laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vaimulik kirjandus

Vaimulik kirjandus on religioosse sisuga kirjandus. Vaimulik kirjandus arenes keskajal kõrvuti linnakirjandusega. Vaimulikul kirjandusel oli keskaja kultuuris hoopis avaram tähendus kui hilisemal ajal. Varakeskajal võis endale kirjanduse luua üksnes haritud, ladina keelt valdav vaimulikkond. 12.-13. sajandini kuuluski koolihariduse monopol vaimulikele ning nende kirjanduslikus loomingus oli peale religioossete teemade esindatud ka muu kooliteadmistega seotud ainestik. Keskaja lõpul, rahvuskeelte arenedes, sugenes ladinakeelse kõrvale ka rahvakeelne vaimulik kirjandus. Tähtis koht oli vaimulikus kirjavaras pühakute elulugudel ja religioossetel legendidel. "Vagajutt püha Alexiuse elust" Alexius pühendab ennast noorusest peale Jumalale. Isa tahab poega sellest võõrutada ja kosib talle naiseks suursuguse neiu, kuid pulmaööl lahkub Alexius kodust. 17 aastat rändab ta mööda maailma, siis pöördub tagasi Rooma, kus keegi ei tunne teda ära. Alexius elab veel 17 aastat oma viletsas urkas ning surres jätab maha oma eluloo, mille peale paavst ja kaks keisrit kuulutavad ta pühakuks. Tema haual hakkavad toimuma imeteod. Paljusid pühakulegende on seejuures täiendatud puhtilmalike romantiliste väljamõeldistega. "Püha Jüri lugu" Noor ja vapper mees on tapnud lohe ja päästnud Kapadookia kauni kuningatütre, keda taheti koletisele ohvriks tuua. Kristlikus loos on rahvaluule lohe asemel kurat. Sageli viljeldud teemade hulka kuulus ka ristiusu misjonitöö ja misjonäride elu. Näiteks "Püha Patricu puhastustuli" Patric pöörab iirlasi ristiusku, ja sattudes ühe tigeda kuninga vastupanule, hakkab Jumalat paluma, et see teeks imet. Avaneb kalju sees olev sügav koobas. Sinna söandab tungida rüütel Owen, kes jõuab lõpuks hiiglaorgu, kust kostab valje oigeid ja karjeid. Tegemist on puhastustulega, kus patuseid praetakse varda otsas, lastakse neil külmetada jäätunud järves jne. Veel on sellest ajast tuntud legendid surmajärgsest teispoolsusest, neitsi Maarjast ning tema imetegudest jpm. "Jumalaema žonglöör" Kloostris esineb žonglöör-veiderdaja, kes ei oska ladinakeelset palvet ja avaldab seetõttu jumalaemale austust oma kunstiga: teeb trikke, kuni langeb väsimusest oimetuna kokku. Siis astub jumalaema alla ja lehvitab ta näole taevalikku jahedust.
Järvekomisjon

Järvekomisjon on Eesti Looduseuurijate Seltsi (ELUSi) vanim erialane allüksus. See loodi 1905. aastal. Järvekomisjon loodi Eesti siseveekogude (eriti järvede) kompleksseks ja koordineeritud uurimiseks. Saadud andmeid on avaldatud paljudes trükistes, näiteks "Eesti Loodusuurijate Seltsi aastaraamatutes" ja kogumikus "Abiks loodusevaatlejale". Järvekomisjoni töös on osalenud/osaleb mitmeid nimekaid teadlasi, teiste seas Max von zur Mühlen, Heinrich Riikoja, Henn Timm.
Els Aarne

