laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Andres Mandre

Andres Mandre (sündinud 20. märtsil 1944 Paide linnas) on Eesti poliitik. Ta lõpetas aastal 1984 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna masinaehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal. Eestimaa Rahvarindest välja kujunenud Eesti Demokraatliku Tööerakonna (EDTE, asutati 30. aprillil 1989 Tallinnas) asutajaliige. Eesti Sotsiaaldemokraatliku Partei (ESDP) I peasekretär (1990–1995). ESDP moodustati 8. septembril 1990 Tallinnas Eesti Demokraatliku Tööerakonna (EDTE), Eesti Sotsiaaldemokraatliku Iseseisvuspartei (ESDIP), Vene Sotsiaaldemokraatliku Partei Eestis (VSDPE) ja Eesti Sotsialistliku Partei Välismaa Koondise (ESPVK) liitumisel. Eesti Kongressi liige, Eesti Kongressi esindusorgani Eesti Komitee viimase koosseisu liige (1989–1991). VIII Riigikogu (1995) (asendus)liige Mõõdukate saadikurühmas. Tapa vallavolikogu liige alates aastast 2005. Enne seda Saksi vallavolikogu liige (1997–2005). 8. novembril mõistis Pärnu maakohus kokkuleppemenetluses Andres Mandre süüdi sugulise kire vägivaldset rahuldamist suguühtest erineval viisil noorema kui 18aastase suhtes aastatel 2006.–2009. TTÜ lõpetajad 1918–2006 Marianne Ubaleht. "Endine riigikogu liige mõisteti süüdi lapse ahistamises".
Marco Bjurström

Marco Robert Bjurström (sündinud 31. mail 1966 Helsingis) on Soome telesaatejuht, tantsuõpetaja ning koreograaf. Soomes sai ta tuntuks eeskätt tänu aastatel 1997 kuni 2005 eetris olnud sarjale "BumtsiBum!" (Eestis "Tähed muusikas"). Ta oli saatesarja "Tantsud tähtedega" Soome versiooni "Tanssii tähtien kanssa" saatejuht aastatel 2006–2009. Ta on avalikult gei. Marco Bjurströmi koduleht Marco Bjurström IMDb–s
Spoorloos

"Spoorloos" on Hollandi telesaatesari, mida näidatakse Hollandis alates 1990. aastast. Sarja sõsarsaateid näidatakse näiteks Austraalias ja USA-s ("Find My Family"), Inglismaal ("Long Lost Family"), Rootsis ("Spårlöst"), Eestis ("Sind otsides") ja Soomes ("Kadonneen jäljillä"). Esimene hooaeg sai alguse sügisel 2009. Teine hooaeg algas augustis 2010. Sarja saatejuht on Jenni Pääskysaari. Sari "Sind otsides" algas 2009. sügishooajal Eesti Televisioonis ja osutus kohe menukaks. Saatejuhid olid Vahur Kersna, Märt Treier ja Margit Kilumets. Alates 2011. aasta sügihooajast kolis saade TV3 telekanalile ja seda hakkas juhtima Krista Lensin.
Andmestruktuur

Andmestruktuur on informaatikas andmete talletamise ja organiseerimise viis. Andmestruktuurid on näiteks loend, massiiv, kuhi, puu, paisktabel ja magasin. Enamik assemblerkeeli andmestruktuure ei toeta.
Albert Roosvalt

