laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Maadlus 2008. aasta suveolümpiamängudel

Maadlus 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 12.–21. augustini Hiina põllumajandusülikooli spordihallis, kus 344 sportlast 58 riigist võistles 18 komplekti medalite pärast. Mehed võistlesid nii vaba- kui ka Kreeka-Rooma maadluses, kuid naised osalesid ainult vabamaadluses. Vabamaadlus kuni 48 kg kuni 55 kg kuni 63 kg kuni 72 kg Finaal: 19. august Osavõtjaid: 19 Olümpiavõitja 2004: Mavlet Batirov, Venemaa Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 19. august Osavõtjaid: 19 Olümpiavõitja 2004: Yandro Miguel Quintana, Kuuba Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 20. august Osavõtjaid: 21 Olümpiavõitja 2004: Elbrus Tedejev, Ukraina Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 20. august Osavõtjaid: 21 Olümpiavõitja 2004: Buvaissar Saitijev, Venemaa Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 21. august Osavõtjaid: 20 Olümpiavõitja 2004: Anders Larsson, Rootsi Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 21. august Osavõtjaid: 19 Olümpiavõitja 2004: Hadžimurat Gatsalov, Venemaa Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 21. august Osavõtjaid: 20 Olümpiavõitja 2004: Artur Taimazov, Usbekistan Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 12. august Osavõtjaid: Olümpiavõitja 2004: István Majoros, Ungari Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 12. august Osavõtjaid: Olümpiavõitja 2004: Jung Ji-hyun, Lõuna-Korea Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 13. august Osavõtjaid: Olümpiavõitja 2004: Farid Mansurov, Aserbaidžaan Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 13. august Osavõtjaid: Olümpiavõitja 2004: Alekhsandre Dohturišvili, Usbekistan Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 14. august Osavõtjaid: Olümpiavõitja 2004: Aleksei Mišin, Venemaa Ametlikud tulemused: Finaal Algselt pronksmedali saanud Rootsi maadleja Ara Abrahamian võttis selle kaelast autasustamistseremoonia ajal ja viskas maadlusringi keskele, millega ta protestis kohtuniku otsuse vastu. See kohtuniku otsus tõi talle poolfinaalis kaotuse kuldmedali võitnud itaallasele. Seoses sellega on Abrahamiani nimi ROK-i otsusega kustutatud võistluste lõputulemustest. Finaal: 14. august Osavõtjaid: Olümpiavõitja 2004: Karam Mohammed Gaber Ibragim, Egiptus Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 14. august Osavõtjaid: Olümpiavõitja 2004: Khassan Baroev, Venemaa Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 16. august Osavõtjaid: 17 Olümpiavõitja 2004: Irina Merleni, Ukraina Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 16. august Osavõtjaid: 16 Olümpiavõitja 2004: Saori Yoshida, Jaapan Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 17. august Osavõtjaid: 17 Olümpiavõitja 2004: Kaori Icho, Jaapan Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 17. august Osavõtjaid: 16 Olümpiavõitja 2004: Wang Xu, Hiina Ametlikud tulemused: Finaal Maadlus Pekingi OM-il FILA koduleht
Mamma Mia (täpsustus)

Mamma Mia (itaaliakeelsest üllatust või ahastust väljendavast väljendist mamma mia – 'mu ema') on mitme teose pealkiri: "Mamma Mia", ABBA laul 1975. aastast "Mamma Mia!", ABBA lauludel põhinev muusikal "Mamma Mia!", 2008. aasta film "Mamma mia", telesaade "Mamma mia. Stuudios on ainult naised", telesaate põhjal Tuuli Roosma kirjutatud raamat Mamma Mia nime kannavad ka puhkemaja ja restoran Hiiumaal Kärdlas.
Perämeri

Perämeri on Läänemere põhjaosas asuva Põhjalahe põhjaosa. Perämeri on Merenkurkku väina kaudu ühenduses Selkämerega. Perämere pindala on 37 000 km², suurim sügavus 145 meetrit. Merevee soolsus on 2–4 promilli.
Läänetsuuga

