laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Apšuriņķis

Apšuriņķis on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Kalsnava vallas. Apšuriņķis asub valla keskosas Bērzaune jõe jõe kaldal. Sinna jääb Druvmaļi bussipeatus. Nõukogude perioodil oli küla Kalsnava sovhoosi keskasulaks. Aastal 2008 oli külas 16 elanikku. Autotransporta direcija Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. Vietvārdu datubāze
Przytoczna

Przytoczna (saksa keeles Prittisch) on küla Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Międzyrzeczi maakonnas, Przytoczna valla halduskeskus. Przytoczna asub Międzyrzeczist umbes 16 km põhjakirdes ja Gorzów Wielkopolskist ligikaudu 34 km kagus. Küla oli olemas juba 13. sajandil. Kirjalikes allikates on Przytocznat esmamainitud 1398. aastal. Teise Poola jagamise tagajärjel läks küla 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli Przytoczna aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). Alates 1945. aastast on küla jälle Poola koosseisus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/020811303032-0185962?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Przytoczna Info Polska
NET spordihall

NET spordihall on Tartus aadressil Ihaste tee 9 asuv spordihoone. Hoone valmis aastal 2023. NET spordihalli nimi vihjab, et esiplaanil võrguga seotud mängud. Planeeritud oli 12 sulgpalli- ja 6 rannavõrkpalliväljakut, lisaks on võimalus harrastada rannatennist, rannajalgpalli ning padelit. Spordihallis on ka 15 meetri kõrgune ronimissein, jõu- ja rühmatreeningute saalid ning lasteala. Ihaste teele ehitatakse uus spordihoone tartu.ee, 3. detsember 2020 Tartusse kerkib ranna- ja reketialade sõpru rõõmustav uhke spordihoone Delfi, 18. mai 2021 Annelinnas algab uue spordihoone ehitus Tartu Postimees, 11. august 2022
Kotorów

Kotorów on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Hrubieszówi maakonnas Werbkowice vallas. Kotorów asub Werbkowicest ligi 5 km ja Hrubieszówist umbes 15 km kagus, Ukraina piirist 18 km kaugusel. Küla on tõenäoliselt rajatud 10.–13. sajandil. Ürikutes on Kotorówit esmamainitud 1394. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/060611004082-0905020?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Kotorów Gmina Werbkowice
Klinefelteri sündroom

Klinefelteri sündroom on kaasasündinud geneetiliselt ehk pärilikkuse infoga määratud poisslastel esinev haigus, mis avaldub vaimse alaarengu ja naiseliku kehaehitusena. Klinefelteri sündroom on meestel üks sagedasemaid kromosomaalseid häireid, mida esineb umbes ühel 500–1000 mehe hulgast. Sündroomi põhjuseks on üks lisa-X-kromosoom (ehk sellisel isikul on tavalise XY-kromosoomipaari asemel XXY). Sündroom on nimetatud Harry Klinfelteri järgi, kes kirjeldas haigust iseloomustavaid sümptomeid. Esimene sellise kromosoomistikuga isiku tuvastas 1959. aastal Suurbritannia teadlane Patricia A. Jacobs. Klinefelteri sündroom Klinefelteri sündroom. Inimene.ee terviseportaali lehel
Erwin Rommel

