laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Keila mägi

Keila mägi on kõrgendik Harju maakonnas Keilas ja Valkses. Mägi on asustatud alates 13. sajandist. Keskajal oli mäel Vomentakae kihelkonna kirik. Nõukogude ajal asus Keila mäel Nõukogude Armee 228. tankipolk ja suuremat osa kõrgendikust kasutati tankipolügoonina. Nüüd asuvad kõrgendikul tervisespordirajad (jooksu-, rulluisu- ja kettagolfi rajad, talvisel ajal suusarajad) ja jalgpalliväljakud. Kõrgendikul on peetud ka orienteerumisvõistlusi ja -päevakuid. Neljal korral on seal korraldatud Jüriööjooksu. Mäe kõrgeim looduslik punkt absoluutse kõrgusega veidi üle 48 m asub Keila loodeosas. Selle punkti lähedal paikneb tehisküngas (Keila Tankimägi), mille absoluutne kõrgus on ligi 56 m. Keila mägi on üks ümbruskonna paekivikõrgustikest, mida algselt peeti korallriffideks, seejärel biohermideks, uuemal ajal arvatakse aga, et need on lihtsalt lubjarikka muda kuhjatised, ehkki neist on leitud koralli Cyathocystis rhizophora jäänuseid ja on võimalik, et need moodustavad seal rifisarnaseid struktuure. "NL topokaart 042 1:10000 (1961)". Maaamet. Vaadatud 1. veebruar 2019. "Reljeef". Maaamet. Vaadatud 1. veebruar 2019. Keila Stage L. Hints & T. Meidla Raukas, A., Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. 436 pp. ISBN 9985-50-185-3 Hillar Palamets. Keila mägi – Keila esimene keskus. Keila Leht, 1.02.2015 Eesti Orienteerumisliidu orienteerumiskaartide andmebaas. Keila kõrgendik orienteerumiskaardil
Ääsi tänav (Tallinn)

Ääsi tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis. Ääsi tänav sai nime 19. märtsil 2003. Tänav on saanud nime Dvigateli tehase mõjul. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 305
Valukoja tänav

Valukoja tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis. Valukoja tänav sai nime 10. jaanuaril 1997. Tänav on saanud nime Dvigateli tehase ja tänava ääres paiknenud valukoja järgi. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinn asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 301
Tõivu tänav

Tõivu tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis. Tõivu tänav sai nime 5. novembril 2008. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 299
Tambeti tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tambeti tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis. Tambeti tänav sai nime 5. novembril 2008. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 296
Kuvšinovo rajoon

Kuvšinovo rajoon (vene keeles Кувшиновский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti keskosas. Rajooni keskus on Kuvšinovo linn. Rajoon piirneb põhjas Firovo ja Võšni Volotšoki rajooniga, idas Toržoki rajooniga, lõunas Staritsa rajooniga ning läänes Seližarovo ja Ostaškovi rajooniga. Rajooni pindala on 1874,34 km². Kuvšinovo rajoonis on 166 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse ja nelja külaasunduse koosseisu. Q126684906
Prantsuse Guajaana

Prantsuse Guajaana on Prantsusmaa ülemerepiirkond ja ülemeredepartemang Lõuna-Ameerika kirdeosas. See on pindalalt Prantsusmaa suurim departemang; piirneb Brasiiliaga idas ja lõunas ning Surinamega läänes. Guajaanast sai Prantsusmaa asumaa 1604. aastal. 1946. aastal sai ülemeredepartemanguks. Prantsuse Guajaana kuulub Prantsusmaa osana Euroopa Liitu ja NATOsse. Prantsuse Guajaanas Kourous asub Guajaana kosmosekeskus, mida kasutavad ühiselt Euroopa kosmoseagentuur ESA (European Space Agency), Prantsuse kosmoseuuringute keskus CNES (Centre national d'études spatiales) ja eraettevõte Arianespace. Prantsuse Guajaana tähtsamad maavarad on boksiit, kuld, kinaver ja kaoliin. Ülemeredepartemang jaguneb halduslikult järgmiselt: Prantsuse Guajaana saared Prantsuse Guajaana inimesi 1979. aastal Prantsuse Guajaana mitteametlik lipp Guyana Populations légales 2021  Prantsuse Guajaana – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus
Staritsa rajoon

