Tapa vald

Tapa vald on kohaliku omavalitsuse üksus Lääne-Viru maakonnas. Valla keskus on Tapa linn. Tapa vald on Lääne-Virumaa läänepoolseim vald. See piirneb Anija, Kuusalu, Kadrina, Rakvere, Väike-Maarja ja Järva vallaga. Vald moodustati 2017. aasta oktoobris Tapa ja Tamsalu valla liitumisel. Valla pindala on 479,70 km2. Tamsalu Tapa Lehtse Aavere Alupere Araski Assamalla Imastu Jootme Jäneda Järsi Järvajõe Kadapiku Kaeva Karkuse Kerguta Koiduküla Koplitaguse Kuie Kullenga Kursi Kuru Kõrveküla Lemmküla Linnape Loksa Loksu Lokuta Läpi Läste Metskaevu Moe Naistevälja Nõmmküla Näo Patika Piilu Piisupi Porkuni Pruuna Põdrangu Rabasaare Raudla Rägavere Räsna Saiakopli Saksi Sauvälja Savalduma Tõõrakõrve Türje Uudeküla Vadiküla Vahakulmu Vajangu Vistla Võhmetu Võhmuta Tapa vald jaotub üheksaks kogukondlikuks piirkonnaks: Assamalla – Assamalla, Kullenga, Lemmküla, Vadiküla, Võhmetu, Koplitaguse ja Koduküla küla; Jäneda – Jäneda, Kõrveküla, Läpi, Patika ja Raudla küla; Karkuse – Karkuse, Nõmmküla, Näo, Piilu ja Saiakopli küla; Lehtse – Lehtse alevik, Jootme, Kuru, Linnape, Läste, Pruuna, Rabasaare, Rägavere, Räsna ja Tõõrakõrve küla; Moe – Imastu, Loksu, Lokuta, Moe, Saksi ja Vahakulmu küla; Porkuni – Porkuni, Piisupi, Vistla, Järvajõe ja Kadapiku küla; Tamsalu – Tamsalu linn, Uudeküla, Alupere, Naistevälja, Kaeva, Loksa, Savalduma, Araski, Sauvälja, Metskaevu ja Põdrangu küla; Tapa linn; Vajangu – Vajangu, Kuie, Kursi, Kerguta, Aavere, Võhmuta, Türje ja Järsi küla. Tapa vald hõlmab põhiosa ajaloolisest Ambla ja umbes kolmandiku Järva-Jaani kihelkonnast, samuti vähemal määral Kadrina, Koeru ja Väike-Maarja kihelkonda kuulunud alasid. Tapa vallas või selle läheduses on mitu muistset asustuskeskust: Jäneda – Raudla, Lehtse – Kuru – Pruuna, Karkuse – Nõmmküla, Käravete – Kukevere (Järva vald, Tapa valla piiril), Roosna ja Reinevere küla (Järva vald, Tapa valla piiril), Sääse – Uudeküla, Järva-Jaani – kaasa arvatud Jalgsema, Karinu (kõik Järva vallas Tapa valla piiril) ja Kuie küla. Jänedal on asunud ka linnus. Kuna Jäneda linnuse õuelt on avastatud püsiasustusele viitav kultuurkiht, võib oletada, et tegemist oli n-ö korralikult funktsioneeriva keskusega. Arvatav linnus on asunud ka Jalgsema külas (Järva vald, Tapa valla piiril) Siimumäel. Muistse Järvamaa linnuste rollist sõjalise rajatisena pole aga midagi teada, sest Henrik Liivimaa kroonikas seda ei maini ja pole ka andmeid nende piiramiste kohta vallutussõdade ajal 13. sajandil. Hilisem Ambla ja Järva-Madise kihelkond moodustasid koos ühe muinaskihelkonna – Loppegunde. Tänane Tapa vald koos temaga piirnevate aladega moodustasid Loppegunde tuumala. Loppegunde oli muinas-Järvamaa põhjapoolseim kihelkond. Muinaskihelkonna keskusena on pakutud välja nii Reineveret (Järva vald, piirneb Tapa valla Karkuse külaga) kui Käravetet (Järva vald, Tapa valla piiri läheduses). Priit Lätti peab tõenäolisemaks teist varianti. Reinevere on põhjapoolseim punkt, kuhu jõudis välja kroonik Henrik 13. sajandil. Keitis (hilisem Järva-Jaani Järva vallas, Tapa valla piiril) oli samuti muinaskihelkonna, mille nime pole aga teada, keskus. Kroonik Henrik mainib samuti Jalgsemat (asub Järva vallas Tapa valla läheduses), mille elanikud olid taanlaste poolt juba ristitud. 