laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Saksi vald

Saksi vald oli vald Lääne-Virumaal. Vallal oli ühine piir Tapa linna, Kadrina valla, Tamsalu valla ja Järvamaaga. Vallas asus 14 küla: Moe, Saiakopli, Nõmmküla, Piilu, Karkuse, Näo, Vahakulmu, Kiku, Pariisi, Saksi, Imastu, Loksu, Lokuta, Salda. Saksi vald kujunes välja 1938. aastaks, kuid 1938. aasta haldusreformi ja maakondade piiride muutmise tagajärjel vald tükeldati ning eri osad liideti Undla, Assamalla ja Ambla vallaga. 1944. aastal moodustati taas Saksi vald ning 1949. aastal struktureeriti see ümber Saksi külanõukoguks endistes piirides. Saksi külanõukogu tegutses kuni 1982. aastani, mil külanõukogude ühendamise käigus Saksi külanõukogu kaotati. Pärast taasiseseisvumist kinnitati Saksi valla staatus 1. aprillil 1991, seejärel aga likvideeriti vald 1. novembril 1992. 11. märtsil 1993 otsustas Riigikogu eraldada Kadrina vallast Saksi valla. Saksi vald taastati 1. septembril 1993. Saksi mõis Imastu mõisa peahoone Nõmmküla mõis Moe mõisa viinaköök Karkuse hiiemägi Karkuse kivikalme Toomamägi Moe küla kivikalmed Moe ohvrikivi Saiakopli mõis 2005. aastal liitus enamik vallast koos Tapa linna ja Lehtse vallaga uueks, Tapa vallaks, välja arvatud Kiku, Pariisi ja Salda küla, mis liitusid Kadrina vallaga. Eesti piirkondlik statistika 2004, vaadatud 1.04.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.04.2020. Kernu, Saksi, Kaiu ja Kiili valla eraldumisest Nissi, Kadrina, Juuru ja Saku vallast ning Torgu valla taastamisest. Vastu võetud 11.03.1993.
Eva-Riitta Siitonen

Eva-Riitta Siitonen (neiupõlvenimi Hautamäki; sündinud 31. mail 1940 Helsingis) on Soome poliitik, endine Helsingi linnapea. Ta sai tuntuks Yleisradio diktorina, olnud ka MTV3 diktor. 1983–1989 kuulus ta Rahvusliku Koonderakonna liikmena Soome parlamenti. 1990–1996 oli ta Uusimaa maavanem. Ta sai Helsingi linnapeaks 1996. ja jäi pensionile 2005. aastal, kui linnapeaks sai Jussi Pajunen. 2009. aastal kuulus ta asendusliikmena Euroopa Parlamenti. 2001 Valgetähe II klassi teenetemärk 2005 Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk
Angara mäestik

Angara mäestik (vene keeles Ангарский кряж) on mäestik Aasias Venemaa Irkutski oblastis. Paikneb Kesk-Siberi lavamaa kaguosas Ida-Sajaanist Alam-Tunguska jõgikonnani. Kulgeb umbes 800 km edela-kirde suunas. Kõrgus kuni 1022 meetrit (teistel andmetel 946 meetrit. Mäestiku kirdeosa on kaetud lehistaigaga, edelaosa männikutega. "Большая Советская Энциклопедия" (vene). "Институт Географии РАН" (vene).
Koigi valla vapp

Koigi valla vapp on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Koigi valla vapp. Vapp on kinnitati 12. mail 1995. Vapikilp on pikuti poolitatud, vasak pool on kuldne, parem roheline. Vapi keskel asub nelja astme ja noolekujulise tuulelipuga müüritud astmikfrontoon, mille pooled on alusväljadega võrreldes vastandvärvi (vasak pool roheline ja parem kuldne). Vapi vasakul väljal on veel roheline kuusk ja paremal väljal kuldne viljapea. Tuulelipuga astmikfrontoon meenutab paikkonna üht silmapaistvamat ehitist – Koigi meiereihoonet. Meiereiga seonduvad kohalikele inimestele karjandus, piimandus ja ühistegevus. Tuulelipp sümboliseerib progressi. Viljapea ja kuldne kilbipool viitavad põllundusele kui teisele elanike põhilisele elatusallikale. Kuusk ja roheline kilpipool osutavad valla maa-alal asuvatele metsadele ja nendega seotud majandustegevusele. Valla vappi kasutati: Volikogu, vallavalitsuse, vallavalitsuse hallatavate asutuste pitsatitel, dokumendiplankidel. Valla piiritähistel. Volikogu esimehe, vallavanema ja vallaametnike visiitkaartidel. Valla vimplil, autasudel, meenetel, trükistel, suveniiridel. Valla ametiasutuse teadetel, kutsetel ja kaartidel. Muudel juhtudel üksnes vallavalitsuse loal. Valla vapi või sellega äravahetamiseni sarnaste kujutiste kasutamine tööstustoodete kujundamisel oli keelatud. Koigi valla lipp Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Koigi vald.
Sälkorg

