laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kuldvits

Kuldvits (Solidago L.) on taimede perekond korvõieliste sugukonna putkõieliste alamsugukonnast. Kuldvitsa perekonda kuulub umbes 100 liiki. Enamasti on tegu mitmeaastaste rohttaimedega, mille kasvukohaks on Põhja-Ameerika aasad, heinamaad, teede ääred, kraavid ja tühermaad. Mõned liigid kasvavad ka Mehhikos, Lõuna-Ameerikas ja Euraasias. Mõned ameerika liigid on naturaliseerunud ka Euroopas. Eestis leidub üks pärismaine kuldvitsaliik ning kaks sissetoodud ja invasiivseks muutunud liiki. Solidago virgaurea – harilik kuldvits (Eestis sage) Solidago canadensis – kanada kuldvits (ilutaim, metsistub, invasiivne) Solidago gigantea – sügis-kuldvits (ilutaim, metsistub) Solidago albopilosa Solidago altiplanities Solidago arguta Solidago auriculata Solidago bicolor – valkjas kuldvits Solidago brachyphylla Solidago buckleyi Solidago caesia – sinkjas kuldvits Solidago calcicola Solidago californica Solidago canadensis – kanada kuldvits Solidago cutleri – pisi-kuldvits Solidago deamii Solidago discoidea Solidago fistulosa Solidago flaccidifolia Solidago flexicaulis – võnk-kuldvits Solidago gattingerii Solidago gigantea – sügis-kuldvits Solidago glomerata – kera-kuldvits Solidago gracillima Solidago guiradonis Solidago hispida Solidago juliae Solidago juncea Solidago latissimifolia Solidago leavenworthii Solidago ludoviciana Solidago macrophylla – suurelehine kuldvits Solidago missouriensis Solidago mollis Solidago multiradiata – kaljumäestiku kuldvits Solidago nana Solidago nemoralis Ait. : Gray Goldenrod, American Western Goldenrod Solidago ×niederederi Khek (Solidago canadensis × Solidago virgaurea) – Niederederi kuldvits Solidago odora Solidago ouachitensis Solidago patula Solidago petiolaris Solidago pinetorum Solidago plumosa Solidago porteri Solidago puberula Solidago pulchra Solidago radula Solidago roanensis Solidago rugosa – korts-kuldvits Solidago rupestris Solidago sciaphila Solidago sempervirens Solidago shortii Solidago simplex Solidago simulans Solidago speciosa – ilus kuldvits Solidago spectabilis Solidago spathulata Solidago sphacelata Solidago spithamaea Solidago squarrosa Solidago stricta – jäik kuldvits Solidago tortifolia Solidago tenuifolia Solidago uliginosa Solidago ulmifolia Solidago velutina Solidago verna Solidago virgaurea – harilik kuldvits Solidago wrightii
Eesti Looduseuurijate Seltsi raamatukogu

Eesti Looduseuurijate Seltsi raamatukogu on Eesti Looduseuurijate Seltsile kuuluv erialaraamatukogu. Raamatukogu asub ELUSi majas Tartus, Struve 2. Raamatukogu on spetsialiseerunud Eesti loodust ja selle uurimist puudutavaile trükistele, ning on selles valdkonnas maailma suurim. Seal on üle 150 000 trükise. ELUSi veebilehel olev raamatukogu tutvustus ja andmebaasid
Courtney Friel

Courtney Friel (sündinud 22. aprillil 1980) on Ameerika Ühendriikide KTLA i meelelahutusreporter. Ta on mitme meelelahutusprogrammi kaastööline kanali veebilehel FoxNews.com. Samuti on ta aeg-ajalt külaline saates "Red Eye w/ Greg Gutfeld", kus teda tuntakse seoses rubriigiga "Ab News", milles ta treenis oma kõhulihaseid, kui Greg Gutfeld luges ette uudiseid. Ta asus Fox News Channelis tööle 2007. aasta veebruaris meelalahutusreporterina. Ta juhib samas kanalis saadet Lips & Ears. Ab Newsi saate salvestis - Youtube.com Courtney Friel - Elulugu Fox News Channeli kodulehel Ametlik koduleht Courtney Frieli profiil Facebookis Elulugu Fox News Channeli kodulehel Itervjuu ajakirjas FHM YouTube'i kanal
Wilhelm Struve tänav

