laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Burai-ha

Burai-ha (無頼派 burai-ha) oli Teise maailmasõja järgses Jaapanis tekkinud dekadentlikke kirjanikke iseloomustav nimetus. Burai-ha kirjanike teosed kirjeldasid sõjajärgse Jaapani ühiskondlikku ärevust, väärtuste ümberkujunemist, inimeste meeleheidet ning segadustunnet. Termin burai viitab sotsiaalsest normist kõrvalekaldumisele ja ha tähistab koolkonda. Burai-ha’d ei saa otseselt pidada kirjanike rühmituseks, sest Burai-ha kirjanikud ei algatanud kunagi kirjanduslikku liikumist, liikmestik polnud paika pandud ning tegemist polnud vaid kirjanduslikku laadi ilminguga. Ameerika Ühendriikide okupatsiooni (1945–1952) ning põhiseadusmuudatuste järel hakkasid Jaapanis levima ulatuslikumad isikuvabadused, mis andsid ka kirjanikele võimaluse tsenseerimata mõtteid avaldada. Burai-ha teoste temaatikas avaldusid sõjaaegne ja -järgne kaos, taas tõusis esile marksism ning levisid individualistlikud ideed. Burai-ha kirjanikud rõhusid seejuures muutuvas ühiskonnakorralduses kohta otsivate inimeste identiteedikriisile ning eesmärgitusele. Burai-ha mõtteviisi ilmnemist Jaapanis on peetud üheks sammuks ulatuslike ühiskondlike muutustega toimetulemise suunas. Burai-ha kirjanikke, kelle hulka kuuluvad Ango Sakaguchi, Osamu Dazai, Sakunosuke Oda, Jun Ishikawa, iseloomustas vastuseis sotsiaalsetele normidele ja intellektuaalsele survele. Burai-ha kirjanikud, nagu ka nende teoste tegelaskujud, eirasid enamasti sotsiaalseid konventsioone, tarbisid narkootikume, veetsid aega baarides või lõbumajades ning elasid oma perekonna kulul. Denton, Kirk A.; Fulton, Ju-Chan; Orbaugh, Sharalyn 2012. The Columbia Companion to Modern East Asian Literature. Columbia University Press: Columbia, 57, 190. Dorsey, James; Slaymaker, Dough 2010. Literary Mischief: Sakaguchi Ango, Culture, and the War. Lexington Books: Maryland, Lanham, 6.
Reintalu

Reintalu on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Reintalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Reinthal ja Seljamaa. Johannes Reintalu palvel kanti Reintalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 13 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Reintalu Eestis vähem kui viiel mehel ja vähem kui viiel naisel. Johannes Reintalu (1875–1945), eesti ajakirjanik, majandusteadlane ja õpetaja Karl Reintalu (1902–1949), eesti tehnikateadlane Olev Reintalu (1903–1960), Eesti metsavend
Renno

Renno on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Renno uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pielbaum. Richard Renno palvel kanti Renno perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 146 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Renno Eestis 9 mehel ja 11 naisel. Olav Renno (sündinud 1932), eesti bioloog, ornitoloog ja looduskaitsja Kevin Renno (sündinud 1989), eesti võitlussportlane
Riisna

Riisna on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Riisna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Barkmann ja Braumann. Eduard Riisna palvel kanti Riisna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 378 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Riisna Eestis 11 mehel ja 11 naisel. Eduard Riisna (1898–1990), Eesti poliitik
Bondone

Bondone (saksa: Bunden in Tirol) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, mis paikneb umbes 50 km Trentost edelas ja piirneb Lombardiaga. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 693 inimest. Valla pindala on 19,2 km², jagatuna ligikaudu võrdselt capoluogo ja Baitoni frazione vahel, mis asub Idro järve kallastel. Valla territoorium tõuseb järvepinna kõrguselt (368 m) maksimaalselt kõrguseni 1946 m. Castello di San Giovanni pakub panoraamvaateid järvele ja Chiese orule, taamal on näha Brenta Dolomiite. Trento provintsis Ledro Storo Brescia provintsis Lombardias Bagolino Magasa Idro Valvestino Linna koduleht
Hiired tuules (Dagö)

