laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ahti (laev)

EML Ahti A431 on Eesti Mereväe endine Maagen-klassi valvelaev, mida kasutati abilaevana. Laev teenis Taani kuninglikus mereväes Mallemukkeni nime all kuni 1991. aastani, mil konserveeriti. Mallemukken otsustati kinkida taasiseseisvunud Eestile. 16. märtsil 1994 hakati laeva dekonserveerima ja 24. märtsil algas eestlaste ja taanlaste meeskonna koostöös Frederikshavnist ülesõit Tallinna, kuhu jõuti 28. märtsil. Üleandmisel Tallinnas 29. märtsil 1994 osalesid mõlema riigi kaitseministrid ja Üksik-Vahipataljoni aukompanii. See oli üks esimene Eesti sõjalaev. See oli ka Taani Mereväe esimene laev, mis anti üle teisele riigile. Esialgu pandi nimeks Kaupo, aga peagi nime muudeti Ahtiks. Vööritekile paigaldati peagi automaatkahur 2M-3. 1999. aasta mais tekkis hooletust kütuse ümberpumpamisest Ahtile Miinisadamas kütusereostus, mis keskkonnale siiski erilist ohtu ei kujutanud, sest kütust voolas Ahtilt merre väike kogus. 2000. aastate keskpaigaks oli Ahti Mereväe teenistusest välja arvatud, kuid hiljem võeti taas teenistusse. 2009. aastaks oli Ahti lõplikult teenistusest välja arvatud ja seejärel erakätes. Ahtist taani keeles Ahti jääd murdmas 2003. aastal
Veeringe

Veeringe ehk vee ringkäik ehk hüdroloogiline tsükkel on Maa vee järjepidev liikumine maapinda, veekogude ja atmosfääri vahel. Ringlemise käigus võib muutuda vee agregaatolek. Veeringe on üks osa Maa üldisest aineringest. Veeringel puudub kindel algus- ja lõppkoht. Veeringe käivitajaks on Päike, mis soojendab ookeanide vett, kuni see hakkab aurustuma (jää ja lumi võib sublimeeruda vahetult veeauruks). Tõusvad õhuvoolud kannavad veeauru atmosfääri, kus see kõrguse kasvades hakkab jahtuma kuni kondenseerumiseni, mille tagajärjel moodustuvad pilved. Õhuvoolude mõjul hakkavad pilved Maal liikuma, mis ühinedes üksteisega suurenevad, kuni küllastumisel hakkavad Maa raskusjõu mõjul sademetena maha langema. Osa sademeid langeb lumena ja teatud kohtades (enamasti pooluste alad) võib akumuleerides moodustuda liustikud ja mandrijää, kus külmunud vesi võib püsida tuhandeid aastaid. Soojematel aladel lumi enamasti kevade saabudes sulab ja hakkab raskusjõu mõjul sulaveena liikuma. Enamik sademeid voolab tagasi ookeanidesse või moodustab maapinnal pindmise äravoolu. Osa äravoolavast veest jõuab jõgedesse, teine osa aga imendub maapinda, kust võib jõuda järvedesse või põhjaveekihti . Maapinnalähedane vesi rikastab sageli pinnaveekogusid või jõuab allikatena maapinnale, kus moodustab jällegi pindmise äravoolu. Kuna suur osa veest aurustub ookeanidelt ja langeb sinna ka tagasi, nimetatakse seda väikeseks veeringeks. Suure veeringe moodustab aga ookeanidelt aurunud veehulk, mis jõuab maismaale. Ehkki üldiselt võib Maa veehulka lugeda konstantseks, hajub kosmosesse pidevalt veemolekule, mis põhimõtteliselt asendatakse Maa geoloogiliste protsesside tagajärjel (vulkaanid), mil maapinnale jõuab juveniilne vesi. Ameerika Ühendriikide Geoloogiatalituse (U.S. Geological Survey (USGS)) järgi võib veeringe jaotada kuueteistkümneks osaks: Mereveevaru Aurumine Evapotranspiratsioon Sublimatsioon Veevaru atmosfääris Kondensatsioon Sademed Veevaru jääs ja lumes Sulaveeäravool jõgedesse Pindmine äravool Jõeäravool Mageveevaru Maasseimbumine Põhjaveevaru Põhjaveeäravool Allikad Veebilanss Aineringe Süsinikuringe Lämmastikuringe Fosforiringe Hapnikuringe Väävliringe
Worldwatch Institute

