laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
2010. aasta MM-tiitlimatš males

2010. aasta male maailmameistrivõistluste tiitlimatš oli males 2010. aastal FIDE egiidi all peetud maailmameistrivõistluste tiitlimatš valitseva maailmameistri ja tiitlipretendentide matši võitja vahel. 21. aprillist kuni 11. maini 2010 Sofias peetud 12-partiilise tiitlimatš valitseva maailmameistri 40-aastase India maletaja Viswanathan Anandi ja aasta varem tiitlipretendentide matši võitnud 35-aastase bulgaarlase Veselin Topalovi vahel lõppes tulemusega 6½:5½ maailmameistri kasuks. Anand kaitses teist korda 2007. aastal võidetud maailmameistri tiitlit. Matši peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Panagiotis Nikolopoulos Kreekast. 2008. aasta MM-tiitlimatš males 2009. aasta pretendentide matš males 2012. aasta MM-tiitlimatš males
Tõsmenõtsja

Tõsmenõtsja (ukraina Тисмениця, poola Tyśmienica) on linn Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis, Tõsmenõtsja rajooni halduskeskus. Tõsmenõtsja asub Ivano-Frankivskist ligi 11 km idas. Tõsmenõtsjat on esmamainitud 1143. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1449. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tõsmenõtsja elanikest ukrainlasi 99,01% ja venelasi 0,74%. Тисмениця Karpaty Info Національний склад міст Datatowel.in.ua
Kolm kriitikat

Kolme kriitika või Kanti kolme kriitika nime all tuntakse Immanuel Kanti filosoofilisi peateoseid "Puhta mõistuse kriitika" (Kritik der reinen Vernunft, 1781) "Praktilise mõistuse kriitika" (Kritik der praktischen Vernunft, 1788) "Otsustusvõime kriitika" (Kritik der Urteilskraft, 1790) Lähtudes Kanti eeskujust on "kriitikaid" kirjutanud ka paljud teised filosoofid, nt Karl Marx ("Kriitilise kriitika kriitika"), Jean-Paul Sartre ("Dialektilise mõistuse kriitika"), Peter Sloterdijk ("Küünilise mõistuse kriitika") jt. Kriitika
Brand (Vorarlberg)

Brand on vald ja populaarne turismikeskus Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas. Lääne-Austria turismikeskus Brand on umbes 5 km Šveitsi piirist põhjas ja 8 km Liechtensteini piirist idas. Talisport Brandis on nii mäe- kui ka murdmaasuusatamine, räätsamatkamine, kelgutamine, talvine matkamine, suusatuur, liustikuronimine, uisutamine, jääkeegel, ratsutamine, vibulaskmine ja siseruumis tennis. Suvised tegevused on matkamine, ronimine, mägijalgrattasõit, golf, tennis, ratsutamine, kärbeskalastamine, kanuusõit, vibulaskmine, rannavõrkpall ja jalgpall. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Bürs

Bürs on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Bürserberg

Bürserberg on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Dalaas

Dalaas on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas. Horizon Field Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Helmi Herman