Wilhelm Struve tänav on tänav Tartu kesklinnas. See on 340 m pikkune. Wilhelm Struve tänav on Tähe tänava endine algusosa, Tiigi tänavast kuni Riia tänavani. Wilhelm Struve tänav ristub Kitsa tänava ja Vanemuise tänavaga. Tänava alguse juures on Senffi trepid, mis ühendavad seda Vallikraavi tänavaga. Kitsa tänava ja Vanemuise tänava vaheline osa Wilhelm Struve tänavast on kasutatav vaid jalakäijaile, selle ääres paiknevad Juri Lotmani mälestusmärk ning purskkaevud. Wilhelm Struve tänaval asuvad Eesti Looduseuurijate Seltsi maja, Tartu Ülikooli Raamatukogu ja korporatsioon Filiae Patriae konvent. Tänav on nimetatud Tartus töötanud astronoomi Friedrich Georg Wilhelm von Struve järgi. Tänava alguse vastas teisel pool Vallikraavi tänavat on Tartu tähetorn, kus W. Struve töötas. Tänava, see tähendab ka isiku nime on kohati ekslikult kirjutatud Struwe, isegi ka W. Struwe. Arvatavasti tuleneb see aegadest, kus eestipäraselt kirjutati häälikut v kui w (näiteks ka wabariik) kuna v täht on saksapärases häälduses f ehk saksa fau; saksapärane täht w hääldub kui vee. Samas isiku nimena, seda enam saksa nimena, peab kirjutama alati Struve ja saksapäraselt hääldama štrufe. Kirjutatud on ka tänava nimena lühidalt Struve – mis on ilma tänavale nime andnud isiku eesnimeta tegelikult ekslik. Struve nime kandnud astronoome on veel. Muu maailma tekstides ja kaartidel on lühendiga W. Struve tänav teisendatud mõnikord West Struve. Selle vältimiseks, samuti mõnede maade kirjutamisreeglite tõttu on mõnedes kohtades kirjutatud tänava nimena välja Wilhelm Struve.  Wilhelm Struve tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Algoritmiline keerukus

Algoritmiline keerukus näitab, kuidas muutub programmi kiirus ja kasutatav mälumaht programmi sisendandmete kasvades. Algoritmiline keerukus pole seotud sellega, kui raske on algoritmi seletada, mõista või programmeerida. Mälumahuline keerukus näitab, kuidas ülesande lahendamiseks vajalik mälumaht sõltub ülesande mõõdust. Ajaline keerukus näitab, kuidas ülesande (algoritmi) tööaeg sõltub ülesande mõõdust (s.t. lähteandmete hulgast). Analoogiliselt räägitakse programmeerimises programmi, alamprogrammi või programmilõigu keerukusest. Ajalise keerukuse tähis on O, millele järgneb sulgudes keerukusfunktsioon. Eristatakse head ehk polünomiaalset keerukust, mida väljendab polünoom, ja halba ehk mittepolünomiaalset keerukust, mida polünoomiga ei saa väljendada. Piltlikult öeldes on headel keerukustel astendaja konstantne, aga halbadel keerukustel läheb n astendajasse. Heade keerukuste kohta võib öelda, et kui algoritmi keerukus on O(f(n)), siis ülesande mõõdu suurenemisel n korda ei suurene tööaeg rohkem kui f(n) korda. Polünomiaalseid keerukusi nimetatakse sellepärast headeks, et kui ülesande maht on liiga suur, siis on kasu kiiremast raalist. Mittepolünomiaalseid keerukusi nimetatakse halbadeks, sest siis kiirem raal praktiliselt ei suurenda tööjõudlust. Ainus, mis aitab, on algoritmi asendamine kiiremaga, kuid see ei ole alati võimalik. Keerukusklass P. Keel A kuulub keerukusklassi P, kui leidub polünoom p(x) ja deterministlik Turingi masin M ajakeerukusega p(x), mis tuvastab keele A. Keerukusklass NP. Keel A kuulub keerukusklassi NP kui leidub polünoom p(x) ja mittedeterministlik Turingi masin M ajakeerukusega p(x), mis tuvastab keele A. Keerukusklass PSPACE. Keel A kuulub keerukusklassi PSPACE, kui leidub polünoom p(x) ja deterministlik Turingi masin M mälukeerukusega p(x), mis tuvastab keele A. Ahto Truu, Programmeerimise alused, Peatükk 5: Algoritmide keerukus
Senffi trepid

