laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Heinrich Mark

Heinrich Mark (1. oktoober 1911 Otsa talu, Karaski, Kõlleste vald, Võrumaa – 2. august 2004 Stockholm) oli Eesti jurist, õpetaja ja poliitik. Ta oli peaministri asetäitja eksiilis aastatel 1971–1990 ning peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis eksiilis aastail 1990–1992. Mark omandas alghariduse aastail 1920–1924 Võrumaal Karaski algkoolis ja 1924–1926 Kanepi algkoolis. 1926–1930 jätkas õpinguid 1926–1930 Võru Õpetajate Seminaris, selle sulgemise järel aastail 1930–1932 Tartu Õpetajate Seminaris. Aastail 1933–1938 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (diplomitöö: E. V. Tartu Ülikooli üliõpilaskond). 1933–1938 ja 1940–1941 Tartus ning 1941–1942 Tallinnas algkooliõpetaja 1940 vandeadvokaat Peeter Sepa abi Tartus 1940, pärast Eesti okupeerimist, lühikest aega Tartu Riikliku Ülikooli sekretär, lahkus rektor Hans Kruusi soovitusel 1941–1943 vandeadvokaadi abi Tallinnas 1943 põgenes Soome, oli Eesti Büroo organiseerijaid ja ajalehe Malevlane peatoimetaja abi 1944. aastast Riikliku Välismaalaste Komisjoni assistent Rootsis 1945–1956 Eesti Komitee koolitoimkonna esimees, osales Rootsi eesti koolide asutamisel 1951–1979 Eesti Rahvusnõukogu peasekretär 1954–1975 Eesti Komitee büroojuhataja ja abiesimees 1975–1982 Eesti Komitee esimees, aastast 1982 auesimees 1939 valiti Tartu linnavolinikuks. 1940 kandideeris II Riigivolikogu valimistel Eesti Töötava Rahva Liidu vastaskandidaadina, kõrvaldati kandidaatide nimekirjast. 1951–1979 oli Heinrich Mark Eesti Rahvusnõukogu peasekretär 1953–1971 oli Heinrich Mark eksiilvalitsuse riigisekretär Heinrich Mark valiti 1966. aastal, 1968. aastal ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse 1971–1990 peaministri asetäitja 1971–1973 sõjaminister 8. mai 1971 – 1. märts 1990 Teenetemärkide Komitee esimees 1. märts 1990 – 8. oktoober 1992 peaminister presidendi ülesannetes 30. septembril 2011 andis Eesti Post seitsmenda margina sarjast "Eesti Vabariigi riigipead 1918–2018" välja postmargi "Heinrich Mark 100". 1996 Eesti Vabariigi Riigivapi II klassi teenetemärk 1998 Tartu Ülikooli audoktor õigusteaduse alal Eesti Kirjanduse Seltsi auliige Eesti Rahvusfondi kuldmärk Poola Vabariigi I klassi kuldteenetemärk Heinrich Marga valitsus Heinrich Marga poolt ülendatud ohvitseride loend Eesti entsüklopeedia 14. köide : Eesti elulood, Tallinn 2000 "Tartu Ülikooli audoktorid". Tartu Ülikool. Vaadatud 13. detsembril 2022. Heinrich Mark Eesti biograafilises andmebaasis ISIK TLÜAR väliseesti isikud TÜ üliõpilased Eesti postmark "Heinrich Mark 100"
Korsika väin

Korsika väin (prantsuse Canal de Corse, itaalia Canale di Corsica) on väin, mis ühendab Türreeni ja Liguuria merd ning eraldab Korsikat Toscana saartest. Väina laius on umbes 75 km.
Esimese astme kõrgharidus

Esimese astme kõrgharidus (inglise keeles undergraduate education) on kõrgharidusaste, mida eri riikides tõlgendatakse erinevalt. Üldjuhul mõistetakse selle all bakalaureuseõpet, kuid riigiti võib mõiste tähendusväli erineda. Rakenduskõrgkooli seadus Kõrgharidusstandard
Palawan

