laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Waldhofi tselluloosivabrik

Waldhofi tselluloosivabrik oli puidutööstusettevõte, mis tegutses 1900–1915 Pärnus. Tselluloosivabrik kuulus aktsiaseltsile Waldhof (asutatud 1898. aastal Pärnus), mis omakorda oli 1884. aastal Saksamaal Mannheimis asutatud ning Mannheimis ja Tilsitis tegutseva suurfirma AG Zellstoffabrik Waldhof tütarettevõte. Pärnus 3. jaanuaril 1898 asutatud ettevõtte aktsiakapitali suurus oli kolm miljonit kuldrubla, mida 1903. aastal suurendati 6 miljoni kuldrublani, 1905. aastal 7 miljon rubla ja 1908. aastal tõsteti aktsiakapital kümne miljoni rublani. Aktsiakapitalis osalesid kokku Saksa Riigipäeva liige, majandusnõunik dr Carl Clemm, salanõunikud Carl Haas, dr Adolf Clemm, salanõunikust pankur Carl Ladenburg, Ernst Lämmert, Rudolph Haas, dr Wilhelm Haas, dr Richard Ladenburg, salanõunik F. F. von Pauli ja tõeline riiginõunik ja Pärnu linnapea Oscar Alexander Brackmann. Tselluloosivabriku ehitamiseks eraldas Pärnu linnavalitsus 1897. aastal kavandatavale vabrikule linna maavaldustest Papiniidus 100 vakamaad, Esimese Juurdeveoraudteede Seltsi Pärnu-Tallinna Juurdeveo Raudtee veeremiremonditöökodade aladest. Waldhof ehk rahvakeeli lihtsalt Valtov asus Pärnu linna idapoolsel serval, ulatus pikuti alevi surnuaiast Papiniidu jaamani ja laiuti Pärnu jõest mereni. Vabrik ehitati linnalt saadud Papiniidu mõisa maa-alal. Pindala oli umbes 100 hektarit. Vabriku territooriumile viis raudteeharu toormaterjali juurdeveoks ja jõel oli oma sadamakai, kust umbes kolmandik toodangust eksporditi välismaale. Vabriku ehitamisel jäi vabriku maaalale jäi raudteeliin, mis sai vabriku omandiks, kuid ompensatsiooniks ehitas vabrik uue raudteeliini, mis kaardus ümber kalmistu ja toodi Riia maantee äärde, suundudes Sindi teeristini, kus liitus Pärnu–Valga raudteeliiniga. Papiniitu ehitati samal ajal Papiniidu pooljaam. Vabrikus töötas aja jooksul 2000–3000 töölist ja lisaks vabrikuhoonetele ehitati vabriku lähedale Pärnu eeslinna, Riia maanteest mere poole vabriku ametnikele, meistritele ja töölistele elamud. Riia maantee äärde kerkis terve linnaosa. Vabrik suleti 1915. aasta juunis ja seadmed evakueeriti Venemaale Permi, vabrik õhiti 20. augustil 1915, pärast Saksa keisririigi laevastiku ilmumist Pärnu lahte. Vabrikuhoonete jäänused lammutati lõplikult 1936. aastal. "Pärnumaa. Loodus. Aeg. Inimene. 2. osa". Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010. Lk 165 "Eesti arhitektuur. 2. osa". Oleg Kotšenovski artikkel "Pärnu". Valgus, 1996. Lk 100 Olaf Esna, Kui Pärnu Waldhofis puupappi valmistati 1., Pärnu Postimees, nr. 86, 7 mai 2015 Elsbet Parek. "Pärnu sajandeis". Eesti Raamat, 1971. Lk 46 Waldhofi tööliselamud., Metsa tänav. 2, 4, 5, 7 ja Mere tn. 2, 3 Waldhofi meistrite elamud. Riia maantee 96–102 Waldhofi ametnikeelamud. Riia maantee 137–141 Euroopa suurima puupapivabriku lammutamine Pärnus Postimees nr 155, 11. juuni 1936, lk 4 Toivo Meikar: "Waldhofi tselluloosivabrik Pärnus – õnn või õnnetus" Akadeemia, 3 (312), 2015
Benjamin Weger

