laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kristina Koppel

Kristina Koppel (sündinud 2. mail 1985) on eesti keeleteadlane. Koppel on lõpetanud 2004. aastal Kohtla-Järve Järve Gümnaasiumi (praegune Kohtla-Järve Järve Kool) ning õppinud Tartu Ülikoolis eesti ja soome-ugri keeleteadust. Kaitses seal nii bakalaureuse-, magistri- kui ka doktorikraadi (vastavalt aastatel 2007, 2009 ja 2020). Ta kaitses oma väitekirja "Näitelausete korpuspõhine automaattuvastus eesti keele õppesõnastikele" (juhendajad Jelena Kallas ja Raili Pool) 23. märtsil 2020. Koppel on töötanud Eesti Keele Instituudis alates 2009. aastast assistendi, leksikograafi, leksikograaf-nooremteaduri, arvutileksikograafi ja vanemarvutileksikograafina. Ta on koostanud ja toimetanud "Eesti keele sõnaperesid", "Eesti keele põhisõnavara sõnastikku", "Eesti keele naabersõnade sõnastikku" ning on üks "EKI ühendsõnastiku" koostajatest-toimetajatest. Samuti on ta olnud üks Ekilexi ja Sõnaveebi toimetajatest. 2022–2024 on ta Euroopa Leksikograafide Ühingu juhtkomitee liige ning alates 2022. aastast Eesti Rakenduslingvistika Ühingu juhatuse esimees.[viide?] Eesti Keele Instituut Tartu Ülikooli Kirjastus "ETIS". etis.ee. Kristina Koppel (2020). Näitelausete korpuspõhine automaattuvastus eesti keele õppesõnastikele. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Arvi Tavast, Margit Langemets, Jelena Kallas, Kristina Koppel (2018). Unified Data Modelling for Presenting Lexical Data: The Case of EKILEX. EURALEX: Lexicography in Global Contexts, Ljubljana, 17-21 July 2018: Ljubljana University Press, Faculty of Arts. Lk 749–761.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: koht sisaldab numbrit (link) CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Margit Langemets, Kristina Koppel, Jelena Kallas, Arvi Tavast (2021). Sõnastikukogust keeleportaaliks. Keel ja Kirjandus. Lk 755–770.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Kristina Koppel, Arvi Tavast, Margit Langemets, Jelena Kallas (2019). Aggregating dictionaries into the language portal Sõnaveeb: issues with and without a solution. Brno: Proceedings of the eLex 2019 conference. 1-3 October 2019, Sintra, Portugal. Lk 434–452.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Kristina Koppel Eesti Teadusinfosüsteem
Kaljundi

Kaljundi on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaljundi 15 inimesel: 7 mehel ja 8 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kaljundi meeste puhul 16799. kohal ja naiste puhul 16137. kohal. Nimede eestistamise käigus võeti 1935–1940 aastal Kaljundi uueks nimeks kokku 16 juhul, kui loobuti nimedest Kehvig ja Kõpmann kahel korral, lisaks veel nimedest Aal, Graumann, Grigorjev, Guzõlin, Jakobson, Jürgenson, Kefig, Kegvig, Kehv, Krassimov, Kuurmann ja Steinberg. Jevgeni Kaljundi, eesti arhitektuuriajaloolane (1931–2011) Linda Kaljundi, eesti ajaloolane (1979–) Tiit Kaljundi, eesti arhitekt (1946–2008) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 20.06.2022) Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kaljundi. Kaljundi statistikaameti andmebaasis
Kard

Kard on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kard 35 inimesel: 16 mehel ja 19 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kard meeste puhul 7873. kohal ja naiste puhul 7125. kohal. Perekonnanime Kard kandja on keskmiselt 51 aasta vanune. Nimede eestistamise käigus võeti 1935–1940 aastal Kard uueks nimeks kokku 16 juhul, kui loobuti nimedest Kärsmann kolmel korral, lisaks veel nimedest Burmeister, Kaarmann, Grigorjev, Kalinov, Kartjezhnikov, Keremann, Kranfeldt, Kranich, Kudrävtsev, Nikula, Okkart, Oskar, Pavian ja Schmiedeberg. Paul Kard, eesti füüsik (1914–1985) Peeter Kard, eesti näitleja (1940–2006) Roman Kard, Eesti politseinik (1898–1942) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 20.06.2022) Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kard. Kard statistikaameti andmebaasis
Idar-Oberstein

