laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Družne (Hmilnõki rajoon)

Družne (ukraina keeles Дружне) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis (varem Kalõnivka rajoonis). Elanike arv on 789.
Kvitka (Bari rajoon)

Kvitka (ukraina keeles Квітка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Pindala on 0,444 km². Elanike arv on 79.
Sergei Gimajev

Sergei Gimajev (1. jaanuar 1955 – 18. märts 2017) oli vene jäähokimängija, treener ja spordikommentaator. 2017. aasta 18. märtsil mängis Gimajev Venemaal Tula oblastis Tula linnas jäähoki veteranide kohtumisel hokit. Mängu ajal hakkas tal halb ning ta lahkus jäält riietusruumi. Sealt leidsid teised hokimängijad tema surnukeha. Gimajev suri trombemboolia tõttu. Kuibõševi SKA jäähokimängija Moskva AKSK jäähokimängija Leningradi SKA jäähokimängija (1985–1986) Laste jäähoki treener ja CSKA hokikooli direktor Riikliku juuniorimeeskonna treener Rossija 1 hokikommentaator Rossija 2 hokikommentaator Sport 1 hokikommentaator KHL TV hokikommentaator Matš TV hokikommentaator ja stuudioekspert Nõukogude Liidu mitmekordne meister jäähokis (1978–1985) Nõukogude Liidu jäähoki karika võitja (1977) Nõukogude Liidu jäähoki karika võitja (1978) Nõukogude Liidu meistrivõistlustel üks parimatest kaitsjatest jäähokis (1979, 36 parima seas; 1982, 1983, 34 parima seas) Euroopa meistrikarika mitmekordne võitja Austuse orden (2003) Venemaa austatud treener Ilja Trisvjatkij (18.03.2017). "Ушел из жизни известный хоккейный эксперт Сергей Гимаев". Российская газета. Raul Ojassaar (18.03.2017). "Vene hokilegend suri traagiliselt lemmikharrastusega tegeledes". Delfi Sport. Kristjan Jaak Kangur (19.03.2017). "Venemaa hokilegend suri harrastajate mängu ajal". Postimees Sport.
Družne (Zaporižžja rajoon)

Družne (ukraina keeles Дружне) on küla Ukrainas Zaporižžja oblastis Zaporižžja rajoonis (varem Orihhivi rajoonis). Elanike arv on 22. Pindala on 0,53 km².
Tapper (1906)