Worldwatch Institute on ülemaailmne keskkonnauurimise organisatsioon, mille peakontor asub Washingtonis. Organisatsiooni asutas 1974. aastal Lester R. Brown. Praegune president on Christopher Flavin. Aastast 1984 annab organisatsioon välja aastaraamatut "The State of the World" (neist eesti keeles on ilmunud "Maailm aastal 1999", 1999) kus kajastatakse olulisimaid keskkonnaprobleeme koos väljapakutud uute lahenduste/ideedega ja juba kasutatud võtteid probleemide lahendamisel või leevendamisel. Organisatsioon avaldab ka väljaannet Vital Signs, kus muu hulgas käsitletakse keskkonnasuundumusi. Neid kahte trükist antakse välja rohkem kui 36 riigis.
Frang Bardhi

Frang Bardhi (ladina Franciscus Blancus; 1606–1643) oli albaania vaimulik, leksikograaf ja ajaloolane. Ta oli pärit Lezha lähedal asuvast külast. Õppis Loreto Collegium Illyricumis teoloogiat. Ta on tuntud kui 1635. aastal Roomas ilmunud ladina-albaania sõnaraamatu "Dictionarium Latino Epiroticum" koostaja. Sõnaraamat on tähtis albaania keele mälestis, mis sisaldab 2500 albaania sõna ja 113 vanasõna. Tema teine oluline teos on nn "Skanderbegi apoloogia", kus ta väitleb bosnia vaimuliku Tomko Marnavici seisukohaga, et Skanderbeg oli slaavi vürst.
Piero de' Medici

Piero de' Medici nime kandsid mitmed Medici dünastiasse kuuluvad isikud: Piero di Cosimo de' Medici oli Cosimo de' Medici poeg ja Firenze valitseja aastatel 1464–1469 Piero di Lorenzo de' Medici oli Lorenzo Toreda poeg ja Firenze valitseja aastatel 1492–1494
Giuliano di Lorenzo de' Medici

Giuliano di Lorenzo de' Medici (12. märts 1479 Firenze – 17. märts 1516 Firenze) oli Medicite suguvõsast pärit Lorenzo Toreda poeg, Firenze valitseja 1513–1516 ja Nemoursi hertsog alates 1515. aastast. Tema vennad olid Piero ja Giovanni de' Medici, hilisem paavst Leo X. Vend Piero oli pärast Lorenzo surma lühikest aega Firenze valitseja, kuni vabariiklased ajasid Medicid 1494 Firenzest välja. Seejärel asus Giuliano Veneetsiasse. Medicid taastasid oma võimu Firenzes pärast seda, kui Püha Liiga ajas Itaaliast välja Prantsusmaa väed, keda Firenze vabariiklased olid toetanud. Prantslaste väljaajamist juhtis Hispaania. Giuliano abiellus 22. veebruaril 1515 Savoia hertsogi Filippo II tütre Filibertaga (1498–1524) Prantsusmaa õukonnas. Need pulmad said teoks tänu venna Giovanni, kes oli juba paavstiks saanud, vahendustegevusele. Samal aastal andis Filiberta lähisugulane Prantsusmaa kuningas François I Giulianole tiitli Nemoursi hertsog. Paavst seevastu andis oma vennale Firenze vabariigi kaptenkindrali tiitli. Giulianost maalis portree paavsti lemmikkunstnik Raffael. Sellel maalil paistab eesriide tagant Roomas asuv Castel Sant'Angelo. Prantslased valmistasid Giulianot ette Napolis võimule asuma, aga need plaanid ei saanud teoks Giuliano enneaegse surma tõttu. Firenzes järgnes talle troonil tema vennapoeg Lorenzo II. Giulianol ei olnud seaduslikke järglasi. Tal oli ebaseaduslik poeg Ippolito de' Medici, kes sai kardinaliks. Giuliano haud asub Firenzes San Lorenzo kirikus Medicite kabelis. Seda kaunistavad Michelangelo skulptuur Giulianost, samuti tema teosed "Öö" ja "Päev". Sama nime Giuliano de' Medici kandis ka tema onu Giuliano di Piero de' Medici ja seetõttu võetakse tema hauda vahel tema onu omana.
Gunnisoni jõgi

