laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sakrament

Sakrament ehk salasus on kristluses riitus, mis teeb nähtava märgina või nähtava tegevusena kohalolevaks Jumala nähtamatu tegelikkuse ning võimaldab sellest osa saada. Sõna "sakrament" tuleb ladina sõnast sacramentum, mis tähendab püha toimingut, vannet. Enamiku koguduste ja kirikute poolt tunnustatavad ühised sakramendid on ristimise sakrament ja armulaua sakrament ehk euharistia sakrament. Lisaks neile kahele on veel viis sakramenti: Abielu sakrament Meeleparanduse sakrament (katoliku kirik), patutunnistamise sakrament (õigeusu kirik) Vaimulikuseisuse sakrament (katoliku kirik), vaimulikku ametisse pühitsemise sakrament (õigeusu kirik) Haigete salvimise sakrament (katoliku kirik), õlitamise sakrament ehk haigeteõlitamise sakrament (õigeusu kirik) Konfirmatsiooni sakrament (katoliku kirik), salvimise sakrament (õigeusu kirik) Eestikeelses õigeusu kirjanduses on sakramente nüüdisajal nimetatud ka salasusteks, selle sõna kasutamist on propageerinud eelkõige ülempreester Mattias Palli. Luteri kirikus on sakramentideks (kitsamas tähenduses) ristimine, meeleparandus (piht) ja armulaud. Laiemas mõttes käsitlevad luterlikud usutunnistuskirjad sakramentidena ka näiteks ordinatsiooni ja abielu, kusjuures sakramentide hulgast olulisem on, et neid mõistetakse vastavalt Pühakirjale. Luterluses on sakrament "Kristuse seatud püha toiming, milles Jumal annab oma Sõna ja sellega ühendatud kiriklike atribuutidega meile armu, mille Kristus on ära teeninud" Augsburgi usutunnistuse apoloogia, XIII M.Luther Väike katekismus ja usuõpetus. Tallinn, 1992, lk. 214 Sakramendid - Jumala ligiolu nähtavad märgid
Vera Poska-Grünthal

Vera Poska-Grünthal, ka Veera Poska-Grünthal (25. märts 1898 Tallinn – 29. jaanuar 1986 Stockholm), oli eesti õigusteadlane, naisõiguslane ja ajakirjanik, Eesti riigimehe Jaan Poska tütar. Lõpetanud Tallinna Gümnaasiumi, alustas ta 1915. aastal õigusteaduse õpinguid Peterburis ja astus 1917. aastal EÜS Põhjala liikmeks. Sõja ja revolutsioonilise tegevuse tõttu katkenud õpinguid jätkas ta Tartu Ülikoolis ning lõpetas ülikooli 1925. aastal. Ta kaitses 1938. aastal magistritöö ja sai magistrikraadi õigusteaduses. Tema algatusel kutsuti ellu Tartu Emadekaitse Ühing ja ulualuseta emadele mõeldud Emadekoda. Ta osales mitme rahvusvahelise naisorganisatsiooni tegevuses, sealhulgas Rahvusvahelise Naisliidu korraldatud I sotsiaaltöö kongressil Pariisis 1928, kus tema ettepanekul asutati Rahvusvaheline Naisjuristide Organisatsioon. Vera Poska-Grünthali eestvedamisel asutati naisteajakiri Triinu ja ta oli pikka aega selle toimetaja. 1944. aastal põgenes Poska-Grünthal perega Rootsi. Ta töötas kuni pensionile minekuni arhiivis, mis oli Rootsis pagulastest haritlaste tavaline saatus. 1940 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk "Naine ja naisliikumine", 1935 Naisteajakiri Triinu, 1952 "Jaan Poska tütar jutustab", 1969 "See oli Eestis", 1975 "Elu jätkub võõrsil", 1985 Vera Poska-Grünthal oli vandeadvokaat Jaan Poska tütar. Tema abikaasa oli jurist Timotheus Grünthal. Neil oli tütar Constancia Grünthal (ka Tanni Kents; jurist, 22. juuli 1920 – 17. jaanuar 2005), poeg Ivar Grünthal (kirjanik ja pagulaspoliitik, 8. juuni 1924 Tartu – 14. veebruar 1996 Göteborg), tütar Vera Grünthal (1925–2018) ja poeg Timotheus Grünthal noorem (1. juuli 1930 – 6. jaanuar 2008). Tema lapselaps (Timotheus noorema poeg) Raoul Grünthal (sünd. 1966) on töötanud Põhjamaade suurimas meediakontsernis Schibsted ja olnud 15 aastat Schibstedi Rootsi haru peadirektor. https://schibsted.com/news/raoul-grunthal-to-leave-schibsted/
Andrus Ansipi valitsus

