laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hiidmanner

Hiidmanner on geoloogilises minevikus eksisteerinud mitmest tänapäevasest mandrist koosnenud manner. Hiidmandrid olid näiteks Gondwana, Rodinia, Pangaea ja Lauraasia. Viimaste hiidmandrite Pangaea ja Lauraasia lagunemise järel on tekkinud kõik tänapäeva ookeanid peale Vaikse ookeani, mis on jäänuk Pangaead ümbritsenud hiidookeanist Panthalassast. Mandrid lagunevad nii, et algul tekib mandrile riftivöönd, geoloogiliselt aktiivne ala, kus toimub palju maavärinaid ja võib olla vulkaane. Riftivööndi kohalt hakatakse mandrit lahku käristama: kumbki pool liigub eri suunas. Riftivööndi kohale tekivad algul suured, sügavad ja kitsad järved, hiljem pikad ja kitsad lahed. See protsess toimub tänapäeval Aafrikas, kus Ida-Aafrika hakkab ülejäänud Aafrikast eralduma (Ida-Aafrika riftivöönd). Sellesse kohta on juba tekkinud hulk järvi (neist suurimad on Tanganjika järv ja Njassa järv) ning Punane meri on juba Araabia poolsaare Aafrikast eraldanud. Tänapäeval saab hiidmandrina käsitleda Euraasiat, mis koosneb hulgast eri päritolu laamadest. Nende vahel kunagi eksisteerinud veekogud, näiteks Tethyse ookean, on kadunud, maismaa osad on üksteisega kokku põrganud ja põrkekohta on tekkinud kõrged mäestikud: Püreneed, Alpid, Kaukasus ja Himaalaja. Ka Austraalia liigub põhja poole, Euraasia suunas. Arvatakse, et umbes 250 miljoni aasta pärast liituvad mandrite triivi tulemusel taas kõik praegused Maa mandrid üheks hiidmandriks Pangaea Ultima ehk Pangaea Proxima. "Maa järgmine hiidmanner võib suuresti olla elukõlbmatu" ERR Novaator, 26. september 2023 Mikrokontinent
Laitse mõisa park

Laitse mõisa park on kaitsealune park Harjumaal Saue vallas Laitse külas. Pargi pindala on 6,2 ha. Park on muinsuskaitse all. Pargi vanem osa asus Laitse mõisa varasema peahoone juures ja oli regulaarse kujundusega. Uue peahoone rajamisel muudeti see algselt puidust taraga, hiljem aga kivimüüriga ümbritsetud puuvilja- ja marjaaiaks. Praegune vabaplaneeringuga park rajati peale uue härrastemaja valmimist. Varaseimast teedevõrgustikust võib seal aimu saada põlispuude järgi. Pargis on säilinud kuivenduskraavid ja tiik, ent tiigile ja pargiaasadele avanenud avarad vaated on tänapäevaks kinni kasvanud. Peahoone esikülg on planeeritud põõsarindeliselt. Laitse mõisa pargis kasvab 22 liiki puittaimi, nende seas 9 liiki võõrliike. Põlispuudest on suuremad üks harilik jalakas (ümbermõõt 268 cm, kõrgus 22 m) ja saared (jämedaima ümbermõõt 373 cm, kaheharulise saare üks haru 206, teisene 147 cm). Võõrliikidest on silmapaistvaim suur eurojaapani lehis (Larix × marschlinsii) ümbermõõduga 257 cm. Laitse mõisa park kultuurimälestiste riiklikus registris
Nähtamatud Loomad

