laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rahvusriik

Rahvusriik on riigi vorm, mis eksisteerib selleks, et pakkuda suveräänset territooriumi kindlale rahvusele ning mis saab oma legitiimsuse selle ülesande täitmisest. Riik on poliitiline ja geopoliitiline moodustis; rahvus on kultuuriline ja/või etniline moodustis. Mõiste "rahvusriik" viitab sellele, et need kaks langevad geograafiliselt kokku. Rahvusriikide päritolu ja varase ajaloo osas ei ole ühest kokkulepet saavutatud. Teoreetikute suureks vaidlusteemaks on küsimus: kas enne oli rahvus, mis lõi rahvusriigi, või riik, mis lõi rahvuse? Rahvuslaste meelest oli kõigepealt rahvus ning rahvuslikud liikumised väljendasid rahvuse õigustatud nõudmist suveräänsusele, mis päädis rahvusriikide loomisega. Mõningate teooriate kohaselt loodi rahvuslik identiteet aga suuresti valitsuste poolt, et ühendada ja moderniseerida juba eksisteerivat riiki. Enamik teooriaid näeb rahvusriigis 19. sajandi Euroopale iseloomulikku nähtust, mille tekkimist soodustasid kirjaoskuse laialdane levik ja massimeedia. Mõned rahvusriigid, näiteks Saksamaa ja Itaalia, tekkisid 19. sajandil vähemalt osaliselt tänu rahvuslaste poliitilistele kampaaniatele. Mõlemal nimetatud juhul oli territoorium varem jagatud riikide vahel ning tekkinud ühine identiteet oli esmalt kultuuriline, omandades peagi poliitilise tähtsuse. Võrreldes varasemate riigi vormidega suhtub rahvusriik teisiti oma territooriumisse, pidades seda pooleldi pühaks. Ükski rahvusriik ei annaks oma territooriumist tükki teisele näiteks lihtsalt selle pärast, et kuningatütar abiellus. Rahvusriikide piirid on enamasti määratud rahvuse asuala või looduslike oludega ega ole kergesti muudetavad. Rahvusriigi kõige nähtavamaks mõjuks on riikliku poliitika abil ühtse rahvuskultuuri loomine. Rahvusriigi olemasolu nõuab, et selle elanikud moodustaksid rahvuse, mida ühendab enamasti ühine päritolu, ühine keel ja jagatud kultuur. Kui nõutav ühtsus puudub, siis üritab rahvusriik seda sageli luua, surudes näiteks oma hariduspoliitika kaudu peale riigikeelt ja ühtset arusaamist ajaloost. Mõnel juhul on selline poliitika kutsunud esile teravaid konflikte ja separatismi. Õnnestumise korral on see taganud elanikkonna suurema homogeensuse ja kultuurilise ühtsuse. Politoloogias kasutatakse terminit "rahvusriik" enamiku tänapäevaste suveräänsete riikide kohta, isegi kui nende poliitilised piirid ei lange kokku etniliste piiridega. "Rahvusliku identiteedi" mõiste võib laieneda riikidele, kus elab koos mitmeid etnilisi ja keelelisi gruppe. Üheks selliseks on näiteks Šveits, mis on oma põhiseaduse kohaselt kantonite konföderatsioon ja kus on neli riigikeelt, kuid ühtlasi šveitsi rahvuslik identiteet, ühine ajalugu ja oma klassikaline rahvuskangelane, legendaarne Wilhelm Tell. Paljud konfliktid on saanud ajaloos alguse sellest, et poliitilised piirid ei lange kokku etniliste ja/või kultuuriliste piiridega. Näiteks kurdi rahva traditsiooniline asuala on tänapäeval jagatud Iraagi, Türgi ja Iraani vahel. Osa sealsetest elanikest soovib luua iseseisva Kurdistani riigi ning selle tõttu on juba aastakümneid kestnud relvastatud konflikt. Enesemääramisõigus
West Air Sweden lend 294

