laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kazliškise vald

Kazliškise vald (leedu keeles Kazliškio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Rokiškise rajoonis. Vald piirneb sama rajooni Rokiškise, Panemunėlise ja Pandėlysi valla ning Kupiškise rajooni Skapiškise vallaga. Valla pindala on 123 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 659 inimest. Valla keskus on Kazliškise küla. Vallamaja asub aadressil Paliepio g. 13. Vallavanem on Algirdas Kulys. Lisaks küladele on vallas ka paar huutorit. [http://www.rokiskis.lt/lt/seniunijos/kazliskio-seniunija/kontaktai_4872.html Rokiškio rajono savivaldybė, vaadatud 14.02.2017. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 14.02.2017. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 14.02.2017.
Konditsioneer

Konditsioneer on seade õhu töötlemiseks (konditsioneerimiseks) ruumides, sõidukites, tootmishoonetes sobiva sisekliima tagamiseks. Konditsioneer võimaldab vajaduse korral õhku soojendada, jahutada, tolmust puhastada, niisutada, kuivatada, desodoreerida või odoreerida ning ioniseerida. Õhu soojendamiseks ja jahutamiseks kasutatakse kalorifeere, mida varustatakse sooja kütteveega soojussõlmest, jahutamiseks on võimalik kasutada jahutusjaamast või kohalikust külmamasinast saadud külma vett. Õhu kuivatamiseks jahutatakse see allapoole kastepunkti temperatuuri, nii et liigne õhuniiskus kondenseerub jahuti pinnal ja voolab veena minema. Normaalse temperatuuri tagamiseks järgneb sellele õhu soojendamine või soojenemine ruumis, olenevalt välis- ja siseõhu parameetritest. Valides sobiva jahutustemperatuuri, saame soovitud niiskusega õhu seda niisutamata. Õhu niisutamiseks kuivas kliimas piserdatakse õhuvoolu vett või veeauru. Konditsioneerimisel kasutatakse energia kokkuhoiu eesmärgil soojusvahetit, mis soojendab sisenevat õhku väljuva õhu soojuse arvel. Soojusvahetit saab kasutada ka õhu jahutusenergia kokkuhoiuks kuuma siseneva õhu jahutamisel. Õhku puhastatakse tekstiil-, paber- või õlifiltritega. Eristatakse koht- ja tsentraalseid konditsioneere. Kohtkonditsioneerid mis asuvad ruumis (sõidukis) võivad olla autonoomsed või mitteautonoomsed. Tsentraalsed konditsioneerid teenindavad üht suurt või mitut väiksemat ruumi ja asuvad ruumidest väljaspool, need on ühendatud tsentraalse soojus- ja külmaallikaga. Soojustagasti Liiske, Matti. Sisekliima, Tartu: Eesti Põllumajandusülikooli kirjastus, 2002. 188 lk. "Konditsioneerimine", Eesti Nõukogude Entsüklopeedia, 4. kd, Tallinn: Kirjastus Valgus 1989. 689 lk
Hammasrihm