  Teksti allikas: https://www.eesti.ca/kunstnik-helmi-herman/article9046 Helmi Herman (1916–1994) oli eesti maalikunstnik ja keraamik. Helmi Herman sündis Abjas 1916. aastal peres, kus oli seitse õde-venda. Gümnaasiumihariduse sai ta Paides, seejärel õppis Tallinna Riiklikus Kunstikoolis moe ja lavadekoratsiooni alal.1941.aastast Estonia ooperikoori laulja. Eestist lahkudes katkestas ta õpingud ning jätkas neid Saksamaal Düsseldorfi Kunstiakadeemias. Kunstiõpingud lõpetas ta aastal 1951 ning siirdus Brasiiliasse oma kahe venna perede juurde. Õpingute ajal Düsseldorfis pidasid sealsed professorid teda üheks andekamaks õpilaseks 10 aasta jooksul. 1955. aastal tuli Helmi Herman Torontosse oma õdede juurde ning juba järgmisel aastal olid tema teosed väljas kunstinäitusel, pälvides kunstikriitikutelt kiitva hinnangu. Helmi elas Torontos veel 6 aastat, siis siirdus ta 1960. aastal New Yorki. Seal alustas ta skulptuuri- ja keraamikaõpinguid Art Student Leage'is ja School of Visual Artsis. 1970. aastate teisel poolel pühendas ta end rohkem skulptuurile ja keraamikale, kuid ei unustanud ka maalimist. 1978. aastal naasis Herman Torontosse. Ta oli ka saatnud teoseid EKKT ja "Colour and Formi" näitustele. Helmi Herman esines näitustel juba õpilasena Düsseldorfis, Geislingenis, Hollandis, Kopenhaagenis ja Pariisis. Tal on olnud isikunäitusi Brasiilias, New Yorgis ja Torontos. 1960. aastatel olid tema maalidel kujutatud tumedad depressiivsed kujud ning edaspidi sürrealistlikud ja abstraktsed kujundid. Aastatel 1965–1967 hakkasid valmima akvarellitehnikas lilleseeriad. Tema akvarellitehnika oli meisterlikult voolav ning lilleõied olid kujutatud meeleolukas miljöös, mis haarasid vaatlejat. Akvarellitehnikas maalitud lillekompositsioonid kuuluvad Helmi Hermani meistriteoste hulka. Tema teoseid on eksponeeritud paljudel kunstinäitustel nii Eestis kui ka välismaal. Hannes Oja (18. märts 2005). "Helmi Hermani mälestusnäitus". eesti.ca. Vaadatud 07.04.2020. Eda Sepp (4. veebruar 2005). "Kunstnik Helmi Herman". eesti.ca. Vaadatud 07.04.2020. Mai Reet Järve-Vomm. "Herman, Helmi, maalikunstnik ja kujur". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 107
Dižsēņi

Dižsēņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Talsi piirkonnas Balgale valla põhjaosas. Küla asub merepinnast 40 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Dursupest 4, piirkonna keskusest Talsist 21 ning Riiast 92 kilomeetri kaugusele. Dižsēņi on tekkinud endise Dižsēņi mõisa (Groß-Sehnen) keskuse juurde. Nõukogude perioodil asus seal kohaliku kolhoosi seafarm. Vietvārdu datubāze, vaadatud 7.04 2020
Raudziņi

Raudziņi on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Balgale valla põhjaosas. Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Dursupest 3, piirkonna keskusest Talsist 20 ning Riiast 92 kilomeetri kaugusele. Raudziņi on tekkinud endise Rudzi ehk Raudziņi kõrtsi juurde. Vietvārdu datubāze, vaadatud 7.04 2020 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
Tiltnieki

Tiltnieki (vanasti ka Mazdursupe) on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Balgale valla põhjaosas. Küla asub merepinnast 30 meetri kõrgusel Mazdursupe oja kaldal. Tiltnieki jääb valla keskusest Dursupest 1,5, piirkonna keskusest Talsist 22 ning Riiast 90 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Mazdursupe mõisa (Klein-Dursupen) keskuse juurde. Nõukogude perioodil asus seal kohaliku kolhoosi veisefarm. Vietvārdu datubāze, vaadatud 7.04 2020
Balgale

Balgale on küla (vidējciems) Lätis Talsi piirkonnas Balgale valla keskosas. Küla asub merepinnast 40 meetri kõrgusel Oksle jõe ääres. Balgale jääb valla keskusest Dursupest 2, piirkonna keskusest Talsist 23 ning Riiast 90 kilomeetri kaugusele. Balgale kujunes endise Balgale mõisa (Balgaln) keskuse juurde. Mõisa häärberis paiknesid nõukogude perioodil kohaliku külanõukogu ruumid, kolhoosi kontor ja ambulants. Tänapäeval on nii valla keskus kui ambulants Dursupesse üle viidud. Külast 2 kilomeetrit lõunas asub Balgale kirik. Vietvārdu datubāze, vaadatud 7.04 2020 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
Most

