laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Toosikõnnu

Toosikõnnu oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Käru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jõeküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõekülaga. Küla nime lähteks on talupoegade nimed: 1683 Tosikonna Johans, 1684 Tosi Kanna Johans, 1724 Tossikand Jahn, Tossikand Michel (talupojad Vändra kihelkonnas). 19. sajandil eksisteeris Toosikõnnu karjamõis. 1920. aastatel moodustati karjamõisa alale Toosikõnnu küla. Marja Kallasmaa: artikkel "Toosikõnnu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Rumbi

Rumbi oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kädva mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lungu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lungu külaga. 1796 on esimest korda mainitud nime Rumpi, seejärel 1871 Rumbi. Marja Kallasmaa: artikkel "Rumbi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Rõkalu

Rõkalu oli küla Harjumaal, ajalooliselt Raikküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Loe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Loe külaga. Rõkalu kujunes külaks 19. sajandil. Peeter Päll: artikkel "Rõkalu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Seli-Metsküla

Seli-Metsküla oli küla Harjumaal, ajalooliselt Seli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Äherdi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Äherdi külaga. Külast on teateid alates 19. sajandi lõpust. Peeter Päll: artikkel "Äherdi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Sikeldi-Nõmme

Sikeldi-Nõmme oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Tõrma küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lipstu külaga. Peeter Päll: artikkel "Tõrma2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Sobli

Sobli oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kelba mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kelba küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kelba külaga. 1586 on esimest korda mainitud nime Solwy, seejärel 1725 Sobbli Jurgen. Peeter Päll: artikkel "Kelba" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Umbru

Umbru oli küla Harjumaal, ajalooliselt Järlepa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jaluse ja Järlepa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jaluse ja Järlepa külaga. 1662 moodustati Angerja mõisast eraldatud alast Umbru mõis. 1920. aastatel moodustati endistest mõisa aladest Umbru asundus. Umbru mõis Peeter Päll: artikkel "Umbru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vallastu

Vallastu oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Lelle mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Koogiste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Koogiste külaga. Vallastu on küla staatuses alates 1922. Marja Kallasmaa: artikkel "Vallastu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Zizinho

Thomaz Soares da Silva (tuntud enam nime Zizinho all; 14. september 1922 Niterói – 7. veebruar 2002) oli Brasiilia jalgpallur, ründav poolkaitsja. Klubikarjääri esimene pool möödus tal Flamengos. Aastatel 1942, 1943 ja 1944 võitis ta Rio de Janeiro osariigi meistrivõistlused Campeonato Carioca, mis oli sel ajal kõige tähtsamad võistlused, sest üleriigilisi meistrivõistlusi veel ei peetud. Pärast seda mängis ta aastatel 1951–1957 Bangus. 1957. aastal siirdus ta São Paulosse, millega tuli kohe esimesel hooajal São Paulo osariigi meistrivõistluste Campeonato Paulista võitjaks. Brasiiliat esindas Zizinho koondises aastatel 1942–1957 kokku 53 mängus ja lõi neis 30 väravat. 1950. aasta maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus lõi ta värava Jugoslaavia vastu ning finaalseeria teises mängus Hispaania vastu. Otsustavas mängus jäädi alla aga Uruguayle tulemusega 1:2. Zizinho valiti turniiri sümboolsesse koosseisu ja ühtlasi turniiri parimaks mängijaks. Lõuna-Ameerika meistrivõistlustel osales ta Brasiilia koondisega aastatel 1942, 1945, 1946, 1949, 1953 ja 1957. Ainsal korral õnnestus meistriks tulla 1949. aastal. Sel turniiril lõi Zizinho kokku kuus väravat. Zizinho oli tuntud suurepäraste mänguoskuste, sealhulgas triblingu, söödutäpsuse ja täpsete karistuslöökide poolest. Pärast mängijakarjääri lõppu tegutses ta treenerina. Ta oli aastatel 1960, 1965–1966 ja 1980 Bangu peatreener ning aastatel 1967 ja 1972 Vasco da Gama peatreener. IFFHS valis Zizinho 20. sajandi Lõuna-Ameerika parimate jalgpallurite seas kümnendaks ja Brasiilia jalgpallurite seas neljandale kohale. Samuti on ta võetud Brasiilia jalgpalli kuulsuste halli liikmeks. https://web.archive.org/web/20131007212514/http://www.rsssf.com/miscellaneous/iffhs-century.html
Ensisheim

Ensisheim on vald Ida-Prantsusmaal Haut-Rhini departemangus. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Moulins-le-Carbonnel

