laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Elvi

See artikkel räägib eesnimest. Rukkisordi kohta vaata artiklit Elvi (rukkisort). Elvi on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 146. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Elvi 1267 naisel. Elvi Lumet Elvi Sinervo https://web.archive.org/web/20190410184357/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Elvi (vaadatud 08.04.2019) Elvi statistikaameti andmebaasis
Gerda

Gerda on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 254. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Gerda 645 naisel. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Gerda 618 inimesel. Gerda Christian, üks Hitleri sekretäre Gerda Christophersen, taani näitleja Gerda Gilboe, taani näitleja ja laulja Gerda Grepp, norra tõlkija, ajakirjanik ja sotsialist Gerda Hasselfeldt, saksa poliitik Gerda Hellberg, rootsi naisõiguslane Gerda Holmes, taani näitleja Gerda van der Kade-Koudijs, Hollandi kergejõustiklane Gerda Weissmann Klein, poola päritolu USA kirjanik ja inimõiguslane Gerda Kordemets, eesti stsenarist, režissöör, näitekirjanik, teatrilavastaja ja kultuuriajakirjanik Gerda Kraan, hollandi jooksja Gerda Laugaste, eesti keeleteadlane Gerda Lerner, Austria päritolu USA ajaloolane Gerda Lundequist, rootsi näitleja Gerda Maurus, Austria näitleja Gerda Mayer, sudeedi päritolu inglise luuletaja Gerda Müller, saksa näitleja Gerda Neumann, taani filminäitleja Gerda Palm, rootsi kunstnik Gerda Paumgarten, Austria mäesuusataja Gerda Elfriede Raadi, eesti filoloog Gerda Ring, norra näitleja Gerda Roosval-Kallstenius, rootsi kunstnik Gerda Taro, saksa sõjafotograaf Gerda Tirén, rootsi kunstnik Gerda Wegener, taani kunstnik Gerda Weissensteiner, itaalia talisportlane https://web.archive.org/web/20190410184751/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Gerda (vaadatud 08.04.2019) Personvārdu datu bāze Gerda statistikaameti andmebaasis
Helen

Helen on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 61. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Helen 2465 naisel. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Helen Eestis 2473 naisel ning see oli populaarsuselt 56. naisenimi. Vanim Helen oli üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4 aastat. Eesnimi Helen oli kõige populaarsem vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 45,06. Nimi oli kõige sagedasem Hiiu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 21,97 inimest. Helen Adamson, eesti laulja (1987–) Helen Clark, Uus-Meremaa poliitik, endine peaminister (1950–) Helen DeWitt, Ameerika Ühendriikide romaanikirjanik (1957–) Helen Hunt, Ameerika Ühendriikide filminäitleja, -režissöör ja stsenarist (1963–) Helen Kauksi, eesti tekstiilikunstnik (1950–2008) Helen Keller, Ameerika Ühendriikide pimekurt kirjanik ja poliitaktivist (1880–1968) Helen Lokuta, eesti ooperilaulja, metsosopran (1975–) Helen Mahmastol, Eesti Miss Estonia 1996. aastal (1977–) Helen Mirren, Briti näitleja (1945–) Helen Orav-Kotta, eesti merebioloog (1975–) Helen Rekkor, eesti näitleja ja lavastaja (1983–) Helen Sildna, eesti kontserdikorraldaja (1978–) Helen Sirel, eesti tekstiilikunstnik (1926–1981) Helen Taylor (Helen Marina Lucy Windsor), Kenti krahvi ja krahvinna teine laps (1964–) Helen Tobias-Duesberg, eesti helilooja ja organist (1919–2010) ........ Nimede statistika (vaadatud 08.04.2019). Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 17.06.2022) Helen statistikaameti andmebaasis
Helga

Helga on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 276. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Helga 586 naisel. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Helga Eestis 436 naisel ning see oli populaarsuselt 336. naisenimi. Vanim Helga oli üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4 aastat. Eesnimi Helga oli kõige populaarsem üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 52,01. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 8,03 inimest. Helga Aadamsoo, eesti jurist (1964–) Helga Alling, eesti tekstiilikunstnik (1925–2001) Helga Jõerüüt, eesti graafik (1925–2011) Helga Kross, eesti tõlkija (1917–1998) Helga Kõrge, eesti klaasikunstnik (1926–2012) Helga Maranik, eesti moekunstnik (1924–1987) Helga Merits, stsenarist, režissöör ja vabakutseline ajakirjanik (1963–) Helga Nõu, eesti kirjanik ja õpetaja (1934–) Helga Pärli-Sillaots, eesti kirjanik (1912–1939) Helga Pärn, eesti arstiteadlane ja gastroenteroloog (1931–1992) Helga Viira, eesti tõlkija (1920–2002) Nimede statistika (vaadatud 08.04.2019) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 17.06.2022) Helga statistikaameti andmebaasis
Helgi

