laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vanamõisa vabaõhukeskus

Vanamõisa vabaõhukeskus asub Harjumaal, Saue vallas, Vanamõisa külas, Vabaõhukeskuse tee 20. Vabaõhukeskus on ümarpalk stiilis. Vanamõisa vabaõhukeskusest on kujunenud oluliseks vaba-aja rajatiseks kogu Saue vallas. Seal peetakse nii lasteaedade kui koolide lõpupidusid ja piknikke, käiakse peredega puhkamas ja mängimas või lihtsalt jalutamas. Vabaõhukeskus pakub omalt poolt grillkoda, spordiplatsi, laste mänguväljakuid, laululava, külakiike ja võimaluse sündmust korraldada iga ilmaga 350 ruutmeetrilises palksaalis. Vabaõhukeskuses toimuvad väga erinevad üritused: pulmad, spordivõistlused, firmapeod, laadad, sünnipäevad, kultuuriüritused, kontserdid, teatrietendused, suvepäevad, kokkutulekud. Ürituste mitmekesisusele aitab kaasa terviklik kompleks, kus on mõeldud kõigile ja kõigele. Vabaõhukeskus pakub ka parklaid nii ratastele kui ka autodele, suuremate ürituste jaoks isegi 1 hektari suurust muruplatsi autode parkimiseks. Vanamõisa käsitöölaat algas väikese külalaadana, kuid nüüd on sellest saanud Eesti suurim käsitöölaat, kus astub üles pea 500 kaupmeest ja väiketootjat ja ligi 15 000 külastajat. Käsitöölaata on korraldanud juba aastast 2002 MTÜ Vanamõisa küla koos paljude vabatahtlikega. Laadal müüdavatele esemetele on kohustuslik vaid üks komponent - ehe eestimaine päritolu. Käsitöölaat  on koguperesündmus, mille päevaprogrammis leidub põnevaid tegevusi igaühele. Kuni aastani 2001 kuulus asukoht kohalikule külamehele Raivo Viidule, kes müüs paiga ühe krooni eest külale kasutada. Vabaõhukeskust on arendatud sellest ajast saati. Tõsisemalt hakati arendama alles aastal 2006, kui mõned aktiivsemad külaelanikud koos MTÜ-ga lõkkeplatsist huvi tundma hakkasid. Parandust finantseeris nii Euroopa Liit kui ka Saue vald. sellest ajast peale omandas asukoha Saue vald, kes omakorda rendib seda MTÜ Vanamõisa Külale. Nii kujuneski Vanamõisa küla lõkkeplatsist Vanamõisa vabaõhukeskus. Karavanipark ja kämpingud asuvad Vanamõisa vabaõhukeskuse kõrval. Kohti jagub 80-le auto- ja haagissuvilale. Karavanpark pakub omaltpoolt: dušše ja WC-d, kööki ja väligrilli, pesumasinat ja -kuivatit, võimalust tühjendada suvila tualetti, joogivett auto veepaakide täitmiseks. Karavanipargi kohvikus on müügil esmatarbevahendid, suveniirid, auto- ja haagissuvila varustus ning karastusjoogid. Võid kohvikus kasutada ka tasuta Wi-Fi-võrku. Vanamõisa (Saue) Vanamõisa vabaõhukeskus. "Meist". Vaadatud 04.04.2020. Saue vald. "Vanamõisa küla". Originaali arhiivikoopia seisuga 13.05.2020. Vaadatud 02.04.2020. Lastega.ee. "Vanamõisa vabaõhukeskus". Vaadatud 03.04.2020. "Vanamõisa käsitöölaat". Vaadatud 03.04.2020. Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liit. "Vanamõisa Käsitöölaat". Vaadatud 03.04.2020. Vanamõisa vabaõhukeskus. "Karavanipark". Vaadatud 04.04.2020.
Nenzing