1938. aasta valdade reformi järel oli suurem osa tänasest Tapa vallast omaaegse Lehtse valla ja Vajangu valla alal. Tapa linn oli 1938 iseseisev haldusüksus. Aavere vald Ambla vald (Ambla kihelkond) Ambla vald (1939) Assamalla vald Einmanni vald Imastu vald Jootme-Räsna vald Jäneda-Lehtmetsa vald Järvajõe vald Karkuse vald Kuie vald Kuru vald Lehtse vald (Ambla kihelkond) Lehtse vald (1939) Lehtse vald Linnape vald Moe vald Nõmmküla vald Porkuni vald Pruuna-Põriki vald Põdrangu vald Saiakopli vald Saksi vald (Kadrina kihelkond) Saksi vald Tamsalu vald Tapa vald (Ambla kihelkond) Tapa Tapa vald (2005) Uudeküla-Tamsalu vald Vajangu vald Vao vald (Väike-Maarja kihelkond) Võhmuta vald (Järva-Jaani kihelkond) Võhmuta vald Aaviku mõis Aru mõis Imavere mõis Jootme mõis Jäneda mõis Järvajõe mõis Kaarli mõis Kalle mõis Karkuse mõis Kurge mõis Kuru mõis Leesi mõis Lehtse mõis Linnape mõis Märjandi mõis Moe mõis Niidu mõis Nõmmküla mõis Pruuna mõis Põriki mõis Rägavere mõis Räsna mõis Saiakopli mõis Suuga mõis Tamsalu mõis Tapa mõis Terakjärve mõis Trilli mõis Tõrevere mõis Uudeküla mõis Valgma mõis Tapa vallas on mitu ajaloolist kõrve-nimelist küla: Imastu – varasem nimi Männikõrve, Kõrveküla, Pruuna – varasem nimi Kõrvenurme, Pruunakõrve – praegu liidetud Patika (Tapa vald) ja Pillapalu (Anija vald) külaga, Rauakõrve – praegu liidetud Tapa linnaga, Tõõrakõrve. Maastikuliselt jääb suurem osa vallast Pandivere kõrgustikule, valla põhja- ja lääneosa aga Kõrvemaale. Tapa vald asub Valgejõe ja Jägala jõe veelahkmel. Suurimad valda läbivad jõed on Valgejõgi, Soodla jõgi ja Jänijõgi. Tapa vald jääb valdavalt Lääne-Eesti vesikonna Lääne-Eesti alamvesikonda (Pandivere). Soodla jõgi on osa Tallinna veehaardest. Suurem osa Tapa vallast, va Piibe maanteest (riigi tugimaantee nr 13 Jägala–Käravete) läände jääv ala, asub Pandivere nitraaditundlikul alal. 2017–2018 Toomas Uudeberg (Valimisliit "Valgejõgi") 2018–2021 Maksim Butšenkov (Eesti Keskerakond) 2021–2023 Alari Kirt (Valimisliit "Valgejõgi"; ISAMAA Erakond) alates 2023 Maksim Butšenkov (Eesti Keskerakond) 2017–2021 Reigo Tamm (Eesti Reformierakond) alates 2021 Aigar Põder (Eesti Konservatiivne Rahvaerakond) 2017–2018 Alari Kirt (Valimisliit “Valgejõgi”; ISAMAA Erakond) 2018–2021 Riho Tell (Eesti Reformierakond) 2021–2023 Valdo Helmelaid (Eesti Konservatiivne Rahvaerakond) alates 2023 Riho Tell (Eesti Reformierakond) 01.01.2018 – oktoober 2018: Andrus Freienthal (vallavalitsuse liige, majandusvaldkond) Aivi Must (vallavalitsuse liige, haridus- ja sotsiaalvaldkond) Riho Tell (Eesti Reformierakond) (vallavalitsuse liige, arengu- ja finantsvaldkond) oktoober 2018 – veebruar 2020: Andrus Freienthal (vallavalitsuse liige, majandusvaldkond) Ene Augasmägi (Valimisliit "Koostöö"; Sotsiaaldemokraatlik Erakond) (vallavalitsuse liige, haridus- ja sotsiaalvaldkond) Dmitri Okatov (Eesti Keskerakond) (vallavalitsuse