laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Balti tee (matemaatika võistlus)

Balti tee on matemaatikavõistlus, mida korraldatakse igal aastal alates 1990. aastast, tavaliselt novembri alguses. Oma nime võistlus sai 1989. aastal toimunud Balti keti aktsiooni järg. Erinevalt enamikust matemaatikavõistlustest on Balti tee meeskondlik võistlus. Igas võistkonnas on viis keskkooli õpilast, kes peavad nelja ja poole tundi jooksul kakskümmend ülesannet lahendama ja neile on lubatud koostööd teha. Esialgu osalesid võistluses vaid kolme Balti riiki võistkonnad, kuid kutsutud võistkondade nimekiri on kasvanud ja praegu hõlmab kõiki riike, millel on juurdepääs Läänemerele . Saksamaa võistkonnas on riigi põhjaosa esindajad, Venemaa võistkonnas on ainult Peterburi õpilased. Islandi võistkonda kutsutakse sellepärast, et see oli esimene riik, mis tunnustas Baltimaade iseseisvust. Korraldajate valikul oli kutsutud täiendav "külaliste" võistkond: Iisraeli võistkond kutsuti 2001. aastal Valgevene võistkond kutsuti 2004. ja 2014. aastal, Belgia võistkond kutsuti 2005. aastal, Lõuna-Aafrika võistkond kutsuti 2011. aastal, Hollandi võistkond kutsuti 2015. aastal Iirimaa võistkond kutsuti 2021. aastal. Võistluse korraldamisega tegelevad kordamööda riigid, mis on selle alalised osalejad. Balti Tee Eesti Matemaatikaolümpiaadide kodulehel Balti Tee Soome Matemaatikaolümpiaadide kodulehel Organisers, Baltic Way 2013. "Mathematical Team Competition Baltic Way 2013". Vaadatud 21.11.2021. {{cite web}}: |author= ja |last= dubleerivad üksteist (juhend) Organisers, Baltic Way 2016. "Baltic Way 2016, Mathematical group contest". Vaadatud 21.11.2021. {{cite web}}: |author= ja |last= dubleerivad üksteist (juhend) Organisers, Baltic Way 2017. "Baltic Way 2017, Mathematical group contest". Vaadatud 21.11.2021. {{cite web}}: |author= ja |last= dubleerivad üksteist (juhend) Organisers, Baltic Way 2018. "Baltic Way 2018, Mathematical group contest". Vaadatud 21.11.2021. {{cite web}}: |author= ja |last= dubleerivad üksteist (juhend) Organisers, Baltic Way 2019. "Baltic Way 2019, Mathematical group contest". Vaadatud 21.11.2021. {{cite web}}: |author= ja |last= dubleerivad üksteist (juhend) Organisers, Baltic Way 2020. "Baltic Way 2020, Mathematical group contest". Vaadatud 21.11.2021. {{cite web}}: |author= ja |last= dubleerivad üksteist (juhend) Organisers, Baltic Way 2021. "Baltic Way 2021, Mathematical group contest". Vaadatud 21.11.2021. {{cite web}}: |author= ja |last= dubleerivad üksteist (juhend)
Velké Meziříčí

Velké Meziříčí (saksa keeles Groß Meseritsch, ka Groß Meseritz) on linn Tšehhis Vysočina maakonnas Žďár nad Sázavou ringkonnas. Velké Meziříčí asub Žďár nad Sázavoust umbes 23 km lõunas ja Jihlavast ligikaudu 31 km idas. Velké Meziříčí asub merepinnast 450 meetri kõrgusel. Velké Meziříčít on esmamainitud 1281. aastal. Linnaõigused sai Velké Meziříčí 1408. aastal. Velké Meziříčí vanalinn ja lossikompleks on alates 1990. aasta novembrist ajalooline linnakaitseala. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Velké Meziříčí Místopisný průvodce po České Republice Velké Meziříčí má bohatou historii Kam po Česku, 26. mai 2020 Historie. 14. a 15. století Město Velké Meziříčí Velké Meziříčí : právní ochrana Národní památkový ústav
Narva Linna Rahvasaadikute Nõukogu