Andrus Ansip on olnud mitme valitsuse peaminister: Andrus Ansipi esimene valitsus (2005–2007) Andrus Ansipi teine valitsus (2007–2011) Andrus Ansipi kolmas valitsus (2011– 2014)
Pete Sampras

Pete Sampras (sündinud 12. augustil 1971 Washingtonis) on USA tennisist. Pete Sampras alustas oma tennisekarjääri väga noorelt, kõigest kolmeaastaselt. Oma esimese reketi leidis poiss garaažist ja otsustas proovida palli vastu garaaži seina lüües. Kui Pete Sampras oli garaaži ukse palliauke täis peksnud, leidsid vanemad, et poiss tuleks treeneri käe alla anda. Sampras armastas tennist väga. 1990. aastal võitis Pete Sampras 19-aastaselt USA lahtised meistrivõistlused, hiljem aga seitse Wimbledoni turniiri, neljad USA lahtised meistrivõistlused ja kahed Austraalia lahtised meistrivõistlused. Pete Samprasel on väga võimsad servid ja väga hea võrgumäng. Sampras läheb igat mängu võitma. Ta on igaks mänguks valmis ja teda ei sega ümbritsev suur rahvamass. Ta on võisteldes "mullis, kus saab mõelda ainult mängule" – nii on ta end ise kirjeldanud. Iseloomult on Sampras väga rahulik, kannatlik. Ta ei märatse kunagi väljakul, ei näita vastasele oma emotsioone. Vanemad: Sam ja Gergia Sampras Elukoht: Los Angeles Pikkus: 1,85 m Kaal: 80 kg
Gringotts

Gringotts on romaanisarjas "Harry Potter" pank, kus hoitakse võlurite raha. Sellel hoiavad silma peal härjapõlvlased, kes pole eriti meeldiva käitumisega. Panka on raske tungida: seda on suutnud ainult mustad võlurid ja Harry Potter oma sõprade Ron Weasley ja Hermione Granger'i abiga.
Koer (perekond)

Koer (Canis) on loomade perekond kiskjaliste seltsist koerlaste sugukonnast. Eestikeelse nimetuse asemel on käibel ladinakeelne nimetus, sest hunte, koiotte ja šaakaleid ei nimetata tavaliselt koerteks. Koera perekonnas on järgmised liigid (kodukoeral on näidatud ka mõned kunagised alamliigid): Canis adustus (vöötšaakal), avamaadel Senegalist Somaaliani ning Namiibias ja Lõuna-Aafrika Vabariigi idaosas Canis aureus (šaakal ehk harilik šaakal), Balkani poolsaarest Tai ja Sri Lankani, Marokost Egiptuseni ja Tansaania põhjaosani Canis dingo ehk Canis antarcticus (dingo), Austraalias ja Uus-Guineas Canis lupus (hunt ehk hallhunt ehk susi), Euraasias peale kagunurga troopiliste metsade, Egiptuses ja Liibüas, Alaskas, Gröönimaal, USA-s peale kagunurga ja suurema osa Californiast, Mehhiko kõrgmaadel Canis familiaris (koer ehk kodukoer) Canis familiaris inostranzewi (Inostrantsevi koer) Canis familiaris matris optimae (pronksikoer) Canis familiaris palustris (turbakoer ehk sookoer) Canis familiaris poutiatini (Putjatini koer) Canis latrans (koiott ehk preeriahunt, Alaskast Nova Scotia ja Panamani Canis mesomelas (mustselg-šaakal), avamaadel Sudaanist Lõuna-Aafrika Vabariigini Canis rufus (tumehunt), Texase keskosast Pennsylvania lõunaosa ja Floridani Canis simensis (etioopia hunt), Etioopia keskosa mägedes) Dingo arvatakse sageli koera liigi alla. On pakutud ka niisugust koera perekonna käsitust, mille järgi perekond koer hõlmab alamperekondadena perekonnad koer, rebane (sealhulgas fennek ja hallrebane), polaarrebane, Lycalopex, Pseudalopex, pamparebane, Cerdocyon ja Atelocynus. Etioopia hunt arvatakse mõnikord eraldi perekonnaks või alamperekonnaks. Kodukoer arvatakse mõnikord hundi liiki. Tumedat hunti on pakutud hundi alamliigiks. Väikeste huntide populatsiooni Egiptuses ja Liibüas peeti enne 1981. aastat šaakali alamliigiks Canis aureus lupaster. Hunt, tume hunt, ja koer ristuvad omavahel. Tõenäoliselt ei ole nendel omavahel põlvnemissuhteid, vaid nad põlvnevad kõik ühisest esivanemast. Perekond Canis ilmus pliotseenis. Perekonna Canis esindajatel on suhteliselt kõrge keha, pikad jalad ning kohev silindrikujuline saba. Pupillid on eredas valguses tavaliselt ümarad. Kuigi enamikul liikidel on saba lähedal lõhnanääre, ei tekita see nii vänget lõhna nagu rebase perekonna liikidel. Koljul on suured otsmiku-urked ja oimuharjad on lähestikku, ühinedes sageli noolharjaks. Näokolju on koera perekonnal (välja arvatud etioopia hundil) suhteliselt lühem kui perekondadel rebane ja Pseudalopex. Emasloomadel on 8 või 10 rinnanääret. Eesti koerte portaal
Mana

