laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Renato Zaccarelli

Renato Zaccarelli (sündinud 18. jaanuaril 1951 Anconas) on Itaalia endine jalgpallur. Ta on mänginud ka Itaalia jalgpallikoondises. Suurema osa klubikarjäärist mängis ta Torino jalgpalliklubis, kellega võitis 1971. aastal Itaalia karika ja tuli 1976. aastal Itaalia meistriks. 1986. aastal valis ajakiri Guerin Sportivo ta Itaalia kõrgliiga aasta mängijaks. 2003. ja 2005. aastal oli ta Torino klubi peatreener. Itaalia rahvuskoondisse kuulus ta aastatel 1975–1980. Ta mängis koondises 1978. aasta maailmameistrivõistlustel ja 1980. aasta Euroopa meistrivõistlustel. 1978. aasta maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus lõi ta värava mängus Prantsusmaa vastu, viies Itaalia 2:1 võidule.
Biomeditsiinilised mõõtmised

Biomeditsiinilised mõõtmised on bioloogiliste ja meditsiiniliste uuringute eesmärgil tehtavad mõõtmised. Termini "mõõtmine" kasutamine on mõnel juhul ebatäpne, sest näivalt ainult registreeritakse ajas muutuvaid biomeditsiinilisest seisukohast huvi pakkuvaid (diagnostilisi) suurusi nende muutumises ajas (näiteks EKG). Kuid ka sellistel juhtudel, kui millegi otsest mõõtmist ei toimu, on selleks kasutatav seadmestik iseloomustatav selliste mõõtetehniliste parameetritega nagu mõõteulatus (skaala), mõõtetäpsus või mõõteviga (mõõtemääramatus), kiiretoimelisus jms. Suur osa biomeditsiinilistest mõõtmistest on biokeemilist laadi (keemiline koostis, keemiline kontsentratsioon jms). Paljudel juhtudel on mõõtmiste tulemuseks tasapinnaline või ruumiline (3D) kujutis. Huvipakkuvaks suuruseks võib olla ka rõhk (vererõhk, elundisisene rõhk) või jõud, mõnel juhul ka asend või liikumise iseloom (kiirus, ühtlus jm). Kuid teatav osa bioelektrilistest mõõtmistest on puhtalt elektrilised (EKG, EEG, EOG, EMG jt) või tehakse neid elektroonsete mõõtevahendite abil (elektriline bioimpedants). Võib isegi öelda, et tänapäeval tehakse suurem osa selliseid mõõtmisi (sh biokeemilised analüüsid) elektrooniliste vahendite abil.
Vektorvoltmeeter

Vektorvoltmeeter on vahelduva elektripinge mõõtmise seade ehk voltmeeter, mille näit sõltub (näidud sõltuvad) mõõdetava vahelduvpinge vektori Ú parameetritest tugisuuruse (tugipinge või referentspinge Uref) suhtes. Näitudeks võivad olla pinge Ú reaalosa ReÚ ja imaginaarosa ImÚ või pinge moodul U ja faas Φ. Tänapäevased vektrovoltmeetrid on elektroonsed mõõteseadmed.
Vedela

Vedela oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Vaardi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vaardi külaga. Külast on teateid alates 1970. Mariko Faster: artikkel "Vaardi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ägli

Ägli oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Aakre küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti vastloodud Aakre külaga. Külast on teateid alates 1970. Sõna ägli tähendab Lõuna-Eestis äket. Evar Saar: artikkel "Aakre" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 26.04.2018) Eesti kohanimeraamat, lk. 22
Vaaksi

Vaaksi oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Kuigatsi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kuigatsi külaga. Külast on teateid alates 1970. Mariko Faster: artikkel "Kuigatsi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Valsi

Valsi oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Valtina küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Valtina külaga. Külast on teateid alates 1970. Evar Saar: artikkel "Valtina" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Mootorisport

Mootorisport ehk motosport on mootorsõidukite võistlusi hõlmav spordiharu. Tuntumad on autosport ja mootorrattasport.
Hubert Van Innis

