laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti metskonnad 1944–1992

Eesti metskonnad 1944–1992 on loend Eesti metskondadest, mis sel perioodil asutati ja tegutsesid. 1992. aastal lõpetati Eesti NSV aegne nõukogulik metsamajandussüsteem. Metsamajandid likvideeriti, metskonnad saavutasid juriidilise ja majandusliku iseseisvuse. Varem moodustatud metskondade kohta täpsemalt Eesti metskonnad 1918–1944.  Pikemalt artiklis Eesti metskondade ajalugu Parika metskond 1946–1998 Aidu metskond 1947–1997 Kiidjärve metskond 1947–2008 Kiikla metskond 1947–1981 Kooraste metskond 1947–1983 Laiuse metskond 1947–2008 Lohusuu metskond 1947–1997 Massi metskond 1947–1997 Meeksi metskond 1947–1997 Misso metskond 1947–2008 Oonurme metskond 1947–1997 Põlula metskond 1947–2001 Põlva metskond 1947–1997 Saru metskond 1947–1997 Taheva metskond 1947–2008 Tipu metskond 1947–1997 Tootsi metskond 1947–1987 Tudulinna metskond 1947–2000 Tõrva metskond 1947–1997 Tõstamaa metskond 1947–1997 Vara metskond 1947–2008 Varbla metskond 1947–2008 väimela metskond 1947–1993 Kaansoo metskond 1948–1997 Kullamaa metskond 1948–2008 Kuusalu metskond 1948–1997 Laeva metskond 1948–2008 Lihula metskond 1948–1997 Mõniste metskond 1948–2000 Peedu metskond 1948–1997 Pikasilla metskond 1948–1997 Valgejõe metskond 1948–1998 Vardi metskond 1948–2008 Vääna metskond 1920–1931 ja 1948–1997 Rõuge metskond 1948–2000 Tammiku metskond 1948–1993 Vahastu metskond 1948–2008 Nõmba (Tubala) metskond 1949–1993 Sõrve metskond 1949–1997 Karksi metskond 1950–2000 Leisi metskond 1957–1997 Mõisaküla metskond 1961–1996 Palmse (Oruveski) metskond 1961–1990 Kahkva metskond 1962–1992 Värska metskond 1962–1997 Holdre metskond 1963–1997 Keila metskond 1963–2008 Kuuste metskond 1963–1997 Mustjala metskond 1963–1997 Remniku metskond 1963–1997 Saku metskond 1920–1925 ja 1963–1998 Seljaküla metskond 1963–1991 Jägala metskond 1964–1997 Kauksi metskond 1964–2001 Kernu metskond 1964–1997 Kõrgessaare metskond 1964–1992 Raadi metskond 1964–1992 Nõva metskond 1964–2000 Pajusi metskond 1964–2000 Siniallika metskond 1964–1997 Tahkuna metskond 1964–1985 Tornimäe metskond 1964–1992 Vetla metskond 1964–2000 Välinõmme metskond 1964–2000 Jäneda metskond 1965–1995 Iru metskond 1965–1992 Vormsi metskond 1965–1997 Iigaste metskond 1966–1997 Järlepa metskond 1966–1997 Orissaare metskond 1966–1997 Triigi metskond 1966–2008 Ahtme metskond 1967–2008 Järvakandi metskond 1967–1997 Alajõe (Alutaguse) metskond 1967–2006 Lelle metskond 1967–1997 Põlendmaa metskond 1967–1997 Vaiste metskond 1967–1997 Keila-Joa metskond 1968–1992 Vanaveski metskond 1968–1997 Murru metskond 1968–1997 Sirgala metskond 1969–1992 Vaibla metskond 1969–1997 Luidja metskond 1970–1998 Rimmu metskond 1970–1996 Käsmu metskond 1971–1997 Toila metskond 1973–1991 Loksa metskond 1974–1997 Käina metskond 1976–1998 Häädemeeste metskond 1978–1993 Kihelkonna metskond 1978–2008 Mäetaguse metskond 1981–2001 Pargi metskond 1986–1990 Ruhnu–Abruka metskond 1986–1996 *Eesti metsanduse 100 aastat. Väljaandja Riigikantselei ja AS Eesti Meedia, Post Factum, 2018; lk. 142. ISBN 9789949603374
Peeter Kibe