Mana on eesti keeles kasutusel mitmes tähenduses: Mana oli ajakiri. Mana on Polüneesia rahvastelt pärit usundiline mõiste. Mana on budismist pärit usundiline mõiste. Mana (manan majat) on salapärane surnutega seotud paralleelmaailm Soome rahvaluules. Mana on jumal eesti usundis. Mana on anglosaksi kuningate jumalik vägi. Mana on Jenissei lisajõgi. Mana on jõgi Prantsuse Guajaanas. ...
SHAPE America

SHAPE America (Society of Health and Physical Educators) on USA ülemaaline organisatsioon, mis ühendab tervisliku eluviisi edendamisega tegelevaid inimesi. Kuni 2013. aastani oli organisatsiooni nimi AAHPERD (American Alliance for Health, Physical Education, Recreation and Dance 'Ameerika Tervise, Kehalise Kasvatuse, Rekreatsiooni ja Tantsu Liit'). AAHPERD-il on 26 000 liiget. Organisatsiooni peakorter asub Virginia osariigis Restonis. Organisatsioon sai alguse 27. novembril 1885, kui William Gilbert Anderson kutsus kokku võimlemisõpetajad oma töö üle arutama. "AAHPERD Becomes SHAPE America" SHAPE America koduleht, 5. detsember 2013 Ingliskeelne koduleht
Camembert

Camembert on vald Prantsusmaal Normandia piirkonnas Orne'i departemangus. Sealt on pärit kamambäär. Populations légales 2021
Wimbledon

Wimbledon on Londoni eeslinn, kus toimub Wimbledoni turniir. See on osa Mertoni tervikomavalitsusest.
Sally Stuudio

Sally Stuudio on lastele ja täiskasvanutele kunstikursusi korraldav mittetulundusühing. 1991. aastal loodud stuudio korraldab huvialakooli lastele ja noortele, kunstikursusi täiskasvanutele, õpetajate täiendkoolitust ja Kunstiteadlikkuse Keskust. Nime sai Sally Stuudio dogi Sally (1991–2002) järgi. Sally Stuudio korraldab mitmesuguseid projekte ja näitusi, sh temaatilisi aastanäitusi, mis uurivad eri kultuuri- ja eluvaldkondade seoseid: "Lapsed ja moodne kunst" (1995–1997), "Tallinna Punane Raamat" (2000), "Eesti märk" (2001), "Kingitused tulevikku" (2003). Rahvusvaheliselt kõige tuntum projekt on koolinoorte kaasaegse kunsti triennaal "Eksperimenta!", mis toimus esmakordselt Tallinnas 2011. aastal ja pälvis 2014. aastal Kultuuri Koja ja Kultuuriministeeriumi Kultuuri Teo auhinna. Järgmine Eksperimenta! toimus 2017. aasta sügisel Tallinna Kunstihoones. Alates 2005. aastast tegutseb stuudio juures laste ja noorte Kunstiteadlikkuse Keskus, mis korraldab näitusi, avatud töötube, keskkonna- ja ühiskonnatundlikke projekte ning koolitusi, samuti teabevahendust. 2001. aastal avati ka kunstiharidusportaal Kunstikeskus.ee. Tunnustus 2007 – Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Vano Allsaluga, Eesti jooksvat kunstielu kajastava veebikeskkonna kunstikeskus.ee realiseerimine) Koduleht
Marek Marksoo

