laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1307

1307. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad - 1300. aastad - 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad Aastad: 1302 1303 1304 1305 1306 - 1307 - 1308 1309 1310 1311 1312 13. oktoober - Prantsuse kuningas Philippe IV lasi oma riigis kõik Templiordu rüütlid arreteerida ja nende varad konfiskeerida, süüdistades neid ketserluses ja ebamoraalsuses. ... ... ...
Jonas Laurentii Carlblom

Jonas Laurentii Carlblom (16. juuli 1725 Karleby, Falköping, Västergötland – 31. märts/11. aprill 1784 Haapsalu) oli Eesti vaimulik. Carlblom õppis kodus kaplan Cederbergi käe all, hiljem Skara triviaalkoolis ja gümnaasiumis (aastatel 1736–1746). Turu ülikooli immatrikuleerus ta 10. septembril 1746, oli kohal veel aastal 1748. Oli seejärel Helsingis Andreas Helleniuse juures koduõpetajaks, samuti Tallinnas pastor Johann Roosi juures ja Vormsis. Ordineeriti 10. mail/21. mail 1755 õpetajaks. Oli aastatel 1755–1774 (kutsuti 16. märtsil/27. märtsil 1753) Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Eestimaa konsistooriumi assessor oli 30. jaanuarist/10. veebruarist 1769 – 13. juunini/24. juunini 1783. Saarte-Lääne praostkonna praostiks sai ta 16. septembril/27. septembril 1769. Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja oli ta (kutsuti 9. oktoobril/20. oktoobril 1773, oli Haapsalus kohal 28. aprillil/9. mail 1774, introdutseeriti 25. mail/5. juunil 1774) aastatel 1774–1784. Ranna-Lääne praostkonna praostiks sai ta 7. veebruaril/18. veebruaril 1774. Carlblom oli aastal 1779 ilmunud eestikeelse jutluseraamatu üks koostajatest, temalt ilmus seal mitu jutlust. Tema poeg Gustav Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja, teine poeg Johannes Carlblom vanem oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Pojapoeg Peter Carlblom oli Risti koguduse õpetaja, pojapoeg Friedrich Carlblom oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja, pojapoeg Johannes Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja, pojapoeg Paul Carlblom oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja. Tema äi Andreas Hollming oli Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja. Recke, Johann Friedrich v.; Napiersky, Karl Eduard: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. 1 köide A-F, Mitau 1827, lk. 332 Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
1308

1308. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad - 1300. aastad - 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad Aastad: 1303 1304 1305 1306 1307 - 1308 - 1309 1310 1311 1312 1313 ... ... ... ...
Jägermeister

Mitte segi ajada õukonnatiitli ja -ametiga jäägermeister Jägermeister on Mast-Jägermeister AG 35% alkoholisisaldusega naturaalne ürdiliköör. Jooki toodetakse Saksamaal Wolfenbüttelis. Jägermeisteri koostises on 56 vürtsi, taime ja vilja. Selle retsept on saladus ja seda on toodetud muutmata kujul aastast 1935. Toote suhkrusisaldus on 140 grammi liitri kohta. Soovitatav on seda juua jääkülmalt, aga sobib ka segatult apelsinimahla, tooniku või koolaga. https://tridens.ee/toode/jagermeister/ Toomas Tiivel. Viinad ja peenemad napsid. Tallinn, 2009, lk. 116
1309

Sajandid: 13. sajand – 14. sajand – 15. sajand Aastakümned: 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad – 1300. aastad – 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad Aastad: 1304 1305 1306 1307 1308 – 1309 – 1310 1311 1312 1313 1314 1309. aasta (MCCCIX) oli 14. sajandi 9. aasta. 14. märts – Kukutati Granada sultan Muhammad III, võimule seati tema poolvend Nasr. 12. september – Rekonkista: Kastiilia väed vallutasid Granada emiraadi käest Gibraltari, kuigi selle üle kaotati võim taas 24 aastat hiljem. ... 19. või 24. veebruar – Bogislaw IV, Pommeri hertsog
Dick King-Smith

