laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tallinna keskmine muhamedi kalmistu

Tallinna keskmine muhamedi kalmistu on endine kalmistu Tallinnas Kesklinna linnaosas Juhkentali asumis. Kalmistu pindala 1930. aastatel oli umbes 0,15 hektarit. Tänapäeval on kalmistuala säilinud umbes 0,1 hektarit. Kinnistu, millel kalmistu asub, ametlik aadress on Tehnika tänav 171 ja pindala on umbes 0,26 hektarit. Kalmistu rajati 18. sajandil järjekorras teise muhamedi kalmistuna. Miks ei saanud laiendada ja pidi sulgema vana kalmistu Hundipeal, pole teada. Kalmistu võõrandati ja suleti Nõukogude teise okupatsiooni ajal 1941. aastal. Saksa teise okupatsiooni ajal linnapea otsustas 1942. aastal uuesti sulgeda kalmistu alates 1. jaanuarist 1944. Märtsipommitamises sai kalmistu kannatada, kuid piirdemüür ja värav taastati. Väravapostid tehti küll oluliselt lihtsamad, kuid algsed väravalehed ja postiotste poolkuud säilisid. Matmisi toimus ka hiljem. Praegu teadaolevalt uusim hauakivi on Fateh Zakerovi matuselt 4. juunist 1951. Praegu teadaolevalt oli viimane tema abikaasa Bebefaticha Zakerovi matus 7. jaanuaril 1953. Kalmistu suleti matmiseks 1955. aastal. Kalmistu kaguküljele hakati 1960. aastatel rajama ladusid ja tõenäoliselt hävis siis ka kagumüür. Peavärav edelaküljel oli säilinud veel 1980. aastal. Kalmistu ei ole kultuurimälestisena muinsuskaitse all. "Vanu kalmistuid sulgemisele". Eesti Sõna nr 122, 30. mai 1942. Lk 3 Karl Laane. "Muhamedi kalmistu". // "Tallinna kalmistud". Maalehe Raamat. Tallinn 2002. Lk 78 Kalmistute register Haudi Carl-Dag Lige, Oliver Orro. "Muhamedi kalmistu". Lk 90 // "Igaviku paigad kaasaegses linnaruumis. Tallinna hüljatud kalmistud". Muinsuskaitse Aastaraamat 2007. Muinsuskaitseamet, Tallinna Kultuuriväärtuste Amet, EKA Muinsuskaitse ja restaureerimise osakond. Tallinn 2008. ISSN 1736-468X "Siselinna endise Muhamedi kalmistu värav". Foto: Karl Laane, 20. oktoober 1980. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA.683.0.202003 "Tatarlaste kuninga matus Tallinnas". Uudisleht nr 57, 14. aprill 1939. Lk 8 Karl Laane. "Muhamedi kalmistu". // "Tallinna kalmistud". Maalehe Raamat. Tallinn 2002. Lk 77–78 "Muhamedi kalmistu". // Entsüklopeedia Tallinn 1 (A-M). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2004. Lk 344 Carl-Dag Lige, Oliver Orro. "Muhamedi kalmistu". Lk 90 ja 92 // "Igaviku paigad kaasaegses linnaruumis. Tallinna hüljatud kalmistud". Muinsuskaitse Aastaraamat 2007. Muinsuskaitseamet, Tallinna Kultuuriväärtuste Amet, EKA Muinsuskaitse ja restaureerimise osakond. Tallinn 2008. ISSN 1736-468X "Mahajäetud endise muhamedi kalmistu väravad". Foto: Karl Laane, 25. mai 1972. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA.683.0.200150 "Siselinna endise Muhamedi kalmistu värav". Foto: Karl Laane, 20. oktoober 1980. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA.683.0.202003
Pikkus