Senffi trepid on Tartus Struve tänavat Vallikraavi tänavaga ühendavad trepid. Trepid on nime saanud Tartu ülikooli joonistuskooli esimese õpetaja kunstnik Carl August Senffi järgi, kelle maja asus samas mäenõlval Tiigi ja Struve tänava nurgal. Tema järgi nimetati ka Liivamäge Senffi mäeks või Senffi kõrgendikuks. Senff lasi sellesse kohta ehitada esimesed trepid, et Tiigi tänavalt tulijad pääseksid mugavamalt ülikooli ja Toomkirikus töötanud raamatukokku, kuna enne treppe oli sel kohal järsk tee, mis jätkas Pikk Liivamäe tänavat (Die lange Sandberg Gasse). 1830. aastal kirjeldati Senffi mäe teed (Senffsche Bergweg) kui väga järsku ja ainult erakordselt vagurate hobustega sõidetavat. 19. sajandi teisel poolel olid trepid osa Tähe tänava jätkust. Tänav korraldati põhjalikult ümber 1870. aastatel. Esialgne plaan oli ehitada sinna jalakäijatele käsipuudega kivitrepp. Eelarve koostas ehitusmeister Conrad Robert von Sengbusch, ülikooli rektor Ottomar Meykow eraldas linna toetuseks vahendeid. Varaseimad vaated treppidele pärinevad ajast paar aastat pärast ehitise valmimist, kui istutatud puud olid veel väikesed. 2010. aastal meenutas Varje Sootak, et veel mõnikümmend aastat varem kasvasid trepi kõrval Senffi-aegsed sirelid. Sügisene vaade Tiigi tänavalt. Ülalt. Alt. Grafiti Senffi treppide ääres. Varje Sootak Mitte ainult Senffi trepid... UT, 10.05.2010 M. Eimre ja S. Saarep "Ajalooline õiend Senffi treppide kohta" Tallinn: ENSV MN Riikliku Ehituskomitee Kultuurimälestiste Riiklik Projekteerimise Instituut, 1987 (käsikiri avaldatud kultuurimälestiste riiklikus registris) Ingrid Abram "Kus on Senffi trepid?" Postimees 7. mai 1997 E. Kudu "Senffi treppidest". Edasi 30. mai 1985 (M. Eimre ja S. Saarepi ajaloolise õiendi väitel ebapiisav ja ebatäpne) M. Eimre ja S. Saarep "Ajalooline õiend Senffi treppide kohta" Tallinn: ENSV MN Riikliku Ehituskomitee Kultuurimälestiste Riiklik Projekteerimise Instituut, 1987 (käsikiri avaldatud kultuurimälestiste riiklikus registris)
Masashi Yamamoto

Masashi Yamamoto (jaapani 山本政志 Yamamoto Masashi; sündinud 24. jaanuaril 1956 Ōitas) on jaapani filmirežissöör. Tema filmid käsitlevad Jaapani popkultuuri süngemaid kurve. "Yami no kānibaru" (Öine karneval) (1982) "Robinson no niwa" (Robinsoni aed) (1987) "Atoranta bugi" (Atlanta Boogie) (1996) "Janku fudo" (Rämpstoit) (1997) "Limousine Drive" (Limusiinisõit) (2000) "Kikareta onna no mirareta yoru" (Mees, naine ja sein) (2007)
Yami no kānibaru