Benjamin Weger (sündinud 5. oktoobril 1989 Brigis) on Šveitsi laskesuusataja. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai Weger 20 km eraldistardiga sõidus 55. koha ja 10 km sprindis 69. koha. Maailmameistrivõistlustel on tema parimaks kohaks seni 2011. aasta MM-il Hantõ-Mansiiskis 12,5 km jälitussõidus saadud 33. koht. Maailma karikasarjas osales Weger esimest korda 10. jaanuaril 2009 Oberhofi etapil 10 km sprindis, kus ta sai 112 startinu seas 84. koha. Seisuga 3. märts 2012 on ta jõudnud poodiumile neli korda. Benjamin Weger IBU kodulehel (inglise)
Vändra kihelkond

Vändra kihelkond (lühend Vän; sks Kirchspiel Fennern) on kihelkond Pärnumaal ja Pärnu kreisis Liivimaa kubermangus. Vändra kihelkond asutati 17. sajandi keskpaigas. Kihelkond oli pindalalt väga suur, kuid asustuselt hõre. Kihelkonna alad võisid muinasajal kuuluda valdavalt Alempoisi muinaskihelkonda, mis polnud maakondadega ühinenud. Teisalt arvatakse, et Vändra alad võisid muinasajal olla liitunud Sakala maakonnaga ning Viluvere piirkond jäi hoopis Läänemaale Kõrve muinaskihelkonna alla. Vändra nime on ürikutes eri keeltes esinenud mitmel kujul, nagu Wenders-kulle, Wennier, Fendern, Fennern, mis tähendab eesti keeles soo- ja rabamaad. Kihelkonnakirik oli Vändra Püha Martini kirik, 1860. aastal ehitati Käru abikirik. Kihelkonnas paiknes 13 mõisat – 1 kirikumõis, 5 rüütlimõisast peamõisat koos 1 kõrvalmõisaga, 1 poolmõis, 1 linnamõis ja 4 karjamõisat. Vändra kirikumõis (Pastorat Fennern) Eidapere mõis (Eidaperre) rüütlimõis Käru mõis (Kerro) rüütlimõis Lelle mõis (Lelle) rüütlimõis Uue-Vändra mõis (Neu-Fennern) rüütlimõis Rõusa mõis (Karlshof), Uue-Vändra kõrvalmõis Vana-Vändra mõis (Alt-Fennern) rüütlimõis Võidula mõis (Karolinenhof), Vana-Vändra mõisa klaasivabrik (poolmõisa staatuses), mis eraldati Vana-Vändra mõisast u 1880. aastal. Viluvere mõis (Willofer) Pärnu linnamõis Tootsi mõis (Südhof), Viluvere karjamõis Vändra kirikuvald (1866–1892) Käru vald (1866–1917) Lelle vald (1866–1893) Lelle vald (1906–1917) Uue-Vändra vald (1866–1939) Vana-Vändra vald (1866–1939) Vändra vald (1939–1950) Vändra vald (1991–2017) Hauamäe talu kalmistu Kurgja talu kalmistu Käru kalmistu Lelle uus kalmistu Lelle vana kalmistu Vana-Vändra mõisa kalmistu Vändra II maailmasõja matmispaik Vändra uus kalmistu Vändra vana kalmistu Ülejõe talu kalmistu Esimesed Eesti Rahva Muuseumi vanavarakogujad jõudsid Vändra kihelkonda 1912. aastal. Muuseumisse on kogutud piirkonnast üle 1200 eseme, lisaks on fotosid ja kirjalikke materjale. Kihelkonna lõunapoolne osa jääb tänapäeval Pärnu maakonna Põhja-Pärnumaa valda, kus Vändra on eraldi alev. Loodepoolne osa jääb Rapla maakonna Kehtna valla ja kirdepoolne osa Järva maakonna Türi valla aladele. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal jäi kihelkonnast kaks kolmandikku Pärnu maakonda, moodustades Vändra alevi ja endise Vändra valla. Käru kihelkond Vändra kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 4. märts 2012) "Vändra kihelkonna juured peituvad muinasajas" Pärnu Postimees, 4. aprill 2010 Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Õpetatud Eesti Selts Vändra kihelkond Eesti Rahva Muuseum (vaadatud 4. märts 2012) Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 392. Vändra kihelkond Eesti mõisaportaalis
Köpetdag

