laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lehtmetsa (Põhja-Pärnumaa)

Lehtmetsa on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 11.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lehtmetsa

Lehtmetsa on mitme küla nimi: Lehtmetsa, küla Järva vallas Järva maakonnas Lehtmetsa, küla Anija vallas Harju maakonnas Lehtmetsa, küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas Lehtmetsa, küla Muhu vallas Saare maakonnas Lehtmetsa, endine küla praeguse Laiusevälja küla koosseisus Lehtmetsa rändrahn (Naissaarel)
Lehu

Lehu on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Lehu raba Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 11.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Loomse

Loomse on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 11.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Maima

Maima on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 11.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lineaarne järjestus

Lineaarseks järjestuseks nimetatakse matemaatikas osalist järjestust, mille puhul iga elementide paar on võrreldav. Lineaarne järjestus on binaarne seos ≤ {\displaystyle \leq } antud hulgal X {\displaystyle X} mille puhul on tõesed järgnevad väited a {\displaystyle a} , b {\displaystyle b} ja c {\displaystyle c} puhul hulgas X {\displaystyle X} : a ≤ a {\displaystyle a\leq a} (refleksiivne). Kui a ≤ b {\displaystyle a\leq b} ja b ≤ c {\displaystyle b\leq c} siis a ≤ c {\displaystyle a\leq c} (transitiivne). Kui a ≤ b {\displaystyle a\leq b} ja b ≤ a {\displaystyle b\leq a} siis a = b {\displaystyle a=b} (antisümmeetriline). a ≤ b {\displaystyle a\leq b} või b ≤ a {\displaystyle b\leq a} (tugevalt ühendatud ehk lineaarne). Refleksiivsus (1) juba tuleneb ühendatusest (4), aga mitmed autorid nõuavad seda, et näidata seost osalise järjestusega. Hulka, millel on defineeritud lineaarne järjestus, nimetatakse lineaarselt järjestatud hulgaks ehk ahelaks. Täielik järjestus Halmos 1968, Peatükk 14. Halmos, Paul R. (1968). Naive Set Theory. Princeton: Nostrand.
Mõisaküla (Põhja-Pärnumaa)

Mõisaküla on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Külas tegutses Kivisaare Veski. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 12.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 7. juuli 2016, 13:40, Toomas Šalda, Kivisaare Veski toimetab rahulikult, aga edasipüüdlikult
Mäeküla (Põhja-Pärnumaa)

Mäeküla on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 12.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Naartse

Naartse on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 12.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pallika

Pallika on mitme koha nimi: Pallika, küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas Pallika, küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas
Pallika (Põhja-Pärnumaa)

Pallika on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 12.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Radoon

Radoon on keemiline element järjekorranumbriga 86. Kõik selle isotoobid on radioaktiivsed. Stabiilseim on isotoop massiarvuga 222, mille poolestusaeg on 3,8 ööpäeva ja mis looduses tekib uraani radioaktiivsel lagunemisel. Olulised radooni isotoobid on ka toroon massiarvuga 220 ja aktinoon massiarvuga 219. Omadustelt on radoon väärisgaas. See kondenseerub temperatuuril –62 °C ja tahkub temperatuuril –71 °C. Radoon on oluline looduslik radioaktiivse kiirguse allikas, mistõttu on see inimestele ohtlik. Radoon - Keskkonnaministeeriumi koduleht
Pereküla

Pereküla on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 12.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pitsalu

Pitsalu on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 12.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Roodi

Roodi on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 12.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Salu (Põhja-Pärnumaa)

Salu on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 13.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sepaküla (Põhja-Pärnumaa)

Sepaküla on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 13.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Soosalu (Põhja-Pärnumaa)

Soosalu on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 13.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Soosalu

Soosalu on mitme koha nimi: Soosalu (Järva), küla Järva vallas Järva maakonnas Soosalu (Põhja-Pärnumaa), küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas Soosalu (Märjamaa), küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas Soosalu oja, oja Raplamaal Soosalu külas Soosalu on ka perekonnanimi: Heidi Soosalu, Eesti vulkanoloog
Soosalu (Märjamaa)