Staritsa rajoon (vene keeles Старицкий район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblastis, asudes oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Staritsa linn. Rajoon piirneb põhjas Kuvšinovo rajooniga, kirdes Toržoki rajooniga, idas Kalinini rajooniga, kagus Moskva oblastiga, lõunas Zubtsovi rajooniga, edelas Rževi rajooniga ja läänes Seližarovo rajooniga. Rajooni pindala on 3006 km². Staritsa rajoonis on 166 asustatud punkti ning nad kuuluvad ühe (Staritsa) linna ja kaheksa külaasunduse koosseisu. https://tverstat.gks.ru/storage/mediabank/ЧИСЛЕННОСТЬ%20НАСЕЛЕНИЯ%20ТВЕРСКОЙ%20ОБЛАСТИ%20ПО%20МУНИЦИПАЛЬНЫМ%20ОБРАЗОВАНИЯМ.htm
Matti Vanhaneni esimene valitsus

Matti Vanhaneni esimene valitsus oli Soome Vabariigi 69. valitsus, mis oli võimul 24. juunist 2003 kuni 19. aprillini 2007. Valitsuse moodustasid Soome Keskerakond (8 ministrit), Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei (8 ministrit) ja Rootsi Rahvapartei (2 ministrit).
Charles Griswold

Charles L. Griswold, Jr. (sündinud 24. augustil 1951) on USA filosoof. Ta õpetab alates 1991. aastast Bostoni Ülikoolis ning on seal Borden Parker Bowne'i filosoofiaprofessor. Self-knowledge in Plato's Phaedrus, Yale University Press 1986, paperback 1988. (toim). Platonic Writings, Platonic Readings, Routledge, Chapman and Hall 1988. Adam Smith and the Virtues of Enlightenment, Cambridge University Press 1999. Forgiveness: A Philosophical Exploration, Cambridge University Press 2007 koos David Konstaniga (toim). Ancient Forgiveness: Classical, Judaic, and Christian, Cambridge University Press 2012. Tutvustus Bostoni Ülikooli saidil Pikem tutvustus
Tartu Keraamika

Tartu Keraamika OÜ (endise nimega Võrukivi OÜ) on Eesti ettevõte. Ettevõte on Balti- ja Põhjamaade ainus ettevõte, mis toodab suure šamotisisaldusega ahjupotte. Ettevõtte rajas 1939 Valter Kuus. Nõukogude ajal tootis ettevõte telliseid ja ahjupotte. Ettevõttel on olnud mitu filiaali, näiteks Tsooru külas asuv filiaal tootis ahjupotte ja Husari külas asuv filiaal telliseid. https://www.inforegister.ee/10212269-TARTU-KERAAMIKA-OU (vaadatud 03.06.2017) https://web.archive.org/web/20170603070454/http://engine.koduleht.net/templates/kotli/files/mdl_files.php/V6rumaa_Teataja_150523_lk_5.pdf (vaadatud 03.06.2017) Albert Ivask. Võru. Tallinn: Eesti Raamat, 1967, lk 51
Valga haigla

Valga haigla on haigla Valgas aadressil Peetri tänav 2. Haiglat haldab Tartu Ülikooli Kliinikum. Haigla juhataja on Margus Ulst. Haigla osakonnad on järgmised: kirurgia osakond, siseosakond, hoolekande osakond ja õendushooldus. http://www.err.ee/579799/tu-kliinikumist-saab-valga-haigla-enamusaktsionar (vaadatud 03.06.2017) https://web.archive.org/web/20170603084449/http://www.valgahaigla.ee/haigla/kontakt/personal/ (vaadatud 03.06.2017) https://web.archive.org/web/20170603083919/http://www.valgahaigla.ee/haigla/kontakt/osakonnad/ (vaadatud 03.06.2017) Haigla koduleht
Pae sild

