laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
29. juuni

29. juuni on Gregoriuse kalendri 180. (liigaastal 181.) päev. Juliuse kalendri järgi 16. juuni (1901–2099). 1863 – Riias algas 2. juulini kestnud balti põllumeeste koosolek. Seal arutati põllumajanduse tulevikku ja otsustati hakata korraldama loomade, põllutöösaaduste ja -masinate kesknäitusi. 1882 – Karl von Mühlendahl immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda. 1931 – Vilnos toimus Eesti-Poola-Läti kolmikmaavõistlus kergejõustikus, kus Eesti jäi viimaseks. 1932 – Tartus algasid ülikooli 300. aastapäeva puhul mitmed üritused. 1934 – toimus Eesti-Leedu jalgpallimaavõistlus, mis jäi viiki 1:1. 1939 – Ants Saar püstitas purilennukil Eesti kestvuslennurekordi: 11 tundi 46 minutit. 1939 – Tallinnas toimus Eesti-Saksamaa maavõistlus jalgpallis, kus Eesti kaotas 0:2. 1957 – Sillamäe sai vabariikliku alluvusega linnaks. 1973 – Tallinnas toimus 30. juunini kestnud III rahvatantsupidu. 2004 – Tartus avati Kivisilla makett. 2004 – Tartus avati Villem Reimani monument. 1149 – Antiookia vürst Raymond de Poitiers kaotas Väike-Aasia kristlikele riikidele otsustavas Inabi lahingus Türgile ja tema pea raiuti maha. 1880 – Prantsusmaa liidendas Tahiti. 1888 – esimene teadaolev klassikalise muusika salvestis, Georg Friedrich Händeli "Iisrael Egiptuses" vahasilindril. 1941 – Saksa väed hõivasid Jelgava. 1945 – Nõukogude Liit liidendas Taga-Karpaatia. 1956 – Marilyn Monroe abiellus kirjanik Arthur Milleriga.  Pikemalt artiklis Sündinud 29. juunil 1831 – Gustav Ernst Victor Reyher, baltisaksa arstiteadlane 1871 – Luisa Tetrazzini, itaalia ooperilaulja (koloratuursopran) 1899 – August Lääne, eesti näitleja ning lavastaja 1900 – Antoine de Saint-Exupéry, prantsuse kirjanik ja lendur 1925 – Giorgio Napolitano, itaalia poliitik 1944 – Erik Lillo, eesti spordiajakirjanik 1945 – Rostislav Gurjev, eesti ooperilaulja 1945 – Ingvar Luhaäär (Valev Mirtem), eesti kirjanik ja tõlkija 1945 – Rein Vaikmäe, eesti riigiametnik ja geograaf 1949 – Mart Saarma, eesti molekulaarbioloog 1950 – Inge Kudisiim, eesti graafik ja maalikunstnik 1951 – Jaan Valsiner, eesti psühholoog 1956 – Kalle Lange, eesti arheoloog  Pikemalt artiklis Surnud 29. juunil 1933 – Roscoe Arbuckle, ameerika näitleja, lavastaja ja stsenarist 1978 – Josette Day, prantsuse filminäitleja 1997 – Sulev Luik, eesti näitleja 1998 – Küllo Kõiv, eesti maadleja 2003 – Katharine Hepburn, ameerika näitleja 2021 – Donald Rumsfeld, Ameerika Ühendriikide poliitik ja ettevõtja suvine peetripäev, apostlite Peetruse ja Pauluse mälestuspäev rahvusvaheline troopikapäev (International Day of the Tropics) Eestis – Peedo, Peedu, Peep, Peet, Peeter ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 136 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti NSV territooriumi administratiivne jaotus ja maa-asulad : seisuga 1. jaanuar 1978. Tallinn, 1978, lk. 126 Rīga : enciklopēdija. Rīga, 1988, lk. 53 "29. juuni, ülemapostlite Peetruse ja Pauluse mälestuspäev", Meie Maa, 26. juuni 2008
Toiduõli

