laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ferenc Gyurcsány

Ferenc Gyurcsány [f'äränts dj'urtšaanj] (sündinud 4. juunil 1961 Pápas) on Ungari poliitik, Ungari Vabariigi peaminister 29. septembrist 2004 kuni 14. aprillini 2009. Poliitilist karjääri alustas ta 1983. aastal Noorte Kommunistide Ühingu kohaliku rakukese aseesimehe ja hiljem esimehena. 1989. aastal oli ta lühikest aega ühingu keskkomitee sekretär. Ta õppis Pécsi ülikoolis majandusteadust ja lõpetas selle 1990. aastal. Samal aastal siirdus ta erasektorisse. 1992. aastal asutas ta oma investeerimisfirma Altus AG, mille juhina tõusis ta rikkuselt Ungari 50. inimeseks. 2002. aastal ta naasis poliitikasse peaminister Péter Medgyessyi nõunikuna ning astus Ungari Sotsialistlikku Parteisse. 2003–2004 oli ta laste-, noorte- ja spordiminister Péter Medgyessyi valitsuses ning tõusis pärast Medgyessy tagasiastumist 27. septembril 2003 peaministritoolile. 2006. aasta parlamendivalimistel said sotsialistid 210 kohta parlamendi 386-st ja Gyurcsány sai jätkata peaministri ametis. 17. septembril 2006 sai avalikuks parteikoosoleku lindistus, kus ta ropult sõimas ja tunnistas, et andis kevadiste parlamendivalimiste võitmiseks viimase kahe aasta jooksul avalikkusele valeteavet Ungari majandusliku olukorra kohta. Sellele järgnesid mitu nädalat kestnud ulatuslikud meeleavaldused, kus nõuti valitsuse tagasiastumist. 18. septembril kogunes 10 tuhat inimest Budapestis nõudma Gyurcsány tagasiastumist. 19. septembril vallutasid meeleavaldajad mõneks tunniks Ungari avalik-õigusliku televisiooni hoone ja rüüstasid seda. Vägivaldseks muutunud meeleavaldustest hoolimata keeldus Gyurcsány tagasi astumast. 27. septembril palus Gyurcsány avalikkusele valetamise eest vabandust, aga lubas ebapopulaarsete kokkuhoiureformide läbisurumist jätkata. 1. oktoobril toimusid kohalikud valimised, mille opositsioon ülekaalukalt võitis, ja see tõstatas küsimuse, kas Gyurcsány peaks tagasi astuma. 2. oktoobril teataski Gyurcsány, et soovib usaldushääletuse korraldamist. Tema erakonnal oli aga parlamendis enamus ja 6. oktoobril võitis ta usaldushääletuse. Seepeale puhkesid Budapestis taas meeleavaldused, kus nõuti Gyurcsány tagasiastumist. Tasapisi meeleavaldused vaibusid. Siiski toimus veel 15. märtsil 2007 Budapestis 200 tuhande osavõtjaga meeleavaldus, kus nõuti Gyurcsány tagasiastumist. Gyurcsány on silma paistnud ka kohatute naljade tegemisega. Näiteks nimetas ta ühes telesaates Saudi Araabia jalgpallimeeskonda terroristideks ning oli sunnitud hiljem vabandust paluma. Ferenc Gyurcsányi esimene valitsus Ferenc Gyurcsányi teine valitsus "Kes? Mis? Kus?" 2006, lk. 188 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 227 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 228 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 232 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 258 Peaministri koduleht
Eesti ajakirjandus

