laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Foor

Foor ehk valgusfoor on teedel kasutatav elektriline seade liikluse reguleerimiseks valgussignaalide abil. Foore kasutatakse peamiselt teede ristumisel intensiivsete liiklusvoogude reguleerimiseks. Foore kasutatakse nii jalakäijate kui ka sõidukite teedel. Tavaliselt on kasutusel standardne kolme värviga (roheline, kollane, punane) valguskood. Neid valguskoode nimetatakse foorituledeks (näiteks punane tuli jne). Iga valgusfoori juurde ristmikel on paigaldatud liiklusmärgid, mis näitavad sõidujärjekorda. Neid nimetatakse eesõigusmärkideks. Neid märke on vaja juhuks, kui valgusfoor on välja lülitatud (näiteks öösel) või ei ole töökorras. Kui liiklust ristmikul reguleerib valgusfoor või reguleerija, eesõigusmärgid ei kehti. Valgusfoori leiutajaks peetakse John Peake Knighti. Esimene foor paigaldati Londoni parlamendihoone ette ja see alustas tööd 9. detsembril 1868. See töötas maagaasiga ja tuled ei vahetunud automaatselt, vaid selleks oli politseinik. Esimene foor ei töötanud kaua: juba 2. jaanuaril 1869 see plahvatas gaasilekke tõttu kõnnitee-aluses gaasijuhtmes ja vigastas foori tööd juhtinud politseinikku. Liiklusmärk "Liiklusseadus1". Riigikogu. 08.10.2014. Vaadatud 19.01.2018. Liikluslab (2021). "Teooria lihtsas keeles".
Fraktsioneerimine

Fraktsioneerimine ehk fraktsioonimine on protsess, milles ainete segu lahutatakse väiksemateks lähedaste füüsikaliste omadustega portsjoniteks (fraktsioonideks), nii et mingi komponendi suhteline sisaldus igas järgnevas fraktsioonis suureneb või väheneb, s.t. muutub teatud gradiendiga. Fraktsioneerimine põhineb segu üksikute komponentide füüsikalis-keemiliste omaduste erinevustel, nagu näiteks keemistemperatuur, tahkumistemperatuur, lahustuvus, molekulmass, osakeste mõõtmed jm. Üldjuhul tähendab fraktsioon mingi komponendi suhtes rikastatud portsjonit. Näiteks toornafta töödeldakse saamaks eriotstarbelisi fraktsioone: gaasilised süsivesinikud, bensiin, diislikütus, määrdeõlid, asfalt. Tihti tähendab fraktsioneerimine huvipakkuva aine kontsentreerimist optimaalsetel tingimustel teatud fraktsiooni(desse). Suure efektiivsusega toimub komponendi kontsentreerumine kindlasse fraktsiooni, kui protsess toimub loendamatu arv kordi, näiteks vedelike segu rektifikatsioon ainete korduva aurustumise ja kondensatsiooni tingimustes. Mitmesuguseid fraktsioneerimise meetodeid kasutatakse teaduses ja tehnikas; tööstuses nimetatakse ka rikastamiseks. Näiteid: fraktsioneerival destillatsioonil ja rektifikatsioonil eraldatakse vedelad ained või gaasid vastavalt komponentide keemistemperatuurile fraktsioneerival kristallisatsioonil ehk fraktsioneerival jahutamisel eraldatakse (tahked) ained vastavalt nende lahustuvusele teatud temperatuuridel lahuse korduva osalise kristallisatsiooni teel kolonnkromatograafias komponendid eraldatakse vastavalt nende afiinsusele statsionaarse ja liikuva faasi suhtes ultratsentrifuugimist kasutatakse näiteks valkude fraktsioneerimiseks vastavalt nende molekulmassile – raskemad küveti põhja, kergemad pealepoole mitmeastmelist tsentrifuugimist (tsentrifuugide kaskaade) kasutatakse ainete eraldamiseks vastavalt nende molekulmassile (näiteks loodusliku uraani rikastamine kergema isotoobi uraan-235-ga). fraktsioneeriv sõelumine, kui eraldatakse lähedaste mõõtmetega osakeste kogumid Lahutusmeetodid
Mesofüüdid