Gunnison on jõgi Põhja-Ameerika lääneosas. Algab Kaljumägedest. Voolab valdavalt läände ja loodesse. Läbib Musta Kanjoni. Suubub vasakult Coloradosse. Pikkus 290 km.
Tasmaania saar

Tasmaania on saar Austraaliast kagus. Seda rannikut ümbritsevad Vaikne ookean idast ja India ookeani Suur Austraalia laht läänest. Bassi väin eraldab seda põhjas Austraalia mandrist. Tasmaania saare pindala on 67 800 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 1617 meetrit. Elustik on omapärane, esineb palju endeeme. Kuulub Austraalia Liidule.
Viitseadmiral

Viitseadmiral on paljudes riikides kehtiv sõjaväeline auaste, mis on kõrgem kontradmiralist ja madalam admiralist. Maaväes vastab viitseadmiralile kindralleitnant. Eesti mereväes on viitseadmiral madalam admiralist ja kõrgem kontradmiralist. Maa- ja õhuväes vastab sellele kindralleitnant. Ameerika Ühendriikide mereväes on viitseadmirali (kolmetärniadmirali) auaste (Vice Admiral, NATO OF-9) admiralide auastmetest kolmas. Nagu teistes väeliikides, on ka mereväes admiralide arv piiratud, ning ainult 33 admirali (kokku on tegevteenistuses lubatud 162 admirali) võivad olla tegevteenistuses kõrgemad kui kahetäheohvitserid. Esimesena sai viitseadmirali auastme David Farragut 21. detsembril 1864. Sarnaselt kindralleitnandiga on ka viitseadmirali auaste ajutine ja antakse ainult ohvitseri nimetamisel auastet eeldavasse ametisse. Vastav ohvitser peab olema ühes kahest kontradmirali järgust (kommodoori asemel kasutatakse auastet "kontradmirali madalam järk" (Rear Admiral (lower half)). Ohvitseri nimetab ametisse ja annab neile auastme president kaitseministri ja staabiülemate komitee esimehe soovitusel. Ohvitseri kinnitab ametisse senat. Teenistus auastmes kestab tavaliselt kolm aastat. Pärast 3 aastat auastmes teenistuses või 38 aastat koguteenistuses peab ohvitser erru minema, kui teda 60 päeva jooksul pärast ametist vabastamist ei nimetata uude samaväärsesse või kõrgemasse ametisse. Kõik kõrgemad ohvitserid peavad erru minema kuu pärast oma 64. sünnipäeva (kuigi kaitseminister saab seda pikendada 66. ja president kuni 68. sünnipäevani).  Pikemalt artiklis Viitseadmiral (Läti)  Pikemalt artiklis Viitseadmiral (Venemaa) Venemaa tsaari- ja keisririigis kehtis viitseadmirali auaste (vene keeles вице-адмирал) aastatel 1696−1917. Sellest kõrgem oli admiral, madalam kuni 1730. aastateni šautbenaht, seejärel kontradmiral. Kahe sajandi jooksul anti auaste ligi 500 mereväelasele.
Saarte Liinid

