laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Via Hanseatica

Via Hanseatica on tee ajalooliste hansalinnade Lübecki, Riia, Tartu ja Peterburi vahel. Via Hanseatica kuulub Pan-Euroopa transpordivõrgustikku ja on nn transpordikoridor 1A. Kogu marsruut on järgmine: Lübeck–Gdansk–Kaliningrad–Šiauliai–Jelgava–Riia–Valka/Valga–Tartu–Narva–Peterburi. Via Hanseatica on strateegiliselt põhjalikult planeeritud ja kiiresti arenev arenguvöönd; rikka kultuuri- ja ajaloopärandiga piirkond; atraktiivne ja kvaliteetne külastuspiirkond – arendatud infrastruktuuriga teede, kvaliteetsete turismitoodete ja teenustega; eriline ja huvipakkuv turismitoode – ühel reisil mitu riiki ja palju erinevaid kultuure. Via Hanseaticast kujundatakse kultuuri- ja ajaloohuvilisele turistile suunatud turismimarsruut, mis peaks seonduma meeltes põneva ajaloo, kauni arhitektuuri ja vaatamisväärsuste, uute teadmiste ja üllatavate faktidega, mitmekesise kultuuri, hea toidu, mõnusa õhkkonna, sõbralike inimeste ja kõige sellega, mis teeb külastaja reisi unustamatuks ja eriliseks. Via Hanseatica maismaakoridor läbib järgmisi Euroopa linnu: Kiel–Berliin–Varssavi–Kaunas–Riia–Valga–Tartu–Jõhvi–Narva–Peterburi. Aastal 2012 ühendas 45 partnerorganisatsiooni oma jõud, et kasutada Eesti, Läti ja Venemaa territooriumil asuvat rahvusvahelist Via Hanseatica turismimarsruuti maksimaalselt ära. See tähendab, et loodi ühised Via Hanseatica näidismarsruudid ja -paketid, tugev partnerlussuhe kohalike võimude, ettevõtjate ja turismiarendajate vahel ning muudeti Via Hanseatica võimalikult nähtavaks nii omade kui külaliste jaoks. Kokku jääb sellele alale nii 600 kilomeetrit looduslikku ilu kui ka suurepäraseid mõisahooneid ja aktiivpuhkuse paiku. Loodud on Via Hanseatica veebileht ja välja töötatud reisiplaanur . Arendamise tulemusena on kasutajatele kättesaadavad ka Via Hanseatica mobiilirakendused Androidi ja iOSi operatsioonisüsteemiga mobiilseadmetele. Via Hanseatica teele jäävatest turismiinfopunktidest leiab soovija ka teekonna trükikaardi. 2014. aasta märtsis ilmus trükist Via Hanseatica raamat-reisijuht, mille autor on kirjanik Sass Henno. Reisiraamat on tänapäevane romantiline reisilugu noorest vene ärimehest Markist, tema abikaasast Nadiast ning nende kahest lapsest, kes võtavad ette teekonna mööda Via Hanseaticat. Raamat ühendab kirjaniku fantaasiarikka loo ning kogu praktilise Via Hanseatica teele jääva info. Mitmes keeles raamat on veebis tasuta loetav . Hamburg Lübeck Rostock Szczecin Koszalin Słupsk Gdańsk Elbląg Kaliningrad Klaipeda Riia Valga Tartu Narva Peterburi I üle-euroopaline transpordikoridor Via Hanseatica veebileht Via Hanseatica reisiplaanur Via Hanseatica veebirakendus Androidile Via Hanseatica veebirakendus iOSile Via Hanseatica raamat-reisijuht Via Hanseatica koduleht Via Hanseatica reisiplaanur Seiklused Via Hanseatical – Facebooki kogukond Via Hanseatica mobiilirakendus Androidile Via Hanseatica mobiilirakendus iPhone'ile Eesti võimalused Soome lahe kasvukolmnurgas, Kultuur ja Elu 4/2005
Loendur

