laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
361

361. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad - 360. aastad - 370. aastad 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad Aastad: 356 357 358 359 360 - 361 - 362 363 364 365 366 Julianus Apostata sai Rooma keisriks Keiser Ai sai Hiina keisriks ... 3. november – Constantius II, Rooma keiser
Inta

Inta on linn Venemaal Komi Vabariigis, Inta linnaringkonna keskus. Asub Bolšaja Inta jõe ääres. Inta asutati 1940. aastal. Linna ehitasid sinna saadetud poliitvangidest GULAGi sunnitöölised. Linnaõigused sai Inta 4. oktoobril 1954. "Venemaa Statistikaamet". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. august 2015. Vaadatud 7. jaanuaril 2015. 4 октября 1954 года поселок Инта Указом Президиума верховного Совета РСФСР преобразован в город Национальная библиотека Республики Коми http://www.intakomi.ru/ http://www.gorod-inta.ru/
Selgsõudurlased

Selgsõudurlased (Notonectidae) on kosmopoliitne sugukond vee-elulisi putukaid, kes kuuluvad nokaliste seltsi lutikaliste alamseltsi. Nende nimetus tuleneb sellest, et nad ujuvad vees kõht ülal. Selgsõudurlased sarnanevad ehituselt sõudurlastega. Peamised erinevused on kõhtmise ja selgmise osa värvuses, esijalgade ehituses ja ujumise eripäras. Selgsõudurlaste kõhtmine osa on heledam kui sõudurlastel. Kõik selgsõudurlased on kiskjad. Nende pikkus on kuni 2 cm. Söök on teised putukad ja vetikad Selgsõudurlasi on 2 alamsugukonda – Notonectinae ja Anisopinae –, kus mõlemas on 4 perekonda.
Harklutiklased

Harklutiklased (Nepidae) on vee-eluliste putukate sugukond, mis kuulub nokaliste seltsi lutikaliste alamseltsi. Harklutiklasi võib kutsuda "veeskorpioniteks", kuna välisehituselt sarnanevad nad pisut skorpionitega. Harklutikaliste esijalad on spetsialiseerunud saaklooma haaramiseks, nende tagakehal on iseäralik hingamistoruke, mis mõnel liigil võib olla pikem kui putukas ise. Torukese abil saab ta veepinnalt hõlpsasti õhku võtta. Harklutiklasi on 2 alamperekonda – Nepinae ja Ranatrinae – kaheksa perekonnaga. Eestis elab 2 liiki harklutiklasi. Nepa cinerea Linnaeus, 1758 – vesihark Ranatra linearis (Linnaeus,1758) – nõelhark Coulianos, Carl-Cedric 2004. Annotated checklist and distribution of the true bugs (Hemiptera-Heteroptera) of Estonia. Proceedings of the Estonian Acadademy of Sciences, Biology, Ecology 54(2): 136–165.
Kortrijki lahing

Kuldkannuste lahing (flaami Guldnspoornslag, hollandi Guldensporenslag, prantsuse Bataille des éperons d'or), tuntud ka kui Kortrijki lahing või Courtrai' lahing, toimus 11. juulil 1302 Kortrijki (prantsuse keeles Courtrai) linna juures Flandrias. Flandria linnade rahvakaitsevägi purustas seal Prantsuse rüütliväe. Enne lahingut kuulus Flandria formaalselt Prantsuse kuningas Philippe IV-le, kelle teostatud poliitika ajendas rahvaülestõusu. Flaamid purustasid ülestõusu maha suruma saadetud prantsuse rüütliväe täielikult. Lahingus hukkus suur hulk rüütleid ning võitjad kogusid lahinguväljalt 700 kuldset kannust, mille tõttu nimetatakse seda ka kuldkannuste lahinguks. Sõjasaagiks saadud kannused riputati võidu mälestuseks üles Kortrijki Jumalaema kirikusse, kust prantslased need 80 aastat hiljem, pärast Roosebeke lahingut, tagasi võtsid. Prantsusmaa kätte jäi pärast Kortrijki lahingut ainult väike osa Flandriast ja seegi suurte järeleandmiste tõttu Flandria linnadele. Sõjakunsti ajaloos tähistas see lahing jalaväe tähtsuse taastumist. Flandria krahvkond Kortrijk 1302 – Muuseumi koduleht
Alavere järv

