laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaspars Putniņš

Kaspars Putniņš (sündinud 26. oktoobril 1966 Riias) on läti dirigent. Alates 1992. aastast on ta olnud Läti Raadio Koori dirigent. Aastal 1994 asutas ta koori solistide baasil ansambli Läti Raadio Kammerlauljad. Aastail 2005–2008 oli ta Eesti Rahvusmeeskoori kunstiline juht ja peadirigent. Külalisdirigendina on Kaspars Putniņš juhatanud mitmeid Euroopa nimekaid koore, nagu BBC Singers, RIAS Kammerkoor, Berliini Rundfunkchor, NDR Koor, Hollandi Raadio Koor, Collegium Vocale Gent, Flaami Raadio Koor jt. Alates 2014/2015. hooajast kuni 2019/2020. hooaja lõpuni oli ta Eesti Filharmoonia Kammerkoori kunstiline juht ja peadirigent. Alates 2020/2021. hooajast on ta Rootsi Raadio Koori peadirigent. 1998 Läti Muusika grand prix 2000 Läti Ministrite Nõukogu auhind saavutuste eest kultuuri ja teaduse vallas 2019 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk 2019 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (pühendunud tegevus Eesti muusikakultuuris) Kaspars Putniņš Eesti Filharmoonia Kammerkoori kodulehel Pärn, Miina. Kaspars Putninš: püüdkem vähem muretseda oma väikeste minade pärast. ERR, 23. märts 2020. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Kaspars Putniņš Eesti Filharmoonia Kammerkoori kodulehel
Keenia riigipeade loend

Keenia riigipeade loend loetleb Keenia riigipead alates iseseisvumisest 1963. aastal.
Guntis Gailītis

Guntis Gailītis (sündinud 11. veebruaril 1949 Līgatnes) on läti lavastaja ja avaliku elu tegelane. Ta õppis lavastamist Läti Muusikaakadeemias. 2005. aastal lõpetas ta Läti Ülikooli, kus õppis pedagoogikat ja psühholoogiat. Aastail 1975–2006 oli ta Läti Rahvusooperi lavastaja. Alates 1983. aastast on ta pidanud loenguid Läti Muusikaakadeemias. Ta on olnud rohkem kui 500 festivali, kontserdi ja kultuuriürituse lavastaja. 2002. aastast on ta Riia Läti Seltsi liige, 2011. aastast esimees. 2002 Kolme Tähe ordeni ohvitser 2012 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Guntis Gailītis Riia Läti Seltsi saidil
Tšaikovski

Tšaikovski on linn Venemaal Permi krais. Asub Kama jõe ääres. Linn on asutatud 1955. aastal seoses Votkinski HEJ rajamisega, linnaõigused sai 1962. Linn nimetati helilooja Pjotr Tšaikovski järgi, kes on sündinud linnast 40 km kaugusel. Q126719912  Tšaikovski – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Porioja

Porioja ehk Koke peakraav on oja või kraav Kastre vallas, Tartumaal. Oja pikkus on 5,4 km, valgala suurus 13,4 ruutkilomeetrit. Oja suubub Emajõkke paremalt. Andmed EELISes.
Vitsratas

Vitsratas on vitspöiaga vankriratas. Vitsratta ring valmistati noorest saarest. Esimese ratta pakk pidi olema 2,5 m, tagumise oma 3,1 m pikk. Pakud lõhestati kirve ja kiilu abil, saadud vitsapuud tahundati ära ja hööveldati siledaks. Toorest vitsapuud hautati umbes kahe tunni jooksul aurutorus, seejärel painutati vitsapuu rattapainiku abil ringikujuliseks ja jäeti kuivama. Kuivanud vitsal lõigati otsad saega maha. Otste vahele jäeti umbes pooletolline vahe. Paigaldati 10 kodarat, rattavitsa jätkukoht tugevdati puuliistuga ning kulumise vastu mähiti ratta ümber kadakavitsad. Vitsrattaid kasutati enamasti sõiduvankritel ja pöidrattaid töövankritel. Mõlemad rattatüübid olid tuntud, kasutamise erinevused pigem piirkondlikud. Eesti keele seletav sõnaraamat [1] vaadatud 28.03.2020 Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 241 Vankriratas, Soera Talumuuseum Märjamaa Nädalaleht 13.02.2019
Tuvihall

