laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tehnika tänav (Tallinn)

Tehnika tänav on tänav Tallinna Kesklinna linnaosas Kassisaba ja Veerenni asumis. Tehnika tänav algab Toompuiesteelt, ristub Suve tänava, Rohu tänava, Paldiski maantee, Adamsoni tänava, Wismari tänava, Roopa tänava, ning Luise tänava Endla tänava, Komeedi tänava, Saturni tänava, Väike-Ameerika tänava, Videviku tänava, Kiire tänava, Virmalise tänava, Planeedi tänava, Vana-Lõuna ja Veerenni tänavaga. Uue Maailma ja Veerenni asumi piiril läheb tänav Pärnu maantee viadukti alt läbi. Tehnika tänav ristub Veerenni asumis Pille tänava ja Veskiposti tänavaga ning lõpeb ristumisel Filtri teega. Paralleelselt Tehnika tänavaga kulgeb kogu selle ulatuses Tallinna–Narva raudtee. Tehnika tänav 15, 4-korruseline korterelamu, mille esimesel korrusel tegutses Tallinna II Toidukaubastu kaupluse "Moldaavia" filiaalkauplus nr 6, Kelmiküla ehk Tehnika kauplus. Tehnika tänav 16 asub aastatel 1923–1924 arhitekt Karl Burmani projekti järgi ehitatud neljakorruseline Riigi Tööstuskooli ja raudteeametnike elumaja. Tehnika tänav 17 elamu, hoone projekteeris 1929. aastal arhitekt Karl Treummann. Mansardkorrus ehitati eluruumidena välja 1931. aastal. Moodustab tervikansambli koos kõrvalasuvate majadega Tehnika tänav 19 ja 21. Tehnika tänav 18 asub Tallinna Transpordikool, Tallinna Raudtee Tehnikakooli pea- ja väike õppekorpus valmis 1895. aastal, 1900. aastal ehitati kooli töökojad, praegune võimla. Kuni 1919. aastani tegutses hoones Eesti Vabariigi sõjakool ja seejärel Eesti Raudteevalitsus. Paldiski maantee raudteeviadukt Tehnika tänava ja Koidu tänava vahel paikneb Koidu park, Koidu tänav 97 Tehnika tänava ja Vana-Lõuna tänava ristmikul on Tallinna trammidepoo, Veerenni tänava lõpus - Tehnika tänava pikenduse ja Veerenni tänava ristumisel asub ringristmik ja Veerenni jalakäijate tunnel ning tänava lõpus, Veerenni asumis aadressil Tehnika 173 on Kaitseväe kalmistu. Tehnika 7 Tehnika 12 Tehnika 14 Tehnika 15 Tehnika 16 Tehnika 17 Tehnika 19 Tehnika 127 Tehnika 137 ja Planeedi tänav 2 hoones Tehnika 139 Algselt nimetati Tehnika tänavaks Toompuiestee ja Suve tänava vahelist lõiku seal 1880. aastal tegevust alustanud Tallinna Raudtee-tehnikakooli järgi. Aastatel 1926–1932 pikendati Tehnika tänavat Paldiski maanteeni. 1960. aastal liideti Tehnika tänavaga Paldiski maantee ja Pärnu maantee vahel asunud Raudtee tänav. Tänava pikendamise käigus aastatel 2007–2013 leidsid ehitajad Tallinna trammidepoo eest palju II maailmasõja aegset lõhkemata laskemoona, mida hiljem neutraliseeriti Männiku ja Tapa põletusaladel. Erastatavate majandusobjektide nimekiri, Eesti Vabariigi Valitsuse korraldus 12. juulist 1991.a. nr.221-k 8226 Elamu Tehnika t. 16, 1924. a. kultuurimälestiste riiklikus registris 8819 Elamu Tehnika t. 17 kultuurimälestiste riiklikus registris Tallinna tunnelid said endale nimed, www.postimees.ee, 9. september 2015  Tehnika tänav (Tallinn) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Viljandi maantee (Tallinn)