"Hiired tuules" on ansambli Dagö kolmas album, mis ilmus 2003. aasta sügisel. "Isaga draakonil" - 4:11 "Teine Kadriorg" - 3:35 "Miisu" - 3:29 "Silmalaud" - 3:31 "Öövalges" - 4:24 "Sinihabe" - 2:53 "Vaadake paremat poolt" - 3:22 "Kabaree" - 3:02 "Kaks takti ette" - 4:23 "Ahmed" - 3:06 "Hiired tuules" - 5:01 Hiired tuules andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Luure (perekonnanimi)

Luure on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Luure uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Luurmann (1936. aastal Harku vallas ja 1937. aastal Tallinnas). 2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Luure Eestis 22 mehel ja 28 naisel. Andres Luure (sündinud 1959), eesti filosoof ja tõlkija
Ristmets

Ristmets on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Ristmets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kreutsvald, Kreuzvald, Riismann, Rismann ja Vindberg. Aleksander-Rudolf Ristmetsa palvel kanti Ristmets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 192 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ristmets Eestis 8 mehel ja 11 naisel.
Roolaid

Roolaid on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Roolaid uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Libert, Regaberg, Ristov, Rooberg, Rookman, Roopberg, Rosenberg ja Rosental. Felix Roolaiu palvel kanti Roolaid perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 153 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Roolaid Eestis 19 mehel ja 20 naisel. Egon Roolaid (1918–1943), Eesti ujuja Hille Roolaid (sündinud 1942), eesti keemik Virve Põldsam (endine Virve Roolaid; sündinud 1933), eesti kergejõustiklane
Roomeri

Roomeri on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Roomeri uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Smolitsh (1937. aastal Haapsalus). Heino Roomere palvel kanti Roomeri perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 337 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. novembrist 1937). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Roopärg

Roopärg on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Roopärg uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Rosenberg (1936. aastal Suure-Kõpu vallas). Karl-Voldemar Roopärja palvel kanti Roopärg perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 228 all (Siseministeeriumi teadaanne 18. maist 1936). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Roopärg Eestis 9 mehel ja 12 naisel.
Roorand

Roorand on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Roorand uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Gern. Heleene Rooranna palvel kanti Roorand perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 59 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. aprillist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Roosalu

Roosalu on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Roosalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Nikopensius, Reibaum, Reinbaum, Ritson, Roosmann, Roosson ja Rosmann. Hans Roosalu palvel kanti Roosalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 86 all (Siseministeeriumi teadaanne 9. maist 1935). Ants Roosalu (1930–1999), eesti põllumajandusteadlane Meeli Roosalu (sündinud 1948), eesti füsioloog Rolf Roosalu (sündinud 1982), eesti laulja Voldemar Roosalu (1901–1942), Eesti politseinik 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Roosalu Eestis 44 mehel ja 44 naisel.
Põhjakonna trepp

Põhjakonna trepp on Harjumaal Viimsi vallas Haabneeme klindiastangu maastikukaitsealal asuv trepp, mis ühendab Haabneeme ja Lubja küla. Lubja külaseltsi tellitud trepp valmis 2017. aasta sügisel ametliku kingitusena Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks. Trepi autor on arhitekt Oliver Alver ja konstruktor Julia Parind. Siksakina kulgeva trepi suurim kõrguste vahe on 36,9 m, seejuures metallkanduril trepi suurim kõrguste vahe 30,8 m. Astmeid on trepi metallkanduriga osal 220 (20 × 11 astet), koos pinnasel asetsevate astmetega kokku 250. Trepi kaldenurk on 22°.[viide?] Trepi nimi on inspireeritud Andrus Kiviräha romaani "Mees, kes teadis ussisõnu" Põhjakonnast. Trepi läheduses asus juba varem Tauno Kangro skulptuur "Põhjakonn". Treppi on kritiseeritud selle ülemäära kõrge hinna ja vähese otstarbe tõttu. Siiski leitakse ka, et trepp lühendab Pärnamäe ja Lubja küla elanike teekonda valla keskusse. PÄEVAPILT. Viimsi kingib Eestile efektse ja kalli Põhjakonna trepi Maaleht, 27. oktoober 2017. "Unikaalne Põhja Konna trepp avab külad keskusele". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. detsember 2017. Vaadatud 3. detsembril 2017. Nele-Mai Olup. Fotod: Viimsis avati trepijooksuga Põhja Konna trepp Postimees, 2. detsember 2017. Põhja Konna trepp paneb võhma proovile menu.err, 2. detsember 2017. Link trepi asukohale kaardirakenduses
Joonistatud mees