Pikkus on füüsikaline suurus, mis kirjeldab keha lineaar- ehk joonmõõtmeid. Pikkus on rahvusvahelises suuruste süsteemis üks seitsmest põhisuurusest. Pikkuse tähis on l {\displaystyle l} , mis tuleneb ladina keele sõnast longitūdō (pikkus, kestus). Pikkuse mõõtühik SI-süsteemis on meeter (tähis m). Laeva üldpikkus ja Laevamõõdud Lainepikkus Pikkusühik Pikkuste suurusjärgud Teepikkus "Metroloogia eesti-inglise sõnastik". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2019. Vaadatud 26. aprillil 2019.
Johan Rekand

Johan Rekand (20. juuni 1885 – juuli 1944) oli eesti pedagoog, ühiskonnategelane ja omavalitsusjuht. Ta sündis Holstre vallas talupidaja pojana, hariduse omandas Pirmastu vallakoolis ja Paistu kihelkonnakoolis. Õpetaja kutse omandas ta Valgas, seejärel tegutses koolijuhina Morna, Pirmastu ja Mõnniste koolides. 1914–1917 teenis Vene sõjaväes. 1917. aastal sooritas ta drogisti eksamid ja tegutses rohu- ja värvipoe omanikuna Mustlas. Ta oli Tarvastu Vabatahtliku Tuletõrjeseltsi esimees (1921–1924 ja 1928–1929), Tarvastu Põllumajandusseltsi juht (1921–1940), Tarvastu Ühispanga asutaja ja nõukogu esimees. 1923. aastast oli ta Mustla alevivolikogu liige ja alates 1933. aastast Mustla alevivanem. 1938. aastal sai Mustla linnaks ja Johan Rekand linnavanemaks. Enamlased tagandasid ta 1940. aastal linnavanema ametikohalt, ent Saksa okupatsiooni ajal jätkas ta linnavalitsuse juhina kuni oma haigestumise ja surmani. Johan Rekand on maetud Paistu kalmistule. "Sakala (1878–1940) 7 juuli 1944 — DIGAR Eesti artiklid". dea.digar.ee. Vaadatud 26. septembril 2024. "Eesti avalikud tegelased, 1932". galerii.kirmus.ee. Vaadatud 26. septembril 2024. "Haudi". www.kalmistud.ee. Vaadatud 27. septembril 2024.
Anastassia Sinitsina

Anastassia Sinitsina (sündinud 2004) on Eesti maletaja, naiste rahvusvaheline meister (2024). Oktoobris 2014. aastal võitis Sinitsina klassikalises males pronksmedali Bathumis peetud Euroopa noorte meistrivõistlustel neidude kategoorias vanusegrupis U10. Sama aasta novembris Tallinnas peetud Euroopa noorte kiir- ja välkmale meistrivõistlutel tuli Sinitsina vanusegrupis U10 Euroopa noortemeistriks nii kiir- kui ka välkmales. Ta võitis kõik mängitud partiid. Eesti naiste malemeistrivõistlustel on ta võitnud kolm kuld- (2021, 2022, 2023) ja Eesti meeste/open meistrivõistlustel hõbemedali (2023. aastal Kaido Külaotsa järel). 2022. aastal Indias peetud 44. maleolümpial mängis ta Eesti naiskonnas teisel-kolmandal laual ja kogunud seitse punkti kümnest mängitud partiist, osutus naiskonna resultatiivseimaks mängijaks. 2023. aastal osales ta 201 osavõtjaga Riia Tehnikaülikooli A-maleturniiril, kus saavutas naistest parima tulemuse. Final Ranking crosstable after 9 Rounds. chess-results.com Final Ranking crosstable after 9 Rounds. chess-results.com Anastassia Sinitsina FIDE andmebaasis Eesti võitis noorte male EM-il 19 medalit, võistluse täheks kerkis 10-aastane Sinitsina. sport.delfi.ee, 16. november 2016
1822

