laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kalliküla

Kalliküla on küla Valga maakonnas Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas. Küla territooriumi lõunaosast voolab läbi Mustjõgi. Küla läbib Võru–Mõniste–Valga maantee. Kultuurimälestiseks arvatud Taheva mõisa metsniku elamus tegutseb Hargla hooldekodu. Hooldekodule kuulub ka mitu lähedal paiknevat tähelepanuväärset hoonet: Taheva mõisa metsniku abihoone, Kalli postijaama ait ja Kalli postijaama tall-tõllakuur. Endine Taheva mõisa metsniku elamu Taheva mõisa metsniku abihoone Kalli postijaama tall-tõllakuur Kalli postijaama ait Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Koikküla

Koikküla ehk Koikkülä on küla Valga maakonnas Valga vallas. Külas asus Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudtee Koikküla raudteejaam. Küla läbib Võru–Mõniste–Valga maantee. Külas asus Koikküla mõisa keskus. Mitmed mõisahooned on arvatud kultuurimälestisteks. Alates 1922. aastast tegutseb külas Koikküla raamatukogu. Nõukogude okupatsiooni perioodil asus külas Tahe sovhoosi keskus. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas. Küla lõunaosas asuvad Pügeri järv ja Raubatsi järv. Küla kirdenurk puutub kokku Aheru järvega ja osaliselt jääb küla piiresse samas lähedal asuv Aheru Mudajärv. Koikküla park on võetud looduskaitse alla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Koikküla park register.keskkonnainfo.ee
Voki

Voki on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. 2000. aastal oli elanike arv 62. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Voki küla piirkond Facebookis
Viitka

Viitka on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. 2000. aastal oli elanike arv 148. Külas asub Ristimägi ja ohvrikivi. 1977. aastal liideti Viitka külaga Järvemäe. "Sõprus" Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Evar Saar: artikkel "Viitka" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Viitka — seitse inimpõlve vana küla
Koiva (Valga)

Koiva on küla Valga maakonnas Valga vallas. Küla põhjapiir kulgeb Võru–Mõniste–Valga maantee ääres ja lõunapiir mööda Koiva jõge. Küla lääne- ja lõunapiir ühtib Eesti-Läti piiriga. Küla piiresse jääb osa Koiva-Mustjõe maastikukaitsealast. Kaitse alla on ka Vaitka männik ja Malluste männikud. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas. Koiva puisniit Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Korkuna

Korkuna on küla Valga maakonnas Valga vallas. Küla asub Võru–Mõniste–Valga maantee ääres Laanemetsa ja Taheva küla vahel. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas. Küla lõunaossa jääb Korkuna soo. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Raadi küla

Raadi on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Raadis asub ajaloolise mantelkorstnaga varemetes vennastekoguduse palvemaja. Külale pani nime mõisnik Carl von Liphart, kes oli just ostnud Raadi mõisa ning kolis osa oma talurahvast Põhjasõja ja katku laastatud Võrumaale.[viide?] Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Laanemetsa

Laanemetsa ehk Lannamõtsa on küla Valga maakonnas Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli küla Taheva valla halduskeskus. Külas asub Laanemetsa ohvrikivi. Varem asus külas Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudtee Laanemetsa raudteejaam. Küla läbib ka Võru–Mõniste–Valga maantee. Külas asub 1855. aastal ehitatud Laanemetsa Peeter-Pauli kirik. Laanemetsa küla lõunapiir kulgeb mööda Koiva jõge. Jõgi on ühtlasi küla kohal Eesti-Läti piiriks. Küla piiresse jääb osa Koiva-Mustjõe maastikukaitsealast. Seal asub Koiva-Mustjõe luha hoiuala. Küla piiresse jäävad teiste seas Aheru järv, Räimi järv ja Laanemetsa Savijärv. Aheru järve kaitstakse Aheru järve hoiuala koosseisus. Looduskaitse alla on võetud ka Oore männikud ja Laanemetsa park. Pargis asuvad kaitsealused Laanemetsa pärn ja Laanemetsa tamm. Laanemetsa Laanemetsa Laanemetsa Peeter-Pauli kirik Laanemetsa Savijärv Laanemetsa jaamahoone Laanemetsa mõis (Hargla kihelkonnas) Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sutte