Most (tšehhi 'sild'; saksa Brüx) on statutaarlinn Tšehhis Ústí maakonnas, Mosti ringkonna keskus. Linna läbib Bílina jõgi. 1941 liideti Mostiga Kopisty linn, Rudolice nad Bílinou, Střimice ja Souši vald. Enne Teist maailmasõda olid suurem osa linnaelanikest sakslased. 1960. aastate teisel poolel ja 1970. aastatel lammutati Mosti ajalooline kesklinn, et teha ruumi laiendatavale pruunsöe kaevandusele. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Rok 1964: Co takhle zbourat město? Osudy starého Mostu, ze kterého se zachoval jen kostel ﻿Český rozhlas, 17. oktoober 2018 Koduleht
Honey Power

Honey Power [h'ani p'auer] on eesti ansambel. Martin Kikas (laul, kitarr) Inga Nõlvak (basskitarr) Martin Järvekülg (kitarr) Madis Paalo (trummid) Madis Aesma (trummid 2005 – 1. september 2006) Lauri Kulpsoo (trummid oktoober 2006) Indrek Martis (klahvpillid 2005–2008) Ansambel asutati 2005. aastal Tartus. Bändi esimene singel oli "Corsica". Teine oli raadiosingel "Travelling Nonstop", mis valiti 2006. aasta mais Raadio 2 nädala demoks. Kolmas singel oli "Fake Blue Sky". 2006. aasta suvel ilmus plaadifirma Seksound all Honey Poweri debüütalbum "Macrosilly". Pärast albumi ilmumist lahkus ansamblist trummar Madis Aesma, kelle asemele tuli Lauri Kulpsoo. Alates novembrist 2006 mängib trumme Madis Paalo. Ansambel on kontserte andnud ka Lätis, Leedus ja Soomes. Honwy Power Rada7 (vaadatud 24. augustil 2013) Ametlik koduleht myspace.com Mart Niineste: Kes on Honey Power?, Eesti Ekspress (intervjuu, foto) Tiiu Laks: Honey Power levitab kompromissitut primitiivsust, Eesti Päevaleht, 26. august 2006 (intervjuu)
Kremenets

Kremenets (ukraina Кременець, poola Krzemieniec) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Ternopili oblastis, Kremenetsi rajooni halduskeskus. Kremenets asub Ternopilist umbes 64 km põhjas. Kremenetsi on esmamainitud 1064. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1431. aastal. 4. aprillil 1536 andis Leedu suurvürstiriigi suurvürst ja Poola kuningriigi kuningas Zygmunt I Kremenetsi lossi koos lähedalasuvate küladega üle oma naisele Bona Sforzale, kelle valduses see oli aastatel 1536–1556. Teise Poola jagamise tulemusel läks Kremenets 1793. aastal Venemaa Keisririigi võimu alla. 1921–1939 oli linn Poola koosseisus. See oli linnaosa linn aastal poola Volõõnia vojevoodkond. 1938. aastal elasid Kremenets 40% ukrainlased, 31% juudid, 25% poolakad ja 4% venelased. Pärast Saksamaa ja NSV Liidu rünnakut Poolale annekteeris Kremenets Nõukogude Liidu poolt ja liideti Nõukogude Liiduga. Linna elanikud, sageli poolakad, küüditati Siberisse. Aastatel 1941-1944 okupeerisid selle sakslased, peaaegu kõik linnast pärit juudid mõrvati. Alates 1945. aastast kuulus see NSV Liidule, pärast NSVL-i piiride muutmise lepingu allkirjastamist Poolaga tõrjuti poolakad pärast 1945. aastat Poola uutele piiridele. Alates 1991. aastast kuulub linn Iseseisva Ukraina koosseisu. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kremenetsi elanikest ukrainlasi 96,45%, venelasi 2,50%, poolakaid 0,52% ja valgevenelasi 0,21%. Кременец Etnotur Національний склад міст Datatowel.in.ua
Maria Saveljeva

