laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Marina Trapido

Marina Trapido (sündinud 9. juunil 1952 Tallinnas) on eesti keemik ja keskkonnateadlane. Marina Trapido on lõpetanud Tallinna 19. Keskkooli 1969; Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiatööstuse protsesside ja keemiaküberneetika erialal cum laude 1974. Doktorikraad 1986 (N. Petrovi nimeline Onkoloogia Instituut, Leningrad), "Распределение канцерогенных ПАУ и мониторинг водной среды (на примере водоемов Прибалтийского региона)". Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keemia Instituut, nooremteadur 1974–1986; teadur 1986–1987; vanemteadur 1987–2002; Tallinna Tehnikaülikooli keemia- ja materjalitehnoloogia teaduskonna keemiatehnika instituudi vanemteadur 2002–2005; sama instituudi keskkonnakaitse ja keemiatehnoloogia õppetooli dotsent 2005–2011; sama instituudi keskkonnakaitse ja keemiatehnoloogia õppetooli professor 2011–2016; Tallinna Tehnikaülikooli inseneriteaduskonna materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituudi professor 2017–2021; aastast 2021 emeriitprofessor. Keskkonnaseisundit ja keskkonnakaitset hõlmavad uuringud, keskkonnaohtlikke aineid käsitlevad uuringud, keskkonnakeemia ja keskkonnatehnoloogia, osoonimine ja täiustatud oksüdatsiooni protsessid, keemiline kantserogenees, keskkonna saastumine ja seire, reostuskontroll. Viimasel ajal põhiliselt keskkonnatehnoloogia ning märkimisväärset tunnustust on saanud tööd osoonimise ning süvaoksüdatsiooni protsesside valdkonnas. Marina Trapido on avaldanud üle 260 teaduspublikatsiooni. Marina Trapido on 2007. aastast keemia- ja materjalitehnoloogia teaduskonna teadusnõukogu liige. 2006. aastast on ta rahvusvahelise konverentsi "Environmental Applications of Advanced Oxidation Processes" programmikomitee liige. Eesti Toksikoloogia Seltsi asutajaliige. Rahvusvaheliste ajakirjade Environmental Science and Technology, Water Research, Ozone Science & Engineering, Chemosphere, Environmental Engineering Science, Environmental Engineering Journal, Water Science & Technology, Industrial and Engineering Chemistry Research, Chemical engineering Journal, Journal of Hazardous Materials, Environmental Technology, Journal of Environmental Management, Journal of Toxicology and Environmental Health Science, Oil Shale jt retsensent. Marina Trapido on kahekordne Eesti Vabariigi teaduspreemia laureaat: 2001. aastal tööde tsükli "Täiustatud oksüdatsiooni protsessid loodusvee varude kaitseks ja vee säästvaks kasutamiseks" eest ning 2020. aastal tööde tsükli "Süvaoksüdatsiooni tehnoloogiate arendamine kaasaegsete keskkonnaprobleemide lahendamiseks: tugevalt saastatud tööstusreovetest mikrosaasteaineteni õhus ja vees" eest. Eesti teaduse biograafiline leksikon. Köide 4. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, [2006], lk. 823-824. [ https://www.hm.ee/et/teaduspreemiad%7C[alaline kõdulink] Eesti teaduspreemiad] https://www.sirp.ee/online-uudised/riigi-teaduspreemiad-2020/
Karol Kuntsel

