laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kiwa

Kiwa (sündinud 11. septembril 1975) on eesti kunstnik, helilooja, kuraator ja literaat, kirjastuse ;paranoia asutaja.[viide?] Kiwa on eesti eksperimenteeriva kunsti silmapaistvamaid pioneere alates 1990. aastatest[viide?]. Üles astunud rohkem kui neljasajal[viide?] näitusel üle maailma, sh Moderna Museet, (Malmö, Rootsi), Tate Modern (London, UK), Stedelijk (Amsterdam, Holland), the Kitchen (NYC, US). Tema looming funktsioneerib kui intertekstuaalne uuring sotsio-sümboolse tähendusloome ja kultuuriliste koodide erinevatel tasanditel. Ta on õppinud Tartu Kunstikoolis ja Eesti Kunstiakadeemias skulptuuri. Aastatel 2012–2014 oli ta Stockholmi Elektroonilise Muusika Stuudio[viide?] residentkunstnik Põhjamaa Ministrite Nõukogu stipendiumiprogrammi raames.[viide?] "Lastehaiglast põgenenud mänguasjad" (Eesti Keele Sihtasutus, 2002) ISBN 9985-811-89-5 "Roboti tee on nihe ; Salatühik" (Eesti Kunstimuuseum, 2004) ISBN 9985-9527-5-8 "metabor:skid mark of the force before the shape" [text by Kiwa ; design by Kaarel Kurismaa, 2005] "Tekstilääts : Kangelasema toitepiim" (koostaja, ID Salong 2006) ISBN 9949-13-745-4 "Lennuki kõrval toas" (;paranoia publishing, 2014) ISBN 978-9949-9519-7-0 "Autoportree tundmatuga" (Tartu Kunstimuuseum, 2015) ISBN 9789949951758 "enter the untitled" (Paranoia, 2014) ISBN 978-9949-30-970-2 "spiral of void" (;paranoia publishing, 2017) ISBN 9789-9499-75-98-3 "nothing" (;paranoia publishing, 2017) "Kummiliimiallikad" (Tänapäev, 2021) ISBN 9789916171110 Cabaret Derrida on Kiwa kureeritud eksperimentaalne multimeediaetendus, mis pretendeerib video, multimeedia, muusika, moe ja performance'i ühendamisele seninägematuks suurvormiks, ja mille nimi on tuletatud dada Cabaret Voltaire'ist. 2022 aasta kirjanik ("Kummiliimiallikad") 2022 Tartu linna Kultuurikandaja aasta looja kategoorias 2021 Eesti Kirjanike Liidu Romaanivõistluse keele- ja stiiliauhind ("Kummiliimiallikad") 2014 Tallinna Rahvusvahelise Graafikatriennaali kunstnikupreemia 2014 Köler Prize, nominatsioon 2008 Vaal galerii noore kunstniku preemia "MoKS". moks.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. oktoober 2023. Vaadatud 8. oktoobril 2023. https://kultuur.postimees.ee/1787547/etv-kultuurikatlas-toimub-tana-cabaret-derrida "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. mai 2018. Vaadatud 12. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kiwa: iga olendi tekst on ainulaadne, Eesti Päevaleht, 20. september 2008 Tartu kunstimuuseumis avati Kiwa heliinstallatsioon, ERR, 1. märts 2013
Servomootor