Loendur on impulsside loendamiseks ettenähtud loogikalülitus. Loendur on register, millesse salvestatud arv sisendile antud signaali mõjul muutub ühe võrra. Loendurid jagunevad kaheks vastavalt loendamise suunale Summeerivad – loendavad päripidi ehk suurenemise suunas Lahutavad – loendavad tagurpidi ehk vähenemise suunas Loendurid jagunevad sõltuvalt info ülekandmise viisist kaheks Asünkroonne jadaülekandega loendur Asünkroonse ehk jadaülekandega loenduri puuduseks on signaalide ülekandmisel tekkiv hilistumine, mis suureneb koos loenduri astmete arvuga. Hilistumine võib ületada takti kestvuse. Kuna asünkroonse jadaloenduri kõik astmed ei lülitu ümber samal ajahetkel siis ümberlülitumise protsessi ajal võib loenduri väljundis olla vale kood. Rööpülekandega (sünkroone) loendur. Sünkroonne – ehk rööpülekandega, toimub trigeritevaheline signaali ülekandmine kõigi astmete jaoks üheaegselt, mistõttu ei teki hilistumist. Ümberlülitumine toimub samaaegselt v. paralleelselt. Vastavalt enimkasutatavatele positsioonilisele arvusüsteemidele on tuntumateks loenduriteks: Kahendloendur – kahepositsiooniliste trigeritega st. igal arvu kohal on kaks võimalikku olekut - väljalülitatud (0) või sisselülitatud (1). Lihtsaim loendustriger moodustab kahendloenduri järgu (kahendarvu koha). Loendustegur=2n (n - loendurikohtade arv). Kahendloenduri väljundkood on kahendsüsteemis. Kümnendloendur – loendab samuti kahendsüsteemis 0000...1001. Seega on väljundis 2nd koodile vastavad kümnendnumbrid 0...9. Väljundkoodi mod=10, sellist koodi nimetatakse ka kahend-kümnendkoodiks. See tähendab, et loenduril on 10 erinevat kombinatsiooni, millega ta vastab sissetulevale impulsijadale. Loendurites kasutatakse ka mittepositsioonilisi koode Gray koodiga loendurid – Suvalise mooduliga e. naaberkoodid on koodid, mis erinevad teineteisest ainult ühe kahendjärgu (kahendarvu koha) poolest. Gray koodi puhul lülitub korraga ümber ainult 1 kahendkoht. Seetõttu ei teki vahepealseid parasiitolekuid (üleminekuolekuid).
Aden Abdullah Osman Daar

Osman Abdullah Osman Daar (9. detsember 1908 – 8. juuni 2007) oli Somaalia esimene president (1960–1967). Daar oli üks Somaalia iseseisvuse eest võidelnud Somaali Noorteliiga juhtfiguure. 1967. aastal teda tagasi ei valitud ning ta tõmbus poliitikast tagasi. Elu viimased aastad elas ta Lõuna-Somaalias. Ta oli vanim elusolev (endine) riigipea maailmas. Daar suri 99-aastaselt Keenias Nairobi haiglas pärast kahenädalast koomat.
Anthony Joseph Mamo

Sir Anthony Joseph Mamo (9. jaanuar 1909 – 1. mai 2008) oli Malta poliitik. Mamo oli Malta viimane kindralkuberner Suurbritannia võimu all. 1974–1976 oli ta ka just iseseisvunud riigi esimeseks presidendiks. Mamo oli üks võtmeisikuid Malta iseseisvumise juures. Pärast Aden Abdullah Osman Daari surma juunis 2007 kuni oma surmani mais 2008 oli ta vanim elusolev endine riigipea.
Ali Kelmendi