Maria Saveljeva (sündinud 18. jaanuaril 1997 Tallinnas) on Eesti lauahokimängija ja treener, 2019. aasta maailmameister ja 2018. aasta Euroopa meister naiste kategoorias. Maria alustas mängimist kevadel 2005 oma isa, spordiajakirjaniku ja rahvuskoondise treeneri, Igor Saveljevi käe all. 2007. aastal osales ta oma esimesel MM-il ja 2011. aastal Soomes võitis Saveljeva oma esimese medali. Ta jõudis MM-i finaali, kus kaotas venelasele Maria Yalbachevale. Aasta hiljem võitis ta hõbemedali Euroopa MV-le ja kordas seda tulemust kodus, Tallinnas 2016. aasta EM-il. Alates 2017. aasta sügisest on Saveljeva juhtinud naiste ülemaailmset edetabelit. 2018. aasta suvel võitis ta oma esimese kuldmedali Euroopa meistrivõistlustel. Aasta hiljem sai finaalis võidu lätlase Laima Kamzola üle ja tuli maailmameistriks. Maria Saveljeva on ainus mängija maailmas, kes mängib maailmameistrivõistlustel nii naistevõistkonnas kui ka riigi koondvõistkonnas. Alates 2016. aastast on ta Eesti Lauahoki Liidu juhatuse liige ja noortetreener. Eesti meister avalik kategoorias hooajal 2018/2019 . Tallinna spordiklubi Raua liige. ETV+ video, saade Kofe+ Noor tallinlanna kerkis vähetuntud alal maailma edetabeli tippu. Sport.err.ee Tallinlanna tuli lauahokis Euroopa meistriks. Sport.err.ee Eesti lauahokimängija krooniti maailmameistriks Sport.err.ee, 20.06.2019 "Suvestuudio lauahoki eksperiment. Tallinna TV". Krediidiraportid: Eesti Lauahoki Liit MTÜ ELHL video. Eesti MV 2018/2019 Spordiklubi Raua Profiil rahvusvahelise föderatsiooni veebilehekülje Profiil Tablehockey Video: 2019. a. MM, võiduvärav mängus Saveljeva - Engel (Taani)
Vīgrieze

Vīgrieze on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Laidze valla lääneosas. Küla asub valla keskusest Laidzest 10, piirkonna keskusest Talsist 0,5 ning Riiast 126 kilomeetri kaugusel. Vīgrieze kujunes endise Vigrieže karjamõisa (Wigredse) keskuse juurde. Vietvārdu datubāze, vaadatud 8.04 2020
Juhe

Juhe on painduv juht, mida kasutatakse elektrienergia ja informatsiooni edastamiseks. Juhtmeid saab liigitada mitmeti: isoleerjuhtmed ja paljasjuhtmed, vastavalt juhtmed isoleerainest kattega või ilma selleta; ühesoonelised ja mitmesoonelised juhtmed; ühesoonelisel juhtmel on üks paljas või isoleerkattega metallsoon; mitmesoonelisel juhtmel on mitu üksteisest isoleeritud voolu juhtivat soont; massiiv- ja kiudsoontega juhtmed; massiivsoone moodustab üks traat, kiudsoon on keerutatud mitmest jämedast traadist (köisjuhtmetel) või paljudest peentest traatidest (kiudjuhtmetel). Juhtme sooned on enamasti vasest, köisjuhtmetel alumiiniumist (ka terastraatidest südamikuga) või terasalumiinium-bimetallist. Sooneisolatsioon on polümeermaterjalist, sageli polüvinüülkloriidist (PVC). Lisaks sooneisolatsioonile võib ühe- ja mitmesoonelisel juhtmel olla polümeermaterjalist kaitsekest, tekstiilpunutis (nt triikraua nöörjuhtmel), traatpunutisest varjestus (infoedastuse juhtmetel) või alumiiniumkest (nagu omaaegsetel kuulojuhtmetel). Kaitsekestaga mitmesoonelisi juhtmeid nimetatakse manteljuhtmeteks. Tugeva hermeetilise kaitsekattega juht on kaabel. Elektrijuht Kuulojuhe Nöörjuhe Juhtme läbimõõt
Ruutmaatriks

