laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lennundus

Lennundus (ka aviatsioon, ladina keeles avis 'lind') on õhusõidukite ja nende lendamisega seotud teoreetiline ja praktiline valdkond. Lennunduse ehk lennuasjanduse alla kuuluvad lennukiehitus, sõjalennundus, lastiveo- ja reisilennundus, eriotstarbevaldkonna lennundus ja harrastus- ehk hobilennundus, kaasa-arvatud sportlik lendamine jne. Lennunduse ajalugu ulatub enam kui kahe tuhande aasta taha, vt Daidalos ja Ikaros. Esimeste lennuvahendite, õhust kergemate lennuvahendite, kuumaõhupallide kasutuselevõtt jääb aga 18. sajandisse ja õhust raskemate, motoriseeritud lennumasinate teke 20. sajandi algusse. Eesti lennundusseaduse järgi on lennundustegevus "õhusõiduki käitamise, mehitamise, valmistamise ja hoolduse, lennuliikluse teenindamise, lennuväljade ja kopteriväljakute käitamise ning lennundusspetsialistide koolitamisega" tegelev valdkond. Eesti vabariigi noorim lennureisija oli Rhona Villanueva. Ta lendas äsjasündinuna koos vanematega isa Ulrich Brasche eralennukis Tallinnast Viljandisse. Aerodünaamika ja aerostaatika Aeronautika Lennuk Lennundus Esimese maailmasõja ajal Lennukite loend Lennukompaniide loend Lennunduse mõisteid Lennundusmuuseum UAV Eesti Vabariigi lennundusseadus Jaanus Hämarsoo (4. juuni 2022). "Parunite järeltulija kiitis Viktor Siilatsi tööd Viljandi mõisaga: ta on suure südamega mees". Kroonika (ajakiri). Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2022. Vaadatud 4. juuni 2022.
Struktuur

Struktuur (ladina sõnast strūctūra ehitus, tarind) on terviku kõigi osade seoste kogum. Süsteemi struktuur on süsteemi organisatsiooniline, korrastuslik, konfiguratsiooniline ehk ehituslik külg. Struktuuri kui tunnetusliku objekti (sh kategooria) määratleb süsteemi elementide enamasti püsiv seostus ehk organiseerimisviis . Struktuuri üks olulisemaid omadusi on sümmeetria. Struktuuri mõistele aluse panijaks peetakse nii Immanuel Kanti, kui ka Georg Wilhelm Friedrich Hegelit. Tänapäeval on struktuuri mõistet laiendatud ja kitsendatud väga paljudest aspektidest ning sellel puudub kõiki rahuldav, nii-öelda neutraalne määratlus. Levinud on struktuuri probleem- ja objektorienteeritud tõlgendused. Ollakse eri meelel, kas struktuur on püsiv või enamasti püsiv; kas on tegemist mingi seletamatu seosega või seostega elementide vahel, jne. Ilmne on, et keemilise protsessi puhul on tegemist aine struktuuri kiire muutumisega, evolutsioonilise protsessi puhul suhteliselt aeglase muutumisega ning alles stagnatsiooni puhul võib rääkida struktuuri püsivusest. Struktuurile on omistatud veel järgmisi tunnuseid: 1) Struktuur on kõigi päriselt olemasolevate süsteemide lahutamatu tunnus. 2) Seoses mateeria struktuuritasemete või -aspektide mitmekesisusega on mis tahes süsteem polüstruktuurne. 3) Struktuuri mõiste on tihedalt seotud seaduse, vormi, paratamatuse jt sugulaskategooriatega. 4) On jõutud arusaamisele, et struktuuri täpne definitsioon on antav matemaatiliselt isomorfismi ja invariantsuse mõiste abil. Struktuuri määratluse laialivalguvus on pannud tunnetus- ja süsteemiteoreetikuid seda mõistet täpsustama ja konkretiseerima . Kõik katsed struktuuri olemust ära seletada viivad paratamatult graafide juurde, kasvõi nende diagrammide näol . Struktuuri, isomorfismi ja invariantsuse mõisted on lihtsalt ja piltlikult selgitatavad graafi struktuuri põhjal . Struktuuri elementaarosisteks on selle elementidevahelised binaarsuhted. Reaalse objekti graafi kujul esitatud struktuur on tuvastatav selle binaarsuhete süvaidentifitseerimise teel saadud struktuurimudeli kujul. Struktuurimudel avab ka struktuuri sümmeetria omadused sümmeetriaklasside ehk orbiitide näol. Schmidt, Henrik, 1991. Philosophisches Wörterbuch. Stuttgart. ISBN 5250017940 Новая философская энциклопедия. 2001. Москва. ISBN 5244009613 Bertalanffi, Ludwig von, 1937. Zu einer allgemeinen Systemlehre. Wien Тюхтин, В. С. 1972. Отражение, системы, кибернетиеа. Москва. Mereste, Uno, 1987. Süsteemkäsitlus: süsteemsest mõtlemisviisist majandusnähtuste käsitlemisel. Tallinn Tevet, J.-T. 2013. Nature of the Structure. S.E.R.R. ISBN 9789949334650 Tevet, J.-T. 2014. Semiotic Modeling of the Structure. - Proceedings of the Institute of Mathematics, Gurgaon. ISBN 9781503367456 Brigitte Wiesen. Struktur. Online-Wörterbuch Philosophie: Das Philosophielexikon im Internet
Massachusettsi Ülikool Lowellis

