laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aguaruna keel

Aguaruna keel on hibaro keelkonda kuuluv keel. Aguaruna keele alternatiivsed nimed on Aguajún, Ahuajún, Awajún. Aguaruna keelt räägitakse Peruus. Keele kasutus on jõuline, suulise ja kirjakeele kasutus aktiivne. Keelt räägivad igas vanuses inimesed. Aguaruna keelt hakatakse õpetama algklassidest ning järk-järgult lisatakse juurde hispaania keelt. L1 tasemel valdajaid on 60-100%, kirjaoskajaid tasemel L2 50-75%. Õpetatakse põhikoolides. Peruu - Potro, Mayo ja Cahuapanase jõgede äärsed alad, Marañóni jõe läänepoolseimad alad. 38 300 ning suureneb. 1 – bakichik 2 – jimaj 3 – kampatum 4 – ipaksumat 5 – uweja amua 6 – juin uwejan bakichik ijaku 7 – juin uwejan jimajan ijaku 8 – juin uwejan kampatum ijaku 9 – juin uwejan ipaksumat ijaku 10 – mai uwejan amuau Aguaruna keeles pole palju sõnu, mis väljendavad numbrit – neid on vaid 4. Kui soovitakse kasutada numbreid, mis on suuremad kui 5, eelistatakse hispaaniakeelseid arvsõnu, et vältida liiga pikki liitsõnu. Häälikute arv: 21 Keele sõnajärje tüpoloogia on SOV – subjekt-objekt-verb. Semagku – krokodill Namaka - kuldkala tsájam uwéj "dedo de la mano" (tähendab sõrm ja käsi) Aguaruna keel kasutab Ladina kirjaviisi. Aguaruna keel on hispaania keelega üsna sarnane. Mõnede materjalide põhjal võib väita, et see keel on teinud läbi suuri muutusi kiire ajaga, näiteks on selle keele sõnade järjestus fraasides muutunud vaid 100 aastaga vastupidiseks varasemale: 1909 oli võimalik ainult järjekord omadussõna-nimisõna, 1992 tavaliselt omadussõna-nimisõna, kuid oli võimalik ka nimisõna-omadussõna, 2005. aastaks oli ainuvõimalik variant nimisõna-omadussõna. [1] [http://www.ethnologue.com/map/PE [http://www.ethnologue.com/language/agr [http://www.native-languages.org/numbers/aguaruna_numbers.htm [https://web.archive.org/web/20150403060621/http://www-01.sil.org/Americas/peru/pubs/slp15.pdf [http://www.academia.edu/1723846/Attributive_adjectives_and_the_internal_syntax_of_the_NP_in_Aguaruna_and_other_Jivaroan_languages [http://www.native-languages.org/aguaruna_animals.htm [http://wals.info/example/all/wals_code_agr
Ilūkste kreis

Ilūkste kreis (läti keeles Ilūkstes apriņķis) oli Kuramaa kubermangu kuulunud haldusüksus Venemaa keisririigis Kuramaal. Kreis kuulus Selburgi Oberhauptmannschafti koos Jaunjelgava kreisiga (saksa keeles Kreis Friedrichsstadt). Kreisis oli kaks kaubaalevit: Ilūkste (Illuxt, Иллукст) ja Vecsubate (Alt-Subbath, Альт-Суббат). Ilūkste kreisi keskuseks oli Ilūkste (saksa keeles Friedrichstadt), kreisi kuulus veel neli kihelkonda (politischen Kirschspiel): Daugavpilsi kihelkond (Kirchspiel Dünaburg), Aizlauce kihelkond (Kirchspiel Ueberlauz), Subate kihelkond (Kirchspiel Subbath), Aizkraukle kihelkond (Kirchspiel Ascherad) (hiljem Jaunjelgava kreisis), 9 slobodaad (saksa keeles Slobodden, vene keeles слобода): Kaplava (Koplau, Коплау), Aizbalti? (Engelsburg), Tartag, Muravka (Murawka, Муровка), Ezerwonka, Skrudaliena (Skrudelina, Скруделина), Turgeln, Buldering ja Smelin (Смелин). Hiljem ka Grīva (Гриве, Калкунская). Läti mõisate loend http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_gub_97.php?reg=19 Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 414. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 406–419. Bornhaupt, Christian (1855). Entwurf einer geographisch-statistisch-historischen Beschreibung Liv-, Ehst- und Kurlands, nebst einer Wandkarte. Riga: W.F. Häcker. Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1918). Kreis Illuxt, lk 632–667.
Južno-Sahhalinsk

