laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ms. (ajakiri)

Ms. on Ameerika feministlik ajakiri, mille asutasid teise laine feministid Gloria Steinem ja Dorothy Pitman Hughes. Esimene number ilmus näidisena 1971. aasta detsembris New York Magazine'i vahel. Iseseisva väljaandena ilmub Ms. alates 1972. aasta jaanuarist, mil kaanestaariks oli Imenaine. Gloria Steinem on rääkinud, et tundis vajadust uue väljaande asutamise järele, kuna mõistis, et polnud ühtegi naisteajakirja, mille väljaandmist naised ka kontrolliksid. Ajakirja nimi viitab ingliskeelsele kõnetlussõnale Ms., mis erinevalt kõnetlussõnadest Miss ja Mrs. ei reeda naiste abielustaatust, nagu seda ei reeda ka meeste kohta kasutatav Mr. 1972. aastal toodi avalikkuse ette sensatsiooni tekitanud nimekiri 53 naise nimega, kes tunnistasid, et nad olid teinud aborti. Abort oli tol ajal suuremas osas USAs ebaseaduslik. Abordi kogu maal legaliseerinud Roe v. Wade kohtuotsus tuli alles aasta hiljem. 1976. aastal käsitles Ms. esimese üleriigilise ajakirjana koduvägivalla teemat. Kaanel oli foto verevalumitega naisenäost. 1991. aastal loobuti kommertsreklaamidest ja ühtlasi juhiti tähelepanu sellele, kui suur mõju on reklaamiandjatel naisteajakirjade sisule. Pärast seda avaldatavad reklaamid pärinevad eelkõige poliitiliselt sõltumatutelt, tulu mitte taotlevatelt ühingutelt, mille eesmärgiks on edendada naiste võrdõiguslikkust, sotsiaalset õiglust, vägivallatust ja keskkonna jätkusuutlikkust. Oktoobris 2006 ilmus abordiõigust toetav petitsioon, mille oli allkirjastanud üle 5000 naise, kes olid ise aborti teinud. Allakirjutanute sõnul ei häbene nad oma otsust ja nimekirjas oli ka mitu tuntud naist (sh Amy Brenneman, Kathy Najimy, Carol Leifer ja Gloria Steinem). Aastate jooksul on kaastööd teinud lai valik eri taustaga autoreid, nii mehi kui naisi. Muuhulgas on avaldatud Alice Walkeri, Angela Davise, Barbara Ehrenreichi ja Susan Faludi artikleid. Esikaanel on olnud Hillary Clinton, Angelina Jolie, Wanda Sykes, Sarah Jones, Jane Fonda, Charlize Theron ja Queen Noor. Kajastatud on olulisi teemasid nagu ebainimlikud töötingimused välismaistes vabrikutes, seksiga kauplemine, palgalõhe, klaaslagi, kohtinguvägistamine ja koduvägivald. Ajakiri on aastate jooksul mitu korda omanikku vahetanud, alates 2001. aastast on ajakirja väljaandjaks Los Angeleses ja Virginia osariigis Arlingtonis asuv mittetulundusühing Feminist Majority Foundation. Juulist 1972 kuni aastani 1987 anti ajakirja välja iga kuu, 1987–2001 ilmus see iga kahe kuu tagant ja alates 2001. aastast ilmub ajakiri kord kvartalis. Ms. HerStory. Ms. blog. Ann Matsuuchi. Wonder Woman Wears Pants: Wonder Woman, Feminism and the 1972 "Women's Lib" Issue Gloria Steinem, In Her Own Words. CNN. 2013 We Had Abortions. Ms. Sügis 2006 42 Times Ms. Made History. Ms. 11.08.2014 Statement of Katherine Spillar, executive editor Ms. magazine concerning the AJCongress ad. Ms. 14.01.2008 'We Had Abortions'. Wric. 10.10.2006 Ms.
Vaido

Vaido on eesti mehenimi. 1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Vaido 227 mehel. Vaido on Eestis populaarsuselt 405. mehenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Vaido vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,77 ning Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,06. Vaido on keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus on 45). Vaido Kraav, mereuurija ja riigiametnik Vaido Lainelo, ettevõtja Vaido Leosk, ettevõtja Vaido Neigaus, laulja Vaido Niinesalu, õpetaja ja koolijuht Vaido Padumäe, ettevõtja "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2020. Vaadatud 15. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Massumõisa oja