Idar-Oberstein on linn Saksamaa Rheinland-Pfalzi liidumaal Birkenfeldi kreisis. Idar-Obersteinis tegutseb Suurtükiväekool. Linnas on sündinud näitleja Bruce Willis. Idar-Obersteinil on viis sõpruslinna: Achicourt, Prantsusmaa (1966) Les Mureaux, Prantsusmaa (1971) Margate, Suurbritannia (1981) Turnov, Tšehhi (2006) Sosnowiec, Poola (2011) Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. "Partnerschaften". idar-oberstein.de (saksa). Idar-Oberstein. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.12.2019. Vaadatud 24.6.2022. https://www.idar-oberstein.de/
Tankivägede Kool

Tankivägede Kool (saksa keeles Panzertruppenschule) Saksamaa maaväe soomusüksuste õppeasutus. Koolile alluvad: Soomusvägede kool - ühendab tankivägede ja tankigrendaderivägede ohvitseride ja allohvitseride kooliamist. Maaväeluure kool Suurtükiväekool. Tankivägede Sõjaväeinstituut USA maaväe soomusvägede kool Ausbildungskommando (vaadatud: 01.07.2022) Schule gepanzerte Kampftruppen(vaadatud: 21.07.2023) Panzertruppenschule (24.06.2022)
Karell

Karell on perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Karell 53 inimesel: 25 mehel ja 28 naisel. Perekonnanimede levikult oli Karell meeste puhul 4807. kohal ja naiste puhul 4696. kohal. Perekonnanimi Karell oli kõige levinum vanuserühmas 0–4 aastat, kus seda oli 10 000 inimese kohta 1,34. Nimi oli kõige sagedasem Järva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 3,37 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Harjumaal Jüri kihelkonna Nabala, Viljandimaal Helme kihelkonna Vanamõisa ja Järvamaal Peetri kihelkonna Koigi ning Türi kihelkonna Laupa mõisavaldades talupoegadele nimedeks Carell, Karel ja Karell. Endel Karell, Eesti vabadusvõitleja (1922–1949) Marii Karell, eesti ajakirjanik (1980–) Otto Karell, Eesti sõjaväelane (1893–1946) Philipp Karell, eesti arst (1806–1886) Ulrich Karell, eesti arst (1892–1983) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 20.06.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Karell. Karell statistikaameti andmebaasis
Tanel Ingi

Tanel Ingi (sündinud 26. novembril 1976) on eesti näitleja. Lõpetas 1995 Tallinna Kopli Kunstikeskkooli. Pärast Viljandi Kultuurikolledži teatrikateedri teise lennu lõpetamist 1999. aastal asus näitlejana tööle teatris Ugala. Mänginud teleseriaalides („Lumejänesed“, 2005–2006; „Nöbinina“, 2011–2012; „Riigimehed“, 2013) ja dokumentaaldraamas „August 1991“ (2005, Eesti Televisioon). Teinud Ugalas ka lavastusi („Väike raha“, 2011; „Amalia“, 2015). Osales 2017. aastal komöödiaseriaalis "KMD Klubi".[viide?] 1996–1997 Timm Thaler ehk Müüdud Naer (Timm Thaler) Saabastega kass (Arlekiin) 1997–1998 Jumalaema kirik Pariisis (Phoebus) 1999–2000 Sõbrad, kurikaelad ja muud elukad (koer) Naiste naljad, meeste mängud (Martti) Don Carlos (don Carlos) Scapini kelmused (Leandre) 2000–2001 Kuum süda (maavalitseja Gavrilo) Tom Sawyeri seiklused (Tom Sawyer) Mardileib (Mart) 2001–2002 Alandatud ja solvatud (Aljosa) Vabaduse rist (Elmar Arbel) Unistus Mallorcast (Automoobile) Kevade (Toots) Shopping & Fucking (Gary) Deemon ja ingel (Itshok; Dovid) 2002–2003 Minu pere ja muud loomad (koduõpetaja Peter; palvetajaritsikas) Niskamäe kired (tohter) Lumejänesed (jänes Tavalinejänes) Helesinine vagun (Leopold) Toomas Nipernaadi (konstaabel Joonas Simson) 2003–2004 Dekameron (Dioneo) Triumfikaar (Jeannot, Navarro) 80 päevaga ümber maailma (erinevad rollid) Vend Aljosa (Iljusha Snegirjov) 2004–2005 Terrorism (erinevad rollid) Aarete saar (Dick) Suvi (Peeter Lesta) 2005–2006 Lõõmav pimedus (Andres) Anna Karenina (krahv Aleksandr Vronski) Libahunt (Margus) Väike Tjorven Soolavareselt (Johan) Kolm klaasikest kirsiviina (erinevad rollid) 2006–2007 norway.today (August) Marilyn (fotograaf Milton G.; Tony Curtis) Krabat (Tonda) Börs ja börsitar (Viljar Pess; müügimees Kauro) Naabri Mari (külapoiss) 2007–2008 Tulge kõik, kes te... (prints) Haldjakuninga kingitus (nõunik Agar) Põhjas (Bubnov) 2008–2009 Kolm õde (Vassili Soljonõi) Linnapea (Gustav Seen; linnavolinik) Inetu pardipoeg ja lendav kass (kurg Amon; metshani Oscar) Artur Rinne (Verner; Agu) "Artikkel Tanel Ingi". Eesti Teatriliidu koduleht. Vaadatud 02.12.2021.
Jaana Kukk