Albert Roosvalt (3/16. veebruar 1903 Tudulinna vald (Iisaku kihelkond) – 3. veebruar 1963 Pärnu) oli eesti vaimulik. Alghariduse omandas ta Tudulinna, Lohusuu ja Mustvee koolides. Aastal 1925 lõpetas ta Rakvere Õpetajate Seminari. Seejärel töötas ta mitmes kohas kooliõpetajana. Aastal 1928 astus ta Tartu Ülikooli usuteaduskonda, mille lõpetas 1934. aasta detsembris. Prooviaastal oli ta Helme Maarja koguduses abipraost Johannes Uustali ja Tallinna Jaani koguduses piiskopliku vikaari Hans Kubu juures. 31. mail 1936 ordineeriti ta Tallinna toomkirikus piiskop Hugo Bernhard Rahamägi poolt õpetajaks. Ta oli aastal 1936 Halliste Püha Anna koguduse adjunktõpetaja (oli Johannes Selliovi adjunktiks). 13. detsembril 1936 aastal valiti ta Pärnu Eliisabeti koguduse I ja II pihtkonna noorsootöö õpetajaks; ametisse asus ta 1. jaanuaril 1937, olles samal ajal mõlema pihtkonna perekonnaseisuametnik. Aastatel 1939–1953 oli ta Leesi Katariina koguduse õpetaja, olles veel aastatel 1940–1953 Kuusalu Laurentsiuse koguduse ja Loksa Püha Neitsi Maarja koguduse hooldajaõpetaja. Lisaks valiti ta 19. novembril 1945 Ida-Harju praostkonna abipraostiks ja aastal 1948 praostiks. Aastal 1949 sai ta konsistooriumi assessoriks. Aastatel 1953–1963 oli ta Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja, saades veel 29. juulil 1953 Pärnu praostkonna praostiks. Ta suri 3. veebruaril 1963 ning ta on maetud Kuusalu kalmistule. Tema poeg Uno Roosvalt on maalikunstnik. Pärnu Eliisabeti kogudus. Eel- ja ajalugu. Pärnu 2000 Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Albert Roosvalt – rõõmusõnumi jagaja
Tööveterani medal

Tööveterani medal (vene keeles медаль «Ветеран труда») anti Nõukogude Liidus kõigile, kes olid töötanud vähemalt 30 aastat. Medal asutati 18. jaanuaril 1974 NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi poolt.
Leo Martin

Leo Martin (15. jaanuar 1911 – 29. november 1973) oli eesti lavastaja ja näitleja. Ta sündis Tartus, panga- ja linnavalitsuse ametniku pojana. ENL-i (1938) ja ETÜ liige (1955). Ta lõpetas aastal 1936 Hugo Treffneri gümnaasiumi ja Tartu Näitekunsti Stuudio. Töötas 1930–1934 näitlejana Vanemuises ja 1936–41 Draamateatris, evakueerus 1941 Venemaale, kuulus 1942–1944 Eesti Riiklikesse Kunstiansamblitesse, 1949–1952 Teatri- ja Muusikamuuseumi lepinguline teadur, 1952–1953 trükitööline, 1953–1955 Eesti Raadio ja 1955–1958 Eesti Televisiooni režissöör ning 1958–1973 Eesti Raadio pearežissöör. Kirjutanud nukunäidendeid („Aastaajad“). 1962 Eesti NSV teeneline kunstitegelane Jevgeni Švarts "Lumekuninganna" (1945) Gorbatov "Isade noorus" (1946) Šurinova "Külmataat" (1947) Gernet "Aladini imelamp" (1948, Noorsooteatris) August Jakobson "Võitlus rindejooneta" (1948 Ugalas) Vilde ja Enn Toona "Kui Anija mehed Tallinnas käisid" (1948 Ugala vabaõhuetendus) Anton Tšehhov Juubel (1948 Ugalas, mängis Kuzmad) Hugo Raudsepp "Ameerika Kristus" (1967 Draamateatris) Vilde "Nimekiri" (1956) Eduard Bornhöhe "Kuulsuse narrid" (1957) Eduard Vilde ja Paul Rummo "Teine Joosep" (1953) August Kitzberg "Libahunt" (1954) Lydia Koidula "Säärane mulk" (1958) Aino Kallas "Patseba Saaremaal" (1959) Rabindranath Tagore ja Nõmbergi "Laevahukk" (1961) Drutse "Kasa Mare" (1963) Eduard Vilde ja Enn Toona "Prohvet Maltsvet" (1965) Romain Rolland’i "Aeg tuleb" (1966) Vaheri ja Rähni Emajõe jutustus (1968) Albee’ "Bessie Smithi surm" (1969) Mait Metsanurk "Alistumine" (1969) Mauroner (Karl Zeller "Linnukaupleja", 1931) Vutt (Tammsaare ja Mettuse "Mauruse gümnaasium", 1933) Varaülem (Tammsaare "Kuningal on külm", 1936) Peep (Rudolf Sirge "Must suvi", 1937) Imelik (Oskar Lutsu ja Andres Särevi "Suvi", 1937) Juustumehike (Helbemäe "Väikesed rändurid", 1938) Aado Orvik (Hõimre "Puhkevad pungad", 1939) Macchiavelli (Adolf Nowaczyński "Tseesar ja inimene", 1940) Tatarlane (Maksim Gorki "Põhjas", 1941) Hodkevitš (Tammsaare ja Särevi "Mauruse koolis", 1945). Eesti teatri biograafiline leksikon, lk. 373–374, art. "Martin, Leo"
590