Karol Kuntsel (sündinud 21. augustil 1979 Tallinnas) on eesti näitleja. Ta lõpetas 1994. aastal Orissaare Keskkoolis põhikooli; 1997. aastal Kuressaare Gümnaasiumi ja 2002. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli 20. lennu. Ta oli aastatel 2002–2008 Ugala teatri näitleja, 2008–2010 oli vabakutseline, alates 2010. aastast on ta Vanemuise näitleja.[viide?] 2002–03 Deemon ja ingel (Avigdor) Onu Vanja (Telegin) Niskamäe kired (Aarne) Ullike ootamatuste saarelt (Kantshin) Koturnijad (Suctitis; ori) Toomas Nipernaadi (Taavet Vaigupalu) 2003–04 Thijl Ulenspiegel (gööside peamees; vaim; hispaania sõdur) Lõika maha ja lase jalga (doktor Boxclever) 80 päevaga ümber maailma (Jean Passepartout) Vend Aljosa (Smurov) 2004–05 Aarete saar (George Merry) Kaevame vanaema üles! (Oskar) Suvi (Joosep Toots) 2005–06 Õnnetunne (Paul) Püha Susanna ehk Meistrite kool (inspitsient) Libahunt (osaline) Väike Tjorven Soolavareselt (Pelle) Kolm klaasikest kirsiviina (erinevad rollid) 2006–07 Keisri hull (Georg von Bock) Marilyn (John F. Kennedy) Opera Comique (Hector Vigneron) Börs ja börsitar (Jasper Kõlu) Naabri Mari (Veli) 2007–08 Runar & Kylikki (Runar Karlsson) Martinson ("Nimed marmortahvlil" 2002) Ivar ("Stiilipidu" 2005) Kaval ("Kuraditõestus" 2008) Lõvi Alex ("Madagaskar") (hääl) Õpetajahärra Otto ("Vari" 2024) Emil (ETV, "Emili sõber" 1989) koer Artemon (ETV lastesari "Buratino tegutseb jälle" 2002–2005) Jake (hääl) (BBC lastesari "Tweenie põngerjad") Tom (ETV lasteekraan "Saame kokku Tomi juures" 2006–2008) Leitnant Mäger (TV3 seriaal "Vabad mehed" 2015) Draama 2003 laureaat – täpse ja intensiivse kohaloleku eest 2004 Ugala kolleegipreemia – Parim näitleja 2005 Ugala publikupreemia “Kuldõun” laureaat (Joosep Tootsi roll lavastuses “Suvi”) Parim näitleja “Banaanikala” festivalil (Artemoni roll lavastuses “Burattino”) 2007 ETV kolleegipreemia – Parim näitetrupp 2011 Vanemuise loomenõukogu draama aastaauhind 2014 Teater Vanemuine – Aasta vanemuislane 2019 Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia – parim meespeaosa (Arnolphe lavastuses “Naiste kool”) 2020 Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind – Arnolphe lavastuses “Naiste kool” 2021 Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia – parim kolleeg[viide?] Karol Kuntsel. Vanemuise teatri veebisait. "Pääru Oja kaotas Juhan Liivi mängimiseks hulgaliselt kilosid. „Kuulen kontide klõbinat valgete hullumajahõlstide all"". Maaleht. Vaadatud 30. septembril 2023. Rita Loel, "Karol Kuntsel: Eesti riigi iseseisvus on tegelikult suur ime", Oma Saar, 21. juuni 2008 Liis Auväärt, "Vastutustundlik boheemlane", Eesti Naine, 10. detsember 2008
Polaarhunt

Polaarhunt (Canis lupus arctos; ehk valge hunt või arktika hunt) on halli hundi üks alamliike. Polaarhundid on värvuselt valged. Emased hundid on väiksemad, kuid nendegi kehapikkus võib ulatuda 1 meetrini ning kõrgus 70 sentimeetrini. Polaarhuntide keskmine kehakaal on 45 kg, kuid isased võivad kaaluda kuni 80 kg. Polaarhundi eluiga on keskmiselt 7–10 aastat, kuid vangistuses võivad polaarhundid elada kuni 18 aastat. Polaarhundid ei ole inimeste suhtes kuigi kartlikud ning elavad paljudes kohtades inimasustusele väga lähedal. Julgeks muutudes võivad polaarhundid ka inimesi rünnata. Näiteks on Kanadas Nunavutis Alerti asulas esinenud palju ründamisjuhtumeid, sest hundid on elanud aastakümneid inimestele liiga lähedal. Ühel aastal saadi kätte kolm marutaudi nakatunud hunti. Polaarhuntide liikumise kohta ei ole palju teavet, sest peamine ränne toimub talvel polaaröödel. Talvistel polaaröödel on 24h pimedust, milles on keeruline huntide liikumist jälgida. Samuti segavad polaarhuntide rände jälgimist rasked ilmaolud, näiteks on uuringute toimumise ajal olnud külmakraade kuni −53 °C. Polaarhundid toituvad peamiselt jänestest, kuid söövad ka polaarrebaseid, muskusveiseid, mardikaid ja linde. Samuti on täheldatud, et polaarhundid otsivad toitu ka inimeste prügi hulgast. Polaarhuntide arvukust mõjutab nende saakloomade arvukus, ebasoodsate ilmastikuolude tõttu võivad saakloomade näiteks muskusveiste populatsioonide arvukus väheneda ja seega kannatab ka polaarhuntide arvukus. Alates 1930. aastast on nende arvukus järk-järgult vähenenud. Polaarhundil alamliigile andis 1935. aastal nime Briti zooloog Reginald Pocock. Polaarhundi isendi leidis ta Kanadast Melville’i saarelt, samuti täheldas ta sarnase välimusega hunte Ellesmere saarel. "ARCTIC WOLF (Canis Lupus Arctos)". Wolf Stuff (inglise). Vaadatud 6. augustil 2024. "Canis lupus subsp. arctos Pocock, 1935". www.gbif.org (inglise). Vaadatud 6. augustil 2024.
More mõis

