laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Uuno Kailas

Uuno Kailas (kodanikunimi kuni 1924. aastani Frans Uuno Salonen; 29. märts 1901 Heinola vald – 22. märts 1933 Nice) oli soome luuletaja ja proosakirjanik. Aastatel 1920–1926 õppis Uuno Kailas Helsingi Ülikoolis, kuid stuudium jäi lõpetamata. Vahepeal oli ta aastatel 1923–1925 sõjaväeteenistuses. 1926–1927 töötas ta Soome Teadeteagentuuris stilistina ja 1927–1928 ajalehe Kuluttajain Lehti asetoimetajana. 1929. aastal viibis ta mõnda aega vaimsete häirete tõttu psühhiaatriahaiglas. Lisaks diagnoositi tal tuberkuloos. Uuno Kailas suri Nice'is sanatooriumis tuberkuloosiravil viibides. Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule. Uuno Kailase esikkogu "Tuuli ja tähkä" ('Tuul ja tähk') ilmus 1922. aastal. Järgnesid luulekogud "Purjehtijat" ('Purjetajad', 1925), "Silmästä silmään" ('Silmast silma', 1926), "Paljain jaloin" ('Paljajalu', 1928) ja "Uni ja kuolema" ('Uni ja surm', 1931). Postuumselt ilmusid luulekogu "Punajuova" ('Punaviirg', 1933) ja proosaraamat "Novelleja" ('Novelle', 1936). Katja Tamminen (27.5.2023). "Uuno Kailaan syntymäpaikka". Itä-Häme (soome keeles). Vaadatud 14.9.2024.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) http://bragi.info/esperanto/hofundur.php?ID=100 http://authorscalendar.info/kailas.htm http://ihmuseo.fi/?p=15 http://www.ntamo.net/product/173/uuno-kailas-tuuli-ja-tahka "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2016. Vaadatud 19. novembril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://ratatoulha.chez-alice.fr/finnois/Kailas/uunokailas.html
Jānis Garancis

Jānis Garancis (sündinud 10. juulil 1944 Riias) on Läti päritolu Eesti balletitantsija ja tantsupedagoog. 1962. aastal lõpetas ta Riia Koreograafiakooli. Aastatel 1962–1967 oli ta Riia ooperi- ja balletiteatri balletisolist, 1967–1993 Estonia balletisolist. Ta on tantsinud ka Viru varietees. 1993. aastast tegutsenud balletiõpetajana. 1993–1996 oli balletiõpetaja Soome eraballetikoolides. 1999. aastast õpetas tantsu Rakvere muusika- ja kunstikoolis Kaur. 1976 Eesti NSV teeneline kunstnik 1980 Eesti NSV Teatriühingu preemia Ta on aastast 1969 abielus Aime Leisiga. Nende tütar Kristiina Garancis on teatrikriitik ja psühhoterapeut. Katri Lindau. Janis Garancise elu juhivad ballett ja saatus. Virumaa Teataja, 26. veebruar 2011 Eesti NSV Teatriühingu preemiad parimate loominguliste saavutuste eest Rahvusarhiivi fotode andmebaas. RAT Estonia balletisolist, Eesti NSV teeneline kunstnik Janis Garancis (1979) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Janis Garancis (1979)
Kryčaŭ rajoon

Kryčaŭ rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 778 km². 2016. aasta seisuga elas seal 32 592 inimest. Rajoon piirneb kirdes Venemaaga. Rajoon moodustati 17. juulil 1924. Aastal 1962 rajoon kaotati, aga aastal 1966 loodi see taas praegustes piirides. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Baćvinaŭka, Kaściuškavičy, Krasnaja Buda, Łabkovičy ja Malacičy külanõukogu. Halduskeskus on Kryčaŭ linn. Sož Kryčaŭ. Veetorn Rajooni suurimad jõed on Sož ja selle lisajõed Ostjor, Čornaja Natapa, Miartvica, Łabžanka ning Vołčas. Rajooni territoorium asub Orša-Mahiloŭ orundi nõlvadel, keskmiselt 160–180 meetri kõrgusel. Kõrgeim koht asub Bajary küla lähistel ja ulatub 193 meetrit üle merepinna, madalaim koht asub Soži orus ja ulatub 138 meetrit üle merepinna. 2009. aasta seisuga olid elanikest 92,16% valgevenelased, 6,41% venelased ja 1,43% oli teistest rahvustest. 60,66% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 36,28% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 19,25% elanikke, vene keelt aga 76,78%. "Численность населения на 1 января 2016 г. и среднегодовая численность населения за 2015 год по Республике Беларусь в разрезе областей, районов, городов и поселков городского тип". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuli 2017. Vaadatud 20. novembril 2016. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. veebruar 2017. Vaadatud 20. novembril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)  Kryčaŭ rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Infot rajooni kohta (valgevene keeles) Rajooni kaart
Kirjurähn