Ronald Gordon King-Smith (27. märts 1922 – 4. jaanuar 2011) oli Suurbritannia lastekirjanik. Dick King-Smith osales Teises maailmasõjas ning pidas umbes 20 aastat pärast seda farmi. Tema esimene raamat ilmus 1978. aastal. Tema tuntuim teos on 1983. aastal ilmunud romaan "The Sheep-Pig", mille põhjal on tehtud film "Babe". Eesti keeles on raamat ilmunud pealkirjaga "Põnn" (tõlkinud Külliki Saks; Hotger 1997; ISBN 9985839161). Ta kirjutas kokku üle saja raamatu.
Gavriil Tanfiljev

Gavriil Tanfiljev (6. märts 1857 Tallinn – 14. september 1928 Odessa) oli vene botaanik, mullateadlane ja geograaf. Tanfiljev sündis Tallinnas tolliametniku perekonnas. Ta õppis aastatel 1867–1876 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Aastal 1877 astus ta Peterburi ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna matemaatika osakonda, kuid aastal 1879 läks ta üle loodusteaduste osakonda, mille ta lõpetas aastal 1883. Tema kujunemisele avaldasid mõju botaanik Andrei Beketov ja mullateadlane Vassili Dokutšajev. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta maavarade ministeeriumis. Oli aastatel 1895–1905 Peterburi ülikooli õppejõud. Aastatel 1905–1928 oli ta Odessa ülikooli professor. Ta uuris tundra ja stepi metsatuse põhjuseid, mustmulla teket, soode kujunemist ja paiknemist ning maastikuvööndite vahelisi mõjusid, esitas esimese Venemaa soode rajoneeringu. Ta avaldas aastatel 1916–1924 neljaköitelise "Venemaa geograafia". EE 9. köide lk. 261 http://www.eestigiid.ee/?Person=nimi&PYear=aasta&start=210&ItemID=157
Väino Sirk

Väino Sirk (sündinud 1. detsembril 1942 Tallinnas) on eesti ajaloolane. Sirk õppis aastail 1950–1961 Valga 1. Keskkoolis ning alates 1961. aastast Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo osakonnas, mille lõpetas 1970. aastal ajaloolase ja ühiskonnateaduste õpetajana. Asus 1970. aastal tööle Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituuti, kus töötas algul nooremteadurina ja alates 1984. aastast vanemteadurina. Oli aastail 1996–2008 Ajaloo Instituudi ajaloo osakonna juhataja. Sirgu varasemad uurimused käsitlevad Eesti kutsehariduse ajalugu. Kaitses 1975. aastal ajalookandidaadi kraadi väitekirjaga "Kutseharidus Eestis 19. sajandi algusest 1917. aastani" (juhendaja Endel Laul). Hilisem uurimistöö on keskendunud kultuuri ja haritlaskonna ajaloo temaatikale. Ajalookirjanduse aastapreemia (1997) monograafia "Eesti haritlaskonna kujunemine ja ideed 1850–1917" (kaasautor Toomas Karjahärm) B. G. Forseliuse Seltsi Suur Ignatsi Jaagu medal (2003) pikaajalise töö eest hariduse ajaloo alal Sirk, V. Kutseharidus Eestis 19. sajandi algusest 1917. aastani. Tallinn: Valgus, 1983. Sirk, V. Kutseharidus Eestis 1917-1920. Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus, 1989. Eesti kooli ajalugu. 1. köide. 13. sajandist 1860. aastateni. Tegevtoimetaja E. Laul. Tallinn: Valgus, 1989. (Kutsehariduse ja pedagoogikaõppeasutuste peatükid) Karjahärm, T., Sirk, V. Eesti haritlaskonna kujunemine ja ideed 1850-1917. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1997. Karjahärm, T., Sirk, V. Vaim ja võim : Eesti haritlaskond 1917-1940. Tallinn: Argo, 2001. Sirk, V., Laul, E., Liim, A., Tamm, J. Gustav Adolfi Gümnaasium 375. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2006. Karjahärm, T., Sirk, V. Kohanemine ja vastupanu: Eesti haritlaskond 1940-1991. Tallinn: Argo, 2007. Elango, A., Laul, E., Liim, A., Sirk, V. Eesti kooli ajalugu, 2. köide 1860. aastaist 1917. aastani. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastus, 2010.
1310