Moulins-le-Carbonnel on vald Prantsusmaa lääneosas Pays de la Loire'i piirkonnas Sarthe'i departemangus. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Donald Dewar

Donald Campbell Dewar (21. august 1937 Glasgow – 11. oktoober 2000 Edinburgh) oli esimene Šotimaa peaminister 1999. aastast kuni tema surmani 2000. aastal. Pärast esimese Šoti parlamendi asutamist 1999. aastal oli ta esimene isik, kes pidas peaministri ametikohta.
Saint-Genès-de-Castillon

Saint-Genès-de-Castillon on vald Prantsusmaa edelaosas Nouvelle-Aquitaine'i piirkonnas Gironde'i departemangus. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Joseph Medill

Joseph Medill (6. aprill 1823 – 16. märts 1899) oli Kanada-Ameerika ajalehetoimetaja ja poliitik, kes oli 1871.–1873. aastal Chicago linnapea. Ta lahkus linnapea ametist, kuna läks tuurile Euroopasse. Medill sündis 6. aprillil 1823. aastal Saint Johnis New Brunswickis. Ta ei abiellunud kunagi, kuid tal oli kaks last. Medill suri 16. märtsil 1899 San Antonios Texases 75-aastaselt.
Stratfordi festival

Stratfordi festival, mida varem nimetati Stratfordi Shakespeare'i festivaliks, on iga-aastane teatrifestival, mis toimub Stratfordis Ontario provintsis Kanadas. Festival toimub aprillist kuni oktoobrini.
Alexandra Stan

Alexandra Ioana Stan (tuntud kui Alexandra Stan; sündinud 10. juunil 1989 Constanțas) on rumeenia laulja ja laulukirjutaja. 2011. aastal tegi ülemaailmse läbimurde tema samal aastal ilmunud hittsingel "Mr. Saxobeat". Stan on teinud koostööd rumeenia tantsumuusikaartisti Inna -ja ameerika päritolu räppari Daddy Yankeega. 2014. aastast on Alexandra Stan suhtes rumeenia päritolu sportlase Bogdan Stăruialăga. 2017. septembris tunnistas Stan, et tal oli enda nooruspõlves post-traumaatiline stressihäire ja enesehinnangut puudutavad probleemid, mis oli tingitud tema klassikaaslaste kiusamisest. Ühtlasi ütles ta, et tal on minevikus olnud mitu lesbi kogemust.
NLA

NLA on Suurbritannias tegutsev eraomanduses autoriõiguse kollektiiv, kes seisab hea oma liikmete autoriõiguste kaitse eest. 1996. aastal asutatud ühingu liikmeks on kaheksa Ühendkuningriigi meediaväljaandjat, kes on ühtlasi ühingu võrdsed osanikud: Associated Newspapers Financial Times Guardian Media Group Independent News & Media Northern and Shell News International Daily Telegraph Trinity Mirror NLA veebisait
Melihhovo

Melihhovo on küla Venemaal Moskva oblasti Tšehhovi rajooni Barantsevo külanõukogus. Küla asub merepinnast 184 meetri kõrgusel, rajoonikeskusest Tšehhovist 16 kilomeetrit kagus. Külas asub Melihhovo mõis, kus elas Anton Tšehhov. Tänapäeval asub sealses häärberis Tšehhovi majamuuseum. Sealne Kristuse Sünni kirik ehitati aastal 1756 ja põles maha aastal 1995. Kirik taastati aastal 1999; selsamal aastal valmis vana kiriku kõrval asuv uus, talvel kasutamiseks mõeldud kirik. Численность сельского населения и его размещение на территории Московской области (итоги Всероссийской переписи населения 2010 года). Том III Территориальный орган Федеральной службы государственной статистики по Московской области (2013). Мелихово (село). Фото-планета. Церковь Рождества Христова в Мелихово. Храмы России. Церковь Воздвижения Честного Креста Господня в Мелихово Храмы России. Küla kaardil
Vinguta

Vinguta oli küla Läänemaal, ajalooliselt Luiste-Loodna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Loodna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Loodna külaga. 1497 on esimest korda mainitud nime Vynguta, seejärel 1586 Wingata (küla), 1798 Wingota. Marja Kallasmaa: artikkel "Vinguta" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ööre

Ööre oli küla Harjumaal, ajalooliselt Ohekatku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hiie küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hiie külaga. Küla tekkis hiljemalt 18. sajandil. Peeter Päll: artikkel "Ööre" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Antsi

Antsi oli küla Saaremaal. Küla jääb tänapäeval Leedri küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Leedri külaga. Külast on teateid alates 1945.[viide?] Marja Kallasmaa: artikkel "Leedri" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kajamasin

