laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bari Palese lennujaam

Bari Palese lennujaam, tuntud ka kui Karol Wojtyla lennujaam on lennujaam Itaalias Apuulia maakonnas, 9 km kaugusel Bari keskusest loodes, Palese-Macchie linnaosas. Bari Palese lennujaam oli 2012. aastal reisijate arvult Itaalias 12. kohal.  Bari Palese lennujaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.aeroportidipuglia.it Scheda di QMVM sull'aeroporto di Bari
Rudolf von Knüpffer

Rudolf Otto von Knüpffer (3. märts (20. veebruar vkj) 1831 Väike-Maarja – 23. juuli (10. juuli vkj) 1900 Tallinn) oli baltisaksa ja eesti arhitekt. Ta sündis Väike-Maarja koguduse õpetaja Georg Magnus Knüpfferi perekonnas, õppis 1843–1845 gümnaasiumis Tartus ning lõpetas 1852. aastal Peterburi Ehituskooli. 1852 Eestimaa kubermanguvalitsus 1854 ehituskomisjoni kunstiameti ülem 1865 ehitusosakonna nooremarhitekt 1877 Eestimaa kubermanguinsener ja ehitusosakonna ülem Hiljem töötas Knüpffer ka Kadrioru lossi ehitusosakonnas 1859–1860 Lai 1, Tallinn hoone taastamine ja ümberehitamine 1870–1871 Balti jaama vana peahoone Toompuiestee 37, Tallinn 1870–1874 Kochide perekonnakalmistu kabel Rummu tee 3d Tallinn 1874 Toompea lossifoogti ja Tallinna aselinnapea Johannes Huhni elamu, Toompuiestee 10 1876 Elamu Püssirohu 7, Tallinn 1875–1879 Vangla uus korpus Vene 25, Tallinn 1878 Tatari tänav 36 1880 Harju tänav 48 (tänapäeval Harju 6) 1885–1886 Narva Peetri kirik, mis sai 1944. aastal kannatada ja lammutati hiljem 1889 – Alajõe Jumalaema Sündimise kirik 1894–1895 Tallinna vene seltskondliku kogu hoone (praegu Tallinna Keskraamatukogu peahoone) Estonia pst 8, Tallinn 1897–1898 Kuurhoone Promenaadi 1, Haapsalu 1897–1900 Narva-Jõesuu Niguliste kirik. Sai 1944 kannatada ja lammutati hiljem Rudolf Otto Knüpffer sündis Väike-Maarja koguduse õpetaja Georg Magnus Knüpfferi (1785–1863) ja tema abikaasa Anna Dorothea (sünd. von Weiß) pojana. Rudolf Otto Knüpffer oli abielus Julie Wilhelmine von Krusensterniga (1839–1917), kes oli maadeavastaja viitseadmiral Paul Theodor von Krusensterni (1809–1881) ning Wilhelmine Friederike (1812–1851; sünd. von Kotzebue) tütar. Julie Wilhelmine isapoolne vanaisa oli maadeavastaja admiral Adam Johann von Krusenstern (1770–1846) ning emapoolne vanaisa näitekirjanik August von Kotzebue (1761–1819). Abielust sündisid: Paul Georg Rudolf (1863–1920) Adam Johann (1864–1946) Kamilla Aspasia Maria Sophie (1870–1926) Rudolf Karl Axel Julius (sünd. 1873) Alice Mathilde Charlotte Aurora (sünd. 1878), abiellus arsti ja tervishoiuametniku Reinhold Scheibega (1857–1909). Nende tütar Eva Gerda Perneder (1908–2004) oli Eesti geograaf ning Krusensternide ja Kotzebuede suguvõsa uurija Knüpffer Mälestis nr 1095, "Maja, kus 1809–1902 tegutses esimene kutseline teater Tallinnas" Kultuurimälestis nr 1193 "Koch’ide kabel ja perekonnakalmistu" Mälestis nr 1073, "Tallinna vene seltskondliku kogu hoone, 1895. a." Mälestis nr 15395, "Haapsalu kuursaal" "Gouvernements-Ingenieur Wirkl. Staatsrath Rudolf Knüpffer †". Revalsche Zeitung nr 154, 11. juuli 1900. Lk 1 Marta Männisalu. "Knüpffer, Rudolf Otto von". – Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 192–193 Egle Tamm. "Narva Peetri kirik ja Rapla Maarja-Magdaleena kirik". – Egle Tamm, Tiina-Mall Kreem. Tallinna Kaarli kirik. Eesti kirikud 2. Tallinn 2007. Lk 144–145 Oliver Orro. "Rudolf Otto Knüpffer – Väike-Maarjast pärit Tallinna linnapilti jälje jätnud mees". Väike-Maarja Valla Infoleht nr 2, 18. veebruar 2009
Malend