Mesofüüdid on taimed, mis kasvavad mõõdukalt niiskes kasvukohas. Neil on hästi välja arenenud õhulõhede süsteem, mille abil reguleeritakse transpiratsiooni. Enamik Eestis kasvavaid puid ja põõsaid on mesofüütsed taimed. Hüdrofüüdid Hügrofüüdid Kserofüüdid Helofüüdid Oksülofüüdid Endel Laas. Dendroloogia, Tallinn, Valgus 1987.
Oksülofüüdid

Oksülofüüdid on happelistele kasvukohtadele kohastunud taimed. Oksülofüütidel on nii kserofüüdi kui ka hügrofüüdi omadusi. Oksülofüüdid on enamasti raba- ja sootaimed: küüvits, kanarbik. Hüdrofüüdid Hügrofüüdid Mesofüüdid Kserofüüdid Helofüüdid
Trammipeatus

Trammipeatus on trammi marsruudil olev regulaarne tähistatud peatuskoht. Trammiliinil nr 1 (Kopli–Kadriorg) on 16 peatust. Liinil nr 2 (Kopli–Suur Paala) on ühes suunas 22, teises suunas 23 peatust. Liinil nr 3 (Tondi–Kadriorg) on ühes suunas 11, teises suunas 10 peatust. Liinil nr 4 (Tondi–Lennujaam) on ühes suunas 18, teises suunas 17 peatust. Trollipeatus Bussipeatus
Kserofüüdid

Kserofüüdid ehk kuivustaimed on taimed, millel ehituslikud ja talitluslikud kohastumused võimaldavad aktiivsel elujärgul pikka aega taluda õhu ja mulla kuivust. Kserofüüdid on iseloomulikud ariidsetele aladele (stepid, kõrbed, poolkõrbed), samuti leidub neid kuivadel nõlvadel ja liivikuil. Kuivustaimed on näiteks harilik kadakas, harilik mänd, läikiv hõbepuu, harilik robiinia. Kserofüüte saab jagada kolmeks: kseromorfsed, eukserofüüdid ehk päriskuivustaimed ja turdtaimed ehk sukulendid.  Pikemalt artiklis Kseromorfsus Kserofüütide veetarbimine on sageli väga säästlik, neil on võimas ja hästiarenenud juurestik, lehed on tihti muundunud okasteks ja kaetud paksu epidermikihiga. Sageli on taime kõik osad kaetud karvadega (et peegeldada tagasi valgust), lehed väikesed ja pikisuunas kokkurullitud. Hüdrofüüdid Hügrofüüdid Mesofüüdid Sukulendid Helofüüdid Oksülofüüdid Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus Endel Laas. Dendroloogia, Tallinn, Valgus, 1987.
Vladimir Maljavin