Ali Kelmendi (3. november 1900 Peć, Kosovo – 11. veebruar 1939 Prantsusmaa) oli Albaania kommunist, üks kommunistliku liikumise organiseerijaid Albaanias. Ali Kelmendi sündis vaeses talupoja perekonnas. Juunis 1924 võttis ta võitlejana osa Fan Noli juhitud ülestõusust Albaanias. Pärast Noli režiimi kukutamist emigreerus ta detsembris 1924 Itaaliasse, seejärel Austriasse ja seejärel Nõukogude Liitu, kus ta ühines albaania kommunistliku grupiga Kommunistlikku Internatsionaali kuuluva Kommunistlike Parteide Balkani Konföderatsiooni koosseisus. 1930 lähetas Kommunistlik Internatsionaal Kelmendi Albaaniasse kommunistlikku liikumist organiseerima. Ta püüdis kommunistlikku liikumist organiseerida ka Kosovos. Kelmendi organiseerimistöö ei kandnud erilist vilja, sest marksism ei leidnud Albaanias sobivat pinnast ning põrandaalune töö oli salapolitsei aktiivse tegevuse tõttu väga raske. Teda arreteeriti korduvalt. 1936 saadeti Kelmendi Albaaniast välja. Ali Kelmendi osales Hispaania kodusõjas Garibaldi-nimelise rahvusvahelise brigaadi koosseisus. 1939 andis Prantsusmaal koos teiste Albaania kommunistidega välja propagandistlikku ajalehte. Ali Kelmendi suri Prantsusmaal 11. veebruaril 1939.
Nerva

Nerva (Imperator Caesar Marcus Cocceii Nerva Germanicus Augustus; sünninimi Marcus Cocceius Nerva; 8. november 30 – 27. jaanuar 98) oli Vana-Rooma keiser 18. septembrist 96 kuni surmani (1 aasta, 4 kuud ja 9 päeva). Ta oli esimene "viiest heast keisrist". Nerva oli pärit silmapaistvast senaatori perekonnast ning oli abielu kaudu seotud Juliuste-Claudiuste dünastiaga. Ta oli enne keisriks saamist kahel korral konsul, 71. ja 90. aastal. Nerva oli salaja tegutsenud keisriks saamise nimel ning kui Domitianus mõrvati, haaras ta trooni. Paljud pensionile läinud riigimehed naasid tööle, et aidata Nerval impeeriumi valitseda. Nerva valitsemise üks juhtmõte oli propageerida, ja seda tegi ta oskuslikult, loobudes Domitianuse terroriseerivatest vahenditest, millega viimane kehtestas oma türannia. Tema valitsemisajal töötati välja ja viidi Itaalias läbi agraarreform ja viimane lex populi (rahvaseadus) Rooma ajaloos. Nerva valitsusele on ka omistatud alimenta loomist, mis on süsteem või fond Itaalia vaesete laste aitamiseks, kuid on võimalik, et selle töötas välja hoopis Nerva järglane Traianus. Võimu ja järglase kindlustamiseks lapsendas ja võttis oma kolleegiks Marcus Ulpius Traianuse, kes oli varem ühe Germaania provintsi kuberner. Nerva lõi sellega adoptiivkeisrite dünastia. Traianusest sai keiser pärast Nerva surma. Nerva suri loomulikku surma. "Nerva". Britannica. 1. jaanuar 2021. Vaadatud 10.06.2021.
Pinumälu

Pinumälu ehk pinu (ka magasin) on andmestruktuur, milles sinna viimasena kantud andmed võetakse esimesena välja. Sellist pöördusviisi nimetatakse LIFO-meetodiks (last in, first out – 'viimasena sisse, esimesena välja'). Pinus võib esineda eri tüüpi andmeid, kuid nendega peamiselt tehtavad operatsioonid on pinusse paigutamine (push) ja pinust väljalükkamine (pop). Mõlema operatsiooniga uuendatakse pinuviidet, milleks on pinutipu aadressile osutav muutuja või register. Tegemist on protseduuriga, mis tegeleb andmestruktuuride loeteluga, kus järjest kantakse andmeid mälusse, mis uuesti pealt järjest vastavalt vajadusele välja võetakse. Andmete lugemiseks või kirjutamiseks läheb vaja vaid ühte binaarkujul olevat viita arvuti mälupiirkonnale, kust pinu algab. Piltlikult võib kujutada seda kui protseduuri, kus pabereid lisatakse ühekaupa üksteise otsa ja vastavalt vajadusele võetakse neid sealt ühekaupa. Kui tekib vajadus võtta välja pealt viies element, tuleb esmalt ära tõsta tema peal olnud neli elementi, ning alles siis pääseb soovitud elemendile juurde.
Kollane raamat