Els Aarne (õieti Else, kuni 1936 Aarmann, 1940. aastast Paemurru; 30. märts 1917 Makiivka (praegu Ukraina, Donetski oblast) – 14. juuni 1995 Tallinn) oli eesti helilooja ja pedagoog. Ta lõpetas Tallinna Konservatooriumi 1939 muusikapedagoogika erialal (Gustav Ernesaksa klass), 1942 klaverierialal (Theodor Lemba klass) ja 1946 kompositsiooni erialal (Heino Elleri klass). 1939–1945 oli ta Tallinna Õpetajate Seminari, 1944–1974 Konservatooriumi ja lühemat aega Tallinna Muusikakeskkooli muusikateoreetiliste ainete ja üldklaveriõppejõud. Kirjutanud peamiselt kammermuusikat, aga ka kaks sümfooniat, koorimuusikat ja puhkpillimuusikat. Ta oli Eesti Heliloojate Liidu liige aastast 1945. Tema isa oli tehnikateadlane Jaan Aarmann. Tema abikaasa oli Mart Paemurru, nende poeg on Peeter Paemurru. Eesti muusika biograafiline leksikon. 1. köide: A–M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk. 11. Els Aarne Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Haud Tallinna Metsakalmistul
Kakumäe poolsaar

Kakumäe poolsaar asub Harju maakonnas, halduslikult jääb Tallinna Haabersti linnaossa. Poolsaare pikkus on 4 km. Poolsaar piirneb läänes Kakumäe lahega ja idas Kopli lahega. Poolsaare tipus on Kakumäe nina, mida liigestab Kakumäe pank. Kakumäe raba Rannakaitsepatarei nr. 4 (2003). EE 12 [Eesti A-Ü]. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 191–192
Vitali Teleš

Vitali Teleš (sündinud 17. oktoobril 1983 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (väravavaht), kes mängib Eesti klubis Nõmme JK Kalju. Varasemad meeskonnad on TJK, Tallinna FC TVMK ja FF Jaro . Teleš sõlmis Soome meistriliiga klubiga lepingu. Postimees.ee, 24. veebruar 2009. Viimati külastatud 25. veebruaril 2009. Vitali Teleš Kalju kodulehel
Robin Hobb

Robin Hobb (kodanikunimega Margaret Astrid Lindholm Ogden; sündinud 5. märtsil 1952 Californias) on USA ulmekirjanik. Ta kirjutab peamiselt imeulmet, kuid on kirjutanud ka teadusulmet. 1983–1992 kasutas ta pseudonüümi Megan Lindholm. Robin Hobbi nime all hakkas ta kirjutama 1995. aastal. Praeguseks kasutab ta mõlemat varjunime ja elab USA-s Washingtoni osariigis Tacomas. 2003. aasta seisuga on tema 9 esimest Robin Hobbi nime all avaldatud romaani müüdud üle miljoni eksemplari. Megan Lindholmina "The Ki and Vandien Quartet" Harpy's Flight (1983) The Windsingers (1984) The Limbreth Gate (1984) Luck of the Wheels (1989) "Tillu and Kerlew" The Reindeer People (1988) Wolf's Brother (1988) Teised raamatud Wizard of the Pigeons (1985) Cloven Hooves (1991) Alien Earth (1992) The Gypsy (1992) koos Steven Brustiga Lühijutud Cut (Loe online) Robin Hobbina Farseeri triloogia Salamõrtsuka õpilane (1995) Kuninglik salamõrtsukas (1996) Salamõrtsuka teekond (1997) Eluslaevnikud (Liveship Traders Trilogy) "Võlulaev" (Ship of Magic) (1998) "Hull laev" (The Mad Ship) (1999) "Saatuse laev" (Ship of Destiny) (2000) The Tawny Man Trilogy Fool's Errand (2002) Golden Fool (2003) Fool's Fate (2003) Soldier Son Trilogy Shaman's Crossing (2005) Forest Mage (2006) Renegade's Magic (2007) Lühijutud The Inheritance Homecoming
Banaanivabariik

Algselt kasutati banaanivabariigi (inglise keeles banana republic) mõistet Kesk-Ameerika riikide kohta, kelle majandus põhines puuviljakasvatusel ja kes sõltusid majanduslikult USA ettevõtetest. Tänapäeval kasutusel halvustava mõistena vaese ja korruptiivse riigi kohta. Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi Arengukoostöö
Põhivajadused