West Air Swedeni lend 294 oli postiveolend Oslo Gardermoeni lennujaamast Tromsø lennujaama. Lennuk kukkus alla 8. jaanuaril 2016 Rootsis Oajevágge lähedal. Lennuki pardal oli 4,5 tonni posti ja kaks meeskonnaliiget, kes mõlemad hukkusid katastroofis. Tragöödia põhjuseks oli arvatavasti lennuki autopiloodi rikkest põhjustatud pilootide ruumitaju kadumine ja vähene omavaheline suhtlus selles olukorras. Ilmastikuoludest sõltuvalt lähtusid piloodid lennul ainult näidikutest, lend kulges algul tavapäraselt. Tund ja kümme minutit pärast lennu algust lülitus millegipärast järsku välja autopiloot. Esimese ohvitseri instrumendid oli töökorras. Kapten seda ei teadnud, sest esimene ohvitser ei andnud informatsiooni edasi. Kapteni displeil nähtus lennukinina järsku tõus, millele järgnes kapteni katse lennukinina allapoole suunata. Selle tegevuse tagajärjel ei muutunud näidud ning kapten reageeris nii, et suunas lennukinina veel rohkem allapoole. Kapteni tegevus viis lennuki olukorda, kus juhitavust ei suudetud enam taastada. Meeskond andis hetk enne radarilt kadumist ka Mayday-kutsungi. Minut ja 20 sekundit pärast arusaamatusteahela algust kukkus lennuk vastu maapinda kiirusel 940 km/h. Nii Norra kui Rootsi võimud asusid lennukit otsima. Lennukivrakk leiti Oajevágge lähedalt kell 3.10, peaaegu kolm tundi pärast allakukkumist. Lennuki rusud olid laiali paiskunud 50-meetrise diameetriga alal, mis viitas sellele, et löök vastu maapinda toimus väga suurel kiirusel ja jõul. Lennukatastroofi asjaoludest andis SHK (Rootsi lennuõnnetuste uurimisorganisatsioon) 12. detsembril 2016 välja viimase raporti, milles olid välja toodud järgmised võimalikud katastroofi põhjused: Keerulises olukorras meeskonna puudulik omavaheline suhtlus Häiritud displei, mis andis kaptenile valeinformatsiooni Lennukinina üles-alla suunamisel tekkinud negatiivsed G-jõud, mis vähendasid pilootide võimekust antud olukorras ratsionaalseid otsuseid teha Lennuki kapten oli 44-aastane Hispaania päritolu mees, kellel oli ligi 3200 lennutundi, neist 2016 tundi oli lennatud sellel allakukkunud lennukitüübil. Prantsusmaalt pärit 33-aastasel esimesel ohvitseril oli 3050 lennutundi, millest 900 olid sellel lennukitüübil. Lennukitüüp, mis alla kukkus, oli Bombardier CRJ-200PF. See oli ehitatud 1993. aastal ja 2006. aastani käitas seda Lufthansa CityLine'i nime all. Edasi ehitati senine reisilennuk ümber 'cargo' transpordilennukiks. Alates 2007. aastast hakkas see käitama lende West Air Swedeni ridades. Hradecky, Simon (8. jaanuar 2016). "Crash: West Atlantic Sweden CRJ2 near Akkajaure on Jan 8th 2016, lost height after emergency call". Vaadatud 30.04.2020. Swedish Accident Investigation Authority (12. detsember 2016). "Final report RL 2016:11e" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 13.03.2020. Vaadatud 30.04.2020. "ANS Aircraft accident canadair CL-600-2B19 Regional Jet CRJ-200PF". Vaadatud 30.04.2020.
Sooküla (Vaivara)

