laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ecstasy

Ecstasy all mõeldakse rühma sünteetilisi narkootikume, mis keemiliselt sarnanevad amfetamiiniga, kuid toime poolest võivad teatud määral üksteisest erineda. Ecstasy toime sarnaneb amfetamiini toimega. Võib esile kutsuda hallutsinatsioone. Kehalised ehk somaatilised – laienenud pupillid, kiirenenud pulss, kõrgenenud kehatemperatuur, üliaktiivsus, värinad. Vaimsed ehk psüühilised – kasvav avatus ja heasoovlikkus, suurenenud empaatiavõime, võimalikud paanikahood ja meeltesegadus. Ainel on tugev ergutav toime ja tekib vaimse heaolu tunne. Slängis on ecstasy-tablettide kohta käibel järgmised sünonüümid: tablett, E, diskoburger, ketas, ratas, Xtc, jupp, tabla, komm, punn, junn, veerev jms. Enamikus riikides, sealhulgas Eestis, on ecstasy tarvitamine ebaseaduslik. Biokeemiliste analüüsidega on kindlaks tehtud, et nii 1980. kui ka 1990. aastatel sisaldasid ecstasy-tabletid peaaegu alati MDMA-d. Aastatel 1999–2005 laboratoorselt testitud ecstasy-tablettidest 39% sisaldas toimeainena MDMA-d ning 15% oli MDMA ja muude ainete segu. Metüloon ehk MDMC, mis on koostiselt sarnane ecstasy koostisaine MDMA-ga "Amfetamiinid, ecstasy ja muud psühhotroopsed ained". 2006. aasta aruanne: uimastiprobleemide olukord Euroopas. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. veebruar 2008. Vaadatud 29.02.2008. Parrott AC,Is ecstasy MDMA? A review of the proportion of ecstasy tablets containing MDMA, their dosage levels, and the changing perceptions of purity., Psychopharmacology (Berl). 2004 May;173(3-4):234-41. Epub 2004 Mar 9, Veebiversioon (vaadatud 7.04.2014) (inglise keeles) Tanner-Smith EE., Pharmacological content of tablets sold as "ecstasy": results from an online testing service., Drug Alcohol Depend. 2008 Jan 11;93(1-2):190., Veebiversioon (vaadatud 7.04.2014) (inglise keeles)
Essemäe Linnajärv

Linnajärv (ka Essemäe Linnajärv, Essemäe järv) on järv Valgamaal Valga vallas Taheva külas. Väikene Linnajärv Linnajärv Eesti looduse infosüsteemis RMK Linnajärve lõkkekoht
Väikene Linnajärv

Väikene Linnajärv (ka Linnajärv, Essemäe järv, Essemäe Linajärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Taheva külas. Essemäe Linnajärv Väikene Linnajärv Eesti looduse infosüsteemis
Aavoja veehoidla

Aavoja veehoidla (ka Ülejõe veehoidla) on tehisveekogu Harju maakonnas Anija vallas Ülejõe külas. Veehoidla asub Aavojal ja kuulub Tallinna veevarustussüsteemi. Aavoja veehoidla Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30. aprillil 2015)
Abajaloik

Abajaloik on järv Saaremaa vallas Saare maakonnas, suurim veekogu Vilsandi saarel. Asub Vilsandi saare lõunarannikul. Abajaloik Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 9. veebruaril 2015)
Aioi

Aioi on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Asub Himeji ja Okayama vahel Seto ääres. Aiois on laevaehitustehased. 兵庫県／推計人口　兵庫県, vaadatud 31.03.2021. Aioi koduleht
Himeji

Himeji on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Asub Seto ääres. Linna haldusalasse kuuluvad Ieshima saared. Himeji loss on üks Jaapani vanimaid säilinud losse ja kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. 兵庫県／推計人口　兵庫県, vaadatud 31.03.2021. Himeji koduleht
Okayama

