laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aurustamine

Mitte segi ajada mõistega Aurustumine Aurustamine on keemistemperatuurist madalamal temperatuuril toimuva aurumisprotsessi eesmärgipärane rakendamine, kusjuures toimub aine üleminek kondenseerunud faasist gaasilisse. Selle protsessi käigushoidmiseks ainet soojendatakse või rakendatakse vaakumi. See on füüsikaline protsess, mitte keemiline reaktsioon. Aurumine Aurustumine Aurustumissoojus
Kuum ja kole

"Kuum ja kole" ("The Hottie and the Nottie") on Ameerika Ühendriikide 2008. aasta romantiline komöödiafilm, kus mängivad teiste seas Paris Hilton, Joel Moore, Christine Lakin, Greg Wilson ja Johann Urb. Film sai kolm Kuldvaarikat. Paris Hilton – Cristabel Abbott Joel Moore – Nate Cooper Christine Lakin – June Phigg Greg Wilson – Arno Blount Marianne Muellerleile – Pr. Blount Johann Urb – Johann Wulrich Scott Prendergast – Randy Karley Scott Collins – noor Cristabel Abbott Caleb Guss – noor Nate Cooper Kurt Doss – noor Arno Blount Alessandra Daniele – noor June Phigg Koduleht Kuum ja kole andmekogus IMDb (inglise) "Kuum ja kole" andmebaasis Box Office Mojo (inglise) Ja aasta viletsaim näitlejatar on... Paris Hilton!, Õhtuleht, 22. veebruar 2009
Boyzone

Boyzone on aastatel 1993–2000 tegutsenud ja uuesti 2007. aastast tegutsev Iirimaa poisteansambel, mis saavutas rahvusvahelise tuntuse 1994. aastal lindistatud töötlusega ansambli The Osmonds laulust "Love Me for a Reason". Ansambli pani prooviesinemiste põhjal kokku iiri muusikaprodutsent Louis Walsh. Selle algkoosseisu kuulusid Ronan Keating, Stephen Gately, Mikey Graham, Keith Duff ja Shane Lynch. Samas koosseisus esineti ka pärast tegevuse taasalustamist 2007. aastal kuni Stephen Gately ootamatu surmani oktoobris 2009. Kokku on Boyzone oma tegevusaja kestel avaldanud viis albumit: "Said and Done" (1995) "A Different Beat" (1996) "Where We Belong" (1998) "By Request"(1999) "Back Again... No Matter What" (2008)
Sügaoru tänav

Sügaoru tänav on tänav Nõo lõunaosas. Tänav algab Vana-Nõo tänavast, kulgedes edelasse ning ristudes vasakult Kaare tänavaga, paremalt Niidu tänavaga ja veel kord vasakult Kaare tänavaga. Seejärel ületab ta Luke tänava, kulgedes jätkuvalt edelasse. Tänava jätk on algusega peaaegu risti. Ta ulatub kagu suunas tagasi Hõbeoru tänavani ning loode suunas edasi Lao tänavani. Tänava ääres on väikeelamud (kinnistud 1, 2, 2a, 2b, 2c, 3, 4, 5, 6 ja 7).
Anatoli Tafitšuk

Anatoli Tafitšuk (sündinud 25. veebruaril 1985 Oisus) on ukraina päritolu Eesti näitleja ning telesaatejuht. Tafitšuk oli üks aastatel 2008 kuni 2010 Eesti Televisiooni eetris olnud "Erisaate" saatejuhtidest. Ta on Eesti kodanik alates 2003. aastast. "Sissekanne TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia teatrikunsti 7. lennu lehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuli 2012. Vaadatud 1. juulil 2012. Tiiu Laks, "Anatoli Tafitšuk: jou jou, mis toimub, teeme teatrit!", Eesti Päevaleht 4. oktoober 2008 Elektrooniline Riigi Teataja
1570