Soosalu on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Soosalu oja Käända Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sõõrike

Sõõrike on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 13.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tarva (Põhja-Pärnumaa)

Tarva on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 14.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vakalepa

Vakalepa on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Vakalepa peakraav Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 14.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Valistre

Valistre on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 14.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vee

Vee on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. https://geoportaal.maaamet.ee/est/Ruumiandmed/Haldus-ja-asustusjaotus-p119.html, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 14.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pärnu-Jaagupi

Pärnu-Jaagupi on alev Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. 1922. aastal on mainitud Jakobi alevikku. Alevik sai aleviõigused 13. septembril 1945, kui Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi otsusega liideti Jakobi alevik ja Uduvere alevik. Alevi nimeks sai Pärnu-Jaagupi.[viide?] Aastatel 1950–1959 oli Pärnu-Jaagupi Pärnu-Jaagupi rajooni keskus. 10. detsembril 1991 moodustati Pärnu-Jaagupi vald (alevvald). 1996. aastal läks selle territoorium Halinga valla koosseisu. See oli esimene kord, kui taasiseseisvunud Eesti Vabariigis omavalitsusüksuseid liideti. Pärnu-Jaagupist sai Halinga valla keskus kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini. Pärnu-Jakobi kogudus kasutab Pärnu-Jaagupi kirikut. Eesti Apostlik Õigeusu Kiriku Uduvere Apostel Jaakobuse kogudus kasutab Uduvere Apostel Jakobi kirikut. Pärnu-Jaagupis toodetakse kõrsikuid. Pärnu-Jaagupis asub Pärnu-Jaagupi koolimuuseum. Pärnu-Jaagupi kihelkond Uduvere ohvripärn Riinu Halinga kolhoos Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.12.2018. Eesti 2021. aasta rahvaloendus, vaadatud 3.06.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 11.05.2019) "Pärnu-Jaagupi alev". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuli 2007. Vaadatud 8. juulil 2007. Lääne-Viru maakonna Vihula, Viru-Nigula ja Väike-Maarja valla ning Kunda linna, Pärnu maakonna Pärnu-Jaagupi alevi ning Koonga ja Surju valla, Põlva maakonna Mooste valla ja Võru maakonna Vastseliina valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 12.12.1991)
Robert Mugabe

Robert Gabriel Mugabe (21. veebruar 1924 – 6. september 2019) oli Zimbabwe poliitik, aastatel 1987–2017 oli ta president. Aastatel 1980 kuni 1987 oli ta riigi peaminister. Alates 15. novembrist 2017 viibis ta koduarestis ja de facto riiki ei juhtinud. Astus ametist tagasi 21. novembril 2017. Kuni 19. novembrini 2017 juhtis Mugabe parteid, mille nimeks on Zimbabwe Aafrika Rahvuslik Liit – Patriootlik Rinne (Zimbabwe African National Union – Patriotic Front, ZANU-PF). Mugabe oli üks Zimbabwe iseseisvuslaste ning apartheidivastaste juhte. Tema poliitikat on peetud otseselt valgetevaenulikuks. Burke, Jason. "Robert Mugabe's grip on Zimbabwe ebbing away after military takes control". The Guardian. Vaadatud 15. novembril 2017. "'The Crocodile' wants West to help undo Mugabe's legacy" (inglise). The Times. 15. november 2017. Vaadatud 16.11.2017. Riho Laurisaar. Robert Mugabe: rassist, homofoob, diktaator EPL, 24. jaanuar 2009 Heiki Maiberg. Zimbabwe diktaatori Mugabe auks korraldati pidu katku ajal ERR, 28. veebruar 2009 Suri Robert Mugabe ERR, 6. september 2019
Kismaayo

Kismaayo on linn Somaalia lõunaosas India ookeani rannikul Juba jõe suudmes, Jubalandi keskus.
Florence Nightingale