AS Saarte Liinid on Eesti riigiaktsiaselts, mille põhitegevus on sadamate haldamine ja arendamine, et tagada nende kaudu reisija- ja kaubavedu. Äriühingu koosseisu kuulub 18 sadamat: Kuivastu sadam, Roomassaare sadam, Triigi sadam, Abruka sadam, Ringsu sadam, Papissaare sadam ja Vikati sadam Saaremaal; Heltermaa sadam ja Sõru sadam Hiiumaal; Rohuküla sadam ja Sviby sadam Läänemaal; Virtsu sadam, Kihnu sadam, Munalaiu sadam ja Manilaiu sadam Pärnumaal; Piirissaare sadam Tartu maakonnas, Laaksaare sadam Põlvamaal ning Naissaare sadam Harju maakonnas. Lisaks sadamatele kuuluvad äriühingu struktuuriüksuste hulka süvendi Watermaster ja töölaev Panda (laev). AS Saarte Liinid tegutseb alates 1. oktoobrist 1994. AS Saarte Liinid on eraõiguslik äriühing, mille aktsiad kuuluvad 100% Eesti riigile. Omanikku esindab äriühingus majandus- ja taristuminister. AS Saarte Liinid juhatuse esimees on Villu Vatsfeld ja nõukogu esimees Toomas Vainola. AS Saarte Liinid on Eesti Sadamate Liidu, Läänemere Sadamate Organisatsiooni (BPO) ja Eesti Väikesadamate Arenduskeskuse liige. Üks AS Saarte Liinid põhiülesandeid on liiniveo tingimuste tagamine parvlaevasadamais ühenduseks Saaremaa, Hiiumaa, Muhu, Vormsi, Kihnu, Ruhnu, Abruka, Manilaiu, Piirissaare ja Vilsandiga, neid sadamaid on 12. Parvlaevad ja liinireisilaevad tegid 2017. aastal ASi Saarte Liinid sadamate kaudu kokku 27 517 reisi ning vedasid 2 440 113 reisijat ja 1 019 399 sõidukit. Suuremates sadamates võetakse vastu ka kaubalaevu. Peamiselt veetakse Saarte Liinide sadamate kaudu Lääne-Eesti ja saarte ettevõtete eksportkaupa. Saarte Liinid osaleb ise äriühingu sadamate kaubaveovõimaluste tutvustamisel ja pakkumisel. Suuremad kaubasadamad äriühingus on Virtsu sadam, Kuivastu sadam, Rohuküla sadam, Heltermaa sadam ja Roomassaare sadam. Roomassaare sadam on Saaremaa suurim kaubasadam ja Heltermaa sadam on Hiiumaa suurim kaubasadam. 2017. aastal veeti Saarte Liinide sadamate kaudu 863 837 tonni kaupa, millest 831 154 tonni oli eksport. Imporditi 26 393 tonni puistlasti ning võeti vastu 6209 tonni meresaadusi. Tabel 1. Kaubavedu Eesti sadamate kaudu 2016 ja 2017 aastatel (tuhandetes tonnides) Lisaks suuremate laevade teenindamisele on Saarte Liinid välja arendanud ka oma väikesadamate võrgustiku, mida tutvustatakse nimega SL Marinas. Väikelaevade teenindamise maht Saarte Liinide hallatavais sadamais on stabiliseerunud eelmiste aastate tasemel ning sõltub tavapäraselt ilmastikust. Saarte Liinide väikesadamaid külastas 2017. aastal 5 495 väikelaeva 20 864 inimesega. Saarte Liinide koduleht SL Marinase koduleht]
Kommodoor

