laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
8. sajand

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat | 2. aastatuhat | ► ◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | 9. sajand | 10. sajand | ► 700. aastad | 710. aastad | 720. aastad | 730. aastad | 740. aastad | 750. aastad | 760. aastad | 770. aastad | 780. aastad | 790. aastad 8. sajand ehk VIII sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise kaheksas sajand, mis algas 1. jaanuaril 701 ja lõppes 31. detsembril 800. Keskaja seda osa nimetatakse varakeskajaks. ... 711–718 vallutasid Põhja-Aafrikast tulnud maurid enamuse Pürenee poolsaarest, kolme väikest piirkonda ei vallutatud, Astuuria, Navarra ja Aragón. Läänegootide kuningriigi lagunemine ja moslemite Al-Ándalusi moodustumine 732. aastal tungisid Umaijaadide kalifaadi väed Frangi riiki, Poitiers' lahingus Karl Martelli Frangi riigi väed võitsid araablasi. Karli võitu on tihti peetud maailmaajaloos otsustavat tähtsust omavaks, millega päästetud Euroopa kristlik tsivilisatsioon moslemite invasioonist. Karl Suure Saksi sõjad (772–804) 772. aastal Karl Suure sõjakäigu järel Itaaliasse, langobardi kuninga Desideriuse kukutamine ja Paavstiriigi moodustumine, mis hõlmas enamiku Kesk-Itaaliast 790. aastatel purustas Karl ka Pannoonias asunud avaaride khaaniriigi 793 – viikingiaja rüüsteretkede algus Anglosaksi Inglismaa, Seitse kuningriiki: East Anglia kuningriik, Mercia, Northumbria, sealhulgas alamkuningriigid Bernicia ja Deira, Wessex, Essexi kuningriik, Kenti kuningriik, Sussexi kuningriik ‘Abd ar-Raḩmān I 731–788, Córdoba emiraadi rajaja, esimene Córdoba emiir (756–788) Andaluusias Beda Venerabilis Du Fu 712–770, silmapaistev hiina luuletaja Tangi dünastia valitsusajal Halvdan Øysteinsson «den gavmilde og matille» Karl Martell 688–741, Frangi riigi majordoomus aastatel 717–741 Karl Suur 742, 743, 747 või 748–814, Frangi kuningas 768–814 ja Frangi keiser 800–814 Li Bo 701–762, hiina luuletaja Tangi dünastia ajal, nimetatakse teda tihti hiina luuletajate seas kõige märkimisväärsemaks Liutprand, Langobardide kuningas Pippin Lühike 714–768, Frangi riigi kuningas 756–768 Walburga umbes 710–779, inglise misjonär Saksamaal, katoliku ja õigeusu pühak. ... 700. aastad: (700), 701, 702, 703, 704, 705, 706, 707, 708, 709 710. aastad: 710, 711, 712, 713, 714, 715, 716, 717, 718, 719 720. aastad: 720, 721, 722, 723, 724, 725, 726, 727, 728, 729 730. aastad: 730, 731, 732, 733, 734, 735, 736, 737, 738, 739 740. aastad: 740, 741, 742, 743, 744, 745, 746, 747, 748, 749 750. aastad: 750, 751, 752, 753, 754, 755, 756, 757, 758, 759 760. aastad: 760, 761, 762, 763, 764, 765, 766, 767, 768, 769 770. aastad: 770, 771, 772, 773, 774, 775, 776, 777, 778, 779 780. aastad: 780, 781, 782, 783, 784, 785, 786, 787, 788, 789 790. aastad: 790, 791, 792, 793, 794, 795, 796, 797, 798, 799 800
Üleandmise leping

