laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
François Englert

François Englert (sündinud 6. novembril 1932) on Belgia füüsikateoreetik. Englert sündis Etterbeekis (üks Brüsseli linnaosadest) juudi perekonnas. Belgia natside okupatsiooni ajal elas ta oma juudi päritolu varjates erinevates lastekodudes kuni Belgia vabastati Ameerika vägede poolt. 1955. aastal lõpetas Engler Brüsseli Vabaülikooli elektrotehnika erialal. Seal sai ta 1959. aastal PhD kraadi füüsikas. Aastatel 1959–1961 töötas ta Cornelli ülikoolis, algul Robert Brouti assistendina ja seejärel dotsendina. Seejärel naasis Engler Brüsseli ülikooli, kus sai professoriks. 1980. aastal moodustas ta koos Robert Broutiga uurimisrühma. 1998. aastal sai Engler emeriitprofessoriks. Alates 2011. aastast on ta külalisprofessor Chapmani ülikoolis Californias. Lisaks on ta aastast 1984 Tel Avivi ülikooli füüsika- ja astronoomiakolledži professor. 1964. aastal näitasid Braut ja Engler, et gabariidivektori bosonid võivad spontaanse sümmeetria purunemise käigus omandada nullist erineva massi. Lähtudes Goldstone'i teoreemi rakendamatusest väljade mõõtmisel, jõudis Peter Higgs samale tulemusele. Samal aastal avaldasid sel teemal artikli Gerald Guralnik, Carl Hagen ja Tom Kibble. Ajakirja Physical Review Letters korraldatud tseremoonial märgiti selle avastuse 50. aastapäeva tähistamiseks ära kõigi kolme artikli väärtus. 1982. aastal pälvis Engler Franchi auhinna ja 1997. aastal osakeste füüsika ja suure energiafüüsika auhinna (koos Brouti ja Higgsiga) lühi- ja pikajärguliste interaktsioonide ühendamise põhimõtte väljatöötamise eest massiivsete vektorbosonite loomise kaudu. 2004. aastal määrati talle Wolfi füüsikaauhind (koos Brouti ja Higgsiga) 2010. aastal Sakurai auhind osakeste füüsikas (jagati Gerald Guralnicki, Carl Hageni, Tom Kibble'i, Peter Higgsi ja Robert Broutiga) 2013. aastal Astuuria printsi auhind tehniliste ja teaduslike uuringute valdkondades koos Peter Higgsi ja CERNi instituudiga. 2013. aasta juulis andis Belgia kuningas Albert II talle parunitiitli. 2013. aastal anti talle ja Peter Higgsile Nobeli füüsikaauhind.
Frits Zernike

Frits Zernike (16. juuli 1888 Amsterdam – 10. märts 1966 Amersfoort) oli hollandi füüsik. 1953. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind faasikontrastmikroskoobi leiutamise eest. Oli valitud Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks. 1952 – Rumfordi medal 1953 – Nobeli füüsikaauhind Tolansky, S. (1967). "Frits Zernike 1888-1966". Biographical Memoirs of Fellows of the Royal Society. Lk 392–402.
Huutor

Huutor (vene keeles ху́тор, ukraina keeles ху́тiр, leedu keeles viensėdis) on väikse küla tüüp Ida-Euroopas endise Rzeczpospolita aladel, Ukrainas ja Lõuna-Venemaal. Algselt tähendas sõna külast väljaspool asuvat üksiktalundit. Max Vasmeri hinnangul jõudis sõna slaavi keeltesse germaani aladelt, pärinedes kas siis vanast rootsikeelsest sõnast hundari või saksakeelsest sõnast hufe. Algselt levinud asulatüüp kujunes XVI-XVII sajandil valdavaks Ukrainas, levides sealt koos kasakatega Lõuna-Venemaale, sellal kui tihedama asustusega Rzeczpospolita aladel kujunesid huutorid sageli mõisadeks. Huutori elanikud pidid sõja korral sõjaväele andma ühe täisvarustuses sõjamehe, kas siis jalaväelase või ratsaniku. Max Vasmer Russisches etymologisches Wörterbuch, Heidelberg 1953–1958 Władysław Kopaliński Słownik wyrazów obcych i zwrotów obcojęzycznych Futor Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. T. II: Derenek – Gżack. Warszawa, 1881.
Rajoon (Valgevene)