Erwin Rommel (õieti Erwin Johannes Eugen Rommel; 15. november 1891 Heidenheim Württemberg – 14. oktoober 1944) oli Saksamaa sõjaväelane, kindralfeldmarssal. Rommel sündis neljalapselise pere teise pojana. Ta ristiti 19. novembril 1891. Rommeli isa nimi oli samuti Erwin Rommel, isa suri 1913. aastal. Ema nimi oli Helena Luz, suri 1940. Noor Rommel tahtis saada inseneriks, kuid isa oli sellele vastu ja 1910. aasta märtsis astus ta 19-aastaselt 124. Saksa jalaväerügementi Weingartenis[küsitav]. Siit algas tema järjepidev karjääriredelil tõusmine. Pärast rügementi astumist saadeti ta peatselt Danzigi kadettide ja ohvitseride kooli, kus ta 1911. aastal tutvus oma tulevase abikaasa Lucia Maria Molliniga, kes oli tollal vaid 17-aastane. Esimese maailmasõja puhkemisel oli Rommel leitnant. Esimesed sõjakogemused sai ta Prantsusmaal, Itaalias ja Rumeenias võideldes. 1915. aastal autasustati teda Raudristiga. Sõja lõppedes ülendati ta kapteniks. 1916. aastal abiellus Rommel Luciaga. 1928. aastal sündis neil poeg Manfred, kes oli hiljem Stuttgardi meer. Pärast sõda oli Rommel pataljoniülem, hiljem Dresdeni jalaväekooli õpetaja (1929–1933). Aastatel 1929–1933 õpetas ta Potsdami Sõjaakadeemias. Enne Teist maailmasõda avaldas Rommel mitu õppematerjali. Rommel juhatas 1940–1943 Saksa ekspeditsioonikorpust Põhja-Aafrikas ning paistis sealsetes kõrbetes silma osava väejuhina, mistõttu teda nimetati Kõrberebaseks. 1943. aastal pidid sakslased aga ülekaalukate liitlasvägede ees taanduma, Hitleri lubatud abi Rommelile ei saabunud õigel ajal. Seejärel määrati Rommel Prantsusmaal asuvate vägede juhatajaks, ent 1944. aastal toimus Juulivandenõus luhtunud katse lasta Hitler pommiga õhku, ning sellega seotuses hakati kahtlustama ka Rommelit. Talle anti kaks võimalust: kas minna häbistatult sõjakohtu alla, kus ta oleks ilmselt süüdi mõistetud, või teha enesetapp ja päästa oma maine. Rommel valis teise võimaluse. Desmond Young, “Kõrberebane Rommel”. Tõlkinud Olev Luhaveer, eessõna: C. J. Auchinleck. Olion, Tallinn 1996 . Maurice Philip Remy, “Rommeli müüt”. Saksa keelest tõlkinud ja järelsõna: Toomas Huik. Tänapäev, Tallinn 2005. Peter Haining, "Rommeli kulla saladus. Legendaarse natsivaranduse jälgedel". Tõlkinud Maaris Aas. Kirjastus Alderston Grupp, 2008.
Werbkowice

Werbkowice (ukraina keeles Вербковіце) on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Hrubieszówi maakonnas, Werbkowice valla halduskeskus. Werbkowice asub Hrubieszówist ligikaudu 10 km edelas, Ukraina piirist 14 km kaugusel. Küla on esmamainitud 1394. aastal. Werbkowices asub suhkruvabrik. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/060611004082-0905280?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Werbkowice Gmina Werbkowice Cukrownia Werbkowice – ZDJĘCIA Lubie Hrubie, 6. oktoober 2021
Terebiń

Terebiń on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Hrubieszówi maakonnas Werbkowice vallas. Terebiń asub Werbkowicest 5,5 km idakagus ja Hrubieszówist ligikaudu 9 km lõunaedelas, Ukraina piirist 10,5 km kaugusel. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/060611004082-0905184?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Peresołowice

Peresołowice on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Hrubieszówi maakonnas Werbkowice vallas. Peresołowice asub Werbkowicest natuke rohkem kui 4 km lääneloodes ja Hrubieszówist ligikaudu 13 km lääneeedelas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/060611004082-0905103?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Bremeni Nõukogude Vabariik