Marek Marksoo (sündinud 5. mai 1993) on eesti tennisist. 2006. aastal sõlmis ta sponsorluslepingu Eagle Visioni optikasalongide omanikfirma AS Lupreega. Marksoo õpib Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumis. Ida-Euroopa meistrivõistlused 1.nädal - 1.koht Ida-Euroopa meistrivõistlused 2.nädal - 4.koht ETA Ranking (Tenniseurope junior tour): 16 Eesti Meister 2007 vanuses P 14 Eesti Meistri võistluste finalist P 16 vanuses 2006 Babolat Cup ETA U 14 Doubles 1. koht (paariliseks Erik Aunapuu) Aivi Pargi artikkel Endine rakverlane tegi tenniseajalugu 15. märtsil 2007 Virumaa Teatajas Margus Martini artikkel Marek Marksoo võitis kulla ja hõbeda 19.märtsil 2005 Virumaa Teatajas
Nümfomaania

Nümfomaania ehk furor uterinus ehk andromaania on naistel ülemäärane ja kompulsiivne vajadus seksuaalvahekorra järele. Selle häirega naisi nimetatakse nümfomaanideks. Tänapäeva meditsiinis räägitakse nümfomaania (nymphomania) asemel hüperseksuaalsusest, mis hõlmab ka meestel esineva satüriaasi. Nümfomaania mõiste on üle kantud ka emasloomadele. Nümfid
Sündimus

Sündimus ehk fertiilsus on sündide esinemine mingi piirkonna rahvastikus või selle osas (või ka mingis perekonnas). Tavaliselt mõeldakse sündimuse all elussündide esinemist. Sündimust iseloomustavad demograafiliste näitajate seas sündide arv ja elussündide arv mingis ajavahemikus (tavaliselt aastas) ning sündimuskordajad, sealhulgas sündimuse üldkordaja. Sündimatus Suremus Loomulik iive Demograafiline üleminek Sündimuskontroll Citizendiumi artikkel
Piirkond

Piirkond ehk regioon on geograafias maa-ala, mida eristatakse ümbritsevatest aladest teatud looduslike või ajaloolis-kultuuriliste tunnuste alusel. Piirkond võib olla väiksete alade kogu (nagu Lähis-Ida riigid) või suure ala osa (nagu Ida-Aasia). Piirkonnad (liigist sõltumata) on hierarhilise iseloomuga: neid võib jagada allregioonideks ja ühendada ülemregioonideks. Piirkondade olemust on uurinud geograafid David Harvey ja Peter Haggett. Geograafias jagatakse piirkonna liike järgmiselt: traditsioonilised regioonid, näiteks maailmajaod kooliatlases; tüpoloogilised regioonid ehk territoriaalsed klassid – teatud tunnus(t)e alusel sisemiselt ühtlased, samal ajal omapärased, kõigist teistest erinevad alad; funktsionaalsed regioonis ehk süsteemregioonid – sisemiselt seostatud ja terviklikud regioonid, millelt ei nõuta homogeensust ega omapära neilt (sobivad peamiselt protsesside ja seaduspärasuste selgitamiseks); halduspoliitilised regioonid – riikide ja nende haldusüksuste territooriumid (luuakse juhtimise eesmärgil); põllumajandusregioon – ala, mis on ühtlane neis harrastatava põllumajanduse iseloomu poolest ja erineb sellega ülejäänud maailmast; üldregioon – seda määratleb klassifitseerimistunnus, mille sisu haarab kogu loodust; süsteemregioon – sisemiselt seostatud ja terviklikud regioonid, millelt ei nõuta homogeensust ega omapära. Sobivad peamiselt protsesside ja seaduspärasuste selgitamiseks; lihtregioon – selle moodustab üks kindel suhe. Näiteks on poliitiline lihtregioon riik, s.o inimesed, kes ta moodustavad ja talle alluvad, koos oma elupaikade, teede ja sideliinidega, mille abil need riigiasutustega ühendust peavad; liitregioon – selle moodustavad mitu erinevat suhet. Liitregiooniks on näiteks agraartööstuskompleks – talud, mis lasevad oma piima, liha, vilja jms toodangu töödelda ühtedes ja samades keskustes paiknevates toiduainetööstuse ettevõtetes, samuti kasutavad samades keskustes pakutavaid äriteenuseid. Biogeograafias eristatakse zoogeograafilisi ja fütogeograafilisi regioone. Eestit on läbi aegade jagatud erinevateks piirkondadeks. Arengutasemelt on erinevused suured Põhja- ja Lõuna-Eesti vahel ning Lääne- ja Ida-Eesti vahel. Olulised erinevused Põhja- ja Lõuna-Eesti vahel tulenevad looduslikest tingimustest ja ajaloolisest arengust. Regioonide loend ÜRO liigituse järgi Udo Pragi. Sissejuhatus inimgeograafiasse, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2002. Encyclopaedia Britannica
Suremus