Sutte ehk Sute ehk Sutõ on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. 1977. aastal liideti Sutte külaga Imaru. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Evar Saar: artikkel "Sutte" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tabina

Tabina on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Tabina järv 2024. aasta juunis Tabina järv 2024. aasta juunis Tabina järv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lepa

Lepa ehk Lepä on küla Valga maakonnas Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas. Küla lõunapiir kulgeb Võru–Mõniste–Valga maantee kõrval. Küla edelanurgas ühtib piir ühtlasi Eesti-Läti piiriga. Küla põhjapiiri märgib Ujuste oja. Juuta Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tallikeste

Tallikeste ehk Tallikõstõ ehk Tallikese on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lutsu (Valga)

Lutsu on küla Valga maakonnas Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas. Juuta Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ringiste

Ringiste on küla Valga maakonnas Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas. Külas on Nakatu paikkond. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tellaste

Tellaste ehk Telläste on küla Võru maakonnas Võru vallas. Külas on 1 elanik. Aastatel 1991–1997 asus küla Meremäe vallas ja 1998–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) Vastseliina vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Meremäe valla ja Vastseliina valla piiride ning Vabariigi Valitsuse 18. detsembri 1997. a. määrusega nr. 244 kinnitatud «Alevite, alevike ja külade nimistu» muutmine
Muinasjutt

Muinasjutt on rahvajutu üks peamisi liike ehk žanreid. Klassikaline vendade Jacob Grimmi ja Wilhelm Grimmi rahvajuttude žanrijaotus jagab rahvajutud müütideks, muistenditeks ja muinasjuttudeks. Erinevalt müüdist on muinasjutt teadlikult väljamõeldisele rajatud või meelelahutuslik jutustus, mis ei pruugi arvesse võtta loogikat, loodusseadusi ega kindlat ajaloolist keskkonda (tegevuskoht ja -aeg võivad olla imepärased). Muinasjutu taotlus pole otseselt kujutada tõepäraselt ühtki looduse ega ühiskonnaelu seika, vaid pakkuda kuulajatele fiktsiooni ja meelelahutust. Erinevalt muistendist ei pruugi muinasjutt edastada kuulajatele tõeväärtusega informatsiooni. Muinasjuttudel on omad seadused, mida on kirjeldanud Axel Olrik eepiliste seadustega. Selliste tunnuste hulka kuuluvad kindlad algus- ja lõpuvormelid (näiteks "Elas kord...", "Kuskil maal...", "Kui nad surnud ei ole...", "Sõin ja jõin seal minagi, kõhtu ei saanud midagi"), oluliste sündmuste rõhutamine mitmekordse kirjeldamise kaudu (näiteks 3 päeva tuleb võidelda, 3 takistust ületada), sümboolsete arvude esinemine loo struktuuris või kirjeldustes (kolmarvu seadus; olulised on ka arvud 7, 9, 12). Euroopa muinasjutud jaotatakse harilikult looma- ja pärismuinasjuttudeks. Pärismuinasjuttudel eristatakse omakorda järgmisi alaliike: ime- ehk nõidusmuinasjutud, novellilaadsed ehk olustikulised muinasjutud, legendilaadsed muinasjutud ja muinasjutud rumalast kuradist (eesti Kaval-Antsu ja Vanapagana lood). Muinasjutu tavaline põhisüžee hõlmab nõrga või vaese, aga tubli ja abivalmis (kavala) tegelase võitu tugeva või rikka, aga halva (rumala) vastase üle. Muinasjutte tunnevad kõik rahvad. Üks vanemaid muinasjutukogusid on araablaste "Tuhat üks ööd". Eesti muinasjuttude populaarsemad tegelased on abivalmis vaeslaps, tige võõrasema, tõrjutud noorem vend, koduloomad ja metsloomad. Kirjanike loodud muinasjutte nimetatakse kunstmuinasjuttudeks. Muinasjutu struktuuri, funktsioone ja ajaloolist arengut on uurinud Antti Aarne, Bruno Bettelheim, Alan Dundes, Max Lüthi, Vladimir Propp, Stith Thompson jpt. Antti Aarnelt pärineb muinasjuttude süžeede tüüpideks liigitamise süsteem, mida on täiendanud Stith Thompson (Aarne-Thompsoni tüübikataloog) ja Hans-Jörg Uther (ATU tüübikataloog). Eestis hakati muinasjutte sihipäraselt koguma 19. sajandi teisel poolel Jakob Hurda innustusel. Üks Eesti tuntumaid muinasjutu-uurijaid oli Uku Masing. Richard Viidalepa toimetusel on ilmunud teaduslik eesti muinasjuttude antoloogia. Hiljem on tegelenud muinasjuttude uurimisega Eestis Kristi Salve, Ülo Valk, Risto Järv, Merili Metsvahi, Kärri Toomeos-Orglaan ja Mairi Kaasik. Muinasjututüüp Müüt  Muinasjutud – alliktekstid Vikitekstides
LFS