Läänetsuuga (Tsuga heterophylla) on igihaljas okaspuuliik männiliste sugukonnast tsuuga perekonnast. Läänetsuuga kasvab Põhja-Ameerika loodeosa mägedes, enamasti kuni 100 km kaugusel Vaiksest ookeanist; valdavalt kuni 600 meetri kõrgusel merepinnast. Esineb ka Kaljumäestiku läänenõlvadel ning Kanadas Briti Columbias. Puu võib kasvada 30...80 meetri kõrguseks. Võra on tihe, lai ja koonusjas, ulatub sageli peaaegu maani. Vanematel puudel võib tüve alumine 30...40 meetrit laasuda. Tihedad oksad on horisontaalsed ja veidi tõusvad, tipust longus. Tüvi on sirge; selle läbimõõt võib ulatuda 2,7 meetrini. Koor on tumepruun ja õhuke. Võrsed on heledad, kaetud umbes 1 mm pikkuste karvakestega. Pungad on ümarad ja karvased. Lapikud okkad on 5...23 mm pikkused ja 1,5...2 mm laiused; tumerohelised ja läikivad, harvade väikeste sakkidega, otsast tömpteravad. Käbid on rippuvad, piklikovaalsed, 14...30 mm pikkused; läbimõõt on suletuna 7...8 mm, avatuna 18...25 mm. Noorena on puu kasv aeglane. Läänetsuuga eelistab pool- või täisvarju. Kasvab meelsasti teiste okaspuude varjus. Läänetsuuga on pikaealine; teada on üle 1200 aasta vanuseid isendeid. Läänetsuugat kasvatatakse ka aia- ja pargipuuna muu hulgas Euroopas ja Uus-Meremaal. Eesti kliimas on noorena külmaõrn ega kannata talviseid tuuli. Eestis kasvab põõsasjalt või väikese puuna. Euroopasse toodi läänetsuuga 1860. aastal. Suurbritannias ja Uus-Meremaal on puu kohati naturaliseerunud. Läänetsuugalt saadakse väärtuslikku tarbepuitu. "Conifer database: Tsuga heterophylla". Catalogue of Life: 2010 Annual Checklist (inglise). Vaadatud 10.06.2010. Conifer Specialist Group (1998). Tsuga heterophylla. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2010. Läänetsuuga andmebaasis eElurikkus
Saksa Rist

Saksa Rist (saksa keeles Deutsches Kreuz) oli Kolmanda Riigi autasu, mis oli järk kõrgem kui I klassi Raudrist, kuid madalam kui Rüütlirist. Saksa Rist kullas anti sellele, kellel olid mõlemad Raudristid ning kes pärast I järgu Saksa Risti saamist sooritas veel kolm tegu, mis olnuks Raudristi I klassi väärilised. Saksa Risti kinnitas autasuks Adolf Hitler 16. novembril 1941. Saksa Risti anti välja kahte tüüpi: kullas ja hõbedas. Saksa Risti kullas valmistati rohkem kui hõbedas. Kuldne autasu anti vapruse eest, hõbedane autasu silmapaistva teenistuse eest. Autasu läbimõõt on 6,5 cm ja seda kanti sõdurikuue parema käe ülatasku peal. Kui isik oli saanud Saksa Risti nii hõbedas kui ka kullas, siis võis ta mõlemat korraga mundril kanda. Saksa Risti kullas anti välja maaväes 14 639, sõjalaevastikus 1481, Luftwaffes 7428, SS-is ja politseis 822 ja välismaalastele 14 tükki. Saksa Risti hõbedas anti välja maaväes 874, laevastikus 105, Luftwaffes 65, SS-is ja politseis 70 tükki. Välismaalased Saksa Risti hõbedas ei saanud. Hiljem töötati veel välja Saksa Rist briljantidega, mis oma tähtsuselt pidi asuma Raudristi Rüütliristi ja Raudristi Rüütliristi tammelehtedega vahel, kuid sõda lõppes enne, kui seda autasu jõuti välja anda. Eestlased, keda autasustati Saksa Ristiga kullas, olid SS-Obersturmführer Hando Ruus ja Oberscharführer Sven-Erik Olsson. "Võitleja", Toronto nr 8, august 1975, lk 6. "Kõrge vääristus 30 aasta pärast"
Hilana Taarka