Viljandi maantee tänav (enne 1949 Raudalu maantee) on tänav Tallinnas. Viljandi maantee tänav algab Pärnu maanteelt ja kulgeb linna piirini. Tallinnast väljaspool jätkub see maantee Tallinna–Rapla–Türi maanteega. KNAB (vaadatud 07.08.2018)
Will Stevens

William Stevens (sündinud 28. juunil 1991 Oxshottis Inglismaal) on Suurbritannia endine Vormel 1 sõitja. Stevens tegi Vormel 1 debüüdi 2014. aastal Abu Dhabi etapil. Kokku startis ta 2014–2015 18 etapil. http://www.formula1.com/teams_and_drivers/drivers/909/default.html
Kolde puiestee

Kolde puiestee on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna, Merimetsa ja Pelguranna asumis. Kolde puiestee algab umbtänavana (varem Heina tänavalt), ristub Õle (vasakult), Ristiku, Roo (vasakult), Aru (paremalt), Preesi (vasakult), Aarde (vasakult), Sõle tänava, Helme (vasakult) ja Ehte tänavaga (paremalt) ning lõpeb Pelguranna tänavaga ristumisel Stroomi ranna juures. Kolde puiestee on ligikaudu 1900 m pikkune. Kuni Ristiku tänavani (Kolde pst. 4, 6, 8, 10, 12, 14, 16, 18) ääristavad tänavat Herbert Johansoni ja Eugen Habermanni 1922.–1926. aastatel projekteeritud Oma Kolde ridaelamud, mis on arvele võetud ehitismälestistena. Hoonestus Kolde puiestee 58, Kolde puiestee 62, Kolde puiestee 64, Kolde puiestee 66, Kolde puiestee 68 ehitati aastatel 1951–1957. Õle tänav 49/51, Kolde pst 27/29 ja 31/33 asuvad algsed üürnike seltsi "Üürnik" kaheperekonnaelamud Tallinnas Grigori (Õle) ja Oskari tn-a (Ristiku tänava) vahelisel maa-alal, hoonete arhitekt Karl Tarvas. Kolde puiestee 3, 5, 7, 9 (1923) Kolde puiestee 11, 13, 15, 17 Kolde puiestee 19, 21, 23, 25 (1925) Kolde puiestee 25a (1925) Kolde puiestee 4, 6, 8, 10 (1923) Kolde puiestee 12, 14, 16, 18 (1924) Kolde puiestee 20, 22, 24, 26 (1925) Kolde puiestee 28, 30, 32, 34 (1925) Põhja Prefektuuri Põhja Prefektuuri Kesklinna politseijaoskonna hoone, Kolde pst 65 Uusehitised Kolde puiestee ja Stroomi metsa ääres Uusehitised Kolde puiestee ja Stroomi metsa ääres Kolde puiestee 100, Stroomi ranna juures Kolde tänava hoonestus rajati 1924. aastal Kopli kaubajaamast kuni Ristiku tänavani, ehitusühingu "Oma Kolle" poolt. 1926. aastal jätkati hoonetust Ristiku tänavalt lääne poole. Pärast Stroomi ranna heakorrastamist 1930. aastate keskel, kujunes Kolde puiestee Pelgulinna ja Stroomi randa ühendavaks peatänavaks, mille lõppu rajati randa restoraniga Stroomi rannahoone ja muid ehitisi. Kolde tänav liideti 1958. aastal Kolde puiesteega. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Elamu Kolde pst.3, 5, 7, 9, 1923.a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 26.12.2020) Elamu Kolde pst.11,13,15,17, 1925.a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 26.12.2020) Elamu Kolde pst.19,21,23,25, 1925.a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 26.12.2020) Elamu Kolde pst. 25a, 1925.a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 26.12.2020) Elamu Kolde pst 4, 6, 8, 10, 1923. a kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 26.12.2020) Elamu Kolde pst 12,14,16,18, 1924. a kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 26.12.2020) Elamu Kolde pst 20, 22, 24, 26, 1925. a kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 26.12.2020) Elamu Kolde pst.28,30,32,34, 1925.a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 26.12.2020)
Järvevana tee