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 586 | 587 | 588 | 589 | 590 | 591 | 592 | 593 | 594 | ► | ►► 590. aasta Pelagius II järel sai paavstiks Gregorius I. 15. veebruar - Khosrau II krooniti Pärsia kuningaks. ... ... 7. veebruar – Pelagius II, Rooma paavst
589

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 585 | 586 | 587 | 588 | 589 | 590 | 591 | 592 | 593 | ► | ►► 589. aasta Mediolanum (tänapäeva Milano) sai langobardide riigi osaks. Toimus Kolmas Toledo kirikukogu, kus läänegoodid tunnustasid kristlust. Sügisel toimus Tiberi jõe üleujutus ja seejärel puhkes katk, mille tagajärjel suri palju roomlasi. ... ...
Nordmalingi vald

Nordmalingi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis. Valla keskus ja suurim asula on Nordmaling (2600 elanikku). Valla koduleht
Välistuum

Välistuum on Maa tuuma välimine osa, umbes 2266 km paksune vedel kiht, mis koosneb rauast ja niklist. Välistuum paikneb tahke sisetuuma ja vahevöö vahel. Selle ülempiir on sügavusel 2890 km ning üleminekutsoon sise- ja välistuuma vahel on umbes 5150 km sügavusel maapinnast. Välistuuma aine temperatuur on arvatavasti alates 4400 °C ülempiiril kuni 6100 °C sisetuuma lähedal. Mudelite järgi on välistuuma aine kõrge temperatuuri tõttu madala viskoossusega vedelik (selle viskoossus on umbes kümme korda suurem kui sulametallide viskoossus maapinnal), mis liigub turbulentselt. Arvatakse, et pöörisvoolud nikli-raua vedelas sulamis mõjutavad Maa magnetvälja. Maa magnetvälja keskmine tugevus välistuumas on 25 gaussi, mis on 50 korda tugevam kui Maa pinnal. Kuigi aine koostis on sisetuuma omaga sarnane, ei ole surve välistuumas piisav selleks, et aine oleks tahkes olekus. Samuti oletatakse, et välistuuma aines võib esineda väävlit ja hapnikku. Sisetuum The viscosity of liquid iron at the physical conditions of the Earth's core First Measurement Of Magnetic Field Inside Earth's Core Tidal dissipation and the strength of the Earth’s internal magnetic field
Vännäsi vald

Vännäsi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis. Suuremad asulad on Vännäs ja Vännäsby. Valla koduleht
Liivsibul

Liivsibul (Jovibarba) on taimeperekond paksuleheliste sugukonnast. Varem on seda perekonda käsitletud ka kui osa perekonnast mägisibul (Sempervivum). Perekonda kuulub vaid kolm liiki: Jovibarba globifera – võsu-liivsibul Jovibarba heuffelii – Heuffeli liivsibul Jovibarba hirta – karvane liivsibul Liikide looduslikuks levilaks on Lõuna-Euroopa. Kõige suurema levilaga on võsu-liivsibul Mõningad käsitlused eristavad eraldi liigina tirooli liivsibulat (Jovibarba arenaria), teised loevad seda võsu-liivsibula alamliigiks. Eestis kasvab pärismaisena võsu-liivsibul. Flora Europaea Jovibarba
Mägisibul