Hubert Van Innis [hüübert fan innis] (24. veebruar 1866 Belgia – 25. november 1961) oli Belgia vibulaskja, kes võitis olümpiamängudel kokku 6 esikohta ja 4 teist kohta. Ta oli Belgia esimene olümpiavõitja ning oma aja parim vibulaskja. 1900. aasta suveolümpiamängudel Pariisis võitis ta 28. mail harjutuses Championnat du Monde teise koha, harjutuses Au Cordon Doré ( 50 m) teise koha, harjutuses Au Cordon Doré (33 m) esikoha, harjutuses Au Chapelet (50 m) neljanda koha ja harjutuses Au Chapelet (33 m) esikoha. 1920. aasta suveolümpiamängudel Antwerpenis võitis ta 5. augustil liikuva lindmärklaua pihta lastes lauadistantsil 28 m individuaalse esikoha (144 silma) ja võistkondliku teise koha, distantsil 33 m individuaalse (139 silma) ja meeskondliku esikoha ning distantsil 50 m individuaalse teise koha (106 silma) ja võistkondliku esikoha. 1920. aasta mängudel lasti kullatud metallist lindude ("kukkede", "kanade" ja "tibude") pihta. Need olid kinnitatud kõrge ridva otsa või püramiidi otsa mitmel põikridval läbisegi. Meeskondlikul võistlusel asetuti ploki- või kiilukujuliselt üksteise kõrvale ja taha. Van Innis on Belgia edukaim olümpiavõistleja, kuigi ta osales ainult kahtedel olümpiamängudel. Antwerpeni võistlustel oli meelega kavasse pandud palju vibulaskmisvõistlusi, et Belgia sportlastel oleks võimalik rohkem medaleid võita. Van Innis on olümpiamängudelt kõige rohkem medaleid saanud vibulaskja. Seda rekordit tõenäoliselt enam ei ületatagi. Tähelepanuväärne on ka tema olümpiastaaž. Peale selle tuli Van Innis 1933 olümpiavibuga individuaalseks ja võistkondlikuks maailmameistriks (olümpiamängudel pärast 1920. aastat kuni 1972. aasta suveolümpiamängudeni vibusport enam kavas ei olnud). Belgias Zemsti lähedal Elewijtis on Hubert Van Innise monument. 1995. aastal tõsteti see ajutiselt maha ning viidi Antwerpenisse sealsete olümpiamängude 75. aastapäeva pidustustele. Foto retrolympics lehel
Mesiputk

Mesiputk (Myrrhis odorata) on taimeliik sarikaliste sugukonnast. Mesiputk on mitmeaastane rohttaim, mis on tuntud oma aniisi meenutava lõhna tõttu. Taime kasutatakse kulinaarias ja meditsiinis. Mesiputke looduslik levila asub Kesk- ja Lõuna-Euroopas, mujal kasvatatakse teda aedades. Kasvukohtadeks on tavaliselt poolvarjulised mägimetsad. Mesiputk on paksu tumepruuni juurega taim. Vars on 50–120 cm pikkune, püstakas ja ribiline. Lehed on üsna suured, kujult kolmelisulgjad ja meenutavad sõnajalga. Lehed on pehmekarvased ning katki hõõrumisel eraldub aniisi lõhna. Õied on 2–4 mm läbimõõduga, kreemjasvalged ja moodustavad 8–10 karvase kiirega liitsarika. Valminud viljad on läikivad tumepruunid ning 2–2,5 cm pikkused. Õitseb juunist juulini. Vajab kasvuks niisket ja viljakat mulda. Viljad sisaldavad 0,9% eeterlikku õli, mille põhikomponent on anetool, mis annab aniisilõhna. Viljades leiduvad ka kumariinid, flavonoidid, rasvõlid. Lehtedes on kuni 0,45% eeterlikku õli, samuti C-vitamiini, karoteene, suhkruid, glütsürrisiini. Droogiks kasutatakse kõiki taimeosi: vars, juur, lehed, seemned. Lehti korjatakse siis, kui nad ei ole veel täielikult avatud (aprillist juunini), pärast seda neid kuivatatakse pimedas ja hästi ventileeritavas ruumis. Mesiputke juuri korjatakse varakevadel või hilissügisel. Välja kaevatud juured pestakse ning kuivatatakse hästi ventileeritavas ruumis. Tehtud toorainet säilitatakse aasta jooksul. Euroopa riikide traditsioonilises kasutatakse mesiputke seedimist parandava, palavikku alandava, pearingluse vastase, tuberkuloosi raviva ning verepuhastuse vahendina kurnatuse puhul. Taimel on spasmolüütiline toime. Mesiputk parandab röga eraldumist bronhiidi ja trahheiidi puhul. Mesiputke kasutatakse ka veterinaarias. Värskete lehtedega maitsestatakse magustoite, suppe ja salateid. Ebaküpseid seemneid lisatakse köögiviljasalatitesse. http://ltravi.ru/organy-dyhaniya/mirris-dushistaya.html http://www.belena.biz/k/k24.htm http://eseis.ut.ee/efloora/Eesti/species/3913.html https://www.greeninfo.ru/grassy/myrrhis_odorata.html/Article/_/aID/5352
Mõõtedetektor