Vladimir V. Maljavin (vene keeles Владимир Вячеславович Малявин; sündinud 13. septembril 1950 Moskvas) on vene sinoloog. Ta peamisteks uurimisvaldkondadeks on hiina filosoofia (peamiselt taoism) ning hiina vana ja keskaegse kultuuri ajalugu. Paljude hiina teoste vene keelde tõlkija. Ajalooteaduste kandidaat (1977), doktor (1988). Sündis 1950 Moskvas. 1972 lõpetas Ida Keelte Instituudi ja oli aasta internatuuris Singapuris. Pärast seda õpetas 14 aastat Moskva Riiklikus Ülikoolis. Seejärel töötas ta Teaduste Akadeemia allasutustes: algul Etnograafia Instituudis, siis Kaug-Ida Instituudis ja Inimese Instituudis. Teinud uurimusi ja õpetanud Jaapanis, Hiinas, USA-s, Prantsusmaal ja mujal. Praegu Taiwani Tamkangi Ülikooli vene keele ja kirjanduse professor ning selle Vene Uuringute Instituudi direktor. Сильные дома и идейная борьба в Китае II—III вв. Автореф. дисс. к.и.н. М., МГУ. 1976. Жуань Цзи. О жизни и творчестве китайского поэта и мыслителя Жуань Цзи. (Серия «Писатели и учёные Востока»). М., Наука. 1978. Гибель древней империи. М., Наука. 1983. (2-е испр. изд. под заголовком: Империя ученых. М., Европа. 2007. 378 стр.) Рецензия Чжуан-цзы. (Серия «Писатели и учёные Востока»). М., Наука. 1985. (рецензия: Крюков В. М., Мартынов А. С. // Народы Азии и Африки. 1988. № 1) Традиционная эстетика в странах Дальнего Востока. (Серия «Новое в жизни, науке, технике»). М., Знание. 1987. Формирование раннефеодальной идеологии в Китае. Автореф. дисс. … д.и.н. М., МГУ. 1987. Автор отдельных глав в 4 книгах 6-томного исследования «Китайский этнос» (один из соавторов М. В. Крюкова). Конфуций. (Серия «Жизнь замечательных людей»). М., Молодая гвардия. 1992., неоднократно переиздавалась: М., 2007. (Аудиокнига). Традиция «внутренних школ» ушу. М., 1993. Китай в 16-17 вв.: Традиция и культура. (Серия «Эпоха, быт, искусство»). М., Искусство. 1995. Багуачжан, или Ладонь Восьми триграмм: Классическая школа китайского ушу. М., Белые альвы. 1996. Молния в сердце. (Книга прозрений: Духовное пробуждение в китайской традиции). М., Наталис. 1997. Сумерки Дао: Культура Китая на пороге Нового времени. М., Дизайн. 2000. 436 стр. Китайская цивилизация. М., Астрель. 2000. . Китай управляемый: Старый добрый менеджмент. (Серия «Формы правления»). М., Европа. 2005. Восток, Запад и Россия. Статьи. М., Эксперт. 2005. Повседневная жизнь Китая в эпоху Мин. М., Молодая гвардия. 2008. . Афоризмы старого Китая. М., Наука. 1988. 190 стр. (переиздания: М., 1991; М., 2003). Цветы китайской мудрости: Счастье, здоровье, радость. / Сост. В. Малявин, Б. Виногродский. Орел, Книга. 1992. Антология даосской философии. / Сост. В. В. Малявин, Б. Б. Виногродский. М., Комаров и К. 1994. Чжуан-цзы. Ле-цзы. (Серия «Философское наследие». Т.123). М., Мысль. 1995. 36 стратагем. Китайские секреты успеха. 'Белые Альвы' 2000 [1] Китайская военная стратегия. АСТ 2002 • Blogi
Cornelis van der Aa

Cornelis van der Aa (ristitud 22. oktoobril 1749 Leidenis, surnud 26. oktoobril 1815 Amsterdamis) oli hollandi raamatukaupmees ja kirjamees. Kirjamees Pierre Jean Baptiste Charles van der Aa oli tema poeg. Biograafiad ja sekundaarkirjandus
Herman Aa

Herman Aa (sündinud 2. detsembril 1943 Raaltes) on hollandi loomaarst. Ta on tuntud Martin Gausi telesaatest "Dierenmanieren".
Külakool

Külakool on 17. ja 18. sajandil kihelkonnakeskustest eemal, külas, asunud talurahvakooli nimetus ja 19. ja 20. sajandi alguses luteri usu vallakooli rahvapärane nimetus. Külakool oli esimese astme talurahvakool, kus õpetati ühe küla või selle lähema ümbruse lapsi. Vallakool
Talurahvakool

Talurahvakool ehk rahvakool on 17. sajandi keskpaigast kuni 20. sajandi alguseni tegutsenud talurahvale mõeldud seisuslike haridusasutuste üldnimetus[viide?]. 18. sajandil moodustasid Venemaa keisririigi Eesti alade Balti kubermangude talurahvakoolide süsteemi 1. astme vallakool ja 2. astme kihelkonnakool. 19. sajandil, pärast 1885. aasta keisri ukaasi, kui Liivi-, Eesti- ja Kuramaa rahvakoolid ja õpetajate seminarid allutati Rahvahariduse Ministeeriumile, jaotati talurahvakoolid jaotati õppeaja ja õpetajate arvu järgi ühe- ja kaheklassilisteks. Esimest koolitüüpi hakati ametlikult nimetama vallakooliks ja teist ministeeriumikooliks. Ministeeriumikooli üheklassilises õppes käidi kolm ja kaheklassilises koolis, viis talve. Uue määruse alusel lubati emakeeles õpetada neis koolides ainult kahel esimesel õppeaastal, kuid hiljemgi jäid emakeelseteks eesti keele, usuõpetuse- ja kirikulaulutunnid. Linna- ja maa-algkoolide ning eraõppeasutuste järelevalve ja juhtimisega tegelesid rahvakoolide inspektorid. Rahvakoolide inspektorite ülesandeks oli kooliõpetajate ametisobivuse kontrollimine ja koolide ning eraõppeasutuste järelevalve. Tartu õpperingkonna, rahvakoolide direktorile alluvate inspektorite ametikohad, algkoolide ja eraõppeasutuste järelevalveks ja juhtimiseks loodi 26. jaanuaril 1887. Nende hulka arvati ka senised õigeusu talurahvakoolide inspektorid. 1887. aastal oli Eestis kolm rahvakoolide inspektori rajooni (Tallinna, Kuressaare ja Tartu), kuid inspektorirajoonide arvu suurendati hiljem mitmel korral. Köstrikool Külakool Mõisakool Vallakool Kihelkonnakool Rahvakoolide inspektor, Ajalooarhiivi fondiloend
Jõululaupäev