Narva Linna Rahvasaadikute Nõukogu (vene keeles Нарвский городской Совет народных депутатов) oli aastatel 1917–1918, 1940–1941 ja 1944–1990 linnavalitsusasutusena tegutsev omavalitsusorgan. Aastatel 1917–1918 tegutses ta Narva Tööliste ja Punaväelaste Saadikute Nõukogu (vene keeles Нарвский Совет рабочих и солдатских депутатов) nime all. Aastani 1977 tegutses ta Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogu (vene keeles Нарвский городской Совет депутатов трудящихся) nime all. Vastavalt 1977. aasta Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu konstitutsioonile kehtis saadikute mandaat 2,5 aastat, enne seda 2 aastat. Igapäevaelu korraldamiseks ja erinevate asutuste tegevuse koordineerimiseks saadikud valisid Narva Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee, mis aastatel 1917–1918 kandis nime Narva Linna Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu Täitevkomitee ning aastatel 1940–1941 ja 1944–1977 Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee.
Boskovice

Boskovice (saksa keeles Boskowitz) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Blansko ringkonnas. Boskovice asub Svitava jõe ääres Blanskost ligi 14 km ja Brnost umbes 33 km põhjas. Boskovice asub merepinnast 381 meetri kõrgusel. Boskovicet on esmamainitud 1222. aastal, linnaõigused sai 1787. aastal. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Boskovice Místopisný průvodce po České Republice Boskovice Sdružení historických sídel Čech, Moravy a Slezska
Dmitri Zinovjev

Dmitri Zinovjev (vene keeles Дмитрий Васильевич Зиновьев) (26. juuli 1822 – 19. september 1904) oli Narva tööstur ja ühiskonnategelane. Koos oma partneriga Adolf Theodor Hahniga asutas ta kaubamaja «Д. Зиновьев и Ко». 1850. aastal rajas Zinovjev metsatööstusettevõtte, mille toodang läks Hollandisse, Inglismaale ja Prantsusmaale. Tema lauavabrikud asusid Kreenholmi saarel ja Rosona jõe kaldal. Seoses Kreenholmi Manufaktuuri rajamisega likvideeris Zinovjev saarel asuva vabriku ja 1872. aastal rajas uue puidutöötlemisettevõtte Narva jõe paremal kaldal Jaanilinna eeslinna silla juures. Selle toodangu põhiosa viidi Tallinnasse, aga osa läks ekspodile. Teise vabriku viis ta üle Rosona kaldalt Hungerburgi Narva jõe kaldale. Veel üks lauavabrik oli tal Pihkvas. 1862. sai Zinovjev Greva mõisa (Koporje) omanikuks. Ta suurendas mõisakompleksi pindala, rajas põllumaade asemel aeda. Vana hoovi asemel lõi ta hobustehoovi. Gattšina rajooni Prigorodnõi alevis asutas ta kooli ja sai kihelkonna hoolekohu juhatajaks, ehitas neitsi Maarja taevaminemise kiriku taaras Nicolause kiriku, annetas raha Koporje kindluses asuva Issanda Muutmise peakiriku taastamiseks ja aastal 1880 lõi seal sugukonna hauakambrit. 1879. aastal rajas Zinovjev masinatehase Narva jõe vasakule kaldale. Selle tuntuim osa oli malmitsehh, mis tootis torusid linna veevõrgule, aurukatlaid, pumpasid, reservuaare ja varuosasid Balti raudteele. Zinovjevi initsiatiivil korraldati Narva jõe faarvaatri süvendamistöid. Ta osales Narva linna veevõrgu rajamisel. Zinovjev oli Narva linnavolikogu liige selle asutamisest saadik. 14. detsembrist 1878 kuni 29. detsembrini 1881 oli ta Narva linnapea. Aastatel 1856–1866 ja 1874–1881 oli ta Harmoonia klubi liige. Dmitri Zinovjev on maetud Koporje kindluse väravate kabelis. Tema isa oli salanõunik Vassili Zinoviev (30.11.1755–07.01.1827) ja ema oli Jekaterina Zinovieva (Rozanova). Ta abijelus Sophie von Weymarniga (27.06.1830–20.03.1903) ja nendel oli 6 last: Vassili, Aleksandr, Dmitri, Olga, Liidia, Vladimir. Дмитрий Васильевич Зиновьев (vaadatud 21.11.2021) D. Zinovjev ja Ko saeveski Narva muuseumi virtuaalmuuseum (vaadatud 21.11.2021) Копорская усадьба Гревова: 108 лет из истории рода Зиновьевых Зиновьев Дмитрий Васильевич Имена на карте Ленинградской области (vaadatud 21.11.2021) Василий Николаевич Зиновьев (vaadatud 21.11.2021) Софья Александровна Зиновьева (vaadatud 21.11.2021)
Rudolf Ramla