Eesti ajakirjandus on Eestis ilmunud või eestikeelne ajakirjandus. Eestikeelse ajakirjanduse alguseks loetakse aastat 1766, mil Põltsamaal hakkas Peter Ernst Wilde väljaandel ilmuma arstiteadusliku sisuga lehekene "Lühhike öppetus, mis sees monned head rohhud teäda antakse...". Et Wilde ise ei vallanud eesti keelt küllaldasel määral, hoolitses eestikeelse väljaande sisu eest Põltsamaa kirikuõpetaja August Wilhelm Hupel. 1806. aastal hakkasid Johann Philipp von Roth ja Gustav Adolph Oldekop Tartus välja andma tartukeelset ajalehte Tartoma Rahva Näddali-Leht. Järjepideva ajakirjanduse ja lehelugemisharjumuse lõi Johann Voldemar Jannseni 1857. aastal asutatud Perno Postimees, millest mitme nime- ja asukohavahetuse järel kujunes Eesti vanim enam-vähem järjepidevalt ilmunud ajaleht (tänapäevane Postimees). Suur tähtsus oli Carl Robert Jakobsoni Sakalal. 19. sajandi lõpus ilmus eesti keeles juba paarkümmend ajalehte. Eesti ajakirjanduse ajalugu kogub Põltsamaal tegutsev Eesti pressimuuseum. Eesti ajalehtede loend Eesti ajakirjade loend Akadeemilise Kooperatiivi Ajalehe-väljalõigete Büroo http://www.sakala.ajaleht.ee/209339/pressimuuseum-kogub-eesti-ajakirjanduse-ajalugu/ "Peatükke Eesti ajakirjanduse ajaloost 1900–1940" Koostanud Epp Lauk. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2000 Anu Pallas: "Eesti ajakirjanduse ajalugu", e-kursuse "Massikommunikatsiooni ja Eesti ajakirjanduse ajalugu" õppematerjal Tartu Ülikooli portaalis DSpace Indrek Ibrus: "Eesti meedia tee tõeärisse" Müürileht, 13. jaanuar 2020 Toomas Sildam: "Kadastik ja Luik: miks Eestis on ajakirjandusega kõik enam-vähem hästi?" ERR, 30. juuli 2021
Lautri järv

Lautri järv on looduslik järv Võrumaal Rõuge vallas. See asub Missost 4 km edela pool. Järve pindala on 1,9 (teiste andmete kohaselt 2,2) ha. Eesti järvede loend
Blogger.ee

Blogger.ee oli tasuta eestikeelne veebikeskkond blogide ehk ajaveebide pidamiseks. See oli avatud 16. septembrist 2004 kuni 28. juulini 2008. Registreerunud kasutajad said pidada isiklikku või grupiblogi. Blogger.ee looja, arendaja ja administraator oli Ander Punnar. 2005. aastal pälvis veebikeskkond teise koha Tallinna Tehnikaülikooli korraldatud tarkvaratööde konkurss-seminaril. Blogger.ee – 22 november, 2005, archive.org http://vana.blogger.ee/devlog/2008/07/das-ende.php [kõdulink] Tarkvaratööde konkurss-seminaril 2005. aastal, Tallinna Tehnikaülikool Blogger.ee (suletud)
Kuli

Kuli on mõiste, mis märkis 19.–20. sajandil Aasiast (eriti Hiinast ja Indiast) USA-sse, Kanadasse, Austraaliasse, Uus-Meremaale, Peruusse, Lõuna-Aafrikasse, Sri Lankale, Malaisiasse, Hawaiile, Fidžile, Mauritiusele, Réunioni ja Lääne-Indiasse saadetud oskusteta tööjõudu. Praegu on see mõiste halvustava tähendusega. Kili Must Neeger
Brăila maakond

Brăila maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Brăila Ianca Însurăței Făurei Brăila maakonna koduleht
Buzău maakond

Buzău maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Buzău Râmnicu Sărat Nehoiu Pogoanele Pătârlagele 2021 Romanian census Buzău maakonna koduleht
Yellowstone'i jõgi

Yellowstone'i jõgi on Missouri parempoolne lisajõgi. Jõe pikkus on 1080 km. See asub USA loodeosas. Saab alguse Kaljumäestikust. Ülemjooksul voolab Yellowstone'i jõgi kanjonis läbi Yellowstone'i rahvuspargi. Seal on mitu juga. Alamjooksul on see rahuliku vooluga tasandikujõgi. Montana osariigis kasutatakse jõe vett niisutamiseks. Yellowstone'i järv  Yellowstone'i jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kaljumäestik

Kaljumäestik (inglise Rocky Mountains) on mäestik Põhja-Ameerika lääneosas. Mäestiku pikkus on umbes 4800 km Briti Columbiast Kanadas New Mexiconi USAs, laius kuni 700 km. Kaljumäestikust algavad Missouri, Colorado jõgi, Río Grande, Green River ja veel paljud jõed. Kaljumäestiku kõrgeim tipp on Mount Elbert (4401 m). "Rocky Mountain Region 14ers". U.S Forest Service. Vaadatud 31. detsembril 2022. "Rocky Mountains". USGS. Vaadatud 31. detsembril 2022.  Kaljumäestik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Hummuli