Kõvvõrjärv ehk Alavere järv, Kõverjärv, Helmjärv on Räpina vallas Põlva maakonnas Räpina vallas Lihtensteini külas asuv järv. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 427 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Helmjärv

Helmjärv (ka Kõverjärv) on järv Põlvamaal Räpina vallas. Helmjärv keskkonnaportaalis
Väikjärv

Väikjärv (ka Väitjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas, Haanjast 1,5 km lääne pool. Järv asub Haanja looduspargis. Väikjärv on 10,3 ha pindalaga järv, mille suurim sügavus on umbes 15 meetrit, keskmine 4,5 m. Järv asub Haanja kõrgustikul 233 m üle merepinna. Väikjärvest 200 meetrit loode pool asub Kurgjärv. Eesti järvede loend Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Väikjärv järv eestigiid.ee leheküljel
Aly & AJ

Aly & AJ on teen-pop ansambel, mis koosneb kahest õest: Alyson Renae "Aly" Michalkast ja Amanda Joy "AJ" Michalkast. Õed sündisid Ameerika Ühendriikides California osariigis Torrance'is, osa lapsepõlvest veetsid aga Washingtoni osariigis Seattle'is. Nad on mõlemad näitlejad, lauljad, kitarristid ja laulukirjutajad. MTV premeeris neid nende filmi "Super Sweet 16: The Movie" eest 8. juulil 2007. Into the Rush (2005) Acoustic Hearts of Winter (2006) Insomniatic (2007) a touch of the beat gets you up on your feet gets you out and then into the sun (2021) Ten Years (2017) Sanctuary (2019)
Extremadura

Extremadura on Hispaania autonoomne piirkond. Jaguneb kaheks provintsiks: Cácerese provints põhjas ja Badajozi provints lõunas. Extremaduras on 383 valda. Extremadura moodustab 8,3 % Hispaania pindalast, kuid ainult 2,2% rahvastikust 2021. aasta seisuga. Estremadura https://www.ine.es/jaxiT3/Datos.htm?t=2853 http://www.juntaex.es/
Kurgjärv

Kurgjärv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas, Haanjast 2 km lääne pool, Haanja looduspargis. Kurgjärv on 12,3 ha suurune ja kuni 9,1 meetri sügavune järv, mis paikneb Haanja kõrgustikul kõrgete kuplite vahel. Kurgjärv on lähtejärv, mis toitub sademetest ja allikatest. Väljavool toimub Üra oja kaudu Vagula järve. Kalastiku poolest esineb järves ahvenat, haugi, särge, roosärge ja latikat. Kurgjärvest 200 meetrit kagu pool asub Väikjärv. Eesti järvede loend Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Kurgjärv veebisaidil eestigiid.ee
Ronnie O'Sullivan

Ronald Antonio O'Sullivan (ka Ronnie O'Sullivan ja The Rocket (inglise keeles "rakett"); sündinud 5. detsembril 1975) on elukutseline Inglise snuukrimängija, 2001., 2004., 2008., 2012., 2013., 2020. ja 2022. aasta maailmameister. Elukutselise karjääri alustas ta 16-aastaselt ning oli 17-aastaselt ajaloo noorim maailmameistrivõistlustele kvalifitseerunud võistleja. Alates 2001. aastast on ta olnud sageli maailma edetabeli esikolmikus. Ta mängib peaaegu võrdselt hästi nii parema kui ka vasaku käega ning teda on nimetatud tähelepanuväärseks loomulikuks talendiks. O'Sullivan on karjääri jooksul võitnud vähemalt saja järjestikuse punktiga (nn sajanditega) üle 1000 freimi. Maksimumtulemuse (147 punkti) on ta saavutanud 15 korral, olles sellega esimene isik, kes on seda snuukri ajaloos saavutanud. Briti tabloididele on rohkesti kõneainet andnud lisaks värvikale ja agressiivsele mängustiilile tema isiklik elu, väidetavad psüühikahäired ja sõltuvusprobleemid. Tal on kolm last, neist kaks praeguse elukaaslase Jo Langleyga. Ronnie O'Sullivan World Snooker Tour Ronnie O'Sullivan Snooker.org Ronnie O'Sullivan SnookerInfo
Hummuli Järve järv

