laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Portfellita minister

Portfellita minister on valitsuse liige, kes ei juhi ühtegi ministeeriumi. Porfellita minister võib olla sinekuurne positsioon koalitsioonivalitsustes, aga ka valdkonna edendamiseks loodud sisuline ametikoht. Eestis on portfellita ministri juhtida olnud ministeeriumi osakond (nt regionaalminister) või oma büroo (nt rahvastikuminister). Kui ministeerium on allutatud mitme ministri juhtimisele, siis on määratletud neile alluvad ametkonnad või osakonnad ning vastutus kattuvate alade puhul, nt Kaja Kallase teises valitsuses jagavad majandusministeeriumi majandus- ja taristuminister ning ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister, rahandusministeeriumi rahandusminister ja riigihalduse minister ja sotsiaalministeeriumi sotsiaalkaitseminister ning tervise- ja tööminister. "Ministrite pädevus ministeeriumi juhtimisel ja ministrite vastutusvaldkonnad". 18. juuli 2022.
Semjon Mogilevitš

Semjon Mogilevitš (ukraina: Семен Юдкович Могилевич, vene Семён Юдкович Могилевич; sündinud 30. juuni 1946 Kiievis) on Ukraina päritolu globaalse haardega kuritegelik autoriteet, kellel on Venemaa, Ungari ja Iisraeli kodakondsus. 2009. aastal nimetas Föderaalne Juurdlusbüroo Mogilevitšit kümne kõige tagaotsituma kurjategija (FBI's Ten Most Wanted Fugitives) hulgas. FBI on teda seostanud relvaäri, prostitutsiooni vahendamise, väljapressimiste, palgamõrvade korraldamise, finantspettuse ja rahapesuga. 2008. aasta jaanuaris vahistati Mogilevitš Moskvas maksupettuse kahtlustusega. 2009. aastal juulis vabastati ta kautsjoni vastu. 2011. aastal loobus Venemaa siseministeeriumi uurimisüksus kriminaalasjast Mogilevitši vastu kuriteokoosseisu puudumise tõttu. USA on korduvalt taotlenud Venemaalt Mogilevitši väljaandmist, kuid Venemaa seaduste kohaselt SRÜ kodanikke välisriikidele välja ei anta. Mogilevitšil arvati olevat mõjuvõimu Venemaa ja Ukraina vahelistes tülides maagaasitarnete üle. Ta on lõpetanud Lvivi ülikooli majanduse erialal. http://edition.cnn.com/2009/CRIME/10/21/mogilevich.fbi.most.wanted/
Eesti terviseminister

Terviseminister on Vabariigi Valitsuse liige, kes juhib koos sotsiaalkaitseministriga Sotsiaalministeeriumi. Terviseministri ülesanneteks on osalemine rahvatervise, tervishoiu, e-tervise, ravimite alase poliitika kujundamisel, selle elluviimise koordineerimisel ja finantseerimise kavandamisel, poliitika mõju seire korraldamisel ning osalemine sotsiaalministeeriumi ja tema valitsemisala asutuste tegevustes Euroopa Liidu otsustusprotsessis ja rahvusvahelises koostöös. Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 17. aprillist 2023 on Eesti terviseminister Riina Sikkut. Tervise- ja tööministri ametikoht loodi 2014. aastal, mil jagati senise sotsiaalministri ülesanded sotsiaalkaitseministri ja tervise- ja tööministri vahel. Vabariigi Presidendi otsusega nimetati senine portfellita minister Urmas Kruuse alates 2. juulist 2014 tervise- ja tööministriks. 29. aprillil 2019 ametisse astunud Jüri Ratase teises valitsuses tervise- ja tööministri ametikohta ei olnud. Uuesti loodi tervise- ja tööministri ametikoht 26. jaanuaril 2021 ametisse astunud Kaja Kallase esimeses valitsuses. 2023. aastal nimetati tervise- ja tööminister ümber terviseministriks. Parteid ██ Eesti Reformierakond ██ Eesti Sotsiaaldemokraatlik Erakond ██ Eesti Keskerakond "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. märts 2014. Vaadatud 27. märtsil 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Merili Nael (2. juuli 2014). "President muutis ministrite ametinimetusi". err.ee. Vaadatud 05.07.2022.
Riigikogu esimene aseesimees

