laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Air Serbia

Air Serbia on 1927. aastal nime all Aeroput asutatud Serbia lennufirma, mille kodulennujaamaks on Belgradi Nikola Tesla lennujaam. Lennufirma peakorter asub Belgradis Serbias. 2016. aastal oli lennufirma Kesk- ja Ida-Euroopas suuruselt neljas lennuettevõtte. Lennufirmal on 21 lennukit ja opereerib 43 sihtpunkti. 2013. aastani kandis nime Jat Airways.  Air Serbia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht
Spirit Airlines

Spirit Airlines on Ameerika Ühendriikide odavlennufirma, mille peakorter asub Miramaris Floridas Ameerika Ühendriikides. Lennufirma kodulennujaam on Atlantic City rahvusvaheline lennujaam, Chicago O`Hare'i rahvusvaheline lennujaam, Dallase Fort Worthi rahvusvaheline lennujaam, Detroiti rahvusvaheline lennujaam, Fort Lauderdale'i rahvusvaheline lennujaam ja McCarrani rahvusvaheline lennujaam. Lennufirmal on 119 lennukit ja ta opereerib 69 sihtpunkti Ameerika Ühendriikides, Kariibi mere piirkonnas, Mehhikos ja Lõuna-Ameerikas.
Sjarova

Siarova (vene keeles Serova, transkribeerituna Sjarova) on Minski linnaosa, mis asub linna lõunaosas Kastryčnicki rajooni territooriumil. Linnaosal on ülejäänud linnaga bussi-, trollibussi- ja elektrirongiühendus; Siarova ja Łošyca vahel asub ka Łošyca raudteepeatus. Haridust annavad kolm keskkooli. Siarova põhjapoolsem osa ühendati Minskiga 1938. aastal. Piirkonda hakati arendama 1940. aastatel, mil lennujaama Minsk-1 lõunapiiril võeti kasutusele savilademed. 1950. aastate alguses rajati sinna tellisetehas, kus töötasid vangid, selle kõrvale rajati aga vangilaager ja väike asula, mille peatänav sai nime Anatoli Serovi järgi. Selle tänava järgi on nime saanud ka linnaosa. Laager suleti 1950. aastate lõpus, tellisetehase asemele rajati ehitusmaterjalide kombinaat ja veel terve rida tööstusettevõtteid. Linnaosa lõunapoolsemas osas asus varem kaks küla (Łošyca-2 ja Vilkaŭščyna), mis ühendati Minskiga 1959. aastal. Vilkaŭščyna elanikud töötasid Siarova tellisevabrikus koos kinnipeetavatega. Paneelelamuid hakati sinna ehitama 1960. aastatel. Vanad külahooned lammutati valdavalt 2000. aastal, kui rajati ehitusmaterjalide tehase Keramin uus tsehh. Viimane külahoone lammutati 2007. aastal. Сацукевіч І. І. Вёскі, што ўвайшлі ў склад Мінска. lk. 1-2 Была Сакалянка, Лошыца, Дражня, але часу ўсё няважна.... pristalica.by.
1163

1163. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad - 1160. aastad - 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad Aastad: 1158 1159 1160 1161 1162 - 1163 - 1164 1165 1166 1167 1168 ... Kanut VI, Taani kuningas ...
Silmarahu

Silmarahu on Lääne maakonnas Haapsalu linnas Põgari-Sassi küla alal Väinameres asuv 0,11 hektari suurune saar (rahu) Matsalu rahvuspargis. Saare rannajoone pikkus on 135 meetrit. Rahu koordinaadid on 58° 50′ N, 23° 23′ E. Saar asub 200 meetrit Liialaiust läänes. Rahu on pikliku kujuga ja kivise pinnamoega. Silmarahu Eesti looduse infosüsteemis
Sagu laht

Sagu laht on laht Harju maakonnas Kuusalu vallas, Hara lahe osa. Laht piirneb läänes Juminda poolsaarega.
1162

1162. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad - 1160. aastad - 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad Aastad: 1157 1158 1159 1160 1161 - 1162 - 1163 1164 1165 1166 1167 ... Fujiwara no Teika, jaapani luuletaja Tšingis-khaan, mongoli suurkhaan ...
Kabelilõugas