"Joonistatud mees" on ansambli Dagö album, mis ilmus kevadel 2006. "Muusik" - 3:28 "Pöide" - 3:53 "Näitleja" - 3:53 "Maantee" - 4:09 "Ma jään" - 4:00 "Hallid majad" - 3:16 "Summer" - 3:31 "Armastan sind kaugelt" - 3:09 "Joonistatud mees" - 4:02 "Ma ei tea" - 4:48 "Tõuseb traavile" - 3:41 Joonistatud mees andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Borgo Valsugana

Borgo Valsugana (saksa: Burg im Suganertal) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknades umbes 30 km Trentost idas. Borgo Valsugana külgneb järgmiste valdadega: Telve, Telve di Sopra, Torcegno, Ronchi Valsugana, Roncegno Terme, Castelnuovo, Novaledo, Levico Terme ja Asiago. Borgo on ühes Valsugana kitsaimas osas, Ciolino ja Rocchetta mägede vahel, mõlemad väga kõrged. See kasvas Brenta jõe mõlemale kaldale ja selle iidne osa on ainus Trento provintsis, mis hõlmas jõe mõlemad kaldad (näiteks Trento on vaid Adige jõe ühel kaldal). Borgo Valsugana, mille iidne nimi oli Ausugum (tõepoolest, linna peatänav on nimega "Corso Ausugum"), oli Rooma asulakohaks Claudia Augusta Altinate teel, mis ühendas Altino ja Tridentumi (Trento iidne nimi) ja edasi Augsburgi tänapäeva Saksamaal. Tänu oma asukohale avatud oru põhjas sai linn alati kaubandusest kasu. Aadlikud Castelnuovost ja Caldonazzost ja Welspergi perekonnast valitsesid linna ja selle ümbrust. Aastal 1862 hävitas hiigeltulekahju suure osa linnast, mille hooned olid suuresti puidust ehitatud. Aastatel 1943 kuni 1945 võitlesid antifašistlikud partisanid Garibaldi brigaadi "Antonio Gramsci" pataljoni "Gherlenda" raames, mis paiknes Feltres. Alcide De Gasperi, 8-kordne Itaalia peaminister Matteo Trentin, maanteerattur Ametlik veebileht
Rootalu

Rootalu on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Rootalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kirp, Reinberg, Roopen ja Rosenbaum. Hilda Rootalu palvel kanti Rootalu nr. 293 all perekonnanimede kaitseregistrisse. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rootalu Eestis 26 mehel ja 22 naisel. Pear Rootalu (1904–1999), eesti pedagoog ja koolijuht
Roovet

Roovet on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Roovet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Klaar, Rosenstock, Roslender ja Rossmann. Karl Rooveti palvel kanti Roovet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 130 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. juulist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Rooväli

Rooväli on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Rooväli uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bluum, Geranbaum, Gross, Neimann, Neumann, Püür, Rooberg, Room, Roosberg, Roosmann, Rosenberg, Rosenfeld, Rosenfeldt, Rosentaal, Rosental, Rosenthal, Rosenvelt ja Rotfeld. Hendrik Roovälja palvel kanti Rooväli perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 381 all (Siseministeeriumi teadaanne 7. veebruarist 1939). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rooväli Eestis 12 mehel ja 24 naisel. Küllike Rooväli (1969–2018), eesti ajakirjanik
Kuninga köögiviljaaed

Kuninga köögiviljaaed on Louis XIV ajal Versailles’ pargi kagunurga otsa rajatud köögiviljaaed. 1926. aasta 15. märtsil võeti nii Kuninga köögiviljaaed kui selle edelapiiril asuv Balbi park ajaloomälestistena kaitse alla. Stéphanie de Courtois, Le potager du Roi, École Nationale Supérieure du Paysage and Actes Sud, 2003. ISBN 9782742745050
Rumma

Rumma on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Rumma on pandud Vana-Vigala mõisas Vigala kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Rumma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grünberg, Lesmann, Prok ja Prokk. Kusta Rumma palvel kanti Rumma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 82 all (Siseministeeriumi teadaanne 9. maist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rumma Eestis 25 mehel ja 19 naisel. Endel Rumma, eesti arst (1917–1995) Indrek Rumma, eesti korvpallur (1969–) Jaan Rumma, eesti geograaf (1887–1926) Kusta Rumma, eesti arst ja arstiteadlane (1895–1944) Kusta Rumma, eesti tehnikateadlane (1942–2017)
Breguzzo