Köpetdag (türkmeeni; pärsia کپه داغ (Koppeh Dāgh)) on mäestik Aasias Türkmenistani ja Iraani piirialal, Türkmeeni-Khorāsāni mäestiku kirdeosa. Kulgeb loode-kagu suunas. Kirdes piirneb Karakumi kõrbega. Kõrgus kuni 3117 meetrit.
Dünaamiline viskoossus

Dünaamiline viskoossus ehk sisehõõrdetegur (tähis η {\displaystyle \eta } ) on vooliste (vedelike ja gaaside) sisehõõrdumist iseloomustav suurus. Dünaamiline viskoossus on voolavuse pöördväärtus. Viskoossuse SI mõõtühik on paskalsekund, tähis Pa·s: 1 P a ⋅ s = 1 N ⋅ s m 2 . {\displaystyle {\rm {1\,Pa\cdot s}}={\rm {1\,{\frac {{\rm {N}}\cdot {\rm {s}}}{{\rm {m}}^{2}}}.}}} CGS-süsteemis mõõdetakse dünaamilist viskoossust puaasides (tähis P), kusjuures 1 Pa·s = 10 P = 1000 cP (sentipuaasi). Viskoossuse η {\displaystyle \eta } arvväärused on antud 20 °C juures (kui pole näidatud teisiti), mõõtühik mPa·s ehk cP: Kinemaatiline viskoossus Viskoossus Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 04.03.2012)
Jahutustorn

Jahutustorn ehk gradiir on veejahutusseade, milles vee jahtumist põhjustab osaline aurustumine ja otsene soojusülekanne õhku. Sõna "gradiir" tuleneb saksa tegusõnast gradieren 'soolalahust aurustamise teel kontsentreerima'; algul toodeti gradiiriga nõnda soola. Sõltuvalt ventileerimisviisist liigitatakse jahutustornid lahtisteks, torn- ja ventilaatorjahutustornideks. Jahutustorne kasutatakse näiteks soojuselektrijaamades. EE 3. köide, 1988.
Füsioloogiline lahus

Füsioloogiline lahus on koostise ja osmootse rõhu poolest vereplasmale lähedane vesilahus. Meditsiinilistel eesmärkidel kasutatakse sageli 0,85–0,90%-list naatriumkloriidilahust. Kasutatud on ka teise koostisega füsioloogilisi lahuseid, nt Ringeri lahus, Tyrode'i lahus, Locke'i lahus. Füsioloogilist lahust manustatakse nt inimese organismi, kui mingi õnnetuse tagajärjel on tekkinud suur vere- ja vedelikukaotus. Manustamise eesmärk on kompenseerida või taastada organismis ringlevat vedelikuhulka. EE 3. köide, 1988. EE 3. köide, 1988.
Bordoo vedelik

Bordoo vedelik ehk Bordeaux' vedelik on taimekaitsevahend (täpsemalt fungitsiid), millega tõrjutakse seenhaigusi. Vedelikku kasutati esmakordselt 19. sajandil Bordeaux' ümbruse viinapuuistandustes; siit ka vedeliku nimi. Bordoo vedelik (harilikult 1%-line) koosneb vasksulfaadist ja lubjapiimast. EE 1. köide, 1985.
Zumba (tants)

Zumba on tantsuline fitnessikava. Tantsuakadeemia
Pamjati 13 Bortsov

Pamjati 13 Bortsov on alev Venemaal Krasnojarski krais Jemeljanovo rajoonis. Asula rajati 1823. aastal Konovalovo klaasitehase juurde. Pärast kiriku avamist kandis nime Znamenski. 1920 sai praeguse nime kodusõja ajal hukatud 13 klaasitehase töölise auks. 1928 sai aleviks.
Tipu looduskool

Tipu looduskool on keskkonnahariduskeskus, mis tegutseb Soomaa rahvuspargis Tipu külas vanas koolimajas. Tipu Looduskool MTÜ loodi 2007. aastal eesmärgiga anda vanale koolimajale uus elu ja luua piirkonda loodushariduse andmist võimaldav kompleks. Samas majas asus varem Tartu Ülikooli Tipu välibaas. Tipu Looduskool annab oma õppeprogrammide ja koolituste kaudu huviharidust nii lastele kui täiskasvanutele. Samuti korraldatakse matku, laagreid ja loodusõhtuid põnevate[viide?] külalistega. keskkonnaharidus Tipu looduskooli koduleht
Intervjuu vampiiriga