Kommodoor (prantsuse keeles commandeur) NATO OF-6, on paljude riikide mereväe sõjaväeline auaste, mis on kõrgem mereväekaptenist ja madalam kontradmiralist. Maaväes vastab kommodoorile brigaadikindral. Eesti mereväes kehtib kommodoori auaste alates 2000. aastatest. See on kõrgem mereväekaptenist ja madalam kontradmiralist. Maaväes on sellele vastav auaste brigaadikindral. USA mereväes võeti kommodoori (Commodore) auaste kasutusel aastal 1794, esimeseks kommodooriks nimetati John Barry. Kommodoor ei olnud toona kõrgem auaste, vaid ajutine amet. Alles USA kodusõja ajal sai kommodoorist püsiv auaste, seda kuni 1899. aastani, kui see likvideeriti ja kõik kommodoorid nimetati ümber kontradmiraliteks (Rear Admiral). Kuna kommodooride palga suurendamine kontradmirali omani oleks läinud liiga kalliks, maksti madalama järgu kontradmiralidele võrdselt armee brigaadikindralitega. Kommodoori auaste taastati teise maailmasõja ajal, aprillis 1943. 1947. aastal auaste likvideeriti uuesti, 1950. aastaks olid viimased kommodoorid kas ülendatud kontradmiraliteks või erru läinud. 1970.-1980. aastatel plaaniti kommodoori auastme taastamist, kuna USA maa-, merejala- ja õhuväes olid kaks eraldi auastet - ühetähe- e. brigaadikindral ja kahetähekindral (kindralmajor). Seepeale loodigi 1982. aastal uus auaste - kommodooradmiral (Commodore Admiral), mis aga aasta hiljem lühendati kommodooriks. Kuid kuna mereväes oli "kommodoor" tihti kasutusel ka autiitlina, siis tekitas see liiga palju segadust, mispeale 1985 kommodoori auaste uuesti likvideeriti, uueks ühetäheauastmeks sai "kontradmirali madalam järk" (Rear Admiral (Lower Half)).
Soojaverelised hobused

Soojaverelised hobused ehk poolverelised hobused on need hobusetõud, kes on saadud kuumavereliste hobuste ja külmavereliste hobuste ristamisel. Soojavereliste hobuste õilistusaste sõltub sellest, kui suur on kuumavereliste osa nende tõus. Soojavereliste tõugude hulka kuuluvad näiteks trakeeni hobune, hannoveri hobune, holsteini hobune.
Toomas Leius

Toomas Leius (sündinud 28. augustil 1941 Tallinnas) on eesti tennisist ja tennisetreener. Ta lõpetas aastal 1959 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1970 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehalise kasvatuse õpetajana. Tennisetreeninguid alustas 1951 Evald Kree juhendamisel. Toomas Leius võitis 1959 Wimbledoni noorteturniiri. Aastatel 1970 ja 1971 võitis ta Euroopa meistrivõistluste pronksmedali ja 1970 paarismängus hõbemedali. Aastal 1970 tuli ta ka üliõpilaste maailmameistriks segapaarismängus. Suure slämmi turniiridel jõudis Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel 1965. aastal üksikmängus veerandfinaali ja segapaarismängus 1971. aastal finaali, kus tema partneriks oli inglanna Winnie Shaw. Aastal 1969 mängis Toomas Leius Aucklandi turniiri veerandfinaalis viis setti Rod Laveriga (3:6, 6:4, 6:4, 3:6, 5:7), kes samal aastal võitis kõik suure slämmi turniirid. Nõukogude Liidu meistrivõistlustelt sai ta aastatel 1963–1968 10 kuldmedalit ja kokku 30 medalit. Võitis 1959–1970 maailma ja Euroopa tipptennisiste ning kümneid rahvusvahelisi turniire. Toomas Leius tuli 23 korda Eesti NSV meistriks ja aastatel 1961, 1963 ja 1965 valiti ta Eesti NSV parimaks sportlaseks. On edukalt võistelnud rahvusvahelistel veteranide turniiridel. 1974. aastal mõisteti Toomas Leius oma teise abikaasa surmaga lõppenud kägistamise eest armukadedushoos kaheksaks aastaks vangi. Räägitakse ka, et ta rajas vangla territooriumile tenniseväljaku. Vabanes vanglast hea käitumise tõttu juba viie aasta pärast. Pärast vabanemist töötas tennisetreenerina Usbekistanis, Gruusias ja Saksamaal. Sai Gruusia NSV teenelise treeneri aunimetuse. Aastal 1997 tuli Eestisse tagasi ja töötas Kadrioru Tennisekeskuses treenerina. Oli Federation Cupil osaleva Eesti naiskonna treener. Oli ka Maret Ani treener. Ta oli aastatel 1964–1971 abielus iluvõimlemistreeneri ja spordipedagoogi Anneliis-Mall Leiusega. Toomas Kuum: "Toomas Leius – elav tenniselegend" Kalev.ee, 1. oktoober 2006 Eesti Spordimuuseum: Külas on tenniselegend Toomas Leius Intervjuu treeneritööst Toomas Leiusest (Mart Soidro artikkel) Biograafia ESBL-is Tenniselegend Toomas Leius pälvis elutöö autasu Õhtuleht, 25. märts 2013
Buinaksk