Mõõtedetektor ehk mõõtelaladi on lülitus vahelduvpinge täpseks alaldamiseks selle mõõtmise eesmärgiga. Kõrgete pingete korral annab paljude kasutamise juhtude jaoks piisavalt täpseid tulemusi tavaline dioodidega alaldi. Väga väikeste pingete jaoks osutub pooljuhtdioodidega alaldi lähedaseks ruutdetektorile, sest nende eksponentsiaalne voltamperkarakteristik sisaldab olulise komponendina ruutliiget. Madalate pingete korral tuleb vahelduvsignaali täpseks alaldamiseks kasutada spetsiaalseid elektroonseid lülitusi – mõõtedetektoreid. 1930. aastatel hakati kasutama tagasisidestatud võimendil põhinevaid alalduslülitusi, millega saavutati suur täpsus millivoltide diapasoonis ja seda megahertsidesse ulatuvas sagedusalas. 100 mV täisskaala korral võis sagedusala sellistel mõõtedetektoritel ulatuda kuni 100 MHz-ni. Saavutatud täpsused jäid siiski protsendi või selle murdosade suurusjärku. Väga häid tulemusi annavad operatsioonvõimendil põhinevad detekteerimis- ehk alalduslülitused, millega voltide piirkonnas saavutatakse miljondikeni ulatuvat täpsus, kuid seda piiratud sagedusalas (reaalselt kuni 100 kHz-ni). Efektiivväärtusele vastava tulemuse saamiseks tuleb mõõtedetektori lülituses kasutada kas ruutdetekteerimist, mis on teostatav analoogkorruti abil, või teisi võtteid, mille puhul kasutatakse ruutuvõtmisele ekvivalentseid füüsikalisi efekte (termopaarmuundiga termorist jms). Sünkroondetektori kasutamisel (lock-in measurement) saab nendes kasutatavate elektronlülitite lineaarsuse tõttu alaldada ka madalaid pingeid. Nende kasutamisel ilmneb faasitundlikkuse efekt. Sõltuvalt tugisignaali, millega lülitit juhitakse, faasist saab nende abil detekteerida kas moodulit või sünfaasset ja kvadratuurset signaali komponenti, mida kasutatakse ära vektorvoltmeetrites. Erilise grupi moodustavad audioelektroonikas helisignaali nivoo mõõtmiseks kasutatavad signaali nivoo detektorid. Nende eripära seisneb ajalistes ehk kiirusomadustes, ja selles, et nad on püütud realiseerida signaali tippväärtuse detektoritena. Nende puhul võidakse soovida juba signaali detekteerimisel saada mittelineaarset ligilähedaselt logaritmilist sõltuvust esitavat seost (nn detsibellskaalat).
Implanteeritavus

Implanteeritavus on objekti omadus olla sobiv elusorganismi sisse paigaldamiseks. Implanteeritavate objektide ehk implantaatide paigaldamine toimub tavaliselt kirurgilise operatsiooni teel. Implantaadid võivad sisaldada elektroonilist osa ja selle toiteks vajalikke keemilisi elemente või akumulaatoreid. Implanteeritava seadme elektroonilise osa ülesandeks on vajalike biomeditsiiniliste mõõtmiste teostamine ja nende tulemuste analüüs ning vajalike loogiliste juhtimisotsustuste vastuvõtmine. Kuid elektroonne osa võib juhtida ka täitureid nende otsustuste põhjal vajalike toimingute teostamiseks. Viimased võivad olla elektrilised nagu implanteeritavates südamerütmurites (implantable cardiac pacemaker) ja defibrillaatorites, või kuuldeaparaadi implanteeritavas osas. Kuid selliseks toiminguks võib olla ka mehaanilise väljundi saamine (näiteks implanteeritud insuliinipumba puhul).
Eesti NSV Ministrite Nõukogu teaduspreemia