Jõululaupäev (ka: jõuluõhtu) on 24. detsember, päev enne esimest jõulupüha. Eestis on see päev riigipüha. Juliuse kalendri järgi, mida kasutab teiste seas Vene Õigeusu Kirik, langeb see päev praegu (aastatel 1900–2099) 6. jaanuarile. jõulud jõulud eesti rahvakalendris jõulupuu jõulutoidud talvine pööripäev
Džoser

Džoser (vana-egiptuse ḏsr-jt, ka Netšerihet; kreeka Tosorthos) oli Vana-Egiptuse Vana riigi 3. dünastia teine kuningas. Tema valitsemisaeg langes umbkaudu aastatesse 2668 kuni 2649 või 2720 kuni 2700 eKr. Tema isa oli 2. dünastia kuningas Hasehemui. Torino kuningatepapüüruse järgi kestis tema valitsusaeg 19 aastat ja 1 kuu. Džoser oli esimene Egiptuse kuningas, kes laskis ehitada endale Saqqarasse püramiidi (Džoseri püramiid). See astmikpüramiid on esimene säilinud täielikult kivist ehitis. Selle ehituse juhiks oli vesiir Imhotep. Džoser korraldas mitu sõjaretke Siinai poolsaarele. Säilinud on Džoseri elusuurune lubjakivist kuju, mis avastati 1924 ja mida hoitakse Kairo Egiptuse Muuseumis.
17. strategeem

17. strategeem 36 strategeemist on "saamaks jaspist, viska tellis". Argumentum ad populum – näidend publikule (lad.). Vahetuse stratageem. Õng (vihmauss kalale). Peibutis. 拋磚引引 (Pāo zhuān yǐn yù) Pāo-zhuān yǐn-yù: visata tellis ja saada jaspist (kuj. öelda välja oma arvamus sihiga saada kompetentsem vastus; anda midagi väärtusetut lootuses saada asemele midagi väärtuslikku). Peibuta kedagi, pannes kedagi uskuma, et ta saab midagi, või pannes teda lihtsalt reageerima ("viska tellis"), ning saa selle eest midagi väärtuslikku ("saa jaspis"). Vahetada samast liigist asi teisega, kuid erineva väärtusega. Ja saada suurt kasu. Kaulik vahetus on esitada järeletehtut tõelisena, andes talle selle välmus ja sellega õhutada teistes soovi seda omada. Petta vaenlast lippude ja lahingutrummidega, pannes ta vastu noorukeid ja vanureid, tähendab esitada järeletehtud tõelise pähe. Millegi väikese ohverdamine, et vastane sellega valejälgedele viia ning siis vaenlase selja taga suur asi enda võimusesse saada. Näiteks levitatakse meelega teavet oma kindluse nõrgast kaitstusest, et ahvatleda vaenlane kiirele tegevusele ning siis varitsuspaigast rünnata vaenlast kõige nõrgemast kohast. Löök arenematuse pihta. (St algõpetuse andmine.) 4. Meng (Arenematus, nooruk) kuusjoone VI joone otsus. Nimeks olev ütlus pärineb Tangi dünastia aegsest juhtumist. Oli suur luuletaja Zhao Gu ja väiksem luuletaja Chang Jian. Kui Chang Jian Suzhous reisis, kuulis ta, et Zhao Gu kavatseb külastada üht sealset templit. Chang Jian, kes tahtis meistrilt õppida, läks varem templisse ning kirjutas templi müüridele luuletuse, mille neljast reast ta pani kirja ainult kaks, lootes, et Zhao Gu näeb seda ning kirjutas lõpuni. Zhao Gu tegigi nii. English and French translation of the 17. [1] With translation of each accompanied by examples 17. [2] [3]
Den za Dnjom

