laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Coffeeshop

Coffeeshop (hollandi keeles 'kohvipood, kohvik') on asutus Hollandis, kus vastava loa olemasolul on lubatud müüa marihuaanat. Hollandi oopiumiseaduse (Opiumwet) kohaselt on marihuaana müük "ebaseaduslik, aga mitte karistatav". Seda seadust ei rakendata asutustes, mis peavad kinni järgmistest reeglitest: reklaamimise keeld tugevate narkootikumide (kokaiin, heroiin) müügi keeld alla 18-aastasi ei tohi lubada coffeeshop '​idesse ainet tohib müüa ühele isikule kuni 5 grammi päevas korraga võib laos olla kuni 500 grammi kanepit ei tohi häirida avalikku korda Paljud coffeeshop '​id serveerivad ka toitu ja jooke. Alkoholi müük coffeeshop '​ides on keelatud. Coffeeshop '​id peavad paiknema koolidest vähemalt 250 meetri kaugusel. Hollandi linnad saavad ise otsustada oma coffeeshop '​i-poliitika üle. Mõni linn ei luba neid üldse: enamik neist linnadest on kas protestantlike parteide võimu all, või asuvad Belgia või Saksamaa piiril ega soovi narkoturiste. Linnad saavad ka otsustada, kas lubada turiste coffeeshop '​idesse või mitte. Mõned lõunaprovintside linnad näiteks ei luba, samas kui Maastrichtis on lubatud, kuid kõik kohalikud coffeeshop '​id peale ühe on võtnud vastu vabatahtliku nõusoleku, mille kohaselt lubatakse coffeeshop '​idesse ainult kohalikke elanikke, teisisõnu neid, kes elavad kuni 150 kilomeetri raadiuses, kaasa arvatud Belgia ja Saksamaa kodanikud.
Annemäe tee

Annemäe tee on tänav Rakveres, linna lääneosas. Kaugus Rakvere keskväljakust on linnulennult üle 900 meetri. Tänav saab alguse Rakvere Vanalinna linnaosast, Vallimäe oosi lääneküljel, ning lõpeb Rakvere linna läänepiiril. Annemäe tee algab Tõusu tänava ristmikult ja ristub seejärel põhja poolt Vallikraavi tänavaga ning lõuna poolt Vahtra puiesteega. Vallikraavi tänava ristmikust Rakvere linn piirini on ta piiritänavaks Vallimäe ja Tammiku linnaosa vahel. Annemäe tee on pikkusega 369 meetrit ja keskmise laiusega 16 meetrit. Selle ääres asuvad ühepereelamud ning kaks puistut (Annemäe tee 1 ja Vallimäe tee 5). Tänava alguses paikneb põhjaküljel (Tõusu tn 13) postmodernistlik ridaelamu, mille arhitektuurne lahendus on koostatud endise, seal asunud palvemaja motiividel arhitektuuribüroos Künnapu & Padrik. Rakvere linnaosad Kohalike teede nimekiri (vaadatud 05.12.2017) Geoportaal. Vaadatud 05.12.2020 Odette Kirss. "Jalutaja teejuht. Rakvere", Tallinn, Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2007. lk 73
Ievan polkka

"Ievan polkka" ('Eva polka') on populaarne soome laul, mille sõnad avaldas Eino Kettunen 1928. aastal. Laulu lauldakse tugevas Savo murdes. Laul kõneleb noorest tüdrukust Evast, kes hiilib peole polkat tantsima. Laul oli väga populaarne pärast teist maailmasõda, kuid kaotas tähelepanu 1970. ja 1980. aastatel. Huvi laulu vastu tõusis uuesti 1990. aastatel, kui ansambel Loituma esitas seda a cappella versioonina. Matti Jurva (1937) Jorma Ikävalko (1950) Arttu Suuntala (1966) Pauli Räsänen (1972) Loituma (1995) Korpiklaani (2012) Смоленский гусачок Kansalliskirjasto. "Eino Kettusen savo-karjalaisia y.m. humoristisia lauluja : 9:s vihko". Vaadatud 01.01.2021. Pälli, Erkki. "Jorma Ikävalko". Vaadatud 07.12.2020. "Manala CD". Lasering. Vaadatud 07.12.2020.[alaline kõdulink] 27. apr 2017, «Смоленский гусачок» Loituma: Ievan Polkka (Yle, Elävä arkisto)
Ingrida Šimonytė valitsus

