laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Valitse minu üle

"Valitse minu üle" on 2007. aasta USA draamafilm, mille kirjutas ja lavastas Mike Binder. Filmi pealkiri tuleneb ansambli The Who laulu "Love, Reign o'er Me" pealkirjast. Ülikooliaegsed toakaaslased Charlie Fineman (Adam Sandler) ja Alan Johnson (Don Cheadle) saavad pärast mitmeid aastaid juhuslikult kokku ühel Manhattani tänavanurgal. Alan on edukas hambaarst, kellel on kaunis naine, kaks toredat tütart ja elu, mille üle ta kurta ei tohiks aga siiski pole ta rahul. Charlie on aga viie aasta eest, 11. septembri terrorirünnakute käigus, kaotanud oma naise ja kolm tütart ning on nüüd seltsielust täiesti eemale tõmmanud, kuulates peamiselt vaid muusikat ja mängides videomänge. Alan otsustab sõpra aidata, millest lõppkokkuvõttes mõlemad kasu saavad. Don Cheadle – Alan Johnson Adam Sandler – Charlie Fineman Saffron Burrows – Donna Remar Jada Pinkett Smith – Janeane Johnson Liv Tyler – Angela Oakhurst Rae Allen – Adell Modell Robert Klein – Jonathan Timpleman Melinda Dillon – Ginger Timpleman Camille LaChe Smith – Cherie Johnson Ted Raimi – Peter Savarino Imani Hakim – Jocelyn Johnson Paula Newsome – Melanie Paul Butler – George Johnson Mike Binder – Bryan Sugarman Donald Sutherland – kohtunik Raines Reign Over Me at Yahoo Movies
Rõngu kirik

Rõngu Mihkli kirik on kirik Tartu maakonnas Elva vallas Rõngu alevikus. Kirikus tegutseb EELK Rõngu Mihkli kogudus. Rõngu kirik on ilmselt ehitatud 14. sajandi lõpul ja on Rõngu vanim ehitis. Kirikut on kirjalikes allikates esmamainitud 1413. aastal. Kirik on pühitsetud peaingel Miikaelile. Kirik on mitmete sõdade (Põhjasõda, Liivi sõda) käigus saanud korduvalt kannatada ja taastamiste käigus kaotanud oma algse arhitektuurse ilme. 1702. aastal põletasid kasakad kiriku maha ja kirikust jäid järgi üksnes seinad. Oma praeguse uusgooti stiilis kuju sai kirik 1900–1901 toimunud Rudolf von Engelhardti projekti järgi tehtud ümberehituste käigus. 1901 valmis altarimaal "Kolgata" (L. Otto)[küsitav]. Kiriku altarimaali all on tartukeelne kirjakoht Johannese evangeeliumist: "Täüdetu om." (Jh. 19,30.). Kell on valatud 1930. aastal Tartus (eelmine, 1799. aastal valatud kell asub Anna kirikus). 16. registriga oreli valmistas aastal 1874 Tartu oreliehitaja Friedrich Wilhelm Müllverstedt. Vitraažid on valmistatud aastal 1900 Riia meistrite poolt. Vaade edelast Rõngu kiriku sisevaade itta Sisevaade lääne suunas Kantsel ja kõlaräästas Altar ja altariaed Pühajärve Puhkpillipäevad, lõppkontsert Rõngu kirikus Altar ja altariaed. Kultuurimälestiste register. (Kasutatud 13.08.2013.) Uus kiriku=orel., Eesti Postimees, nr.39, 25. september 1874, lk 226 http://www.eestikirik.ee/vahetuntud-meister/ Rõngu kirik Rõngu kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
Suur-Poola vojevoodkond