Bremeni Nõukogude Vabariik (saksa keeles Die Bremer Räterepublik) oli tunnustamata lühiajaline riik, mis eksisteeris 1919. aastal 25 päeva. See koosnes Bremeni lähiümbrusest Saksamaal. Vabariik loodi Novembrirevolutsiooni ajal (pärast Saksa impeeriumi lüüasaamist I maailmasõjas). Pärast keisri tagandamist 9. novembril 1918 langes Saksamaa ebastabiilsesse seisundisse. Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei (SPD) juhitud valitsus ja Spartakistide Liit kuulutasid mõlemad välja Saksa vabariigi loomise. See tõi kaasa kodusõja ja Novembrirevolutsiooni, kus kaks osapoolt võitlesid võimu pärast. Juba enne Nõukogude vabariigi loomist nautisid radikaalsed töölisliikumised Bremenis märkimisväärset toetust. Selle tõttu toetas Bremen kodusõja puhkemisel vasakpoolset Spartakistide liigat. Bremenis algas mäss vahetult enne keisri troonist loobumist (6. novembril 1918), kui loodi ja valiti töölisnõukogu. See nõukogu asus Bremeni raekojas ja juhtis territooriumi vastloodud Weimari vabariigist sõltumatult. 10. jaanuaril kuulutas töölisnõukogu välja vabariigi, luues linnas rahvaesindajate nõukogu. Õpetajad, eelkõige Johann Knief, moodustasid suurema osa juhtkonnast. Rahvaesindajate nõukogu asendas töölisnõukogu ja asus samuti linnavalitsuses. Pärast selle moodustamist võttis nõukogu vastu palju reformimeelset seadusandlust, sealhulgas võrdse palga nõude. Pikaajaline eesmärk, kuigi seda ei saavutatud kunagi, oli Bremeni majanduse natsionaliseerimine, kehtestades proletariaadi diktatuuri. 1919. aasta alguseks oli Weimari vabariik kodusõjas piisavalt tugeval positsioonil, et isehakanud riik käsile võtta. Friedrich Ebert saatis vabakorpuse Bremenisse, et vabariik kukutada. Erinevalt Baieri Nõukogude Vabariigist maksis Bremeni töölisnõukogu mahasurumine üle 80 inimese elu (sealhulgas selle juhid, kes hukati). Bremeni nõukogude vabariik langes kiiresti riigi geograafilise iseloomu tõttu (see oli ümbritsetud Weimari Saksamaa kontrolli all olevast territooriumist). Bremeni linn langes 4. veebruaril, Bremerhaven pidas vastu kuni 8.–9. veebruarini. Baieri Nõukogude Vabariik Alsace'i Nõukogude Vabariik Novembrirevolutsioon "The Great Soviet Encyclopedia, 3rd Edition". David Priestand (2009). The Red Flag: A History of Communism (inglise). New York: Grove Press. ISBN 978-0802145123. Philippe Bourrinet (2016). The Dutch and German Communist Left (1900 68): Neither Lenin Nor Trotsky Nor Stalin! - All Workers Must Think for Themselves! (inglise). ISBN 978-9004269774. Andreas Schnell (2004). "Alle Mächt den Räten!" (saksa). Vaadatud 11.12.2022. William Grange (2008). Cultural Chronicle of the Weimar Republic (inglise). Scarecrow Press. ISBN 978-0810859678.
Sāviena

Sāviena on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas. Sāviena asub valla edelaosas merepinnast 110 meetri kõrgusel Sāviena järve kaldal. Küla jääb valla keskusest Ļaudonast 7,5, piirkonna keskusest Madonast 26 ja Riiast 155 kilomeetri kaugusele. Sinna jäävad Sāvienas skola ja Sāviena bussipeatused. Küla on kujunenud endise Sāviena mõisa (Sawensee) keskuse juurde. Nõukogude perioodil asus seal aastani 1975 Sāviena külanõukogu halduskeskus, küla oli ka kohaliku kolhoosi keskasulaks. Külas on raamatukogu. Pärnad ümbermõõtudega 3,56 meetrit, 3,88 meetrit, 4,65 ja 4 meetrit, sanglepp ümbermõõduga 2,65 meetrit, tamm ümbermõõduga 5,86 meetrit, punane tamm ümbermõõduga 2,68 meetrit ja hõberemmelgas ümbermõõduga 4,58 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2009 oli külas 50 elanikku. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 640. lk. ISBN 9984-00-412-0. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Anzuļi