Servomootor ehk täiturmootor on juhtimiseks kasutatav mootor, mis muudab temaga käitatavate mehhanismide asendit vastavalt etteantud seadesignaalidele. Tagasisidestatud täpsed servomootorid on laialdaselt kasutuses automaatikas, robootikas ja mudelismis. Servomootor saab liikumissignaalid läbi servovõimendi kontrollerist. Liikumist kontrollivad tahhomeeter ja positsiooni enkooder, mis häiringute puhul saadavad signaale kontrollerisse. Kontroller seejärel muudab vastavalt programmile servomootori kiirust. Mudelismi servod on väikesed ja kerged (2–200 grammi) servomootorid, mida kasutatakse mudelismis. Nende liikuv jõuõlg saab hoida fikseeritud asendit kindlaksmääratud liikumisvahemikus (tavaliselt 180 kraadi). Servomootoreid ei kasutata põhilise mootorina vaid juhtimiseks, näiteks mudellennuki tüürpindade, mudellaeva tüüri või mudelauto rataste keeramiseks. Tavalisemad mudelismi servod koosnevad alalisvoolumootorist, reduktorist, tagasisideks potentsiomeetrist ja juhtelektroonikast. Servomootoreid valmistatakse erinevates suurustes, millest kõige levinum on standardservo. Standardservo mõõtmed on umbes 40 × 20 × 40 mm ja kaal ~45 g. Toodetakse ka standardservost suuremaid ja väiksemaid servosid. Mudelismiservosid juhitakse tavaliselt 50 Hz sagedusega impulsslaiusmoduleeritud signaaliga. Kasutusel on impulsid laiusega 1–2 millisekundit. Ühe millisekundi pikkune impulss viib servo ühte äärmisse asendisse, pooleteisemillisekundine keskele ja kahemillisekundine teise serva. Alar Ainla. "Robotiehitamise juhend Servomootor" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5. veebruar 2018. Vaadatud 8. märtsil 2013.
Frank Baumann

Frank Baumann (sündinud 29. oktoobril 1975) on Saksamaa endine jalgpallur, kaitsja. Klubikarjääri jooksul mängis ta 1. FC Nürnbergis (1994–1999) ja Bremeni Werderis (1999–2009). Saksamaa rahvuskoondises tegi Baumann debüüdi 24. novembril 1999, kui mängiti Oslos Norraga ja võideti 1:0. Baumann mängis rahvuskoondises 28 korda ja lõi 2 väravat. Saksamaa meister (1): 2003–04 DFB-Pokal (2): 2003–04, 2008–09 Frank Baumann on 187 cm pikk.
Toetatud elamine

Toetatud elamise teenus on üks erihoolekande teenustest, mida pakutakse psüühikahäirega inimestele toimetuleku parandamiseks. Toetatud elamise teenuse saamiseks peab inimese toimetulek nii palju alanenud olema, et ta ei ole suuteline iseseisvalt lahendama igapäevaelu keerulisemaid probleeme. Keerulisemad probleemid oleksid: tuleviku planeerimine; keerulisemate finantstehingute olemusest arusaamine. Toetatud elamise teenuse saamisel peab klient olema võimeline igapäevaelus enda eest hoolitsema – toitu valmistama, enesehügieeniga pidama, kommunaalmakseid maksma. Toetatud elamise teenuse osutamise korral klient saab elamispinnana kas toa korterist või ühetoalise korteri. Teenuse osutaja ei saa eraldatud elamispinna eest mingit kasumit, mis tähendab seda, et ei sõlmita klassikalist üürilepingut (lepingut, mille puhul on üürileandja eesmärk saada elamispinna üürimisest kasumit). Toetatud elamise teenus sisaldab regulaarset juhendamist, mille tulemusena klient viib ellu elamisega seotud tulevikunägemused. Juhendamise maht on umbes üks tund päevas. Juhendamine sisaldab nii motiveerimist kui ka õpetamist. Seega täidab toetatud elamise teenus kahte eesmärki: sotsiaalabi, sest klient saab elamispinna üürida omahinna eest. Reeglina on kliendi sissetulekud ebapiisavad, et üürida elamispinda turuhinnaga; kõrvalabi osutamine, mille tulemusena klient saab igapäevaeluga paremini hakkama. Toetatud elamise teenuse osutaja on tavaliselt mittetulundusühing, mis saab riigilt toetatud elamise teenuse osutamise eest riiklikult fikseeritud tasu.
Meilen Tu

Meilen Tu (sündinud 17. jaanuaril 1978) on endine USA tennisist. Tema vanemad on pärit Taiwanilt. Ta on võitnud üksikmängus ühe WTA-turniiri (2001 Aucklandis) ja neli WTA-turniiri paarismängus. Tema parim koht WTA edetabelis oli 35. (11. juuni 2007). 18. jaanuari 2008 seisuga oli ta 46. kohal. Ta on mänginud paarismängu koos Maret Aniga. 2008. aasta Austraalia lahtistel meistrivõistlustel jõudsid nad kolmandasse ringi, kus kaotasid Serena ja Venus Williamsile 4:6, 1:6. Meilen Tu andmed Sony Ericsson WTA Touri kodulehel
Positsiooniandur