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | 1820. aastad | 1830. aastad | 1840. aastad | 1850. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1818 | 1819 | 1820 | 1821 | 1822 | 1823 | 1824 | 1825 | 1826 | ► | ►► 1822. aasta (MDCCCXXII) oli 19. sajandi 22. aasta. Asutati Tartu Ülikooli zooloogiamuuseum. Suurettevõtja Friedrich Amelungi ettevõttel asutati Vändrasse uus klaasivabrik. Parun Otto Ungern-Sternbergi ja Helene Auguste eestvõttel asutati Tartu Heategev Selts. Aasta lõpul (jätkusid 1823. aastal) olid Liivimaal mitmed talurahvarahutused, mis olid peamiselt tingitud taluperemeestele sobimatutest vabastamistingimustest. ... 7. september – Brasiilia iseseisvus. 11. september – Vatikani kardinalide kogu teatas, et on lubatud avaldada ja trükkida teoseid, mis kirjeldavad Maa liikumist ümber Päikese. Galileo Galilei «Dialoogid» eemaldati keelatud raamatute nimekirjast, ametlikult teatas Vatikan, et Galeil oli õigus, alles 31. oktoobril 1992. 14. juuni – Charles Babbage tegi ettepaneku ehitada diferentsiaalarvutusmasin, mis koostaks kiiresti veatuid matemaatilisi tabeleid. Jean-François Champollion dešifreeris egiptuse hieroglüüfilise kirja. 27. aprill – Ulysses S. Grant, USA 18. president 20. mai – Frédéric Passy, Prantsuse poliitik ja majandustegelane, Nobeli rahuauhinna laureaat 1901 22. juuni – Gregor Mendel, austria munk, geneetika isa 27. detsember – Louis Pasteur, prantsuse teadlane 19. märts – Valentin Haüy, prantsuse pedagoog, tüflopedagoogika rajaja 4. august – Kristjan Jaak Peterson, eesti luuletaja 8. august – Percy Shelley, inglise luuletaja Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 121
Ruumala

Ruumala on füüsikaline suurus, mille abil väljendatakse keha mahtu või aine mahulist kogust. Tavapäraselt (kolmemõõtmelises ruumis) leitakse ruumala mõõdetava ruumiosa kolme mõõtme – pikkuse, laiuse ja kõrguse – korrutisena. Ruumala tähis füüsikalise suurusena on V, mis tuleneb ladina sõnast volūmen ('raamat, rull, pööre'). SI-süsteemis on ruumala põhiühik kuupmeeter. Igapäevaelus kasutatakse ka muid ruumalaühikuid, millest üks levinumaid on liiter. 1 liiter = 1 kuupdetsimeeter. Eriruumala Füüsikaliste suuruste loend
Haapsalu Kreiskool

Haapsalu Kreiskool oli Haapsalus 1805–1888 tegutsenud saksakeelne kool, mis reorganiseeriti ümber Haapsalu linnakooliks. 1918. aastal loodi samasse koolimajja eestikeelne Haapsalu Poeglaste Gümnaasium, millest kasvas hiljem välja ajalooline Läänemaa Ühisgümnaasium/Haapsalu Gümnaasium. Tänapäeval asub siin 2013. aastal rajatud riigigümnaasium, Läänemaa Ühisgümnaasium. "Eestikeelne gümnaasiumiharidus Haapsalus" (PDF). Läänemaa Ühisgümnaasium. Vaadatud 27. september 2024.
Väävelkollane jumikas

Väävelkollane jumikas (Centaurea sulphurea) on üheaastane rohttaim korvõieliste (Asteraceae) sugukonnast. Taim on looduslikult levinud Lääne-Euroopas, kuid on sisse toodud liigina esindatud ka mitmetel teistel mandritel. Väävelkollane jumikas kuulub lähisugulaste hulka Californias äärmiselt invasiivseks muutunud liigiga Centaurea solstitialis. Kuigi väävelkollase jumika introduktsioon Californiasse leidis aset juba 19. sajandil, ei ole liik seal invasiivseks kujunenud.
Shigeru Ishiba