Hammasrihm on mittelibisev mehaaniline veorihm. See on valmistatud painduvast rihmast, mille sisepoolele on paigaldatud hambad. Ta jookseb üle sobivate hammasrataste või ketirataste. Kui hammasrihm on korrektselt pingutatud, ei ole tal libisemist. Teda kasutatakse sageli liikumise üleviimisel, kui vajalik on korrektne ajastus. Tihti kasutatakse hammasrihma kettide ja hammasrataste asemel, kuna hammasrihm ei tekita nii valju heli ega vaja libestit. Hammasrihmu kasutatakse laialdaselt mehaanilistes seadmetes, sealhulgas õmblusmasinad, koopiamasinad ja paljud muud. Üks suurimaid kasutusvaldkondi hammasrihmadel on automootoris, kus ta käitab nukkvõlli. Kuna hammasrihm suudab üle kanda rohkem jõudu kui hõõrdülekande rihmad, kasutatakse neid ka suurte jõulistes käigukastides. Hammasrihmad on valmistatud painduvast polümeerist, mille keskel on tugevdatud riie. Algselt oli selleks kumm, mille keskel oli looduslik tekstiil, kuid materjaliteaduse arengul on olnud märkimisväärne mõju hammasrihmade kestvusele. See hõlmas ka üleminekut looduslikust kummist tehislikule kummile ja polüuretaanile, samuti kasutatakse nailonit, kevlarit ning muid aramiidseid kiude ning süsinikkiude nende tugevdamisel. Hammasrihmal on kaks purunemisviisi, üks on järkjärguline ning sellest hullem on katastroofiline kahjustus. Mõlemad rihma kahjustamisviisid võivad aja jooksul viia rihma täieliku purunemisele. Järkjärguline purunemisviis tähendab rihmal oleva hamba äratulemist. Rihm küll töötab edasi, kuid rihma kiirus väheneb. Katastroofiline purunemine tähendab, kui rihm hakkab narmendama, kiud ei püsi enam nii hästi koos, muutub jäigaks ning rabedaks, materjali haprus kasvab. Põhjus võib tuleneda pikast tööeast, kuid see võib ka tulla vöö väärkohtlemisest, sageli rihma esmapaigaldamisel. Sagedane nähtus on rihma paigaldamisel on selle pingutamine vale suunaga või väga kitsast kohast, mis põhjustab väga väikse nurga. Teine rihma kahjustamise põhjus on saastumine näiteks õli või muu vedelikuga, mille tulemusena rihma servad muutuvad avatuks, hakkavad kiud eralduma ning nende vastupidavus ja tugevus väheneb. Huco tööriistad ja rihmad. US patent 5807194. Sünkroonsus rihmadel. Bede BD-5.
Lolli kraav

Lolli kraav on kraav Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Päidre külas, Päidre oja parempoolne lisajõgi. Kraav on 1,8 km pikk ja suubub paremalt poolt Päidre ojasse. Kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Lolli kraav Eesti looduse infosüsteemis Lolli kraav keskkonnaportaalis Lolli kraav Eesti looduse infosüsteemis Lolli kraav keskkonnaportaalis
Melania Trump

Melania Trump (sünninimega Melanija Knavs [mɛːˈlanija ˈknaːws], saksapäraselt Melania Knauss; sündinud 26. aprillil 1970 Novo mestos Jugoslaavias (tänapäeval Sloveenia)) on endine Ameerika Ühendriikide esileedi. Sloveeni päritolu modell on abielus ärimehe ja USA 45. presidendi Donald Trumpiga. Naine sai USA kodakondsuse 2006. aastal. Ta oli esimene Ameerika Ühendriikide esileedi, kes pole USAs sündinud, ja esimene, kellele inglise keel on võõrkeel.
66 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 69 eKr | 68 eKr | 67 eKr | 66 eKr | 65 eKr | 64 eKr | 63 eKr | ► | ►► 66. aasta eKr Vana-Rooma konsuliteks olid Manius Aemilius Lepidus ja Lucius Volcatius Tullus. ... Licinius Macer, Vana-Rooma ajaloolane
67 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 70 eKr | 69 eKr | 68 eKr | 67 eKr | 66 eKr | 65 eKr | 64 eKr | ► | ►► 67. aasta eKr Vana-Rooma konsuliteks olid Cuintus Calpurnius Piso ja Manius Acilius Glabrio. Pompeius võitles edukalt piraatidega Vahemerel. ... Salome Alexandra, Juudamaa kuninganna
68 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 71 eKr | 70 eKr | 69 eKr | 68 eKr | 67 eKr | 66 eKr | 65 eKr | ► | ►► 68. aasta eKr Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Caecilius Metellus ja Quintus Marcius Rex. ... Cornelia, Caesari naine
69 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 72 eKr | 71 eKr | 70 eKr | 69 eKr | 68 eKr | 67 eKr | 66 eKr | ► | ►► 69. aasta eKr Vana-Rooma konsuliteks olid Quintus Hortensius Hortalus ja Quintus Caecilius Metellus (Creticus). Kleopatra VII, Egiptuse valitseja ...
Amoral