Riigikogu esimene aseesimees on Riigikogu juhatuse liige. Ta asendab riigikogu esimeest tema äraolekul, tema volituste peatumise korral Vabariigi Presidendi ülesannete täitmise ajaks ning riigikogu esimehe volitusel. Riigikogu kahel aseesimehel on oma büroo. Alates 10. aprillist 2023 on Riigikogu esimene aseesimees Toomas Kivimägi. Riigikogu teine aseesimees Riigikogu esimees
Sotsiaalhoolekandeminister

Sotsiaalhoolekandeminister on minister, kes tegutseb sotsiaalhoolekande valdkonnas ning võib vastutada ka mõne teise valdkonna eest. Eesti sotsiaalhoolekandeminister Belgia sotsiaalhoolekandeminister Iirimaa sotsiaalhoolekandeminister Läti sotsiaalhoolekandeminister
Eesti majandus- ja tööstusminister

Majandus- ja tööstusminister on Vabariigi Valitsuse liige, kes juhib Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi. Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 23. juulist 2024 on Eesti majandus- ja tööstusminister Erkki Keldo Majandusministri ametikoht loodi 1. juulil 1929 rahaministri ning kaubandus- ja tööstusministri ametikohtade liitmisel. 2002. aastal liideti majandusministri ning teede- ja sideministri ametikoht majandus- ja kommunikatsiooniministriks. 2. juulil 2014. aastal jagati majandus- ja kommunikatsiooniministri ametikoht majandus- ja taristuministri ning väliskaubandus- ja infotehnoloogiaministri ametikohtadeks. 2023. aastal ühendati Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumit juhtinud ministrid majandus- ja infotehnoloogiaministriks. Parteid ██ Põllumeeste Kogud / Ühinenud Põllumeeste Erakond ██ Eesti Rahvaerakond ██ Asunikkude Koondis Parteid ██ Eesti Reformierakond ██ Eesti Keskerakond ██ Isamaa ja Res Publica Liit ██ Mõõdukad / Eesti Sotsiaaldemokraatlik Erakond ██ Erakond Eesti 200 ██ Eesti Koonderakond ██ Rahvuslik Koonderakond Isamaa Eesti ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister "Majandus- ja taristuminister". Originaali arhiivikoopia seisuga 19.06.2022. Vaadatud 01.07.2022. Merili Nael (2. juuli 2014). "President muutis ministrite ametinimetusi". err.ee. Vaadatud 01.07.2022.
Sierra Leone lipp

Sierra Leone lipp on Sierra Leone riigilipp. Lipp võeti kasutusele aastal 1961. Sierra Leone vapp
Karl II

Karl II nime all on tuntud mitu monarhi: Karl II oli Badeni markkrahv 1553–1577 Karl II Habsburg oli Sise-Austria ertshertsog 1564–1590 Karl II oli Hohenzollern-Sigmaringeni krahv 1576–1606 Karl II oli kuurvürst ja Reini pfaltskrahv 1680–1685 Karl II oli Mecklenburg-Strelitzi suurhertsog 1794–1816 Karl II oli Braunschweigi hertsog 1815–1831 Norra kuningas Karl II oli Rootsi kuningas Karl XIII Lääne-Frangi kuningas ja keiser Charles II Paljaspead võidakse nimetada Karl II-ks Böömi kuningas Karel II oli Saksa-Rooma keiser Karl VI Károly II oli Ungari kuningas 1385–1386 Charles II (täpsustus) Karl I Karl III Karl IV (täpsustus) Karl V (täpsustus) Karl VI (täpsustus) Karl VII
Kolme sepa kuju