Sooküla oli küla Vaivara vallas Viru maakonnas. Teine maailmasõda lahingute ajal olid elanikud sunnitud Vaivara kihelkonnas lahingute eest evakueeruma, tagasipöördumine kodukohta toimus aeglaselt ning Sirgala, Metsküla, Ühekonna, Kärekonna, Auvere, Sooküla, Kirikuküla külades ühtegi majapidamist ei taastatud. Küla asus Hundinurga küla kõrval, tänapäeval ei ole küla enam olemas. Vaivara ajaloost, www.vaivara.ee
Kärekonna (Vaivara)

Kärekonna oli küla Alutaguse vallas Viru maakonnas. Teine maailmasõda lahingute ajal olid elanikud sunnitud Vaivara kihelkonnas lahingute eest evakueeruma, tagasipöördumine kodukohta toimus aeglaselt ning Sirgala, Metsküla, Ühekonna, Kärekonna, Auvere, Sooküla, Kirikuküla külas ühtegi majapidamist ei taastatud. Küla asus Auvere küla kõrval, tänapäeval ei ole küla enam olemas. 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939 Vaivara ajaloost, www.vaivara.ee
Nikulini Tsirkus Tsvetnoi Bulvaril

Nikulini Tsirkus Tsvetnoi Bulvaril, varem Moskva Tsirkus Tsvetnoi Bulvaril, (vene keeles Цирк Никулина на Цветном бульваре) on tsirkus Moskvas, vanimaid tsirkuseid Venemaal. Nikulini tsirkus asub Moskvas aadressil Tsvetnoi bulvar 13. Tsirkusehoone (ehitati 1987–1989) mahutab 2000 vaatajat. Kõrgus kupli lae alla on 25 m ja maneeži diameeter on 13 m. Vana tsirkushoone (rajati 1880. aastal) asus samuti Tsvetnoi bulvaril. Pärast uue hoone valmimist vana lammutati. Aastatel 1983–1997 juhtis tsirkust Juri Nikulin. Pärast tema surma (1997) sai direktoriks Maksim Nikulin. Nikulini tsirkuse koduleht  Nikulini Tsirkus Tsvetnoi Bulvaril – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Suur Moskva Riiklik Tsirkus

Suur Moskva Riiklik Tsirkus (vene keeles Большой Московский государственный цирк) on tsirkus Moskvas, Euroopa suurim tsirkus. Suur Moskva tsirkus asub Moskvas aadressil Vernadski prospekt 7. Tsirkusehoone (ehitati 1964–1971; arhitekt Jakov Belopolski) mahutab 3400 vaatajat. Kõrgus tsirkuse kupli lae alla on 36 m. Hoone on viie vahetatava maneežiga, lisaks on hoones veel kulissidetagune proovimameež. Alates 2012. aastast juhib tsirkust direktorina Edgard Zapašnõi. Tsirkuse kunstiline juht on Askold Zapašnõi (mõlemad on tuntud tiigritaltsutajad).  Suur Moskva Riiklik Tsirkus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kirikuküla (Vaivara)

Kirikuküla oli küla Vaivara vallas Viru maakonnas. Teine maailmasõda lahingute ajal olid elanikud sunnitud Vaivara kihelkonnas lahingute eest evakueeruma, tagasipöördumine kodukohta toimus aeglaselt ning Sirgala, Metsküla, Ühekonna, Kärekonna, Auvere, Sooküla, Kirikuküla külas ühtegi majapidamist ei taastatud. Küla asus Hundinurga ja Perjatsi küla kõrval. Tänapäeval ei ole küla enam olemas. Vaivara kirik Vaivara kirikumõis Vaivara vana kalmistu Vaivara ajaloost, www.vaivara.ee
Tom Moore

