laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mali (täpsustus)

Mali võib tähendada järgmist: Mali, tänapäeva riik Aafrikas Mali riik, keskaegne riik Malid, rahvarõivaste kaunistus Māļi, küla Lätis
III liiga 1996/97

III liiga 1996/97 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 1996. ja 1997. aasta hooaeg, mis jaguneb nelja tsooni - ida, põhi, lõuna ja lääs. Kõik mängub toimusid 1996. aasta sügisel. Kõik mängub toimusid 1996. aasta sügisel. Kõik mängub toimusid 1996. aasta sügisel. Kõik mängub toimusid 1996. aasta sügisel. Kõik mängub toimusid 1997. aasta kevadel. Kõik mängub toimusid 1997. aasta kevadel. Kõik mängub toimusid 1997. aasta kevadel. Meistriliiga 1996/97 Esiliiga 1996/97 II liiga 1996/97 IV liiga 1996/97
Hesiodos

Hesiodos [hees'iodos] (vanakreeka keeles Ἡσίοδος, 8.–7. sajand eKr) on vanimaid teadaolevaid vanakreeka luuletajaid. Hesiodos kirjutas samasuguses eepilises keeles ja värsimõõdus (heksameetris) nagu Homeros. Talle omistatud teostest on tervikuna säilinud kolm. "Jumalate põlvnemine" ("Theogonia") sisaldab Kreeka jumalate genealoogiat ning kirjeldab maailma tekkimist Kaosest Erose kui ürgse korrastava jõu kaasmõjul. "Tööd ja päevad" ("Erga ka hēmerai") ülistab ausat põllumeheelu, esitab manitsusi ja ähvardusi ning praktilisi nõuandeid. Teos sisaldab ka kirjeldust viiest maailmaajastust. Kolmas tervikuna säilinud teos on "Kilp" ("Aspis"), mille autor ei olnud arvatavasti Hesiodos. See jutustab Heraklese võitlusest Kyknosega ning sisaldab pikka Heraklese kilbi kirjeldust. Katkendeid on säilinud veel Hesiodosele omistatud "Naiste kataloogist", mis sisaldab kangelassuguvõsade genealoogiaid nende esiemadest lähtuvalt. Eesti keeles ilmunud tervikuna: Vanakreeka kirjanduse antoloogia, Tallinn: Varrak, 2006, lk 46–69 (tõlkinud August Annist, Annika Kuuse, Mari Murdvee, Neeme Näripä, Kristjan Pruul, Janika Päll ja Karl Reitav).
IV liiga 1998

IV liiga 1998 oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga IV liiga 1998. aasta hooaeg. IV liiga on Eesti jalgpalli tugevuselt viies ja madalaim liiga, mis jagunes neljaks tsooniks – ida, põhi, lõuna ja lääs. Meistriliiga 1998 Esiliiga 1998 II liiga 1998 III liiga 1998
Leonid Juzefovitš

Leonid Abramovitš Juzefovitš (vene keeles Леонид Абрамович Юзефович; sündinud 18. detsembril 1947 Moskvas) on Venemaa kirjanik, stsenarist, ajaloolane ja pedagoog, ajalookandidaat (1981). Pärast Permi Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna lõpetamist 1970. aastal teenis ta Nõukogude armees. Aastast 1975 töötab ta ajalooõpetajana keskkoolis. 1977 "Обручение с вольностью" 1986 "Школа Героев: Документальная повесть об истории пермской школы № 47" 1988 "«Как в посольских обычаях ведётся…»: Русский посольский обычай конца XV—начала XVII вв." 1989 "Охота с красным кречетом" 1990 "Клуб «Эсперо»" 1993 "Самодержец пустыни. Феномен судьбы барона Р. Ф. Унгерн-Штернберга" ("Kõrbe isevalitseja. Parun R.F. Ungern-Sternbergi saatuse fenomen") 1994 "Триумф Венеры" 1994 "Знак семи звёзд" 1999 "Самые знаменитые самозванцы" 2001 "Костюм Арлекина" 2001 "Дом свиданий" (romaan) 2001 "Князь ветра" 2001 "Песчаные всадники" ("Liivaratsanikud") 2002 "Казароза" 2009 "Журавли и карлики" 2011 "Путь посла" 2012 "Самодержец пустыни" (täiendatud ja parandatud väljaanne) 2015 "Зимняя дорога" 2018 "Маяк на Хийумаа" 2020 "Филэллин" "Peterburi politsei uurija" ("Сыщик Петербургской полиции"), Sverdlovski filmistuudio, 1991 "Kazaroza" ("Казароза"), telesari (3 jagu), 2005 "Impeeriumi hukk" ("Гибель империи"), telesari (10 jagu), 2005 "Uurija Putilin" ("Сыщик Путилин"), telesari (8 jagu), Central Partnership, 2007 "Oranienbaum. Hõbesamurai" ("Ораниенбаум. Серебряный самурай"), Central Partnership, 2007 Juzefovitš L. A., "Kõrbe isevalitseja. Parun R.F. Ungern-Sternbergi saatuse fenomen" // Veebisait «Военная литература» militera.lib.ru (L. Juzefovitši raamatu elektrooniline versioon vene keeles)
III liiga 1995