Järve järv (ka Hummuli Järve järv) on järv Valgamaal Tõrva vallas. Järve järv Eesti looduse infosüsteemis
Grace Kelly

Grace Patricia Kelly (12. november 1929 Philadelphia – 14. september 1982 Monaco) oli USA filminäitleja. Pärast Rainier III-ga abiellumist 1956. aastal sai temast Monaco vürstinna. Neil oli kolm last: printsess Caroline Louise Marguerite (sündinud 1957) prints Albert Alexandre Louis Pierre (praegune Monaco vürst Albert II; sündinud 1958) printsess Stéphanie Marie Elisabeth (sündinud 1965)
Heino Moldau

Heino Moldau (23. detsember 1934 – 12. detsember 2021) oli eesti taimefüsioloog. Ta sündis väiketaluniku peres Lüganuse vallas Virumaal. 1959. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli geofüüsiku diplomiga. Töötas 1959–1963 Füüsika ja Astronoomia Instituudis (FAI) insener-meteoroloogina, vaneminsenerina, nooremteadurina. 1963–1966 oli FAI aspirant ning 1966–1992 FAI (hiljem Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituut (AAI)) nooremteadur, vanemteadur, juhtiv teadur. 1992 läks AAI biofüüsika labori koosseisus Tartu Ülikooli Molekulaar- ja Rakubioloogia Instituuti, kus oli erakorraline professor, dotsent, erakorraline teadur aastani 2001. Edasi TÜ Botaanika ja Ökoloogia Instituudi erakorraline teadur. Füüsika-matemaatika-kandidaadi väitekirja "Taimelehtede hajutamisomadused" kaitses 1966 Tartu Ülikoolis. Doktoritöö taimefüsioloogias "Taime produktsiooniprotsessi autoregulatsioon vee defitsiidi korral" kaitses Taimefüsioloogia Instituudis Moskvas 1985. aastal. Tema uurimusvaldkonnaks on olnud taimkatte produktsiooniprotsessi matemaatiline modelleerimine, taimede veerežiim ja hingamine ning produktsiooniprotsess vee- ja osoonistressi tingimustes. Ta oli Eesti Taimefüsioloogide Seltsi esimees 1989–1993 ning TÜ Molekulaar- ja Rakubioloogia Instituudi bakalaureusetööde kaitsmise komisjoni esimees 1996–1999. 2010. aastal pälvis ta koos Hannes Kollisti ja Triin Vahisaluga Eesti Vabariigi teaduspreemia geo- ja bioteaduste alal uurimuste tsükli "Taimede stressitaluvus" eest. 2015 Tartu Ülikooli suur medal Eesti Vabariigi teaduspreemiad Haridus- ja Teadusministeerium "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Vaadatud 3.12.2022. Heino Moldau Eesti Teadusinfosüsteemis
Atmosfäärifüüsika

Atmosfäärifüüsika on teadusharu, mis uurib atmosfääri, selle ehitust ja selles toimuvaid protsesse, kasutades selleks füüsika uurimismeetodeid. Atmosfäärifüüsika on geofüüsika alldistsipliin. Sageli kasutatakse mõisteid atmosfäärifüüsika ja meteoroloogia sünonüümidena. Kui meteoroloogia peamiseks eesmärgiks on ilmastikunähtuste täielik mõistmine ja nende ennustamine, siis atmosfäärifüüsika huviorbiiti kuuluvad kõikvõimalikud füüsikalised protsessid ja nähtused atmosfääris, aga ka atmosfääriprotsesside seos aluspinnaga (ookean, maismaa) ning Päikeselt lähtuvate kiirgusvoogudega ja osakeste voogudega. Atmosfäärifüüsikud modelleerivad Maa ja teiste planeetide atmosfääriprotsesse – õhu (gaaside) liikumine, aine- ja energiavood atmosfääris, elektrinähtused atmosfääris. Atmosfäärifüüsika oluliseks osaks on atmosfääriuuringuteks vajalike mõõteriistade loomine ning mõõtmisandmete kogumine nii kontaktmeetodeil kui ka kaugseire abil. Eestis tehakse atmosfäärifüüsikauuringuid Tartu Observatooriumi atmosfäärifüüsika osakonnas, Tartu Ülikooli Keskkonnafüüsika Instituudis ning Ökoloogia ja Maateaduste Instituudis, Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudis ning Kiirguskeskuses.
Kursi ordulinnus