Kabelilõugas (eestirootsi keeles Kabbelvikin) on laht (lõugas) Harju maakonnas Naissaare edelarannikul.
Klubi Estetic

Klubi Estetic on mittetulundusühendus, mille eesmärk on korraldada kultuuriüritusi, et hoida eesti kultuuri Stockholmis elavate eestlaste seas ja tutvustada seda ka laiemalt. Klubi tegevus toimub põhiliselt Stockholmi Eesti Maja ruumides. Klubi on läbi aastate korraldanud kontserte, teatrietendusi, filmiõhtuid jm analoogseid kultuuriüritusi. Alates 2012. aasta detsembrist on Klubi Estetic Rootsi Eestlaste Liidu (REL) liikmesorganisatsioon.
Rootsi Eestlaste Liidu Lõuna-Rootsi osakond

Rootsi Eestlaste Liidu (REL) Lõuna - Rootsi Osakond REL Lõuna-Rootsi osakond asutati 2. aprillil 1995. Osakond on Rootsi Eestlaste Liidu kohalik osakond ja tema tegevus põhineb sobivuse ulatuses REL põhikirjale. Osakonna liikmed on kõik Rootsi Eestlaste Liidu liikmemaksu tasunud liikmed, kes on vähemalt 7 aastat vanad ja kelle postiindeks algab numbriga 2. REL sihtide teostamiseks Lõuna-Rootsis peab osakond ühendust REL keskjuhatusega, esindab REL-i oma valimispiirkonnas, arendab koostööd kohalike seltside/ühingutega, aitab korraldada Eesti ja eesti kultuuriga seotud üritusi tiivustamaks kooskäimist eestlaste ja Eesti sõprade vahel. Osakonna kõrgeim organ on üldkoosolek, mis kutsutakse kokku igal aastal hiljemalt märtsikuus. Üldkoosoleku kutse koos päevakorraga avaldatakse Rootsi Eestlaste Liidu kodulehel ja Eesti Päevalehes (Stockholmis) vähemalt kaks nädalat enne koosolekut. Üldkoosolekul on hääleõigus kõigil eelmise aasta, sõnaõigus ka käesoleva aasta liikmemaksu tasunud liikmetel. Üldkoosolekul kinnitatakse möödunud aasta tegevus- ja majandusaruanne ning revisjonikomisjoni aruanne. Valitakse 2-5-liikmeline juhatus ja revisjonikomisjon ning kinnitatakse tegevuskava ja eelarve. Lisaks on võimalus arutada REL tegevuseks ettepanekuid, mis esitatakse REL keskjuhatusele. Rein Asu (1995 - 2014) Meeme Nugin (2015-...) 1 REL põhikiri vastu võetud üldkoosolekul 11. märtsil 2012.
Eesti keeleklubi Göteborgis

Eesti Keeleklubi Göteborgis on Rootsis tegutsev mittetulundusühing, mis tegeleb eesti keele õpetamise ja kultuuri tutvustamisega alla 13-aastastele lastele. Ühing asutati 2011. aasta kevadel eestlastest lastevanemate algatusel.
1161

1161. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad - 1160. aastad - 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad Aastad: 1156 1157 1158 1159 1160 - 1161 - 1162 1163 1164 1165 1166 ... Takakura, Jaapani keiser Innocentius III, paavst ...
Lundi Eesti Maja Ühing

Lõuna-Rootsi Eesti Maja Ühing rootsi k. Estniska Föreningen i Lund Asutamine Lõuna-Rootsi Eesti Maja Ühing asutati …. Liikmed Liikmeteks loetakse kõiki eelmisel tegevusaastal liikmemaksu maksnud isikuid. 2017. aastal oli ühingul x liiget. Tegevus Ühingu eesmärk on korraldada ja läbi viia kultuuriüritusi ja sotsiaalset läbikäimist Lõuna-Rootsi Eesti Majas. Üldkoosolek Ühingu kõrgeim organ on üldkoosolek, mis kutsutakse kokku kevadel. Kutse päevakorraga saadetakse kas posti või e-posti teel ning kuulutatakse Lõuna-Rootsi Eesti Maja teadetetahvlil. Üldkoosolekul kinnitatakse möödunud aasta tegevus- ja majandusaruanne ning revisjonikomisjoni aruanne. Valitakse 5-liikmeline juhatus ja 2 asendusliiget. Lisaks 2 audiitorit ning 2 asendajat. Kinnitatakse tegevuskava ja eelarve. Juhatuse esimehed Pille-Mai Laas (...-2015) Eevi Voit (2016-...) Viited: Lõuna-Rootsi Eesti Maja Ühingu põhikiri, kinnitatud 20. mail 2011.
Eugen Sturza