Peeter Kibe (7. märts 1936 Viljandi – 27. aprill 2018) oli eesti põllumajandusteadlane ja majandijuht. Ta lõpetas 1955. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1960. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaaria eriala. Aastal 1967 kaitses ta väitekirja "D2-vitamiini mõju piimalehmade tervisele ja toodangule" ja sai veterinaariakandidaadi kraadi. Ta oli aastatel 1960–1963 Estonia kolhoosis loomaarst. Aastatel 1963–1968 oli ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia aspirant. Aastatel 1968–1989 oli ta Estonia kolhoosi peazootehnik, aastatel 1989–1993 oli ta OÜ Estonia juhatuse esimees. Tal oli äriosalus OÜ Estonias, OÜ Sõrandu Farmis ja OÜ Vanausses. Ta oli tegev Eesti holšteini tõugu veisekarja arendamisel, lehmade arv kasvas 400-lt 2000-ni ja piima aastatoodang lehma kohta 4000-lt 8500 liitrini. Eesti NSV teeneline zootehnik 1997 Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Haud Paistu kalmistul
1147

1147. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad - 1140. aastad - 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad Aastad: 1142 1143 1144 1145 1146 - 1147 - 1148 1149 1150 1151 1152 13. aprill – paavst Eugenius III kuulutas bullaga "Divina dispensatione" ristisõja Läänemere regiooni paganatest slaavlaste vastu ja määras ristisõja juhiks Havelbergi piiskopi Anselmi. Paavsti otsusega järgnes Läänemere regioonis senisele rahumeelsele misjoniperioodile ristisõdade ajajärk. ... 9. mai – Minamoto no Yoritomo, Jaapani šogun Igor II, Kiievi suurvürst
Middle East Airlines

Middle East Airlines on Liibanoni rahvuslik lennufirma, mille peakorter asub Beirutis Liibanonis. Lennufirma asutati 31. mail 1945. Lennufirmal on 18 lennukit ja lennufirma opereerib 32 sihtkohta. Lennufirma kodulennujaam on Beiruti Rafīq al-Ḩarīrī rahvusvaheline lennujaam. Lennufirma on SkyTeami liige alates 28. veebruarist 2011.
Hainan Airlines

Hainan Airlines on Hiina Rahvavabariigi lennufirma, mille peakorter asub Haikous Hainanis Hiinas. Lennufirma asutati 1993. aastal. Lennufirmal on 3 kodulennujaama: Pekingi rahvusvaheline lennujaam, Haikou Meilani rahvusvaheline lennujaam ja Xi'an Xianyangi rahvusvaheline lennujaam. Lennufirmal on 207 lennukit ja lennuettevõtte opereerib 110 sihtkohta.
Cathay Dragon

Cathay Dragon on Hongkongi lennufirma, mis asutati 24. mail 1985 ja mille peakorter asub Hongkongis. Lennufirma on Cathay Pacificu tütarettevõte. Lennufirma kodulennujaam on Hongkongi rahvusvaheline lennujaam. Lennufirmal on 47 lennukit ja lennufirma opereerib 48 sihtkohta (sh tšarterlendude sihtkohad).
Hännasäär

Hännasäär on maasäär Saare maakonnas Muhu vallas Kessulaiu lõunatipus. Sääre koordinaadid on 58° 38′ N, 23° 26′ E.
Harald Haug