Rajoon (valgevene keeles раён) on 2. järgu haldusüksus Valgevenes. 2011. aasta seisuga oli Valgevenes 118 rajooni, kuuest oblastist igaühes 16 kuni 22. Pealinn Minsk moodustab omaette haldusüksuse, mis ei kuulu Minski rajooni ega Minski oblasti koosseisu.
Shermani maakond (Texas)

Shermani maakond (Sherman County) on maakond USA-s Texase osariigis. Maakonna halduskeskus on Stratford. Maakonna pindala on 2391 km², millest 1 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 3034. 2000. aastal oli seal 3186 elanikku. Shermani maakonna koduleht (inglise keeles)
Piiri kõrtsihoone

Piiri kõrtsihoone on 19. sajandi esimesel poolel rajatud maanteekõrtsi hoone, mis asub Vana-Vastseliina külas piiskopilinnuse varemete lähedal Vastseliina–Meremäe–Kliima tee ääres. Kõrtsihoone on arvele võetud ehitismälestisena. Maakividest rajatud kahe talliosaga hoonel on põiksuunaline tellistest juurdeehitis ja kõrge kelpkatus. Piiri kõrtsihoone kultuurimälestiste riiklikus registris Piiri kõrtsihoone kultuurimälestiste riiklikus registris
Ōshikōchi no Mitsune

Selles Jaapani isikunimes on perekonnanimeks Ōshikōchi. Ōshikōchi no Mitsune (凡河内 躬恒; 859 – 925) oli Heiani ajastul elanud jaapani ametnik ja waka-luuletaja, üks kolmekümne kuuest luulepühakust. Ta oli üks 905. aastal ilmunud esimese keiserliku luuleantoloogia "Kokin Wakashū" ("Vanema ja praeguse jaapani luule kogu") koostajaid. Keiserlikesse luuleantoloogiatesse on jõudnud ligi 200 tema luuletust, samuti valis luulekriitik Fujiwara no Teika ühe tema luuletustest "Hyakunin Isshusse". Ta oli luuletaja Ki no Tsurayuki sõber ja käis koos temaga luuletaja Fujiwara no Kanesuke korraldatud koosviibimistel. Selden, Kyoko (2015). "Three Heian Poems" – Review of Japanese Culture and Society Volume 27, Special Issue 2015. lk 275-278. DOI:10.1353/roj.2015.0016 Fujiwara no Teika; Allik, Alari (2014). Sada luuletust, sada luuletajat. Tallinna Ülikooli kirjastus. Tallinn. lk 91. ISBN 9789-985-58-775-1 Valik Mitsune luuletusi. Wakapoetry.net (inglise keeles)
Solidus

Solidus oli Rooma keisririigi hilisema perioodi kuldmünt. Esimesena vermis solidused Diocletianus 301 aastal pKr. Kuna ringlusse läinud müntide arv oli väike, ei omanud see majanduslikku efekti. Lõplikult asendas endise kuldmündi aureuse solidustega Constantinus Suur. Kuldmünt kaalus u 5,5 grammi ja 72 münti vastasid ühele Rooma naelale kullas. Hiljem oli solidus kasutusel Bütsantsi riigis kuni selle riigi lõpuni. Soliduse järgi on saanud nimetuse itaalia hõbemünt soldo ja prantsuse münt sou. Eestist on leitud kaks solidust: Ida-Rooma keiser Theodosius II münt Vilsandilt ja Lääne-Rooma keisri Valentinianus III münt Saaremaalt Pajumõisast. "Antiigileksikon" 2. köide, Tallinn, Valgus, 1983 lk 178 Dieter Quast: Ein skandinavisches Spathascheidenmundblech der Völkerwanderungszeit aus Pikkjärve (Polvamaa, Estland). "Jahrbuch des Römisch-germanischen Zentralmuseums Mainz" 51 (2004): 243-281  Solidus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sepa tänav (Viljandi)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sepa tänav on tänav Viljandi vanalinnas. Tänav ühendab Munga ja Pikka tänavat. Tänava pikkus on 108 meetrit. Saksa keeles on tänava nimekujud Schmiedengasse ja Schmiedenstrasse. Tänav on keskaegset päritolu ja on linnaplaanidel alates 1784. aastast. Tänava vana struktuur on põhimõtteliselt säilinud. Uuringute käigus on tuvastatud kolm munakivisillutist. Sillutistealune kultuurkiht on oletatavalt tekkinud 13. sajandi teisel poolel või 14. sajandil. Tänav on uue kivikatte saanud tõenäoliselt 16. sajandi teisel poolel ning see on püsinud kasutusel ka sõdade ajal. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018. "Viljandi vanalinna tänavatevõrgu ajalooline kujunemine" (PDF). Riigi Teataja. Vaadatud 27.03.2017.
Sabiha Gökçen