Tapper oli pilke- ja naljaajakiri, mis ilmus esimest korda 1906. aastal Peterburis. Esimesed kolm numbrit ilmusid 1906. aastal nimega Tiiu Tasane ning pärast selle sulgemist ilmus samal aastal ajakiri Tapper, mis jätkas Tiiu Tasase numeratsiooni numbritega neli ja viis. Väljaandja ja toimetaja oli Juhan Lilienbach. Tapper nr. 5 kaane illustreeris Jaan Seen. Inimestelt korjati ajakirju ära ja vastutav toimetaja saadeti vanglasse. Kui Tapperi tegevus oli lõpetatud, üritati välja anda ajakirju Kirves, Puss ja Sügise, kuid väidetavalt ei pääsenud need trükki. Lõpuks asutas Juhan Lilienbach 1906. aastal Tallinnas uue samasisulise ajakirja Lendleht. Aastatel 1917–1918 hakkas Tallinnas ajakiri Tapper uuesti ilmuma sagedusega kaks korda kuus, kokku 13 numbrit. Väljaandja ja toimetaja oli endiselt Juhan Lilienbach. Ajakirja trükiti Bernhard Mänsi trükikojas. Uue "Tapri" esimene number sai tugevaks tribüüniks VSD Töölisparteile Tallinna linnavolikogu valimistel. "Tapri" järgnevates numbrites esinesid följetonidega Viktor Kingissepp ja Hans Pöögelmann. Avaldati palju tõlkesatiiri ja karikatuure, mis eelmise revolutsiooni ajal olid tsensuuri poolt ära keelatud ja ei saanud siis ilmumise luba. Satiiri kõrval avaldas "Tapper" ka mitmesuguseid ajakohaseid reproduktsioone, portreid töölisliikumise tegelastest jne. Ajakirja lehekülgedel ilmus ka eesti ajakirjanduses esimene V. l. Lenini portree tundmatuks jäänud kunstnikult. Ajakirjale Tapper tegid kaastööd järgmised autorid: Karl Ast Villem Buk Andres Dido Anton Hansen August Jansen (Jaan Seen) karikaturist Hermann Jänes Oskar Kallis - (varjunimega "Okas") karikaturist Viktor Kingisepp Rudolf Kook Juhan Lilienbach Konrad Vilhelm Mägi Vassili Mölder Hans Möldermann Otto Münther Konstantin Osvet (varjunimega "Vibuase") karikaturist Hans Pöögelmann Jaan Sihver Jaan Soo Aleksander Tassa Gustav Tikerpuu Nikolai Triik Aleksander Uurits "Sirp ja Vasar, number 18, 06.05.1955, lehekülg 3". Rahvaleht, number 26, 01.03.1935, lehekülg 5 – pilkenali eesti trükisõnas "ERB Tapper". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. märts 2017. Vaadatud 19. märtsil 2017. NENE 7, lehekülg 480 Pikker 1967 nr.03 "Eesti biograafiline andmebaas ISIK – Tapperi kaastöötajad". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. märts 2017. Vaadatud 19. märtsil 2017. "Sirp ja Vasar, Number 44, 1 November 1957". Sirp ja Vasar. 1. november 1957.
Eestlased Ungaris

Eestlased Ungaris on Ungaris elanud või elavad eestlased. Ungaris tegutseb Ungari Eesti Selts ja MTÜ Välis-Eesti Kultuuri- ja Haridusühing, mis on küll registreeritud Eestis, ent peab ülal Lotte Kooli Budapestis. Ungaris on aastast 1998 avatud Eesti Instituut Budapestis. Instituut korraldab kevaditi Eesti päevi, mille raames näidatakse näiteks dokumentaalfilme, korraldatakse kontserte ja kirjandusüritusi. Eesti-Ungari suhted https://web.archive.org/web/20170320053525/http://www.vm.ee/et/riigid/ungari?display=relations (vaadatud 19.03.2017)
Ungari Eesti Selts

Ungari Eesti Selts on Ungaris Budapestis tegutsev Ungari eestlasi ühendav selts. Selts käib koos aupeakonsul András Bereczki eestvedamisel. Eesti Ungari Selts (tegutseb Eestis) Ungari Kultuuriselts (tegutseb Eestis) Eestimaa Ungarlaste Ühing (tegutseb Eestis) https://web.archive.org/web/20170320053525/http://www.vm.ee/et/riigid/ungari?display=relations (vaadatud 19.03.2017)
Victoria kraater

Victoria kraater on Marsil Meridiani Planumis asuv u. 730 meetrit lai kraater. Kraatrit on orbiidilt pildistanud NASA kosmosesond Mars Reconnaissance Orbiter ja seda on külastanud kulgur Opportunity, mis uuris seda 2006. aastal. HiRISE OP Center:"Victoria Crater" at Meridiani Planum JPL:NASA Mars Rover Arrives at Dramatic Vista on Red Planet
Roger Pingeon

Roger Pingeon (28. august 1940 – 18. märts 2017) oli prantsuse jalgrattur. Pingeon lõpetas jalgratturikarjääri 1974. aastal. 2000. aastal kolis Pingeon Hauteville-Lompnesi vallast Beaupointi valda. 2017. aasta 18. märtsil suri Pingeon oma kodus Aini departemangus Beauponti vallas. Prantsusmaa ja Šveitsi telekanalite spordikommentaator Tour de France esikoht (1967) Tour de France teine koht (1969) Hispaania velotuur esikoht (1969) "Cyclisme: décès de Roger Pingeon, à 77 ans, "L'échassier"". AFP. 19.03.2017.
Feel Me Now