Okayama on linn Jaapanis, Okayama prefektuuri keskus. Asub Honshū lõunaosas. Okayama moodustati 1889. aastal mitme asula liitmise teel. 2005. aastal liideti linnaga Mitsu ja Nadasaki linnad., 2007. aastal liideti Okayamaga Seto ja Takebe linnad. Tuntumad vaatamisväärsused on Kōraku-eni aed ja Okayama loss (rekonstruktsioon). Okayama on üks väheseid Jaapani linnu, kus on käigus tramm. Linnas on 1949. aastal asutatud Okayama ülikool. Okayamas on arenenud masina-, tekstiili- ja keemiatööstus. 統計分析課 - 岡山県ホームページ, vaadatud 31.03.2021.  Okayama – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vööla meri

Vööla meri ehk Bysholmsvike (ka Võõla meri, Vööle meri; rts Bysholmsviken, Bisolmsvike) on järv Läänemaal Noarootsi vallas Hara ja Kudani külas. Vööla meri jääb Silma looduskaitsealale. Vööla meri on soolatoiteline rannikujärv. Järve kaldajoone pikkus on 8220 m. Maakerke tagajärjel väheneb Eesti rannikujärvede pindala üsna kiiresti. Maa kerkib siin 3–4 mm aastas. Vööla meri on üks enim viimase sajandi jooksul kahanenud veekogu Eestis (ca 55 %). Vööla meri on avalikult kasutatav veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Vööla mere keskkonnaregistri kood on VEE2038300. Vööla meri oli avatud laht, mis nõukogude ajal suleti tammiga. Lahe suudmesse ehitati truubid, kuid need olid liiga väiksed ja ei võimaldanud Vööla mere ning Hara lahe vahel piisavat looduslikku veevahetust. Oktoobris 2011 valmis uus sild ja avar truup, mis ühendab Vööla merd Hara lahega. Järv on loode-kagu suunas pikliku kujuga ning koosneb kahest tammiga eraldatud osast. Järve põhi on valdavalt savine, kohati ka mudane. Järve lõunaosas on kariloomade karjamaid. 2012. aasta kontrollpüüdmisel esines järves enim ogalikku ja roosärge. Esines ka nurgu, kokre, hõbekokre, viidikat ja särge. Kalapüügi nõuded Silma looduskaitsealal leiab Keskkonnaameti veebilehelt. Vööla meres registreeriti 2012. aastal 19 liiki veetaimi – 10 kaldaveetaime, 1 ujutaim ja 8 veesisest taime. Suuri veetaimi (eriti pilliroogu ja penikeeli) leidus rohkelt. 2012. aastal oli palju rohelisi niitvetikaid, mida varem ei täheldatud. Kaldaveetaimestikus domineeris mõlemas järveosas harilik pilliroog, järgnesid järvkaisel ja meri-mugulkõrkjas. Kaldaveetaimestik moodustas pideva, laia, kõrge ning väga tiheda vööndi. Veesiseses taimestikus domineerisid mändvetikad. Kevadel ja sügisel võib järvel näha palju rändlinde. 2017. a kevadrändel on loendatud siin suur laukhanesid, valgepõsk-laglesid, rabahanesid, lühilnokk-hanesid, kanda laglesid ja punakael-laglesid. Sutlepa meri Vööla meri keskkonnaportaalis Noarootsis avati nõukogude ajal kinni ehitatud laht Ingmar Ott (2014). "Täiendavad uuringud Vööla mere tervendamiseks" (PDF). Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituut. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19.03.2022. Vaadatud 31.10.2020. Kalapüük Silma looduskaitsealal Keskkonnaagentuur (2017). "Keskkonnaseire infosüsteem (KESE), Hanede rändekogumite seire 2017. a." Vaadatud 8.11.2020. Noarootsis avati nõukogude ajal kinni ehitatud laht
Ähijärve Peräjärv

Peräjärv (ka Ähijärve Peräjärv, Ähi Perajärv, Pärajärv, Perajärv) on järv Võrumaal Antsla vallas Ähijärvest 900 meetrit lõunakagu pool. Peräjärv Eesti looduse infosüsteemis
Vereimejalased