More mõis (saksa keeles Moritzberg, läti keeles Mores muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Nītaure kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Sigulda piirkonnas More vallas.
Lakši mõis

Lakši mõis (saksa keeles Nachtigall, läti keeles Lakšu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Nītaure kihelkonnas.
Ķēči mõis

Ķēči mõis (saksa keeles Fossenberg, ka Ketsemoise, läti keeles Ķēču muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Nītaure kihelkonnas.
Kartūži mõis

Kartūži mõis (saksa keeles Schöneck, läti keeles Kartūžu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Nītaure kihelkonnas.
Eglēni mõis

Eglēni mõis (saksa keeles Gränhof, läti keeles Eglēnu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Nītaure kihelkonnas.
Sērdiņi mõis

Sērdiņi mõis (saksa keeles Gränhof, läti keeles Sērdiņu muiža, ka Zērbiņu muiža) oli rüütlimõis, hiljem Nītaure kõrvalmõis Liivimaal Riia kreisis Nītaure kihelkonnas.
Käsihaarats

Käsihaarats on mehaaniline tööriist, millega on võimalik haarata käeulatusest kaugemal olevaid esemeid. Seda kasutatakse peamiselt jäätmekäitluses (prügi korjamisel ja sortimisel), aianduses ja tehnoloogilistes protsessides esemete tõstmiseks ja ümberpaigutamiseks. Samuti kasutatakse neid puuetega inimeste abivahenditena. Käsihaaratsi kasutamise eesmärgist sõltuvalt varieerub nende pikkus ja haarade maksimaalne kandevõime. Tööriista ehitus võimaldab esemeid kinni hoida ja vabastada. Käsihaarats koosneb pikast metall- või plastvarrest, mille pikkus on tavaliselt kuni 90 cm. Varre ühes otsas on käepide ja teises otsas haarad ehk nn lõuad. Käepidemel on päästik, mis on varres asuva kang-vedru-süsteemi kaudu haaradega ühendatud. Normaalasendis on haarad avatud. Päästikule vajutamisel haarad sulguvad ning avanevad uuesti, kui päästik vabastada. Mõnele käsihaaratsimudelile on lisatud teine päästik, mille abil saab haarad lukustada kinnisesse asendisse, mis võimaldab hoida objekti haarade vahel ilma kätt pidevalt päästikul hoidmata. Kasutusel on veel iminappadega käsihaaratsid, millega saab hoida ümaraid esemeid, ja magnetotsaga käsihaaratsid kergemate metallesemete korjamiseks. Haarats "Dahl, Timothy. "How to Make a Grabber Arm for Picking up Anything"". Popular Mechanics. Hearst Digital Media. Retrieved 27 September 2016. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Aeg= (juhend) "Miller, Jim T. "How to Find the Best Reacher Grabber Tool"". The Huffington Post.
Nītaure kirikumõis