"Intervjuu vampiiriga: vampiirikroonikad" (inglise "Interview with the Vampire: The Vampire Chronicles") on 1994. aastal valminud USA fantaasiafilm, mis põhineb Anne Rice'i romaanisarja "Vampiirikroonikad" samanimelisel esimesel osal. Filmi režissöör on Neil Jordan. Tom Cruise – Lestat de Lioncourt Brad Pitt – Louis de Pointe du Lac Christian Slater – Daniel Molloy Kirsten Dunst – Claudia Antonio Banderas – Armand Stephen Rea – Santiago Domiziana Giordano – Madeleine Thandie Newton – Yvette Intervjuu vampiiriga andmekogus IMDb (inglise)
Fluorestseiin

Fluorestseiin (keemilise valemiga C20H12O5) on vees raskesti lahustuv roheliselt fluorestseeriv punane kristalne aine. Fluorestseiini kasutatakse nt analüütilises keemias (indikaatorina), biokeemias, hüdroloogias (märkainena) jm. EE 3. köide, 1988. Fluorescinum: Fluorescite 100 mg/ml süstelahus
Härmatis

Härmatis ehk härm on valge kohev lumetaoline sademekiht, mis tekib puuokstele, traatidele jm külma uduse ilmaga või eriti tugeva külmaga. Eristatakse kristallilist (inglise keeles white frost) ja teralist härmatist (inglise keeles soft rime). Kaste Hall Jäide Kiilasjää Jäälill Eesti põllumajandusentsüklopeedia 1. köide. 1998. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus Kristallilise ja teralise härmatise kohta EMHI lehel
Tomas Johansson

Karl Tomas Ingemar Johansson (sündinud 20. juuli 1962) on endine Rootsi maadleja. Johansson võistles neljadel olümpiamängudel. 1984. aasta olümpiamängudel karistati teda 18-kuulise võistluskeeluga dopingu kasutamise eest. 1982. aastal tuli juunioride MM-il vabamaadluses ja Kreeka-Rooma maadluses kolmandale kohale. 11 korda tulnud Põhjamaade meistriks. 1986. aastal pälvis ta Svenska Dagbladeti kuldmedali (rootsi keeles Svenska Dagbladets guldmedalj); Rootsi maadlejatest on autasu saanud veel Ivar Johansson, Frank Öivind Stefan Andersson, Hans Bertil Augustin Antonsson, Gösta Valdemar Jönsson-Frändfors ja Johan Cornelius Richthoff. 1987. aastal pälvis ta kroonprintsess Victoria nimelise stipendiumi. Maadlejatest on auhinna saanud veel 2001. aastal Mikael Ljungberg. https://victoriadagarna.se/victoriapriset/ Maadlus 1984. aasta suveolümpiamängudel Maadlus 1988. aasta suveolümpiamängudel Maadlus 1992. aasta suveolümpiamängudel Maadlus 1996. aasta suveolümpiamängudel Tomas Johansson veebisaidil Olympedia (inglise)
Krüptoniit