Üleandmise leping oli Eesti esimene välisleping, mis sõlmiti 19. novembril 1918 Riias Saksa valitsuse esindaja August Winnigi ja Eesti Ajutise Valitsuse esindajate vahel. RT 1918, 1. Baltimaade jaoks määratud Saksa riigi peavoliniku hra August Winnigi ja Eesti Ajutise Valitsuse esitajate hrade teedeministri Petersoni, Dr. Koniku, vann. adv. Birki, kaupm. Puhki ja Heinrich Luhti vahel: 1. Ülemat riigivõimu Eesti etnografilises piirkonnas käsitab Eesti ministerium Ajutise Valitsuse kujul, kes Eesti Maapäeva ees vastutav. 2. Kogu valitsemine selles piirkonnas läheb, niivõrd kui see juba sündinud ei ole, 21. novembrist saadik Eesti Valitsuse asutuste kätte. Ühtlasi võetakse üle kõik bürood, laduruumid, inventar, tagavarad ja kassaseisud, niivõrd kui palju nad mitte sõjaväe omandus ei ole. Idapanka ja teistesse rahaasutustesse mahutatud avalikud (riigi ja kogukonna asutuste) rahad lähevad Eesti Valitsuse omandusesse üle. 3. Kuni sõjaväed maale jäävad, pole neil mingit õigust valitsuse ja administratiiv-asjadesse segada. Maavalitsus muretseb, sõjaväelaste teenistuse kohtadega käsikäes käies ja ladudes olevaid tagavarasid kaasa tarvitades, sõjaväelaste korterite ja söögi eest. Eesti Valitsus saab vägede väljaviimise sammude üle alatasa informeritud. Väljaviimise juures tulevad üle anda sõjavägee poolt tarvitatud sisseseaded, niivõrd kui nad maal eest olid leitud. 4. Postiühenduse võtab Eesti Valitsus üle. Telegrahv ja telefon jäävad ajutiselt kuni edaspidise kokkuleppimiseni sõjaväevalitsuse alla. Elanikud võivad olevaid sisseseadeid piiramatalt tarvitada; Eesti Valitsus võib võrgu ülesehitamist ja uute sisseseadete ehitamist viibimata alustada. 5. Raudtee asjanduse ülevõtmiseni saadab Eesti Valitsus oma komissarid Sõjaväe-Raudtee-Direktsioni (M. E. D.) selle alam-asutuste ja jaamade juure, et niihästi sõjaväelise, kui ka kodanlise läbikäimise tarvidust täita. Raudtee tööliste ja teenijate töötingimised saavad kohe läbi katsutud ja parandatud. 6. Väljavedu seatakse Eesti Valitsuse asutuste kontrolli alla, kes seda niivõrd, kui see mitte sõjaväe varandusse ei puutu, takistada võivad. Esialgu lahtiseks jääb kokkulepe maal kokkuostetud tooresainete kohta. 7. Eesti etnografiline piirkond lahkub Ülem-ida tollipiirist välja. Sissevõetud tollimaksud käivad üleüldisesse lõpuarvesse. 8. Tartu ülikool läheb kõige hiljem praeguse semestri lõpul Eesti Valitsuse kätte üle. 9. Mõlemad pooled soovivad edaspidiseid läbirääkimisi kõige paremas läbisaamises korraldada. Valmistatud: Riias, 19. Novembril 1918. August Winnig. F. Peterson. V. Puhk. Dr. Konik. H. Luht. A. Birk. Tõlge alguskirjast õige: E. A. V. asjade valitseja: Ed. Laaman. [1]
4. sajand

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat | 2. aastatuhat | ► ◄ | 2. sajand | 3. sajand | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► 300. aastad | 310. aastad | 320. aastad | 330. aastad | 340. aastad | 350. aastad | 360. aastad | 370. aastad | 380. aastad | 390. aastad 4. sajand ehk IV sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise neljas sajand, mis algas 1. jaanuaril 301 ja lõppes 31. detsembril 400. ... Ambrosius Augustinus Constantinus Suur Ermanarich Julianus Apostata Theodosius I ... 300. aastad: 301, 302, 303, 304, 305, 306, 307, 308, 309 310. aastad: 310, 311, 312, 313, 314, 315, 316, 317, 318, 319 320. aastad: 320, 321, 322, 323, 324, 325, 326, 327, 328, 329 330. aastad: 330, 331, 332, 333, 334, 335, 336, 337, 338, 339 340. aastad: 340, 341, 342, 343, 344, 345, 346, 347, 348, 349 350. aastad: 350, 351, 352, 353, 354, 355, 356, 357, 358, 359 360. aastad: 360, 361, 362, 363, 364, 365, 366, 367, 368, 369 370. aastad: 370, 371, 372, 373, 374, 375, 376, 377, 378, 379 380. aastad: 380, 381, 382, 383, 384, 385, 386, 387, 388, 389 390. aastad: 390, 391, 392, 393, 394, 395, 396, 397, 398, 399 400
Ääremängija