Nenzing on alev Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Schruns

Schruns on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas Montafoni orus. Läänes võib näha üht Vorarlbergi populaarsemat matkamis- ja ronimismäge Zimbat, mida kutsutakse Vorarlbergi Matterhorniks. Schruns asub 690 m kõrgusel merepinnast Montafoni orus Litzi jõe ääres, mis on Illi jõe lisajõgi. Kõrvalorg, mida nimetatakse Silbertaliks, algab Schrunsist. Piirkonnas on kõrge mägismaa, kuhu rongid ja suusaliftid enam ei sõida. Umbes 45,2% alast on kaetud metsaga, 18,1% on mägine. Schruns oli 1920. aastate alguses aastaid Ernest Hemingway lemmiksuusakeskus. Ta talvitas seal oma esimese naise Hadley ja vanema pojaga (kes oli siis alles imik) ning vaatas üle "Ja päike tõuseb" käsikirja. Hemingway klassikalises loos "The Snows of Kilimanjaro" meenutatakse kolmandas stseeni esimeses minevikupildis Shrunsi mälestusi. Need lume- ja liustikusuusatamise pildid seisavad vastu põhiloo Serengeti tasandiku kirjeldusele ja näevad ette eelseisvat teekonda Kilimanjaro lumme. Richard Nikolaus von Coudenhove-Kalergi suri seal 1972. aastal, tõenäoliselt insuldi tõttu. Elisabeth Schwarzkopf elas külas oma elu viimastel aastatel ja suri seal 2006. aastal. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Doreen Massey

Doreen Barbara Massey FRSA FBA FAcSS (3. jaanuar 1944 Manchester – 11. märts 2016 London) oli Briti geograaf ja sotsiaalteadlane. Ta tegeles peamiselt marksistliku geograafia, feministliku geograafia ja kultuurigeograafiaga. Ta oli Open University geograafiaprofessor. Massey õppis Oxfordi ülikoolis ja USA Pennsylvania ülikoolis. Tema peamisteks uurimisteemadeks olid globaliseerumine, ebavõrdsus regionaalarengus, linnad ja koha mõiste. Lisaks tänapäeva Lääne ühiskonnale, uuris ta ka Nicaraguat, Lõuna-Aafrikat ja Venezuelat. Tema teooriad ruumi, koha ja võimu kohta on olnud väga mõjukad erinevates distsipliinides. Ta on kirjutanud ja toimetanud arvukalt raamatuid, neist olulisemad on "Ruum, koht ja sugupool" (Space, place, and gender, 1994), "Ruumiline tööjaotus: sotsiaalsed struktuurid ja tootmise geograafia" (Spatial divisions of labour: social structures and the geography of production, 1995) ja "Ruumile" (For Space, 2005).
Bartholomäberg

Bartholomäberg on vald ja populaarne turismikeskus Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Annikoru

Annikoru (endine Soova) küla asub Tartu maakonnas Elva vallas. Annikoru oli enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal Konguta valla keskuseks. Külas on vallavalitsus, kool, Konguta rahvamaja ja raamatukogu. Annikorul asub ka Kavilda (ehk Soova) ürgorg. Asula juurest avaneb kaunis vaade Kavilda ürgorule ja endisele Aru mõisa ehk Uue-Kavilda mõisapargile. Ajalooliselt asus küla Puhja kihelkonnas. Kavilda ürgorg Annikoru külas Konts ja Varvas Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018. Tutvustus portaalis Eestigiid.ee Kaart (Mapquest)
Blons

Blons on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas. 1954. aasta Blonsi lumelaviinid Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Bludesch

Bludesch on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://vorarlberg.at/at.gv.wien.vlbg.portal/documents/21336/90918/Tabellenteil+Dezember+2018+und+Jahresdurchschnitt+2018.xlsx https://vorarlberg.at/at.gv.wien.vlbg.portal/documents/21336/90918/Bev%C3%B6lkerung+Stichtag+31.+Dezember+2018.pdf
Sokal (Ukraina)

Sokal (ukraina Сокаль) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Tšervonohradi rajoonis. Kuni 2020. aastani oli linn Sokali rajooni halduskeskus. Sokal asub Bugi jõe paremal kaldal, Poola piirist umbes 15 km kaugusel, Lvivist ligikaudu 76 km põhjas. Sokalit on esmamainitud 1377. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1424. aastal. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks 1772. aastal Austria keisririigi võimu alla. 1918–1939 oli Sokal Poola koosseisus. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sokali elanikest ukrainlasi 95,64%, venelasi 3,15%, valgevenelasi 0,43% ja poolakaid 0,18. Сокаль Мой штетл Національний склад міст Datatowel.in.ua
Krievragciems