Kursi ordulinnus (saksa keeles Talkhof) arvatakse olevat ehitatud juba 14. sajandi esimesel poolel. Oletatav asukoht on Puurmani mõisas Pedja jõe kaldal. Täpsemad andmed asukoha kohta puuduvad. Ei ole ka mingisuguseid andmeid linnuse tekke ja hävitamise kohta. Kursi ordulinnus oli komtuurkonna keskus. Kursi komtuuri on mainitud ürikutes 1343. aastal.
Ema

Ema on naissoost lapsevanem. Ema on naine, kes on lapse sünnitanud või on lapseootel. Ema ja isa koos nimetatakse tema lapsevanemateks. Õiguslikus mõttes võib emaks nimetada ka naist, kes on lapse lapsendanud. Sotsiaalses mõttes on võimalik rääkida ema rollist, mida samuti ei pea kandma (ainuüksi) bioloogiline ema. Tavapäraselt on ema üks ülesandeid oma lapse rinnaga toitmine (selles võib teda asendada amm) imikueas ning lapse üleskasvatamine koos isaga kuni lapse täisealiseks saamiseni. Last võib kasvatada ka kasuema, näiteks kui lapse ema on surnud või on jäänud ilma oma vanemlikest õigustest. Kasuema võidakse kutsuda emaks. Austamaks emasid ja emadust, tähistatakse maailmas aastast 1908 emadepäeva, jagatakse välja aasta emade tiitleid jne. Ema – nii kutsutakse austavalt ka kõrgeid naisvaimulikke. Peale inimese võidakse ka paljude teiste organismide puhul kõnelda ühest organismi vanemast kui emast, seda nii emaslooma kui ka emataime puhul. emadus sugulussuhted surrogaatema üksikema
Pöide ordulinnus

Pöide ordulinnus oli Liivimaa ordu rajatud linnus Saaremaal Pöides. Pöide ordulinnuse rajamisaeg ei ole täpselt teada. Paiga kindlustamine on seotud ordufoogti resideerimisega Saaremaal. Saarlaste lepingutes orduga 1241 ja 1255 nimetatakse foogti kohtupidamist. 1255. aasta lepingus sätestati ka kohtupidamise ajavahemik, samas pole päris selge, kus foogt sel ajal peatus. Kohanime Pöide mainitakse esimest korda juba 1245, Pöide foogti 1290. Linnus oli sel ajal arvatavasti juba olemas, nimelt tuleb 1290. aasta ürikust välja, et Pöide ordupiirkond toetas majanduslikult juba teisi ordupiirkondi Kuramaal. Pöide ordulinnust teatakse põhiliselt J. B. Holzmayeri 1888. aasta kaevamiste põhjal valmistatud plaani põhjal. Ordulinnus kujutas endast Pöide kirikuga tihedalt seotud kindlustuskompleksi. Linnus paiknes kirikust põhja pool, linnusest pääses kirikusse nii põhjaportaali kaudu kui ka teisel korrusel asuva rõdu kaudu. Pöide ordulinnuse hävitasid saarlased 1343. aastal Jüriöö ülestõusu käigus. Ordu linnust enam edasi ei kasutanud, uus ordukeskus rajati Maasilinna. Kes, kas ja kui palju varemeid hiljem kasutas, vajab edasist uurimist. Pöide maalinn Enn Tarvel (2004). Kuressaare ja Pöide. -- Keel ja Kirjandus 10,. Lk 778–780. Pöide ordulinnus kultuurimälestiste riiklikus registris
Loodusaeg