Sir Thomas Moore (30. aprill 1920 – 2. veebruar 2021), tuntud kui Kapten Tom (inglise Captain Tom), oli Briti sõjaväelane. Ta sai tuntuks eaka eruohvitserina, kes algatas oma 100. sünnipäeva puhul rahakogumiskampaania Briti riiklikule tervishoiuteenistusele 2020. aasta koroonapandeemia ajal. Moore'i plaan oli oma sajandaks sünnipäevaks läbida aias sada 25 meetri pikkust ringi ning koguda 1000 naelsterlingit, kuid see eesmärk täitus juba esimese 24 tunniga. 16. aprilliks, mil 100 ringi täis sai, oli ta kogunud üle 12 miljoni naelsterlingi. Oma sajandaks sünnipäevaks 30. aprillil oli ta kogunud üle 30 miljoni naelsterlingi. 24. aprillil jõudis ta koos laulja Michael Balliga Suurbritannia singliedetabeli tippu lauluga "You'll Never Walk Alone". 99 aasta ja 359 päeva vanuselt oli Tom Moore vanim inimene, kes seda saavutanud on. The Captain Tom Foundation https://kroonika.delfi.ee/news/igav/kapten-tom-moore-joudis-guinnessi-rekordite-raamatusse-99-aastane-kogus-uksinda-28-miljonit-naela?id=89693807 99-aastane Briti veteran kogus miljoneid tervisetöötajate aitamiseks Postimees.ee, 16. aprill 2020
Pinnasetihendaja

Pinnasetihendaja (ehk tamper, potsataja) on tavaliselt kütusega töötav mehhanism pinnase tasandamiseks või tihendamiseks. Pinnasetihendaja töötab mootori abil, mis tekitab masina all asuvale metallplaadile võnkeid, mille tulemuseks on pinnase tihenemine. Altis Harri (07.05.2012). "Pinnasetihendaja" (PDF).[alaline kõdulink]
Oovi

Oovi küla, ka Hoovi küla (saksa keeles Hawi (Dorf), vene keeles Ови) oli küla Viru maakonnas Vaivara vallas. Küla asus Peeterristi küla kõrval, tänapäeval ei ole küla enam olemas. Hoovi künnapuu Oovi k, www.eki.ee
Maksim Nikulin

Maksim Jurjevitš Nikulin (vene keeles Максим Юрьевич Никулин; sündinud 15. novembril 1956 Moskvas) on vene tsirkusetegelane. Juri Nikulini poeg Maksim Nikulin lõpetas 1981. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli žurnalistikateaduskonna. Töötas aastatel 1986–1993 Kesktelevisoonis saatejuhina. 1993. aastal asus tööle Moskva Tsirkuses Tsvetnoi Bulvaril, kus oli esialgu direktor-käsutaja ametis, kuid pärast tsirkuse juhi Juri Nikulini surma augustis 1997 määrati tsirkuse peadirektoriks ja kunstiliseks juhiks. Ühtlasi juhtis ta aastatel 2000–2004 televisioonis tsirkuseteemalisi saateid. Maksim Nikulin mängis 1968. aastal 12-aastase poisina episoodilises rollis kultusfilmis Briljantkäsi. Как сейчас живет сын Юрия Никулина. zen.yandex.ru, 13. jaanuar 2019
Pan Am