Krievragciems on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Ķūļciemsi valla kirdeosas. Küla asub merepinnast 4 meetri kõrgusel Engure järve kaldal ja jääb osaliselt Engure järve loodusparki. Krievragciems asub valla keskusest Ķūļciemsist 2,7, piirkonna keskusest Talsist 34 ja Riiast 94 kilomeetri kaugusel. Külas asub kohalik kalmistu. Sinna jääb ka Krievragsi bussipeatus. Aastal 2015 oli Krievragciemsis 33 elanikku, aastal 2017 ja 2020 oli elanikke 30. Vietvārdu datubāze, vaadatud 5.04 2020 "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 17. mail 2020.
Jaunpļavas

Jaunpļavas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Talsi piirkonnas Ķūļciemsi valla kaguosas. Küla asub merepinnast 4 meetri kõrgusel Dursupe jõe kaldal ja jääb osaliselt Engure järve maastikukaitsealale. Jaunpļavas asub valla keskusest Ķūļciemsist 7, piirkonna keskusest Talsist 39 ja Riiast 83 kilomeetri kaugusel. Suurem osa külast jääb Zentene valda, kus moodustab ametlikult eraldiseisva küla. Jaunpļavas on tekkinud endise karjamõisa juurde, mis rajati Engure järve veetaseme alandamise järel. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
Upenieki (Ķūļciemsi vald)

Upenieki on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Talsi piirkonnas Ķūļciemsi valla lääneosas. Küla asub merepinnast 9 meetri kõrgusel Dzedrupe jõe ääres. Upenieki asub valla keskusest Ķūļciemsist 3, piirkonna keskusest Talsist 29 ja Riiast 90 kilomeetri kaugusel. Küla rajati nõukogude perioodil kohaliku kolhoosi karjafarmi juurde. Vietvārdu datubāze, vaadatud 5.04 2020
Dzedri

Dzedri (vanasti ka Dzedruciems) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Talsi piirkonnas Ķūļciemsi valla idaosas. Küla asub merepinnast 4 meetri kõrgusel Dzedrupe jõe ja Engure järve kaldal. Dzedri jääb osaliselt Engure järve maastikukaitsealale. Küla asub valla keskusest Ķūļciemsist 2,7, piirkonna keskusest Talsist 31 ja Riiast 88 kilomeetri kaugusel. Dzedri oli vanasti Nurmuiža mõisale kuuluv kaluriküla. Aastal 1937 valmis sealne luteri kirik. Aastail 1945-1951 oli küla Dzedri külanõukogu halduskeskuseks.
Keila Terviserajad

Keila Terviserajad on loodusrajad Keila linna edelaosas umbes 72-hektarisel männimetsaga kaetud maa-alal. Terviseradadel asuvad liikumis-, rulluisu- ja suusarajad ning kaks kettagolfi parki. Lisaks on seal jalgpalliväljakud, miniseikluspark lastele, kelgunõlv ja välijõusaal. Keila Terviseradadelt algab 7 km pikkune matkarada. Pärast võõrvägede lahkumist 1990. aastatel hakati endise tankipolgu territooriumile rajama suusaradasid. Terviseradade hoogsam ülesehitus algas 2007. aastal, kui leiti rahastus Norra ja Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismide kaudu. Suvel kasutati radasid looduses matkamiseks, rattasõiduks, jooksmiseks, jalutamiseks või kepikõnniks. 28. augustil 2007 asutati piirkonna haldamiseks Sihtasutus Keila Terviserajad. 2008. aastal sai alguse kunstmurukattega jalgpalliväljaku ehitamine. 2013. aasta augustis anti Keila terviseradade haldamine üle Keila tervisekeskusele. 3 terviserada tervisejooksu ja -kõnni, kepikõnni jaoks 2 kettagolfi parki kokku 36 rajaga murdmaasuusarajad pikkusega 4 km, 5 km ja 7,5 km, lisaks 3 km valgustatud suusarada 3 eri pikkusega kiir-rulluisurada pikkusega 0,7–2,5 km jõulinnak harrastusvõimlemiseks Jalgrattasport Kelgutamine Suusatamine Kettagolf "Keila terviserajad". terviserajad.ee. Vaadatud 04.04.2020. "Keila Terviserajad". Spordiregister. Vaadatud 04.04.2020. "Terviserajad". keilasport.ee. Vaadatud 04.04.2020.
Vääna vasallilinnus