Eesti NSV Ministrite Nõukogu teaduspreemia oli Eesti NSV riiklik preemia teaduse ja tehnika alal, mida andis välja Eesti NSV Ministrite Nõukogu. 1986. aastal sai selle preemia TPI (TTÜ) uurimisrühm Hanno Sillamaa juhtimisel, kuhu kuulusid Mart Min jt. Eesti taasiseseisvumise järel hakati välja andma Eesti Vabariigi teaduspreemiat. Nõukogude Eesti preemia
Telespektromeeter

Telespektromeeter on mõõteseade kauge objekti kiirguse spektri mõõtmiseks. Tavaliselt on telespektromeetrid mõeldud spektri mõõtmiseks nähtava valguse lainepikkuste vahemikus, kuid see ala võib olla ka laiem, alates lähiinfrapunasest (near infrared) või isegi infrapunasest spektriosast kuni ultravioletini. Eestis töötati Astro- ja Atmosfäärifüüsika Instituudis Uno Veismanni juhtimisel välja telespektromeeter Faza, mis oli kasutusel NSV Liidu orbitaalses kosmosejaamas Mir. Seadme elektroonikaosa väljatöötamisel osales TPI (TTÜ) töögrupp Mart Mini juhtimisel.
ELIKO

ELIKO, täpsemalt nüüd OÜ Eliko Tehnoloogia Arenduskeskus, on Tallinna Tehnikaülikooli asutatud ettevõte, mille ülesandeks oli elektroonikaalaste teadustulemuste rakendamine uute toodete loomisel. ELIKO asutajate hulgas oli professor Mart Min. Koduleht
Anijala

Anijala on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Lääne-Saare valda. 2014. aastani kuulus küla Kaarma valda. Ajalooliselt on ta kuulunud Kärla kihelkonda. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Sergo Selder. Anijala – see on see, kus see veski on. Oma Saar, 5. juuli 2008.
Suur Asalaid

Suur Asalaid on Pärnu maakonnas Kihnu vallas Rootsiküla küla alal Liivi lahes asuv 0,5 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 421 meetrit. Laid on 2015 seisuga kokku kasvanud Väike Asalaiuga. Laid asub 800 meetrit Ristina ninast kagus. Saar on liivase pinnamoega, seal kasvab rohttaimestikku. Laiu koordinaadid on 58° 6′ N, 24° 0′ E. Suur Asalaid Eesti looduse infosüsteemis
Pivarootsi laiud

Pivarootsi laiud on Pärnu maakonnas Pivarootsi lahes asuvad väikesed saared (laiud). Nende laidude seas on Ahessäär, Kibissäär ja Ruilaid.
Kuressaare metskond

Kuressaare metskond moodustati 1920. aastal. Metskonna koosseisu võeti Kuressaare riigimetskonna, rüütelkonna, eramõisate ja kirikumõisate (Kärla, Anseküla, Kaarma) metsamaad. 1923. aastal muudeti nimetusi: Kuressaare metskond Kangruselja metskonnaks ja Käesla metskond (moodustati 1922. aastal, ümber nimetati 1923. aastal; kantselei asus Käesla mõisas) Kuressaare metskonnaks. Metskonna kantselei asus Kuressaare linnas. Grigori Schitikov 1920–1923 Otto von Buxhoewden 1923–1934 Voldemar Tilk 1934–1944 Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 20. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144
Vetelkõndija

"Vetelkõndija" on Eesti 2022. aasta dokumentaalfilm naiseks olemisest, jutustatuna Eesti luuletaja Kristiina Ehini kogemuste ja loomingu kaudu. Režissöör: Anu Aun Produtsent: Anu Aun Operaator: Heiko Sikka Helioperaatorid: Jevgeni Berezovski, Antti Mäss Helilooja: Silver Sepp Tootja: Luxfilm Rahastajad: Eesti Filmi Instituut, Eesti Kultuurkapital, VEMU
Undva