"Kollane raamat" on üks "Vikerkaareraamatutest". See raamat ilmus 1985. aastal ning kirjeldab firmade Sony ja Philips nägemust arvutitel kasutamiseks mõeldud CDdest ehk CD-ROMidest. See standard käsitleb üksnes füüsilist standardit. Loogilise formaadi jaoks jäi esialgu standard kirjeldamata – selle jaoks võeti aga suhteliselt ruttu vastu standard ISO 9660.
Vikerkaareraamatud

Vikerkaareraamatud on erinevaid CD-de formaate kirjeldavad standardid.
CD-RW

CD-RW (ehk Compact Disc-ReWritable; varem CD-E ehk Compact Disc-Erasable) on optiline ketas, millele saab kirjutada mitu korda ja mida saab lugeda palju kordi. CD-RW sarnaneb ehituselt CD-R-iga, kuid andmekihi pind koosneb erilistest keemilistest komponentidest, mis sõltuvalt temperatuurist muudavad oma olekut või säilitavad selle. Kristalliseerudes peegeldab pind rohkem kui mittekristalliseerunud pind. Samalaadselt CD-R-iga salvestatakse andmed binaarkujul, ehk ühtede ja nullide jadana. Lugemisel on mittekristalliseerunud ala 1 ja kristalliseerunud ala 0. CD kirjutamine toimub vastavalt laserilt eraldatud kuumusele, mis oleks järjekorras lugemine (0,1–0,7 mW) kustutamine (3–7 mW) kirjutamine (9–15 mW) Keskmiselt talub üks CD-RW kuni 1000 korda kirjutamist ja kustutamist. Vikerkaareraamatud
Laredo (Texas)

Laredo on linn Ameerika Ühendriikides Texases, Webbi maakonna halduskeskus. Linn asub Mehhiko piiri ääres Rio Grande jõe kaldal. Teisel pool jõge asub Mehhiko linn Nuevo Laredo. Elanike arv on 2020. aasta seisuga 263 640. Aastal 2010 oli elanikke 236 091. See on elanike arvult osariigi kolmas linn ning Mehhiko piiri ääres asuvatest USA linnadest San Diego ja El Paso järel kolmandal kohal. Laredo asutasid hispaania kolonistid 1755. aastal. Laredo on saanud nime Hispaanias asuva samanimelise linna järgi. Laredo on suurima ladinaameeriklaste osatähtsusega suurlinn Texase osariigis – 2022. aastal moodustasid ladinaameeriklased linna elanikkonnast 95,5%. Laredos asub kiirtee Interstate 35 kõige lõunapoolsem punkt. San Agustini katedraal Laredo kaart (1892) Webbi maakonna haldushoone 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.  Laredo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Laredo koduleht
Sofia Gyllenhielm