Vereimejalased ehk vampiirid (Desmodontinae) on käsitiivaliste seltsi lehtninalaste sugukonda kuuluv imetajate alamsugukond. Vanemas kirjanduses räägiti eraldi vereimejalaste (Desmodontidae) sugukonnast. Sellesse kuuluvad verest toituvad nahkhiired. Neid on kolm liiki: suur-vereimeja (Desmodus rotundus), Diphylla ecaudata ja Diaemus youngi. Kõik nad elavad Ameerikas, Mehhikost Brasiilia, Tšiili ja Argentinani. Need liigid on üksteisest nii erinevad, et nad arvatakse eri perekondadesse, millest igaühte kuulub üks liik. Eraldi sugukonda neid enam ei arvata, sest see varjutaks nende sarnasuse teiste lehtninalastega. Vampiirnahkhiired toituvad üldiselt kari- ja metsloomade verest, kuid ei ütle ära ka inimverest. Võrreldes inimesega pole vampiirnahkhiired eriti suured loomad, mistõttu inimest n-ö verest tühjaks imeda ei suuda ning suuremat ohtu endast ei kujuta, kuid Brasiiliast ja Peruust on teada mitmeid surmaga lõppenud juhtumeid, kui vampiirnahkhiired on nakatanud inimesi marutaudi. Vampiirnahkhiirte sülg sisaldab erilist glükoproteiini drakuliin, mis ei lase hammustuskohas verel hüübida ning võimaldab loomal pikema aja vältel haavast immitsevat verd lakkuda. Peruus ründavad inimesi vampiirnahkhiired. ERR Novaator. Vaadatud 24.11.15 Fernandez AZ, Tablante A, Bartoli F, Beguin S, Hemker HC, Apitz-Castro R. (1998) "Expression of biological activity of draculin, the anticoagulant factor from vampire bat saliva, is strictly dependent on the appropriate glycosylation of the native molecule." Biochimia et Biophysica Acta; 1425(2):291-9.
Meelis Atonen

Meelis Atonen (sündinud 5. detsembril 1966 Viljandis) on Eesti ettevõtja ja endine poliitik. Meelis Atonenil on keskharidus. Lõpetas 1985 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli. Lisaks õppis 1985–1988 Tartu Ülikoolis matemaatikat (õpingud jäid pooleli), 1989–1992 Tallinna Pedagoogikaülikoolis vene filoloogiat (õpingud jäid pooleli) ja oli 1991–1992 Eesti Humanitaarinstituudis ühiskonnateooria vabakuulaja. Atonen on töötanud Viljandi Metsakombinaadis transporditöölisena 1988–1989, Tallinna Pedagoogikaülikooli Üliõpilaskonna Esinduse aseesimehena 1990–1992, AS Dominuses ettevõtjana 1992. 9. aprillil 2007 asus tööle valuutavahetus ja investeerimiskulla müügiga tegelevasse ettevõttesse Tavid. Atonen on olnud AS Eesti Post ja AS Valga Haigla nõukogu esimees, AS Eesti Energia nõukogu ja SA Tehvandi Spordikeskus, AS Wermo nõukogu liige ja on AS Eesti Talleks nõukogu liige. Ta on olnud Eesti esindaja Põhjamaade Investeerimispanga kontrollikomitees. Atonen oli Eesti Liberaaldemokraatliku Partei (ELDP) liige 1993 ja on alates 1994 Eesti Reformierakonna liige. Atonen oli Riigikogu Kantselei Isamaa fraktsiooni konsultant, Liberaalide fraktsiooni nõunik 1993–1994, ELDP poliitiline sekretär 1993–1994, kaitseministri nõunik 1994. Ta oli Valga linnapea 1994–1996, Reformierakonna nõunik 1997–1998. Ta oli Valga Linnavolikogu liige 1996–2003, IX Riigikogu liige 1999–2003, X Riigikogu liige 2003, 2004–2007, XI Riigikogu liige 2007–2008. Meelis Atonen oli majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsi valitsuses 2003–2004. Ametist tagasiastumise avalduse esitas 9. septembril 2004, sest tegi enda sõnul vea parvlaevaliikluse korraldamise ülesande andmisega Tallinna Sadamale . Atonen oli Korp! Rotalia liige 1990–2023. Atonen on Kuku Raadios juhtinud saateid "Olukorrast ajakirjanduses" ning "Nädala Tegija". Aastaks 2021 on ta läbinud 199 maratoni. Meelis Atonen on avaldanud arvamust anonüümsete kommentaaride ja üldse anonüümsuse kohta: "... anonüümsed kommentaarid ei ole üldse vajalikud – pigem võiks võtta selle võimaluse ära kõigilt." Malta Vabariigi Aukaaslaste Ordu aumärk 2003 Portugali Vabariigi Prints Dom Henrique Ordeni rüütlirist 2003 Itaalia Vabariigi Teeneteordeni suurohvitseririst 2004 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 115 "Kes? Mis? Kus?" 2006, lk. 31 https://marathon100.com/tulemused/jooksuhullud http://arvamus.postimees.ee/1211708/meelis-atonen-anonuumne-oigus-teisi-halvustada-viib-meid-hukatusse/ Online-intervjuu: vastas Meelis Atonen Reformierakonnast, PM-online, 26.02.2007 Arileht.ee lugejate küsimustele vastas Meelis Atonen, 04.07.2007 Meelis Atonen saates "Kukul külas", 29. veebruar 2004, 1. osa, 2. osa Atonen: Segway ja linna lepe haiseb kokkumängu järele, 22. juuli 2008 Koeraga jalutanud mees süüdistab Atoneni vägivallatsemises, ERR Uudised, 1. juuli 2009
Diakon