"Feel Me Now" on Ariadne "Eesti laulu 2017" finaalis esitatud laul. Loo autorid on Margus Piik, Tomi Rahula ja Anni Rahula. Feel Me Now
Osman III

Osman III (osmanitürgi keeles عثمان ثالث‎ Osmān-i sālis; 2. jaanuar 1699 – 30. oktoober 1757) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1754–1757. Ta oli Mustafa II ja Şehsuvar Sultaana poeg.
Gutte Eriksen

Gudrum Agnete Tryde Eriksen ehk Gutte Eriksen (20. november 1918 Rødby – 8. juuli 2008) oli taani keraamik. Eriksen sündis Lollandi saarel Rødbys. 1936–39 õppis ta Kopenhaageni Kunsthåndværkerskolenis (Rakenduskunstikoolis) keraamikat ning tegi paar aastat hiljem näitusedebüüdi. 1948. aastal õppis ta Cornwallis briti keraamiku Bernard Leachi juures, kus tutvus jaapani keraamikakunstiga, mis mõjutas oluliselt tema loomingulist käekirja. Erikseni valmistatud esemed tegi ühtlasi isikupäraseks tema poolt 1950. aastatel välja töötatud booraks-kvartsglasuur. 1968–1978 õpetas Eriksen Århusis Jüütimaa kunstiakadeemias. 2004 – C. F. Hanseni medal Gutte Eriksen. Holstebro Kunstmuseum. Gaze, Delia (ed.). Dictionary of Women Artists, Volume I. London: Fitzroy Dearborn Publishers, 1997, lk 500–501.
Tiiu Tasane

Tiiu Tasane oli pilke- ja naljaajakiri, mis ilmus 1906. aastal Peterburis. Kaane illustreerijad olid Toomas Rudolf Gutmann (ps. Joone Jaan) ja August Jansen (ps. Jaan Seen). Väljaandja ja toimetaja oli Juhan Lilienbach. Ajakirja trükiti M. Mihailova (nr. 1-3) ja H. J. Bredenfeldti (nr. 4-5 Tapper) trükikodades. Ajakiri oli mõeldud lugemiseks Peterburis asuvatele eesti töölisringkondadele. Tiiu Tasast tülitas pidevalt tsaari tsensor ja ajakirja trükiti vaid kolm numbrit, kuid kolmas number konfiskeeriti ja Peterburi linnapea keelas ajakirja edaspidise väljaandmise. Ajakirja sulgemisest inspireerituna kirjutas Juhan Lilienbach sellest luuletuse "Uus Tiiu". Edasi hakkas ilmuma ajakiri Tallinnas Tapperi nime all, säilitades Tiiu Tasase numeratsiooni. Juhan Lilienbach põhjendas nime valikut sellega, et tapper on nii tapa- kui ka tööriist, millega võib hävitada, aga ka ehitada. UUS TIIU Tiiu, meeletu ja julge, oli armas minule. Tiiu töötas, Tiiu võitles, Tiiu viidi surmale. Kaasautorid Villem Buk – kirjanik Toomas Gutmann – (ps. Joone Jaan) karikaturist, illustreeris ajakirja nr 2 esikaane Anton Hansen – kirjanik August Jansen – kunstnik ja karikaturist (ps. Jaan Seen), illustreeris ajakirja nr 5 esikaane Juhan Lilienbach – kirjanik ja toimetaja Hans Möldermann – kunstnik ja karikaturist Aleksander Tassa – kunstnik ja karikaturist Gustav Tikerpuu – kirjanik Friedebert Tuglas – kirjanik Aleksander Uurits – kunstnik Lisatrükised Jekaterina Kuskova – "Esimese mai öösine unenägu" – E. Kuskova tõetruu mõistujutt, Lucie Martna tõlge (1906) (20 lk) Johannes Reintalu, (ps. Joh. Puhasorg) – "Ka parem seisus" (1906) . Raamat sisaldab ka luuletust "Waesed inimesed" – Victor Hugo, tõlkinud Juhan Lilienbach. Trükikoda "Mõte". "Eesti rahvusbibliograafia Tiiu Tasane". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. märts 2017. Vaadatud 19. märtsil 2017. "34 Eesti proletaarne kirjandus". "Eesti proletaarse kirjanduse rajaja". Nõukogude Õpetaja. 29. oktoober 1955. "Eesti biograafiline andmebaas ISIK "Tiiu Tasane kaasautorid"". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. märts 2017. Vaadatud 19. märtsil 2017. Evi Pihlak - Aleksander Tassa kunstnikuna, Kunst 1970 nr 3 (lk 23 -25) "Eesti rahvusbibliograafia – Esimese mai öösine unenägu". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. märts 2017. Vaadatud 19. märtsil 2017. "Eesti rahvusbibliograafia – Ka parem seisus". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. märts 2017. Vaadatud 19. märtsil 2017.
Boråsi Eesti Selts

