laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Asgardia

Asgardia Kosmoseriik (inglise keeles Space Kingdom of Asgardia) on kosmosesse rajatav riik, mida selle loojad käsitlevad kui olemasolevatest riikidest sõltumatut. Asgardia üks eesmärke on saada tunnustatud riigiks ning rajada 2043. aastaks püsiasustus Kuul. Asgardia loomise kavatsusest andis avalikkusele teada 12. oktoobril 2016 selle projekti eestvedaja Igor Ašurbeili. Asgardial on peaminister, ministeeriumid ja parlament. Asgardia parlamendi esimees on Lembit Öpik. Asgardia eesmärkide hulka kuulub tehiskaaslaste lennutamine Maa orbiidile. Oma esimese satelliidi (Asgardia 1) saatis Asgardia üles 12. novembril 2017 kosmodroomilt MARS kanderaketiga Antares. Satelliit kaalus vaid 2,8 kg. Historic announcement to all Asgardians: Citizenship Fee Asgardia parlamendi esimehe Lembit Öpiku teadaanne (vaadatud 13.04.2019) Lembit Öpik: "We Have Matured Enough To Make The Congress Worthwhile And Effective". asgardia.space Asgardia koduleht E-riigi kõrgem tase: "hull vene teadlane" avalikustas kosmoseriigi asutamise plaani. heureka.postimees.ee, 13. oktoober 2016
Sardana Avksentjeva

Fail:Sardana-avksenteva.jpg Sardana Vladimirovna Avksentjeva (jakuudi keeles Сардаана Владимировна Авксентьева; vene keeles Сардана Владимировна Авксентьева; sündinud 2. juulil 1970 Tšuraptšas Jakuudi ANSV-s) on jakuudi rahvusest Sahha omavalitsustegelane. Ta lõpetas 1993. aastal Ammossovi-nimelise Jakutski Riikliku Ülikooli ajaloo- ja õigusteaduskonna ajalooõpetaja erialal ning 1998. aastal Kaug-Ida Riigiteenistuse Akadeemia riikliku ja munitsipaaljuhtimise erialal. Avksentjeva nimetati 2000. aastal Sahhast valitud Venemaa Riigiduuma liikme Vitali Bassõgõssovi abiks. Aastatel 2004–2007 töötas ta peadirektori asetäitjana aktsiaseltsis Tuimaada Daimond (Venemaa juhtivaid briljantide tootjaid). Aastatel 2007–2012 oli ta Jakutski aselinnapea ja 2012. aastal sai ta aktsiaseltsi Aeroport Jakutsk tööstus- ja kommertskompleksi Aerotorgservis direktoriks. 2018. aasta septembris valiti Avksentjeva Jakutski linnapeaks – Jakutski linnaringkonna peaks. Ta sai valimistel 40,0% valijate häältest ja edestas võimupartei Ühtne Venemaa kandidaati enam kui 8 protsendiga. Jaanuaris 2021 astus Avksentjeva linnapea ametist tagasi. О предприятии. east.prom-rus.com Мэр Якутска о проданных джипах и уволенных чиновниках. YouTube, 23. jaanuar 2019 Ты больше не девочка, ты мэр. meduza.io, 30. jaanuar 2019 «Потапенко будит!». Sardana Avksentjeva Dmitri Potapenko juhitud raadiosaate külalisena. YouTube, 28. veebruar 2019
Elamisluba

Elamisluba (inglise keeles residence permit) on mittekodaniku luba elada mingis riigis, kodanikud elamisluba ei vaja. Elamisluba võib olla nii traditsiooniline paberdokument kui ka elektrooniliselt loetav kaart, või see võib olla märge isikut tõendavas dokumendis. Elamisload võivad jaguneda ajutisteks (tähtajalisteks) ja alalisteks, samas näiteks Venemaal neid ei eristata ja kõiki elamislube tuleb igal aastal pikendada. Alaline elamisluba on tavaliselt dokument, mis tõendab elamisloa omaniku õigust loa kehtivusaja jooksul riigist vabalt lahkuda ja sinna taas siseneda. Mõnes liigis siiski ei vabasta elamisloa olemasolu mittekodanikest alalisi elanikke vaba vajadusest viisa järele riigipiiri ületamiseks. Võimalus vahetada ajutine elamisluba alalise vastu tekib tavaliselt pärast viit aastat riigis legaalset elamist, mõnes riigis (Belgia, Ungari) ka juba kolm aastat.  Pikemalt artiklis Elamisluba Eestis Asumisõigus "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 11.04.2019)
Iru mägi