Hilana Taarka (Darja Pisumaa, Darja Matrejeva, Vasila Taarka; 22. märts 1856 Hilana küla, Petseri vald, Pihkva maakond, Pihkva kubermang – 27. detsember 1933 Võmmorski küla, Meremäe vald, Petserimaa) oli setu lauluema. 1920. aastatel esines ta mitmel avalikul kontserdil, sealhulgas Estonia kontserdisaalis, ning oli eeslauljaks esimesel setu laulupeol 1922. aastal. Ta on maetud Obinitsa kalmistule. 2008. aastal tehti temast dokumentaalaineline draamafilm "Taarka". Seto lauluema kuju Semmeni Olli Maarja Pähnapuu Kalendrileht '81 märts. Kultuur ja Elu. Veebruar 1981 "Hilana Tarka suri". Päevaleht nr 1, 2. jaanuar 1934. Lk 7 Elmar Päss. "Hilana Taarka". Eesti Kirjandus 1/ 1934 Katre Merilaid. "Seto leelo". Uurimustöö. 2010 [1] (vaadatud 08.07.2013) Küsitlus uurimistöö jaoks (vaadatud 5. juuli 2013)
Taarka (täpsustus)

Taarka (Hilana Taarka) oli setu lauluema (1856–1933). Tema järgi on nime saanud: "Taarka (näidend)" "Taarka", 2008. aastal esilinastunud film
Punane meri

Punane meri on meri India ookeani loodeosas. Meri on Bab el Mandebi väina kaudu ühenduses Adeni lahega, Suessi kanali kaudu Vahemerega. Meri on pikliku kujuga, loode-kagusuunaline. Mere pindala on 450 000 km², suurim sügavus 3040 meetrit. Punase mere pikkus ulatub 2250 kilomeetrini, keskmine laius on 300 km. Merevesi on soolasem kui ookeanis, umbes 41‰, ja põhjani soe, mitte alla 22 °C. Selle erandliku nähtuse põhjuseks on asjaolu, et Bab el Mandebi väina madaluse tõttu ei pääse ookeani külm põhjavesi merre, aga merel endal pole kunagi ega kuskil piisavalt külma ilma. Hüdrotermaalsed lõhed avanevad kohati merepõhja ja seal on veel kuumema ja soolasema, metalle sisaldava vee kogumeid. Mere keskosas on looded nõrgad, põhja- ja lõunaosas aga tugevamad, kuni 1,8 meetrit. Merel valitseb kuum ja kuiv kliima. Punane meri on sooja vee ja suure soolsuse tõttu hea kasvukoht korallidele. Punase mere nimi tuleneb arvatavasti punakat tooni mägede peegeldumisest mereveel või punast värvi tsüanobakterite (Trichodesmium erythraeum) nn õitsemisest.
Karinu mõis

Karinu mõis (saksa keeles Kardina) oli rüütlimõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas. Karinu mõis eraldati 1666. aastal Andreas von Roseni poolt Väinjärve mõisast. 1686. aastast nimetatakse Kardinat oma 21 1/2 adramaaga iseseisva mõisana. 1805. aastal toimusid talurahvarahutused Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas Karinu ja Orina mõisas, öise rehepeksu vastu. Karinu mõisa juurde kuulus ka Kuusna karjamõis. Rosenite suguvõsale kuulus Karinu kuni 1919. aasta võõrandamiseni. 17. sajandil rajati mõisa härrastemaja, mis oli lihtne puust hoone koos väikese iluaiaga. 1770. aastatel lasi Hans Heinrich von Rosen rajada uue barokse peahoone. Kivist härrastemaja oli ühekorruseline ja kelpkatusega. 1821. aastal lisati Karl Wilhelm von Roseni nõudmisel klassitsistlik sammasrõdu. 19. sajandi lõpul lasi tollane mõisnik Paul Alexander von Rosen juurde ehitada klassitsistliku tiibhoone. Pärast võõrandamist hakkas peahoones tööle Karinu kool, mis tegutses seal 2000. aastani. Eesti mõisate loend Karinu mõis (Järva-Jaani khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis J. Konks, Talurahva rahutused Järvamaal 1805. aastal, Võitlev Sõna: EKP Paide Rajoonikomitee ja Paide Rajooni RSN häälekandja, nr. 150, 21 detsember 1965 Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005 Karinu mõisast Eesti Mõisaportaalis
Ali Smith