Tuvihall on üks hallidest värvitoonidest, kodutuvi värvi sinaka või lillaka varjundiga hall. Tõlkelaen saksa keelest. Merriam-Websteri kirjelduse järgi on tuvihall lillaka varjundiga hall, mis on punakam ja heledam kui sookure sulestiku hall, graniithallist heledam, kuid tuhkhallist tugevama tooniga ning punakama ja sügavama tooniga kui tsingi värvus. Metsik kaljutuvi (Columba livia) Kodutuvi (Columba livia domestica) Kodutuvist pruunikama sulestikuga kaelustuvi (Columba palumbus) Õõnetuvi (Columba oenas) ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvinimede käsiraamat "Color: universal language and dictionary of names" määratleb tuvihalli (dove gray) heleda lillakashallina      , metstuvihalli (wild pigeon, wild dove grey) kui pruunikashalli      . Prantsuse keeles kasutatav värvinimetus gris tourterelle või tourterelle tähistab heledat violetjashalli värvust     . Pantone värvitoon 15-0000 Dove on soojatooniline keskmine hall      , toon 16-4400 Mourning Dove sellest tumedam hall      , värvitoon 17-1501 Wild Dove on tumedam ja külmem keskmine hall      ja toon 16-1606 Purple dove lillakashall      . Pantone värvitoon 15-4704 Pigeon on rohekana näiv keskmine hall      ja toon 12-5202 Turtledove tuhkhalli taoline neutraalne helehall      . Veebivärv Dove Grey on soojatooniline tumehall      . tuvisinine colombin, gorge de pigeon http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=tuvihall&F=M https://sonaveeb.ee/search/unif/dlall/dsall/tuvihall/1[alaline kõdulink] https://www.merriam-webster.com/dictionary/dove%20gray https://archive.org/details/coloruniversalla00kell/page/76/mode/2up https://archive.org/details/coloruniversalla00kell/page/48/mode/2up G. - code-couleur T. - code-couleur "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. oktoober 2020. Vaadatud 21. detsembril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.pantone.com/color-explorer/16-4400-TCX[alaline kõdulink] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. jaanuar 2021. Vaadatud 21. detsembril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.pantone.com/color-explorer/16-1606-TCX[alaline kõdulink] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. oktoober 2020. Vaadatud 21. detsembril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.pantone.com/uk/en/color-explorer/12-5202-TCX[alaline kõdulink] https://www.htmlcsscolor.com/hex/777672
ESL (eSport)

ESL (varem Electronic Sports League) on espordi organisaator ning produktsioonifirma, mis produtseerib ülemaailmseid videomängude võistlusi. Ülekanded on nähtavad Twitchi vahendusel
Ljubertsõ

Ljubertsõ on linn Venemaal Moskva oblastis, Ljubertsõ rajooni keskus. Asub 20 km Moskvast kagus. Asutatud 1621. aastal, linn alates 1925. aastast. Ljubertsõs baseerub helikopteritooja Kamov. Ljuuberid Aleksandr Skotšinski nimeline Mäendusinstituut Q127272572 http://www.luberadm.ru/
Cīruļi (Valdgale vald)

Cīruļi on küla (vidējciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Valdgale valla kirdeosas. Küla asub valla keskusest Pūņasest 4,5, piirkonna keskusest Talsist 16 ja Riiast 134 kilomeetri kaugusel. Cīruļi kujunes 1920. aastatel Stende-Ventspilsi väliraudtee Cīruļi raudteejaama juurde. Nõukogude perioodil asus seal kolhoosi Vārpa keskasula, 1963. aastal asus seal ka Ziedoņi külanõukogu halduskeskus.. Külas asub Ārlava babtistide kirik. Sinna jääb ka Cīruļi bussipeatus. Vietvārdu datubāze, vaadatud 29.03 2020 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0 "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 17. mail 2020.
Ģibzde

Ģibzde (liivi keeles Gibžāmȯizõ) on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Valdgale valla loodeosas Atara jõe kaldal. Küla asub valla keskusest Pūņasest 16, piirkonna keskusest Talsist 29 ja Riiast 148 kilomeetri kaugusel. Ģibzdes asuvad Ošbiržese muinaskalmed on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Aastal 2017 oli külas 31 elanikku. Vietvārdu datubāze, vaadatud 29.03 2020 "livonian.tech – Lībiešu-latviešu-igauņu vārdnīca". Vaadatud 26. oktoobril 2023. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink]
Ülevenemaaline Maleliit