Järvevana tee on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla, Luite, Juhkentali ja Ülemistejärve asumis. Järvevana tee algab Ülemiste ristmikult ja lõpeb Pärnu maanteega ristumisel. Järvevana tee on 4228 m pikkune. Järvevana tee sai nime 25. septembril 1959. Tänav on saanud nime legendaarse Ülemiste vanakese järgi. Varem oli Järvevana tee Kaare tee osa. Ülemiste järvest on linlased joogivett saanud juba 1345. aastast, kui Taani kuningas Valdemar IV Atterdag andis linnale õiguse rajada kanal Ülemiste järvest. 14. sajandi keskpaigas rajatigi kivist maa-alune veejuhe, mis tõi Ülemiste järve vee Harju väravani. Ülemiste järvest alanud Härjapea jõgi, mis linna veega varustas, suleti 1930. aastatel kinniseks reoveekollektoriks reostuse tõttu. 1920. aastal keelas linnavalitsus Ülemiste järve läheduses igasugused tegevused, mis võisid reostada vett. Elanikkond kasvas kiiresti, kuid veearvestite puudumise tõttu ei olnud võimalik tarbitava vee hulka kontrollida, mistõttu langes raiskamise ja lekete tõttu torudes sageli surve. Ülemiste järve veevarude täiendamiseks ehitati 1922. aastal Pirita-Ülemiste kanal. Kaks aastat hiljem sõlmiti leping veepuhastusjaama projekteerimiseks ja ehituseks; Erich Jacoby projekteeritud Tallinna Filterveevärgi veepuhastusjaam alustas tööd 1927. aastal. Toona rajatud jaam on osaliselt töös tänini. 1928. aastal ehitati Järvevana tee krundisügavusse arhitekt Herbert Johansoni projekti järgi kahekorruselie kaheksa korteriga ridamaja töölistele ja 1934. aastal tee äärde kahekorruseline elamu vahetusmeistritele ja keemikutele, mis on säilinud. Veepuhastusjaama pumbahoone purustati II maailmasõjas ja taastati veidi muudetud kujul 1946. aastal.  Pikemalt artiklites Tallinna Vesi ja Ülemiste Veepuhastusjaam http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Tallinna Linnavolikogu (6. oktoober 2016). "Tallinna kohalike teede nimekiri". Tallinna õigusaktide register. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 270 Eesti Keele Instituut. "Järvevana tee". KNAB. Vaadatud 16.11.2022. Villu Kadakas (2019). Puhas vesi Tallinna ajaloos/Pure water in Tallinn's history (eesti- ja inglise keeles). Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Tallinna Filterveevärk, 1925-1927 kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 23.01.2021)
Ülle Udam (filoloog)

Ülle Udam (neiupõlves Ülle Nurk; 13. juuni 1943 – 27. juuli 2016) oli eesti filoloog ja tõlkija; tõlkinud muuhulgas jaapani keelest. Ta alustas kooliteed Pärnus ja jätkas seda Tallinna 7. keskkoolis. Ta õppis 1961–1967 Tartu Riiklikus Ülikoolis inglise ja prantsuse filoloogiat, fakultatiivselt ka jaapani, rootsi ja itaalia keelt. Aastail 1969–1971 oli ta Moskva Riikliku Ülikooli Idakeelte Instituudis stažöör jaapani keele alal. Tutvus seal Haljand Udamiga, keda sidus huvi idamaade vastu. Ülle Udam on töötanud keeleõpetajana (1979–1986 prantsuse keele õpetaja Tallinna 1. Keskkoolis), bibliograafina ja tõlkijana. Aastatel 1998–2003 töötas Jaapani suursaatkonnas Tallinnas. Aastast 2003 oli ta vabakutseline tõlkija. 1970. aastast oli ta abielus orientalist Haljand Udamiga. Postimees, 2. august 2016, lk. 22 (surmakuulutused) In memoriam Ülle Udam 13. VI 1943 – 27. VII 2016. Looming 9, 2016, lk 1351. Pent Nurmekund – keeletark ja õpetaja. Koostanud Ott Kurs. Eesti Keele Sihtasutus 2014. Lk 403 Eesti Kirjanike Liidu tõlkijate sektsioon. Ülle Udam 13. VI 1943 – 27. VII 2016 Sirp, 5. august 2016.
Peter Hultqvist