Kirjurähn (Dendrocopos) on linnuperekond rähnlaste sugukonnast. Perekonda kuulub 25 liiki. Eestis elab nelja liiki kirjurähne. Dendrocopos major – suur-kirjurähn – väga tavaline Dendrocopos medius – tamme-kirjurähn – varem haruldane, nüüd Lõuna-Eestis järjest enam Dendrocopos minor – väike-kirjurähn – kaunis tavaline Dendrocopos leucotos – valgeselg-kirjurähn – vähearvukas
Endre Sík

Endre Sík (2. aprill 1891 Budapest – 10. aprill 1978 Budapest) oli Ungari ajaloolane ja kommunistlik riigitegelane. 15. veebruarist 1958 kuni 13. septembrini 1961 oli Endre Sík Ungari Rahvavabarigi välisminister. http://www.rulers.org/hunggov.html
Péter Várkonyi

Péter Várkonyi (3. aprill 1931 Budapest – 14. oktoober 2008 Budapest) oli Ungari kommunistlik riigitegelane. Péter Várkonyi oli 8. juulist 1983 kuni 10. maini 1989 Ungari Rahvavabariigi välisminister. Hungary. Ministries, etc. rulers.org
János Boldóczki

János Boldóczki (22. august 1912 Tótkomlós – 14. detsember 1988 Budapest) oli Ungari diplomaat ja kommunistlik riigitegelane. János Boldóczki oli Ungari Rahvavabariigi välisminister 4. juulist 1953 kuni 30. juulini 1956. http://www.rulers.org/hunggov.html
Károly Kiss

Károly Kiss (24. september 1903 Bicske – 3. detsember 1983 Budapest) oli Ungari kommunistlik riigitegelane. Károly Kiss oli Ungari Rahvavabariigi välisminister 12. maist 1951 kuni 12. novembrini 1952. http://www.rulers.org/hunggov.html
Imre Horváth

Imre Horváth (19. november 1901 Budapest – 2. veebruar 1958 Budapest) oli Ungari kommunistlik riigitegelane. 1944–1945 peeti teda kinni Dachau koonduslaagris. Imre Horváth oli Ungari Rahvavabariigi välisminister 30. juulist 1956 kuni 30. oktoobrini 1956 ja 4. novembrist 1956 kuni oma surmani 2. veebruaril 1958. http://www.rulers.org/hunggov.html
Manfred Walther

Manfred Walther (sündinud 24. septembril 1948 Parchimis) on Saksa jurist ja poliitik. 1974. aastal lõpetas ta Halle-Wittenbergi Martin Lutheri Ülikooli õigusteaduse alal. Seejärel töötas ta haldus- ja majandusjuristina. Alates 1984. aastast tegutses ta advokaadina. 1990. aasta 15. augustist kuni 2. oktoobrini oli Manfred Walther Saksa DV justiitsminister. Ta oli viimane Saksa DV justiitsminister. Staatssekretäre deutsche-einheit-1990.de German Democratic Republic. Ministries, political parties, etc. rulers.org
Nõukogude-Jaapani deklaratsioon