Palawan on saar Filipiinide saarestikus. Saar on piklik, kirde-edelasihiline. Palawani pindala on 11 785 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 2085 meetrit. Loodes piirneb Lõuna-Hiina merega, kagus Sulu merega. Kuulub Filipiinidele ja moodustab koos lähisaartega Palawani provintsi. Suurim linn on Puerto Princesa.
Orinoco

Orinoco on jõgi Lõuna-Ameerikas. Algab Guajaana mägismaalt. Ülemjooksul on kärestikuline mägijõgi ja voolab läände. Mägedest laskunud, voolab nende jalamil edasi läände, temast hargneb Casiquiare jõgi. Seejärel pöördub Orinoco ümber Guajaana mägismaa, voolates loodesse ja põhja. Guajaana mägismaa harusid läbides moodustab kärestikke. Alamjooksul voolab Orinoco Guajaana mägismaa jalamil itta, kärestikke seal pole, kuid jõgi aheneb mägismaa harusid läbides, viimast korda Ciudad Bolívaris. Ciudad Bolívarist allavoolu on Orinoco veeseis loodete mõju all. Suudmes moodustab delta, mille harud suubuvad Paria lahte, Mao suu lahte ja Atlandi ookeani. Pikkus 2140 km.
De la Barre (Poitou suguvõsa)

De la Barre oli Prantsusmaalt Poitoust pärit aadlisuguvõsa. Suguvõsa kustus meesliinis 1753. aastal, naisliinis aastal 1802. Suguvõsa Liivimaa harule pani aluse Poola-Leedu, Kuramaa ja Rootsi vägedes teeninud palgasõdur, kindralmajori auastmesse tõusnud Wilhelm de la Barre (surnud peale 1655). Wilhelm de la Barre (surnud peale 1655), kindralmajor, mõisaomanik Reinhold Johann de la Barre (1660−1724), kindralleitnant Robert Friedrich de la Barre (1670−1732), ooberst, mõisaomanik Wilhelm Friedrich de la Barre (1680−1753), leitnant, Liivimaa maanõunik, mõisaomanik Eestimaa: Eivere (Eyefer) (1736−1746) Liivimaa eesti distrikt: Sindi (Zintenhof) (1618−1620, pandivaldus) Liivimaa läti distrikt: Annase (Ermes-Neuhof) (kuni 1753), Hoomuli (Homeln) (1625−1753), Härgmäe (Schloß Ermes) (1625−1753), Pedeli (Peddeln) (kuni 1753), Turna (Turneshof) (1625−1753), Vana-Kaarküla (Alt-Karkell) (1625−1753) Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 230-231. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Neue Folge. Bd IV. Hamburg: 2014. Lk 11-18. Klingspor, Carl Arvid. Schlegel, Ernst Bernhard. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuset introducerade svenska adelns ättartaflor, 1875. Lk 11-12 [1]. Vinnal, Hannes. Balti aadli elulaad arveraamatute peeglis. Mõisnikuperekond de la Barre kaubalis-rahalised suhted 1730. ja 1740. aastatel. − Tuna. Ajalookultuuri ajakiri. 2010. Nr 3. Lk 68−81 [2]. Reinhold Johan De la Barre Nordisk familjebokis (rootsi keeles) Reinhold Johan De la Barre Pieni Tietosanakirjas (soome keeles)
Veteli vald

Veteli on vald Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Veteli naabervallad on Evijärvi, Halsua, Kaustinen, Kruunupyy, Lappajärvi, Perho ja Vimpeli. Vallas elab 3500 inimest ja rahvastiku tihedus on 7 in/km². Vald on soomekeelne. Aho, Alaspää, Haapala, Haapasalo, Heikkilä, Haukilahti, Isokylä, Kainu (keskus), Kalliojärvi, Nykänen, Patana, Polso, Pulkkinen, Rytiniemi, Räyrinki, Sillanpää, Siponkoski, Torppa, Tunkkari, Yliveteli, Seppälänkylä Population growth biggest in nearly 70 years Veteli valla koduleht
Knud Valdemarsen