Nähtamatud Loomad on loomakaitseorganisatsioon, mis tegeleb põllumajandusloomade kaitsega Eestis. Organisatsiooni algatas sotsioloog ja loomakaitseaktivist Kristina Mering 2017. aasta suvel. Organisatsiooni Nähtamatud Loomad eesmärgiks on pakkuda pragmaatilisi lahendusi, et vähendada ja ennetada loomade kannatusi ning tuua kaasa süstemaatiline sotsiaalne muutus ühiskondlikes hoiakutes ja valikutes. Ühingu peamiseks sihiks on tõsta loomade heaolu tähtsust ühiskonnas ning suurendada tarbijate teadlikkust loomatööstuste tagamaadest. MTÜ Nähtamatud Loomad kuulub organisatsiooni Open Cages ja koostöövõrgustikku Open Wing Alliance. Oma tegevuses lähtub Nähtamatud Loomad efektiivse altruismi filosoofiast. Ühingu Nähtamatud Loomad tegevuse hulka kuulub materjalide kogumine Eesti tööstusfarmide olukorra kohta, avalike ettekannete korraldamine, infomaterjalide levitamine, lobitöö, infolaudade ja -ürituste korraldamine ning koostöö teiste organisatsioonide ja ettevõtetega. Eesmärkide saavutamiseks korraldatakse ka avalikke teavitus- ja mõjutuskampaaniaid. Üks organisatsiooni mainekamaid[viide?] tegevusi 2017. aastal oli Rimi jaemüügiketi puurikanade munade müügi vastane kampaania, mille lõppedes otsustas Rimi Baltic 2025. aastaks loobuda puurikanade munade müügist. Samal aastal alustati ka Taimse Teisipäeva kampaaniat ning igakuiste avalike ürituste korraldamist Tartus. Loomakaitseorganisatsioone hindav Animal Charity Evaluators andis 2017. aastal koostöövõrgustikule Open Cages, mille üks liikmeid on MTÜ Nähtamatud Loomad, silmapaistva organisatsiooni auhinna. 2019. aastal anti Nähtamatutele Loomadele kodanikuühiskonna aasta tegijate tunnustusüritusel aasta vabaühenduse auhind. MTÜ Nähtamatud Loomad koduleht. "Kes me oleme?". Vaadatud 14.01.2017. "MTÜ Nähtamatud Loomad põhikiri" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 18.01.2018. Vaadatud 15.01.2017. "Animal Charity Evaluators omistas Nähtamatutele Loomadele "Silmapaistva organisatsiooni" tiitli". Vaadatud 15.01.2017. "Maailma suurim toidukorporatsioon loobub puurikanade munadest". Postimees. 02.11.2017. Vaadatud 01.02.2017. "Loomakaitseaktivistid protestivad Rimi poodide ees puurimunade vastu". Tarbija. 13.08.2017. Vaadatud 15.01.2017. Aive Mõttus (22.12.2017). "Rimi lõpetab puurikanade munade müügi". Delfi. Vaadatud 15.01.2017. "MTÜ Nähtamatud Loomad Facebooki leht". Aasta vabaühenduse tiitli pälvis organisatsioon Nähtamatud Loomad ERR, 7. detsember 2019.
Tiigerhai

Tiigerhai (Galeocerdo cuvier) on hallhailaste sugukonda kuuluv liik. Tiigerhai võib inimest rünnata. Simpfendorfer, C. (2009). Galeocerdo cuvier. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2014.2. Kasutatud 28.oktoober 2014.
Kärde rahu

Kärde rahu sõlmiti 1. juulil (vkj 21. juunil) 1661 Kärde mõisas (praegu Jõgeva maakonnas) Rootsi ja Moskva tsaaririigi vahel ning see lõpetas 1656.–1658. aasta Vene-Rootsi sõja. Lepingu järgi sai Rootsi tagasi Ida-Eesti (sealhulgas Tartu) ja Ida-Läti (sh Alūksne, Koknese ja Vastseliina), mille Moskoovia oli Vallisaare vaherahuga 1658 endale saanud. Kärde rahulepinguga taastati sõjaeelne Stolbovo rahuga määratud piir. Traditsiooni järgi on Kärde rahu sõlmitud niinimetatud Kärde rahumajakeses. Vene-Rootsi sõjad Kärde rahumajake Kärde mõisa (sh rahumajakese) ülevaade Eesti mõisaportaalis
Vallisaare vaherahu

