8. november

8. november on Gregoriuse kalendri 312. (liigaastal 313.) päev. Juliuse kalendri järgi 26. oktoober (1900–2099). 1817 – Aleksander II andis Balti provintside ja Venemaa vennastekogudusele välja armumanifesti. 1920 – otsustati hakata rajama Eesti Vabadussõjas langenute mälestussambaid. 1928 – Tallinna-Haapsalu Rahukogus algas Harju Panga protsess. 1928 – Jaan Soots esitas Riigikogule seaduseelnõu Valgamaa likvideerimiseks. 1936 – Tartu ringkonnakohus mõistis endised Elva alevivanemad Nikolai Sepa ja Johannes Lelle ametialaste korratuste eest kaheks kuuks tingimisi vangi. 1958 – August Kärsna valiti Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu esimeheks. 1994 – ametisse astus Andres Tarandi valitsus. 2015 – Eesti rahvuslik lennufirma Estonian Air lõpetas oma ärilise tegevuse. Samal päeval alustas lende Eesti riigile kuuluv lennufirma Nordic Aviation Group. 1519 – Hernán Cortés sisenes asteekide pealinna Tenochtitláni. 1520 – algas Stockholmi veresaun. 1620 – Kolmekümneaastane sõda: Valgemäe lahing Praha lähedal. 1798 – Briti kapten John Fearn maabus esimese eurooplasena Nauru saarel ning nimetas selle kohalike elanike külalislahkuse auks Pleasant Island-iks. 1895 – Wilhelm Röntgen avastas röntgenikiired. 1923 – Adolf Hitler korraldas Münchenis ebaõnnestunud riigipöördekatse (vaata "õllekeldriputš"). 1939 – oma putši aastapäeva tähistades pääses Hitler atentaadist. 1989 – Saksa DV-s astus Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo täies koosseisus ametist tagasi., 2005 – Libeeria presidendiks valiti Ellen Johnson-Sirleaf. Tegu on esimese naispresidendiga kogu Aafrikas. Valimiste teises voorus oli ta vastaskandidaadiks endine jalgpallur George Weah.  Pikemalt artiklis Sündinud 8. novembril 1622 – Karl X Gustav, Rootsi kuningas 1656 – Edmond Halley, briti astronoom (Halley komeet) 1739 – Henrik Gabriel Porthan, soome rahvaluule, keele ja ajaloo uurija 1763 – Otto Wilhelm Masing, eesti pastor ja keelemees 1777 – Désirée Eugénie Bernardine, Rootsi kuninganna 1818–1844 1847 – Bram Stoker, iiri kirjanik 1875 – Jevgeni Tarle, vene ajaloolane 1895 – Ahmed Zogu, Albaania kuningas, peaminister ja president 1900 – Margaret Mitchell, ameerika kirjanik 1918 – Hardi Tiidus, eesti tõlkija ja kultuuritegelane 1922 – Christiaan Barnard, LAV kirurg 1923 – Jack Kilby, USA elektriinsener, Nobeli füüsikaauhind 2000 1923 – Dmitri Jazov, Nõukogude Liidu marssal 1927 – Patti Page (Clara Ann Fowler), USA laulja 1927 – Ken Dodd, briti komödiant ja laulja 1929 – Ervin Abel, eesti näitleja 1935 – Alain Delon, prantsuse filminäitleja 1938 – Arvi Siig, eesti luuletaja 1946 – Guus Hiddink, Hollandi jalgpallitreener 1957 – Hardi Volmer, eesti filmilavastaja, kunstnik ja laulja 1966 – Urmas Välbe, Eesti suusataja 1967 – Courtney Thorne-Smith, ameerika filminäitleja 1970 – Johann Mühlegg, Saksa-Hispaania suusataja 1973 – Sven Mikser, eesti poliitik 1975 – Tara Reid, USA filminäitleja 1981 – Joe Cole, inglise jalgpallur 1982 – Mika Kallio, soome motosportlane 1983 – Blanka Vlašić, Horvaatia kõrgushüppaja  Pikemalt artiklis Surnud 8. novembril 1520 – Erik Johansson, Rootsi riigitegelane ja kõrgaadlik 1803 – Johann von Brevern, baltisaksa poliitik 1830 – Georg Ludwig Pilar von Pilchau, vene sõjaväelane 1856 – Étienne Cabet, prantsuse filosoof ja utopistlik kommunist 1896 – Carl Hermann Hesse, 19. sajandil Paides maakonnaarst, kirjanik Hermann Hesse vanaisa 1908 – Friedrich Schmidt, baltisaksa botaanik 1917 – Adolph Wagner, saksa majandusteadlane 1934 – James Mark Baldwin, USA psühholoog 1944 – Walter Nowotny, saksa lendur 1947 – Constantin Sănătescu, Rumeenia poliitik 1953 – Ivan Bunin, vene kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1933 1969 – Harry Mallin, Suurbritannia poksija 1985 – Manivald Kesamaa, eesti luuletaja, lastekirjanik ja publitsist 1986 – Vjatšeslav Molotov, Nõukogude Liidu poliitik 1986 – Nils Ramm, Rootsi poksija 1995 – Mati Kahru, Eesti suusaspordikohtunik 2006 – Indrek Tuul, Eesti aerutaja, treener ja sporditegelane 2009 – Paul Koort, Eesti laskur 2010 – Henn Sepp, Eesti käsipallitreener 2011 – Valentin Ivanov, Nõukogude Liidu jalgpallur Rahvusvaheline radioloogiapäev Tallinna soojarekord: +10,3 ˚C (1867) Tallinna külmarekord: −9,6 ˚C (1942) Tartu soojarekord: +10,4 ˚C (1963) Tartu külmarekord: −12,1 ˚C (1941) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 119 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. jaanuar 2016. Vaadatud 18. novembril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.lpb-bw.de/fall_der_berliner_mauer.html http://www.chronikderwende.de/lexikon/glossar/glossar_jsp/key=pb.html