Jaana Kukk (sündinud 26. juunil 1975 Kiviõlis) on eesti näitleja ja grimeerija. Lõpetas 1997. aastal Viljandi Kultuurikolledži teatrikateedri I lennu näitlejana. Aastatel 1997–1998 tegutses vabakutselise näitlejana, aastast 1998 töötab Ugalas grimeerijana. Samast hooajast mängib ka Ugala lavastustes. Osalenud nii tantsu- kui ka muusikalavastustes. Väljaspool koduteatrit on mänginud VAT teatri, Rakvere teatri ja Leigo Järveteatri lavastustes. Olnud mitme teatriprojekti ja filmi grimmikunstnik ("Liivakellade parandaja", "All the Lie About Hamlet" jt). B. Kõrver "Ainult unistus" (1998) – Grete A. Puustusmaa / H. Seppel "Sõbrad, kurikaelad ja muud elukad" (1999) – Näkk T. Egner "Nukatuka metsarahvas" (2000) – Ronihiir M. Twain / R. Allabert "Tom Sawyer" (2001) – Amy Lawrence A. Mattiisen / H. Vaikmaa "Roheline muna"(2001) – Miljonäri naine B. Elton "Popcorn" (2002) – Scout I. Singer / L. Napolin "Deemon ja ingel" (Jentl; 2002) – Kosjasobitaja Rivke, Nehele H. Wuolijoki / P. Tammearu "Niskamäe kired" (2002) – Serafiina E. E.Schmitt "Don Juani öö" (2003) – Preili de la Tringle A. Gailit / P. Tammearu "Toomas Nipernaadi" (2004) – Tralla G. Boccacio / V. Ibrahimoglu "Dekameron ehk Mea Culpa..." (2003) – Nagu Filomena B. Friel "Jalta-mäng" (2004) – Osaline N. Gogol "Naise võtmine" (2006) – Kosjamoor Fjokla Ivanovna A. Noormets "Aastapäeva pidu" (2004) – Valvelauatöötaja Liina Meister M. Gahrton / M. Soomets "Kaevame vanaema üles!" (2004) – Milda O. Luts / P. Tammearu "Suvi" (2005) – Laulja L. Tolstoi/M. Tšumatšenko "Anna Karenina" (2005) – Saadiku abikaasa O. Titovi tantsulavastus A. Gailiti ainetel "Libahunt" (2006) – osaline A. Lindgren "Väike Tjorven Soolavareselt" (2006) – Tjorven A. Tšehhov / P. Tammearu "Kolm klaasikest kirsiviina" (2006) – Zhorzett Petuhhina E. Nutio, T. Brännare, M. Seppänen "Marilyn" (2006) – The Monore Sisters liige O. Titovi tantsulavastus O. Preussleri ainetel "Krabat" (2007) – Lobosch B. Kangermann "Naabri Mari" (2007) – Riina K. Abdulla "Tulge kõik, kes te..." (2007) – Muinasjutuvestja S. Soro "Haldjakuninga kingitus" (2007) – Haldjas Kiilike M. Põldre, M. Vaher "Arturi aastad ja laulud" (2009) – Veronika M. Karusoo "Laste riskiretk" (VAT teater, 1997) E. T.A. Hoffmann / A. Toikka "Pähklipureja" (VAT teater, 2000) W. Shakespeare / A. Keil "Rooside sõda" (Leigo järveteater, 2007) 2004 – Ugala kolleegipreemia parimale näitlejannale 2004 – Eesti teatri aastaauhinna nominent (parim kõrvalosatäitja) 2007 – Ugala preemia silmapaistva suhtumise eest teatrisse Aime Jõgi "Koturnijad ja Jaana Kukk pürivad parimaiks" Sakala, 2004 Gert Kiiler "JAANA KUKK: mulle meeldiks, kui mind kunagi ka grimeerijana märgataks" Sakala, 17. juuni 2006 Aigi Viira "Nad ei võtnud mind kui sopranit!" Õhtuleht, 2006
Søren Rieks