Mägisibul (Sempervivum) on taimeperekond paksuleheliste sugukonnast. Perekonda kuulub umbes 40 liiki. Varem on sellesse perekonda arvatud ka praegu perekonda liivsibul (Jovibarba) kuuluvad liigid. Liikide looduslikuks levilaks on ala Marokost Iraanini, üle Ibeeria poolsaare, Alpide, Karpaatide, Balkani, Türgi, Armeenia mägede Sahara kõrbe ja Kaukasuseni välja. Tänu võimele säilitada oma paksudes lehtedes vett saavad mägisibulad edukalt hakkama lähisalpiinses ja alpiinses vööndis. Eestis kasvatatakse mitmed mägisibula liike kiviktaimlates. Sempervivum arachnoideum – võrk-mägisibul Sempervivum armenum Sempervivum atlanticum Sempervivum ballsii Sempervivum borissovae Sempervivum calcareum Sempervivum cantabricum Sempervivum caucasicum Sempervivum ciliosum Sempervivum davisii Sempervivum dolomiticum Sempervivum erythraeum Sempervivum glabrifolium Sempervivum ingwersenii Sempervivum juvanii Sempervivum kindingeri Sempervivum kosaninii Sempervivum leucanthum Sempervivum macedonicum Sempervivum marmoreum Sempervivum minus Sempervivum montanum Sempervivum nevadense Sempervivum octopodes Sempervivum ossetiense Sempervivum pittonii Sempervivum pumilum Sempervivum sosnowskyi Sempervivum tectorum Sempervivum thompsonianum Sempervivum transcaucasicum Sempervivum wulfenii Sempervivum zeleborii
Inimökoloogia

Inimökoloogia ehk antropoökoloogia ehk humaanökoloogia on ökoloogia haru, mis käsitleb inimese kohta ökosüsteemides, inimtegevuse ja ökosüsteemide vastastikust mõju ning sellest tulenevaid muutusi. Mõistet hakati laiemalt kasutama pärast ühte 1921. aasta sotsioloogia alase uurimistöö avaldamist. sotsiaalökoloogia ökosemiootika Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 10.07.2011)
Jätkusuutlikkuse teadus

Jätkusuutlikkuse teadus on valdkondadevaheline teadusharu, mis püüab mõista looduse ja ühiskonna vaheliste seoste põhiolemust. Jätkusuutlikkuse teadus lähtub arusaamast, et traditsiooniline teaduslik lähenemine on ebapiisav komplekssete organisatsioonide ning loodusnähtuste vaheliste seoste ja toime uurimiseks. Selle tõttu erinevad jätkusuutlikkuse teaduse meetodid, struktuur ja sisu oluliselt traditsioonilisest teadusest. Üldiselt analüüsib jätkusuutlikkuse teadus lühi- ja pikaajalisi dünaamilisi seoseid kohalike ning globaalsete loodus- ja ühiskonnasüsteemide vahel. Jätkusuutlikkuse teaduse alustekstiks loetakse juhtivate loodusteadlaste, ühiskonnateadlaste ja poliitikaanalüütikute ühisartiklit "Sustainability Science" (Kates et al., 2000), mis ilmus ajakirjas Science 2000. aastal. Ajakiri Sustainability Science ilmub kirjastuse Springer väljaandena alates aastast 2006. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 10.07.2011) Sustainability Science, Kates et al. http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=257359 (vaadatud, 18.03.2013) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 10.07.2011)
Norsjö vald

Norsjö vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis. Suurim asula on Norsjö (2100 elanikku). Valla koduleht
Vindelni vald

Vindelni vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis. Suurim asula on Vindeln (2350 elanikku). Valla koduleht
Karamboola