Shigeru Ishiba (jaapani keeles 石破 茂 Ishiba Shigeru; sündinud 4. veebruaril 1957 Yazus) on Jaapani poliitik, alates 1. oktoobrist 2024 Jaapani peaminister ja alates 27. septembrist 2024 Liberaaldemokraatliku Partei esimees. Ta oli 26. septembrist 2007 kuni 2. augustini 2008 Jaapani kaitseminister.
Muusikaline hetk

Muusikaline hetk (otsetõlge prantsuse keelest moment musical) viitab hetkemeeleoludele, mis valdavad heliloojat pala luues. Peetsalu, Katri (2000). Lühilevaade muusikaloost. Eesti muusikakoolide liit. Lk 11.
Viljandi juudi kalmistu

Viljandi juudi kalmistu on kalmistu Viljandi kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Vana-Võidu külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu peavärav asub Viljandi linna piirist umbes 1 km kaugusel Tartu maantee vana lõigu ääres. Tee on hiljem õgvendatud ning kalmistu asub praegu hõreda liiklusega tee ääres. Kalmistu on piiratud terasvõrkaiaga. Kahe poolega värav on kaetud puitlippidega. Kalmistu pindala on olnud 1 vakamaa (suuruse järgi otsustades pigem tallinna vakamaa). Praegu on kalmistu kinnistu pindala umbes 0,09 hektarit, taraga piiratud kalmistuala on 0,062 hektarit. Kalmistul asub ka mälestusmärk Viljandis 1941. aastal Saksa teise okupatsiooni algul hukatud juutidele. Kalmistu territooriumil tohivad mehed vastavalt juudi tavadele viibida ainult peakattega. Kalmistu ei ole kultuurimälestisena muinsuskaitse all. Kalmistu on rajatud umbes 1870. aastal. "Meil ei ole siin jäädawat linna... Pilk Viljandi kalmistuile ja nende ajaloole. Surnute linn ületab elanikkude arvult mitmekordselt elavate linna". Oma Maa nr 26, 28. veebruar 1938. Lk 4 Maire Sala. "Juudi kalmistu". // "Viljandimaa kalmistute lugu". Viljandi 2007. Lk 74 Maire Sala. "Juudi kalmistu". // "Viljandimaa kalmistute lugu". Viljandi 2007. Lk 74–75 Pärandkultuuri objekt: "Juudi kalmistu" (892:HAU:001)
Tartu muhamedi kalmistu

Tartu muhamedi kalmistu on endine kalmistu Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas. Tänapäeval on kalmistuala säilinud osa pindala umbes 0,015 hektarit. Raadi kalmistute kinnistu, millel muhamedi kalmistu asub, ametlik aadress on Kalmistu tänav 18a, kuid kalmistu ise asub Surnuaia tänava ääres. Kalmistu eraldi ei ole kultuurimälestisena muinsuskaitse all, kuid kuulub kultuurimälestise nr 4322 "Tartu Vana-Juudi kalmistu" koosseisu. Kalmistu rajati millalgi 18. sajandil. Kalmistu kasutamise lõppemise ajast ja asjaoludest pole midagi teada. 1937. aastal oli kalmistul veel näha suuri puid ja kolm kalmu. "Igawene puhkus kalmistu rahus". Postimees nr 316, 21. november 1937. Lk 4 "Igawene puhkus kalmistu rahus". Postimees nr 316, 21. november 1937. Lk 4 Kultuurimälestis nr 4322 "Tartu Vana-Juudi kalmistu" Tartu muhamedi kalmistu Tartu linna kalmistute ajaloo lehel
Tartu vana juudi kalmistu