Carl Anders Peter Hultqvist (sündinud 31. detsembril 1958 Dalarna läänis Borlänge vallas) on Rootsi poliitik, alates 3. oktoobrist 2014 kuni 18. oktoobrini 2022 Rootsi kaitseminister Stefan Löfveni valitsuses. Aastatel 2006–2014 oli Peter Hultqvist Riksdagi liige. 2011–2014 oli ta Riksdagi riigikaitsekomisjoni esimees. Peter Hultqvist Rootsi valitsuse kodulehel Rootsi kaitseminister: oleme valmis kasutama sõjalisi võimalusi, Postimees, 24. november 2014
2015. aasta Vormel 1 hooaeg

2015. aasta Vormel 1 hooaeg oli Vormel 1 maailmameistrivõistluste 66. hooaeg. Hooaeg algas 15. märtsil 2015 Austraalias ja lõppes 29. novembril Araabia Ühendemiraatides. Peeti 19 etappi. Maailmameistriks tuli Lewis Hamilton. Teise koha sai Nico Rosberg ja kolmanda Sebastian Vettel. Konstruktorite karika võitis Mercedes. 2015. aasta hooajal suutsid üksnes kolm sportlast etapi võita: Lewis Hamilton (10), Nico Rosberg (6) ja Sebastian Vettel (3). Seda on minevikus juhtunud 5 aastal, viimati aasta varem. Samuti suutsid üksnes kolm sportlast kvalifikatsiooni võita: Hamilton (11), Rosberg (7) ja Vettel (1). Sedagi on juhtunud varemgi, viimati aasta tagasi. Sebastian Vettel on kogunud 1896 punkti. Üsna napilt jäävad temast maha Lewis Hamilton (1867) ja Fernando Alonso (1778). Ühtlasi on nad kolm keskmiselt etapilt kõige rohkem punkte kogunud pilooti (vastavalt 12, 11,18 ja 7,03 punkti etapilt). Nico Rosberg on kogunud 1209½ punkti ilma maailmameistriks tulemata. Teisel kohal on Felipe Massa 1071 punktiga. Ühtlasi on Rosberg võitnud 22 kvalifikatsiooni ilma maailmameistriks tulemata. Ta pole karjääri algusest peale vahele jätnud ainsatki etappi ja neid on tal juba 185. Valtteri Bottas on kogunud 326 punkti ilma etappi võitmata. Lewis Hamilton on võitnud kvalifikatsiooni 21 erineval GP-l ja 22 erineval rajal. Ta on alates oma debüüthooajast saanud 9 järjestikusel hooajal vähemalt ühe võidu. Ta on juhtinud vähemalt ühe ringi 18 järjestikusel etapil (2014. aasta Ungari GP-st 2015. aasta Suurbritannia GP-ni). Kimi Räikkönen on karjääri jooksul saanud 30 kolmandat kohta. 2015. aastal lisandus neid kaks: Singapuri ja Abu Dhabi GP-l. Max Verstappen sai noorimaks, kes alustanud Vormel 1 GP-etappi. Austraalia GP-l startis ta 17 aasta ja 166 päeva vanusena. Ta katkestas selle sõidu. Malaisia GP-l sai ta 17 aasta ja 188 päeva vanusena kõigi aegade noorimaks Vormel 1 GP-punkti saanud piloodiks. Enne seda sai ta 17 aasta ja 3 päeva vanusena noorimaks, kes juhtinud vormelit Vormel 1 üritusel. Pastor Maldonado sai ühe sõidu (2015. aasta Ungari GP) jooksul 3 karistust. Seegi on rekord. 2015. aasta Mehhiko GP kvalifikatsioonis sai Jenson Button 70-kohalise karistuse (3 kümnekohalist ja 8 viiekohalist karistust) mootoriosade paigutuse reeglite rikkumise ning mootori ja käigukasti etteteatamata muudatuste eest. Sisuliselt polnud sel karistusel tähtsust, sest Button pääses starti üksnes korraldajate eriloaga ja pidi nagunii viimaselt kohalt startima. Ferrari on osalenud 907 etapil ja saanud 224 võitu. Ta on tulnud poodiumile (esikolmikusse) 521 etapil 696 korda. Ferrari on võitnud 208 kvalifikatsiooni ja sõitnud 233 kiireimat ringi. Ta on saanud 6262½ punkti. Mercedes võitis 19 etapist 16, sealhulgas 12 kaksikvõitu. Mercedes tuli igal etapil poodiumile kokku 32 korral. Mercedes võitis hooajal 18 kvalifikatsiooni ja sai 703 punkti. Rekord on seegi, et Mercedes sai 86% maksimaalsest võimalikust punktisummast. Sorteerimiseks klõpsa noolekestele veeru päises
Mesilaslased