Kajamasin on seade kajaefekti tekitamiseks. Algul ehitati kajamasinaid lahtise lindiga (lindipoolidega) magnetofonide baasil. Hiljem hakati kasutama analoogmäluelemente ja seejärel digitaalseid kajaseadmeid. Kajamasina parameetrite valikuga on võimalik saavutada ruumi reverberatsioonile ehk järelkajaga sarnanev efekt.
Albert Thomson

Albert Thomson (pseudonüüm Obadus; 18. september 1873 Türi-Alliku – 24. juuni 1901 Paide) oli eesti graafik, karikaturist ja maalikunstnik. Ta sündis Järvamaal Türi-Alliku aedniku perekonnas ja sai alghariduse Türi algkoolis. Seejärel õppis ja töötas ta Tallinnas maalrisellina. Elas Paides aastatel 1896–1901 ja oli "Ühenduse" seltsi dekoratsioonide maalija. Maalimist õppis 1897–1898 Riias G. von Roseni juures, lühikest aega õppis veel Düsseldorfis, Hamburgis ja 1899–1900 Düsseldorfis, Hamburgis ja Berliinis ja seejärel veel Riias. Vahepeal Paides olles asutas ta karskuskuratooriumi joonistuskursused. Tema õhulisi maastikumaale ja joonistusi ilmus aastatel 1903–1904 ajakirjas Linda. Pärast kunstniku surma ilmus tema karikatuure ajalehes Meie Mats (1902) ja Nalja Liisa (1904). Maaliit : Eesti Maarahva Liidu häälekandja, nr. 24, 27 mai 1918 Kaunis Kodu, 1937, nr 3 - J. Pert, Ühest andekast, tundmatust, noorelt surnud eesti kunstnikust TÜ Fakt Sõna Pilt 1964 R. Loodus EESTI KARIKATUURI TEKKIMINE JA ARENG XIX SAJANDI TEISEL POOLEL JA XX SAJANDI ALGUSES (lk 25)
Ihumetsa

Ihumetsa (ka Aruküla) oli küla Saaremaal, ajalooliselt Audla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ridala küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pöide kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ridala külaga. Alates 1930. aastatest nimetati küla Arukülaks. Marja Kallasmaa: artikkel "Ridala2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lasnama

Lasnama oli küla Saaremaal, ajalooliselt Pihtla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pihtla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Püha kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pihtla külaga. Küla nime lähteks on talupoja lisanimi (1738 Lasnama Töns). Marja Kallasmaa: artikkel "Pihtla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Mullutu-Parila

Mullutu-Parila oli küla Saaremaal, ajalooliselt Mullutu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mullutu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kaarma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mullutu külaga. Küla rajati 1920. aastatel endisele mõisa alale asunduskülana. Marja Kallasmaa: artikkel "Mullutu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Olgaküla

Olgaküla oli küla Saaremaal, ajalooliselt Leisi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Leisi asula alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Leisi asulaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Ольгино). Marja Kallasmaa: artikkel "Olgaküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ollamäe

Ollamäe oli küla Saaremaal, ajalooliselt Audla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Käo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pöide kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Audla külaga. Ollamäe on küla staatuses alates 1922. Enne seda eksisteeris sel alal Ollamäe karjamõis. Marja Kallasmaa: artikkel "Ollamäe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ure-Lilbi

Ure-Lilbi oli küla Saaremaal. Küla jääb tänapäeval Valjala-Kogula küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Valjala-Kogula külaga. Külast on teateid alates 1945 (Urelilbi). Marja Kallasmaa: artikkel "Valjala-Kogula" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Eklektitsism

Eklektitsism (kr eklektikos 'väljavaliv') ehk eklektika on filosoofias, usulistes õpetustes, kunstis jm rakendatav erinevate vaadete, tõekspidamiste ja hinnangute ning stiilide ja laadide ühendamine. Tavaliselt mõeldakse eklektitsismi all erinevate vaadete, tõekspidamiste jne. sellist ühendamist, mis pole piisavalt põhimõttekindel, sisaldades ilmseid vasturääkivusi, kokkusobimatust. TEA entsüklopeedia 6. köide, 2011. Filosoofilisest eklektitsismist TÜ õppematerjalis
Hõbeniku

Hõbeniku oli küla Saaremaal, ajalooliselt Pihtla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pihtla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Püha kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pihtla külaga. Küla nime lähteks on talupoja lisanimi (1645 Höbbonike Hannuß), 1798 mainitakse nime Ebbenek. Marja Kallasmaa: artikkel "Pihtla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Aravuste