Tartu vana juudi kalmistu on endine kalmistu Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas. Kalmistu on muudest Raadi kalmistutest eraldi kultuurimälestis nr 4322 "Tartu Vana-Juudi kalmistu", kuid selle koosseisu kuulub ka Tartu muhamedi kalmistu. Algselt on kalmistuala pindala olnud umbes 0,16 hektarit, tänapäeval on kultuurimälestisena kaitstud osa pindala on umbes 0,145 hektarit (ei sisalda muhamedi kalmistut). Raadi kalmistute kinnistu, millel vana juudi kalmistu asub, ametlik aadress on Kalmistu tänav 18a, kuid kalmistu ise asub Surnuaia tänava ääres. Praeguseks on säilinud üks hallist graniidist ümara ülaosaga hauakivi. Kalmistule on 2010. aastate keskel paigutatud teabetahvel. 1859. aastal rajati Jaani kalmistu kaguküljele juudi kalmistu. Esimene juut, kes siia maeti, oli Kaunase kubermangust tulnud ja Tartu ümbruses tegutsenud külakaupmees Dov Ber br' David Hakohen Wainrok. Aastal 1870 laiendati kalmistut, kuid peagi polnud siin enam matmisruumi. Linnalt saadi 1895. aastal tasuta maad vanausuliste kalmistu kõrval, kuhu rajati uus juudi kalmistu. Vana kalmistut matmiseks enam ei kasutata. 1937. aastal oli kalmistul veel näha suuri puid ja mitu kallihinnaliste hauatähistega kalmu. 1970. aastatel oli arhitekt Udo Tiirmaa teatel kalmistul alles veel kaks hauakivi. Tartu juudi kalmistu Lohkva juudi kalmistu "Igawene puhkus kalmistu rahus". Postimees nr 316, 21. november 1937. Lk 4 Kultuurimälestis nr 4322 "Tartu Vana-Juudi kalmistu" "Igawene puhkus kalmistu rahus". Postimees nr 316, 21. november 1937. Lk 4 Kopl Jokton. "Juutide ajaloost Eestis". Tartu 1992 Kultuurimälestis nr 4322 "Tartu Vana-Juudi kalmistu" Tartu vana juudi kalmistu Tartu linna kalmistute ajaloo lehel
Eve Mikson

Eve Mikson (sündinud 12. aprillil 1974 Viljandis) on eesti koolijuht, Rapla Gümnaasiumi praegune direktor. Ta alustas oma ametikohal 1. veebruaril 2023 pärast Haridus- ja Teadusministeeriumi korraldatud konkursi võitmist. Enne direktoriks saamist töötas ta samas koolis meedia- ja noorsootööjuhina. Miksonil on üle kümne aasta juhtimiskogemust, sealhulgas Gustav Adolfi Gümnaasiumis, kus ta osales mitmesugustes algatustes, et edendada kehalist aktiivsust ja keskkonnateadlikkust. Ta osaleb aktiivselt Raplamaa Ettevõtlike Naiste ühenduses ning Naiste Ööde Festivali NÖFF korraldustiimis.
MTÜ Ettevõtlikud Naised Raplamaal

Ettevõtlikud Naised Raplamaal MTÜ on 2009. aastal asutatud ettevõtlike naiste ja ettevõtjate ühendus. MTÜ on võtnud oma eesmärgiks aidata tuua senisest enam naisi ettevõtlusesse ning teha naiste hääl kuuldavaks laiemas ühiskondlikus elus. 2022. aasta lõpul on ühingul üle 8o liikme. Suur osa liikmetest on Raplamaal tegutsevad ettevõtjad, ettevõtete võtmepositsioonidel töötavad naised, aga ka autorid, loojad, õpetajad ning ühiskondlikult aktiivsed inimesed. Ühingu liikmeid ühendab soov edendada oma kodukandi elu. Peamiselt tehakse seda läbi erinevate ürituste korraldamise ja oma liikmeskonna ning avalikkuse harimise. Ettevõtlike naiste eestvedamisel on seni toimunud arvukalt koolitusi, teemaõhtuid, kontserte, matku ja muid tegevusi.
Naiste Ööde Festivali NÖFF