Suur-Poola vojevoodkond (ka Wielkopolska vojevoodkond; poola keeles województwo wielkopolskie [vɔjɛˈvut​͡stfɔ vjɛlkɔˈpɔlskʲɛ]) on 1. järgu haldusüksus Lääne-Poola keskosas. Vojevoodkonna halduskeskus on Poznań. Wielkopolska vojevoodkond loodi 1. jaanuaril 1999 varasematest Poznańi, Kaliszi, Konini, Piła ja Leszno vojevoodkondadest seoses 1998. aastal Poolas alustatud omavalitsusreformiga. Vojevoodkond sai nime Suur-Poola ehk Wielkopolska piirkonna järgi. Tänapäevase Wielkopolska alla kuulub enamik sellest ajaloolisest piirkonnast, välja arvatud mõned edelapoolsed alad. Poola 16 vojevoodkonna seas on Wielkopolska vojevoodkond pindalalt teisel ja rahvaarvult kolmandal kohal. Selle pindala on 29 826 ruutkilomeetrit ja rahvaarv üle 3,4 miljoni. Tähtsamate linnade hulgas on veel Kalisz, Konin, Piła, Ostrów Wielkopolski ja Poola muistne pealinn Gniezno. Wielkopolska piirneb seitsme vojevoodkonnaga: loodesse jääb Lääne-Pomorze (Zachodniopomorze ehk Lääne-Pommeri), põhja Pomorze (Pommeri), kirdesse Kujawy-Pomorze, kagusse Łódźi, lõunasse Opole, edelasse Alam-Sileesia ning läände Lubuszi vojevoodkond. Wielkopolska vojevoodkonnas on Poola suurim tööpuudus. Poznańi linnal on sõprussidemed Nottinghami krahvkonnaga Inglismaal. Vojevoodkonnas on 4 maakonnaõigustega linna: Kalisz Konin Leszno Poznań ja 31 maakonda Suur-Poola Piła veduridepoo Vojevoodkonna valitsus
Veskimees

"Veskimees" (ka: "Üks veski seisab vete pääl") on Hando Runneli luuletus. Henn Rebane on selle viisistanud. See laul oli Eesti Televisiooni saate "Viljaveski" tunnuslaul. Veidemann, R. Eestlus ja/kui luule Hando Runneli ajel. Sirp, 4. detsember 1998. Veebis 15.08.07 Veskimees, sõnad laulud.ee saidil
Riskikuller 2

"Riskikuller 2" on 2005. aasta film, mille režissöör on Louis Leterrier ja produtsent Luc Besson. See on järg 2002. aasta filmile "Riskikuller". 2008. aastal tehti filmile järg "Riskikuller 3". Jason Statham kehastab jälle elukutselist riskikullerit Frank Martinit, kes transpordib saadetisi küsimusi esitamata. Tegevus toimub Miamis Florida osariigis, kus Frank Martin on rikkurite noore poja, kes röövitakse, sohver. Rohkete sündmuste jada keerises õnnestub Frank Martinil laps lõpuks päästa.
Andres Aaste

Andres Aaste (sündinud 27. oktoobril 1959) on eesti vaimulik. Ta lõpetas aastal 1976 Võhma Keskkooli, aastal 1978 Olustvere Sovhoostehnikumi ja õppis aastatel 1994–2001 Usuteaduse Instituudis. Andres Aaste ordineeriti EELK õpetajaks 2. augustil 2002. Ta teenis aastatel 2002–2005 EELK Vändra ja Tori kogudusi. Aastatel 2005–2009 oli ta EELK Rõngu Mihkli koguduse õpetaja. Seejärel oli ta reservvaimulik. Mais 2012 kustutati ta vaimulike nimekirjast. Konsistooriumi otsusega 2. novembril 2021 ennistati EELK vaimulikuks ja määrati Viljandi praostkonna vikaarõpetajaks. "Kirik nelja tee ristil", Eesti Kirik, 11. jaanuar 2006 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 8. märtsil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Otsused "Eesti Kirik" 16. mai 2012
Orodes III

Orodes III (OPΩΔΗΣ) oli Partia kuningas aastatel 4–7. Tema isaks peetakse Partia kuningat Phraates IV-t, ema on teadmata. Ta abiellus Juudamaa printsessi, Alexandrose tütrega. Partia ja Media Atropatene kuningas Vonones II oli nende poeg. Ta tuli võimule pärast Phraatakest. Ühe versiooni järgi ta oli võimul ainult mõned kuud, ja needsamad ülikud, kes ta troonile panid, lõpuks ka mõrvasid ta (mõrvamine on kindel). Sel juhul loetakse tema võimuloleku ajaks umbes aastat 6.
Święty Krzyżi vojevoodkond