Iru mägi on koht Tallinna ja Iru küla piiril Vana-Narva maantee ääres Pirita jõe kaldal. Ta ulatub osaliselt Iru linnuse maa-ala kohale. Mäel asub Iru ämm. Iru mäge on mainitud rahvuseepose "Kalevipoeg" kolmandas loos (Kalevi poegade jahilkäik. Linda röövimine. Kalevi poegade kojutulek.). Kalevipoeg läheb vendadega metsa jahile. Rohket saaki kandvad mehed jäävad metsa väsimust puhkama. Tuuslar oli seda ette näinud ja tulnud juba varem paadiga üle mere ning peidab paadi Kalevite kopli alla, Kalevi kalmu ligidalle. Seejärel hiilib ta varga kombel Kalevi tallu ja röövib Linda. Linda hüüab hädas appi ning seda kuulevad jumalad. Teda aitab Pikker (Äike): "Soome tuuslar, tuuletarka, Oli sammud varga saagil I r u m ä e l e sirutanud. Tahtis mäelta teeda võtta Otsekohe mere poole, Kus tal paati ootamassa. Äike astus äkilisti Ähvardelles röövli teele, Pikker põrutas pilvesta;" Tuuslar langes surnu kombel maha, aga Linda muutus kaljupangaks. "Lendva kiirusega loodi Kalevite karske leski Kõrgeks kaljukivi-pakuks, Kivisambaks Iru mäele . Aleksander Kivi, Keel ja kirjandus 1964, 7, lk 404 Kalevipoeg. Kolmas lugu
JSTOR

JSTOR (lühend fraasist Journal Storage) on digitaalraamatukogu, mis loodi 1995. Raamatukogu omanik on Ithaka Harbors, Inc. Algul sisaldas JSTOR teadusajakirjade digiteeritud kokkuvõtteid (inglise digitized back issues). Tänapäeval sisaldab JSTOR peale teadusajakirjade ka raamatuid ja muid allikmaterjale. JSTORis on võimalik täistekstiotsingut (inglise full-text searches) teha umbes 2000 ajakirja sisu kohta. Seisuga 2013 oli juurdepääsuõigus JSTORile rohkem kui 8000 asutusel rohkem kui 160 riigist. Suur osa JSTORi teenustest on tasulised, ent on ka tasuta teenuseid. 2015 oli JSTORi tulu 86 miljonit dollarit. Koduleht
Antsla II maailmasõja matmispaik

Antsla II maailmasõja matmispaik on Teise maailmasõja aegne matmispaik Võru maakonnas Antsla linnas Antsla kalmistul. Matmispaik on tunnistatud kultuurimälestiseks. Matmispaiga juures on mälestussammas, mille esiküljel on tahvel tekstiga "Au langenuile". Antsla II maailmasõja matmispaik kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 11.04.2019) Antsla II maailmasõja matmispaik kultuurimälestiste riiklikus registris
AVE (koor)

AVE (ka Ave) on Tartu maakonnas Elvas tegutsev segakoor. Koori asutas 1. aprillil 1975 dirigent ja muusikapedagoog Kalju Kenner. Koor kuulub Eesti Segakooride Liitu. Koor harjutab Elva gümnaasiumi ruumides. https://web.archive.org/web/20190413092113/https://sites.google.com/site/avesegakoor/ (vaadatud 11.04.2019) Koduleht Facebookis
Ocnița