Ruutmaatriks on maatriks, millel on võrdne arv ridu ja veerge. n×n-ruutmaatriksi ridade (või veergude) arvu n nimetatakse selle maatriksi järguks ja kõneldakse n-ndat järku ruutmaatriksist. Sellise maatriksi üldkuju on A = ( a 11 a 12 … a 1 n a 21 a 22 … a 2 n … … … … a n 1 a n 1 … a n n ) . {\displaystyle A={\begin{pmatrix}a_{11}&a_{12}&\ldots &a_{1n}\\a_{21}&a_{22}&\ldots &a_{2n}\\\ldots &\ldots &\ldots &\ldots \\a_{n1}&a_{n1}&\ldots &a_{nn}\\\end{pmatrix}}.} Öeldakse, et elemendid a 11 , a 22 , … , a n n {\displaystyle \,a_{11},a_{22},\ldots ,a_{nn}} moodustavad maatriksi A peadiagonaali ning elemendid a 1 n , a 2 , n − 1 , … , a n 1 {\displaystyle \,a_{1n},a_{2,n-1},\ldots ,a_{n1}} selle kõrvaldiagonaali. Ruutmaatriksite jaoks saab defineerida determinandi ja jälje. Maatriks A = ( 3 0 − 2 6 6 6 − 7 4 − 1 ) {\displaystyle A={\begin{pmatrix}3&0&-2\\6&6&6\\-7&4&-1\end{pmatrix}}} on kolmandat järku ruutmaatriks. Pöördmaatriks Diagonaalne maatriks Jordani kast Kolmnurkmaatriks Ühikmaatriks Skalaarmaatriks Regulaarne maatriks Sümmeetriline maatriks Kaldsümmeetriline maatriks Ortogonaalne maatriks Hermiitiline maatriks Antihermiitiline maatriks Unitaarne maatriks Maatriks
Roceži

Roceži on küla (vidējciems) Lätis Talsi piirkonnas Laidze valla lääneosas. Küla asub Mazroja jõe ülemjooksul. Roceži jääb valla keskusest Laidzest 2, piirkonna keskusest Talsist 5,5 ning Riiast 124 kilomeetri kaugusele. Küla kujunes endise Roceži karjamõisa (Rothseden) keskuse juurde. Külas kasvav Rugāji hiidpirnipuu on looduskaitse all. Seal asub Roceži bussipeatus. Aastal 2017 oli külas 79 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 76. Vietvārdu datubāze, vaadatud 8.04 2020 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 17. mail 2020.
Maailmamere ökosüsteem