Knud Valdemarsen (sünd ca. 1205 – surnud 15. oktoober 1260) oli Taani kuninga Valdemar II vallaspoeg ja Eestimaa, Lollandi ja Blekinge hertsog. Knud sündis kuningas Valdemar II ja Helena Guttormsdatteri suhtest. Helena oli Rootsi jarli Guttormi tütar. Tema isa andis 1219. aastal Eestimaa hertsogkonna Knudile pärusvalduseks. Eestimaa hertsogi tiitlit kandis ta siiski vaid 1232. aastani. 1242. aastal sai ta Blekinge hertsogiks. Knud toetas oma vendi Abelit ja Christofferi võitluses vanima venna, kuningas Erik IV vastu. 1247. aastal andis kuningas Knudile Blekinge hertsogkonna asemel Lollandi hertsogkonna. Knud sai siiski peatselt Blekinge tagasi ning selle jäi selle valdajaks oma surmani. Knudi naine oli ilmselt keegi vendi printsess, tõenäoliselt Ida-Pomorze hertsogi tütar. Teadaolevalt oli tal kaks poega: Hallandi hertsog Erik Knudsen ja Visby isand Svantepolk Knudsen. Ta maeti 1260. aasta oktoobris Ringstedi kirikusse. Mihkel Mäesalu ja Stefan Pajung, “Unustatud” Eestimaa hertsog Knud, Carlsbergi stipendiaadid 6., Tallinna Linnamuuseumi ajaveeb Knud Valdemarseni sugupuu
Sotsiaalpoliitika

Sotsiaalpoliitika mõiste on mitmetähenduslik. Levinumates tähendustes mõistetakse sotsiaalpoliitika all: seisukohti ja põhimõtteid, mis puudutavad ressursside ja vastutuse jaotust üksikisiku, rühmade ja kogukondade vahel ühiskonnas; abinõude süsteemi sotsiaalsete probleemide lahendamiseks ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks. Sotsiaalpoliitika kesksed osavaldkonnad on sotsiaalkaitse poliitika, tööturupoliitika, tervishoiupoliitika, eluasemepoliitika.
Sotsiaalkindlustus

Sotsiaalkindlustus on sotsiaalpoliitiliste abinõude süsteem, sotsiaalne kaitse sissetulekute katkemise või vähenemise või kulutuste suurenemise korral. Eesti sotsiaalkindlustustusskeemid on pensionikindlustus, ravikindlustus, töötuskindlustus, peretoetused, vanemahüvitis, puuetega inimeste sotsiaaltoetused ja matusetoetus. Sotsiaalne kaitse Sotsiaalkindlustusamet
Rehabilitatsiooniteenus

Rehabilitatsiooniteenus on isiku iseseisva toimetuleku, sotsiaalse integratsiooni ja töötamise või tööle asumise soodustamiseks osutatav sotsiaalteenus. Rehabilitatsioon
Knud