Ettevõtlikud Naised Raplamaal vabaühenduse liikmed on korraldanud piduliku sündmusena naistepäeva palju aastaid, alates 2019. aastast on seda aga tehtud täiesti uues formaadis – Naiste Ööde Filmifestivalina (NÖFF). NÖFF ehk Naiste Ööde Filmifestival on Raplas toimuv filmifestival, mis keskendub naistele ja nende lugudele. Festival toimub varakevadel ja selle eesmärk on tuua esile naiste võim ja vägi läbi erinevate filmide ja kultuuriprogrammide.
Roosa mütsik

Roosa mütsik (Mycena rosella) on mütsikuliste sugukonda kuuluv seeneliik. Roosa mütsik andmebaasis eElurikkus
The Sphere

The Sphere (ametlikult Große Kugelkaryatide N.Y.) on saksa kunstniku Fritz Koenigi (1924–2017) pronksist valatud monumentaalskulptuur. Maailma suurim kaasaja pronksskulptuur seisis 1972. aastast kuni 11. septembri rünnakuteni New Yorgi Maailma Kaubanduskeskuse Austin J. Tobin Plazal kaksiktornide vahel. 25 tonni kaaluv teos on ainus kunstiteos, mis on kokkuvarisenud kaksiktornide varemetest suures osas tervena leitud. Pärast skulptuuri kompleksi rusudest eemaldamist ja John F. Kennedy rahvusvahelise lennujaamas hoiustamist, paigutati The Sphere 2002. aastal Battery Parki. 2017. aastal kolis New Yorgi ja New Jersey Sadamaamet selle Liberty Parki, kust avaneb vaade 11. septembri memoriaalile ja selle algsele asukohale. The Sphere on pärast rünnakuid olnud sellises seisukorras nagu päästjad selle rünnakujärgselt leidsid ning sellest on saanud üks rünnakute mälestusmärke. "Battered and Scarred, 'Sphere' Returns to 9/11 Site". The New York Times. Vaadatud 27. septembril 2024. "The Sphere, a Symbol of Resilience and Survival, Rededicated in Liberty Park". 9/11 National Memorial & Museum. Vaadatud 27. septembril 2024.
Roostepunane pisisirmik

Roostepunane pisisirmik (Cystodermella granulosa) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seen. Roostepunane pisisirmik andmebaasis eElurikkus
Grete Olde

Grete Olde (sündinud 26. aprillil 2002 Tallinnas) on eesti maletaja ja malekohtunik, FIDE arbiiter (2024). Ta on Margit Brokko ja Hendrik Olde tütar. Ta on lõpetanud 2021. aastal Tallinna Reaalkooli. Maletajana on ta esindanud Eestit rahvusvahelistel tiitlivõistlustel alates 2009. aastast. Tegutsenud 2018. aastast ka kohtunikuna, sealhulgas 2019. aastal kiir- ja välkmale Euroopa meistrivõistlustel. Töötanud 2018. aastast Tallinna Euroopa Koolis maleõpetajana. Ta on 2021. aastast Maleklubi Gambiit juhatuse liige ja treener. Ta on võitnud 2016. aasta EM-il vanusegrupis U-14 võistkondliku pronksi, 2017. aasta MM-il vanusegrupis U-16 kiirmales hõbeda ja välkmales pronksi, 2018. aasta EM-il kiirmales vanusegrupis U-16 hõbeda ning 2018. aasta EM-il välkmales vanusegrupis U-18 hõbeda ja naiskondliku pronksi. Grete Olde FIDE andmebaasis Grete Olde ESBL-is
Hambune sistotreem

Hambune sistotreem (Sistotrema raduloides) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Hambune sistotreem andmebaasis eElurikkus
Sofia Blohhin

Sofia Blohhin (sündinud 2006) on Eesti maletaja, naiste FIDE meister (2022). Ta on võitnud Eesti naiste malemeistrivõistlustel kulla (2019) ja hõbeda (2021). Budapestis peetud 45. maleolümpial, kus Eesti naiskond saavutas 169 võistkonna hulgas 33. koha, mängis Blohhin naiskonna kolmandal laual. Sofia Blohhin FIDE andmebaasis
Priit Sarv