"Yami no kānibaru" ("Öine karneval") on Masashi Yamamoto 1982. aastal valminud mängufilm, mis kannab endas Tōkyō underground-kino väljendusrikkust ning pungivaimu. Filmi kestus on 109 minutit. Robustse punkansambli lauljanna jätab oma poja oma eksabikaasa hoolde ning alustab rännakut öiselt vilkuvas Tōkyōs, kus iga järgnev persoon, kellega ta kohtub, on eelmisest kummalisem. Yami no kānibaru andmekogus IMDb (inglise)
Janku fudo

"Janku fudo" ("Rämpstoit") on jaapani filmirežissööri Masashi Yamamoto 1997. aastal valminud mängufilm, mis oma postmodernse lähenemisega Tōkyō räpasesse, vägivaldsusest ja hedonismist tiinesse ühiskonda šokeeris vaatajaid. Yamamoto kasutas filmis mitteprofessionaalseid näitlejaid ning tema visuaalselt stiili võrreldi Takashi Miike omaga. IMDb
Kareda vald (1939)

Kareda vald oli Järva maakonna vald aastail 1939–1950. Vald kuulus Riigivolikogu 21. valimisringkonda, kust valiti Nikolai Viitak, ja Paide põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Esna valla maa-alast, välja arvatud suurem osa Vodja asunduse maa-alast. 1945 augustis moodustati Kareda vallas Esna külanõukogu keskusega Esna külas, Peetri külanõukogu keskusega Peetri külas ja Viisu külanõukogu keskusega Koordi külas. 1950. aastal Kareda vald likvideeriti ja selle alad arvati Paide rajooni koosseisu. Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Koigi vald (1939)

Koigi vald oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Tamsi külas. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Koigi valla maa-alast; senise Väinjärve valla Pädaniku asunduse ja Huuksi metskonna Norra metsandiku kvartaalide nr. 42–48 maa-aladest; senise Mäo valla Prandi asunduse maa-alast, välja arvatud Veskiaru talumaa-ala; senise Imavere valla Laimetsa asunduse piirkonnast; senise Rutikvere valla Pendimetsa küla ja Rutikvere asunduse piirkonnast. Koigi vald kuulus Riigivolikogu 20. valimisringkonda, kust valiti August Jürima. 1945 augustis moodustati Koigi vallas Koigi külanõukogu keskusega Koigi asunduses, Päinurme külanõukogu keskusega Päinurme asunduses ja Sõrandu külanõukogu keskusega Sõrandu külas. 1950. aastal Koigi vald likvideeriti. Koigi ja Sõrandu külanõukogu alad arvati Paide rajooni koosseisu, Päinurme külanõukogu ala Põltsamaa rajooni koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Koigi saab ajakohase vallamaja. Järva Teataja, 12. juuni 1940, nr. 68, lk. 9.
Sarõjesikatõrau kõrb

Sarõjesikatõrau kõrb (kasahhi Сарыесікатырау құмы ja Сарыесік Атырау) on kõrb Aasias Kasahstani kaguosas. Piirneb loodes Balkaši järve, edelas Ile jõe, kagus Džungaaria Alatau ja kirdes Karatali jõega. Tema kirdeosa kannab Bestasi ja idaosa Žamankumi nime. Valdavalt liivakõrb.
Salme vald (1939)

Salme vald oli Saaremaa vald aastail 1939–1950. Vallamaja asus Salme külas. Vald kuulus Riigivolikogu 42. valimisringkonda, kust valiti Johannes Perens. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Anseküla külanõukogu ja Tiirimetsa külanõukogu. 25. märtsil 1946 liideti Anseküla külanõukogu Rahuste küla Torgu valla Kargi külanõukoguga. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776): 14. Salme vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Salme valla maa-alast; b) senise Torgu valla Rahuste küla piirkonnast; c) senise Lümanda valla talude lahus-heinamaatükkide maa-aladest; d) senise Kihelkonna valla Pidula asunduse talude Kaesna nr. A-41, nr. A-95 ja nr. A-42 maa-aladest; e) senise Kaarma-Suure valla Keskranna küla piirkonnast. Maa-ameti kaardirakendused
Võru vald (1939)