Helgi on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 92. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Helgi 1906 naisel. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Helgi 1838 naisel ja see oli levikult 96. naisenimi. Helgi oli keskmiselt 74 aasta vanune (mediaanvanus oli 76). Kõige populaarsem oli eesnimi Helgi vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 89,07. Helgi Aart Helgi Annast Helgi Arst Helgi Erilaid Helgi Hirv Helgi Ilo Helgi Kaldma Helgi Kaljuste Helgi Klein Helgi Kruusa Helgi Loik Helgi Muller Helgi Oiderma Helgi Peeba Helgi Polli Helgi Põllo Helgi Ridamäe Helgi Sallo Helgi Sildever Helgi Silm Helgi Uudelepp Helgi Vadi Helgi Vihma Helgi Viirelaid Helgi Maie Pulk https://web.archive.org/web/20190410185520/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Helgi (vaadatud 08.04.2019; 30.12.2019) Helgi statistikaameti andmebaasis
Hille

Hille on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 232. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Hille 717 naisel. Hille Hanso Hille Karm Hille Palm Hille Pajupuu Hille Tänavsuu https://web.archive.org/web/20190410193713/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Hille (vaadatud 08.04.2019) Hille statistikaameti andmebaasis
Arne

Arne on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 194. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Arne 839 mehel. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli see populaarsuselt 200. mehenimi, eesnimi Arne oli 811 mehel. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Arne 771 mehel. Arne oli populaarsuselt 205. mehenimi. Arne oli keskmiselt 61 aasta vanune (mediaanvanus on 62). Kõige levinum oli eesnimi Arne vanuserühmas 60–64, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 17,49. Kõige rohkem elas Arne nimega mehi Lääne maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 16,63. Arne Ader, eesti loodusfotograaf, loodushoidja ja bioloog (1963–) Arne Ansper, eesti informaatik ja programmeerija (1970–) Arne Heinlaid, eesti tõstja ja treener (1941–) Arne Hiob, eesti vaimulik ja teoloog (1961–) Arne Kaasik, eesti looduskaitsetegelane ja loodusfotograaf (1947–) Arne Kivistik, eesti orienteeruja, spordipedagoog ja sporditegelane (1933–) Arne Laos, eesti korvpallur, korvpallitreener ja spordipedagoog (1937–2012) Arne Laos, eesti näitleja (1933–1989) Arne Lepp, eesti arstiteadlane, anatoom (1928–2018) Arne Maasik, eesti arhitekt ja fotograaf (1971–) Arne Merilai, eesti kirjandusteadlane ja kirjanik (1961–) Arne Mikk, eesti lavastaja ja teatritegelane (1934–) Arne Oit, eesti helilooja ja akordionist (1928–1975) Arne Sarapuu, eesti alpinist, kes on tõusnud kaheksatuhandelise mäe tippu (1950–) Arne Sellin, eesti ökofüsioloog (1957–) Arne Sirel, eesti suusataja ja sporditegelane (1954–2016) Erik-Arne Uustalu, eesti metallikunstnik ja disainer (1936–2018) Nimede statistika (vaadatud 07.05.2022) Arne statistikaameti andmebaasis
Linnuse

Linnuse on mitme küla nimi eestis: Linnuse, küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Linnuse, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Linnuse, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Linnuse, küla Saare maakonnas Muhu vallas Linnuse on ka perekonnanimi. Arakumäe küla on olnud Linnuse küla Irboska küla Venemaal on ajaloos olnud Linnuse alevik Irboska vald on ajaloos olnud Linnuse vald Irboska kogukond Venemaal on ajaloos olnud Linnuse kogukond Goralištše järv Venemaal on ajaloos olnud Linnuse järv
Emil

Emil on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 345. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Emil 305 mehel. Emil Jönsson Emil Rutiku Emil Zátopek https://web.archive.org/web/20190410190311/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Emil (vaadatud 08.04.2019) Emil statistikaameti andmebaasis
Feliks