Toiduõli on taimset, loomset või sünteetilist päritolu õli, mida kasutatakse toiduvalmistamisel: praadimisel, küpsetamisel, frittimisel, salatikastmetes, maitsestamiseks jm. Toiduõlina kasutatakse peamiselt mitmesuguseid taimeõlisid, sh rapsiõli, päevalilleõli, oliiviõli, palmiõli, sojaõli, maisiõli jne. Toiduvalmistamiseks kasutatakse ka toatemperatuuril tahkes olekus rasvaineid, näiteks võid, margariini, searasva jne, mida õlideks ei nimetata.
Viimsi Keskus

Viimsi Keskus on kaubanduskeskus Haabneemes aadressil Sõpruse tee 15. Viimsi Keskus kuulub Tallinna Kaubamaja Gruppi. Kaubanduskeskus avati 13. augustil 2015. Kaubanduskeskuses on ligi 40 kauplust, toitlustuskohta ja teenindusasutust ning 300 kohaga parkla. Kaubanduskeskuse suurimaks rentnikuks on 3500 ruutmeetril asuv Selver. Kaubanduskeskust haldab Tallinna Kaubamaja Kinnisvara AS.
Jalgrattarent

Jalgrattarenditeenus võib-olla korraldatud mitmeti. Teenust võib osutada nii üksikettevõte kui ka kohalik omavalitsus avaliku teenusena. Avalikku jalgrattarenditeenust kasutatakse enamasti väga lühiajaliselt ja lühikeste vahemaade läbimiseks. Avalik jalgrattarenditeenus on enamasti automatiseeritud ning laenutamiseks kasutatakse kas kiipkaarte, helistamist või nutitelefoni rakendusi. Eestis käivitati suuremahuline jalgrattarendi avalik teenus 20. oktoobril 2016 Tallinnas Tallinna Linnavalitsuse ja Läti päritolu osaühingu Project 56 koostööprojektina. "Tallinn käivitab jalgrattarendi teenuse" Äripäev, 19. oktoober 2016 Tallinn käivitab ulatusliku jalgrattarendi võrgustiku
Sas de Mesdì

Sas de Mesdì, ka Sass de Mesdì, on mäetipp Odle mäemassiivis Dolomiitide loodeotsas. Halduslikult asub mäetipp Sas de Mesdì Trentino-Alto Adige maakonnas Põhja-Itaalias. Sas de Mesdì on Odle massiivi üks kõrgemaid mäetippe (kõrgus on 2762 m). Massiivi kõrgeim tipp on Sass Rigais (3025 m). 1957. aastal ronisid tippu uut marsruuti mööda mäe lõunaküljelt Vincenz Malsiner ja Ludwig Moroder. Nende järgi nimetatakse seda marsruuti Via Moroder–Malsineriks. UIAA süsteemi järgi klassifitseeritakse see marsruut kategooriasse 6+ ("küllaltki raskeks"). 2011 – Andres Hiiemäe tõusis tippu koos leedulase Saulius Saikauskasega marsruudil Via Moroder-Malsiner. Odle. suedtirolerland.it Sass De Mezdì - Via Malsiner/Moroder. sassbaloss.com Malsiner - Moroder. bergsteigen.com Andres Hiiemäe. firn.ee Sass de Mesdì 2762 m. summitpost.org Alpe di Cisles annotated pano. Foto massiivist, kus Sass de Mesdì on tähistatud. summitpost.org Geislergruppe - Sas de Mesdi - Jahn Führe. Ronimine Sas de Mesdì tippu. Video. youtube.com
Paemurru tänav

Paemurru tänav on või oli mitmes Eesti asulas: Paemurru tänav (Maardu) Paemurru tänav (Narva) Paemurru tänav (Rakvere) ...
Põhja tänav