Breguzzo (saksa: Bregutz) on endine vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost läänes. 1. jaanuaril 2016 liideti see koos Lardaro, Roncone ja Bondo vallaga uueks, Sella Giudicarie vallaks.
Balbi park

Balbi park on avalik park Prantsusmaal Versailles’s, Versailles’ pargist kagus asuva Kuninga köögiviljaaia edelapiiril. 1926. aasta 15. märtsil võeti nii Balbi park kui ka selle kirdepiiril asuv Kuninga köögiviljaaed ajaloomälestistena kaitse alla.
Rünk

Rünk on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Rünk on pandud Kiviloo mõisas Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal ja Aidu mõisas Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Rünk uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Blokmann, Böckler, Grauberg, Hinrikson, Jakobson, Jürisson, Kleidung, Lesmann, Ludvig, Mädamürk, Mihkels, Rautsmann, Reismann, Riidolin, Rosenbaum, Rosenberg, Ruben, Russ, Rüterby, Tief ja Tode. Henn Rünga palvel kanti Rünk perekonnanimede kaitseregistrisse nr 348 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1938). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rünk Eestis 21 mehel ja 26 naisel. Kai Rünk (sündinud 1953), eesti taimeökoloog Ott Rünk (1914–1968), eesti matemaatik Mare Taagepera (endine Mare Rünk; 1938–2013), eesti keemik ja ühiskonnategelane Hälis Rünk (1994), eesti klassikaline laulja
Brentonico

Brentonico (saksa: Frenten) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 3770 inimest ja valla pindala on 62,6 km². Brentonico vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Saccone, Fontechel, Crosano, Cazzano, Castione, Corné, Prada, Sorne, S.Giacomo, S.Valentino ja Polsa. Brentonico külgneb järgmiste valdadega: Mori, Nago-Torbole, Malcesine, Ala ja Avio. Linna koduleht
Saadre

Saadre on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Saadre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Gruft ja Stamm. Avo Saadre palvel kanti Saadre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 259 all (Siseministeeriumi teadaanne 1. augustist 1936). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Saadre Eestis 9 mehel ja 10 naisel. Osvald Saadre (1904–1975), eesti arheoloog Tõnis Saadre (sündinud 1942), eesti geoloog
Yomihon

Yomihon (読本 "lugemisraamat") on Jaapanis Edo ajastul (1603–1868) tekkinud raamatužanr, mille tekkekohtadeks peetakse 18. sajandil Kyōtot ja Ōsakat. Yomihon’i eeskujuks on hiina novellid, mille stiili ja sisu esimesed yomihon’id imiteerisid. Vastupidi teistele jaapani kirjandusvormidele, mis sisaldasid palju pildimaterjali ja olid pigem episoodilise ning lineaarse struktuuriga, oli yomihon dramaatilisem, keeleliselt ekstravagantsem, struktuurilt terviklikum ning sisaldas rohkem teksti. Yomihon oli teiste Edo perioodil levivate kirjandužanrite kõrval mõeldud rohkem haritud lugejaskonnale, seega ei levinud see nii laialdaselt lugejate hulgas kui muu proosakirjandus, nagu kusazōshi. Yomihoni esilekerkimine tähistas üleminekut jaapani klassikaliselt kirjanduselt kaasaegse kirjanduse maastikule, mis tekkis Meiji perioodil (1868–1912). Tänapäeval jaotatakse yomihon’id kahte arenguperioodi. Esimest neist kutsutakse Kamigata’ks, mis võidutses ajavahemikul 1750–1800. Sellele järgnes Edo yomihon’ide levik. Kamigata yomihon’ide autoriteks on Takebe Ayatari (1719–1774) ja Ueda Akinari (1734–1809). Neid iseloomustab hiina rahvalugude ümbertõlgendamine, elegantne kirjastiil gabun, mis sarnanes Man'yōshū luulega. Lood olid enamasti ajaloolises kontekstis, sisaldasid budistlikke käsitlusi ja üleloomulikke jõude. Edo yomihon’ide silmapaistvamateks autoriteks olid Santō Kyōden (1761–1816) ja Takizawa Bakin. Vastupidi Kamigata yomihon’ide õukonnaromantika temaatikale, tõusid Edo yomihon’ides esile sõjajutud Kamakura või Muromachi ajastu miljöös ning kasutati rohkesti hiina fraseologisme. Edo yomihon’id rajasid yomihon’idele tee Edo perioodi kirjandussaavutuste tippu ning tegid need Kamigata arenguperioodi teostest ja eelnevast proosast eraldiseisvaks. Neile oli omane didaktiline toon; tegelaskujude areng; keerukas, kuid seoseline sisu; üleloomulikud elemendid, hiinapärasus ning kõnekeelsete ja klassikaliste fraseologismide segamine. Yoshitake, S. 1928. Notes on Japanese Literature. Cambridge University Press on behalf of the School of Oriental and African Studies. – Bulletin of the School of Oriental Studies, University of London, Vol. 4, No. 4, pp. 679–688. Zolbrod, Leon 1966. Yomihon: The Appearance of the Historical Novel in Late Eighteenth Century and Early Nineteenth Century Japan. Association for Asian Studies. – The Journal of Asian Studies, Vol. 25, No. 3, pp. 485–498.
Jooksik (perekonnanimi)