Feliks on mehenimi. 2020. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 371. mehenimi (2018 – 349). 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Feliks 287 mehel (2018 – 301). Feliks oli 2020. aasta alguses keskmiselt 52 aasta vanune (mediaanvanus oli 58). Kõige populaarsem oli eesnimi Feliks üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,5. Feliks Kark Feliks Lepp Feliks Undusk https://web.archive.org/web/20190410190408/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Feliks (vaadatud 08.04.2019 ja 15.03.2020) Feliks statistikaameti andmebaasis
Gunnar

Gunnar on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 179. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Gunnar 918 mehel. 2020. aasta seisuga oli see Eestis 898 mehel, olles levikult 183. mehenimi. 1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Gunnar 862 mehel. Gunnar oli populaarsuselt 192. mehenimi. Gunnar oli keskmiselt 52 aasta vanune (mediaanvanus oli ka 52). Kõige populaarsem oli eesnimi Gunnar vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 14,36. Gunnar Graps Gunnar Hololei Gunnar Karu Gunnar Kilgas Gunnar Loho Gunnar Neeme Gunnar Okk Gunnar Press Kunnar https://www.stat.ee/nimed/Gunnar (vaadatud 08.04.2019) https://www.stat.ee/nimed/Gunnar Gunnar statistikaameti andmebaasis
Hardi

Hardi on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 305. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Hardi 388 mehel. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Hardi Eestis 422 mehel ning see oli populaarsuselt 303. mehenimi. Vanim Hardi oli vanuserühmas 70–74 aastat, noorim vanuserühmas 0–4 aastat. Eesnimi Hardi oli kõige populaarsem vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 5,92. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 6,95 inimest. Hardi Tiidus, eesti teleajakirjanik, ajaloolane ja tõlkija (1918–1999) Hardi Tooming, eesti ehitus- ja restaureerimisettevõtja (1966–2016) Hardi Tullus, eesti metsateadlane (1956–) Hardi Volmer, eesti filmirežissöör, lavastaja, kunstnik, laulja (1957–) Statistikaamet (vaadatud 08.04.2019) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 16.06.2022) Hardi statistikaameti andmebaasis
Heigo

Heigo on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 284. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Heigo 442 mehel. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Heigo Eestis 435 mehel ning see oli populaarsuselt 295. mehenimi. Vanim Heigo oli üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4 aastat. Eesnimi Heigo oli kõige populaarsem vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 8,50. Nimi oli kõige sagedasem Järva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 9,11 inimest. Heigo Miidla, eesti taimefüsioloog (1919–1989) Heigo Mirka, eesti muusik (1944–) Heigo Ritsbek, eesti kirikutegelane (1951–) Heigo Rosin, eesti löökpillimängija ja pedagoog (1989–) Heigo Teder, eesti kultuurikorraldaja (1981–) Statistikaamet (vaadatud 08.04.2019). Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 16.06.2022) Heigo statistikaameti andmebaasis
297 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 300 eKr | 299 eKr | 298 eKr | 297 eKr | 296 eKr | 295 eKr | 294 eKr | ► | ►► 297. aasta eKr Vana-Rooma konsuliteks olid Quintus Fabius Maximus Rullianus ja Publius Decius Mus. Kassandros, Makedoonia kuningas
298 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 301 eKr | 300 eKr | 299 eKr | 298 eKr | 297 eKr | 296 eKr | 295 eKr | ► | ►► 298. aasta eKr ehk ab urbe condita CDLVI (456). Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Cornelius Scipio Barbatus ja Gnaeus Fulvius Maximus Centumalus. Itaalias algas kolmas samniidi sõda.
299 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 302 eKr | 301 eKr | 300 eKr | 299 eKr | 298 eKr | 297 eKr | 296 eKr | ► | ►► 299. aasta eKr gallid ründasid Itaaliat Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Fulvius Paetinus, Marcus Valerius Maximus Corvus ja Titus Manlius Torquatus. ... Ingenius, müütiline brittide kuningas
Eduardo Salvio