Kolme sepa kuju on Felix Nylundi skulptuur Helsingis Kolme sepa väljakul. Väljak asub Mannerheimintie ja Aleksanterinkatu ristumiskohas. See realistlik skulptuur loodi 1932. aastal ja see kujutab kolme seppa alasit löömas. Sepad on alasti. Pronkskuju graniidist alusele on ladina keeles kirjutatud monumentum – curavit – legatum – j. tallbergianum – pro helsingfors a.d. mcmxxxii Kuju annetas linnale Pro Helsingforsi fond, mis oli saanud rahalise annetuse ärimehelt Julius Tallbergilt. Tallbergi maja asub Kolme sepa väljaku põhjaosas. Kuju sai 1944. aastal Jätkusõja ajal toimunud Helsingi suurpommitamistes kahjustada. Kuju graniitalusel on tänapäevalgi näha pommikahjustusi ja alasis on auk, mille tekitas šrapnell.
Aleksanterinkatu

Aleksanterinkatu (rootsi:Alexandersgatan) on tänav Helsingi kesklinnas. Tänav algab presidendilossi lähedal ja lõppeb Mannerheimintiega ristumisel. Tänava ääres on teiste seas Helsingi toomkirik, Helsingi Ülikooli peahoone, Nordea Soome peakorter ja Stockmanni kaubamaja. Aleksanterinkatu (rahvasuus ka Aleksi) nimetati Aleksander I auks 1833. aastal. Algselt kandis tänav Suurkatu nime, kuid nimetati peale Aleksander I surma tema auks ümber. Mõned Aleksanterinkatuga ristuvad tänavad on nimetatud tema ema, õdede ja vendade järgi. Jõulude ajal ehitakse tänav igal aastal jõulutuledega ja avatakse pidulikult jõulutänav. Helsingi trammiliinidest kasutab tänavat 2, 3, 4, 4T, 7A ja 7B, kuid tänava sõidab kogu pikkuses läbi ainult 4 ja 4T. Aleksanterinkatu nime kannab ka Lahti peatänav, samuti on sellenimeline suur tänav Oulus ja Tamperes. Mariankatu Ritarikatu Helenankatu Katariinankatu Sofiankatu Unioninkatu Fabianinkatu Kluuvikatu Mikonkatu Keskuskatu
Korphöövel

Korphöövel ehk rupphöövel on käsitööriist, mida kasutatakse suurema hulga materjali eemaldamiseks puidupinnalt, näiteks mõne kõrgema muhu või laua kõveruse silumiseks. Samuti kasutatakse korphöövlit selleks, et toorikut ligikaudsesse paksusesse töödelda. Korphöövlil on tavaliselt lühike tald, suhteliselt kitsas, kuid paks tera, väga lai suu ja väga kumer teraserv (umbes 7–8 cm raadiusega), et sellega saaks lõigata paksu laastu. Üldiselt hööveldatakse korphöövliga diagonaalselt detaili pinna suhtes. Tavaliselt hööveldatakse korphööveldatud pind veel üle pikkhöövli ja siluhöövliga. Korphöövli funktsioonid on suurelt osalt ülevõtnud masinad nagu rihthöövelpink ja paksusmasin. Korphöövel leiab siiski kasutust juhul, kui toorik ei mahu paksusmasinasse.
Karl III

Karl III nimelisi monarhe oli mitu: Karl III Paks oli Ida-Frangi kuningas ja Frangi keiser 876/879–887 Karl III Wilhelm oli Baden-Durlachi markkrahv 1709–1738 Karl III Philipp oli kuurvürst ja Reini pfaltskrahv 1716–1742 Norra kuningas Karl III oli Rootsi kuningas Karl XIV Johan Böömi kuningas Karel III oli Austria-Ungari keiser Karl I Ungari kuningas Károly III oli Saksa-Rooma keiser Karl VI Charles III (täpsustus) Karl I Karl II Karl IV (täpsustus) Karl V (täpsustus) Karl VI (täpsustus) Karl VII
Siluhöövel

Siluhöövel on tavaliselt viimane höövel, mida kasutatakse puidu pinna silumiseks. Kui siluhöövel on korrektselt seadistatud ja seda kasutatakse õigesti, siis annab see puidule palju parema pinnaviimistluse kui lihvimine või kaapimine kaaplehega. Tavaline siluhöövel on 20–25 cm pikk. Höövli suu on reguleeritud miinimumini, et vähendada puidu kildumist ja rebimist, ja tera lõikeserv on väga kergelt kaarjas, et vältida servade rebestamist. Siluhöövlit kasutatakse mõlema käega.
CAS-i registreerimisnumber