Ocnița on linn Moldovas, Ocnița rajooni keskus. Ocnița asub Ukraina piirist ligi 3 km kaugusel. Ocnița asula tekkis 1897. aastal seoses raudteejaama rajamisega. Alevi staatuse sai Ocnița 1946. aastal, linnaõigused 1994. aastal. Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ocnița elanikest moldaavlasi 49,12%, ukrainlasi 33,05%, venelasi 16,27%, poolakaid 0,34%, gagauuse 0,17%, bulgaarlasi 0,12%, mustlasi 0,11% ja teistest rahvustest inimesi 0,82%. Окница. Церковь Георгия Победоносца. http://sobory.ru Ocniţa, raionul Ocniţa moldovenii.md Vaadatud 24. detsembril 2023
Minangkabaud

Minangkabaud ehk minangid on austroneesia rahvas Indoneesias, Lääne-Sumatra põlisrahvas. Minangkabausid on kokku 8 miljonit. Suuremad linnad on Padang, Payakumbuh ja Bukittinggi. Minangkabaude pealinn on Padang. Minangkabaud on ka Negeri Sembilani suurim rahvas. Nad kõnelevad minangkabau keelt, mis kuulub austroneesia keelte hulka. Enamik minangkabausid on islami usku, kuid nende kultuur on minevikus olnud väga suurel määral mõjutatud hinduismist ja budismist. Minangkabaude ühiskond on traditsiooniliselt matriarhaalne. Tetumid Minangkabau people. Encyclopædia Britannica. 2015 Encyclopædia Britannica, Inc. Sanday, Peggy Reeves (2004). Women at the Center: Life in a Modern Matriarchy. Cornell University Press. ISBN 0-8014-8906-7. Pennsylvania Ülikool (9. mai 2002). "Indonesia's matriarchal Minangkabau offer an alternative social system". EurekAlert. Vaadatud 13.04.2019. Dokumentaalfilm: Robert Hetkämper: Matriarchat auf Sumatra. ARD-Studio Singapur, Deutschland 2013 1979: Gordian Troeller, Marie-Claude Deffarge: Männerherrschaft unbekannt. Mutterrecht auf Sumatra. Deutschland 1979 (43 Minuten; Info; Trailer: 9 Minuten "THE MINANGKABAU: A MATRIARCHAL SOCIETY". Worldette. Originaali arhiivikoopia seisuga 10.07.2019. Vaadatud 13.04.2019. {{cite web}}: eiran teksti "authorRACHEL HAND" (juhend) "The Minangkabau of Malaysia". prayway.com. Vaadatud 13.04.2019. A unique aspect of Minangkabau culture is that their society is matrilineal Dobbin, Christine (1983). Islamic Revivalism in a Changing Peasant Economy: Central Sumatra, 1784–1847. Curzon Press. ISBN 0-7007-0155-9. Frey, Katherine Stenger (1986). Journey to the land of the earth goddess. Gramedia Publishing. Kahin, Audrey (1999). Rebellion to Integration: West Sumatra and the Indonesian Polity. Amsterdam University Press. ISBN 90-5356-395-4. Summerfield, Anne; Summerfield, John (1999). Walk in Splendor: Ceremonial Dress and the Minangkabau. UCLA. ISBN 0-930741-73-0. Nazif Basir; Elly Kasim (1997), Tata Cara Perkawinan Adat Istiadat Minangkabau, Elly Kasim Collections, OCLC 16688147{{citation}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Rahvatantsijad Padangis
Aleksandr Dmitrijev (dirigent)

Aleksandr Dmitrijev (vene keeles Александр Сергеевич Дмитриев; sündinud 19. jaanuaril 1935) on Venemaa dirigent. Alates 1977. aastast on Dmitrijev Peterburi Sümfooniaorkestri peadirigent. Dmitrijev on Peterburi konservatooriumi dirigeerimisprofessor, kelle õpilaste hulka on kuulunud teiste hulgas Vladimir Altšuler, Andrei Anihhanov, Toomas Kapten jpt. Alexander Dmitriev (vaadatud 13.04.19)
Briceni

Briceni on linn Moldovas, Briceni rajooni keskus. Linn asub Ukraina piiri lähedal. Bricenit on ürikutes esmamainitud 1562. aastal. 1897. aastal moodustasid juudid 96,5% elanikkonnast ja 1930. aastal 95%. Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Briceni elanikest moldaavlasi 46,0%, ukrainlasi 39,5%, venelasi 8,0% ja muust rahvusest inimesi 6,5%. Cities in Moldova Бричаны travellers.ru Бричаны Независимый информационный портал города Бричаны
53