Ingrida Šimonytė valitsus on pärast novembris 2020 peetud parlamendivalimisi Ingrida Šimonytė moodustatud Leedu Vabariigi valitsus. President Gitanas Nauseda nimetas Šimonytė peaministriks oma dekreediga 24. novembril 2020. Valitsus astus ametisse 10. detsembril 2020. Valitsuse moodustavad Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid (9 ministrit), Vabaduserakond (3 ministrit) ja Liberaalne Liikumine (2 ministrit). Valitsusse kuuluvad järgmised ministrid: Peaminister – Ingrida Šimonytė Energeetikaminister – Dainius Kreivys Haridus-, teadus- ja spordiminister – Jurgita Šiugždinienė Justiitsminister – Evelina Dobrovolska Keskkonnaminister – Simonas Gentvilas Kultuuriminister – Simonas Kairys Majandusminister – Aušrinė Armonaitė Põllumajandusminister – Kęstutis Navickas Rahandusminister – Gintarė Skaistė Riigikaitse minister – Arvydas Anušauskas Siseminister – Agnė Bilotaitė Sotsiaalhoolekande- ja tööminister – Monika Navickienė Tervishoiuminister – Arūnas Dulkys Transpordi- ja sideminister – Marius Skuodis Välisminister – Gabrielius Landsbergis Leedu peaminister Leedu valitsusjuhtide loend
Amsterdami börs

Amsterdami börs, ametliku nimega Euronext Amsterdam, on Hollandi väärtpaberibörs, mis tegutseb Amsterdamis. Seda loetakse maailma vanimaks väärtpaberibörsiks. Börsi operaatorettevõte on Euronext N.V. ja see on osa Euronexti börsist. Amsterdami börsil saab kaubelda seal noteeritud aktsiate, investeerimisfondide, börsil kaubeldavate fondide ehk ETFidega ja võlakirjadega. Börsil kaubeldakse eurodes. Amsterdami börsile teostab järelevalvet kaks asutust – Hollandi Keskpank (De Nederlandsche Bank ehk DNB) ja Hollandi Finantsturgude Inspektsioon (Autoriteit Financiële Markten ehk AFM). 1602. aastal rajati börs koos Hollandi Ida-India Kompanii asutamisega. Teadaolevalt on tegemist maailma vanima börsiga. 1840. aastatel, mil Hollandil tekkisid tõsised raskuseid oma kohustuste kandmisega, riik refinantseeris oma laene läbi Amsterdami börsi, saavutades väiksemad intressikulud ning seeläbi päästis riigi raskustest. 1978. aastal hakati esimesena Euroopas kauplema optsioonidega. 2000. aastal liitusid Amsterdami börs, Brüsseli börs ja Pariisi börs Euronexti börsiks. Aastatel 2007–2014 oli börs New Yorgi börsi osa. Euronext eraldus, kui Intercontinental Exchange võttis New Yorgi börsi üle. 2020. aasta detsembris tehti Amsterdami börsil ühes päevas tehinguid keskmiselt 2,5 miljardi euro väärtuses ning börsil noteeritud ettevõtete koguväärtus (turuosa) oli 1,1 triljonit eurot. See moodustab umbes 29% Eurnexti börsil tekkivast päevasest käibe mahust ja 26% Euronexti börsi turuosast. Aastaga suurenes börsi turuosa 6,3%. Euronexti siseturgudest omab vaid Pariisi börs suuremat käibemahtu ja turuosa. Võrreldes teiste Euronexti börsi siseturgudega on Amsterdami börsil suurim ja aktiivseima käibega võlakirjaturg. 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli Amsterdami börsi reguleeritud turul noteeritud 130 ettevõtte aktsiad,146 investeerimisfondi osakud, 304 ETFi ja 937 võlakirja. AEX indeks – hõlmab 25 enim kaubeldava ettevõtte aktsiaid Amsterdami börsil. Indeks on kasutusel alates 3. jaanuarist 1983. Indeksi baasväärtus on 100. Indeksis olevaid ettevõtteid vaadatakse üle 4 korda aastas. 2020. aastal kasvas indeksi väärtus aasta alguse 604,58 punktilt aasta lõpu 624,61 punktini (+3,3%). Indeksi väärtus oli 2020. aasta kõrgeim 14. veebruaril, mil indeksi väärtus oli 666,66 punkti ja madalaim 18. märtsil, mil indeksi väärtus oli 389,6 punkti. 2020. aastal kaubeldi börsil enim järgnevate ettevõtete aktsiatega (käibe alusel, enim kaubeldud aktsia on toodud esimesena): ASML HOLDING (enim kaubeldud aktsia Euronexti börsil) ROYAL DUTCH SHELLA (kauplemise aktiivsuselt Euronexti börsi 3. aktsia) UNILEVER (kauplemise aktiivsuselt Euronexti börsi 5. aktsia) ING GROEP N.V. ADYEN PROSUS Euroopa börside loend Euronext "A brief exchange history of the Netherlands". Vaadatud 7.12.2020. "Cash – Daily". Vaadatud 23.01.2021. "Cash – Monthly". Vaadatud 23.01.2021. "AEX index". Wikipedia (Inglise keeles). Vaadatud 8.12.2020. "AEX-Index". Euronext – Amsterdam
Aida tänav (Pärnu)