Święty Krzyżi vojevoodkond on haldusüksus (vojevoodkond) Poolas. Vojevoodkonnas on üks maakonnaõigustega linn (Kielce) ja 13 maakonda. Vojevoodkonna valitsus
Minu inimesed

"Minu inimesed" on Eesti muusiku Chalice'i laul. Laulu esiettekanne toimus Eesti Vabariigi aastapäeval 2006. aastal, ajaleht Postimees nimetas seda hiljem teiseks aastapäevakõneks. Seda lauldi ka 2007. aasta laste- ja noorte laulupeol "Ilmapuu lävel", solist oli Jarek Kasar ehk Chalice ise. Laulusõnad
Tennessee Waltz

"Tennessee Waltz" on populaarne kantrilaul, mis loodi 1947. aastal Redd Stewarti ja Pee Wee Kingi poolt. Laulu lindistas esimesena Roy Acuff, kuid tuntuks on laulnud Patti Page ning Les Paul ja Mary Ford 1950. aastal. Laul räägib mehest (või naisest), kes peol oma partnerile vana sõpra tutvustas ja seeläbi oma kallimast ilma jäi, kuna vana sõber ja kallim üksteisesse armusid.
Tarvastu kirik

Tarvastu Peetri kirik asub Viljandi maakonnas Viljandi vallas Porsa (1997. aastani Sooviku) külas. Tarvastu kirik on kultuurimälestis. Tarvastu kirik kuulub EELK Tarvastu Peetri kogudusele.[viide?] Kindlad andmed Tarvastu kiriku ehitamise aja kohta puuduvad, kuid arvatakse, et kirik ehitati 13. sajandil ja umbes samal ajal Tarvastu ordulinnusega.[viide?] Algne kirik oli praegusest umbes 10 meetrit lühem ja ilma tornita.[viide?] Põhjasõja järel jäi kirik hooletusse ning katus, lagi ja müürid lagunesid. 1771. aastal ehitati kiriku läänepoolsesse otsa 10-meetrine pikendus ja torn. Ehitati ka puulagi, mis kaunistati Viimset kohtupäeva kujutava maaliga.[viide?] 6. mail 1892 läks kirik pikselöögist põlema. Kohalike abiga päästeti hoonest kroonlühtrid, pingid, orel, kantsel ja altar koos maaliga. Loodeti, et põlev torn kukub kirikust eemale, kuid juhtus vastupidi ning tulekahju järel jäid alles vaid kivist müürid. Taastamistööd algasid 6. aprillil 1893. Ehitustööde algkapitaliks oli kindlustushüvitisena saadud 22 000 rubla. Ehitustöid juhatas Gustav Beermann, kes oli varem juhtinud ehitustöid Tartu Peetri kirikus, Narva Peetri kirikus ja Tallinna Kaarli kirikus. Kirik taastati uusgooti stiilis. Tarvastu mõisahärra parun von Mensenkampffi soovitusel tehti juurdeehitised kõrged ning kaunistati väikeste nurgatornidega. Uue kiriku ehitamisel asendati vana tornikukk kullatud ristiga. 5. detsembril 1893 toimus kiriku taaspühitsemine, mille viis läbi tolleaegne Liivimaa kindralsuperintendent Friedrich August Wilhelm Hollmann. Uus torn on 58 meetrit kõrge.[viide?] Põlemise ajal kannatada saanud kirikukell pandi küll uuesti üles, kuid see kukkus varsti puruks ning 9. novembril 1897 vahetati 240 aastat kogudust teeninud kell uue vastu. Marmorist altarilaua kinkis kirikule praost Michael Jürmann, kes teenis Tarvastus Tarvastu Peetri koguduse õpetajana 1883–1923. Altarimaali maalis 1859. aastal Theodor Thieme ja selle kinkis kirikule parun Karl von Mensenkampff. 1906.aastal paigutati altariseina kohale kaks elusuuruses inglikuju, mille autoriks kohalik Tüma talu peremees Jaan Viira. 1911. aastal valmistas uue oreli eesti orelimeister August Terkmann.[viide?] Eestigiid: Viljandimaa – Mustla alevik (veebiviide, vaadatud 5.detsember 2012) Tarvastu kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Tarvastu kirik – 100, 1993 Tarvastu kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
Peep Sarapik