Positsioonianduriks kutsutakse igasugust seadet, mis automaatselt mõõdab vaadeldava objekti positsiooni. Positsiooni andur võib mõõta nii absoluutses, kui ka suhtelises koordinaadistikus. Positsiooni andurid võivad mõõta nii lineaarset siiret ka nurga muutust. Potentsiomeeter Lineaar-diferentsiaaltransformaator (LVDT) Mahtuvusandur Keerisvooluandur (inglise: Eddy-current sensor) Halli efekti andur nurgakooder
Liite võll

Liite võll või lihtsalt võll on detail, mida haarab mingi teine detail.
BC Place Stadium

BC Place Stadium on staadion Kanadas Vancouveris. Staadion valmis Expo 86 jaoks 1983. aastal. Mahutab 59 841 pealtvaatajat. BC Place Stadium on kanada jalgpalli meeskonna British Columbia Lions kodustaadion. Staadioni koduleht
Kaksikdiagnoos

Kaksikdiagnoos on kahe haiguse või häire diagnoosi kombinatsioon. Kaksikdiagnoosiga patsientide all võidakse mõelda inimesi, kel on sõltuvus ja mingi muu psüühikahäire. Kaksikdiagnoosiga Klientide Päevakeskus Komorbiidsus
Tatabánya

Tatabánya (saksa keeles Totiserkolonie) on komitaadi õigustega linn Ungaris, Komárom-Esztergomi komitaadi halduskeskus. Asub 52 km Budapestist läänes. Linnas asuv Turuli monument on Euroopa suurim linnumonument. Tatabánya on endine kaevanduslinn, raudtee- ja maanteesõlmpunkt. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Tatabánya koduleht
Zalaegerszeg

Zalaegerszeg (saksa keeles Egersee; sloveeni keeles Jageršek; horvaadi keeles Jegersek; hüüdnimena Egerszeg või Zeg) on komitaadi õigustega linn Ungari lääneosas, Zala komitaadi ja Zalaegerszegi kreisi halduskeskus. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Zalaegerszegi koduleht
Geenitehnoloogiakomisjon

Geenitehnoloogiakomisjon (lühendatult GTK) on Kliimaministeeriumi juures olev komisjon, mille töö eesmärk on anda soovitusi uute geneetiliselt muundatud organismide osas. Geenitehnoloogiakomisjoni koosseis kehtestatakse Vabariigi Valitsuse korraldusega, pidades silmas, et komisjon oleks oma põhiolemuselt kõrgelt teaduslik ja et tagatud oleks kõikide huvigruppide esindatus. 2023. aasta juuli seisuga on komisjoni koosseis järgmine: Ando Adamson Margus Ameerikas Liina Eek Epp Eisler Liina Jakobson Mati Koppel Sulev Kuuse Sandra Käosaar Peeter Laas Evelin Loit Andres Mäe Ülo Niinemets Eve-Ly Ojangu Triin Sellis Mikk Vahtrus Eero Vasar Toomas Veidebaum Geenitehnoloogiakomisjoni põhimäärus. RT I, 05.07.2023, 30. GMO. Kliimaministeeriumi veebisait. Geenitehnoloogiakomisjoni koosseisu kinnitamine. RT III, 03.09.2022, 5. GMO Kliimaministeeriumi veebisaidil Geenitehnoloogiakomisjoni põhimäärus
Liitpuue

Liitpuue on seisund, kus inimesel on vähemalt kaks puuet, näiteks liikumispuue ja nägemispuue. Liitpuude ingliskeelne vaste on multiple disability. Liitpuue ei tähenda liitpuudega inimesel ilmtingimata psüühikahäire esinemist. RFK-s ei kasutata liitpuude mõistet.
Puue