Massumõisa oja (ka Muri kraav) on kraav Sakala kõrgustiku idaosas Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kraavi pikkus on 3,1 km, valgla pindala 4,6 km², langus 22,5 m ja lang 7,26 m/km. Kraav saab alguse 98 m kõrgusel Kassi külas Jaama allikate ligidal ning suubub Raassilla ja Pulleritsu küla piiril 75,5 m kõrgusel vasakult poolt Virastuojasse 6,7 km kaugusel selle suudmest. Jaama allikate vesi voolab kraavide kaudu Massumõisa ojasse. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Jaama allikad Massumõisa oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.02.2017) Massumõisa oja keskkonnaportaalis (vaadatud 26.02.2017) Massumõisa oja Eesti looduse infosüsteemis Massumõisa oja keskkonnaportaalis
Kuulo

Kuulo on eesti mehenimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kuulo 13 mehel. Kuulo Kalamees, mükoloog Kuulo Kutsar, epidemioloog Kuulo Vahter, kunstnik Kuulo Vimmsaare, ühiskonnateadlane "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2020. Vaadatud 14. septembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Euroopa sotsiaaluuring

Euroopa Sotsiaaluuring (European Social Survey - ESS) on rahvusvaheline hoiakuid, uskumusi ja inimeste käitumisist analüüsiv uuring, mida korraldatakse Euroopa riikides alates 2002. aastast. Eesti osaleb uuringus alates 2004. aastast Tartu Ülikooli Ühiskonnateaduste Instituudi juhtimisel. Andmeid kogutakse iga kahe aasta järel. 2005. aastal pälvis Euroopa Sotsiaaluuring maineka Euroopa Liidu Descartesi teadusauhinna. 2015. aastal sai Euroopa Sotsiaaluuring Eestis teaduse populariseerija peapreemia. Uuringu andmefailid on kõigile soovijatele tasuta alla laaditavad Euroopa Sotsiaaluuringu rahvusvahelisel kodulehel. Roger Jowell, Caroline Roberts, Rory Fitzgerald, Gillian Eva (toim.): Measuring Attitudes Cross-Nationally. Lessons from the European Social Survey, Sage Publications, 2007. Mare Ainsaar, Dagmar Kutsar (toim.): "Eesti Euroopa võrdlustes". Tallinn: EV Sotsiaalministeerium, 2008. http://www.europeansocialsurvey.org/ http://ess.ut.ee
Risti malevkond

Risti malevkond on Kaitseliidu Lääne maleva malevkond, mis tegutseb Läänemaal. Malevkonna pealik on Aksel Heidemann. Karl Terrav, pealik http://laane.kaitseliit.ee/et/risti-malevkond-12919 (vaadatud 26.02.2017) Risti malevkonna koduleht
Tartu Ülikooli Akadeemiline Spordiklubi

Mitte segi ajada Eesti Akadeemilise Spordiliiduga Tartu Ülikooli Akadeemiline Spordiklubi (lühemalt Tartu Ülikooli Spordiklubi või Ülikooli spordiklubi) on Tartu Ülikooli juures tegutsev spordiklubi. 4. oktoobril 1908 asutati Tartus üliõpilaste spordiring. 1909. aastal nimetati ring ümber üliõpilasseltsiks Sport. 1910 sai selts Balti Olümpiakomitee liikmeks. 1914 liitus selts Üliõpilaste Igakülgse Kehalise Arengu Seltsiga ja uueks nimeks sai Sport. 1918. aastal organisatsiooni tegevus lakkas. Organisatsioon jätkas ametlikult tegevust 20. septembril 1920. 9. detsembril 1921 nimetati organisatsioon ümber Eesti Akadeemiliseks Spordiklubiks. Eesti NSV ajal oli klubi suletud, ent 1946. aastal hakkas klubi tegevust korraldama ülikooli spordiklubi. 1990 võttis Tartu Ülikooli spordiklubi vastu uue põhikirja, millega kinnitas järjepidevust 1908 asutatud üliõpilaste spordiringiga. 2002. aastast kannab klubi nime MTÜ Tartu Ülikooli Akadeemiline Spordiklubi. Tartu Ülikooliga on olnud või on praegu seotud järgmised spordiklubid: Tartu Ülikooli korvpallimeeskond Tartu Ülikooli korvpallinaiskond Tartu Ülikool Fauna Tartu Ülikooli Akadeemiline Spordiklubi Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 26.02.2017) Koduleht Tartu Ülikooli Akadeemiline Spordiklubi Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
Soojustegur