Knud (ka Kanute, Knut, Cnut või Kanut) on Skandinaavia mehenimi. Nimi tuleneb vanapõhjakeelsest sõnast knútr, mis tähendas sõlme. Nime Knud kandsid mitmed Taani kuningad ja kuningliku perekonna liikmed: Knud Suur (surnud 1035), Inglismaa, Taani ja Norra kuningas Hardeknud (Knud III; 1018–1042) , Taani ja Inglismaa kuningas Knud IV (1043–1086), Taani kuningas ja kaitsepühak (1101) Knud V (surnud 1057), Taani kuningas Knud VI (1163–1202), Taani kuningas Knud Lavard (1096-1131), Taani prints, Schleswigi hertsog, pühak (1170) Knud Valdemarsen (surnud 1260), Valdemar II vallaspoeg, Eestimaa, Blekinge ja Lollandi hertsog Nime Knut kandsid ka kaks Rootsi kuningat: Knut I (surnud 1196), Rootsi kuningas Knut II (surnud 1234), Rootsi kuningas Nime variante on kandnud ka mitmed teised tuntud inimesed ja loomad: Knut Hamsun (1859–1952), Norra kirjanik Knud Rasmussen (1879–1933), Gröönimaa maadeuurija ja antropoloog Knut Reinhardt (sündinud 1968), Saksamaa jalgpallur Knute Rockne (1888–1931), Ameerika jalgpallur Knut, Berliini loomaaias sündinud jääkaru, kes pälvis üleilmselt tähelepanu Knut on paljude, eeskätt Põhja-Saksamaaga seotud aadlisuguvõsade nimi (:de) Knut (Liivimaa aadlisuguvõsa), kirjutatud ka Knaut
Valikorienteerumine

Valikorienteerumine on orienteerumise liik, kus etteantud kontrollaja jooksul tuleb läbida võimalikult palju maastikule paigutatud kontrollpunkte. Valikorienteerumises valib võistleja ise kontrollpunktide läbimise järjekorra ja liikumistee. Kontrollaja ületamist trahvitakse punktide mahaarvamisega. Tulemuste arvestamisel koostatakse paremusjärjestus võistlejate kogutud punktisumma alusel, võrdsete punktide korral järjestatakse võistlejad selle alusel, kellel on sama punktisumma kogumiseks kulunud vähem aega. Võistkondlikku valikorienteerumist pika kontrollajaga (3 või enam tundi) nimetatakse rogainiks. Rogain Orienteerumisjooks Suundorienteerumine "EOL võistlusreeglid". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. jaanuar 2015. Vaadatud 14. jaanuaril 2015. Eesti Orienteerumisliit
Bafingi jõgi

Bafing on jõgi Aafrika lääneosas. Algab Fouta Djalloni lavamaalt. Ülemjooksul voolab kirdesse, alamjooksul pöördub loodesse. Ühinedes Bakoye jõega, moodustab Senegali jõe. Pikkus 344 km.
Amirandid

Amirandid (ka Admiralisaared) on saared India ookeanis. Pindala 992 ha. Saared on kõik madalad korallatollid. Kuuluvad Seišellidele.
Emirates Airline

Emirates Airline (lühend Emirates; araabia keeles: طيران الإمارات, Ţayarān al-Imārāt) on lennufirma Araabia Ühendemiraatides Dubais. Emirates Airline on Emirates Groupi tütarettevõte, mille omanik on Dubai valitsus. Emirates Airline on Lähis-Ida suurim lennufirma, mis opereerib rohkem kui 3600 lendu nädalas oma kodulennujaamast Dubai rahvusvahelisest lennujaamast 140 linna 81 riiki. Emiratesi kargolende teostab Emirates SkyCargo. Emirates on neljas lennufirma maailmas rahvusvaheliste reisijate poolest ja teine kaubaveo poolest. Alates 2016. aasta märtsist kuni 2017. aasta veebruarini oli Emiratesi maailma pikim lennuliin Dubaist Aucklandi. Emiratesi lennukipark koosneb ainult Airbusi ja Boeingu laiakerelistest lennukitest. 2017. aasta novembri seisuga on Emirates maailma suurim Airbus A380 lennukitüübi operaator. Emirates on ka suurim Boeing 777 lennukitüübi operaator maailmas. Emirates Airline'i asutas Dubai valitsus 25. mail 1985. Emiratesi alguses mängis suurt rolli Pakistan International Airlines, kes liisis Emiratesile uue Boeing 737-300 ja Airbus A300B4-200 lennukid. Dubai kuninglik perekond and lennufirmale ka kaks kasutatud Boeing 727-200 lennukid. Lennufirma esimene lend EK600 toimus Dubaist Karachisse 25 oktoobril 1985. 1986. aastal lisas lennufirma oma sihtkohtade hulka Colombo, Dhaka, Amman ja Cairo. 1987. aastal ostis lennufirma Boeing 727-200 lennukid Dubai valitsuselt ära Airbus A300 lennukit asendati ära.
Malta rahvusvaheline lennujaam