Malend ehk malenupp on males kasutatav mängunupp. Mõlemal mängijal on partii alguses ühepalju erinevat värvi malendeid. Mõlemal mängijal on 1 kuningas, 1 lipp, 2 oda, 2 ratsut, 2 vankrit ja 8 etturit. Kummagi maletaja kõik malendid on ühte värvi. Ühe maletaja malendid on heledamad ja teise omad tumedamad ning tinglikult nimetatakse neid pooli valgeteks ja mustadeks. Kõiki teisi malendeid peale etturite ja kuningate nimetatakse viguriteks. Lippe ja vankreid nimetatakse rasketeks viguriteks ning odasid ja ratsusid kergeteks viguriteks. Vanker liigub mängulaual mööda vertikaale ja horisontaale. Võib osaleda vangerduses. Ratsu liigub kaks välja edasi ja üks kõrvale või kaks kõrvale ja üks edasi ja saab ainsana liikuda üle teiste malendite. Oda liigub diagonaali mööda (üks oda liigub mööda valgeid, teine musti ruute). Lipp liigub mööda horisontaali, vertikaali või diagonaali. Kuningas liigub igas suunas, kuid ainult 1 ruudu korraga. Võib osaleda vangerduses. Ettur liigub ühe ruudu kaupa vertikaalis edasi (esimesel käigul ka kaks ruutu), kuid lööb ainult diagonaalis edasi. Lisaks tohib ta lüüa en passant. Kui ettur jõuab viimasele reale, siis muutub ta viguriks. Tänapäeval kasutatakse võistlustel enamasti Stauntonmalendeid. Pärast 1950. aastal Dubrovnikis peetud 9. maleolümpiat said tuntuks nn Dubrovniki malendid, mida nii mõnedki tippmängijad on pidanud disainilt paremaks. Dubrovniki malendid olid populaarsed Ida-Euroopas. Enamik NSV Liidus toodetud malendeid olid sarnases stiilis ning neid kasutatakse väiksematel võistlustel tänini ka Eestis. Malendid on enamasti valmistatud puidust, kuid kasutatakse ka kehvema kvaliteediga plastmassnuppe. Kui nupumaterjal on kerge võidakse nupu sisse panna metallist lisaraskused. Enamasti kleebitakse nuppude põhja alla riidest (näiteks sametist) või nahast (kunstnahast) pehmendused. Eksklusiivsemate malendite materjalina võidakse kasutada eebenipuud, elevandiluud, väärismetalle, klaasi jm.
Torino Caselle lennujaam