Nītaure kirikumõis (saksa keeles Pastorat Nitau, läti keeles Nītaures mācītājmuiža) oli kirikumõis Liivimaal Riia kreisis Nītaure kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Amata piirkonnas Nītaure vallas.
Anna mõis (Nītaure kihelkond)

Anna mõis, ka Annasmuiža mõis (saksa keeles Annenhof, läti keeles Annasmuiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Nītaure kihelkonnas.
Rahvusvahelise Looduskaitseliidu kaitsealakategooriad

Rahvusvahelise Looduskaitseliidu kaitsealakategooriad on Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (IUCN) välja töötatud kategooriad, mida kasutatakse kaitsealade, kaitsealade osade ja muude kaitstavate loodusobjektide liigitamiseks. Kategooriad: Ia – loodusreservaat (strict nature reserve) Ib – kõnnumaa (wilderness area) II – rahvuspark (national park) III – kaitstav loodusmälestis (natural monument or feature) IV – elupaiga- või liigikaitseala (habitat or species management area) V – maastikukaitseala (protected landscape or seascape) VI – piiratud looduskasutusega kaitseala (protected area with sustainable use of natural resources) Francoise Burhenne-Guilmin (2011). Guidelines for Protected Areas Legislation. IUCN. Lk 147. ISBN 9782831712451. Mike J. Jeffries (2006). Biodiversity and conservation (2. ed.). Psychology Press. Lk 191. ISBN 9780415342995. Kategooriate eestikeelsed nimetused Eesti looduse infosüsteemis 2023. aasta seisuga. IUCN Protected Area Management Categories
Stiilipidu (film)

"Stiilipidu" on Eesti mängufilm aastast 2005. Film räägib kolmest tegusast naisest, kes loovad pärast töö kaotamist kostüümilaenutuse. Film esilinastus Eesti kinodes 15. aprillil 2005. Televisioonis näidati seda esimest korda 25. detsembril 2006 Eesti Televisioonis. Film kandideeris 2006. aastal võõrkeelse filmi Oscarile. Maarja Jakobson sai Anapa filmifestivalil Kinošokk parima naispeaosatäitja auhinna. 2005. aasta jooksul kogus film Eesti kinodes 12 397 vaatajat. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2013. Vaadatud 20. augustil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Stiilipidu andmekogus IMDb (inglise) Ametlik koduleht
Luksumine

Luksumine on inimese kehas rinnaõõnt kõhuõõnest eraldava diafragma ärrituse tagajärg. Luksumine on tahtmatu ja perioodiline nähe. Luksumishoog kestab tavaliselt umbes pool tundi. Kindlaid meditsiinilisi vahendeid luksumise peatamiseks ei ole. Rahvapäraste vahendite hulka kuuluvad näiteks hinge kinnihoidmine, külma vee joomine, suhkru suus hoidmine, ehmatamine jmt. Üheks kõige mõjusamaks vahendiks peetakse näppude surumist kõrvadesse, juues samal ajal läbi kõrre paar lonksu vett. Benno Margus. "Luksumine". kliinik.ee. Vaadatud 7. juunil 2018. Porter, Robert S. (14. oktoober 2013). ""Hiccups"". The Merck Manual Online. Merck Sharp & Dohme. Ellis, Ralph (22 June 2021). "Inventor Says His New Straw Will Cure Hiccups". Medscape. Miks me luksume?. BBC News, 6. veebruar 2003
Valeri Zorkin

Valeri Dmitrijevitš Zorkin (vene keeles: Валерий Дмитриевич Зорькин; sündinud 18. veebruaril 1943 Konstantinovkas Oktjabrski rajoonis Primorje krais Vene NFSV-s NSV Liidus) on Vene kohtunik, jurist; Venemaa Konstitutsioonikohtu esimees (1991–1993 ja uuesti 2003. aastast). Õigusteaduse doktor, professor. Venemaa Föderatsiooni teeneline jurist (2000). Ta sündis 1943. aastal sõjaväelase perekonnas.
Berumbur