Søren Krucov Rieks (sündinud 7. aprillil 1987 Esbjergis) on Taani jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis Malmö FF. Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Esbjerg fB. Taani kõrgliigas debüteeris ta 2006. aastal. Esbjergi põhikoosseisu kuulus ta alates hooajast 2007/08. Hooaegadel 2008–09 ja 2011–12 valiti Rieks Esbjergi hooaja parimaks mängijaks. Aastatel 2012–2014 mängis Rieks Hollandi kõrgliigaklubis NEC. 2014. aasta augustis sõlmis ta kolme ja poole aasta pikkuse lepingu Rootsi kõrgliigaklubiga IFK Göteborg. 2018. aasta jaanuaris siirdus ta Malmösse. Aastatel 2020 ja 2021 on ta klubiga tulnud Rootsi meistriks. Taani jalgpallikoondises mängis Rieks aastatel 2009–2010 kolm korda. Koondisekarjääri ainsa värava lõi ta 18. novembril 2009 sõprusmängus USA vastu. Esbjerg fB Taani esiliiga: 2011–12 IFK Göteborg Svenska Cupen: 2014–15 Malmö FF Allsvenskan: 2020, 2021 Svenska Cupen: 2021–22
Jonas Knudsen

Jonas Hjort Knudsen (sündinud 16. septembril 1992 Esbjergis) on Taani jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis Malmö FF. Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Esbjerg fB. 2009. aastal sõlmis ta klubiga esimese profilepingu ja debüteeris pärast talvepausi lõppu Taani kõrgliigas. Regulaarselt hakkas ta Esbjergi põhimeeskonnas mänguaega saama hooajal 2011/12. Hooajal 2014/15 valiti Knudsen Esbjergi hooaja parimaks mängijaks. 2015. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Inglismaa esiliigaklubiga Ipswich Town. Seal mängis ta kokku neli hooaega. 2019. aasta juunis liitus ta Malmöga. Aastatel 2020 ja 2021 on ta tulnud klubiga Rootsi meistriks. Taani jalgpallikoondises debüteeris Knudsen 28. juunil 2014 sõprusmängus Rootsi vastu. Ta kuulus Taani koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. Knudsen on tuntud oma pikkade audi sissevisete poolest ning teda on selle poolest võrreldud Rory Delapiga. Esbjerg fB Taani karikas: 2012–13 Taani esiliiga: 2011–12 Malmö FF Allsvenskan: 2020, 2021 Svenska Cupen: 2021–22 "Jonas Knudsen: Ipswich Town sign Denmark defender". bbc.com. 31.7.2015. Vaadatud 20.6.2022 "Jonas Knudsen: Ipswich Town signing 'the new Rory Delap'". BBC Sport. 3.8.2015. Vaadatud 3.8.2015.
Deniss Manturov