Torino Caselle lennujaam on lennujaam Itaalias Piemonte maakonnas, 16 km kaugusel Torino keskusest loodes, Caselle Torinese, San Francesco al Campo ja San Maurizio Canavese omavalitsusüksuste territooriumil. Lennujaamale on antud Sandro Pertini nimi. Torino Caselle lennujaam oli 2012. aastal reisijate arvult Itaalias 14. kohal. Carlo Moriondo. SAGAT - dal dopoguerra al duemila - storia di un continuo progresso. Daniela Piazza Editore. Aeroporto di Torino Sito della Boeing con informazioni sull'aeroporto Aviapartner - Handler a Torino Sagat Handling - Handler a Torino Turin's Extensive Airport Multiservices - Handler a Torino FlyTorino - associazione di cultura aeronautica a sostegno dello sviluppo dell'aeroporto internazionale "S. Pertini" di Torino Caselle Informazioni sull'aeroporto ed i voli per Torino "Vueling looks to Turin for its third Italian base" (inglise). CH-Aviation.
Asım Güzelbey

Asım Güzelbey (sündinud 1951 Gaziantepis Türgis) on Türgi poliitik, valitseva Õigluse ja Arengu Partei liige. Ta oli 2004–2014 Gaziantepi linnapea. Asım Güzelbey on meditsiiniharidusega ning elukutselt kirurg. 1974–1978 õppis ta Rootsis Karolinska Instituudis, spetsialiseerudes põlveoperatsioonidele. 1981. aastal alustas ta tööd ortopeedina Gaziantepi Sotsiaalhoolekandehaiglas, 1986 alustas erapraksist. Pärast Armeenia-Aserbaidžaani konflikti 1992. aastal töötas ta vabatahtlikuna Aserbaidžaanis. 1998–2003 töötas Güzelbey Konukoğlu haiglas. 2004. aasta märtsis kandideeris Asım Güzelbey kohaliku omavalitsuste valimistel Gaziantepi linnapeaks ning võitis, kogudes 57,3% häältest. 2009. aasta märtsis valiti ta tagasi 54,3% toetusega. Asım Güzelbey on abielus ja tal on kaks last. Endine Türgi haridusminister Hasan Celal Güzel oli tema onupoeg. Talle kuulub osa Kodasoo mõisast ja osa aastast elab ta Loksal. "Favorable breeze blows for AK Party in Gaziantep". Today's Zaman. 19.03.2009. Vaadatud 23.09.2009. "Turkish PM under pressure over recent rise in AKP related scandals". Turks.us. 08.09.2008. Originaali arhiivikoopia seisuga 27.07.2011. Vaadatud 23.09.2009. http://www.radikal.com.tr/Default.aspx?aType=YazarYazisi&ArticleID=898114&Yazar=%20&Date=26.09.2008&PAGE= 26 Eylül 2008 tarihli Radikal gazetesi Türklasest ekslinnapea tahab Eesti elu edendada, Arter, 20. mai 2017 Asım Güzelbey koduleht Asım Güzelbey Youtube'is Türklasest ekslinnapea tahab Eesti elu edendada, Arter, 20. mai 2017
Lamezia Terme lennujaam

Lamezia Terme lennujaam on lennujaam Itaalias Calabria maakonnas, umbes 10 km kaugusel Lamezia Terme keskusest, Sant'Eufemia Lamezias. Lamezia Terme on üks olulisemaid Lõuna-Itaalia lennujaamu. Tegu on Ryanairi baaslennujaamaga. 2012. aastal oli Lamezia Terme reisijate arvult Itaalias 17. kohal. Lamezia Terme International Airport Sito ufficiale della Lamezia Multiservizi S.p.A.
Brindisi Casale lennujaam

Brindisi Casale lennujaam, tuntud ka kui Salento lennujaam, on lennujaam Itaalias Apuulia maakonnas, 3 km kaugusel Brindisi keskusest, Casale - Paradiso - Torretta linnaringkonnas. Lennujaama tsiviilliikluseks avatud osa kannab Antonio Papola nime, piirnev sõjaväelennuväli kannab I maailmasõja lendur Orazio Pierozzi nime. Brindisi Casale oli 2012. aastal Itaalias reisijate arvult 18. kohal.  Brindisi Casale lennujaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.aeroportidipuglia.it Aeroporti di Puglia - Brindisi
Eesti kullafond (Singer Vinger)