Den za Dnjom (День за Днём) oli Eesti venekeelne nädalaleht, mis ilmus 1991. aastast kuni 2016. aasta septembri lõpuni. Ajalehe tiraaž oli 2011. aasta märtsis 11 600 eksemplari. Postimees sulgeb päeva-pealt grupi venekeelsed paberlehed Eesti Päevaleht, 30. september 2016. EALL liikmeslehtede ja Ajakirjade Liidu väljaannete keskmised tiraažid Ajalehe veebiväljaanne
Kesknädal

Kesknädal on Eesti Keskerakonnaga seotud ajaleht, mis ilmus 1999. aasta augustist 2020. aasta juunini ja hakkas 2023. aasta oktoobrist uuesti ilmuma. Väljaanne oli mõeldud laiemale lugejaskonnale kui Keskerakonna varasem parteileht Seitse Päeva. Selle esimese numbri trükiarv oli 25 000. Kesknädala viimane peatoimetaja Indrek Veiserik koondati 2019. aastal seoses erakonnal tekkinud majanduslike raskustega. 2019. aasta septembrist hakkas varem igal kolmapäeval ilmunud ajaleht ilmuma kord kuus. Väljaande tegevtoimetaja oli viimasel perioodil Aivar Jarne. Ajalehe hääbumisel kujundati selle veebilehest Keskerakonna uudisteportaal. 1999–2004 Heimar Lenk 2004–2007 Allan Alaküla 2007–2016 Urmi Reinde 2016–2019 Indrek Veiserik "Keskerakond tuleb välja Kesknädalaga", Sõnumileht, 18. august 1999 "Keskerakond koondas Kesknädala peatoimetaja. Kas parteileht pannakse kinni?", Delfi, 31. juuli 2019 Kesknädala veebileht
1489

◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1450. aastad | 1460. aastad | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1485 | 1486 | 1487 | 1488 | 1489 | 1490 | 1491 | 1492 | 1493 | ► | ►► 1489. aasta (MCDLXXXIX) oli 15. sajandi 89. aasta. 14. märts – Küprose kuningriigi viimane valitseja kuninganna Caterina Cornaro müüs oma kuningriigi Veneetsiale. 2. juuli – Thomas Cranmer, inglise teoloog, vaimulik ja poliitik august – Antonio da Correggio, itaalia kunstnik 10. november – Heinrich II, Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst 28. november – Margaret Tudor, Šotimaa kuninga James IV abikaasa 10. detsember – Gaston de Foix Francesco Ferruccio, Itaalia väepealik 26. aprill – Ashikaga Yoshihisa, Jaapani šogun 19. juuli – Ludwig I, Zweibrückeni pfaltskrahv ja Veldenzi krahv 24. või 25. detsember – Simon Marmion, prantsuse maalikunstnik
Bussijaam

Bussijaam on liinibusside lõppjaam või sõlmjaam, kus peatuvad mitmed läbisõitvad eri suundade või liinide bussid. Suuremates linnades ja asulates on tihti eraldi bussijaamad kaugliinide (sh rahvusvaheliste liinide), maa(konna)liinide ja linnaliinide jaoks. Tallinnas on maaliinide bussijaam (Tallinna bussijaam) Juhkentali tänavas ja linnaliinide jaam Viru Keskuse bussiterminalis. Linnalähiliinide ja maakonnaliinide ühine bussijaam asub Balti jaama juures. Tartus asub bussijaam kesklinnas Soola tänaval, osalt varasema Tartu maaliinide bussijaama asukohas. Varem oli Tartu kesklinnas ka linnaliinide bussijaam Vanemuise tänava jõepoolses otsas, kuid see likvideeriti 1990. aastail. Riia bussijaam teenindab nii rahvusvahelisi kui ka riigisiseseid bussiliine. Bussipeatus Raudteejaam
Michael Knight

Michael Knight [maik'l nait] on Ameerika Ühendriikide telesarja "Knight Rider" peategelane. Teda mängib David Hasselhoff. Sarja esimese osa alguses oli tegelase nimi Michael Long ja teda mängis Larry Anderson.
Köstrikool