Massachusettsi Ülikool Lowellis on Lowellis (Massachusettsi osariigis) asuv ülikool, Massachusettsi Ülikooli osa. Ta on asutatud 1975. aastal.
Robert Innis

Robert E. Innis on ameerika semiootik. Ta töötab Massachusettsi Ülikoolis Lowellis. Ta on ühe maailma esimese semiootika antoloogia (1984) koostaja.
Lendkeha

Lendkeha on ese (keha), mis lennutatakse jõu avaldamisega ruumi (õhk, kosmos, vesi). Lendkehana võib vaadelda mistahes keha, mis liigub läbi ruumi, kuid enamasti kasutatakse seda sõjatehnika mõistena (laskekeha). Liikumapaneva jõuna saab kasutada mehaanilist survet, mida avaldab mõni teine keha, näiteks vibunöör avaldatav jõud noolele. Eraldi võib veel välja tuua inimese enda visatavad objektid, nagu odad, kivid jne. Teine variant on kasutada kokkusurutud gaaside või keemiliste reaktsioonide tekitatavat jõudu, näiteks õhk- ja tulirelvadega saavutatu. Kolmas variant on kasutada elektromagnetjõudu (vt elektromagnetism). Näiteks rööbaskahur, mis kiirendab kahe rööpa vahel paiknevat lendkeha rööpa kogu pikkuse ulatuses, võimaldab saavutada väga suuri kiirusi. USA kaitsejõudude agentuur DARPA arendab välja sellist lahingus kasutatavat relvasüsteemi. Selle planeeritav laskeulatus ületab sada meremiili ja lendkeha kiirused 2000 meetrit sekundis. Mõned lendkehad tekitavad tõukejõudu ka lennu enda ajal, kasutades reaktiiv- või rakettmootorit. Lendkehi, näiteks mürske, saab kasutada ka lõhkelaengute transpordiks sihtmärgini. Kusjuures sihtmärgini jõudnuna plahvatades tekitab kildmürsk omakorda palju kiiresti liikuvaid lendkehi, mille eesmärk on sihtmärgi mõjutamine. Last võib olla ka midagi muud, näiteks keemiarelv. Lendkeha võib mõjutatada sihtmärki vaid keha enda liikumisest tingitud kineetilise energiaga. Kuju järgi võiks selliseid lendkehi jagada: teravateks (nooled), ümarad (kahurikuulid ja kivid) ning osaliselt ümarad (püstolikuulid). Veel saab kineetilisi lendkehi kasutavaid relvi jagada kehade hulga järgi: üksikud kehad (soomust läbistavad alakaliibrilised mürsud) ja kehade kogumikud (kildmürsud ja ka soomuse vastu suunatud kiirkuulipildujad). Võrreldes soomust läbistavaid alakaliibrilisi mürske ja soomust läbistavat kuulipildujakuuli saab vaadelda mürsu avaldatavat mõju sihtmärgile kui üksiksündmust, kuulipilduja mõju tuleneb aga mitme kuuli koostoimest. Mõningate (eriti kosmoses paiknevate) sihtmärkide tabamiseks on vaja saavutada väga suur kiirus, sel juhul on võimalik, et sihtmärgi kahjutuks tegemiseks piisab juba lendkeha enda kineetilisest energiast. Sellistel kiirustel toimuvatel kokkupõrgetel ei pruugi tahked materjalid, sealhulgas ka metallid, käituda eeldatult. Ilmnema hakkavad vedelikega sarnased omadused: kraatrite teke, ühe või mõlema osapoole kuju kadu ja/või aurustumine (inglise keeles vastab sellisele nähtusele nimetus hypervelocity impacts). Selline relv on näiteks atmosfääriväline püüdurliikur, mida kasutatakse mandritevaheliste ballistiliste rakettide kahjutustamiseks. Selline meetod nõuab suuremat täpsust, kuna püüdurliikur peab saama kahjutustatava raketiga füüsilise kontakti. Rakettmootoriga lendkeha Laskekeha "USA mereväe rööpkahuri arendamise projekt". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. mai 2012. Vaadatud 9. mail 2012. Atmosfääriväline püüdurliikur ehk EKV | Mõiste lendkeha | DARPA koduleht ESA kirjeldus ülisuurte kiirustega kokkupõrgete kohta kosmoseprügiga seoses
Seicento