Hummuli on alevik Valgamaal, Tõrva vallas, endise Hummuli valla keskus. 1702. aastal, Põhjasõja ajal, toimus Hummuli lähedal lahing, kus Vene väed võitsid otsustavalt Rootsi välivägesid Liivimaal. 30. jaanuaril 1919 toimus Hummuli mõisa läheduses ka üks Eesti Vabadussõja lahing. Alevik loodi 1977 Hummuli asundusest. Hummuli mõis Hummuli park Hummuli raamatukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Hummuli" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Aitsra

Aitsra on küla Valgamaal Tõrva vallas. Küla territooriumil asuvad Roksi järv, Vilgjärv ja Sarapuu järv. Aitsrast lääne poole jääb Koorküla järvestik, mille rohketest järvedest on tuntumad Koorküla Valgjärv ja Udsu järv (väga sügav) ja Pikre järv. Külast itta jääb Tolljärv. Külas asub ohvrikivi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Alamõisa

Alamõisa on küla Valgamaal Tõrva vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ransi

Ransi on küla Valgamaal Tõrva vallas. Külas asub Alamõisa mõisa kalmistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 20.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Puide

Puide on küla Valgamaal Tõrva vallas. Puide lahing Purdeküla Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 20.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Piiri (Tõrva)

Piiri on küla Valgamaal Tõrva vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jeti

Jeti on küla Valgamaal Tõrva vallas Eesti-Läti piiri äärel. 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 175 elanikku. Küla territooriumile jääb Koorküla Valgjärve järveasula, mis on kunagine asulakoht Koorküla Valgjärves. Seal on tuvastanud kolm inimtegevuse perioodi, mis olid vastavalt nooremal kiviajal, eelrooma rauaajal ja 1. aastatuhande teisel poolel. 1977. aastal liideti Jetiga Asumõisa küla. Müüda küla läänepiiri voolab Õhne jõgi. Külast saavad alguse Pedeli jõgi ja Jõku jõgi. Jeti külas asub muinsuskaitsealune ohvrihiis Lindsi saarik. Külas asub mitmeid järvi. Neist suurim on Koorküla Valgjärv, mis on oma kuni 26,8 m sügavusega Eesti järvedest üks sügavamaid. Veel sügavam on aga Udsu järv (30,25 m), mis on Eestis sügavuselt kolmas. Samuti asuvad seal Jäävä järv, Kadastiku järv, Kiisjärv, Laanemõtsa järv, Pikre järv, Saudikjärv ja Virtsjärv. Külas asub Koorküla looduskaitseala. Lisaks on Õhne jõe äärde moodustatud Õhne jõe hoiuala ja Pikre järve kaitstakse Pikre järve hoiuala koosseisus. Jeti külas, endises Koorküla koolimajas, sündis ja töötas kogu elu õpetajana Karl Ruut (1862–1929). Jeti küla veskijärve läheduses möödusid kirjandusteadlase Endel Nirgi lapsepõlv ja noorusaastad. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Jeti" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kulli (Tõrva)

Kulli on küla Valgamaal Tõrva vallas. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Soe (Tõrva)

Soe on küla Valgamaal Tõrva vallas. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 20.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rebasemõisa

Rebasemõisa on küla Valgamaal Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas. 1977. aastal liideti Rebasemõisa külaga Madsa. Madsa lump Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Evar Saar: artikkel "Madsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Koobassaare

Koobassaare on küla Valga maakonnas Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas. Külas asub Suur-Apja järv ehk Koobassaare järv. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pugritsa

Pugritsa on küla Valgamaal Valga vallas. Aastal 1923 valmis Valga–Koikküla raudteelõik, millele rajatud Kaagjärve raudteejaam jäi Pugritsa küla aladele. Teise maailmasõja ajal demonteeriti Lätit läbiv teeharu ja kasutusele jäi vaid Kaagjärve jaama läbiv teelõik. Kaagjärve raudteejaam suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 2. juunil 1970. Küla edelanurk kulgeb mööda Eesti-Läti piiri. Samas piiri ääres kulgeb Võru–Mõniste–Valga maantee. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas. Pugitsa külas asub Rautina järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 115. lk. Eesti kitsarööpmelised raudteed
Tantsijate loend