Sälkorg on järskude veerudega ja V-kujulise ristlõikega org, mis on iseloomulik varases arenguastmes jõgedele. Sälkorg tekib põhja kiire uuristuse tagajärjel suure languga aladel. Väga sügavat ja kitsast sälkorgu nimetatakse ka kuristikuks. Kanjon Ruhiorg
Veer

Veer on negatiivse pinnavormi (maapinnasüvendi, näiteks oru või lohu) perve ja põhja vaheline kallak külg. Püstist veeru nimetatakse seinamiks. nõlv mandrinõlv
Mutualism

Mutualism on kahe eri liiki organismi vaheline suhte tüüp ökosüsteemis, millest mõlemad liigid saavad kasu (näiteks suureneb nende elumus). Sarnane organismidevaheline suhe on ka protokooperatsioon, kus liikidevaheline suhe on ajutine ja fakultatiivne. Mutualism mängib võtmerolli ökoloogias ja evolutsioonibioloogias. Näiteks on mutualistlikud suhted olulised maismaaökosüsteemi talitlemiseks, sest 90% taimedest sõltub suhtest seente mükoriisaga, kuna see varustab taime anorgaaniliste ühendite ja mitmete mikroelementidega. Vaatamata selle suhte tüübi olulisusele on see võrreldes teiste liikidevaheliste suhetega (näiteks kiskluse ja parasitismiga) pälvinud ajalooliselt märksa vähem tähelepanu. bioloogilised interaktsioonid protokooperatsioon
Tore Ruud Hofstad

Tore Ruud Hofstad (sündinud 9. augustil 1979 Lørenskogis) on Norra endine murdmaasuusataja. 2003. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes võitis Hofstad 4×10 km teatesõidus kuldmedali ja oli ühisstardiga jälitussõidus teine. Kaks aastat hiljem 2005. aasta MM-il Oberstdorfis kuulus ta jälle kuldmedali võitnud Norra teatemeeskonna koosseisu 4×10 km teatesõidus ja tuli ka võitjaks esimest korda suurvõistluste kavas olnud sprinditeatesõidus koos Tor Arne Hetlandiga, lisaks sai ta pronksmedali 15 km sõidus. Esimese ja seni ainsa maailma karikasarja etapina võitis ta Kuusamos 27. novembril 2005 15 km vabalt. Hofstad esindab spordiklubi Lillehammeri Skiklub. 2003 Val di Fiemmes maailmameister 4×10 km teatesõidus hõbemedal 20 km ühisstardiga jälitussõidus (10 km klassikat+10 km vaba) 2005 Oberstdorfis maailmameister 4×10 km teatesõidus maailmameister 6×1,2 km (vaba) sprindi teatesõidus pronksmedal 15 km vabalt 2009 Liberecis maailmameister 4×10 km teatesõidus Tore Ruud Hofstad osales 49 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile neljal korral, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele. Tore Ruud Hofstad FIS-i kodulehel (inglise)
Tallinna 9. Keskkool

Tallinna 9. Keskkooli nime on eri aegadel kandnud mitu Tallinna üldhariduskooli. 1940–1946 kesklinnas tegutsenud Tallinna 9. Keskkool oli loodud Anna Tõrvand-Tellmanni Erakolledži ja Riikliku Inglise Kolledži ühendamisel. Kooli likvideerimisel loodi sellest Tallinna 9. Täiskasvanute Keskkool, mille nüüdisaegne õigusjärglane on Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium. 195?–1961 asus Tallinna 9. Keskkool kesklinnas aadressil Kevade tänav 4. Tegemist oli eesti õppekeelega kooliga. Nüüdisajal tegutseb samas hoones Tallinna Laste Kunstikool. 1977–1989 asus Tallinna 9. Keskkool Väike-Õismäel aadressil Õismäe tee 130. Selle kooli nüüdne nimi on Tallinna Õismäe Gümnaasium.
Lammorg