Rudolf Ramla (kuni 1935 Rudolf Rammler, ka Ramler, eesnimi ka Rudolph; 22. mai 1903 Saue vald (Keila kihelkond), Harjumaa – 26. juuni 1941 Kose, Tallinn) oli Eesti politseinik. Ta osales õppursõdurina Vabadussõjas. 1921. aastal lõpetas J. Westholmi poeglaste gümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikoolis algul keemiat, kuid vahetas 1923. aasta eriala ja lõpetas 1930. aastal ülikooli õigusteaduse alal. Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 1923. aastal asus tööle kaitsepolitseis, oli algul ametnik, 1924. aastast registraator, 1927. aastal kinnitati Poliitilise Politsei II järgu assistendiks. 1934. aastal määrati Viljandi poliitilise politsei vanemaks assistendiks. 1935. aastal Pärnu poliitilise politsei abikomissariks. 1938. aastal määrati Pärnu poliitilise politsei komissariks, 1939. aastal viidi üle Haapsalu poliitilise politsei komissariks, mis ametikohal töötas kuni 1940. aastani. Rudolf Ramla arreteeriti 10. jaanuaril 1941 Tallinnas ja teda hoiti Tallinna Keskvanglas. Tribunali otsusega mõisteti talle surmanuhtlus koos kogu vara konfiskeerimisega. NKVD mõrvas ta Pirita-Kosel Scheeli krundil.
Riisa (ikooni kate)

Riisa (vene keeles риза 'rüü'; ka оклад 'kate') on ikooni kaitsev ja kattev metallkate. Tavaliselt on see kullatud või hõbetatud metallist (nt messingist või vasest) selle all asuva ikooni jooni ja kujundeid järgiva kohrutatud pinnaga ja sellesse on jäetud avad ikooni mõnede elementide jaoks (tavaliselt isikute näod, käe- ja jalalabad). Riisa võib olla kaunistatud emailiga või filigraaniga. Riisa pinnale võivad olla kinnitatud metallraamides klaaskivid, poolvääriskivid või isegi vääriskivid ja pärlid. Riisa oli ikoonidel olemas juba bütsantsi kunstis; kreeka keeles kasutati nimetust επένδυση epéndisi ('katma'). Ikoonide kohta käiv επάργυρες epárgires või επίχρυσες epíkhrises tähendas vastavalt hõbedaga või kullaga kaetud pühapilti. Riisa ülesandeks oli esiteks ikoonil kujutatud püha isiku austamine ja ülendamine, teiseks ikooni kaitsmine küünalde ja õlilampide ning viirukisuitsu tahma eest. Iga riisa tehti spetsiaalselt selle ikooni jaoks. Riisade aupaisted on keerukama kujundusega kui ikooni enda omad, vahel eraldi elementidena eendudes riisa pinnast; Jumalaema ikooni riisal on sageli aupaiste sees kroon. Isikute rüüd võivad olla kaunistatud pärlitega ja vääriskividega. Vanematel ikoonidel võib riisa katta mitte tervet ikooni pinda, vaid ainult aupaistet, vahel koos kaela ümbritseva kraega. PUTTIN’ ON THE RIZA. - ICONS AND THEIR INTERPRETATION. Information for the objective student of Russian, Greek, and Balkan icons Understanding the Meaning of a Riza and an Oklad in Orthodox Christian Iconography. - The Catalogue of Good Deeds Icons in Oklad. - St Elizabeth Convent Catalogue The Riza in Iconography | Protecting and Venerating. - A Reader's Guide to Orthodox Icons
Jamali Neenetsi autonoomne ringkond

Jamali Neenetsi autonoomne ringkond (Jamal) on 1. järgu haldusüksus Venemaal Uurali föderaalringkonnas Tjumeni oblastis. Hõlmab Jamali ja Gõda poolsaare. Suuremad linnad on Novõi Urengoi, Nojabrsk, Nadõm ja Salehard. 59% elanikest on venelased, 5,2% neenetsid. 95% ringkonna tööstustoodangust moodustab maagaas ja naftatooted. Ringkonnas on seitse rajooni õigustega linna ja seitse rajooni. https://www.gks.ru/storage/mediabank/PrPopul2021.xls  Jamali Neenetsi autonoomne ringkond – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Andmeedastuskiirus