Nõukogude-Jaapani deklaratsioon on 1956. aastal Nõukogude Liidu ning Jaapani vahel sõlmitud ühisdeklaratsioon. Deklaratsioon allkirjastati Moskvas 19. oktoobril 1956 ning see jõustus 12. detsembril 1956. Deklaratsiooniga lõpetati sõjaseisukord Nõukogude Liidu ja Jaapani vahel ning sõlmiti diplomaatilised suhted. Ning lepiti kokku jätkata läbirääkimisi rahulepingu sõlmimiseks. Nõukogude Liit lubas peale rahulepingu sõlmimist Jaapanile tagasi anda Väike-Kuriilid ehk Šikotani ja Habomai saared. 2001. aasta märtsis kohtusid Irkutskis Venemaa president Vladimir Putin ja Jaapani peaminister Yoshiro Mori. Irkutski ühisvaladusega kinnitati, et 1956. aasta Jaapani-Nõukogude Liidu ühisdeklaratsioon on legaalne alusdokument, mis võetakse edasiste läbirääkimiste lähtepunktiks ning lisaks tõdeti, et lähtudes 1993. aasta Tokyo deklaratsioonist saab rahulepingu sõlmida siis, kui Põhjaterritooriumi nelja saare omandiküsimus on lahendatud. Nõukogude-Jaapani sõda Jaapini saatkond Eestis: Ülevaade Põhjaterritooriumi kohta, vaadatud 20. november 2016 Deklaratsiooni tekst (vene keeles)
Lajos Czinege

Lajos Czinege (24. märts 1924 Karcag – 10. mai 1998 Leányfalu) oli Ungari sõjaväelane ja kommunistlik riigitegelane. Lajos Czinege oli 17. maist 1960 kuni 6. detsembrini 1984 Ungari Rahvavabariigi kaitseminister. Hungary. Ministries, etc. rulers.org
Sándor Zöld

Sándor Zöld (19. mai 1913 Nagyvárad (tänapäeval Oradea, Rumeenia) – 20. aprill 1951 Budapest) oli Ungari kommunistlik riigitegelane. Sándor Zöld oli 23. juunist 1950 kuni oma surmani 20. aprillil 1951 Ungari Rahvavabariigi siseminister. Vastavalt ametlikule versioonile sooritas Sándor Zöld koos oma perekonnaga enesetapu enne, kui teda oleks tuldud vahistama. Hungary. Ministries, etc. rulers.org 1951 : The History of the Soviet Bloc 1945–1991 : a chronology coldwar.hu
Árpád Házi

Árpád Házi (20. september 1908 Komádi – 13. november 1970 Budapest) oli Ungari kommunistlik poliitik. Árpád Házi oli 20. aprillist 1951 kuni 14. novembrini 1952 Ungari Rahvavabariigi siseminister. http://www.rulers.org/hunggov.html
Béla Biszku

Béla Biszku (13. september 1921 Márokpapi – 31. märts 2016 Budapest) oli Ungari kommunistlik riigitegelane. Béla Biszku oli 28. veebruarist 1957 kuni 13. septembrini 1961 Ungari Rahvavabariigi siseminister. 2011. aastal esitati Béla Biszkule süüdistus inimsusvastaste kuritegude eitamises. 28. veebruaril 2012 alustati tema suhtes kriminaaluurimist seoses kuritegudega 1956. aasta rahvaülestõusu ajal ja selle järgsel perioodil. 10. septembril 2012 pandi ta koduaresti. 19. märtsil 2014 algas tema vastu kohtuprotsess. Biszku keeldus tunnistusi andmast. 13. mail 2014 mõistis kohus Biszku süüdi tsiviilelanike suhtes toime pandud sõjakuritegudes ning karistas teda viie aasta ja kuue kuu pikkuse vabaduskaotusega. Süüdistaja, kes oli Biszkule nõudnud eluaegset vanglakaristust, kaebas kohtuotsuse edasi. Uus kohtuprotsess Biszku üle algas Budapesti Linnakohtus 2. oktoobril 2015. 17. detsembril 2015 mõisteti Biszkule karistuseks kaheaastane tingimisi vabaduskaotus kolmeaastase katseajaga. Nii süüdistaja kui ka kaitsja kaebasid kohtuotsuse edasi. Kuid uut kohtu protsessi ei toimunud Béla Biszku surma tõttu 31. märtsil 2016. Hungary. Ministries, etc. rulers.org Béla Biszku Trial International
András Benkei

András Benkei (11. september 1923 Nyíregyháza – 8. august 1991 Budapest) oli Ungari kommunistlik riigitegelane. András Benkei oli pärit vaese päevatöölise perekonnast. 1944. aasta augustis mobiliseeriti ta Ungari sõjaväkke. 1945. aasta jaanuaris langes ta Idarindel Punaarmee kätt vangi. Oli kuni 1948. aasta juulini Nõukogude Liidus sõjavangis. Ungarisse tagasipöördumise järel astus 1949. aastal Ungari Töötajate Parteisse. Oli seejärel parteitööl. 1956. aasta novembrist kuni 1963. aasta detsembrini oli Benkei Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadi parteijuht. András Benkei oli 7. detsembrist 1963 kuni 27. juunini 1980 Ungari Rahvavabariigi siseminister. Benkei András Történelmi Tár Hungary. Ministries, etc. rulers.org
Károly Olt