Florence Nightingale (12. mai 1820 – 13. august 1910) oli inglise põetaja ja meditsiiniõde, keda peetakse tänapäevase haiguspõetuse ehk õenduse rajajaks. Teda on kutsutud ka "daamiks lambiga". Tema sünnipäev on kuulutatud Rahvusvahelise Õdede Nõukogu poolt rahvusvaheliseks õdede päevaks. Krimmi sõjas (1853–1856) oli Nightingale haigete ja viga saanud sõdurite põetaja. Tema mitmed kirjeldused sõdurite laatsarettide viletsast olukorrast pälvisid avalikkuses suure tähelepanu. Ta kritiseeris eriti laatsarettide vähest puhtust, värske õhu vähesust, soojuse ebapiisavust, toiduvaliku ühekülgsust ja sõdureile antavast ebapiisavast puhkuseperioodist. Nightingale kritiseeritud puudujääkide parandamine vähendas oluliselt sõdurite suremust välihaiglates. Aastal 1907 pälvis ta esimese naisena Teeneteordeni.
Priit Ligi

Priit Ligi (24. mai 1958 Tartu – 28. september 1994 parvlaev Estonia, Läänemeri) oli eesti arheoloog. Ta lõpetas 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal. Priit Ligi uuris peamiselt Vadjamaa muistiseid ning esitas mitu rahvusvahelist vastukaja leidnud teooriat Vadjamaa asustuse ja poliitilise võimukorralduse kohta I aastatuhande lõpus. Samuti uuris ta Eestis Saaremaa nooremat rauaaega. Ligi hukkus parvlaeva Estonia katastroofis. Tema isa oli Herbert Ligi, õde on Katre Ligi ja vend on Jürgen Ligi. http://www.sarks.fi/fa/PDF/FA11_113.pdf
Almandiin

Almandiin on granaatide rühma kuuluv rauarikas mineraal, koostiselt raudalumiiniumsilikaat Fe2+3Al2(SiO4)3. See on iseloomuliku punase või purpurja värvusega, kuid võib olla ka roosa, pruunikaspunane või must. Loetakse poolvääriskivide hulka. https://kivid.info/495 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. märts 2019. Vaadatud 10. novembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Almandin. - Mineralienatlas Almandine Mineral Data. - webmineral.com Almandiin Eesti geokogude portaalis
Püroop

Püroop (vanakreeka keeles pyropos 'tulesarnane') on granaatide rühma kuuluva sügavpunase värvusega mineraal, koostiselt magneesiumalumiiniumsilikaat Mg3Al2(SiO4)3. Loetakse poolvääriskivide hulka, peetakse granaadi kõige kallimaks erimiks. Sageli nimetataksegi granaatideks vaid granaadirühma punaseid kive püroopi ja almandiini. https://www.mindat.org/min-3321.html "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. märts 2019. Vaadatud 10. novembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Pyrop. – Mineralienatlas Pyrope Mineral Data. – webmineral.com Püroop Eesti geokogude portaalis
Varv

Varv on seisva veega veekogus ühe aasta jooksul settinud settekiht. Tavaliselt peetakse silmas kaheosalist nn suve- ja talvekihist koosnevat settekihti, mis on settinud ühe aasta jooksul liustikuesistes jääjärvedes. Varvi paksem suvekiht on heledama värvusega ning koosneb jämedateralisematest setetest (peamiselt liiv ja aleuriit). Talvekiht on suvekihist õhem, tumedam ning koosneb peamiselt savikaist setteist. See on nii seepärast, et liustiku sulamisvesi kannab suvel järvedesse mitmesuguseid setteid, talvel on aga järvi toitvad vooluveekogud kinni külmunud, mistõttu uute setete lisandumine on takistatud. Seetõttu settivad peamiselt kauem vees hõljunud mikroskoopilised savimineraalid. Nii kujuneb paljudest üksteise peal asetsevaist varvidest koosnev sete, mida nimetatakse viirsaviks. Varvide loendamine ja erinevate jääjärvede viirsavide korreleerimine on pannud aluse varvokronoloogiale, mis sarnaneb dendrokronoloogiaga. Varvokronoloogia Viirjärvesete
Asoikum