Suremus ehk mortaalsus (ladina keeles mortalitas) on surmajuhtude esinemine mingi piirkonna rahvastikus või selle osas (või ka mingis perekonnas) kindla ajaühiku jooksul. Tavakasutuses aetakse see mõiste tihti segi surmavusmääraga, millega väljendatakse indiviidi riski pärast haigestumist haigusse surra, ja ka haigestumusega, millega väljendatakse haigusjuhtude suhtelist hulka rahvastikus. Suremust iseloomustavad demograafiliste näitajate seas surmajuhtude arv mingis ajavahemikus (tavaliselt aastas) ning suremuskordajad, sealhulgas suremuse üldkordaja. Sündimus Loomulik iive Elumus
Suremuse üldkordaja

Suremuse üldkordaja (lihtsustatult suremuskordaja) on mingi piirkonna surmajuhtude arv 1000 inimese kohta aastas. Mõõtühikuna kasutatakse promilli (‰). Suremuskordaja võimaldab võrrelda eri rahvaarvuga riikide suremust. LKA andmetel on suurima suremuse üldkordajaga riigid 2013. aastal alljärgnevad. Suurimad suremuskordajad on Lõuna-Aafrika riikides – Svaasimaal – 29,74 ‰, Botswanas – 29,50 ‰  ja Lesothos – 28,71 ‰. [viide?] Kõige väiksemad suremuskordajad on Lähis-Ida riikides – Kuveidis – 2,41 ‰  Saudi Araabias – 2,58 ‰ ja Jordaanias – 2,65 ‰.[viide?] Eesti suremuse üldkordaja oli 2018. aastal 11,91 ‰. Sündimuskordaja Suhteline loomulik iive "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. mai 2015. Vaadatud 20. augustil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Sündimuse üldkordaja

Sündimuse üldkordaja (seda nimetatakse sageli lihtsalt sündimuskordajaks) on mingi piirkonna kogu rahvastiku või mõne selle osa elussündide arv mingis ajavahemikus jagatuna vaatlusaluse rahvastiku keskmise suurusega selles ajavahemikus. Tavaliselt väljendatakse sündimuse üldkordajat promillides (1000 inimese kohta) ning ajavahemikuks võetakse üks aasta. Suurimad sündimuse üldkordajad on Lääne- ja Kesk-Aafrika riikides: Nigeris 50,73‰, Malis 49,82‰ ja Ugandas 47,35‰. Kõige väiksemad sündimuse üldkordajad on Lääne-Euroopa riikides: Saksamaal 8,25‰, Andorras 8,71‰ ja Itaalias 8,72‰. Sündimuskordaja Sündimus Suremus Suremuse üldkordaja
Loomuliku iibe kordaja