Ali Smith (sündinud 1962) on šoti kirjanik. Ali Smithi romaan "Juhuslik" ("The Accidental") võitis 2005. aasta Whitbreadi kirjanduspreemia romaani kategoorias. Teos on ilmunud ka eesti keeles 2007. aastal kirjastuses Varrak Triin Taela tõlkes. 2002 Encore Award 2005 Costa Book Awards 2014 Costa Book Awards 2021 Orwell Prize 2022 Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind
Liardi jõgi

Liard on jõgi Põhja-Ameerikas. Lähtub Yukoni mägismaalt. Ülemjooksul voolab kagu suunas. Seejärel pöördub kirdesse ja murrab läbi Kaljumäestiku. Alamjooksul voolab tasandikul, suubub vasakult Mackenzie jõkke.
Samir Nasri

Samir Nasri (sündinud 26. juunil 1987 Marseille's) on endine Prantsusmaa jalgpallur. Nasri oli ründav poolkaitsja ning tema loovust ja mängustiili on võrreldud Zinédine Zidane'i omaga. Ta kuulus Prantsusmaa koondisse 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja ka 2012. aasta EM-il, kus Inglismaa vastu mängides lõi avavärava. 2010. aastal valiti ta Prantsusmaa aasta jalgpalluriks. Marseille UEFA Intertoto karikas: 2005 Manchester City Premier League: 2011–12, 2013–14 Football League Cup: 2013–14 FA Community Shield: 2012 http://www.guardian.co.uk/football/2007/mar/23/europeanfootball.marseille Arsenal.com profiil (ingl k) Ametlik koduleht (pr k)
Janne Nurmik

Janne Nurmik (sündinud 11. septembril 1971) on eesti ajakirjanik ja poliitik. Ta töötas Kuressaare Vanalinna koolis klassiõpetajana.[viide?] Pärast seda töötas ta Saaremaa ajalehes Meie Maa ja Saarte Hääl reporteri ja toimetajana. Ta töötab Raadio Kadis uudistetoimetaja ning diktorina. Ta astus 2. detsembril 2014 Keskerakonda ning on alates 2015. aastast Keskerakonna Saaremaa piirkonnajuht. http://kadi.ee/tegijad/janne-nurmik/[alaline kõdulink] Saaremaa ajakirjanik ja õpetaja Janne Nurmik liitus Keskerakonnaga. Kesknädal, 7. november 2014
Põhjalaht

Põhjalaht ehk Botnia laht (soome keeles Pohjanlahti, rootsi keeles Bottniska viken) on laht Läänemere põhjaosas. Piirneb läänes Rootsiga ja idas Soomega. Koosneb Perämerest ja Selkämerest ning neid Vaasa ja Umeå vahel eraldavast Merenkurkku väinast. Põhjalaht on 725 km pikk ja 80–240 km lai. Keskmine sügavus on 60 m ja maksimaalne sügavus 295 m. Põhjalahe pindala on 117000 km².  Põhjalaht – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mikael Forssell

Mikael Kaj Forssell (sündinud 15. märtsil 1981 Steinfurdis) on Soome endine jalgpallur. Soome koondises on ta mänginud 86 matši ning löönud neis 29 väravat.
Meeruse sadam

Meeruse sadam (sadama kood: EE MRS) on sadam Kopli lahe kirdeosas Kopli poolsaare edelarannikul Bekkeri sadama kõrval. Meeruse ja Bekkeri sadamal on ühised omanikud. Sadama maa-ala on 59 893 m2 ja veeala 52 000 m2. Sadamas on 11 kaid kogupikkusega 770 m, suurim sügavus kai ääres on 4,4 m. Suurim laev, mis võiks Meeruse sadamas silduda, on kuni 143 m pikk ja kuni 24 m lai süvisega kuni 4,2 m. Nõukogude armee topograafilistel kaartidel (o42, 1:25 000) (1961, 1987) on tänast Bekkeri sadamat ja Meeruse sadamat kokku nimetatud Kopli Lõunasadamaks. Sadam kuulus enne Eesti taasiseseisvumist Tallinnas asunud kalurikolhoosile "Majak", mistõttu sadamas oli ka külmhoone, mis enam kasutuses pole. Maa-amet. "Geoportaal". Vaadatud 22.10.2018. Tartu Ülikool. Eesti Mereinstituut (2010). Traallaevade poolt kasutatavate sadamate moderniseerimisvajaduse analüüs (PDF). Tallinn. Lk 75. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 29. juuli 2020. Vaadatud 21. oktoobril 2018. Meeruse sadam Sadamaregistris
Haavik