Malta rahvusvaheline lennujaam (inglise Malta International Airport; malta Ajruport Internazzjonali ta' Malta; lühendatult MIA; IATA: MLA, ICAO: LMML) on Malta peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennuliini Air Malta baasjaam. Asub Valletta kesklinnast kaheksa kilomeetrit lõuna pool Luqa ja Gudja vahel. Lennujaam (Luqa terminal) avati 31. märtsil 1958. Lennuliikluse kasvades avati 1977. aastal teine lennurada ning 1989. aastal hakati rajama uut terminali Gudjas. See avati 25. märtsil 1992 ja vana terminal suleti. Lennujaam annab 9,2% Malta sisemajanduse kogutoodangust.
Rossillon (suguvõsa)

Rossillon, mõnikord ka Roussillon, varem Bouvard (vene keeles Россильон) oli Prantsusmaa päritolu põlisaadlisuguvõsa. Aastal 1806 immatrikuleeriti Wilhelm Julius Emil de Rossilloni perekond Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Guichard de Rossillon, Belley kanoonik Antoine de Rossillon (suri pärast 1490), Savoia hertsogi nõunik, Savoia audiitorite koja esimene president Parun Louis Guillaume de Rossillon (1736–1784), kolonel, Kuningliku Deux-Pontsi rügemendi ülem Parun Wilhelm Julius Emil von Rossillon (1778–1855), riiginõunik, Eestimaa kubermanguvalitsuse assessor, Sõmeru pandivaldaja Parun Ludwig Emil Friedrich Wilhelm von Rossillon (1803–1883), kindralstaabi polkovnik, tõeline riiginõunik, Vilno kubermanguposti direktor Eestimaa: Sõmeru (Neu-Sommerhusen) (1803−1809, pandivaldus) Rossilloni loss (Prantsuse wiki: Château de Rossillon) Rossillon (vald), Prantsusmaa vald Aini departemangus (Prantsuse wiki: Rossillon) AM, f. 92 (Perekond Rossillon arhiiv 1656-1858). EAA, f. 1674, n. 2, s. 172 (Rossilloni suguvõsa genealoogia). EAA, f. 5472 (Perekond Rossillon) [1]. Baus, Lothar. Genealogie und Familiengeschichte der deutsch-französischen Adelsfamilie von Ro(u)ssillon [2]. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 190. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd II. Lk 76; Band III. Lk 45-46 (Parandused). Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930 [3] [4]. Guichenon, Samuel. Continuation de la troisime partie de l´histoire de Bresse et de Bugey. 1650. Lk 208-212 [5]. Table généalogique de la maison de Rossillon en Bugey, qui porte d'or à 2 faces de sable. 1750 [6]. Wrangell, Wilhelm von. Baron Wilhelm v. Rossillon. Ein Lebensbild. Bearb. von Baron Wilhelm von Wrangell. − Acta Wrangeliana. Tartu: J. K. Krüger, 1934 [7]. Die Geschichte des Barockhauses Wilms! (saksa keeles) Perekond Rossilloni arhiiv 1656-1858 Eesti Ajaloomuuseumis Parun Rossilloni suguvõsa genealoogia Rossilloni suguvõsa genealoogia Rossilloni suguvõsa genealoogia (pealiin ja Gemilieu kõrvalliin) Rossilloni suguvõsa genealoogia (Gemilieu liin) Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust #2 Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust (parandused)
Gourmandises