III liiga 1995 hooaeg oli III liiga esimeseks, mis toimus 1995. aasta kevadel. Meistriliiga 1994/95 Esiliiga 1994/95 II liiga 1994/95 http://www.rsssf.com
III liiga 1995/96

III liiga 1995/96 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 1995. ja 1996. aasta hooaeg, mis jaguneb nelja tsooni - ida, põhi, lõuna ja lääs. 1 Avinurme JK diskvafitseeriti peale 2. vooru. 1 Devia punktide arv vähendatud nelja võrra. 1Lelle SK diskvafitseeriti peale 2. vooru. Jägala Kalevi ÜJP jätkas Kullamaa JK (läänetsooni 2. koht) asemel III liigas 1996/97. Meistriliiga 1995/96 Esiliiga 1995/96 II liiga 1995/96 IV liiga 1995/96
II liiga 1992

II liiga 1992 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 1992. aasta hooaeg. JK Kehra Paber 2 : 1 Tartu JK Autoveod Tartu JK Autoveod - : + JK Kehra Paber Kehra Paber pääses finaali nagu ka Tallinna, Narva ja Kohtla-Järve linna meistrid Meistriliiga 1992 Esiliiga 1992 Eesti liigad 1992, rsssf.com lehel. Autor: Indrek Petersoo
Ebaküpress

Ebaküpress (Chamaecyparis) on taimeperekond küpressiliste sugukonnast. Ebaküpressid on igihaljad okaspuud. Nad kasvavad Põhja-Ameerikas ja Kaug-Idas. Perekonnas on viis (vahel ka kuus) retsentset liiki. Chamaecyparis formosensis – taivani ebaküpress. Kasvab Taiwanil. Chamaecyparis lawsoniana – kalifornia ebaküpress. Levinud Põhja-Ameerika lääneosas. Chamaecyparis obtusa – tömbiokkaline ebaküpress. Levinud Jaapanis. Chamaecyparis pisifera – mägi-ebaküpress. Levinud Jaapanis. Chamaecyparis thyoides – lõhnav ebaküpress. Levinud Põhja-Ameerika idaosas. Sellesse perekonda on vahel arvatud ka nutka kuldküpress ehk nutka ebaküpress (Callitropsis nootkatensis ehk Chamaecyparis nootkatensis) ja leina-ebaküpress (Chamaecyparis funebris ehk Cupressus funebris).
Küpress

Küpress (Cupressus) on taimeperekond küpressiliste sugukonnast. Küpressid on igihaljad okaspuud. Sellesse perekonda arvatakse 16–25 liiki, kelle hulka kuuluvad näiteks: Cupressus arizonica Greene – arisoona küpress Cupressus bakeri Jeps. – Bakeri küpress Cupressus duclouxiana Hickel – hiina küpress Cupressus goveniana Gordon ex Lindl. – Goweni küpress (kalifornia küpress) Cupressus himalaica Silba – kašmiiri küpress Cupressus lusitanica Mill. – mehhiko küpress Cupressus macnabiana A.Murr. – MacNabi küpress Cupressus macrocarpa Hartw. ex Gordon – suureviljaline küpress Cupressus sargentii Jeps. – Sargenti küpress Cupressus sempervirens L. – vahemere küpress Cupressus torulosa D.Don – himaalaja küpress Küpressi nime kandvad teised perekonnad: ebaküpress (Chamaecyparis) hiidküpress (Fitzroya) kuldküpress (Callitropsis) kuusuküpress (Athrotaxis) lõunaküpress (Callitris) sooküpress (Taxodium) soomusküpress (Actinostrobus) värdküpress (Cupressocyparis)
Giacomo Rizzolatti