Aida tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas. Tänav saab alguse Laialt tänavalt ja suundub lõunasse. Pärast ristumist Põhja tänavaga kulgeb edasi ida suunas. Tänav lõpeb Martensi väljakul. Lõigul Põhja tänavast kuni Martensi väljakuni on lubatud liigelda vaid jalakäijatel ja jalgratturitel. Tänava pikkus on ligikaudu 315 meetrit. Tänava ajalooline nimi on Aida tänav (saksa keeles Speicherstraße), kuna enne teist maailmasõda asusid piirkonnas mitmed kaubaaidad. Aida 3 – Pärnu Muuseum Aida 4 – Pärnu kontserdimaja Aida 7 ja Lai 5 – Pärnu Keskus "Aida tn". Kohanimeregister. Vaadatud 07.12.2020.
Alex McCarthy

Alex Simon McCarthy (sündinud 3. detsembril 1989 Guildfordis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa Premier League'i klubis Southampton. Ta alustas klubikarjääri Readingis. Enne Readingi põhimeeskonnas debüteerimist mängis McCarthy alates 2007. aastast laenul Inglismaa madalamate liigade klubides, sh Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Yeovil Town, kus ta oli hooajal 2009–10 põhiväravavaht. Readingi põhimeeskonnas Inglismaa esiliigas debüteeris McCarthy hooajal 2010–11. Järgmisel hooajal mängis ta Inglismaa esiliigas laenul Leeds Unitedis ja Ipswich Townis. Hooajal 2013–14 sai McCarthy Readingi põhiväravavahiks. Aastatel 2014–2015 mängis ta Inglismaa kõrgliigas Queens Park Rangersis ja aastatel 2015–2016 Crystal Palace'is, kuid oli mõlemas klubis varuväravavahiks. 2016. aasta augustis sõlmis ta lepingu Southamptoniga. Southamptoni põhiväravavahiks sai ta 2017. aasta lõpus. 2018. aastal valiti ta Southamptoni aasta mängijaks. Inglismaa jalgpallikoondise juurde kutsuti McCarthy esimest korda 2013. aastal. Koondisedebüüdi tegi ta 15. novembril 2018 sõprusmängus USA vastu.  Alex McCarthy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Profiil Southampton F.C. kodulehel
Müncheni julgeolekukonverents

Müncheni julgeolekukonverents on rahvusvaheline julgeolekukonverents, mis toimub alates 1963. aastast Münchenis Saksamaal. Sellest Baierimaa pealinnas toimuvast kohtumisest saanud üks olulisemaid julgeolekufoorumeid maailmas.[viide?] Müncheni julgeolekukonverents on omataoliste seas maailma suurimaid. Üritusi toimub aasta läbi, peamine konverents on veebruaris. 60. julgeolekukonverents toimus 16.–18. veebruarini 2024. Viimase paarikümne aasta jooksul on Müncheni julgeolekukonverents muutunud väga tähtsaks. Igal aastal pakub see osalejatele kogu maailmast foorumit, kus saab julgeolekupoliitika raames arutada praeguste ja tulevaste väljakutsete üle. Julgeolekukonverents pakub kohtumisvõimalust ka Atlandi-ülesest kaubandus- ja investeerimispartnerlusest huvitatutele. Pärast Berliini müüri langemist avati foorum Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele, samuti endisele Nõukogude Liidule. Lisaks "klassikalistele" julgeolekupoliitika tegevusaladele võtab kohtumine päevakorda ka muu temaatika, nagu näiteks kliimamuutus või küberturvalisus. Külma sõja ajal Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) riikide kokkusaamisena kavandatud kohtumine keskendus selgelt Ida-Lääne konfliktile. Müncheni julgeolekukonverents on üle elanud mitu reformi. Konverentsist on saanud baromeeter, mis näitab julgeolekupoliitika muutumist maailmas. Koduleht
Martensi väljak