Sofia Johansdotter Gyllenhielm (1559–1583 Tallinn) oli Rootsi kuninga Johan III vallastütar, Pontus De la Gardie abikaasa ning Jakob ja Johan De la Gardie ema. Sofia Johansdotter sündis Johan III ja Karin Hansdotteri abieluvälisest suhtest. Lapsepõlve veetis ta ema juures Soomes. 1576. aastal sai temast oma tädi Elisabet Vasa õuedaam. Samal aastal kihlas isa ta oma soosiku, prantsuse päritolu Rootsi väejuhi Pontus De la Gardiega. 1577. aastal aadeldati Sofia, tema vend Julius ja õde Lucretia ning nad said perekonnanimeks Gyllenhielm. 14. jaanuaril 1580 toimus nende pulmapidu Vadstena lossis. See oli suur tseremoonia, kus oli nii palju külalisi, et kirikus purunes nende raskuse all palkon ja vähemalt üks inimene hukkus. Juuresolevad katoliiklased tõlgendasid seda Jumala kättemaksuna kuninga õukonnale, kes olid protestandid. Sofia Gyllenhielm kolis koos oma abikaasaga 1581 Tallinna. Ta suri sünnitusel 1583. aasta juunis ja on maetud sarkofaagi Tallinna Toomkirikus. Sofia Johansdotter abiellus 14. jaanuaril 1580 Vadstena lossis prantsuse päritolu Rootsi väejuhi Pontus De la Gardiega. Abielust sündisid Brita De la Gardie (1581–1645), abiellus 1614 feldmarssal Jesper Mattson Cruusiga (surnud 1622); Johan De la Gardie (1582–1642), Rootsi riigitegelane, Ekholmi vabahärra; Jakob De la Gardie (1583–1652), Rootsi riigitegelane, Läckö krahv. 1332 P. De la Gardie ja S. Gyllenhielmi hauamonument-sarkofaag ja epitaaf, A. Passer, 1589-1595 (dolomiit, Märjamaa kivi, graniit, osaline kullatis) • Mälestised Anders Anton von Stiernman: Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ...1 (1754) s. 62
Josef Hoop

Franz Josef Hoop (14. detsember 1895 Eschen – 19. oktoober 1959 Vaduz) oli Liechtensteini poliitik, aastatel 1928–1945 Liechtensteini valitsusjuht. Liechtensteini Maapäev valis Hoopi 4. augustil 1928 riigi uueks valitsusjuhiks. Temast sai Josef Ospelti järel teine Progressiivse Kodanikepartei esindaja sellel ametikohal. Märtsis 1938 pidas ta läbirääkimisi nii Viinis kui ka Berliinis, et välja selgitada Liechtensteini tulevik pärast Austria okupeerimist natsionaalsotsialistliku Saksamaa poolt. Hitlerilt sai ta kinnituse, et kääbusriik ei paku Saksamaale mingit huvi ja selle liitmist Saksamaaga ei kavandata. Alates 30. märtsist 1938 juhtis ta koalitsioonivalitsust, kuhu kuulusid nii Progressiivne Kodanikepartei kui ka Isamaaline Liit. Hoopi ajal alguse saanud süsteem, kus valitsuses oli alati esindatud nii valimised võitnud kui ka kaotanud partei, toimis aastani 1997. Tema valitsus ei teinud kaua aega takistusi juudi päritolu emigrantidele, kes põgenesid Austriast Liechtensteini. Alles Šveitsi valitsuse poliitiline surve sundis ka Hoopi valitsust 1. detsembril 1938 juutide sissesõidu Liechtensteini keelustama. 9. novembril 1944 pikendas Maapäev tema volitusi peaministrina veel kuueks aastaks. Järgmise aasta 3. septembril astus Hoopi valitsus siiski ametist tagasi ja uueks valitsusjuhiks nimetati tema erakonnakaaslane Alexander Frick. Hiljem oli Josef Hoop Liechtensteini saadik Austrias ja aastatel 1958–1959 Liechtensteini Maapäeva president. Ta kandis vürstliku õigusnõuniku (Fürstlicher Justizrat) tiitlit. Tema nime kannab üks tema sünnilinna Escheni tänavatest (Dr. Josef Hoop Strasse).
Malle Hämarik