Peep Sarapik (19. september 1949 – 12. detsember 1994) oli eesti helilooja ja koorijuht. Peep Sarapik lõpetas Jakob Westholmi Gümnaasiumi 1969. aastal. 1981. aasta sügisel asus Sarapik koos Vello Rannaga dirigeerima Eesti Riikliku Kunstiinstituudi (ERKI) üliõpilaste asutatud ERKI Kammerkoori. Samuti juhatas ta Eesti Õpetajate Meeskoori (alates 1980, peadirigendina 1990–1994) ja Inseneride Meeskoori. Lisaks koorijuhi elukutsele töötas Sarapik Tallinna Konservatooriumis kontsertmeistrina. Koorijuhtimise kõrvalt tegeles Sarapik heliloominguga. Valdava osa tema loomingust moodustab koorimuusika, millest tuntuimaks võib pidada Juhan Liivi sõnadele kirjutatud laulu "Ta lendab mesipuu poole", mis on kõlanud 1999. aastast alates kõikidel üldlaulupidudel. Juhan Liivi sõnadele on Peep Sarapik kirjutanud veel mitu koorilaulu. Tuntumad neist on "Ma lillesideme võtaks" ja "Rukkivihud rehe all". Samuti on Peep Sarapikul hulganisti vaimulikku loomingut – nii koorile kui ka instrumentidele. Paljud Sarapiku laulud said populaarseks laulva revolutsiooni ajal. Peep Sarapiku viimaseks teoseks jäi "Kellamissa" kammerkoorile ja kelladele, mille ta lõpetas vaid paar nädalat enne oma surma. Selle esiettekanne oli Kaarli kirikus mais 1995 ehk pool aastat pärast autori surma. ERKI Kammerkoori dirigeerisid sel mälestuskontserdil Tarmo Leinatamm ja Rauno Tagel. Peep Sarapik suri 12. detsembril 1994 kiire kuluga raskesse haigusse ning on maetud Rahumäe kalmistule.
Allan Bloom

Allan David Bloom (14. september 1930 Indianapolis, Indiana osariik – 7. oktoober 1992 Chicago, Illinoisi osariik) oli USA filosoof ja esseist. Ta oli "suurtel raamatutel" (Great Books) põhineva hariduse propageerija ja sai tuntuks Ameerika kaasaegset kõrgharidust kritiseeriva teosega "The Closing of the American Mind" (1987). Bloom tõlkis muu hulgas Platoni "Riigi", tõlgendades seda tavapärase utoopia asemel irooniliselt.
Arthur Lovejoy

Arthur Oncken Lovejoy (10. oktoober 1873 Berliin – 30. detsember 1962 Baltimore) oli Ameerika Ühendriikide filosoof ja ideedeajaloolane. Lovejoy rajas ideedeajaloo kui valdkonna. Tema tuntuim teos on "The Great Chain of Being". 1932 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
Anna-Liisa Vaher

Anna-Liisa Vaher (sündinud 6. augustil 1980) on eesti vaimulik. Ta lõpetas aastal 2005 Tartu Ülikooli usuteaduskonna ja aastal 2006 EELK Usuteaduse Instituudi pastoraalseminari. Ordineeriti 7. septembril 2006 diakoniks, 5. juunil 2007 õpetajaks. Ta oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja aastatel 2006–2011. Praegu on ta kaitseväe kaplan. 2017 EELK tänukiri EELK tunnustab, Eesti Kirik, 7. juuni 2017 Anna-Liisa Vaher
T.I.