Loomuliku iibe kordaja (ka: suhteline loomulik iive; inglise keeles crude rate of natural increase) on mingi piirkonna loomuliku iibe ja rahvastiku keskmise suuruse jagatis mingis ajavahemikus. Loomuliku iibe kordaja võrdub sündimuse üldkordaja ja suremuse üldkordaja vahega. Sündimuskordaja Suremuskordaja
Murre

Murre ehk dialekt on piirkondlik eripärane keelekuju. Murre erineb kirjakeelest ja teistest murretest sõnade häälikkoostise, sõnade muutmise, sõnavara ja lausestuse poolest. Murdeid uurivat teadusharu nimetatakse murdeteaduseks ehk dialektoloogiaks. Paljude ühistunnustega murded moodustavad murderühma. Murded jagunevad paikkondlike (Eestis peamiselt kihelkondlike) erijoontega murrakuteks. Traditsiooniliselt on murrete all silmas peetud eeskätt territoriaalseid maamurdeid. Viimasel ajal[millal?] on ilmunud palju uurimusi linnamurrete kohta; sealhulgas arvatakse nende hulka USA linnaelanikest mustanahaliste kõne, kelle inglise keel olulisel määral erineb teistest ameerikalikest inglise keele variantidest. Prantsuse lingvistid kasutavad termini "murre" kõrval ka terminit patua (patois), mis tähendab samuti lokaalselt piiratud elanikkonnarühmade (peamiselt maaelanike) kõnet. Sotsiolingvistikas ja olmetasandil vastandatakse murdeid standardsele ehk kirjakeelele. Sellest vaatenurgast vaadates on murdele omased järgmised eripärad: sotsiaalne, vanuseline ja osaliselt sooline dialektikandjate ringi piiratus (näiteks vanema põlvkonna maapiirkonna elanikud); murde kasutussfääri piiramine perekondlike ning olmeolukordadega; pooldialektide moodustumine erinevate murrakute vastastikuse mõju tagajärjena ja sellega seotud murdesüsteemide elementide vahel toimuv suhete ümberkujunemine; dialektkõne iseärasuse nivelleerumine kirjakeele mõjul (massiteabevahendite, raamatute, haridussüsteemi jne kaudu) ja vahevormide moodustumine, näiteks murdeliselt värvunud literatuurne kõne. Teise tendentsina nimetatakse murdeks suvalist keeleteisendit, mis erineb teistest teisenditest. See tähendab, et inimene räägib mingit murret, mis on standardse literatuurse murde erijuht. Sellises käsituses eristatakse standardseid murdeid (või kirjakeeli) ja traditsioonilisi murdeid. Nende põhiliseks erinevuseks on asjaolu, et esimesi kasutatakse kirjas, toetatakse spetsiaalsetes institutsioonides, õpetatakse koolides ning neid peetakse "korrapärasemaks" ("peamiseks") keelevormiks. Mõnes keeles on mitu standardset murret (sel juhul räägitakse polütsentrilisest keelest või diasüsteemist). Lingvisti jaoks ei eksisteeri "korrapärasemat" keelevormi ja lisaks sellele osutub üsna tihti info traditsioonilisest maamurdest palju väärtuslikumaks, võrreldes sellega, mis oli saadud literatuurse variandi põhjal. Pole olemas ühist mõistmist ja vastavalt ka ühiseid kriteeriume keele ja murde piiritlemiseks. Sellepärast, rääkides, et mingi idioom on keel või murre, peab kindlaks määrama, mida mõistakse teatud termini all. Juhul, kui on vaja vältida valikut kasutavad lingvistid tavaliselt termini idioom, mis tähendab vähegi erinevat keelevarianti. Idioomi võib lugeda murdeks näiteks olukorras, kus: ta ei ole standardiseeritud kirjakeel; tema kandjatel ei ole oma riiki või autonoomset moodustist; ta ei ole prestiižne kõnelemise vorm.  Pikemalt artiklis Eesti murded peamurded murdeliit
Marat Safin