Amoral oli Soome rokkansambel, mis asutati 1997. Ansambel lõpetas tegevuse 2017. Ben Varon Ari Koivunen Juhana Karlsson Pekka Johansson Masi Hukari Wound Creations (2004) Decrowning (2005) Reptile Ride (2007) Show Your Colors (2009) Beneath (2011) Fallen Leaves & Dead Sparrows (2014) In Sequence (2016) "Leave Your Dead Behind" (2007) "Year of the Suckerpunch" (2009) "Gave Up Easy" (2009) "Same Difference" (2011) "Silhouette" (2011) "If Not Here, Where?" (2013) "No Familiar Faces" (2014) "Rude Awakening" (2015) "The Next One To Go" (2016)
Sonata Arctica

Sonata Arctica on Soome rokkansambel, mis asutati 1996. Tony Kakko Henrik Klingenberg Marko Paasikoski Tommy Portimo Elias Viljanen Ecliptica (1999) Silence (2001) Winterheart's Guild (2003) Reckoning Night (2004) Unia (2007) The Days of Grays (2009) Stones Grow Her Name (2012) Pariah’s Child (2014) Ecliptica – Revisited: 15th Anniversary Edition (2014) The Ninth Hour (2016) Talviyö (2019) Acoustic Adventures – Volume One (2022) Acoustic Adventures – Volume Two (2022) Clear Cold Beyond (2024)
Stratovarius

Stratovarius on Soome power metal'i ansambel, mis asutati 1984. Timo Kotipelto Jens Johansson Lauri Porra Matias Kupiainen Rolf Pilve Fright Night (1989) II (1992) Twilight Time (1992) Dreamspace (1994) Fourth Dimension (1995) Episode (1996) Visions (1997) Destiny (1998) Infinite (2000) Intermission (2001) Elements Pt. 1 (2003) Elements Pt. 2 (2003) Stratovarius (2005) Polaris (2009) Elysium (2011) Nemesis (2013) Eternal (2015) Survive (2022)
Sturm und Drang (ansambel)

Sturm und Drang on Soome rokkansambel, mis asutati 2004 ja läks laiali 2014. Viimane koosseis André Linman – vokaal, kitarr (2004–2014) Calle Fahllund – trummid, taustavokaal (2004–2014) Jesper Welroos – süntesaator (2004–2014) Joel Wendlin – basskitarr, taustavokaal (2010–2014) Jani Kuoppamaa – kitarr (2011–2014) Endised liikmed Henrik Kurkiala – basskitarr, taustavokaal (2004–2010) Alexander Ivars – kitarr, taustavokaal (2004–2011) Learning to Rock (2007) Rock 'n Roll Children (2008) Graduation Day (2012)
Biên Hòa

Biên Hòa on linn Vietnamis, Đồng Nai provintsi keskus ja Vietnami suuruselt viies linn. See asub 30 km Hồ Chí Minhist idas. 2011. aasta seisuga elas seal umbes 800 000 inimest. Linna pindala on 268 km².
Adam Benzwi