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1566 | 1567 | 1568 | 1569 | 1570 | 1571 | 1572 | 1573 | 1574 | ► | ►► 1570. aasta (MDLXX) oli 16. sajandi 70. aasta. Lõppes Põhjamaade seitsmeaastane sõda. Algas Kahekümneviieaastane sõda. 25. veebruar – paavst Pius V ekskommunitseeris Inglise kuninganna Elizabeth I. 8. august – Prantsusmaal lõppes kolmas kodusõda hugenottide ja katoliiklaste vahel. 9. september – Otomani impeerium vallutas Küprose. 2. november – Hollandi ja Jüütimaa rannikut laastas eriti ulatuslik tõusulaine. Moskva tsaari opritšnina rüüsteretk: Vene-Liivi sõja tulemusel Moskva tsaaririigiga liidetud Narva, Novgorodi veresauna jätkuna tapeti Novgorodiga seotud Narva venelasi, hävitati, põletati. Tallinna alla koondus suurearvuline Vene sõjavägi Ivan IV vasalli hertsog Magnuse juhtimisel. Et mitte jätta Vene vägedele head tugipunkti, andis Tallinna raad korralduse põletada Kalamajas 200 elumaja. 1570-1578 aastate katkuepideemia Eestis ... ...
1572

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1568 | 1569 | 1570 | 1571 | 1572 | 1573 | 1574 | 1575 | 1576 | ► | ►► 1572. aasta (MDLXXII) oli 16. sajandi 72. aasta. 24. august – pärtliööl tapeti Prantsusmaal üle 70 000 hugenoti. ... ... ...
Baruto – tõlkes kaduma läinud

"Baruto – tõlkes kaduma läinud" on 2009. aasta Eesti dokumentaalfilm sumomaadleja Kaido Höövelsonist (võitlejanimega Baruto). Filmi režissöör ja stsenarist on Artur Talvik. Filmi on n-ö poolenisti keelatud – seda ei tohi näidata televisioonis ega suurtes kinodes. Laiema linastamise õiguste üle peab Talvik läbirääkimisi Höövelsoni klubi Onoe ning Jaapani Sumoliiduga. Eva Kübar "Talvik maadleb Baruto nimel Jaapaniga" Postimees, 18. juuni 2009 Eva Klaas "Barutost tehtud film jõudis vaatajateni" Virumaa Teataja, 20. juuni 2009 Tarmo Teder "Barutot võib vaadata Talviku rändkinos" Sirp, 11. september 2009
1573

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1569 | 1570 | 1571 | 1572 | 1573 | 1574 | 1575 | 1576 | 1577 | ► | ►► 1573. aasta (MDLXXIII) oli 16. sajandi 73. aasta. 25. jaanuar – Sengoku ajastu: Takeda Shingeni väed võitsid Mikatagahara lahingus Tokugawa Ieyasu vägesid. 7. märts – Lõppes Osmanite-Veneetsia sõda, mille tulemusena läks Küpros Veneetsia vabariigi käest Osmanite riigile. 6. juuli – asutati Córdoba linn tänapäeva Argentinas. 1. jaanuar – Moskva väed vallutasid tormijooksuga Paide linnuse. Sellega lõppes Paide piiramine. 23. jaanuar – Koluvere lahing rootslaste ja venelaste vahel. 18. jaanuar – Ambrosius Bosschaert, Hollandi kunstnik 22. jaanuar – Sebastiaen Vrancx, flaami kunstnik 17. aprill – Maximilian I, Baieri kuurvürst 15. juuli – Inigo Jones, inglise arhitekt, maalikunstnik ja disainer 7. oktoober – William Laud, Canterbury peapiiskop 10. november – Ewert von Bremen, Rootsi riigitegelane Eestimaal 1. jaanuar – Maljuta Skuratov, üks opritšnina juhtidest Ivan IV valitsusajal 15. veebruar – Matija Gubec, Horvaatia revolutsionäär 13. mai – Takeda Shingen, Jaapani daimjo
1574

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1570 | 1571 | 1572 | 1573 | 1574 | 1575 | 1576 | 1577 | 1578 | ► | ►► 1574. aasta (MDLXXIV) oli 16. sajandi 74. aasta. ... ... 6. mai – Innocentius X (Giambattista Pamfili), Rooma paavst 30. jaanuar – Damião de Góis, portugali filosoof
Viburloomad

Viburloomad ehk flagellaadid on protistide rakuehituslik tüüp, kellele on omane vibur. Viburloomi on varem käsitletud taksonina (Mastigophora, Flagellata).
Ahelmurd