Ülevenemaaline Maleliit (vene keeles Всероссийский шахматный союз) oli ühiskondlik organisatsioon, mis ühendas Venemaa Keisririigi ja hiljem Nõukogude Liidu maletajaid. 1885. aastal esitas Mihhail Tšigorin ajakirjas Šahmatnõi Vestnik idee asutada Venemaal ülevenemaaline maleliit, mis hakkaks korraldama iga-aastast malekongressi ja -turniiri. See idee realiseerus alles 10. aprillil 1914 Peterburi maleklubi eestvedamisel. Maleliidu esimeheks valiti Pjotr Saburov, kes oli 8. aprillil 1914 Peterburis alanud esindusliku rahvusvahelise turniiri korralduskomitee esimees. Maleliidu üheks kahest sekretärist sai Samuil Vainštein. 1914. aasta suvel alanud esimese maailmasõja tõttu maleliidu tegevus soikus. 1920. aastate algul toimunud Petrogradi maletajate kokkutulekul tehti ettepanek taasluua Ülevenemaaline Maleliit. See viidigi ellu. Maleliidu etteotsa valiti Samuil Vainštein. Esimeseks sekretäriks sai Pjotr Romanovski. 1924. aastal toimunud 1. ülevenemaalisel malekongressil leiti, et Ülevenemaalise Maleliidu tegevus ei vasta nõukogude maleliikumise nõuetele, ja maleliit kaotati. Selle asemele loodi NSV Liidu Kehakultuuri Kõrgema Nõukogu juurde Üleliiduline Male-kabesektsioon. NSV Liidu Maleföderatsioon
Pobuži

Pobuži (vanasti ka Pobužmuiža või Pobužumuiža) on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Valdgale valla kirdeosas. Küla asub valla keskusest Pūņasest 6,5, piirkonna keskusest Talsist 19 ja Riiast 139 kilomeetri kaugusel. Pobuži on tekkinud endise Pobuži mõisa (Pobuschen') keskuse juurde. Vietvārdu datubāze, vaadatud 29.03 2020
NSV Liidu Maleföderatsioon

NSV Liidu Maleföderatsioon (vene keeles Шахматная федерация СССР) oli NSV Liidu Spordikomitee juurde loodud ühiskondlik organisatsioon, spordialaliit, mis koos NSV Liidu Spordikomitee male- ja kabespordivalitsusega juhtis male kui spordiala tegevust Nõukogude Liidus ja esindas nõukogude maletajaid Rahvusvahelises Maleföderatsioonis (Nõukogude Liit astus FIDE liikmeks 1947. aastal). Maleföderatsioon ühendas maletajaid, maletreenereid ja malekohtunikke. Maleföderatsiooni häälekandja oli ajakiri Šahmatõ v SSSR. 1924. aastal kaotati Ülevenemaaline Maleliit ja selle asemele loodi Üleliiduline Male-kabesektsioon (1951. aastast Üleliiduline Malesektsioon). Sektsioon tegutses aastatel 1930–1936 Üleliidulise Kehakultuuri Nõukogu ja 1936. aastast Kehakultuuri ja Spordi Üleliidulise Komitee juures. 1959. aastal Üleliiduline Malesektsioon reorganiseeriti NSV Liidu Maleföderatsiooniks (tegutses NSV Liidu Spordikomitee juures). Üleliidulise Male-kabesektsiooni ja NSV Liidu Maleföderatsioone juhte: Nikolai Krõlenko (1924–1938) Mihhail Botvinnik (kohusetäitja 1938–1939) Vladimir German (1939–1941 ja 1945–1947) Boriss Vainštein (1942–1945) Vladislav Vinogradov (1947–1949, 1952–1954 ja 1961–1962) Mihhail Harlamov (1949–1952) Vladimir Alatortsev (1954–1961) Boriss Rodionov (1962–1968) Dmitri Postnikov (1969–1972) Juri Averbahh (1972–1977) Vitali Sevastjanov (1977–1986 ja 1988–1989) Aleksandr Tšikvaidze (1986–1988) Ülevenemaaline Maleliit Venemaa Maleföderatsioon
Gemini (täpsustus)