Põhja tänav on või oli järgmistes Eesti asulates: Põhja tänav, tänav Abja-Paluojas Põhja tänav, tänav Aruküla alevikus Põhja tänav, tänav Elvas Põhja tänav, tänav Harku alevikus Põhja tänav, tänav Kallastel Põhja tänav, tänav Karksi-Nuias Põhja tänav, tänav Kehras Põhja tänav, tänav Keilas Põhja tänav, tänav Koeru alevikus Põhja tänav, tänav Kohtla-Järvel Kukruse linnaosas Põhja tänav, tänav Kuressaares Põhja tänav, tänav Narvas Põhja tänav, tänav Paldiskis Põhja tänav, tänav Pärnus Põhja tänav, tänav Pärnu-Jaagupi alevis Põhja tänav, tänav Rakveres Põhja tänav, tänav Risti alevikus Põhja tänav, tänav Sindis Põhja tänav, tänav Tootsi alevis Põhja tänav, tänav Valgas Põhja tänav, tänav Väike-Maarja alevikus Põhja tänav oli Tallinna Lume tänava endine nimi Põhja tänav oli Tallinna Põhjakaare tänava endine nimi
Rohuaia tänav

Rohuaia tänav on või oli mitmes Eesti asulas: Rohuaia tänav (Loksa) Rohuaia tänav (Rakvere) Rohuaia tänav oli Tallinna Rohula tänava endine nimi
Ränikivi tänav

Ränikivi tänav on kahes Eesti asulas: Ränikivi tänav (Maardu) Ränikivi tänav (Tartu)
Vabaduse tänav

Vabaduse tänav on tänava nimi järgmistes Eesti asulates: Vabaduse tänav Järvakandi alevis Vabaduse tänav Kohila alevis Vabaduse tänav Kohtla-Järvel Järve linnaosas Vabaduse tänav Kärdlas Vabaduse tänav Narvas Vabaduse tänav Narva-Jõesuus Vabaduse tänav Rakveres Vabaduse tänav Räpinas Vabaduse tänav Türil Vabaduse tänav Valgas Vabaduse tänav Võrus Vabaduse tänav Võsu alevikus Vabaduse tänav Võõpsu alevikus
Elva vald

Elva vald on 2. järgu haldusüksus (vald) Tartumaal. Elva vald moodustati 2017. aastal Elva linna, Konguta, Puhja, Rannu, Rõngu ning osaliselt Palupera ja Puka valla külade liitmisel. Osa Palupera ja Puka vallast liideti Otepää vallaga.Asustusjaotus Vallas on üks linn (Elva), kuus alevikku ja 78 küla. Alevikud Käärdi, Kureküla, Puhja, Rannu, Rõngu, Ulila Külad Aakre, Annikoru, Astuvere, Atra, Ervu, Hellenurme, Härjanurme, Järvaküla, Järveküla, Kaarlijärve, Kaimi, Kalme, Kapsta, Karijärve, Kipastu, Kirepi, Kobilu, Konguta, Koopsi, Koruste, Kulli, Kurelaane, Kõduküla, Käo, Külaaseme, Lapetukme, Lembevere, Lilleküla, Lossimäe, Majala, Metsalaane, Mõisanurme, Mäelooga, Mäeotsa, Mäeselja, Mälgi, Nasja, Neemisküla, Noorma, Paju, Palamuste, Palupera, Palupõhja, Pastaku, Pedaste, Piigandi, Poole, Poriküla, Purtsi, Pööritsa, Pühaste, Raigaste, Rannaküla, Rebaste, Ridaküla, Rämsi, Saare, Sangla, Suure-Rakke, Tamme, Tammiste, Teedla, Teilma, Tilga, Tännassilma, Uderna, Urmi, Utukolga, Vahessaare, Valguta, Vallapalu, Vehendi, Vellavere, Verevi, Vihavu, Võllinge, Võsivere, Väike-Rakke Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Elva linna, Konguta valla, Palupera valla, Puhja valla, Rannu valla ja Rõngu valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine” muutmine www.riigiteataja.ee Regionaalministri 22. detsembri 2006. a määruse nr 9 „Asustusüksuste nimistu kinnitamine ning nende lahkmejoonte määramine” muutmine www.riigiteataja.ee Valla koduleht Vilja Kohler "Elva ja viie valla ühinemisläbirääkimised jätkuvad" Tartu Postimees, 7. aprill 2016 Anette Parksepp "Elva linna ja viie valla ühinemisel tekib 14 000 elanikuga Elva vald" ETV, 14. detsember 2016
Vilja tänav