Karamboola ehk tähtvili on karamboola-averroa vili. Tähtvili on 3–6 cm pikk, 3–6 cm läbimõõduga ning kaalub umbes 100 g. Viljal on omapärane kuju. Karamboola läbilõige on tähekujuline, selle järgi on vili ka nimetuse saanud. Vilja vahajas õhuke koor on läbipaistev ja kahvatukollane ning muutub vilja küpsedes kuldkollaseks. Viljaliha on karge, mahlane ja pisut hapukas, küpsel viljal väga aromaatne. 2–12 seemet asetsevad vilja ribides. Karamboolas on palju antioksüdante ja C-vitamiini ning vähe suhkruid ja naatriumi. Tseilonilt ja Maluku saartelt pärit tähtvilja on kasvatatud Aasias iidsetest aegadest peale. Karamboola-averroa on 6–10 m kõrgune puu, millel on magusalt lõhnavad roosad või purpursed õiekobarad. Taim kasvab troopikas ja lähistroopikas ning seda kasvatatakse paljudes maailma riikides: Costa Ricas, Peruus, Columbias, Trinidadis, Ecuadoris, Guyanas, Dominikaani vabariigis, Brasiilias ning Ameerika Ühendriikides – Lõuna-Floridas ja Hawaiil. Tähtvilja võib süüa toorelt või keedetuna ja see sobib hästi nii köögi- kui ka puuviljadega. Tähtviljaviiludega kaunistatakse kokteile, eelroogi, kooke ja pirukaid. Seda võib kasutada sorbettide tegemisel. Tähtviljast valmistatakse ka mahla. Karamboolat ehk tähtvilja ei tohiks segi ajada tema lähedase sugulase bilimbiga, mille nimetus Indoneesias on belimbing sayur või belimbing wuluh. Maailma toiduainete entsüklopeedia, TEA Kirjastus, Tallinn, 2006
Masiela Lusha

Masiela Lusha (sündinud 23. oktoobril 1985 Tiranas) on albaania päritolu Ameerika Ühendriikide näitleja, luuletaja ja lühijuttude kirjutaja. Ta on saanud noore artisti auhinna (Young Artist Award). Lapsepõlves elas Masiela Lusha Albaanias, Ungaris ja Austrias. 1993. aastal asus ta koos vanematega elama Ameerika Ühendriikidesse. Tema tuntuim roll on Carmen Lopez aastatel 2001–2006 eetris olnud USA komöödiasarjas "George Lopez". 2000: Father's Love, Lisa 2001: Summoning, Grace 2001: Lizzie McGuire, Model 2002: George Lopez, Carmen Lopez (101 osa) 2003: Clifford's Puppy Days, Nina (46 osa) 2004: Cherry Bomb, Kim 2005: Unscripted 2006: Seaduse nimel: Criminal Intent, Mira 2007: Time of the Comet, Agnes 2008: Blood: The Last Vampire, Sharon 2009: Ballad of Broken Angels: Harmony, Harmony 2009: Lopez Tonight 2010: Kill Katie Malone, Ginger 2010: Of Silence, Annabelle 2010: Signed in Blood, Nina 2011: Under the Boardwalk: The Monopoly Story 2011: Tough Business, Grace 2011: Science of Cool Inner Thoughts (1999) Drinking the Moon (2005) Amore Celeste (2009) The Call (2010) The Besa (2008)
Elva tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Elva tänav on tänav Tartus Tammelinnas. Elva tänav on paralleelne Riia tänavaga. Tänav algab Raudtee tänavalt, kulgeb edela suunas ja lõpeb Raja tänaval. Tänavaga ristuvad Kungla tänav, Väike kaar, Kesk kaar, Suur kaar, Vahe tänav, Soinaste tänav, Arbi tänav ja Vapramäe tänav. Tänava pikkus on umbes 1431 m. Tänava alguses asub Tamme staadion. Majad Elva 3, Elva 13 ja Elva 15 on kultuurimälestised. Tänav sai nime Tartu linnavolikogu otsusega 24. septembril 1923. Elamu Elva tn 3, 1924–1927 Elamu Elva tn 13, 1924–1927 Elamu Elva tn 15, 1924–1927 Elamu Elva tn 23 Elva tee Elamu Tartus Elva tn. 3, 1924-1927.a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 23.03.2021) Elamu Tartus Elva tn. 13, 1924-1927.a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 23.03.2021) Elamu Tartus Elva tn. 15, 1924-1927.a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 23.03.2021)
Geograafiline tööjaotus