53. aasta Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand Aastakümned: 0. aastad 10. aastad 20. aastad 30. aastad 40. aastad - 50. aastad - 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad Aastad: 48 49 50 51 52 - 53 - 54 55 56 57 58 ... 18. september – Traianus, Vana-Rooma keiser ...
Leova

Leova on linn Moldovas, Leova rajooni keskus. Linn asub Pruti jõe vasakul kaldal, Moldova ja Rumeenia piiril. Leova on asutatud 1495. aastal, linnaõigused sai 1940. aastal. Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Leova elanikest moldaavlasi 85,61%, venelasi 6,27%, bulgaarlasi 3,48%, ukrainlasi 2,77%, gagauuse 0,99%, mustlasi 0,24% ja teistest rahvustest inimesi 0,62%. 2014 Moldovan census Леова, района Леова Moldovenii Leova, raionul Leova moldovenii.md Vaadatud 24. detsembril 2023
Whippet

Whippet on Suurbritanniast pärit koeratõug. Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: „Ideaalne seltsiline. Kiiresti kohanev nii kodustes oludes kui võistlusolukorras. Õrn, kirglik, tasakaaluka iseloomuga.“ "Whippet" (PDF). Eesti Kennelliit. Vaadatud 13.04.2019. "Whippet" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 13.04.2019. Borge, K. S.; Tønnessen, R.; Nødtvedt, A.; Indrebø, A. (2011). "Litter size at birth in purebred dogs—A retrospective study of 224 breeds". Theriogenology. 75 (5): 911–919. DOI:10.1016/j.theriogenology.2010.10.034. PMID 21196028. Renée Willes: All världens hundraser, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9 Carl O. M. P. Leuhusen: Rashundar i ord och bild, Stockholm 1932 Desmond Morris: Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3 Whippet koer.ee saidil Ühendkuningriigi whippetiklubi
Sildumiskaater

Sildumiskaater (kinnituskaater, kinnituspuksiir) on väike kaater-abilaev, mis on mõeldud sadamas laevade sildumisel kinnitusotste vastuvõtuks ja toimetamiseks kaile. Väiksemat, roolimajata vastavat alust võib nimetada ka paadiks. Sildumiskaater sarnaneb ehituselt väikesele puksiirile, kuid on märksa lihtsama ehitusega ja ökonoomsem. Aluse ahtriosas on reeglina väike pollar laevalt saadud sildumisotsa kinnitamiseks. Suurema sildumiskaatri roolimaja võib olla ümbritsetud kaitseraamiga. Kaatrit kasutatakse sadamates, kui suurte laevade (näiteks kruiisilaev, tanker, autotarnelaev) kinnitusotsi pole sildumisel võimalik mingil põhjusel (näiteks pikem vahemaa) viskeliiniga otse sadamakaile edastada või kinnitusots tuleb kinnitada veega ümbritsetud sildumistulbale. Sildumine Puksiir Pollar
Võhma Linnaleht

Võhma Linnaleht oli 1996-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Võhma linna ja selle lähiümbruse uudiseid. Lehte andis välja Võhma linnavalitsus. Lehte esindas Angela Härm. Leht ilmus üks kord kuus. Lehe esimene number ilmus veebruaris 1996. Viimane lehe number (nr 225) ilmus augustis 2017. Aastast 2008 ilmus lehe koosseisus ka Võhma gümnaasiumi koolileht Koolikoorem. Võhma Linnaleht E-kataloogis ESTER (vaadatud 11.04.2019) Võhma Linnaleht E-kataloogis ESTER
Johannes Pulma