Diakon on luterliku, õigeusu, nelipühi, katoliku kiriku ja vanade idakirikute abivaimulik. Naissoost diakonit nimetatakse diakonissiks. Alamdiakonit nimetatakse õigeusu kirikus hüpodiakoniks.
Demarkatsioon

Demarkatsioon on piiristus, piirjoone määramine sõlmitud lepingute alusel. demarkatsioonijoon riigipiir
Delfiin

Delfiin (Delphinus) on mereimetajate perekond delfiinlaste sugukonnast. Delfiin võib vee all viibida 3-4 minutit. Magades hõljub ta umbes 50 cm sügavusel ja tõuseb iga 30 sekundi järel veepinnale hingama, ise sealjuures ärkamata.[viide?] Elab kümnetest või sadadest isenditest koosnevas karjas, millel pole kindlat juhti.[viide?] Delfiinid peavad jahti karjas. Nad piiravad kalaparve ringikujuliselt, et saak minema ei pääseks.[viide?] Delfiini perekonda kuulub kuni kolm liiki.[viide?] Enne 1990. aastate keskpaika lugesid süstemaatikud perekonda vaid ühe liigi – tavadelfiini (Delphinus delphis). Tänapäeval loetakse delfiinide perekonda kaks liiki: tavadelfiin ja Delphinus capensis. Tavainimene mõistab "hariliku delfiini" all aga hoopis afaliini ehk laiksilm-delfiini, keda on kujutatud mitmes filmis ja seriaalis.[viide?] Delfinaarium
Elling

Elling on välispiirdetarind laeva või õhulaeva ehitus- ja remondiehitise (doki või staapli) kohal, nii et moodustub suletud ruum. Angaar Dokk Laevaehitus Laevaehitustehas Slipp Staapel
Vrakk

Vrakk (norra sõnast vrak) on algses tähenduses laevahuku tõttu kõlbmatuks muutunud laevakere, laiemas mõistes osades keeltes (sealhulgas eesti keel, saksa keel) või tänapäevases mõistes ka muu kõlbmatuks muutunud sõiduk. Näiteid vrakkidest: Laevavrakk; Autovrakk; Lennukivrakk; Tankivrakk. Vrakk Albaania rannikul Durrësis Laevavrakk Lohusalu rannas Littegrundi vrakk on arvatud arheoloogiamälestiseks Sonaripilt miinitraaleri "Virsaitis" vrakist Soome lahes Vrak – Rootsis rajatav vrakkide muuseum Vrakiregister Vare Shipwrecks of Nova Scotia, Marine Heritage Database @ Maritime Museum of the Atlantic, Halifax, Nova Scotia, Canada
Lied der Deutschen