Malle Hämarik (neiupõlvenimega Malle Mälksoo; 22. juuni 1958 Rakvere – 2. veebruar 2007) oli eesti lastearst, lasteneuroloog. Ta lõpetas 1976. aastal Abja Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna lastearstina. Kuni 1984. aastani töötas Pärnu haigla sünnitusosakonnas pediaatrina. Aastal 1984 jätkas õpinguid Tartu Riikliku Ülikooli neuroloogia ja neurokirurgia kateedri aspirantuuris. 1988. aastal kaitses dissertatsiooni teemal "Asfüksias sündinud vastsündinute uurimine". 1987–1990 oli ta Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi Kardioloogia Teadusliku uurimise Instituudi teadur. 1990–2006 oli Hämarik Tartu Ülikooli lastekliiniku vanemassistent ja dotsent, töötades kuni aastani 2002 ka arsti ja õppejõuna. Hämarik oli Ludvig Puusepa nimelise Eesti Neuroloogide ja Neurokirurgide Seltsi Tartu osakonna juhatuse liige. Malle Hämarik Eesti Teadusinfosüsteemis Malle Hämarik 22.06.1958–02.02.2007 In memoriam. Eesti Arst, 3. märts 2007
1559

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1555 | 1556 | 1557 | 1558 | 1559 | 1560 | 1561 | 1562 | 1563 | ► | ►► 1559. aasta (MDLIX) oli 16. sajandi 59. aasta. 15. jaanuar – Elizabeth I krooniti Inglismaa kuningannaks. 10. juuli – François II sai Prantsusmaa kuningaks. Liivi sõda (1558–1583), Vene-Liivi sõda 25. juuli – Riias toimus Liivimaa maapäev, kus otsustati kehtestada erakorraline sõjamaks ja Vana-Liivimaal taastada üldine talupoegade sõjaväekohustus. ... Nurhaci, mandžu väepealik Sofia Gyllenhielm, Rootsi kuninga Johan III tütar 1. jaanuar – Christian III (Kristian III), Taani ja Norra kuningas 25. jaanuar – Christian II (Kristian II), Taani, Norra ja Rootsi kuningas 30. märts – Adam Ries, saksa arvutusmeister 10. juuli – Henri II, Prantsuse kuningas 18. august – Paulus IV (Gian Pietro Carafa), paavst 1555–1559 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 58
Surra veel üks päev

"Agent 007: Surra veel üks päev" (originaalpealkirjaga "Die Another Day") on 20. Bondi-film, mis valmis 2002. aastal. Selles filmis kehastas James Bondi neljandat ja viimast korda Pierce Brosnan. Vaatamata ligi 432 miljonilisele tulule ei olnud kriitikud filmist samal heal arvamusel liigsete CGI eriefektide kasutuse tõttu, lisaks hakkasid 11. septembri terrorirünnakute järgses maailmas Bondi-filmid alla jääma palju tõsisematele luureteemalistele filmidele, eriti viis kuud varem esilinastunud Bourne'i identiteedile. Bondi-ekspertide hinnangutes peetakse seda tavaliselt üheks kehveimaks koos filmidega "Veidi lohutust" ja "Spectre". James Bondi (Pierce Brosnan) ülisalajane missioon Põhja-Koreas kukub läbi reetmise tõttu ja ta langeb vaenlase kätte vangi. M (Judi Dench) unustab 007 olemasolu ning alles 14 kuud hiljem vahetatakse ta Zao vastu välja. Pierce Brosnan (James Bond) Halle Berry (Giacinta "Jinx" Johnson) Toby Stephens (Gustav Graves) Rosamund Pike (Miranda Frost) Rick Yune (Zao) Will Yun Lee (Kolonel Moon) Judi Dench (M) IMDb Elvy, Craig (5. veebruar 2020). "What Went Wrong With James Bond's Die Another Day". ScreenRant (inglise). Vaadatud 20. juulil 2024. "The best James Bond movies according to the experts and its biggest fans". uk.movies.yahoo.com (Briti inglise). 27. september 2021. Vaadatud 20. juulil 2024.
Võlur Oz