"Eesti kullafond" on aastal 2005 välja antud album, mis sisaldab Eesti ansambli Singer Vinger lugusid aastaist 1986–2002. "Makulatuur" (Volmer/Volmer) "Raha hääl" (Volmer/Volmer) "Kodusõda" (Roald Jürlau/Villu Kangur) "Aino on ainus" (Jürlau/Kangur) "Ei midagi erilist" (Jürlau/Kangur) "Gaasid" (Jürlau/Ott Arder) "Teadagi" (Avo Ulvik/Kangur) "Raha" (saami viis/Jaak Tuksam/Volmer) "Vastandite ühtsus ja võitlus" (Mihkel Raud/Volmer) "Jumalaga puberteet" (Volmer/Volmer) "Massikommunikatsioon" (Volmer/Volmer) "Uni" (Jürlau/Kangur) "Sängselgsilm" (Jürlau/Volmer) "Kes tegi" (Volmer/Volmer) "Born to Be Mild" (Volmer/Volmer) "Faatum" (Jürlau/Kangur) "Tunnitöö" (Jürlau/Trull) "Igaühes midagi on" (Jürlau/Kangur) "Koduke" (Volmer/Volmer) "Kogu raha eest" (Jürlau/Volmer) "Secondhand" (Ulvik/Volmer) "Andante" (Jürlau/Arder) "Läbi elu" (Jürlau/Volmer) "Mina pean sambat tantsida saama" (Jürlau/Kangur) "Ärq ei lääq" (Volmer/Jürlau/Kaplinski) "Ära jahtu" (Volmer/Volmer) "Sirts oli sire" (Ramones/Volmer) "Kalkar" (Vingissar/Jürlau/Volmer) "Haritlased öös" (Ulvik/Trull/Volmer) "Ära jahtu" (Volmer/Volmer) "Massikommunikatsioon" (Volmer/Volmer) "Usun ei usu" (Volmer/Volmer) "Raha" (saami viis/Tuksam/Volmer) "Mida ma näen" (Volmer/Volmer) "Kodusõda" (Jürlau/Kangur) "Mina pean sambat tantsida saama" (Jürlau/Kangur) "Sängselgsilm" (Jürlau/Volmer) "Ei midagi erilist" (Jürlau/Kangur) "Kalkar" (Vingissaar/Jürlau/Volmer) "Faatum" (Jürlau/Kangur) "Kogu raha eest" (Jürlau/Volmer) "Koduke" (Volmer/Volmer)
Olbia Costa Smeralda lennujaam

Olbia Costa Smeralda lennujaam ('Olbia Smaragdiranniku lennujaam') on lennujaam Itaalias Sardiinia maakonnas, 3 km kaugusel Olbia keskusest. Olbia Smaragdiranniku lennujaam oli 2012. aastal Itaalias reisijate arvult 19. kohal. https://web.archive.org/web/20140201230710/http://www.geasar.it/ita/chi_siamo/geasar-spa: "GEASAR S.p.A. - Chi siamo" "dicembre 2012 « Assaeroporti". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2013. Vaadatud 29. jaanuaril 2014.  Olbia Costa Smeralda lennujaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Olbia lennujaama koduleht
Y-galerii