Károly Olt (14. mai 1904 Zagreb – 22. märts 1985 Budapest) oli Ungari kommunistlik riigitegelane. 24. veebruarist 1950 kuni 27. oktoobrini 1956 oli Károly Olt Ungari Rahvavabariigi rahandusminister. Károly Olt on maetud Kerepesi kalmistule. http://www.rulers.org/hunggov.html
Get Down (Gilbert O'Sullivani laul)

"Get Down" on iiri poplaulja Gilbert O'Sullivani laul tema 1973. aasta albumilt "I'm a Writer, Not a Fighter". Singlina avaldatuna oli laul 1973. aastal kaks nädalat Suurbritannia singlimüügi edetabeli esikohal. Pealkirjaga "Nüüd mine!" esitas seda eesti keeles Jaak Joala. Eestikeelsete sõnade autor on Vally Ojavere. Eesti keeles on laulu esitanud veel Lea Liitmaa ja Kammerkoor A. Le Coq (telesaates "Laululahing").
Get Down

"Get Down", Gilbert O'Sullivani laul (1973) "Get Down", Groove Armada laul "Get Down (You're the One for Me)", ansambli Backstreet Boys laul "Get Down", ansambli War laul albumilt "All Day Music" "Get Down, Get Down (Get on the Floor)", Joe Simoni laul "Get Down Tonight", KC & the Sunshine Bandi laul
Traditsioon

Traditsioon (ladina keeles: traditio – üle-, edasiandmine, ülek. jutustamine; teade) ehk tava ehk komme on inimeste ja põlvkondade vahel toimiv ajaloolise materjali suuline või eeskuju najal edasi andmine. Traditsioon eeldab millegi kordumist - sündmuse, elukommete. Traditsioon võib koosneda ka mitmest erinevast tegevusest üheskoos. Näiteks Eesti pulmakombed. Sotsioloogia seisukohalt on ühiselt omaks võetud traditsioon see, mis inimestele ühiseid norme anda suudab ja mis paneb inimesed tõhusamalt kui ükski kontroll või politseivalve neid norme ka täitma. Nende normide puhul, mille aeg ja traditsioon on "pühaks" teinud, mõtleb inimene kuidas oma elu ja tegevust kõige paremini korraldada, et vaieldamatute, täitmisele kuuluvate normide piiresse jääda. Läbi aegade seostatakse traditsioone enim religiooni ja kirikuga. Paljud kiriklikud tähtpäevad on traditsioonid ja tähistatakse sarnaselt nii usklike kui uskmatute poolt, jõulud näiteks. Samas on Karl Jaspers rõhutanud traditsiooni üldist tähtsust öeldes, et inimesed muudab inimeseks just traditsioon. Arnold Toynbee on aga traditsiooni kirjeldanud kui vastutuse ja vastusena (challenge and response). Saksa konservatiivne teoreetik Arnold Gehlen kutsus aga 1948. a. üles kuulutama traditsiooni ründamist samaseks genotsiidiga argumenteerides, et tegu on mingi inimrühma vaimse või füüsilise terviklikkuse vastu suunatud rünnakuga. konservatism pärimus Eesti rahvakalender traditsionalism
Igavene kevad

„Igavene kevad“ (prantsuse keeles „L'Éternel Printemps“) on prantsuse kunstniku Auguste Rodini skulptuur. 1884. aastal valminud teos kujutab suudlevat armastajapaari. Teosest on valminud mitmeid pronks- ja marmorkoopiaid. Umbes 1901. aastal valminud marmorkoopia müüdi 2016. aasta mais toimunud oksjonil 20 miljoni dollari eest. „L'Éternel Printemps“ marmoris Pronksivalu Soumaya muuseumis Pronkskoopia Huntingtoni Kunstimuuseumis "Rodin marble sells for record $20m at New York auction". BBC. 10.05.2016. Vaadatud 09.08.2016.
Suudlus (Rodin)

„Suudlus“ (prantsuse keeles „Le Baiser“) on prantsuse kunstniku Auguste Rodini skulptuur. 1886. aastal valminud teos kujutab suudlevat meest ja naist. Skulptuurist on valminud mitmeid koopiaid.
Rupert Sheldrake