Soojuspumba kütteenergia koosneb kahest osast: energiast, mis võetakse madalatemperatuurilisest keskkonnast aurusti kaudu, ning kompressori tarbitud ja soojuseks muundatud energiast. Soojuspumba töö efektiivsust võib iseloomustada soojusteguriga (inglise keeles COP – coefficient of perfomance), mis on kogu saadud soojus­energia ja kompressori tarbitud energia suhe. Soojuspumpade soojustegur võib teoreetiliselt ulatuda 3-st kuni 10-ni. Määravaks on temperatuuritõus. Mida väiksem on temperatuuritõus (keskkondade temperatuuride vahe), seda suurem on soojustegur. Näiteks COP=4 tähendab, et soojuspump, mis töötab võimsusega 2 kW, toodab soojusenergiat võimsusega 8 kW. Soojustegurit ei peaks nimetama kasuteguriks, sest viimasel on tehnikas väga kindel tähendus: saadud energia suhe tarbitud energiasse ja see on alati väiksem kui üks (ehk väiksem kui 100%). Erinevate soojuspumpade omavahelisel võrdlemisel tuleb pöörata tähelepanu sellele, et toodud COP väärtused oleks antud sama olukorra juures. Kuna soojustegur muutub hooaja jooksul, siis peegeldab küttelahenduse efektiivsust paremini hooaja keskmine soojustegur (SPF – seasonal perfomance factor). Näiteks SPF = 3 tähendab keskmist soojustegurit 300%. Võrdluseks tänapäevaste tahkeküttekatelde kasutegurid on 85–95%, gaaskondensaatkateldel kuni 110%, aga kaminatel kõigest 50–70%. Soojuspumba soojustegur peegeldab otseselt kokkuhoitud energiat. Hooaja keskmine soojustegur 3...4 näitab, et elektrienergiat kulub 67...75% vähem. Soojuspumba efektiivsust kirjeldav soojustegur (COP) sõltub maasoojuspumba puhul nii kasutatavast süsteemist kui ka sisend- ja väljundtemperatuuridest. Sealjuures tuleb arvestada, et avatud soojussüsteemi puhul on COP kõrgem ja stabiilsem kui kinnise soojussüsteemi korral ning otseaurustiga süsteemid on tõhusamad (COP on kuni 0,5 võrra suurem) kui kinnised süsteemid, kuivõrd neis puudub maakontuuri tsirkulatsioonipump. Hooaja keskmine soojustegur (SPF) jääb maasoojuspumpade puhul järgmistesse vahemikesse: põrandkütte puhul 3,5...4 ning radiaatorkütte puhul 3...3,5. Soojustegurite erinevused on tingitud asjaolust, et radiaatorkütte puhul on vajalik maksimaalne väljundtemperatuur kõrgem (~50 °C) kui põrandkütte puhul (~35 °C). Jõeleht, Argo. Gaškov, Mikk. Polikarpus, Maile. Soojussüsteemi puurkaevu ja -augu mõju põhjavee ja pinnase füüsikalistele omadustele ning põhjavee keemilisele koostisele Eesti tingimustes. Tartu: TÜ 2012. Soojussüsteemi puurkaevu mõju Soojuspumbaliit. Soojuspumba soojustegur
Ando Palginõmm