Ääremängija on sportmängus mängija positsioon. Jalgpalluri positsiooni kohta vaata Poolkaitsja#Ääremängija Korvpalluri kohta vaata Korvpall#Mängijate positsioonid
Paul Sepp

Paul Sepp (28. oktoober 1885 Orava vald – 18. veebruar 1943 Tallinn) oli eesti lavastaja ja teatripedagoog. Ta õppis aastani 1899 Pihkva linnakoolis ja 1906–1907 Peterburis J. Jurjevi erateatrikoolis. Töötas Venemaal näitlejana, kuid viibides 1908–1910 sõjaväeteenistuses, kaotas hääle ning pühendus seejärel näitejuhitööle.  Pikemalt artiklis Draamastuudio teatrikool Paul Sepp rajas 1920. aastal koos kirjastaja Peter Leokesega Tallinnas omanimelise erateatristuudio (aastast 1921 Draamastuudio teatrikool ja tegutses vaheaegadega selle juures kuni 1933. aastani, mil kool majanduslike raskuste tõttu suleti. Ta juhtis 1932–1940 oma erateatristuudiot ja oli 1938–1941 Tallinna Konservatooriumi Riiklikus Lavakunstikoolis õppejõud. Töötas lavastajana 1920–1924 Draamateatris ja 1929–1936 Draamastuudio Teatris, 1925 Vanemuises, 1925–1929 Estonias ja 1927–1928 ühtlasi Rändteatris. 1924 viibis õppereisil Saksamaal. Paul Sepp on kahe filmi režissöör: mängufilm "Armastuse pisielukas" (1921) ja dokumentaalfilm "Eesti Raamat. Pildistusi eesti kirjanduse neljasaja-aastaselt arenguteelt" (1935, Eesti Kultuurfilm). Esmaspäev: piltidega nädalleht, nr. 15, 9 aprill 1934 EE 12. köide, 2003: 510. Paul Sepp. Eesti Filmi Andmebaas Paul Sepp. Eesti Teatriliit.
Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riiklik Rahvusvaheliste Suhete Instituut

Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riiklik Rahvusvaheliste Suhete Instituut (lühend MGIMO; vene Московский государственный институт международных отношений МИД России, venekeelne lühend МГИМО) on rahvusvaheliste suhete ja diplomaatia õpetamisele spetsialiseerunud riiklik kõrgkool Venemaal. MGIMO asutamisajaks loetakse 14. oktoobrit 1944, kui Moskva Riikliku Ülikooli Rahvusvaheliste Suhete Kooli baasil moodustati iseseisev instituut. Algul õppis instituudis 200 üliõpilast ning selles olid rahvusvaheline, majandus- ja õigusteaduskond. 1946. aastal muutus instituut rahvusvaheliseks. 1954. aastal liideti instituudiga Moskva Idauuringute Instituut ning moodustati ida osakond. 1969. aastal rajati rahvusvahelise õiguse teaduskond ja rahvusvahelise ajakirjanduse teaduskond. 1991. aastal loodi rahvusvahelise ettevõtluse ja asjaajamise teaduskond. 1994. aastal sai instituut ülikoolistaatuse. 1998. aastal rajati politoloogia teaduskond. 2000. aastal moodustati eraldi rahvusvahelise energiapoliitika ja diplomaatia instituut. MGIMO-s õpib ligikaudu 6000 üliõpilast ning selle on läbi aegade lõpetanud ligikaudu 30 000 inimest. MGIMO all tegutseb 7 teaduskonda ja 6 instituuti ning koolis on võimalik õppida 53 võõrkeelt. MGIMO koduleht
Aasta treener

Aasta treener on aunimetus, mida antakse aastast 1988. Aasta treener valitakse interneti vahendusel toimunud rahvaküsitluse, spordiliitude hinnangute ja spordiajakirjanike valikute liitmisel. Võitja kuulutatakse välja Eesti Olümpiakomitee auhinnagalal Spordiaasta Tähed. Aasta noorsportlane Aasta sportlane Aasta võistkond Tallinna Spordiliidu aasta treener Aasta parim treener (jalgpall) Varasemad aastad aastasportlane.eok.ee
Aasta võistkond