Gemini tähendab ladina keeles 'kaksikud'. Seda sõna kasutati ka nimena Castori ja Polluxi kohta. Castori ja Polluxi järgi on saanud nime: Kaksikud (ladina keeles Gemini), tähtkuju Kaksikud (ladina keeles Gemini), märk astroloogias Gemini, USA kosmoseaparaatide seeria. Gemini on Tanja Mihhailova album. Gemini, Portugali ansambel "Gemini", Lena Meyer-Landruti viies stuudioalbum Gémini Films, Prantsuse filmistuudio
Vecpūņas

Vecpūņas (vanasti ka Pūņumuiža) on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Valdgale valla kirdeosas. Küla asub valla keskuse Pūņase lähinaabruses, olles sellega faktiliselt kokku kasvanud. Vecpūņas on tekkinud endise Pūņase mõisa (Puhnjen') keskuse juurde. Külas kasvab looduskaitsealune saar, mille ümbermõõt on 5,67 meetrit. Aastal 2017 oli külas 58 elanikku. Vietvārdu datubāze, vaadatud 29.03 2020 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Rattapink

Rattapink oli ratasseppade põhiline töövahend vankrirataste kokkupanekul. Algelised rattapingid tehti sobivast kaheks paralleelseks haruks hargnenud puutüvest, mis toetus tüveotsa alla pandud ühele jalale. Põhiliselt kasutati siiski kahest ristühendusega kinnitatud pressist rattapinke. Pinkide laius oli tellitav otstes asuvate sõlgede abil. Pingid olid erinevad, iga meister tegi sellise, nagu temale sobis. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 175 Rattapink, Karilatsi Vabaõhumuuseum
Gambija

Gambija on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Valdgale valla keskosas. Küla asub valla keskusest Pūņasest 4, piirkonna keskusest Talsist 20 ja Riiast 135 kilomeetri kaugusel. Gambija nimi tuleneb Gambiast, mis kuulus 1651–1661 Kuramaa hertsogiriigile. Küla hakati nii kutsuma sealsete alaliselt halbade teeolude tõttu. Nimi võeti ametlikult kasutusele 1960. aastatel. Vietvārdu datubāze, vaadatud 29.03 2020 Pūņu pagasta teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts
Lielsalas

Lielsalas (vanasti ka Moricas) on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Valdgale valla kirdeosas. Küla asub Raķupe jõe kaldal merepinnast 41 meetri kõrgusel. Lielsalas jääb valla keskusest Pūņasest 11, piirkonna keskusest Talsist 23 ja Riiast 140 kilomeetri kaugusel. Lielsalas tekkis 1960. aastatel kui Salase soos Sloka turbavabriku tarbeks turvast kaevandanud tööliste elupiirkond. Turbakaevandamine on jätkuvalt asula peamiseks tööandjaks. Aastal 2018 süttis sealne turbahoidla. Järgnev tulekahju levis mitme hektari suurusele maa-alale, hävitades osaliselt ka ümbruskonna metsad. Aastal 2017 oli külas 60 elanikku. Vietvārdu datubāze, vaadatud 29.03 2020 Meža dienests: Iespējams, ugunsgrēks Valdgales novadā sācies kūdras ieguves rezultātā
Piirelaud

Piirelaud (ka piirilaud, Lõuna-Eestis kaarilaud) on puust vankriratta pöia väljaraiumiseks kasutatud pöia eeskujuvorm ehk vormilaud. Piirelauaks kasutati võimalikult looduskõverat puud, et kindlustada pöidratta jaoks valmistatava pöia suurem tugevus. Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 175 Ratta piirilaud, Eesti Rahva Muuseum
Valdgale

Valdgale (vanasti ka Valgale või Talsu Valgale) on küla (vidējciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Valdgale valla lõunaosas. Küla asub merepinnast 75 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Pūņasest 9,4, piirkonna keskusest Talsist 4,5 ning Riiast 122 kilomeetri kaugusele. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Valdgale mõisa keskus (sealhulgas juustutorn, ait, tuulik ja ait-lusthoone). Kohaliku kaitse all on Valdgale mõisa teenijatemaja, kutsari- ja aednikumajake. Looduskaitse all on kaks nimetut põlist tamme. Valdgale on tekkinud endise Valdgale mõisa (Waldegahlen) keskuse juurde. Külla rajati Stende-Ventspilsi väliraudtee Valdgale raudteejaam. Aastal 2017 oli Valdgales 75 elanikku. Vietvārdu datubāze, vaadatud 29.03 2020 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
Valgale