Eugen Sturza (sündinud 15. detsembril 1984) on Moldova poliitik (Moldova Euroopa Rahvapartei). 2008. aastal lõpetas ta Moldova Vabariigi Majandusteaduste Akadeemia. 2009–2013 oli ta Moldova peaministri nõunik. 2013–2015 oli ta Moldova peaministri kabinetiülem. 2015. aastal sai ta Euroopa Poliitika ja Reformide Instituudi moderaatoriks. Alates 24. oktoobrist 2017 kuni 8. juunini 2019 oli Eugen Sturza Moldova kaitseminister. Eugen Sturza : Ministru al Apărării Guvernul Republicii Moldova Moldova. Ministries, etc.
August Pagar

August Pagar (14. aprill 1892 Aaspere vald, Haljala kihelkond, Virumaa – 12. märts 1952) oli Eesti endine sõjaväelane (nooremallohvitser). Ta võttis osa Esimesest maailmasõjast Poola rindel ning sai detsembris 1914 lahingus haavata. Ta võttis osa Vabadussõjast ja teenis 4. jalaväepolgus. 1920 Vabadusristi II liigi 3. järk Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid[alaline kõdulink] "Pagar, August, 4. Jalaväepolgu nooremallohvitser - mälestusi Vabadussõja sündmustest 1918.-1920.a". Käsikiri Eesti Rahvusarhiivis, ERA.2124.3.910 Vabadusristi kavaler August Pagari tasuta sõidupilet Teedeministeeriumilt. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA.651.P.0-400012
1160

Sajandid: 11. sajand – 12. sajand – 13. sajand Aastakümned: 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad – 1160. aastad – 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad Aastad: 1155 1156 1157 1158 1159 – 1160 – 1161 1162 1163 1164 1165 1160. aasta (MCLX) oli 12. sajandi 60. aasta. 18. mai – Mõrvati Rootsi kuningas Erik Püha. ... Al-Muqtafi, Bagdadi kaliif
Eugen Teodorovici

Eugen Orlando Teodorovici (sündinud 12. augustil 1971 Bukarestis) on Rumeenia poliitik (Sotsiaaldemokraatlik Partei). Ta lõpetas 1997. aastal bakalaureusekraadiga Majandusteaduste Akadeemia. Magistrikraadi sai 2006. aastal Rahvusliku Poliitika ja Administratiivteaduste Ülikoolis. 2000–2009 töötas ta mitmetel juhtivatel ametikohadel Euroopa integratsiooni ministeeriumis, rahandusministeeriumis ja majandusministeeriumis. 2009. aasta juunist kuni 2012. aasta maini teenis ta direktori ametikohal Rumeenia kontrollikojas (riigikontrollis). 2012. aasta maist kuni detsembrini oli ta peaministri nõunik. 2012. aasta detsembris sai ta Euroopa Liidu fondide ministriks ja Rumeenia parlamendi liikmeks. Eugen Teodorovici oli Rumeenia rahandusminister 30. märtsist 2015 kuni 17. novembrini 2015 ja oli rahandusminister teist korda alates 29. jaanuarist 2018 kuni 4. novembrini 2019. Eugene Orlando Teodorovici Guvernul Romaniei Romania. Ministries, etc. rulers.org
Aleksei Baiov