Buinaksk (1922. aastani Temir-Han-Šura) on linn Venemaal Dagestanis, Buinakski rajooni keskus. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Buinakski elanikest avaare 46,05%, kumõkke 31,42%, lakke 6,87%, darge 6,17% ja venelasi 6,04%. http://www.gks.ru/dbscripts/munst/munst82/DBInet.cgi Q126740531 http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rndaghestan.html
Botlihh

Botlihh on küla (auul) Venemaal Dagestanis, Botlihhi rajooni keskus.
Kiziljurt

Kiziljurt on linn Venemaal Dagestanis, Kiziljurti rajooni keskus.
Dagestanskije Ogni

Dagestanskije Ogni on linn Venemaal Dagestanis. Asula on rajatud 1914. aastal, linnaõigused sai 1990. aastal. 2002. aastal oli 36% linnaelanikest tabassaraanid, 26% aserbaidžaanid, 22,3% lesgid, 8,3% dargid, 3,4% agulid ja 2% venelased. http://дагогни.рф
Kizljar

Kizljar on linn Venemaal Dagestanis, Kizljari rajooni keskus. Asub Tereki jõe ääres. Linnas on konjakitehas. Linn asutati 1735. aastal kindlusena Tereki jõel. 2010. aastal elas linnas 47 900 inimest. Kizljari elanikest 45% on venelased, 18% armeenlased, 12% avaarid, 10% dargid ja 4% tšetšeenid.
Izberbaš

Izberbaš on linn Venemaal Dagestanis. Elanike arv: 55 646 (2010. aasta seisuga); 39 365 (2002. aasta seisuga); 28 122 (1989. aasta seisuga). Izberbaši koduleht
Kaspiisk

Kaspiisk (kuni 1947. aastani Dvigatelstroi) on linn Venemaal Dagestanis. Asub Kaspia mere ääres Mahhatškalast 18 km kaugusel kagus. Elanike arv on 2021. aasta seisuga 121 140. Aastal 2010 oli elanikke 100 129. Elanike arvult on Kaspiisk Dagestanis suuruselt neljas linn. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kaspiiski elanikkonnast darge 20,66%, lesge 17,97%, lakke 15,12%, avaare 13,14%, venelasi 13,17%, kumõkke 9,91%, tabassaraane 5,18%, agule 1,13%, asereid 0,87%, rutuleid 0,81% ja muudest rahvustest inimesi 2,04%. Kaspiiskis on asutatud 1932. aastal. 1947. aastal sai see linnaõigused. Kaspiiskis asub Kaspia flotilli peabaas. Q126747958 http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rndaghestan.html
Južno-Suhhokumsk

Južno-Suhhokumsk on linn Venemaal Dagestanis. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Južno-Suhhokumski elanikest avaare 47,90%, darge 18,53%, lesge 10,70%, lakke 8,97%, venelasi 5,43%, kumõkke 3,79%, aguleid 0,76%, nogaisid 0,59%, asereid 0,53% ja teistest rahvustest inimesi 2,79%. http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rndaghestan.html
Dõlõm