Pae sild on mitme Eesti silla nimi: Pae sild (ka Paepargi sild) on Tallinnas üle Pae järve, valmis 2013 Pae sild on Tallinnas Lasnamäel Laagna teel Pae sild (Saare maakond)
Pirita sild

Pirita sild on sild Tallinnas üle Pirita jõe. Enne 1912. aastat ületati jõge sel kohal parvega. Seejärel valmis puitsild. Esimene raudbetoonist sild valmis 1936. aastal. See oli 76 meetrit pikk ja 10 meetrit lai. Koos kõrvalkuludega läks selle rajamine maksma 175 tuhat Eesti krooni. Silla ehitamine nähti ette 1934. aasta valminud üleriigilise suurte sildade ehituskavaga, mille alusel rajati kolme aasta jooksul 13 suurt silda. Kolme ligi 20-meetrise kaarvõlviga silla ehitas Soome firma OY Cyclops, kes rajas sama sillaehituskava alusel ka terassilla Jõesuusse ning raudbetoonsillad Käreverre, Luunjasse, Kadajasse ja Mõnistesse. Kõik need sillad hävisid teises maailmasõjas. Pirita silla hävitasid taganevad Saksa väed 1944. aastal. Silla arhitektuurse osa projekteeris Arthur Jürvetson. Sild taastati 1947. aastal peaaegu esialgsel kujul ja lammutati 1979. 1980 ehitati uus sild. Juulis 2002 sild põles. 13 silda - tagasivaateid sillaehituse suurprojektile Eesti Maanteemuuseum. "Uus Pirita sild awatakse liiklemiseks" Päewaleht, nr 189, 16. juuli 1936. https://web.archive.org/web/20170603092209/http://www.keskkonnatehnika.ee/arhiiv/2001/3_2001/ehitus.htm (vaadatud 03.06.2017). http://www.postimees.ee/1953773/tallinnas-poleb-pirita-sild (vaadatud 03.06.2017). "Tallinnas põleb Pirita sild" Postimees, 25. juuli 2002 "Pirita sild saab septembri lõpuks korda" Äripäev, 22. august 2002
Siimu sild

Siimu sild on sild Pärnus, mis läheb üle Sauga jõe ja ühendab J. V. Jannseni tänavat ja Haapsalu maanteed. Sild avati ametlikult 6. augustil 1937. Sild õhiti 1944. aastal. Uus Siimu sild valmis 1958. aastal. Siimu sild on saanud nime kohaliku Siimu kõrtsi järgi. Silda on nimetatud ka Vana-Pärnu sillaks. Siimu silla asukohas Sauga jõe suudmes asus enne püsisilla valmimist ujuvsild. Ühe versiooni kohaselt avati see umbes samal ajal Pärnu linna Nahksillaga 19. sajandi esimestel aastatel. Teise versiooni kohaselt avati Vana-Pärnu ujuvsild mõnikümmend aastat hiljem. Püsisilla ehitus Sauga jõe suudmesse tõusis päevakorda koos Pärnu Suursilla ehituse kavaga. 1934. aastal võeti Siimu silla ehitus Eesti sildade ehituskavva, tööd alustati 1935. aasta oktoobris. Sild valmis jaanuaris 1937. Tegu oli esimese kaarsillaga Eestis. Silla avas ametlikult sotsiaalminister ja Pärnu endine linnapea Oskar Kask 6. augustil 1937. Siimu silla õhkisid taganevad Saksa väed 1944. aasta septembris. Seejärel ehitati üle Sauga jõe jälle ajutine ujuvsild. Uus, hävinud sillaga sarnane, Siimu sild valmis 1958. aastal. Pärnu sillad http://parnu.postimees.ee/2148903/parnu-suured-sillad-1803-2007 (vaadatud 03.06.2017) Tõnu Kann (17. märts 2007). "Pärnu suured sillad 1803–2007". Pärnu Postimees. Vaadatud 09.05.2021. Olaf Esna (2. oktoober 2018). "Pärnu ehitatud ja ehitamata sillad". Pärnu Postimees. Vaadatud 09.05.2021. Siimu silla kandejõu proovimine (1937), Eesti Filmi Andmebaas http://parnu.postimees.ee/2148903/parnu-suured-sillad-1803-2007
Bert Ribul