1310. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad - 1310. aastad - 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad Aastad: 1305 1306 1307 1308 1309 - 1310 - 1311 1312 1313 1314 1315 ... 16. september – Taani kuninga volinik Johannes Canne andis Tallinna raele kirjaliku korralduse, milles nõuti Tallinna linnamüüri tugevdamist ja laiendamist (näiteks hõlmata Mihkli nunnaklooster). ... ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 44
MM

MM või Mm või mm või .mm on lühend, mis võib tähendada järgmist: MM on maailmameistrivõistlused MM on Majandusministeerium MM on Meie Meel (ajaleht) MM on EuroAtlantic Airwaysi IATA kood. MM on Rooma number, mis tähistab arvu 2000. Sageli kasutatakse seda aastaarvu 2000 tähistamiseks. Mm on Märjamaa rajoon (Eesti NSV ajal) mm on millimeetri tähis MM on Myanmari ehk Birma kahetäheline maakood standardi ISO 3166-1 järgi .mm on Birma üladomeen M&M's, šokolaadikommide bränd
1311

1311. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad - 1310. aastad - 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad Aastad: 1306 1307 1308 1309 1310 - 1311 - 1312 1313 1314 1315 1316 ... ... ... ...
1312

◄ | 13. sajand | 14. sajand | 15. sajand | ► ◄ | 1280. aastad | 1290. aastad | 1300. aastad | 1310. aastad | 1320. aastad | 1330. aastad | 1340. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1308 | 1309 | 1310 | 1311 | 1312 | 1313 | 1314 | 1315 | 1316 | ► | ►► 1312. aasta (MCCCXII) oli 14. sajandi 12. aasta. Paavsti otsusega lõpetati Templiordu tegevus. Saksa kuningas Heinrich VII sai Saksa-Rooma keisriks ja vallutas Firenze. Mallorca kuningaks sai Sancho I. 7. september – Kastiilia kuningaks sai Alfonso XI. Kuldhordis kuulutati islam riigiusuks. Inkvisiitor Franciscus de Moliano käis Liivimaal ja kogus orduvastaseid kaebusi, mille tagajärjel pandi ordu kirikuvande alla. ... 13. november – Edward III, Inglismaa kuningas ... ... Гумилев, Лев. Древняя Русь и Великая степь. Москва, 1993, с. 537
Une enfant du siècle

"Une enfant du siècle" on Alizée album 2010. aastast. Eden, Eden Grand Central Limelight La Candida Les collines (Never Leave You) 14 decembre A coeur fendre Factory Girl Une fille difficile Mes Fantomes
Hauasammas

Hauasammas ehk hauamonument (ka: hauakivi[küsitav]) on hauda ehtiv mälestusmärk. Tavaliselt on hauasambale märgitud lahkunu või lahkunute nimed, sünni- ja surmadaatumid ning lahkunut või lahkunu religiooni tähistavad sümbolid ja ornamendid. Tavaliselt on hauasambad valmistatud kivist, näiteks marmorist, graniidist või dolomiidist. Traditsiooniliselt kantakse kivile andmed käsitööna meisli ja haamri abil. Tehnoloogia arenedes valmistatakse üha enam hauasambaid liivapritsi või freespinkide abil. Hauasammaste valmistajat kutsutakse ka kiviraiduriks. hauaplaat monument ruunikivi
Georgi Ball

Georgi Ball (vene Георгий Александрович Балл; 9. juuni 1927 Moskva – 1. jaanuar 2011 Moskva) oli vene kirjanik, kes peamiselt kirjutas lastele. Georgi Ball oli rahvusvahelise PEN-klubi liige.
Mullateadlaste loend