Aleksei Baiov (vene keeles Алексей Константинович Байов; 8. veebruar 1871 Uman, Umani maakond, Kiievi kubermang – 8. mai 1935 Tallinn) oli Vene Keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant) ja sõjaajaloolane. Venemaa kodusõja ajal taandus koos Loodearmeega Eestisse, kus ta aastatel 1920–1926 õpetas Tallinna Sõjakoolis ja Peastaabi kõrgematel kursustel. 1923. aastast oli Tallinna raamatupoe "Vene raamat" omanik, mis tegutses ka raamatukoguna ja aastast 1934 ka kirjastamisega. Ta oli ajalehtede Revelskoje Vremja ja Revelskoje Slovo mitteametlik, kuid tegelik väljaandja. Ta osales ka avalikus elus. 1920. aastatel sai temast Vene monarhistide tunnustatud liider Eestis. Oli üks Vene Akadeemilise Grupi Eestis asutajaid. 1926. aastal osales Eesti delegatsiooniga Pariisi vene emigrantide välisseminaril. Aastatel 1931–1935 oli ta endiste Vene sõjaväelaste abiühingu esimees (Vene Invaliidide Liidu liige). http://www.grwar.ru/persons/persons.html?id=270 Matmine Tallinna Aleksander Nevski kalmistule
1158

1158. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad Aastad: 1153 1154 1155 1156 1157 - 1158 - 1159 1160 1161 1162 1163 ... ... Marguerite de France, Prantsusmaa kuninga Louis VII tütar ...
Akselilõugas

Akselilõugas (eestirootsi keeles Axelsvikin) on laht (lõugas) Harju maakonnas Naissaare edelarannikul. Lahes asub muu hulgas Akseli kari. Lahe koordinaadid on 59° 33′ N, 24° 30′ E.
Haagilõugas

Haagilõugas (ka Haagi lõugas) on laht (lõugas) Saare maakonnas Harilaiu poolsaare juures. Lahe koordinaadid on 58° 28′ N, 21° 54′ E.
1159

1159. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad Aastad: 1154 1155 1156 1157 1158 - 1159 - 1160 1161 1162 1163 1164 ... ... ... Hadrianus IV, paavst
Holmi lõugas

Holmi lõugas (eestirootsi keeles Holmsvikin) on laht (lõugas) Harju maakonnas Naissaare läänerannikul. Lahe koordinaadid on 59° 35′ N, 24° 30′ E.
Katri lõugas

Katri lõugas on laht (lõugas) Saare maakonna idarannikul. Lõugast piirab läänes Sääreots ja idast Nootamaa. Lahe koordinaadid on 58° 15′ N, 21° 57′ E.
Jan van Steenbergen

Johannes Hendrik "Jan" van Steenbergen (sündinud 3. juunil 1970) on hollandi keeleteadlane, ajakirjanik, tõlkija ja tõlk. Ta on tuntud mitme tehiskeele, näiteks interslaavi ja wenedyki loojana. Ta sündis Hoornis, kus ta veetis enamiku oma lapsepõlvest. 1988. aastal läks ta õppima Amsterdami Ülikooli, kus õppis slavistikat ja musikoloogiat. Ta jätkas õpinguid Poolas Varssavi ülikoolis. 1997. aastal sai temast poola tõlkija ja hollandi tõlk. 1996. aastal alustas ta tööd põhjaslaavi tehiskeele, Vuozgašchai (Vozgia keel) kallal. 2002. aastal lõi ta teise keele, wenedyki, millega proovis näidata, milline oleks poola keel võinud välja näha, kui seda oleks mõjutanud vulgaarladina keel. 2006. aastal sai temast slovianski keele projekti üks asutajaid. Slovianskit tuntakse praegu kui interslaavi keelt. Tal oli ka suur osa interslaavi keele sõnaraamatu koostamises. 2013. aasta novembris sai ta Josef Dobrovsky medali slaavi kultuuri panustamise eest. Van Steenbergen elab IJmuidenis. Ta on abielus ja tal on kolm last. Biography at conlang.org Translator's profile 2014-01-30 M. Prelević, Slovijanski da svako razume. Вечерње Новости, 16 February 2010 Interview in the Serbian edition of Reader's Digest, Srbija, June 2010, p. 13-15 "Ceremonijalne zasědanije prezidija ČMSS v Pragě (access forbidden for location US)". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2014. Vaadatud 29. aprillil 2018. Short biography Ametlik koduleht
Kööbe lõugas

Kööbe lõugas on laht (lõugas) Saare maakonnas lääneosas. Laht jääb Vilsandi rahvuspargi piiresse. Lahe koordinaadid on 58° 17′ 25″ N, 21° 50′ 23″ E.
Lupi lõugas