Asoikum on osa geoloogilisest ajast, mille vältel moodustunud kivimid ei sisalda jälgi elust. Terminit on aja jooksul mitmeti mõistetud. Näiteks on asoikumiks peetud tervet eelkambriumi. Tänapäevaste teadmiste kohaselt võiks asoikumiks pidada Arhaikumi vanemat osa (esimeste elusorganismide tekkeaeg Maal ei ole teada). Asoikum ei kuulu geokronoloogiliste üksuste hulka. Tänapäeval kasutatakse seda terminit harva.
Alang

Alang on normaalmurrangutega piiritletud laskunud maakoore plokk. Alangut moodustavad murrangud on tavaliselt ligilähedaselt paralleelsed. Seetõttu on alangu pikkus tavaliselt palju suurem laiusest. Kõige pikemate alangute pikkus võib olla tuhatkond kilomeetrit, aga nende laiuski võib küündida mitmesaja kilomeetrini. Alang võib olla mitu kilomeetrit sügav, samas väikeste alangute sügavus võib piirduda mõne sentimeetriga. Alang võib meenutada jõeorgu ja alangusse võibki kujuneda jõeorg, kuid need eristuvad teineteisest siiski selgelt, sest jõeorg on kujunenud jõe kulutuse tulemusel, alangud ja nendega seotud ülangud tekivad maakoores valitsevate venituspingete mõjul. Alangu kummalgi küljel on järsud servad, aga need ei pruugi tingimata palja silmaga näha olla, sest alang võib olla mattunud. Alangud võivad esineda pinnavormidena. Riftistumisega seotud alanguid nimetatakse ka riftiorgudeks. Alangusse võivad kujuneda järved. Näiteks Victoria, Njassa, Tanganjika ja Baikal asuvad alangus. Päikesesüsteemi kõige suurem alang on Marsil asuv Valles Marineris. See on 4500 km pikk (veerand planeedi ümbermõõdust), 200 km lai ja kuni 11 km sügav. Valles Marineris on tekkinud tektooniliste protsesside tulemusena Tharsise vulkaanilises piirkonnas. ülang
Frantsium

Frantsium on keemiline element järjenumbriga 87. Kõik ta isotoobid on radioaktiivsed. Pikima poolestusajaga (21,8 minutit) on isotoop massiarvuga 223. See poolestusaeg on kõige lühem kõigi esimese 105 elemendi seas. Erinevalt elementidest järjenumbriga üle 105, mis on piisavalt vähe uuritud, et poleks võimalik välistada seni avastamata pikema poolestusajaga isotoopide olemasolu, on frantsiumil avastamata pikaealiste isotoopide olemasolu ebatõenäone, mistõttu frantsium on üldse kõige ebastabiilsem teadaolev element. Frantsium-223 esineb väikeses koguses looduses, kus ta tekib aktiiniumi radioaktiivsel lagunemisel.
Ülang

Ülang on normaalmurrangutega piiritletud piklik kerkinud (alangu suhtes) maakoore plokk. Ülangud võivad esineda pinnavormidena. Ülangud ja nendega seotud alangud tekivad maakoores valitsevate venituspingete mõjul. alang
Diatomiit

Diatomiit (rahvakeeles pigilöör) on peamiselt ränivetikate (diatomeed) kodadest koosnev settekivim. Diatomiit on enamasti valget värvi pehme pudenev kerge kivim, mis meenutab mõnevõrra kriiti, kuid on sellest pehmem ning kergem. Diatomiit moodustub veekogude põhja settinud opaalist kojaga fütoplanktonist. Diatomiidil on palju erinevaid tööstuslikke rakendusi. Näiteks kasutatakse seda täite- ja isolatsioonimaterjalina ehituses ja kuumandusahjudes ning sorbendina keemiatööstuses. Eestis on diatomiiti kaevandatud Narva jõe äärest Tõrvalast, kus asub 50 km² suurune maardla. Tõrvalasse avatakse kaevandus. Uus Eesti Narva uudised. Nr 1, 21.05.1936 "Eest maavarad". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 13. augustil 2015. 21.04.2014 Eesti entsüklopeedia veebiversioonis Töid diatomiidi kaevanduses (1937) Eesti Kultuurfilmi ringvaade nr 125, 5/7
Dolomiidistumine