Krüptoniit on väljamõeldud aine koomiksi- ja filmikangelase Supermani mütoloogiast, mineraalina esinev radioaktiivne element Supermani koduplaneedilt Kryptonilt. See on tuntud erilise omaduse poolest: krüptoniit peatab Supermani (ja enamiku teiste Kryptoni asukate) ülivõimed, muutes nad jõuetuks. Sõna "krüptoniit" levinud ka samas tähenduses kui "Achilleuse kand" – muidu võitmatu kangelase ainus nõrk koht. Tavaliselt väidetakse, et krüptoniit on loodud Supermani koduplaneedi Kryptoni radioaktiivsetest jäänustest. See esineb eri kujudel, millest levinuim on roheline krüptoniit. Algse koomiksisarja andmeil valmistati krüptoniiti Supermani ürgvaenlase Christopher Galvini eritistest. Krüptoniidi mõiste eelkäija K-metall esines 1940. aastal valminud, kuid avaldamata jäänud loos "The K-Metal from Krypton", mille kirjutas üks Supermani loojaid Jerry Siegel. K-metall oli osake Kryptonist, mis röövis Supermanilt tema jõu, kuid andis tavalistele inimestele ülivõimed. Sama süžeearendust kasutati aastakümneid hiljem telesarjas "Smallville". Jerry Siegeli väitel sai planeet Krypton nime element krüptooni järgi, kuna mõlemale oli omane suur tihedus ja viskoossus. Esmakordselt nimetati krüptoniiti 1943. aastal raadio saatesarjas "The Adventures of Superman", osalt süžeearendusena ning osalt seetõttu, et nii sai Supermani mängiv Bud Collyer puhkust võtta. Aine mängis olulist rolli vähemalt sarja ühes peamises süžeeliinis. Koomiksitesse jõudis aine alles 1949. aastal nii mugavalt kasutatava ohuna ja Supermani nõrkusena kui ka põnevuse lisamise vahendina. Toimetaja Dorothy Woolfolki sõnul võttis just tema selle kasutusele. 1993. aasta augustis rääkis ta Florida ajalehele Today, et ta pidas Supermani võitmatust igavaks ning Achilleuse kand muutis DC kuulsaima kangelase tema arvates huvitavamaks. "TvTropes". TvTropes. Vaadatud 17.09.2010. Tippens, Norman. "Dorothy Woolfolk, Superman Editor", Daily Press (Hampton, Virginia), 6. detsember 2000. WebCitation archive Siim Sepp, "2007 teaduses: leiti relv Supermani vastu", Äripäev, 28. detsember 2007
Powell (perekonnanimi)

Powell on perekonnanimi. Asafa Powell (sündinud 1982) on Jamaica sprinter. Bud Powell (1924–1966) oli USA džässpianist ja helilooja. Caroline Powell on Uus-Meremaa ratsasportlane. Cecil Frank Powell (1903–1969) oli inglise füüsik. Colin Powell (1937–2021) oli kindral ja USA riigisekretär. Cozy Powell (1947–1998) oli inglise muusik. Cynthia Powell (sündinud 1939) oli John Lennoni esimene abikaasa. Edward Powell kuulutati 1886 õndsaks. Gary Powell (sündinud 1969) on inglise muusik. John Powell (sündinud 1947) on USA endine kettaheitja. John Powell (sündinud 1963) on inglise helilooja. John Powell oli Suurbritannia keskmaajooksja. John Wesley Powell oli USA keeleteadlane. Kelly Powell on USA endine ujuja. Kenneth Powell (1885–1915) oli Suurbritannia tõkkejooksja. Martin Powell on inglise muusik. Mary Powell (1625–1652) oli John Miltoni naine. Mike Powell (sündinud 1963) on USA endine kaugushüppaja. Richard Powell (1908–1999) oli USA kirjanik. Russ Powell (1875–1950) oli USA filminäitleja. Sandy Powell (sündinud 1960) on USA kostüümikunstnik. Stacie Powell on Suurbritannia vettehüppaja. Robert Baden-Powell (1857–1941) on skautluse rajaja. William Powell Frith oli inglise kunstnik. Edwin Powell Hubble (1889–1953) oli USA astronoom. William Geoffrey Powell Jones oli 1939. aasta seisuga Eesti auasekonsul Swanseas.
Ryszard Wolny

Ryszard Marcin Wolny (sündinud 24. märtsil 1969) on poola maadleja. Wolny on võistelnud kolmedel olümpiamängudel ning tulnud üheksa korda Poola meistriks. Alates 2007. aastast on ta Poola maadluskoondise treener. Wolny valiti aastatel 2006. ja 2010. aastal kodulinna Racibórzi volikogusse. Ryszard Wolny veebisaidil Olympedia (inglise)
Tori kihelkond