"Das Lied der Deutschen" ('Sakslaste laul') on Saksamaa riigihümn. Riigihümnina lauldakse tänapäeval ainult viimast, kolmandat salmi. Viis: Franz Joseph Haydn (1732–1809) Sõnad: August Heinrich Hoffmann von Fallersleben Deutschland, Deutschland über alles, Über alles in der Welt, Wenn es stets zu Schutz und Trutze Brüderlich zuzammenhält. Von der Maas bis an die Memel, Von der Etsch bis an den Belt: :,: Deutschland, Deutschland über alles, Über alles in der Welt! :,: Deutsche Frauen, deutsche Treue, Deutscher Wein und deutscher Sang Sollen in der Welt behalten Ihren alten schönen Klang, Uns zu edler Tat begeistern Unser ganzes Leben lang. :,: Deutsche Frauen, deutsche Treue, Deutscher Wein und deutscher Sang. :,: Einigkeit und Recht und Freiheit Für das deutsche Vaterland! Danach lasst uns alle streben Brüderlich mit Herz und Hand! Einigkeit und Recht und Freiheit Sind des Glückes Unterpfand. :,: Blüh im Glanze dieses Glückes, Blühe, deutsches Vaterland! :,: Muusikavideo YouTube'is (kolm salmi)
Paspartuu

Paspartuu võib olla: Paspartuu – kõiki uksi avav võti. Paspartuu – kestvalt kehtiv pääsetäht teatrisse, näitusele jne. Paspartuu – lai klaasita pappraam piltide tarvis; raamatus või ajakirjas paksemast paberist vaheleht piltide kleepimiseks.
Õrsava järv

Õrsava järv (ka Ersava järv, Värska järv, Ozerka järv) on järv Võrumaal Setomaa vallas, üks Värska järvedest. Järve kaldal on Gauja lademe 4–5 m kõrgused paljandid. Õrsava järv Eesti looduse infosüsteemis
Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon

Rahvusvaheline Elektrotehnika Komisjon ehk IEC on rahvusvaheline organisatsioon, mis tegeleb elektrotehnikaalase standardimisega. IEC 60529 International Electrotechnical Commission
Mustoja (täpsustus)

Mustoja on mitme Eesti koha nimi: Mustoja, küla Lääne-Virumaal Vooluveekogud: Mustoja (Lahemaa), oja Lääne-Virumaal, suubub Soome lahte Mustoja (Pelska jõgi), oja Meremäe vallas, suubub Pelska jõkke Mustoja (Pärnumaa), oja Pärnumaal, suubub Paadrema jõkke Mustoja (Savioja), oja Meremäe vallas, suubub Saviojja Mustoja (Värska laht), oja Värska vallas, suubub Värska lahte Mustoja (Vastseliina), oja Vastseliina vallas, suubub Piusa jõkke Moložva jõgi (Mustoja), jõgi Eesti-Vene piiril, suubub Pihkva järve Mustjõgi (Saaremaa) (Mustoja), oja Saaremaal, suubub Küdema lahte Mustjõgi (Tallinn) (Mustoja), jõgi Tallinnas, suubub Kopli lahte
Celje

Celje (ladina Celeia, saksa Cilli) on linn Sloveenias Savinja jõe ääres Štajerskas. Celje asutasid keldid. Alates 4. sajandi keskpaigast 9. sajandi alguseni oli Celje piiskopilinn. 2006. aastast on Celje taas piiskopilinn. Celje koduleht
Riigi infosüsteemide osakond

Riigi infosüsteemide osakond ehk RISO on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi struktuuriüksus. RISO põhiülesandeks on riigi infosüsteemide arendamise koordineerimine, vastavate arengukavade väljatöötamine, nende elluviimise koordineerimine, Euroopa Liidu struktuurifondidega seotud tegevus infoühiskonna arendamise meetme valdkonnas ning infotehnoloogiaalaste õigusaktide eelnõude ettevalmistamine. Osakond juhindub oma tegevuses seadusest, Vabariigi Valitsuse ning majandus- ja kommunikatsiooniministri õigusaktidest, majandus- ja kommunikatsiooniministri ning ministeeriumi kantsleri käskkirjadest, sisekorraeeskirjast, asjaajamiskorrast ning osakonna põhimäärusest. Riigi Infosüsteemi Amet RISO põhimäärus Riigi infosüsteem
IBM Lotus Symphony