T.I. (õieti Clifford Joseph Harris juunior; kasutanud ka nimesid Tip Harris ja T.I.P.; sündinud 25. septembril 1980 Atlantas Georgia osariigis) on Grammy võitnud USA räppar ja laulukirjutaja. Ta on tegelenud näitlemisega ning olnud plaadistus- ja tegevprodutsent. Ta on ka Grand Hustle Recordsi kaastegevdirektor. 2001 – "I'm Serious" 2003 – "Trap Muzik" 2004 – "Urban Legend" 2006 – "King" 2007 – "T.I. vs. T.I.P." 2008 – "Paper Trail" 2010 – "No Mercy" 2012 – "Trouble Man: Heavy Is the Head" (2012) 2014 – "Paperwork: The Motion Picture" (2014)
Väike-Poola vojevoodkond

Väike-Poola vojevoodkond on haldusüksus (vojevoodkond) Poolas. Vojevoodkonnas on 3 maakonnaõigustega linna: Kraków Tarnów Nowy Sącz ja 19 maakonda: Bochnia maakond (powiat bocheński) Bochnia Brzesko maakond (powiat brzeski) Brzesko Chrzanówi maakond (powiat chrzanowski) Chrzanów Dąbrowa Tarnowska maakond (powiat dąbrowski) Dąbrowa Tarnowska Gorlice maakond (powiat gorlicki) Gorlice Krakówi maakond (powiat krakowski) Kraków Limanowa maakond (powiat limanowski) Limanowa Miechówi maakond (powiat miechowski) Miechów Myślenice maakond (powiat myślenick) Myślenice Nowy Sączi maakond (powiat nowosądecki) Nowy Sącz Nowy Targi maakond (powiat nowotarski) Nowy Targ Olkuszi maakond (powiat olkuski) Olkusz Oświęcimi maakond (powiat oświęcimski) Oświęcim Proszowice maakond (powiat proszowicki) Proszowice Sucha maakond (powiat suski) Sucha Beskidzka Tarnówi maakond (powiat tarnowski) Tarnów Tatra maakond (powiat tatrzański) Zakopane Wadowice maakond (powiat wadowicki) Wadowice Wieliczka maakond (powiat wielicki) Wieliczka Väike-Poola http://stat.gov.pl/obszary-tematyczne/ludnosc/ludnosc/ludnosc-stan-i-struktura-ludnosci-oraz-ruch-naturalny-w-przekroju-terytorialnym-w-2013-r-stan-w-dniu-31-xii,6,12.html, vaadatud 12.07.2014. Vojevoodkonna valitsus
Bangui

Bangui on Kesk-Aafrika Vabariigi pealinn. Asub Oubangui jõe paremal kaldal. See on Kesk-Aafrika Vabariigi suurim linn. Linn asutati 1889. aastal Prantsusmaa Oubangui-Chari koloonia halduskeskusena. Bangui on tähtis sadama- ja kaubanduslinn. 7 km linnast loodes asub Bangui M'Poko rahvusvaheline lennujaam. 1970. aastal asutatud Bangui ülikool on riigi ainus ülikool.
Oubangui

Oubangui (Kongo DV-s Ubangi) on jõgi Aafrikas, Kongo jõe parempoolne lisajõgi. Oubangui moodustub Mbomou ja Uele jõe ühinemisel Kesk-Aafrika Vabariigi ja Kongo Demokraatliku Vabariigi piiril. Voolab 370 km läände, pöördub suure kaarega edelasse ja moodustab Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Kongo Vabariigi loodusliku piiri kuni suubumiseni Kongo jõkke. Jõe ääres asub Bangui. Linnast allapoole on jõgi laevatatav. Pikkus umbes 1120 km, koos Uelega 2272 km.
Optsiooni kasutamishind

Optsiooni kasutamishind (inglise keeles strike price) on hind, millega optsiooni omanik saab ostuoptsiooni puhul optsiooni aluseks olevat väärtpaberit osta ning müügioptsiooni puhul väärtpaberit müüa.
Ta lendab mesipuu poole