Giacomo Rizzolatti (sündinud 28. aprillil 1937 Kiievis) on itaalia neuroteadlane ja neurofüsioloog. Ta on Parma Ülikooli emeriitprofessor. 1981. aastal sai ta Parma Ülikooli inimese füsioloogia professoriks. Ta juhtis uurimisrühma, kes avastas 1992. aastal makaakide ajus frontaal- ja parietaalsagaras peegelneuronid. Ta lõpetas 1961. aastal Padova Ülikooli meditsiini erialal. 1964. aastal sai samas kraadi neuroloogias. 1989 – valiti Academia Europæa liikmeks 2002 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks 2002 – valiti Accademia Nazionale dei Lincei liikmeks 2005 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia välisliikmeks 2006 – valiti Peterburi Riikliku Ülikooli audoktoriks 2011 – Astuuria printsi auhinna laureaat 2012 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks (neuroteaduse sektsioon) 1996: Gallese, V.; Fadiga, L.; Fogassi, L.; Rizzolatti, G. Premotor cortex and the recognition of motor actions. Cogn. Brain Res. 3: 131–141. 1996: Gallese, V.; Fadiga, L.; Fogassi, L.; Rizzolatti, G. Action recognition in the premotor cortex. Brain 119: 593–609. 1998: Rizzolatti, G.; Arbib, M. A. 1998. Language within our grasp. Trends in Neurosciences 21: 188–194. 2008: Rizzolatti, Giacomo; Sinigaglia, Corrado. Mirrors in the brain - how our minds share actions and emotions. Oxford University Press, ISBN 978-0199217984 Marco Iacoboni Giacomo Rizzolatti - Curriculum Vitae. ae-info.org Professor Giacomo Rizzolatti at the University of Maltah. um.edu.mt Giacomo Rizzolatti - Curriculum Vitae. ae-info.org Biography at University of Parma. unipr.it
Ellu Puudist

Ellu Puudist (aastatel 1957–1964 Ellu Kromanov, kuni aastani 1953 Elfriede Puudist; 22. oktoober 1929 Tallinn – 8. juuni 1998 Tallinn) oli eesti näitleja. Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 8. Keskkooli ja 1953. aastal GITIS-e eesti stuudio. Ellu Puudist oli aastatel 1953–1971 Tallinna Draamateatri näitleja, 1971–1985 Jaan Tombi nimelise Kultuuripalee Rahvateatri stuudio juhataja ja peanäitejuht. Õpetas aastatel 1954–1957 ja 1964–1968 Draamateatri õppestuudios ja aastatel 1971–1979 Jaan Tombi nimelise Kultuuripalee Rahvateatri õppestuudios. Ta esines ka estraadikavades ja kuuldemängudes ning dubleeris multifilme. 1982 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Ta oli abielus Grigori Kromanoviga. Nende poeg Igor Kromanov oli ajakirjanik. Eesti teatri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Eesti Teatriliit. Tallinn 2000
Arne Järvesaar

Arne Järvesaar (sündinud 26. juulil 1955 Pärnus) on eesti näitleja ja muusik. Ta lõpetas 1973. aastal Pärnu 1. Keskkooli. Õppis aastatel 1978–1979 Pärnu Teatri õppestuudios. Oli aastatel 1979–1986 Pärnu Draamateatri lavatööline ja näitleja. Hiljem on ta tegutsenud Pärnus muusikuna. Arne Järvesaar on olnud abielus näitleja Merike Tatsiga. Eesti teatri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Eesti Teatriliit. Tallinn 2000
Lemme Saarma