Boråsi Eesti Selts on asutatud 1944. aastal Boråsis Lääne-Rootsis. Seltsi juurde asutati 1945. aastal Boråsi Eesti Segakoor ning seltsi juures tegutses ka täienduskool. Rootsi Eestlaste Liit Aili Salve. Eesti Vabariik 99 Boråsis. Eesti Päevaleht (Rootsi), 15. märts 2017
Objektistamine

Sotsiaalfilosoofias nimetatakse objektistamiseks teise elusolendi, kuid eelkõige inimese käsitlemist objekti ehk eseme või asjana. Filosoof Martha Nussbaumi järgi on tegu objektistamisega, kui on täidetud vähemalt üks allolevatest tingimustest: Instrumentaalsus – kellegi kasutamine pelgalt vahendina mingi eesmärgi saavutamiseks; Autonoomia eitamine – kellegi iseseisvuse ja enesemääramise kahtluse alla seadmine; Inertsus – kellegi agentsuse või tegutsemisvõime kahtluse alla seadmine; Asendatavus – kellegi väljavahetatavana käsitamine; Lõhutavus – kellegi terviklikkuse eitamine. Inimene "kui midagi, mida tohib lõhkuda, lüüa ja purustada."; Omandus – suhtumine, et inimene võib kellelegi kuuluda, et teda võib osta, müüa või vahetada; Subjektsuse eitamine – kellegi tunnete ja kogemuste kõrvalejätmine, ebaoluliseks pidamine. Nussbaum on väitnud, et objektistamine ei ole mitte oluline küsimus vaid seksuaalsuse kontekstis, kus seda on enim käsitletud, vaid ka marksistlikule nägemusele kapitalismist ja orjandusest. Nussbaum väidab, et kõik objektistamise vormid ei ole paratamatult negatiivsed ning et leidub ka olukordi, kus isegi ülalnimetatud tingimuste täitmise korral ei ole tegemist objektistamisega. Rae Helen Langton lisab kogumikus Sexual Solipsism: Philosophical Essays on Pornography and Objectification veel kolm objektistamist kirjeldavat omadust: Kehaks taandamine – kellegi käsitlemine pelgalt keha või kehaosadena; Välimusele taandamine – inimestega läbikäimisel nende eelkõige nende välimusest juhendumine; Vaigistamine – inimeste käsitlemine nii nagu nad oleksid pidevalt vait või kõnevõimetud. Dehumaniseerimine Reifikatsioon (marksism) Seksuaalne objektistamine Arluke, Arnold (1988). "Sacrificial Symbolism in Animal Experimentation: Object or Pet?". Anthrozoös: A Multidisciplinary Journal of the Interactions of People and Animals. 2 (2): 98–117. DOI:10.2752/089279389787058091. Vaadatud 2. veebruaril 2016. Nussbaum, Martha (1995). "Objectification". Philosophy & Public Affairs. 24 (4): 249–291. DOI:10.1111/j.1088-4963.1995.tb00032.x. Vaadatud 1. detsembril 2013. Nussbaum, Martha C. (1985). "Objectification". Philosophy & Public Affairs. 24 (4): 279–83. JSTOR 2961930. Rae Langton (15. veebruar 2009). Sexual Solipsism: Philosophical Essays on Pornography and Objectification, 1st Edition. Oxford: Oxford University Press. Lk 228–229. ISBN 978-0199551453.
Kodutehnika