Y-galerii (ka Y galerii) oli Tartu kesklinnas Tartu üliõpilasmaja egiidi all tegutsenud kunstigalerii, mis peamiselt tutvustas kaasaegset Eesti kunsti avangardi. Galerii tegutses aastatel 2004–2015. Y-galerii asutati 2004. aastal tollase Tartu linnapea Laine Jänese eestvedamisel ning on saanud igal aastal ka linna toetust. Galeriis toimus muuhulgas Kiwa, Lauri Kulpsoo, Rauno Thomas Mossi, Rait Rosina ja Anna-Stina Treumundi näitusi. Galeristidena töötasid seal Margus Kiis (2004–2007) ja Kaisa Eiche (2007–2015). Y-galerii osales aastaid Tartu kaasaegse kunsti festivalil ART IST KUKU NU UT. Aastatel 2004–2014 asus galerii aadressil Küütri 2, Küütri ja Ülikooli tänava nurgal. 2014. aasta jaanuaris teatati, et üüritõusu tõttu kolib galerii 1. märtsist 2014 uude kohta. Suvel 2014 viidi Y-galerii üle Tartu Ülikooli kunagise kiriku hoone teisele korrusele aadressil Jakobi 1. Galerii viimane näitus oli Nadežda Tšernobai postuumseks osutunud "Altarid. Vol 3" detsembris 2015. Raimu Hanson Kas? Postimees 29.01.2014 Y-galerii blogi Raimu Hanson. Kas? Postimees 29. jaanuar 2014 Mari Peegel. Y galerii ootab “keeniuste” töid Päevaleht 28. jaanuar 2007 Y-galerii teemaleht Postimehes
Kadrioru raamatukogu

Kadrioru raamatukogu on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asub Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis aadressil L. Koidula 12A, samas hoones A. H. Tammsaare muuseumiga. Raamatukogu avati 1. juunil 1953 kui Mererajooni 4. raamatukogu. See asus algul Kadrioru noortepargi suvemaja ruumides (praegu on siin Miia-Milla-Manda muuseum 14-ruutmeetrises toas, hiljem on raamatukogu asunud ka mujal Kadriorus. Üldse on asutud järgmistes kohtades: 1953 L. Koidula 21c suvemajas 1955 L. Koidula 21c peakorpuses 1957 L. Koidula 21c kõrvaltiivas 1962 L. Koidula 3 keldrikorrusel 2000 L. Koidula 12a Raamatukogu allus Nõukogude ajal aastatel 1953-1974 Mererajooni täitevkomiteele. Siis läks raamatukogu uuesti Tallinna Keskraamatukogu alluvusse ja kandis edaspidi nimetust Kadrioru haruraamatukogu. Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart. "Mererajooni IV raamatukogu (Kadrioru raamatukogu)." Veel uusi raamatukogusid. - Tallinna Keskraamatukogu 1907-2007. Koostanud Livia Viitol. Tallinn 2007. Lk 163-164. Kadrioru raamatukogu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
Cheetah

Cheetah tähendab inglise keeles gepardit (Acinonyx jubatus), kes on kiireim maismaal liikuv loom. Muid tähendusi: Armstrong Siddeley Cheetah, II maailmasõja ajal treeninglennukitel kasutatud Briti lennukimootor Atlas Cheetah, Lõuna-Aafrika Vabariigi hävituslennuk Rainbow Cheetah, Lõuna-Aafrika Vabariigi ülikerglennuk Avian Cheetah, deltaplaan HAL Cheetah, India firma Hindustan Aeronautics Limited poolt litsentsi alusel valmistatud prantslaste helikopter Aérospatiale SA 315B Lama Bill Thomas Cheetah, USA sportauto Cheetah Automobiles, Šveitsi võidusõiduautosid ehitanud firma Cheetah Racing Cars, Austraalia võidusõiduautosid ehitanud firma Lamborghini Cheetah, maastikuauto prototüüp, Lamborgini esimene katsetus selles vallas Mac OS X v10.0, koodnimi
Dahtalija

Dahtalija (ukraina keeles Дахталія) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 444. Pindala on 1,948 km².
Adamswiller

Adamswiller on asula ja vald Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas Bas-Rhini departemangus. Populations légales 2021
Pikkkoon-piugmadu