Vääna vasallilinnus oli linnus Harjumaal. Nüüdisajal jäävad linnuse varemed Vääna külla Harju maakonnas. Vääna vasallilinnus arvatakse olevat rajatud 1500. aasta paiku. Oletatakse, et Vääna linnus kuulus koos Harku, Lagedi, Keila, Kiiu ja teiste väikeste vasallilinnustega Tallinna ümbritsenud kaitserajatiste võrku. Suhteliselt väikese majalinnuse varemeid muudeti ning neile lisati uusgooti elemente tõenäoliselt 19. sajandi alguses mõisapargi kujundamise ajal. Varemeid on varem peetud ka Vääna mõisniku poja kunstnik Otto Magnus von Stackelbergi poolt tollase romantismiihaluse mõjul kujundatud varemetepargi elemendiks. Vääna linnuse täpsem kujunemislugu ja arhitektuuriline iseloom vajavad senisest põhjalikumaid uuringuid. Nüüdisajal asuvad linnuse varemed endise Vääna mõisa pargis härrastemajast põhja pool. Tagumine torn Torni hästi säilinud aknaava Torni värava sillused ja suur laskeava Vääna vasallilinnus kultuurimälestiste riiklikus registris
Eesti Näitlejate Liidu auraha

Eesti Näitlejate Liidu auraha on Eesti Näitlejate Liidu antav iga-aastane auhind, mille pälvib tunnustatud näitleja, kes on millegipärast jäänud ametliku tunnustuseta. Auraha antakse ühele näitlejate liidu liikmele üle reeglina rahvusvahelisel teatripäeval. 1999 Kärt Tomingas 2000 Andrus Vaarik 2001 Hannes Kaljujärv 2002 Helle Meri 2003 Lembit Ulfsak 2004 Raine Loo 2005 Sepo Seeman 2006 Lii Tedre 2007 Jaan Willem Sibul 2008 Raivo Rüütel 2009 Kais Adlas 2010 Toomas Suuman 2011 Ester Pajusoo 2012 Helle Laas 2013 Peeter Jakobi 2014 Külliki Saldre 2015 Raivo E. Tamm 2016 Luule Komissarov 2017 Andres Tabun 2018 Ene Järvis 2019 Volli Käro 2020 Raivo Adlas 2021 Andres Ots 2022 Raimo Pass 2023 Ivo Uukkivi 2024 Anneli Rahkema "Eesti Näitlejate Liidu auraha. Eesti Näitlejate Liit". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. veebruar 2020. Vaadatud 5. aprillil 2020.
Kotka tervisemaja

Kotka tervisemaja on tervisemaja Tallinnas Kristiine linnaosas aadressil Kotka 12. Maja avati jaanuaris 2017. aastal. Kotka tervisemaja on üks suurim ja kõige uuem erameditsiinikeskus Baltikumis. Kliinikutes on tipptasemel tehnika ja spetsialistid perearstist plastilise kirurgiani. Kotka tervisemaja eesmärk on pakkuda kõrgel tasemel raviteenust Eesti inimestele. Tervisemaja koosneb 3 majast, millel on 3 korrust. Majade üldpind kokku on ligikaudu 6000 ruutmeetrit. Tervisemaja tegevjuht on Raul Niin ja turundusjuht Gerly Kullamaa. A majas tegutsevad Rosenthali Perearstikeskus, naistearst Reet Laasik, Jalaravi Kliinik, Benu Apteek, Niine Nahakliinik, Sakala Hambaravi ja kohvik Viktus. B majas Mammograaf Radioloogiakliinik ja Kotka Erahaigla. C majas on ilusalong Sinu ilu, Reio Vilipuu Taastusravikliinik, Kotka Silmakabinet, Audiomed Kuulmiskeskus ja tarvikute pood, Foot Care Center, Astra Kliinik, Babysport, FysioMedica ning Marienthali Kliinik, Selver, lillepood Lilledkoju, ilusalong Ilukompass ja Lens Optika prillipood. "Postimees". "Kotka tervisemaja asukoht-parkimine". "Kotka tervisemaja kliinikud ja teenused".
Jaroslav Naď