Loodusaeg on Eesti Kaitsealade Liidu (asutatud 6. juunil 1991, lõpetatud 27. detsembril 2005) loodud ning alates detsembrist 2005 MTÜ Loodusaeg jätkatud elektrooniline loodushoiuajakiri, mis refereerib ajakirjanduses ilmunud artikleid ning annab teavet looduskaitseliste ettevõtmiste, sündmuste ja õiguse kohta. Loodusaeg on looduskaitsest huvitatud inimeste suhtluskanal ja diskussiooniruum. Praegusel kujul toimib aastast 1995. Loodushuvilisi ühendavad meililistid
Kantaabria

Kantaabria (hispaania keeles Cantabria) on provints ja autonoomne piirkond Hispaania põhjaosas Biskaia lahe lõunarannikul. Kantaabria aasta keskmine temperatuur on +17,1 °C, jaanuaris +12,4 °C, augustis +22,5 °C. Aastas sajab keskmiselt 1268 mm, sealhulgas jaanuaris 127 mm ja augustis 84 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 1732 tundi, sealhulgas jaanuaris 91 ja augustis 196 tundi. Santanderi provints Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003 https://www.ine.es/jaxi/Datos.htm?path=/t20/e245/p08/l0/&file=03002.px
Sürgavere mõis

Sürgavere mõis (saksa keeles Surgefer) oli rüütlimõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Põhja-Sakala valda Viljandi maakonnas. Sürgavere mõis rajati 17. sajandi keskel. Enne 1919. aasta võõrandamist kuulus mõis Wahlide suguvõsale. Viimane omanik oli Oskar von Wahl. Vabadussõja ajal oli mõisa rentnik Henry C. Reissar. Mõisa peahoone rajati ilmselt 18. sajandil. 1921. aastal asus hoonesse kool, mille jaoks härrastemaja 1939. aastal tundmatuseni ümber ehitati. Ka enamik kõrvalhooneid on tugevasti ümber ehitatud või hävinud. Eesti mõisate loend Sürgavere Põhikool Hagemeister, Heinrich von; F. von Bulhovden (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands T. 1–2. Riga: E. Frantzen. Lk 204. Sürgavere mõisast Eesti mõisaportaalis
Vincent

"Vincent" on 1982. aasta USA lühinukufilm, suurepärane Tim Burtoni stiilinäide. Filmi pole eraldi välja antud, selle võib leida boonusena "The Nightmare Before Christmas" DVD-lt. Vincent Malloy on väike poiss, kes kujutab ette, et on hoopis õudusfilminäitleja Vincent Price. Ta on haaratud Edgar Allan Poe juttudest ja kaotab neid lugedes reaalsustaju. Kogu lõbu aga kipub rikkuma tema ema.
Kire lõksus

"Kire lõksus" ("Acorralada") on Venevisioni toodetud seebiooper. See filmiti aastal 2007 USA Florida osariigis Miamis. Eestis näitab seda Kanal 2. Kirglik lugu armastusest, vihkamisest ja kättemaksust lõputus luksuses. Üüratud villad, pimestavad ookeanivaated, maailmakuulsad rannad ja imekaunid inimesed… Gaviota-Fedora (rollis tuntud Sonya Smith), kunagine jõukas parfüümitööstur vabaneb 20-aastasest alusetust vangipõlvest ja tõotab üles otsida oma tütred ja tagasi saada hävitatud elu.
Karel Svoboda

Karel Svoboda (19. detsember 1938 Praha – 28. jaanuar 2007 Jevany) oli tšehhi helilooja. Ta lõi 1970. aastail filmimuusikat mitmele laste joonisfilmile. 1969. aastal kirjutas Svoboda loo "Lady Carneval" tšehhi poplauljale Karel Gottile, mis sai väga populaarseks. Ühtekokku kirjutas Svoboda Gottile umbes 80 laulu. Ta tegi 30 aasta jooksul koostööd saksa telekanaliga ZDF ja kirjutas tunnusmuusika paljudele saadetele. Svoboda loomingust on tuntud muu hulgas tunnusmuusika sarjadele "Mesilane Maia", "Tao Tao", "Pinocchio" ja "Nils Holgerssoni seiklused". Svoboda on loonud ka kaks muusikali: "Dracula" (1995) ja "Monte Cristo" (2000). Svoboda leiti jaanuaris 2007 surnuna kuulihaavaga oma suvila aiast Jevanys. Arvatakse, et tegemist oli enesetapuga.
Pärnu lipp