Valgale (ka Abavciems, vanasti ka Sabiles Valgale, Valgals muiža või Valgales muiža) on küla (vidējciems) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla keskosas. Küla asub merepinnast 68 meetri kõrgusel Valgale jõe ääres. Valgale jääb Abava ürgoru maastikukaitseala piirile. Valgalet on esmamainitud 1230. aastal. Toona asus seal Valgale linnamägi, mille juures paiknevad ka Valgale muinaskalmed ja hiiepaik Valgale Kirikumägi, mis on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Ka asuvad seal kohaliku kaitse all olevad Mazvalgale muinaskalmed. Hiljem asus linnamäe juures Valgale mõisa Mazvalgale karjamõis (Klein-Walgalen). Tänapäevane Valgale küla on kujunenud Valgale mõisa (Walgalen) keskuse juurde. Küla oli varem Abava valla halduskeskuseks. Valgales asuvad Abava raamatukogu ja Upesgrīva internaatpõhikooli Valgale osakond. Külla jääb ka Sabile piirkonna muuseum. Seal asub Abavciemsi bussipeatus. Aastal 2017 oli külas 66 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 59. Vietvārdu datubāze, vaadatud 10.04 2020 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. mai 2022. Vaadatud 10. aprillil 2020. "Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2020. Vaadatud 10. aprillil 2020. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 18. mail 2020.
Ozolmuiža (Īve vald)

Ozolmuiža on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Īve valla lääneosas. Küla asub merepinnast 67 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Tiņģerest 7, piirkonna keskusest Talsist 24 ning Riiast 132 kilomeetri kaugusele. Ozolmuiža kujunes endise Īve mõisa laudakompleksi (karjamõisa, Oseln) juurde. Vietvārdu datubāze, vaadatud 29.03 2020
Byczyna

Byczyna (saksa Pitschen) on linn Poolas Opole vojevoodkonnas Kluczborki maakonnas, Byczyna valla halduskeskus. Byczyna asub Kluczborkist umbes 16 km põhjas. Asulat on esmamainitud 1228. aastal, linnaõigused sai enne 1268. aastat. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. Byczyna Encyklopedia PWN
Dūmciems

Dūmciems (ka Dumciems) on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Īve valla keskosas. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Tiņģerest 7, piirkonna keskusest Talsist 24 ning Riiast 132 kilomeetri kaugusele. Dūmciemsi on esmamainitud 1582. aastal. Küla kuulus varem Īve mõisale. Seal asub kalmistu. 2017. aastal oli külas 30 elanikku. Vietvārdu datubāze, vaadatud 29.03 2020
Eesti Rahvaluule Arhiivi toimetused