CAS-i registreerimisnumber (Chemical Abstracts Service'i number, lühendatult CAS-number) on keemilistele ainetele ja paljudele materjalidele unikaalne numbriline identifikaator, mis on antud Chemical Abstracts Service'i poolt. CAS-i registreerimisnumbreid kasutatakse teaduskirjanduses alates vähemalt 1957. aastast keemiliste elementide, orgaaniliste ja anorgaaniliste ühendite, aga ka polümeeride, mineraalide, isotoopide, sulamite ja varieeruva koostisega või bioloogilise päritoluga materjalide korral. CAS-numbrid ei ole seotud ainete keemilise olemusega ega ühegi varasema klassifikatsiooniga. Neid on lihtne kasutada otsingutes andmebaaside kaudu ilma ainete täpseid nimetusi teadmata. Keemianomenklatuur Chemical Abstracts Service'i registrikirjeldus
Greg Jones

Greg Jones (sündinud 3. detsembril 1953 Tahoe Citys) on Ameerika Ühendriikide mäesuusataja. Ta spetsialiseerus suurslaalomile, kuid osales ka teistel aladel. Jonesi ainus tiitlivõistluste medal pärineb 1976. aasta maailmameistrivõistlustelt Innsbruckist, kus ta võitis Alpi kahevõistluse pronksmedali. Samas toimunud olümpiamängudel osales ta kõigil kolmel alal: suurslaalomis sai ta 9., kiirlaskumises 11. ja slaalomis 19. koha. Maailma karika sarjas saavutas ta suurslaalomis kaks poodiumikohta: hooajal 1974/75 Madonna di Campiglios 2. koha ja hooajal 1975/76 Copper Mountainis võidu.
272 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 275 eKr | 274 eKr | 273 eKr | 272 eKr | 271 eKr | 270 eKr | 269 eKr | ► | ►► 272. aasta eKr Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Papirius Cursor ja Spurius Carvilius Maximus. Rooma vallutas Tarentumi (praegu Taranto). Lõuna-Itaalia kreeka linnriigid jäid Rooma ülemvõimu alla. Kreeka kultuur hakkas mõjutama Rooma elu. Pyrrhos, vanakreeka väejuht ja riigivalitseja
Karl VI (täpsustus)

Karl VI nime all on tuntud mitu monarhi: Karl VI oli Saksa-Rooma keiser 1711–1740 Karl VI oli Rootsi kuningas Karl I Karl II Karl III Karl IV (täpsustus) Karl V (täpsustus) Karl VII
271 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 274 eKr | 273 eKr | 272 eKr | 271 eKr | 270 eKr | 269 eKr | 268 eKr | ► | ►► 271. aasta eKr Antigonos II kindlustas oma võimu Vana-Makedoonia ja Vana-Kreeka üle, mis langesid taas tema valitsemise alla pärast Pyrrhose surma 272 eKr.
273 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 276 eKr | 275 eKr | 274 eKr | 273 eKr | 272 eKr | 271 eKr | 270 eKr | ► | ►► 273. aasta eKr Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Fabius Licinus ja Gaius Claudius Canina. Appius Claudius Caecus Lucius Volumnius Flamma Violens
RIA

RIA on lühend, mis võib tähistada: radioimmuunanalüüsi RIA Novosti agentuuri Riigi Infosüsteemi Ametit Rich Internet Application Iiri Kuninglikku Akadeemiat
Reniin-angiotensiin-aldosteroon-süsteem