liige, arenguvaldkond) veebruar 2020 – detsember 2021: Andrus Freienthal (vallavalitsuse liige, majandusvaldkond) Rain Sepping (Valimisliit "Koostöö"; Sotsiaaldemokraatlik Erakond) (vallavalitsuse liige, haridus- ja sotsiaalvaldkond) Dmitri Okatov (Eesti Keskerakond) (vallavalitsuse liige, arenguvaldkond) detsember 2021 – aprill 2022: Andrus Freienthal (vallavalitsuse liige, majandusvaldkond) aprill 2022 – november 2023: Andrus Freienthal (vallavalitsuse liige, majandusvaldkond) Riina Haljasoks (vallavalitsuse liige, sotsiaalvaldkond, haridus, kultuur ja noorsootöö) alates november 2023: Andrus Freienthal (vallavalitsuse liige, haldusosakond) Janar Safronov (Eesti Keskerakond) (vallavalitsuse liige, kultuuriosakond) Ene Augasmägi (vallavalitsuse liige, haridus- ja sotsiaalosakond Valdo Helmelaid (Eesti Konservatiivne Rahvaerakond) (vallavalitsuse liige, arenguosakond) alates 2018 Piret Treial 2009 Priit Pärn (sündinud 1946), animafilmirežissöör, karikaturist ja graafik 2009 Aurelie Kaldoja (1921–2015), õpetaja 2013 Evi Glaase (1930–2020), arst ja ühiskonnategelane 2013 Harri Allandi (sündinud 1930), kodu-uurija ja ühiskonnategelane 2020 Toomas Uudeberg (sündinud 1960), ühiskonnategelane Arsi Aarma (Arseni Noppasson) (1908–2002), õpetaja ja orkestrijuht Arnold Alas (Arnold Hoffart) (1911–1990), haljastusarhitekt ja maalikunstnik Riho Aljand (1960–2019), ujumistreener Margus Allmann (1972–2011), muusikapedagoog ja orkestrijuh Kalvi Aluve (1929–2009), arhitekt ja muinsuskaitsja August Aron (1896–1930), sõjaväelane Veiko Belials (*1966), proosakirjanik ja luuletaja Elina Born (*1994), laulja Jaak Burk (*1974), motosportlane Teddy Böckler (1930–2005), arhitekt ja muinsuskaitsja Enno Eesmaa (Heinrich Esberg) (1917–1997), ooperilaulja Helmut Elstrok (1922–2009), kodu-uurija ja muinsuskaitsja Georg von Engelhardt (1843–1914), baltisaksa poliitik Magnus von Essen (1796–1869), baltisaksa poliitik Sergei Fatkin (*1933), koomik, akrobaat ja tsirkuseartist Joosep Freimann (1873–1955), aednik–mesinik, raamatuköitja, koduõpetaja ja kirjanik Hilda Gustavson (Hilda Soolo) (1898–1983), pedagoog Friedrich von Hoyningen-Huene (1843–1921), lepideptoroloog, ornitoloog ja fenoloog Inga Ivanova (Inga Luhasoo) (*1961), lastekirjanik Peep Jänes (*1936), arhitekt Krista Kaer (*1951), tõlkija ja toimetaja Ilmar Kald (*1974), muusik ja muusikapedagoog Karl Kallemaa (1914–1999), raadioamatöör Jaan Kalviste (Jaan Kranig) (1898–1936), keemik Viktor Kapp (1919–2003), looduskaitsja, kodu-uurija, sporditegelane ja publitsist Nikolai Karklin (1911–1999), maadleja August Kasekamp (1889–1942), Eesti sõjaväelane ja pedagoog Totti Kasekamp (1925–2000), õpetaja ja kergejõustiklane Edgar Kask (1930–2008), looduskaitsja ja -fotograaf Valter Kelt (Ants Kalviste) (1920–1960), metsavend Jakob Kents (1883–1947), geograaf, õpetaja ja haridusjuht Alfred Johannes Kleitsmann (1879–1933), õpetaja ja ühistegelane Teet Koitjärv (*1963), riigiametnik, looduskaitse- ja omavalitsustegelane Kaie Konrad (1943–2010), ooperilaulja Toomas Kork (*1945), ühiskonnategelane, põllumajandustegelane