Ahelmurd on matemaatikas avaldis kujul a 0 + b 1 a 1 + b 2 a 2 + b 3 a 3 + . . . {\displaystyle a_{0}+{\frac {b_{1}}{a_{1}+{\frac {b_{2}}{a_{2}+{\frac {b_{3}}{a_{3}+...}}}}}}} , kus a 0 {\displaystyle a_{0}} on täisarv ja a k {\displaystyle a_{k}} ning b k {\displaystyle b_{k}} on naturaalarvud. Jagatisi b k / a k {\displaystyle b_{k}/a_{k}} nimetatakse ahelmurru osajagatisteks. Kui ahelmurru osajagatised moodustavad lõpmatu jada, nimetatakse ahelmurdu lõpmatuks ahelmurruks, kui osajagatiste jada on lõplik, siis räägitakse lõplikust ahelmurrust. Lõpmatut ahelmurdu, mille osajagatiste jada on perioodiline, nimetatakse perioodiliseks ahelmurruks. Ahelmurru lähismurdudeks nimetatakse jagatisi p k q k , {\displaystyle {\frac {p_{k}}{q_{k}}},} kus k = 1 , 2 , . . . {\displaystyle k=1,2,...} ning täisarvud p k {\displaystyle p_{k}} ja q k {\displaystyle q_{k}} on defineeritud järgmiste 2. järku rekurrentsete valemite kaudu p k = a k p k − 1 + b k p k − 2 q k = a k q k − 1 + b k q k − 2 , {\displaystyle {\begin{matrix}p_{k}=a_{k}p_{k-1}+b_{k}p_{k-2}\\q_{k}=a_{k}q_{k-1}+b_{k}q_{k-2}\end{matrix}},} mille algtingimuseks on p − 1 = 0 {\displaystyle p_{-1}=0} , p 0 = a 0 {\displaystyle p_{0}=a_{0}} , q − 1 = 0 {\displaystyle q_{-1}=0} , q 0 = 1 {\displaystyle q_{0}=1} . Ahelmurru väärtust on võimalik arvutada selle lähismurdude jada piirväärtusena. Eukleidese algoritm Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Lähismurd

Reaalarvu a lähismurruks nimetatakse matemaatikas ratsionaalarvu r, mis on reaalarvule a etteantud täpsusega lähendatav. Näiteks reaalarvu a n-nda komakohani lähendatav lähismurd peab rahuldama võrratust | r − a | < 10 − n . {\displaystyle |r-a|<10^{-n}.\,} Juhul, kui a > r {\displaystyle a>r} , öeldakse, et lähismurd r on puuduga. Kui aga a < r {\displaystyle a<r} , siis öeldakse, et lähismurd on liiaga. Kümnendlähend Arvutatav reaalarv Liouville'i arv Dirichlet' teoreem Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Olev Siinmaa