Pikkkoon-piugmadu (Ahaetulla nasuta) on maoliik pronksmao perekonnast. Neid võib kohata Sri Lankal, Bangladeshis, Birmas, Tais, Kambodžas ja Vietnamis. Emaste madude levinud suguliseks paljunemisvormiks on vivipaaria. Esineb ka partenogeneesi. Nad on valdavalt päevase eluviisiga ja nende liikuv pea ning suured silmad (silmaava horisontaalne) võimaldavad neile, võrreldes teiste maoliikidega, üsna terava nägemise. Peter Uetz & Jakob Hallermann,Ahaetulla nasuta sünonüümid Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 29.01.2014) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne NCBI-s Sissekanne Roomajate andmebaasis Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Ahaetulla nasuta seisuga 29.01.2014.
Jean-Bédel Bokassa (Kesk-Aafrika kroonprints)

Jean-Bédel Bokassa (sündinud 2. novembril 1973) oli Kesk-Aafrika kroonprints 4. detsembrist 1976 kuni 21. septembrini 1979 ja on Bokassa keiserliku perekonna pea alates 3. novembrist 1996. Tema vanemad olid keiser Jean-Bédel Bokassa ja keisrinna Catherine Denguiadé. 4. detsembril 1977 osales ta oma isa kroonimise tseremoonial.
Vabaduse Raamat

"Vabaduse raamat. 111 teost liberaalsest vaimuloost" on 2012. aastal Liberalismi Akadeemia välja antud raamat vabadust ülistavatest teostest. 111 refereeritava teoste autorid on Aristoteles, Cicero, Aquino Thomas, Rotterdami Erasmus, Michel de Montaigne, Charles de Montesquieu, John Locke, Adam Smith, Max Weber, José Ortega y Gasset, Ludwig von Mises, Friedrich August von Hayek, Karl Popper, Milton Friedman jt. Liberalismi Akadeemia korraldas 2012. aastal aktsiooni, saates väljaande "Vabaduse raamat. 111 teost liberaalsest vaimuloost” raamatukogudesse üle Eesti. "Vabaduse raamat. 111 teost liberaalsest vaimuloost". Liberalismi Akadeemia, Tallinn 2012, 248 lk. Sisu: raamat vabadust ülistavatest teostest, ülevaated 111 vabadusraamatust või lühemast kirjutisest, taustaks originaaltsitaadid. 1. Ludwig von Mises. Liberalism. 2. Siim Kallas. Turumajandus ehk kodanike riik. 3. Johnny Munkhammar. Reformide teejuht.
Kõvakest (täpsustus)

Kõvakest võib tähendada mitut asja: Kõvakest ehk skleera on silma osa Kõvakest (dura mater) on sidekoest kest, mis asetseb vastu kolju sisepinda eristatakse Peaaju-kõvakesta (dura mater encephali) Seljaajukõvakesta (dura mater spinalis)
Karen Linda Kivi

Karen Linda Kivi (sündinud 25. juunil 1962 Torontos) on eesti päritolu Kanada kirjanik. Ta käis eesti täienduskoolis ja eesti laste suvelaagrites, oli gaid ja osales rahvatantsurühmas. Ta lõpetas 1986. aastal Ontario provintsis Guelphi ülikooli. 1990. aastal astus Kanada Kirjanike Liitu. Aastatel 1992–1994 oli ta Briti Columbia Kirjanike liidu asepresident. Ta kirjutab inglise keeles. Aastal 1992 ilmus "Canadian Women Making Music", aastal 1995 romaan eesti sõjapõgenikest "If Home is a Place" (mida Toronto Ülikoolis kasutatakse õppematerjalina). Aastal 2005 ilmus "The inner green: exploring home in the Columbia mountains" (kaasautoriks Eileen Delehanty Pearkes). Ta on feminist. http://isik.tlulib.ee/index.php?id=556
Nassau (täpsustus)