Johannes Pulma (28. oktoober 1886 Kuivajõe vald, Kose kihelkond, Harjumaa – 25. august 1942 Sosva laager, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (major), skaudiliikumise juht ja omavalitsustegelane. Sündis talunik Jaan Pulma pojana. Lõpetas Kuivajõe vallakooli, seejärel Kose kihelkonnakooli ja Tallinna 4-klassilise linnakooli. Oli lühikest aega Järvamaal vallakirjutaja abi, jätkates samal ajal hariduse täiendamist. 1898. aastal valiti Anna vallakooli õpetajaks, järgmisel aastal sooritas rahvakooli õpetaja kutseeksami. Oli Anna vallakooli õpetaja kuni 1905. aastani, mil lahkus Ukrainasse, kus oli kuni I maailmasõja puhkemiseni viinavabriku valitseja. Maailmasõja puhkedes mobiliseeriti. Osales alul sõjategevuses Karpaatides, saadeti seejärel Moskva I lipnikekooli, mille lõpetas 1915. aasta juulis. Oli seejärel marsipataljonis ning 4. Soome kütipolgus roodu ja õppekomando ülem. Eesti rahvusväeosade loomisel 1917. aastal asus teenima 2. Eesti polku, kus oli õpperoodu ülem kuni väeosa likvideerimiseni sakslaste poolt 1918. aasta kevadel. Lahkus seejärel Eestist, Vabadussõja ajal viibis Ukrainas. 1920. aasta suvel pöördus tagasi Eestisse, võeti tegevteenistusse ning määrati Pärnu maakonna Rahvaväe ja Kaitseliidu ülema käsutusse, samal aastal sai Pärnu komandandiks ning rahvaväe ülema kohusetäitjaks. Alates 1925. aastast Pärnu maakonna rahvaväe ülem, hiljem muutus tema ametikoht Pärnu kaitseväeringkonna ülema kohaks, millel teenis kuni reservi arvamiseni 1. mail 1932. Kaitseliidu taasloomisel 1924. aastal oli J. Pulma lühikest aega Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealik, kuni 15. märtsil 1925 sai Pärnumaa maleva pealikuks Tõnis Avingo. Sõjaväeteenistusest vabanemise järel osales Pärnu seltsielus ja kohalikus poliitikas. 1932. aastal kinnitati ta Pärnumaa skautide maleva pealikuks. Oli Pärnu Eliisabeti kiriku II pihtkonna nõukogu esimees. 1934. aastal osutus valituks Pärnu linnavolikokku ning oli seejärel revisjonikomisjoni esimees. 1939. aastal toimunud valimistel valiti taas Pärnu linnavolikokku saavutades neljanda tulemuse linnas – 3963 häält. Vangistati Nõukogude võimude poolt 14. juunil 1941 küüditamise käigus ning saadeti Sevurallagi Sosva vangilaagrisse. 20. juunil 1942 toimunud erinõupidamise otsusega mõisteti surma. Abikaasa Elise Alvine Pulma küüditati samuti 14. juunil 1941 Maiga asulasse Tšainski rajoonis Tomski oblastis. Vabanes 1. veebruaril 1954. Lipnik – 1915 Alamleitnant Leitnant – 1920 Kapten – 1924 Major – 1925 Eesti Punase Risti teenetemärk, V klass – 24. veebruar 1938 Kirje ohvitseride andmebaasis
Tamsalu EBE

Tamsalu EBE on Lääne-Viru maakonnas Tamsalu linnas tegutsev spordiklubi, mis on keskendunud saalihokile. Klubi saalihokinaiskond sai 2011. aastal Meistriliigas kolmanda koha. Hiljem pole naiskond enam Meistriliigas mänginud. Tamsalu EBE Eesti spordiregistris (vaadatud 11.04.2019) Tamsalu EBE Eesti spordiregistris
Mustvee Valla Teataja

Mustvee Valla Teataja on ajaleht, mis vahendab Mustvee valla uudiseid. Ajalehte annab välja Mustvee vallavalitsus. Ajaleht ilmub sagedusega üks kord kuus. Ajakiri ilmub aastast 2018 ja see asutati endiste ajalehtede Awwinorm, Kasepää Valla Leht ja Saare Valla Teataja asemele. Mustvee Valla Teataja E-kataloogis ESTER (vaadatud 11.04.2019) Mustvee Valla Teataja E-kataloogis ESTER
Kunda tarandkalme