Reniin-angiotensiin-aldosteroon-süsteemiks ehk RAA-süsteemiks (lüh:RAAS) nimetatakse kesknärvisüsteemiga loomadel (sh inimestel) teatud hormoonide ja ensüümide ringlust reguleerivat regulatsioonimehhanismi. RAA-süsteemi, mis on humoraalne regulatsioon, loetakse käesoleval ajal tähtsaks vererõhu regulatsioonimehhanismiks ja tähtsaimaks elundiks nimetatud süsteemis on neerud. Reniin-angiotensiin-aldosteroon-süsteemi füsioloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Teatud kudedes nagu neerud, neerupealised, süda ja närvisüsteem eristatakse ka kohalikke reniin-angiotensiin-aldosteroon süsteeme. Neerude eritatud reniin muundab maksas sünteesitud angiotensinogeeni angiotensiin I-ks. Kopsudest pärit angiotensiini konverteeriv ensüüm (AKE) katalüüsib angiotensiin I angiotensiin II-ks. Angiotensiin II seondub neerupealistes spetsiifiliste retseptoritega, vabaneb aldosteroon ja tõuseb vererõhk. Angiotensiin II mõjutab ka hüpotalamuses asuvat janu reguleerivat ala. RAASi mõjutavaid ravimeid – angiotensiini konverteeriva ensüümi inhibiitoreid kasutatakse palju südamepuudulikkuse ja kõrgrõhu ning müokardiinfarkti korral. reniin Südamehaigused. Tõlkinud Eve Sooba, Katrin Luts, Katrin Rehemaa, Margit Riit, Maret-Heda Beznossova, Helle Lippmaa, toimetanud Piibe Kohava, AS Medicina, lk 23, 2010, ISBN 978-9985-829-94-3. David Fournier, Friedrich C. Luft, Michael Bader, Detlev Ganten, ja Miguel A. Andrade-Navarro,Emergence and evolution of the renin–angiotensin–aldosterone system, J Mol Med (Berl). May 2012; 90(5): 495–508., Published online Apr 14, 2012. doi: 10.1007/s00109-012-0894-z, PMCID: PMC3354321, veebiversioon (vaadatud 26.03.2014) (inglise keeles)
Vatsakestevahesein

Vatsakestevaheseinaks (ladina septum interventriculare) nimetatakse enamiku selgroogsete loomade südame vasaku ja parema vatsakese vahelist, peamiselt südamelihaskoest seina. Vatsakeste vahesein formeerub lootel 4.–8. rasedusnädalal, arenedes südame tipust ülespoole kasvava kurru liitumisel endokardi padjandist allapoole areneva õhukese membranoosse vaheseinaga. Vatsakestevaheseinas olevat auku klassifitseeritakse nii loomadel kui ka inimestel kaasasündinud südamerikkena ja diagnoosiks on vatsakestevaheseina defekt. 70–90% vatsakestevaheseina defektidest asuvad vatsakeste vaheseina basaalses (membranoosses) osas. "Meditsiinisõnastik" 825:2004. Septal Defects, Veebiversioon (vaadatud 21.03.2014) (inglise keeles) Ingrid Mesila, Enn Jõeste, Mari-Ann Reintam, Hannes Tamm, Živile Riispere, Maret Murde, Retlav Roosipuu, "Patoanatoomia õpik kõrgkoolile", lk 479, 2012, Tartu Ülikooli Kirjastus, ISBN 978 9949 32 084 4 Sissekanne Terminologia Anatomicass A12.1.00.013: Septum interventriculare. Vatsakestevahesein
Sõltuv muutuja

Sõltuv muutuja (inglise k. dependent variable ehk DV) on muutuja, mis on mingi protsessi väljund või efekt, või mida alles kontrollitakse, kas see on väljund. Tihti vaadeldakse sõltuvat muutujat koos sõltumatu muutujaga, kus eksperimentaator muudab sõltumatut muutuja väärtusi, et mõõta selle mõju sõltuvale muutujale. Näide: Uurimaks paberi paksuse mõju paberi puruks rebimise tajutud raskusastmele, võime koostada eksperimendi, kus paberi paksus on sõltumatu muutuja ja tajutud raskusaste sõltuv muutuja. Eksperimentaator annab katseisikule järjest puruks rebimiseks 0,1, 0,2, 0,3, 0,5 ja 1 mm paksuseid pabereid ja mõõdab katseisiku tajutud rebimise raskusastet küsimustiku teel. Sõltumatu muutuja Eksperiment
Ferdinand I