Pan Am (aastatel 1950–1991 Pan American World Airways, 1927–1950 Pan American Airways) oli Ameerika lennufirma, mis tegutses aastatel 1927—1991. Pan Am oli suurim lennufirma maailmas ning lendas Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Kariibi mere saartel, Euroopas, Aasias, Aafrikas ning Lähis-Idas. Alates aastast 1986 tekkisid firmal finantsraskused. Firma hakkas sihtkohti ja liine vähendama, kuni 4. detsembril 1991 lõpetati tegevus. Esimese maailmasõja lendur Juan Terry Trippe registreeris firma korporatsioonina aastal 1927. Trippe kindlustas lepingu, et vedada lennukiga posti Key Westi ja Havanna vahel. Esimene reisilend toimus aasta hiljem samade linnade vahel. 1929. aasta lõpuks oli Pan Amil 19 000 kilomeetrine marsruut USA, Kuuba, Haiti, Dominikaani Vabariigi, Puerto Rico, Mehhiko, Belize, Panama ja Colombia vahel. Pan Ami esimene lend üle Vaikse ookeani toimus aastal 1936, kui lennuk lendas San Franciscost Manilasse. Lennuk oli Martin M-130 nimega China Clipper ja toimetas lennuga kohale üle 110 000 postipaki. Esimene reisilend üle Atlandi ookeani toimus 1939. aastal New Yorgist Lissaboni. Lennuk oli Boeing 314 Clipper nimega Yankee Clipper. Lend kestis 17 tundi ja 32 minutit ning pardal oli 21 inimest. Kuigi reaktiivmootoriga lennukeid oli juba varem ehitatud, oli esimeseks edukaks lennukiks Boeing 707. See aitas nii Pan Amil kui Boeingul tõusta oma valdkonna edukaimateks firmadeks. Pan Am tellis 1950. aastal 20 uut Boeingu lennukit. Pan Ami esimene reaktiivmootoriga lend toimus 26. oktoobril 1958. aastal, kui lennuk nimega Clipper America lendas 111 reisijaga New Yorgist Pariisi. Aastal 1966 oli Pan Am esimene lennufirma, kes võttis kasutusele tänapäeval populaarseks saanud Boeing 747. Pan Am ostis 25 lennukit 525 miljoni dollari eest. Aastal 1970 vedas Pan Am 747-ga 11 miljonit reisijat 32 miljardil kilomeetril. Peale seda aastat toimus lennunduses revolutsioon ja üle maailma võeti kasutusele laia kerega õhusõidukid. Pan Ami rahalised raskused hakkasid juba aastal 1980. Firmal olid kõrged ülalpidamiskulud, juhtus mitu lennuõnnetust ja maailmaturul oli kõrge kütuse hind. Firma ei suutnud sellest taastuda. Aastal 1986 müüdi paljud marsruudid United Airlinesile lootuses taastada majanduslik kahju, kuid peale mitut õnnetust ning maailmamajanduse seisu ei suutnud Pan Am oma varasid taastada ning pankrot kuulutati välja 1991 jaanuaris. Encyclopaedia Britannica, 2018 Ghosts of Baltimore, 2013, https://ghostsofbaltimore.org/2013/11/06/yankee-clipper-makes-first-transatlantic-flight-1939/ The Pan Am Historical Foundation, n.d, https://www.panam.org/the-jet-age/375-the-worldport-jet-age-2 Boeing, 2008, https://www.boeing.com/news/frontiers/archive/2008/july/i_history.pdf The Pan Am Historical Foundation, n.d, https://www.panam.org/the-jet-age/522-a-day-of-firsts-2 The Pan Am Historical Foundation, n.d, https://www.panam.org/global-era
Mark David Chapman

Mark David Chapman (sündinud 10. mail 1955 Fort Worthis Texases) on Ameerika Ühendriikide kurjategija, John Lennoni mõrvar. Chapman ootas Lennonit 8. detsembril 1980 tema elukohaks olnud Central Parki kõrval asuva Dakota kortermaja ees. Õhtul sõitsid Lennon ja Yoko Ono Record Plant plaadistustuudiosse. Enne kui nad autosse istusid, pidas Chapman nad kinni ja palus Lennonilt plaadile "Double Fantasy" autogrammi. Lennon ja Ono saabusid koju tagasi kell 22.51 ning kui Lennon oli autost väljunud, tulistas Chapman viis korda, neli lasku tabasid muusikut selga. 1981. aastal mõisteti ta vähemalt 20 aastaks kuni eluks ajaks vangi. Tema armuandmistaotlused aastatel 2000, 2002, 2004, 2006, 2008, 2010, 2012, 2014, 2016, 2018 ja 2020 on tagasi lükatud. Ta kannab karistust New Yorgi osariigis Aldenis asuvas Wende vanglas. https://www.elu24.ee/4337891/vaimselt-haige-mark-chapman-tappis-37-aastat-tagasi-john-lennoni
Lenini preemia (Rootsi)