Anzuļi (ka Ondzuļi) on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas. Anzuļi asub valla lõunaosas. Sinna jääb Jokase bussipeatus. Aastal 2008 oli külas 10 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Valgustusraie

Valgustusraie (ka noorendike hooldus) on metsakasvatuslik võte, millega parandatakse puistus valgus- ja toitetingimusi ning kujundatakse liigilist koosseisu. Valgustusraie abil saavad soovitud liigid takistusteta kasvada ja sirguda suurteks puudeks. Seda tehakse kuni 20 aasta vanustes metsades. Esimene valgustusraie toimub 4–6aastases metsas, mille käigus raiutakse maha peapuuliiki segavad puud, et tulevikus sirguks kvaliteetne mets. Kordusraie toimub 4–5 aasta pärast. Valgustusraiega alustatakse siis, kui puud on vähemalt 5 meetri kõrgused. Kui valgustusraie teha nooremas, siis kaasneb suurem ulukikahjustuste oht. Pärast valgustusraiet väetatakse allesjäänud puid regulaarselt, et aidata neil kasvada, kuna nüüd on puudel rohkem ruumi. Ajapikku kasvavad puud orgaaniliselt tugevamaks ja küpsemaks metsaks, kuna valgus, vesi ja toitained on kättesaadavamad. Valgustusraiet kasutatakse lisaks eelmainitule selleks, et vähendada tuleohtu: luuakse rohkem ruumi puude vahele, et tulel oleks raskem levida. Metsad, kus ei ole tehtud valgustusraiet, on täis madalamaid puid, mille oksad ulatuvad aluspinnale, mistõttu on seal rohkem kuivanud võsa ja surnud palke, mis on hea tulehakatis. Samuti on raie eesmärk suurendada metsa majanduslikku kasu: suuremate puude väärtus on suurem kui väiksematel puudel, neid on odavam transportida ning nendest saadavad tooted on väärtuslikumad kui väikestest puudest saadud tooted. uuendusraie turberaie lageraie hooldusraie valikraie trassiraie raadamine kujundusraie "Valgustusraied". Erametsakeskus. Vaadatud 22. november 2022. "Valgustusraie tagab väärtusliku tulevikumetsa". Metsaühistu. 24. august 2020. Vaadatud 22. november 2022. "What is thinning trees, and why do foresters do it?". Rayonier. Vaadatud 29. november 2022. "Thinning for forest health". Oregon Forest. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. detsember 2022. Vaadatud 29. november 2022. T. Evan Nebeker, John D. Hodges, Bob K. Karr, David M. Moehring (26. oktoober 2015). "Thinning Practices in Southern Pines - With Pest Management Recommendations". Vaadatud 29. november 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Beļava (Ļaudona vald)

Beļava on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas. Beļava asub valla kaguosas. Sinna jääb Beļava bussipeatus. Sealsed Kapsiliņi muinaskalmed ehk Näljahauad on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Aastal 2009 oli külas 20 elanikku. Autotransporta direcija "Kapsiliņu senkapi (Bada kapi)". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. detsember 2022. Vaadatud 11. detsembril 2022. Vietvārdu datubāze
Püha Lambrechti klooster