Dolomiidistumine (inglise dolomitization) on protsess, mille käigus lubjakivi muutub osaliselt või täielikult dolomiidiks (dolokiviks). Lubjakivi koosneb peamiselt mineraal kaltsiidist (CaCO3), dolokivi aga dolomiidist (CaMg(CO3)2). Seega saab kaltsiidist dolomiidi, kui asendada mineraali kristallstruktuuris osad kaltsiumi ioonid magneesiumi ioonidega. Dolomiidistumist viib läbi kivimeis ringlev põhjavesi, milles sisalduvad magneesiumi ioonid suruvad lubjakivide struktuurist välja kaltsiumi ioone, muutes kivimit aeglaselt magneesiumirikkamaks ning tehes lõpuks lubjakivist dolokivi. Sellise protsessi läbi on moodustunud praktiliselt kõik dolokivid, sest looduses ei esine tingimusi, kus dolomiit saaks veekogust otse evaporiidina kristalliseeruda.
OpenOffice.org

OpenOffice.org on vabatarkvaraline kontoritarkvarapakett, mille endisel kujul arendamine lõppes 2011. aasta kevadel. Tarkvarakomplekti arendus hargnes edasi kahte projekti: LibreOffice ja Apache OpenOffice. OpenOffice.orgist on versioonid muuhulgas operatsioonisüsteemidele Microsoft Windows, Linux, Solaris, Mac OS X, OpenSolaris ja FreeBSD. OpenOffice.org kasutab vaikimisi standardset ISO/IEC 26300 ODF failivormingut ning toetab failide salvestamisel PDF ja PDF/A (ISO/DIS 32000, ISO 19005) vorminguid. OpenOffice.orgi meeskond peab projekti sünnipäevaks 13. oktoobrit 2000, päeva, millal Sun Microsystems projekti asutas. OpenOffice.org põhineb StarDivisioni välja töötatud StarOffice'i kontoritarkvarapaketil, mille Sun Microsystems 1999. aasta augustis omandas. Tarkvarapaketi lähtekood avaldati 2000. aasta juulis, et vähendada domineeriva Microsoft Office'i turuosa. OpenOffice.org on vaba tarkvara, mis on kasutatav GNU Vähema Üldise Avaliku Litsentsi (LGPL) tingimustel. Projekti ja tarkvara nimetatakse tavaliselt lihtsalt OpenOffice'iks, kuid projekti eestvedajate sõnul oli "Open Office" nimekuju juba kaubamärgina registreeritud, mistõttu oldi sunnitud projekti ametlikuks nimeks võtma OpenOffice.org, mida lühendatakse kas OOo või OO.o. Erinevalt paljudest teiste tarkvarapakettidest ei ole OpenOffice.org oma versioonidele numbri kõrval nime andnud. OpenOffice.orgi viimaseks jäänud stabiilse versiooni number oli 3.3.0. Oracle otsustas 2011. aastal varem Sun Microsystemsi ostuga kaasa tulnud OpenOffice.orgi arendamise lõpetada, lasi programmeerijad lahti ja andis üle Apache Software Foundationile tarkvara kaubamärgi ja lähtekoodi, mille baasil on loodud Apache OpenOffice. Selle asemel, et jääda Apache'i projekti juurde, liikus suurem osa arendajaid The Document Foundationi nimelisse uude organisatsiooni, mis hakkas välja töötama algselt OpenOffice.org 3.4 1. beetaversioonil põhinevat haru LibreOffice'it. Suhteliselt lühikese aja jooksul asendas enamik Linuxi distributsioone OpenOffice.orgi paketi LibreOffice'iga. OpenOffice.orgi projektist on varem välja kasvanud NeoOffice. OOo koosneb järgmistest programmidest: OOo Writer – tekstitöötlusprogramm tekstidokumentide kirjutamiseks, töötlemiseks ja lihtsaks küljendamiseks OOo Calc – tabelarvutusprogramm OOo Impress – esitlustarkvara slaidide kujundamiseks ja esitamiseks OOo Base – väike ühe kasutaja andmebaasiprogramm, mida saab siduda SQL-andmebaasidega OOo Draw – joonistusprogramm OOo Math – matemaatika-, keemia-, füüsika- ja muude valemite kirjutamine OOo QuickStarter – abiprogramm tarkvarapaketi osade raali mälus hoidmiseks Apache OpenOffice Why should we say "OpenOffice.org" instead of simply "OpenOffice" OpenOffice.org Frequently Asked Questions, 05.06.2006 OpenOffice.orgi koduleht OpenOffice.orgi eestindamise koduleht
Interpolaator