Aasta võistkond on aunimetus, mida antakse Eestis aastast 1969. Aasta võistkond valitakse interneti vahendusel toimunud rahvaküsitluse, spordiliitude hinnangute ja spordiajakirjanike valikute liitmisel. Võitjad kuulutatakse välja Eesti Olümpiakomitee auhinnagalal Spordiaasta Tähed. Aasta noorsportlane Aasta sportlane Aasta treener Varasemad aastad aastasportlane.eok.ee
Daniel Sturridge

Daniel Andre Sturridge (sündinud 1. septembril 1989 Birminghamis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib Australia kõrgliiga klubis Perth Glory ründajana. 2006–09 mängis Sturrindge Manchester Citys. Premier League'is saavutas Manchester City neil hooaegadel vastavalt 14., 9. ja 10. koha. Suuremad saavutused olid klubil karikavõistlustel, kus 2007 jõuti veerandfinaali ja kaotati Blackburn Roversile 0:2, ja liiga karikavõistlustel, kus 2008 jõuti veerandfinaali ja kaotati Tottenham Hotspurile 0:2, kuigi mängiti alates 19. minutist arvulises ülekaalus. Kokku mängis Sturridge Manchester Citys 21 mängu ja lõi neis 5 väravat. Sealjuures hooajal 2007/8 mängis ta üksnes 4 mängus, neist 2 korda sekkus vahetusest, aga lõi ikkagi 2 väravat. Kui Sturridge'i leping Manchesteriga otsa sai, sõlmis ta uue Chelseaga. Kuna ta oli sel ajal alla 24 aasta vana, ei olnud tal õigust ise üleminekusummat kokku leppida, vaid selle asemel tegi seda tribunal. Otsuse järgi pidi Chelsea maksma Manchester Cityle kõigepealt 3,5 miljonit naelsterlingit, millele lisandub pool miljonit nii 10., 20., 30. kui 40. mängu järel, mille Sturridge Chelseas mängib (teise koondise mängud ei tule siin arvesse). Summale lisandub 1 miljon naela, juhul kui Sturridge debüteerib Inglismaa täiskasvanute jalgpallikoondises, ja kui Sturridge kunagi edasi peaks müüdama, saab Manchester City sellest summast 15%. 31. jaanuaril 2011 laenati Sturridge hooaja lõpuni Bolton Wanderersi. Ta mängis Boltonis 12 mängu ja lõi neis 8 väravat, sealhulgas neljas esimeses mängus. Ta on alles kuues mängija Premier League'i ajaloos, kes oma neljas esimeses mängus klubi meeskonnas värava lõi. Hooaja viimases mängus Manchester City vastu sai Sturridge punase kaardi – kunagi varem polnud ta kaarti saanud. Sturridge on mänginud Inglismaa kuni 16-aastaste koondises ja hiljem kõigis teisteski oma vanusele vastavates noortekoondistes. 2011 mängis ta alla 21-aastaste Euroopa meistrivõistlustel Taanis ja kuigi ta ei löönud ainsatki väravat (Inglismaa lõi üldse ainult 2 väravat, jäi alagrupis 2 viigi ja 1 kaotusega kolmandaks ning langes välja), valiti ta turniiri sümboolsesse koondisse. Chelsea Inglismaa meister: 2009–10 FA Cup: 2009–10, 2011–12 UEFA Meistrite Liiga: 2011–2012 Liverpool UEFA Meistrite Liiga: 2018–19  Daniel Sturridge – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Profiil Liverpool FC Kodulehel
5. sajand