Pärnu lipp on Pärnu maakonnas asuva Eesti linna Pärnu lipp. Lipp on kinnitatud 1993. aastal. Pärnu linna lipp on ristkülikukujuline sinine kangas, millel on valge rist. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1,8 ning normaalsuurus 180×100 cm, risti harude laius on 20 cm; vardapoolsete siniste väljade pikkus on 60 cm, lipu lehviva otsa siniste väljade pikkus on 100 cm. Pärnu linna lipp heisatakse: alaliselt Pärnu Raekoja Uue tänava ja Nikolai tänava poolsete sissekäikude juurde lipuvardaga vastavasse hoidjasse, linnavalitsuse struktuuriüksuste peasissekäikude juurde lipuvardaga vastavasse hoidjasse; ajutiselt linna pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel linnavalitsuse korralduse alusel. Linnalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes linnavolikogu otsuse või linnavalitsuse korraldusega linnale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on sellised otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga. Pärnu linna lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. Kui Pärnu linna lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub linnalipp lippude poolt vaadatuna vasakul Eesti riigilipust, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muust lipust. Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud linnalipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. Lipp peab olema puhas ja terve. Pärnu vapp Pärnu linna sümbolid linna veebilehel Riigikantselei veebileht, millel on kajastatud kõikide omavalitsuste sümboolika enne 2017. aasta haldusümberkorraldust Pärnu linna lipp linna kodulehel
Pärnu vapp

Pärnu vapp on Pärnu maakonnas asuva Eesti linna Pärnu vapp. Kilbi sinisel väljal on parempoolsest ülemisest nurgast asetsevast hõbedasest pilvest väljaulatuv punasekäiseline käsivars, hoides käes kuldset lõigatud otstega risti. Risti kõrval kilbi vasakpoolsel küljel on püstasendis kuldne võti, võtmekeelega risti suunas. Pärnu lipp Pärnu linna sümbolid linna veebilehel Riigikantselei veebileht, millel on kasjastatud kõikide omavalitsuste sümboolika enne 2017. aasta haldusümberkorraaldust
Sindi vapp

Sindi vapp on Pärnu maakonnas asuva Eesti linna Sindi vapp. Vapp on kinnitatud 31. detsembril 1997. Punasel kilbil hõbedane kandilisest kividest laotud tööstusportaal selle keskel asetseva hõbedase niidipooliga ja portaali all horisontaalselt kolm looklevat sinist lainelist varrast, mida eraldavad neli hõbedast lainelist joont. Sindi lipp Ämblik Sindi vapile. Uus Eesti, 10. november 1938, nr. 308, lk. 6. Sindi linna sümboolika linna kodulehel
Mary Poppins (film)

"Mary Poppins" on 1964. aasta USA muusikafilm. Film põhineb P. L. Traversi samanimelisel raamatusarjal. Julie Andrews (Mary Poppins) Dick Van Dyke (Bert) David Tomlinson (hr Banks) Glynis Johns (pr Banks) Karen Dotrice (Jane) / Paul Matthew Garber (Michael) Supercalifragilisticexpialidocious Ametlik veebileht Mary Poppins andmekogus IMDb (inglise)
Helisev muusika (film)

"Helisev muusika" ("The Sound of Music") on 1965. aasta Ameerika Ühendriikide muusikalfilm. Film põhineb 1959. aasta Broadway muusikalil "Helisev muusika". Julie Andrews (Maria von Trapp) Christopher Plummer (kapten Georg von Trapp) Charmian Carr (Liesl von Trapp) Peggy Wood (abtiss) Richard Haydn (Max Detweiler) Nicholas Hammond (Friedrich von Trapp) Heather Menzies (Louisa von Trapp) Duane Chase (Kurt von Trapp) Angela Cartwright (Brigitta von Trapp) Debbie Turner (Marta von Trapp) Kym Karath (Gretl von Trapp) Eleanor Parker (paruness Elsa Schrader) Daniel Truhitte (Rolfe) Ben Wright (Hans Zeller) Helisev muusika andmekogus IMDb (inglise)
Mary Poppins (raamatusari)