Sabiha Gökçen (22. märts 1913 Bursa – 22. märts 2001 Ankara) oli türgi naislendur. Sabiha oli üks kaheksast Atatürki kasutütrest. 23-aastaselt sai temast esimene Türgi naishävituslendur. Tema nime kannab üks kahest Istanbuli rahvusvahelisest lennujaamast, Sabiha Gökçeni lennujaam. Naughton, Russell (2014). "Sabiha Gokcen (1913-2001), Pioneer Aviatrix". Hargrave Pioneers of Aviation. Vaadatud 17. novembril 2014. "First Female Combat Pilot". Guinness World Records Official Web Site. Vaadatud 15. mail 2016.  Sabiha Gökçen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Otsesissepritse

Otsesissepritse (FSI) on patenditud otsene kütuse sissepritsesüsteem, mille on välja arendanud Volkswagen AG. See on kasutusel ka luksus-tütarettevõttes Audi AG. See võeti esimest korda kasutusele aastal 2000, kui Volkswagen tutvustas 1,4-liitrist stratifitseeritud otsesissepritsega rida-4 mootorit Volkswagen Lupo linnaautos. Süsteem võeti üle Audi Le Mans prototüüp-ralliautolt R8 ja on sellest ajast alates laienenud kogu Volkswageni kontserni bensiinimootorite nimistusse. VW/Audi on sellele ka hiljem lisanud turboülelaadimise, andes sellisele kooslusele lühendi TFSI (Turbocharged Fuel Stratified Injection). Hiljem aga lõpetasid VW ja Audi sellises koosluses tähe F kasutamise, sest see viitab kõigest sõnale "kütus", mille lisamine nimetusse muutus ebaoluliseks, mistõttu võib Audi ja VW uuematel autodel näha seega ainult TSI tähistust.
Lidija Zvereva

Lidija Zvereva (1890 Peterburi – 15. mai 1916 samas; sünninimi Lidija Vissarionova Lebedeva, Лидия Виссарионовна Зверева) oli vene esimene ja maailma kaheksas naislendur. "Lidia Zvereva". Centennial of Women Pilots. Vaadatud 1. oktoobril 2017.
Naujamiestis (Kaunas)