Kodutehnika on üldmõiste, mis hõlmab kodus kasutatavaid masinaid, elektritoitega majapidamisriistu ja tarbeelektroonika tooteid. Kodumasin EKSS
Kodumasin

Kodumasin on majapidamist hõlbustav, enamasti elektritoitega seade. Eristatakse suuri ja väikseid kodumasinaid. Suured kodumasinad paiknevad kohakindlalt kas põrandal (külmik, pesumasin, nõudepesumasin, elektri- ja gaasipliidid) või kinnitatuna seinale (õhupuhasti, konditsioneer). Väiksed kodumasinad võivad olla teisaldatavad (nt tolmuimeja), käeshoitavad (triikraud, mikser), samuti kasutamiseks laual, köögi tööpinnal või riiulil (veekeetja, kohvimasin, röster, fritter, kohviveski, piimavahusti, kannmikser (blender), mikrolaineahi). Kodumasinate hulka võib lugeda ka mõned kodutöödel sageli vajaminevad elektriajamiga käsitööriistad, eelkõige akutrellid, ning ajamiga aiatööriistad − muruniidukid ja trimmerid.
Akutööriist

Akutööriist on elektrivõrgust sõltumatu toitega tööriist, mis saab tööks vajaliku energia akust. Esimeseks akuga laiatarbe-käsitööriistaks kujunes elektritrell, mis võeti kasutusele seoses akutehnoloogia arenguga 1980/90. aastatel. Sellel oli juba kiir(kinnitus)padrun, mis võimaldas puuri jm otsakuid kinnitada ilma erivõtit kasutamata. Akutööriistades kasutatakse jõuallikana kahte põhitüüpi akusid. Nikkelakud: nikkelkaadmiumaku (NiCd-aku) nikkel-metallhüdriidaku (NiMH-aku) Liitiumakud: liitiumioonaku (Li-ion-aku) liitiumpolümeeraku (LiPo-aku) LiHD-aku (suurema energiatiheduse ja pikema kasutusajaga) Aku nimipinge sõltub aku tüübist ja akuelementide arvust (üldpinge on elemendi nimipinge ja elementide arvu korrutis): nikkelaku elemendi nimipinge on 1,2 V (seega võib aku nimipinge olla nt 7,2 V, 9,6 V, 10,8 V, 14,4 V, 18 V ja 36 V); liitiumaku elemendi nimipinge on kõige sagedamini 3,7 V (vastavalt võivad aku pinged olla 7,4 V, 11,1 V, 14,8 V, 18,5 V). Madala pingega akud on näiteks kruvikeerajatel, kõrge pingega (kuni 36 V) profitööriistadel. Aku mahutavus jääb käsitööriistadel vahemikku 1,2–5,2 Ah. Mida kõrgem on aku pinge ja suurem mahutavus, seda kauem saab tööriista ühe laadimisega kasutada. Mõistagi on niisugune aku vastavalt kogukam ja seega on suurem ka tööriista kaal. Liitiumakud on sama energiahulga juures üldiselt kergemad ja väiksemad, samuti isetühjenevad nad palju aeglasemalt. Trell – sujuvalt muudetav pöörlemiskiirus, kiirkinnituspadrun Lööktrell – betooni ja kivi puurimiseks Kruvikeeraja – võimalik valida pöördemomenti Taldlihvija, nurklihvija (lihvketas paikneb käepideme suhtes 90° nurga all) Tikksaag, ketassaag Tolmuimeja (vars-, käsi- ja robottolmuimeja) Trimmer Tuntud akutööriistade tootjate seas on näiteks Makita, Bosch, Metabo, Dewalt, Black & Decker. "Millised on erinevad akutüübid?". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. märts 2017. Vaadatud 20. märtsil 2017.
August Ahlqvist