Ta lendab mesipuu poole Ta lendab lillest lillesse ja lendab mesipuu poole; ja tõuseb kõuepilv ülesse, ta lendab mesipuu poole. Ja langevad teele tuhanded, veel koju jõuavad tuhanded ja viivad vaeva ja hoole ja lendavad mesipuu poole. Hing, oh hing, sa raskel a’al – kuis õhkad isamaa poole; kas kodu sa, kas võõral maal – kuis ihkad isamaa poole! Ja puhugu vastu sull’ surmatuul ja lennaku vastu sull’ surmakuul: sa unustad surma ja hoole ning tõttad isamaa poole! Hing, oh hing, sa raskel a’al – kuis õhkad isamaa poole; kas kodu sa, kas võõral maal – :,: kuis ihkad isamaa poole! :,: "Ta lendab mesipuu poole" on Juhan Liivi luuletus, mis ilmus tema eluajal kahel eri kujul. Esmalt ilmus luuletekst ajakirjas Linda (1905) ja seejärel samal kujul ka "Juhan Liivi luuletustes" (1909). Kuid selle väljaande teises trükis (1910) oli luuletuse tekst oluliselt muutunud ja pikenenud. Kõik hilisemad väljaanded, alates Friedebert Tuglase töödest Liivi kohta (1919), on aga lähtunud varasemast (1905, 1909) trükiversioonist. "Ta lendab mesipuu poole" on viisistanud Miina Härma (1922, segakoorid), Riho Päts (sega- või meeskoorid), Juhan Simm (1922, segakoorid) ja Peep Sarapik. Peep Sarapiku viisiga oli laul esmakordselt noortelaulupeo kavas 1993. aastal, dirigeeris Arvo Saar. Üldlaulupeo kavas oli laul esmakordselt XXIII laulupeol 1999. aastal Vaike Uibopuu dirigeerimisel. Veel on laulu laulupeol juhatanud alates 2004. aastast nii üld- kui ka noorte laulupidudel Ants Sööt (2004), Eri Klas (2007), Tiia-Ester Loitme (2009), Ants Soots (2014), Elo Üleoja (2017) ja Taavi Esko (2023). 2019. aasta juubelipeol juhatas laulu taas, 20 aastat hiljem, Vaike Uibopuu. Spontaanselt kanti laul ette 2011. aasta noorte laulupeol a'capella (lugu ei olnud ametlikult laulupeo programmis), kuid kooride skandeerimise peale läks dirigendipulti ühendkoori juhatama Raul Talmar ning "Ta lendab mesipuu poole" kõlas ka tollel laulupeol. Luuletuse teine salm on kirjas Maarjamäe kommunismiohvrite memoriaalil (avatud 23.08.2018). "Ta lendab mesipuu poole". laulud.ee. Vaadatud 27.01.2021. Jüri Talvet Juhan Liivi radadel. Tanar Kirs, 94Methis. Studia humaniora Estonica 2016, nr 17/18 Eesti Muusika Infokeskus. Eesti Muusika Infokeskus. Eesti Muusika Infokeskus. Anete Sammler. Mesipuu esimene lend. Sirp, 05.07.2019 Jaanus Kulli (5. juuli 2014). "Aja puudutatud laulupeod läbi aegade: 1869–2009". Õhtuleht. Vaadatud 19.12.2018. Laulupeo muusikaleht. Nr. 6/7, juuni/juuli 1999, peo kava lk. 18. Digar. Ta lendab mesipuu poole, Youtube, 18. juuli 2009 Ta lendab mesipuu poole. Juhan Liiv. Loeb Guido Kangur. video, 13. jaanuar 2011 Mesipuu - XI noorte laulupidu maa ja ilm, Youtube, 7. juuli 2011 Ta lendab mesipuu poole. 1910. Maaleht, 21. detsember 2013 «Ta lendab mesipuu poole» läkitatakse kosmosesse, EV 100 koduleht, 27. mai 2017
Aleksandr Sokolov