Mesilaslased ehk pärismesilased (Apidae) on kiletiivaliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Sugukonda on arvatud kolm alamsugukonda: Apinae Nomadinae Xylocopinae Eestis elab selle sugukonna 79 liiki, need kuuluvad järgmistesse perekondadesse. Anthophora karusmesilane Apis mesilane ehk meemesilane Bombus kimalane Eucera pikktundel-mesilane Nomada kägumesilane Xylocopa puidumesilane Villu Soon 2019. Eesti mesilased. Eesti Loodus 6: 24–28.
Curculionoidea

Curculionoidea on mardikaliste seltsi ülemsugukond. Ülemsugukonda kuuluvad järgmised eesti liikidega sugukonnad: Nemonychidae - õiekärsaklased Anthribidae - ebakärsaklased Attelabidae - keerukärsaklased Brentidae (Apionidae) - nirplased Curculionidae - kärsaklased Lisaks kuuluvad siia veel sugukonnad: Belidae Caridae
Hõbetäht

Hõbetäht (inglise keeles: Silver Star) on USA tähtsuselt kolmas sõjaline teenetemärk, mida antakse USA armees töötavale isikule vapruse eest lahingus USA vaenlase vastu. Teenetemärk asutati 1932. Teenetemärgi saanud inimeste täpne arv pole teada, kuid USA Kaitseministeerium arvab, et teenetemärgi on saanud 100 000 – 150 000 isikut. Teadaolevalt on Hõbetähtede rekord David Hackworthi käes, kes Korea ja Vietnami sõja ajal teenis 10 Hõbetähte.
Endopterygota

Endopterygota (ka Holometabola) on putukate ülemselts. Ülemseltsi on arvatud järgmised seltsid: Hymenoptera Coleoptera Strepsiptera Raphidioptera Megaloptera Neuroptera Mecoptera Siphonaptera Diptera Trichoptera Lepidoptera
Pterygota

Pterygota on putukate alamklass. Alamklassi on arvatud järgmised ülemseltsid: Ephemeroptera (ühepäevikulised) Odonata (kiililised) Neoptera
Segatoidumardikalised

Segatoidumardikalised (Polyphaga) on mardikaliste alamselts. See on suurim alamselts mardikaliste seltsis. Alamselts on jaotatud järgmisteks infraseltsideks: Bostrichiformia Cucujiformia Elateriformia Scarabaeiformia Staphyliniformia
Kiur