LFS on lühend, mille tähenduste seas on: Linux From Scratch – GNU/Linux distributsioon Log File System – logifaili põhiline failisüsteem Large File Support – suurte failide toetus: mõiste, mida kasutatakse operatsioonisüsteemide puhul, mis toetavad üle 2 gigabaidise mahuga faile Labour Force Survey – rahvusvaheline tööjõu-uuring lahendite fundamentaalsüsteem Live for Speed, autosimulaator
Sooblase

Sooblase ehk Suublasõ on küla Valga maakonnas Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas. Küla läbivad Võru–Mõniste–Valga maantee ja Mustjõgi. Mustjõe-äärne ala kuulub Koiva-Mustjõe maastikukaitseala koosseisu. Samuti jääb osaliselt küla piiresse Koiva-Mustjõe luha hoiuala. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vaarkali (Võru)

Vaarkali on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vana-Saaluse

Vana-Saaluse ehk Vana-Saalussõ on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Saaluse mõis Uue-Saaluse Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Taheva

Taheva ehk Tahiva on küla Valga maakonnas Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas. Varem kulges läbi küla Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudtee; külas asus Taheva raudteejaam. Taheva küla läbib Võru–Mõniste–Valga maantee. Küla haldusterritooriumil asub mitmeid väikseid järvi. Nende seas näiteks Alumati järv, Kaaramõisa lomp, Riidjärv, Essemäe Linnajärv ja Väikene Linnajärv. Osaliselt jääb küla piiresse Laanemetsa Savijärv. Taheva mõis Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hard rock

Hard rock on vali ja agressiivne rokkmuusika vorm, mida iseloomustavad agressiivsed vokaalid ja moondatud elektrikitarrid. Kuigi hard rock'i juured ulatuvad 1950. aastatesse, on vormi põhiliseks varaseks esindajaks peetud ansamblit Cream, kelle LP "Fresh Cream" ilmus 1966. aastal. Hard rock'ist veelgi agressiivsema kõlaga on heavy metal rock. Sada kõigi aegade parimat rokilugu Delfi, 5. jaanuar 2009 Hard rock'ist Miksike.ee veebilehel (vaadatud 12.07.2012)
Vana-Vastseliina

Vana-Vastseliina ehk Vahtsõliinamõisa ehk Vastseliina-Asunduse ehk Vastseliina küla asub Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–1997 asus küla Meremäe vallas ja aastatel 1998–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) Vastseliina vallas. Vana-Vastseliinas asuvad Vastseliina piiskopilinnus ja Piiri kõrtsihoone. Piiskopilinnuse varemed Piiri kõrts Piiri kõrtsi sepikoda Sovhoos "Võit" Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Meremäe valla ja Vastseliina valla piiride ning Vabariigi Valitsuse 18. detsembri 1997. a. määrusega nr. 244 kinnitatud «Alevite, alevike ja külade nimistu» muutmine
Tsirgumäe