Eduardo Antonio Salvio (sündinud 13. juulil 1990 Avellanedas) on Argentina jalgpallur, kes mängib parema äärepoolkaitsjana Argentina kõrgliigaklubis Lanús. Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis Club Atlético Lanús, mille noortesüsteemiga liitus juba 1994. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2008–09. 2010. aasta jaanuaris liitus ta Hispaania kõrgliigaklubiga Madridi Atlético. Hooaegadel 2009–10 ja 2011–12 tuli ta klubiga UEFA Euroopa Liiga võitjaks. Hooajal 2010–11 suundus ta laenule Portugali kõrgliigaklubisse Lissaboni Benfica, kellega sõlmis 2012. aasta juulis püsiva lepingu. Benficaga tuli ta viis korda Portugali meistriks, võitis kaks Portugali karikat, neli liigakarikat ja kolm superkarikat. 2019. aasta juulis naasis Salvio Argentinasse, liitudes Boca Juniorsiga, kellega tuli kaks korda Argentina meistriks. 2022. aastal sõlmis ta lepingu Mehhiko kõrgliigaklubiga Club Universidad Nacional (UNAM). 2024. aasta juulis naasis Salvio oma esimese koduklubi Lanúse juurde. Debüüdi Argentina jalgpallikoondises tegi Salvio 20. mail 2009 sõprusmängus Panama vastu. Ta kuulus Argentina koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. Madridi Atlético UEFA Euroopa Liiga: 2009–10, 2011–12 Copa del Rey: Teine koht 2009–10 Benfica Primeira Liga: 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2018–2019 Taça de Portugal: 2013–14, 2016–17 Taça da Liga: 2010–11, 2013–14, 2014–15, 2015–16 Supertaça Cândido de Oliveira: 2014, 2016, 2017 UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2012–13, 2013–14 Boca Juniors Primera División: 2019–20, 2022 Copa Argentina: 2019–20 Copa de la Liga Profesional: 2020, 2022 "EDUARDO SALVIO REGRESA AL CLUB LANÚS". clublanus.com. Vaadatud 17.8.2024  Eduardo Salvio – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lapimaa

Lapimaa (ka Saamimaa) on saamide asuala praeguses Põhja-Norras, Põhja-Rootsis, Põhja-Soomes ja Koola poolsaarel. Ajalooline Lapimaa on jagatud Norra (Finnmark), Rootsi (Norrbotteni lään, Soome (Lapi maakond, Lapimaa lään) ja Venemaa Föderatsiooni (Murmanski oblast) territooriumite vahel. Kitsamalt võib Lapimaa tähendada Soome Lapi maakonda või Lapimaa lääni või Rootsi Lapimaa Lapimaa maakonda.[viide?] Rovaniemi Tornio Utsjoki Kiruna Tromsø Guovdageaidnu vald Kárášjohka Lapi sõda Põhjala Põhjala (mütoloogia) Troms
300 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 320. aastad eKr | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 303 eKr | 302 eKr | 301 eKr | 300 eKr | 299 eKr | 298 eKr | 297 eKr | ► | ►► 300. aasta eKr oli 300. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita CDLIV (454). Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Valerius Maximus Corvus ja Quintus Appuleius Pansa. Vana-Roomas võeti vastu seadus Lex Ogulnia. Asutati Antakya asula. ... ...
Marcos Acuña

Marcos Javier Acuña del Prado (sündinud 28. oktoobril 1991 Zapalas) on Argentina jalgpallur, kes mängib vasaku äärepoolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla ja Argentina jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri kodumaal Ferro Carril Oestes. Ta mängis alates 2010. aastast neli hooaega klubi põhimeeskonnas Argentina esiliigas Primera B Nacional. Seejärel liitus ta 2014. aastal Argentina kõrgliiga klubiga Racing, kellega tuli samal aastal Argentina meistriks. 2017. aasta suvel liitus ta Portugali kõrgliiga klubiga Lissaboni Sporting. 2020. aasta septembris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Sevillaga. Debüüdi Argentina jalgpallikoondises tegi Acuña 15. novembril 2016 MM-i valikmängus Colombia vastu. Ta on kuulunud Argentina koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Copa Américal. Racing Argentina Primera División: 2014 Sporting CP Taça de Portugal: 2018–19 Taça da Liga: 2017–18, 2018–19
Indeks (semiootika)

Indeks (ladina keeles index 'teataja, näitaja') on üks kolmest peamisest märgitüübist (teised on ikoon ja sümbol). Indeks on semiootikas niisugune märk, mille esitis on objektiga korrelatiivses seoses. Nii näitab indeks tihti piirnevust, seotust, külgnevust. Näiteks suits on tule indeks, sest on küllalt kõrge korrelatsioon suitsu ja tule esinemise vahel. Indeksi mõiste võttis semiootikas kasutusele Charles Sanders Peirce.
Viru-Nigula