Alfred Rupert Sheldrake (sündinud 28. juunil 1942 Newark-on-Trentis) on parapsühholoog ja raamatute autor. Ta on tuntud morfilise resonantsi teooria väljaarendamise tõttu. Aastatel 1967–1973 töötas ta Cambridge'i Ülikooli Clare College'is arengubioloogia alal. Seejärel töötas ta aastatel 1974–1985 taimefüsioloogina Indias rahvusvahelises troopiliste taimede saagikuse uurimise instituudis. Aastatel 2005–2010 juhtis ta Perrott-Warricki projekti, mida haldab Cambridge'i Ülikool. Morfilise resonantsi teooria hüpoteesi kohaselt omavad looduslikud süsteemid, nagu termiidikolooniad, orhideed, tuvid, insuliinimolekulid kollektiivset mälu kõikide samasse liiki kuuluvate isenditega. Sheldrake'i teooria puudutab ka ettenägemise ja telepaatia küsimusi. Teaduskogukond on morfilise resonantsi teooriat laialdaselt kritiseerinud, nimetanud seda pseudoteaduseks ja osutanud veenva tõestusmaterjali puudumisele. A New Science of Life: The Hypothesis of Formative Causation, J.P. Tarcher 1981 (2. trükk 1985, 3. trükk 2009). ISBN 978-1-84831-042-1 The Presence of the Past: Morphic Resonance and the Habits of Nature, Times Books 1988. ISBN 0-8129-1666-2 The Rebirth of Nature: The Greening of Science and God, Bantam Books 1991. ISBN 0-553-07105-X Chaos, Creativity and the Resacralization of the World, 1992 Seven Experiments that Could Change the World:a do-it-yourself guide to revolutionary science, Riverhead Books 1995. ISBN 1-57322-014-0 Dogs that Know When Their Owners are Coming Home: and other unexplained powers of animals, Crown Publishers 1999 (2. trükk 2011). ISBN 978-0-307-88596-8 Chaos, Creativity and Cosmic Consciousness, 2001 The Sense of Being Stared At: and other aspects of the extended mind, Crown Publishers 2003. ISBN 0-609-60807-X The Science Delusion: Freeing the spirit of enquiry, Coronet 2012. ISBN 978-1-4447-2795-1. USA-s pealkirjaga Science Set Free: 10 Paths to New Discovery. Eesti keeles: Dogmadeta teadus: Uuriva vaimu vabastamine, Eesti Transpersonaalne Assotsiatsioon 2014, tõlkinud Andres Tamm. Science and Spiritual Practices, Coronet 2017. ISBN 978-1-444-72792-0. Ways To Go Beyond, And Why They Work: Seven Spiritual Practices in a Scientific Age, London: Coronet, 2019. ISBN 978-1-473-63007-9. Eesti keeles: Teadus ja vaimne praktika, Postimees Kirjastus 2020, tõlkinud Hardo Pajula. Whitfield, J., 2004. Telepathic charm seduces audience at paranormal debate. Nature, 427, 22. jaanuar 2004. https://newrepublic.com/article/115533/rupert-sheldrake-fools-bbc-deepak-chopra https://books.google.com/books?id=_ijERHh6DFUC&pg=PA232 https://www.theguardian.com/commentisfree/belief/2009/feb/05/evolution https://web.archive.org/web/20140807105012/http://www.sheldrake.org/Articles%26Papers/papers/morphic/Rose_response.html https://doi.org/10.1038%2Fscientificamerican1105-38
Arthur Janov

Arthur Janov (21. august 1924 Los Angeles – 1. oktoober 2017) oli Ameerika Ühendriikide psühholoog ja psühhoterapeut, primaalteraapia looja. Primaalteraapia seisneb korduvalt allasurutud lapsepõlvevalusse regresseerumises ning selle uuesti läbielamises. Arthur Janov. "Primaalkarje." (ESTRA 2010)
Puurmani valla lipp