Karl August Engelbrekt Ahlqvist (pseudonüüm A. Oksanen; 7. august 1826 Kuopio – 20. november 1889 Helsingi) oli Soome luuletaja, kirjanduskriitik ja soome-ugri keeleteadlane. Filosoofiamagister 1857. aastast, filosoofiadoktor 1860. aastast. 1863. aastast soome keele professor, 1893 esimene soome-ugri keelte professor. Üks Suomettare asutajaid 1847. Keeleteadusliku väljaande Kielettär asutaja. Oma rännakutel uuris vadja, vepsa, mordva, handi ja mansi keelt. Kirjutas Eesti kirjandusest, soome ja ungari keelesugulusest. Kirjanduskriitikuna lähtus ta Johan Ludvig Runebergi idealiseeritud poeetikast, vaenas Aleksis Kivi kirjanduslikku loomingut. "Savolaisen laulu" autor. 1869. aasta laulupeol esitati seda Lydia Koidula tõlkes pealkirja "Mul meeles seisab alati" all. Ahlqvist on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule. Suomalainen murteiskirja : tahi lukemisia viron, karjalan, vatjan vepsän ja liivin kielillä suomalaisten sanastojen kanssa Wotisk grammatik jemte språkprof och ordförteckning : (Föredragen för Finska Vetenskaps-Societeten den 15 Oktober 1855) "August Ahlqvist". Estofilia. Tallinn: Soome suursaatkond. 2018. Vaadatud 04.05.2018.
Eestlased Belgias

Eestlased Belgias on Belgias elanud või elavad eestlased. Suurem grupp eestlasi sattus Belgiasse pärast II maailmasõda. Hiljem on sinna suurem hulk eestlasi sattunud pärast Eesti liitumist Euroopa Liiduga. Enamik nendest eestlastest töötab Eesti esindustest või Euroopa institutsioonides. Nende arvuks koos Belgiasse kolinud peredega on umbes 2000 eestlast. Belgias tegutseb Eesti Selts Belgias ja Belgia Eesti Maja, samuti laulukoor Beene. Eesti-Belgia suhted Eestlased Hollandis Eestlased Luksemburgis https://web.archive.org/web/20170321081422/http://www.estemb.be/est/cat-552 (vaadatud 17.03.2017) Eestlased Euroopas: Eestlased Belgias, Luksemburgis ja Šveitsis. Eesti Suursaatkond Belgias ja Luksemburgis, 25. oktoober 2013
Passion, Pain & Demon Slayin'

"Passion, Pain & Demon Slayin'" on Kid Cudi kuues stuudioalbum. Albumi andsid 2016. aastal üheskoos välja plaadifirmad Wicked Awesome Records ja Republic Records. Albumil teevad kaasa veel Pharrell Williams, André 3000 Benjamin, Travis Scott ja Willow Smith. Albumilt on avaldatud kaks singlit "Frequency" ja "Surfin'" koos Pharrelliga. Album jõudis oma esimesel müüginädalal edetabelis Billboard 200 kohale 11 müües 49 000 albumühikut. Album oli sel nädalal läbimüügilt teine digitaalne album 24 000 eksemplariga. Samuti striimiti albumit esimesel müüginädalal 35 miljonit korda. http://hiphopdx.com/news/id.41812/title.hip-hop-album-sales-kid-cudi-gucci-mane-debut-in-top-20#
Eestlased Luksemburgis