Viru-Nigula on alevik Lääne-Viru maakonnas, Viru-Nigula valla keskus. Viru-Nigulas asuvad kultuurimälestiste riiklikusse registrisse kantud Viru-Nigula kirik ja Maarja kabel. Aadressil Maarja 2 asub kahekorruseline paekivist endine Viru-Nigula kihelkonnakooli hoone. Viru-Nigula kirik (suvi 2011) Maarja kabeli varemed (suvi 2011) Viru-Nigula Koduloomuuseum Viru Instituut Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti Kultuurimälestiste register Andres Pulver, "Värvikirev Viru-Nigula rahvamaja avas uksed", Virumaa Teataja 28. veebruar 2009 "Viru-Nigulas tulid välja varauusaegsed inimluud ja viikingiaegne asula" ERR, 29. september 2023
Parri Kruuda

Parri Kruuda (sündinud 25. jaanuaril 1963 Võrus) on eesti võrkpallur. Ta lõpetas aastal 1981 Tallinna Spordiinternaatkooli. Tema õde on suusataja ja treener Kerstin Margus. Biograafia ESBL-is
Kusti Nõlvak

Kusti Nõlvak (sündinud 6. novembril 1991 Tartus) on eesti rannavõrkpallur ja endine saalivõrkpallur. On mänginud Eesti võrkpallikoondises. Tema paariline on Mart Tiisaar. Poodium x Kusti Nõlvak x Margus Kiiver | 27. osa OlyBet Eesti Youtube (vaadatud 19.08.2023) 2022. aasta meeste rannavõrkpalli maailmameistrivõistlused 2022. aasta meeste rannavõrkpalli Euroopa meistrivõistlused
Rivella

Rivella on Šveitsist pärit alkoholivaba karastusjook, mille valmistamisel on kasutatud 35% piimavadakut. Rivella lõi 1952. aastal Robert Barthi perekond. Nimi Rivella on inspireeritud Riva San Vitale linna järgi Šveitsi itaaliakeelses piirkonnas ning itaaliakeelse sõna rivelazione ('ilmutus') järgi. Rivella Red Rivella Blue (Rivella Light) Rivella Green (rohelise tee ekstraktiga) Rivella Rhubarb (jõudis müügile 2014–2016 Rivella CLIQ Rhubarb) Rivella Tropical Mango Rivella Yellow (taimse päritoluga Rivella) (2008–2011) Rivella CLIQ Peach (2014–2016) Dutch Rivella: Rivella Original Rivella Green Tea Rivella Cranberry 1950. aastal ostis Robert Barth koos vennaga vadakupõhise joogi retsepti: millest hiljem sai Rivella. Tootmine algab Stäfas. 1952 Rivella AG asutamine ja Rivella Red tootmise algatamine. 1954 Ümberasustamine Stäfast Rothristisse. 1958 Hollandis Rivella Blue tootmise algatamine, millest sai üks esimesi väikese kalorsusega jooke. 1977 Alustati koostööd Šveitsi meeste suusakoondisega. 1999 Rivella Green tootmise algatamine. 2007 Rivella brändi taasavamine koos uue välimuse ja uue Rivella Green retseptiga, mis sisaldab 50% vähem suhkrut. 2007. aasta 29. märts: asutaja Robert Barth suri 85-aastaselt Rothristis. Ettevõte jäi asutaja pere kätte. 2008 Šveitsi suurim supermarketite kett Migros hakkas tootma oma kaubamärgi all sama koostise päritoluga karastusjooke. 2008 August: Rivella Yellow, taimse päritoluga Rivella tootmise algatamine. 2014 Rivella CLIQ virsiku ja rabarberi tootmise algatamine. 2015 Rivella Green taasavamine uue retsepti ja logoga. 2015 Rivella Cranberry tootmise algatamine. 2016 Uus tootekujundus Šveitsi turul. 2017 Rivella Mango tootmise algatamine. Original Rivella koostisosad: Vesi Piima vadak (35%) Suhkur Süsihappegaas Happesuse regulaator Karamelliseeritud suhkur Looduslikud lõhna- ja maitseained Rivella Original sisaldab 9 grammi suhkrut energiasisaldusega 160 kJ/100 ml (u 37 kcal). Rivella Blue sisaldab 14 grammi piimasuhkrut kui ka kunstlikke magusaineid (tsüklamaat, atsesulfaam) rafineeritud suhkru asemel. Seetõttu on energiasisaldus madalam 30 kJ/100 ml (u 7 kcal). Rivella Green sisaldab lisaks rohelise tee ekstrakti. Energiasisaldus 90 kJ/100 ml (u 22 kcal). Rivella CLIQ sisaldab rabarberi ja virsiku aroome. Energiasisaldus mõlema variatsiooni puhul 160 kJ/100 ml (u 37 kcal). Rivella Mango Tropical energiasisaldus üle 150 kJ/100 ml (u 35 kcal). Rivella on tuntud Šveitsi rahvusjoogina. 2013. aastal oli Rivella AG turuosa Šveitsi karastusjookide turul 15,3 protsenti. Rivella on Šveitsis populaarsuselt Coca-Cola järel teine. Rivella Light toodi Madalmaade piirkonda 1958. aastal diabeetjoogina ning aasta hiljem turustati seda Šveitsi turul Rivella Blue nime all. Madalmaad on tänaseks suurim välisturg. Rivellat eksporditakse Saksamaale, Hollandisse, Luksemburgi, Prantsusmaale, Austriasse, USA-sse ja Koreasse. https://de.wikipedia.org/wiki/Rivella https://en.wikipedia.org/wiki/Rivella
Ülemsorbi keel