Lammorg on suure tasase lammiga jõeorg. Lammorg tekib siis, kui aeglaselt voolav jõgi kulutab peamiselt jõesängi külgi ja kaasa kantud setted aegamisi põhja vajuvad. Lõuna-Eestis on üks paremini väljakujunenud lammorge Piusa jõe alamjooksul. "Piusa on Setomaa Emajõgi" Eesti Loodus, 07-08/2003 (vaadatud 4. veebruar 2012)
Moldorg

Moldorg on nõgusa põhjaga mollitaoline org, kus põhi läheb veerudeks üle sujuvalt, perved on eristatavad.
Ohře

Ohře (tšehhi keeles; saksa keeles Eger) on jõgi Kesk-Euroopas, Elbe vasakpoolne lisajõgi. Algab Weißenstadti lähedalt Fichtelgebirgest ja voolab valdavalt ida ja kirde suunas. Suubub Litoměřice linna lähedal vasakult Elbesse. Jõe pikkus on 316 km, millest 65 km on Saksamaal. Jõe valgla pindala on 5614 km². Ohře ääres asuvad Cheb, Loket, Sokolov, Karlovy Vary, Klášterec nad Ohří, Kadaň, Žatec, Louny, Libochovice, Budyně nad Ohří ja Terezín. "Ohře River". Britannica.com. Vaadatud 29. oktoobril 2023.
Beitostølen

Beitostølen on küla ja talispordikeskus Øystre Slidre vallas Opplandi maakonnas Norras. Külas on ligi 300 elanikku. Beitostølen asub Jotunheimeni mägedes kõrgusel ligi 900 meetrit üle merepinna. Seal on mitmeid mäesuusatamiseks ja murdmaasuusatamiseks kohandatud radu ning neil korraldatakse iga aastal laskesuusatamise ja murdmaasuusatamise maailma karikasarja etappe. http://www.beitostolen.com/ http://beitostolen.no/
Russelli hüpotees

Russelli hüpotees on oletus, et maailm tekkis viis minutit tagasi koos fossiilidega, mäluga jms põhjuslike jälgedega. Bertrand Russell esitab selle raamatus "The Analysis of Mind" (1921, lk 159–160), et illustreerida meie teadmise piire. Teadusfilosoofias on probleemiks, miks on ratsionaalne eelistada sellele teisi teooriaid ja hüpoteese ning miks teadus seda teeb. Ludwig Wittgenstein kasutab raamatus "Tõsikindlusest" seda näidet sageli, pidades selle hüpoteesi eituses kahtlemist tähendusetuks.
Karstilehter

Karstilehter on vees lahustuvate kivimite pinna sisse tekkinud korrapärane, koonusjas, liua- või vannitaoline süvend. Karstilehter on karstipiirkondades tavalisim pinnavorm. Selle diameeter võib olla 1 kuni mitusada meetrit, sügavus on tavaliselt mõni meeter. Karstilehtri põhjas võib olla vett neelav ava (pugem ehk ponoor). Xiaozhai Tiankeng Karr Karstikoobas Kurisu Salajõgi Seenkalju Stalaktiit Stalagmiit Stalaktaat
Sängorg

Sängorg on jõeorg, mis koosneb ainult jõesängist. Sängorgu esineb kohati Emajõel. Sängorg on tüüpiline väikestele jõgedele ja ojadele, mis on geoloogilises mõttes noored.
Säng

Säng on voodi või muu magamisase. Säng on jõeoru osa, kus pidevalt voolab vesi - jõesäng ja voolusäng. Säng on tööpingi või muu masina osa, millele kinnituvad masina sõlmed.
Täisarv