Vilja tänav on või oli mitmes Eesti asulas: Vilja tänav Pärnus Vilja tänav Tartus Vilja tänav Viljandis Vilja tänav Võrus
Väike-Liiva tänav

Väike-Liiva tänav on või oli mitmes Eesti asulas: Väike-Liiva tänav (Haapsalu) Väike-Liiva tänav (Kärdla) Väike-Liiva tänav oli Tallinna Ravi tänava endine nimi ...
Väike-Sepa tänav

Väike-Sepa tänav on või oli mitmes Eesti asulas: Väike-Sepa tänav (Pärnu) Väike-Sepa tänav (Tartu) ... Viimsi alevikus asub ka Väike-Sepa tee.
Põhja-Sakala vald

Põhja-Sakala vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Viljandimaal. Põhja-Sakala valda ümbritsevad Türi vald põhjast, Põltsamaa vald kirdest, Viljandi vald idast, Mulgi vald lõunast, Saarde vald edelast, Pärnu linn ja Tori vald läänest ning Põhja-Pärnumaa vald loodest. Vald koosneb kahest linnast (Võhma ja Suure-Jaani), kahest alevikust (Olustvere ja Kõpu) ning 70 külast. Külad: Aimla, Arjadi, Arjassaare, Arussaare, Epra, Iia, Ilbaku, Ivaski, Jaska, Jälevere, Kabila, Kangrussaare, Karjasoo, Kerita, Kibaru, Kildu, Kirivere, Kobruvere, Koksvere, Kootsi, Kuhjavere, Kuiavere, Kuninga, Kurnuvere, Kõidama, Kõo, Kärevere, Laane, Lahmuse, Lemmakõnnu, Loopre, Lõhavere, Maalasti, Metsküla, Mudiste, Munsi, Mäeküla, Navesti, Nuutre, Paaksima, Paelama, Paenasti, Pilistvere, Punaküla, Põhjaka, Päraküla, Reegoldi, Riiassaare, Rääka, Sandra, Saviaugu, Seruküla, Soomevere, Supsi, Sürgavere, Taevere, Tipu, Tällevere, Tääksi, Uia, Unakvere, Vanaveski, Vastemõisa, Venevere, Vihi, Võhmassaare, Võivaku, Võlli, Ängi, Ülde Vald moodustati 21. oktoobril 2017 Võhma linna ning Suure-Jaani, Kõo ja Kõpu valla liitumisel. Ühendvalla nimevariandina kaaluti ka Suure-Jaani valla nime. Esimeseks vallavanemaks sai aastal 2017 Tõnu Aavasalu. Septembrist 2022 on vallavanem Karel Tölp. Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 13.03.2018. Maa-amet. "Maainfo kaardirakendus". Maa-ameti geoportaal. Vaadatud 23.02.2019. Põhja-Sakala vald. "Põhja-Sakala vallast". Vaadatud 23.02.2019. Neli omavalitsust ühinevad järgmisel sügisel Põhja-Sakala vallaks www.suure-jaani.ee Põhja-Sakala valda jagus rohkelt tunnustust www.suure-jaani.ee "Vallavanemate külast pärit vallavanem Karel Tölp armastab kiirust ja kurve", Sakala, 8. oktoober 2022 Valla koduleht
Ketlin Bachmann

Ketlin Bachmann-Põldroos (sündinud 12. mail 1974) on eesti moekunstnik. Ta lõpetas aastal 1999 Eesti Kunstiakadeemia. Ta oli abielus näitleja Dan Põldroosiga. 2010 – Kuldnõel "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2021. Vaadatud 30. detsembril 2016. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. detsember 2016. Vaadatud 30. detsembril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ketlin Bachmanni koduleht
Mulgi vald