Köstrikool (teiste nimetustega kihelkonnakool, talurahvakool) oli 17. sajandi lõpust kuni 19. sajandi alguseni kihelkonnakeskustes kiriku juures tegutsenud eestikeelse talurahvakooli kõige vanem tüüp, kus lapsi õpetas kösterkoolmeister. Köstrikoolide ulatuslikum asutamine algas pärast Rootsi kuningas Karl XI 1686. aasta korraldust, mille kohaselt tuli igasse Eestimaa ja Liivimaa kihelkonda asutada kool. 1688. aastal oli Eesti- ja Liivimaa 41 kihelkonnas kokku 49 talurahvakooli (köstrikoolid, külakoolid, mõisakoolid) ligikaudu 1100–1200 õpilasega. 1694. aastal tegutses Mandri-Eesti 45 kihelkonnas 59 kooli. Koolivõrk oli tihedam Lõuna-Eestis, eriti Tartumaal. Köstrikoolides õpetati lugemist, katekismust ja kirikulaulu. Rootsi aja lõpul asutatud köstrikoolide tegevus katkes Suure näljahäda (1695–1697) ajal ning sellele järgnenud Põhjasõja aastatel. Köstrikoolide taastamine ja uute loomine kihelkonnakeskustesse algas 1720.–1730. aastatel. 18. sajandi keskpaigas tegutsesid köstrikoolid enamikus Liivimaa ja paljudes Eestimaa kihelkondades. Köstrikoolide peamiseks ülesandeks oli endiselt talurahva lastele lugemise õpetamine. Köstrikoolid muudeti 19. sajandi esimese veerandi talurahvareformide käigus uut tüüpi kihelkonnakoolideks – luteri usu kihelkonnakoolideks, mis moodustasid talurahvakoolide teise ehk kõrgema astme. Vallakool Kihelkonnakool Liim, A. Köstrikool. – Haridusinstitutsioonid Eestis keskajast kuni 1917. aastani. Koostanud Allan Liim. Tartu: Rahvusarhiiv, 1999, lk 100–102.
1450. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1420. aastad | 1430. aastad | 1440. aastad | 1450. aastad | 1460. aastad | 1470. aastad | 1480. aastad | ► 1450 | 1451 | 1452 | 1453 | 1454 | 1455 | 1456 | 1457 | 1458 | 1459 1450. aastad on ajavahemik 1450. aasta algusest kuni 1459. aasta lõpuni. ... ... ...
Estragon

Estragon ehk estragonpuju (Artemisia dracunculus) on korvõieliste sugukonda puju perekonda kuuluv mitmeaastane poolpõõsas. Taime kodumaa on Lõuna-Venemaa ja Mongoolia stepialad. Kultiveeritakse enamikus Euroopa riikides ja Ameerikas. Eestis kasvab kultuurtaimena. Vajab toitainerikast, parasniisket mulda ja päikesepaistelist kasvukohta. Kuni ühe meetri kõrgune vars on sirge. Lehed kitsad, lineaalsed, pisut karvased ja ilma rootsuta. Leheserv terve või veidi hambuline. Õied on väikesed, ümarad, valkjaskollased või kollakasrohelised ning koondunud kohevatesse pööristesse. Eristatakse kahte estragoni teisendit: vene estragon ehk vene estragonpuju (Artemisia dracunculus var. inodora); prantsuse estragon ehk prantsuse estragonpuju (Artemisia dracunculus var. sativa). Vene estragon on 1,5 m kõrgune ja kibeda maitsega. Prantsuse estragon 60–80 cm kõrgune ja magusavõitu aniisimaitsega. Kuigi prantsuse estragon (ka saksa estragon) on aromaatsem (3% eeterlikke õlisid), on põhja pool on levinum vene estragon (eeterlikke õlisid vaid 0,1%), kuna see on külmakindlam. Eesti kliimas saab prantsuse estragoni kasvatada vaid üheaastasena. Kasutatakse estragoni noori võrseid ja lehti. Võib säilitada sügavkülmutatult, kuivatades kaotab ürt osa oma maitsest. Tasub kasutada ettevaatlikult, kuna maitse on suhteliselt tugev. Eriti populaarne on ta Prantsuse köögis. Estragonpuju sobib salatitesse, suppidesse, köögiviljaga, kalaga, lihaga ja munaga. Lisaks võib teda lisada sinepile ja majoneesile ning kurkide, tomati ja paprika marinaadile. Estragon sobib hapukoore-ürdikastmetesse ja seeneroogade maitsestamiseks. Estragon on tuntud Béarnaise'i kastme koostisosa. Sellega maitsestatakse veine ja likööre. Tuntud on estragonpujuäädikas. Estragoni kasutatakse laialdaselt konservitööstuses, liha- ja kalatööstuses. Estragoni eeterlik õli on ilusa rohelise värvusega. Sellest valmistatakse siirupit, millest tehakse karastusjooki Tarhun. Estragonitee parandab söögiisu. Välispidiselt kasutatakse reuma ja peavalu korral. Estragoniõli kasutatakse aroomteraapias. Estragonpuju andmebaasis eElurikkus
Puna-võrkseen