Harald Haug (12. märts 1917 – 16. veebruar 1980) oli eesti ajakirjanik ja tõlkija. 1941. aastal oli ta SARK Tartumaa Miilitsaosakonna komsomoli algorganisatsiooni sekretär. 1941. aastal mobiliseeriti Punaarmeesse, teenis Eesti laskurkorpuses. Ta oli ajakirjade Eesti Kommunist ning Küsimused ja Vastused peatoimetaja. Ta on tõlkinud eesti keelde Ilja Ilfi ja Jevgeni Petrovi romaani "12 tooli". Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1977 – Eesti NSV teeneline ajakirjanik Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem. Harald Haug, Tartumaa Miilitsaosakonna komsomolisekretär (1941) "Lea Õispuu (koostaja). Eestlased Vene sõjaväes 1940–1945. Esimene osa (A–L). Tallinn, 2008, lk 318" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 7. märts 2016. Vaadatud 1. mai 2018. Kalmistute register HAUDI Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem. Ajakirja "Kommunist" toimetaja Harald Haug (1973)
1146

1146. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad - 1140. aastad - 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad Aastad: 1141 1142 1143 1144 1145 - 1146 - 1147 1148 1149 1150 1151 ... ... Erik III, Taani kuningas
Valge villa

Valge villa (Белая дача) on suvemõis Valgevenes Minskis Kastryčnicki rajoonis Kurasoŭščyna linnaosas. Suvemõis asub aadressil Kazinca 54; selle juurde kuulunud sissesõiduhoov samal tänaval majas nr 98. Suvemõis rajati 19. sajandi teisel poolel. Kindlad andmed selle rajamise kohta puuduvad. Ühe versiooni kohaselt rajas selle M. Rogovi nimeline magister, teine ja levinum versioon seostab villa rajamise Liibavi–Romno raudtee direktori Adaduroviga. Nimelt paiknes villa juures ka väike asula, mis kandis Adadurovi nime ja kus 20. sajandi alguses elas ligi 70 inimest. Vene-Jaapani sõja ajal asus mõisas hospidal. 1913. aastal ostis selle M. Rogov ja väidetavalt olevat ta vana hoone asemele püstitanud uue. Revolutsiooni järel villa võõrandati. Algul tegutses seal põllumajanduskool, seejärel asus seal mullateaduse ja agrokeemia instituudi eksperimentaalbaas. 1947. aastal elas ja töötas seal mõnda aega valgevene kunstnik Vitold Białynicki-Birula. Teise maailmasõja järel töötas seal mõnda aega agrokeemia instituut ning asus jalgpalliklubi Minski Dynama spordibaas, 1960. aastatel rajati lasteaed. Aastail 1979–1980 hoone restaureeriti. 1990. aastast töötab hoones Valgevene folkloori keskus: hoonet renditakse ka ettevõtetele pidude korraldamiseks. Hoone ees on pärnadest ja palitest ümbritsetud nelinurkne parter, kaugemal asub park. Hoone on ühekorruseline ebasümmeetrilise põhiplaaniga ehitis. Villat ehib kaheksanurkne hambulise parapeti ja rõduga torn. Hoonet kaunistavad frontoon ja atika. Fassaadi liigendavad rosetid ja rustika. Siseruumid paiknevad ümber vestibüüli ja on kujundatud anfilaadina. Hoone on kultuurimälestisena muinsuskaitse all. https://globus.tut.by/minsk/index5.htm#belaya_dacha «От Кузнечной Слободы до Лошицы» (по материалам учеников и педагогов минской школы № 30//Газета «Минский курьер» № 203 (2042), 4. august 2010 "Музей В. К. Бялыницкого-Бирули. Могилёв". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. august 2011. Vaadatud 21. jaanuaril 2012. В Октябрьском районе праздничные гулянья развернутся у памятника архитектуры «Белая дача», Официальный портал Мингорисполкома. 2. juuli 2008) Fotod mõisakompleksist
Raadioelektroonika