Lenini preemia (rootsi keeles Leninpriset; 2009–2015 Jan Myrdals stora pris – Leninpriset; 2016 Jan Myrdalbibliotekets stora pris – Leninpriset) on Rootsi kirjandusauhind. Lenini preemia on antud järgmistele isikutele: 2009 – Mattias Gardell 2010 – Roy Andersson 2011 – Maj Wechselmann 2012 – Sven Lindqvist 2013 – Maj Sjöwall (algne laureaat Susanna Alakoski keeldus preemia vastuvõtmisest, kuna ei soovinud olla seotud totalitaarsete ideoloogiate ja režiimidega) 2014 – Jan Guillou 2015 – Mikael Wiehe 2016 – Mikael Nyberg 2017 – Stefan Jarl 2018 – Sven Wollter 2019 – Göran Therborn 2020 – Kajsa Ekis Ekman 2021 – Nina Björk 2022 – Carl-Göran Ekerwald 2023 – Karl Ove Knausgård 2024 – Martin Hägglund
George Dawe

George Dawe (8. veebruar 1781 London – 15. oktoober 1829 London) oli inglise portreekunstnik. Ta töötas alates aastast 1819 Peterburis, kus maalis koos abiliste Wilhelm August Golicke (1802–1848) ja Aleksandr Poljakoviga (1801–1835) 1812. aasta Isamaasõjas silma paistnud 329 väejuhi portreed. Need portreed on eksponeeritud Ermitaaži sõjagaleriis. Levin August von Bennigseni portree Deniss Vassiljevitš Davõdovi portree Aleksei Petrovitš Jermolovi portree Aleksandr Ivanovitš Ostermann-Tolstoi portree Karl Wilhelm von Tolli portree Fabian Gottlieb von der Osten-Sackeni portree Friedrich von Löwis of Menari portree
Laserdisc

LaserDisc (lühend LD) on Philipsi ja MCA koostööna loodud optiline andmekandja.
Paczków

Paczków (saksa Patschkau) on linn Poolas Opole vojevoodkonnas Nysa maakonnas, Paczkówi valla halduskeskus. Paczków asub Tšehhi piirist umbes 4 km kaugusel. Patschkau asutati ja sai linnaõigused 1254. aastal. Linn oli kuni 1810. aastani Breslau piiskoppide valduses. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/031613107074-0965855?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Paczków Encyklopedia PWN
Irving Langmuir

Irving Langmuir (31. jaanuar 1881 – 16. august 1957) oli ameerika keemik, füüsik ja insener. Panuse eest pinnakeemiasse pälvis ta 1932. aastal Nobeli keemiaauhinna. Langmuiri tuntuim teadusartikkel on "Elektronide paiknemine aatomites ja molekulides" (ilmus 1919), milles ta, põhinedes Gilbert N. Lewise kuupja aatomi teoorial ja Walther Kosseli keemilise sidemete teoorial, postuleeris "aatomstruktuuri kontsentrilise struktuuri teooria". Langmuir sattus selle artikli tõttu Lewisega prioriteedinõude vaidlusse. Langmuiri tunnustatakse kui teooria olulist populariseerijat, samas omistatakse teooria autorsus siiski suuremalt jaolt Lewisele. Töötades aastatel 1909–1950 General Electricus, edendas Langmuir mitut füüsika ja keemia valdkonda, leiutas gaasiga täidetud hõõglambi ja aatomilise vesiniku keevituse. Socorro linnas (Socorro maakonnas) asub Langmuiri järgi nimetatud atmosfääriteaduste laboratoorium. Samuti annab Ameerika Keemiaühing välja pinnateaduste vallas ajakirja Langmuir. Langmuir, Irving (juuni 1919). "The Arrangement of Electrons in Atoms and Molecules". Journal of the American Chemical Society. 41 (6): 868–934. DOI:10.1021/ja02227a002. Coffey, Patrick (2008). Cathedrals of Science: The Personalities and Rivalries That Made Modern Chemistry. Oxford University Press. Lk 134–146. ISBN 978-0-19-532134-0. Taylor, H. (1958). "Irving Langmuir 1881-1957". Biographical Memoirs of Fellows of the Royal Society. 4: 167–184. DOI:10.1098/rsbm.1958.0015.
Uusromantikud