Eesti Rahvaluule Arhiivi toimetused (Commentationes Archivi Traditionum Popularium Estoniae) on alates aastast 1935 ilmuv raamatusari, mida annab välja Eesti Rahvaluule Arhiiv. Sarja toimetajaks on olnud Ergo-Hart Västrik. 1. Loorits, Oskar 1935. Das misshandelte und sich rächende Feuer I. Tartu. 2. Anderson, Walter 1935. Studien zur Wortsilbenstatistik der älteren estnischen Volkslieder. Tartu. 3. Loorits, Oskar 1935. Pharaos Heer in der Volksüberlieferung I. Tartu. 4. Anderson, Walter 1935. Zu Albert Wesselski's Angriffen auf die finnische folkloristische Forschungsmethode. Tartu. 5. Tampere, Herbert 1935. Eesti rahvaviiside antoloogia. Anthologia cantuum popularium Estonorum. I. Tartu: Eesti Rahvaluule Arhiiv. 6. Loorits, Oskar 1937. Some Notes On the Repertoire of the Estonian Folk-Tale. Tartu. 7. Anderson, Walter 1937. Kettenbriefe in Estland. Tartu. 8. Põldmäe, Rudolf; Tampere, Herbert 1938. Valimik eesti rahvatantse. Tartu: Eesti Rahvaluule Arhiiv. [Kordustrükk: Tallinn: Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts, 2001.] 9. Loorits, Oskar 1939. Gedanken-, Tat- und Worttabu bei den estnischen Fischern. Tartu: Eesti Rahvaluule Arhiiv. 10. Viidalepp, Richard 1939. Valimik muistendeid koolide kogumisvõistluselt 1939. Tartu. 11. Loorits, Oskar 1939. Endis-Eesti elu-olu I. Lugemispalu kaluri ja meremehe elust. Tallinn: Kultuurkoondis. 12. Loorits, Oskar 1940. Ununevast kultuurimiljööst. Tartu. 13. Viidalepp, Richard 1940. Tööjuhiseid rahvaluulekogujaile. Tartu. 14. Loorits, Oskar 1940. Das sog. Weiberfest bei den Russen und Setukesen in Estland. Tartu. 15. Loorits, Oskar 1941. Endis-Eesti elu-olu II. Lugemispalu metsaelust ja jahindusest. Tartu: Teaduslik Kirjandus. 16. Põldmäe, Rudolf 1941. Eesti rahvanaljandid I. Inimese eluperioodid. Tartu: Teaduslik Kirjandus. 17. Loorits, Oskar 2000. Endis-eesti elu-olu III. Lugemispalu põllumehe elust. (Hiiemäe, Mall, toim.) Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum. 18. Loorits, Oskar 2001. Endis-eesti elu-olu IV. Lugemispalu karjakasvataja elust. (Hiiemäe, Mall, toim.) Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum. 19 (11) Loorits, Oskar 2002. Endis-eesti elu-olu I. Lugemispalu kaluri ja meremehe elust. Teine, täiendatud ja parandatud trükk. (Hiiemäe, Mall, toim.) Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum. 20. Hiiemäe, Mall; Labi, Kanni 2002. Kogumisest uurimiseni. Artikleid Eesti Rahvaluule Arhiivi 75. aastapäevaks. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum. ... 27. Oras, Janika 2008. Viie 20. sajandi naise regilaulumaailm. Arhiivitekstid, kogemused ja mälestused. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseumi teaduskirjastus. 29. Sarv, Mari (toim.) 2012. Regilaulu müüdid ja ideoloogiad. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum. 34. Rootsmäe, Lemming; Rootsmäe, Ilse 2016. Võnnu kihelkonna kohanimed ja minevik. (Kalla, Urmas, toim.) Tartu–Võru: Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus, Võru Instituut. Monumenta Estoniae Antiquae
Īve

Īve (vanasti ka Īvsmuiža või Īvesmuiža) on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Īve vallas. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Tiņģerest 3 kilomeetri kaugusele. Īve on tekkinud endise Īve mõisa keskuse juurde. Mõisa peahoone on varemetes, ent säilinud on metsõunapuude pärnade ja lehistega park ning mitmed kõrvalhooned, sealjuures ka muinsusmälestisena riikliku kaitse all olev Īve tuulik. Külas kasvab looduskaitsealune Īve kuusk, mille kõrgus on 32 meetrit ja ümbermõõt 3,8 meetrit. Tegemist on suurima kuusega Läti aladel. Aastal 2017 oli külas 23 elanikku. Vietvārdu datubāze, vaadatud 29.03 2020 Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Koroonapandeemia Soomes

Koroonapandeemia Soomes on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast. Esimene nakatumisjuhtum tuvastati Soomes 28. jaanuaril 2020. Nakatunu oli 32-aastane Hiinast Wuhanist pärit naine. 16. märtsil kuulutas valitsus välja eriolukorra. 19. märtsil keelas valitsuse kriisikomisjon alates 22. märtsist pendelrände Soome ja Eesti vahel. Samas ei muutnud Soome võimud pendelrände korda Soome piiridel Rootsi ja Norraga. 20. märtsil suri esimene koroonaviirusega nakatunu. 28. märtsil eraldati Uusimaa maakond muust Soomest. 11. aprillil jõustus kuni 13. maini kehtestatud täiendav reisikeeld, mille kohaselt ei ole lubatud välismaalt laevaga saabuvatel reisijatel enam riiki siseneda. 15. aprillil lõpetas valitsus Uusimaa eraldamise muust Soomest. Tuvastatud nakatunuid Soomes märts-mai 2020. Allikas: [1] Suomen ensimmäinen koronavirustartunta varmistui, THL: Tapaus valitettava, mutta ei odottamaton, YLE, 29.1.2020 Soome keelab pühapäeva südaööst pendelrände Eestist ERR Uudised, 20.03.2020. Soomes pandi Uusimaa maakond lukku ERR, 28.03.2020 Laupäeval hakkas kehtima Soome sisenemise piirang ERR Uudised, 11.04.2020. https://www.is.fi/politiikka/art-2000006475335.html Soome tervishoiu ja heaolu instituudi uudised koroonaviiruse levikust