Ando Palginõmm (sündinud 17. juunil 1939 Tallinnas) on eesti kergejõustiklane ja kergejõustikutreener. Ta lõpetas 1958. aastal Tapa Keskkooli ja 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, kus oli õppinud kehakultuuriteaduskonnas. Aastatel 1962–1976 oli ta Pärnu 1. Keskkooli kergejõustikutreener. Aastatel 1965–2018 oli ta Pärnu linna spordikooli kergejõustikutreener. 1989. aastal asutas ta Pärnu Spordiklubi Altius ning asus seal tööle treenerina. Ta on olnud teiste seas ka Moonika Aava, Roman Fosti, Jaak-Heinrich Jagori, Eleriin Haasa ning olümpiavõitja ja maailmameistri Gerd Kanteri treener. 2001 – aasta õpetaja 2001 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (tulemuslik töö Eesti kergejõustikupõllul) 2006 – Pärnu vapimärk (Pärnu Linna Spordikooli kauaaegne ja edukas kergejõustikutreener ning spordiklubi Altius eestvedaja) 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk 2011 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali elutööpreemia (Pärnu ja Eesti kergejõustikuelu edasiviija, tippsportlaste koolitaja ning kümnete kergejõustiklaste Eesti koondisse ja maailma tasemele aidanud treener) 2015 – Euroopa Kergejõustiku Liidu (EAA) treeneritöö auhind 2019 – Johann Voldemar Jannseni nimeline auhind Ando Palginõmm: Ükski inimlik nõrkus pole mulle võõras, Pärnu Postimees 31.08.2019 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Biograafia ESBL-is Enn Hallik. Ando Palginõmm: Pärnus töötab enamik treenereid südamega, põledes, ja enda seest tuleva sunniga, Pärnu Postimees, 4. veebruar 2012 Lauri Habakuk. Ando Palginõmm: Ükski inimlik nõrkus pole mulle võõras., Pärnu Postimees, 31. august 2019 Prillitoos esitleb. Meistrite meistrid - Ando Palginõmm, ETV, 8. september 2019
BonBon

BonBon on ööklubi Tallinnas aadressil Vana-Posti 8, 10146 Tallinn. BonBon Club Facebookis
Lordprotektor

Lordprotektor oli Inglismaa valitsejate tiitel aastail 1653–1659 1422–1429 John (Bedfori hertsog) ja Humphrey (Cloucesteri hertsog) 1454–1455, 1455–1456, 1460 Richard (3. Yorki hertsog) 1483 Richard (Gloucesteri hertsog) 1547–1549 Edward Seymour (1. Somerseti hertsog) 1515–1524 John Stewart (Albany hertsog) 1543–1554 James Hamilton, Châtellerault' hertsog 1653–1658 Oliver 1658–1659 Richard
Skėmiai

Skėmiai on küla Leedus Radviliškise rajoonis, Skėmiai valla halduskeskus. Küla asub Dotnuvėlė jõe kaldal. Skėmiais on Baisogala keskkooli filiaal, raamatukogu ja postkontor. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 26.01.2017. Küla portaalis vietoves.Lt
Oiu sild

Oiu sild on sild Tänassilma jõel, Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee ‎49. kilomeetril. Sild asub Oiu külas Tänassilma jõe suudme ligidal, umbes 0,5 km kaugusel Võrtsjärvest.
Aukštelkai

Aukštelkai on küla Leedus Radviliškise rajoonis, Aukštelkai valla halduskeskus. Küla asub Vėzgė jõe kaldal. Aukštelkais on põhikool, raamatukogu ja postkontor. Külas kasvab 21 meetri kõrgune Aukštelkai tamm. Aukštelkaid mainiti kirjalikes allikates esimest korda aastal 1557. Aastal 1915 asutati sinna algkool. Nõukogude ajal oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 26.01.2017. Aukštelkai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. II (Arktis-Beketas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002. 232 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Populatsioonidünaamika