Berumbur on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis. Valla pindala on 6,42 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2700 inimest. Valda kuuluvad allosad Kleinheide, Berumbur ja Holzdorf. Berumbur kuulub valdade ühendusse Hage. Vallas on palju kalajärvi, kaks otse Berumburis. Kõige kuulsam järv on suur Kiessee, mida kasutatakse suplemiseks (omal vastutusel). Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Yinchuan Hedongi rahvusvaheline lennujaam

Yinchuan Hedongi rahvusvaheline lennujaam (IATA: INC, ICAO: ZLIC) on peamine lennujaam, mis teenindab Ningxia Hui autonoomse piirkonna pealinna Yinchuani Hiina Rahvavabariigis. Lennujaam asub umbes kilomeetrit Yinchuani kesklinnast. 2013. aastal läbis lennujaama rohkem kui 4,2 miljonit reisijat, millega see paigutus riigi lennujaamade seas reisijate arvult 39. kohale.
Aston Villa FC

Aston Villa (täisnimetus Aston Villa Football Club; hüüdnimi The Villans) on 1874. aastal loodud jalgpalliklubi Inglismaal Birminghamis Astonis. Oma kodustaadionil Villa Parkil mängib meeskond 1897. aastast. Aston Villa oli 1888. aastal The Football League ja 1992. aastal Premier League üks asutajaliikmeid. Aston Villa on üks vanemaid ja edukamaid Inglismaa jalgpalliklubisid. Klubi on tulnud 7 korda Football League First Divisioni meistriks ja võitnud 7 FA Cupi. Hooajal 1981–1982 võitis Aston Villa FC Euroopa karika (praegune UEFA Meistrite Liiga). Meeskonna peamiste rivaalide hulgas on teine Birminghami meeskond Birmingham City. Enim mänge on meeskonnas pidanud šotlane Charlie Aitken (657). Aita täiendada seda artikli alaosa! Aston Villa Football Clubi lõid 1874. aasta märtsis Villa Cross Wesley kabeli liikmed Handsworthis, mis on tänapäeval Birminghami osa. Aston Villa asutajad olid Jack Hughes, Frederick Matthews, Walter Price ja William Scattergood. Aston Villa esimene matš oli kohaliku Aston Brook St Mary's ragbimeeskonna vastu. Matši tingimuseks oli, et Villa mängib esimese poolaja ragbi reeglite järgi ja teise poolaja jalgpalli reeglite järgi. Pärast kolimist Wellington Roadi jalgpalliväljakule 1876, tõestasid nad ennast Midlandsi ühe parima meeskonnana, kui nad võitsid 1880 oma esimese võistluse Birmingham Senior Cupi. Meeskonna kapten oli sel ajal šotlane George Ramsay. 16. aprillil 2016 kaotas Aston Villa Inglismaa kõrgliigas Manchester Unitedile 0:1 ja langes välja. Meeskond lõpetas hooaja viimasena. Hooaja statistika: 3 võitu, 8 viiki, 27 kaotust, väravate vahe –49, 27 löödud väravat ja 76 sisselastud väravat, 17 punkti. Uuesti kindlustati pääs tagasi Premier League'i hooajal 2018–19. Seisuga 14. veebruar 2022 Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. 1. liiga Võidud (7): 1893–1894, 1895–1896, 1896–1897, 1898–1899, 1899–1900, 1909–1910, 1980–1981 2. liiga Võidud (2): 1937–1938, 1959–1960 3. liiga Võidud (1): 1971–1972 FA Karikas Võidud (7): 1887, 1895, 1897, 1905, 1913, 1920, 1957 Liiga Karikas Võidud (5): 1961, 1975, 1977, 1994, 1996 FA Charity Shield/FA Community Shield Võidud (1): 1981 (jagatud) Euroopa karikas Võidud (1): 1981-82 Euroopa superkarikas Võidud (1): 1982-83 Intertoto karikas Võidud (1): 2001 McCarthy, Nick (26. november 2007). "Cup presented to Aston Villa founder member Jack Hughes is back with his family". Birmingham Mail. Vaadatud 16. august 2014. "Aston Villa Hall of Fame". Aston Villa F.C. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. oktoober 2007. Vaadatud 16. augustil 2014. http://www.championat.com/football/news-2436918-mju---aston-villa---10-komanda-iz-birmingema-vyletela-iz-apl.html Koduleht
Yangoni rahvusvaheline lennujaam