Seicento (itaalia keeles: 'kuussada'; lühend arvsõnast milleseicento, '1600') on termin, mida kasutatakse 17. sajandi (1601–1700) Itaalia kultuuriloo (kirjandus, maalikunst, muusika, skulptuur) kirjeldamisel. XVII sajand tähistas sajand vastureformatsiooni algust ja barokki. Caravaggio "Hieronymos", 1607 Galileo Galilei, 1564–1642 Stradivari klassikaline viiul, umbes 1867 Itaalia naistemood XVII sajandi alguses Itaalia naistemood XVII sajandi lõpul Bernini "Okaskrooniga ingel" Trecento – 14. sajand Itaalia kultuuriloos Quattrocento – 15. sajand Itaalia kultuuriloos Cinquecento – 16. sajand Itaalia kultuuriloos
Olaf-Mihkel Klaassen

Olaf-Mihkel Klaassen (25. veebruar 1929 – 31. jaanuar 2012) oli eesti ajaloolane. Ta lõpetas 1947. aastal Viljandi 2. Keskkooli ja õppis 1947–1952 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas, 1960 lõpetas ajaloo-keeleteaduskonna. 1970. aastal sai ta ajalooteaduste kandidaadi kraadi tööga "Борьба за единство антиимпериалистических сил Индонезии в 1945–1956 гг.", 1992. aastal ajaloodoktori kraadi tööga "Eesti Vabariigi konsulaarpoliitika Aasias ja Aafrikas 1918–1940". Ta töötas 1952–1958 Tartu 1. keskkoolis ja 1958–1966 Tartu 2. eriinternaatkoolis (endine pimedate kool) ajalooõpetajana. Alates 1966. aastast oli Klaassen Tartu Riikliku Ülikooli õppejõud, aastast 1994 Idamaade ajaloo erakorraline professor. ""Kevade" tee ekraanile". Tallinn: Eesti Raamat, 1977 "Aasia ja Aafrika 1900–1918 ning kontaktid Eestiga". Tartu: Tartu Ülikool, 1992 "Eesti Vabariigi konsulaarpoliitika Aasias ja Aafrikas 1918–1940". Tartu: Tartu Ülikool, 1992 "Aasia ja Aafrika 16.–19. sajandil ning kontaktid Eestiga". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1994 "Hüvasti, Insulinde!: Andres Saali elu Indoneesias". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1996 "Keiserlik Tartu Ülikool (1802–1918) ja Orient Eesti-Oriendi kultuurisuhete üldisel taustal". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2002 (koos Martin Hallikuga) "Taaveti tähest Talibani langemiseni: konfliktid ja arengud Lähis- ja Kesk-Idas pärast Teist maailmasõda". Tallinn: Argo, 2004 (koos Martin Hallikuga) "Jaapan läbi aegade: lühike valiktemaatiline ülevaade Jaapani ajaloost". Tallinn: Argo, 2008 1996 Tartu Ülikooli suur medal 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk Tema isa oli jurist ja riigikohtunik Mihkel Klaassen. Eesti entsüklopeedia, 14. kd. Eesti elulood. Lk 167 "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 4.12.2022.
M26 Pershing