"Võlur Oz" (originaalpealkirjaga "The Wonderful Wizard of Oz") on 1900. aastal L. Frank Baumi kirjutatud lasteraamat. Eesti keelde on raamatu tõlkinud Ann Parts (ilmus 1983. aastal kirjastuse Eesti Raamat väljaandel) ning Peedu Haaslava (ilmus 1998. aastal kirjastuse Avita väljaandel, illustratsioonid Lisbeth Zwerger). Muinasjutt jutustab väikesest heatahtlikust tüdrukust Dorothyst, kelle keeristorm kandis tolmusest Kansase preeriast salapärasele Võlumaale. Seal sai ta endale heaks sõbraks rääkiva Hernehirmutise, koliseva Plekkmehe ja argpüksist Lõvi, kes kartis isegi oma varju. Koos asusid nad teele Smaragdlinna, et leida üles Võlur Oz, kes pidi olema võimeline täitma kõik nende soovid – Dorothy igatses tagasi koju, tema sõbrad aga soovisid endale inimlikke omadusi: tarka mõistust, hella südant ja vaprat hinge. Oma seiklusrikkal teekonnal tuli sõpradel kokku puutuda nii hea kui ka kurja nõiaga, enne kui nad jõudsid soovitud eesmärgini. Kas kõikide soovid täitusid? Jah, täitusid.
Ahtme soojuselektrijaam

Ahtme soojuselektrijaam oli soojuselektrijaam Ahtme linnaosas Kohtla-Järvel. Ahtme soojuselektrijaama (SEJ) ehitus algas 1942. aastal Teise maailmasõja ajal. Kuni Balti soojuselektrijaama valmimiseni oli Ahtme SEJ Eesti energiasüsteemi võimsaim jaam. Jaam suleti 2013. aasta jaanuaris Euroopa Liidu keskkonnanõuete tõttu. Jaam kuulus Viru Keemia Grupi kontserni tütarettevõttele VKG Energia OÜ. Kohtla-Järve Ahtme linnaosa soojuselektrijaama katlamaja korstnad 1996. aastal Ahtme elektrijaama korstna kokkutõmbe-rõnga montaaž 1996. aastal Ahtme soojuselektrijaama katlamaja korstna remont 60 meetri kõrgusel (1996) Ahtme, elektrijaama katlamaja korstnalt, 60 meetri kõrguselt (1996) Viktor Nikolai. "Ahtme kaevandus". // "90 aastat põlevkivi kaevandamist Eestis". Tehnoloogia ja inimesed". Toimetanud Kalle Suuroja. 2008. lk 162 Ahtme 360° aeropanoraam / aerofoto Ahtme soojuselektrijaama ajalugu (vaadatud 26.06.2012) Suurte põletusseadmete kontrollmõõtmised, OÜ Eesti Keskkonnauuringute keskuse aruanne; sisaldab Ahtme soojuselektrijaama iseloomustust (vaadatud 26.06.2012)
Võlur Oz (täpsustus)

"Võlur Oz" on lasteraamat. "The Wizard of Oz* on 1902. aasta näidend. "The Wonderful Wizard of Oz" on 1910. aasta film. "The Wizard of Oz" on 1921. aasta film, mis ei saanud valmis. "The Wizard of Oz" on 1925. aasta film. "Võlur Oz" on 1939. aasta film. "The Wiz" on 1975. aasta muusikal. "The Wiz" on 1978. aasta film. "Return to Oz" on 1985. aasta film (järg 1939. aasta filmile). ...
Eskalatsioon

Eskalatsioon on mingi tegevuse järkjärguline laiendamine või laienemine või intensiivistamine või intensiivistumine. Seda sõna kasutatakse kõige sagedamini sõjanduse ja poliitika valdkonnas.
Kumulatsioon