Lupi lõugas on laht (lõugas) Hiiu maakonna lääneosas. Lahte piirab läänest Lupisäär. Lahe koordinaadid on 58° 53′ 23″ N, 22° 19′ 49″ E.
Biomeditsiinielektroonika

Biomeditsiinielektroonika on elektroonika osa, mis tegeleb biomeditsiinis kasutatavate elektroonikaseadmete väljatöötamise ja valmistamisega, ning vastavate toodete kogum. Erinevalt meditsiinielektroonikast, mis piirdub ainult meditsiinilisel eesmärgil välja töötatud elektroonsete vahenditega, haarab mõiste biomeditsiinielektroonika ka mittemeditsiiniliste bioloogiliste rakendustega seotud elektroonseid vahendeid, kuid mitte biomeditsiinitehnikat tervikuna ega ka suuremat osa meditsiinifüüsikast. Biomeditsiinielektroonika valdkonda kuuluvad peale meditsiinielektroonika näiteks biotehnoloogia valdkonnas kasutatavad elektroonsed vahendid, geeniuuringutes kasutamist leidvad elektroonsed vahendid jm vahendid, mis leiavad kasutamist uurimistöös ja tehnoloogilistes rakendustes raku tasemest kuni organismi kui terviku tasemeni välja.
Reintaler See

Reintaler See on järv Tiroolis, Austrias. Reintaler See asub Brandenbergi Alpides asuva Voldöppbergi mäe lõunapoolsel jalamil. Järv on jagatud kolmeks nõoks, idapoolse nõo maksimaalne sügavus on 10,30 m, põhjapoolse nõo oma 9,90 m ja läänepoolse nõo sügavus 7,60 m. Järv toitub peamiselt põhjaveest ja ainus väljavool asub järve lääneosas (Krummsee poole).
Elektroonsed mõõtmised

Elektroonsed mõõtmised on mõõtmised, mida teostatakse elektroonset mõõtetehnikat või elektroonseid mõõtevahendeid kasutades, või elektroonikale kui füüsika harule (elektronfüüsikale) tüüpilisi võtteid kasutades.
Hauaneeme laht

Hauaneeme laht (ka Neemeotsa laht) on laht Harju maakonnas Kuusalu vallas. Lahe koordinaadid on 59° 40′ N, 25° 43′ E.
Oti lõugas

Oti lõugas on laht (lõugas) Harju maakonnas Jõelähtme vallas Rohuneeme küla rannikul. Lahe koordinaadid on 59° 33′ 48″ N, 24° 48′ 30″ E.
1156

1156. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad Aastad: 1151 1152 1153 1154 1155 - 1156 - 1157 1158 1159 1160 1161 Friedrich I Barbarossa abiellus Würzburgis Burgundia Beatrixiga. ... ... ...
Pardilõugas

Pardilõugas on laht (lõugas) Harju maakonnas Aegna saare kirdeosas. Lahe koordinaadid on 59° 35′ 23″ N, 24° 46′ 59″ E.
Alliance Airlines

Alliance Airlines on Austraalia lennufirma, mille peakorter asub Brisbane´is Queenslandis Austraalias. Lennufirmal on 47 lennukit ja opereerib 46 sihtkohta. Lennuettevõtja kasutab ainult Fokkeri lennukeid. Lennufirma asutati 5. aprillil 2002.
Regional Express Airlines

Regional Express Airlines on Austraalia lennufirma, mille peakorter asub Mascotis Uus-Lõuna-Walesis Austraalias. Lennufirma opereerib regionaallende Austraalias. Lennufirmal on 54 lennukit ja firma lendab 54 sihtkohta. Lennufirma asutati 2002. aastal. Lennufirma lennukipark koosneb ainult Saab 340-test.
Veskikari lõugas

Veskikari lõugas (eestirootsi keeles Kvärnkarelvikin) on laht (lõugas) Harju maakonnas Naissaare lõunarannikul. Lahte piirab idast Köstrikari. Lahe koordinaadid on 59° 32′ 16″ N, 24° 32′ 42″ E.
Sharp Airlines