Täisarv on arv, mis on esitatav naturaalarvude vahena. Kõikide täisarvude hulka { … , − 2 , − 1 , 0 , 1 , 2 , … } {\displaystyle \{\ldots ,-2,-1,0,1,2,\ldots \}} tähistatakse tavaliselt sümboliga Z {\displaystyle \mathbb {Z} } (lühend saksakeelsest sõnast Zahlen 'arvud'). Täisarvude hulgal on defineeritud liitmine, lahutamine ja korrutamine ning lineaarne järjestus. Täisarvu –a (st 0 – a) nimetatakse täisarvu a vastandarvuks. Täisarvude omadusi uurivat matemaatika haru nimetatakse arvuteooriaks. Täisarvude hulk on järjestatud. Täisarvude hulgas ei ole suurimat ega vähimat elementi (arvu). Täisarvude hulk on liitmise, lahutamise ja korrutamise suhtes kinnine arvuhulk (täisarvude summa, vahe ja korrutis on täisarv). Kehtivad samasused: –(–a) = a –(+a) = –a a+(–a) = 0. Kahest täisarvust loetakse suuremaks see, mille kujutis arvteljel on teisega võrreldes positiivses suunas. Näiteks: –2>–5 ehk –5<–2; –5<0; –2<2; –1<5 Arvteljel: –5 –4 –3 –2 –1 0 1 2 3 4 5 Nullist väiksemaid täisarve nimetatakse negatiivseteks täisarvudeks, nullist suuremaid täisarve positiivseteks täisarvudeks. Täis- ja murdosa
Sõmeru vald

Sõmeru vald oli vald Lääne-Virumaal. 2017. aastal ühinesid Rakvere vald ja Sõmeru vald uueks Rakvere vallaks. Sõmeru vallavanem oli Peep Vassiljev. Vallas oli Sõmeru, Näpi ja Uhtna alevikud ning 28 küla: Aluvere, Andja, Aresi, Jäätma, Kaarli, Katela, Katku, Kohala, Kohala-Eesküla, Koovälja, Muru, Nurme, Papiaru, Rahkla, Raudlepa, Raudvere, Roodevälja, Rägavere, Sooaluse, Sämi, Sämi-Tagaküla, Toomla, Ubja, Ussimäe, Vaeküla, Varudi-Altküla, Varudi-Vanaküla, Võhma. Enamiku praeguse Sõmeru valla territooriumil asuvate külade ajalugu ulatub muinasaega. 1241. aastal koostatud “Taani hindamisraamatus” on nimetatud Aluvere (Alouerae), Andja (Adnjias), Kohala (Tolks), Rägavere (Rakkeurae), Sõmeru (Someruerae), Sämi (Semis), Ubja (Ubias), Uhtna (Octinus), Vaeküla (Wayküll), Võhma (Vemais), Varudi (Waradas) külasid.Varudi küla oli oma 45 adramaaga üks suurematest küladest Põhja-Eestis. Sõmeru valla maadel ei olnud oma kihelkonnakirikut, külad jagunesid kolme kirikukihelkonna – Viru-Nigula, Viru-Jaagupi, Rakvere kihelkonna vahel. 1890. aastal moodustati ühendatud vallakohtu ringkonnad ja 14. oktoobril 1891 moodustati endise Eestimaa kubermangu Rakvere (Viru) kreisi maadest ja täiendavalt Sõmeru vallast (Neu-Sommerhusen), Kaarli vallast (Alt-Sommerhusen), Arkna vallast (Arknal), Kohala vallast, Uhtna vallast ühendvald, mis kandis sama nime kui asutatud vallakohtu ringkond: “Sommerhusen” – Sõmeru vald, mida algusaastatel nimetati ka Kaarli vallaks. “Sõmeru” ja “Kaarli” valla nime kasutati paralleelselt ka hilisemal ajal. Eestimaa kubermangu Talurahva asjade Komissari Rakvere jaoskonna korraldusel kuulutati valla moodustamist Eestimaa Kubermangu Teatajas nr 3 16. jaanuaril 1892. Tolleaegne vallamaja asus Koovälja külas Kohala tee ääres. Aastatel 1938–1939 viidi Eestis läbi ulatuslik valdade haldusterritoriaalne reform, mille tulemusel vähenes valdade arv neljandiku võrra.  Pikemalt artiklis Sõmeru vald (1939) 1945. aastal moodustati külanõukogud, Kaarli Küla Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee alustas tegevust 2. oktoobril 1945, olles esialgu kuni 1950. aastani koos Uhtna ja Kohala külanõukoguga veel Sõmeru valla alluvuses, ajani, mil likvideeriti maakonnad ja vallad ning moodustati rajoonid. 1. oktoobrist 1950 läks Kaarli külanõukogu Rakvere Rajooni TSN TK alluvusse. Kaarli vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil. Sama aasta 30. aprillil nimetati vald ümber Sõmeru vallaks. Maakatastri statistika, vaadatud 15.10.2018. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 11.07.2022. Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Sõmeru vald (pdf) Lääne-Viru maakonna Kaarli valla ümbernimetamise kohta (vastu võetud 30.04.1992)
Kallas