Tori kihelkond (lühend Tor; sks Kirchspiel Torgel) oli kihelkond Pärnumaal ja Pärnu kreisis Liivimaa kubermangus. Kui rootslased 1562. aastal esimest korda Pärnumaa põhjaosa ja Pärnu linna vallutasid, moodustasid nad endise Saare-Lääne piiskopkonna Pärnumaa osa ja Pärnu komtuurkonna maadest nn Pärnu lossilääni, millesse kuulus ka Tori kihelkond. Tori kihelkonna alla kuulus siis ka Pärnu-Jaagupi kihelkonna kesk- ja kaguosa. Gustav II Adolfi ajal, 1617. aastal, läks Pärnu lään täielikult Rootsi valitsuse alla. Kuninga käsul 1624. aasta kevadel koostatud Pärnu lossilääni revisjoniraamatus mainitakse, et Tori kroonumõis on 1621. aastal 5000 taalri eest panditud Pärnu bürgermeistrile Arend Eckhoffile. Bürgermeister Arend Eckhoff'il olid teened Rootsi valitsuse ees: ta varustas rootslast sõjaajal toiduainetega ja rahaga, ning sai selle eest riigilt Tori ja Tammiste mõisad. Talle kuulus ka Häädemeeste ja veel teisi mõisaid Järva- ja Läänemaal. Kuninganna Christine poolt tõseti Arend Eckhoff 1638 aastal aadliseisusse. 16. sajandi lõpu sõdades kaotas Tori kihelkond oma iseseisvuse ning Pärnu jõest loodes olev kihelkonna osa läks Pärnu-Jaagupi kihelkonna alla. Tori kihelkonnas paiknes 5 mõisat – 1 kirikumõis, 2 rüütlimõisast peamõisat ning 2 riigimõisat. Lisaks veel 3 karjamõisat. Tori kirikumõis (Pastorat Torgel) Sindi (Zintenhof) rüütlimõis Suigu (Suik) riigimõis Taali (Staelenhof, Paixt) rüütlimõis Tori (Torgel) riigimõis Are vald (1866–1892) Sindi vald (1866–1893) Suigu vald (1866–1917) Taali vald (1866–1917) Tori vald (1866–1917) Taali mõisa kalmistu Tori kalmistu Tori õigeusu kalmistu Mida jutustavad hauad? Viimaseid leide Nikolai kirikus, Pärnu Päevaleht: ühiskondlik-poliitiline ajaleht, 27 november 1931, lk 1 Tori kihelkond, Eesti mõisaportaalis Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 391. Ada Piirak. Ajalooline traditsioon Tori kihelkonnast 1925. a. Eesti Kirjandusmuuseum. 2007. Tori kihelkond, Eesti mõisaportaalis
Kuremaa loss

Kuremaa loss ehk Kuremaa mõisa peahoone on Kuremaal asuv klassitsistlikus stiilis Oettingenide perekonnale kuulunud mõisahoone. Hoone ehitati aastail 1836–1843 Tartu arhitekti Emil Julius Straussi projekti järgi. Hoone sarnaneb väga ühe teise sama arhitekti projekteeritud mõisahoonega, nimelt Suure-Kõpu mõisa peahoonega. Algselt oli ehitise keskosa ja tiivad kahekorruselised ning neid ühendavad hooneosad on ühekorruselised, 1935. aastal ehitati kogu hoone kahekorruseliseks. 1986. aastal toimunud tulekahjus sai hoone tugevasti kannatada, seetõttu oldi sunnitud puitkonstruktsioonid lammutama. Ehitis taastati 1987. aastal. Hoone riigistati 1919. 1921. aastal asutati seal Kuremaa Karjakasvatuse Kool. Samas hoones tegutsenud kool kandis hiljem veel nimetusi Kuremaa Zootehnikum, Kuremaa Loomakasvatustehnikum, Kuremaa Põllumajandustehnikum, Kuremaa Sovhoostehnikum ja Kuremaa Põllumajandustehnikum. 2004. aastal aga liideti Põllumajandustehnikum Luua Metsanduskooliga, koolitegevus Kuremaal lõppes ning 2005. aastal anti endise kooli varad Jõgeva valla omandusse. Lossis on üks ruum kohandatud muuseumiks, kus tutvustatakse Kuremaa piirkonna ajalugu ja tänapäeva. Enamik väljapanekutest on seotud Kuremaal antud põllumajandusliku haridusega. http://www.visitjogeva.com/vaatamisvaarsused/?active_filter=&firm=31 (vaadatud 16.07.2013) Kuremaa loss kultuurimälestiste riiklikus registris Kuremaa mõisaloost Kuremaa mõisast Mõisaportaalis
Osmootne rõhk