Martensi väljak on Pärnu kesklinnas asuv väljak. Väljak piirneb idas Pärnu Keskusega, lõunas Port Artur 1 kaubanduskeskusega ja läänes Ringi tänavaga. Väljak on nimetatud Friedrich Fromhold von Martensi järgi. Väljak rajati 2009. aastal seoses Pärnu Keskuse ehitusega. Koos väljakuga said uue lahenduse ka Aida ja Põhja tänav. Tänavad ja väljak ehitati välja selleks puhuks väljakuulutatud arhitektuurikonkursi võitnud OÜ KavaKava võistlustöö “Palgiparvetajad” ideekavandi põhjal. Väljakule anti Martensi nimi 2012. aastal. Nimetamisel kaaluti ka teisi variante, nagu Aida plats, Bastioni väljak ja Hommiku plats. Teet Roosaar (11. juuli 2009). "Pärnu kesklinnas valmisid uued tänavad". Pärnu Postimees. Vaadatud 07.12.2020. Raido Keskküla (20. september 2012). "Pärnu kesklinna väljak sai Martensi nime". Pärnu Postimees. Vaadatud 07.12.2020.
Ristsed

Ristsed ehk varrud (ka joodud või varud) on lapse ristimist ja nime saamist tähistav perekondlik pidustus, seotud ristimistalitusega kirikus või kodus. Ristimine toimus varematel aegadel harilikult pühapäeval, 2–3 nädalat pärast lapse sündi. Varrudeks tapeti tavaliselt loom ja tehti õlut, pidu võis kesta mitu päeva. Valmistatud toit oli sarnane pulmatoidule. Ristsetest võtsid osa kirikuõpetaja, vaderid ehk ristivanemad, lähemad sugulased ja peresõbrad või naabrid. Kaasa võeti kakukott, millesse pandi odraleib ehk varrukakk. Külalised, eelkõige vaderid, kinkisid vastsündinule hambaraha (metallraha), mis hiljem asendus hõbelusikaga vms-ga. Vanemal ajal peeti ristsetel tähtsaks mitmesuguseid endeid ning täideti maagilisi kombeid, mis olid seotud ristimisveega, et ennustada lapse tulevikku. Oluliseks peeti ka vibuhälli toomist ja ülesseadmist. Kuigi Nõukogude Liidu okupatsiooniperioodil võimud kirikut ei toetanud, oli lapse ristimine ja ristsete pidamine ikka traditsiooniks. Tänapäeval kohtab ametlikku ristimist vähem, selle on asendanud kas vallavalitsuse või linnavalitsuse korraldatud üritused või mitteformaalsed koosviibimised. Katsikud Eesti keele seletav sõnaraamat Vaadatud 07.12.2020 Eesti rahvakultuuri leksikon. Toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn. 2007. lk 341 Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk. Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 1996. Lk 181 Katsikud ja ristsed. Ajakiri Pööning 2020. Ristsed. Eesti Ajaloomuuseum Ristsed tänapäeval Ristimise tähendusest
Alfred von Tirpitz