M26 Pershing on Ühendriikide rasketank, mis oli kasutusel Teises maailmasõjas ja Korea sõjas. Ta on nimetatud Esimese maailmasõja aegse Ameerika Ekspeditsiooniväe juhi kindral John Pershingi järgi. Tanki puudusteks olid selle liiga nõrk mootor ja mehaaniline ebakindlus. Oma 90 mm M3 suurtükiga oli Pershing vääriline vastane Saksa Tiger I-le. Pärast Teist maailmasõda klassifitseeriti M26 ümber kesktankiks. Rasketankina oli Pershingu tulejõud üle M4 Shermanist. Tema mobiilsus oli samas kesktanki kohta ebarahuldav. Hiljem disainiti tank ümber ja nimetati M46 Pattoniks. 1160 M26-t ehitati ümber M46-ks. Hiljem tehtud M48 Patton ja M60 Patton on kasutuses veel tänapäeval.  M26 Pershing – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tanks are Mighty Fine Things Pershing Tank Packs 90-mm. Punch AFV Database Armour Reference Articles OnWar specifications Tank duel at the Cologne cathedral — Pershing vs. Panther
M46 Patton

M46 Patton on Ameerika Ühendriikide keskmine lahingutank. Tank on saanud nime kindral George S. Pattoni järgi, kes oli USA kolmanda armee komandör. M46 on ümber ehitatud M26 Pershing ja üks külma sõja liitlaste põhitanke. Tanki toodeti 1950. aastate keskpaigast kuni 1950. aastate lõpuni. Esimene Patton valmis aga 30. juulil 1948. Ainus sõda, kus M46 osales, oli Korea sõda. Nagu tema eelkäijat M26 Persingit, piinasid ka M46 mehaanikaprobleemid; lisaks polnud tanki mootor piisavalt võimas. 1950. aastatel laenati väike arv M46-tanke liitlasvägede väljaõppeks Euroopasse: Belgiasse, Prantsusmaale ja Itaaliasse. JED The Military Equipment Directory [Donald W Boose Jr. "US Army Forces in the Korean War 1950-53" ISBN 1-84176-621-6 pp.52,75-86] Hunnicutt, R. P. "Patton: A History of the American Main Battle Tank." 1984. Presidio Press. ISBN 0-89141-230-1
M18 Hellcat

