Pasta

Pasta on teraviljajahust ja veest valmistatud toiduaine. Pasta tähendab itaalia keeles tainast. Pastad jaotuvad kahte kategooriasse: kuivatatud pasta (pasta secca) ja värske (pasta fresca). Enamus kuivatatud pastatoodetest valmistatakse tööstuslikult, kuigi neid on võimalik valmistada ka kodus. Värsket pastat valmistatakse traditsiooniliselt käsitsi või lihtsate pastamasinate abil. Suurem osa poes müüdavatest värsketest pastadest valmistatakse samuti tööstuslikult. Läänepoolkeral valmistatakse kvaliteetset pastat kõvanisu- ehk durumjahust. Pastatooteid valmistatakse ka hariliku nisu, tatra- ja riisijahust, harvemini maisijahust. Pastatoodetesse lisatakse soja- ja mungoajahu, gluteeni, vadakut, mune, ürte ja maitseaineid. Pastatooteid värvitakse spinatiga (roheliseks), tomatiga (punaseks), peediga (tumepunaseks), seepia või kalmaari tindiga (mustaks). Jahu, vesi ja muud koostisained segatakse, sõtkutakse ja rullitakse õhukesteks lehtedeks, mis lõigatakse hiljem ribadeks või vormitakse spetsiaalsete pressidega erikujulisteks pastatoodeteks. Terminoloogiliselt eristatakse kahte tüüpi pastasid: pasta secca (kuivatatud) ja pasta fresca (värske). Viimase sideaineks on muna ja seetõttu saab seda säilitada ainult paar päeva külmkapis. Poelettidele jõuab pasta tavaliselt kuivatatult. Kuivatamiseks töödeldakse pastatooteid kuuma niiske õhuvooluga, kuni nende niiskusesisaldus väheneb 12%-ni. Pasta sisaldab rikkalikult süsivesikuid, proteiine ja kiudaineid. Eri kujuga pastatooted läksid moodi pärast ühendatud Itaalia riigi sündi (1870) ja koos Vahemere dieedi moodiminekuga. Pastasid liigitatakse kuju ja suuruse ning koostisainete järgi. Pastasorte on väga palju, ainuüksi Itaalias ligi 300 sorti. Alfabeto – väikesed "tähestikupasta" kujundid suppidele Anellini – väikesed rõngad, mida kasutatakse suppides ja puljongites Canneroni – pastarõngad Chifferi piccoli lisci – juuspeened pastaniidid Chifferi poccoli rigati – eelmise ribiline variant Conchigliette – väikesed teokarbid Conchigliette rigati – suured ribilised teokarbid Ditali – lühikesed torukesed Ditalini – Ditali väiksem variant Ditalini lisci – Ditali pehmem variant Elicoidali – pikemad torukesed Fagiolini – aedoakaunakujuline pasta Farfalle – liblikakujuline pasta Fusilli – spiraalikujuline pasta Fusilli integrali – täisteranisuspiraalid Fusillata casareccia – kruvikujuline pasta Gnocchi – teokarbid Gnocchi integrali – täisteranisust teokarbid Gnocchetti sardi – sardiinia teokarbid Lasagne doppia riccia – sakilise servaga lasanjeplaat Lasagne verdi – spinatiga roheliseks värvitud lasanjeplaat Lingue di passero – jämedamad spagetid Linguine, Bavettine – Lingue peenem variant Lumache rigate grandi – suured ribilised teokarbid Macaroni – jämedad torukujulised pastad Mafaldine – lainelise servaga pastaribad Mezze penne rigate tricolori – itaalia lipu värvides penned Orecchiette – kausikujuline pasta Penne lisce – viltuse lõikepinnaga torupasta Penne rigate – ribiline viltuse lõikepinnaga torupasta Pennoni rigati – suur ribiline viltuse lõikepinnaga torupasta Peperini – pastaterad Perciatellini – õõnesspagetid Pipe rigate – ribilised kõrred Puntalette – riisiterakujuline pasta Rigatoni – jämedad torupastajupid Ruote – pastarattad Spaghetti integrali – täisteraspagetid Spaghettini – peenikesed spagetid Stelline – väikesed tähed Tagliatelle – keras lintnuudlid Tagliatelle verdi – kuivatatud spinatimaitselised keras lintnuudlid Tomato spirali – tomatimaitselised spiraalid Tortellini – väikesed klimbid Tortelloni – pastaklimbid Zite – pikk õõnes pasta Tänapäeval nimetatakse pastaks nii pastatainast valmistatud tooteid kui ka nendest valmistatud roogi. Nuudel Reet Ollino kodunduse õppematerjal Maailma toiduainete entsüklopeedia, TEA, 2006, lk 362 "Itaalia toidukultuur". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 28. detsembril 2012.