Južno-Sahhalinsk (vene Южно-Сахалинск, jaapani 豊原 (Toyohara)) on linn Venemaal Sahhalini oblastis. Asub Sahhalini saare lõunaosas, Sussuja jõe kaldal. Geograafilised koordinaadid on 46° 57′ N, 142° 44′ E. Asutatud 1842. aastal Vladimirovka külana. Pärast Vene-Jaapani sõda kuulus koos Lõuna-Sahhaliniga 1905–1946 Jaapanile ja kandis nime Toyohara. Elanike arv oli 2005. aastal 173 600, 2010. aastal 181 700 (rahvaloendus) ja 2012. aastal 186 267 (linnaringkonnas 193 235). Južno-Sahhalinskis valitseb parasvöötme mussoonkliima. Aasta keskmine õhutemperatuur on 2,8 °С. Kõige külmema kuu, jaanuari keskmine temperatuur on –12,2 °С, kõige soojema kuu, augusti keskmine temperatuur on 17,3 °С. Õhutemperatuuri absoluutne maksimum on 34,7 °С, mis registreeriti 1999. aasta augustis, õhutemperatuuri absoluutne miinimum on –34,8 °С, mis registreeriti 2001. aasta veebruaris. Sademeid on keskmiselt 861 mm. Linnas asuvad Hokkaidō prefektuuri ja Alaska osariigi esindus. Asuvad järgmiste riikide peakonsulaadid: Verhneje järv Južno-Sahhalinskis Južno-Sahhalinski muuseum Vaade linna elurajoonidele http://www.dagun.ru/files/Documents/gen_plan/yuzhno-sakh/3/adm_shema.rar http://www.gks.ru/free_doc/doc_2017/bul_dr/mun_obr2017.rar Južno-Sahhalinski kliima
Lambarauad

Lambarauad ehk lambakäärid on kääre meenutav tööriist, mida kasutati lammaste käsitsi pügamisel. Kõige paremaks loetakse vanu separaudu, mida sai kodustes oludes kergesti teritada. Kasutusel on olnud ka plekist rauad, mille kvaliteet jäi separaudadele alla. Tänapäeval eelistatakse lambaraudadele elektrilist pügamismasinat, mille abil saab lambavilla lõigata võimalikult naha lähedalt, mis lambaraudadega oli võimatu.
Vähikasvatus

Vähikasvatus on kümnejalaliste vähkide kasvatamine spetsiaalselt selleks loodud tiikides ja basseinides. See on akvakultuuri haru. Eestis kasvatatakse üksnes jõevähki (Astacus astacus). Kaubavähi (pikkus üle 10 cm ) saamiseks kulub loodusliku veetemperatuuri juures 4 aastat. Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 445 Vabariigi Valitsuse 9. mai 2003. a määruse nr 144 «Kalapüügieeskiri» lisa 5 [RT I 05.07.2011, 16 – jõust. 08.07.2011], KALADE ALAMMÕÕDUD JA MÕÕTMISE NÕUDED, Veebiversioon (vaadatud 18.11.2013)
Kevin Magnussen

Kevin Jan Magnussen (sündinud 5. oktoobril 1992 Roskildes) on taani vormelisõitja. Alates 2017. aasta hooajast sõidab ta Vormel 1 sarjas Haasi meeskonnas. Ta isa on endine Vormel 1 sõitja Jan Magnussen. Legend: (paksus kirjas on toodud kvalifikatsioonivõidud; kursiivis kiireim ring)
Õhik