ja poliitik Maimu Krinal (1926–2007), ooperilaulja ja näitleja Dmitri Kruglov (*1984), jalgpallur Toomas Kukk, diplomaat Jüri Laasimer (Georg Valter) (1910–1986), metsateadlane Ain Laats (*1935), raketiinsener Urmas Laht (*1955), põllumajandustegelane ja poliitik Vahur Laiapea (*1960), filmirežissöör, filmiprodutsent ja filmioperaator ning viipekeele uurija Urmas Lattikas (*1960), helilooja, džässpianist ja ansamblijuht Ants Laur (Hans Laur) (1899–1996), keemik Harri Lehiste (1931–1984), ajakirjanik ja följetonist Ilse Lehiste (1922–2010), keeleteadlane Urmas Lennuk (*1971), näitekirjanik ja dramaturg August Lillakas (1894–1924), revolutsionäär ja riigikukutaja Jaak Mae (*1972), suusasportlane Heino Mikkin (1909–1992), spordiajakirjanik Jaanus Mutli (*1974), Eesti poliitik Kalle Muuli (*1958), ajakirjanik ja luuletaja Voldemar Mägi (1914–1954), maadleja Ellen Niit (1928–2016), kirjanik ja tõlkija Arno Niitme (Arnold Niggol) (1909–2002), sportlane ja õpetaja Kaarel Nurmsalu (*1991), suusahüppaja ja kahevõistleja Annely Ojastu (*1960), kergejõustiklane ja invasportlane Kairit Olenko (*1985), kergejõustiklane ja invasportlane Jevgeni Ossinovski (*1986), Eesti poliitik Oleg Ossinovski (*1966) ettevõtja Leopold Paal (1928–1991), tehnikateadlane Evald Paikre (1906–1944), õpetaja, orkestrijuht ja noorsookirjanik Tiiu Pallo-Vaik (*1941), maalikunstnik Ulvar Pavlov (*1964), suusataja Juku Pent (1918–1991), suusataja ja sünteetilise suusamäärde väljatöötaja Johann Diedrich Pezold (1752–1804), arstiteadlane Piret Pihel (*1961), laskesportlane ja ühiskonnategelane Marko Pomerants (*1964), poliitik Hans Pudel (1872–1943), fotograaf, ühiskonna- ja kultuuritegelane Raivo Puhke (*1966), spordifüsioloog Verner Hans Puurand (1904–1983), Eesti sõjaväelane ja riigimees Priit Pärn (*1946), animafilmirežissöör, karikaturist ja graafik, Tapa valla aukodanik (2009) Garri Raagmaa (*1966), inimgeograaf Aleksander Friedrich Raudkepp (1849–1935), õpetaja ja köster Pavo Raudsepp (*1973), murdmaasuusataja ja poliitik Otto von Rehbinder (1640–1710), baltisaksa päritolu Rootsi sõjaväelane ja poliitik Nikolai Reek (Nikolai Bazõkov) (1890–1942), sõjaväelane Kalju Reitel (1921–2004), kujur Jüri Remmelgas (1906–1982), ajakirjanik ja kirjanik Jaan Meinhard Riiv (1919–1995), arstiteadlane Otto Münther (1864–1929), kirjanik, ajakirjanik ja kirjanduskriitik Richard Riisberg (1900–1934), metsateadlane Artur Rinne (1910–1984), laulja Adolf Rohusaar (1895–1974), ajakirjanik, kaupmees ja ühistegelane Kuno Rooba (*1972), orienteerumissportlane ja omavalitsustegelane August Roosileht (1887–1941), graafik Linda Ruud (1932–2010), luuletaja ja prosaist Ernst Rull (1894–1986), laskesportlane Veera Saar (1912–2004), kirjanik ja pedagoog Timo Simonlatser (*1986), murdmaasuusataja ja sprinter Artur Sirk (1900–1937), sõjaväelane ja poliitik August Sunne (1891–1941), näitleja Helme Suuk (*1947), mägironija ja mägimatkaja Teet Suur (*1973), kunstnik Renata Sõukand (Renata Koba) (*1974), etnobotaanik Olev Zäuram (1927–2012), agronoom Ilmar Talve (1919–2007), kirjanik ja etnoloog Igor Tamm (1922–1995), viroloog ja rakubioloog Reigo Tamm (*1988), ooperilaulja Aleksander Tammert (seenior) (1947–2006), kergejõustiklane ja kergejõustikutreener Rubin Teitelbaum (1907–1941), tõstja Sara Teitelbaum (1910–1941), kergejõustiklane Evi Tihemets (*1932), graafik ja raamatuillustraator August Traksmaa (August Traksmann) (1893–1942), sõjaväelane Alik Tseiko (*1982), maadleja Toomas Uudeberg (*1960), omavalitsustegelane Ado Vabbe (1892–1961), maalikunstnik, graafik ja õpetaja Helle-Reet Vahersalu (*1939), maalikunstnik Karl Vaino (*1923), Eesti NSV poliitik Viire Valdma (*1960), näitleja Aarne Valmis (*1960), muusikaprodutsent ja meelelahutusärimees Jüri Variste (1907–1989), koorijuht ja õpetaja Rudolf Vienberg (1895–1963), Eesti sõjaväelane Hans Roland Wõrk (1896–1978), tehnikateadlane Mihkel Õunmann (1894–1965), apteeker Gümnaasiumid: Tamsalu Gümnaasium Tapa Gümnaasium Põhikool-lasteaiad: Jäneda Kool Lehtse Kool Lasteaiad: Krõll (Tamsalu, Vajangu) Pisipõnn (Tapa) Vikerkaar (Tapa) Riigikoolid: Maarjamaa Hariduskolleegiumi Valgejõe õppekeskus (endine Tapa Erikool) (Tapa) Porkuni Kool Erakoolid: Mihkli Kool (kuni 2017/18. õppeaasta lõpuni Imastus; alates 01.09.2018 Rakveres) Tapa kui vallasisene linn on raudteesõlmpunkt, kus saavad kokku Tallinna–Tapa, Tapa–Narva ja Tapa–Tartu laiarööpmeline raudtee. Tapa vallas asuvad järgmised raudteejaamad ja -peatused: Raudteejaamad: Nõmmküla – reisirongid ei peatu Tamsalu Tapa Raudteepeatused: Jäneda Lehtse Tapa valla piiril, kuid Harjumaa Anija valla Aegviidu alevis asub ka Nelijärve raudteepeatus. Ajalooline Patika raudteepeatus on suletud alates maist 2005. Tamsalu oli aastatel 1920–1972 kitsarööpmelise Türi–Paide–Tamsalu raudtee lõppjaam. Tapa vallas asusid järgmised kitsarööpmelise raudtee jaamad: Tamsalu, Vajangu ja Võhmuta. Praegu arendatakse endisel raudteetammil Türi-Tamsalu matkateed. Tapa valda läbib riigi põhimaantee number 5 Pärnu – Rakvere – Sõmeru ja järgmised riigi tugimaanteed: number 13 Jägala – Käravete, mis on osa ajaloolisest Piibe maanteest, number 22 Rakvere – Väike-Maarja – Vägeva, number 24 Tapa – Loobu. Rootsis Trosa Soomes Akaa Pyhäntä Siikajoki Siikalatva Saksamaal Hohenfelde Schleswig-Holsteini liidumaal Preetz Schleswig-Holsteini liidumaal USA-s Cumberland Marylandi osariigis 2017. aasta haldusreformi käigus soovisid endise Ambla valla põhjaosa asulad (Ambla ja Käravete alevik, Jõgisoo, Raka, Roosna, Reinevere, Märjandi, Kukevere ja Sääsküla küla) liituda Järva valla asemel Tapa vallaga. Ambla Vallavolikogu seda soovi ei rahuldanud ning Ambla vald liitus tervikuna Järva vallaks. 2018. aasta maikuus algatasid samad Järva valla põhjaosa asulad üleminekuprotsessi Tapa valla koosseisu uuesti. Järva Vallavolikogu arutas eelmainitud eelnõud esimest korda 11. septembril 2018 otsust tegemata. Tapa Keelekümbluskool Tapa valla lipp Tapa valla vapp Tapa vald (2005–2017) Tamsalu vald (2005–2017) Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.11.2021. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator "Vabariigi Valitsuse 29.122016.a määrus nr 171 "Tamsalu valla ja Tapa valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 "Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine" muutmine"". Riigi Teataja. "RV0240: Rahvastik 1. jaanuari seisuga". Statistikaamet. Vaadatud 18.11.2023. Priit Lätti. Asustuspildist muinasaegsel Järvamaal – asustuskeskused ja linnused. Ajakiri Mäetagused, nr 28. Priit Lätti. Asustuspildist muinasaegsel Järvamaal – asustuskeskused ja linnused. Ajakiri Mäetagused, nr 28, lk 144. Jakob Kents (1947). Eesti "kõrve"-nimelised kohad – ürgse maastiku ja asustusloo ilmendajad. Tartu: Teaduslik Kirjandus. "Kohaliku omavalitsuse volikogu valimised: 15.10.2017". "Kohaliku omavalitsuse volikogu valimised: 17.10.2021". 18.10.2021. Vaadatud 20.11.2021. Kristi Ehrlich, Eva Klaas (25.10.2017). "Tapa vallavolikogu juhib Toomas Uudeberg". Virumaa Teataja. Vaadatud 01.11.2017. Margus Martin (10.09.2018). "Tapa vallavolikogu avaldas esimehele umbusaldust". Virumaa Teataja. Vaadatud 10.09.2018. "Tapa volikogu esimeheks valiti Maksim Butšenkov ja vallavanemaks Riho Tell". Tapa.ee. 16.10.2018. Vaadatud 21.10.2018. Andres Tohver (11.11.2021). "Tapa vallavolikogu uueks esimeheks valiti valimisliidu Valgejõgi esinumber Alari Kirt". Virumaa Teataja. Vaadatud 20.11.2021. Tohver, Andres (1. november 2023). "Tapa sai uue vallavanema ja -volikogu esimehe". Virumaa Teataja. Vaadatud 18. novembril 2023. "Vallavalitsuse koosseis - Tapa Vallavalitsus". www.tapa.ee. Vaadatud 13. detsembril 2023. Eva Klaas, Anu Viita-Neuhaus (01.11.2017). "Tapa valda juhib taas Alari Kirt". Virumaa Teataja. Vaadatud 01.11.2017. Margus Martin (17.09.2018). "Fotod: Tapa volikogu erakorraline istung tõi inimesed meelt avaldama". Virumaa Teataja. Vaadatud 17.09.2018. Andres Tohver (11.12.2021). "Järva vallavanema kandidaadist sai Tapa valla juht". Järva Teataja. Vaadatud 11.12.2021. Aivar Ojaperv (17.12.2018). "Tapa volikogu kinnitas ametisse uued abivallavanemad". Virumaa Teataja. Vaadatud 17.12.2018. Aivar Ojaperv (28.02.2020). "Tapa vallavalitsusse tuleb uus abivallavanem". Virumaa Teataja. Vaadatud 24.02.2020. Andres Tohver (22.12.2021). "Tapa abivallavanemate arv väheneb kolmelt kahele". Virumaa Teataja. Vaadatud 26.12.2021. Andres Tohver (31.03.2022). "Tapa uueks abivallavanemaks sai konkursi korras Riina Haljasoks". Virumaa Teataja. Vaadatud 31.03.2022. Tohver, Andres (16. november 2023). "Tapa vallavalitsuse uus struktuur tekitab küsimärke". Virumaa Teataja. Vaadatud 13. detsembril 2023. Eva Samolberg-Palmi (07.06.2018). "Mihkli kool vahetab aadressi". Virumaa Teataja. Vaadatud 28.06.2018. "Ambla kandi rahvas kogus Tapa vallaga ühinemise toetuseks ligi pool tuhat allkirja". Virumaa Teataja. 21.05.2016. Vaadatud 28.06.2018. Tiit Reinberg (16.06.2018). "500 allkirja koos. Ambla ja Käravete inimesed tahavad liituda Tapa vallaga". Virumaa Teataja. Vaadatud 28.06.2018. Tiit Reinberg (11.09.2018). "Volikogu võttis mõtlemisaega, kas lubada Ambla piirkonnal liituda Tapa vallaga". Järva Teataja. Vaadatud 12.09.2018. Tapa valla koduleht