Alfred Peter Friedrich von Tirpitz ['alfreet või 'alfred fon t'irpits] (19. märts 1849 – 6. märts 1930 Ebenhausen, Müncheni lähedal) oli Saksa admiral, Saksa keiserliku mereväe juhataja Esimeses maailmasõjas aastatel 1914–1916. Alfred von Tirpitz oli pärit riigiteenistuja perekonnast ning alustas teenistust Preisimaa sõjamerelaevastikus 1865. aastal mereväelasena, pärast mida asus õppima ja lõpetas Kieli Mereväekooli, mille lõpetas 1869. aastal. Pärast sõjakooli asus Tirpitz teenima torpeedokaatrite flotilli ning järgnevalt edutati torpeedokaatrite laevastiku peainspektoriks. Peainspektorina huvitus ta ning muutus allveelaevade sõjalise kasutamise entusiastiks ning propageerijaks. 1895. aastal edutati ta tiibadmiraliks ning teenis aastatel 1896–1897 Saksa ristlejate laevastiku juhina Ida-Aasias. 1897. aastal määrati Tirpitz Saksa keisririigi keiserliku mereväe riigisekretäriks ehk kantsleriks. Kantslerina alustas Tirpitz keiser Wilhelm II toetuses Saksamaa keisririigi sõjalaevastiku arendamiseks ja suurendamiseks, eesmärgiga võistelda Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi Kuningliku Laevastikuga (British Royal Navy). 1898. aastal võeti von Tirpitzi initsiatiivil vastu Laevastiku arendamise I kava ja 1900. aastal II kava, mille kohaselt selleks, et Saksa laevastik oleks suuteline võistlema Kuningliku Laevastikuga kavatseti 17 aasta jooksul ehitada Saksamaal 2 lipulaeva, 36 lahingulaeva, 11 suurt ja 34 väikest ristlejat. Tirpitzi laevastiku ehitusprojektid tekitasid Saksamaa ja Suurbritannia vahel võidurelvastumise. 1899. aastal sai ta viitseadmirali, 1903 admirali ja 1911 suuradmirali auastme. 1914. aastal määrati Tirpitz Saksa keisririigi keiserliku mereväe juhatajaks. Esimene maailmasõja alguseks 1914. aasta suvel oli Saksamaa suutnud ehitada vaid 29 lahingulaeva Briti laevastiku 49 lahingulaeva vastu, mistõttu ei olnud Saksamaa laevastik võimeline asuma Briti laevastikuga otsesesse konfrontatsiooni, vaid laevastike vahel toimus pidev taktikaline manööverdamine ning üksikud mereoperatsioonid vaid osapooltele edukate sõjaliste vahekordade korral.  Pikemalt artiklis Jüüti merelahing Saksamaa sõjamerejõudude nõrkuse tõttu propageeris ta allveelaevade aktiivset kasutamist sõjas, lootuses allveelaevade abil võrdsustada Saksamaa ja Briti sõjamerejõud. Agressiivse allveesõja tulemusena, mille käigus Saksamaa allveelaevad uputasid peale Suurbritannia laevade ka Suurbritanniaga kaubavahetuste teostavate neutraalsete riikide kaubalaevastiku laevu, uputati 1916. aasta märtsis Ameerika Ühendriikide laev, mis viis koos Zimmermanni telegrammiga Ameerika Ühendriikide poolse sõja väljakuulutamiseni Saksamaa vastu ning Esimesse maailmasõtta astumiseni Suurbritannia ja Antandi lepingu riikide poolel. 1916. aastal läks Tirpitz erru protestiks allveelaevasõja piiramise vastu pärast Lusitania uputamist. 1917. aastal oli ta üks Saksa Isamaapartei (Deutsche Vaterlandspartei (DNVP)) asutajatest ja oli 1924–1928 Reichstagi esimees. Tema järgi nimetati 1939. aastal valminud saksa sõjalaev Tirpitz. Who's Who – Alfred von Tirpitz
Torkav ruskus