Andmeedastuskiirus ehk andmekiirus (inglise keeles data rate) on telekommunikatsioonis ja infotehnoloogias digitaalne andmehulk, mis edastatakse ajaühikus edastuskanalis. Andmehulka mõõdetakse enamasti bittides ja aega sekundites, seega on andmekiiruse mõõtühik bitt sekundis (bit/s). Kordsed ühikud moodustatakse detsimaaleesliitega, näiteks kbit/s, Mbit/s jne. Kui andmed edastatakse paralleelsete juhtmete kaudu (nagu see toimub andmesalvestite korral läbi andmesiini), kasutatakse harilikult mõõtühikut bait sekundis (B/s), samuti kB/s, MB/s, GB/s, TB/s. Siin tuleb tähele panna, et eesliide väljendab kordsust kümnendsüsteemis: 1 kbit/s = 1000 bit/s, mitte 1024 bit/s (nagu binaarse kordsuse puhul), 1 MB/s = 106 B/s jne. Andmeedastuskiiruse suurim väärtus on piiratud edastuskanali läbilaskevõimega ehk kanali ribalaiusega, mida mõõdetakse samuti andmeedastuskiiruse ühikutes. Andmeedastuskiiruse näiteid: traadita ühendused IrDA 1.3 (infrapunaühendus) – 16 Mbit/s DECT (juhtmeta lauatelefon) – ca 800 kbit/s Bluetooth 2.0 – 3 Mbit/s WLAN (WiFi), standard IEEE 802.11g – kuni 56 Mbit/s WIMAX – 40–100 Mbit/s mobiilside GSM – 9,6 kbit/s GPRS – 53,6 kbit/s EDGE (2G) – 260/110 kbit/s (alla/üles) UMTS (3G) – 384 kbit/s LTE (3,9 G) – 300/75 Mbit/s LTE-Advanced (4G) – 1 Gbit/s 5G – kuni 10 Gbit/s videosignaal SD-video – ca 400 Mbit/s HD-video – ca 1,3 Gbit/s Full-HD-video – ca 3 Gbit/s UHD-video (4K, 2160p) – ca 15 Gbit/s arvutiliidesed paralleelliides SCSI – kuni 2560 Mbit/s jadaliides Serial ATA – 1,5 Gbit/s USB 1.1 / 2.0 / 3.0 / 3.1 / 3.2 / 4 – 12 Mbit/s / 480 Mbit/s / 5 Gbit/s / 10 Gbit/s / 20 Gbit/s / 40 Gbit/s
Minoru Ōta

Minoru Ōta (jaapani keeles 大田 実 Ōta Minoru; 7. aprill 1891 Nagara – 13. juuni 1945 Okinawa) oli Jaapani admiral, kes teenis Teise Hiina-Jaapani sõja ja Teise maailmasõja ajal. Ta võttis sõja lõpufaasis osa Okinawa lahingust. Pärast vägede ümberpiiramist sooritas ta 13. juunil 1945 enesetapu käsirelvaga. Ta sündis aastal 1891 Nagaras Chiba prefektuuris. Ta lõpetas aastal 1913 Jaapani Keiserliku Mereväeakadeemia.
Louis-Alexandre Berthier

Louis-Alexandre Berthier (20. november 1753 Versailles – 1. juuni 1815 Bamberg, Baieri kuningriik) oli Prantsusmaa riigitegelane (sõjaminister, 1799–1807) ja sõjaväelane (keisririigi marssal, 1804), Wagrami vürst (1809), Prantsuse revolutsioonisõdadest ja Napoleoni sõdadest osavõtja. Berthier lõpetas insenerikooli École royale du génie de Mézières. Osales vabatahtlikuna Ameerika iseseisvussõjas (1775–1783), kus paistis silma staabitööl. Prantsuse revolutsiooni ajal teenis Prantsusmaa rahvuskaardis. Pärast 18. brümääri riigipööret 1799. aastal esimeseks konsuliks saanud Napoleon Bonaparte määras Berthier' sõjaministriks. Ühtlasi sai Berthier 1799. aastal Napoleoni vägede staabiülemaks. Grande Armées oli Berthier' ametikoha nimetus major général de la Grande Armée. Oli selles ametis kuni Napoleoni sunnitud troonist loobumiseni aprillis 1814. Samal aastal astus Berthier kuningas Louis XVIII teenistusse. Saja päeva ajal 1. juunil 1815 sai Berthier surma oma Bambegis asunud lossi kolmanda korruse aknast väljakukkumisel. Tema nooremad vennad César Berthier ja Victor Léopold Berthier olid Esimese keisririigi aegsed diviisikindralid. Auleegioni suurohvitseri klassi orden (1804) Auleegioni suurristi klassi orden (1805) Musta Kotka orden Püha Andreas Esmakutsutu orden (1807)  Louis-Alexandre Berthier – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Seiichi Itō