Puue on organismi struktuuri või funktsiooni puudumine või anomaalia. Anomaaliaks nimetatakse olulist kõrvalekallet üldtunnustatud statistilistest normidest (st kõrvalekallet populatsiooni keskmisest, mida peetakse standardnormiks). Puude tagajärjel on organismi tegevus häiritud. Rahvusvaheline funktsioneerimisvõime, vaeguste ja tervise klassifikatsioon (RFK) eristab järgmisi puudeastmeid: ei ole puuet – 0–4% (juhul kui struktuuri või funktsiooni puude mõõtmiseks on olemas kalibreeritud mõõtmisvahendid või muud standardid); kerge puue – 5–24%; mõõdukas puue – 25–49%; raske puue – 50–95%; täielik puue – 96–100%. Struktuuripuuded võivad kätkeda anomaaliat, defekti, puudumist või muud olulist kõrvalekallet organismi struktuurides. Puudeid on määratletud vastavuses praeguste teadmistega kudede, rakkude, rakuosade või molekulaarbioloogia kohta. Puuded ei ole sama, mis on nende põhjuseks olev patoloogia, pigem on need selle patoloogia ilmingud. Puuded kujutavad endast kõrvalekallet mingist organismi biomeditsiinilise seisundi ja selle funktsioonide üldtunnustatud standardist. Puude osade definitsioon pärineb eelkõige neilt, keda on õpetatud füüsilise ja psüühilise talitluse üle otsustama nende standardite järgi. Puuded võivad olla ajutised või püsivad; progresseeruvad, regresseeruvad või stabiilsed; vahelduvad või pidevad. Kõrvalekalle populatsiooni normist võib olla väike või suur ning võib aja jooksul kõikuda. Puuded ei olene etioloogiast ega sellest, kuidas need on kujunenud, näiteks nägemise või jäseme puudumine võib tekkida vigastuse või geneetilise anomaalia tõttu. Puude olemasolu vihjab paratamatult põhjusele, siiski võib põhjus olla sellest tuleneva puude selgitamiseks ebapiisav. Eestis jagatakse puuded kolme raskusastmesse lähtuvalt inimese toimetulekust: sügav puue – inimene vajab pidevat kõrvalabi, juhendamist või järelevalvet ööpäev ringi; raske puue – inimene vajab kõrvalabi, juhendamist või järelevalvet igal ööpäeval; keskmine puue – inimene vajab regulaarset kõrvalabi või juhendamist väljaspool oma elamiskohta vähemalt korra nädalas. Puude astme määrab arstliku ekspertiisi komisjon. Puuetega inimeste õiguste konventsioon Rahvusvaheline puuetega inimeste päev Eesti Puuetega Inimeste Koda Eripedagoogika Kehapuue Kuulmispuue Kõnepuue Liitpuue Nägemispuue Sotsiaaltöö Vaegus Vaimupuue Rahvusvaheline funktsioneerimisvõime, vaeguste ja tervise klassifikatsioon RFK klassifikaator Disability History Museum
Õnne otsinguil