Õhik (inglise thin section) on kivist tema mikroskoopiliseks uurimiseks valmistatud 0,03 mm paksune plaadike. Õhikuid uuritakse polarisatsioonimikroskoobiga, et teha kindlaks kivimi mineraloogiline koostis ning vaid mikroskoopiliselt äratuntavad struktuurid. Kivimi mikroskoopilist kirjeldamist nimetatakse petrograafiaks. Õhikuks nimetatakse nii kivist valmistatud õhukest plaadikest kui ka kogu mikroskoobipreparaati, mis koosneb alusklaasist, katteklaasist ning spetsiaalse palsamiga nende vahele kleebitud kiviliistakust. Pilte kivimitest ja mineraalidest mikroskoobi all.
I Wear* Experiment

I Wear* Experiment (lühendatult IWE) on Tallinnast pärit eesti post-rock'i/elektroonilise muusika kollektiiv. Triosse kuuluvad Johanna Eenma (vokaal/klahvpillid), Mikk Simson (trummid) ja Hando Jaksi (kitarr, klahvpillid, sämpler). I Wear* Experiment avaldas 2013. aastal kaks EP-d: “Crickets Empire I” ja "Crickets Empire II". Crickets Empire I esisingel "Memories" valiti 2013. aasta sügisel The Indie Rock Playlisti koos maailmanimede Franz Ferdinandi, Bloc Party ja Lordega. Koos teise EP-ga “Crickets Empire II” avaldas bänd ka Tallinna Lauluväljakul filmitud videote seeria "Live At* Rehearsals". Laiema kõlapinna saavutas I Wear* Experiment 2013. aasta Tallinn Music Weekil, kus ansambli kontserti iseloomustati kui "võluvat elektroonilist helimaastiku, kus vokaal annab ruumi instrumentaalsele filmimuusikale". Sama aasta suvel esines I Wear* Experiment Baltikumi suurimal festivalil Positivus. Eesti press valis bändi “Top 5 must see” artisti hulka koos brittide The xx ja Islandi Sigur Rosiga. "Crickets Empire I" ja "Crickets Empire II" (EP-d, 2013) Esinemine Tartu 2024 kultuuripealinna raames Hando Jaksi Aivar Surva ja Hando Jaksi Aivar Surva Johanna Eenma http://musicbrainz.org/artist/eb2ba7b2-9139-4e30-916f-7868e87c6a65/aliases http://musicbrainz.org/artist/eb2ba7b2-9139-4e30-916f-7868e87c6a65/relationships http://musicbrainz.org/artist/eb2ba7b2-9139-4e30-916f-7868e87c6a65/releases http://theindierockplaylist.com/playlists/indierock-playlist-september-2013 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. mai 2021. Vaadatud 16. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.bidolito.co.uk/blog/baltic-sub-blog "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuli 2013. Vaadatud 16. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://musicbrainz.org/artist/eb2ba7b2-9139-4e30-916f-7868e87c6a65 I Wear* Experimenti koduleht I Wear* Experiment Music Export Estonia veebilehel I Wear* Experiment Twitteris
Klement Gottwald