Lemme Saarma (neiupõlvenimega Lemme Järvi; sündinud 11. aprillil 1960 Tallinnas) on eesti balletitantsija ja koreograaf. Ta on õppinud aastatel 1967–1970 Tallinna 16. Keskkoolis ja 1970–1978 Tallinna Koreograafiakoolis (lõpetas kuldmedaliga, Elita Erkina klass). 1978–2000 Rahvusooper Estonia – balletiartist 1982–1983 Hotelli Tallinn varietee – tantsusolist 1983–1985 Hotelli Olümpia varietee – tantsusolist 2000–2010 Rahvusooper Estonia – mittekoosseisuline artist 1999–2022 Rahvusooper Estonia – noortetöö programmijuht Lemme Saarma vanemad on dirigent Vallo Järvi ja ooperilaulja Liidia Panova, tema vennad on vioolamängija Andrus Järvi ja tšellist Teet Järvi. 1988. aastast oli ta abielus fagotist Raivo Saarmaga (02.03.1959–18.04.2018). J. Kander / A.-E. Kerge – “Kabaree” – Caroline (1984) J. Strauss / M. Wiesler – “ Nahkhiir” – Ida (1997) J. Strauss / M. Wiesler – “Öö Veneetsias” – Centurio (2000) F. Lehár / M. Wiesler – “Lõbus lesk” – Lolo (2002) 1999–2009 "Balletimaailm" 2003–2007 "Muusikateatri etenduse sünd" 2004 Osalemine RESEO korraldatud koolitusprogrammis Pariisis 2006 "Balletiteater" 2011 Noorte teatri-happening "Armastus salakaubaks" 2011–2016 "Hunt ja seitse kitsetalle" 2011–2017 "Päikesekuningast Kratini ehk balletiajaloo kiirkursus" 2016–2022 "Punamütsike ja seitse pöialpoissi" “Harilik kontsert” (1981) “Laul, mida eile polnud veel” (1984) “Kõrgemale vikerkaarest” (1985) “Savoy ball” (1985). Läti, Leedu, Venemaa, Valgevene, Vietnam, Poola, Soome, Rootsi, Bulgaaria, Süüria, Angola, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa.[viide?] 1981 Eesti Teatriliidu liige 1997 Eesti Balletiliidu liige 2017 Estonia Seltsi liige 2017–... Eesti Balletiliidu juhatuse liige Ära märgitud noorte lavajõudude ülevaatusel (1985) Philip Morrise balletiauhind (1999) "Lemme Järvi", "Eesti teatri biograafiline leksikon"
Kaksikverb