Priit Sarv (sündinud 4. jaanuaril 1962 Tartus) on eesti füüsik. Ta lõpetas aastal 1979 Tallinna 2. Keskkooli, 1984 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal, 1988 aspirantuuri ja kaitses 1998 filosoofiadoktori kraadi füüsikas väitekirjaga “High resolution solid-state NMR studies of zeolites” ("Tseoliitide uurimine kõrglahutusliku tahkiste TMR meetodil"). Sarv oli aastatel 1984–1998 Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi nooremteadur ja teadur, 1999. aastast keemilise füüsika labori vanemteadur, ühtlasi Vendomar AS-i tehnikadirektor. Tema uurimisvaldkond on mikropoorsed ja mesopoorsed materjalid, tahkise tuumamagnetresonants. Ta on avaldanud üle 30 teadustrükise. Sarv oli aastatel 1994–2013 Isamaa ja Res Publica Liidu liige. Tema isa oli vabadusvõitleja, tõlkija ja matemaatik Enn Sarv, vend on matemaatik ja arvutiteadlane Laur Sarv. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 30, märksõna "Sarv, Priit" "| e-Äriregister". ariregister.rik.ee. Vaadatud 27. septembril 2024. https://www.etis.ee/CV/Priit_Sarv/est/ https://dea.digar.ee/?a=d&d=truajaleht19850111.2.9&srpos=23&e=-------et-25--1-byDA%2cbyAU%2cbyTI-txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA-%22priit+sarv%22------------ https://dea.digar.ee/?a=d&d=eestipaevaleht19961014.2.11.3&srpos=55&e=-------et-25--51-byDA%2cbyAU%2cbyTI-txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA-%22priit+sarv%22------------
Joakim Helenius

Joakim Johan Helenius (sündinud 24. novembril 1957) on soome päritolu Eesti ettevõtja ja maletegelane. Ta on lõpetanud Cambridge'i Ülikooli majandusteaduse erialal. Ta on investeerimisettevõtte Trigon Capital omanik ja juhatuse esimees ning 2023. aastast Eesti Maleliidu president. Sai 2022. aastal Eesti kodakondsuse. 2011 – aasta ärijuht Joakim Johan Helenius. inforegister.ee Suurärimees Joakim Heleniusest sai Eesti kodanik. majandus.postimees.ee, 14. detsember 2022 Maleliit valis presidendiks Joakim Heleniuse. sport.err.ee, 26. september 2023 Joakim Helenius FIDE andmebaasis
Leo Sauemägi

Leo Sauemägi (1. jaanuar 1928 Tallinn – 23. detsember 1987 Tallinn) oli eesti arstiteadlane, pulmonoloog. Ta lõpetas aastal 1947 Tallinna 2. Keskkooli, 1953 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, oli 1962–1965 Moskvas Tuberkuloosi Teadusliku Uurimise Keskinstituudi aspirant, sai 1966 meditsiinikandidaadi kraadi väitekirjaga "Kopsutuberkuloosihaigete kopsude verevarustuse ja ventilatsiooni elektrokümograafiline iseloomustus”. Sauemägi oli aastatel 1953–1962 Vabariikliku Tuberkuloosidispanseri ftisiaater, 1965–1973 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis tuberkuloosi sektori (hilisema pulmonoloogia osakonna) nooremteadur, 1973. aastast vanemteadur, 1975–1986 ühtlasi ajakirja Nõukogude Eesti Tervishoid teadustoimetaja. Ta uuris krooniliste mittespetsiifiliste kopsuhaiguste probleeme. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 37, märksõna "Sauemägi, Leo"
Codex Cavensis