"Õnne otsinguil" (originaalpealkiri "The Pursuit of Happyness") on Oscarile nomineeritud USA 2006. aasta biograafiline draamafilm silmapaistmatu üksikisiku edu- ja õnnepüüdlustest. Filmi lavastas itaalia filmirežissöör Gabriele Muccino, kelle jaoks see oli esimene ingliskeelne lavastustöö. Peategelast Chris Gardnerit kehastab Will Smith ja tema poega Christopheri Jaden Smith. Filmi tegevus leiab aset 1981. aastal USA-s San Franciscos ja keskendub intelligentsele, kuid edutule müügimehele Chris Gardnerile (Will Smith). Chris on investeerinud kõik oma säästud, et osta innovaatilisi röntgeniseadmeid ja neid haiglatele edasi müüa. Tema müügitöö ei kulge aga edukalt ning Chrisil on raskusi oma naise Linda (Thandie Newton) ja viieaastase poja Christopheri (Jaden Christopher Syre Smith) ülalpidamisega. Mingil ajal saab Lindal kõigest kõrini ning ta otsustab Chrisi juurest lahkuda ja New Yorki kolida. Chris nõuab, et poeg tema juurde jääks, ning peabki hakkama ise üksi poega kasvatama. Samal ajal õnnestub tal saada tasustamata kuuekuune praktikakoht prestiižikas investeerimisfirmas, mille lõppedes üks 20 praktikandist sinna tööle võetakse. Chris näeb selles võimalust vaesusest välja tulla ning otsustab žongleerida oma müügitöö vahel, et veidikegi raha teenida, samal ajal teistest praktikantidest parem olla ning lisaks veel poja eest hoolt kanda. Siis saab tal aga raha otsa ja ta tõstetakse koos pojaga kodust välja, mille tagajärjel nad peavad ööbima kodutute varjupaikades. Hoolimata vastukäimistest peab mees kinni oma lubadusest olla armastav ja hoolitsev isa, ammutades jõudu oma poja usaldusest. Praktika lõppedes osutub Chris selleks väljavalituks, kellele pakutakse firmas börsimaaklerina tööd. Will Smith – Christopher Gardner Thandie Newton – Linda Jaden Christopher Syre Smith – Christopher Dan Castellaneta – Alan Frakesh Brian Howe – Jay Twistle James Karen – Martin Frohm Kurt Fuller – Walter Ribbon Koduleht The Pursuit of Happyness andmekogus IMDb (inglise) The Pursuit of Happyness At Box Office Mojo
Paolo Nutini

Paolo Giovanni Nutini (sündinud 9. jaanuaril 1987) on Šotimaalt pärit laulja. Ta on välja andnud singleid, mida on mängitud ka telekanalis MTV. "Last Request" (2006) "Jenny Don't Be Hasty" (2006) "Rewind" (2006) "New Shoes" (2007)
Fjordrannik

Fjordrannik on rannikutüüp, mille puhul kõrge kaljune rand on liigestatud fjordidega – pikkade kitsaste järskude kõrgete kallastega ja kaugele maismaasse ulatuvate sügavate lahtede või väinadega. See rannikutüüp on iseloomulik piirkondadele, kus mäed olid kunagi liustikega kaetud. Oruliustike liikudes tekkisid pikad kitsad orud ehk troogid, mille merevesi hiljem jää sulades üle ujutas. Fjordrannik on iseloomulik Norrale, Lääne-Šotimaale, Põhja-Iirimaale, Tšiilile, Alaskale, Islandile, Gröönimaale, Uus-Meremaale (Lõunasaar) ja Kanadale (Labradori poolsaar). Dalmaatsia rannik Deltarannik Laidrannik Limaanrannik Padumere rannik Riasrannik Skäärrannik
Eesti Panga muuseum