Deniss Manturov (vene keeles Денис Валентинович Мантуров; sündinud 23. veebruaril 1969 Murmanskis) on Venemaa poliitik, alates 21. maist 2012 Venemaa tööstus- ja kaubandusminister ning alates 15. juulist 2022 ühtlasi ka peaministri asetäitja. Ta sündis aastal 1969 Murmanskis. Ta lõpetas Moskva Riikliku Ülikooli sotsioloogiateaduskonna. Aastal 1997 lõpetas ta aspirantuuri Moskva Riiklikus Ülikoolis, ta on majandusteaduse kandidaat. Aastal 2006 lõpetas ta Venemaa Riigiteenistuse Akadeemia. Ta on 21. maist 2012 Venemaa tööstus- ja kaubandusminister (2. veebruarist 2012 kuni 21. maini 2012, 8. maist kuni 18. maini 2016 ja 15. jaanuarist kuni 21. jaanuarini 2020 oli ta tööstusministri kohsetäitja). Enne seda oli ta 5 aastat samas asutuses ministri asetäitja (2007–2012). Ta on abielus, tema abikaasa on ilukirurg, neil on tütar ja poeg.
Kata-Riina Luide

Kata-Riina Luide (sündinud 3. aprillil 1973) on eesti näitleja. Ta lõpetas 1999. aastal Viljandi Kultuurikolledži teatrikateedri 2. lennus. Ta töötas aastatel 1999–2001 Kuressaare Linnateatris. 2001. aastast on ta Ugala teatri näitleja. "Jumalaema kirik Pariisis" (episoodid) "Väikekodanluse ebadiskreetne valu ehk Arnold Middletoni restauratsioon" (Sheila O`Connor, lav Talvo Pabut) Jaan Kross / Taago Tubin "Mardileib" (Matilde, lav Taago Tubin) "Alandatud ja solvatud" (Nelli) "Unistus Mallorcast" (Rebecka) "Kevade" (tüdruk) "Lumivalgeke" (kuninganna) "Popcorn" (Velvet Delamitri) "Deemon ja ingel" (Reizele) "Abielu Itaalia moodi" (õmbleja Teresina) "Niskamäe kired" (Anna-Liisa) "Helesinine vagun" (Siiri) "Neetud talu" (Urve) "Toomas Nipernaadi" (Tõnis Tikuta naine) "Dekameron" (saatana advokaat) "Lõika maha ja lase jalga" (õde Bountiful) "Vend Aljoša" (Varja Snegirjova) "Aastapäeva pidu" (lihtsalt Maria) "Lõõmav pimedus" (Lolita) "Anna Karenina" (Anna sõbranna) "Libahunt" (osaline) "Väike Tjorven Soolavareselt" (Lotta) "Kolm klaasikest kirsiviina" (mitu rolli) "Keisri hull" (Elsy) "Marilyn" (sekretär Mandy) "Krabat" (külatüdruk) "Naabri Mari" (külatüdruk) "Börs ja börsitar" (Tuuli; Paula; Vint) "Runar & Kyllikki" (Eija Lehtonen) "Põhjas" (Nastja) "Ühes Eesti teises linnas" (Kaisa) "Linnapea" (baltisaksa proua; koor) "Vanamehed seitsmendalt" (Luule) "Arturi laulud ja aastad" (Mallika; Nele) "Nii nagu taevas" (Lena) "Limpa ja mereröövlid" (Teine tont ja Teine kaisuloom) "Isa talveuni" (Ema Novella) "Väikesed vanamehed" (Luule) "Postmodernsed leibkonnad" (Naine ja ema) "Läbi klaasi" (mitu rolli) "Kollane nool" (Laps) "Amadeus" (Venticello) "Mõõt mõõdu vastu" (Julia) "Ladu" (Karita) "Ukuaru" (Loreida) "Tuul pajuokstes" (mitu rolli) "Õed nõiduses" (Magrat Garlick) "Sajand" (Marta Feldmann (Õnnesaar)) 2002 Kristallkingakese auhind Tema ema oli luuletaja Ave Alavainu. Ilona Martson, Ave Alavainu pereteater esines Gotlandi saare keskaja nädalal, Eesti Päevaleht, 15. august 2002 Kata-Riina Luide Ugala teatri kodulehel
Pierre-Ambroise Bosse