Kunda tarandkalme on tarandkalme Lääne-Viru maakonnas Kundas sealsel hiiemäel. Kalmed rajati umbes 400-500 aastat eKr. Kalmet on kaevatud mitu korda, näiteks 2004. https://virumaateataja.postimees.ee/2264381/kunda-kalme-osutus-arvatust-vanemaks (vaadatud 11.04.2019) https://virumaateataja.postimees.ee/2264381/kunda-kalme-osutus-arvatust-vanemaks
Kunda dessant

Kunda dessant on kahe Vabadussõja operatsiooni nimi: Kunda dessant (1918) Kunda dessant (1919) Kunda lahing (1268)
Loksa Lauljad

Loksa Lauljad on Harju maakonnas Loksa linnas tegutsev segakoor. Koor asutati 1972. Koori on pikka aega juhtinud Raidi Andre. https://sonumitooja.ee/40aastane-segakoor-loksa-lauljad-on-kaeinud-8-laulupeol/ (vaadatud 11.04.2019) https://sonumitooja.ee/40aastane-segakoor-loksa-lauljad-on-kaeinud-8-laulupeol
Detsi-

Detsi- (tähis d) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 10 korda väiksem. Näiteks pikkus 1 detsimeeter (dm) on 0,1 meetrit ehk kümnendik meetrit. Eesliide tuleneb ladinakeelsest sõnast decem (väike) ja võeti ametlikult kasutusele 1795. aastal koos meetermõõdustikiga.
Senti-

Senti- (tähis c) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 100 korda väiksem. Näiteks pikkus 1 sentimeeter (cm) on 0,01 meetrit ehk sajandik meetrit. Eesliide tuleneb ladina keele sõnast centum (sada) ja võeti ametlikult kasutusele 1795. a koos meetermõõdustikiga.
Milli-

Milli- (tähis m) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 1000 korda väiksem. Näiteks pikkus 1 millimeeter (mm) on 0,001 meetrit ehk tuhandik meetrit. Eesliide tuleneb ladinakeelsest sõnast mille (tuhat) ja võeti ametlikult kasutusele 1795. aastal koos meetermõõdustikiga.
Mikro-

Mikro- (tähis µ) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 106 = 1 000 000 korda väiksem. Näiteks 1 mikrosekund (µs) on 10−6 = 0,000 001 sekundit ehk miljondik sekundit. Eesliide tuleneb kreeka keele sõnast mikros (väike) ja võeti ametlikult kasutusele 1960. a koos SI-süsteemiga; oli kasutusel ka juba varem meetermõõdustiku ühikutes, näiteks CGS-süsteemis; pikkusühiku mikromeeter nimetus oli siis mikron.
Nano-

Nano- (tähis n) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 109 korda väiksem. Näiteks pikkus 1 nanomeeter (nm) on 10−9 meetrit ehk miljardik meetrit. Eesliide tuleneb kreeka keele sõnast nanos (kääbus) ja võeti ametlikult kasutusele 1960. a koos SI-süsteemiga; oli kasutusel ka juba varem meetermõõdustiku ühikutes, näiteks CGS-süsteemis.
Drochia

Drochia on linn Moldovas, Drochia rajooni halduskeskus. Drochia asub Bălțist ligikaudu 32 km põhjas. Drochia on asutatud 1777. aastal, linnaõigused sai 1973. aastal. Дрокия Turspeak
Karjala Vabariigi vapp

Karjala Vabariigi vapil kujutatakse tagajalgadel seisvat karu Karjala Vabariigi lipu värvide taustal. Vapil sümboliseerib punane valatud verd, helesinine Karjala jõgesid ja järvi ning roheline metsi. Vapi kuldne raam kujutab vasakul pool kuuse- ja paremal männimetsi. Vapi ülaosas on kuldne kaheksakand. Karjala vapp Vapi allikas: Geraldika.ru
Níkos Christodoulídis

Níkos Christodoulídis (kreeka keeles Νίκος Χριστοδουλίδης; sündinud 6. detsembril 1973 Geroskipous) on Küprose poliitik, alates 28. veebruarist 2023 Küprose president. Ta lõpetas 1991. aastal Paphoses Peapiiskop Makariose Gümnaasiumi. Seejärel õppis ta politoloogiat New Yorgi Ülikoolis ja Ateena Ülikoolis. Ta oli 1. märtsist 2018 11. jaanuarini 2022 Küprose välisminister.
Mirjam