Ferdinand I ja Ferdinandi nimelisi monarhe on olnud mitu: Ferdinand I oli Saksa-Rooma keiser 1556–1564 Ferdinand I oli Austria keiser 1835–1848 Ferdinand Savoiast oli Genfi hertsog Ferdinand oli viimane Hessen-Homburgi maakrahv Ferdinand I oli Bulgaaria tsaar 1908–1918 Ferdinand I oli Rumeenia kuningas 1914–1927 Fernando I Ferdinando I Ferdinand II Ferdinand III Ferdinand IV
Sõltumatu muutuja

Sõltumatu muutuja (inglise keeles independent variable ehk IV) on muutuja, mis on mingi protsessi sisend või põhjus, või mida alles kontrollitakse, kas see on põhjus. Tihti vaadeldakse sõltumatut muutujat koos sõltuva muutujaga, kus eksperimentaator muudab sõltumatu muutuja väärtusi, et mõõta selle mõju sõltuvale muutujale. Näiteks uurimaks paberi paksuse mõju paberi puruks rebimise tajutud raskusastmele, võime koostada eksperimendi, kus paberi paksus on sõltumatu muutuja ja tajutud raskusaste sõltuv muutuja. Eksperimentaator annab katseisikule järjest puruks rebimiseks 0,1 , 0,2, 0,3, 0,5 ja 1 mm paksuseid pabereid ja mõõdab katseisiku tajutud rebimise raskusastet küsimustiku teel. Sõltuv muutuja Eksperiment
Mnemooniline suur süsteem

Suur süsteem, tuntud ka kui foneetiline numbrisüsteem, foneetiline mnemosüsteem või Herigone mnemosüsteem, on mnemovõte, mida kasutatakse numbrite meelde jätmiseks. Süsteemi iva on selles, et numbrid teisendatakse kaashäälikuteks, seejärel täishäälikute lisamisega sõnadeks. Süsteem töötab lähtudes printsiibist, et pilte on numbritest kergem meeles pidada Iga number on seotud ühe või enama kaashäälikuga. Ükski täishäälik numbritega ei seostu. Seega saab numbritele vastavate kaashäälikute vahele panna täishäälikuid nii, et need kergesti ettekujutatavaid pilte moodustaks. Eesti keeles võib kasutada näiteks järgmist numbrite kaashäälikutega seostamise versiooni: Põhimõtteliselt võib numbritele vastavaid tähti ka muuta, aga peaasi, et need süsteemi kasutajal meeles püsiks ja tema rakenduslikud oleks. Näide: Jätmaks meelde arvu pii esimesi numbreid 3.141592653 saame numbrid teisendada piltideks MaaL (31) TaLV (415) JuGaPuu (926) VaiM (53). Need pildid võib omavahel kokku siduda mnemoonilist seostamist kasutades või teekonna meetodi abil. Harjutamisega muutub see esialgu keerulisena näiv tehnika vägagi efektiivseks. Telefoninumbrite meelde jätmiseks. Esmalt võiks proovida moodustada võimalikult palju numbreid kaasavaid sõnu ja need siis omavahel kokku siduda lause moodustamise, mnemoonilise seostamise või teekonnameetodi abil. Oluline on saadud kujutlus ka telefoninumbri omanikuga seostada. Aastaarvude meelde jätmiseks. Näide: Esimese üldlaulupeo toimumisaasta (1869) meelde jätmiseks võib ette kujutada LooRiPooDi, kust kõik laulupeolised endale peo puhul loorid ostavad. Suurt süsteemi võib kombineerida ka mnemoonilise nagi süsteemiga nimekirjade meelde jätmiseks. Suure süsteemi abil võib luua vastavad nagid. Mnemoonika Teekonna meetod Mnemooniline Dominc'i süsteem Mälu Tõlke aluseks olnud ingliskeelne Wikipedia artikkel, mille viiteid ma pole üle kontrollinud "100 000 esimest pii numbrit". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. november 2020. Vaadatud 21. märtsil 2014.
Väärarend

Väärarendiks ehk malformatsiooniks (ladina malformatio) nimetatakse taimedel ja loomadel (sh inimestel) arenguperioodil tekkinud struktuurihälvet. Sissekanne encyclopaedia Britannica-s
Igor Sergun