"Gourmandises" on prantsuse lauljatari Alizée debüütalbum. Albumi kõikide laulude muusika autor on Laurent Boutonnat ja sõnade autor Mylène Farmer. Album ilmus ülemaailmselt 13. märtsil 2001 ja sama aasta detsembriks oli seda müüdud üle miljoni eksemplari. 2002. aastaks oli seda albumit üle maailma müüdud enam kui 4 miljonit eksemplari. "Moi... Lolita" – 4:16 "Lui ou Toi" – 4:15 "L'Alizé" – 4:15 "J.B.G." – 3:55 "Mon Maquis" – 5:40 "Parler tout bas" – 4:35 "Veni Vedi Vici" – 4:20 "Abracadabra" – 4:00 "Gourmandises" – 4:10 "A quoi rêve une jeune fille" – 4:05
Cendres de Lune

"Cendres de Lune" on prantsuse laulja Mylène Farmeri debüütalbum. 1 Ainult albumi teises väljaandes.
Air Malta

Air Malta on Malta rahvuslik lennukompanii, mille kodulennuväljaks on Malta lennujaam. Air Malta peakorter asub Luqas. Lennufirma opereerib 36 sihtkohta Euroopas ja Põhja-Aafrikas. Air Malta teenindab 36 sihtkohta 17 riigis. Kui Malta iseseisvus, loodi lennufirma Malta Airlines, mis aga varsti likvideeriti. Air Malta asutati 21. märtsil 1973. Liibüa Tripoli – Tripoli rahvusvaheline lennujaam Tuneesia Tunis – Tunis-Carthage'i rahvusvaheline lennujaam Süüria Damaskus – Damaskuse rahvusvaheline lennujaam [hooajaline] Austria Viin – Viini rahvusvaheline lennujaam Belgia Brüssel – Brüsseli lennujaam Bulgaaria Sofia – Sofia lennujaam Holland Amsterdam – Amsterdami Schipholi lennujaam Iirimaa Dublin – Dublini lennujaam Itaalia Bologna – Bologna lennujaam [hooajaline] Milano – Malpensa lennujaam Napoli – Napoli lennujaam Catania – Catania-Fontanarossa lennujaam Palermo – Palermo lennujaam [hooajaline] Reggio Calabria – Reggio Calabria lennujaam Rooma – Leonardo da Vinci-Fiumicino lennujaam Torino – Torino Caselle lennujaam Genova – Genova Cristoforo Colombo lennujaam Kreeka Ateena – Ateena rahvusvaheline lennujaam Malta Luqa – Malta rahvusvaheline lennujaam – kodulennujaam Prantsusmaa Lyon – Lyoni Saint Exupéry lennujaam [hooajaline] Marseille – Marseille Provençe'i lennujaam [hooajaline] Pariis – Pariisi Orly lennujaam Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam Toulouse – Toulouse'i Blagnaci lennujaam [hooaajaline] Saksamaa Berliin – Berliini Tegeli lennujaam Düsseldorf – Düsseldorfi rahvusvaheline lennujaam Frankfurt – Frankfurdi lennujaam Hamburg – Hamburgi lennujaam Leipzig – Leipzigi/Halle lennujaam München – Müncheni lennujaam Stuttgart – Stuttgardi lennujaam Šveits Genf – Genfi rahvusvaheline lennujaam Zürich – Zürichi lennujaam Tšehhi Vabariik Praha – Ruzyně lennujaam [hooajaline] Türgi İstanbul – Atatürki rahvusvaheline lennujaam Ungari Budapest – Ferihegy lennujaam Venemaa Moskva Domodedovo rahvusvaheline lennujaam [hooajaline] Šeremetjevo rahvusvaheline lennujaam Ühendkuningriik Birmingham – Birminghami rahvusvaheline lennujaam London Londoni Gatwicki lennujaam Londoni Heathrow' lennujaam Manchester – Manchesteri lennujaam Air Malta lennukipargis olid 2010. aasta 19. jaanuari seisuga järgmised lennukid:
Poola lennukompaniide loend