Adam Benzwi (sündinud 1. veebruaril 1965 San Diegos California osariigis) on USA dirigent ja pianist. Benzwi on Berliini Kunstiülikooli (Universität der Künste Berlin) professor. Ta elab 1984. aastast Berliinis ning on Berliini Koomilise Ooperi (Komische Oper Berlin) dirigent ja mitme lavastuse muusikaline juht. On teinud koostööd selliste solistidega nagu Joyce DiDonato, Anne Sofie von Otter, Dagmar Manzel, Andrea Sawatzki, Walter Schmidinger, Ralf Wolter, Helmut Baumann, Gisela May, Angelika Milster, Désirée Nick, Angela Winkler, Judy Winter ja Daniela Ziegler. 1986 "Das Küssen macht so gut wie kein Geräusch" (Kleines Theater Berlin) 1988 "Linie 1" (Alte Oper Frankfurt) 1992 UFA-Revue Bombenstimmung (Theater des Westens) 1993 "Marlene - das Musical" (Theater am Kurfürstendamm) 1998 "Marlene" (Renaissance-Theater) 2000 "Bezauberndes Fräulein" (Theater am Kurfürstendamm) 2003 "Acht Frauen" (Renaissance-Theater) 2003 "Group" (Universität der Künste) 2004 "Kabaree" 2008 "Minu veetlev leedi" (Admiralspalast) 2012 "Savoy ball" (Komische Oper Berlin) 2015 "Eine Frau, die weiß, was sie will!" (Komische Oper Berlin) 2016 "Die Perlen der Cleopatra" (Komische Oper Berlin) 2019 Jacques Offenbach "Die Prinzessin von Trapezunt" (Theater Hildesheim) 2019 J.C.Bach "Zanaida" (Staatstheater Mainz) 2020 "Ich wollt’, ich wär’ ein Huhn!" (Komische Oper Berlin) 1993 "Marlene - das Musical" (Theater am Kurfürstendamm) 1994 "Blue Jeans" (Theater des Westens) 1995 "Hollywud, ick komme" 1998 "Daniela Ziegler singt Ralph Benatzky" 1998 "Marlene" (Renaissance Theater Berlin) 2000 "Land in Sicht" 2000 "Ohne dich macht das Leben überhaupt mehr Spaß" 2002 "Bezauberndes Fräulein" (Theater am Kurfürstendamm) 2011 "ich liebe dich, kann ich nicht sagen" 2018 "Dagmar Manzel: Porträt einer Anti-Diva". Režissöörid Maria Wischnewski ja Josephine Links 2016 „The Florence Foster Jenkins Story“. Režissöör Ralf Pleger (Cosme McMoon) 2015 „The Tchaikovsky Files – Confessions of a Composer“. Režissöör Ralf Pleger "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2017. Vaadatud 15. veebruaril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.komische-oper-berlin.de/spielplan/die-perlen-der-cleopatra/adam-benzwi/
Juupajoki vald

Juupajoki on vald Soomes Pirkanmaa maakonnas. Valla pindala on 274,95 km², millest maismaad on 258,5 km². Naabervallad on Jämsä, Mänttä-Vilppula linn, Orivesi linn ja Ruovesi. Vallas on kolm tiheasustusega piirkonda: Korkeakoski, Lyly ja Kopsamo. Population growth biggest in nearly 70 years Valla koduleht
Koit Rink

Koit Rink (varasem eesnimi Konrad; 5. oktoober 1902 Kabala raudteejaam, Kalvi vald, Virumaa – 29. september 1941 Tallinn), Eesti sõjaväelane (vanemleitnant). Kabala jaamaülema poeg, teenis Peipsi Laevastiku Divisjonis, arreteeriti 19. septembril 1941, hukati kommunismimeelsuses süüdistatuna valesüüdistuse alusel. Ohvitseride andmekogu
10

◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 10. aastad eKr | 0. aastad eKr | 0. aastad | 10. aastad | 20. aastad | 30. aastad | 40. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | ► | ►► 10. aasta pKr Illüüria jagati Pannooniaks ja Dalmaatsiaks. Peetrus, Jeesuse jünger Didymos Chalkenteros, kreeka õpetlane
Tahhümeeter