Püha Lambrechti klooster (saksa: Stift St. Lambrecht) on benediktiini klooster Austrias Steiermargi Grebenzeni looduskaitsealal Sankt Lambrechti külas. Klooster asub merepinnast 1072 m kõrgusel. Kloostri asutas 1076. aastal Eppensteini krahv Markward; aastatel 1786–1803 see kaotati. 1938. aastal hõivasid hoone natsid. Aastatel 1942–1945 kasutati seda Mauthauseni koonduslaagri välishoiupaigana. Mungad tulid tagasi 1946. aastal. Kahte kloostri territooriumil asuvat kirikut nimetatakse kloostrikirikuks (saksa: Stiftskirche) ja Püha Peetruse kirikuks (saksa: Peterskirche). Kloostrikiriku restaureerimistööde käigus 1970. aastate alguses avastati põhjaseinalt erakordsed freskod, mis pärinevad 15. sajandi teisest poolest. Need kujutavad Saalomoni trooni. Madalaimal tasandil on kujutatud vana testamendi Saalomoni kohtuotsust, selle kohal neitsi Maarjat Jeesus-lapsega ja kõige kohal Jeesus Kristust: "Jumala Sõna sai lihaks" (logos). Teistel 14. sajandist pärit freskodel on kujutatud püha Kristoforust ja püha Agnest. Varem asus kloostris ka votiivaltar, mille järgi on saanud nime Püha Lambrechti votiivaltari meister; see on nüüd laenul Grazis Alte Galeries. Klooster on Benediktiini Konföderatsiooni Austria koguduse liige. Varases barokkstiilis kloostrihooned Kloostrimuuseum koos oma kunstikoguga Isa Romuald Prambergeri folkloorimuuseum ja isa Blasius Hanfi linnumuuseum Gooti stiilis kloostrikirik Püha Peetruse kirik (asutatud 1424. aastal)
Kaļpi (Ļaudona vald)

Kaļpi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas. Kaļpi asub valla idaosas Talicka jõe kaldal. Sealne Kaļpi tamm on looduskaitse all. Aastal 2008 oli külas 3 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Sankt Peter am Kammersberg

Sankt Peter am Kammersberg on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. Seda on ürikutes esmamainitud 1007. aastal. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Silieši

Silieši on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas. Silieši asub valla idaosas Aiviekste jõe kaldal. Külla jääb Silieši bussipeatus. Sealsed Silieši muinaskalmed ehk Smiltiena on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Aastal 2008 oli külas 8 elanikku. Autotransporta direcija "Siliešu senkapi (Smiltiena)". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. detsember 2022. Vaadatud 11. detsembril 2022. Vietvārdu datubāze
Cekuļi

Cekuļi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas. Cekuļi asub valla idaosas Mila jõe kaldal. Sinna jääb Cekuļi bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Ķunci

Ķunci on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas. Ķunci asub valla lääneosas Aiviekste jõe kaldal. Aastal 2008 oli külas 7 elanikku. Vietvārdu datubāze
Eisenach

Eisenach on linn Saksamaal Tüüringi liidumaal Wartburgkreisis. Linnast voolavad läbi Hörseli ja Nesse jõgi. Eisenachi on esmamainitud 1180 aastal. Linnas asub Wartburgi kindlus, mis rajati 1067. aastal Via Regia kaitseks. Eisenach kuulus Saksi-Coburg-Eisenachi ja Saksi-Weimar-Eisenachi hertsogkonda. Kuni 2020. aasta lõpuni oli Eisenach kreisivaba linn. Eisenachis on õppinud Martin Luther ja sündinud Johann Sebastian Bach. Linnas asub Opeli autotehas, kus Ida-Saksa ajal valmistati autosid Wartburg. Eisenachis toodetakse ka BMW-sid. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Eisenach – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Eisenachi koduleht
Eurajoki vald

Eurajoki (rootsi keeles Euraåminne) on vald Soomes Satakunta maakonnas. Valla pindala on 1504,96 km2, millest 298,39 km2 moodustavad veekogud. Naabervallad on Pori linn, Nakkila vald, Eura vald ja Rauma linn. Soome neljast tuumareaktorist kaks asuvad Olkiluoto saarel Eurajoki vallas.
Valgevene ladina tähestik