Naujamiestis on Kaunase linnaosa, mis asub linna keskosas Centrase valla territooriumil. Naujamiestis asub Nemunase kaldal, see piirneb läänes Senamiestisega, põhjas ja kirdes Žaliakalnisega ja kagus Šančiai vallaga. Linnaossa jäävad aastal 1939 püstitatud Kaunase linnavalitsuse hoone, aastal 1895 valminud Kaunase peakirik, aastal 1685 rajatud karmeliitide kirik, aastal 1940 valminud kalvinistide kirik, selsamal aastal valminud kino „Romuva“ hoone, Kaunase riiklik muusikateater, Kaunase sõjandusmuuseum, Kaunase maaligalerii, Kaunase zooloogiamuuseum ja Kaunase Muusikateater. Aastal 1862 valmis karmeliitide kalmistul asuv õigeusu kirik, mida kasutavad praegu Kaunase vanausulised. Samuti asub seal aastal 1930 valminud Kaunase uus mošee, mille arhitektideks olid Vaclovas Michnevičius ja Adolfas Netyksas. Naujamiestisesse jääb ka Kaunase kariljon. Linnaosa läänepiiril asub Kaunase vanalinna piiranud müüri ainus säilinud torn - Möldritorn. Naujamiestise kaguservas asub Kaunase raudteejaam. Nemunase jões asub Nemunase saar, millel asub Žalgirio Arena. Aastal 1842 sai Kaunasest Kovno kubermangu halduskeskus, mis tõi kaasa linna kiirema kasvu. Nii alustati aastal 1847 senisest linnast ida poole uue Naujamiestise linnaosa (tõlkes Uuslinn) rajamist. Aastail 1861–1862 valmis Peterburi-Varssavi raudtee ja sellele rajati Vilniusest Königsbergi viiv haru, mis läbis ka Kaunast. Raudteejaam rajati just Naujamiestisesse. Uus linnaosa rajati korrapärase tänavavõrgustikuga, aastal 1871 koostatud linnaplaanil on ka näha linnaosa tähtsaimat tänavat Laisvės alėja. Aastaks 1923 oli Naujamiestises 16 898 elanikku. XX sajandi alguses sulas linnaosaga ühte ka varasem Karmelitai ehk Kaunakiemise linnaosa, kus asus karmeliitide kirik. Aastal 1923 oli Karmelitais 6330 elanikku. Aastal 1859 suleti Kaunase vana kalmistu ehk Karmeliitide kalmistu ja kujundati ümber pargiks. Aastal 1982 muudeti Laisvės alėja osaliselt jalakäijate tänavaks. Jalakäijate tsooni pikkus on 1621 meetrit ja tegemist on Ida-Euroopa pikima jalakäijate tänavaga. Kaunase mošee Vanausuliste kirik Möldritorn Kalvinistide kirik Kaunase muusikateater Nijolė Lukšionytė-Tolvaišienė. Gubernijos laikotarpis Kauno architektūroje. – K.: VDU leidykla, 2001. – 41-42 lk. – ISBN 9986-501-81-4 Kauno Laisvės alėja
Kaunase vanalinn

Senamiestis ehk Kaunase vanalinn on Kaunase linnaosa, mis asub linna keskosas Centrase valla territooriumil. Senamiestis asub Nemunase ja Nerise ühinemiskohas, see piirneb idas Naujamiestisega, põhjas aga Žaliakalnisega. Asutustest paiknevad Kaunase vanalinnas Kaunase Vaimulik Seminar, Püha Ignatius Loyola kolleegium, Vilniuse ülikooli Kaunase osakond, mitmed Kaunase Kolleegiumi teaduskonnad, Vytautas Suure Ülikooli katoliku teoloogia fakulteet. Seal asuvad ka kommunikatsiooniajaloo muuseum, Maironise leedu kirjandusloo muuseum, Leedu meditsiini- ja farmaatsiaajaloo muuseum. Senamiestises on säilinud mitmeid ajaloolisi hooneid, millest vanimad on veel gooti stiilis. Seal asuvad aasta 1400 paiku rajatud Vytautas Suure kirik, aastal 1497 valminud Kaunase Püha Jüri kirik, Kaunase Püha Kolmainu kirik aastast 1634, XV sajandil rajatud Peeter-Pauli peakatedraal, Kaunase Püha Sakramendi kirik aastast 1690, Kaunase luteri kirik aastast 1683, XV sajandil rajatud Kaunase Püha Gertruda kirik, samal sajandil rajatud Kaunase Püha Nikolause kirik, ja Kaunase Püha Francis Xavieri kirik aastast 1720. Lisaks sakraalarhitektuurile on seal tähelepanuväärsematest ehitistest veel Kaunase linnus, aastal 1542 rajatud raekoja hoone, Perkūnase maja, Sirutiste maja, XVII sajandil ehitatud Zabiełłode maja, aastal 1850 valminud Kaunase sünagoog, ja Hansa Liidu laohoone. Kuna Senamiestis (tõlkes Vanalinn) on sisuliselt Kaunase vanalinn, siis langevad linnaosa ja linna varasem ajalugu ühte. Algselt oli linnaosa radiaalse planeeringuga, ent aastal 1540 kavandati sinna uus nelinurkse paigutusega tänavate võrgustik. Väljaspool Senamiestist paiknes ainult tänaseks Naujamiestisega kokku kasvanud Karmelitai ehk Kaunakiemise linnaosa. Aastal 1842 sai Kaunasest Kovno kubermangu halduskeskus, mis tõi kaasa linna kiirema kasvu. Nii alustati aastal 1847 senisest linnast ida poole uue Naujamiestise linnaosa (tõlkes Uuslinn) rajamist, mis muutis Senamiestise üheks Kaunase linnaosaks. Senamiestise ja Naujamiestise linnaosi ühendavatest tänavatest tähtsaimaks kujunes Laisvės alėja, mis ulatus Kaunase Raekojja platsile. Aastaks 1923 oli Senamiestises 17 167 elanikku. Aastal 1939 rajati Senamiestisesse raamatukogu. Aastal 1982 muudeti Laisvės alėja osaliselt jalakäijate tänavaks. Sealse jalakäijate tsooni pikkus on 1621 meetrit ja tegemist on Ida-Euroopa pikima jalakäijate tänavaga. Aastal 1993 rajati Nemunase ja Nerise ühinemiskohta 12,69 hektari suurune Santaka park, kuhu hiljem rajati ka BMX rattapark. Sünagoog Zabiełłode maja Raekoda vana Hansa Liidu ladu Santaka park Kauno Laisvės alėja "Santakos parke – nauja erdvė jaunimui". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. märts 2017. Vaadatud 1. oktoobril 2017.
Nisu eksportivate riikide loend