Olev Siinmaa (kuni 1936 Oskar Siiman; 12. november 1881 Pärnu – 29. märts 1948 Norrköping, Rootsi) oli eesti arhitekt, sisekujundaja ja mööblikunstnik, Pärnu linnaarhitekt (1925–1944). Olev Siinmaa õppis aastatel 1890–1894 Pärnu Ülejõe Algkoolis ja erakoolides. Seejärel töötas ta oma isa juures, kes oli Pärnus tisleritöökoja omanik. 1911. aastast õppis ta Saksamaal Wismaris arhitektuuri, aastatel 1912–1914 õppis tehnikumis Konstanzis. Pärast seda töötas ta Lübeckis mööblikujundaja ja sisearhitektina. 1925. aastal sai Olev Siinmaast Pärnu linnaarhitekt. Tema esimene töö sellel ametikohal oli Pärnu tenniseklubi mänguplatside ja piirdeaia projekteerimine Ringi tänaval. See aed on säilinud tänaseni. Järgnesid Pärnu mudaravila (1927), Pärnu staadioni esimene tribüün (1928; põles 1932. aastal) ja Pärnu kõlakoda (1936). Olev Siinmaa linnaarhitektiks oleku ajal omandas Pärnu kuurort kaasaegse ilme, linna uusehitised sulasid hästi kokku ümbritseva loodusega. Ehitustegevus oli Pärnus eriti intensiivne 1930. aastate teisel poolel, majandusliku tõusu ajal. A. Adamsoni kaubamaja (Kuninga tänav 25) kohandati 1928. aastal Siinmaa projekti järgi hotelliks. 1929. aastal projekteeris Siinmaa suvekasiinoks ümber ehitatud Ammende villa sisekujunduse, kuid seda projekti ei kasutatud. Siinmaa projekteeritud on funktsionalistlik villa Tallinnas aadressil Roosikrantsi tänav 4B (valmis 1932. aastal) Balti Puuvillavabriku direktorile Mark van Jungile. Siinmaa enda eramu (1931–1933) on üks kõige funktsionalistlikumaid eramuid Eestis. Üks õnnestunumaid[viide?] funktsionalistlikke hooneid Eestis on Olev Siinmaa ja Anton Soansi koostöös projekteeritud Pärnu rannahotell, mida ehitati 1935. aasta septembrist kuni 1937. aasta juunini. Ka rannahotelli söögisaali mööbel oli Siinmaa kavandatud ja valmistati Pärnu Puidutööstuse Artellis. 1937. aastal projekteeris Siinmaa Pärnu ranna kõlakoja, mis valmis sama aasta suveks. Siinmaa oli ka Oru lossi interjööride kujundaja (loss valmis 1936. aastal, kuid hävis II maailmasõjas) ja Tahkurannas Konstantin Pätsi ausammast ümbritseva pargi arhitekt. 1944. aastal põgenes Siinmaa Rootsi, kus töötas Norrköpingi abiarhitektina. Olev Siinmaa kodumaja (Rüütli 1a) seinale püstitati bareljeef, mis asub nüüd Siinmaa projekteeritud Pärnu Ühisgümnaasiumi koolihoones (Kooli tn 13). Tema järgi on nimetatud park Pärnu kesklinnas. 1939 – Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk Olev Siinmaa bareljeef Rüütli 1a Pärnus Rüütli 1a Kultuurimälestiste riiklikus registris Konstantin Pätsi mälestussammas Kultuurimälestiste riiklikus registris Mart Kalm. Rannalinn, seenrõdu ja viinakapp : Pärnu linnaarhitekt Olev Siinmaa. Mart Kalm: Siinmaa – rannalinn, seenrõdu ja viinakapp Funktsionalism Eestis
1575

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1571 | 1572 | 1573 | 1574 | 1575 | 1576 | 1577 | 1578 | 1579 | ► | ►► 1575. aasta (MDLXXV) oli 16. sajandi 75. aasta. 8. veebruar – asutati Hollandi esimene ülikool, Leideni Ülikool. Vilniuse Akadeemia juurde rajati trükikoda, milles 20 aastat hiljem trükiti esimene tänapäevani säilinud leedukeelne raamat. Kaudsete andmete põhjal on teada, et ilmus esimene eestikeelne aabits, millest pole aga ühtki eksemplari säilinud. 15. september – Vene-Liivi sõda: venelased vallutasid poolakatelt Pärnu. Järgnesid ulatuslikud rüüsted Lääne-Eestis ja elanike küüditamine. 26. aprill – Marie de' Medici ...
Kaltan

Kaltan (vene Калтан) on linn Venemaal Kemerovo oblastis. Kaltan asub Kondoma jõe paremal kaldal. Linna läbib Novokuznetski–Taštagoli raudtee, linnast põhja poole jääb Ossinniki–Šuštalepi–Kaltani–Malinovka maantee. Kaugus Kemerovost on 338 km ja Ossinnikist 12 km. Linna geograafilised koordinaadid on 53° 31′ N, 87° 10′ E. Kuni 20. sajandini ning venelaste tulekuni oli seal šori uluss (küla). Aastal 1946 tekkis töölisasula, mis sai linnaõigused 1959. aastal. Kemerovo oblasti põliselanikud on šorid ja teleuudid (kokku 0,5% rahvastikust). 25 300 (2005) 24 840 (2008) 24 890 (2009) Linnas on Lõuna-Kuzbassi elektrijaam (Южно-Кузбасская ГРЭС), mille võimsus on 554 MW. Šuštalep Kaltani linna ametlik koduleht
Paul Tammeveski