Siin on loetletud tantsijaid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Agar Vahur 28.10.1984 - breik,modern Andreas Aabel Per Aabel Alpo Aaltokoski Märt Agu Carmen Amaya Nino Ananiašvili Eve Andre Nadežda Antipenko Anatoli Arhangelski Fred Astaire Ajjar Ausma George Balanchine Mihhail Barõšnikov Aleksandr Basihhin Pina Bausch Margery Beddow Hayley Blackburn Marika Blossfeldt Tamara Burova, balleti- ja varieteetantsija Nick Carter Isabelle Cavoit Misty Copeland Darija Dmitrijeva Rita Dolgihh Julija Džugašvili Gulnara Dulova Isadora Duncan Toomas Edur Anna Ekston Roberta Ferguson Maria Fessai-Olennikov Margot Fonteyn Adam Garcia Konstantin Gorodilov Martha Graham Sveta Grigorjeva Juri Grigorovitš Helena Hanni 22.08.1990 klassika,modern,kaasaegne,folk Dmitri Hartšenko Tiit Härm Ella Ilbak Pastora Imperio Aleksandr Ivaškevitš Michael Jackson Taavet Jansen Viesturs Jansons Galina Jarova-Tšernjavskaja Joel Juht Svetlana Järvi Tatjana Järvi Kätrin Järvis Johanna-Elise Kabel Madis Kallas Aivar Kallaste Mart Kangro Kaja Kann Sille Kapper Jarmo Karing Kaire Kasetalu Teet Kask Gene Kelly Marina Kesler Marko Kiigajaan Virve Kiple Emma-Leena Koger Linda Konsap Milvi Koppel Heidi Kopti Greta Korju Eduard Korotin Olga Kosmina Lehti Kostabi Külli Kressa Dmitri Kruus Aita Kurfeldt Kristjan Kuusk Kaie Kõrb Jüri Lass Liia Leetmaa Juta Lehiste Olga Lepešinskaja Jevgenia Litvinova Verner Loo Jean-Baptiste Lully Ross Lynch Ralf Mackenbach Aleksander Makarov Nanae Maruyama Mata Hari August Michelson Mairold Millert Marika Muiste Tiina Mölder Jüri Nael Gerd Neggo Cesare Negri Vatslav Nižinski (Waslaw Nijinsky) Rufina Noor Rudolf Nurejev Sulev Nõmmik Kaisa Oja Age Oks Rahel Olbrei Reet Paavel Lola Pagnani Martin Parmas Anna Pavlova Steve Paxton Roland Petit Mairika Plakso Maia Plissetskaja Sergei Polunin Arseni Poolgas Endel Poom Elena Poznjak Helmi Puur Uno Puusaag Päär Pärenson Kustav-Agu Püüman Tiiu Randviir Aili Rannaste Ülo Rannaste Veiko Ratas Tiina Rebane Triin Reemann Lotte Rudhart Paul Rusanov Maido Saar Kalju Saareke Lemme Saarma Sonia Sabri Marija Saidõkulova Jaak Sapas Alena Shkatula Ilmar Silla Ruslan Stepanov Inna Sõrmus Tamara Sõrmus David Šur Maria Taglioni (Marie Taglioni) Kristina Tennokese Erika Tetzky Piia Tiitus Jani Toivola Mare Tommingas Matis Toome Oksana Tralla Esko Tullus Kärt Tõnisson Regina Tõško Kerttu Tänav Alla Udovenko Ülle Ulla Jaan Ulst Jorma Uotinen Sergei Upkin Elve Uustalu Eike Ülevain Ninette de Valois Ave Vardja Villu Vähk Udo Väljaots Barbara Werle
Valtina

Valtina on küla Valgamaal Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas. Küla põhjapiirile jääb Valga–Koidula raudteelõik. Tohvri Kogrõjärv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Käärikmäe

Käärikmäe on küla Valgamaal Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Väheru

Väheru on küla Valgamaal Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas. Külas asub Karula raudteejaam. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Londi

Londi on küla Valgamaal Valga vallas, vahetult Valga linnast idas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas. Küla läbib Võru–Mõniste–Valga maantee. Londi küla lõunapiir kulgeb mööda Eesti-Läti piiri ja põhjapiir mööda Valga–Petseri raudteelõiku. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kirbu (Valga)

Kirbu on küla Valgamaal Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas. Külas asub ohvrikivi ja Soka püha kivi. Laulatusemägi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Heinrich von Galen