Kaksikverb ehk rindverb ehk sariverb ehk seriaalverb koosneb pöördelises vormis liikumisverbist ja mõnest muust finiitverbist. Kaksikverb moodustab lauses liitöeldise. Tüüpiliste eesti kaksikverbide komponendid on ühesuguse grammatilise vormistusega, kuid neil on erinev süntaktiline ja semantiline ülesanne. Seega sarnanevad nad ahelverbidega kui põimühenditega. Kui rindtarindisse (lähen ja käin korra õues) kuuluvad süntaktiliselt võrdsed liikmed, siis seriaalkonstruktsiooni kindel vormiline tunnus on ühine funktsionaalne tuum, mille määrab ühendi viimane verb. Vrd lähme teatrisse - lähme vaatame maja. Tavaliselt on kaksikverbi esikomponendiks liikumisverb, mis ei väljenda niivõrd tegevuse alustamist, vaid tegevusse kui tegevuskohta suundumist. Kaksikverbiga lauses Ma lähen käin keldris ära on agendi (mina) tegevuse algust rohkem rõhutatud kui lihtöeldisega lauses Ma käin keldris ära,. Seriaalkonstruktsioonis kasutatud kahekordne finiitsus väljendab sihttegevuse toimumist kindlamalt kui muud konstruktsioonid. Näiteks lause Lähen toon kohvi puhul on tegevuse toimumise tähendus kindlam kui ma-tegevusnimega lauses Lähen kohvi tooma. Selline verbide ühendamine on omane põhiliselt suulisele keelekasutusele ja seotud konkreetsete igapäevaelus väga sagedaste olukordadega. Kõige sagedamini kuulub kaksikverbi koosseisu liikumisverb minema või tulema: Mine too see siia! Mine ole ka natuke aega saunalaval! Ma lähen annan seale söögi ette. Lähen heidan natukeseks pikali. Tule tee endale kohvi! Harvem kasutatakse kaksikverbis liikumisverbi jooksma, käima vmt: Jooksen toon selle ära. Käib kuulutab kohvikutes, et kirjutab romaani. Sõida vii kaup linna! Võta vii vardad vanaema kätte! Lisaks liikumisverbidele võib kaksikverbi koosseisu kuuluda ka muid verbe: Istun loen raamatut. Seisan vaatan järve. Verbide serialiseerimine on laialt levinud Kagu-Aasias, Okeaanias, Lääne-Aafrikas ja Uus-Guineas räägitavates keeltes, paljudes Kesk- ja Lõuna-Ameerika indiaanikeeltes, samuti mitmes pidžin- ja kreoolkeeles. Asu-Garcia, E., M. Erelt, K. Habicht, T. Hennoste, R. Kasik, H. Metslang, A. Rääbis, P. Teras, A. Viht, Eesti keele kirjeldava grammatika prospekt. Tartu: Tartu Ülikool, 2014 (lk 66-69). http://dspace.utlib.ee/dspace/handle/10062/45175 Erelt, M., R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. § 484 (lk 22). Erelt, T., M. Erelt, K. Ross, Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2007. http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=5&p1=2&id=364 Tragel, I., 2003. Eesti keele seriaalkonstruktsioonist. Keel ja Kirjandus, 12, 919-934.
Ahjuhark

Ahjuhark on ümarmetallist 3/4 ringikujuline sepistatud kaheharuline kumerate otstega tööriist. Ahjuhark on abivahend pottide ahju panemisel ja sealt äravõtmisel. Hark asetatakse ahjupoti alumisest kitsamast osast hargi harudevahega läbi ning tõstetakse hargivarrest koos potiga sinna kuhu vaja. Eestis on ahjuhark on umbes inimesepikkune ning selle pikk käepide on puust. Simbirski kubermangu mokšalased on käinud Demetriose laupäeval (Dimitri laupäeval; kalmistupäeval) surnute hingi kalmistule tagasi saatmas ahjuharkidega varustatult. Saksamaal ei tohtinud kõigi pühakute päeval (1. novembril) ahjuhark tagurpidi seista, et surnute hinged end ei vigastaks. Üks Eestis soovitatav abinõu lehma luupainaja vastu oli kolm korda ahjuhargiga vastu selga lüüa. Eesti muinasjuttudes esineb ahjuhark relvana ning nõia sõiduriistana. Ahjuhargi seljas sõitvad nõiad ja kurat on tuntud ka Saksamaal. Vogtlandis Hauptmannsgrünist Waldkirchenisse viiva tee ääres olevat olnud mälestuskivi sisseraiutud ahjuhargiga. Seal olevat mõned naised ahjuhargiga lambakarjase surnuks torganud. Põhjuseks oli see, et karjane hoidis endale võõraid lambaid ning hakkas jämedalt käituma, kui naised hakkasid lambaid sisse nõudma. Leemekulp ja ahjuhark, see on naiste sõjariist. Mart tuleb matriga, Kadri kadagaga, Andrus ahjuhargiga, Lutsi luuavarrega, Toomas tooripuuga. Lutsi tuleb luuavarrega, Toomas tooripuuga, Andrus ahjuhargiga. Unenägude seletajates on ahjuhark tähendanud kadedust. Ahjuhargi ots on pealuu, kühvli, Taaveti tähe, leegi ja ringi kõrval Auschwitz-Birkenau koonduslaagri juudi erikomando embleemil. Ta sümboliseerib tööd laipade põletusahju kütjana. Ahjuroop Foto: mordva naine ahjuhargiga Ahjuhark vasakul all Juudi erikomando embleem
Täieliku peegeldumise piirnurk