Pierre-Ambroise Bosse (sündinud 11. mail 1992 Nantes'is) on Prantsusmaa kergejõustiklane, keskmaajooksja, maailmameister. Tema põhiala on 800 meetri jooks. 2011. aastal tuli ta Tallinnas 800 m jooksus juunioride Euroopa meistriks. 2013. aastal Tamperes tuli ta samal alal Euroopa U23 meistriks. 2012. ja 2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel võitis ta 800 meetri jooksus pronksmedali. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis tuli ta 800 m jooksus maailmameistriks. Talle kuulub 800 meetri jooksu Prantsusmaa rekord (1.42,53). Väljas Sees Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit Pierre-Ambroise Bosse Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Oujda

Oujda (araabia keeles وجدة, berberi keeles ⵡⵓⵊⴷⴰ, Wujda) on linn Maroko kirdeosas, Alžeeria-Maroko piiri lähedal. Oujda on Orientali piirkonna keskus ning seal elab umbes 558 000 inimest. Linn paikneb Alžeeria piirist umbes 15 km läänes ja Vahemere rannikust umbes 55 km lõunas. Oujda grupp "POPULATION LÉGALE DES RÉGIONS, PROVINCES, PRÉFECTURES, MUNICIPALITÉS, ARRONDISSEMENTS ET COMMUNES DU ROYAUME D'APRÈS LES RÉSULTATS DU RGPH 2014" (araabia ja prantsuse). High Commission for Planning, Morocco. 8. aprill 2015. Vaadatud 29. september 2017. Oujda Portal Oujdays 100% Oujda Oujda and its region Entry in Lexicorient OujdaCity.net
Tan-Tan

Trummi kohta vaata artiklit Tan-tan. Tan-Tan (araabia keeles طانطان, berberi keeles ⵟⴰⵏⵟⴰⵏ) on linn Maroko edelaosas Guelmim-Oued Nouni piirkonnas Tan-Tani provintsis. Aastal 2014 elas selles kõrbelinnas 73 209 inimest ning see oli enda provintsi suurim ja Guelmimi järel ringkonna suuruselt teine linn. Tan-Tan asub Oued Ben Jelili jõe kaldal, mis suubub linnast 15 km põhjas Draa jõkke. Maroko pikim Draa jõgi suubub omakorda varsti pärast seda Atlandi ookeanisse. Tan-Tani teenindab Tan Tani lennujaam. Tan-Tan Moussem http://mirror.unhabitat.org/pmss/getElectronicVersion.aspx?nr=2350&alt=1 "Publications RGPH 2014 | Téléchargements | rgph2014". www.rgph2014.hcp.ma. Vaadatud 1. aprill 2016. "Recensement général de la population et de l'habitat 2004". Hcp.ma. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuni 2018. Vaadatud 15. oktoober 2013. Entry in Lexicorient
Kuninglik Maroko Sandarmeeria

Kuninglik Sandarmeeria (araabia keeles الدرك الملكي المغربي, ad-darak al-malikiyy al-maḡribiyy) on Maroko Kuningriigi riiklik sandarmeeria. See on riigikaitse, siseministeeriumi ja justiitsministeeriumi eest vastutavate eriministrite ühises haldusalas. Sandarmeeriate loend Gendarmerie Royale Marocaine sur le réseau social Facebook Gendarmerie royale marocaine Portail la Gendarmerie Royale du Maroc Actualités de la Gendarmerie Royale du Maroc
Fuso

Mitsubishi Fuso Truck and Bus Corporation (jaapani keeles 三菱ふそうトラック・バス株式会社, Mitsubishi Fusō Torakku・Basu Kabushiki gaisha) on Jaapani veoauto- ja bussitootja. Ettevõtte peakorter asub Kawasakis. Ligi 90% Fuso osadest kuulub Saksa ettevõttele Daimler Truck. Fuso nimi tuleneb vanahiinakeelsest sõnast "fusang" (扶桑), mis tähendas päikesetõusu pool (idas) kasvavat püha puud. Nii nimetati ka Jaapanit. "Fusangiks" kutsuti hibiski. Mitsubishi Fuso T380 (1959) Fuso Canter "Corporate profile". Mitsubishi Fuso Truck and Bus Corporation. Vaadatud 30. juuni 2018. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2008. Vaadatud 20. juunil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Üleilmne roheliste harta