Eestlased Luksemburgis on Luksemburgis elanud või elavad eestlased. 1990. aastatel asusid Luksemburgi tööle välisfirmadesse suunatud eestlased. 1997. aastal asutasid kohalikud Eesti-huvilised Luksemburgi Eesti Seltsi, millega liitus hiljem ka eestlasi. Eesti liitumise järel Euroopa Liiduga hakkas eestlaste arv Luksemburgis aasta-aastalt kasvama, kuid on 2020. aastatel on see jäänud püsima 650 juurde. Luksemburgi statistikaameti andmetel elas 1. jaanuaril 2015 Luksemburgis 574 eestlast, 1. jaanuaril 2019 aga 645 eestlast ning 1. jaanuari 2023. aasta seisuga elab Luksemburgis 651 eestlast. Paljud Luksemburgis elavad eestlased töötavad Luxembourgis asuvates Euroopa Liidu institutsioonides, näiteks Euroopa Komisjonis, Euroopa Parlamendis, Euroopa Liidu Kohtus, Euroopa Kontrollikojas, Eurostatis. Riigis tegutseb Luksemburgi Eesti Kool. Eesti keelt õpetatakse ka Luxembourgi I Euroopa Koolis. Riigis tegutsevad veel laste lauluringid, käsitööring Muhu Pätid, ansambel Meloodilised Tordid ja naisrahvatantsurühm Laiali. Luksemburgis elab kunstnik Tiina Laan-Dondelinger. Eesti-Luksemburgi suhted Eestlased Belgias Luksemburgi rahvastik. Luksemburgi statistikaamet.[alaline kõdulink] Luksemburgi Eesti Seltsi koduleht. Eestlased Luksemburgis, Luksemburgi Eesti Seltsi koduleht Eestlased Euroopas: Eestlased Belgias, Luksemburgis ja Šveitsis, Eesti Suursaatkond Belgias ja Luksemburgis, 25.10.2013
Eestlased Hollandis

Eestlased Hollandis on Hollandis elanud või elavad eestlased. Hollandis tegutseb Eesti Maja Hollandis ja Eesti Kool Hollandis. Eesti-Hollandi suhted Eestlased Belgias Eestlased Luksemburgis Facebooki grupp "Eestlased Hollandis"
Eestlased Iirimaal

Eestlased Iirimaal on Iirimaal elanud või elavad eestlased. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Iirimaal 2560 Eesti kodanikku ja 2016. aasta rahvaloenduse andmetel 2169 Eesti kodanikku. Iirimaal Corkis tegutseb Corki Eesti Pereselts Üheskoos (asutatud 2009), kelle eestvõttel asutati 2013 Corki Eesti Kool. Samuti tegutseb Iirimaal Eesti Kultuuri- ja Spordiselts Iirimaal (asutatud 2012), kelle eestvõttel asutati septembris 2012 Eesti Kool Iirimaal. Dublinis tegutseb eesti naisrahvatantsu ansambel Iiris. Eesti-Iirimaa suhted Eestlased Suurbritannias Eesti-Suurbritannia suhted https://data.cso.ie/table/EY024[alaline kõdulink] https://web.archive.org/web/20171107020911/http://vm.ee/et/riigid/iirimaa?display=relations (vaadatud 17.03.2017)
Pikantsed lood ja anekdoodid

"Pikantsed lood ja anekdoodid: ajakiri kõigile, kes armastavad pikantseid ja lõbusaid lugusid ning soovivad südamest naerda" oli huumoriajakiri, mis ilmus 1931. aastal Tallinnas. Toimetus asus aadressil Lühike jalg 9-1. Ajakiri ilmus kuus korda aastas. Väljaandja ja vastutav toimetaja oli Voldemar Kaljumäe. Ajakirja trükiti trükikojas "J. ja A. Paalmann". Numbri hind oli 35 senti. "ERB - Pikantsed lood ja anekdoodid". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. märts 2017. Vaadatud 20. märtsil 2017.
Eestlased Kreekas