Kiur (Anthus) on västriklaste sugukonda kuuluv linnuperekond. Perekonda kuulub umbes 40 liiki. Liike: Anthus richardi Anthus rufulus Anthus cinnamomeus Anthus novaeseelandiae Anthus leucophrys Anthus vaalensis Anthus pallidiventris Anthus nyassae Anthus melindae Anthus pseudosimilis Anthus campestris Anthus godlewskii Anthus berthelotii Anthus similis Anthus latistratus Anthus brachyurus Anthus caffer Anthus trivialis Anthus nilghiriensis Anthus hodgsoni Anthus gustavi Anthus pratensis Anthus cervinus Anthus roseatus Anthus spinoletta Anthus petrosus Anthus rubescens Anthus sylvanus Anthus spragueii Anthus furcatus Anthus hellmayri Anthus lutescens Anthus chacoensis Anthus correndera Anthus nattereri Anthus bogotensis Anthus antarcticus Anthus gutturalis Anthus sokokensis Anthus crenatus Anthus lineiventris Anthus chloris Anthus longicaudatus Anthus hoeschi
Tiirlased

Tiirlased (Sternidae) on kurvitsaliste hulka kuuluv linnusugukond. Sugukonda on arvatud järgmised perekonnad: Anous Procelsterna Gygis Onychoprion Sternula Phaetusa Hydroprogne Gelochelidon Larosterna Chlidonias – viires Thalasseus Sterna – tiir
Haukalised

Haukalised ehk kullilised (Accipitriformes) on linnuselts. Seltsi on arvatud järgmised sugukonnad: Accipitridae (haugaslased) Cathartidae (kondorlased) Pandionidae (kalakotkaslased) Sagittariidae (kurgkotkaslased)
Rähnlased

Rähnlased (Picidae) on linnusugukond, mis kuulub rähniliste seltsi. Kõik Eestis elavad rähnilised kuuluvad sellesse sugukonda. Rähnlasi on kokku umbes 200 liiki. Sugukonda on arvatud järgmised alamsugukonnad: Jynginae – 2 liiki, sealhulgas väänkael (Jynx torquilla); Nesoctitinae – 1 liik Haiti saarel; Picinae – sellesse kuuluvad ka kõik Eestis esinevad liigid peale väänkaela; Picumninae – umbes 30 liiki (nende seas Eesti liike ei ole).
Kálymnose piirkonnaüksus

Kálymnose piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Καλύμνου) on Kreeka piirkonnaüksus Lõuna-Egeuse piirkonna keskosas. Piirkonnaüksuse halduskeskus on Póthia. Kálymnose piirkonnaüksus jaguneb 6 vallaks. Need on: Kálymnose vald (1) Agathonísi vald (2) Astypálaia vald (3) Leipsoí vald (4) Lérose vald (5) Pátmose vald (6) https://www.statistics.gr/2021-census-legal-pop-results
Toitjakaotus

Toitjakaotus - ülalpidajaks olnud lapsevanema või abikaasa surm. Toitjakaotus on üks sotsiaalsetest riskidest ja sotsiaalse kaitse süsteemi funktsioon, mille eesmärgiks on sissetuleku tagamine ja rahaline või mitterahaline toetus varem ülalpidamist taganud pereliikme surma korral . Sotsiaalse kaitse hüvitised toitjakaotuse riski korral võivad olla nii rahalised kui mitterahalised. Peamisteks hüvitisteks on toitjakaotuspension ja matusetoetus või matusekulude kompensatsioon. Eestis on sotsiaalne kaitse toitjakaotuse riski korral tagatud põhiseadusega. Eesti Vabariigi põhiseaduse §28 kohaselt: Eesti kodanikul on õigus riigi abile vanaduse, töövõimetuse, toitjakaotuse ja puuduse korral. Abi liigid, ulatuse ning saamise tingimused ja korra sätestab seadus. Kui seadus ei sätesta teisiti, siis on see õigus võrdselt Eesti kodanikuga ka Eestis viibival välisriigi kodanikul ja kodakondsuseta isikul. Õiguse toitjakaotuspensionile sätestab riikliku pensionikindlustuse seadus. Statistikaameti andmebaas. Sotsiaalne kaitse. Mõisted[alaline kõdulink] Statistikaamet (2012). Sotsiaalkaitse kogukulutuste (ESSPROS) käsiraamat Statistikaamet (2012). Sotsiaalkaitse kogukulutuste (ESSPROS) käsiraamat Henberg, A., Muller, K., Alekand, A. (2012). Perekonna kohustused (sotsiaalsete probleemide tõttu) abi vajavate pereliikmete ees
Toitjakaotuspension