Undva on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kihelkonna valda. Undvas asub Undva nina ja Undva pank. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Risto Vaidla

Risto Vaidla (sündinud 29. juunil 1993 Kärdlas) on eesti näitleja. Ta lõpetas 2016. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli XXVII lennu näitleja erialal (kursuse juhendajad Peeter Raudsepp ja Katariina Unt). Alates 2019. aastast töötab Risto Vaidla näitlejana Eesti Noorsooteatris. Ta on teinud kaasa ka Theatrumi, Teatri Kelm, VAT Teatri, Kuressaare Linnateatri ja Endla lavastustes. Filmides on tema kaalukaim roll olnud Sulev Keeduse filmis "Mehetapja/Süütu/Vari" (2017), kus ta kehastas novellis "Süütu" Heino Mossi. TV3 draamasarjas "Kättemaksukontor" mängis ta aastatel 2016–2017 Rasmus Uuberit. Tanel Toomi mängufilmis “Tõde ja õigus” kehastas ta Krõõda ja Andrese poega Andrest. 2023 Salme Reegi nimeline lasteteatri auhind (koos Tanel Jonase, Getter Meresmaa ja Doris Tislariga; "Kõik ägedad asjad" (Eesti Noorsooteater): puudutaval ja keerulisel teemal lavastus, mille iga etendus mängitakse ainukordseks sündmuseks) Risto Vaidla Eesti Filmi Andmebaas
Impromptu

See artikkel räägib filmist. Prantsuskeelse väljendi kohta vaata artiklit Eksprompt. "Impromptu" on 2015. aastal valminud Eesti muusikaline dokumentaalfilm, mille režissöörid ja stsenaristid on Priit Pääsuke ja Mart Taniel ning mille on tootnud filmistuudio Luxfilm. Eksperimentaalne kontsertfilm inimestest, kes on impromuusikasse sügavale sisse läinud ja rassivad kvindiringi lõhkudes selle avarustel. Nad usuvad et nende muusika võib olla hinge akustiline kehastus. Miks tahab üks andekas ja hästi pilli valdav muusik eemalduda süsteemist, mis aitas tal muusika juurde jõuda ja seda mõista? Kui unustad kolmkõlasid koos hoidvad traageldused, leiad ennast viiendas või kuuendas harmoonilises paralleelsuses. Tõenäoliselt üksi, aga rahulolevana. Sügavas sõltumatuses. Sellised valikud eeldavad hinnangulisusest ja ka hindajatest loobumist. Eksisteerib ainult totaalne subjektiivsus, mis on korraga õige ja vale. Eemaldumine on lähenemine. Rainer Jancis, Roomet Jacabi, Fred Frith, Taavi Kerikmäe, Andres Noormets, Timothy Dahl, Kevin Shea, Jeremy Gustin, Max Almario, Alex Syner, Greg Albert, Rob Heath, Sten Rudström, Inga Sterner, Mart Soo, Eduard Akulin, Rivo Laasi, Ahto Abner, Liis Viira, Janek Joost, Rasmus Merivoo, Joel Tammik, Kärt Tammjärv, Jonathan Peterson, Karl Laumets, Laura Kalle, Lauri Otsar, Ott-Hendrik Raidmets Filmi autorid: Mart Taniel ja Priit Pääsuke Produtsent: Priit Pääsuke Operaatorid: Mart Taniel, Erik Põllumaa, Priit Pääsuke Montaaž: Priit Pääsuke, Mart Taniel, Valter Nõmm Kunstnik: Jaagup Roomet Helirežissöör: Rainer Jancis Toimetaja: Anu Aun Graafiline disain: Martin Rae Filmi toetasid: Eesti Filmi Instituut / Raimo Jõerand Eesti Kultuurkapital
Kursi metskond

Kursi metskond (endine Puurmani metskond) nimetati ümber 1939. aastal. Konstantin Vallner, revidentmetsaülem 1939–1940 Helmut Parmas 1940–1942 Kristof Maremäe 1942–1944 Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 21. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144
Vahetus (film)