Aravuste oli küla Tartumaal, ajalooliselt Pilka mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pilka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pilka külaga. 1558 on esimest korda mainitud nime Arras, seejärel 1582 Arrowas. Enn Ernits: artikkel "Pilka" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Engevere

Engevere oli küla Tartumaal, ajalooliselt Haava mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Haava küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Haava külaga. 1582 on esimest korda mainitud nime Engiewer. Enn Ernits: artikkel "Haava1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Hallivariku

Hallivariku (aastani 1939 Kitseküla) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Unipiha mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kullaga küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kambja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kullaga külaga. Enn Ernits: artikkel "Kullaga" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Hundiluha

Hundiluha oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Matjama küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Matjama külaga. Külast on teateid alates 1945. Peeter Päll: artikkel "Matjama" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Iidlase

Iidlase (kirjakeeles varem ka Idlase) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Vara mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sookalduse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sookalduse külaga. Küla nime lähteks on arvatavasti talupoegade lisanimed: 1731 Hedlasse Andres, 1744 Ihlasse Jaan, 1758 Hidlasse Jaan; 1811 mainitakse nime Idlasse. Peeter Päll: artikkel "Iidlase" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jansu

Jansu oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Pilka küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pilka külaga. Külast on teateid alates 1945. Enn Ernits: artikkel "Jansu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kaara

Kaara oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Ervu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rannu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ervu külaga. Kaara on küla staatuses alates umbes 1939. Varem oli sel alal Kaara karjamõis. Enn Ernits: artikkel "Kaara" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kerkaküla

Kerkaküla (ka Kirbu) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Raadi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tila külaga. Enn Ernits: artikkel "Tila" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Argentiina dogi

Argentiina dogi aretati 1920. aastal. Tõu aluseks võeti Cordoba võitluskoer – valge mastifitüüpi koer, keda kasutati härja- ja koeravõitlustel. Argentiina dogi on hea jahipartner, ustav koduvalvur ja tema hoolde saab ka lapsi jätta. Uue koeratõuna tunnistati 1973. aastal. "DOGO ARGENTINO" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 25.08.2017.
Korbi

Korbi (varasema nimega Karbi) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kükitaja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. 1920.-1930. aastatel kandis küla nime Karbi. Ta asus Saarde ja Tordi küla vahel. Tänapäeval on kõik need kolm küla Kükitaja külaga ühendatud. Enn Ernits: artikkel "Kükitaja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kõlluste

Kõlluste oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kärkna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võibla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Äksi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võibla külaga. Hiljemalt 18. sajandil oli see küla (näiteks 1783 manitakse fraasi Das Köllistsche Dorff & Felder). Peeter Päll: artikkel "Kõlluste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kõrvesilla

Kõrvesilla oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kastre mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võõpste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võõpste külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Кервесилла).[viide?] Marje Joalaid: artikkel "Võõpste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kägari

Kägari oli küla Tartumaal, ajalooliselt Mäksa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tigase küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tigase külaga. Külast on teateid alates 1627 (Haeggara kull). Marje Joalaid: artikkel "Tigase" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kärgandi

Kärgandi oli küla Tartumaal, ajalooliselt Luunja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Selgise küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Selgise külaga. Küla nime lähteks võib olla talupoja lisanimi (1721 Kerkande Jaan); 1798 mainitakse nime Kergendo. Peeter Päll: artikkel "Kärgandi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lobjaku

Lobjaku oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Valguta küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Valguta külaga. Külast on teateid alates 1970. Mariko Faster: artikkel "Valguta" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lüüsa

Lüüsa oli küla Tartumaal, ajalooliselt Taabri mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tammistu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tammistu külaga. 1584 on esimest korda mainitud nime Liozo, seejärel 1585 Liuzo, ? 1638 Listkylle, umbes 1900 Люзи (talu), 1923 Lüüsa nurk, 1925 Metsküla. Enn Ernits: artikkel "Lüüsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Mets-Torila

Mets-Torila oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kokora mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Torila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kodavere kihelkonda. 1977 liideti Mets-Torila, Suur-Torila ja Väike-Torila küla kokku ja moodustati uus küla: Torila. Peeter Päll: artikkel "Torila" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Mudsi

Mudsi oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kõduküla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõduküla külaga. Enn Ernits: artikkel "Kõduküla2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lõtkuga ist