Vallisaare vaherahu oli Rootsi ja Moskva tsaaririigi (Venemaa) vahel 20. detsembril 1658 Vallisaare mõisas (Usnowa) Vaivara kihelkonnas Virumaal sõlmitud kokkulepe, millega katkestati osapoolte sõjategevus kolmeks aastaks. Vallisaare rahu peatas 1656.–1658. aasta Vene-Rootsi sõja, mille Moskva tsaaririik oli alustanud. Vallisaare vaherahuga jäid Venemaale Liivimaal vallutatud alad, sealhulgas Tartu. Vaherahu sõlmimise Rootsi-poolne komissar oli Rootsi Riiginõukogu liige, Tartu õuekohtu president vabahärra Gustaf Bielke ning delegatsiooni kuulusid veel Bengt Horn, Johan Silfverstierna ja Filip von Krusenstierna, Moskva tsaaririiki esindas Afanassi Lavrentjevitš Ordin-Naroškin. Sõlmitud vaherahu tulemusena jäid Moskva tsaaririigi valdusse juba hõivatud Eesti- ja Liivimaa linnad, Rootsi valdusse aga Rootsi poolt tagasi vallutatud Ingerimaa koos Nöteborgi ja Nyeniga. Rootsi ja Venemaa vahel taastati kaubandussuhted, mõlemad osapooled vabastasid vangid, kaasa arvatud need, kes olid ära viidud kaugetesse piirkondadesse. Rootsi võttis ka kohustuse mitte toetada Poolat sõjas Venemaa vastu. 1661. aastal sõlmitud Kärde rahu tühistas Vallisaare rahu ning taastas selle eelse Stolbovo rahuga määratletud piiri Rootsi kuningriigi ja Moskva tsaaririigi vahel. Rootsi Riigiarhiiv: Diplomatica Muscovitica: Kommissarierna vid Valiesar friherre Gustaf Bielke m.fl. Delegationen bestod även av Bengt Horn, Johan Silfverstierna och Filip von Krusenstierna[alaline kõdulink]
California Ülikool San Franciscos

California Ülikool San Franciscos (inglise keeles University of California, San Francisco; UCSF) on California ülikoolide süsteemi kuuluv riiklik ülikool Ameerika Ühendriikides. UCSF on üks maailma juhtivaid biomeditsiinialaseid uurimisasutusi. UCSF-i ülikoolihaigla on järjepidevalt olnud Ameerika Ühendriikide 10 parima haigla seas. UCSF-i õppejõudude seas on viis Nobeli auhinna laureaati. "Annual Endowment Report, Fiscal Year Ended June 30, 2013; p.4" (PDF). Chief Investment Officer of the Regents of the University of California. Vaadatud 30.11.2013. Allika kasutuskuupäev: 28.10.2014 http://health.usnews.com/health-news/best-hospitals-2013/slideshows/the-honor-roll-of-best-hospitals-2013-14 Allika kasutuskuupäev: 28.10.2014
Propriotseptsioon

Propriotseptsioon ehk süvatundlikkus on võime tunnetada jäsemete asendit neid vaatlemata. Vahel arvatakse propriotseptsiooni alla kuuluvaks ka tasakaaluaistingud. eksterotseptsioon interotseptioon retseptorrakud retseptsioon "Meditsiinisõnastik" 1996.
Vasakliit