Haavik ehk haavamets on mets, kus domineerivad haavapuud. Eestis võib haavikuid kohata näiteks Väinameres asuval Vareslaiul. lehtmets
Bronisław Geremek

Bronisław Geremek (sünninimega Benjamin Lewertow; 6. märts 1932 – 13. juuli 2008) oli Poola ajaloolane ja poliitik. Geremek oli Poola Demokraatliku Liidu üks rajajaid ja Demokraatliku Liidu parlamendifraktsiooni esimees aastatel 1990–1997. 1991. aastal tegi president Lech Wałęsa Geremekile ülesandeks moodustada valitsus, kuid see ei õnnestunud. Aastatel 1989–2001 oli Geremek Poola parlamendi alamkoja liige, juhtides põhiseaduskomisjoni (1989–1991), välisasjade komisjoni (1989–1997) ning Euroopa asjade komisjoni (2000–2001). Aastatel 1997–2000 pidas Geremek välisministri ametit Jerzy Buzeki valitsuses. Geremek kirjutas alla Poola NATOga liitumise lepingule (1999). 2004. aastal valiti Geremek Euroopa Parlamenti. Geremeki isa oli rabi, kes suri Auschwitzi koonduslaagris. Geremek hukkus liiklusõnnetuses. 1998 Karl Suure auhind 2002 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel

Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 11.–23. augustini. Osales 327 sportlast 57 riigist ja välja jagati 16 komplekti medaleid (aerutamises 12 ja kärestikuslaalomis 4). Võistlused peeti Shunyi sõude- ja aerutamiskanalil olümpiapargis, mis asub Chaobai jõe ääres. Finaal: 23. august Osavõtjaid: 29 Olümpiavõitja 2004: Adam Van Koeverden, Kanada Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 22. august Osavõtjaid: 26 Olümpiavõitja 2004: Eirik Verås-Larsen, Norra Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 23. august Osavõtjaid: 16 võistkonda Olümpiavõitja 2004: Ronald Rauhe, Tim Wieskötter Saksamaa Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 22. august Osavõtjaid: 14 võistkonda Olümpiavõitja 2004: Markus Oscarsson, Henrik Nilsson Rootsi Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 22. august Osavõtjaid: 10 võistkonda Olümpiavõitja 2004: Ungari Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 23. august Osavõtjaid: 22 Olümpiavõitja 2004: Andreas Dittmer, Saksamaa Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 22. august Osavõtjaid: 22 Olümpiavõitja 2004: David Cal, Hispaania Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 23. august Osavõtjaid: 15 Olümpiavõitja 2004: Meng Guanliang, Yang Wenjun Hiina Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 22. august Osavõtjaid: 13 võistkonda Olümpiavõitja 2004: Christian Gille, Tomasz Wylenzek Saksamaa Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 12. august Osavõtjaid: 21 Olümpiavõitja 2004: Benoit Peschier, Prantsusmaa Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 12. august Osavõtjaid: 16 Olümpiavõitja 2004: Tony Estanguet, Prantsusmaa Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 15. august Osavõtjaid: 12 paari Olümpiavõitja 2004: Pavol Hochschorner, Peter Hochschorner, Slovakkia Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 23. august Osavõtjaid: 25 Olümpiavõitja 2004: Natasa Janics, Ungari Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 23. august Osavõtjaid: 17 võistkonda Olümpiavõitja 2004: Katalin Kovacs, Natasa Janics Ungari Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 22. august Osavõtjaid: 10 võistkonda Olümpiavõitja 2004: Saksamaa Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 15. august Osavõtjaid: 12 paari Olümpiavõitja 2004: Elena Kaliska, Slovakkia Ametlikud tulemused: Finaal Aerutamise ametlik lehekülg Pekingi OM-il Kärestikuslaalomi ametlik lehekülg Pekingi OM-il ICF-i koduleht
Linzi kollektsioon