Raadioelektroonika tähendab elektroonikat, mida kasutatakse raadiotehnikas, s.t raadiosaatjates ja raadiovastuvõtjates. Nii kuuluvad raadiotehnika valdkonda kõrgsagedusvõimendid, segustid ja sagedusmuundurid, vahesagedusvõimendid (koos ribafiltritega), modulaatorid ja modulatsioonidetektorid, koodrid ja dekoodrid ning helisagedusvõimendid. Raadioelektroonika haarab raadiotehnilisi süsteeme alates automaatsest võimenduse või nivoo reguleerimisest ja sageduse automaatsest järelhäälestusest kuni keerukate süsteemideni (näiteks radarid, raadionavigatsiooni süsteemid, positsioneerimine). Raadioelektroonika alasse kuuluvaks võib lugeda ka digitaalse informatsiooni (digitaalse signaali) ülekande süsteeme, mis on ette nähtud audio- ja videoinfo edastamiseks ehk digitaalse ringhäälingu süsteeme. Raadioelektroonika alasse kuuluvaks võib lugeda ka mobiilsidet ja mobiilset või traadita internetiühendust, mis samuti on digitaalsete andmete (informatsiooni) edastamisel põhinevad, kuid erinevalt ringhäälingust on siin side kahepoolne (dupleks). Raadioelektroonika alasse kuuluvaks loetakse tihti ka heli- ja videotehnilist seadmestikku, mida kasutatakse saatja poolel, kuigi tegelikult on siin tegemist helitehnilise ja pilditehnilise seadmestikuga (ehk audio- ja videoelektroonikaga).
Saarevalla

Saarevalla (ka Saare) oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Tarvastu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kalbuse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tarvastu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kalbuse külaga. Külast on teateid alates umbes aastast 1900 (vene keeles Саремойзъ). Küla sai nime samanimelise mõisa (saksa keeles Saaremois) järgi. Marge Kuslap: artikkel "Kalbuse" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 30.04.2018)
Sagessaare

Sagessaare oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Ängi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ängi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ängi külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Сагесааре). Marja Kallasmaa: artikkel "Ängi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Sambla

Sambla oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Sarja küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sarja külaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Sarja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
1145

1145. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad - 1140. aastad - 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad Aastad: 1140 1141 1142 1143 1144 - 1145 - 1146 1147 1148 1149 1150 ... ... Lucius II, paavst
Solu

Solu oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Väike-Kõpu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Väike-Kõpu külaga. Külast on teateid alates 1945. Marja Kallasmaa: artikkel "Väike-Kõpu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Sõnni

Sõnni oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Päigiste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Päigiste külaga. Külast on teateid alates 1922. Marja Kallasmaa: artikkel "Päigiste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Taabre

Taabre oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Intsu küla alale. Külast on kindlaid teateid alates 1935. KNAB (vaadatud 30.04.2018)
Tagamõtsa

Tagamõtsa (Tagametsa) oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Vardi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vardi külaga. Külast on teateid alates 1970 (Tagametsa). Marja Kallasmaa: artikkel "Vardi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Timmukuru

Timmukuru oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Lilli küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lilli külaga. Külast on teateid alates 1930.[viide?] Marja Kallasmaa: artikkel "Lilli2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Toosiküla

Toosiküla (ka Toosi) oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Äriküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ärikülaga. Külast on teateid alates 1970 (Toosi). Marja Kallasmaa: artikkel "Äriküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 30.04.2018)
Tuhakoti

Tuhakoti oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Põrga küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põrga külaga. Külast on teateid alates 1922.[viide?] Marja Kallasmaa: artikkel "Põrga" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Turpsi