Heinrich von Galen (1480. aastad – 30. mai 1557 Tarvastus) oli Liivi ordu maameister aastatel 1551–1557. Heinrichi vanemad olid tõenäoliselt Rutger von Galen zu Vellinghausen ja Gertrud. Ta pärines Marki krahvkonnast Vellinghausenist Dinkeri kihelkonnast Soesti lähedalt. Tema suguvõsa kuulus piirkonna mõjukaimate hulka, ka Liivi ordus oli mitmeid Galeneid, isegi Heinrich von Galeni nimelisi oli lisaks temale seal veel vähemalt kaks. Galen astus umbes 1506. aastal Liivi ordusse. 1514. aastal oli ta Võnnu linnusekomtuur (Hauskomtur), 1519–1529 Kandava foogt, seejärel aga 1535. aastani Kuldīga komtuur. 1520. aastatel oli ta mitmel korral saadikuks endise Saksa ordu kõrgmeistri ja esimese Preisimaa hertsogi Albrecht von Hohenzollerni juurde, kellega toonane Liivi ordumeister Wolter von Plettenberg püüdis sõbralikke või vähemalt rahumeelseid suhteid säilitada. Üldjoontes see ka õnnestus. Plettenbergi surma ja senise maamarssali Hermann von Brüggenei ordumeistriks saamise järel sai tast maamarssal, 1551. aastal valiti ta aga Johann von der Recke ootamatu surma järel Liivi ordu maameistriks. Tõenäoliselt oli umbes 70-aastase maamarssali ordumeistriks valimine kompromiss ordu katoliikliku ja protestantliku tiiva vahel, sest Galenist võis oodata, et ta radikaalseid muudatusi ordus läbi ei vii. Galen osutus ordumeistrina protestantlust soosivaks, viies mitmes ordukonvendis sisse protestantliku kirikukorralduse, ent ta säilitas siiski ordu katoliikliku struktuuri. Muuhulgas andsid Galeni luterlusemeelsusest märku tõigad, et ta osales kohe pärast ordumeistriks kinnitamist koos mitmete teiste orduvendadega luterlikul jumalateenistusel Riias ning 1554. aastal toetas ta eestikeelse luterliku katekismuse trükkimist Tartus. Galeni ajal toimusid nii 1554. aasta saatuslikud läbirääkimised venelastega, kus nõuti Tartu maksu, kui ka koadjuutorivaenus (1556), mis jäi viimaseks Liivimaa riikide omavaheliseks konfliktiks. Viimase lõpetas Poola sekkumine, mis tõi kaasa Posvoli leppe allakirjutamise. 1554. aastal sõlmiti Volmari maapäeval ka usurahu, millega tagati katoliiklastele ja protestantidele Liivimaal võrdsed õigused. 1556. aastal oli Galen juba vana ja haige ning ei suutnud ordut kriisis reaalselt juhtida. Nii tõusis ordu etteotsa koadjuutor Wilhelm Fürstenberg, kes püüdis ajada Poola-vastast poliitikat. Järgmisel aastal Galen suri ning Fürstenbergist sai uus ordumeister. Toomas Paul. Eesti piiblitõlke ajalugu. Tallinn: Pakett, 1999. Lk 163. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 282 (lk 248). Johann Renner. Liivimaa ajalugu 1556–1561. Kirjastus Olion: Tallinn, 1995. 2. trükk: sama, 2006. Bergmann, Gustav (1776). Geschichte von Livland, nach bossuetischer Art entworfen. Leipzig: Im Schwickertschen Verlage. Lk lk. 41-44. Russow, Balthasar: Nye Lyfflendische Chronice, Rostock 1578
Lüllemäe

Lüllemäe on küla Valga maakonnas Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli küla Karula valla halduskeskus. Lüllemäe on olnud ka ajaloolise Võrumaa Karula kihelkonna keskus. Külas asub Karula Maarja kirik. Esimene kirik ehitati külla 1318. aastal, kuid see hävis Teises maailmasõjas 1944. aastal ja jäi varemetesse. 1997. aastal valmis vanade kirikumüüride kõrvale kirikumõisa aita ehitatud uus kirik. Lüllemäel on ka neli ajaloolist surnuaeda. Lüllemäel on Lüllemäe Põhikool, raamatukogu, Lüllemäe pood ja restoran Kolm Sõsarat. Karula Vabadussõja mälestussammas Köstrijärv Lüllemäe kalmistu Lüllemäe vana kalmistu Lüllemäe raamatukogu Lüllemäe sanglepp Vaade Lüllemäele ja Köstrijärvele Rebasemõisa vaatetornist Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Ajaloopärand. Karula rahvuspargi koduleht. Vaadatud 9.06.2010 "Lugu". Kolm Sõsarat. Britt Rosen (13. juuni 2020). "Kolme Sõsara Hõrgutiste uus tulemine Lüllemäel". Postimees. Postimees Grupp. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuni 2020.
Kaagjärve