Eesti Panga muuseum on Eesti Panga juures asuv muuseum, kus tutvustatakse Eesti raha ja selle ajalugu, kõneldakse keskpangast, selle tegevusest ja ajaloost. Muuseum avati 12. juunil 1997 ja see on üks esimesi taasiseseisvunud Eesti uusi muuseume. Muuseum läbis põhjaliku uuenduse 2011. aastal ja avati 2012. aasta alguses uues asukohas, Eesti Panga kvartalis asuvas endise ajaloolise Aadlipanga ruumides. Sellega laienes väljapanek endiselt 180 ruutmeetrilt 370 ruutmeetri suurusele pinnale. Muuseumi laienemisega seotud renoveerimistööde käigus said ühtlasi uue ilme muinsuskaitse all olevad ajaloolised ruumid. Eesti Panga muuseum annab ülevaate: Eesti territooriumil käibinud rahadest alates Eesti Vabariigi loomisest 1918 kuni tänapäevani; raha rollist ühiskonnas ja raha tootmisest; Eesti Panga ajaloost; keskpanga ülesannetest eurosüsteemis: raha- ja majanduspoliitika, finantssüsteem ja selle stabiilsus, maksesüsteemid, välisvarade haldamine, majanduse prognoosimine. Väljapanekus on kasutatud nüüdisaegseid interaktiivseid lahendusi. Lisaks tekstidele ja arhiivimaterjalidele selgitatakse majanduse ja panganduse toimimist mängude ja muude külastajaid kaasavate vahendite abil. Lisaks väljapanekule on muuseumikogus üle 13 000 museaali, millest suurema osa moodustab rahakollektsioon. Lisaks on muuseumikogus paberraha ja müntide kujunduskavandite kollektsioon, hulgaliselt sõjaeelse ja praeguse Eesti Panga dokumente, raamatuid, fotosid ja muid esemeid. Eesti Panga muuseumis asuvas pressiruumis toimuvad kõik Eesti Panga pressikonverentsid. Lisaks pressikonverentsidele korraldatakse seal avalikke loenguid, kus selgitatakse päevakajalisi majandus ja- pangandusteemasid. Sissepääs muuseumisse ja loengutele on tasuta. Eesti Panga muuseumipood on ainuke koht, kus saab vahetada Eesti krooni pangatähti ja münte eurodeks. Seda tehakse tähtajatult ja tasuta, ametliku keskkursiga 1 euro = 15,6466 krooni. Muuseumipoest saab soetada ka Eesti Panga emiteeritud meenemünte ja suveniire. Eesti Panga muuseum asub Tallinnas Estonia pst 11. Eesti mark Eesti Vabariigi meenemündid Robert Treufeldt. "Eesti Panga Muuseum". // Muinsuskaitse aastaraamat 2011. Tallinn 2012. Lk 18–20 Eesti Panga muuseum Eesti Pank
Laidrannik

Laidrannik on rannikutüüp, mille puhul rannajoone lähedal paikneb väikeste saarekeste – laidude ahel. See rannikutüüp esineb Eestis Väinameres, Hawaii saartel, Kariibi mere saartel, Vahemerel, Šotimaal, Iirimaal, Kanalisaartel, Põhjamaadel ja mujal. Dalmaatsia rannik Deltarannik Fjordrannik Limaanrannik Padumere rannik Riasrannik Skäärrannik
Sebastian Kehl