Igor Sergun (vene keeles Игорь Дмитриевич Сергун; 28. märtsil 1957 Podolskis – 3. jaanuar 2016) oli Venemaa sõjaväelane, kindralpolkovnik (2015). Sergun oli alates 2011. aasta 26. detsembrist surmani Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Luurepeavalitsuse (GRU) ülem ja Kindralstaabi ülema asetäitja. Igor Sergun alustas teenistust relvajõududes 1973. aastal, sõjaväeluures 1984. aastal. Ametist tulenevalt on üksikasjalikum teave kindralpolkovnik Serguni kohta riigisaladus. Sergun oli abielus ja tal on kaks tütart. Tema surmast teatati Moskvas 4. jaanuaril 2015. "Official biography of the Chief of the New Russian Military Intelligence, Igor Sergun", Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude ametlik koduleht. Ameerika Hääl, Russia Names New GRU Chief, jaanuar 2012 RIA Novosti Col. Gen. Alexander Shlyakhturov has retired as chief of Russia’s military intelligence agency and handed over his duties to Maj. Gen. Igor Sergun "Igor Sergun, head of Russian military intelligence, dies at 58" (inglise). Fox News Channel. 4. jaanuar 2016. Vaadatud 4. jaanuaril 2016. "Russian Military Intelligence Chief Dies Unexpectedly" (inglise). Vabadusraadio. 4. jaanuar 2016. Vaadatud 4. jaanuaril 2016. "A Mysterious Death Raises Questions in Russia" (inglise). Stratfor. 6. jaanuar 2016. Vaadatud 7. jaanuaril 2016. "Начальник ГРУ России погиб в Ливане, а не в РФ, – источник" (inglise). 112 Ukrajina. 7. jaanuar 2016. Vaadatud 7. jaanuaril 2016. RIA Novosti, Russian Military Intelligence Targets Terrorism Hot Spots, GRU Director said, 19. jaanuar 2012. (inglise keeles) President Medvedev visited the GRU Headquarters after Igor Sergun's Appointment, Kremlin.ru, 19. jaanuar 2012. (inglise keeles) Jan 19, 2012 Medvedev visits military intelligence command ... YouTube, 1:56 Vabadusraadio, Powerful Russians Hit By Toughest U.S. Sanctions Yet (foto nr 7) Vene kaitseministeeriumi teatel saab Aleksander Šljahturovi asemel sõjaväeluure GRU juhiks Igor Sergun. Postimees, 26. detsember 2011.
The Party Scene

"The Party Scene" on täispikk debüüt-stuudioalbum USA pop punk'i bändilt All Time Low. See ilmus 19. juulil 2005 plaadifirmalt Emerald Moon Records. Sellelt albumilt ilmus ainult 2 singlit: "Circles" ja "The Girl's a Straight-Up Hustler". Nende kahe singli videod on väga haruldased. Seda albumit on maailmas kokku ainult 1000 CD eksemplari. Laulud nr 2, 3, 8, 9, 10 ja 12 olid taassalvestati bändi EP-l "Put Up or Shut Up".
Ferdinand II (täpsustus)

Ferdinand II nime all on tuntud: Ferdinand II oli Saksa-Rooma keiser 1619–1637 Ferdinand II oli Austria ertshertsog ning Tirooli valitseja 1564–1595 Fernando II Ferdinando II Ferdinand I Ferdinand III Ferdinand IV
Ferdinand III (täpsustus)

Ferdinand III nime all on tuntud: Ferdinand III oli Saksa-Rooma keiser 1637–1657 Ferdinand III nime all võivad esineda ka: Fernando Püha oli Kastiilia kuningas 1217–1252 Ferdinando III oli Toscana suurhertsog 1790–1801 ja 1814–1824 Ferdinando III Ferdinand I Ferdinand II Ferdinand IV
Jessica Iskandar

Jessica Iskandar (sündinud 29. jaanuaril 1988 Jakartas) on Indoneesia näitleja. Jessica Iskandar andmekogus IMDb (inglise)