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat | 2. aastatuhat | ► ◄ | 3. sajand | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► 400. aastad | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | 460. aastad | 470. aastad | 480. aastad | 490. aastad 5. sajand ehk V sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise viies sajand, mis algas 1. jaanuaril 401 ja lõppes 31. detsembril 500. germaani hõimud Anglosaksid rändasid alates 5. sajandi algusest Jüütimaalt ja Põhja-Saksamaalt Britanniasse. 402 – Läänegoodid, Alarich I juhtimisel tõrjuti pärast Stilicho juhitud Rooma vägede käest Pollentia lahingus ja Verona lahingu lüüasaamist Itaaliast välja. 451 – Avarayri lahing, kristlike armeenlaste ja zoroastristliku Sassaniidide riigi vägede vahel 451 – Katalaunia lahing Lääne-Rooma keisririigi ja hunnide vägede vahel. 454 – Nedao lahing hunnidele alistatud germaanlaste ja Attila järglase Ellaci juhtimisel. Ellac hukkus ja hunnide riik lagunes. 468 – Bon Capi lahing Ida-Rooma ja Lääne-Rooma merevägede ja vandaalide vahel Kartaago rannikul. 484 – Herāti lahing Sassaniidide vägede ja hunnide vahel 486 – frankide kuningas Chlodowech I alistas liitlaste abiga Soissonsi lahingus Põhja-Gallias asunud Rooma väepealiku Syagriuse ning allutas nii oma võimule enamiku Loire'i jõest põhja poole jäävatest aladest. Seejärel sõlmis ta liidu idagootide kuninga Theoderich Suurega. 489 tungis Theoderich Suur idagootide eesotsas Itaaliasse, kus võitles germaanlase Odoakeriga, kes oli viimase Lääne-Rooma keisri kukutanud ning end Itaalia kuningaks kuulutanud. 492 aastal sõlmisid Theoderich ja Odoaker lepingu, millega pidid hakkama koos Itaaliat valitsema. 491 – Chlodovech alistas osa tüüringlaste hõimudest oma riigi idapiiril ning järgnevalt alistas ka alemannid pärast Tolbiaci lahingut. 493 – Theoderich Suur, idagootide kuningas alates 488. aastast ning läänegootide regent (511– 526) lasi Odoakeri tappa ning sai Itaalia ainuvalitsejaks. Theoderich rajas Itaalias tugeva Idagootide riigi ... Aetius Attila Augustinus Chlodovech I Odoaker Theoderich Suur ... 400. aastad: 401, 402, 403, 404, 405, 406, 407, 408, 409 410. aastad: 410, 411, 412, 413, 414, 415, 416, 417, 418, 419 420. aastad: 420, 421, 422, 423, 424, 425, 426, 427, 428, 429 430. aastad: 430, 431, 432, 433, 434, 435, 436, 437, 438, 439 440. aastad: 440, 441, 442, 443, 444, 445, 446, 447, 448, 449 450. aastad: 450, 451, 452, 453, 454, 455, 456, 457, 458, 459 460. aastad: 460, 461, 462, 463, 464, 465, 466, 467, 468, 469 470. aastad: 470, 471, 472, 473, 474, 475, 476, 477, 478, 479 480. aastad: 480, 481, 482, 483, 484, 485, 486, 487, 488, 489 490. aastad: 490, 491, 492, 493, 494, 495, 496, 497, 498, 499 500
Rangers FC

Mitte segi ajada Randers FC Rangers FC (tuntud ka nimega Glasgow Rangers) on Šotimaal Glasgow's tegutsev jalgpalliklubi, mis mängib Šotimaa kõrgliigas Scottish Premiership. Klubi kodustaadion on Ibrox Stadium, mis mahutab 50 817 pealtvaatajat, asub linna edelaosas. Rangers on Egiptuse klubi Al Ahly järel teine enim tiitleid võitnud jalgpalliklubi maailmas. Rangers on tulnud 55 korda Šotimaa meistriks ning võitnud 27 Scottish League Cupi ja 33 Scottish Cupi karikat. 1961. aastal mängis klubi UEFA karikavõitjate karika finaalis. See oli esimene UEFA võistluste finaal Briti jalgpalliklubide jaoks. Rangers võitis 1972. aastal selle turniiri kolmandal katsel (oli finaalis ka 1961. ja 1967. aastal). 2008. aastal mängiti UEFA karikavõistluste finaalis Peterburi Zeniti vastu, kuid seal tuli kaotus 0:2. Rangersi suurimaks rivaaliks on Celtic FC ning nende klubide vaheline derbi Old Firm on maailma üks tuntumaid ja vanemaid. Seisuga 31. jaanuar 2022 Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. "First Team Squad". Rangers F.C. Vaadatud 27.1.2022. Koduleht
Andrei Lobov