"Vahetus" on 2010. aastal valminud Eesti lühimängufilm. Kui ilmselgelt heal majanduslikul järjel olev Miina pisivargusega vahele jääb, ei jäta teda üle kuulav naispolitseinik Mare oma põlgust välja näitamata. Ta tajub Miinas rivaali ning otsustab naisele koha kätte näidata. Endalegi ootamatult kohtuvad naised mõned tunnid hiljem situatsioonis, kus rivaalidest saavad kaasosalised kuritöös ja neil tuleb oma saatus üksteise kätesse usaldada. Režissöör ja stsenarist: Anu Aun Produtsendid: Margo Siimon, Laura Talvet Operaator: Mart Taniel Kunstnik: Jaagup Roomet Kostüümikunstnik: Piret Sootla Helilooja: Erki Pärnoja, Angelina Lundh (Rootsi) Helirežissöör: Horret Kuus Monteerija: Margo Siimon Osades: Mari Abel, Katariina Lauk, Mait Malmsten, Aleksander Eelmaa, Indrek Sammul, Helena Meržin, Andres Puustusmaa, Hilje Murel, Juhan Ulfsak ja Mona Pääsuke Tootja: Luxfilm Levitaja: Shorts International Filmi valmimist toetasid: Eesti Filmi Sihtasutus, Eesti Kultuurkapital, Hasartmängumaksu Nõukogu ja Nisi Masa Estonia Thessaloniki International Short Film Festival, Kreeka - CINEMATIC ACHIEVEMENT AWARD First Step Film Fest, Albaania - BEST DIRECTOR AWARD Eesti Rahvuskultuuri Fond - KULTUURIAASTA PARIM DEBÜÜT Eesti Kinoliit - XIII EESTI FILMI PÄEVADE AASTAPREEMIA 10th Rome Independent Film Festival - THE BEST FOREIGN SHORT FILM PRIZE ONE SHOT International Short Film Festival - SPECIAL MENTION 34th Norwegian Short Film Festival, Norra - HONORARY MENTION V SHORTini Film Festival – BEST SHORT FILM Cinefiesta International Film Festival - FIRST RRIZE 7th Paris Courts Devant Film Festival - THE BEST FOREIGN SHORT FILM PRIZE 6th International Short Film Festival Žubroffka - 2nd AWARD IN INTERNATIONAL COMPETITION 5th Speak Out Against Domestic Violence Short Film Contest - FIRST PRIZE 20th Euroshorts 2011 - GRAND PRIX 17th Aye-Aye Film Festival - SPECIAL PRIZE 28th European Film festival of Lille - PRESS AWARD 4th Malta Short Film Festival - BEST EDITING AWARD 4th Malta Short Film Festival - FOREIGN JURY AWARD    Katkend filmist
Puurmani metskond

Puurmani metskond moodustati 1920. aastal Puurmani, Raadi, Saadjärve, Voldi, Elistvere ja Härjanurme mõisa ning Kursi kirkikumõisa maadele. 1939. aastal nimetati metskond ümber Kursi metskonnaks. Metskonna kantselei asus Puurmani mõisas. Karl Koplus 1920–1925 Hans Kaseste 1925–1926 Hugo Linde, revidentmetsaülem 1927–1936 Konstantin Vallner, revidentmetsaülem 1936–1939 Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 21. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144
Must Peeter (film 2008)

"Must Peeter" on 2008. aastal esilinastunud Eesti mängufilm, mis põhineb Peeter Sauteri novellil "Must notsu". Filmile on antud auhind "Parim Eesti Lühimängufilm 2008". Peeter ja tema naine õhtustavad sõpradega restoranis. Nad ei ole juba kaks nädalat tülitsenud. Oodata on uut rekordit. Tühine vaidlus kasvab peagi riiuks ja öö toob nende suhtesse kummalist meelelahutust. Režissöör: Priit Pääsuke Produtsent: Priit Pääsuke Kaasprodutsent: Esko Rips Operaator: Meelis Veeremets Kunstnik: Jaagup Roomet Osades: Gert Raudsep, Tiina Tauraite, Morgan Devereaux, Tambet Tuisk, Hilje Murel ja Meelis Rämmeld Muusika: Lihtsalt Trio Tootja: Luxfilm Kaastootja: Nafta Films
Veeremäe

Veeremäe on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Tagalahe ääres. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Kihelkonna valda ja kandis nime Veere. Veere külas asub kalasadam. Küla lääneosas asub Kõlaja soo. Külas lõppeb Kuressaare–Kihelkonna–Veere maantee. Veeremäe külas asub kivikalme "Suurvare", mis on arvatud arheoloogiamälestiseks. Eesti külade loend Veere sadam Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017. Kivikalme "Suurvare" kultuurimälestiste riiklikus registris
Kuusiku metskond