Järgneva tabel loetleb 50 suurimat nisu eksportivat riiki 2016. aastal järjestatuna eksporditoodangu väärtusele USA dollarites. Nisu importivate riikide loend Daniel Workman: Wheat Exports by Country worldstopexports.com, 10. mai 2017
Vaidu Vidil

Vaidu Vidil (ka Vaido Vidil; 24. detsember 1949 Tartu – 30. september 2017 Udmurtia, Venemaa) oli eesti filmioperaator, siiditrüki asjatundja ja munitsipaalpoliitik. Vaidu Vidil lõpetas 1968. aastal Tartu 5. Keskkooli, seejärel alustas õpinguid Tartu Ülikooli eesti keele ja filoloogia erialal, viimane jäi siiski lõpetamata. Läbi aastate tegeles ta peamiselt siiditrüki ja filmindusega. Projektidena võib välja tuua näiteks selle, et kunagised Tartu Maratoni numbrid olid kästisi numberhaaval trükitud just tema poolt, samuti olid kunagi populaarsed vimplid mida telliti sadades kui mitte tuhandetes eksemplarides. Olles aja jooksul omandanud osavuse nii kujundamise kui ka trüki valdkonnas, jõudis ta elu ajal kujundada ja valmistada eri materjalidest vistiitkaarte, pakendeid, reklaame jm. Ta oli seotud ettevõtetega Agile OÜ, Liiwimaa Antiik MTÜ, IDENT MTÜ, Kanepi Loomekeskus OÜ. Oma elu teises pooles avastas ta aga enda jaoks rohkem filminduse, ta oli kohal enamikul Setumaa piirkonna folkloori sündmustel ja talletas need kas dokumentaalfilmide või ka tellimustöödena. Vaidu tegi ka kaastööd Soome televisioonile, peamiselt tegi ta Setumaaga seotud uudislugusid. Vaidu oli muusikalise dokumentaalfilmi "Pillipuu helisevad oksad" (2013) operaator. On olnud Otepää Talveöölaulupeo filmi operaator. Vaidu elas viimased kolm aastakümmet Lõuna-Eestis Kanepis Piigandi külas. 2013. aastal valiti ta Kanepi vallavolikogu esimeheks. "Okupeeri oma müür" (2013) – operaator Tartu Tamme Gümnaasiumi lennud Kanepi vallavolikogu töömailt Kanepi Teataja, aprill 2013. Vaidu Vidili filmid YouTube'is Donuška leelo https://www.youtube.com/watch?v=QNwfEoJdvu8 ITI leeväküük Obinitsas, Ljuda Ruukel ja Udmurdi perepetšid https://www.youtube.com/watch?v=lZIWvRCXB2U Pakutrükk - koolitus Obinitsas https://www.youtube.com/watch?v=X4b4sRsN2cY Seto värvilise pitsi päevad. Lõpetamine. https://www.youtube.com/watch?v=RzfUU7uCXTs Mida ja kuidas setod kannavad https://www.youtube.com/watch?v=pNOUL_1PzZQ Kaetud peaga naised https://www.youtube.com/watch?v=GUMYtnQstgA Kangelane tuleb koju https://www.youtube.com/watch?v=1UNwF7JmqKE MII', SETO'! https://www.youtube.com/watch?v=vp8TqE_Wr84 Seto tare avamine Eesti Vabaõhumuuseumis https://www.youtube.com/watch?v=dZMrSw1M4LE SETO ASI? HD https://www.youtube.com/watch?v=CGdnr1UqeDM Talveöölaulupidu 2016 https://www.youtube.com/watch?v=ua9ZYRABtQA Valli Moro aastal 2012 https://www.youtube.com/watch?v=moxe_aOh0i8 Vaidu Vidili film “Seto asi?” Mõttõmustri’ Setomaast ja setos olõmisõst vai ullimajast paradiisi http://www.setomaa.ee/vaidu-vidili-film-zseto-asiz-mottomustriz-setomaast-ja-setos-olomisost-vai-ullimajast-paradiisi Kanepi vald 25 https://www.youtube.com/watch?v=nIK-UcgSK7Y Kanepi vägi https://www.youtube.com/watch?v=BqsIMO5ykgY
Kataloonia lambakoer