Jooksik on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Jooksik (Joksik, Jooksick) on pandud Aa mõisas Lüganuse kihelkonnas, Unukse mõisas Viru-Nigula kihelkonnas, Küti mõisas Viru-Jaagupi kihelkonnas ja Porkuni mõisas Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Urvaste (Tallinnas 1936. aastal) ja Üksik (Pärnus 1937. aastal). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Elistvere raamatukogu

Elistvere raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnasTartu vallas Elistvere külas. Raamatukogu juhataja on Heli Täpsi. Raamatukogu asutati 1917. aastal. http://tabivere.kovtp.ee/raamatukogud (vaadatud 03.12.2017) "Elistvere raamatukogu sai 100-aastaseks" Tabivere valla leht, 1. oktoober 2017 Raamatukogust Tabivere valla kodulehel
Karjamaa park

Karjamaa park on park Põhja-Tallinna linnaosa Karjamaa asumis Karjamaa tänaval (Karjamaa tänav 3). Pargi pindala on 0,9484 ha. Pargi keskseks elemendiks on skulptor Aivar Simsoni modelleeritud veiseskulptuur, millele leiti konkursiga nimi Kopliine. Park avati 02.09.2010. Varem oli tänase pargi kinnistul Tallinna 98. Lastepäevakodu, mis suleti 1. jaanuaril 2000. Lastepäevakodu hooned lammutati 2009. aastal. 1930. aastate lõpus valmis Karjamaa elurajooni rekonstrueerimise kava, mille järgi pidi 20 ha suurusel maa-alal paiknema 90 ehituskrunti, kus oleksid olnud 3-4-korruselised tellishooned. Maa-ala keskossa kavandati park. Karjamaa park Karjamaa park "Karjamaa pargi lehm sai omale nime!". Tallinna koduleht. 06.11.2010. Vaadatud 12.01.2018.[alaline kõdulink] "FOTOD: Põhja-Tallinn sai Karjamaa pargi". Delfi. 02.09.2010. Vaadatud 12.01.2018. Tallinna Linnavolikogu (23.09.1999). "Tallinna Linnavolikogu 23.09.1999 otsus nr 228 "Tallinna 98. Lastepäevakodu tegevuse lõpetamine"". Tallinna õigusaktide register. Vaadatud 11.08.2019. "Karjamaa parki kaunistab betoonlehm". Maaleht. 19.08.2010. Vaadatud 12.01.2018. "Kopli asumi ajaloost". Tallinna koduleht. 22.01.2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 5.12.2017. Vaadatud 12.01.2018. Karjamaa park (Tallinna koduleht)
Jordaania kuningas

Jordaania kuningas (ametlikult Jordaania Hašimiidi Kuningriigi kuningas; 1946–1950 Transjordaania kuningas, ametlikult Transjordaania Hašimiidi Kuningriigi kuningas) on Jordaania riigipea ja monarh, Hašimiitide dünastia pea. Praegune kuningas on ‘Abd Allāh II (alates 7. veebruarist 1999). Kõnetlussõna on Tema Majesteet (araabia keeles صاحب الجلالة). Kuninga vapp on Jordaania vapp. Kuninga residents on Raghadāni palee Ammanis Al-Maqaris. 25. mail kuulutas Transjordaania emiir ‘Abd Allāh I end Transjordaania kuningaks. Jordaania ajalugu Jordaania riigipeade loend
Kaarepere raamatukogu

Kaarepere raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kaarepere külas. Raamatukogu sai alguse Kaarepere Rahvaraamatukogu Seltsi asutamisega 1921. Tollal asus raamatukogu Kaarepere vallamajas. Praegu tegutseb raamatukogu lasteaiamajas. https://web.archive.org/web/20171203221258/http://www.jkrk.ee/joomla/index.php?option=com_content&view=article&id=30 (vaadatud 03.12.2017) Raamatukogu koduleht blogina
Freddy, löö esimesena!