Kuusiku metskond moodustati 1922. aastal. Metskonna koosseisu võeti Keava, Käru, Purila ja Sutlema metskonna metsamaid. Johannes Simastel 1922–1925 Martin Romberg 1926–1934 Johannes Jänes 1934–1938 Richard Kask 1938–1940 Leo Ruuk 1940–1941 August Michelson 1941–1944 Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 21. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144
Pealpool pilvi

"Pealpool pilvi" on 2008. aastal valminud lühimängufilm. Naised ei tea, mida nad tahavad. Vähemasti Mann mitte. See on lugu naisest, kes oma tahtmisi ja mittetahtmisi demonstreerimata ei jäta. Spontaansust ja bravuurikust Mannil juba jagub. Ja mehi ka… Režissöör: Age Viks Produtsent: Priit Pääsuke Operaator: Kristjan-Jaak Nuudi Kunstnik: Tiiu-Ann Pello Osades: Ivo Uukkivi, Janek Joost, Ireen Kennik, Randel Uibo
Indigo tuba

"Indigo tuba" on 2007. aastal valminud Eesti lühimängufilm. Noor kunstnikuhingega kokapoiss Leif elab koos oma ettekandjast tüdruku Gretiga mõnusalt turvalises rutiinis kuni ühel päeval juhtub midagi ootamatut. Tööõnnetuse tõttu avaneb Leifile uks justkui teise maailma. Greti õnnetuseks tuleb koos selle muutusega Leifi ellu ka uus tüdruk Indigo, kes hakkaba aina rohkem hõivama Leifi aega ja tähelepanu. Režissöör: Anu Aun Produtsendid: Priit Pääsuke, Anu Aun Operaator: Meelis Veeremets Kunstnik: Marion Undusk Osades: Mirtel Pohla, Alo Kõrve, Triin Lilleorg Helilooja: Taavi Laatsit Tootja: Luxfilm "Indigo tuba" Eesti Filmi Andmebaasis
Hargnevate teede aed (film)

"Hargnevate teede aed" on 2007. aastal valminud Eesti lühimängufilm, Argentina maagilise realisti, kirjanik Jorge Luis Borgese samanimelisest novellist inspireeritud metafüüsiline spioonifilm. Esimese maailmasõja aegses Londonis saab Venemaalt revolutsiooni eest põgenenud ja Saksa luure teenistusse sattunud vürst Jevgeni Burdovski ülesandeks teatada ajalehes linna nimi, mida Saksa lennukid pommitama peaksid. Selleks otsustab Burdovski lasta maha linnanimelise mehe. Režissöör: Margus Paju Produtsent: Margus Paju Operaatorid: Mart Taniel, Kristjan-Jaak Nuudi Kunstnik: Laura Pählapuu Osades: Margus Stalte, Lembit Peterson, Üllar Saaremäe
Kodused asjad

"Kodused asjad" on 2004. aastal valminud Eesti lühimängufilm. Selle režissöör on Anu Aun ja stsenarist Ervin Õunapuu. Ühes väikeses uberikus, nääriõhtul ilma elektrita jäetud korteris, ootavad 1952. aasta algust rajoonikomitee instruktor Hilda Sebedeus ja tema väike poeg Karl. Nende kodurahu valvab seinal sõbraliku naeratuse ja uhkete vuntsidega mehe portree, kelle kohta Karlil emalt nii mõndagi pärida oleks. Poissi huvitab, miks ei ole ta kunagi oma isa näinud ning mispärast ema alati jutu teisele teemale viib, kui Karl temast rääkida tahab. Õhtul teki alla pugedes võtab poiss julguse kokku ja küsib emalt isa kohta. Peagi selgub aga, et emal on sellel teemal vaikimiseks palju tõsisemad põhjused, kui Karl ette oskab kujutada. Operaator Elen Lotman Kunstnik Reet Nurmsalu Produtsent Anu Aun Tootjad Parunid ja Vonid ning Luxfilm Osades Liina Tennosaar, Rasmus Reinberg, Anti Reinthal, Mart Toome