M18 Hellcat on USA-s toodetud tankihävitaja, mis oli kasutuses Teises maailmasõjas. Nimi Hellcat tulenes sellest, et tootja Buick oli ehitanud sõja aja kõige kiirema roomikmasina ja sümboliseeris seda vastava nimega. M18 üliõhuke soomus tasakaalustati tanki kiirusega ning vastased ei jõudnud tihti oma torni piisavalt kiiresti keerata, et tanki tabada. Tanki disain tulenes projekteerimise lähteülesandest toota kiire kergetank, kasutades Christie vedrustust, Continental R-975 mootori ja 37 mm relva. Põhja-Aafrika kampaania näitas aga, et 37 mm suurtükk oli liiga väike, mistõttu see asendati 75 mm suurtükiga, hiljem 76 mm suurtükiga. Vahetati ka vedrustust. Saadud mudelit toodeti aastatel 1943–1957. Erinevalt M10-st oli M18 disainitud algusest peale kergetankina. 76mm Gun Motor Carriage M18 (with photos) - AFV Database Armored Utility Vehicle M39 - AFV Database M18 Tank Destroyer, Hellcat - WWII Vehicles (photos and video) "WWII tank to join in parade" - Daily Herald (Utah), 3 July 2008 M18Hellcat.com, a website dedicated to the history and preservation of the M18 Hellcat
Lehmja tammik

Lehmja tammik on tammik, mis tänapäeval asub Jüri alevikus Rae vallas Harju maakonnas. Tammiku kaitseks moodustati 1960. aastal Lehmja tammiku kaitseala. Paigaga on seotud mitmes eri teisendis üleskirjutatud usundiline kohamuistend, mille järgi pulmaseltskond muutus tabu rikkumise tõttu tammedeks. Jaan Jung kirjutab Lehmja tammiku kohta järgnevat: "Wanad tammed Lehmja mõisa ligidal maantee ääres, mis wist wana hiiekoht on. Rahwajutu järele olla need üks pulmaliste selts, keda Wanaisa tammedeks muutnud, sest et nad kirikust laulatuselt tulles seal murul tantsima ja mängima hakanud. Teise jutu järele olla pulmalised kirikust tulles kange tuisuga sinna ära eksinud ja siis iseendid tammedeks sajatanud ja wandunud. Enam neid tammesid ei kaswawat ja ära ei kuiwawat nad ka mitte. Suuremad neist tee ääres öeldakse peigmees ja pruut olewat. Ükskord olla Lehmja mõisa walitseja sealt ühe tamme maha raiuda lasknud, aga herra olnud temaga sellepärast wäga kuri, sest need tammed olla seal juba 200 aastat enne Kristuse sündimist kaswama hakanud. Sellepärast ei tohtida neid keegi maha raiuda." Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.02.2013) Jaan Jung. Muinasajateadus eestlaste maalt. III. Kohalised muinasaja kirjeldused Tallinnamaalt. Tallinn, August Busch'i raamatukaupluse kirjastus 1910, lk 54 Marju Kõivupuu. "101 Eesti pühapaika". Varrak. Tallinn 2011. Lk 92–93 Hendrik Relve. "Põlispuud". Koolibri. Tallinn 2003. Lk 60–63
Heinricus Cornelius Agrippa

Heinricus Cornelius Agrippa (14. september 1486, Köln – 18. veebruar 1535) oli saksa alkeemik ja kirjamees.
M10 Wolverine