Siin on loetletud eesti ja välismaa mullateadlasi. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Robert Abolin Alar Astover George Nelson Coffey, USA Charles Darwin (1809 – 1882), Suurbritannia Gleb Dobrovolski (1915), Venemaa Vassili Dokutšajev, (1840 – 1903), Venemaa Osvald Hallik, (1906 – 1964), Eesti Eugene W. Hilgard, (1833 – 1916), USA Hans Jenny (1899 – 1992), USA Elmar Kaar Rein Kask, (1896 –), Eesti Franklin Hiram King (1848 – 1911), USA Endel Kitse, (1896 – 2007), Eesti Ragnar Kokk Pavel Kostõtšhev (1845 – 1895), Venemaa Viktor Kovda (1904 – 1991), Venemaa Nikolai Krassilnikov, (1896 – 1973), Venemaa Johann Krause, (1757 – 1828), Eesti Raimo Kõlli Justus von Liebig, (1803 – 1873), Saksamaa Alfred Lillemaa (1897–1965), Eesti Erich Lõhmus, (1928–1995), Eesti Curtis F. Marbut, (1863 – 1935), USA Anton Nõmmik Hans Nõmmik Aini Oja Bernard Palissy (~1510 – 1590), Prantsusmaa Arno Piho (1924–1975) Endla Reintam (1974–) Loit Reintam (1929–2010) Igna Rooma Hugo Roostalu Edmund Ruffin Johann Friedrich Schmalz Ragnar Sepp Olivier de Serres (1529 – 1619), Prantsusmaa Nikolai Sibirtsev (1860–1900), Venemaa Gavriil Tanfiljev (1857 – 1928), Venemaa Sergei Vinogradski (1856 – 1953), Venemaa Selman Waksman (1888 – 1973), USA
Soomets

Soometsad on üks kahest Eesti metsatüübiklassist (teine on arumetsad). Soometsade alla kuuluvad soomuldadel kasvavad metsad. Soometsade alla arvatakse järgmised metsatüübirühmad: rohusoometsad, samblasoometsad ja kõdusoometsad. Puurinne on üsna liigivaene põõsarinne hõre, rohurinne aga lopsakas ja koosneb peamiselt sootaimedest[viide?].Alustaimestikus domineerivad sootaimed. Mullad on liigniisked, ja seetõttu kasvab soometsa biomass tihtipeale aeglaselt. Kaksikliigitusega piirdudes võib looduslikud soometsad jaotada rohusoo- (puurindes valdab kask või sanglepp) ja samblasoometsadeks (puurindes valdab mänd, harvemini kask). Põhjavesi on mineraalaineterikas ja üsna maapinnalähedane. Aastaajati esineb veetaseme kõikumisi (kevadel kõrge ja suvel madal). Metsatüübiklassi kirjeldus TÜ Loodusteadusliku hariduse keskuse interaktiivses õpikeskkonnas (bio.edu.ee)
1320

1320. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad - 1320. aastad - 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad Aastad: 1315 1316 1317 1318 1319 - 1320 - 1321 1322 1323 1324 1325 ... ... ... ...
HTZ-16

