1100

Sajandid: 10. sajand – 11. sajand – 12. sajand Aastakümned: 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad – 1100. aastad – 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad Aastad: 1095 1096 1097 1098 1099 – 1100 – 1101 1102 1103 1104 1105 1100. aasta (MC) oli 11. sajandi 100. aasta. 24. veebruar – Huizong sai Hiina keisriks. 15. märts – rajati Wrocławi piiskopkond. 2. august – Inglismaa kuningas William II suri jahil saadud noolehaava tõttu. 5. august – Henry I krooniti Westminster Abbeys Inglismaa kuningaks. 10. september (arvatav kuupäev) – Theodoricus sai vastupaavstiks. 25. detsember – Balduin I (Baudoin I) Boulogne'ist krooniti Petlemmas Jeesuse sünnikirikus Jeruusalemma kuningaks. Islandil otsustas Althing, et seadused tuleb kirja panna. Inglismaa anti välja vabaduste harta. Kalmar sai kaubalinnaõigused. Udalschak von Stille und Heft asutas Steitenstetteni kloostri. Krahv Ottwin von Pustertal asutas Sankt Georgeni kloostri. Piiskop Johannes von Speyer pühitses Sinsheimis augustiini kloostri ümber benediktlaste kloostriks. Lothar von Supplinburg sai Saksi krahviks. Otto II sai Dießeni krahviks. Bernard Valence'ist sai Antiookia ladina patriarh. Krahv Friedrich I. von Schwarzenburg sai Kölni peapiiskopiks. Gerard sai Yorki peapiiskopiks. Burchard von Lechsgemünd sai Utrechti piiskopiks. Czesław sai Krakówi piiskopiks. Balduin ja Kuno said Strasbourgi piiskopiks. Hugo sai Bozen-Brixeni piiskopiks. Guillaume sai Aire'i piiskopiks. Étienne de Garlande sai Beauvais' piiskopiks. Hugues sai Châlonsi piiskopiks. Adelgaire I sai Albi peapiiskopiks. Boemondo Tarantost võeti lahingus vangi. Berberid said Põhja-Aafrikas võimu enda kätte. Filosoof ja teoloog Pierre Abélard läks õppima Champeaux' Guillaume'i juurde. Tulevane Saksa-Rooma keiser Lothar III abiellus Richenza von Northeimiga. Tulevane Prantsusmaa kuningas Louis VI sai oma isa Philippe I kaasvalitsejaks. Tankred sai Antiookia regendiks. Essert-Pittet'd mainiti esimest korda kirjalikult. Aachi, Bühlenhausenit, Calmbachi, Dembachi, Eberdingenit, Fautenbachi, Hohenheimi, Kieselbronni (6. jaanuar), Muddenhagenit, Nussdorfi, Oberackerit, Obersteetenit, Opherdicket, Raabsi linnust, Rot an der Roti, Sachsendorf bei Calbet, Sindlingeni, Zaisersweiherit (6. jaanuar), Tannheimi ja Wurmlingeni mainiti ürikutes esimest korda. Bonvillarsi mainiti esimest korda kirjalikult. Chraberce, Skršíni, Tursko ja Vražkovi küla mainiti esimest korda. Londonis oli umbes 20 000 elanikku. Qinzong, Hiina keiser Mary ja Eliza Chulkhurst, Siiami kaksikud Geber, matemaatik Otto Canella, Monaco vürstide esiisa 20. juuni – Guillaume I, Neversi krahv, Auxerre'i krahv, Tonnerre'i krahv 18. juuli – Godefroy Bouillonist, Esimese ristisõja juht 2. august – William II, Inglismaa kuningas (Walter Tirel tabas teda jahil noolega) 3. august – Otto von Büren, Strasbourgi piiskop 8. september – Clemens III, vastupaavst 22. oktoober – Břetislav II, Böömi vürst Zhezong, Hiina keiser Adelheid von Orlamünde-Weimar, pfaltskrahv Heinrich II von Laachi abikaasa Godefroy, Mortagne'i krahv Adalbert I von Eurasburg, Noritali krahv Johannes VI, Aleksandria patriarh Thomas I, Yorki peapiiskop Lambert III, Krakówi piiskop Balduin, Strasbourgi piiskop Anto, Bozen-Brixeni piiskop Philippe I de Champagne, Châlonsi piiskop Friedrich, Hersfeldi kloostri abt Naropa, India budistlik müstik ja munk Huitang Zuxin Maidō Soshin, budistliku Ōryo koolkonna patriarh Bernold Konstanzist, kroonik Domingo García, palverändurite vastuvõtja Paavst: Paschalis II Saksa-Rooma riik: Saksa-Rooma keiser Heinrich IV Inglismaa: kuningas William II (2. augustini) Henry I (2. augustist; valitses 1100–1135 Prantsusmaa: kuningas Philippe I (valitses 1060–1108) Böömimaa: Böömi vürst Břetislav II (22. oktoobrini; valitses 1092–1100) Böömi vürst Bořivoj II (22. oktoobrist; valitses 1100–1107 ja 1117–1120)