Yangoni rahvusvaheline lennujaam (Birma keeles: ရန်ကုန် အပြည်ပြည်ညိုင်ရာလေလိပ်; MLCTS: Yan Gon a pyi pyi hsai ya hlay hsate [jàŋɡòʊɴ əpjípjì sʰàɪɴjà lèzeɪʔ]) (IATA: RGN, ICAO: VYYY) on peamine ja kõige aktiivsem rahvusvaheline lennujaam Myanmaris. Lennujaam asub umbes 15 kilomeetrit Yangoni kesklinnast. Lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 5,9 miljonit reisijat.
Hage

Hage (idafriisi: Haag) on väike Ida-Friisimaa linn Saksamaal Aurichi kreisis. Linn asub Põhjamere lähedal, ligikaudu 5 km Nordenist idas. Linna pindala on 16,62 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6221 inimest. Hage on ka Samtgemeinde Hage keskus. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.hage-nordsee.de
Hagermarsch

Hagermarsch on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis. Valla pindala on 22,32 km². 31. detsembril elas seal 431 inimest. Vald jaguneb 3 allosaks. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Hage. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Halbemond

Halbemond on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis. Valla pindala on 6,55 km². 31. detsembril 2015 elas seal 995 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Hage. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Lütetsburg

Lütetsburg (idafriisi-alamsaksi: Lütsbörg) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis. Valla pindala on 16,73 km². 31. detsembril 2015 elas seal 753 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Hage. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Teeviit (mess)

Noorte infomess Teeviit oli põhi- ja keskkoolilõpetajaile suunatud infomess, mis toimus aastatel 1994–2017 Tallinnas. Messi korraldas kuni 1999. aastani Eesti Noorsoo Algatuskeskus, seejärel korraldas messi Eesti Noorsootöö Keskus koos Haridusministeeriumiga (hiljem Haridus- ja Teadusministeeriumiga). Messi eesmärk oli pakkuda noortele teavet tuleviku planeerimiseks – õppimise, vaba aja veetmise, töö ja palju muu kohta. Esimene mess toimus 17.–19. novembril 1994, teine mess 1996. aastal, seejärel igal aastal kuni 2017. aastani. Näiteks 2013. aastal oli messil esindatud ligi 150 asutust, ettevõtet ja organisatsiooni.  Pikemalt artiklis Teeviit (infoportaal) 2018. aasta sügisest muutus noorte infomessina tuntud Teeviit järjepidevaks noorteinfo edastamise kanaliks, võttes üle noorteinfoportaali Stardiplats, mis vahendas noortele väärtuslikku infot digitaalsel kujul. Infomessi Teeviit enam ei toimu. Igal sügisel toimub üle-eestiline noorsootöö nädal, mille raames korraldatakse palju noortele suunatud teavitusüritusi. Koppel, Liisa. Noorte infomess Teeviit tähistab tänavu kahekümnendat sünnipäeva. Postimees, 8. oktoober 2013. Noorte infoportaal Teeviit toob noorteni usaldusväärse info. Noor Tegija, 28. oktoober 2018. "Reedel algab noorte infomess Teeviit 2013" Postimees, 26. november 2013 Messi koduleht "Noorte infomess Teeviit tähistab tänavu kahekümnendat sünnipäeva" tallinncity.postimees.ee, 8. oktoober 2013
Grafschaft Bentheimi kreis