Vasakliit (soome keeles Vasemmistoliitto, lühend Vas.) on Soome uusvasakpoolne partei, teine vasakpoolne erakond Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei kõrval. Vasakliit on Põhjala Vasak-Rohelise Alliansi ja Uue Euroopa Vasakfoorumi asutajaliige. Partei toetus Soome parlamendivalimistel on tavaliselt olnud 10% ringis. Parteil on Eduskunnas 16 kohta. Partei asutati 1990. aasta 28. ja 29. aprillil Helsingis Soome Rahva Demokraatliku Liidu (SRDL), Soome Naiste Demokraatliku Liidu (SNDL) ja pankrotistunud Soome Kommunistliku Partei (SKP) baasil. Esimesed kaks neist olid sisuliselt SKP katusorganisatsioonid. Vasakliit kuulus aastatel 1995–2003 kahte sotsiaaldemokraat Paavo Lippose juhitud valitsusse, kus neil oli 3 ministriportfelli, ja 2011–2014 Jyrki Kataise valitsusse. Alates 2019. aasta juunist on vasakliit kuulunud Vasakliit sotsiaaldemokraatide Antti Rinne ja Sanna Marini juhitud valitsustesse. Claes Andersson (1990–1998) Suvi-Anne Siimes (1998–2006) Martti Korhonen (2006–2009) Paavo Arhinmäki (2009–2016) Li Andersson (2016–) Aasta 1991. 19 1995. 22 1999. 20 2003. 19 2007. 17 2011. 14 2015. 12 2019. 16 2023. 11 Soome parlamendis on 200 kohta. Vasakliidu koduleht
Kvantitatiivne analüüs

Kvantitatiivne analüüs on keemiline analüüs, mille eesmärk on teatud aine või ainete sisalduse kvantitatiivne määramine proovis. Kvantitatiivne kromatograafiline analüüs
Pirita kloostri kirik

Pirita kloostri kirik oli kirik keskaegse Pirita kloostri juures. Kirik valmis ja pühitseti 1436. aastal. Kiriku sisemõõtmed olid 24 × 56 m, lääneviilu kõrgus 35 m, pindala 1360 m². See oli suurim kirikuhoone keskaegses Eestis. Kodakirik oli põhiplaanilt pikk mitmevõlvikuline ristkülik, mille jagas kaheks võrdseks osaks – konvendi- ja rahvakirikuks – vahevõre; esimesse pääses ainult kloostrist, teise ka maanteepoolsest portaalist. Suurpühade ajal, mil kõik külastajad kirikusse alati ära ei mahtunud, peeti jutlust väliskantslist, selle avaus on senini näha fassaadi ülaosas. Õdede koor paiknes põhjapoolses löövis, portaalist sisenedes vasakul. Õdedekoori all paiknes viis pihikambrit. Kirikus oli vastavalt Birgitta ordu eeskirjadele 13 altarit, mis kandsid apostlite nimesid, nii et igal preestril oli nii-öelda oma altar ja apostel. Lisaks oli kirikus veel mitu kõrvalaltarit, sealhulgas püha Birgitta altar. Tartumaa Maarja-Magdaleena kihelkonna Vara Brigitta koguduse Vara kirik Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Marien - Magdalenen, ehstnisch Maria kihhelkond mit dem Filial Warrol, oder St. Brigitten, ehstn Pirrita - kirrik, 1843 seite 90
Postkast

Postkast on kast, kuhu kirjakandja paneb adressaadile mõeldud posti. ASi Eesti Post (nüüdne Omniva) universaalse postiteenuse tüüptingimustes oli 2017. aastal kirjakast määratletud kui "posti kogumisvõrgus olev püsivalt paigaldatud vahend lihtsaadetisena edastatavate kirisaadetiste kogumiseks" ning postkast kui "saaja valduses olev vahend kirisaadetise ja postisaadetiste saabumise teadete kättetoimetamiseks". Kirjakast (oranž) ja postkastid Alajõe külas Postkastid Laupa külas Postkastid korterelamus Tallinnas Universaalse postiteenuse tüüptingimused, ASi Eesti Post koduleht (vaadatud 18.03.2021)
Kirjakast