Turpsi oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Taevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jälevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jälevere külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Турпси). Marja Kallasmaa: artikkel "Jälevere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 46. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 12. mail Kopenhaagenis Parken Stadiumil. Taani sai korraldusõiguse, kui Olsen Brothers võitis 2000. aastal Stockholmis. Eurovisioon algas Olsen Brothersi esinemisega. Õhtujuhid olid Natasja Crone Back ja Søren Pilmark. Võistluse võitis Eesti, keda esindasid Tanel Padar, Dave Benton & 2XL lauluga "Everybody". Dave Benton on esimene mustanahaline, kes on Eurovisiooni võitnud. 2001. aasta Eurovisiooni logoks oli neli rõngast, mis moodustasid südame. Neli rõngast olid ka lava kujunduses ja valgustuskonstruktsioonis. Korraldajatel oli võistluse organiseerimisel probleeme: muret tekitas rahastamine ja sobiva toimumispaiga leidmine. Võistlus otsustati korraldada Parkeni jalgpallistaadionil, kui staadioni omanik nõustus rajatisele lisama eemaldatava katuse. See lahendus tegi Parkenist suurima võistlushalli, kus Eurovisioon oli iial aset leidnud (ja on jäänudki suurimaks lauluvõistluseks). Staadionile mahtus võistlusele kaasa elama 38 000 inimest, kuid probleeme oli ka sellega, sest üldises melus jäi lava paljudele pealtvaatajatele kaugeks ning tasapinnal (murul) olnud publik ei näinud laval toimuvat. Vaheesituse ajal oli laval Taani bänd Aqua. Võistluse favoriitideks olid Prantsusmaa, Taani, Kreeka ja ka Sloveenia. Hääletuse edenedes hakkasid võidu pärast duelli pidama Taani ja Eesti. 2001. aasta Eurovisiooni üllatusvõitjaks tuli Eesti, kellele andis maksimumi, 12 punkti, kokku 9 riiki. Kõik osavõtvad riigid said hinnata oma kümmet lemmikut. Kasutati punkte 12, 10, 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2, 1. http://www.eurovision.tv/page/news?id=7743&_t=The+end+of+a+decade%3A+Copenhagen+2001
Uduallika

Uduallika oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Arussaare mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Arussaare küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Arussaare külaga. 1721 on esimest korda mainitud nime Odoallick, seejärel 1839 Uddoallik, umbes 1900 Удуаллика. Marja Kallasmaa: artikkel "Arussaare" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Uisa

Uisa oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Pulleritsu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paistu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pulleritsu külaga. Külast on teateid alates 1922.[viide?] Marja Kallasmaa: artikkel "Pulleritsu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Eesti Vehklemisliit

Eesti Vehklemisliit on vehklemise spordialaliit Eestis. Vehklemisliit on 1948. aastal asutatud Eesti NSV Vehklemisföderatsiooni õigusjärglane. Liit taasasutati 2. detsembril 1989 Tallinnas. Vehklemisliidu president on alates 2023. aastast Peeter Järvelaid, eelmine oli Ants Veetõusme. Vehklemisliit valis uueks presidendiks Peeter Järvelaidi Koduleht
1144

1144. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad - 1140. aastad - 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad Aastad: 1139 1140 1141 1142 1143 - 1144 - 1145 1146 1147 1148 1149 ... ... Coelestinus II, paavst
Eesti Käsipalliliit

Varasema spordialaliidu kohta vaata Eesti Käsipalli Liit (1923) Eesti Käsipalliliit on käsipalli spordialaliit Eestis. Liit asutati 24. novembril 1990 Tallinnas ning on 19. juunil 1960 asutatud Eesti NSV Väravpalliföderatsiooni õigusjärglane. Koduleht
Erni Järvsoo