Sharp Airlines on Austraalia regionaal lennufirma, mille peakorter asub Hamiltonis Victorias Austraalias. Lennufirmal on 16 lennukit ja opereerib 9 sihtkohta. Lennufirma asutatu 1990. aastal.
Thiersee järv

Thiersee järv asub Vorderthiersee keskosas samanimelises orus kõrgusel 616 m. Järve pindala on 26 ha. Seda ümbritsevad mäed, mis moodustavad katla. Järveni jõuab Kufsteinist autoga või kohaliku bussiga läbi oru. Suurepärane A-klassi veekvaliteediga järves saab ujuda, teha paadiretki, mängida rannas rannavollet jne. Parimad tingimused on juunis, kuna suvel soojeneb vesi kuni 24 °C. Mitu väikest ojakest toob järve värsket vett. Järvest voolab välja 7 km pikkune Thiersee Ache, mis jõuab Inni. www.thiersee.at
Hechtsee

Hechtsee on järv Austrias Tirooli liidumaal. Järv asub Brandenbergi Alpides Kiefersfeldeninst (Baieri) läänes ja Kufsteinist (Tirool) põhjas. Järve veepeegli pindala on 0,28 km² ja maksimaalne sügavus 57 m. Järve lõunakülje lähedal asub Thierbergi mägi (721 m). Mõne meetri kaugusel järve põhjakaldast asub Saksamaa ja Austria vaheline riigipiir.
Koljuots

Koljuots (ka Kolju nukk) on neem Harju maakonnas Jõelähtme vallas Ülgase külas. Neemel asub Koljuotsa sadam. Neeme koordinaadid on 59° 30′ N, 25° 5′ E.
Ukraina Riiklik Statistikateenistus

Ukraina Riiklik Statistikateenistus (ukraina keeles Державна служба статистики України) on eristaatusega keskne täitevorgan, mille tegevust juhib ja koordineerib Ukraina Ministrite Kabineti minister. Kuni 2010. aastani oli asutuse nimi Ukraina Riiklik Statistikakomitee (Державний Комітет Статистики України). "КАБІНЕТ МІНІСТРІВ УКРАЇНИ // ПОСТАНОВА // від 20 жовтня 2019 р. № 879 // Київ" [Ukraina Ministrite Kabineti otsus // nr 879, 20. oktoober 2019 // Kiiev]. zakon.rada.gov.ua (ukraina). Kiiev: Ülemraada. 20. oktoober 2019. Vaadatud 20. veebruaril 2024. Ametlik veebileht (ukraina ja inglise keeles)
Koljuots (Kuusalu vald)

Koljuots (ka Juminda neem) on neem Harju maakonnas Kuusalu vallas Juminda poolsaare tipus. Neeme lähedal asub Juminda tuletorn.
Uurimisgrupp

Uurimisgrupp on töötajate grupp, mis on moodustatud teatud uurimusliku ülesande täitmiseks. Teaduslikus uurimistöös või arendustöös võib uurimisgrupp olla omaette struktuuriüksus või mõne struktuuriüksuse formaalne või mitteformaalne alamosa.
Toonoja

See artikkel räägib veekogust. Endise küla kohta vaata artiklit Toonoja küla. Rabasaare kohta vaata artiklit Toonoja (rabasaar). Toonoja on kaitsealune oja Viljandi ja Pärnu maakonnas, Navesti jõe vasakpoolne lisajõgi. Oja pikkus on 6,4 km, valgla pindala 14,5 km², langus 5 m ja lang 0,78 m/km. Oja saab alguse 23 m kõrgusel Sandra külas Kuresoo servas ja suubub Leetva külas 18 m kõrgusel vasakult poolt Navesti jõkke 17,8 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Oja kuulub kaitse alla Soomaa rahvuspargi koosseisus. Oja nime päritolu pole selge. Villem Reiman teadis nimekuju Toonija ehk Toonioja ning võrdles sellega talunime Tooni. Ta pidas neid mütoloogiast inspireeritud kohanimedeks ja seostas paganuse surmavalla valitsejaga. Oja on andnud nime seda ümbritsenud Toonoja külale. Toonoja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 29.04.2018) Toonoja keskkonnaportaalis (vaadatud 29.04.2018) Marja Kallasmaa: artikkel "Toonoja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Toonoja Eesti looduse infosüsteemis Toonoja keskkonnaportaalis
Struktuuriüksus