Eestlased Kreekas on Kreekas elanud või elavad eestlased. Kreekas tegutseb Kreeka Eesti Kultuuriselts. Kreekas on avatud Eesti Suursaatkond Ateenas. Eesti-Kreeka suhted https://web.archive.org/web/20170320234802/http://ekkm.estinst.ee/keskused/seltsid/kreeka-eesti-kultuuriselts/ (vaadatud 20.03.2017) Facebooki grupp "Eestlased Kreekas"
Eestlased Leedus

Eestlased Leedus on Leedus elanud või elavad eestlased. Vanemad eestlased on Leetu jõudnud eeskätt seetõttu, et pärast Siberisse küüditamist ei tohtinud nad Eesti NSV-sse naasta. Hiljem on enamik Leetu kolinud eestlastest asunud sinna seoses abiellumisega. Leedus elab ka eestlasi, kes on seal asutanud ettevõtte või töötavad Eesti ettevõtete esindajatena. Leedu Statistikaameti andmetel elas 2001. aastal Leedus 58 Eesti kodanikku, 2 inimest, kellel oli nii Leedu kui Eesti kodakondsus, ja 419 Eesti kodakondsuseta eestlast. Leedus tegutseb 1987. aastast Leedu Eestlaste Selts ja pühapäevakool. Eesti-Leedu suhted Eestlased Lätis http://www.les.lt/index.php?lang=2 (vaadatud 20.03.2017) https://web.archive.org/web/20171110151127/http://vm.ee/et/riigid/leedu?display=relations (vaadatud 17.03.2017) Facebooki kodanikuühendus "Eestlased Leedus"
Tapper (1927)

Kirjanduse ja pilke almanahh "Tapper" ilmus 1927. aastal Tartus kirjastuse "Tapper" poolt. Toimetaja oli August Pill. Ajakirjas olid jutustused Mait Metsanurgalt, Mats Mõtslaselt, Pantelei Romanovi novell "Kevad", humoreskid, Eesti filmi "Noored kotkad" arvustus ja filmikaadrid, lisaks sisaldas erinevaid reklaame. Illustratsioonid ja karikatuurid olid Romulus Tiituselt. Ajakirja trükiti Ed. Bergmann trükikojas. Ilmus ainult 1 number. Konrad Voores (pseudonüüm) = Konrad Vanik Mihhail Zoštšenko Arthur Roose Panteleimon Romanov Reemulus Augustus Hugo Raudsepp Jânis Poruks Teuvo Pakkala Hj. Nortamo (pseudonüüm) = Frans Hjalmar Nordling Mats Mõtslane Mr. O.L.E. Nobel Mait Metsanurk Guy de Maupassant Karl Martinson Oskar Luts Bernhard Linde Käsper Kustus Aleksandr Kuprin Aleksandr Jakovlev Erni Hiir Oskar Gustavson Hanns Heinz Ewers Voldemar Bornhöhe Hendrik Adamson Romulus Tiitus (karikaturist) Tartu Linnaraamatukogu ESTER - Tapper
Rahvusvaheline Tolkieni lugemise päev

Tolkieni lugemise päev on iga-aastane üritus, mille algatas Tolkieni Selts 2003. aastal ja mis toimub 25. märtsil. Selle eesmärk on soodustada lugemist, kasutades J. R. R. Tolkieni teoseid ja kasutada Tolkieni teoseid hariduses ning raamatukogudes. Kuupäev 25. märts valiti Sauroni, "Sõrmuste isanda" peamise antagonisti, huku tähtpäeva auks. Päeva algatas USA linna Syracuse'is ajalehe Post-Standard kolumnist Sean Kirst. Kirst on korraldanud Tolkieni lugemise päeva igal aastal alates aastast 2008. Kirst, Sean (22. detsember 2002). "The International Tolkien Reading Day: Looking back on how it started, in Syracuse". The Post-Standard (inglise keeles). Vaadatud 20. märts 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Tolkieni lugemise päev Tolkieni seltsi kodulehel Tolkieni lugemise päev Tolkien Gateways