Paul Tammeveski (8. mai 1898 Jausa – 8. veebruar 1982 Toronto) oli eesti helilooja ja muusikategelane. Paul Tammeveski laulis aastatel 1918–1944 Estonia ooperikooris. Tema loodud rohkem kui 30 laulu hulgas on "Üksainus õis", "Paula, sul on poisipea", "Üksildus", "Kodumuld", "Lilled". "Paul Tammeveski loomingut" (raadiosaade) Eesti Raadio 1979
1576

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1572 | 1573 | 1574 | 1575 | 1576 | 1577 | 1578 | 1579 | 1580 | ► | ►► 1576. aasta (MDLXXVI) oli 16. sajandi 76. aasta. ... 27. jaanuaril vallutab Moskva Suurvürstiriigi vägi, mis koosneb venelastest ja tatarlastest Koluvere linnuse. Juulis ründasid eestlasest vabadikud Padise lähedal Arukülas tatarlaste laagrit. Rüüstamise tulemusena saadi üle 80 hobuse. Sügisel moodustati Tallinnas u 400 talupojast koosnev sõjaüksus, mille juhiks valiti Ivo Schenkenberg. ... 27. august – Tizian, Veneetsia maalikunstnik Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 65
1578

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1574 | 1575 | 1576 | 1577 | 1578 | 1579 | 1580 | 1581 | 1582 | ► | ►► 1578. aasta (MDLXXVIII) oli 16. sajandi 78. aasta. ... Saksamaal Rostockis ilmus Balthasar Russowi "Liivimaa provintsi kroonika". ... 14. aprill – Felipe III, Hispaania ja Portugali kuningas 10. august – Philipp von Scheiding, Rootsi riigitegelane ja diplomaat ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 66
Tapio Wirkkala

Tapio Veli Ilmari Wirkkala (2. juuni 1915 Hanko – 19. mai 1985 Helsingi) oli soome disainer ja skulptor. Tapio Wirkkala õppis Helsingis Töölö koolis ja aastatel 1933–1936 kunstitööstuskoolis. Skulptorina tegi ta algul peamiselt tellimustöid, sealhulgas sõjajärgseid langenute mälestusmärke. Ta tegutses ka graafikuna. 1946. aastal võitis Tapio Wirkkala Iittala klaastoodete ja 1947, aastal Soome Panga rahatähtede kujundamise võistluse. 1955. aastal käibele lastud Soome margad olidki Wirkkala kujundatud. Ta kasutas väga erinevaid materjale: klaasi, puitu, portselani, metalli, plasti. Juba 1940. aastatel hakkas kasutama lennukivineeri, millest sai hiljem üks tema lemmikmaterjale. Tema suurim vineerskulptuur on 1967. aasta Montréali maailmanäituse jaoks valmistatud üheksa meetri kõrgune "Ultima Thule". 1972. aastast oli ta Soome Akadeemia liige. Tapio Wirkkala oli abielus keraamik Rut Brykiga. Nende poeg Sami Wirkkala on sisekujundaja ja tütar Maaria Wirkkala maalikunstnik. Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule. Koduleht Näitus Espoo moodsa kunsti muuseumis Pilte
1579

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1575 | 1576 | 1577 | 1578 | 1579 | 1580 | 1581 | 1582 | 1583 | ► | ►► 1579. aasta (MDLXXIX) oli 16. sajandi 79. aasta. ... ... 4. märts – Hermann Samson, Liivimaa vaimulik ja teoloog 5. august – Stanislaus Hosius, poola kirikutegelane, diplomaat ja riigiametnik
Andres Koogas

Andres Koogas (sündinud 5. septembril 1987) on Eesti jalgpallur, kes mängib Eesti meistriliiga klubis JK Nõmme Kalju. Profiil Soccernet.ee lehel
Raugi madal

Raugi madal on madal Muhu saarest kirdes Raugi küla lähedal. Raugi madala vähim sügavus on 1,6 meetrit. Peamine Muhu väina laevatee kulgeb Raugi madala ja Kumari lee vahelt; viimase ees asub Raugi tulepoi. Raugi ülemise ja Raugi alumise tulepaagi siht jääb madala idaossa. Raugi madalast kagus asub Kompassi madal. Eesti lootsiraamat. Veeteede Amet, 2007
Illingeni vald (Württemberg)