Maailmameri hõlmab maakera pindalast ligikaud 70%, mis teeb sellest suurima ökosüsteemi. Maailmamere ökosüsteem on koduks paljudele taimedele ja loomadele, milletõttu on selle osatähtsus väga suur. Merede sügavus on tohutu ja kõigis neis sügavustes võib ka elu kohata. Ookeanides kõikide eelduste kohaselt ei leidu eluvaba tsooni, kuigi mandrite ja saarte läheduses on asustatus selgelt suurem kui mujal. Merd ei saa isoleeritud piirkondadeks jagada (erinevalt maismaast ja sisevetest), sest kõik ookeanid on omavahel seotud. Vaba leviku peamised barjäärid on hoopis temperatuur, soolsus ja sügavus. Meredes toimub pidev tsirkulatsioon. Õhutemperatuuride erinevused poolustel ja ekvaatoril tekitavad tugevaid tuuli, mis puhuvad aasta läbi ühest suunast (passaadid), moodustuvad pidevad hoovused, mis omakorda mõjutavad elustikku. Meredes valitsevad pidevalt eritüübilised lained, toimuvad tõusud-mõõnad. Tõusul on eriti suur mõju rannikupiirkonnas, kus kujuneb välja väga rikkalik elustik, mis peab harjuma teatud perioodilisusega litoraali koosluste elukäigus (kuu ja päikese järgi seatud bioloogilised kellad, mis kutsuvad aktiivse perioodi esile just tõusu ajal). Mereveel on reaktsioon aluseline (pH on 8,2), sageli on ta eluks vajalikest toiteelementidest vaene. Merevee pH on suhteliselt püsiv suurus. Viimasel ajal tõuseb aga tööndusliku päritoluga toksiliste keemiliste ainete kontsentratsioon. Biogeensete elementide kontsentratsioon jälle võib olla tihti nii väike, et see limiteerib primaarset produktsiooni. Samuti reostavad inimesed maailmamerd visates prügi maha ning suur firmad, kes vabanevad jääkidest visates need merre.[viide?] Maailmameri on kujundanud ka inimkonna ajalugu, kultuure ja elukvaliteeti. Inimesed söövad meresaadusi, ujuvad lainetes, veedavad aega randades, sukelduvad uurimaks imelist veealust elu, saavad tootmiseks vajalikku toorainet, naftat ja maavarasid ning vajalikud veeteed kaupade transpordiks. On väga vähe valdkondi, mida meri ega ookean ei ole mõjutanud. Kuid see mõju ei ole ühepoolne. Inimene mõjutab maailmamerd samuti kui meri inimest. Kasutades kõiki neid hüvesid, mida meri meile pakub, oleme tõsiselt kahjustanud merd ja selle ökosüsteeme. Eesti on üks mitmest riigist, millel jookseb ühine piir Läänemerega. Kuna vesi vahetub meres iga 25 aasta tagant siis tekib nii mõningaid keskkonnaprobleeme. Näiteks on see üks maailma eutrofeerunumaid meresid – toitainete ülekülluse tõttu vohab veetaimestik liigselt ja kahjustab kalaliike. Selle põhjuseks on peamiselt põllumajandusest vette voolavad mineraalväetiste koostisosad lämmastik ja fosfor. Lisaks tuleb fosforit Läänemerre asulate reoveega, sest suur osa pesupulbreid sisaldab fosfaate. Siia lisanduvad veel nafta- ja muude kütuste jäägid laevaliiklusest, plast jm jäätmed, merepõhja vajunud Nõukogude Liidu sõjaväetehnika ja seadmed jne. [1] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. september 2020. Vaadatud 8. aprillil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Koroonapandeemia Türkmenistanis

2020. aasta koroonapandeemia Türkmenistanis on osa ülemaailmsest koroonapandeemiast. WHO Euroopa missiooni juht dr Catherine Smallwood ei andnud 10-päevasele missioonivisiidile Türkmenistanis antud infotunnil teavet koroonajuhtude avastamise kohta riigis. Türkmenistanis ühestki koroonajuhtumist teatatud pole. Rahvusvahelise ühenduse Piirideta Ajakirjanikud andmetel on riigis keelatud sõna "koroonaviirus" kasutamine. В ВОЗ оценили ситуацию с коронавирусом в Туркменистане ВОЗ не выявила случаи заражения коронавирусом в Туркменистане ВОЗ оценила систему здравоохранения в Туркмении в условиях COVID-19 Катрин Смолвуд: «ВОЗ одобряет все принимаемые Туркменистаном меры по предотвращению проникновения коронавируса» eadaily.com: ВОЗ: В Таджикистане и Туркмении нет коронавируса, 1. aprill 2020 Abdujalil Abdurasulov (7.4.2020). "Coronavirus: Why has Turkmenistan reported no cases?" (inglise). BBC News. Vaadatud 8.4.2020. Coronavirus off limits in Turkmenistan Türkmenistani president keelas ära sõna "koroonaviirus", ERR, 31.03.2020
Borštšiv

Borštšiv (ukraina Борщів, poola Borszczów) on linn Ternopili oblastis, Borštšivi rajooni halduskeskus. Borštšiv asub Ternopilist umbes 91 km lõunakagus. Borštšivit on esmamainitud 1456. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1629. aastal. Aastatel 1672–1699 oli linn Osmanite riigi võimu all, seejärel läks Poolale tagasi. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks linn 1772. aastal Austria keisririigi koosseisu. 1919–1939 kuulus linn Poolale. 1939. aastal hõivas linna Punaarmee ja mõni aeg hiljem annekteeriti Borštšiv Nõukogude Liidu koosseisu. Saksa okupatsioon kestis Borštšivis 7. juulist 1941 kuni 6. aprillini 1944. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Borštšivi elanikest ukrainlasi 97,63%, venelasi 1,50%, poolakaid 0,37%, armeenlasi 0,16% ja valgevenelasi 0,12%. Місто Борщів Тернопільської області Державна наукова архiтектурно-будiвельна бiблiотека iмені В.Г. Заболотного Національний склад міст Datatowel.in.ua
Sārcene