Klement Gottwald (23. november 1896 Vyškov – 14. märts 1953 Praha) oli Tšehhoslovakkia partei- ja riigitegelane. Alates 1912. aastast võttis Klement Gottwald osa sotsiaaldemokraatlikust noorsooliikumisest. Mobiliseerituna osales ta aastatel 1915–1918 Austria-Ungari armee koosseisus Esimeses maailmasõjas. 1921. aastal oli ta üks Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei asutajatest. 1925. aastast alates oli ta partei keskkomitee ja selle poliitbüroo liige, alates 1929. aastast kommunistliku partei keskkomitee peasekretär ja samuti ka parlamendi liige. Gottwald põgenes 1938. aastal Moskvasse, kus ta juhatas kuni 1945. aastani Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei välismaise keskuse tööd. 1928–1943 kuulus ta Kominterni Täitevkomiteesse, oli aastatel 1935–1943 selle sekretär. 4. aprillil 1945 sai ta Košices moodustatus Rahvusrinde valitsuse esimehe asetäitjaks. 2. juulist 1946 kuni 15. juunini 1948 oli Klement Gottwald Tšehhoslovakkia koalitsioonivalitsuse peaminister. 14. juunist 1948 kuni oma surmani oli ta Tšehhoslovakkia president. Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee peasekretärina mängis Klement Gottwald juhtivat rolli kommunistide võimuhaaramisel Tšehhoslovakkias 1948. aasta veebruaris. 11. märtsil 1953 saabus Gottwald Moskvast tagasi Stalini matustelt. Ta kaebas juba lennujaamas halba enesetunnet. Esialgu usuti, et tegemist on lihtsalt külmetusega, kuid olukord oli palju tõsisem ning kolm päeva hiljem suri ta aneurüsmi tagajärjel. Klement Gottwaldi surnukeha palsameeriti ning paigutati mausoleumi. Surnukeha oli aga liiga hilja ja oskamatult palsameeritud ning hakkas ilmutama lagunemise tundemärke. 1962. aastal viidi ta surnukeha mausoleumist ära ja kremeeriti. Zlíni linn kandis aastatel 1949–1989 nime Gottwaldov. Ukrainas Harkivi oblastis kandis Zmijivi linn aastatel 1976–1990 nime Gotvald. Klement Gottwaldi oli kujutatud 1989. aastal välja antud Tšehhoslovakkia 100-kroonisel pangatähel, mis sai aga mõni kuu hiljem Sametrevolutsiooni ajal rahva seas nii ebapopulaarseks, et see kõrvaldati käibelt ja selle asemel kasutati vana seeria 100-kroonist. See jäi kasutusele kuni Tšehhoslovakkia lagunemiseni 1993. aastal. Klement Gottwald Czech Radio Klement Gottwald * November 23, 1896 Dedice † March 14, 1953 Prague Prague Castle Klement Gottwald Vláda České republiky
Troinoi

Troinoi ehk kolmekordne (vene keeles Тройной одеколон Troinoi odekolon, 'kolmekordne odekolonn') on odekolonn (näovesi). Seda toodetakse Moskvas Genrihh Brokari asutatud ettevõttes, mis Nõukogude ajal sai nimeks Novaja Zarja. Nimi tuleneb sellest, et odekolonnis on kasutatud kolme õli: sidruni-, bergamoti- ja pomerantsiõli. Troinoi ja teiste piiritust sisaldavate parfümeeriatoodete müük ja tarbimine on põhjustanud endises Nõukogude Liidus ja praegusel Venemaal probleeme, sest neid tarvitatakse laialdaselt joomiseks (alkohoolse joobe saavutamiseks). Troinoi on müügil ka Eestis. Et seda turustatakse parfümeeriatootena, on kontroll selle turustamise ja tarbimise üle võrreldes alkohoolsete jookidega väga leebe. Чем же пах «Тройной одеколон»? "Тройной одеколон" - отец российской парфюмерии? Брокар - Новая Заря - Nouvelle Etoile: три имени одной легенды.
Katari lipp

Katari lipp on Katari Riigi ametlik lipp. Lipp on ametlikult kinnitatud 9. juulil 1971. Kangas on jagatud vertikaalselt sakilise joonega kaheks väljaks, vardapoolne osa on valge ja lehvipoolne pruunikaspunane (PMS 222). Valge väli moodustab 144, sakiline osa (9 valge teravikuga) 36 ja punane 324 ühikut lipu pikkusest. Katari vapp Katari lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Org

Org on mitmesuguse suuruse ja enamasti pikliku kujuga negatiivne pinnavorm. Termin "org" ei oma kindlat geomorfoloogilist definitsiooni. Orul ei ole ei suuruse alam- ega ka ülemmäära, ehkki on mõistetav, et saja ruutmeetri suurust karstilehtrit või miljonite ruutkilomeetrite suurust ookeanibasseini me oruks nimetada ei saa. Orgude süsteemi nimetatakse orustikuks. Org on ala, mis on ümbritsetud kõrgemate aladega, ehkki mitte alati igast küljest, sest tihti voolab läbi oru jõgi või oja. Orgude teke ongi tavaliselt jõgede erosiooni tulemus. Peale jõgede võivad orge uuristada ka liustikud, peamiselt pikad alpi liustikud. Kolmas põhiline võimalus orgude tekkeks on läbi murrangute tekke. Sellised on näiteks riftiorud või muud väiksemad alangud. Nõgu Kanjon Kuristik Lammorg Moldorg Ruhiorg Sälkorg Sängorg
Iquique