HTZ-16 (ukraina ja vene keeles ХТЗ-16) oli improviseeritud soomusmasin (soomustraktor), mida ehitati Nõukogude liidus Teise maailmasõja ajal HTZ-3 traktorite põhjal. Erinevalt NI Tankist, mille relvastus asus pöörlevas tornis, oli HTZ-16-e 45 mm tankikahur paigutatud fikseeritud pealisehitisse. HTZ-16 tootmist hakati plaanima 1941. aasta juulis ja augustis-septembris plaaniti toota 750 masinat. Tootmine pidi toimuma Harkivi traktoritehases. Soomuse paksus oli 10–25 mm, relvastuseks 45 mm tankikahur ja 7,62 mm kuulipilduja DP. Meeskond koosnes 2–4 mehest. Kuid 9. oktoobriks 1941. aastal, kui traktoritehase evakueerimine Harkivist lõppes, oli toodetud 100 komplekti soomust HTZ-16-e soomustamiseks. Komplekteerida jõuti umbes 50–60 masinat, võimalik, et ka mõnevõrra rohkem, kuid täpsed arvud ei ole teada. Tootmist pidurdas ilmselt tehase evakueerimise algus 18. septembril. Harkiv langes sakslaste kätte 20. oktoobril ja tehase territooriumil leidus 809 pooleli jäänud masinat. Zaloga, lk 142 M. Kolomietš (1997). "Бронетракторы. Часть 3" (vene k.). Vaadatud 08.01.2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Steven J. Zaloga, James Grandsen Soviet Tanks and Combat Vehicles of World War Two Weidenfeld & Nicholson military 1984 ISBN 0853686068 Inglise k. Armored Tracktors
Tooneseplased

Tooneseplased (Anobiinae) on alamsugukond mardikalisi sugukonnast teesklased (Ptinidae). Varasemas süsteemis on seda rühma käsitletud kui sugukonda (Anobiidae) Eestist on teada 28 liiki tooneseplasi. Nende seas: Anobium punctatum – mööbli-toonesepp Caenocara subglobosum (elab hariliku murumuna viljakehades) Dorcatoma dresdensis Dorcatoma janssoni Dorcatoma lomnickii Dorcatoma robusta' Ernobius mollis – hääletu toonesepp Hadrobregmus pertinax (Anobium pertinax) – suur-toonesepp Microbregma emarginata Priobium carpini Ptilinus fuscus Ptilinus pectinicornis Ptinus villiger Stagetus borealis Xestobium rufovillosum Xyletinus hanseni Xyletinus tremulicola Martin, Mati 2007. Puukoi ehk toonesepp närib puitu ja tekitab ebausku. Eesti Loodus (12). vt Süda, Ilmar 2009. Metsamardikate (Coleoptera) uued liigid Eestis. Metsanduslikud uurimused 50: 98–114.
Piparmünt

Piparmünt (Mentha × piperita) on huulõieliste sugukonna mündi perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim, vesimündi (Mentha aquatiaca) ja rohemündi (Mentha spicata) hübriid. Piparmündi nimetuse esimene pool tuleneb sanskritikeelsest pika pipra (Piper longum) nimetusest pippali (पिप्पलि, पिप्पली). Nimetuse teine pool on tõenäoliselt tuletis ladinakeelsest nimetusest mentha või menta, mis on omakorda laenatud kreekakeelsest sõnast minthe (μίνθη), mentea (μέντηα) või minte (μίντη), mille tähendust täpselt ei teata. Kindel on see, et nimetust mintha tunti juba Mükeenes. Piparmünti on rahvapäraselt nimetatud vehvermintsiks. Piparmünt on vesimündi ja rohemündi hübriid, mis on saadud 1696 Inglismaal looduslike liikide ristamisel. Inglismaalt levis piparmündi kasvatamine Euroopasse ja Aafrikasse. Tänapäeval leiab piparmünti metsistununa Kesk- ja Lõuna-Euroopas. Taim on 30–60 cm kõrgune, soodsal kasvukohal võib kasvada ka 80 cm kõrguseks. Kandiline vars püstine, peaaegu paljas. Lehed piklikud või süstjad, paljad, mõnikord alumisel pinnal roodude kohal karvased, teravalt saagja servaga. Tavaliselt tumerohelised, kuid mõnikord värvuvad punakaks. Leherootsud 6–8 mm pikad. Õisik tihe, tähkjas. Õied roosad või lillad. Piparmündil meie tingimustes reeglina seemned ei valmi ja kui valmivadki, ei anna vanematega sarnaseid järglasi. Paljuneb maa-aluste võsunditega. Vajab kerges varjus, niisket, huumusrikast, umbrohupuhast kasvukohta. Piparmündi levinuimad teisendid on valge piparmünt (Mentha × piperita f. pallescens) ja belgia piparmünt (Mentha × piperita var. ouweneelii) ning vorm must piparmünt (Mentha × piperita var. piperita). Just viimane on tõenäoliselt Inglismaal sündinud originaalhübriid. Tuntakse tänapäeval 'Black Mitchami' nime all. Mustaks piparmündiks kutsutakse seda vormi taime tumevioletsete varte tõttu. Tumeda värvuse annab taimele antotsüaniin. Hilisemad teisendid antotsüaniini ei sisalda ja sellest ka nimetus "valge piparmünt". Tuntakse ka hulgaliselt sorte: 'Candymint', 'Citrata' (bergamoti lõhnaline), 'Lime Mint' (lehed laimilõhnalised), 'Chocolate Mint'. Aretatud on ka dekoratiivsorte, näiteks 'Variegata' (lehed rohelise ja kahvatukollase kirjud) ja 'Crispa' (käharalehine).  Pikemalt artiklis Piparmündiõli Piparmündilehtedest valmistatud tee ja tinktuur mõjuvad valu vaigistavalt, vähendavad iiveldust ning gaaside teket. Kulinaarias on piparmündilehed kasutusel erinevate roogade (eriti magustoitude) maitsestamisel. Sobib ka püsilillepeenras ilutaimena kasvatamiseks. Long Pepper (Piper longum L. and Piper retrofractum Vahl) Peppermint (Mentha piperita L.) "USDA National Nutrient Database". www.nal.usda.gov (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 3.03.2015. Vaadatud 9.01.2011. Piparmünt andmebaasis eElurikkus
1470

1470. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad - 1470. aastad - 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad 1520. aastad Aastad: 1465 1466 1467 1468 1469 - 1470 - 1471 1472 1473 1474 1475 ... ... 2. november – Edward V, Inglismaa kuningas ja Iirimaa lord Pal Engjëlli, Albaania katoliku vaimulik
Kilpjas leht

Kilpjas leht on taime leht, mille roots kinnitub lehelaba alumise pinna keskossa.
Munajas leht

Munajas leht on piklik leht, mille laba kõige laiem koht on keskkohast allpool (st leherootsule lähemal). Kask, M.; Vaga, A. (toim.) 1966. Eesti taimede määraja. Tallinn: Valgus, lk. 1071.
Allikrohi (perekond)

Allikrohi ehk rabasalat (Montia) on portulakiliste sugukonda kuuluv ühe- või mitmeaastaste rohttaimede perekond. Perekonda kuulub 10–15 liiki. Allikrohud on väikesed vastakute lehtedega rohttaimed, mis kasvavad niisketes kohtades. Nende õietupp on kahejagune, kroon on liitlehine ja viiehõlmaline, tolmukaid on kolm. Õied asetsevad 2–5 kaupa väikestes tipmistes või külgmistes ebasarikates. Vili on 2–3 seemnega kupar. Montia bostockii Montia chamissoi Montia dichotoma Montia diffusa Montia fontana (harilik allikrohi) Montia fontana subsp. amporitana (oja-allikrohi) Montia fontana subsp. chondrosperma (väike allikrohi) Montia howellii Montia lamprosperma (läikviljaline allikrohi) Montia linearis Montia parvifolia
Efemeerid

Efemeeride all võidakse mõista: lühieataimi lühikese valmikueaga (vaid mõneks päevaks suguküpseks saavaid) putukaid – nt ühepäevikulised (Ephemeroptera) Efemeroidid
1471

1471. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad - 1470. aastad - 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad 1520. aastad Aastad: 1466 1467 1468 1469 1470 - 1471 - 1472 1473 1474 1475 1476 Henry VI kukutati ... ... Arnold von Harff, saksa rändur ja reisikirjanik 17. jaanuar – Jodokus Hoenstein, Saare-Lääne piiskop Henry VI
Pööre (raudtee)

Pööre on tehniline seade raudteeveeremi juhtimiseks ühelt raudteelt teisele. Pöörang on pöörme osa, mis koosneb raamrööbastest, sulgrööbastest ja seademehhanismist. Pöörme tähtsamad komponendid: sulgrööpad raamrööpad riströöpad riströöpa kand kontrarööpad pöörmeseade pöörmeprussid Raudtee tehnokasutuseeskirja kinnitamine
Gerry Rafferty

Gerry Rafferty (õieti Gerald Rafferty; 16. aprill 1947 Paisley – 4. jaanuar 2011 Upton, Dorset) oli šoti päritolu laulja, laulukirjutaja, kitarrist ja produtsent. Tema esituses on tuntuks saanud laulud "Baker Street", "Right Down the Line" ja "Stuck in the Middle". Rafferty sündis Glasgow eeslinnas Paisleys töölisklassi peres. Tema isa ja vanaisa olid mõlemad kaevurid. Isa Joseph Rafferty oli sündinud Iirimaal. Ta oli vägivaldne alkohoolik, kes suri, kui Gerry oli 16-aastane. Ema Mary (sündinud Skeffington) oli iiri ja šoti päritolu. Gerryl oli kaks venda Jim ja Joe (Joe suri 1995). Ema õpetas Gerryle nii iiri kui šoti rahvalaule. Lisaks rahvalauludele mõjutasid Gerryt The Beatles ja Bob Dylan. Juba noorelt hakkas ta kirjutama ka omi laule. Rafferty alustas karjääri tänavamuusikuna Londonis. 1969 liitus ta folk-popansambliga "The Humblebums", kuid lahkus sealt 1970 ning salvestas oma esimese sooloalbumi. 1972 moodustas ta koos Joe Eganiga ansambli Stealers Wheel, mis lagunes 1975. Rafferty jätkas soolokarjääri ja tema teine album "City to City", mis ilmus 1978, osutus ülimenukaks, tõustes USA albumimüügiedetabeli tippu. Samalt albumilt pärinev singel "Baker Street" tõusis USA singlimüügiedetabelis 2. kohale ja Suurbritannias 3. kohale. Edu saatis ka järgmist albumit "Night Owl", kuid 1980. aastatel hakkas ta populaarsust kaotama, sest ta ei tahtnud kontserte anda. Ta oli kriitiline teatud muusikatööstusega kaasnevate nähtuste suhtes ega soovinud olla staar. Rafferty kohtus 1965 tantsusaalis 15-aastase juuksuriõpilase Carla Ventillaga. Ventilla oli itaalia päritolu ja elas Glasgow eeslinnas Clydebankis. Nad abiellusid 1970 ja said tütre Martha. Algul elasid nad Šotimaal, 1970. aastate lõpus kolisid Lõuna-Inglismaale, kus neil oli kodu Londonis Hampsteadis ja lisaks talu Kenti ja Sussexi piiri lähedal. Rafferty hakkas juba noorena alkoholi kuritarvitama, aga palju aastaid ei paistnud see õieti välja. Omaenese suurest viinajoomisest rääkis ta mitmes oma noorpõlve laulus. Ajapikku hakkas alkoholism tema pereelu segama ja 1990 tema abielu lahutati, kuigi ta jäi oma naisega lähedaseks. 2005. aasta aprillis kukkus ta purjuspäi oma kodus trepist alla ja sai raske peavigastuse. Rafferty suri oma kodus alkoholismist tingitud maksapuudulikkuse tagajärjel. "Can I Have My Money Back" (1972) "City to City" (1978) Night Owl (1979) Snakes and Ladders (1980) Sleepwalking (1982) North and South (1988) On a Wing and a Prayer (1993) Over My Head (1994) Another World (2000)
Kultuurrohumaa

Kultuurrohumaa on külviga rajatud rohumaa. Kultuurrohumaade hulka käivad kultuurniidud ja kultuurkarjamaad. Looduslik rohumaa Kultuurrohumaade rajamine Eesti põllu- ja maamajanduse nõuandeteenistus