See on Poola lennukompaniide loend. Aerogryf Air Italy Polska Enter Air EuroLOT Exin FlyLAL Charters Polska Jet Air LOT Polish Airlines SprintAir Skytaxi White Eagle Aviation
Araabia Ühendemiraatide lennukompaniide loend

Siin on loetletud Araabia Ühendemiraatide lennufirmasid. Abu Dhabi Aviation Aerovista Airlines Air Arabia Air Cess Al Rais Cargo Arabjet Aria Air AVE.com British Gulf International Airlines Cargo Plus Aviation Click Airways Daallo Airlines Dolphin Air Emirates Airline Emirates SkyCargo Etihad Airways Etihad Crystal Cargo Falcon Aviation Services Falcon Express Cargo Airlines HeavyLift International JetSet Cargo Jupiter Airlines Kinshasa Airways Maximus Air Cargo Phoenix Aviation Pluto Airlines RAK Airways Royal Jet Reem Air StarJet
Désenchantée

"Désenchantée" on prantsuse poplaulja Mylène Farmeri esimene singel tema albumilt "L'Autre...", mis anti välja 18. märtsil 1991. Singel sai Prantsusmaal suure menu osaliseks, olles edetabelite tipus kaks kuud ja kujunedes Farmeri edukaimaks lauluks. Laul on tuntud tema tunnuslauluna. Laulu kirjutamise aega iseloomustavad rahutud ajad Prantsusmaal, mil riik osales Lahesõjas ja toimusid suured üliõpilasprotestid. See leiab väljendust laulu sõnade pessimismis ja eksistentsialismis. Kate Ryani uusversioon loost tõusis aastal 2002. aastal Belgias edetabelite tippu. "Désenchantée", Austria singlite edetabel. Austriancharts.at (vaadatud 5. jaanuar 2008) "Désenchantée", Prantsusmaa singlite edetabel Lescharts.com (vaadatud 5. jaanuaril 2008) Saksamaa singlite edetabel Charts-surfer.de (vaadatud 26. veebruaril 2008) "Désenchantée", Šveitsi singlite edetabel Hitparade.ch (vaadatud 5. jaanuaril 2008) Mylène Farmeri sertifikatsioonid Chartsinfrance.net (vaadatud 2. jaanuaril 2008)
ESA

ESA on lühend, mis võib tähendada järgmist: Eesti Seiklusturismi Assotsiatsioon Eesti Statistikaamet Emakeele Seltsi aastaraamat El Salvadori maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee; Euroopa Kosmoseagentuur; ESA võib olla ka eSports Arena, mis tähendab arvutimängude olümpiat.
ADO Den Haag

ADO Den Haag on Hollandi jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas. See asutati 1. veebruaril 1905 Haagis. Klubi on tulnud kahel korral Hollandi meistriks (1942 ja 1943) ning võitnud kahel korral Hollandi karika (1968 ja 1975). Klubi kodustaadion on Kyocera Stadion, mis mahutab 15 000 pealtvaatajat. Meeskonna värvid on roheline ja kollane. Klubi logol on kujutatud haigrut, kes on Haagi linna sümbol. Andres Oper (2010, 12 liigmängu ja üks -värav) Koduleht
AZ (jalgpalliklubi)

AZ (Alkmaar Zaanstreek) on Hollandi jalgpalliklubi, mis hooajal 2013/14 mängis riigi kõrgliigas. Asutati 10. mail 1967, kui Alkmaar '54 ja FC Zaanstreek ühinesid AZ '67-ks. Praegust nime kannab 1986. aastast. 1981 tuli Hollandi meistriks ning jõudis UEFA karikasarjas finaali. 2009 tuli teist korda Hollandi meistriks ning pääses esimest korda UEFA Meistrite Liigasse. Kodustaadion on 2006. aastast AFAS Stadion. Klubi praegune peatreener on Marco van Basten. Enne Basteni oli AZ peatreeneriteks teiste hulgas ka Gertjan Verbeek ja Louis van Gaal. Ragnar Klavan (2009–2012, Hollandi meister 2009) Klavan liitus hooaja teisel poolel jaanuaris laenulepingu alusel. 13. veebruaril 2009 sõlmitud tööleping kehtis 2013. aastani. Hollandi meister (2) 1981, 2009 Karika võitja (3) 1978, 1981, 1982 Hollandi superkarika võitja (1) 2009 Ragnar Klavan siirdub AZ Alkmaari Klavan tekent contract tot 2013 Viimati külastatud 20.03.2010. AZ koduleht
Rotterdami Feyenoord

