Curtea Nouă

Curtea Nouă ehk Uus palee (rumeenia keeles: Curtea Nouă) oli Țara Rumânească ehk Valahhia vürstiriigi valitsejate elukoht aastatel 1776–1812, mis asus Mihai Vodă kloostri kõrval Rumeenia pealinnas Bukarestis, Dealul Spirii, praegu tuntud Arsenal e. Dealul Arsenalului nimelisel künkal. Curtea Nouă ehitati aastatel 1775–1776 kreeklasest vojevoodi, Valahhia vürsti Aleksander Ipsilanti (ka Aleksander Ipsilanti (vanema)) valitsusperioodil tolleaegse Curtea Veche ehk Vana vürsti Kohtu asemele. XVIII sajandil teisel poolel Bukaresti Vana vürsti Palee oli lagunenud, kannatanud maavärinate tõttu ja 1738. aastal tulekahju tagajärjel ning oli avariiolukorras. Seepärast maaomanik Alexander Ipsilanti algatusel ehitati täiesti uus palee viinamarjaistanduste ja Mihai Vodă kloostri vahelisele, Dâmbovița jõe kaldaäärsele Dealul Spirii nimelisele künkale. Ehitus kestis 1775. aastast kuni järgmise aasta novembrini. Ehitamise alustasid Transilvaania käsitöölised, kes siiski lahkusid töölt seejärel, kui palk jäeti maksmata, ning ehitust jätkasid ja tööd viisid lõpuni käsitöölised Türgist ja Bulgaariast koos mõningate kohalikega. Ehitis oli ehitatud bütsantsistiilis ning seda peeti väga kõrgeks, kuna sellel oli kaks korrust, neli treppi ja kolm torni. Ülemisel korrusel koos tubadega oli muu hulgas kabel ja vannituba ning keskel oli suur salong, kus oli kuninglik troon, samas kui alumisel korrusel olid kõik asutused: riigikassa, kantslerid jne. Seda peeti siiski inetuks ja stiilituks, kiiruga planeerituks ning igati ebaregulaarselt rajatud ehitiseks, kus aknad, uksed ja põrandad olid ebapraktilised ja suuremalt osalt valmistatud ebasobivast materjalist ning koridorid ja trepid olid vähese valgustusega. Lisaks maja osutus valitsejale liialt kaugel linna servas paiknevaks elukohaks. Hiljem hoonet kasutati haiglana Austria-Türgi sõja aastatel 1787-1791 ja Viienda Vene-Türgi sõjas kuni 1792. aastani. Seejärel majas elas lühikest aega Moldaavia (Moldova ajaloolise piirkonna Țara Moldovei) valitseja Mihai Suțu, aga kuna ehitis oli seevõrd halvenenud seisukorras, võeti kasutusele Vana vürsti Palee. 14. või 25. detsembril 1789. a. leidis Curtea Nouă’s aset suur tulekahju, mil sealt varaste ja laastajate saagiks langes raud- ja puitkonstruktsioone. Lossi taastati aastatel 1797–1799 kestnud Constantine Hangerli valitsusperioodil. Alates 1801. aastast hoone seisis koguni hüljatuna ja laastatuna. Aasta pärast ehk 1802. a. linnas oli tugev maavärin ja 1804. aastal tulekahju, kus põles maha kõrtse ja kauplusi ning kokku umbes 2000 elumaja. Kuuenda Vene ja Türgi vahelise sõja aastatel 1806–1812 hoonet kasutati Vene haavatud sõdurite haiglana. 21. või 22. dets. 1812. aastal hoones oli laastav tulekahju, mis hävitas ehitise ja taastada seda enam ei suudetud. Sellest ajast alates varemeid nimetatakse Põletatud Paleeks (rumeenia keeles: Curtea Arsă). Säilinud on veel mõned seinad, mille alt 20. sajandi arheoloogid avastasid kaks keldriruumi ja kaks salakäiku, ning mida peetakse praegusajal Bukaresti üheks vaatamisväärsuseks. Uus Palee on Põlenud Palee. (ro:De la Curtea Nouă la Curtea Arsă), ziarul Lumina, 5. nov.2011. (rumeenia keeles) Bukarest 555. Põletatud Palee, palee ja natuke ebaõnne. (ro:Bucureşti 555. Curtea Arsă, un palat fără noroc şi cam urât), jurnalul.ro, Carmen Anghel, 4.aug.2014. (rumeenia keeles) Uus Palee Bukarestis (ro:Curtea Noua din Bucuresti), Cazare pensiuni. (rumeenia keeles)