Geograafiline tööjaotus on tööjaotus piirkondade vahel, mis toimub nende piirkondade mingit tööstus- või põllumajandustoodangu tootmisel või teenuste pakkumisel spetsialiseerumine ning nendega vahetus. Geograafiline tööjaotus võib olla: kohalik – asulate vahel ühe piirkonna ulatuses; piirkondlik – ühe riigi majanduspiirkondade vahel; rahvusvaheline – riikide vahel. Geograafilise tööjaotuse põhjuseks on kasu, mida annab tootmise kontsentratsioon ühes kohas kas tänu suuremahulise tootmise eelistele või tänu antud koha soodsatele loodus- või majandustingimustele. Soodsad loodustingimused mõjutavad kõige rohkem mäetööstusel, põllumajandusel, turismil ja puhkemajandusel spetsialiseerumist. Geograafilise tööjaotuse areng on tihedalt seotud transpordisüsteemi arenguga, mis muudab tooraine, kütuste, energia ja toodangu vedusid odavamaks. Географическое (территориальное) разделение труда
Transpordigeograafiline asend

Transpordigeograafiline asend on asula, piirkonna või riigi asend transpordivõrgu, transpordisõlmede ja -voogude suhtes. Mõõtmiseks võib kasutada topoloogilisi ja funktsionaalseid näitajaid ning kättesaadavust. Transpordigeograafilist asendit määrab kas lähedus või kaugus peamistele naabruses olevatele transpordisõlmidele ja magistraalidele. Nt sadama transpordigeograafiline asend on soodne, kui ta asub saabuvate või lähtuvate kaupade tarbimis- või tootmiskeskuste lähedal. Keskmine Äärne Sisene Magistraalidele lähedane Transiitne Soodne Ebasoodne Tagapoolne Umbne Rannikule lähedane (mereäärne) Eesmäestikuline транспортно-географическое положение
588

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 584 | 585 | 586 | 587 | 588 | 589 | 590 | 591 | 592 | ► | ►► 588. aasta (DLXXXVIII) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas neljapäeval. Arvu 588 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. ... ... Marcouf, kristlik pühak
587

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 583 | 584 | 585 | 586 | 587 | 588 | 589 | 590 | 591 | ► | ►► 587. aasta Läänegootide kuningas Rekkared I pöördus arianismist katoliiklusse ... Theuderic II, Frangi kuningas Yōmei, Jaapani keiser
Jassõnets

Jassõnets on küla Ukrainas Rivne oblastis Dubrovõtsja rajoonis. Küla elanike arv on 544. Jassõnets asutati aastal 1610.
586

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 582 | 583 | 584 | 585 | 586 | 587 | 588 | 589 | 590 | ► | ►► 586. aasta Troonilt tõugati sueebide kuningas Amalaric ja sellega lõppes nende kuningriik. Theudebert II, Austraasia kuningas ...
Creedence Clearwater Revival

Creedence Clearwater Revival (lühend CCR) oli ameerika rokkansambel, mis tegutses 1959–1972. Ansambli moodustasid kitarrist, laulja ja laulkirjutaja John Fogerty (sündinud 1945), tema vend, rütmikitarrist ja laulja Tom Fogerty (1941–1990), basskitarrist Stu Cook (snd 1945) ning trummar Doug Clifford (snd 1945), kes hakkasid koos esinema 1959. aastal Californias San Francisco lahe piirkonnas asuva El Cerrito linna keskkoolis käies. Algselt kandis ansambel nimesid The Blue Velvets ja Tommy Fogerty and The Blue Velvets. Ansambel saavutas tuntuse nende kodulinnas ja 1960. aastate alguses salvestati kohalikus stuudios paar singlit. Nime Creedence Clearwater Revival sai ansambel 1967. aastal. Aasta hiljem ilmus ansambli omanimeline debüütalbum. Ansambel viljeles selliseid stiile nagu roots rock, swamp rock, blues rock, southern rock, kantrirokk ja blue-eyed soul. Ansambli tuntumad hitid olid "Fortunate Son", "Up Around the Bend", "Green River", "Looking Out My Backdoor", "Have You Ever Seen the Rain?", "Travelin' Band", "Proud Mary" ja "Bad Moon Rising". 1969. aastal esines Creedence Clearwater Revival New Yorgi osariigis toimunud Woodstocki festivali teisel päeval 16. augustil. 1993. aastal võeti ansambel Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. Ajakiri Rolling Stone on valinud Creedence Clearwater Revivali kõigi aegade saja parima artisti seas 82. kohale. Ansambli plaate on USA-s müüdud umbes 28 miljonit. "Creedence Clearwater Revival" (1968) "Bayou Country" (1969) "Green River" (1969) "Willy and the Poor Boys" (1969) "Cosmo's Factory" (1970) "Pendulum" (1970) "Mardi Gras" (1972) Larkin, Colin (2011). The Encyclopedia of Popular Music. Omnibus Press. Lk 406–410. ISBN 0-857125-95-8. Metzer, Greg (2008). Rock Band Name Origins: The Stories of 240 Groups and Performers. Lk. 59. McFarland. ISBN 978-0-7864-3818-1.
585