Erni Raimund Järvsoo (1927. aastani Erni Raimund Janter; 21. veebruar 1922 – 6. august 2001) oli eesti ajakirjanik. Ta õppis Kõnnu algkoolis, hiljem Maanoorte Täienduskoolis. 1941. aastal mobiliseeriti Punaarmeesse, teenis Eesti laskurkorpuses. Sai sõjas raskelt haavata. Pärast sõda töötas 35 aastat Eesti Raadios põllumajandussaadete toimetajana. Ta oli üks saate "Tere hommikust, põllumehed!" põhiautoritest. Ta on maetud Loksa kalmistule. 1971 Eesti NSV teeneline ajakirjanik "Lea Õispuu (koostaja). Eestlased Vene sõjaväes 1940–1945. Esimene osa (A–L). Tallinn, 2008, lk 387" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 7. märts 2016. Vaadatud 1. mail 2018. Omaaegne hittsaade tähistab 40. sünnipäeva. Postimees, 15. aprill 2004 Kalmistute register HAUDI Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem. Raadioajakirjanik Erni Järvsoo mikrofoniga (1972)
Neonikotinoid

Neonikotinoidid on nikotiinisarnased neuroaktiivsed orgaanilised ained, mida kasutatakse või on kasutatud insektitsiididena. Euroopa Liidus on neonikotinoidide kasutamine putukatõrjes keelatud. Nende kasutamine on tinginud mesilaste massilist suremist.
1143

1143. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad - 1140. aastad - 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad Aastad: 1138 1139 1140 1141 1142 - 1143 - 1144 1145 1146 1147 1148 Koraan tõlgiti ladina keelde. ... Johannes II Komnenos, Bütsantsi keiser Innocentius II, paavst
Aurel Vlaicu

Aurel Vlaicu (19. november 1882 Binținți – 13. september 1913 Orăștie), oli Rumeenia (Austria-Ungari) insener ja aviaator. Aurel Vlaicu sündis 1882. aastal Transilvaanias Bințințis (küla kannab tänapäeval Aurel Vlaicu nime). 1902. aastal sai ta Sibius bakalaureusekraadi. Ta jätkas õpinguid Budapesti tehnikaülikoolis ja Müncheni Tehnikaülikoolis ning sai 1907. aastal insenerikutse. Seejärel teenis ta aasta Austria-Ungari mereväes, misjärel asus tööle Opeli autotehases Rüsselsheimis. 1909. aastal lahkus ta Saksamaalt ja naasis Bințințisse, kus valmistas koos oma vennaga funktsionaalse purilennuki. Samal aastal suundus ta Rumeeniasse, kus sai Transilvaaniast ümberasununa rahalist toetust. Seal asus ta ehitama oma esimest mootorlennukit, saades selleks toetust nii Rumeenia sõjaministeeriumilt kui ka avaliku hariduse ministrilt. Lennuk tegi esmalennu järgmise aasta 19. juunil Cotroceni lennuväljal. 28. septembril lendas ta sellega sõjaliste õppuste käigus Slatinast Piatra Olti, toimetades kohale kirja. Tegemist on ühe varasema juhtumiga, kus lennukit on kasutatud militaarseks otstarbeks. Veel samal aastal asus ta ehitama uut lennukit, mis valmis järgmise aasta aprillis. Juunis 1912 osales ta sellega Viinis lennundusnädalal, saades auhinna täpsusmaandumises, ümber samba lendamises ja kuuli teelesaatmises. Ühtlasi sai ta ka FAI lenduritunnistuse nr 52. Kolmandat lennukit asus ta konstrueerima Marconi Company tarbeks. See pidi olema katselennuk, mida firma vajas lennukitele sobivate raadiote väljaarendamiseks. Lennuk valmis alles pärast Aurel Vlaicu surma, ent ei jõudnud tellijateni. 1916. aastal vallutasid Saksa väed Bukaresti ja lennuk viidi sealt minema. 1942. aastal nägid mitmed Rumeenia ohvitserid seda Berliinis lennundusnäitusel, ent lennundusnäituse dokumentatsioonis seda lennukit ei kajastatud. Septembris 1913 üritas Vlaicu olla esimene inimene, kes üle Karpaatide lendab. Ta kasutas selleks oma teist lennukit, ent see kukkus alla. Tõenäolisim põhjus on see, et lennuk oli maandumiseks valitud kohas maandumiseks liiga kõrgel. Vlaicu järgi on nime saanud tema sünniküla. Ka kannab tema nime Bukaresti Aurel Vlaicu lennujaam. Gheorghiu, Constantin C. (1960). Aurel Vlaicu, un precursor al aviației românești. Bucharest: Editura Tehnică. (lk 21-27) "Aurel Vlaicu a lucrat pentru Opel – Documente oficiale (Aurel Vlaicu Worked for Opel)" stildeviata.com. Gheorghiu, Constantin C. (1960). Aurel Vlaicu, un precursor al aviației românești. Bucharest: Editura Tehnică. (lk 33-47) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 1. mail 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Gheorghiu, Constantin C. (1960). Aurel Vlaicu, un precursor al aviației românești. Bucharest: Editura Tehnică. (lk 101) Wiener Bilder 30. juunil 1912. Hundertmark, Michael; Steinle, Holger (1985). Phoenix aus der Asche - Die Deutsche Luftfahrt Sammlung Berlin. Berlin: Silberstreif Verlag. ISBN 978-3924091026. lk 110-114
Maarianhamina linn