Kallas on veekogu (tavaliselt jõge või väikest järve) ääristav maariba. Ookeanide, merede ja suurte järvede kallast nimetatakse rannaks. Vooluveekogude ning merede ja suurte järvede kaldavööndi elustikku nimetatakse liikuvaveeliseks ehk lootiliseks elustikuks. Veekogude kallastel elavaid loomi aga ripikoolideks. Bosque jõe kallas, Texas, USA Namoi jõe kallas, Austraalia Jenissei jõe kallas, Venemaa Leena jõe kallas, Venemaa Leena jõe kallas, Venemaa Shing Mun jõe kallas, Hongkong, Hiina Palawani jõe kallas, Filipiinid Jantse jõe kallas, Hiina Aït Benhaddou linn Marokos jõe kaldal Kallasrada Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 01.03.2012)
Gällivare

Gällivare (soome keeles Jällivaara, põhjasaami keeles Jiellevárri ja Váhčir, meä keeles Jellivaara) on tiheasustusega paikkond, Gällivare valla halduskeskus Norrbotteni läänis Rootsis Lapimaal 100 kilomeetrit polaarjoonest põhja pool. Pindala on 7,48 km² ja elanikke 8480 (2005). Gällivares peetakse murdmaasuusatamise maailmasarja etappe. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Karr

Karr on karstuvate kivimite pinna sisse tekkinud lahustumisuure. Nende sügavus on tavaliselt mõnest sentimeetrist kuni 2 meetrini. Enamasti on karrid tekkinud voolava vee toimel, harvem mere- või järvelainete toimel. Eestis esinevad karrid näiteks Kõmsis ja Vaika saartel. Rangu karrid Vilsandi ja Vaikade karrid
Karstikoobas

Karstikoobas on maa-alune tühik – koobas, mis on tekkinud kergesti lahustuvate kivimite (lubjakivi, dolomiit, marmor, kips jm) lahustumise ja langetuste tagajärjel. Karstikoobastes võivad esineda maa-alused järved ja salajõed. Karstikoopas võivad tekkida tilkekivid: laes stalaktiidid ja koopa põrandal koonusjad stalagmiidid.
Vladimir Kornijenko Eragümnaasium

Vladimir Kornijenko Eragümnaasium oli vene õppekeelega kool Tallinnas Lasnamäel, mis asutati 1991. aastal. 2003. aasta sügisel oli koolis 209 õpilast. Kooli aadress oli Pallasti tänav 41. Kooli direktor oli Vladimir Kornijenko. Sakala Eragümnaasium Eesti parimas vene koolis käib koolitöö inglise keeles, Eesti Ekspress, 29.08.2008 Uus kool napsas teise 40 õpetajat, 6. august 2009
Hamari vald

Hamari vald on vald Norras Innlandeti maakonnas Lillehammeri lähedal. Valla keskus on Hamar. 2019. aastani kuulus vald Hedmarki maakonda. Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2022 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Tuloma

Tuloma on alevik ja raudteejaam Murmanski oblasti Kola rajoonis Koola poolsaarel, samanimelise valla keskus. Asub Tuloma jõe ääres.
Jaanus Sorokin

Jaanus Sorokin (sündinud 9. veebruaril 1986 Tallinnas) on Eesti jäähokimängija. Mänginud üle 50 korra Eesti jäähoki koondises. 5-kordne Eesti meister jäähokis. Klubid: HC Panter, Tartu Välk 494, Tallinna Stars, Big Diamonds. Samuti Tšehhi ja Soome klubides.
Hauts-de-Seine'i departemang

Hauts-de-Seine'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Île-de-France'i piirkonnas. Asub Pariisist läänes. Seal asuvad Pariisi eeslinnad, sealhulgas La Défense. Jaguneb 36 vallaks. Populations légales 2021
Harilik mailane