Andrei Lobov (vene keeles: Лобов Андрей Сергеевич; sündinud 10. mail 1979 Tallinnas) on Eesti ühiskonnategelane, Eesti venekeelsete koolide ühiskondliku nõukogu liige. Andrei Lobov lõpetas Tallinna Mustjõe Gümnaasiumi. Aastal 2008 omandas ta doktorikraadi Tampere Tehnikaülikoolis tööstusautomaatika erialal. Ta töötab sealsamas dotsendina. 2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Andrei Lobov valimisringkonnas nr. 1 (Haabersti, Kristiine, Põhja-Tallinn) Vene Erakonna Eestis nimekirjas. Ta sai 683 häält, kuid ei osutunud valituks. Andrei Lobov on abielus. Oskab vene, eesti, inglise ja soome keelt. Lobov: vene koolide eestistamine peab lõppema, Postimees, 25.09.2010 Vene Erakond Eestis, valimisringkonna nr. 1 nimekiri 2011. aasta Riigikogu valimistel Initsiatiivgrupp veenab venelasi eesti keeles õppimise vastu Andrei Lobov: Vene kogukond ei kujuta Eesti rahvale mingit ohtu Andrei Lobov: Provokatsiooni anatoomia Ilvese kaevurid Vaevukuuldav vene sõna Mina olen inimene Andrei Lobov Tampere Tehnikaülikooli kodulehel
6. sajand

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat | 2. aastatuhat | ► ◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad 6. sajand ehk VI sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise kuues sajand, mis algas 1. jaanuaril 501 ja lõppes 31. detsembril 600. Sellesse sajandisse jäi 535.–536. aasta kliimakatastroof, mis on teadaolevalt viimase 2000 aasta kõige rängem ja pikema järelmõjuga lühiajaline ilmastikumuutus. ... Belisarios Justinianus Suur Narses ... 500. aastad: (500) 501, 502, 503, 504, 505, 506, 507, 508, 509 510. aastad: 510, 511, 512, 513, 514, 515, 516, 517, 518, 519 520. aastad: 520, 521, 522, 523, 524, 525, 526, 527, 528, 529 530. aastad: 530, 531, 532, 533, 534, 535, 536, 537, 538, 539 540. aastad: 540, 541, 542, 543, 544, 545, 546, 547, 548, 549 550. aastad: 550, 551, 552, 553, 554, 555, 556, 557, 558, 559 560. aastad: 560, 561, 562, 563, 564, 565, 566, 567, 568, 569 570. aastad: 570, 571, 572, 573, 574, 575, 576, 577, 578, 579 580. aastad: 580, 581, 582, 583, 584, 585, 586, 587, 588, 589 590. aastad: 590, 591, 592, 593, 594, 595, 596, 597, 598, 599 600
Tehnikamaailm

Tehnikamaailm (lühend TM) on 1998. aastast ilmuv tehnikaajakiri, mis kirjutab alates autodest ja elektroonikast teaduse ja tehnikaajalooni välja. Tehnikamaailma annab välja OÜ Ühinenud Ajakirjad. Tehnikamaailma sisu põhineb osaliselt Soome kirjastuses Otavamedia alates 1953. aastast ilmuval ajakirjal Tekniikan Maailma. Tehnikamaailma eestvedamisel valivad Eesti autoajakirjanikud alates 2001. aastast Eesti aasta autot. Aastaid korraldas Tehnikamaailm koostöös Tallinna Konverentsidega Eesti Auto Aastakonverentsi. Tehnikamaailmast on välja kasvanud ehitusajakiri TM Kodu ja Ehitus. Tehnikamaailma toimetuses on töötanud ajakirjanikud Vello Kala (1952–2012), Tõnu Ojala, Tormi Soorsk ja Kaido Soorsk. Vello Kala (1998–2008) Tõnu Ojala (alates 2008. aastast) Tehnikamaailm.ee
Tehnikaülikooli Akadeemiline Meeskoor