Kataloonia lambakoer on Hispaaniast Katalooniast pärinev koeratõug. Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas järgmist: "Kataloonia lambakoer põlvneb Püreneede Katalooniasse jäävast osast ning on oma üldise kasutusotstarbe tõttu, milleks on nimelt karja juhtimine, laialt levinud kõigis peamistes Kataloonia karjakasvatuspiirkondades." Samas allikas on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Hästi eemalehoiduv, elav ja intelligentne koer, väärika pilguga, austusväärse, maalähedase olemusega, karjusele ja tema hoolde usaldatud karjale ennastohverdavalt truu" Pildid "CATALONIAN SHEEPDOG" (pdf) (inglise). FCI. Vaadatud 30.09.2017. "Kataloonia lambakoer" (pdf). EKL. Vaadatud 1.10.2017. Desmond Morris: Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3  Kataloonia lambakoer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kataloonia lambakoer koer.ee saidil
Aureus

Aureus (ladina keeles "kuldne") oli Vana-Rooma kuldmünt. Aureuste vermimine toimus alates 1. sajandist eKr. Julius Caesari ajal kaalus aureus 8,19 grammi ning 40 münti vastasid ühele Rooma naelale kullas. Aureus võrdus 25 hõbemündiga, milleks olid denaarid. Aureus levis ka paljudesse teistesse maadesse. Et pidurdada kulla väljavoolu riigist, vähendasid hilisemad keisrid aureuste kaalu: Nero ajal kaalus münt 7,28 grammi, Caracalla vähendas kaalu 6,5 grammini. Kui 4. sajandi alguses pKr alustas Diocletianus soliduste vermimist aureuste asemel, oli mündi kaal 5,46 g. Constantinus Suure ajal vähendati kaalu 4,68 grammini. "Antiigileksikon 2. köide", Tallinn, Valgus 1983, lk 79  Aureus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jaamamõisa (küla)

Jaamamõisa oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Köstrimäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Järvekülä (Põlvamaa)

Järvekülä (ka Järveküla, Järve) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Kanassaare küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kaagu (Urvaste kihelkond)

Kaagu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Hänike küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Urvaste kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kallastõ

Kallastõ oli mitme Võrumaa küla nimi: Kallastõ (Võru vald) Kallastõ (Haanja vald) Kallastõ (Hargla kihelkond) Kallaste (linn) Kallaste (täpsustus)
Valuiki rajoon

Valuiki rajoon (vene keeles Валуйский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Belgorodi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Valuiki linn. Rajoon piirneb kirdes Krasnogvardeiskoje rajooniga, idas Veidelevka rajooniga, kagus Luhanski oblastiga Ukrainas, edelas ja läänes Harkivi oblastiga Ukrainas ning loodes Volokonovka rajooniga. Rajooni pindala on 1709,6 km². Elanike arv oli 2012. aastal 68 237, 2009. aastal 69 701 ja 2002. aastal 36 601. Valuiki rajoonis on 82 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Valuiki linna ja Urazovo alevi) ning neljateistkümne külaasunduse koosseisu.
Kalli (Võrumaa)

Kalli oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mõksi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1940. aastatel.
Kanamõtsa

Kanamõtsa (ka Kanametsa) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tagaküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kanariku