Lõtkuga ist on ist, mida kasutatakse liikuvate liidete moodustamiseks. Liite temperatuur ei tohi palju erineda koostamistemperatuurist ning liidetavad detailid peavad olema enam-vähem võrdse joonpaisumisteguriga materjalist. Liite pikkuse ja läbimõõdu suhe võetakse 1...2. Minimaalne lõtk liikuvates liidetes on ligikaudu 0,07...0,5% liite nimimõõtmest. Töötemperatuur, liikumise iseloom (pöörlev- või teljesuunaline), pöörlemiskiirus, suhe l/d, töö kestus, tugede arv jm. määravad määrdekihi paksuse ava ja võlli vahel, järelikult ka vajaliku lõtku suuruse. Teljesuunalisel liikumisel võetakse lõtk suurem kui pöörleval liikumisel.
Kildpolügoon

Kildpolügoon (kõnekeeles ka kiilud või siilud; inglise k. sliver polygon või spurious polygon) on kahe sarnase polügooni kombineerimisel tekkiv pikk ja kitsas polügoon, mis on olemuselt GIS-i tehniline viga ja mitte reaalsuses olemasolev ala. Kildpolügooni iseloomustab pikk killukujuline polügoonikujutis, mis tekib, kui kaks eri kihtides maatükki, millel on sama piirjoon, pannakse kokku. Üldjuhul tekib see veepiiride ja/või eri maatüüpide piiride määramisel. http://www.geo.ut.ee/gis2000/terminid.html "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2018. Vaadatud 25. aprillil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Rautalanka

Rautalanka (soome keeles rautalankamusiikki) on soomekeelne nimetus 1960. aastate instrumentaalmuusikale, mida esitatakse tavaliselt nelja mängija poolt kolmel elektrikitarril, milleks on soolo-, saate- ja basskitarr, ning trummikomplekti abil. Kuid kasutati ka teisi pille ja laulu. Nimetus "rautalankamusiikki" tuleneb sellest, et elektrikitarri puhul on kasutusel teraskeeled. Termin on kasutusel ainult Soomes, Rootsis ja Norras. Ingliskeelses maailmas on kasutusel mõiste instrumentaalne rokk (instrumental rock), ja täpsustamiseks viidatakse kas The Shadowsi, The Venturesi või teiste sarnaste ansamblite muusikale. Esimene rautalanka-ansambel Soomes oli ilmselt sessioonikoosseisuna tegutsenud Guitar Strangers. Tuntumad rautalanka-ansamblid olid Strangers, Sounds, Scaffolds, Islanders, Esquires ja veel mõned heliplaatide väljaandmiseni jõudnud ansamblid.
Bullmastif

Bullmastif on suurekasvuline tömbi koonuga koeratõug. Bullmastif aretati 19. sajandi Inglismaal inglise mastifist ja inglise buldogist. Aretustöö eesmärk oli saada valvekoer, kes kaitseks jahipidamiseks kasutatavaid kinnistuid röövpüüdjate eest. Puhtaverelise tõuna tunnustati seda 1924. aastal.
Orelpunkt

Orelpunkt on heliteose esitamisel pikemat aega kõlav heli, samas kui teose meloodia ja harmoonia muutuvad. Klaveril võimaldab noote valikuliselt kõlama jätta sostenuto-pedaal. Jerzy Habela. Muusika sõnastik. Tallinn: Eesti Raamat, 1972
Nudi

Nudi (varasema nimega Uusküla) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Särgla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Särgla külaga. Külast on teateid alates 1930 (Uusküla). Hiljemalt 1970 on küla nimetatud Nudi külaks. Peeter Päll: artikkel "Särgla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pombre

Pombre oli küla Tartumaal, ajalooliselt Suure-Konguta mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pööritsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Puhja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pööritsa külaga. 19. sajandi lõpu paiku eksisteeris Pombre karjamõis (saksa keeles Pommern, umbes 1900 on mainitud Помбре). 1922 rajati endistest karjamõisa aladest asundus, mis alates umbes 1939 muudeti külaks. Enn Ernits: artikkel "Pombre" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Postova

Postova oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Selgise küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Selgise külaga. Küla on nime saanud 1839 mainitud Postwa talu järgi. Peeter Päll: artikkel "Selgise" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ränna

Ränna oli küla Tartumaal, ajalooliselt Tähtvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Räni küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Räni külaga. Ajalooliselt asus Ränna alal mõis, näiteks 1418 mainitakse mõisat Rennemoyse. Mõisa omanik oli Odert Renne. Omaniku nime järgi on nimetatud ka hilisem Ränna küla. Küla on esimest korda mainitud 1626 (Renna kuella). Enn Ernits: artikkel "Ränna" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.