Bert Ribul (sündinud 23. detsembril 1990) on Eesti BMX flatlandi sõitja. Teda peetakse Eesti üheks parimaks trikiratturiks. 2013. aastal liitus Bert Red Bulli meeskonnaga ning vaatamata vigastusest tingitud kaheaastasele eemaolekule sõidab Red Bulli meeskonnas siiamaani . "Bert Ribul – Estonia's best stunt rider". "Catching up with Bert Ribul". Flatmatters. 15.05.2017. Bert Ribul He How Rides Freely (Dmitri Shusuyev)
Loteristika

Loteristika on loteriipiletite kogumine. Kogutakse mis tahes loteriipileteid, kuid kõige rohkem kraabitavaid pileteid. Suurbritannia lotopiletite kataloog USA lotopiletite kataloog
Dotnuva vald

Dotnuva vald (leedu keeles Dotnuvos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kėdainiai rajooni territooriumil. Valla pindala on 138 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4758 inimest. Valla keskus on Dotnuva alev, kus aastal 2011 elas 687 inimest. Vallamaja asub aadressil Vilties g. 19, vallavanem on Vytautas Grigas. Teine alev vallas on Akademija, kus aastal 2011 elas 752 inimest. Eritüübiline asula on veel Dotnuva raudteejaam, kus aastal 2011 oli 65 elanikku. Valla keskme moodustab Dotnuva "linnastu", kus lähestikku asuvad Dotnuva, Akademija, Dotnuva raudteejaam, Vainotiškiai, Beržai, Aušra, Bokštai, Valinava, Siponiai ja Šalčmiriai. Lisaks küladele on vallas ka mõni huutor. [1]. Kėdainių rajono savivaldybė, vaadatud 03.06.2017. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 03.06.2017.
Krakėse vald

Krakėse vald (leedu keeles Krakių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kėdainiai rajooni territooriumil. Valla pindala on 164 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3064 inimest. Valla keskus on Krakėse alev, kus aastal 2011 elas 841 inimest. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g.18, vallavanem on Jonas Dalbokas. Vallas asub ka Girlaukise huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud. Meironiškiai kivid Milvydai Pajieslysi kirik Pakarkliai Pališkiai Pašušvysi veski varemed Pašušvysi mõisa ait Plinkaigalise linnamägi Rukai Vailainiai kalmistu [1]. Kėdainių rajono savivaldybė, vaadatud 03.06.2017. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 03.06.2017.
Pernarava vald

Pernarava vald (leedu keeles Pernaravos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kėdainiai rajooni territooriumil. Valla pindala on 114,7 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1484 inimest. Valla keskus on Pernarava alev, kus aastal 2011 elas 232 inimest. Vallamaja asub aadressil Jadvygos Juškytės g. 26, vallavanem on Artūras Gustas. [1]. Kėdainių rajono savivaldybė, vaadatud 03.06.2017. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 03.06.2017.
Orajõe ürgorg

Ora(jõe) ürgorg on ürgorg Põlva maakonnas. Ürgorus voolab Orajõgi ja seal paikneb nt Põlva järv. Orus avanevad mitmed tõusu- ja langeallikad, nt Himmaste allikad. Ürgorus või selle veerudel on mitu asulat, Põlva, Himmaste, Orajõe. Ora jõe oru allikad: Himmaste kooli ja metsa allikad Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 03.06.2017)
Tammistu perekeskus