Valgevene ladina tähestik, tuntud ka kui łacinka (valgevene kürillitsas беларускі лацінскі алфавіт, лацінка; valgevene ladinas biełaruski łacinski ałfavit, łacinka) on ladinakirjaline tähestik valgevene keele jaoks. Valgevene ladina tähestik sarnaneb sorbi tähestikuga, kuid sisaldab ka poola ja tšehhi tähestiku tunnuseid. Valgevene ladina tähestikku kasutati Valgevene aladel 16. sajandist kuni 1930. aastateni. 1918. aastal ilmus Vilniuses Branisłaŭ Taraškieviči Valgevene keele grammatika kooliõpik nii kürillitsas kui ka ladina kirjaviisis ("Biełaruskaja hramatyka dla škoł"). Saksamaa poolt 1940. aastatel okupeeritud Valgevene aladel kasutati łacinka't ainsa valgevene keele ametliku kirjana. Tänapäeval kasutatakse valgevene keeles põhiliselt kürillilist kirja. Łacinka't pruugitakse vähe. Vahel võib leida teatriafišše łacinka's (näiteks Janka Kupała Akadeemilise Rahvusteatri lavastuse "Vykradańnie Eŭropy, albo Teatr Uršuli Radzivił" (’Euroopa röövimine ehk Uršula Radziviłi teater’) afišš Minskis 2011. aastal). Valgevene kirjanikelt on ilmunud üksikuid teoseid łacinka's. Täishäälikud: a, e, i, o, u, y Kaashäälikud: b, c, ć, č, d, (dž, dz) f, g, h, j, k, l, ł, m, n, ń, p, r, s, ś, š, t, ŭ, v, z, ź, ž Allpool on äratoodud valgevene kürillitsa tähed ja neile vastavad tähed (täheühendid) łacinka's. Märkused ¹ Esimene variant helilise velaarse frikatiivi [г] märkimiseks; teine variant (harvaesinev) sulghääliku [ґ] tähistamiseks ² Esimene variant kui дз, з, н, с järel puudub ь; teine variant kui ь järgneb ³ Esimene variant sõna alguses, täishääliku ees, samuti ў ja ь järel; teine variant kaashääliku järel (välja arvatud ў ja л); kolmas variant л järel ⁴ Esimene variant sõna lõpus ja enne а, о, у, ы, э; teine variant enne ь, е, ё, ю, я, і Märkus: Sulgudes on taraškievica'st konverteeritud łacinka'sse Янка Купала >> Janka Kupała Аляксандр Лукашэнка >> Alaksandr Łukašenka (Alaksandar Łukašenka) Святлана Ціханоўская >> Sviatłana Cichanoŭskaja Уладзімір Макей >> Uładzimir Makiej (Uładzimier Makiej) Эстонія >> Estonija Талін >> Talin Еўропа >> Jeŭropa (Eŭropa) Беларусь >> Biełaruś Мінск >> Minsk (Miensk) Гомель >> Homiel Віцебск >> Viciebsk Хатынь >> Chatyń Полацк >> Połack (Połacak) Слуцк >> Słuck (Słucak) Ladina kirjaviisi kasutavatest Vikipeedia keeleversioonidest on kaks sellist, mis kasutavad Valgevene isiku- ja kohanimede kirjutamisel łacinka't (eesti- ja võrukeelne). 2021. aasta novembris hakati looma łacinka'l põhinevat Valgevene vikipeediat (Biełaruskaja Wikipedyja łacinkaj). Artiklite alustekstid võeti valgevenekeelsest taraškievica vikipeediast, mis konverteeriti łacinka'sse. Esimene artikkel, mis avaldati, oli "Łacinka". Esialgu asub see projekt suhtlusvõrgustiku VKontakte platvormil. 2022. aasta lõpu seisuga on projekt soikunud. Уладзімір Арлоў выдаў новую кнігу паэзіі лацінкай. budzma.org, 21. august 2012 Беларуский алфавит. knihi.com Biełaruskaja Wikipedyja łacinkaj. Volnaja encyklapedyja. vk.com  Valgevene ladina tähestik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Valgevene kürillitsas toodud sõnade latiniseerimise konverter (rippmenüüst valik classical annab tulemuse łacinka's)
Pisikeel

Pisikeel (Microglossum) on kottseente sugukond. Microglossum atropurpureum – purpur-pisikeel Microglossum viride – roheline pisikeel
Evijärvi vald