Kirjakast ehk postkast on piluga kast, mis on mõeldud kirjade postitamiseks. ASi Eesti Post (nüüdne Omniva) universaalse postiteenuse tüüptingimustes oli 2017. aastal kirjakast määratletud kui "posti kogumisvõrgus olev püsivalt paigaldatud vahend lihtsaadetisena edastatavate kirisaadetiste kogumiseks" ning postkast kui "saaja valduses olev vahend kirisaadetise ja postisaadetiste saabumise teadete kättetoimetamiseks". Universaalse postiteenuse tüüptingimused, ASi Eesti Post koduleht (vaadatud 18.03.2021)
Põhja-Mariaanide lipp

Põhja-Mariaanide lipp on Ameerika Ühendriikidega assotsieerunud Põhja-Mariaani Ühenduse ametlik lipp. See võeti ametlikult kasutusse 4. juulil 1976. Praegusel kujul on see alates 1989. aastast. Lipu külgede suhe on 20:39.
Agaue

Agaue oli vanakreeka mütoloogias Teeba printsess, Kadmose ja Harmonia tütar. Tema abikaasa oli üks spardidest, Echion. Ta oli Pentheuse ema. Agaue oli Dionysose järgija, menaad. (Dionysos oli Agaue õe Semele poeg.) Pentheus seevastu ei tunnistanud Dionysost jumalaks ega isegi oma sugulaseks mitte ning laskis ta vangi panna. Karistuseks saatis Dionysos Agauele hulluse, mille käigus Agaue koos teiste menaadidega tappis purjuspäi Pentheuse, rebis ta tükkideks ja tõi ta pea koju. Alles siis, kui ta oli end kaineks maganud, taipas ta, mida oli teinud, ja tappis end häbist. Agaue järgi on nimetatud agaav.
Munalaskme mõis

Munalaskme mõis (saksa keeles Munnalas) oli rüütlimõis Harjumaal Nissi kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Harju maakonna Saue valla maadele Munalaskme küla lähedal. Munalaskme mõis eraldati Ruila mõisast 17. sajandil. Mõis kuulus 18. sajandil von Ullrichidele ja alates 1805. aastast kuni võõrandamiseni von Hueckidele. Nüüdisajal on mõisa peahoone lagunemas. Mitu kõrvalhoonet on kas ümber ehitatud või varemetes. Mõisa peahoone ja Munalaskme oja vahel asub Munalaskme mõisa park, mille pindala on 13,7 ha. Park on kaitse all. Eesti mõisate loend Munalaskme ms, www.eki.ee Eesti kohanimeraamat, lk. 383 ""Munalaskme mõis"". www.mois.ee. Vaadatud 12.02.2015. Mõisale kogutud vara uuesti rahva kätte. − Maa Hääl. Nr 130. 13. november 1939, lk 4 [1]. Munalaskme mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Munalaskme mõis (Nissi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Eesti sõjaväelised auastmed

Eesti sõjaväeline auaste on Eesti Vabariigi nimel kaitse- või reservväelasele antav nimetus, mis sõltub tema sõjaväelisest väljaõppest, haridusest, sõjaväelisest ametikohast, tegevteenistuse staažist ning põhiväeliigist. Kõrgeim võimalik Eesti õhu- ning maaväe auaste on kindral, mereväes admiral. Eesti Rahvaväe auastmed Maaväe auastmed Kaitseväeteenistuse seadus (KVTS) §22 lg2 b1 Sõjaväelise auastme eraldusmärgid, Vastu võetud 17.12.2015 nr 32
Hingu oja

Hingu oja on oja Harjumaal, Munalaskme oja parempoolne lisajõgi. Hingu oja saab alguse Mõnuste külas ja suubub Munalaskme ojja 6,7 km enne selle suuet. Oja on 13,2 km pikk ja 54,7 km² valgalaga. Hingu oja keskkonnaregistris
Tibor Palánkai