Dõlõm on avaari küla (auul) Venemaal Dagestanis, Kazbeki rajooni keskus.
Kõlblus

Kõlblus on inimese kui ühiskondliku või kultuurilise subjekti sisemine käsk, kohustav hääl, südametunnistus. Kõlbelisele käitumisele vastanduvad kõlvatused.
Babajurt

Babajurt on küla (auul) Venemaal Dagestanis, Babajurti rajooni keskus.
Ahtõ

Ahtõ on küla (auul) Venemaal Dagestanis, Ahtõ rajooni keskus. Asub Samuri jõe ääres 1054 m kõrgusel merepinnast. Ahtõ on üks Dagestani suuremaid auule. Enamik elanikke on lesgid. Auulis on 1839. aastal venelaste ehitatud kindlus. Ahtõ koduleht
Kassumkent

Kassumkent on küla Venemaal Dagestanis, Suleiman-Stali rajooni ja Kassumkenti külaasunduse keskus.
Terekli-Mekteb

Terekli-Mekteb on küla (auul) Venemaal Dagestanis, Nogai rajooni keskus.
Gunib

Gunib on avaari küla (auul) Venemaal Dagestanis, Gunibi rajooni keskus.
Bežta

Bežta on küla Venemaal Dagestanis Tsunta rajoonis. Küla koduleht
Savannah

Savannah on linn Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis. Linn on Chathami maakonna halduskeskus ja Savannah' jõe peamine sadamalinn. Savannah asutati 1733. aastal ning oli esimene Georgia osariigi pealinn (kuni 1777. aastani). Savannah on tuntud oma ajaloomälestiste, arhitektuuri ja parkide poolest. Vanalinn tervikuna on üks USA tähtsamaid ajaloomälestisi. Armstrong Atlantic State University Savannah' ametlik koduleht
NFL

NFL (National Football League) on elukutselise Ameerika jalgpalli liiga Ameerika Ühendriikides. Liiga liikmeteks on 32 jalgpallimeeskonda, kes on jagatud kahe konverentsi, AFC (American Football Conference) ja NFC (National Football Conference) vahel. Kummagi konverentsi meeskonnad on jagatud nelja divisjoni. Augustis käivitub liiga eelhooaeg nelja vooru näidismängudega. Põhihooaeg kestab septembri esimese täisnädala neljapäevast umbes aastavahetuseni. Iga meeskond mängib põhiturniiri 17 nädala jooksul 16 mängu kindla süsteemi järgi osaliselt aastast aastasse vahetuvate vastastega. Iga divisjonikaaslasega mängitakse kord kodus ja kord võõrsil. Lisaks kohtub iga meeskond ühe divisjoni liikmetega oma konverentsist ja ühe divisjoni liikmetega teisest konverentsist ning meeskondadega oma konverentsist, kes saavutasid eelmisel hooajal oma divisjonis temaga sama koha. Suurem osa mängudest peetakse pühapäeval, kuid igal nädalal on üks mäng ka esmaspäeval. Mõnikord mängitakse ka neljapäeval või laupäeval. Põhiturniirilt pääseb edasi 12 meeskonda. Edasipääsejateks on divisjonide võitjad ning lisaks kaks üldpingereas neile järgnevat meeskonda kummastki konverentsist. Kummagi konverentsi kaks parimat pääsevad otse teise väljalangemismängude (playoff'i) vooru, ülejäänud selgitavad edasipääsejad omavahel. Hooaja lõpetab veebruari alguses peetav finaalmäng (Super Bowl), kus konverentside meistrid selgitavad omavahelises mängus NFLi meistri. Palju tähelepanu pälvib ka uute mängijate valik aprillis (NFL draft). Meeskondadel on võimalus valida mängijaid, kes seni liigas ei mängi, tavaliselt kolledžimängijate hulgast. Esimesena saab valikuõiguse eelmisel hooajal viimase koha saanud meeskond ja viimasena tiitlivõitja. Valik toimub seitsmes voorus. Alati ei valitagi esimesena kõige suuremat staari, vaid otsustatakse pigem täita endale vajalik positsioon. Valitud mängijaid võivad meeskonnad omavahel teiste mängijate või ka raha vastu vahetada. 2006. aastal alanud hooaja tiitli võitis Indianapolis Colts. Viimaste aastate edukaim meeskond on aga olnud New England Patriots, kes võitis tiitli 2004., 2003. ja 2001. aastal. 2007. aastal alanud hooaja meistriks tuli NFC meister New York Giants, kes suutis 3. veebruaril 2008 peetud XLII Super Bowli mängus võita seni kogu hooaja jooksul ühegi kaotuseta jäänud AFC meistri New England Patriotsi. 2008. aasta põhihooaeg algas 4. septembril 2008. 1. veebruaril 2009 peetud XLIII Super Bowlis sai Pittsburgh Steelers võiduga Arizona Cardinalsi üle oma kuuenda meistritiitli. 2009. aasta põhihooaeg algas 10. septembril Pittsburgh Steelersi ja Tennessee Titansi kohtumisega Pittsburghis Heinzi staadionil. 7. veebruaril 2010 peetud Super Bowlis sai New Orleans Saints võiduga Indianapolis Coltsi üle oma esimese meistritiitli. NFLi ametlik koduleht
Veerandaeg