Mirjam on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 195. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Mirjam 955 naisel. Mirjam Liimask Mirjam Peil Mirjam Tally ... https://web.archive.org/web/20190413161127/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Mirjam (vaadatud 11.04.2019) Mirjam statistikaameti andmebaasis
Moonika

See artikkel räägib naisenimest. Eesti laulu kohta vaata artiklit Moonika (laul). Moonika on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 225. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Moonika 754 naisel. Moonika Aava Moonika Parksepp Moonika Teemus ... Monika https://web.archive.org/web/20190413161133/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Moonika (vaadatud 11.04.2019) Moonika statistikaameti andmebaasis
Teele

See artikkel räägib eesnimest. Eesti kartulisordi kohta vaata artiklit Teele (kartulisort). Teele on naisenimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Teele 743 naisel. Teele oli populaarsuselt 229. naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 244. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Teele 676 naisel. Raja (Raja Teele), tegelane Oskar Lutsu teostest Teele Lember Teele Pärn Teele Viira ... https://www.stat.ee/nimed/Teele https://web.archive.org/web/20190413161139/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Teele (vaadatud 11.04.2019) Teele statistikaameti andmebaasis
Terje

Terje on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 113. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Terje 1604 naisel. Terje Ojaver Terje Pennie Terje Trei ... https://web.archive.org/web/20190413162532/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Terje (vaadatud 11.04.2019) Terje statistikaameti andmebaasis
Raimond

Raimond on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 226. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Raimond 659 mehel. Raimond Kaljulaid Raimond Kolk Raimond Valgre ... https://web.archive.org/web/20190413153819/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Raimond (vaadatud 11.04.2019) Raimond statistikaameti andmebaasis
Rainer

Rainer on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 103. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Rainer 1694 mehel. 1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Rainer 1691 mehel ja see oli populaarsuselt 100. mehenimi. Rainer Nõlvak Rainer Sarnet Rainer Vakra Rainer Vassiljev, eesti võrkpallitreener ... https://web.archive.org/web/20190413161145/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Rainer (vaadatud 11.04.2019) https://www.stat.ee/nimed/TOP Rainer statistikaameti andmebaasis
Sven

Sven on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 112. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Sven 1558 mehel. Sven Antson Sven Grünberg Sven Lõhmus Sven Mikser Sven Sakkov Sven Salumaa Sven Senka Sven Sester Sven Sildnik Sven Soiver Sven Začek Sven Tali Sven Tumba ... https://web.archive.org/web/20190413153825/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Sven (vaadatud 11.04.2019) Sven statistikaameti andmebaasis
Tarvo

Tarvo on eesti ja soome mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 234. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Tarvo 637 mehelja Soomes 2019. aasta seisuga umbes 290 soomlasel. Nime päritolu kohta on kaks erinevat seletust. On oletatud, et see tuleneb peamiselt rahvaluuletustes esinevast sõnast tarvas, mis viitab metsikule ürghärjale. Eesti keeleteadlane Julius Mägiste on väitnud, et see tuleneb eesti murdesõnast tarv, mis tähendab hoogu, energiat ja seega oleks selle eesti ja soome paralleelnimi Tarmo. Soomes on see nimi olnud kasutusel alates 1910. aastatest ja kanti seal tähtraamatusse 1950. Tarvo Hanno Varres Tarvo Kaspar Toome Tarvo Krall Tarvo Rajasalu Tarvo Siilaberg Tarvo Sõmer Tarvo Valm Tarvo Villomann Tarvo Vridolin ... https://web.archive.org/web/20190413153836/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Tarvo (vaadatud 11.04.2019) Tarvo statistikaameti andmebaasis
Teet

Teet on eesti mehenimi. Teet on lühivorm nimest Detlef (Detlev). 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 224. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Teet 662 mehel. Teet Allas Teet Kallas Teet Korsten ... https://web.archive.org/web/20190413153842/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Teet (vaadatud 11.04.2019) Teet statistikaameti andmebaasis