Puurmani valla lipp on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Puurmani valla lipp. Lipp kinnitati 5. jaanuaril 2000. Puurmani valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kollase kanga alaservas on roheline kuuselõikeline laid 12 rohelise kuusega, mida läbib horisontaalne valge lainelõikeline laid. Kollase välja keskel on must, valge noka ja punase keelega kotkapea. Lipu normaalmõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. Puurmani valla lipp peab vastama riigisekretäri poolt 5. jaanuaril 2000 kinnitatud valla lipu kirjeldusele. Lipu võivad heisata kõik Puurmani valla kodanikud eramajadel, ettevõtted ja organisatsioonid oma hoonetel lipuhoidlasse või maapinnalt tõusvasse lipumasti. Heisatav lipp peab vastama nõuetele, olema puhas ja terve. Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus peab olema vähemalt kuus korda suurem ja seinalipuvarda pikkus ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud lipul peab lipukanga alumine serv jääma maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. Puurmani valla lipp heisatakse riiklikel pühadel ning tähtpäevadel, rahvuspühadel, 19. detsembril (omavalitsusliku staatuse saamise päev), perekondlike sündmuste ja tähtpäevade puhul ning muude sündmuste puhul, milleks annab loa Puurmani Vallavalitsus. Puurmani valla lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa 50–100 mm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad lipu laiust pidi kuni lipukanga alumise servani või heisatakse lipp poolde lipumasti nii, et lipu alumine äär on masti keskel. Puurmani Vallavalitsuse hoone ees võib Puurmani valla lipp olla heisatud koos Eesti riigilipuga ööpäevaringselt. Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. Puurmani valla vapp Jõgeva maakond Puurmani valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Calais' kodanikud

"Calais’ kodanikud" (prantsuse keeles „Les Bourgeois de Calais“) on prantsuse kunstniku Auguste Rodini skulptuur. 1884. aastal tellitud ja 1889. aastal valminud "monumendis on jäädvustatud grupp patrioote, kes end kodulinna eest ohverdasid ja end vaenlasele pantvangiks andsid." Calais' piiramisel 1346. aastal, Saja-aastase sõja ajal, nõudis Edward III linna säästmise eest kuut kodanikku (Eustache de Saint Pierre, Jacques et Pierre de Wissant, Jean de Fiennes, Andrieu d'Andres ja Jean d'Aire), kuid nad jäid kuninganna, Hainalt' Philippa, eestkostel ellu. Eestvaade Detail Detail Detail Detail Detail Detail Detail Detail Detail M. Alpatov. Kunstiajalugu, II kd. Renessansi ja uusaja kunst. Tallinn: Kunst, 1982, lk 361.
Passenger

Passenger, õieti Michael David Rosenberg, Briti laulja, varem ansambli Passenger laulja Passenger, Suurbritannia folkrokiansambel Passenger, Rootsi metal-bänd Passenger on ka DJ Tiësto pseudonüüm Passengers, 1980. aastatel tegutsenud Itaalia diskoansambel The Passengers, Belgia new wave'i ansambel Passengers, oli Brian Eno ja U2 kõrvalprojekt "Passenger", Rootsi bändi omanimeline album (2003) "Passenger", ansambli Mnemic kolmas stuudioalbum (2007) "Passenger", Tara MacLeani album (2000) "Passenger", Lisa Hannigani album (2011) "Passenger", Nico Touches the Wallsi album (2011) "Passengers", Mostly Autumni album (2003) "Passengers", Gary Burtoni album (1977)
Francesca da Rimini

Francesca da Rimini ehk Francesca da Polenta (1259/1260 Ravenna – 1283/1285 Gradara), oli Ravenna isanda, kondotjeer Guido da Polenta tütar. Dante Alighieri kujutas Francescat tegelasena "Jumalikus komöödias". Auguste Rodini skulptuuri "Suudlus" – mis oli algselt kavandatud osana teosest "Põrguväravad" – esialgseks pealkirjaks oli "Francesca da Rimini".
Aime Unt