Jaroslav Naď (sündinud 21. märtsil 1981 Nitras) on Slovakkia poliitik, ta kuulub erakonda Tavalised inimesed ja iseseisvad isiksused (Obyčajní Ľudia a nezávislé osobnosti). Ta oli 21. märtsist 2020 15. maini 2023 Slovakkia kaitseminister. Naď sündis aastal 1981 Nitras. Ta on lõpetanud Banská Bystricas oleva Matej Beli Ülikooli, aastal 2004 magistrina politoloogia alal, aastal 2018 kaitses ta kindral Milan Rastislav Štefániki Relvajõudude Akadeemias riikliku ja rahvusvahelise julgeoleku osakonnas PhD kraadi. Ta töötas aastast 2003 Slovakkia kaitseministeeriumis. Ta sai 21. märtsil 2020 Slovakkia kaitseministriks. Jaroslav Naď'i koduleht (slovaki keeles)
Rohatõn

Rohatõn (ukraina Рогатин, poola Rohatyn) on linn Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis Ivano-Frankivski rajoonis. Kuni 2020. aastani oli Rohatõni rajooni halduskeskus. Rogatõn asub Ivano-Frankivskist umbes 56 km põhjas ja Lvivist ligikaudu 64 km kagus. Rohatõnit on esmamainitud 1184. aastal, linnaõigused sai 1415. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rohatõni elanikest ukrainlasi 98,91% ja venelasi 0,73%. Legendi järgi oli Rohatõnist pärit Hürrem Sultan (Roksolana). Рогатин - карта историко-культурного наследия Shtetl Routes Національний склад міст Datatowel.in.ua Рогатин. Місто сонця і Роксолани Укрінформ, 17. oktoober 2017
Kala-Jüri talu

Kala-Jüri talu (rahvasuus ka Kalari) asub Järvamaal Paide linnas Valasti külas (kuni 1939. aastani Kuksema vallas ja seejärel kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini Roosna-Alliku vallas). Kala-Jüri talu asub Valasti küla keskosas, Roosna-Alliku – Järva-Jaani maanteest 200 m põhja pool, külatee ääres, selle idaküljel. Talu juurde kuulub ka metsa- ja põllumaad. Õuemaad on talul 0,26 hektarit. 22. märtsil 1910 ostis Hans Ilves (1860–1950) talu endale, olles juba varem seal elanud koos naise Anna (1863–1939) ja viie lapsega (3 tütart ja 2 poega). Kummagi poja auks istutas Hans väravasse saare, millest praeguseks on alles vaid üks, sest teine murdus tormi käigus. Talu pidas edasi nende vanim poeg Johannes Friedrich Ilves (1892–1943). 1930. aastatel oli talus kuus lehma, kaks hobust, sead, kanad, kasvatati teravilja ja lina. Tavapärane talupidamine kestis Nõukogude võimuni. Rehielamu ei ole säilinud, kuid alles on elumaja (koos juurde ehitatud verandaga), mille Hans Ilves endale vanaduspõlves ehitas. 1980. aastatel naasis kodutallu Johannes Friedrich Ilvese ja tema naise Lucie Ilvese (1897–1988) vanim tütar Hedvig Marianne Noormägi (1922–), kes hakkas tegelema aiaharimise ja iluaiandusega. Sellega pälvis ta 2006. aastal peaministrilt tänukirja ja mastivimpli kauni kodu eest. Talu asub 1997. aastal kultuurimälestisena registreeritud asulakohal (9773, asulakoht), kus maapinnas on säilinud inimtegevuse tagajärjel tekkinud kultuurikiht. Kala-Jüri talu maa-alal asub ka samal ajal registreeritud kultuskivi (9775, kultusekivi). Kivi on talust 150 m kagu pool. Vanasti asus see Kala-Jüri ja Vainu (Kala-Jüri naabertalu) talude piiril. Kultuurimälestiste riiklik register. Kättesaadav: https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=imagegallery&id=9775 (30.03.2020) Maaamet X-GIS. Kättesaadav: http://xgis.maaamet.ee/xGIS/XGis?app_id=UU82&user_id=at&bbox=601448.235681134,6546487.12606243,603763.61726293,6547726.2010917&LANG=1 (02.04.2020) Geni. Kättesaadav: https://www.geni.com/people/Hans-Ilves/6000000009998137233 (31.03.2020) Geni. Kättesaadav: https://www.geni.com/people/Anna-Ilves/6000000009976778433 (31.03.2020) Jutustatud lood. Hedvig, sündinud 1922 Geni. Kättesaadav: https://www.geni.com/people/Johannes-Friedrich-Ilves/6000000009998218423 (31.03.2020) Järva Teataja. Kättesaadav: https://jarvateataja.postimees.ee/2066119/peaminister-tunnustas-kauneid-kodusid (31.03.2020) Eestigiid. Kättesaadav: http://www.eestigiid.ee/?CatID=279&ItemID=1329 (01.04.2020) 9773, asulakoht 9775, kultusekivi
Elektrijaam