M10 Wolverine oli USA toodetud tankihävitaja Teises maailmasõjas. Tank oli ehitatud M4 Shermani kerele ja oli arvuliselt kõige rohkem toodetud ameerika tankihävitaja. Kokku toodeti 5000 M10 ja 1700 M10A1. Tank sai nime Suurbritannia sõduritelt, kuid ameeriklased kutsusid tanki TD-ks mis on inglise keeles tankihävitaja lühend. USA poliitika tankisõjas oli kasutada ainult tankihävitajaid ja mitte tanke vastase soomusväe vastu. Tankihävitajate roll oli kiiresti reageerida vastase välksõja taktikale. See tekitas nõudmise kiire ja hea soomusega tankihävitaja järgi. Erinevalt tavalistest tankihävitajatest, millel on suurtükk tanki kere sees, oli M10 pealtpoolt avatud, kaldus soomusega torniga, mis kandis 3-tollist suurtükki. Lisaks tõsteti M4A2 kere esisoomuse kaldenurka, andes tankihävitajale parema esisoomuse ja suurema mürsupõrkamisvõimaluse. Tootmistehas oli General Motors Fisher Tank arsenal Michiganis, kus toodeti 4993 M10, ja Ford Motors, kus toodeti 1028. Kui algul oli M10-l kasutuses 76 mm suurtükk, siis hiljem vahetati see välja 90 mm suurtüki vastu, kuna vastaste uute Tiigrite ja Pantrite soomused olid tugevamad kui eelmistel tankidel. M79 mürsk võis läbida kolm tolli soomust 1000 jala kauguselt 30-kraadise nurga alt. Kuna M10 oli pealt lahtise torniga, siis tegi see masina haavatavaks suurtükkide ja jalaväe poolt. Eriti haavatavaks muutus see lähivõitluses, nagu näiteks metsas. Teine nõrkus oli torni keeramise aeglane kiirus. Torni keerati käsitsi, mis muutis selle tegevuse väga vaevaliseks ja tulemuse aeglaseks. 360 kraadi pööramiseks kulus keskmiselt kaks minutit.
György Konrád

György Konrád (2. aprill 1933 Debrecen – 13. september 2019 Budapest) oli juudi päritolu Ungari romaanikirjanik ja esseist. Sotsialismiajal oli ta aktiivne teisitimõtleja. 1990. aastatel oli ta rahvusvahelise PEN-klubi esimees. Pälvis 2001. aastal Karl Suure auhinna. Eesti keeles tema raamatuid seni ilmunud ei ole, küll on aga ilmunud artikkel "Kõrgelt poodiumilt? : Intellektuaalide roll Euroopas" (Vikerkaar, 7/1992). Martti Puukko, György Konrád: Ungari käitub nii, nagu Euroopas kombeks pole, Postimees, 9. mai 2012
2012. aasta Indoneesia maavärin

2012. aasta Indoneesia maavärin oli 11. aprillil 2012 Indoneesia Acehi provintsi lähedal India ookeanis toimunud maavärin tugevusega 8,6 palli Richteri skaalal. See oli alates 1900. aastast tugevuselt 11. maavärin. Maavärina epitsenter asus 434 kilomeetrit provintsi pealinnast Banda Acehist edelas. Maavärin kestis umbes kolm minutit. Võimud andsid algul tsunamihoiatuse, kuid see tühistati hiljem. Eri piirkondades teatati siiski kuni meetrikõrgustest tsunamilainetest. Suurima järeltõuke tugevus oli 8,2 palli Richteri skaalal.
Lowell

Lowell on linn Ameerika Ühendriikides, Massachusettsi osariigis Middlesexi maakonnas. 2010. aastal elas selles osariigi suuruselt neljandas linnas 106 519 inimest.
Philipp Ilus