Veerandaeg on sportmängu osa, mis kestab veerandi mänguajast. Veerandajad on kasutusel näiteks korvpallis (kestus 10 minutit) ja Ameerika jalgpallis (15 minutit). Poolaeg Kolmandikaeg
Speyeri protestatsioon

Speyeri protestatsioon oli avaldus, mille tegid protestantliku vähemuse esindajad 1529. aasta Speyeri riigipäeval Martin Lutheri ja tema seisukohtade kaitseks ning mis andis nime protestantismile. Speyeri protestatsiooni esitasid 19. aprillil 1529 Speyeri riigipäeval kuus vürsti ja 14 riigilinna: Saksimaa kuurvürst Johann, Brandenburgi markkrahv Georg, Braunschweig-Lüneburgi hertsogid Ernst ja Franz, Hesseni maakrahv Philipp I, Anhalt-Kötheni vürst Wolfgang; Strassburg, Augsburg, Ulm, Konstanz, Lindau, Memmingen, Kempten, Nördlingen, Heilbronn, Reutlingen, Isny, Sankt Gallen, Weissenburg ja Windsheim. Reformimeelse vähemuse esindajana protesteerisid nad Martin Lutheri riigivande alla panemise ning tema kirjutiste keelustamise vastu ning nõudsid evangeelse usu takistamatut levitamist. Karl V esindaja keeldus protestatsiooni vastu võtmast, kuid seda levitati trükisena. Vürstide ja linnade esindajad andsid teksti hiljem keisrile üle. Kaheksa aastat varem, 1521. aasta Wormsi ediktiga oli Martin Luther ketseriks kuulutatud: keiser Karl V oli tahtnud teha lõpu katoliikliku enamuse ja evangeelse vähemuse vahelisele usulisele lahkhelile. Luterlik ketserlus ja sellest tekkinud usutüli ei sobinud tema poliitiliste plaanidega. 1526. aastal tühistasid Saksa protestantlikud vürstid Wormsi edikti, kasutades ära Karl V viibimist Itaalias. Nad kuulutasid Speyeri riigipäeval välja aadelliku usuvabaduse. 1529. aastal taastas Karl V Wormsi edikti, mis sai Speyeri protestatsiooni esitamise ajendiks. Protestatsiooni esitamisest saadik hakati uuendusliikumise liikmeid nimetama "protestantideks".