Elektrijaam on energia muundamise seadmete ja rajatiste kompleks, mis toodab elektrienergiat teistest energialiikidest. Elektrijaamu liigitataksegi selle järgi, millist liiki energiat – primaarenergiat – elektrienergiaks muundatakse: soojuselektrijaamad – kütuse põletamisel vabanev keemilise sideme energia; hüdroelektrijaamad – hüdroenergia; loodeteelektrijaamad - Maa-Kuu süsteemi pöörlemise energia tuumaelektrijaamad– tuumaenergia; tuuleelektrijaamad – tuuleenergia; päikeseelektrijaamad – päikeseenergia; geotermaalelektrijaamad – geotermaalenergia (maasisene soojus). Soojuselektrijaamadeks laiemas tähenduses loetakse kõik elektrijaamad, mis põhinevad nii kütuse põletamisel kui ka soojuse otsesel kasutamisel, seega siis ka tuuma-, päikesesoojus- ja geotermaalelektrijaamad. Kui soojuselektrijaam annab tarbijale lisaks elektrienergiale ka soojust, nimetatakse seda koostootmisjaamaks. Elektrijaamades muundatakse primaarenergia elektrienergiaks peamiselt mehaanilise energia vahendusel turbiini abil: soojuselektrijaamas paneb elektrigeneraatori pöörlema auruturbiin või gaasiturbiin, hüdroelektrijaamas hüdroturbiin ja tuuleelektrijaamas tuuleturbiin. Peamiselt teisaldatavas elektrijaamas võib elektrigeneraatorit käitada sisepõlemismootor. Primaarenergia vahetu muundumine elektrienergiaks toimub fotoelektrilises päikeseelektrijaamas, samuti kütuseelementide kasutamise korral. Primaarenergiat elektrienergiaks muundav seadmestik moodustab tavaliselt tervikliku ploki. Enamasti töötab elektrijaamas rööbiti mitu energiaplokki. Lisaks energiaplokkidele kuuluvad jaama koosseisu energiakandjate vastuvõtu ja töötlemise seadmed, juhtimis- ja reguleerimisseadmed, elektrienergia väljastamise ja jaotamise seadmed, samuti mitmesugused abiseadmed ja hoonestus. Elektrijaamast läheb elektrienergia elektriliini(de) kaudu elektrivõrku. Endel Risthein. Sissejuhatus energiatehnikasse
Kärdla-Tõrvanina matkarada