Illingen on vald Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal. Valla keskus on Illingen. Suuruselt teine asula on Schützingen. Illingen asub Württembergi Läänekiirsõidutee ääres, 30 km kaugusel Stuttgardist, Vaihingen Enzi ääres ja Mühlackeri vahel. Illingeni raudteejaamast on võimalik sõita RE- ja S-rongidega Mühlackeri suunas (edasi Pforzheimi või Bruchsali) või Bietigheimi suunas (üle Vaihingen Enzi). Illingeni ümbrust läbib uus kiirtee Stuttgart–Mannheim (üle Vaihingen Enzi). 5 km kaugusel asuv raudteejaam Vaihingen/Enz on seotud Mannheimi ja Stuttgardiga (ICE- ja IC-liiklus). Ametliku arvestuse järgi oli Illingenis 2006. aastal registreeritud 7212 inimest. Cyriakuse kirik Illingen kaardil Gemeinde Illingen
Ossinniki

Ossinniki (vene Осинники) on linn Venemaal Kemerovo oblastis. Ossinniki asub Kondoma jõe paremal kaldal. Linna läbib Novokuznetski–Taštagoli raudtee, Ossinniki–Šuštalepi–Kaltani–Malinovka maantee. Kaugus Kemerovost on 326 km ja 25 km Novokuznetskist. Linna geograafilised koordinaadid on 53° 37′ N, 87° 20′ E. Kuni 19. sajandini ning venelaste tulekuni oli seal šori uluss (küla). Moodustatud: 1926 Linna tüüpi asula alates: 1931 Kuni 1938 Ossinovka (vene Осиновка) Linn alates: 1938 ОКАТО (vene) kood: 32434 Venelased,šorid. 47 356 (2008) Linnas on kaevandused: Taižina, Alardinskaja, Ossinnikovskaja, Kapitaljnaja, Lõuna-Kuzbassi EJ (Kaltanis). Linna lehekülg Ossinniki entsüklopeedias "Minu linn" Ossinniki tramm Yury Maller, Aare Olander - Ossinniki tramm Aare Olander ja Evgeniy Bahctinov - Ossinniki tramm 1992-1996
Ludwig van Heyden

Ludwig Heinrich Sigismund van Heyden (vene keeles Логин Логинович Гейден; 6. jaanuar 1806 Peterburi – 20. juuni 1901 Peterburi) oli hollandi päritolu Venemaa mereväeohvitser (admiral) ja riigitegelane, krahv. Ludwig van Heyden oli viitseadmirali auastmes Tallinna sadama kõrgeim komandör ja sõjakuberner aastatel 1856–1859. Ludwig van Heyden on maetud Novodevitši kalmistule Peterburis. Ludwig Heinrich Sigismund van Heyden sündis Eestimaa kubermangus elanud ja sel ajal 2. järgu kapteni auastmes Balti laevastikus teeninud riigikrahvi Lodewijk van Heydeni ja Anne-Marie Akeleye pojana. Pärast Paažikorpuse lõpetamist 14-aastaselt anti talle mitšmani auaste ning ta osales noorelt Otto von Kotzebue ümbermaailmareisil fregatil Predprijatije. 1827 osales leitnandina Navarino lahingus, mille eest pälvis 20-aastaselt 4. järgu Püha Vladimiri ordeni. Kui ta oli 23-aastane, autasustati teda 4. järgu Püha Georgi ordeniga 18-kuulises sõjalaevastiku kampaanias osalemise eest (Vene-Türgi sõda (1828–1829)). Keiser Nikolai I määras ta pärast keisritroonile tõusmist oma tiibadjutandiks. Aja jooksul teenis van Heyden välja kõik staabiohvitseri auastmed: eskaadri major (эскадр-майор). Keiserliku kõrguse sõjakäigu kantselei[küsitav] juhatajana (staabiülemana) oli ta Sõjamerejõudude Peastaabi valvekindral, Tallinna sadama kõrgeim komandör ja sõjakuberner. 3. aprillil 1849 nimetati ta kindraladjutandiks. 1895 nimetati ta Riiginõukogu liikmeks. 30. jaanuaril 1835 abiellus ta Aleksandra Hrapovitskajaga (1814–1883), kes oli Peterburi kubermangu tsiviilkuberneri (1826–1835) salanõuniku Ivan Semjonovitš Hrapovitski (1786–1864) tütar. Püha Vladimiri ordeni 4. klass (1827), Navarino lahingu eest. Püha Vladimiri ordeni 2. klass Püha Georgi ordeni 4. klass Püha Anna ordeni 1. klass Prantsusmaa Auleegioni ohvitseririst Püha Vladimiri ordeni 1. klass (1876) Püha Andrease orden (1879) Nikolai I, Aleksander II ja Aleksander III portreed (1892) Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Estland, Teil 2.3, Görlitz 1930, lk. 301 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2009. Vaadatud 14. märtsil 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Граф Л.Л.Гейден biografija.ru: Гейден граф Логин Логинович museum.vladimir.ru Tartu Ülikooli Ajaloo muuseum: Heyden, Ludwig von (Charles Borchardti foto) Andmed ESTERis
1580