Populatsioonidünaamika on bioloogia (täpsemalt ökoloogia) haru, mis tegeleb elusorganismide populatsioonide arvukuse muutumise seaduspärade uurimisega. Inimpopulatsiooni uurimisega tegelevat teadusharu nimetatakse seejuures tavaliselt demograafiaks. Populatsioonidünaamika on eksisteerinud üle 200 aasta (algust arvatakse tavaliselt Thomas Malthusest), kuigi lähiajal on matemaatilise bioloogia uurimisaines kõvasti laienenud. Esimeseks populatsioonidünaamika põhimõtteks peetakse Malthuse võrrandit kasutavat kasvuteooriat, mida ilmekalt kujutab Malthuse kasvumudel. (Põhimõtteliselt kasvab iga populatsioon niikaua, kuni loodus paneb endapoolsed piirangud, milleks on reeglina toiduvarud). Varases perioodis domineerisid demograafia-alased uuringud. 19. sajandil täiustasid ja parandasid Benjamin Gompertz ja Pierre François Verhulst Malthuse demograafilist mudelit. Üldisema formulatsiooni pakkus välja 1959. aastal F. J. Richards, mille järgi Gompertzi, Verhulsti ja ka Ludwig von Bertalanffy mudelid katavad vaid spetsiifilisi juhtumeid üldisest formulatsioonist. Arvutimängud SimCity ja MMORPG Ultima Online, proovisid koos paljude teistega simuleerida mõningaid neist populatsioonidünaamikaist[viide?]. Populatsioonidünaamika püüab uurida ka küsimusi, mis puudutavad vananevaid populatsioone või populatsiooni(de) lakkamist. Populatsioonidünaamikaks nimetatakse marginaalseid ja pikaajalisi muutusi elusolendite arvukuses, kaaludes ja keskmises vanuses, ühes või mitmes populatsioonis, ja bioloogilisi ning keskkonnaprotsesse, mis neid muutusi mõjutanud on. Kalade ja metsloomadega tegelevatel organisatsioonidel iseloomustavad populatsioone kolme tüüpi dünaamilised funktsioonid. Isendite tihedus populatsioonis mõjutab kõiki kolme dünaamiliste populatsioonide funktsioone. Suremus ja sündimus näitab reeglina, kui vanalt võib kalu võrkudega püüda ja loendada. Kasvuprotsent näitab isendite suuruse ja pikkuse kasvu. Tähtsam on see kalakasvandustes, kus populatsiooni mõõdetakse tihti biomassina. Suremus, mis kaasab saagi koristusel kaasnevat suremust ja loomulikku suremust. Viimane hõlmab looduslikke kiskjaid, haigusi ja vanadussurma. Sisseränne ja väljaränne on samuti tähtsad populatsiooni arvukust mõjustavad protsessid. Kõiki neid mõõdetakse, et määrata kindlaks kogutava saagi hulk, mis tähendab isendeid, keda võib populatsioonist eemaldada, mõjutamata populatsiooni pikemaajalist stabiilsust või keskmist populatsiooni suurust. Saak, mis mahub kogutava saagi piiresse loetakse kompenseeritavaks suremuseks, kuna välja püütud kalad asendavad neid surmi, mis muidu looduslikult toimuksid. Sellest piirist edasist püüki kutsutakse lisanduvaks suremuseks, lisana kõigile isenditele, kes muidu ehk loomulikku surma oleks võinud surra. Need väljendid ei ole ülima hea ja halva vasteteks populatsioonide majandamisel, näiteks, hirvede puhul üritab DNR nende arvukust vähendada, kuna jahimehed on hirvepullide arvukust tunduvalt vähendanud ja emaseid hirvi on ebaloomulikult palju. Demökoloogia Demograafia Lotka-Volterra mudel Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Population dynamics seisuga 14.12.2008.
Kukekannus

Kukekannus (Delphinium) on taimeperekond tulikaliste sugukonnast. Kukekannused on mitmeaastased rohttaimed. Paljud liigid on rohkeõielised ja mitmeid neist kasvatatakse dekoratiivtaimedena. Perekonnas on kokku umbes 300 liiki. Delphinium elatum – kõrge kukekannus Delphinium grandiflorum – suureõiene kukekannus Delphinium maackianum - maacki kukekannus Delphinium nudicaule – paljuvarreline kukekannus Delphinium staphisagria – täi-kukekannus Delphinium triste – tume kukekannus varesjalg
Soontagana malevkond

Soontagana malevkond on Kaitseliidu Pärnumaa maleva malevkond, mis tegutseb Läänemaal. Malevkonna vastutusalasse kuulub Audru, Kihnu, Koonga, Lavassaare, Paikuse, Sauga, Tõstamaa, Varbla vald ja Sindi linn. Lembit Mägedi http://parnu.kaitseliit.ee/et/soontagana-malevkond (vaadatud 26.02.2017) Soontagana malevkonnast Kaitseliidu kodulehel
Kemikaalide teabekeskus

Kemikaalide teabekeskus oli Sotsiaalministeeriumi haldusalas tegutsenud valitsusasutus. 2010 moodustati Tervisekaitseinspektsiooni, Tervishoiuameti ja Kemikaalide teabekeskuse ühendamisel uus asutus – Terviseamet. https://www.riigiteataja.ee/akt/13225575 (vaadatud 28.02.2013) Kemikaalide Teabekeskuse põhimäärus ja struktuur, eRT
Murat IV

Murad IV (osmanitürgi keeles مراد رابع, Murād-ı Rābiʿ; 26. juuli 1612 – 8. veebruar 1640) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1623–1640. Murat IV sündis Konstantinoopolis ning oli sultan Ahmet I ja etnilise kreeklase Kösem Sultaana poeg. 11-aastane Murat sai võimule 1623. aastal paleevandenõu tagajärjel, võttes võimu üle oma onult Mustafa I. Valitsejana tunti teda riigivõimu tugevdamise ja oma eesmärkide täitmise nimel jõhkrate meetodite kasutamise poolest. Tema valitsusaja kõige olulisem sündmus oli Osmanite ja Safaviidide vahel toimunud sõda (1623–1639), mille järel jaotati Kaukaasia kahe impeeriumi vahel kaheks sajandiks ära ning tekkisid alged, mille järgi hiljem seati tänapäeva Türgi, Iraani ja Iraagi vaheline piir. Murat IV suri 27-aastaselt maksatsirroosi tagajärjel 1640. aastal. Surivoodil andis ta käsu, et tema vend Ibrahim hukataks. Seda käsku täide ei viidud ja Ibrahim sai järgmiseks sultaniks. Finkel (2005), lk 197 Finkel, Caroline (2005). Osman's Dream: The Story of the Ottoman Empire, 1300-1923. New York: Basic Books. ISBN 978-0-465-02396-7.  Murat IV – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Leonard Nimoy

Leonard Simon Nimoy (26. märts 1931 – 27. veebruar 2015) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, režissöör, fotograaf, laulja ja kirjanik. Ta sai tuntuks "Star Treki" filmide ja telesarjadega, kus ta kehastas USS Enterprise'i komandöri ja teadusohvitser Spocki. Nimoy alustas karjääri 20. eluaastate alguses, kui andis näitlemistunde ning mängis sarjades ja filmides pisirolle. Detsembris 1964 kehastas ta "Star Treki" avaosas esimest korda Spocki ning kuigi avaosa lükati tagasi, mängis ta seda rolli kuni 1969. aastani. Hiljem mängis ta sama tegelast ka kaheksas filmis ning mitmes "Star Treki" osas. Spocki tegelaskuju tõi Nimoyle peale maailmakuulsuse ka kolm Emmyt ning 2015. aastal nimetati tema järgi asteroid 4864 Nimoy. Leonard Nimoy suri 27. veebruaril 2015 kroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse tõttu, olles 83-aastane. NY Times:Leonard Nimoy, Spock of ‘Star Trek,’ Dies at 83 TV Guide:Leonard Nimoy Leonard Nimoy, Honored: Asteroid 4864 Nimoy Named After Actor Who Played ‘Star Trek's’ Spock
Purjekas

Purjekas on üldistav kõnekeelne nimetus purjetamiseks mõeldud väikelaeva või purjejahi kohta. Purjekas võib olla peamiselt: Jääpurjekas – jää peal purjetamiseks mõeldud sõiduk; DN, XV Purjejaht – purjespordiks või merematkamiseks mõeldud väiksem purjelaev Purjepaat – paat, millega saab purjetada Svertpaat – vähemalt ühe sverdiga purjepaat või purjejaht Purjekas Merevikis Purjekas Inglise-eesti meresõnaraamat "Eesti keele seletavas sõnaraamatus"
Tšervonõi Kut (Teplõki rajoon)

Tšervonõi Kut (ukraina keeles Червоний Кут) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 94. Pindala on 0,04 km².
Nahorjanõ (Mohõliv-Podilskõi rajoon)

Nahorjanõ (ukraina keeles Нагоряни) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mohõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 351. Pindala on 0,9 km².
Kopõlõ