Seiichi Itō (jaapani keeles 伊藤 整一 Itō Seiichi; 26. juuli 1890 Miyama – 7. aprill 1945 Okinawast põhja pool) oli Jaapani admiral, kes hukkus Teise maailmasõja ajal koos laevaga Yamato. Ta sündis 1890. aastal Miyamas Fukuoka prefektuuris. Ta lõpetas 1911. aastal Jaapani Keiserliku Mereväeakadeemia.
Giorgio Morandi

Giorgio Morandi (20. juuli 1890, Bologna – 18. juuni 1964, Bologna) oli itaalia graafik ja maalikunstnik. Tuntud eelkõige oma lihtsate natüürmortide, millel on kujutatud pudelid, purgid ning kastid. Töötades aastail 1930–1956 Bologna Kaunite Kunstide Akadeemias ofortiõpetajana, avaldas suurt mõju Itaalia tulevastele graafikutele. Giorgio Morandit mõjutas kõige rohkem postimpressionist Paul Cézanne. 1914. aastal Bolognas esitles Giorgio Morandi oma töid esimest korda, tehes seda koos futuristidega. G. Morandi käe all arenes välja intiimsem lähenemisviis kunstile. Selline viis andis tema töödele erakordse kujundusliku peensuse. Maalimisel on kasutatud õrnu, vaoshoitud toone. Nendeks on: valge, tumeroheline ja punakas-pruun. "Giorgio Morandi". Britannica. Vaadatud 22.11.2021.
Maironis

Maironis (kodanikunimi Jonas Mačiulis; 21. oktoober/2. november 1862 Pasandravys – 28. juuni 1932 Kaunas) oli leedu katoliku preester, teoloog ja luuletaja. Ta sündis 1862. aastal Pasandravyses Raseiniai rajoonis talupoja perekonnas. Ta lõpetas aastal 1883 Kaunases gümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastatel 1883–1884 kirjandust Kiievi ülikoolis. 1884. aastal astus ta vanemate soove arvesse võttes Kaunase vaimulikku seminari. Aastal 1888 pärast seminari edukat läbimist jätkas õpinguid Peterburi Roomakatoliku Vaimulikus Akadeemias, mille lõpetas 1892. aastal. Aastatel 1893–1894 ja 1909–1932 õpetas ta Kaunase vaimulikus seminaris, lisaks oli ta aastatel 1909–1932 seminari rektor. Aastatel 1894–1909 oli ta Peterburi Roomakatoliku Vaimuliku Akadeemia professor (aastast 1903 oli ta teoloogiadoktor). Aastatel 1922–1932 oli ta Kaunase Ülikooli moraaliteoloogia osakonna juhataja (alates 1930. aastast Vytautas Suure Ülikool). Aastatel 1923–1924 oli ta samas ülikoolis Leedu kirjanduse õppejõud. Ta alustas luuletuste kirjutamist kuuendas klassis poola keeles. Tema loomingule avaldasid mõju poola ja vene poeedid, eelkõige Adam Mickiewicz, Józef Ignacy Kraszewski, Juliusz Słowacki, Aleksandr Puškin ja Mihhail Lermontov, aga ka Kaunase vaimuliku seminari õppejõud (hilisem Sejny piiskop) Antanas Baranauskas.
Omnia

Omnia on Hollandi uuspaganlik folgiansambel, mis esitab lugusid paljudes keeltes.  Omnia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kasutajaküsitlus