Sārcene on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Laidze valla idaosas. Küla asub Laidze järve ääres. Sārcene jääb valla keskusest Laidzest 2, piirkonna keskusest Talsist 9 ning Riiast 131 kilomeetri kaugusele. Küla kujunes endise Sārcene mõisa (Zarzen) keskuse juurde. Mõisapargis kasvav jugapuu ümbermõõduga 2,1 meetrit on looduskaitse all. Külas asub Sārcene bussipeatus. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 17. mail 2020.
Mieguze

Mieguze (ka Miegūze) on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Laidze valla edelaosas. Küla asub valla keskusest Laidzest 4,5, piirkonna keskusest Talsist 3,5 ning Riiast 121 kilomeetri kaugusel. Küla kujunes endise Mieguze karjamõisa (Megusen) keskuse juurde. Seal asub Krūzase bussipeatus. Vietvārdu datubāze, vaadatud 8.04 2020 "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 17. mail 2020.
Max Jakobson

Max Jakobson (30. september 1923 Viiburi – 9. märts 2013 Helsingi) oli juudi päritolu Soome diplomaat, poliitik ja ajakirjanik. Karjääri alustas ta BBC-s ajakirjanikuna töötades. Aastatel 1953–1974 töötas ta Soome välisteenistuses, olles muuhulgas suursaadik Rootsis ja ÜRO juures.[viide?] Sel perioodil aitas ta kaasa Soome külma sõja aegse neutraalsuse hoidmisele. 1971. aastal kandideeris Jakobson ÜRO peasekretäri kohale, kuid kaotas viimasel hääletusel Kurt Waldheimile. Max Jakobson oli ka Eestis kommunistide ja natsionaalsotsialistide poolt toime pandud Inimsusevastaste Kuritegude Uurimise Eesti Rahvusvahelise Komisjoni esimees. 2002 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk Sven Randlaid "Suri Soome diplomaat Max Jakobson" ERR, 11.03.2013 (vaadatud 11. märtsil 2013) "Talvesõja diplomaatia." (Tallinn: Tänapäev 2004) ISBN 9985-62-249-9 "XX sajandi lõpparve." (Tallinn: Vagabund 2005) ISBN 9985-835-74-3 "Tulevik?" (Tallinn: Tänapäev 2006) ISBN 9985-62-450-5 Inimsusevastaste tegude uurimise komisjon Imbi Paju: Max Jakobsoni saatuseaastad, soomlased ja meie, Postimees, 20. september 2008 ERR.ee: Soome diplomaadi sõnul peaks Eesti tõstma oma kaitsevõimet, 24. oktoober 2008 Jakobson: komisjoni ülesanne ei olnud kedagi süüdi mõista, Postimees, 9. detsember 2008 Alo Lõhmus. 11 kriminaalset episoodi Nõukogude Eestist Postimes, 15. jaanuar 2009 Max Jakobsoni komisjon – Eesti Mälu Instituudi veebis Sven Randlaid "Suri Soome diplomaat Max Jakobson" ERR, 11.03.2013
Paugurciems

Paugurciems on küla (vidējciems) Lätis Talsi piirkonnas Laidze valla edelaosas. Küla asub merepinnast 93 meetri kõrgusel Talsi linna kirdepiiril. Aastal 2017 oli Paugurciemsis elanikke 163, aastal 2020 aga 179. Vietvārdu datubāze, vaadatud 8.04 2020
Zvirgzdi

Zvirgzdi on küla (vidējciems) Lätis Talsi piirkonnas Laidze valla edelaosas. Küla asub merepinnast 89 meetri kõrgusel Talsi linna kirdepiiril ja on Talsiga faktiliselt kokku kasvanud. Nõukogude perioodil paiknes seal Punaarmee väeosa. Aastal 2015 oli külas 249 elanikku. Aastal 2017 oli elanikke 235, aastal 2020 aga 221. Vietvārdu datubāze, vaadatud 8.04 2020