Tehnikaülikooli Akadeemiline Meeskoor on Eesti suurim meeskoor, mis tegutseb alates 1945. aastast Tallinna Tehnikaülikooli juures. Koor on osalenud paljudel koorikonkurssidel ja paistab silma mitmekülgse tegevusega nii muusika alal (võitnud koorikonkursse Austrias, Iirimaal, Soomes, Walesis, Eestis) kui ka seltsielus. Andnud välja ohtralt helikandjaid – seda nii ainult oma kooriga kui ka koostöös Eesti juhtivate muusikutega (ERSO, tšellokvartett C-Jam, Eesti Piirivalve Orkester, Mati Palm jpt). Meeskoor on käinud kontserdireisidel Austraalias, Uus-Meremaal, USAs, Kanadas, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Argentinas, Uruguays, Lõuna-Koreas ja paljudes Euroopa riikides. Oma jõulu- ja kevadkontsertidel on esitatud ohtralt uut originaalloomingut Eesti heliloojatelt (Aare Kruusimäe, Tauno Aints, Tõnu Kõrvits, Pärt Uusberg jt) ja esinetud paljude muusikutega (Annely Peebo, Heigo Rosin, Siim Aimla, C-Jam, Cätlin Jaago, Sandra Sillamaa, Helen Lokuta, Pirjo Levandi, Ain Anger, Rauno Elp, René Soom jpt). Alates 2020. aastast on koori peadirigent Valter Soosalu, teda abistab dirigendina Heldur Harry Põlda. Arno (Arnold Eduard) Kallikorm (1945–1962) Harald Uibo (1962–1970) Ants Üleoja (1971–1983) Jüri Rent (1983–2002) Peeter Perens (2003–2019) Valter Soosalu (alates 2020) Anne Dorbek (1968–1978) Ants Soots (1978–1986) Raul Talmar (1986–1991) Madis Kareda (1986–1993) Siim Selis (1992–2019) Heldur Harry Põlda (alates 2020) Olev Sau (1962–1964) Vello Pähn (1978–1982) Meeskoori koduleht Facebook YouTube
Turniir (võitlusmäng)

Turniir oli rüütlite sõjaline võitlusmäng. Hiliskeskajal pidasid turniire ka linnakodanikud.
Peeter Speek

Peeter Aleksander Speek (USA-s ka Peter; 16. juuni 1873 Lipardi, Pangodi vald, Nõo kihelkond, Tartumaa – 17. juuni 1968 Arlingtoni maakond, Virginia, Ameerika Ühendriigid) oli eesti ajakirjanik, poliitik ja ühiskonnategelane. Ta sündis taluperemees Peeter Speek vanema ja Ann Kruuse pojana. Tema vanem vend oli kirjanik ja kooliõpetaja Jaan Speek. Ta sai hariduse Laguja külakoolist ja Kastolatsi õigeusu kihelkonnakoolist, 1890. aastal lõpetas ta Tartu Õpetajate Seminari, misjärel ta täiendas end veel Peterburis kuni 1894. aastani. 1894–1899 töötas ta Lõuna-Eestis kooliõpetajana, tõustes viimaks koolijuhatajaks. 1899–1901 töötas ta Pihkvas statistikuna, misjärel sai aga ajalehe Olevik toimetajaks. 1903. aastal asutas ta uue ajalehe Uudised, millega sekkus otsustavalt Eesti avalikku ellu. Speek väljendas oma ajalehes sotsialistlikke vaateid ning kui puhkes 1905. aasta revolutsioon, siis asus ta korraldama Eesti-põhist sotsialistlikku parteid. Tema juhtimisel loodigi Eesti Sotsiaaldemokraatlik Ühisus, mis kasvas 1905. aasta lõpuks Eesti kõige suuremaks poliitiliseks ühenduseks. 1905. aasta revolutsiooni põgenes Speek aga Eestist ega pöördunudki enam tagasi. 1906–1907 oli ta põrandaalusena Peterburis, toimetades ajalehte Kiir, seejärel veetis ta aasta Berliinis. 1908. aastal siirdus Speek USA-sse, kuhu jäi elu lõpuni. Kuni 1910. aastani toimetas ta sotsialistlikku ajalehte Uus Ilm, aastatel 1917–1929 töötas ta aga Ameerika Ühendriikide Kongressi raamatukogus ametnikuna. Ta suri 95-aastaselt Arlingtonis Virginia osariigis. Peeter Speek andmebaasis ISIK
Larissa Preobraženskaja

Larissa Preobraženskaja (Лариса Дмитриевна Преображенская; 3. oktoober 1929 Kiiev – 15. september 2009 Moskva, teistel andmetel 16. september) oli vene tennisist ja tennisetreener. Tema õpilaste hulgas on olnud Anna Kurnikova, viimase nõbu Jevgeni Koroljov, Jelena Granaturova, Jevgenija Kulikovskaja, Jekaterina Makarova ja Tatjana Panova. 1959 NSV Liidu teeneline meistersportlane 1972 Venemaa teeneline treener 1985 NSV Liidu teeneline treener http://www.tennistrener.ru/memorial.php?section_id=2> http://www.sports.ru/tags/4883187.html?type=dossier