Ülemsorbi keel on lääneslaavi keel, mida räägitakse Saksamaal Saksimaa liidumaal Oberlausitzi piirkonnas Bautzeni (Budyšin), Kamenzi (Kamjenc) ja Hoyerswerda ümbruses. Ülemsorbi keel on Saksamaal ametlikult tunnustatud vähemuskeel. Ülemsorbi keelt kirjutatakse ladina kirjas mõnede lisamärkidega. Tähestik: a, b, c, č, ć, d, dź, e, ě, f, g, h, ch, i, j, k, ł, l, m, n, ń, o, ó, p, q, r, ř, s, š, t, u, v, w, x, y, z, ž. Ülemsorbi keeles ilmub päevaleht "Serbske Nowiny". Sorbi tähestik https://sprachkurs.sorbischlernen.de/#/welcome
Mart Tiisaar

Mart Tiisaar (sündinud 5. novembril 1991) on eesti rannavõrkpallur ja endine saalivõrkpallur. On mänginud Eesti võrkpallikoondises. Tema paariline on Kusti Nõlvak. 2022. aasta meeste rannavõrkpalli maailmameistrivõistlused 2022. aasta meeste rannavõrkpalli Euroopa meistrivõistlused
Joala (laev)

  Teksti allikas: Aleksander Suur, Ruth Vaher. "Sisemere lainekündjad". Tehnikamaailm, 5. juuni 2008 Joala oli 1909. aastal Soomes ehitatud sisevete reisilaev. Laev ehitati 1909. aastal Soomes Varkauses reisilaevana spetsiaalselt liini Narva–Narva-Jõesuu jaoks. Omaniku järgi sai laev nimeks Pavel. 1919. aastal laev mobiliseeriti ja määrati vahilaevana Eesti sõjaväe koosseisu. Aastail 1919–1921 sõitis see ikka vanal liinil, kuid täitis nii vahi-, kauba- kui ka reisilaeva ülesandeid. 1931. aastal laeva nimi eestistati ning uueks nimeks sai Paul. 1937. aastast oli laeva uueks omanikuks Narva linnavalitsus ning laeva nimeks sai Linda. 1939. aastal oli taas nimevahetus ja siis antigi laevale nimeks Joala. 1940. aastal laev küll natsionaliseeriti Peipsi jõe-järve laevanduse koosseisu, kuid jäi siiski sõitma liinile Narva–Narva-Jõesuu. Sõja-aastail 1941–1945 oli Joala kodusadam Rõbinsk. Saabunud 1945. aasta sügisel tagasi Eestisse, jätkas Joala kurseerimist vanal tuttaval liinil. 1947. aastal viidi Joala üle Tartusse, kus hakkas sõitma Tartu–Pihkva liinil. 1959. aastal lõpetas Joala navigatsiooni, jäi ankrusse Tartusse ja ehitati ümber kohvikuks nimega Emajõe – rahvasuus oli laev rohkem tuntud nime all Santa-Maria. Kohvikuperioodil on see laev inspireerinud Alo Ritsingut looma meeskoorilaulu "Sass, röövime õige laeva" Paul-Eerik Rummo sõnadele. "Paul-Erik Rummo sõnad". Vaadatud 10. aprill 2019. Aleksander Suur, Ruth Vaher. "Sisemere lainekündjad". Tehnikamaailm, 5. juuni 2008   Teksti allikas: Aleksander Suur, Ruth Vaher. "Sisemere lainekündjad". Tehnikamaailm, 5. juuni 2008