Täieliku peegeldumise piirnurk on selline langemisnurk, millele vastav murdumisnurk on 90°. Täieliku peegeldumise piirnurgast suuremate nurkade korral peegeldub valgus täielikult, väiksemate nurkade korral osa valgusest peegeldub ja osa murdub. Täielik sisepeegeldus Murdumisnäitaja
Harju väljak

Harju väljak oli Tallinnas 1948. aastal, Harju tänava ja Rüütli tänava vahelisel alal, 1944. aasta märtsipommitamise käigus purustatud Harju tänava piirkonna hoonete kohal avatud haljasala. Foto
Tallinna Mustamäe Üldhariduskool

Tallinna Mustamäe Üldhariduskool (endise nimega Tallinna 50. Keskkool) oli üldhariduskool Tallinnas Mustamäel aadressil Akadeemia tee 30, mis tegutses alates 1963. aastast. Mustamäe esimene vene õppekeelega kool suleti õpilaste vähesuse tõttu 2004. aastal. Samas hoones tegutses hiljem Tallinna Mustamäe Gümnaasiumi Algkool. Õppetöö lõpetati majas 2010. aastal. Tallinna Mustamäe Üldhariduskool. Tallinna Haridusasutused Tallinna Linnavolikogu otsuse eelnõu "Tallinna Mustamäe Üldhariduskooli tegevuse lõpetamine" Tallinna Mustamäe Üldhariduskooli tegevuse lõpetamine. Tallinna Linnavolikogu 19.02.2004 otsus number 34
Tõnis Kõrvits

Tõnis Kõrvits (sündinud 16. augustil 1944 Jaroslavlis) on eesti arranžeerija-orkestreerija, helilooja ja kitarrist. Lõpetanud 1959. aastal Tallinna Lastemuusikakooli viiuli erialal (õpetaja Ülo Bergmann). On lõpetanud 1962. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsikat. Täiendanud end muusika alal iseõppimise teel. Olnud 1970–1985 Eesti Raadio Raadioteatri muusikatoimetaja, 1985–1993 Eesti Televisiooni ja 1/3 Raadio Kontsertorkestri dirigent, hiljem vabakutseline. Kirjutanud muusikat filmidele (animafilm" Punane, kollane, roheline", 1982; dokumentaalfilm "President", 1983; "Kevad südames", 1985; "Koduõu", ETV, 1987; tudengifilm "Koera surm", 1998 jm), kuuldemängudele ja telelavastustele ("Mõmmi ja aabits", "Kõige suurem sõber") ning lastelaule (CD "Õnneseen. Tõnis Kõrvitsa lastelaule", 2011), seadnud muusikat varieteedele (Viru varietee programmid "Faust" 1980, "Sinine ingel" 1981, "Minu veetlev leedi" 1985). Mänginud paljudes stuudioansamblites kitarri, basskitarri ja klahvpille. Viljaka arranžeerijana on ta seadnud muusikat üldlaulupidudele, filmidele ("Need vanad armastuskirjad", 1992; "Kuldrannake", 2006) ja heliplaatidele. Ta keskendub džässile. Hermanni "Hallo, Dolly!" (1974 Endla teatris) Brechti ja Weilli "Kolmekrossiooper" (1975 Endla teatris) Shermani "Mary Poppins" (1987 Draamateatris) Pajusaare "Detektiiv Lotte" (2008 Vanemuises) Pajusaare "Kosmonaut Lotte" (2012 Vanemuises) Pajusaare "Prints ja kerjus" (2013 Estonias) Muusika lavastustele Torga "Lood Viljandi paadimehe aegadest rahvaloomingu alusel" (1977 Ugalas) Liivese "Detsembriööl" ("Mürgi perenaine") (1980 Vene Draamateatris) Tokmakova "Kelluke ja kikerikii" (1983 Nukuteatris) Rodari "Cipollino seiklused" (2000 Kuressaare Linnateatris) 2008 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (üldlaulupeo arranžeeringute eest) 2013 – Eesti Puhkpillimuusika Ühingu teenetemärk 2015 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Tema isa Harri Kõrvits (1915–2003) oli muusikateadlane ja helilooja, vennad Toomas, Tiit ja Harry, ka poeg Tõnu Kõrvits on muusikud. Kulli, Jaanus (17. august 2019). "Tõnis Kõrvits: „Olen arranžeerimist võrrelnud alati koka tööga."". Õhtuleht. Vaadatud 14. jaanuaril 2020. tunnustatud arranžeerija ja helilooja Tõnis Kõrvits. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2015. Vaadatud 4. veebruaril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Mikomägi, Margus (23. märts 2023). "Harry Kõrvits küsib ajakirjanikult: „Mis vaevab sinu südant?"". Maaleht. Vaadatud 23. märtsil 2023. KULKA. "Helikunsti Sihtkapitali aastapreemiad 2001-2010". EPÜ. "EPÜ Auliikmed ja teenetemärgid". "Presidendilt saab tänavu teenetemärgi 99 inimest" ERR, 4. veebruar 2015
Boriss Grebenštšikov