Struktuuriüksus on asutuse või organisatsiooni struktuurne alamosa. Ülikoolides ja kõrgkoolides võivad struktuuriüksused olla näiteks järgmised: teaduskond, instituut, teaduslabor, uurimislabor, õppetool, uurimisgrupp või -rühm, õppelabor.
Instituut

Instituut on asutus või struktuuriüksus. Eesti ülikoolides ja kõrgkoolides moodustati Eesti taasiseseisvumise järel instituudid varasemate kateedrite baasil. NSVL Teaduste Akadeemia (TA) asutused olid instituudid. Eestis asusid TA Küberneetika Instituut, Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut (KBFI), Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituut, jt.
Hintersteiner See

Hintersteiner See on mägijärv Austria Wilder Kaiseri rahvuspargis ja kuulub Scheffau haldusalasse Austria Tirooli liidumaal. Järve pindala on 56 ha, maksimaalne sügavus on 36 m. Järv tekkis viimasel jääajal ja asub kõrgusel 883 m. Veealused allikad täidavad järve kristallselge veega. Hintersteiner See on Tiroler Wasserkraft AG eraomanduses ja seda kasutatakse ettevaatlikult elektri tootmiseks. Järvest voolab välja Weißache. Järve ääres on avalik suplusrand. Hintersteinis elasid mõned uhked, rikkad põllumehed, kes mängisid võitükikestega murukeeglit oma hubasel heinamaal, kus nüüd on Hintersteiner See. See oli kirgas kuuvalge öö, kui nad taas mängisid. Siis äkki värises maa nende jalge all ja nad vajusid oma talude ja kõigega maa sügavusse. Kuid nende kergemeelse käitumise tõttu pagendati talunikud Scheffaueri tippudele ja oma pattude hüvitamiseks mõisteti nad mängima murukeeglit nii kauaks, kuni Kaiseri mäed seisavad. Nende keegliraja võib leida vahetult Scheffaueri tipu alt väikeses lohus, mis on kaetud peene samblavaibaga. Legendi kohaselt oli jõukatel Hintersteineri talunikel suur vastuväide allika kohta. Isegi Corpus Christi pidulikul festivalil vaidlesid nad kogu päeva, mis lõppes näotu kähmlusega. Selgelt ja varakult järgmisel päeval, talunike meierei teenijatüdruk, väga korralik, arukas naine, kes juba ammu pidas väidet üsna rumalaks, läks üle heinamaa lehmi lüpsma ja nägi maja ees väikest veeloiku, mida seal varem ei olnud. Ta raputas pead, kui ta seda nägi, kuid läks oma teed. Lehmade leidmiseks kulus kaua aega ja ta oli üllatunud, leides nad kobaras koos lohust. Ta lüpsis neid kiiresti, et tallu tagasi jõuda ja oma tööd jätkata, kuid kui ta lohust välja jalutas, seisis ta silmitsi järvega, kust ainult ühe maja ots veest välja paistis.
Walchsee järv

Walchsee on järv Kufsteini ringkonnas nii Walchsee kui ka Kösseni vallas Tiroolis. Järve pindala on 95,3 ha, mis teeb sellest suuruselt neljanda loodusliku veekogu liidumaal. Selle maksimaalne sügavus on 21,2 m ja maksimaalne maht 11 782 560 m³.
Papioru

Papioru oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Olustvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Olustvere külaga. Külast on teateid alates 1970. Papiorus on olnud vene õigeusu kirik. Marja Kallasmaa: artikkel "Olustvere?" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Paksu

Paksu oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Reegoldi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Reegoldi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Reegoldi külaga. Külast on teateid alates 1839 (Paksu). Külas on sündinud skulptor Aino Sepp. Paksuküla soo Marja Kallasmaa: artikkel "Reegoldi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pekre

Pekre oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Maru küla alale. Pekre on nimetatud samanimelise kõrvalmõisa järgi (saksa keeles Pekker). Külast on teateid alates 1930. Marja Kallasmaa: artikkel "Maru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pintsatu

Pintsatu oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Tuhalaane küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tuhalaane külaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Tuhalaane" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Piska

Piska oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Kiini küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kiini külaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Kiini" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.