Üleilmne roheliste harta on dokument, mille võtsid 2001. aasta aprillis Austraalias Canberras vastu 800 roheliste erakondade esindajat 70 riigist. Üleilmsele roheliste hartale alla kirjutanud erakonnad ja poliitilised liikumised tõotavad üleilmselt vastastikust koostööd ja truudust kuuele põhimõttele. Need põhimõtted on: ökoloogiline tarkus sotsiaalne õiglus osalusdemokraatia vägivallatus jätkusuutlikkus ja mitmekesisuse austamine. Harta kirjeldab neid põhimõtteid ja nimetab kümme võtmevaldkonda, mis neist tulenevad. Kuus põhimõtet on tuletatud Euroopa roheliste erakondade ideoloogia neljast sambast ja Ameerika Ühendriikide Rohelise Erakonna kümnest põhimõttest. Roheline ideoloogia Üleilmse roheliste harta tekst inglise, saksa, portugali ja prantsuse keeles
Kald

Kald on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kald 202 inimesel: 105 mehel ja 97 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kald meeste puhul 771. kohal ja naiste puhul 969. kohal. Perekonnanimi Karell oli kõige levinum vanuserühmas 5–9 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 2,50. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus seda kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 14,87 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Saaremaal Valjala, Pöide, Kihelkonna ja Kaarma kihelkonna ning Läänemaal Kirbla kihelkonna, Tartumaal Puhja kihelkonna ja Pärnumaal Vändra kihelkonna mõisavaldades talupoegadele nimeks Kald kokku üheksal korral. Nimede eestistamise käigus võeti 1935–1940 aastal Kald uueks nimeks kokku 17 korral, kui loobuti nimedest Karlik, Triisa(l) ja Pleesmann kahel juhul, aga ka nimedest Kalmann, Kals, Kalts, Kanter, Karlov, Keert, Keiert, Kreis, Selberg, Steinberg, Zernov. 1936. aastal muudeti nimi Kald Uue-Vändras nimeks Kalda. Konstantin Kald, eesti näitleja (1917–2005) Sulev Kald, eesti dirigent, muusikapedagoog ja helilooja (1924–2000) Valev Kald, eesti poliitik (1984–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 21.06.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kald. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kald. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Kald. Kald statistikaameti andmebaasis
Kadi Kullerkann

Kadi Kullerkann (sündinud 19. augustil 1992) on eesti võrkpallur ja kunstnik. 2013. aastast on ta kuulunud Eesti naiste võrkpallikoondisse ja hooajast 2024/25 esindab Kreeka meistriliiga klubi Thessaloniki Aris. Eesti koondisega võitis ta 2023. aastal Euroopa Hõbeliiga. Kullerkann lõi oma brändi kllerknn, mille abil ühendab oma kirge kunsti ja spordi vastu. Ta esimene kollektsioon "She's Got Balls" on tehtud täpitehnikas ning selle eesmärk on tunnustada naissportlasi, kes end igal sammul tõestama peavad. Hiljem on ta kasutanud ja kombineerinud ka teisi tehnikaid (näiteks tindipliiatsiga joonistamine või erinevate materjalide liitmine ühtseks pildiks). Ta teine kollektsioon "Legacy Series" kujutab erinevaid mängijaid ning sümboliseerib selle sportlase pärandit. Kadi lõpetas 2011. aastal Audentese Spordigümnaasiumi hõbemedaliga. Ta vanem õde on võrkpallur Liis Kiviloo. Rahvusnaiskond 2013 Eesti Võrkpalli Liidu arhiiv 🏐 Ο Α.Σ. ΑΡΗΣ και το τμήμα Βόλεϊ γυναικών ανακοινώνουν την έναρξη της συνεργασίας με την Kadi Kullerkann για την αγωνιστική περίοδο 2024-25 Aris Volleyball Instagram, 09.08.2024. About Me Kllerkann koduleht (vaadatud 09.08.2024). Lenel Karu: Tippvõrkpallur Kadi Kullerkann teenis oma elu esimesel kunstioksjonil mitu tuhat eurot. „Aina rohkem tunnen, et kunst on tulevik ja sport minevik." Õhtuleht, 03.05.2024. Medaliga lõpetanud Audentese Spordigümnaasium Kadi Kullerkann Art Kadi Kullerkann Mängija profiil CEV kodulehel Kadi Kullerkann Volleybox