Osmootne rõhk on rõhk, mida tuleb rakendada lahusele, et takistada lahusti (tavaliselt vee) liikumist läbi poolläbilaskva membraani ehk vältida osmoosi toimumist. Sõna "osmootne" kreekakeelne algkuju on "ωσμωτικός", latiniseeritult "osmoticus", ingliskeelselt "osmotic". Hüpertooniline lahus Hüpotooniline lahus Isotooniline lahus Kolligatiivsed omadused Veepotentsiaal Van't Hoffi seadus Voet, D., Voet, J. G. & C. W. Pratt, 2001. Fundamentals of Biochemistry (Rev. ed). Wiley, New York, p 30 Pärtel, E., 2010. Füüsika mõisted gümnaasiumile (eesti-vene-eesti sõnastik). Tartu Ülikooli Kirjastus.
Kastepunkt

Kastepunkt on selline õhu või muu gaasi temperatuuri väärtus jääval rõhul, milleni jahtudes õhus sisalduv niiskus muutub küllastavaks, see tähendab, et kastepunkti saavutanud õhu suhteline niiskus on 100%, õhus olev veeaur kondenseerub. Kondenseerumine avaldub uduna, kastena, pilvedena või härmatisena. EE 4. köide, 1989. Eesti õigekeelsussõnaraamat, 2006. [1]
Katrina (orkaan)

Katrina oli Atlandi ookeanil tekkinud troopiline tsüklon, mis paisus orkaaniks 23.–31. augustil 2005. Eriti tugevalt sai kannatada New Orleans. Ta põhjustas väga suurt kahju USA kaguosale, olles arvatavasti riigi ajaloo suurim loodusõnnetus. Orkaani tekitatud kahjusid on hinnatud 172,5 miljardi USA dollari juurde (2021. aasta vääringus). Orkaanis ja selle põhjustatud üleujutustes hukkus vähemalt 1836 inimest. "The Most Expensive Natural Disasters in U.S. History kiplinger.com, 1. juuli 2021 Uudised, pildid Taylor, J.: Africa in Our Midst: The media suppress Katrina’s lessons.
Võnnu liit

Võnnu liit oli 1. aprillil 1533 Võnnus (läti Cēsises) sõlmitud liiduleping Riia peapiiskopi koadjuutori Wilhelm von Hohenzollerni, Liivi ordu maameistri Wolter von Plettenbergi, maamarssali Hermann von Brüggenei ja Riia linna vahel. Liiduleping sätestas, et selle osapooled lubavad evangeeliumi ehk luterluse vaba levitamist, kaitsevad üksteist võimalike rünnakute korral ega otsi sõjalist tuge väljastpoolt Liivimaad. Eelkõige seostus liit Saare-Lääne vaenusega ning ordu püüdis selle abil vaos hoida Reinhold von Buxhoevedeni ja Wilhelm von Hohenzollerni sõjalist vastasseisu. Liivi ordu poolt kirjutasid liidulepingule lisaks ordumeistri ja maamarssali poolt alla ka Järva foogt Heinrich von Thülen, Kuldīga komtuur Heinrich von Galen, Aluliina komtuur Johann von der Recke, Pärnu komtuur Loeff von Loe, Dünaburgi komtuur Johann von Eickel, Karksi foogt Melchior von Galen, Dobele komtuur Jürgen von Hoete ja Riia linnusekomtuur Eberhard von Schüren. Olulisematest käsknikest jätsid alla kirjutamata Tallinna komtuur Remmert von Scharenberg ja Viljandi komtuur Rupert de Grave, kes mõlemad tegutsesid hiljem (koos Maasilinna foogti Rutger von Schwansbelliga) otseselt markkrahv Wilhelmi huvide vastaselt. Võnnu liit kehtis ametlikult kuni 1534. aasta alguseni, mil ordumeister liitus Viljandi liiduga. Akten und Rezesse der livländischen Ständetage. Band 3. Toimetanud Leonid Arbusow vanem. Riia: Deubner, 1910, nr 324 (Võnnu liidulepingu tekst).