Võru vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Vald kuulus Riigivolikogu 80. valimisringkonda, kust valiti Jaan Murro. 26. Võru vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Võru valla maa-alast; b) senise Aleksandri valla Väimela-Nõrgi, Väimela-Suurküla, Väimela-Tagaküla ja Kanarbiku külade ning Kärnamäe, Kõrgemäe, Lapi, Haigri ja Väiso asunduste piirkondadest; c) senise Erastvere valla Mõrgi küla piirkonnast; d) senise Timo valla lahustüki maa-alast senise Võru valla piires. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kääpa külanõukogu, Loosu-Navi külanõukogu ja Väimela külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Võru rajooni koosseisu. 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Mike Huckabee

Michael Dale "Mike" Huckabee (sündinud 24. augustil 1955) on USA Vabariikliku partei poliitik, ABC Radio ja Fox News Channeli saatejuht. Ta oli Arkansase osariigi kuberner 1996 kuni 2007. Ta kandideeris 2008. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel Vabariikliku Partei kandidaadiks, kuid loobus 4. märtsil 2008 kui John McCain oli taganud endale üle 50% valijameeste häältest. Huckabee kandideeris ka 2016. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel, kuid loobus Donald Trumpi kasuks. Tema tütar Sarah Sanders (snd 1982) töötas aastatel 2017–2019 Donald Trumpi alluvuses Valge Maja pressisekretärina ning on alates 2023. aasta 10. jaanuarist Arkansase osariigi kuberner. 2024. aasta 12. jaanuari seisuga oli Sarah Sanders The Timesi hinnangul üks favoriitidest Donald Trumpi asepresidendikandidaadi kohale. Who Made Huckabee? The Huckabee Report "Chicago Tribune: Mike Huckabee: FOX 'contributor'". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. juuni 2008. Vaadatud 19. augustil 2009. http://www.insideradio.com/pdheadlines.asp?phid=561831&PT=Today%27s+Top+Stories[alaline kõdulink] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. oktoober 2007. Vaadatud 19. augustil 2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Veriora vald (1939)

Veriora vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Esimene vallavanem oli Jaan Viia, kes valiti 17. aprillil 1939 Võru maavolikogu liikmeks. Veriora vald moodustati Veriora, Kahkva ja Toolamaaa vallast. 25. Veriora vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Veriora valla maa-alast, välja arvatud osa endise Palu mõisa piirkonnast; b) senise Kahkva valla Väike-Veerksu, Männisalu ja Kirmsi külade ning Võika ja Kahkva asunduste piirkondadest; c) senise Toolamaa valla Võuküla ning Võiardi ja Ruusa asunduste piirkondadest. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega moodustati Veriora valla koosseisus Ruuna külanõukogu, Viluste külanõukogu ja Väike-Veerksu külanõukogu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega vald likvideeriti ja selle territoorium arvati Räpina rajooni koosseisu. 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s., Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Vastseliina vald (1939)

Vastseliina vald oli vald Võru maakonnasaastail 1939–1950. Vald kuulus Riigivolikogu 76. valimisringkonda, kust valiti Albert Kendra. Vabariigi Valitsuse otsusega 16. maist 1940 liideti vallaga arvates 1. juunist 1940 osasid Misso ja Ruusmäe vallast. See oli viimane Eesti Vabariigis toimunud vallapiiride muutmine. Valla koosseisus moodustati 13. septembril 1945 Kapera külanõukogu, Mauri külanõukogu, Perametsa külanõukogu ja Tsolli külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Vastseliina rajooni koosseisu. Vastseliina vald moodustati väikeste piirimuudatustega Vastseliina vallast. 24. Vastseliina vald – maa-alaga, mis moodustub senise Vastseliina valla maa-alast, välja arvatud Tserepi, Puspuri ja Tikka külade ning Tunka, Tõnkova, Uuri, Preeksa, Soldani, Savioja, Kärina, Põnni ja Põnisiksala talude piirkonnad. 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Vabariigi Valitsuse otsus 16. maist 1940
Deebetmakse