Tammistu perekeskus on erivajadustega noortele ja nende peredele tugiteenuseid osutav asutus Tartu maakonnas Tartu vallas Tammistu külas endisaegses Tammistu mõisa peahoones. Keskuse avas augustis 2015 Eesti Agrenska Fond. Tammistu mõis särab kui prillikivi. Tartu Postimees, 28.08.2015 http://tartu.postimees.ee/3309487/galerii-tammistu-mois-sarab-kui-prillikivi http://tartu.postimees.ee/3152199/tammistu-perekeskus-kutsub-elavale-arutelule http://www.epikoda.ee/avati-pidulikult-tammistu-moisas-asuva-tammistu-perekeskuse-peahoone/
Faleristika

Faleristika on rinnamärkide (sh ordenite, teenetemärkide ja medalite) uurimine ja kogumine. Faleristika uurib ühelt poolt autasude ajalugu, sotsiaalset tausta, ühiskondlikke nähtusi, mis põhjustavad autasude asutamist, autasude saajaid, autasude sotsiaalset väärtust, sümboleid, kunstilist kujundust, valmistustehnoloogiaid, juriidilisi aluseid jne. Ometi on faleristika rohkem tuntud kui autasude välismärkide (insiigniate), teatud tähendusega esemete, enamasti kullassepatoodete uurimine, olles seega numismaatika haru. Termini "faleristika" võttis kasutusele Václav Mericka 30. aastatel ja see on tuletatud Vana-Rooma sõjalise aumärgi falera nimetusest. Phaléristique européenne
Värska sanatoorium

Värska Sanatoorium on sanatoorium Võru maakonnas Setomaa vallas Väike-Rõsna külas. Värska sanatoorium kuulub Värska kuurortravikeskuse kompleksi hulka. Sanatooriumist 300 m kaugusel asub Värska veekeskus. Eeldused sanatooriumi rajamiseks loodi 1971. aastal, kui sealne piirkond sai kohaliku tähtsusega kuurordi staatuse. 1972. aastal toimus sanatooriumi asutamiskoosolek. Sanatoorium ehitati arhitektide Vilen Künnapu ja Ülevi Eljandi ning insener Henn Karitsa projekti järgi. Sanatooriumi ehitus algas 6. oktoobril 1976. Patsientide ravimine algas 3. mail 1980. Juhatus: 2024 aasta Juulist on olnud kaheliikmeline asendusjuhatus, mille liikmed on Imre Liivago ja Anneli Ilves https://web.archive.org/web/20100611023645/http://www.spavarska.ee/index.php?page=87& (vaadatud 03.06.2017) Värska kuurortravikeskuse koduleht
Keskkonnateabe Keskus

Keskkonnateabe Keskus oli Keskkonnaministeeriumi haldusalas olnud riigiasutus. Keskus lõpetas tegevuse 2013. aastal, kui Eesti Meteoroloogia- ja Hüdroloogia Instituudi (EMHI) ning Keskkonnateabe Keskuse tegevus korraldati ümber ja moodustati uus riigiasutus - Keskkonnaagentuur. Keskuse põhimääruse järgi olid tema ülesannete seas: hallata ja arendada keskkonnaalast teabevõrgustikku; samuti koguda, analüüsida, töödelda, avalikustada ja hoida keskkonnaalast teavet; samuti täita riikliku keskkonnaseire programmi ja selle seire andmeid koondada, töödelda, analüüsida, avalikustada ja hoida; samuti inventeerida riiklikult metsi statistilisel valikmeetodil. https://www.riigiteataja.ee/akt/13288527 (vaadatud 03.06.2017) Keskkonnateabe Keskuse põhimäärus, eRT
Udmurt Dunne