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 581 | 582 | 583 | 584 | 585 | 586 | 587 | 588 | 589 | ► | ►► 585. aasta Läänegootide kuningas Liuvigild vallutas Sueebi kuningriigi alad ... Bidatsu, Jaapani keiser
584

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 580 | 581 | 582 | 583 | 584 | 585 | 586 | 587 | 588 | ► | ►► 584. aasta (DLXXXIV) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas laupäeval. Arvu 584 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Langobardide kuningaks valiti Authari Sueebide kuningaks sai Eborici järel Andeca Khālid ibn al-Walīd, Araabia väejuht Chilperic I, Neustria kuningas
Soo-roolind

Soo-roolind (Acrocephalus palustris) on värvuliste seltsi kuuluv linnuliik roolinnu perekonnast. Soo-roolinnu pesitsusaegset arvukust Eestis on hinnatud 150 000 – 300 000 paarile. "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Soo-roolind andmebaasis eElurikkus
Roolind

Roolind (Acrocephalus) on värvuliste seltsi roolindlaste sugukonda kuuluv linnuperekond. Perekonda kuulub 43 liiki. Acrocephalus agricola – padu-roolind (haruldane) Acrocephalus arundinaceus – rästas-roolind Acrocephalus dumetorum – aed-roolind Acrocephalus paludicola – tarna-roolind (haruldane) Acrocephalus palustris – soo-roolind ehk putke-roolind Acrocephalus schoenobaenus – kõrkja-roolind Acrocephalus scirpaceus – tiigi-roolind Acrocephalus rehsei – Nauru roolind
Steppenwolf

Steppenwolf oli ameerika hard rock'i ansambel, mis asutati 1961. aastal Los Angeleses. Steppenwolfi eelkäijaks oli Torontos tegutsenud ansambel The Sparrow. Ansambli juhtfiguur on saksa päritolu Kanada laulja, laulukirjutaja ja kitarrist John Kay. Algkoosseisu kuulusid veel kitarrist Michael Monarch, basskitarrist Rushton Moreve, klahvpillimängija Goldy McJohn ja trummar Jerry Edmonton. Ansambel sai nime Hermann Hesse romaani "Stepihunt" järgi. Ansambli tuntumad hitid on "Born to Be Wild", "Magic Carpet Ride" ja "Rock Me". Steppenwolf sai laiemalt tuntuks, kui nende laulu "Born to Be Wild" ja nende versiooni Hoyt Axtoni laulust "The Pusher" kasutati 1969. aasta kultusfilmis "Easy Rider" ("Muretu rännumees"). Lugu "Born to Be Wild" jõudis ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis 129. kohale. Aastal 1972 ansambel lagunes, kuid tuli taas kokku 1974. Nende albumeid on müüdud üle 25 miljoni. "Steppenwolf" (1968) "The Second" (1968) "At Your Birthday Party" (1969) "Monster" (1969) "Steppenwolf 7" (1970) "For Ladies Only" (1971) "Slow Flux" (1974) "Hour of the Wolf" (1975) "Skullduggery" (1976) "Wolftracks" (1982) "Paradox" (1984) "Rock & Roll Rebels" (1987) "Rise & Shine" (1990) "Feed the Fire" (1996) "Summerdaze" (1997) http://steppenwolf.com/
Vesjegonsk

Vesjegonsk on linn Venemaa Tveri oblastis, Vesjegonski rajooni keskus. Asub Tverist 253 km põhja pool Rõbinski veehoidla ääres. Q126684906
Zubtsov

Zubtsov on linn Venemaa Tveri oblastis, Zubtsovi rajooni keskus. Asub Tverist 146 km kaugusel Volga jõe ääres.