Torkav ruskus (Ruscus aculeatus) on igihaljas põõsas, mis kuulub ruskuse perekonda aspariliste sugukonnas . Pärineb peamiselt Vahemere, Lääne- ja Lõuna-Euroopa ning Põhja-Aafrika piirkonnast . Taim on püstise kasvuga ja küllaltki jäik. Taimel on tumerohelised triibulised ilma kooreta hargnenud oksad ning ta kasvab ligi ühe meetri kõrguseks põõsaks. Okstel on palju lehti pikkusega 1,5–2,5 cm . Torkav ruskus õitseb maist juunini, viljad valmivad sügise ja talve vahel. Viljad on kerakujulised punased marjad läbimõõduga kuni 15 mm ning need püsivad põõsal isegi talvel , mistõttu kasutatakse taime ka dekoratiivelemendina, kuna jätab väga efektse mulje. Põõsa üheks olulisemaks osaks peetakse maa-alust risoomi, mis on sõlmeline, kollaka värvusega, kompaktse tekstuuriga ning ligi 10 cm pikk. Tihti kutsutakse torkavat ruskust ka lihuniku harjaks, kuna lihunikud kasutavad ruskuseokstest tehtud kimpe, et puhastada liha töötlemiseks vajalikke reste ja lõikelaudu . Eestis on taim levinud pigem toataimena, mis erilist hoolt ei vaja ja mis on kasvutingimuste suhtes küllaltki leplik; seega sobib esikutesse ja kaupluse ruumidesse, kus tihti on valgust vähe. Metsas kasvab torkav ruskus pigem segametsades, kuna talub väga hästi pimedust ja niiskust . Sama peab paika ka toataimena kasvatamisel – ta eelistab jahedat ja varjulist ruumi, kuna nii on taimel kergem säilitada lehtede rohelist värvust. Suvel võib taime viia ka välja, sest ta talub hästi tuult . Taime juuri korjatakse sügisel ning kasutatakse peamiselt meditsiinilistel eesmärkidel. Torkaval ruskusel on kergelt mõrkjad, kuid see-eest väga magusad ja lõhnatud juured. Juuri keedetakse meega. Saadud keedust kasutatakse mitmel otstarbel: see leevendab neerukividest põhjustatud vaevusi, kuseteede ja munasarjapõletikku, ülemäärase vereeritusega ja valulikku menstruatsiooni. Samuti on torkava ruskuse juurel väidetavalt röga lahtistav ja hingamist kergendav toime . [1], Butcher's broom [2], Ruskus [3], Broom, Butcher's [4], BUTCHER'S BROOM (Ruscus aculeatus L)
Öökuninganna

Suureõieline kuukaktus ehk öökuninganna (Selenicereus grandiflorus (L.) Britton et Rose, ka Cereus grandiflorus (L.) Mill) on kaktuseliste sugukonda kuukaktuse perekonda kuuluv magusa- või vaniljelõhnaline suurte õite ja ronivate vartega põõsas. Öökuningannat kui liiki kirjeldas esimesena Rootsi botaanik ja zooloog Carl Linné 1753. aastal, kuid seda taime tunti ammu enne seda. Maapealsete ronivate vartega põõsas on maapealsete juurtega. Varred on rohekad või sinakasrohelised. Kroonlehed on valged, tupplehed on nõelakujulised ja kollased. Iseloomulik on tupplehtedest erituv tugev ja magus vanilje lõhn. Õite minimaalne pikkus on 20 cm ja võivad ulatuda kuni 30 cm. Õied teevad öökuningannast maailma kõige suuremate õitega taimeks. Öökuninganna muudab teistest kuukaktuse liikidest eriliseks see, et õied avanevad aasta jooksul üheks ööks ja närbuvad koidiku saabudes. Pärast õitseaega moodustuvad kas punased, roosad, kollased või oranžid sfäärilised viljad. Viljad võivad kasvada kuni 9 cm pikkuseks ja on pealt kaetud peenete karvataoliste okastega. Öise õitsejana on öökuninganna kiiskavvalgetes toonides ja lõhnav selleks, et tolmeldajad, näiteks nahkhiired, taime lihtsalt ja kiiresti üles leiaks. Sobivates tingimustes võib see liik erinevalt mõnest teisest öisest õitsejast ka tubastes tingimustes õide puhkeda, kuid tihti seda siiski ei juhtu. Öökuninganna on looduslikult levinud Kesk-Ameerika Mehhiko ja Lõuna-Ameerika troopilistes metsades, Jamaical ja Lääne-India saarestikus. Levilas kasvab viljakamatel, hästi õhustatud ja hea veerežiimiga muldadel. Kuna tegemist on väga sooja- ja valgusnõudliku liigiga, siis ei talu madalaid temperatuure ja varjulisi kasvukohti. Öökuninganna tinktuuritud noori värskeid varsi ja õisi kasutatakse laialdaselt alternatiivmeditsiinis. Meditsiinis kasutati taime esmakordselt Saksamaal südamehaiguste ravimiseks. Ameerika põlisrahvaste hulgas on taime kasutatud palaviku leevendamiseks ja hingamise kergendamiseks. Taime õied sisaldavad olulisi ühendeid nagu beetatsüaniine ja flavonolglükosiide. Lisaks hoiab öökuninganna endas vaha, lima ja vaiguseid glükosiide ehk eetri tüüpi ühendeid, mistõttu on taim leidnud kasutust ka klassikalises fütoteraapias. Ekstrakte kasutatakse ka seedimisprobleemide vähendamiseks ja merehaiguse leevendamiseks. Liigne kasutamine võib aga kaasa tuua selliseid kõrvaltoimeid nagu hallutsinatsioonid ja psüühikahäired, mistõttu peab enne selle ekstrakti kasutamist konsulteerima arstiga. Encyclopedia of Life. "Queen Of The Night" Rubrik Times. "Päris “öökuninganna” - selenicereuse - õige kasvatamine: kuidas mitte taime hävitada? Liikide kirjeldus ja fotod", Kodutaimed,2020. "Cactus Grandiflorus", 1908. Poom, H. “Kaktused: Kääbustest hiiglasteni”, Tallinn: Kirjastus Varrak. 36 lk, 2012 Haque S. E, Verma R. K, Khan V, Sharma S."CACTUS GRANDIFLORUS: A HOMEOPATHIC REMEDY FOR CARDIAC AILMENT", Jamia Hamdard Instituut: farmaatsia osakond. New Delhi,2015 EMEA.”Committee for veterinary medicinal products. Selenicereus grandiflorus”, 1999. The Herbal Resource. “Night Blooming Cereus - Side effects and Health Benefits”.
Sanitaarraie