Tibor Palánkai (sündinud 1. märtsil 1938) on Ungari majandusteadlane, professor ja akadeemik. Szécheny auhinnaga pärjatud majandusteadlane Palánkai on Ungari Teaduste Akadeemia liige. Tema uurimisvaldkonnaks on Euroopa ja regionaalse integratsiooni majandusteaduse ja rahvusvahelise tööjaotuse teemad. 1977–1983 töötas Karl Marxi nimelises Majandusülikoolis akadeemilise prorektorina. Aastatel 1997–2000 oli Budapesti Majandusülikooli rektor. 2001. aastast on ta sama ülikooli nõukogu liige. Ta on ka Euroopa Komisjoni ekspert, osalenud Jean Monnet' ning teiste Euroopa Liidu programmide hindamisel. Tema uurimisvaldkond on rahvusvahelise integratsiooni protsess ja majandusteadus, integratsiooni teooria, arenenud riikide majandus-ja rahvusvahelise tööjaotuse analüüs. Ta keskendub peamiselt rahalisele integratsioonile, integratsiooni küpsusele ja laiendamisele, eriti selles osas, mis puudutab Ungari liitumist Euroopa Liiduga. Ta on uurinud maailma energiamajanduse, majandussõda ja sõjatööstuse konversiooni. Palánkailt on ilmunud üle kolmesaja teadusliku publikatsiooni. Akadeemiline auhind (1994) Ungari Vabariigi Teeneteordeni keskrist (1998) Deák Ferenci uurimisauhind (1999, Pro Renovanda Cultura Hungariae) Kautz Gyula auhind (2008) Széchenyi auhind (2009) Jean Monnet auhind (2010) Pannon Egyetem audoktor, 2010, Veszprem Nagy-Britannia és a Nemzetközösség (1971) KJK. Budapest • Nyugat-európai integráció (1976) KJK. Budapest • Gazdasági hadviselés a kölcsönös függés korszakában (1985)Kossuth. Budapest • A fejlett tőkés országok világgazdasági alkalmazkodása (1986) KJK. Budapest • Integrációs rendszerek a világgazdaságban (1989) KJK. Budapest • Energia és világgazdaság (1991) Aula, Budapest • Az európai integráció gazdaságtana (1995,2004) Aula. Budapest • Integration and Transformation of Central and Eastern Europe (1997) Corvina. Budapest • Economics of Enlarging European Union (2004) Aula. Budapest. • Non-profit organisations and new social paradigms, Routlegde, London and New York, 2013. • Economics of Global and Regional Integration. Akadémiai Kiadó. Budapest. 2014. • The origin and characteristics of the Euro crisis and solutions in Reframing Europe’s Future Challenges and failures of the European construction Series: Routledge 2014 New York, London. A Magyar Tudományos Akadémia tagjai 1825–2002 II. (I–P). Főszerk. Glatz Ferenc. Budapest: MTA Társadalomkutató Központ. 2003 MTI Ki Kicsoda 2009, Magyar Távirati Iroda Zrt., Budapest, 2008 Andmeleht Ungari Teadusakadeemia kodulehel • Elulugu Corvinus Ülikooli kodulehel
Juhan Muks