Uusromantikuteks nimetatakse 1970. aastatel Suurbritanniast alguse saanud popkultuurivoolu. Uusromantikuid iseloomustab toretsev ja ekstsentriline riietumisstiil. Uusromantikute  riietumisstiili inspireeris 18. sajandi lõpu ja 19. sajandi alguse mood, mille järgi liikumine sai endale ka nime. Moevooluna alanud liikumisega liitusid mitmed briti bändid 1970. aastate lõpus ja 1980. aastate alguses. Tüüpilisemateks esinejate seas võib nimetada selliseid artiste nagu Duran Duran, Spandau Ballet, Classix Nouveaux, A Flock Of Seagulls, The Human League, Boy George ja Adam and the Ants. Nende süntpopil põhinevat stiili on nimetatud ka futu'ks ja new wave'iks. Taoliste 1970. aastate glämmroki esindajate nagu David Bowie ja Roxy Music poolt mõjutatud uusromantikute liikumises nähtava punkliikumise mõju tõttu nimetatakse seda sageli ka postpungiks. Kõlapildis andsid tugevalt tooni süntesaatorid. Suurbritannia artistide võidukäiku Ameerika Ühendriikide muusikaturul 1982. aastal tegevust alustanud uudses muusikavideote kanalis MTV tohutu populaarsuse saavutanud Duran Durani kiiluvees on nimetatud ka teiseks briti invasiooniks.
Ranna (täpsustus)

Ranna on mitmetähenduslik sõna. Ranna, küla Peipsiääre vallas Tartu maakonnas Ranna (Kunda), endine küla Kunda vallas Viru maakond Ranna kolhoos, kolhoos Põlva rajoonis Ranna (perekonnanimi)
Åmål

Åmål on tiheasustusega paikkond Rootsis Västra Götalandi läänis, Åmåli valla keskus. Asub Vänerni läänekaldal. Linnaõigused sai 1643. aastal. 1901. aastal hävis tulekahjus suurem osa linnast. Åmålis toimub 1998. aastal valminud Lukas Moodyssoni filmi "Fucking Åmål" tegevus. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
7TP

7TP on Poola kergetank. 7TP projekteeris ja seda toodab PZInż. Kahetorni versioon 7TP 7TP ühe torni versioon  Poola (IIRP) Kolmas Reich - 20/rüüstatud  Nõukogude Liit - 4/rüüstatud 7TP (1939.pl) 7TP (dobroni.pl) 7TP (historia.org.pl) 7TP (dorzeczy.pl)
Merike Madar

Merike Madar (kuni 1972 Merike Viirlaid; 11. veebruar 1950 Tallinn) on eesti kulturist. Ta lõpetas 1968. aastal Tallinna 22. Keskkooli. Harrastas aastail 1961–1972 Maia ja Johannes Altsoo juhendamisel riistvõimlemist ning 1985–1990 Arne Arro ja Indrek Otsuse käe all kulturismi. Madar kuulus 1966–1972 riistvõimlemises ja 1987–1990 kulturismis Eesti koondisse ning 1989–1990 kulturismis ka Nõukogude Liidu koondisse. Ta võitis 1990. aastal kulturismis nii individuaalse kui ka võistkondliku kuldmedali ning tuli aastatel 1987–1990 Nõukogude Liidu absoluutseks meistriks ja võitis karika. Meistersportlane riistvõimlemises (1966). Võistelnud mõned korrad ka pärast 1990. aastat, seejuures saanud 2000. aastal Eesti meistrivõistlustel 2. koha ning võitnud 2006 Eesti karika. Biograafia ESBL-is "Raudne leedi Merike Madar taas atleetvõimlemise maailmas (SLÕL)" Eesti Päevaleht, 1. november 2000 "Eesti kulturismi grand old lady Merike Madar naaseb sporti" Postimees, 11. november 2005
Suur Peterburi Riiklik Tsirkus