Mulgi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Viljandi maakonnas. Vallakeskus asub Abja-Paluojal. Mulgi valla vallavanem on Imre Jugomäe. Vallas on kolm linna, kaks alevikku ja 58 küla. Linnad: Abja-Paluoja, Karksi-Nuia, Mõisaküla Alevikud: Halliste, Õisu Külad: Abja-Vanamõisa, Abjaku, Ainja, Allaste, Atika, Ereste, Hirmuküla, Hõbemäe, Kaarli, Kalvre, Kamara, Karksi, Kulla, Kõvaküla, Laatre, Lasari, Leeli, Lilli, Maru, Metsaküla, Morna, Mulgi, Muri, Mõõnaste, Mäeküla, Naistevalla, Niguli, Oti, Penuja, Polli, Pornuse, Põlde, Päidre, Päigiste, Pärsi, Pöögle, Raamatu, Raja, Rimmu, Räägu, Saate, Saksaküla, Sammaste, Sarja, Sudiste, Suuga, Tilla, Toosi, Tuhalaane, Umbsoo, Univere, Uue-Kariste, Vabamatsi, Vana-Kariste, Veelikse, Veskimäe, Äriküla, Ülemõisa Vald moodustati 24. oktoobril 2017 Mõisaküla linna ning Karksi, Abja ja Halliste valla liitumisel. Moodustamise eel pakuti valla nimeks ka Halliste-Karksi valda. Kohanimenõukogu hinnangul on Mulgi vald eksitav, kuna hõlmab vaid kolmandikku ajaloolisest Mulgimaast, täpsemalt Halliste ja Karksi kihelkonna. Muret on tuntud Abja nime kadumise üle ja juhitud tähelepanu sellele, et samas piirkonnas oli enne 1962. aastal toimunud Viljandi rajooni piiride laiendamist Abja rajoon. Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Mulgi valla valimiskomisjon kinnitas valimistulemused Jaak Pihlak: "Mulgi vald – kas nimi rikub meest?" Sakala, 17. november 2016 "Kohanimenõukogu soovitab seitsmel ühendvallal uus nimi leida" ERR, 5. jaanuar 2017 Märt Lond: "Kas ikka Mulgi vald?" Sakala, 23. november 2016 Valla koduleht
Veldenzi krahvkond

Veldenzi krahvkond oli vürstkond tänapäeva Rheinland-Pfalzi liidumaal. Krahvkond paiknes osaliselt Kaiserslauterni, Sponheimi ja Zweibrückeni vahel, osaliselt Moseli jõel Trieri peapiiskopkonnas. Veldenzi omavalitsus ja Veldenzi loss paiknevad Bernkastel-Wittlichi kreisis. Veldenzi krahvid eraldusid Kyrburgi ja Schmidburgi metsakrahvide perekonnast aastal 1112. Esimese krahvisoo otsene meesliin katkes aastal 1260, kui suri Gerlach V ja tema tütar Agnes päris krahvkonna. Viimase abikaasa Heinrich von Geroldseck asutas teise Veldenzi krahvide liini või Veldenz-Geroldsecki dünastia (Hohengeroldseck). Aastal 1444 läks krahvkond pfaltskrahv Stefani võimu alla tema abielu kaudu krahv Friedrich III ainsa pärijanna Anna von Veldenziga. Aastal 1543 lepiti Marburgi lepinguga kokku, et Zweibrückeni hertsogi Wolfgangi onu Ruprecht peab saama Veldenzi krahvkonna. Ruprecht suri aastal 1544, kuid tema poeg Hans Georg abiellus aastal 1563 Gustav I Vasa tütre Anna Maria Vasaga. Sellega ühendati Wittelsbachid Rootsi kuningliku Vasa perekonnaga, mida tugevdas järgmine abielu, kui 17. sajandil abiellus Pfalz-Zweibrückeni Johann Kasimir Rootsi Katarinaga, Gustav II Adolfi õega. Wolfgang korraldas aastal 1553 Heidelbergi pärimisleppega kõigi Wittelsbachi liinide vastastikku pärimist alates Veldenz-Pfalzist kuni Lützelsteini krahvkonnani Alsace'is. Georg Hansu pojapoeg Leopold Ludwig von Lützelstein suri aastal 1694 ilma seadusliku pärijata ja Veldenzi pfaltskrahvkond läks Zweibrückeni liinile. Aastal 1801 liidendati see Prantsuse esimese keisririigi Sarre departemanguga. Viini kongress aastal 1815 andis väiksema osa krahvkonnast Moseli jõel Preisimaale ja ülejäänud Baierile. Emicho, Kyrburgi ja Schmidburgi krahv (1086–1113) Gerlach I (1112–1146) Gerlach II (1146–1186) Gerlach III (1186–1214) Gerlach IV (1214–1254) Gerlach V (1254–1260) Agnes (1260–1277) Heinrich von Geroldseck (1277–1298) ∞ Agnes von Veldenz (1258–?) Walter (1298–1327) Georg I (1327–1347) Heinrich II (1347–1378) Friedrich II (1378–1396) Heinrich III (1378–1389) Heinrich IV (1389–1393) Friedrich III (1393–1444) Stefan von Pfalz-Simmern-Zweibrücken (1410–1459) ∞ Anna von Veldenz (1390–1439) Ludwig I (1459–1489) Alexander (1489–1514) Ludwig II (1514–1532) Wolfgang (1532–1569). Aastal 1543 andis ta Veldenzi oma onule Ruprechtile. Ruprecht (1543–1544) Georg Johann I (1543–1592; või Georg Hans) Georg Gustav (1592–1634) Leopold Ludwig (1634–1694), suri pärijata, Veldenz läks Zweibrückenile Jätkus Pfalz-Zweibrückeni liinina.
Herman Sumberg

Herman Sumberg (ka Hermann Sumberg; 12. august 1890 Lõve vald − 25. veebruar 1964 Kiviõli) oli eesti vandeadvokaat, poliitik ja seltskonnategelane, Jaan Tõnissoni üks lähemaid aatekaaslasi. Herman Sumberg õppis Aidu vallakoolis ning Paistu ja Kärstna kihelkonnakoolis. 1912. aasta kevadel lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja astus sama aasta kevadel Tartu Ülikooli õigusteaduskonda. Ülikooli lõpetas ta 1918. aastal. 1918. aastal määrati Viljandi linna miilitsaülemaks ja 18. juulil 1918 linnasekretäriks. Seejärel töötas ta Eesti Vabariigi Toitlusministeeriumis asjadevalitsejana. 1920. aastatel suundus Herman Sumberg tagasi Tartusse, kus tegutses kohtu-uurija ja prokuröri abina ning alates 1924. aastast vandeadvokaadina. Aastatel 1924–1926 oli Herman Sumberg Postimehe tegevtoimetaja. 1929–1930 oli Rahvusliku Keskerakonna saadikuna Riigikogu IV koosseisu liige. 1920. aastatest kuni 1940. aastani kuulus pidevalt Tartu linnavolikokku. 1943. aastal osales Eesti juhtivate poliitikute ja Saksa võimude vahelistes läbirääkimistes, kuid Eesti autonoomiat või iseseisvust ei õnnestunud seeläbi saavutada. 1943. aastast oli Herman Sumberg seotud ka Eesti Vabariigi Rahvuskomitee loomisega. 1944. aastal ei õnnestunud Sumbergidel Eestist lahkuda ning 1945. aasta 24. aprillil arreteeris Herman Sumbergi NKVD. Vangilaagris viibis 1951. aasta septembri lõpuni. Elas elu lõpuni Kiviõlis, kuna Tartusse naasmine oli talle võimude poolt keelatud. Maetud Tartu Raadi kalmistule. Sumberg astus Eesti Üliõpilaste Seltsi 1912. aastal ja oli aastatel 1940–1944 vilistlaskogu esimees. Saksa okupatsiooni ajal toimusid Herman Sumbergi kodus Tartus (Lai 6) EÜS-i ja vilistlaskogu ühised illegaalsed koosolekud. 1943. aasta suvel korraldas Sumberg oma maakodus Palamusel EÜS-i suvepäevad. Tema abikaasa oli Magdaleena Sumberg (sünd Ormisson, 1891–1974). Tema noorem vend Voldemar Sumberg oli tervishoiumuuseumi asutaja ja esimene juhataja ning Otto Tiefi valitsuse sotsiaalminister. Wiljandimaalt. Ametist wabastatud on Viljandi linna miilitsaülem Martinson, tema enese sellekohase palme peale. Martinsoni asemele waliti linnamalitsuse poolt linna miilitsaülemaks õigusteaduse üliõpilane Hermann Sumberg, kes ka 1. jaanuaril ametisse astus., Maaliit: Eesti Maarahva Liidu häälekandja, nr. 2, 4 jaanuar 1919 Postimees 13.08.1930 Postimees 12.08.1935 ERAF.130 SM.1.8930 "Eesti Üliõpilaste Selts paguluses" Artur Grönberg Toronto, 1979, lk. 49 Tartu Institute Toronto, Karl Auna arhiiv  08 - 43
Marian van de Wal

Marian van de Wal (sündinud 21. jaanuaril 1970 Vianenis Hollandis) on Andorras elav hollandi laulja, kes esindas Andorrat 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "La mirada interior". Oma poolfinaalis sai ta 27 punktiga 23. koha ega pääsenud finaali.
Tiina Luhamets

Tiina Luhamets (sündinud 8. oktoobril 1957 Tallinnas) on eesti koorijuht, organist ja muusikapedagoog. Tiina Luhamets on õpetanud viiulimängu Kuressaares ja Põltsamaal ning praegu õpetab Tartu muusikakoolides. Organisti, koorijuhi ja pühapäevakooliõpetajana on ta töötanud Kuressaares ja Põltsamaal, praegu EELK Tartu Pauluse koguduses. Ta on konfirmeeritud 1977. aastal Tallinna Jaani kirikus. Tema kaksikõde on muusikapedagoog Maris Lend. Nende vanemad olid arstid: hiidlasest ema Vaike Kapral (sündinud Tammeste; 1924–2002) ja Virumaa juurtega isa Heljut Kapral (1923–2021). 1977. aastast on ta abielus Joel Luhametsaga. Neil on kolm last: poeg Kristjan Luhamets ning tütred Katrin ja Eva-Liisa. Kaksikutest kirikumuusikud Tiina ja Maris Eesti Kirik, 19. detsember 2012
Marta Roure

Marta Roure i Besolí (sündinud 16. jaanuaril 1981 Andorra la Vellas) on Andorra laulja ja näitleja. Ta esindas Andorrat 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Jugarem a estimar-nos", mis oli esimene Eurovisioonil kõlanud katalaanikeelne laul. Oma poolfinaalis sai ta 12 punktiga 18. koha ega pääsenud finaali.
Mariana Popova

Mariana Nikolova Popova (bulgaaria keeles Мариана Николова Попова; sündinud 6. juunil 1978 Sofias) on Bulgaaria laulja. Ta esindas Bulgaariat 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Let Me Cry". Oma poolfinaalis sai ta 36 punktiga 17. koha ega pääsenud edasi finaali.
Elica Todorova

Elica Todorova (bulgaaria keeles Елица Тодорова; sündinud 2. septembril 1977 Varnas) on Bulgaaria laulja. Ta esindas koos Stojan Jankuloviga Bulgaariat 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Helsingis lauluga "Water". Finaalkontserdil said nad 157 punktiga viienda koha. See jäi Bulgaaria parimaks tulemuseks kuni 2016. aastani. Todorova ja Yankulov esindasid Bulgaariat taas 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Samo shampioni". Oma poolfinaalis said nad 45 punktiga 12. koha ega pääsenud edasi finaali.
Katarína Hasprová