Nassau võib tähendada järgmist: Nassau, Bahama pealinn Nassau (Cooki saared) Nassau (Lahn), linn Saksamaal Rheinland-Pfalzis Nassau kindlus Nassau dünastia Oranje-Nassau dünastia Nassau krahvkond, krahvkond Saksa-Rooma riigis Nassau hertsogkond, riik Reini ja Saksa Liidus Nassau-Usingen, vürstiriik Reini Liidus Nassau-Weilburg, vürstiriik Reini Liidus Hesseni-Nassau provints, Preisi kuningriigi (1868–1918) ja Preisi Vaba Riigi (1918–1944) provints, moodustati Hesseni, Nassau hertsogkonna ja Frankfurdi vabalinna liitmise tulemusel Nassau provints (1944–1945), Hesseni-Nassau provints jagati Kurhesseni ja Nassau provintsiks Nassau-Siegen Nassau-Saarbrücken Nassau-Beilstein Nassau-Dietz Nassau-Idstein Nassau-Wiesbaden Nassau-Sonnenberg Nassau-Hadamar Nassau-Dillenburg Nassau-Ottweiler Nassau-Oranje-Fulda Holsteen, Taani-Norra sõjalaeva hilisem nimi
1373

◄ | 13. sajand | 14. sajand | 15. sajand | ► ◄ | 1340. aastad | 1350. aastad | 1360. aastad | 1370. aastad | 1380. aastad | 1390. aastad | 1400. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1369 | 1370 | 1371 | 1372 | 1373 | 1374 | 1375 | 1376 | 1377 | ► | ►► ... Mainiti esimest korda Lüganuse kihelkonda (Lygenus) Mainiti esimest korda Neitsitorni Paavst andis välja bulla, mille järgi Riia peapiiskopkonna toomkapiitlile kehtestati Augustinuse ordu reeglid. Bullast tulenevalt suurenes toomhärrade poliitiline kaal. Tekkinud rõivastustüli (vaata ka rõivastustüli) piiskopkonna ja Liivi ordu vahel oli kahjulik ordule, kes seepeale okupeeris peapiiskopi ja toomhärrade mõisad. ... Niccolò Albergati ... 23. juuli - Birgitta 25. juuli - Magnus II (Braunschweig-Lüneburg) ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 49
Kõvakest

See artikkel räägib silma osast; aju kõvakesta kohta vaata artiklit Aju kõvakest. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Kõvakest (täpsustus). Kõvakest ehk silma kõvakest ehk skleera ehk silmavalge (ladina keeles sclera) on inimeste ja paljude loomade silmamuna kest. Kõvakest on silmamuna fibrooskesta välimine kest, mis eespool läheb üle sarvkestaks. Kõvakesta areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Kõvakest on ka madude silmamuna osa, mis koosneb sidekoest (kollageenikiududest). Kõvakest koosneb kollageenikiududest ja on sarnaselt inimese kõvakestaga läbipaistmatu. Selle välispinnale kinnituvad silmamunalihased. Kõvakest on varustatud närvilõpmete ja veresoontega, lümfisooned puuduvad. Nägemisnärvi väljumiskohal on kestas mulgukesed, seda ala nimetatakse kõvakesta-sõelväljaks (area cribosa sclerae). Kõvakest asub inimestel silmamuna külgedel ja taga. Kõvakest on tihedast sidekoest koosnev valge ja suhteliselt paks moodustis, nn silmavalge. See on varustatud närvilõpmete ja veresoontega, lümfisooned puuduvad. Välispinnale kinnituvad silmamunalihased. Sisepinnal paikneb koroidea (choroidea). Kõvakestaga seostatakse inimestel selliseid haiguslikke seisundeid nagu skleriiti, episkleriiti ja pahaloomulisi kasvajaid. Lisaks on paljude haiguslike seisundite, näiteks tuberkuloosi, leepra, süüfilise, Lyme'i tõve, toksoplasmoosi, tsütomegaloviiruse, mumpsi, nakkusliku mononukleoosi ja mitme muu nakkushaiguse korral kaasatud ja haigustunnustega ka skleera. "Meditsiinisõnastik" 388 – 389:2004. Laurie J. Vitt, Janalee P. Caldwell,Herpetology: An Introductory Biology of Amphibians and Reptiles, 4 ed, lk 70, 2014, Elsevier, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.01.2014) (inglise keeles) The Sclera and Systemic Disorders, lk 13, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.01.2014) (inglise keeles) Enn Ernits, Esta Nahkur, Koduloomade anatoomia, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8. Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 393,2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. The Sclera and Systemic Disorders, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.01.2014) (inglise keeles) Sissekanne Terminologia Anatomicass A15.2.02.002: Sclera. Kõvakest
Brescia Ghedi lennujaam