Deebetmakse on rahanduses üks sularahata arveldamise instrumente. Deebetmakse puhul annab käsundiandja kontopidajale kohustuse reserveerida maksja kontol teatud summa käsundiandja kasuks.
Paganapea

Paganapea (Filago) on taimede perekond korvõieliste sugukonnast. Eestis on levinud kaks liiki: Filago arvensis – põld-paganapea (hajusalt) Filago minima – väike paganapea (harva)
Kassiurb

Kassiurb (Gnaphalium) on taimede perekond korvõieliste sugukonnast. Eestis on levinud kaks liiki: Gnaphalium sylvaticum – mets-kassiurb (tavaline) Gnaphalium uliginosum – soo-kassiurb (tavaline)
Päevakübar

Päevakübar (Rudbeckia L.) on taimede perekond korvõieliste sugukonnast. Nime Rudbeckia on päevakübarad saanud kuulsalt rootsi botaanikult Carolus Linnaeuselt. Linnaeus nimetas perekonna oma õpetajate Uppsala ülikooli professori Olof Rudbeck noorema (1660–1740) ja tema isa, professor Olof Rudbeck vanema (1630–1702) auks.. Päevakübara perekonda kuuluvad liigid on mitmeaastased (mõned liigid ka kaheaastased) narmasjuursed rohttaimed. Taimed kasvavad 0,5–3 meetri kõrguseks, varred võivad olla nii lihtsad kui harunenud. Taimed on vahelduvate, terveservaliste või lõhestunud, rootsuliste, sageli karedakarvaliste, 5–25 cm pikkuste lehtedega. Nagu korvõielistele omane, nii on ka päevakübaral kaht tüüpi õisi. Õisiku ääres paiknevad eredad keelõied keskel putkõied. Äärmised keelõied on tavaliselt kas valged, roosad, purpursed või lillakad. Õie keskel olevad torujad putkõied on tavaliselt punakaspruunid või kollakaspruunid. Värvilised kroonlehed kaarduvad allapoole. Korvõisikud on suured ja paiknevad enamasti üksikult. Päevakübara perekonda kuuluvad liigid on tänu oma kaunivärvilistele õitele, pikale õitseajale ning vastupidavusele populaarsed aialilled. Tuntuimad on kahtlemata karvane päevakübar, lõhislehine päevakübar ja särav päevakübar. Kõigil neil liikidel on mitmeid kultivare ning hulgaliselt sorte. Päevakübaratest on kahtlemata kõige tuntum punane päevakübar ehk punane siilkübar ehk purpur-siilkübar (Echinacea purpurea), mida loetakse värskemate geneetiliste uuringute põhjal siilkübara perekonda, kuigi sugukond korvõielised on sama ning väline sarnasus taimede vahel tuntav. Päevakübar kasvab igasugusel mullal, siiski tuleks talle muretseda kobedat toitaineterikast mulda, lisades istutusauku ämbritäie komposti. Kuigi taimed taluvad hästi ka savist mulda, võiks sellele struktuuri parandamiseks liiva lisada. Pinnas võiks olla pisut niiskem, seepärast tasuks pikemal põuaperioodil taimi kasta. Päevakübar kasvab hästi päikese käes, kuigi lepib ka kerge varjuga. Eesti tingimustes alustavad esimesed päevakübarad õitsemist juba juulis, laisemad stardivad augustis. Septembriga saab nende õitseaeg ümber. Kõik nad on suurepärased lõikelilled, mis säilivad vaasis kaua ilusana ega vaju tänu tugevale varrele longu. Rudbeckia alpicola Rudbeckia amplexicaulis Rudbeckia auriculata Rudbeckia bicolor Rudbeckia californica Rudbeckia fulgida – särav päevakübar Rudbeckia glaucescens Rudbeckia graminifolia Rudbeckia grandiflora – suureõieline päevakübar Rudbeckia heliopsidis Rudbeckia hirta – karvane päevakübar Rudbeckia klamathensis Rudbeckia laciniata – lõhislehine päevakübar Rudbeckia maxima – suur päevakübar Rudbeckia missouriensis Rudbeckia mohrii Rudbeckia mollis Rudbeckia montana Rudbeckia nitida – läikiv päevakübar Rudbeckia occidentalis – lääne päevakübar Rudbeckia pinnata Rudbeckia scabrifolia Rudbeckia serotina Rudbeckia speciosa Rudbeckia subtomentosa – viltjas päevakübar Rudbeckia texana Rudbeckia triloba – hõlmine päevakübar siilkübar (Echinacea) Flora of North America. Rudbeckia (16.06.2011) Integrated Taxonomic Information System. Rudbeckia (07.12.2011)
Carl Schuhmann