Aime Unt (sündinud 5. oktoobril 1941 Leie külas Võisiku vallas) on eesti teatrikunstnik. 1960. aastal lõpetas ta C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli. Aastatel 1960–1963 õppis Tartu Kujutava Kunsti Koolis. 1969. aastal lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi maali- ja teatridekoratsiooni eriala, tema juhendajad olid Eldor Renter ja Mari-Liis Küla. 1969. aastast töötas Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri kunstnikuna, 1970–1975 oli peakunstnik. Aastatel 1977–1989 oli ta Tallinna Riikliku Akadeemilise Draamateatri peakunstnik. Tegi lavakujundusi ka Lydia Koidula nimelise Pärnu Draamateatri, Vanemuise ja Nukuteatri lavastustele. Aastatel 1999–2002 töötas Tallinna Linnateatri kunstnikuna. 1980. aastast oli ta põhitöö kõrvalt Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi teatridekoratsiooni õppejõud. Aastatel 1994–1999 Eesti Kunstiakadeemia professor ja stsenograafiaosakonna juhataja, 1999. aastast emeriitprofessor. Ta on Eesti Lavastuskunstnike Liidu auliige. 1970, 1972, 1974, 1976, 1977, 1978 Eesti NSV Teatriühingu preemia 1978 Eesti NSV teeneline kunstnik 1986 Eesti NSV Teatriühingu kunstnikuauhind 1995 Eesti Teatriliidu kunstnikuauhind 1997 Suure Vankri auhind 2002 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2005 Priit Põldroosi nimeline auhind 2005 Eesti Kultuurkapitali näitekunsti aastapreemia (koos Mari-Liis Küla, Liina Pihlaku, Liina Undi, Mari Tuulingu, Andres Taliga (Eesti teatrikunstnike erinevate põlvkondade loomingu talletamise ja väärtustamise eest kaheköitelises "Kunstnikuraamatus") 2016 Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapitali elutööpreemia (tundlik- täpsete, inspireerivate aeg-ruumide ja lavastuskunstnike koolkonna loomine) Kunstnik Liina Unt on tema tütar. "Tallinna Linnateater. Töötajate koosseisud läbi aegade". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. november 2016. Vaadatud 21. novembril 2016. Eesti Kunstiakadeemia. Emeriitprofessorid Eesti Lavastuskunstnike Liit. Aime Unt – auliige Eesti NSV Teatriühingu preemiad parimate loominguliste saavutuste eest Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). ETV saade "Tähelaev. Liina Unt", esmaeeter 14.11.2004. ERR. Arhiiv. Rahvusarhiivi fotode andmebaas. V. Kingissepa nim. TRA Draamateatri peakunstnik Aime Unt (1985) ERR arhiiv. Eesti ENSV Riikliku Noorsooteatri kunstnik Aime Unt (1969) ERR arhiiv. Teatrikunstnik: Aime Unt (1992)
Jumprava

Jumprava (saksa keeles Jungfernhof) on küla (lielciems) Lätis Ogre piirkonnas Jumprava vallas. Aastatel 2009–2021 jäi asula Lielvārde piirkonda. Asulat läbib Riia-Krustpilsi raudteeliin. Asulas on vallavalitsus, keskkool, muusika- ja kunstikool, lasteaed, kultuurimaja ja raamatukogu. Dzelmes (Lieljumprava) Jumpravmuiža (Limbaži vallas) Jumprava mõis
Alfred Lõhmus

Alfred Lõhmus (sündinud 6. oktoobril 1947) on eesti alpinist. Ta on kolmas Eesti alpinist, kes on tõusnud Tian Shani kõrguselt teise mäe Han-Tengri (7010 m) tippu. 1982. aastal toimus Tartu Riikliku Ülikooli 350. aastapäeva tähistamiseks ekspeditsioon Kesk-Pamiiri Tanõmasi ahelikule. Selle käigus esmavallutati kaks kuuetuhandelist nimeta mäetippu. Tipp, millele tõusti Alfred Lõhmuse juhtimisel, nimetati J. F. Parroti mäetipuks (6277 m). 1986. aastal töötas ta Rahvusvahelises alpilaagris Pamiir treener-konsultandi ja mägipäästjana. Koos Kalev Muru ja Jaan Künnapiga tegid nad 6 nädalaga 3 kõrgtippu – Korženevskaja (7105 m), Kommunismi (7495 m) ja Lenini mäetipp (7134 m). 1987. aastal korraldati ametiühingute üleliiduline alpinistide ekspeditsioon Han-Tengrile (7010 m). Selle koosseisus tõusis tippu 10. augustil ka Alfred Lõhmus. Kaks päeva varem käisid tipus Jaan Künnap ja Kalev Muru. 1987 – aunimetus "Lumeleopard" (tõusnud nelja Nõukogude Liidu üle 7000 m kõrguse mäe tippu) 1980–1989. ajaveeb.alpinism.ee Lumeleopardid. jkalpiklubi.ee Snow Leopards. russianclimb.com