Philipp Ilus (22. juuli 1478 – 25. september 1506) oli Saksa-Rooma keisri Maximilian I (1459–1519) ja Burgundia pärijanna Marie (1460–1481) poeg. Oma ema ootamatu surma järel sai ta Burgundia hertsogiks ja 1504 oma naise Juanaga kõrval Felipe I nime all Kastiilia valitsejaks. Ta oli Saksa-Rooma keiser Karl V isa. Philipp oli seega vaid kolmeaastane, kui ta Prantsusmaast vallutamata jäänud Burgundia alade (Madalmaade ja Franche-Comté ehk Burgundia vabakrahvkonna) isandaks sai. Tema eest valitsesid esialgu Madalamaade ülikud, kes tema isa Maximiliani regentlusest midagi kuulda ei tahtnud. Hiljem sai Maximilian siiski teatud võimu Burgundia üle tagasi. 1498. aastal abiellus Philipp Kastiilia printsessi Juanaga. Philipp Ilusa tõusu Kastiilia troonile põhjustasid riigi troonipärijate ootamatud surmad, mis tegid pärijannaks tema naise, Kastiilia Isabeli ja Aragóni Fernando tütre. Kastiilia trooni nõudis aga ka Juana isa Fernando, kes tahtis kogu hilisema Hispaania valitsejaks saada. Lõpuks jõuti kompromissile ning Philipp sai Felipe I-na Kastiilia kuningaks, seda peamiselt põhjusel, et Kastiilia ülikutele ei meeldinud Fernando ambitsioonid. Kuid vaid kaks aastat hiljem suri Philipp ootamatult, kahtlustatud on ka mürgitamist, ning et tema naine Juana kuulutati hullumeelseks ja poeg Karl oli vaid kuueaastane, sai seejärel Kastiilia tegelikuks valitsejaks Aragóni Fernando ja Madalmaade (Burgundia) regendiks määrati ta õde Margarethe. Philipp abiellus 1498. aastal Kastiilia printsessi Juanagaga, kellega tal oli 6 last: Austria Eleonore (1498–1558), Portugali kuninga Manuel I (1518–1521) ja Prantsuse kuninga François I naine Karl von Habsburg (1500–1558), Saksa-Rooma riigi valitseja 1519–1556, keiser alates 1530. aastast, Aragóni ja Kastiilia kuningas 1516–1556, Saksa kuningas 1519–1531, Itaalia ja Napoli kuningas, Burgundia hertsog (1506–1555) ja Austria ertshertsog, Austria valitseja aastatel 1519–1521 Austria Isabella (1501–1526), Taani kuninga Christian II naine Ferdinand von Habsburg (1503–1564), Saksa-Rooma keiser 1556–64, Austria ertshertsog 1521–64, Saksa kuningas 1531–64 ning Böömi ja Ungari kuningas 1526–64 Austria Maria (1505–1558), Ungari ja Böömimaa kuninga Lajos II abikaasa Hispaania Catarina (1507–1578), Portugali kuninga João III abikaasa.
Massachusettsi Ülikool

Massachusettsi Ülikool on viie ülikoolilinnakuga ülikool Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis. Ülikool on rajatud aastal 1863. Ülikoolil on viis linnakut ehk osaülikooli: Massachusettsi Ülikool Amherstis (rajatud 1863) Massachusettsi Ülikool Bostonis (rajatud 1864) Massachusettsi Ülikool Dartmouthis (rajatud 1895) Massachusettsi Ülikool Lowellis (rajatud 1975) Massachusettsi Ülikooli Meditsiinikool Worcesteris (rajatud 1962)
Arthur Grumiaux