Interpolaator on seade koos tarkvaraga, mis jagab lõigu lähtepunktist kuni sihtpunktini paralleelselt koordinaattelgedega sammudeks või ringjoone puhul lõikudeks, luues nii täiendavaid tugipunkte. Interpolaatoreid kasutatakse laialdaselt arvprogrammjuhtimisega pinkidel, suurendamaks töötlemise täpsust ning lihtsustamaks programmeerimist. ringinterpolaator lineaarinterpolaator paraboolinterpolaator.
Töötlemine (masinaehitus)

Töötlemine on mingi tooriku või detaili kuju, mõõtmete või omaduste etteantud muutmine.
Lõiketöötlemine

Lõiketöötlemine on töötlusviis, mille käigus materjali lõigatakse. Lõikamiseks kasutatakse lõikeriista, mille abil materjal tükeldatakse või osa sellest eemaldatakse. Lõigata võidakse nii käsitsi kui ka masinaga. Eristatakse laastuga (näiteks freesimine, saagimine, puurimine) ja laastuta (näiteks lõikamine giljotiinkääride, veejoa või laseriga) lõikamist.
Toorik

Toorik on tootmisobjekt, millest kuju, mõõtmete, pinnakareduse või materjali omaduste muutmisega valmistatakse detail või lahtivõetamatu koost.
Lähtetoorik

Lähtetoorikuks nimetatakse toorikut enne esimest tehnoloogilist operatsiooni.
Raadium

Raadium on element järjekorranumbriga 88. Kõik raadiumi isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga on raadium 226, mille poolestusaeg on 1600 aastat. Looduses esinevad ka isotoobid massiarvudega 223, 224 ja 228. Omadustelt on raadium leelismuldmetall. Tema tihedus normaaltingimustel on umbes 5 g/cm3 ja sulamistemperatuur on 700 Celsiuse kraadi. Raadiumi avastasid 1898 Marie ja Pierre Curie uraniniidist, mis oli kaevandatud tollases Austria-Ungaris, tänapäeva Tšehhimaal asuvast Jáchymovist. Nad kõrvaldasid sellest maagist uraani ja avastasid, et järelejäänud materjal on endiselt radioaktiivne. Sellest suutsid nad eraldada uue elemendi ja teatasid sellest 5 päeva hiljem Prantsuse Teaduste Akadeemiale.
Põhimaterjal

Põhimaterjal on lähtetooriku materjal. Abimaterjal
Abimaterjal

Abimaterjal on materjal, mida valmistusprotsessis kasutatakse lisaks põhimaterjalile. Näiteks pinna katmisel, immutamisel, keevitamisel, karastamisel jne.
Sooküla

Sooküla on mitme koha nimi: Sooküla, küla Häädemeeste vallas Pärnu maakonnas Sooküla, küla Võru vallas, Võru maakonnas Sooküla, endine küla Narva-Jõesuu linnas Ida-Viru maakonnas Sooküla, endine küla Põlva vallas Põlva maakonnas Sooküla, endine küla Lehtse vallas Järva maakonnas
Sooküla (Häädemeeste)

Sooküla on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 29.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.