Tsirgumäe on küla Valga maakonnas Valga vallas Eesti-Läti piiri ääres. Küla lõunapiir jookseb mööda Koiva jõge. Küla piires suubub Koiva jõkke Mustjõgi. Jõgedeäärset ala kaitstakse Koiva-Mustjõe maastikukaitseala koosseisus. Looduskaitse all on ka Kõõvistmäe looduskaitseala ja Taheva mõisa park. Osaliselt jääb küla alale Koiva-Mustjõe luha hoiuala. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas. Külas asus Taheva mõisa keskus. Säilinud mõisahooned ja hoonete varemed on arvele võetud kultuurimälestistena. Tsirgumäe külas kasvavad Tsirgumäe ohvrimänd ja Koiva tamm ehk Sõatamm. Seal asub Tellingumägi, mille ääres on RMK laagriplats ning mille tippu on püstitatud 24 meetri kõrgune puidust vaatetorn. Koiva tamm Taheva mõisa park Taheva mõisa peahoone varemed Taheva mõisa tuuleveski varemed Tellingumäe puhkeplats Mustjõgi Tsirgumäe soo (Võru maakond) Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vatsa

Vatsa on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Külas asub Viitka Ristimägi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tõrvase

Tõrvase ehk Tõrvasõ on küla Valga maakonnas Valga vallas. Küla lähistel voolab Tõrvase oja. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Bobby (film)

"Bobby" on Ameerika Ühendriikide 2006. aasta draamafilm senaator Robert F. Kennedy mõrvast 1968. aastal Ambassadori hotellis ja 22-st samal ajal hotellis viibinud inimesest. Kuldgloobusele esitatud filmi stsenarist ja lavastaja on Emilio Estévez. Anthony Hopkins – John Casey Demi Moore – Virginia Fallon Sharon Stone – Miriam Ebbers Lindsay Lohan – Diane Elijah Wood – William Avary William H. Macy – Paul Ebbers Helen Hunt – Samantha Stevens Christian Slater – Daryl Laurence Fishburne – Edward Robinson Freddy Rodriguez – Jose Rojas Nick Cannon – Dwayne Emilio Estevez – Tim Fallon Shia LaBeouf – Cooper Brian Geraghty – Jimmy Joshua Jackson – Wade Buckley Martin Sheen – Jack Stevens Joy Bryant – Patricia Mary Elizabeth Winstead – Susan Taylor David Kobzantsev – Sirhan Sirhan Heather Graham – Angela Svetlana Metkina – Lenka Janacek Harry Belafonte – Nelson Jacob Vargas – Miguel Spencer Garrett – David Novak Ashton Kutcher – Fisher Veneetsia filmifestival (2006) Esitatud Kuldlõvile: Emilio Estevez. biograafilise filmi auhind Emilio Estevezele. Hollywoodi filmifestival parima näitlejatrupi auhind kõige paremini läbilöönud naisnäitleja auhind Lindsay Lohanile Kuldgloobus (2007) Esitatud parima draamafilmi auhinnale. Esitatud parima filmilaulu auhinnale: "Never Gonna Break My Faith" (Bryan Adams, Elliot Kennedy ja Andrea Remanda). Ekraaninäitlejate Gildi auhind Esitatud parima näitetrupi auhinnale. Bobby andmekogus IMDb (inglise) Ametlik koduleht Bobby (2006) – MovieWeb Bobby – Rotten Tomatoes
Tsolli (Võru)

Tsolli ehk Julga on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Julga Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hollywoodland

"Hollywoodland" on 2006. aasta USA biograafiline draamafilm, mille lavastas Allen Coulter. Film räägib detektiiv Louis Simo (Adrien Brody) katsest selgusele jõuda kuulsa näitleja George Reevesi (Ben Affleck) kahtlasevõitu enesetapus ja selle tagamaades. On 16. juuni 1959. Püstolilasuga pähe sooritab enesetapu Hollywoodi näitleja George Reeves (Ben Affleck), kes oli tuntud Supermanina teleseriaalist "Supermani seiklused". George'i jäävad lisaks fännidele leinama ka rahaahne kihlatu Leonore Lemmon (Robin Tunney). Pidades surma enesetapuks, lõpetab politsei juurdluse üsnagi kiiresti. Reevesi ema (Lois Smith), kes oma poja enesetapu asjaolusid ei usu, palkab eradetektiiv Louis Simo (Adrien Brody) tõde välja selgitama. Simo avastab, et üks võimalik surma põhjusi võis olla Reevesi suhe Toni Mannixiga (Diane Lane), kelle abikaasa Eddie Mannix (Bob Hoskins) oli Hollywoodi võimsaima stuudio MGM boss. Adrien Brody – Louis Simo Diane Lane – Toni Mannix Ben Affleck – George Reeves Bob Hoskins – Edgar Mannix Kathleen Robertson – Carol Van Ronkel Robin Tunney – Leonore Lemmon Larry Cedar – Chester Sinclair Joe Spano – Howard Strickland Lois Smith – Helen Bessolo Dash Mihok – seersant Jack Paterson Brad Henke – Russ Taylor Caroline Dhavernas – Kit Holliday Molly Parker – Laurie Simo Gareth Williams – Del Zachary Mills – Evan Simo Veneetsia filmifestival 2006 Volpi karikas – Ben Affleck 2007. aasta Kuldgloobuse auhinnad Nomineeritud kategoorias parim meeskõrvalosatäitja – Ben Affleck Ametlik koduleht Hollywoodland andmekogus IMDb (inglise) Rotten tomatoes Yahoo Movies: Hollywoodland
Assikvere