Iquique on linn Tšiili põhjaosas, Tarapacá piirkonna keskus. Asub Vaikse ookeani rannikul, Atacama kõrbest läänes. Geograafilised koordinaadid on 20°13′S, 70°10′W. 16. sajandil rajasid hispaania konkistadoorid linna, kuigi asustus on sel kohal olnud vähemalt 9000 aastat. 1835. aastal külastas linna Charles Darwin. Linn kuulus alguses Peruule, kuid 19. sajandi lõpus toimunud Salpeetrisõja käigus läks Tšiili valdusse. Linn on oluliselt kannatanud mitmes maavärinas. Sealhulgas 1868, 1877, 2005 ja 2014. 2002. aastal elas seal 164 396 elanikku ning 2017. aastal 191 468 elanikku. Seal asub üks kahest Tšiili vabasadamast. Iquique raekoja kellatorn Iquique teater 2017. aasta Tšiili rahvaloendus, vaadatud 6.07.2019. 2017. aasta Tšiili rahvaloendus, vaadatud 6.07.2019. Iquique veebileht (hispaania keeles)
Trapets

Trapets (ladina keeles trapezium, mis tuleneb kreeka sõnast trapezion 'lauake') on kumer nelinurk, mille kaks külge on omavahel paralleelsed ja kaks külge mitte. Trapetsi paralleelseid külgi nimetatakse alusteks ja ülejäänud kaht külge haaradeks. Aluste vahelist kaugust nimetatakse trapetsi kõrguseks. Trapetsi haarade keskpunkte ühendavat lõiku nimetatakse trapetsi kesklõiguks. Tippude A ja D, samuti B ja C juures olevate nurkade summa on 180°.Trapetsi haara lähisnurkade summa on 180°. Üldjuhul ei ole trapetsil siseringjoont ega ümberringjoont. Küll on võimalik iga trapetsi ümber ja sisse joonestada ellips. Trapetsi pindala on S = a + b 2 ⋅ h , {\displaystyle S={\frac {a+b}{2}}\cdot h,} kus a ja b on aluste pikkused ja h on trapetsi kõrgus. Trapetsi pindala saab arvutada ka valemist S = k ⋅ h , {\displaystyle S=k\cdot h,} kus k on trapetsi kesklõigu pikkus. Trapetsoid Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Stereotüüpia

Stereotüüpia on trükitehnikas stereotüüpide valmistamine meditsiinis liigutuste või muu haiguslik otstarbetu kordamine (stereotüüpia) etoloogias palju kordi korratav käitumine (stereotüüpia) folkloristikas motiivide või muu kordamine (stereotüüpia)
Stereotüüpne käitumine

Stereotüüpne käitumine ehk stereotüüpiline käitumine võib olla: stereotüüpia meditsiinis stereotüüpia etoloogias
Gustáv Husák