Juhan Muks (õieti Joann Muks 6. juuli 1899 Tuhalaane – 23. november 1983 Viljandi) oli eesti maalikunstnik. Juhan Muks sündis Viljandimaal talupidaja perekonnas. Kunstniku haridustee oli põhjalik ja mitmekülgne. Alustas ta 1917. aastal Tallinna Kunsttööstuskoolis, seejärel õppis Ants Laikmaa ateljeekoolis. 1919–1925 õppis Pallases Konrad Mäe ja hiljem Ado Vabbe käe all. 1921–1922 täiendas end Läti Kunstiakadeemias. Aastail 1925 ja 1926 oli Muks stipendiaadina Pariisis, kus täiendas end vabaakadeemiates. Aastatel 1929–1933 elas kunstnik isakodus ja Viljandis. Aastad 1933–1939 veetis Muks jälle Pariisis. Teise maailmasõja eel naasis ta Viljandisse, kuhu jäi elu lõpuni. Juhan Muks maalis portreid, maastikumaale, natüürmorte ja kompositsioone. Linnapea tellimusel valmis Muksilt Viljandi raekoja saalile suur pannoo ja 1932. aastal toimus seal kunstniku esimene isikunäitus. Tema 1920. aastate loomingus domineerivad portreed. 1950. aastate lõpust valmis tal hulgaliselt maastikuetüüde ja loodusmotiive. Tema loomingusse ilmusid sarjad, näiteks Viljandi järvedest. Aastakümneid inspireeris kunstnikku kodumaja aknast avanenud vaade Viljandi järvele. Aastail 1961–1983 oli Muks aktiivne esineja Tartu, Tallinna ja Viljandi kunstielus. 1979. aastal sai Muks esimesena Eestis kõrgeima tunnustuse maastikumaali valdkonnas – Konrad Mäe preemia. Eha Ratnik, Juhan Muksi maalidest, Sirp ja Vasar, 30.11.1973 Juhan Muksi maalid Eesti muuseumides Viljandi maalimees Juhan Muks (1899–1983), näitus Adamson-Ericu muuseumis 2013
Otto Keppe

Otto Keppe (8. veebruar 1903 Moskva – 7. august 1987 Tallinn) oli eesti arhitekt. Lõpetas 1920 Rževis gümnaasiumi ning õppis Moskva Kõrgemas Tehnikakoolis, mille lõpetas 1930 arhitektina. Töötas 1931–1939 Moskvas linnaplaneerimise ning 1940–1944 Moskvas, Siberis ja Kaug-Idas tööstusehituse alal. 1944 tuli Tallinna, kus asus tööle projekteerimisinstituudi peaarhitektina. Tema kaastööl valmis Tallinna esimene sõjajärgne generaalplaan. Hiljem koostas Otto Keppe Narva, Kiviõli ja Rakvere generaalplaanid ning detailplaneerimise projektid. 1953–1959 töötas Tallinna peaarhitektina. Ta oli Nõukogude Eesti Arhitektide Liidu esimees ning kuulus aastatel 1950–1955 NSVL Arhitektide Liidu juhatusse. Otto Keppe suri 7. augustil 1987 Tallinnas ja ta maeti 12. augustil 1987 Metsakalmistule. Õhtuleht. 11. august 1987 (surmakuulutused)
Rauma koolitulistamine

Rauma koolitulistamine leidis aset 25. jaanuaril 1989 Soomes Rauma linnas. 14-aastane poiss tulistas tunni ajal kaht kaasõpilast, kes surid samal päeval haiglas. Politsei võttis tulistaja kinni, aga kuna ta oli alla 15-aastane, ei saanud teda kriminaalvastutusele võtta. Tulistaja isikut pole kunagi avaldatud, aga arvatakse, et tema motiiviks võis olla koolikiusamine. Rauma koolitulistamine oli Soome ajaloo esimene koolitulistamine. "Poliisi selvitellyt koululaisten välejä Raumalla – lisätiedoista vaietaan". Turun Sanomat. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. august 2017. Vaadatud 27. august 2017. "School Shootings Rare in Finland". YLE. Vaadatud 27. august 2017. "Bullying as an Antecedent of School Shootings". Journal of Child and Adolescent Behavior. Vaadatud 27. august 2017.
Stolbovo rahu