Kasutajaküsitlus on uurimismeetod, mille eesmärgiks on saada tagasisidet kasutajatelt ning koguda kvantitatiivseid andmeid kasutajate tegevuse ja arvamuse kohta. Kasutajaküsitlused on hea viis saada asjakohast tagasisidet toote või teenuse üldise kasutajakogemuse kohta. Näiteks selle kohta, kas kasutajale jäi üldiselt positiivne või negatiivne mulje. Samuti saab küsitlusega välja selgitada, kuidas inimesed tajuvad erinevaid probleeme, ja selle põhjal töötada prototüüpide abil välja kasutajasõbralik lahendus. Lisaks on küsitlustest abi ka juhul, kui paluda kasutajatel meenutada spetsiifilist juhust, mille puhul mingi tegevuse teostamine oli nende jaoks eriti keeruline või vastupidi – eriti lihtne ja mugav, kuna ekstreemsed kogemused jäävad inimestele erksamini ja detailsemalt meelde. Küsitluste põhjal pole siiski võimalik saada kuigi kasutuskõlblikku tagasisidet konkreetsete asjade, näiteks disainiga seonduvate küsimuste osas. Kui küsitluses soovitakse varasemate kogemuste kirjeldamist või tuleviku kogemustel spekuleerimist, pole kummagi variandi puhul võimalik saada adekvaatset infot kasutajakogemuse kohta. Inimeste mälu on petlik, mille tõttu detailid ununevad ja sellest tulenevalt aju genereerib asemele täiesti uue info, et ratsionaliseerida seoseid hägustunud kasutuskogemuses. Samuti pole kasutajaküsitlus kuigi hea lahendus saamaks adekvaatset hinnangut alles loomisjärgus oleva toote või teenuse kohta, kuna inimesed pole võimelised pelgalt kirjelduse põhjal ette kujutama oma tulevast kasutajakogemust ja on liiga pragmaatilised. Eelnevate kogemuste valesti mäletamist või tuleviku kogemuste valesti ennustamist ei peaks see tõttu võtma aluseks toodete/teenuste arendamisel. Kasutajaküsitlusest adekvaatsema info saamiseks on hea lahendus kasutada lisaks näiteks paberprototüüpe. Paberprototüüpide kasutamise abil on kasutajatel lihtsam visualiseerida tuleviku kasutajakogemust ja anda asjakohasemat tagasisidet. Kasutajaküsitlust läbi viies tasub küsimused hoida võimalikult üldisel tasandil ja abstraktsed, kuna liiga konkreetseid küsimusi esitades genereerivad kasutajad seisukohti teemadel, mis neile tegelikult meelde ei tuleks või neid ei mõjutaks. Näiteks, kui paluda inimestelt tagasisidet disainielementide kohta, saab paratamatult tagasisidet kasutatud värvide kohta isegi siis, kui need tegelikult ei oma erilist tähtsust. Samas, kui kasutaja näiteks testimise käigus spontaanselt kommenteerib mõnda värvivalikut, siis on see asi, millele võiks tõenäoliselt tähelepanu pöörata. Kui praktiseerida agiilse arendamise meetodit, on lihtsam ja vähem kulukas saadud tagasiside põhjal vajadusel muudatusi teha.
Guinea-Bissau vabadussõda

Guinea-Bissau vabadussõda (portugali keeles Guerra de Independência da Guiné-Bissau; ka Bissau-Guinea vabadussõda) oli relvakonflikt Portugali Guineas aastatel 1963–1974. Sõja osapooled olid Portugal ja Kuuba ning Nõukogude Liidu toetusel tegutsenud Guinea ja Roheneeme Sõltumatuse Aafrika Partei (PAIGC). Konflikti pikkuse, kulukuse, vastuolulisuse ja partisanliku iseloomu tõttu on seda nimetatud "Portugali Vietnamiks". Guinea-Bissau vabadussõda lõppes aastal 1974, kui Portugal pärast nelgirevolutsiooni Guinea-Bissau Vabariigi iseseisvust tunnustas. Aasta hiljem tunnustati ka Cabo Verde Vabariiki. Portugali koloniaalsõda Guinea-Bissau kodusõda Twentieth Century Atlas - Death Tolls A Guerra - Colonial - do Ultramar - da Libertação, 2nd Season (Portugal 2007, director Joaquim Furtado, RTP) Elizabeth Buettner (24. märts 2016). Europe after Empire: Decolonization, Society, and Culture. Cambridge University Press. Lk 204–. ISBN 978-0-521-11386-1.
Sirtsi raudteejaam