Gustáv Husák (10. jaanuar 1913 – 18. november 1991) oli slovaki rahvusest Tšehhoslovakkia partei- ja riigitegelane, Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär (1971. aastast peasekretär) aastatel 1969–1987. Gustáv Husák oli pärit vaesest töölisperekonnast. Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse astus ta üliõpilasena 1933. aastal. Lõpetas 1937. aastal Bratislavas Komenský Ülikooli õigusteaduskonna. Teise maailmasõja ajal oli 1940–1943 mitu korda vangis. Kuulus 1943–1944 illegaalse Slovakkia Kommunistliku Partei juhtkonda. Oli 1944 Slovakkia Kommunistliku Partei ja Slovakkia Rahvusnõukogu aseesimees ning Slovakkia ülestõusu üks juhte. Oli 1945–1950 Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee liige ning 1946–1950 Slovakkia Volinikekorpuse esimees (sisuliselt peaminister). Ta etendas Slovakkias olulist osa kommunistide võimuhaaramises 1948. aasta veebruaris. Stalinistlike arveteõienduste käigus süüdistati teda väikekodanlikus natsionalismis. 1951. aastal Husák arreteeriti ning mõisteti 1954. aastal eluks ajaks vangi. 1960. aastal vabastati ta amnestiaga, ning 1963. aastal rehabiliteeriti täielikult ning tema liikmesus kommunistlikus parteis taastati. 1968. aasta aprillist augustini oli ta Tšehhoslovakkia Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja. 1960. aastatel oli Husák reformimeelne ning kritiseeris Tšehhoslovakkia neostalinistlikku ja vanameelset juhtkonda. 1968. aasta augustis Nõukogude Liidu juhtkonnaga toimunud läbirääkimiste käigus muutis Husák aga pragmaatiliselt oma seisukohti ning asus toetama Brežnevit. Praha kevade mahasurumise järel mängis Husák olulist rolli "normaliseerumisprotsessis". 1968–1969 oli ta Slovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär, 1969–1971 Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär ja 1971–1987 peasekretär. Lisaks selle oli ta 1971–1988 Tšehhoslovakkia Rahvusrinde esimees ning 29. maist 1975 kuni 10. detsembrini 1989 Tšehhoslovakkia president. Pärast Sametrevolutsiooni toimumist nimetas ta 10. detsembril 1989 ametisse Marián Čalfa mittekommunistliku valitsuse ning astus samal päeval presidendiametist tagasi. 1990. aasta veebruaris heideti ta kommunistlikust parteist välja. Gustáv Husák suri unustatuna Bratislavas 1991. aasta novembris. http://www.radio.cz/en/section/czechs/gustav-husak-czech-historys-forgotten-man http://www.ustrcr.cz/cs/gustav-husak https://www.hrad.cz/en/president-of-the-cr/former-presidents/gustav-husak.shtml http://www.rulers.org/rulc4.html#czech_republic http://www.panovnici.cz/gustav-husak
Kreeka pähklid

Kreeka pähklid ehk kreeka pähklipuu viljad (Juglandis fructus) on kreeka pähklipuu üheseemnelised luuviljad (pähklituumad). Vilju korjatakse kas käsitsi või masinatega (kasvandustes) puid kõvasti raputades. Viljade läbimõõt on 1,5–4 cm ja oleneb ka pähklipuu vormist. Viljad sisaldavad antotsüaniidi (tsüanidiin), avikulariini, C-vitamiini, fenoolhappeid, α-hüdrojugloon-4-β-D-glükosiidi, hüdrojuglooni, plumbagiini, beetahüdroplumbagiini, hüperosiidi, juglaniini, juglooni, rasvõli (50–80%), tanniine jpm. Kreeka pähkleid saab osta poest kas puhastamata (koorega) või puhastatult (pähklituumadena). Inimeste toiduna tarvitatakse Kreeka pähkleid toorelt, röstitult, küpsetatuna jpm. Paljud toiduaineteettevõtted kasutavad Kreeka pähkleid maiustuste, küpsetiste, kookide, jäätiste valmistamisel. Neid kasutatakse ka soolaste kastmete valmistamisel. Pähklituumade jahvatamisel saadakse kreekapähklijahu.  Pikemalt artiklis Kreekapähkliõli Kreekapähkliõli valmistamiseks valitakse õlirikkad liigid. Valminud vilju säilitatakse enne õli pressimist 2-3 kuud. Kreekapähkliõli (külmpressiõli) kasutatakse salatites ja küpsetamisel. Pähkliõli kasutatakse kulinaarias ja kondiitritööstuses, aga ka polügraafias ja maalikunstis. Samuti leiab pähkliõli kasutamist kosmeetikas ja isegi põletusõlina. Pähkli tuumadest õli pressimise jääki – pähklikooki – kasutatakse loomade söödana. Prantsuse likööri Brou de noix valmistamiseks hoitakse poolküpseid vilju siirupis. Droogina kasutatakse nii tooreid kui küpseid vilju. Neist valmistatakse reumavastaseid preparaate ning hoidiseid. Droogina kasutatakse ka lehti. Mitmesugustes katsetes on küpsete viljade söömine avaldanud soodsat ja tervistavat mõju: diabeedivastast (biotest tehti rottidega), antioksüdantset, Alzheimeri tõve vastast, liigkolesterooliveresuse (biotest tehti inimestega), põletikuvastast (biotest – rakud), vähivastast (biotest – rakud) jpm toimet. Toored pähklid on mürgised. Pähklite suhtes ülitundlikud inimesed peaksid vältima pähklite söömist. jugloon pähkliallergia Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 474–475, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010. Animal Feed resources information system, vaadatud 17.11.2013. T. K. Lim, Tong Kwee Lim, "Edible Medicinal And Non Medicinal Plants: Volume 3, Fruits", Springer Science Business Media, lk 60–74, 2012, vaadatud 17.11.2013. Aleksander Heintalu, Anneli Sihvart, "Vigala Sassi taimravi. 500 taime koduseks tervendamiseks.", Pegasus, lk 166, 2012, ISBN 978 9949 505 28 9. Walnut allergy, vaadatud 17.11.2013.
Homoroselaps