Suur Peterburi Riiklik Tsirkus (vene keeles Большой Санкт-Петербургский государственный цирк) on tsirkus Peterburis, vanimaid tsirkuseid Venemaal. Suur Peterburi tsirkus asub Peterburis aadressil Fontanka naberežnaja 3. Tsirkus rajati 1877. aastal. Tegemist oli Venemaa esimese kivist tsirkusehoonega. Ehitus teostati arhitekt Vassili Keneli projekti järgi. Aastatel 2014–2015 tsirkus põhjalikult rekonstrueeriti, seejuures uuendati tsirkuse kuppel. Tsirkust juhib 2018. aastast Ilja Ljahhov. Tema eelkäija direktori ametis Sergei Beljakov määrati Rosgostsirki direktori kohustäitjaks. Директором цирка на Фонтанке стал Илья Ляхов. mir24.tv, 15. detsember 2018  Suur Peterburi Riiklik Tsirkus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Suure Peterburi tsirkuse koduleht
Stiftifoogt

Stiftifoogt (saksa keeles Stiftvogt) oli tähtsaim ilmalik võimukandja piiskopkonnas. Saare-Lääne piiskopkonnas oli kaks stiftifoogti ehk lossifoogti, üks Haapsalus ja teine Kuressaares. Koknese stiftifoogtide loend Lielvārde stiftifoogtide loend Läänemaa stiftifoogtide loend Rauna stiftifoogtide loend Saaremaa stiftifoogtide loend Tartu stiftifoogtide loend Turaida stiftifoogtide loend Lossifoogt
Guy Laliberté

Guy Laliberté (sündinud 2. septembril 1959 Québecis) on Kanada suurettevõtja ja pokkerimängija, tsirkuseproduktsioonifirma Cirque du Soleil kaasasutaja. Laliberté oli nooruses tänavamuusik ja rändtsirkuseartist. 1984. aastal Jacques Cartier' Kanada avastamise 450. aastapäeva tähistamise raamides lõi ta koos Gilles Ste-Croix'ga valitsusgrandi toel kaasaegse tsirkuse Cirque du Soleil. 2006. aastal hinnati Lalibertéle kuulunud tsirkuse 95%-lise aktsiapaketi väärtuseks 1,2 miljardit USA dollarit. 2015. aastal müüs Laliberté 90% tsirkuse aktsiaid ja 2020. aastal ülejäänud 10% aktsiaid. 2007. aastal tuli ta Maailma Pokkerituuri Las Vegase turniiril neljandaks ja võitis 696 220 USA dollarit. Samal aastal ostis ta Prantsuse Polüneesias Nukutepipi atolli (5,6 km²). 2014. aastal andis Laliberté intervjuu, milles põhjendas saareostu sooviga teha atollist varjupaik lähedastele ja sõpradele puhuks kui maailmas puhkeb pandeemia või totaalne sõda. 2009. aastal sai Lalibertést seitsmes kosmoseturist. Kosmoseagentuur Roskosmos korraldatud lõbureis kosmoselaevaga Sojuz rahvusvahelisse kosmosejaama läks talle maksma 40 miljonit USA dollarit. Kosmoses oli ta kokku 11 päeva (30. septembrist kuni 11. oktoobrini). Pärast teda pole kosmoseturiste üles lennutatud. 2004 – ajakiri Time valis saja mõjukama inimese hulka maailmas 2008 – Lavali Ülikooli audoktor  Guy Laliberté – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis