laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1478

Sajandid: 14. sajand – 15. sajand – 16. sajand Aastakümned: 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad – 1470. aastad – 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad 1520. aastad Aastad: 1473 1474 1475 1476 1477 – 1478 – 1479 1480 1481 1482 1483 1478. aasta (MCDLXXVIII) oli 15. sajandi 78. aasta. 26. aprill – Firenze Vabariigis korraldasid Pazzi perekonna liikmed vandenõu Medici perekonna liikmete kõrvaldamiseks Firenze valitsejate kohalt. Lorenzo de' Medici sai selle käigus haavata ja tema vend Giuliano tapeti. Novgorodi vabariik liideti Moskva suurvürstiriigiga.. 7. veebruar – Thomas More, inglise poliitik, humanist ja kirjanik ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 53
Konstantin Kirsimägi

Konstantin Kirsimägi (kuni 1935. aastani Konstantin Kirschberg) (14. jaanuar 1902 Põlgaste vald Võrumaa – 12. juuli 1941 Moskva) oli Eesti politseinik, Politseitalituse abidirektor 1940. aastal. Konstantin Kirschberg sündis Võrumaal Põlgaste vallas, õppis Põlva kihelkonnakoolis ja Tartu Kommertsgümnaasiumis ning Tallinna Poeglaste Reaalgümnaasiumis, mille ta lõpetas 1924. aastal. K. Kirsimägi võttis osa Eesti Vabadussõjast, liitudes 1919. aastal Kaitseliidu Põlva malevaga[küsitav][viide?], pärast sõja lõppu jätkas ta teenistust sõjaväes üleajateenijana. Aastatel 1924–1928 õppis ta Tartu Ülikooli Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas ja läbis 1928. aasta kevadel Politseikooli kõrgema klassi stuudiumi. Konstantin Kirsimägi oli Korporatsioon Ugala vilistlane. 1928. aasta suvel pärast Politseikooli lõpetamist asus K. Kirsimägi tööle kriminaalpolitsei assistendina Viljandis, alates 1929 määrati ta abikomissariks Tartus, alates 1932. aastast aga kriminaalkomissariks Valgasse. 25. juunil 1933 nimetati ta poliitilise politsei komissariks Pärnus ja 1935. aasta aprillist kuni novembrini oli ta poliitilise politsei komissar Tartus, sama aasta 16. novembril nimetati Politsei Peavalitsuse poliitilise politsei inspektoriks, 1938. aasta 19. maist sai ta Siseministeeriumi Politseitalituse abidirektoriks. Tema omaste mälestuste järgi Konstantin Kirsimägi vahistati tema talus Laheda vallas endiste kolleegide poolt, kes tulid tema poole, kutsudes teda tutvuma uue ülemusega ja siis 2. juulil 1940 vahistasid ta. K. saadeti peagi Moskvasse, kus NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakolleegiumi otsusega 23. juunil 1941 mõisteti K. Kirsimägi süüdi "relvastatud võitluse eest Eesti revolutsioonilise liikumisega ja Punaarmee vastu suunatud spionaaži juhtimises" ning hukati mahalaskmise teel 12. juulil 1941 Kommunarkal Moskva oblastis. Konstantin Kirsimägi rehabiliteeriti 7. aprillil 1992. Kotkaristi III klassi teenetemärk, 1935 Valgetähe III klassi teenetemärk, 1937 Kolme Tähe orden (Läti) Poliitilise politsei uueks inspektoriks, Uus Eesti, nr. 58, 14 november 1935 Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 20., Riigi Teataja, nr. 51, 24 mai 1938
Linnuraba looduskaitseala

Linnuraba looduskaitseala on kaitseala Raplamaal Märjamaa, Rapla ja Kohila vallas ning Harjumaal Saue vallas. Selle pindala on 3393,7 hektarit, millest maismaad 3387,9 ha. Kaitseala sai alguse aastal 1959. Aastal 1961 hakati ala kaitsma kui Linnuraba sookaitseala (ka: Kodila Linnuraba kaitseala). Praegune kaitse-eeskiri kehtestati aastal 2005. Linnuraba looduskaitseala kaitse-eesmärk on: soomaastiku, jõeluhtade ning sealsete kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitse; loodusliku linnustiku kaitse; jõgede ja ojade, lubjarikkal mullal kuivade niitude, loodude (alvarite), sinihelmikakoosluste, lamminiitude, aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niitude, puisniitude, rabade, siirde- ja õõtsiksoode, liigirikaste madalsoode, vanade loodusmetsade, vanade laialehiste metsade, rohunditerikaste kuusikute, puiskarjamaade, soostuvate ja soo-lehtmetsade ning siirdesoo- ja rabametsade kaitse; eesti soojumika (Saussurea alpina ssp. esthonica) ja saarma (Lutra lutra) elupaikade kaitse. Kaitsealasse kuuluvad järgmised vööndid: Kodila sihtkaitsevöönd (407,8 ha), Kustja sihtkaitsevöönd (258,1 ha), Linnuraba piiranguvöönd (2034 ha), Linnuraba sihtkaitsevöönd (675,7 ha). Kaitseala geograafilised koordinaadid on 59° 3′ 50″ N, 24° 35′ 32″ E. Linnuraba maastikukaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000247. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 297. Looduskaitseala kaitse-eeskiri Keskkonnaregister Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Assotsiatiivne ühikelemendiga ring

Assotsiatiivne ühikelemendiga ring on algebras selline ring, milles korrutamine on assotsiatiivne ja milles leidub ühikelement. Assotsiatiivne ring Kaldkorpus
Geert Wilders

Geert Wilders (hollandi hääldus: [ˈɣeːrt ˈʋɪldərs]; sündinud 6. septembril 1963 Venlos) on Hollandi poliitik, Vabaduspartei (Partij voor de Vrijheid; PPV) liider. Wilders on katoliiklane ja tema poliitilised seisukohad lähtuvad tema sõnul judeokristlikest väärtustest. Parlamenti valiti Wilders esmakordselt 1998. aastal, mil ta esindas paremliberaalset Rahvaparteid Vabaduse ja Demokraatia Eest. 2004. aasta lõi ta viimasest lahku, et asutada oma partei. 2010. aasta juunis toimunud parlamendivalimistel sai Wildersi juhitud partei 24 kohta 150-st. Teised parlamenti pääsenud jõud Hollandi islamiseerumise vastu võitlemise loosungi all populaarsust võitnud PPV-d valitsusse kaasata ei soovinud. Siiski jõuti paremtsentristliku vähemusvalitsuse moodustamiseni alles pärast kokkuleppe saavutamist formaalsest koalitsioonist välja jäänud Wildersiga. PPV populaarsusele aitas kaasa 2009. aastal Wildersi vastu alustatud kohtuasi. Süüdistuse kohaselt on Wildersi väljaütlemised islami aadressil viha ja diskrimineerimise õhutamine. 2023. aasta novembris toimunud erakorralistel üldvalimistel sai parempopulistlikuks peetav Wildersi juhitud Vabaduspartei (PVV) 23,5 protsenti antud häältest ja 37 kohta Hollandi parlamendi 150-kohalises alamkojas. Erakond enam kui kahekordistas oma tulemust, sest veel eelmistel, 2021. aastal peetud üldvalimistel sai PVV ainult 17 parlamendikohta. Peaministrikandidaat Wilders pidas valimiste järel enam kui 100 päeva teiste parlamendis esindatud parteidega läbirääkimisi uue valitsuse moodustamiseks, kuid need nurjusid. 13. märtsil 2024 teatas Geert Wilders, et on valmis loobuma peaministriks saamise lootusest ning toetama "parlamendivälise" valitsuse moodustamist.
Lovisa von Burghausen

Lovisa von Burghausen (20. detsember 1697 Narva – 30. jaanuar 1734 Njurunda, Medelpad, Västernorrlandi lään) oli baltisaksa päritolu Rootsi memuaarikirjanik. Ta sai tuntuks memuaaridega aastaid kestnud vangistustest Venemaal, kuhu sattus 6-aastase tüdrukuna Põhjasõja 1704. aasta Narva sündmuste ajal. "Biografica.", Autografsällskapets Tidsskrift band 2, 1889–1897 Ta sündis Rootsi-aegses Narvas ooberstleitnandi ja aadliku Gustaf von Burghauseni (surnud 1732 Vihtis) ja Dorothea Margareta von Brunderti tütrena. Tema vanaisa Herman von Burghausen oli Eestimaal sündinud Rootsi aadlik (enne aadeldamist 1652 perekonnanimi von Husen) ja Karjala rügemendi ooberst, kes hukkus Skåne sõja Lundi lahingus 1676, ning oli Karl IX teenistuses olnud kapteni ja Haapsalus läänivaldust omanud Hans von Huseni (ka Hausen) poeg. Lovisa abiellus Venemaal Solikamskis 1720. aastal endast ligi 30 aastat vanema Västerbotteni rügemendi pastori, magister Lars Östen Sandmarkiga. Pärast abikaasa surma abiellus ta 1731. aastal magister Petrus Olai Sundbergiga. Jan Eurenius Database: Louise von Burghausen Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk.481 Kaija Salminen: Pisaraa aatelisverta eli esiäitini Maria Sofia von Burghausen Wilhelmina Stålberg, P. G. Berg: Anteckningar om svenska qvinnor. 1864–66 lk.68–69
Patristika

Patristika on kristlikku kirjandust uuriv teadusharu ning ajajärk filosoofia ajaloos ja teoloogias. Patristika hõlmab algkristlusele järgnevat kirjandust 2. sajandi keskelt kuni skolastika alguseni Euroopas 7.–8. sajandil. Erinevalt patroloogiast, mis tegeleb kirikuisade õpetustega, mis on katoolse usu seisukohast olulised, on patristika aineks kõik tolleaegsed teoloogilised kirjutised, sealhulgas hereetikute omad. Patristika kasutab keeleteaduse ja kirjandusteaduse meetodeid, sisaldades omamoodi varakristlikku kirjanduslugu. Patristika on osa kirikuloost ning töötab käsikäes dogmadelooga. 2. ja 3. sajandi apologeedid, näiteks Justinus ja Tertullianus, kirjeldasid kristlust antiikfilosoofia vahenditega, kasutades Platoni, Philoni, stoitsismi ja uusplatonismi mõistestikku, et kristlust domineerivale kultuurile arusaadavamaks teha. Kirikuisad vaidlesid kristlike õpetustega, mis ei olnud vastavuses kiriku konsensusega, ning sõnastasid kristliku õpetuse täpsemalt, et seda konsensust teiste õpetuste suhtes piiritleda. Irenaeus vaidles 2. sajandil gnostitsismiga, Athanasios Aleksandriast ja Basileios Kaisareast 4. sajandil arianismiga, Augustinus 5. sajandil pelagianismi ja donatismiga. Nendest vaidlustest kujunesid 2.–4. sajandil välja usutunnistused ja kristliku õpetuse alused. Neist omakorda arendati 4.–8. sajandil välja kristlik dogmaatika, mis on tänini kõikide suurte kristlike konfessioonide dogmaatiliseks aluseks. Kirikuisad viitasid argumenteerimisel peamiselt Piiblile, nii Vanale kui ka Uuele Testamendile. Kiriku õpetuse olemuslikuks aluseks pidasid nad Pühakirja, nii nagu apostlite traditsioon seda tõlgitses. Kujunesid erinevad hermeneutikad, sealhulgas Aleksandria allegooriline tõlgitsus, mida esindas Origenes, ja Antiookia sõnasõnaline ja grammatiline tõlgitsus, mida esindas Johannes Kuldsuu. Paljudelt kirikuisadelt on säilinud ulatuslikud Piibli-tõlgitsused. Patristiline filosoofia on filosoofia ajaloos skolastikale eelnev ajalõik, kui püüti kristliku õpetusi põhjendada varasemate filosoofide väidetega. Aleksandrialased püüdsid alates 2. sajandi lõpust tollast teadust ja kristlust kooskõlla viia. Samuti püüti dogmasid põhjendada. Paljud varased kristlikud teoloogid olid ühtlasi filosoofid. Kirikulugu
Limpa ja mereröövlid

"Limpa ja mereröövlid" on Andrus Kivirähki lasteraamat. Raamatu illustraator on Anni Mäger. Raamatu esmatrükk ilmus kirjastuses Varrak 2004. aastal. Seejärel on ilmunud arvukalt kordustrükke (2006, 2009, 2013, 2018). 2009. aastal ilmus raamatust ka venekeelne tõlge "Лимпа и пираты" (Varrak 2009). Raamatu peategelased on Limmo, kes ühel ööl järsku oma voodist ära kaob, Limma, kes oma venda kohe otsima läheb, ja limonaadisiga Limpa, kes vahetpidamata limonaadi kaanib. Lisaks räägib raamat veel mereröövlitest, tontidest, patjadest, laiskloomadest, madratsitest ja karvastest kaisuelukatest. Eesti Lastekirjanduse Teabekeskuse korraldataval üle-eestilisel Nukitsa konkursil said esikoha nii "Limpa ja mereröövlid" tekst (autor Andrus Kivirähk) kui ka illustratsiooni (autor Anni Mäger). Limpa
Matthias Flacius

Matthias Flacius Illyricus (3. märts 1520 – 11. märts 1575) oli luterlik kirikureformaator.
Jean Mabillon

Jean Mabillon (23. november 1632 Saint-Pierremont, Ardennid – 27. detsember 1707 Pariis) oli prantslasest benediktiini munk, õpetlane ja kirikuajaloolane, keda peetakse paleograafia ja diplomaatika alusepanijaks. Diplomaatika ja paleograafia abil näitas ta, et paljud ürikud, mida mõned ajaloolased pidasid võltsinguks, on ehtsad. Ta elas 1663 Saint-Denis' kloostris ja alates 1664. aastast Saint-Germain-des-Prés' kloostris. 'Acta sanctorum Ordinis s. Benedicti..., I–IX, 1677 Annales Ordinis s. Benedicti..., I–VI, 1703 De re diplomatica libri sex, 1681, koos seitsmenda raamatuga 1704 Tema auks on nimetatud Mabilloni metroojaam Pariisis ja ajalooajakiri Revue Mabillon.
Gottfried Arnold

Gottfried Arnold (5. september 1666 Annaberg-Buchholz – 30. mai 1714) oli saksa luterlik teoloog ja ajaloolane.
Tallofüüdid

Tallofüüdid ehk rakistaimed on hulkraksed alamad taimed. Nende hulka kuuluvad mitmesugused vetikad (eriti rohevetikad) ja helviksammaltaimed. Rakistaimede keha on eri kudedeks diferentseerumata ja koosneb rakisest ehk tallusest.
Kuldvillak (telesaade)

"Kuldvillak" (ingliskeelses versioonis "Jeopardy!") on maailmas levinud mälumängu telesaade, mis põhineb Ameerika Ühendriikide saate "Jeopardy!" formaadil. Saates võistlevad tavaliselt kolm mängijat, kes vastavad eri valdkondade, näiteks ajalugu, teadus, matemaatika, geograafia, keel, populaarkultuur, küsimustele. "Kuldvillak" loodi 1964. aastal telesaatejuhi Merv Griffini poolt, 2023. aastal algas USA-s saatesarja 40. hooaeg, saateid on tehtud üle 8000. Populaarsest telesaatest on riigiti oma variant Poolal, Belgial, Saksamaal, Slovakkial, Eestil, Aserbaidžaanil, Hispaanial, Venemaal, Türgil ja Taanil. Saadet toodavad Sony Pictures Television (omanik) ja Paramount International Networks (levitaja) ja kõik programmi versioonid kuuluvad Sony Pictures Television Studiosele ja Paramount Televisionile.[viide?] Saate tunnusmuusika on versioon saate looja Merv Griffini laulust "Think!". Selle on saatele seadnud John Hoke ning salvestanud Chris Bell Music and Sound Design. Aastatel 2008–2021 kasutati muusikat Ameerika versiooni viimases 30-sekundilises osas.[viide?] Eestis on "Kuldvillak" telesaade, mis oli kõigepealt telekanali TV3, siis Kanal 2 eetris. Saadet on juhtinud Mart Mardisalu, Teet Margna ja Eeva Esse. 1998. aastal võttis TV3 toonane omanik Mati Mihkelson ühendust ameeriklastega, et soetada selles formaadis telesaate tegemise õigus. Pärast formaadi ostmist suhtles ameeriklastega edasi Teet Margna, et koordineerida saate õiges formaadis tegemist. 2002. aastal asus "Kuldvillaku" saatejuhina tööle Mart Mardisalu. 2004. aastal pani TV3 "Kuldvillaku" pausile. 2012. aastal naasis saade tele-eetrisse Kanal 2 eetris Teet Margna juhtimisel. 2019. aastast juhib "Kuldvillakut" Eeva Esse. "Kuldvillakut" mainiti ka Ameerika versioonis 2016. aastal aprillinalja eriosas. "Jeopardy!" viimane voor algas klipiga, kus saate pealkiri oli "Jeopardy! Estonia". "Kuldvillak" Kanal 2 kodulehel "Kuldvillak" andmekogus IMDb Yahr, Emily (5. märts 2024). "Jeopardy!". Britannica. Vaadatud 11. märtsil 2024. Piip, Helina (18. oktoober 2023). "Ajude ragistamise lust". Naisteleht: 46-47. Sager, Jessica (11. september 2023). "'Jeopardy!' Season 40 Premiere Date, Hosts and Major Changes". Parade. "JEOPARDY!". Paramount Global Content Distribution. Vaadatud 12. märtsil 2024. "«Kuldvillaku» tormiline teekond eestlaste südamesse". Elu24. 4. november 2022. Pullerits, Priit (20. aprill 2014). "Teet Margna: «See, mida ma teen, ei ole töö.»". Postimees. "Mälumängurid leinavad «Kuldvillakut»". Postimees. 30. detsember 2004. "Maailma populaarseim mälumäng "Kuldvillak" tagasi Kanal 2s!". Kanal 2. 6. september 2012. "April Fools! Did You Catch All 10 Tricks?". Jeopardy! (inglise). 1. aprill 2016. Vaadatud 17. veebruaril 2022.
Transrasvad

Transrasvadeks nimetatakse mono- või polüküllastumata rasvu, mis sisaldavad transisomeerseid rasvhappeid. Küllastumata rasva molekul sisaldab süsiniku aatomite vahel ühte või enamat kaksiksidet. Vesinikuga on seotud vähesemad süsiniku aatomid, seega on ka vesiniku aatomeid vähem. Süsinikuaatomite side võib esineda cis- ja trans-vormilisena. Cis-ahelad asuvad sideme samal küljel ja muudavad selle väändunuks, trans-ahelad on sideme vastaskülgedel, nii et see on sirge. Rasvade hüdrogeenimisel lisatakse cis-küllastumata rasvadele vesiniku aatomeid, kõrvaldades kaksiksidemeid ja muutes rasva rohkem küllastunuks. Nii töödeldakse näiteks taimeõlisid toiduainetetööstuse jaoks, muutes nad tahkemaks (tõstes sulamistemperatuuri). Hüdrogeenimiseks lisatakse õlile kõrgel temperatuuril ja rõhul katalüsaatori juuresolekul vesinikku (ladina k hydrogenum). See protsess, mille esmalt patentis Saksa keemik Wilhelm Normann aastal 1902, parandab rasvade säilivust ning kergendab nende tehnoloogilist käitlemist, kuid mõned cis-isomeerid muutuvad täieliku hüdrogeenumise asemel trans-küllastumata rasvadeks ehk transrasvadeks. Hüdrogeenitud taimerasvade kasutamine sai Euroopa toidutööstuses levinuks alates 1920. aastatest; margariinid hakkasid kõrvale tõrjuma võid ja searasva kui odavam alternatiiv. Samuti peeti küllastumata taimseid rasvu tervisele kasulikumaks kui küllastunud loomseid rasvu. Transrasvu võivad sisaldada praetud ja küpsetatud valmistoidud, kondiitritooted, maiustused, margariinid jms. 1980. aastatel hakati uurima transrasvade mõju tervisele. Uuringud on näidanud, et transrasvade tarbimine toiduga võib suurendada südame-veresoonkonna haigustesse haigestumise riski ja tõsta nn halva kolesterooli taset veres. Selle täpsed biokeemilised mehhanismid pole veel lõplikult selged. Transrasvade võimalikku vähki või suhkurtõbe tekitavat mõju pole uuringutega üheselt tuvastatud. Mitmed riigid nõuavad transrasvade sisalduse näitamist toiduainete pakendil või on nende kasutamise keelustanud. Esimesi keelustajaid oli Taani. Oletatakse, et just transrasvade tarbimise vähendamine keskmiselt 6 grammilt 1 grammile päevas on selles riigis vähendanud südame isheemiatõppe haigestumist kuni 50%. Euroopa Toiduohutuse Amet on korduvalt uurinud transrasvadega seotud terviseriske, kuid jõudnud järeldusele, et seoses nende tarbimise väikeste kogustega (keskmiselt 1,2–6,7 g päevas) kujutavad küllastunud rasvad transrasvadest suuremat ohtu tervisele. Maailma Terviseorganisatsioon on soovitanud, et transrasvadest saadav energia ei tohiks ületada 1% kogu päevasest toiduenergiast. Transrasvu esineb ka looduslikult mäletsejate lihas ja piimas ning neist valmistatud toodetes. "Opinion of the Scientific Panel on Dietetic products, nutrition and allergies NDA related to the presence of trans fatty acids in foods and the effect on human health of the consumption of trans fatty acids" (inglise). Parma, Itaalia: EFSA. 31.01.2007. Originaali arhiivikoopia seisuga 8.10.2009. Vaadatud 01.10.2009.
August Neander

Johann August Wilhelm Neander (17. jaanuar 1789 Göttingen – 14. juuli 1850) oli saksa teoloog ja kirikuloolane.
Tartu Autoklubi

Tartu Autoklubi on Tartu ja kogu Lõuna-Eesti autohuvilisi koondav mittetulundusühing. Klubi põhieesmärk on viisaka liikluskultuuri propageerimine. Ka on klubi võtnud enda kohustuseks pakkuda Lõuna-Eestis autohuvilistele turvalist ja legaalset enese väljaelamise võimalust nii kiirendus- kui ka ringrajal. Tartu Autoklubi loodi praegusel kujul 2006. aastal, kui ühest autohuviliste foorumist lõi lahku seltskond noori autohuvilisi. Koos hakati ette võtma ühisüritusi ja korraldama siseringile väikeseid kiirendusvõistlusi ja kruiise. Järk-järgult hakkasid üritused suuremaks kasvama ning tekkima iga-aastased traditsioonilised üritused ja kokkusaamised. Tartu Autoklubil on üle 200 lihtliikme. Nendel liikmetel on ligipääs klubi foorumile ja eelisõigus teabele klubi ürituste kohta. Teise liikmete grupi moodustavad Tartu Autoklubi korraldusmeeskonna liikmed, keda on kokku paarikümne ringis. Need liikmed korraldavad võistlusi, läbivad koolitusi, võtavad osa klubilisest tegevusest ja omavad lihtliikmetest kõrgemat klubilist staatust.
Dole

Dole on jõesaar Lätis Daugava jões. Dole ise asub Salaspilsi maakonnas, aga saare juures kuulub Daugava jõe põhjakallas Riia linnale ja lõunakallas Kekava maakonda. Saare idaosa on üle ujutatud Riia HEJ tammi tõttu. Enne tammi ehitust oli saare pikkus 9,2 km, laius kuni 2,7 km ja pindala 18,5 km². Praegu on saare pindala 9,75 km². Saare suurim kõrgus on 15 m üle merepinna. Saarel asusid varem Ķivutkalnsi linnamägi ning pronksi- ja rauaaegsed kalmistud. Tänapäeval jäävad sinna Dole piiskopilinnuse asupaigad ja Dole mõisa hoonetekompleks. Saarel asub ka jaanimäe hiiepaik. Dole mõisapark rajati 1776 ja tänapäevani kasvab seal palju haruldasi puid. Minevikus kuulus saar Dole kihelkonda. Doleks kutsutakse ka saarel asuvat Doles dārzsi küla. Saarele jäävad küladest veel Rumbenieši, Taurītes, Dolesmuiža, Lebenieši ja Annuška. Päeval, mil Läti astus Euroopa Liitu, 1. mail 2004 istutas Läti president Vaira Vike-Freiberga Dolele pärna. Dole Manor Park (Daugava Museum) (inglise keeles). Vaadatud 27. oktoobril 2023. Dole saarest Salaspilsi kodulehel (inglise keeles)
Carlow

Carlow (iiri Ceatharlach) on linn Iirimaa kaguosas, Carlow' krahvkonna halduskeskus. Asub Barrow' jõe ja maantee N9 ääres Dublinist 84 km kaugusel kagus. Linnas asuvad 13. sajandi alguses ehitatud Carlow' kindluse varemed. Carlow'l on kaks sõpruslinna: Tempe Ameerika Ühendriikides Dole Prantsusmaal Carlow' koduleht
Caster Semenya

Caster Mokgadi Semenya (sündinud 7. jaanuaril 1991 Polokwanes) on Lõuna-Aafrika Vabariigi kergejõustiklane (800 m jooksja). 2008. aastal osales Semenya kuni 20-aastaste kergejõustiku maailmameistrivõistlustel 800 m jooksus, kuid eeljooksust ta edasi ei pääsenud. Samal aastal toimunud noorte Rahvaste Ühenduse mängudel sai ta samal distantsil kuldmedali . 2009. aastal võitis ta kuni 20-aastaste Aafrika meistrivõistlustel kuldmedali nii 800 m kui ka 1500 m jooksus . 800 m jooksu võitis ta uue Lõuna-Aafrika Vabariigi rekordiga 1.56,72. Eelmine rekord 1.58,85 oli Zelda Pretoriuse nimel 1. aprillist 1991. Berliinis peetud 2009. aasta MM-il tuli Semenya isikliku rekordiga 1.55,45 800 m jooksus maailmameistriks. Ta võitis teiseks tulnud Janeth Jepkosgeid ligi kahe ja poole sekundiga. Semenya sugu on tekitanud küsimusi ning IAAF suunas ta pärast maailmameistrivõistlusi soouuringutele. Tema mänedžeri Jukka Härköneni arvates on Semenya läbinud sootesti juba 2008. aastal noorte Rahvaste Ühenduse mängudel. Inglismaa ajalehe The Daily Telegraph 24. augustil 2009 avaldatud uudises kirjutati, et enne MM-i tehtud test näitas Semenyal testosterooni taset ligi kolm korda suuremana, kui normaalselt naistel peaks olema. Lehe arvates on Lõuna-Aafrika Vabariigi võistkonna peatreener endine Saksa Demokraatliku Vabariigi kergejõustiku dopinguprogrammis osalenud Ekkart Arbeit. Arbeit on ise väitnud, et tema suhe dopinguga sai lõpu juba 1989. aastal Berliini müüri langemise järel. 2009. aasta septembris kirjutas Austraalia ajaleht The Age, et uuringute tulemusel on Semenya hermafrodiit ehk mõlemasuguline isik. Rahvusvaheline kergejõustikuliit (IAAF) lubas uuringute tulemused ja otsuse avaldada novembris 2009. IAAF-i arvates vaevalt Semenya oma medalist peab loobuma, kuna tegemist ei ole dopingu kasutamisega. 2012 Londonis hõbemedal 800 m jooksus 1.57,23 2016 Rio de Janeiros olümpiavõitja 800 m jooksus 1.55,28 2009 Berliinis maailmameister 800 m jooksus 1.55,45 2011 Daegus hõbemedal 800 m jooksus 1.56,35 2017 Londonis maailmameister 800 m jooksus 1.55,16 pronksmedal 1500 m jooksus 4.02,90 2018 Gold Coastis kuldmedal 800 m jooksus 1.56,68 kuldmedal 1500 m jooksus 4.00,71 2015 Brazzaville'is kuldmedal 800 m jooksus 2.00,97 2016 Durbanis kuldmedal 800 m jooksus 1.58,20 kuldmedal 1500 m jooksus 4.01,99 kuldmedal 4×400 m teatejooksus 3.28,49 Algselt kuldmedali võitnud Maria Savinova diskvalifitseeriti positiivse dopinguproovi tõttu, tänu millele peaks Semenya tõusma kuldmedalile. Young SA team strikes gold (Independent Online 16. okt. 2008) (africanathletics.org) (South African teen Semenya stuns with 1:56.72 800m World lead in Bambous - African junior champs, Day 2 (iaaf.org)) "(Helsingin Sanomat 19. august 2009)". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. september 2009. Vaadatud 2. oktoobril 2009. (World Athletics: Caster Semenya tests 'show high testosterone levels' (telegraph.co.uk)) Caster Semenya Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) LAV-i minister ähvardab Semenya pärast sõjaga