Linzi kollektsioon on Adolf Hitleri erakunstikogu. Erakogu kavatses Hitler kasutada suure „Führermuseumi” tuumikuna, mis pidi ehitatama 1950. aastaks Austriasse Linzi. Erakogu sisaldas 4731 teost, lisaks maalidele ka gobelääne, skulptuure, mööblit ja portselani. Kogusse koguti Teise maailmasõja ajal okupeeritud Euroopa riikide kunstimuuseumitest ja erakogudest rekvireeritud kunstiteoseid. Linzi kollektsiooni tutvustus Berliini muuseumi veebilehel
Holden

Holden, varem tuntud ka kui General Motors-Holden, oli Austraalia automark ja autosid tootev ettevõte asukohaga Port Melbourne'is. Ettevõtte J.A Holden and Co asutas James Alexander Holden 1856. aastal ja see oli algselt naha- ja sadulsepaettevõte. 1908 hakati tegelema autode hooldusega ja hakati tootma mootorrattakülgkorve. 1913 valmistati esimene auto. 1919 hakati valmistama autokeresid erinevatele automarkidele, peamiselt Chevrolet'le. 1931. aastast oli Holden see General Motorsi (GM) tütarettevõte. 2005. aastast on ettevõtte ametlik nimi GM Holden Ltd. 2007. aasta novembris oli ettevõtte palgal 6500 inimest. Holdeni turuosa Austraalias oli 27,5% aastal 2000 ja 15,2% aastal 2006. 17. veebruaril 2020 teatas General Motors, et Holdeni nime kandvate autode tootmine lõpetatakse 2021. aastaks. Uudis ilmus peale seda, kui GM oli teatanud, et ei tooda enam parempoolse rooliga sõidukeid ning seejärel lahkuti Austraalia ja Uus-Meremaa turult. Mitmed Austraalias Holdeni kaubamärgi all müüdavad mudelid vastavad teise GM tütarettevõtte, Opeli mudelitele. Adventra Apollo Astra Barina Berlina Calais Caprice Captiva Combo Commodore Crewman Cruze Monaro Nova Rodeo Statesman Tigra Ute Vectra Viva Toh, Michelle (17. veebruar 2020). "General Motors is killing off the Holden brand and pulling out of Australia". Holdeni koduleht Heiki Suurkask, "Holdeni viimsed päevad, ehk kuidas kauged omanikud Austraalia uhkusele lõpu teevad" Delfi Forte, 18. detsember 2013
Grinda

Grinda (Globicephala) on delfiinlaste sugukonda kuuluv veeimetajate perekond. Perekonda kuulub kaks liiki: tavagrinda (Globicephala melas) ja troopikagrinda (Globicephala macrorhynchus). Nad toituvad peamiselt väikestest kaladest ja taimedest. Grindad kuuluvad väheste menopausiga imetajate hulka.
Epilimnion

Epilimnion (ka pealisvesi) on kihistunud veekogu (enamasti järve) kõige ülemine veekiht (limnion), mis asetseb allpool oleva hüpolimnioni peal (kui eristatakse ka metalimnioni, siis viimase peal). Epilimnion on hüpolimnioniga võrreldes soojem, enamasti kõrgema pH ja lahustunud O2 kontsentratsiooniga. Et epilimnion on veekogu kõige pealmine kiht, on see tugevasti mõjutatud tuulest ja sageli sellest tingitud turbulentsusest. Epilimnionis leiab aset lahustunud gaaside (O2 ja CO2) vahetus atmosfääriga. Hüpolimnion Metalimnion
Hüpolimnion