Harilik mailane (Veronica officinalis) on rohttaimeliik mailase perekonnast ja teeleheliste sugukonnast. Rahvapäraseid nimetusi: jooksjarohi, paistetuse rohi, eerenprüüs, hundihamba rohi. Harilik mailane esineb Eestis veidi harvem kui külmamailane. Kui külmamailane on enam-vähem püstise varrega, siis hariliku mailase vars on suuremas osas roomav, tõusva õisikuosaga. Erinevalt külmamailasest on tema õied heledamad ja väiksemad. Külmamailase varrel on kaks karvarida, hariliku mailase vars on üleni karvane. Ravimiks kogutakse mailase ürti – taime ülemist osa koos õitega. Hariliku mailase teega ravitakse hingamisteede põletikke ja köha, ent ka mao-, soole-, põie- ja neeruhaigusi. Mailaseteed soovitatakse juua ka neil, kel raskusi mõtlemisega, aju väsinud või esineb tasakaaluhäireid. On arvatud, et harilik mailane vähendab veresoonte lubjastumise ohtu. Taime nimetus "mailane" võib olla tulnud sellest, et koduarstid ravisid taimega mailaste (maa-aluste vaimude) läbi inimese keha külge tulnud haigusi, nagu vistrikke, ohatisi vms. Peale määrides on tema keedistega ravitud nahahaigusi, sügelisi ja mädaneid haavapõletikke. Harilik mailane andmebaasis eElurikkus Harilik mailane
Tamsalu vald

Tamsalu vald oli vald Lääne-Virumaal. Pärast 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimisi tekkis olemasoleva Tapa valla ja Tamsalu valla ühinemisel uus Tapa vald. Vald piirnes läänes Ambla, loodes Tapa, põhjas Rakvere, kirdes Vinni, idas Väike-Maarja ja lõunas Järva-Jaani vallaga. Tamsalu viimane vallavanem oli Riho Tell. Vallas oli üks vallasisene linn (Tamsalu), üks alevik (Sääse) ja 30 küla: Aavere, Alupere, Araski, Assamalla, Järsi, Järvajõe, Kadapiku, Kaeva, Kerguta, Koiduküla, Koplitaguse, Kuie, Kullenga, Kursi, Lemmküla, Loksa, Metskaevu, Naistevälja, Piisupi, Porkuni, Põdrangu, Sauvälja, Savalduma, Türje, Uudeküla, Vadiküla, Vajangu, Vistla, Võhmetu, Võhmuta. Vao ürgorg Maakatastri statistika, vaadatud 12.12.2018. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014
Peeniseluu

Peeniseluu (ladina os penis või baculum) on enamikul imetajatel peenises asuv luu. Inimesel peeniseluud ei ole. Mitmetel inimahvlastel on peeniseluu taandarenenud. Peeniseluu morfoloogiat on kasutatud lähedaste liikide eristamiseks. Oosik on Alaska eskimotel suurte mereloomade poleeritud ja nikerdatud peeniseluu. Inimeste peeniseluule andis viimase hoobi monogaamia, ERR, 19.12.2016
Mütseel

Mütseel ehk seeneniidistik on hulkraksete seente keha moodustav seeneniitide (hüüfide) kogum.
Laevaehitus

Laevaehitus on tööstusharu, mis tegeleb veesõidukite tootmise ja remondiga laevatehastes. Laiemas tähenduses hõlmab laevaehitus ka teadusalade kompleksi, mis uurib ehitatavaid laevu ja ehitusprotsessi. Selle alla kuuluvad laevateooria, laevaarhitektuur, laevade projekteerimise teooria, laeva jõuseadmete teooria, laeva ehitusmehaanika ja laevaehituse korraldamine. Suurim valdkonna ettevõte Eestis on laevaehitus- ja -remondikontsern BLRT Grupp, millele kuuluvad laevatehased Tallinnas, Klaipedas ja Turus. Laevaehitusega tegelevad veel Reval Shipbuilding ja Baltic Workboats AS, laevadetailide tootmisega Loksa Laevatehase AS. Laevaremondiga tegeleb SRC Group AS ja LTH Baas AS, samuti spetsialiseeritud ettevõtted, näiteks laevamasinate remondiga tegelevad Diesel Service ja Ship System Diesel Service. Väikelaevade ja paatide ehituse ja remondiga tegeleb Eestis mitu väikeettevõtet ja -töökoda. 2011. aasta aprillis algas Marek Vahula algatusel üleriigiline projekt "Laevade mälestus", et tähistada mälestusmärkidega kõik Eesti rannajoone seni tähistamata umbes 60 muistset laevaehituskohta. Ettevõtmine teostub Eesti Ajalooliste Laevade Seltsi egiidi all. Antiikajal ehitati kaubalaevu ja trieere kaldal. Valmis laevakered lohistati merre rullikutel köite ja talide abil. Laevu viimistleti kai ääres. Tihtimisplats asus sellest tuleohu tõttu eraldi. Laevu remonditi ellingutel ja seal ehitati ka väiksemaid laevu. Hellenismiajastul ehitati isegi 110–130 m pikkusi hiigellaevu ja nende ehitamiseks pidi olema mingi dokk, ainult selliste dokkide ehitus on tänapäeval teadmata. Antiikaja laevaehitus oli väga tootlik. Näiteks laev "Syrakusia", mille kogumahutavus oli 3300, valmis aastaga. Roomlased ehitasid kriisi ajal 210 eKr kõigest 4 kuuga 240 alusest koosneva laevastiku. Vana-Kreeka suurim laevaehituskeskus (nagu ka sõja- ja kaubasadam) asus kuni Peloponnesose sõja lõpuni Ateenas. Pärast seda oli tähtsaim laevaehituskoht Sürakuusas ja veel hiljem Aleksandrias. Tehnikaleksikon, lk. 259 Antiigileksikon, 1. kd., lk. 303 Kustav-Olimar Laigna (1932-2006) "Laevateooria" 1999 Marek Vahula "Laevade Mälestus-Eestimaa Laevaehituspaigad". Tallinn, 2024. (ISBN 978-9916-9943-2-0).
Central Park