Kopõlõ (ukraina keeles Копили) on küla Ukrainas Poltava oblastis Poltava rajoonis. Elanike arv on 2525. Pindala on 2,974 km².
Aserbaidžaani NSV rahvakunstnik

Aserbaidžaani NSV rahvakunstnik oli Aserbaidžaani NSV aunimetus, mida anti väljapaistvatele loovisiksustele teatri, muusika, filmikunsti, tsirkuse, televisiooni ja raadio vallas. Aunimetusega kaasnes rinnamärk. Tavaliselt ei antud seda aunimetust enne kui 5 aastat pärast Aserbaidžaani NSV teenelise kunstniku või Aserbaidžaani NSV teenelise kunstitegelase aunimetuse saamist. Veel kõrgema aunimetusena oli võimalik saada NSV Liidu rahvakunstniku aunimetus. Aunimetus asendati Aserbaidžaani Vabariigi rahvakunstniku aunimetusega. Aserbaidžaani NSV rahvakunstniku aunimetusega kaasnevad soodustused jäid jõusse. 1932 Hovhannes Abeljan, näitleja 1971 Muslim Magomajev, ooperi- ja estraadilaulja 1973 Ljudmila Zõkina, laulja ja näitleja
Elva Peetri ja Pauli kogudus

Elva Peeter-Pauli kogudus oli Tartumaal Elva linnas aastatel 1929–1962 tegutsenud õigeusu kogudus. Elva Peeter-Pauli kogudus asutati 15. juulil 1929 ja kuulus EAÕK Tartumaa praostkonda. Kuni uue palvela valmimiseni peeti jumalateenistusi Elva koolimajas. Õigeusu palvela rajamiseks algatati koguduse poolt üleriigiline korjandus 1935. aastal. Preester Teodor Bleive pühitses palvela (Elva Peetri ja Pauli kirik) 18. juunil 1935. Elva Peeter-Pauli õigeusu kogudus likvideeriti 16. mail 1962 Venemaa Õigeusu Piiskopkonna usuasjade voliniku poolt. Koguduse liikmed ühinesid Nõo Püha Kolmainu kogudusega. Kirikuhoone asus Elvas, Pärna tänava ja Valga maantee ristmikul, kahekorruselise kollase silikaatkortermaja (Valga maantee 8) asemel. Fotosid kirikust ei ole tänaseni teada. pr Miron Järvits üpr Feodor/Teodor Bleive üpr Joann Envere/Entson pr Jakob Katus pr Vladimir Ignaste/Ignatjev üpr Joann Ümarik Nikolai Troitski Nikolai Tšistjakov Jaan/Joann Sõber Peet Rähn Nõo Püha Kolmainu kirik Tartu Jumalaema uinumise kirik "õigeusu kiriku asutused ja kogudused/Elva". "16-Eesti ajakirjanduse analüütiline bibliograafia". "vaimulike andmebaas/Bleive Teodor". {{netiviide}}: kontrolli parameetri |URL= väärtust (juhend) Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond nõukogude religioonipoliitika mõjuväljas 1954–1964". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. november 2021. "vaimulike andmebaas". "köstrite ja koorijuhtide andmebaas". "Õigeusu kirikutes (kogudustes) teeninud vaimulike nimekiri". Tallinn, 1975. Koostaja preester August Kaljukosk. EAA.5437.1.64 "Eesti õigeusk X-XXI saj". Entsüklopeediline teatmik. Koostaja Vladimir Iljaševitš. Tallinn, 2014 (vene keeles) "EAÕK Elva kogudus". EAA.5251 Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond nõukogude religioonipoliitika mõjuväljas 1954–1965". Tartu Ülikool, 2008. Doktoriväitekiri. Anu Raudsepp. "Riia Vaimulik Seminar 1846–1918" Tartu, 1998 David Papp. "Eesti Apostliku õigeusu vaimulikud" – Biograafiline leksikon (16.-20.saj)- EAA. 5410.1. 247–249 "Eestimaa uusmärtrite elulood". Koostaja ülempreester Andreas Põld. Pärnu, 2013 Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond Stalini ajal aastail 1945–53",Tartu, 2004 Kirikud ja kogudused Eestis". Miniteatmik. Koostajad Ilmo Au, Ringo Ringvee. Tallinn, 2000