Udmurt Dunne (udmurdi keeles Удмурт дунне 'udmurdi maailm') on Udmurtias Iževskis ilmuv udmurdikeelne ajaleht. Ajaleht hakkas ilmuma 4. veebruaril 1915 tolleaegses Vjatkas (praegune Kirov) nimega Voinaõs Ivor. Ajaleht on kandnud mitmesuguseid nimesid; alates 1992. aastast kannab ta praegust nime. Udmurt Dunne peatoimetaja on Zinaida Rjabinina. Prozes, Jaak. Udmurdi ajaleht Udmurt Dunne tähistas 100. juubelit. Soome-ugri sõlmed 2015. Tallinn-Tartu: Fenno-Ugria, 2016: 55
Helgi Muller

Helgi Muller (kuni 1952. aastani Helgi Orr; 5. oktoober 1932 Viljandi – 6. detsember 1971 Tallinn) oli eesti luuletaja, tõlkija ja lastekirjanik. Ta oli pärit töölisperekonnast. Ta lõpetas 1951. aastal Viljandi 1. Keskkooli ja astus samal aastal Tartu Riiklikku Ülikooli, kus õppis algul õigusteadust, siis loogikat ja psühholoogiat, hiljem rahvaluulet, lõpetas 1963. aastal kaugõppes ajakirjanduse alal. Ta töötas Tallinnas Teatri- ja Muusikamuuseumis, hoiukassa sekretärina 1960–1961, ajalehe Kodumaa kaastöölisena, trikotaaživabrikus "Marat" 1962–1963 laohoidjana ja etikettijana. Alates 1963. aastast oli kutseline literaat. Helgi Mulleri laulutekste on sageli viisistatud, ta oli ka Ülo Raudmäe opereti "Kiri nõudmiseni" libreto kaasautor. Ta on tõlkinud näidendeid (Hella Wuolijoe "Ja mis nüüd, Niskamäe?"), ooperi- ning laulutekste, samuti tõlkis ta vene, karjala, läti, leedu ja moldaavia luuletajate loomingut eesti keelde. Tema loomingut on tõlgitud gruusia, soome, ukraina, ungari, valgevene ja vene keelde. "Tähesärk" (1963) "Laulud ratastel" (1966) "Linnulina" (1970) "Valik luulet" (1983) "Saialill ja leivalill" (1970) "Vigurivänt" (1971) 1967 "Nimetu" 1968 "Viies ratas" Oskar Kruus. "Muller, Helgi". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 347 Oskar Kruus. "Muller, Helgi". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 346–347 Haud Tallinna Metsakalmistul
Ferridromofiilia

Ferridromofiilia on raudteepiletite kogumine ja uurimine.
Seližarovo rajoon

Seližarovo rajoon (vene keeles Селижаровский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Seližarovo alev. Rajoon piirneb põhjas Ostaškovi rajooniga, kirdes Kuvšinovo rajooniga, idas Staritsa rajooniga, kagus Rževi rajooniga, lõunas Olenino rajooniga, edelas Nelidovo ja Andreapoli rajooniga ning läänes Peno rajooniga. Rajooni pindala on 3098,40 km². Seližarovo rajoonis on 371 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse ja viie külaasunduse koosseisu. Q126684906
Vietnami näitlejate loend

Bùi Thị Thanh Mai Cát Phượng Diễm Liên Dương Cẩm Lynh Đỗ Thị Hải Yến Hạnh Thúy Hoàng Thùy Linh Hồng Ánh Hồng Vân Khánh Huyền Kiều Oanh Kim Hiền Kim Ngọc Kim Xuân Lan Phương Lê Khánh Linh Huyền Lương Bích Hữu Lý Nhã Kỳ Lý Thanh Thảo Mai Thu Huyền Mỹ Duyên Mỹ Tâm Ngọc Diệp Ngọc Giàu Ngô Thanh Vân Nguyễn Linh Nga Nguyễn Thị Thu An Nguyệt Ánh Như Quỳnh Ốc Thanh Vân Phương Thanh Phi Thanh Vân Phương Thanh Thanh Nga Trương Ngọc Ánh Thanh Ngọc Thanh Quý Thanh Lan Thanh Thúy Thanh Thủy Thanh Thủy Thẩm Thúy Hằng Thùy Lâm Thùy Liên Trà Giang Việt Hương Việt Trinh Yến Trang Yến Vy
Argentina näitlejate loend