Carl Schuhmann (12. mai 1869 Münster – 24. märts 1946 Berliin) oli saksa sportlane, 1896. aasta suveolümpiamängude neljakordne olümpiavõitja ja olümpiapronksmedalist, Saksamaa esimene olümpiavõitja. 158 cm pikk. Elukutselt peenmehaanik. Ta võitis Ateena olümpiamängudel 9. aprillil 1896 võimlemises individuaalselt toenghüpped ning võistkondlikult rööbaspuud ja kangi. Teistel individuaalaladel (kang, toenghooglemine ja rõngad ning 10. aprillil rööbaspuud) ta esikolmikusse ei tulnud. Kergejõustikus nii hästi ei läinud. 6. aprillil oli Schuhmann kolmikhüppes 5., 7. aprillil jäi kuulitõukes 7 võistleja seas 3 viimase hulka ning kaugushüppes 9 võistleja seas 2 viimase hulka. Kõrgus- ja teivashüppes ning kettaheites ta registreerus, kuid ei osalenud. Samal õhtul jagas Schuhmann 3. kohta kahe käega tõstmises (90 kg), jäädes küll võitjatele 21,5 kiloga alla. 10. aprillil peetud Kreeka-Rooma maadlusturniiril sai Schuhmann neljanda olümpiavõidu. 5 mehe konkurentsis seljatas ta avakohtumises mõne minutiga endast pikema ja raskema inglase Launceston Ellioti ja jõudis finaali kreeklase Giorgios Tsitase vastu. Pärast nelikümmend minutit kestnud maadlust katkestasid kohtunikud matši pimeduse tõttu, kuigi Schumann tahtis jätkata. Järgmisel päeval seljatas Schuhmann Tsitase kahekümne minutiga. Ateena olümpiamängudel oli ta populaarseim välisvõistleja. Kreeka kuningas Geórgios I olevat talle öelnud: «Te olete kõige populaarsem mees Kreekas. Te olete populaarsem kui mina.» 1898. aastast töötas Schuhmann võimlemisõpetajana Londonis. 1906. aasta Ateena vaheolümpiamängudel oli ta aukülaline ja referent, 1908. aastal atašee, 1936. aastal aukülaline. Esimese maailmasõja ajal interneeriti ta sakslasena Mani saarele, pärast sõda kolis Berliini. Kergejõustik 1896. aasta suveolümpiamängudel Maadlus 1896. aasta suveolümpiamängudel Riistvõimlemine 1896. aasta suveolümpiamängudel Tõstmine 1896. aasta suveolümpiamängudel
Belize'i riigipeade loend

Belize'i riigipeade loendi eesmärk on loetleda Belize'i riigipead alates riigi iseseisvumisest 1981. aastal. Tulenevalt sellest, et Belize kui Rahvaste Ühenduse liikmesriik tunnustab oma riigipeana Suurbritannia monarhi, on Belize'i riigipead leitavad Suurbritannia riigipeade loendist. Seni on Belize'il olnud kaks monarhi: kuninganna Elizabeth II (1981–2022) ja kuningas Charles III (alates 8. septembrist 2022). Kohapeal esindab Suurbritannia monarhi kindralkuberner, kelle nimekirja leiab Belize'i kindralkuberneride loendist. Belize'i valitsusjuhtide loend