Tahhümeeter on geodeesia valdkonnas kasutatav elektrooniline/optiline mõõteriist. Tahhümeetriga on võimalik mõõta nii kaugust kui ka nurki. Kaugust mõõdetakse prisma või reflektorilt tagasipeegelduva laserikiirega. Kasutatakse mõõdistamiseks nii looduses kui ka ehitusplatsidel. Mõõtmisi on võimalik teha väga kiiresti; mõõtmised on väga täpsed; andmete lugemisel ja salvestamisel tekib vähe vigu; koordinaate arvutatakse väga kiiresti ja täpselt; mõõtmistulemused salvestuvad kohe tahhümeetri mällu. optiline sihik – tahhümeetri ülaosas keskel paiknev silindrilise kujuga sihik, vajalik tahhümeetri esialgseks suunamiseks objektile; kremaljeerkruvi – suur kummist ring tahhümeetri ülaosas teleskoobi küljes, vajalik teleskoobi fokuseerimiseks; vertikaalring/diopterring – väiksem kummist ring teleskoobi küljes, vajalik pikksilma niitristiku teravustamiseks; pikksilm – klaasist väike ring teleskoobi eesküljel diopterringi keskel; silindriline vesilood – näidiku ja tahhümeetri optika vahel asetsev numbritega piklik lood, vajalik tahhümeetri loodimiseks; vertikaalringi peenliigutuskruvi – vertikaalringi kinnituse ees asetsev ringjas nupp, vajalik teleskoobi täpseks vertikaalasendis (üles-alla) liigutamiseks; näidik – tahhümeetri allosas paiknev ekraani ja nuppudega agregaat, vajalik andmete sisestamiseks ja mõõdetud andmete vaatamiseks; horisontaalringi peenliigutuskruvi – tahhümeetri paremal küljel, näidikuga risti asetsev hoob, vajalik tahhümeetri asendi muutmiseks ja lukustamiseks; treeger – tahhümeetri kõige alumine osa, koosneb kolmest kõrgusi tellitavast kruvist ja kinnituskruvist, vajalik tahhümeetri kinnitamiseks statiivi külge. "tahhümeeter". Eesti Entsüklopeedia. Eesti Entsüklopeediakirjastus. 1996. EE 9. Vaadatud 22. veebruar 2017. Konsa, Marge (detsember 2009). "Trimble 3605 DR elektrontahhümeetri kasutamise juhend" (PDF). Tartu Ülikooli arheoloogia osakond. Vaadatud 22. veebruar 2017. "Total station - Operation, Uses & Advantages" (inglise keeles). The Constructor - Civil Engineering Home. Vaadatud 22. veebruar 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Kõssa oja

Kõssa oja on oja Sakala kõrgustiku lääneosas, Viljandi maakonnas Viljandi ja Põhja-Sakala vallas, Kõpu jõe parempoolne lisajõgi. Kõssa oja pikkus on 6,7 km, valgla pindala 22,6 km², langus 25 m ja lang 3,7 m/km. Oja saab alguse 60,5 m kõrgusel Kiini külas ning suubub Punaküla külas 35,5 m kõrgusel paremalt poolt Kõpu jõkke 9,5 km kaugusel suudmest. Ojasse suubub paremalt poolt kraav Kõssa paisjärvest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Kõssa oja Eesti looduse infosüsteemis Kõssa oja keskkonnaportaalis Kõssa oja Eesti looduse infosüsteemis Kõssa oja keskkonnaportaalis
Suruõhuauto

Suruõhumasin on sõiduk, mis liigub suruõhu jõul. Suruõhumasin töötab õhumootoriga, mis kasutab oma tööks suruõhku, mis on paigutatud mahutisse. Selle asemel, et liigutada kolbe silindris plahvatusega, mis tekib kütuse õhuga segamisel ja selle põlemisel, kasutab see masin suruõhku, et liigutada kolbe. Suruõhumasinaid välja töötava ettevõte sõnul on nad saavutanud masina 90% tõhususe. Suruõhu tõukejõudu saab kombineerida erinevate hübriidsüsteemidega. Näiteks kombineeritakse pneumaatilisi ja elektrilisi jõuseadmeid. Sellist süsteemi nimetatakse hübriid-pneumoelektriliseks tõukejõuks. Lisaks see süsteem regenereerib energiat pidurdamise ajal. Põhiprobleem nende sõidukitega on, et mootorid ei anna piisavalt pöördemomenti. Veel on probleemiks see, et suruõhupaakide täitmine on küllaltki kulukas. Suruõhu suureks puuduseks on väike energiatihedus. Suruõhu energiasalvestites, rõhuga 300 baari, on võimalik saavutada umbes 0,1 MJ/L ja 0,1 MJ/kg energiatihedus, mis on võrreldav elektrokeemiliste happepatareidega. Suruõhupaagid peavad olema valmistatud vastavalt ohutusstandarditele, konkreetselt neile masinatele kehtib standard ISO 11439. Paake tehakse üldiselt metallist või komposiitmaterjalist. Vähesel määral tehakse suruõhupaake ka kiudmaterjalist, nende suureks plussiks on kergus. Miinusena võib välja tuua kiudmaterjalist paakide hinna, mis on tunduvalt kõrgem kui metallist paakidel. Suruõhku on kasutatud alates 19. sajandist, mil alguses leidis see kasutust kaevandustes. Suruõhu abil liigutati kaevandustes kärusid ning suruõhku kasutati ka trammide liigutamiseks. Aastatel 1872–1882 kasutati pneumolokomotiive ka Gotthardbahni ehitusel, kus need liikusid mööda tunneli rööpaid. 1903. aastal alustas Inglismaa ettevõte Liquid Air Company suruõhumasinate tootmist. Nende masinate suureks miinuseks oli väike mootorijõud ning mootorite tootmine oli väga kulukas. Pneumomootor [1] [2] [3] [4]
Saepuru