Assikvere on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Külas asub Assikvere Hiitemägi ja seal kasvab ka looduskaitsealune Assikvere mänd. Küla läbib Ranna–Kääpa tee. Assikvere muinaskalmed Assikvere haridusselts Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Haavakivi

Haavakivi on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Halliku–Pala–Kodavere maantee ääres, Haavakivi jõe ülemjooksul. Haavakivi on Pala küla tütarasula. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Asulat on esmamainitud 1584. aastal nimega Awakifi. Haavakivi veskikohal sündis 1864. aastal luuletaja Anna Haava (Haavakivi). Kirjaniku sünnimaja ei ole säilinud. Haavakivi veskihoone, kus küll luuletaja on elanud, on ehitatud hiljem. Kingul, kus luuletaja pärast kodukoha võõrastesse kätesse minekut armastas istuda, kasvavad haavad ja vanad sirelid. Sealt alla vaadates endisele veskijärvele meenuvad[viide?] luuletaja luuleread: "Järv leegib ehapaistel ja hiilgab nagu kuld…" Haavakivi veskitalu tähistab luuletaja mälestuskivi (1964). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kadrina (Peipsiääre)

Kadrina on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kirtsi

Kirtsi on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kodavere

Kodavere on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 63 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kodaveres 54 elanikku, neist eestlasi 47 (87,0%). Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Kodavere küla asub Peipsi järve rannikul Kallaste–Mustvee maantee ääres. Kodaveres on kujunenud kodavere murrak, millele on iseloomulik üsna palju vadja keelest pärinevaid sõnu. Selle põhjuseks on kohalike asukate segunemine venelaste ja vadjalastega I aastatuhande lõpus ja 12.–15. sajandil. 13.–16. sajandini kuulus Tartu piiskopkonda. Asulas ehitati Kodavere kirikut, mida on esimest korda mainitud 1342. aastal. Kodavere oli Kodavere kihelkonna keskuseks, millest mainiti esimest korda 1443. aastal. 1688. aastal Kodaveres oli asutatud kool, kus õppisid 19. sajandi II poolel Jakob ja Juhan Liiv. Kodavere kihelkonnakool tegutses 1924. aastani, nüüdseks on koolimaja hävinud ja sellele on püstitatud mälestuskivi. Kodavere motiivid on kasutatud Juhan Liivi teostes (jutustus "Peipsi peal" jt). Kodavere kirik Kodavere kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 19.03.2020. Kodavere küla Eestigiidi veebisaidil Statistikaameti andmebaas Kodavere Pala valla kodulehel (PDF-failina)
Kokanurga

Kokanurga on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lümati

Lümati on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Lümati künnapuu Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Metsanurga (Peipsiääre)

Metsanurga on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Moku

Moku on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nõva (Peipsiääre)

Nõva on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. 1977. aasta väikekülade ühendamise käigus liideti varasema Nõva külaga Mäkaste (Mäkatsi), Luigemetsa ja Väljaotsa küla. Külas asub Mäkaste ohvrikivi. Nõva külas on sündinud keeleteadlane Villem Ernits. Tema sünnitalu juures on vastav mälestuskivi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Pärandkultuur. Villem Ernitsa mälestuskivi". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2016. Vaadatud 5. oktoobril 2016.