Marat Safin (tatari Марат Мөбин улы Сафин, Marat Möbin ulı Safin, vene Марат Мубинович Сафин; sündinud 27. jaanuaril 1980 Moskvas) on tatarlasest Venemaa endine tennisist, Venemaa teeneline meistersportlane. Marati ema Rauza Islanova oli Nõukogude Liidu paremikku kuuluv tennisist. Marat treenis ema käe all seitse aastat, misjärel sai ta kutse USA Tenniseakadeemiasse. Ta oli maailma esireket kaks nädalat, 20. novembrist 3. detsembrini 2000. 2000 – Venemaa teeneline meistersportlane Elukoht: Monte Carlo Pikkus: 193 cm Kaal: 91 kg Perekonnaseis: vallaline Keeled: inglise ja hispaania Mängustiil: paremakäeline Hobid: jalgpall ja hoki
Atmosfäärirõhk

Atmosfäärirõhuks nimetatakse planeedi atmosfääri rõhku. Maa atmosfääri keskmine rõhk merepinnal (normaaltingimustel) on 101 325 Pa = 101,325 kPa = 1 013,25 hPa ehk 1 baar ehk 760 mm Hg. Õhurõhk
Süsihape

Süsihape on anorgaaniline ühend molekulivalemiga H2CO3. See on nõrk hape. Ta saadakse oma happeanhüdriidi süsinikdioksiidi ehk süsihappegaasi (CO2) reageerimisel veega. Süsihape on kaheprootoniline hape, mille soolasid nimetatakse karbonaatideks ja vesinikkarbonaatideks. Ka süsihappe estreid võidakse nimetada karbonaatideks, kuid nende õige nimetus on süsihappe estrid. Tehniline tähtsus on süsihappe polüestritel, mida nimetatakse polükarbonaatideks. Süsihappeks nimetatakse mõnikord ka süsinikdioksiidi vesilahust, mis sisaldab väheses koguses süsihapet. Süsihappegaasi lahustumisel vees tekib tasakaalureaktsioon: CO2 + H2O <=> H2CO3 Puhast süsihapet on toatemperatuuril peaaegu võimatu saada. Teoreetilised arvutused on näidanud, et juba üheainsa vee molekuli juuresolekul hakkab süsihape veeks ja süsihappegaasiks lagunema. Puhast süsihapet on siiski saadud niimoodi, et vee ja süsihappegaasi külmutatud segu hakatakse soojendama ning ühtlasi kiiritatakse seda tugeva kiirgusega. Kiirgusega antakse molekulidele omavaheliseks reaktsiooniks vajalikku energiat ja ühtlasi eemaldatakse liigsed vee molekulid. Niisugune saamisviis on andnud alust arvata, et süsihapet võiks leiduda kosmoses, kus vee ja süsihappegaasi molekulid pole liiga haruldased. Kosmoses on temperatuurid valdavalt väga madalad ja mitmesugune kosmiline kiirgus on võrdlemisi levinud.
Barbara McClintock

Barbara McClintock (sünninimi Eleanor McClintock; 16. juuni 1902 – 2. september 1992) oli ameerika geneetik, üks maailma tunnustatumaid tsütogeneetikuid, Nobeli auhinna laureaat. Ta pälvis 1983. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna transponeeruvate elementide avastamise eest. 1972. aastal sai ta Cornelli Ülikoolis doktorikraadi botaanikas. Seal oli tal juhtiv roll maisi tsütogeneetika uuringutes. See valdkond jäi tema huviorbiiti kogu töökarjääri jooksul. 1920. aastate lõpus uuris McClintock kromosoome ja nende käitumist maisi paljunemisel. Tema töödel oli teedrajav roll: ta töötas välja tehnika, et nähtavaks teha maisikromosoomid, ja kasutas mikroskoopilist analüüsi, et demonstreerida paljusid geneetika alusideid, kaasa arvatud ristsiirde käigus toimuvat geneetilist rekombineeriumist, mis leiab aset meioosis, kus kromosoomid vahetavad omavahel juppe. McClintock lõi esimese maisi geneetilise kaardi, ühendades kromosoomiregioonid füüsiliste tunnustega, ning ta näitas telomeeride ja tsentromeeride rolli – kromosoomi piirkonnad, mis on tähtsad geneetilise informatsiooni säilitamiseks. 1944 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 1946 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks 1959 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks 1970 – National Medal of Science 1981 – Thomas Hunt Morgani medal 1983 – Nobeli meditsiiniauhind 1989 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 1993 – Benjamin Franklini medal  Barbara McClintock – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Citizendiumi artikkel