Puna-võrkseen (Clathrus ruber) on sugukonda Clathraceae kuuluv seeneliik, mis kasvab troopikas ja lähistroopikas. Viljakeha on noorelt munakujuline läbimõõduga kuni 6 cm, küpsedes muutub ja meenutab punast võret. Väga ebameeldiva lõhna tõttu peetakse teda mittesöödavaks. Puna-võrkseen andmebaasis eElurikkus
1440. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1410. aastad | 1420. aastad | 1430. aastad | 1440. aastad | 1450. aastad | 1460. aastad | 1470. aastad | ► 1440 | 1441 | 1442 | 1443 | 1444 | 1445 | 1446 | 1447 | 1448 | 1449 1440. aastad on ajavahemik 1440. aasta algusest kuni 1449. aasta lõpuni. ... ... ...
1430. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1400. aastad | 1410. aastad | 1420. aastad | 1430. aastad | 1440. aastad | 1450. aastad | 1460. aastad | ► 1430 | 1431 | 1432 | 1433 | 1434 | 1435 | 1436 | 1437 | 1438 | 1439 1430. aastad on ajavahemik 1430. aasta algusest kuni 1439. aasta lõpuni. ... ... ...
Faizal Yusof

Faizal Yusof (ka Faizal Yusup; 1978 – 1. jaanuar 2011 Pusat Rawatan Islam) oli Malaisia näitleja. Ta mängis teleseriaalides "Tiramisu" ja "Manjalara". Abielust laulja Siti Nordianaga sündis tal poeg.
Muhammadu Buhari

Muhammadu Buhari (sündinud 17. detsembril 1942) on Nigeeria sõjaväelane ja poliitik, Nigeeria president 29. maist 2015 kuni 29. maini 2023. 31. detsembrist 1983 kuni 27. augustini 1985 oli ta Nigeeria riigipea. Ta sai võimule sõjaväelise riigipöördega, millega kukutati president Shehu Shagari. Muhammadu Buhari kukutati omakorda Ibrahim Babangida juhitud riigipöörde tagajärjel. Muhammadu Buhari oli aastatel 2003 ja 2007 üks presidendikandidaate. Jaanuaris 2011 valis opositsioonipartei Progressiivse Muutuse Kongress Muhammadu Buhari oma kandidaadiks 9. aprilli 2011 presidendivalimistel.
1420. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1390. aastad | 1400. aastad | 1410. aastad | 1420. aastad | 1430. aastad | 1440. aastad | 1450. aastad | ► 1420 | 1421 | 1422 | 1423 | 1424 | 1425 | 1426 | 1427 | 1428 | 1429 1420. aastad on ajavahemik 1420. aasta algusest kuni 1429. aasta lõpuni. ... ... ...
Albert Raisner

Albert Raisner (30. september 1922 Pariis – 1. jaanuar 2011 Boulogne-Billancourt) oli prantsuse suupillimängija ja helilooja. Ta oli ka paljude raadio- ja telesaadete saatejuht ning produtsent. Ta oli tuntud 1960. aastate telesaatest "Âge tendre et tête de bois". Ta on 1961. aastal ilmunud suupillimänguõpiku "Le Livre de l'harmonica" autor.
Assar Rönnlund

Bernt Assar Rönnlund (3. september 1935 Sävar, Umeå, Västerbotten – 5. jaanuar 2011) oli rootsi murdmaasuusataja, olümpiavõitja ja maailmameister. 1964. aastal Innsbruckis tuli ta 4×10 km teatesõidus olümpiavõitjaks ning sai hõbemedali 50 km suusatamises. 1968. aastal Grenoble'is sai ta teatesõidus hõbemedali. Zakopanes 1962. aastal peetud maailmameistrivõistlustel sai ta kuldmedali 15 km distantsil ja teatesõidus ning hõbemedali 50 km distantsil. Aastal 1967 võitis ta Vasaloppeti. Ta oli abielus Toini Gustafssoniga.