Alfredo Alcón Norma Aleandro Héctor Alterio Federico Amador Carolina Ardohain Pablo Alarcón Brenda Asnicar Florencia Bertotti Michel Brown Lola Berthet Camila Bordonaba Oswaldo Cabrera Itatí Cantoral Segundo Cernadas Grecia Colmenares Linda Cristal Ricardo Darín Andréa Del Boca Mariana Espósito Thelma Fardin Catherine Fullop Analía Gadé Julián Gil Susana Giménez Araceli González Laura Hidalgo Olivia Hussey Imperio Argentina Fernando Lamas Mercedes Lambre Mirtha Legrand Luisana Lopilato Federico Luppi Saúl Lisazo Mía Maestro Marilú Marini Niní Marshall Roxana Martínez Claribel Medina Tita Merello Osvaldo Miranda Juana Molina Natalia Oreiro Horacio Pancheri Eva Perón Lola Ponce Diego Ramos Alejandro Rey Miguel Angel Rodriguez Benjamin Rojas Osvaldo Sabatini Lolita Torres Natalia Verbeke Valentina Zenere
Surviliškise vald

Surviliškise vald (leedu keeles Surviliškio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kėdainiai rajooni territooriumil. Valla pindala on 83 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1545 inimest. Valla keskus on Surviliškise alev, kus aastal 2011 elas 841 inimest. Vallamaja asub aadressil Kėdainių g. 29, vallavanem on Vanda Petrauskienė. Vallamaja Berželė Bakainiai linnamägi Kalnaberžė mets Kalnaberžė mõisa peahoone Kalnaberžė ambulants Lažai Užupė Vaidatoniai [1]. Kėdainių rajono savivaldybė, vaadatud 03.06.2017. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 03.06.2017.
Bibliofiilia

Bibliofiilia on harrastus, mis seisneb haruldaste või muul põhjusel tähelepanuväärsete raamatute kogumises. Bibliofiiliaga tegeleja on bibliofiil. Rasketel juhtudel võib bibliofiilia areneda bibliomaaniaks.
Poola näitlejate loend

Piotr Adamczyk Alicja Bachleda-Curuś Maciej Bernatt-Reszczyński Magdalena Boczarska Wojciech Bogusławski Robert Boelke Barbara Brylska Michał Coganianu Stanisław Czaderski Henryk Czarnecki Henryk T. Czarnecki Waldemar Czyszak Zbigniew Cybulski Józef Damse Grzegorz Forysiak Mieczysław Franaszek Kalina Jędrusik Waldemar Kasta Bogumił Kobiela Grzegorz Komendarek Jerzy Kossowski Władysław Krogulski Ewa Krzyżewska Adam Krylik Sławomir Kuczkowski Joanna Kulig Barbara Kwiatkowska-Lass Marcin Latałło Tomasz Machciński Adam Marszalik Jerzy Matysiak Michał Melina Izabella Miko Tadeusz Morawski Pola Negri Daniel Olbrychski Albin Ossowski Juliusz Pfeiffer Ingrid Pitt Ireneusz Plater-Zyberk Michał Pluciński Stanisław Płonka-Fiszer Aleksander Podwyszyński Bogdan Potocki Marek Pyś Rafał Romaniuk Jan Rudnicki (actor) Edmund Rygier Franciszek Ryll Rudi Schuberth Izabella Scorupco Jacek Skiba Kazimierz Michał Skibiński Florian Adam Skomorowski Krzysztof Soszyński Konrad Strycharczyk Jerzy Stuhr Bolesław Szczurkiewicz Jarosław Szmidt Janusz Sztyber Władysław Szymanowski Tadeusz Śliwiak Tomasz Tesznar Artur Urbański Jakub Wieczorek Lidia Wysocka Marek Wysocki Stefan Zach Jan Kazimierz Zieliński Włodzisław Ziembiński