Rotterdami Feyenoord on Hollandi linna Rotterdami jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas. Hollandi meister (16) 1923–24, 1927–28, 1935–36, 1937–38, 1939–40, 1960–61, 1961–62, 1964–65, 1968–69, 1970–71, 1973–74, 1983–84, 1992–93, 1998–99, 2016–17, 2022–23 Karika võitja (14) 1929–30, 1934–35, 1964–65, 1968–69, 1979–80, 1983–84, 1990–91, 1991–92, 1993–94, 1994–95, 2007–08, 2015–16, 2017–18, 2023–24 Hollandi superkarika võitja (5) 1991, 1999, 2017, 2018, 2024 Euroopa karikas: Võidud (1): 1969-70 UEFA karikas: Võidud (2): 1973–74, 2001–02
De Graafschap

De Graafschap on Hollandi linna Doetinchemi jalgpalliklubi, mis hooajal 2008 mängis riigi kõrgliigas. Koduleht
FC Groningen

FC Groningen on Hollandi jalgpalliklubi, mis hooajal 2008 mängis riigi kõrgliigas. Klubi baseerub Groningenis. Koduleht
SC Heerenveen

SC Heerenveen on Hollandi jalgpalliklubi, mis hooajal 2013/2014 mängis riigi kõrgliigas. Klubi baseerub Heerenveenis. Koduleht
Almelo Heracles

Almelo Heracles on Hollandi linna Almelo jalgpalliklubi, mis hooajal 2008 mängis riigi kõrgliigas. Jaanuaris 2009 laenas Heracles neli hooaega klubis mänginud Ragnar Klavani liigakonkurendile AZ-le. Ragnar Klavan siirdub AZ Alkmaari
NAC Breda

NAC Breda on Hollandi jalgpalliklubi, mis hooajal 2008 mängis riigi kõrgliigas. Klubi baseerub Bredas. Karol Mets (2017–2019) Koduleht
N.E.C.

N.E.C. (Nijmegen Eendracht Combinatie) on Hollandi linna Nijmegeni jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas. Koduleht
PSV Eindhoven

PSV Eindhoven on jalgpalliklubi, mis mängib Hollandi kõrgliigas. Kõrvuti Amsterdami Ajaxi ja Feyenoordiga on PSV olnud aastakümnete jooksul üks edukamaid klubisid Hollandi tippliigas. Klubi baseerub Eindhovenis. Hollandi meister (25) 1928–29, 1934–35, 1950–51, 1962–63, 1974–75, 1975–76, 1977–78, 1985–86, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1990–91, 1991–92, 1996–97, 1999–00, 2000–01, 2002–03, 2004–05, 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2014–2015, 2015–16, 2017–18, 2023-24 Karika võitja (11) 1949–50, 1973–74, 1975–76, 1987–88, 1988–89, 1989–90, 1995–96, 2004–05, 2011–12, 2021-22, 2022-23 Hollandi superkarika võitja (11, ühtlasi rekord) 1992, 1996, 1997, 1998, 2000, 2001, 2003, 2008, 2012, 2015, 2016 Koduleht
Rotterdami Sparta

Rotterdami Sparta on Hollandi jalgpalliklubi, mis hooajal 2008 mängis riigi kõrgliigas. Klubi baseerub Rotterdamis. Koduleht