"Freddy, löö esimesena!" on ansambli Psychoterror album, mis ilmus 2005. aastal. Sügelised (2:10) Freddy, löö esimesena! (2:29) Pettus* (1:26) Ei saa (1:30) Selles külmas linnas (1:34) Töö laul (2:01) La Fabrik (2:14) Uued kanalisatsioonid (1:30) Mustad prillid (1:31) Raha maksab (1:32) Olen kägu (1:47) Mehed ja meri (2:10) Evely läks linna (3:08) Tänaval (1:35) Hüvasti kutid, ülejõe pätid (2:04) Vabadus, võrdsus, vendlus (2:44) Enam kui elu (1:54) Prügikastiromantika (1:56) Freddy - vokaal Uims - bass Mozg - kitarr Liba - trummid
Kasepää raamatukogu

Kasepää raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kasepää külas. See on Mustvee raamatukogu haruraamatukogu. Raamatukogu juhataja on Helju Raudsepp. Raamatukogu sai alguse Kasepää Rahvaraamatukogu Seltsi asutamisega 1915. http://kasepaa.kovtp.ee/raamatukogud (vaadatud 03.12.2017) https://docs.google.com/document/d/14ucXHvRT0D4NyyNbT6MKkkLbSKXy0hgg3XlUXj3ELBY/edit?hl=en_US (vaadatud 03.12.2017) Raamatukogu koduleht blogina
Kuremaa raamatukogu

Kuremaa raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kuremaa asulas. Raamatukogu juhataja on Marika Aavasalu. https://web.archive.org/web/20171204061331/http://kuremaaraamatukogu.blogspot.com.ee/ (vaadatud 03.12.2017) Raamatukogu koduleht blogina
Lümati raamatukogu

Lümati raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Lümati külas, mis on asutatud 1913. aastal. Raamatukogu sajandat aastapäeva tähistati 9. novembril 2013 Ranna rahvamajas. Raamatukogu juhataja on Moonika Metsma. http://www.eestigiid.ee/?CatID=277&ItemID=992 (vaadatud 21.05.2018) https://dea.digar.ee/page/vooremaa/2013/11/05/6 (vaadatud 21.05.2018) http://lumatirmk.blogspot.com.ee/ (vaadatud 03.12.2017) Raamatukogu koduleht blogina
Maarja-Magdaleena raamatukogu

Maarja-Magdaleena raamatukogu ehk Maarja raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Tartu vallas Maarja-Magdaleena külas. Raamatukogu juhataja on Kaie Põdra. https://web.archive.org/web/20171203222727/http://www.jkrk.ee/joomla/index.php?option=com_content&view=article&id=41 (vaadatud 03.12.2017) Raamatukogust Põltsamaa raamatukogu kodulehel
Pala raamatukogu

Pala raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Pala külas. Raamatukogu juhataja on Anu Saul. http://palaraamatukogu.blogspot.com.ee/ (vaadatud 03.12.2017) Raamatukogu koduleht blogina Raamatuhoidja. Pala raamatukogu; Klassikaraadio
Roju

Roju on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Roju (Roijo) on pandud Kriimani mõisas Võnnu kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Roju-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Lillemägi, Orunurm ja Rajakivi. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Roju Eestis alla viiel mehel ja 10 naisel.
Genialistid (album)

"Genialistid" on ansambli Genialistid 2000. aastal ilmunud album. "Ma olen Sinu" "Die Familie" "Kell 7 am." "Helena Wanje" "Rutiinne" "Alla" "Õlle" "Tänulaul" "Tavaline naine" "Naine" "Seksikas keha" "Rock'n'roll & BoogieVoogie" "Ma kolin ära koju" "Kõik on korras" "Bob Marley ema" "Haiguste vältimine nende ennetamise teel" "Maapealne paradiis on rock'n'roll" "Joomalaul"
Puurmani raamatukogu

Puurmani raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmani alevikus aadressil Ülejõe 4. See on Põltsamaa Raamatukogu haruraamatukogu. http://puurmaniraamatukogu.weebly.com/kontakt.html (vaadatud 03.12.2017) Raamatukogu koduleht Raamatukogu Facebooki leht