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1576 | 1577 | 1578 | 1579 | 1580 | 1581 | 1582 | 1583 | 1584 | ► | ►► 1580. aasta (MDLXXX) oli 16. sajandi 80. aasta. 2. aprill – Prantsusmaal algas Seitsmes ususõda. 11. juuni - Juan de Garay asutab Buenos Airese ... ... ...
Pöide põllumeeste konvent

Pöide põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Orissaare alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Muhu, Pöide ja Laimjala vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Vassili Tamm, Madis Peeker, Mihail Mundi, Anton Mägi, Mihkel Noor, Aleksander Kärner, Vassili Kärner, Feodor Evert, Aleksander Rei, Aleksander Nepper, Priidu Mägi, Jaan Klaar, Aleksei Küng, Joosep Tumma ja Aleksander Mustel. 11. juunil 1936 valiti konvendi esimeheks Aleksander Rei.
Pärsamaa põllumeeste konvent

Pärsama põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Karjakülas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Leisi, Pärsamaa ja Valjala vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks August Ots, Gustav Nurm, Georg Lember, Juhan Pärn, Oskar Mäeniit, Mihkel Varvas, Gustav Kull, Kirill Ulk, Kirill Metsäär, Joann Külaots, Aleksander Käsk, Hans Johannes, Feodor Raaperi, Johannes Ottis, Arseni Altosaar. 11. juunil 1936 valiti konvendi esimeheks Valjala vallavanem August Ots.
Kuressaare põllumeeste konvent

Kuressaare põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Kuressaare linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kaarma, Pihtla ja Kuressaare vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johann Tiik, Mihkel Allik, Johannes Priske, Peeter Ellermaa, Karl Väärt, Hendrik Otstavel, Vladimir Lember, Aleksander Raudsepp, Aleksander Veegen, Mihail Nõu, Hain Maripuu, Magnus Õispuu, August Pihel, Rudolf Benno ja Eduard Lippu. 11. juunil 1936 valiti konvendi esimeheks Hendrik Otstavel.
Kihelkonna põllumeeste konvent

Kihelkonna põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Kihelkonna alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Mustjala, Kihelkonna ja Lümanda vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Valdar Mälk, Aleksander Kaar, Aleksander Toop, Jaan Alber, Eduard Nurja, Karl Kabel, Konstantin Sepp, Friido Tamm, Mihkel Hõbenik, Aleksander Malk, Mihkel Hannus, Eduard Rander, Jaan Perro, Hugo Sepp ja Albert Õunpuu. 11. juunil 1936 valiti konvendi esimeheks Aleksander Kaar.
Sõrve põllumeeste konvent

Sõrve põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Kuressaare linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kärla, Salme, Torgu ja Ruhnu vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Villem Pihel, Aleksander Ojamäe, Mihkel Tarkus, Vselovod Läets, Aleksander Allik, Joann Raid, Hindrek Suurkivi, Jüri Kann, Peter Tuulik, Friedrich Aru, Aleksander Munt, Peeter Perens, Eduard Punab, Friidu Mägi ja Mats Falk. 11. juunil 1936 valiti konvendi esimeheks Aleksander Munt.