Kumulatsioon on kuhjumine või kuhjamine. Sõnal on eri valdkondades erinevad spetsiaalsed tähendused. Kumulatsioon on stiilivõte, mille puhul esitatakse ridamisi arvukalt sarnase tähenduse või funktsiooniga sõnu või fraase. Kumulatsioon on aine (eriti ravitoimega aine) kuhjumine organismis. Kumulatsioon on lõhkeaine mõju ruumiline suunamine. kumulatiivne mõju kumulatiivne sagedus kumulatiivlaeng
1585

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1581 | 1582 | 1583 | 1584 | 1585 | 1586 | 1587 | 1588 | 1589 | ► | ►► 1585. aasta (MDLXXXV) oli 16. sajandi 85. aasta. 3. märts – Itaalias Vicenzas avati Teatro Olimpico ... 11. juuni – Evert Horn, Rootsi sõjaväelane ... 3. aprill – Gabriel Kristiernsson Oxenstierna, Rootsi riiginõunik ja admiral 5. november – Pontus De la Gardie, Rootsi väejuht
Kontaminatsioon

"Kontaminatsioon" on mitmetähenduslik sõna. Kontaminatsioon on mitme kirjandus- või rahvaluuleteose või teoseosa sulandumine uueks teoseks või selle tulemusena tekkinud teos. Kontaminatsioon on uue keelendi moodustumine sarnaste keelendite sulandumisel või selle tulemusena tekkinud keelend. Kontaminatsioon on meditsiinis nakatumine või (toiduainete) saastumine haigustekitajatega. ...
Uroboros

Uroboros on end sabast õgiv müütiline madu või lohe. Tuntud juba Vana-Egiptuse Uues Riigis (u 1600 eKr). Egiptlaste juurest foiniiklasteni, sealt kreeklasteni ja ka Lääne alkeemikuteni jõudnud saba õgiv madu on sümboliseerinud lõpmatust, kõikehõlmavat loodust, lõpuleviimist, täiuslikkust, totaalsust, olemise lõpmatut ringi. Varastes müütides tähistas uroboros neitsilikku jumalannat, kes ilma mehe abita sünnitas kosmose; samas on teda fallilise olemuse pärast peetud ka mehelikkuse sümboliks. Kuna uroboros toitub iseendast, sümboliseerib ta aine muundumist, seega ka alkeemiat ennast. Ouroboros Miranda Bruce-Mitford, "Kogu maailma märgid & sümbolid". Inglise keelest tõlkinud Lauri Vahtre, kirjustus Varrak, Tallinn, 1997, lk 108
Membranoproliferatiivne glomerulonefriit

Membranoproliferatiivne glomerulonefriit (MPGN) on glomerulonefriidi vorm, mille korral tekib immuunkomplekside või ladestuste tagajärjel glomerulaarse basaalmembraani paksenemine ja mesangiotsüütide paljunemine. MPGN on sagedasim glomerulaarhaigus koertel. Haigust on kirjeldatud ka lammastel. Loomadel eristatakse kahte tüüpi membranoproliferatiivset glomerulonefriiti: I tüüpi ja II tüüpi MPGN I tüüpi MPGN – nimetatakse ka mesangiokapillaarseks glomerulonefriidiks, on immuunkomplekside ladestumine glomerulaarse basaalmembraani subendoteliaalsele pinnale, mis on sageli indutseeritud infektsioonhaiguste poolt. II tüüpi MPGN – nimetatakse ka tiheda ladestusega haigus, kus glomerulaarne basaalmembraan on paksenenud. Erinevalt I tüüpi MPGN immuunkomplekse glomerulaarsele basaalmembraanile ei ladestu. Mõlemal juhul põhjustab ladestumine komplemendi aktiveerumise. I tüüpi MPGN korral toimub komplemendi aktiveerumine klassikalist, II tüüpi MPGN korral aga alternatiivset aktivatsiooni teed mööda. MPGN ravis on oluline ravida põhipõhjust.