IBM Lotus Symphony oli priivaraline kontoritarkvarapakett, mis sisaldab tekstitöötlus-, tabelarvutus- ja esitlustarkvara. Symphony kasutab vaikevorminguna failide salvestamisel standardset ISO/IEC 26300 ODF failivormingut. Symphony on kasutatav operatsioonisüsteemidel Linux (Ubuntu, openSUSE, RedHat), Microsoft Windows (XP, Vista, 7) ja Mac OS X. Apache OpenOffice (OpenOffice.org) Kontoritarkvara IBM Notes (IBM Lotus Domino) LibreOffice NeoOffice OpenOffice.org IBM Lotus Symphony kodulehte koopia veebiarhiivist
Liin (nöör)

Liin on laevanduses kasutatav üldjuhul alla 10 mm läbimõõduga (umbes 25 mm ümbermõõduga) nöör. 10 mm ja enama läbimõõduga nööri või köit nimetatakse laevanduses otsaks. Purje, laeva päevamärgi või lipu heiskamiseks kasutatavat liini või otsa nimetatakse valliks.
Kukri

Kukri (nepali keeles खुकुरी (khukurī) on Nepalist pärinev kõver ja rasketeraline nuga. Kukri kuulub ka gurkhade väeüksuste relvastusse.
Eiki Nestor

Eiki Nestor (sündinud 5. septembril 1953 Tallinnas) on Eesti poliitik. Ta oli Andres Tarandi valitsuses portfellita minister ja Mart Laari valitsuses sotsiaalminister. Alates 20. märtsist 2014 kuni 29. märtsini 2019 oli ta Riigikogu esimees. 1971 Tallinna 1. Keskkool 1976 Tallinna Polütehniline Instituut, mehaanikainsener autotranspordi erialal Keila Autobaasi nr. 14 osakonnajuhataja 1976–1982 Autotranspordi- ja Maanteetöötajate Ametiühingu töökaitse peainspektor 1982–1989 Transpordi- ja Teetöötajate Ametiühingu aseesimees, esimees 1989–1992 27. detsembrist 1988 oli Eiki Nestor Eestimaa Kommunistliku Partei liige. Alates 1994. aastast Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (Mõõdukate) liige. VII Riigikogu liige aastatel 1992–1994. Aastatel 1994–1995 oli ta regionaalminister. VIII Riigikogu liige aastatel 1995–1999. Samal ajal kuulus aastatel 1996–1999 ka Tallinna Linnavolikogusse. Sotsiaalminister aastatel 1999–2002. IX Riigikogu 1999 ja 2003. Ta oli X Riigikogu liige 2003–2007, XI Riigikogu liige 2007–2011 ja XII Riigikogu liige 2011–2015. Alates 2014. aastast oli ta Riigikogu esimees. XIII Riigikogu valimistel sai Nestor 3744 häält ja osutus valituks. 30. märtsil 2015 valiti Eiki Nestor 58 Riigikogu liikme häälega tagasi Riigikogu esimeheks. Nestor kandideeris ka 3. märtsil 2019 toimunud XIV Riigikogu valimistel, kuid esmakordselt 27 aasta jooksul ei osutunud valituks. Nestor kandideeris ka 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 276 häält ning ei osutunud valituks. Nestor on 1997. aastast Eesti Transpordi- ja Teetöötajate Ametiühingu volikogu esimees. Ta on 2002. aastast Tagatisfondi nõukogu liige ning 2002. aastast Jalgpalliklubi FC Toompea juhatuse liige. Ta oli Stabiliseerimisreservi nõukogu liige 2007–2011. Nestor on olnud Eesti Jalgpalli Liidu juhatuse liige. 2001 Maksumaksja vaenlane 2001 Riigivapi V klassi teenetemärk 2018 Riigivapi II klassi teenetemärk Eiki Nestor: No Bananas!. EPL, 19. november 2008 Eiki Nestor: valed otsused raskel ajal. Postimees, 26. juuni 2009 Eiki Nestor:Arusaamadest. Sirp, 24. juuli 2009 Eiki Nestor: pensionid ja strateegiad. Postimees, 14. august 2009 Talle meeldib mängida keeglit. Tema äi oli Ahto Vesmes. Tal on pojad Siim ja Madis. Partei liige enese teadmata: Eiki Nestor avab oma punamineviku. Õhtuleht, 16. veebruar 2018 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Eiki Nestor saab oma adrenaliini kätte keeglimängust. Ringvaade, 28. oktoober 2011 Madis Jürgen. Käbid ja kännud: Kolm kaotsi läinud heliloojat. Eesti Ekspress, 3. aprill 2011 Koduleht Peeter Ernits. "Eiki Nestor: Ma tunnen ennast dissidendina. See ei ole meeldiv". Maaleht, 10. detsember 2009
Kääne (astronoomia)