Toitjakaotuspension on sotsiaalkindlustuse või erakindlustuse poolt makstav rahaline hüvitis toitja kaotuse korral. Toitjakaotuspension kui sotsiaalkindlustushüvitis on olemas kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides, kuid hüvitisele õigust omavate isikute ringid ning hüvitise arvutamise ja maksmise põhimõtted erinevad riikide vahel suuresti. Rahvusvahelised standardid toitjakaotuspensioni suhtes sätestavad Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonid nr 102 ja 128 ning Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeks. Eestis on toitjakaotuspension üks riikliku pensioni liik. Õiguse riiklikule toitjakaotuspensionile sätestab riikliku pensionikindlustuse seadus. Üldjuhul on õigus toitjakaotuspensionile toitja surma korral nendel perekonnaliikmetel, kes olid toitja ülalpidamisel. Lapsel, vanemal ja lesel on õigus toitjakaotuspensionile siiski sõltumata sellest, kas toitja neid reaalselt ülal pidas või mitte. Lapsel on õigus toitjakaotuspensionile kuni 18-aastaseks saamiseni, õppimise korral kuni 24-aastaseks saamiseni. Lesel on õigus toitjakaotuspensionile üksnes siis kui ta ei tööta ja kasvatab toitja kuni 3-aastast last, samuti raseduse ajal, või kui lesk on püsivalt töövõimetu või pensionieas. Viimasel kahel juhul on lesel aga enamasti õigus ka vastavalt töövõimetuspensionile või vanaduspensionile, mis on valdavalt kõrgemad kui toitjakaotuspension. Toitjakaotuspensioni maksmisel on veel tingimuseks, et toitjal pidi olema surma päevaks seaduses nõutav pensionistaaž. Vastav pensionistaaži nõue sõltub toitja vanusest surma päeval. Kui toitjal puudus nõutav pensionistaaž, siis võib pereliikmetel olla õigus rahvapensionile toitja kaotuse alusel. Mõnede ametite esindajate perekonnaliikmetel on õigus toitjakaotuspensionile eriseaduste alusel. Kui politseiametnik või kaitseväelane hukkub teenistusülesannete täitmisel, tekib tema ülalpidamisel olnud perekonnaliikmetel õigus toitjakaotuspensionile vastavalt politsei ja piirivalve seaduse ja kaitseväeteenistuse seaduse alusel. Vastav eripension on üldjuhul kõrgem kui riiklik toitjakaotuspension. Toitjakaotuspensioni, rahvapensioni ja eripensione toitja kaotuse alusel maksab Sotsiaalkindlustusamet. Sotsiaalne kaitse Sotsiaalkindlustusamet Toitjakaotus Riikliku pensionikindlustuse seadus "Sotsiaalkindlustusamet. Toitjakaotuspension". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. oktoober 2014. Vaadatud 25. novembril 2014. MISSOC Comparative Tables Database Sotsiaalkindlustusamet. Toitjakaotuspension
Indrek Männiste