Sanitaarraie (sanitation harvest, sanitation cutting, sanitary cutting, salvage cutting, salvage felling ) Sanitaarraie, üks mitmest hooldusraie tüübist, on haigete ja kahjustatud, aga ka surnud ja surevate puude väljaraie, mis on metsakasvatuslikust seisukohast vajalik ning millega parandatakse metsa tervislikku seisundit. Sanitaarraiet teostatakse nakkusohtlike puude või kahjurite paljunemist soosivate puude likvideerimiseks metsast. Teostatakse veel ka mitteohtlike surevate või surnud puude likvideerimist puidu kasutamise eesmärgil, ohustamata metsa bioloogilist mitmekesisust. Sanitaarraie korras võib raiuda: surnud puid silmaga nähtava tüvemädaniku või tüvemädaniku tekitajate viljakehadega puid puid, millel esineb juurepessu kahjustuse tõttu tugev vaiguvoolus tüvekahjuritest rikutud puid puid, millel üle poole puuvõra on jäädavalt kahjustunud, samuti kuivanud ladvaga puid puid, millel on tules kahjustunud juurekaela piirkond ja selle ümbruses paiknev metsakõdu kuuski, mille koor on puiduni kahjustatud enam kui 10% ulatuses tüve ümbermõõdust ja teisi puuliike, mille koor on kahjustatud enam kui 30% ulatuses tüve rinnasdiameetrist tormist ja lumest kahjustunud puid oma eesmärgi saavutanud seemnepuid, mis ei ole säilikpuud. Seemnepuude ülesanne loetakse lõppenuks, kui raiesmik on uuenenud teisi metsas või noorendikus paiknevaid üksikpuid, mis pole säilikpuud Eestis kõige levinumad kahjustused metsas: metsloomade kooritud ja muul viisil kahjustatud puud kahjurputukate rüüste (ürask, kärsakas jne) äärmuslikud ilmaolud (tormid, temperatuur, tuulemurrud ja -heited) seenhaiguste põhjustatud kahjustused Sanitaarraiet tohib teha igas vanuses puistus. Sanitaarraie käigus peab täius olema vähemalt üle 30%. Sanitaarraie käigus on keskkonnaametilt tellitud metsakaitseekspertiisi alusel õigus erandkorras teostada ka uuendusraiet või raiuda suurema pindalaga lageraie lanke. Lähtutakse põhimõttest, et sanitaarraiet ei tehta, kui raiutavaid puid on võimalik metsast eemaldada mõne muu raietüübi käigus (näiteks harvendusraiega). Informatiivne õppevideo sanitaarraiest: Metsakaja osa 74. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. aprill 2021. Vaadatud 8. detsembril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.eramets.ee/sanitaarraie/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. oktoober 2020. Vaadatud 8. detsembril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. november 2020. Vaadatud 8. detsembril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.riigiteataja.ee/akt/115122017017 https://www.kik.ee/sites/default/files/uuringud/lisa_9_puude_kahjustuste_hindamine_kris_traks.pdf[alaline kõdulink] https://www.keskkonnaamet.ee/et/eesmargid-tegevused/metsandus/metsakaitseekspertiis