Aleksandr Sokolov on nimi, mida on kandnud mitu isikut: Aleksandr Aleksandrovitš Sokolov (usuõpetaja) (1873–?) – vene usuõpetaja Aleksandr Aleksandrovitš Sokolov (jalgpallur) (1930–1981) – vene jalgpallur Aleksandr Aleksandrovitš Sokolov (majandusteadlane) (1885–?) – vene majandusteadlane Aleksandr Jurjevitš Sokolov (1955–1992) – vene matemaatik Aleksandr Sergejevitš Sokolov (1949) – vene muusik, muusikateadlane, pedagoog Aleksandr Vassiljevitš Sokolov (1906–1996) – vene näitleja Aleksandr Vsevolodovitš Sokolov (1943) – vene kirjanik Aleksandr Ivanovitš Sokolov, vene kunstnik (1918–1973) Nadežda Durova varjunimi, mida ta kasutas aastatel 1806–1807
Navesti maastikukaitseala

Navesti maastikukaitseala on maastikukaitseala Viljandi maakonnas Vihi ja Kootsi külas. Kaitseala asub Mudiste – Suure-Jaani – Vändra maantee ääres ja hõlmab Ürg-Võrtsjärve väljavoolu tekitatud, tänapäevase jäänukjõe Navesti piirkonna liivastel luidetel (Vanaõue luited) kasvavaid, peamiselt samblikumännikuid. Kaitseala pindala on 168,8 ha. Läbi kaitseala kulgeb Sakala tee matkarada, Vanaõue luidetel asub raja ääres Luite lõkkekoht. Papioru maastikukaitseala Navesti maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis Navesti maastikukaitseala kaitse-eeskiri
Anaplaasia

Anaplaasia on meditsiinis ja veterinaarias rakkude diferentseerumiseastme vähenemine. Anaplaasia korral leiab aset rakkude ehituse ja talitluse taandareng, mille tagajärjel tekivad kiiresti jagunevad rakud. Anaplaasia on iseloomulik enamikule pahaloomulistele kasvajatele. Hüperplaasia Neoplaasia Düsplaasia Metaplaasia
Robert Cummings (täpsustus)

Robert Cummings on mitme tuntud isiku nimi: Robert Cummings, USA filminäitleja (1908–1990) Rob Zombie (õieti Robert Cummings), USA laulja (1965–) Robert Cummings, Kanada tööstur (sündis 1833) Robert Cummings Neville, USA teoloog ja filosoof (1939–)
Basseterre

Basseterre on Saint Kittsi ja Nevise pealinn. Asub Saint Kittsi saare lõunakaldal. Linn asutati 1627. aastal Prantsusmaa St. Christophe'i koloonia halduskeskusena. Sellest sai tähtis sadamalinn ja Prantsuse Lääne-India pealinn.
Robert Cummings

Charles Clarence Robert Orville Cummings (10. juuni 1908 – 2. detsember 1990) oli USA filminäitleja.
Ashley Cole

Ashley Cole (inglise hääldus: ['äšli kõul]; sündinud 20. detsembril 1980 Stepneys) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Derby County. Nooruses liitus Cole Londoni Arsenaliga ja 18-aastaselt tegi debüüdi põhimeeskonnas. Ashley Cole tuli Arsenaliga kaks korda Premier League'i meistriks ja võitis kolm FA Cupi. 2006. aasta augustis siirdus Ashley Cole Londoni Chelseasse, kellega tuli hooajal 2009–10 Inglismaa meistriks. 15. mail 2010 sai ta esimeseks jalgpalluriks, kes on võitnud kuus FA Cupi võitjate medalit. Seitsmes medal tuli 2012. aastal. 7. juulil 2014 sõlmis ta kaheaastase lepingu Romaga. Jaanuaris 2016 siirdus ta Los Angeles Galaxysse. Oma esimese mängu Inglismaa koondises tegi ta 28. märtsil 2001. 2014. aasta mais lõpetas ta koondisekarjääri. Ühtegi väravat Cole rahvuskoondises ei löönud. Arsenal Premier League: 2001–02, 2003–04 FA Cup: 2002, 2003, 2005 Inglismaa superkarikas: 2002, 2004 Chelsea Premier League: 2009–10 FA Cup: 2006–07, 2008–09, 2009–10, 2011–12 Football League Cup: 2006–07 Inglismaa superkarikas: 2009 UEFA Meistrite Liiga: 2011–12 Ashley Cole on 172 cm pikk. Aastail 2006–2010 oli ta abielus Girls Aloudi laulja Cheryl Cole'iga. Gregor, Mariel. "Ashley Cole lõpetas koondisekarjääri". Postimees Sport. Vaadatud 12. mai 2014.
Metaplaasia