Stolbovo rahu sõlmiti 9. märtsil (vkj 27. veebruaril) 1617 Rootsi kuningriigi ja Moskva tsaaririigi vahel Stolbovo külas Tihvini lähedal Venemaal. Stolbovo rahu lõpetas rootslaste osaluse aastatel 1613–1617 toimunud Rzeczpospolita ja Rootsi vägede osaluse Venemaa pärilussõjas. Rahuläbirääkimistes 1615 ja 1617 osales Hollandi saadikuna Reinoud van Brederodele (1567–1633), kelle Rootsi kuningas Gustav II Adolf oli teinud 12. juunil 1616 Rakvere vabahärraks ning läänistas 1618. aastal Rakvere linnuse ala 20 adramaa ja Toolse linnusega. 1615. aastal saatkonnaga Venemaale suundunud Reinhold von Brederode Madalmaade saatkonna reisipäevikut pidas Anthonis Goeteeris, kes üsna üksikasjaliselt selle teekond kirjeldas. Lahingutegevuse käigus Rootsi ja Vene vägede vahel Soome lahe idaosa valdamise pärast toimunud niinimetatud Ingerimaa sõja lõpetanud rahulepinguga sai Venemaa Rootsilt tagasi Novgorodi, Staraja Russa, Porhovi, Gdovi ja teisi alasid, kuid pidi loovutama Rootsile Ingerimaa koos Ivangorodi kindlusega (Jaanilinna), Jaama, Koporje, Nöteborgi (Schlüsselburgi kindluse) ja Laadogast läänes oleva Laadoga-Karjalaga Käkisalmi lääni, mille tõttu kaotasid venelased täielikult pääsu Soome lahele ja Läänemerele. Stolbovo rahuga määratud piir kehtis Vene-Rootsi sõjani aastatel 1656–1658. 1658. aastal sõlmitud Vallisaare vaherahuga piiri muudeti, kuid taastati Kärde rahuga 1661. aastal ja see kehtis sel kujul kuni Põhjasõjani. Vene-Poola sõjad Jaanilinna linnus Koporje linnus Schlüsselburgi linnus Käkisalmi linnus
Ene Sarap

Ene Sarap (neiuna Ene Kiis; 5. veebruar 1958 – 27. oktoober 2014 Viljandi) oli Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi saksa keele õpetaja. Ta kasvas üles Tallinnas, lõpetas Tallinna 8. Keskkooli ja aastal 1982 Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna saksa filoloogia erialal. 27. oktoobril 2014 tulistas 9. klassi õpilane teda saksa keele tunni ajal revolvrist. Selle tagajärjel suri Sarap sündmuspaigal enne kiirabi saabumist. Tulistaja andis peale õpetaja pihta tulistamist vabatahtlikult relva koolitöötajatele ära ja kohale saabunud politseinikele kinnipidamisel vastupanu ei osutanud. Endiste õpilaste sõnul oli Ene Sarap range kuid väga hooliv inimene, kellele läks korda, kuidas ta endistel õpilastel läheb. Ene Sarap oli abielus ja tal oli kaks täiskasvanud tütart. LP (Eesti Päevalehe lisa) 1. november 2014, lk. 29 (surmakuulutused) Postimees. 28. oktoober 2014, lk. 6 Sakala 29. oktoober 2014, lk. 11 (surmakuulutused) Ajaleht Tartu Riiklik Ülikool, 29. juuni 1982 (lk. 2) Õpetaja kohvi järele lõhnavast ruumist 204 hoolis päriselt Viljandi koolitulistamises hukkunud õpetaja saadetakse viimsele teekonnale laupäeval
Verssok

Verssok (vene keeles вершо́к) on vana Vene pikkusühik, mille ametlik pikkus kehtestati 18. sajandil Peeter I ajal. Algselt oli verssok võrdne nimetissõrme pikima lüli pikkusega. Pärast mõõtühikute ühtlustamist Peeter I valitsusajal võrdsustati üks arssin 28 Inglise tolliga. Seega on üks verssok võrdne 28/16 ehk 13/4 Inglise tolliga. 1 verssok = 1/16 arssinat = 1/4 setverti = 13/4 tolli = 4,445 cm. Verssok on täpselt võrdne püstikuühikuga, mida kasutatakse seadmepüstikutesse paigaldatavate elektroonikaseadmete kõrguse arvestamiseks, sest ka püstikuühiku aluseks on olnud Inglise toll. Samuti langevad verssokiga täpselt kokku levinud diskettide mõõdud. 3,5- ja 5,25-tolliseid diskette võib nimetada vastavalt 2- ja 3-verssokilisteks.