"Mary Poppins" on lasteraamatute sari, mille on kirjutanud P. L. Travers ja illustreerinud Mary Shepard. Raamatusarja põhjal on valminud Disney stuudio mängufilm "Mary Poppins" (1964, peaosas Julie Andrews) ja vene muusikafilm "Hüvasti, Mary Poppins" ("Мэри Поппинс, до свиданья", 1983, kaastegev Lembit Ulfsak) ning raamatusarja ja Disney stuudio mängufilmi põhjal muusikal "Mary Poppins" (2004). 2018. aastal esilinastus osaliselt raamatusarja, Disney stuudio mängufilmi ja muusikali põhjal tehtud mängufilm "Mary Poppins tuleb tagasi" ("Mary Poppins Returns", Walt Disney Company, peaosas Emily Blunt). Raamatud: "Mary Poppins" (1934). Eesti keeles Eesti Raamat, 1971; 1994; Sinisukk, 2000; Tänapäev 2015 ja 2017 "Mary Poppins tuleb tagasi" (Mary Poppins Comes Back, 1935). Eesti keeles Eesti Raamat, 1971; 1994; Sinisukk, 2001 "Mary Poppins avab ukse" (Mary Poppins Opens the Door, 1943). Eesti keeles Eesti Raamat, 1971; 1994; Sinisukk, 2001 "Mary Poppins pargis" (Mary Poppins in the Park, 1952). Eesti keeles Sinisukk, 2001 "Mary Poppins A-st Zni" (Mary Poppins From A to Z, 1962) "Mary Poppins köögis" (Mary Poppins in the Kitchen, 1975) "Mary Poppins Kirsipuu teel" (Mary Poppins in Cherry Tree Lane, 1982). Eesti keeles Sinisukk, 2001 "Mary Poppins ja naabermaja" (Mary Poppins and the House Next Door, 1988). Eesti keeles Sinisukk, 2001
La Rioja

La Rioja on Hispaania provints ja autonoomne piirkond. Autonoomse piirkonna suurim linn ja pealinn on Logroño, suuremad linnad on veel Calahorra, Arnedo, Alfaro, Haro, Santo Domingo de la Calzada ja Nájera. Provintsis asub suurem osa La Rioja veinipiirkonast (D.O.C. Rioja). La Rioja provintsi aasta keskmine temperatuur on +13,4 °C, jaanuaris +5,8 °C, augustis +21,8 °C. Aastas sajab keskmiselt 388 mm, sealhulgas jaanuaris 28 mm ja augustis 22 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2284 tundi, sealhulgas jaanuaris 109 ja augustis 286 tundi. https://www.ine.es/jaxi/Datos.htm?path=/t20/e245/p08/l0/&file=03002.px Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003, lk. 513  La Rioja – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis La Rioja koduleht
Peter Ernst Wilde

Peter Ernst Wilde (24. märts 1732 Woedtke – 28. detsember (vkj 17. detsember) 1785) oli baltisaksa arst ja literaat, kes tegutses Põltsamaal. Koos August Wilhelm Hupeliga andis ta välja esimest eestikeelset ajakirja "Lühhike öppetus". Valgustusmeelse inimesena tegeles Wilde ka laiemalt rahvaharidusliku tegevusega, seda küll vaid saksa keeles, sest erinevalt Hupelist ta eesti keelt ei osanud. Õppis Königsbergis usuteadust, 1749 Halles usuteadust, 1751 Königsbergis arstiteadust. Dr. med. 1765 (Greifswald). 1765 läks Kuramaale, sealt Riiga, 1766 Põltsamaale. Ta koostas ka raamatu "Arsti ramat nende juhhatamisseks kes tahtwad többed ärraarwada ning parrandada" saksakeelse originaali. Lief- und Curländische Abhandlungen von der Landwirtschaft 1770 Von der liefländischen Pferdezucht, und einigen bewärthen Pferdecuren 1770 Von der liefländischen Pferdezucht, und einigen bewährten Pferdecuren. Anno 1774 1774 Liefländische Abhandlungen von der Arzeneywissenschaft 1782 Peter Ernst Wilde Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA Peter Ernst Wilde veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"