Saepuru on puidu eeltöötlemisel, mõõtulõikamisel, saagimisel, freesimisel, treimisel tekkiv puru, mis on jämedam kui puidutolm. Aianduses on saepuru väga sobiv pinnakate maasikate kasvatamisel. Kõikide puuliikide saepuru selleks siiski ei sobi, sest mõned on mürgised, näiteks pähklipuu. Talvel võib saepuru kasutada taimede külmakaitseks ning suvel jääb see väetiseks, kuna kõduneb ära. Sobib ka komposti tegemiseks koos taimejäänustega. Karjakasvatuses kasutatakse saepuru loomadele allapanuks. Kõiki puuliike pole soovitatav selleks siiski kasutada. Näiteks pähklipuu saepuru kahjustab hobuste kapjade tugevust ja põhjustab isegi allergiat. Garaažides kasutatakse saepuru betoonpõrandatelt mootoriõli koristamiseks. Ehitusmaterjalide tööstuses kasutatakse saepuru saepuruplaatide tootmisel. Kalatööstuses kasutatakse saepuru kalasuitsutamisel. Saepurule tuleks lisada natuke suhkrut, mis annab kaladele ilusa kuldse värvi. Majade kütmisel kasutatakse saepurubriketti. See on kokkupressitud lehtpuusaepuru, milles pole kasutatud mingeid mürkaineid – briketti hoiab koos taimedes sisalduv looduslik liimaine ligniin. Suuremates kogustes niiskes ja märjas seisvas saepurus tekkiva lagunemise oksüdeerumise ja muude selliste protsessidega tekib saepurus keskkonda reostavaid aineid-ühendeid. https://www.thisoldhouse.com/ideas/10-uses-sawdust http://www.woodmagazine.com/woodworking-tips/techniques/dust-collection/sawdust http://www.briketivedu.ee/puitbrikett/
MDF-plaat

MDF-plaat ehk keskmise tihedusega puitkiudplaat (inglise keeles medium-density fibreboard) on suure surve ja kõrge temperatuuri all toodetud puitmaterjal. Materjali sidumiseks kasutatakse orgaanilisi sideaineid. MDF-plaat on tiheda ja ühtlase struktuuriga, tänu millele on seda võimalik mehaaniliselt töödelda. MDF-plaatide valmistamiseks kasutatakse üldjuhul madalama kvaliteediga puitu ja puidu jääke, kuid samas vastab see täielikult kõikidele nõuetele, mis esitatakse tänapäevasele konstruktsioonimaterjalile. Materjal on ökoloogiliselt ohutu ja lihtsasti töödeldav.. Tavaliselt on MDF-plaadi koostisosadeks 82% puutolmu või purustatud puidukiud, 9% uurea-formaldehüüdvaikku (liim), 8% vett ja 1% parafiini. Materjali tihedus ulatub 500 kilogrammist kuupmeetri kohta kuni 1000 kilogrammini kuupmeetri kohta. Sellest tulenevalt jaotatakse erineva tihedusega materjalid kolme kategooriasse: väikese, keskmise ja suure tihedusega plaadid. Olenevalt ehitusmaterjali tugevuse vajadusest on võimalik valida sobiva tihedusega MDF-plaat. MDF-plaat on tihe, jäik, ei sisalda oksakohti ja on kergesti töödeldav. Kuna see on toodetud peentest puiduosakestest, jääb pind sile ega vaja eraldi lihvimist. Plaati on lihtne lõigata ja puurida ilma seda kahjustamata. MDF-plaatide valmistamisel lahutatakse (peenestatakse) puit kiududeks termomehaaniliselt, mis tähendab puidu peeneksjahvatamist kahe ketta vahel, rakendades samal ajal surve all aurutamist. Seega on kiudude suund juhuslik, millest tulenevalt on plaadi struktuur väga homogeenne ehk ühtlane. Toorainena kasutatakse nii okas- kui ka lehtpuitu. MDF-plaati kasutatakse halva niiskuspidavuse tõttu peamiselt siseruumides. MDF-plaati on saadaval nii lihvitud kui ka dekoreeritud ja sisustamiseks valmis kujul. See on pinna tugevuse ja kõvaduse tõttu sobiv materjal mööbli valmistamiseks. "MDF plaadid". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2017. "Medium Density Fibreboard".
Puidu kuivatamine