Metaplaasia (ka koe muundus, koe teisumine) on ühe diferentseerunud koe asendumine teist tüüpi diferentseerunud koega. Metaplaasia tekib tavaliselt kroonilise ärrituse tagajärjel.
Paul Lill

Paul Adolf Lill VR I/2 (25. jaanuar 1882 Roobe, Jõgeveste vald, Valgamaa – 13. märts 1942 Vangla nr 1, Sverdlovski oblast, Vene NFSV, NSV Liit)[viide?] oli Eesti sõjaväelane, kindralleitnant. Paul Lill lõpetas Vilno sõjakooli (1904) ja Peterburi Nikolai Kindralstaabi Akadeemia (1911). Osales Vene-Jaapani sõjas ja Esimeses maailmasõjas. 1917. aastal langes sakslaste kätte vangi ja naasis Eestisse 1918. aasta detsembris.[viide?] Vabadussõjas teenis operatiivstaabi operatiivosakonna ülemana. Alates 1920, aastast oli ta Sõjavägede Staabi ülem, 1921. aastal ülendati kindralmajoriks.[viide?] Ta oli 1925–1933 sõjaministri (alates 1929 kaitseministri) abi ja 1933–1939 sõjaminister (kuni 1937 kaitseminister), ta käsundusohvitser oli Jüri Hellat. 1934. aastal oli ta lühikest aega kaitsevägede juhataja kohusetäitja. 24. veebruaril 1938 sai kindralleitnandiks.[viide?] Kuulus korp! Sakalasse.[viide?] 1939. aastal jäi ta pensionile. Talle kuulus Puiatu mõisasüda. Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 Tallinnas, suri NL vangilaagris.[viide?] Püha Anna 3. järgu aumärk. Püha Stanislause 3. järgu aumärk. 1920 Vabadusristi 1. liigi 2. järk[viide?] 1922 Vabadussõja mälestusmärk. 1922 Polonia Restituta (Odrodzenia Polski) 3. klassi aumärk. 1922 Poola Vapruserist (Krzy Valecznych). 1922 Soome Valge Roosi Rüütliordu 1. klassi komandöririst. 1924 Läti Karutapjate Ordu 1. klassi aumärk. 1925 Läti Vabadussõja mälestusmedal. 1925 Prantsuse Auleegioni ohvitseri rist. 1929 Eesti Punase Risti 1. järgu 2. astme mälestusmärk. 1929 Polonia Restituta (Odrodzenia Polski) 2. klassi aumärk. 1929 Prantsuse Auleegioni Ordeni komanöri rist. 1932 Kotkaristi I klassi teenetemärk[viide?] 1937 Eesti Vabariigi Põhiseaduse 1. järgu mälestusmärk. Läti Kolmetähe ordu 1. klassi aumärk. Läti Vabariigi iseseisvuse 10. aasta mälestusmärk. Tšehhoslovakkia Valge Lõvi ordu 2. klassi aumärk. Ungari 2. klassi teeneterist tähega. http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700242455&img=era0031_005_0000370_00004_t.jpg&tbn=1&pgn=1&prc=30&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=b463f6188360be89c9798e7db6f61df1 Lill, Paul. Sõjalaevade tellimine täitmisel. // Postimees, 3. november 1934. lk. 3. Kaitseministri abi kindralmajor P. Lill 50-aastane. // Postimees, 24. jaanuar 1932. lk. 2. Kindral-leitnant Paul Lill erru. Päevaleht, 9. november 1939, nr. 305, lk. 1. Valgamaa kodulooline andmebaas ISIK: Paul Lill Ohvitseride andmekogu