Sebastian Walter Kehl (sündinud 13. veebruaril 1980 Lahrbachis Fulda lähedal) on Saksamaa jalgpallikoondise endine kaitsja. Saksamaa rahvuskoondises tegi Kehl debüüdi 29. mail 2001, kui Bremenis mängiti Slovakkiaga ning võideti 2:0. Ta mängis koondises kuni 2006. aastani 31 korda ja lõi kolm väravat. SV Lahrbach (1985–1994) SC Borussia Fulda (1994–1996) Hannover 96 (1996–2000; profikarjääri algus 1998) SC Freiburg (2000–2001) Borussia Dortmund (2002–2015) Borussia Dortmund Bundesliga: 2001–02, 2010–11, 2011–12 DFB-Pokal: 2011–12 DFL-Supercup: 2013, 2014 UEFA Meistrite Liiga: Teine koht 2012–13 Sebastian Kehl on 187 cm pikk.
3. sajand eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat | ► ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | 240. aastad eKr | 230. aastad eKr | 220. aastad eKr | 210. aastad eKr | 200. aastad eKr 3. sajand ekr ehk III sajand eKr ehk e.m.a. oli kolmas sajand enne kristlikku ajaarvamist, mis algas 1. jaanuaril 300 eKr ja lõppes 31. detsembril 201 eKr. Esimene Puunia sõda Teine Puunia sõda Leonidas II Qin Shi Huangdi, esimene Hiina keiser Ktesibios Aleksandriast leiutas vesioreli 300. aastad eKr: 300 eKr 290. aastad eKr: 299 eKr, 298 eKr, 297 eKr, 296 eKr, 295 eKr, 294 eKr, 293 eKr, 292 eKr, 291 eKr, 290 eKr 280. aastad eKr: 289 eKr, 288 eKr, 287 eKr, 286 eKr, 285 eKr, 284 eKr, 283 eKr, 282 eKr, 281 eKr, 280 eKr 270. aastad eKr: 279 eKr, 278 eKr, 277 eKr, 276 eKr, 275 eKr, 274 eKr, 273 eKr, 272 eKr, 271 eKr, 270 eKr 260. aastad eKr: 269 eKr, 268 eKr, 267 eKr, 266 eKr, 265 eKr, 264 eKr, 263 eKr, 262 eKr, 261 eKr, 260 eKr 250. aastad eKr: 259 eKr, 258 eKr, 257 eKr, 256 eKr, 255 eKr, 254 eKr, 253 eKr, 252 eKr, 251 eKr, 250 eKr 240. aastad eKr: 249 eKr, 248 eKr, 247 eKr, 246 eKr, 245 eKr, 244 eKr, 243 eKr, 242 eKr, 241 eKr, 240 eKr 230. aastad eKr: 239 eKr, 238 eKr, 237 eKr, 236 eKr, 235 eKr, 234 eKr, 233 eKr, 232 eKr, 231 eKr, 230 eKr 220. aastad eKr: 229 eKr, 228 eKr, 227 eKr, 226 eKr, 225 eKr, 224 eKr, 223 eKr, 222 eKr, 221 eKr, 220 eKr 210. aastad eKr: 219 eKr, 218 eKr, 217 eKr, 216 eKr, 215 eKr, 214 eKr, 213 eKr, 212 eKr, 211 eKr, 210 eKr 200. aastad eKr: 209 eKr, 208 eKr, 207 eKr, 206 eKr, 205 eKr, 204 eKr, 203 eKr, 202 eKr, 201 eKr
4. sajand eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat | ► ◄ | 6. sajand eKr | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► 390. aastad eKr | 380. aastad eKr | 370. aastad eKr | 360. aastad eKr | 350. aastad eKr | 340. aastad eKr | 330. aastad eKr | 320. aastad eKr | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr 4. sajand ekr ehk IV sajand eKr ehk e.m.a. oli neljas sajand enne kristlikku ajaarvamist, mis algas 1. jaanuaril 400 eKr ja lõppes 31. detsembril 301 eKr. ... ... 400. aastad eKr: 400 eKr 390. aastad eKr: 399 eKr, 398 eKr, 397 eKr, 396 eKr, 395 eKr, 394 eKr, 393 eKr, 392 eKr, 391 eKr, 390 eKr 380. aastad eKr: 389 eKr, 388 eKr, 387 eKr, 386 eKr, 385 eKr, 384 eKr, 383 eKr, 382 eKr, 381 eKr, 380 eKr 370. aastad eKr: 379 eKr, 378 eKr, 377 eKr, 376 eKr, 375 eKr, 374 eKr, 373 eKr, 372 eKr, 371 eKr, 370 eKr 360. aastad eKr: 369 eKr, 368 eKr, 367 eKr, 366 eKr, 365 eKr, 364 eKr, 363 eKr, 362 eKr, 361 eKr, 360 eKr 350. aastad eKr: 359 eKr, 358 eKr, 357 eKr, 356 eKr, 355 eKr, 