Puidu kuivatamine kujutab endast tahtlikku puidu niiskussisalduse vähendamist. Puitu kuivatatakse peamiselt kahel eesmärgil: puidu töötlemiseks ja kuiva küttematerjali saamiseks. Esimesel juhul on see tarvilik, kuna kuiv puit ei deformeeru ega kahane, kui niiskustase puidus ja seda ümbritsevas keskkonnas ühtlustub, ning see lubab tagada materjali kvaliteeti. Küttepuitu tuleb aga eelnevalt kuivatada, sest puidu niiskusest sõltub selle kütteväärtus, kuna puidu põlemisel kulub osa soojusest puidus esineva vee aurustamiseks. Puidu kuivamisel toimub puidus üheaegselt mitmesuguseid füüsikalisi protsesse, millest olulisemad on niiskuse liikumine puidus, niiskuse auramine puidu pinnalt ning soojuse neeldumine ja liikumine puidus. Kuivatusmeetodid saab soojusülekande iseloomu järgi liigitada konvektiivseks ja konduktiivseks kuivatuseks. Konvektiivkuivatuse liike on viis: atmosfäärikuivatus, mis on vanim kuivatusmeetod. Hea kuivatuskvaliteedi ja odavuse tõttu leiab see laialt kasutust ka tänapäeval; kamberkuivatus, mille käigus toimub atmosfäärsel rõhul kuivatuskambris puidu kuivatamine. Ühtlasi on see levinuim puidu kuivatamise viis; rotatsioonkuivatus, kus materjal asub kambris pöörleval platvormil. Pöörlemise käigus tekkiv tsentrifugaaljõud surub niiskuse puidust välja; vaakumkuivatus, mille käigus alaneb puidu niiskuse keemistemperatuur ja kuivatus kulgeb intensiivsemalt; vedelikkuivatus, mis käib veega mittesegunevates vedelikes kõrgtemperatuurprotsessina. Konduktiivkuivatus, mida kasutatakse peamiselt vineeri ja plaatmaterjali kuivatusel, jaguneb kaheks: kõrgsageduskuivatus, kus materjal asetatakse elektriliste plaatide vahele, kus tekivad kõrgsagedusvõnked. Selle tagajärjel hakkab soojus tekkima materjali sisemuses; radiatsioonkuivatus, mille käigus toimub soojuse ülekandmine materjalile kiirguse teel. A two-dimensional orthotropic model for simulating wood drying processes By: Ian W. Turner Simpson, William; John Tschernitz (1979). "Importance of Thickness Variation in Kiln Drying Red Oak Lumber" (PDF). Corvallis, Oregon: Western Dry Kiln Clubs. Retrieved 2008-11-15. http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0017931096003419 http://www.scielo.cl/scielo.php?script=sci_arttext&pid=S0718-221X2006000200001
Keelevahetus

Keelevahetus (inglise language shift) on nähtus, kui mingi keele kõneleja emakeele asemel hakkab rääkima teist keelt. Keele vahetanuks loetaks inimest, kes emakeele asemel räägib rohkem teist keelt. Keelevahetuse peamised põhjused on järgmised: migratsioon, okupeerimine (nt võõrrahva poolt), sotsiaalne stigmatiseerimine, majanduslik-administratiivsed põhjused. Kui keele kõnelejad üldse enam emakeeles ei räägi, siis nimetatakse seda keelesurmaks. kakskeelsus koodivahetus