Kanariku on küla Võru maakonnas Võru vallas. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Aastatel 1977–2021 oli Kanariku küla Raiste küla koosseisus. Kanariku järv Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Eesti 2021. aasta rahvaloendus, vaadatud 12.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 1.12.2021. Kanariku. Eesti kohanimeraamat, vaadatud 8.01.2022. RT I, 16.11.2021, 4
Kanariku (Põlvamaa)

Kanariku oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Mammaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1930. aastatel.
Teiresias

Teiresias oli Kreeka mütoloogias pime Apolloni prohvet ja ennustaja, kes elas Teebas. Kord noorena surmas ta kepiga ühe (emase) mao paarituvate madude paarist. See teguviis pahandas Herat, kes muutis ta karistuseks naiseks. Naisena Teiresias abiellus ning sai emaks. Seitsme aasta pärast kohtus ta taas maopaariga, kellest ühe surmas. Pärast seda muutus ta tagasi meheks. Teiresias muudeti pimedaks, kui ta lobises välja jumalate saladusi, või pärast seda, kui nägi Athenat alasti suplemas. Athena andis siiski talle võime aru saada linnulaulust. Teise versiooni järgi oli Teiresias vahekohtunikuks Zeusi ja Hera vahelises vaidluses selle üle, kas armastuses leiab suuremat naudingut mees või naine, sest ta oli mõlemat kogenud. Hera väitis, et mees, Zeus väitis, et naine. Teiresias teatas, et naine saab sagedamini naudingut, millega pahandas väga Herat, kes muutis ta pimedaks. Zeus andis talle vastutasuks selgeltnägemise võime ning lubaduse, et tal säilib pärast surma mõistus ka allilmas. "Antiigileksikon 2.köide", Tallinn, "Valgus", 1983 lk 169.
Velliste

Velliste on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Velliste on eestistamisel antud isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Vechterstein, Ventshikov, Visbert ja Vuks. Trivimi Velliste, Otepää linnapea (1904–1960) Trivimi Velliste, Eesti poliitik (sündinud 1947), eelmise poeg
Järveotsa allasum

Järveotsa on allasum Tallinnas Haabersti linnaosas Väike-Õismäe asumis. Asumi magistraaltänavaks on Järveotsa tee. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 47 FOTOD JA VIDEO | Nagu õudusunenäost: tuhanded röövikud mässisid Haabersti hekid oma võrku, Delfi
Too Good at Goodbyes

"Too Good at Goodbyes" on Suurbritannia laulja ja laulukirjutaja Sam Smithi kirjutatud (kaasautorina) laul tema 2. stuudioalbumilt mis anti välja singlina 8. septembril 2017. Laulust on valminud ka muusikavideo. 31. augustil 2017 teatas Smith sotsiaalmeedias, et ilmumas on uus muusikapala. 8. septembril avaldati laul allalaadimiseks ja voogedastuseks. 8. septembril võis kuulda-vaadata Smithi uue laulu "Too Good at Goodbyes" muusikavideot juba ka YouTube'is ja Vevo's. YouTube'i vaadatavuseks 2. oktoobri hommiku seisuga oli 51907589. "Too Good at Goodbyes" jõudis edetabeli UK Singles Chart tippu 15. septembril 2017. 21. septembri seis tõi 33 000 allalaadimist ja 4,4 miljonit voogedastust, edestades numbrites Taylor Swifti laulu "Look What You Made Me Do". 2017. aasta Prantsusmaa singlimüügi edetabeli esikümne laulude loend Bruner, Raisa (8. september 2017). "5 Songs You Need to Listen to This Week". Time. Vaadatud 12.09.2017. "ACE Repertory". ASCAP. Vaadatud 8.09.2017. "Stream Sam Smith's Comeback Track 'Too Good At Goodbyes'". Billboard. Vaadatud 8.09.2017. Smith, Sam (31. august 2017). "pic.twitter.com/27UTvMLWg2". Twitter. Vaadatud 12.09.2017. "Sam Smith Releases New Single "Too Good at Goodbyes"". Complex. Originaali arhiivikoopia seisuga 16.09.2017. Vaadatud 12.09.2017. [1] [2] "It's a sixth UK Number 1 for Sam Smith on the Official Singles Chart". Official Charts Company. Vaadatud 17.09.2017. Loo "Too Good At Goodbyes" muusikavideo Laulu "Too Good At Goodbyes" sõnad Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Too Good at Goodbyes seisuga 23.09.2017.