354 eKr, 353 eKr, 352 eKr, 351 eKr, 350 eKr 340. aastad eKr: 349 eKr, 348 eKr, 347 eKr, 346 eKr, 345 eKr, 344 eKr, 343 eKr, 342 eKr, 341 eKr, 340 eKr 330. aastad eKr: 339 eKr, 338 eKr, 337 eKr, 336 eKr, 335 eKr, 334 eKr, 333 eKr, 332 eKr, 331 eKr, 330 eKr 320. aastad eKr: 329 eKr, 328 eKr, 327 eKr, 326 eKr, 325 eKr, 324 eKr, 323 eKr, 322 eKr, 321 eKr, 320 eKr 310. aastad eKr: 319 eKr, 318 eKr, 317 eKr, 316 eKr, 315 eKr, 314 eKr, 313 eKr, 312 eKr, 311 eKr, 310 eKr 300. aastad eKr: 309 eKr, 308 eKr, 307 eKr, 306 eKr, 305 eKr, 304 eKr, 303 eKr, 302 eKr, 301 eKr
8. sajand eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat | ► ◄ | 10. sajand eKr | 9. sajand eKr | 8. sajand eKr | 7. sajand eKr | 6. sajand eKr | ► 8. sajand ekr ehk VIII sajand eKr ehk ema oli kaheksas sajand enne kristlikku ajaarvamist, mis algas 1. jaanuaril 800 eKr ja lõppes 31. detsembril 701 eKr. 26. veebruar 747 eKr – Ptolemaiose kohaselt algas sellel päeval Babüloni kuninga Nabonassari valitsusaeg ning selle uus ajastu, millele sai omasaks kronoloogiliselt täpsete ajalooliste sündmuste süstemaatiline üleskirjutamine. Kimmerlased asustasid Musta mere põhjaranniku Põhja-Kaukaasiast Karpaaditideni. ... Homeros 753 eKr – Vana-Rooma Vana-Rooma ajaarvamise algus Rooma linna asutamisest 753 eKr – Vana-Rooma Rooma linna asutamine 776 eKr –Vana-Kreeka ajaarvamise algus esimestest antiikolümpiamängudest 776 eKr – Vana-Kreeka esimesed antiikolümpiamängud Vana-Egiptuses hakati kasutama 15 cm läbimõõduga taldrikuid ... 800. aastad eKr: 800 eKr 790. aastad eKr: 799 eKr, 798 eKr, 797 eKr, 796 eKr, 795 eKr, 794 eKr, 793 eKr, 792 eKr, 791 eKr, 790 eKr 780. aastad eKr: 789 eKr, 788 eKr, 787 eKr, 786 eKr, 785 eKr, 784 eKr, 783 eKr, 782 eKr, 781 eKr, 780 eKr 770. aastad eKr: 779 eKr, 778 eKr, 777 eKr, 776 eKr, 775 eKr, 774 eKr, 773 eKr, 772 eKr, 771 eKr, 770 eKr 760. aastad eKr: 769 eKr, 768 eKr, 767 eKr, 766 eKr, 765 eKr, 764 eKr, 763 eKr, 762 eKr, 761 eKr, 760 eKr 750. aastad eKr: 759 eKr, 758 eKr, 757 eKr, 756 eKr, 755 eKr, 754 eKr, 753 eKr, 752 eKr, 751 eKr, 750 eKr 740. aastad eKr: 749 eKr, 748 eKr, 747 eKr, 746 eKr, 745 eKr, 744 eKr, 743 eKr, 742 eKr, 741 eKr, 740 eKr 730. aastad eKr: 739 eKr, 738 eKr, 737 eKr, 736 eKr, 735 eKr, 734 eKr, 733 eKr, 732 eKr, 731 eKr, 730 eKr 720. aastad eKr: 729 eKr, 728 eKr, 727 eKr, 726 eKr, 725 eKr, 724 eKr, 723 eKr, 722 eKr, 721 eKr, 720 eKr 710. aastad eKr: 719 eKr, 718 eKr, 717 eKr, 716 eKr, 715 eKr, 714 eKr, 713 eKr, 712 eKr, 711 eKr, 710 eKr 700. aastad eKr: 709 eKr, 708 eKr, 707 eKr, 706 eKr, 705 eKr, 704 eKr, 703 eKr, 702 eKr, 701 eKr
Biljoon

Biljooniks (inglise bullion) nimetatakse numismaatikas münti, mis on valmistatud sulamist, milles on hõbedat 50% või vähem. Ligatuur Remeedium
Jens Jeremies

Jens Jeremies (sündinud 5. märtsil 1974 Görlitzis) on saksa endine jalgpallur. Ta oli Saksamaa jalgpallikoondise poolkaitsja. Saksamaa rahvuskoondises tegi Jeremies debüüdi 15. novembril 1997, kui Düsseldorfis mängiti Lõuna-Aafrika Vabariigiga ning võideti 3:0. Aastatel 1997–2004 mängis Jeremies rahvuskoondises kokku 55 korda ja lõi 1 värava. Dynamo Dresden (1993–1995) TSV 1860 München (1995–1998) FC Bayern München (1998–2006) Jens Jeremies on 176 cm pikk ja kaalub 76 kg.