Homoroselaps on maoperekond. Perekonda Homoroselaps klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Homoroselaps dorsalis (Smith, 1849) Homoroselaps lacteus (Linnaeus, 1758). Peter Uetz & Jakob Hallermann, Homoroselaps Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 17.11.2013) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Homoroselaps seisuga 17.11.2013.
Miloš Jakeš

Miloš Jakeš (õieti Milouš Jakeš; 12. august 1922 České Chalupy – 9. juuli 2020 Praha) oli Tšehhoslovakkia partei- ja riigitegelane, Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee peasekretär aastatel 1987–1989. Jakeš sündis vaeses talupoja perekonnas. 1937–1950 töötas ta Zlínis Bata kingatehases. Ta astus Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse ning õppis aastatel 1955–1958 Moskvas NLKP KK juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis. Seejärel oli Jakeš parteitööl. Praha kevade mahasurumise järel osales ta aktiivselt "normaliseerimises". 1987. aasta 17. detsembril astus Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee peasekretär Gustáv Husák ametist tagasi ning tema asemel sai uueks peasekretäriks Miloš Jakeš. Võimule tuleku järel püüdis Jakeš jätta endast muljet kui reformaatorist. Tegelikult aga ei olnud ta üldse huvitatud dialoogist opositsiooniga. Sametrevolutsiooni tagajärjel oli ta 24. novembril 1989 sunnitud parteijuhi ametist tagasi astuma. 1989. aasta detsembris heideti ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikust Parteist välja. 1997. aastal anti Miloš Jakeš, Jozef Lenárt ja Karel Hoffmann kohtu alla süüdistusega riigireetmises nende tegevuse tõttu 1968. aasta augustisündmuste ajal. Jakeš mõisteti 2003. aastal õigeks. http://www.radio.cz/de/rubrik/tagesecho/heute-vor-25-jahren-die-parteifuehrung-tritt-zurueck Elulugu saidil zivotopisyonline.cz Elulugu saidil ustrcr.cz
Karel Urbánek

Karel Urbánek (sündinud 22. märtsil 1941 Bojkovice) on endine Tšehhoslovakkia riigitegelane. Ta oli viimane Tšehhoslovakkia kommunistliku partei peasekretär 1989. aasta novembrist detsembrini. 1959. aastal lõpetas ta raudteetehnikumi. 1962–1972 töötas ta rongidispetšerina ja Bojkovice raudteejaama ülemana. Hiljem oli ta parteitööl. 1962. aastal astus ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse. Lõpetas Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee parteikooli ja kaugõppe teel kõrgema majanduskooli. 1984. aastal sai ta Brno partei linnakomitee juhiks, 1986. aastal valiti partei keskkomitee koosseisu. 1988. aasta oktoobris valiti ta partei keskkomitee presiidiumi liikmeks. Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee erakorralisel pleenumil valiti ta 24. novembril 1989 Sametrevolutsiooni tõttu tagasiastunud partei keskkomitee peasekretäri Miloš Jakeši asemele uueks peasekretäriks. 20. detsembril 1989 loobus kommunistlik partei Karel Urbáneki eestvedamisel võimust ja ta astus parteijuhi ametikohalt tagasi. Edaspidi tegutses ta senise Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei baasil moodustatud Tšehhi ja Moraavia Kommunistlikus Parteis. http://www.ustrcr.cz/cs/karel-urbanek