Central Park on suur haljasala, mis asub New Yorgis Manhattani saare keskosas. Park on edela–kirdesuunalise ristküliku kujuline, mille pikkus on 4,1 km, laius 830 m ja pindala 3,4 km². Seda piiravad 59th Street ja 110th Street tänavad, mis pargi juures kannavad nimesid Central Park South ja Central Park North, ning Fifth Avenue ja Eighth Avenue puiesteed – neist viimane kannab pargi juures nime Central Park West. Üksnes Fifth Avenue kannab ka pargi juures Fifth Avenue nime. Pargi neljas nurgas asuvad: Columbus Circle, Frederick Douglass Circle, Duke Ellington Circle ja Grand Army Plaza. Parki haldab vastavalt lepingule New Yorgi linnavalitsuse parkide ja puhkealade osakonnaga eraomanduses olev mittetulundusühing Central Park Conservancy, mille president on ametikohast tulenevalt Central Parki administraator. Central Parkis asuvad Strawberry Fieldsi aed ja loomaaed Central Park Zoo. Park ehitati perioodil 1853–1878. Selle projekteerisid maastikuarhitektid Frederick Law Olmsted ja Calvert Vaux. Pargi rajamisel likvideeriti 1857. aastal seal varem asunud Seneca Village, mis oli 1825. aastal asutatud afroameeriklaste asula. Parki külastab igal aastal üle 45 miljoni inimese. Pargis asub Ramble mets, kus kevadel ja sügisel peatuvad rändlinnud. Pargis asub Metropolitani Kunstimuuseum, mis on Ameerika Ühendriikide külastatuim muuseum. Harlem Meer Jacqueline Kennedy Onassis Reservoir Conservatory Water The Pond and Hallett Nature Sanctuary Balto mälestusmärk Sheep Meadow Ira Diana Mazzoni. "Aiad ja pargid". ISBN 9985715209 How Urban Parks Are Bringing Nature Close to Home  Central Park – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Central Parki koduleht
Sophiko Tšhiaureli

Sofiko Tšiaureli (gruusia keeles სოფიკო ჭიაურელი; 21. märts 1937 Thbilisi – 2. märts 2008 Thbilisi) oli nõukogude ja gruusia näitleja. Sofiko Tšiaureli sündis Thbilisis tuntud näitleja Veriko Andžaparidze ja tuntud režissööri Mihheil Tšiaureli peres. Lõpetas Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi. Aastatel 1960–1964 ja alates 1968 oli K. Mardžanišvili nimelise akadeemilise teatri näitleja, aastatel 1964–1968 Šotha Rusthaveli nimelise akadeemilise teatri näitleja. Oma loomingulise elu jooksul mängis üle 100 osa teatris ja filmides, sealhulgas filmides "Granaatõuna värv" (1968), "Мелодии Верийского квартала" (1973), "Древо желания" (1976), "Otsige naist" (1982), "Покаяние" (1984) jm. Tema abikaasa oli Kote Mahharadze, tuntud gruusia näitleja ja spordikommentaator. 1976 Gruusia NSV rahvakunstnik 1979 Armeenia NSV rahvakunstnik