Boriss Borissovitš Grebenštšikov (vene keeles Борис Борисович Гребенщиков (БГ), sündinud 27. novembril 1953 Leningradis) on vene luuletaja ja muusik, helilooja. Ta on rokkbändi Akvarium laulja ja kitarrist, üks nõukogude rokkmuusika rajajatest. Ta on tegelenud ka foto- ja maalikunstiga. Ta lõpetas 1971. aastal Leningradi 239. Keskkooli ja 1977. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli rakendusmatemaatika teaduskonna.
Samantha Bond

Samantha Jane Bond (sündinud 27. novembril 1961) on Briti näitleja, kes sai tuntuks James Bondi filmides Miss Moneypenny osatäitjana. Samantha Bond andmekogus IMDb (inglise)
Evi Sachenbacher-Stehle

Evi Sachenbacher-Stehle (ligilähedane hääldus[efi sahenbaher-šteele]; neiupõlvenimega Sachenbacher; sündinud 27. novembril 1980 Traunsteinis Baieri liidumaal) on saksa murdmaa- ja laskesuusataja. Murdmaasuusatajana osales ta kolmedel taliolümpiamängudel ja sai viis medalit: kaks kulda ja kolm hõbedat. 2014. aasta Sotši taliolümpiamängudel tegi ta kaasa laskesuusatajana ja oli saksa naislaskesuusatajatest kõige edukam, kuid siis jäi ta vahele psühhostimulandi metüülheksanamiini tarvitamisega ning tema individuaalne neljas koht ühisstardiga sõidus, Saksamaa segateatevõistkonnaga saavutatud neljas koht ning ta olümpiaakrediteering tühistati. Ka on tal olnud probleeme vere kõrge hemoglobiini tasemega, mille tõttu pälvis ta näiteks 2006. aastal Torino taliolümpiamängudel viiepäevase stardikeelu. 2005. aastal abiellus ta Saksa mäesuusataja Johannes Stehlega.
Osvald Laan

Osvald Laan (5. august 1909 Tartu – 6. aprill 1999 Tartu) oli eesti maadleja. Kaheteistkordne Eesti meister: Kreeka-Rooma maadluses (1935, 1936, 1937, 1939, 1941) ja vabamaadluses (1936, 1937, 1938, 1939, 1940, 1943, 1947). Vabariikliku kategooria maadluskohtunik (1964). Eesti Spordiselts Kalevi auliige (1964). Alates 1999. aastast korraldatakse Tartus Kreeka-Rooma maadluses Osvald Laane mälestusvõistlust. Õpilasi: Paul Kuldkepp, Uno Essenson, Leo Saks, Kaimo Andresson. https://www.esbl.ee/biograafia/Osvald_Laan Biograafia ESBL-is
Kathryn Bigelow

Kathryn Ann Bigelow (sündinud 27. novembril 1951) on ameerika filmilavastaja. Aastatel 1989–1991 oli ta abielus James Cameroniga. Kathryn Bigelow andmekogus IMDb (inglise)
Redkino

Redkino on alev Venemaal Tveri oblastis Konakovo rajoonis. Asub Konakovost 39 km kagus Peterburi-Moskva raudtee ääres. Aleviks sai 1939. aastal. Ajalehe Redkinskaja Gazeta koduleht