Kärdla-Tõrvanina matkarada oli 5,5 km pikkune matkarada Hiiumaal Tareste maastikukaitsealal. Ühesuunaline rada kulges läbi mitmesuguste metsa- ja rannikukoosluste mööda rannaäärt Kärdlast Tõrvaninale. Tee läbimine võttis tavapärase käimiskiiruse juures keskmiselt 2–3 tundi. Rada lõppes Tõrvanina telkimisala ja liivarannaga. Samuti oli raja alguses madal vaatlustorn ja raja keskel autobaasi lõkkekoht. Matkarajal ei tohtinud liikuda jalgrataste ega mootorsõidukitega. Raja alguseks oli Kärdla Tiigi tänava lõpp, kus asub ka parkla. Tiigi tänava lõpus asuvast arteesia kaevust on võimalik torust voolavat joogivett kaasa võtta. Matkajatele olid rajal abiks suunaviited, 3 infotahvlit ja 5 huvipunkti. Matkarada piiras ühest küljest mererand, läbitavad maastikud olid vaheldusrikkad. Metsas esineb nii kuivemaid kui ka märjamaid metsatüüpe, soostunud alasid ning märjemates kohtades olid laudteed. Suveperioodil ei olnud rada enamasti märg ning pääses kuiva jalaga. Rajal asus algselt kolm lõkkekohta, üks telkimisala, kaks vaatetorni ja kaks parklat. Jaanuaris 2019 sulges Riigimetsa Majandamise Keskus Kärdla-Tõrvanina matkaraja. Probleem seisnes ühe eraomaniku soovimatuses lubada matkaraja läbimist oma maal. Katkine laudtee põhjustas libedust ja muid ebamugavusi, mistõttu see võeti kevadel 2021 üles. Laudtee purustasid massilised tormiheited. Teiseks sulgemispõhjuseks oli Varese metsaparandusobjekti kaevetööd Kärdla-Tõrvanina matkarajal. Riigimetsa Majandamise Keskusel on kavas tulevikus matkarada osaliselt taastada. "Loodusega koos". "Coastal hiking". "Vald Hiiumaa".
Aegviidu-Kõrvemaa puhkeala

Aegviidu-Kõrvemaa puhkeala ulatub Peterburi maanteest Tallinna–Tartu maanteeni. Puhkeala jääb mitme kaitseala territooriumile ning seal leidub metsade kõrval ka soid-rabasid, järvi, vallseljakuid ja orge. Tegemist on suurepärase piirkonnaga looduses viibimiseks igal aastaajal: saab nii matkata, jalgrattaga sõita, suusatada, tõsisemalt treenida kui niisama jalutada. Hästi varustatud telkimisalad ja lõkkekohad kutsuvad jalga puhkama ja piknikku pidama. Rohkelt võimalusi loob piirkond loodusfotograafidele, linnu- ja loomavaatlejatele ning seenelistele-marjulistele. Puhkeala keskus on Aegviidu külastuskeskus. See asub kaunite Kõrvemaa metsade ja järvede keskel Aegviidu alevi südames. Alal asub veel Simisalu loodusmaja, mille kompleks on sobilik erinevateks sündmusteks, seminarideks ja looduslaagriteks ning vahepausi aitame soovi korral täita retkega metsas või rabas. Krani lõkkekoht Kurisoo lõkkekoht Kulli lõkkekoht Oru lõkkekoht Noku lõkkekoht Mägede lõkkekohad Kalajärve lõkkekoht Matsimäe karjääri lõkkekoht Paunküla lõkkekoht Napu lõkkekoht Rava lõkkekoht Tamme lõkkekoht Voose lõkkekoht Tõõrakõrve lõkkekoht Paunküla mägede matkarada Järvi-Aegviidu matkarada Kalmeoja-Aegviidu matkarada Aegviidu-Hirvelaane matkarada Aegviidu-Oostriku matkarada Alavere-Aegviidu matkarada Simisalu-Matsimäe loodusrada Tammsaare-Järva-Madise loodusrada Kakerdaja loodusrada Sõõriksoo loodusrada Uuejärve loodusrada Jussi loodusrada Paukjärve loodusrada Nikerjärve telkimisala Venemäe telkimisala Jussi telkimisala Paukjärve telkimisala Järvi Pärnjärve telkimisala Järvi Pikkjärve telkimisala Matsimäe Pühajärve telkimisala Hiieveski telkimisala Koersilla parkla Kaksiksilla parkla "Aegviidu-Kõrvemaa puhkeala". Vaadatud 6.04.2020. "Aegviidu külastuskeskus". Vaadatud 6.04.2020. "Simisalu loodusmaja".