Indrek Männiste (sündinud 4. veebruaril 1975) on eesti filosoof. Ta lõpetas Tartu Ülikooli bakalaureusekraadiga 2002. aastal. 2004. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritöö "Akraasiaprobleem kaasaegses analüütilises filosoofias: Donald Davidsoni argumentatsioon ja kriitika", juhendaja Tiiu Hallap, oponent Marek Järvik. Doktorantuuri läbis ta Aucklandi Ülikoolis Uus-Meremaal, kus ta 2011. aastal kaitses doktoritöö "Henry Miller and the Philosophy of The Inhuman Artist". 2011. aastast on ta järeldoktorantuuris Tartu Ülikooli Jüri Talveti juhendamisel ning uurib tehnika ontoloogilist staatust David Herbert Lawrence'i teostes. Indrek Männiste Eesti Teadusinfosüsteemis
Staarost

Staarost oli Poolas ja tema hallatavatel aladel 14. sajandist kuni 1795. aastani olnud kuninga ametnik, kelle hallata oli linn või linnus ja selle juurde käiv maa-ala (staarostkond). Staarosteid oli ka 1582-1625 Lõuna-Eestis, kui sealne ala kuulus Poolale (Liivimaa hertsogkonna Pärnu ja Tartu vojevoodkonnas). Eesti entsüklopeedia. 8. köide: RAI–SUM. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995, lk 632.
Mittelehikseened

Mittelehikseened (Aphyllophorales) on kandseente hõimkonda arvatud vananenud seente klass. Sellesse kuulusid järgmised seltsid: Cantharellales – kukeseenelaadsed Gomphales – vurrikulaadsed Hericiales – korallnarmikulaadsed Thelephorales – lehternahkiselaadsed Poriales – poorialaadsed Hymenochaetales – taelikulaadsed lehikseened Kuulo Kalamees, Seente süstemaatika konspekt.
Agaricomycetidae

Agaricomycetidae on kandseente hõimkonda kuuluv seente alamklass. Sellesse kuuluvad järgmised seltsid: Agaricales – šampinjonilaadsed Amylocorticiales Atheliales Boletales – puravikulaadsed
Agaricomycotina

Agaricomycotina on kandseente alamhõimkond, kuhu kuulub umbes 20 000 liiki. Agaricomycetes Dacrymycetes – pisarseened Tremellomycetes – kõhrikseened Hibbett D, Binder M, Bischoff JF, et al. (2007). "A higher-level phylogenetic classification of the Fungi". Mycological Research. 111 (5): 509–547. CiteSeerX 10.1.1.626.9582. DOI:10.1016/j.mycres.2007.03.004. PMID 17572334.
Eoslavaseened

Eoslavaseened (Hymenomycetes) oli kandseente hõimkonna suurim klass. Tänapäeva mükoloogias seda taksonit enam ei tunnustata. Klassi kuulus kolm seltsi: Agaricales (lehikulaadsed) Boletales (puravikulaadsed) Russulales (pilvikulaadsed)
Agaricomycetes

Agaricomycetes on kandseente hõimkonna alamhõimkonda Agaricomycotina kuuluv seente klass. Sellesse kuuluvad alamklassid: Agaricomycetidae Auriculariomycetidae Phallomycetidae Cantharellales – kukeseenelaadsed Corticiales Gloeophyllales Hymenochaetales – taelikulaadsed Polyporales – torikulaadsed Russulales – pilvikulaadsed Sebacinales Stereopsidales Thelephorales – lehternahkiselaadsed Trechisporales Repetobasidium
Pilvikulaadsed

Pilvikulaadsed (Russulales) on kandseente hõimkonna Agaricomycetes klassi kuuluv selts seeni. Albatrellaceae Amylostereaceae Auriscalpiaceae – käbinarmikulised Bondarzewiaceae Echinodontiaceae Hericiaceae – korallnarmikulised Hybogasteraceae Lachnocladiaceae Peniophoraceae Russulaceae – pilvikulised Gloeocystidiellaceae Stereaceae Aleurocystidiellum Baltazaria Confertobasidium Gloeohypochnicium Scytinostromella