Arthur Grumiaux [grümj'oo] (21. märts 1921 Villers-Perwin – 16. oktoober 1986 Brüssel) oli belgia viiuldaja ja muusikapedagoog. Grumiaux sündis Belgias Villers-Perwinis töölisperes. Muusikat õppima õhutas teda vanaisa, kui poiss oli nelja-aastane. Grumiaux õppis viiulit ja klaverit Charleroi konservatooriumis, kus ta võitis 11-aastaselt esimese preemia. Järgmisel aastal jätkas ta õpinguid, töötades koos Alfred Dubois'ga Brüsseli Kuninglikus Konservatooriumis. Kontrapunkti ja fuugat õppis ta Jean Absili käe all. Esimesed suuremad auhinnad pälvis ta veel enne 20. eluaastat (1939 Henri Vieuxtemps' auhind ja François Prume'i auhind; 1940 Belgia valitsuse Prix de Virtuosité). Sel ajal õppis ta kompositsiooni ka Pariisis eraõppes kuulsa rumeenia viiuldaja George Enescu (Yehudi Menuhini õpetaja) käe all. Viiuldajana debüteeris ta 1940 Belgias koos Brüsseli Filharmoonia Orkestriga, mängides Mendelssohni viiulikontserti, kuid Teise maailmasõja tõttu sai ta sel alal jätkata alles 1945. aastal, mil ta debüteeris BBC Sümfooniaorkestriga. Sõja ajal mängis ta eraviisiliselt mitmes väiksemas ansamblis, kuid hoidus avalikest esinemistest. Aastast 1949 töötas Grumiaux Brüsseli Kuninglikus Konservatooriumis viiuliprofessorina. Oma õpetajatöös rõhutas ta fraseerimisoskuse, helikvaliteedi ja viiulimängu kõrgete tehniliste standardite olulisust. Tema mängu on sageli võrreldud teise suure Belgia viiuldaja Eugène Ysaÿe omaga, samuti hispaanlase Pablo de Sarasatega. Grumiaux' reputatsioon ja tuntus viiuldajate hulgas oli säärane, et tema isikupärase stiili elemente võib kuulda mitme uuema põlvkonna viiuldaja mängus. Grumiaux' suuremaid rõõme elus oli ta partnerlus Rumeenias sündinud Šveitsi klassikalise pianisti Clara Haskiliga. Mõnikord vahetasid nad omavahel instrumendid, et saavutada teistsugust perspektiivi. Kui Clara Haskil 1960. aastal Brüsseli raudteejaamas trepilt kukkumise tagajärjel suri, oli see Grumiaux'le nii tööalane kui ka isiklik kaotus. Grumiaux andis välja rohkem kui 30 heliplaati, peaaegu kõik Philipsi plaadifirma kaudu. Salvestiste hulgas domineerivad Bach, Beethoven, Brahms, Mozart ja Schubert, ent esindatud on ka Corelli, César Franck, Ravel, Debussy, Stravinski ja Alban Berg. Lisaks sooloesitustele salvestas ta Mozarti kvintetid koos Grumiaux Ensemble'iga ning erinevaid palu koos Grumiaux Trioga, mis koosnes Grumiaux'st endast ning ungarlastest abielupaarist Georges Janzerist (vioola) ja Eva Czakost (tšello). 1973. aastal andis Belgia kuningas Baudouin I Grumiaux'le teenete eest muusikas parunitiitli.
Nuuksio rahvuspark

Nuuksio rahvuspark on rahvuspark Soomes Uusimaa maakonnas Espoo, Kirkkonummi ja Vihti omavalitsusüksustes. Rahvuspark asub pealinna Helsingi läheduses. Piirkond jäi inimtegevusest puutumata, sest läbipääsmatute soode ja kaljuse pinna tõttu oli see põllumajanduseks sobimatu. Rahvuspargis elab kümneid ohustatud looma-, taime- ja seeneliike. Sealt on leitud üle 200 lendorava pesitsuspaiga. Nuuksio rahvuspark loodi 1994. aastal ja sai nime Espoo linnaosa Nuuksio järgi. Selle pindala on 55 km². "Käyntimäärät maastossa". Metsähallitus. Vaadatud 22.06.2020. "Nuuksion luonto". luontoon.fi. Vaadatud 24.11.2020.  Nuuksio rahvuspark – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis https://www.luontoon.fi/nuuksio/
22. sajand eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. aastatuhat eKr | 3. aastatuhat eKr | 2. aastatuhat eKr | ► ◄ | 24. sajand eKr | 23. sajand eKr | 22. sajand eKr | 21. sajand eKr | 20. sajand eKr | ► 22. sajand eKr on sajand, mis kestis aastast 2200 eKr aastani 2101 eKr. 2180 lõppes Vana-Egiptuses Vana riigi aeg. umbes 2150–2030 pandi kirja Gilgameši eepos. umbes 2144-2124 valitses Lagašis kuningas Gudea. Ur-Nammu valitses Uris ja rajas III dünastia.
Boomerang

Boomerang on Ameerika Ühendriikide telekanal. Kanal alustas tegevust 2000. aastal. Koduleht
Tapmine

Tapmine (ka: tapp) on inimese või looma surma põhjustamine. Teise inimese tapmine õigusvastaselt tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu on isikuvastane kuritegu. Iseenda surma põhjustamist nimetatakse enesetapuks ehk suitsiidiks.  Pikemalt artiklis Tapp (loomakasvatus) mõrv tapp