Evijärvi on vald Soomes Lõuna-Pohjanmaa maakonnas. Valla pindala on 391 km2, millest 36,7 km2 moodustavad veekogud. Naabervallad on Kruunupyy vald, Lappajärvi vald, Kauhava linn ja Pedersöre vald.
Harjaskeel

Harjaskeel (Trichoglossum) on kottseente sugukond. Trichoglossum hirsutum – karvane harjaskeel
Isojoki vald

Isojoki (rootsi keeles Storå ) on vald Soomes Lõuna-Pohjanmaa maakonnas. Valla pindala on 647 km2, millest 5 km2 moodustavad veekogud. Naabervallad on Karijoki vald, Kauhajoki linn, Kankaanpää linn, Siikaineni vald, Merikarvia vald ja Kristiinankaupunki linn. Isojoki vallas asub osa Lauhanvuori rahvuspargist.
Scheifling

Scheifling on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. Seda on esmamainitud 978. aastal kui Sublich. Üks paljudest Muri jõe äärsetest kaldaküladest, Scheifling on populaarne peatuspaik jalgratturitele, kes sõidavad piki Muri rattarada. Kohapeal on mitu mugavat võõrastemaja ja restorani, sealhulgas Gasthof Götzl-Rosenkranz (rajatud 19. sajandil). Juuli alguses tähistavad külaelanikud elava muusika ja tantsuga "Scheiflinger Kirtat". Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Schöder

Schöder on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. Schöder asub Sölki kuru jalamil, mis viib Muri orust Ennsi orgu. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Aburti

Aburti on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas. Aburti asub valla keskosas Aiviekste jõe kaldal. Sinna jääb Aburti bussipeatus. Küla jääb osaliselt Aiviekste luha loodusparki. Asula on kujunenud endise Aburdi mõisa keskuse juurde. Aastal 2008 oli külas 7 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Jämijärvi vald

Jämijärvi on vald Soomes Satakunta maakonnas. Valla pindala on 224,6 km2, millest 9,5 km2 moodustab vesi. Naabervallad on Parkano linn, Ikaalineni linn ja Kankaanpää linn.
Sölki kuru

Sölki kuru (1788 m) on kõrge mäekuru Austria Alpides Steiermargi liidumaal. See on Madal-Tauernil ning ühendab Muri jõe oru Ennsi jõe oruga. Kurutee on teisejärguline maantee ja seda ei puhastata talvel. Lähedalasuvad läbipääsud on Radstadti Tauerni kuru ja Tauerni maanteetunnel läänes ning Triebeni Tauerni kuru idas.
Karijoki vald

Karijoki (rootsi keeles Bötom) on vald Soomes Lõuna-Pohjanmaa maakonnas. Valla pindala on 186 km2, millest 0,8 km2 moodustab vesi. Naabervallad on Teuva vald, Kauhajoki linn, Isojoki vald ja Kristiinankaupunki linn.
Zīliņi

Zīliņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas. Zīliņi asub valla edelaosas Alūksnīte jõe kaldal. Sinna jääb Zīliņi bussipeatus. Aastal 2009 oli külas 15 elanikku. Autotransporta direcija[alaline kõdulink] Vietvārdu datubāze
Karvia vald

Karvia on vald Soomes Satakunta maakonnas. Valla pindala on 520 km2, millest 17,7 km2 moodustab vesi. Naabervallad on Kurikka linn, Parkano linn, Kankaanpää linn ja Kauhajoki linn. 1994. aastast on Karvia valla sõprusvallaks Viru-Nigula vald. Helsingi 300 km Jyväskylä 205 km Kankaanpää 40 km Kauhajoki 40 km Parkano 30 km Pori 105 km Seinäjoki 80 km Tampere 110 km Turu 215 km Vaasa 145 km
Stadl-Predlitz

Stadl-Predlitz on 2015. aastast vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. See loodi Steiermargi vallareformi osana 2014. aasta lõpus, kui ühendati endised Stadl an der Muri ja Predlitz-Turrachi vald. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.