Codex Cavensis ehk La Cava piibel on 9. sajandil Hispaanias, oletatavasti Alfonso II aegses Astuuria kuningriigis kirja pandud ladinakeelne illumineeritud piibel. Käsikiri asub La Trinità della Cava kloostris Cava de' Tirreni lähedal Campanias Itaalias (kohaviidaga Biblioteca statale del Monumento Nazionale Badia di Cava, Ms. memb), kuhu ta võidi tuua 12. sajandil. Käsikiri koosneb 330 pärgamentlehest mõõdus 320 × 260 mm. Tekst on üks tähtsamaid näiteid Hispaanias kirja pandud Vulgata tekstist selle Hispaaniale iseloomulike lühendite, ortograafia, kirjastiili ja kaunistustega. Vana testamendi tekst sisaldab viiteid väga vanadele Itaalia eeskujudele. Käsikirjas on leheküljel 166v kirjutaja nimi "Danila scriptor". Kuna peetakse ebatõenäoliseks, et nii luksuslik käsikiri saadi valmistada muslimite kontrolli all olevatel Hispaania aladel, on tõenäolisim käsikirja loomise koht Astuuria kuningriik, tolle perioodi suurim kristlik riik. Käsikirja kaunistuste hulgas esineb neljas kohas risti kujutis, ainus eksplitsiitselt kristlik sümbol kogu käsikirjas. Käsikirja kaunistuste hulka kuuluvad lisaks ülalnimetatud neljale ristile pealkirju ja explicit-teksti ümbritsevad raamid ning kaunistatud initsiaalid. Frontispissil fo 1 verso ja prohvetite raamatute alguses fo 143 recto on kaks sirkli abiga joonistatud lineaarset risti. Fo 100 verso lehel on Psalmide pealkirja raam risti kujuline. Ristikujulisena on vormistatud ka tekst leheküljel fo 220 verso, milles on Hieronymuse eessõna Uuele testamendile. See tekst on kollase, valge ja punase tindiga kirjutatud siniseks värvitud taustale. Käsikiri sisaldab veel üht siniseks ja kolme purpurseks värvitud lehte. Kaunistatud initsiaalid meenutavad stiililt Merovingide illuminatsiooni ja mõningaid näiteid läänegooti kirja initsiaalidest. Peetakse võimalikuks, et kirjutaja Danila kopeeris La Cava piibli varasemast, kaduma läinud Läänegootide kuningriigi käsikirjast. Sellele viitavad pealkirjade ja explicit '​i raamid, milletaolisi leidub varasemates käsikirjades, ja värvilisel taustal värvilise tindiga leheküljed sarnanevad hilisantiiksete käsikirjadega, milles on kuld- või hõbetindiga kirjutatud tekst purpurpärgamentlehekülgedel (näiteks Rossano purpurkäsikiri). What do I think of the Bíblia de Danila?. - A Corner of Tenth-Century Europe. Early medievalist's thoughts and ponderings, by Jonathan (blog) E. A. Lowe. THE CODEX CAVENSIS. NEW LIGHT ON ITS LATER HISTORY. - biblical-data.org Cava de' Tirreni, Biblioteca statale del Monumento nazionale della Abbazia Benedettina della Ss. Trinità, Codices Cavenses, Cod.1 Biblia Sacra (digitaliseeritud käsikiri)
Naiste FIDE meister

Naiste FIDE meister (inglise keeles Women FIDE Master; lühend WFM) on males sportlike saavutuste eest tulemustepõhiselt antav nimetus, mida 1978. aastast annab Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) oma liikmesliitude naismaletajatele vastavate nõuete täitmisel. Nõuded naiste FIDE meistri nimetuse saamiseks on madalamad kui naiste rahvusvahelise meistri nimetuse saamiseks. FIDE meistri nimetusest madalam nimetus on naiste meistrikandidaat. 2022. aastal Indias peetud 44. maleolümpial kuulusid Eesti naiskonda kolm (Anastassia Sinitsina, Triin Narva ja Sofia Blohhin) ning 2024. aastal Budapestis toimunud 45. maleolümpial kaks naiste FIDE meistrit (Triin Narva ja Sofia Blohhin). FIDE meister