Kääne ehk deklinatsioon (tähis Dec või δ) on astronoomias taevasfääril paikneva punkti koordinaat ekvatoriaalses koordinaatide süsteemis, mis mõõdab kaugust taevaekvaatorist. Teist koordinaati nimetatakse otsetõusuks. Kääne defineeritakse kui taevakeha ja taevaekvaatori vaheline kaar mööda käänderingi. Taevaekvaatoril on kääne 0 kraadi taeva põhjapoolusel on kääne +90 kraadi taeva lõunapoolusel on kääne -90 kraadi otsetõus taevakoordinaatide süsteem Astronoomiaõpik Kosmoloogia – Maa liikumine: Taevakoordinaadid
DeviantART

DeviantART on kunstiteemaline veebisait, mis avati 7. augustil 2000. Selle autorid on teiste seas Scott Jarkoff, Matthew Stephens, Angelo Sotira. Peakontor asub Hollywoodis. DeviantART lubab igal kunstnikul (fotograafia, digitaalne kunst, kirjandus jne) lisada enda töid teistele näitamiseks ning ka ise hinnata ja kommenteerida teiste kasutajate töid. Saiti külastab päevas üle kahe miljoni inimese. 2009. aasta mai seisuga oli saidil kasutajaid 10 miljonit ja 81 miljonit kunstiteost. Iga päev laaditakse üles umbes 105 000 uut teost. DeviantART
Akte

Mittetulundusühing "Akte" (MTÜ AKTE, eng. NGO AKTE) Ühingu eesmärkideks on: ühendada Eesti andekaid noori; esindada ja kaitsta Eesti noorte huve nii riigisiseselt kui ka Euroopa ning maailma tasandil; pakkuda abi noorte ideede realiseerimiseks; toetada noorte inimeste püüdlusi uute teadmiste omandamisel; kaasa aidata rahvusvaheliste koopereerimisele noorte inimeste vahel; kaasa aidata teadmiste saamisele; arendada huvi majandusteaduse vastu;# kaasa aidata õpilaste tuleviku teadlikule planeerimisele ja selle kaudu oma võimete parimale realiseerimisele; karjäärinõustamine, tööandjate esitlused, vilistlaste- ja tööandjate uuringud, noorteadlaste teaduskarjääriks olulise info levitamine; kaasata noori inimesi ühiskondlikult olulistesse aruteludesse ning otsustusprotsessidesse nii Eestis, Euroopas kui maailmas. Ühingu koduleht
Aime Mäemets

Aime Mäemets (29. september 1930 – 7. juuli 1996) oli eesti hüdrobotaanik. 1954. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. 1961–1996 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi teadur. Ta uuris Peipsi ja teiste järvede baktereid ja makrofloorat, samuti osales Eesti järvede kompleksuuringutes. Ta oli Euroopa üks tunnustatumaid penikeeleliste tundjaid. Ta tegi kaastööd koguteoste "Eesti NSV floora" ja "NSV Liidu floora" kirjutamisel. Tema abikaasa oli bioloog ja limnoloog Aare Mäemets, nende tütar on limnoloog Helle Mäemets. "Järve taimed näitavad veekogu arengut" Eesti Loodus 7/2005, intervjuu Helle Mäemetsaga
Orkestra

Orkestra on Vana-Kreeka teatris (antiikteatris) pärislava ees asetsenud ümmargune ruum, kus koor laulis ja tantsis. Kreeka tragöödiate taaselustamine 16. sajandi lõpul muutis orkestra mõiste orkestriks. Koori asemel asusid nüüd lauljaid saatma pillimehed. Theatron Skenee