Brescia Ghedi lennujaam on lennujaam Itaalias Lombardia maakonnas Ghedis, 20 km kaugusel Bresciast lõunas. Lennujaamale on antud I maailmasõja lennuäss Luigi Olivari nimi. Ghedis hoitakse 40 aatomipommi B61-4 võimsusega 45–107 kilotonni. Kasutusel on Panavia Tornado hävitajad. Nucleare, rivelazione dagli Usa: "In Italia 90 bombe atomiche", la Repubblica, 15 settembre 2007 USAF Report: “Most” Nuclear Weapon Sites In Europe Do Not Meet US Security Requirements, FAS Strategic Security Blog, 19 giugno 2008 "NRDC: U.S. Nuclear Weapons in Europe • Hans M. Kristensen / Natural Resources Defense Council, 2005" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 1. jaanuar 2011. Vaadatud 29. jaanuaril 2014. Aeronautica Militare ENAC
Brescia Montichiari lennujaam

Brescia Montichiari lennujaam on lennujaam Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis Montichiaris. Lennujaamale on antud Gabriele D'Annunzio nimi. Brescia Montichiari lennujaam oli 2012. aastal Itaalias reisijate arvult 37. kohal. AA.VV. (1999). Aeroporti del Garda. BAMS edizioni. {{cite book}}: eiran tundmatut parameetrit |city=, kasuta parameetrit (|location=) (juhend) Claudio del Frate, Scalo fantasma, 30 milioni di perdite, «Il Corriere della Sera - Lombardia», 15 marzo 2009, p. 13  Brescia Montichiari lennujaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Vaalalised

Vaalalised (Cetacea) on vees elavate loomade selts imetajate klassist. Neid elab maailmas 89 liiki. Selts: vaalalised Alamselts Hammasvaalalised Odontoceti Sugukond Nokisvaallased: 22 liiki ja 6 perekonda Sugukond Kašelotlased: 1 liik Sugukond Kääbuskašelotlased: 2 liiki ja 1 perekond Sugukond Susulased: 2 liiki ja 1 perekond Sugukond Inialased: 3 liiki ja 1 perekond. Sugukond Pontoporiidlased: 1 liik Sugukond Hiina jõedelfiinlased : 1 liiki (arvatavasti väljasurnud) Sugukond Delfiinlased: 36 liiki ja 17 perekonda Sugukond Pringellased: 6 liiki ja 3 perekonda Sugukond Narvallased: 2 liiki ja 2 perekonda Alamselts Kiusvaalalised Mysticeti Sugukond Silevaallased: 4 liiki ja 2 perekonda Sugukond Hallvaallased: 1 liik Sugukond Vaguvaallased: 9 liiki ja 2 perekonda (sealhulgas sinivaal) Sugukond Väikevaallased: 1 liik A. Berta; et al. (2015). Marine Mammals Evolutionary Biology. USA: Elsvier. Lk 75-92. Smith, B.D., Zhou, K., Wang, D., Reeves, R.R., Barlow, J., Taylor, B.L. & Pitman, R. (2008). "Lipotes vexillifer". The IUCN Red List of Threatened Species 2008.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Zabara (Kalõnivka rajoon)

Zabara (ukraina keeles Забара) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv oli 2001. aastal 197. Pindala on 5,23 km². 2016. aastani oli küla nimi Tšervona Trõbunivka (Червона Трибунівка). "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 8. juuni 2020. Vaadatud 8. juunil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)