Hüpolimnion (eesti keeles nimetatud ka alusveeks) on kihistunud veekogu (enamasti sügava järve) kõige alumine veekiht. Üldjuhul on see kiht kõige külmem suvel ja kõige soojem talvel, mil veekogu võib olla jääga kaetud. Sügavates parasvöötme järvedes on hüpolimnioni veemassiiv aasta ringi 4 °C ringis. Väiksematel laiuskraadidel (soojema kliimaga aladel) võib hüpolimnioni veemassiivi temperatuur olla palju kõrgem kui 4 °C. Metalimnion Epilimnion
Eufootne vöönd

Eufootne vöönd (ka foot(ili)ne vöönd, eufoot(ili)ne (sügavus)vöönd) on järves või mere sügavusvöönd, kuhu jõuab fotosünteesiks piisavalt päikesekiirgust. Eufootilise kihi paksus võib vaadeldavas veekogus mingil ajaperioodil läbipaistvuse vähenedes suuresti muutuda. Eufootilise kihi "vastand" on afootiline kiht, kuhu päikesevalgust praktilist ei jõua; nende vahele jääb düsfootne ehk valgusvaene vöönd. Eufootsel vööndil saab eristada trofogeenset kihti, kus fotoautotroofide (taimede, fütoplanktoni) poolt läbi viidud fotosüntees on intensiivsem kui energiatarbimine. Afootne vöönd Düsfootne vöönd Trofogeenne kiht
Afootne vöönd

Afootne vöönd (ka afoot(ili)ne sügavusvöönd, valguseta sügavusvöönd) on see osa veemassiivist, kuhu päikesekiirgust ei jõua või jõuab seda üliväikestes kogustes. Kokkuleppeliselt loetakse afootseks kihiks seda osa veesambast, kuhu langeb vähem kui 1% päikesekiirgusest. Järelikult on selles veekihis ainsaks valguseks bioluminestsents. Afootse kihi sügavus oleneb suuresti vee läbipaistvusest ja aastaajast. Afootset vööndit eraldab eufootsest vööndist vahekiht – düsfootne vöönd. Düsfootne vöönd Eufootne vöönd
Abüssopelagiaal

Abüssopelagiaal on maailmamere ökoloogiline vertikaalne vöönd, pelagiaali osa. Abüssopelagiaali algab kokkuleppeliselt umbes 2500–3000 meetrist ja ulatub kuni maailmamere süvikuteni (umbes 11 000 m). Sealsesse kihti ei jõua kunagi päikesevalgus, seetõttu puuduvad seal ka taimed. Abüssiopelagiaali elustik on suhteliselt liigivaene, seal elavad organismid peavad taluma ülisuuri rõhkusid (300–1100 at). Kitsamas tähendus peetakse abüssopelagiaali all silmas sügavust kuni 6000 m, suuremate sügavustega vööndit nimetatakse siis ultraabüssopelagiaaliks. Abüssopelagiaali all lasuvat vastavat bentaali sügavusvööndit nimetatakse abüssaaliks. Abüssaal
Coimbatore

Coimbatore (tamili கோயம்புத்தூர், Kōyamputtūr) on linn Indias Tamil Nadu osariigis, Coimbatore ringkonna keskus ja elanike arvult osariigi teine linn. Asub Noyyali jõe ääres Nīlgiri mäestiku lähedal. Coimbatore on tekstiilitööstuse ja masinaehituse keskus. Linnas toodetakse muuhulgas päikesepatareisid. http://www.coimbatore-corporation.com/
Abdelaziz Bouteflika

Abdelaziz Bouteflika (araabia keeles: عبد العزيز بوتفليقة, Abd al-'Aziz Bu Tafliqa) (2. märts 1937 – 17. september 2021) oli Alžeeria poliitik. Ta oli Alžeeria president 27. aprillist 1999 kuni 2. aprillini 2019 Pärast seda, kui Alžeeria parlament veebruaris 2009 kaotas piirangu, mis lubas presidendiametis olla vaid kaks ametiaega järjest, teatas Bouteflika, et kavatseb aprillis 2009 peetavatel presidendivalimistel kandideerida ka kolmandaks ametiajaks. Ta valiti tagasi, saades 90,24% valijate häältest. 17. aprillil 2014 toimunud presidendivalimistel valiti ta presidendiks tagasi ka neljandaks ametiajaks. Valimistel sai ta 81,5% hääletanute toetuse.