Kaagjärve on küla Valgamaal Valga vallas. Asub Valgast 5 km idas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas. Küla põhjapiiri märgib Valga–Koidula raudteelõik, kus asus kuni 2001. aastani ka Kaagjärve küla piirile jäänud Ratsimäe raudteepeatus. Kaagjärve mõisas tegutses kuni 2007. aastani Kaagjärve Lasteaed-Algkool. Kaagjärve-Alamõisa vabrikuhoone Kaagjärve-Alamõisa rehi-kuivati Kaagjärve raamatukogu Kaagjärve vald (1939) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kinga Göncz

Kinga Göncz (sündinud 8. novembril 1947 Budapestis) on Ungari psühhiaater ja poliitik, Ungari välisminister 2006–2009. Ta on endise Ungari presidendi Árpád Gönczi tütar. Ta kandideeris 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Ungari Sotsialistliku Partei esinumbrina ja osutus valituks. Ungari välisminister arutas riigikogu liikmetega Lissaboni lepingut
Wilhelm I (täpsustus)

Wilhelm I ja Wilhelmi nimelisi valitsejaid on olnud mitu: Wilhelm I oli Preisimaa kuningas 1861–1888 ja Saksa keiser 1871–1888 Wilhelm I oli Württembergi kuningas 1816–1864 Wilhelm I oli Baieri hertsog Wilhelm I oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog, Braunschweigi vürst 1279–1292 Wilhelm I oli Hesseni maakrahv Wilhelm I oli Hessen-Kasseli kuurvürst Wilhelm I oli Nassau hertsog Wilhelm I oli Meißeni markkrahv Wilhelm I oli Bergi krahv Wilhelm I oli Katzenelnbogeni krahv Wilhelm I oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog, Wolfenbütteli vürst 1428–1432 ja 1473–1482 Wilhelm I (Braunschweig-Grubenhagen) Wilhelm oli Austria hertsog Wilhelm oli Braunschweigi hertsog Wilhelm oli Hohenzollern-Sigmaringeni vürst Wilhelm zu Wied oli Albaania vürst Wilhelm oli Baden-Badeni markkrahv Wilhelm oli Schaumburg-Lippe krahv Wilhelm von Hohenzollern oli Riia peapiiskop Wilhelm von Gennep oli Kölni peapiiskop Wilhelm oli Mainzi peapiiskop Wilhelm oli Münsteri piiskopregent Guillaume I Guglielmo I William I (täpsustus) Wilhelm II (täpsustus) Wilhelm III Wilhelm IV Wilhelm V Wilhelm VI
Parteivastane grupp

Molotovi, Malenkovi, Kaganovitši ja nendega liitunud Šepilovi parteivastaseks grupiks nimetati Nõukogude ametlikus ajakirjanduses Vjatšeslav Molotovi, Georgi Malenkovi, Lazar Kaganovitšit ja teisi parteitegelasi, kes püüdsid juunis 1957 võtta Nikita Hruštšovi maha NLKP KK I sekretäri ametikohalt. Väheste eranditega olid grupi liikmed vanad Stalini vanad kaasvõitlejad, kelle mõju hakkas pärast NLKP XX kongressi märgatavalt vähenema. Dmitri Šepilov toetas gruppi, öeldes välja isiklikud pretensioonid Hruštšovile. Kuigi grupis osales rohkem inimesi, koondas NLKP KK pleenumi avanud Georgi Žukov kriitika neljale mehele ning nende Stalini-aegsetele kuritegudele, et ülejäänud Hruštšovi poole üle meelitada (Šepilov ei osalenud repressioonides, kuid Hruštšov, kes pidas teda enda poolt edutatuks, tahtis teda reetmise eest karistada). Juunis 1957 toimunud pleenumi tulemusena arvati grupi liikmed NLKP Keskkomiteest välja. Aastal 1962 heideti nad parteist välja. Gruppi kuulusid ka Kliment Vorošilov, Nikolai Bulganin, Mihhail Pervuhhin ja Maksim Saburov, kes esialgu pääsesid kergemalt. Vorošilov jäi 1960. aastani NSVL Ülemnõukogu Presiidiumi esimeheks, Bulganin jäi 1958. aastani NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimeheks, Pervuhhin arvati NLKP KK Presiidiumi liikmeks (kuigi ta faktiliselt selle istungitel enam ei osalenud), Saburov alandati tavaliseks Keskkomitee liikmeks. Edaspidi neid siiski karistati, näiteks Bulganin jäeti ilma Nõukogude Liidu marssali auastmest. NLKP Keskkomitee määrus parteivastase grupi kohta (vene keeles)