Grafschaft Bentheim (saksa: Landkreis Grafschaft Bentheim) on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Kreisi keskus on Nordhorn. Kreisi pindala on 981 km². 31. detsembril 2015 elas seal 135 662 inimest. Seda ümbritsevad (läänest ja päripäeva) Hollandi provintsid Overijssel ja Drenthe, Emslandi kreis ning Steinfurti ja Borkeni kreisid Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Kreisi loodepiirkond nimega Niedergrafschaft (alamkrahvkond) eendub Hollandi territooriumisse ning piirneb sellega põhjas, läänes ja lõunas. Vechte jõgi (Hollandi Vecht) läbib kreisi lõunast põhja ja voolab Hollandisse. Linnad: Bad Bentheim Nordhorn Vabad vallad: Wietmarschen Samtgemeinden: Samtgemeinde Emlichheim Emlichheim1 Hoogstede Laar Ringe Samtgemeinde Neuenhaus Esche Georgsdorf Lage Neuenhaus1, 2 Osterwald Samtgemeinde Schüttorf Engden Isterberg Ohne Quendorf Samern Schüttorf1, 2 Samtgemeinde Uelsen Getelo Gölenkamp Halle Itterbeck Uelsen1 Wielen Wilsum 1Samtgemeinde keskus; ²linn Kreisil on laias laastus sama territoorium kui Bentheimi krahvkonnal, Saksa-Rooma riigi osariigil, mis 1803. aastal kaotati. GeoNames https://www1.nls.niedersachsen.de/statistik/ Ametlik veebileht
Vechte

Vechte (saksa ja alamsaksa) või Vecht (hollandi), Hollandis sageli ka Overijsselse Vecht, et mitte segi ajada selle Utrechti teisikuga, on jõgi Saksamaal ja Hollandis. Selle kogupikkus on 182 km, millest Saksamaa pinnal on 107 km. Vechte saab alguse Baumberge künkalt Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaal Münsteri linna lähedal ning voolab põhja Alam-Saksi liidumaale, möödub Nordhorni ja Emlichheimi linnadest, ületab piiri ja voolab siis läände Hollandi Overijsseli provintsi (siit selle alternatiivne Hollandi nimetus). Seal voolab see läbi Sallandi piirkonna põhjaosa, mööda Hardenbergist ja Ommenist, võttes teel kaasa Regge jõe veed. Zwolle linna juures pöördub jõgi äkitselt põhja, et suubuda Hasselti linna lähedal Zwarte Wateri jõkke. Ptolemaios kutsus Vechtet oma kaardil "Magna Germania" arvatavasti Vidruseks. Vechte Emlichheimi juures Vechte Neuenhausi juures
Klaveri embuses

Klaverifestival "Klaveri embuses" oli muusikafestival, mis toimus 2018. aastal Kadrioru lossi saalis ning keskendus eesti pianistide ja eesti heliloojate loomingu esitlemisele. 2018. aasta festival toimus 7.–8. juulil Kadrioru lossi saalis ning oli pühendatud Eesti Vabariigi 100. aastapäevale. Igal kontserdil kõlas Eesti heliloojate looming ning esinesid vaid Eesti interpreedid. Esinesid telesarjast "Klassikatähed" tuntud Kristiina Rokaševitš klaveril, Katariina Maria Kits viiulil ja Valle-Rasmus Roots tšellol. Kavas olid Elleri, Šostakovitši ja Smetana teosed klaveritriole. Esimese päeva lõpetas soolokontsert, kus Age Juurikas esitas Eduard Tubina ja Enrique Granadose loomingut. Festivali teine päev algas andekate noorte kontserdiga, kus astuvsid üles Sven-Sander Šestakov (klaver), Laura Pähkel (flööt) ja Hanna Taube (saksofon). Kontserdi kava on rikkalik, kõlab nii Eller, Kareva, Aints, Mozart, Porro, Peterson kui ka Eychenne, samuti oli kavas kaks Eesti esiettekannet. Eesti klaveriduode galakontserdil astusid üles viis hinnatud Eesti klaveriduot: Tallinna klaveriduo (Nata-Ly Sakkos ja Toivo Peäske), Argo ja Arko klaveriduo (Argo Jentson ja Arko Narits), klaveriduo Jorma Toots ja Ebe Müntel, klaveriduo Maila Laidna ja Tiiu Sisask ning klaveriduo Rein Rannap ja Mihkel Mattisen. Kavas on Schubert, Rahmaninov, Mozart, Ravel ja Rannap. Festivali "Klaveri embuses" koduleht Festivali ametlik Facebooki lehekülg Festivali kajastus EV100 lehel