Katarína Hasprová (sündinud 10. septembril 1972 Bratislavas) on Slovakkia laulja. Ta esindas Slovakkiat 1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Modlitba". Finaalkontserdil sai ta 8 punktiga 21. koha.
Niko Phirosmani

Niko Phirosmani (gruusia keeles ნიკო ფიროსმანი; tõeline nimi Nikoloz Phirosmanašvili: ნიკოლოზ ფიროსმანაშვილი; 1862 Mirzaani, Thbilisi kubermang, Venemaa keisririik – 5. mai 1918 Thbilisi, Taga-Kaukaasia) oli gruusia iseõppinud maalikunstnik (alustas maalimist 1895. aastal), primitivismi esindaja. Kunstnik jõudis teatava tunnustuseni alles elu viimastel aastatel, kutselised kunstnikud märkasid tema teoseid 1912. aastal. Phirosmani oli esindatud Moskvas 24. märtsil 1913 avatud futuristide näitusel. Suurema osa elust oli Phirosmani väga vaene, ta suri alatoitluse ja haiguse tõttu. Maetud arvatavasti vaeste ühishauda. Teda on kujutatud Gruusia ühelarisel rahatähel. Eestis on Phirosmani teoste näitus toimunud 1976. aastal Kadrioru kunstimuuseumis ja 2019. aastal Mikkeli muuseumis. "Kalur" "Lihavõttemunad" "Tüdruk õhupalliga" "Ema ja poeg" "Oinas" "Hirv" "Mees eesliga" "Kaelkirjak" "Jääkaru poegadega" "Valge lehm" "Perepidu" "Bathumi sadam" "Rong Kahheetias" "Viljapeks" "Natüürmort" "Lõvi" https://mikkelimuuseum.ekm.ee/syndmus/pirosmani-uksildase-geeniuse-maailm/ Aleksandra Murre "Pirosmani. Üksildase geeniuse maailm", Mikkeli muuseum, Tallinn, 2019.
Rukk

Rukk (Verschiß või Ruckung) on tähtajaline (kuni 99 aastaks) või tähtajatu üliõpilasorganisatsiooni liikme või teise organisatsiooni boikoteerimine karistusena suurema süüteo eest. Rukituga ehk rukoonusega ei tohi keegi suhelda, välja arvatud vältimatutel organisatsioonivälistel juhtudel nagu tööalaselt, rahaasjus või perekondlikult. Rukituga läbikäimise eest karistatakse samuti rukkimisega. Rukitud ei tohi ka omavahel suhelda. Rukkida võidakse ka eraisikuid ja nende organisatsioone. Rukkimisega karistatakse ausõna murdmist, valetamist, kelmust, varastamist, valemängimist, salakaebust või sellega ähvardamist, ilma aukohtu vahenduseta duelli pidamist, tegelikuks minemist, aukohtule mitteallumist jne. Rukitu kaotab õiguse satisfaktsioonile. Rebane Aleksander Kesküla kutsus vilistlase Jaan Tõnissoni 1904. aastal pärast enda Eesti Üliõpilaste Seltsist väljaheitmist püstoliduellile, millist kutset viimane vastu ei võtnud. Kesküla kaebuse peale otsustas buršikohus Jaan Tõnissoni rukkida, kuni ta nõustub väljakutse vastu võtma. Seepeale loobus EÜS üldkommaani garanteerimisest. 2004. aastal rukiti Korporatsioon Vironia liige Kaspar Palgi 99 aastaks pärast seda, kui ta oli naiseriietes ja ilma saatjata läinud Korporatsioon Indla külalisõhtule. Vivat Academia, EÜS kirjastus, 2007, lk. 151. Päärt, Villu (7. oktoober 2002). "Naiseks riietunud tudeng teenis ülikarmi karistuse". Postimees. Vaadatud 23. veebruaril 2024.