Maarianhamina (rootsi keeles Mariehamn) on Soome Ahvenamaa maakonna pealinn. Asub Ahvenanmanneri saarel Põhjalahe ääres. Seisuga 30. aprill 2014 elas linnas 11 445 inimest. See moodustab ligi poole Ahvenamaa rahvaarvust. 89,5% linna elanikest räägib emakeelena rootsi keelt. Maarianhamina on enamiku ida poolt Rootsi sõitvate laevade vahepeatus. Tallinki, Silja Line'i ja Viking Line'i reisilaevad, mis sõidavad Tallinnast kui ka Helsingist või Turust Rootsi, teevad Maarianhaminas vahepeatuse. Maarianhaminas on Ahvenamaa meresõidumuuseum ja muuseumlaev Pommern. Linn asutati 21. veebruaril 1861 ning sai nime 'Maria sadam' Venemaa keisri Aleksander II abikaasa Maria Aleksandrovna järgi. Linna kohal asus varem Jomala valda kuulunud Övernäsi küla, millest on järel ainult üks eluhoone kesklinna kagunurgas, Övernässtugan. Arhitekt Georg Theodor von Chiewitzi koostatud 1871 heaks kiidetud planeeringut järgiti 1960. aastateni. Linn arenes algul aeglaselt, kuni sinna 1869. aastal elama asunud kaupmees Nikolai Sittkoff muretses oma esimese purjelaeva ning pani aluse Maarianhamina arengule meresõidulinnana. Hilisematest reederitest oli tähtsaim Gustaf Erikson, kes sai meresõidunõuniku tiitli. Eriksonil oli kümneid purje-, auru- ja mootorlaevu, mis moodustasid 1930. aastatel üle poole kõigist Maarianhaminas registreeritud alustest. Visby, Rootsi Kópavogur, Island Kragerø, Norra Slagelse, Taani Tórshavn, Fääri saared Kuressaare, Eesti Valkeakoski, Soome Lomonossov, Venemaa Läänesadam (Maarianhamina) Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years Mann, Robert (2011). Żaboklicki, Paweł (toim). "Mariehamn Celebrates". Union of the Baltic Cities (inglise). The UBC Bulletin: 34. "Sjöfarts promenaden: Upptäck Mariehamn till fots" (PDF) (rootsi). Mariehamn. Vaadatud 21. veebruaril 2024. Maarianhamina koduleht
Kansi säär

Kansi säär on neem (maasäär) Saare maakonnas Muhu valla idaosas. Säär piirneb Suure väinaga. Sääre koordinaadid on 58° 36′ N, 23° 21′ E.