Sirtsi (ehk Sirtsu) oli pooljaam Ida-Viru maakonnas endisel Sonda–Mustvee raudteel 10,17 km kaugusel Sondast Sirtsil. Sirtsi jaamas asus üks ootepaviljon, mis ehitati Nõukogude okupatsiooni esimesel aastal 1940. Jaamas asus kaks teed ja üks tupiktee metsamaterjalide laadimiseks. Peatus suleti 1972. aastal seoses Sonda–Avinurme raudteelõigu sulgemisega. Eesti kitsarööpalised raudteed
Otto Strandmani esimene valitsus

Otto Strandmani esimene valitsus oli Eesti Vabariigi Valitsus 8. maist kuni 18. novembrini 1919. Otto Strandmani esimene valitsus nimetati Asutava Kogu poolt ametisse 8. mail 1919. Tegemist oli algselt laia koalitsiooniga kolmest Asutava Kogu suurimast fraktsioonist : ESDTP (41 kohta kogus, 4 inimest 5 kohal valitsuses); Tööerakonnast (vastavalt 30, 3 ja 5) ning Rahvaerakonnast (25, 2 ja 2). 20. septembril 1919 lahkus valitsusest Rahvaerakond ning kuigi kaheparteiline koalitsioon pidas vastu veel ligi kaks kuud, kukkus Otto Strandmani esimene valitsus lõpuks siiski 18. novembril 1919. aastal. 4. juuliil 1919 võeti vastu määrus Eesti vabariigi piiridesse kuuluvate endiste Läti, Valga ja Volmari maakonna valdade alluvuse ja valitsemise kohta. Nr. 93. Wabariigi walitsuse poolt 4. juulil 1919. a. wastuwõetud ajutine määrus Eesti wabariigi piiridesse kuuluwate endiste Läti, Walga ja Wolmari maakonna waldade alluwuse ja walitsemise kohta, Riigi Teataja, nr. 45, 12 juuli 1919 Asutava Kogu protokoll 8. maist 1919 Vabariigi Valitsuse koosolekute protokollid
Bosneki bussiõnnetus

Bosneki bussiõnnetus toimus 2021. aasta 23. novembril Bulgaaria Vabariigi pealinnast Sofiast edelas Perniki piirkonnas asuva Bosneki küla lähistel. Magistraalteel süttis Türgi Vabariigi suurimast linnast İstanbulist Põhja-Makedoonia Vabariigi pealinna Skopjesse teel olnud turismibuss. Avarii tagajärjel hukkus vähemalt 45 inimest. Turismireisilt Türki naasvad reisijad olid valdavalt noored, 20–30-aastased inimesed, kaksteist bussipõlengus tuhastunud reisijat olid alaealised. Hukkunud olid pärit peamiselt Põhja-Makedoonia albaanlaste kogukonnast. Bussiõnnetuses hukkunute ja päev varem Ida-Bulgaarias Rojaki hooldekodu põlengus hukkunud üheksa inimese mälestuseks kuulutati Bulgaarias välja kolmepäevane lein. "Bulgaria bus crash kills at least 45 people | Twelve children are among the dead after a bus from North Macedonia crashed and caught fire on highway". theguardian.com (inglise). 23.11.2021. Vaadatud 23.11.2021. {{cite web}}: |work= ja |website= dubleerivad üksteist (juhend) "Bulgaria bus crash: Children among at least 45 killed". bbc.com (inglise). 23.11.2021. Vaadatud 23.11.2021. {{cite web}}: |work= ja |website= dubleerivad üksteist (juhend) "At least 45 people killed in bus accident in Bulgaria". aljazeera.com (inglise). Vaadatud 23.11.2021. {{cite web}}: |work= ja |website= dubleerivad üksteist (juhend) "Bulgaarias hukkus autobussi süttimisel 46 inimest". ERR uudised. Vaadatud 23.11.2021. Tsolova, Tsvetelia; Sekularac, Ivana (23. november 2021). "Bus carrying North Macedonian tourists crashes in flames in Bulgaria, killing 45". Reuters. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2021. Vaadatud 24. novembril 2021. "Fire at nursing home in Bulgaria kills 9 people". Reuters (inglise). 22.11.2021. Vaadatud 24.11.2021.