Põhivajadused on inimesele minimaalselt vajalik toit, riietus ja eluase. Arengumaade vaesuse hindamisel ja leevendamisel kasutatav mõiste tähendab inimeste materiaalsetel ja vaimsetel väärtustel (nt inimõigused) põhinevaid vajadusi, mis tagavad inimese ellujäämise või heaolu. Mõiste vastandub arengutaseme määratlemisele makroökonoomiliste näitajate põhjal (nt majanduskasv). Põhivajadused on oluline mõiste vaesuse vähendamisele suunatud arenguprogrammides. Ellujäämise toetamiseks antakse humanitaarabi, heaolu saavutamise toetamiseks arenguabi. Arenguprojektide põhimõtteks peaks olema nende suunamine esmaste ja füüsiliselt elutähtsate põhiliste vajaduste kindlustamiseks (nt elatis, algharidus, toitumine, tervishoid jms). Elulised vajadused Inimlikud vajadused Põhivajadused, Eurovoc, vaadatud 08.04.2018 Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
20/20

20/20 on 1995. aastal Kopenhaagenis peetud konverentsil World Summit for Social Development (WSSD) tehtud soovitus, mille järgi kahevahelistes lepingutes doonori ja sihtriigi vahel peaks doonor olema nõus, et 20% tema antud abist (ODAst) läheks esmastesse sotsiaalteenustesse, juhul kui sihtriik lubab panustada 20% oma eelarvest selleks, et riigi kodanikel oleks universaalne õigus ja ühtlane juurdepääs nendele teenustele. Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi Arengukoostöö
Põhilised sotsiaalteenused

Põhilised sotsiaalteenused (ingl. k. basic social services, BSS) 20/20 initsiatiivi juurutamise käigus loodud mõiste, mis hõlmab haridus-, tervise-, toitumis-, puhta joogivee ja sanitaarteenuseid. Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi Arengukoostöö
Pekingi deklaratsioon

Pekingi deklaratsioon ja tegevuskava (inglise Beijing Declaration and Action Plan) on 1995. aasta septembris Pekingis toimunud neljanda maailma naistekonverentsi tulemusena vastu võetud deklaratsioon. Konverentsil arutati naiste- ja inimõiguste, vaesuse, osaluse ning tüdrukute heaolu ja vägivallaga seotud küsimusi. Konverentsi arutelude tulemusena koostati lisaks Pekingi deklaratsioonile ka tegevuskava, mis rõhutas naise jõutamise olulisust. Arengukoostöö http://www.un.org/womenwatch/daw/beijing/platform/declar.htm Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Võimestamine

Võimestamine, ka jõutamine (inglise keeles empowerment) on ühiskonnas inimeste, kogukondade ja organisatsioonide tegutsemisvõime, sealhulgas tahte, vastutustunde, õigusteadlikkuse, pädevuse ja oskuste sihipärane edendamine, et neil tekiks rohkem võimalusi osaleda aktiivsemalt ja sisulisemalt arendustöös, planeerimises, korraldamises ja juhtimises. Võimestamisest mõeldakse eelkõige naiste õiguste, kogukondliku säästva arengu, looduskaitse ja säästva looduskasutuse kontekstis. Ingliskeelne sõna empowerment, mis tuleneb sõnast power, viitab võimule, mõjule ja mõjujõule, mitte füüsilisele jõule või tugevusele. Tuletatud sõna "võimestumine" viitab ühiskondlike gruppide sees toimuvale võimestumisele. Arengukoostöö Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Kahepoolne ametlik arenguabi

Kahepoolne ametlik arenguabi (ingl. k. bilateral official development aid, ODA) on OECD Arenguabi komitee (DAC) määratletud ametliku arenguabi kriteeriumitele vastav arengu- või humanitaarabi, mida doonorriik annab DAC arenguabi sihtriikide nimekirjas arenguriigina määratletud riigile. Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi Arengukoostöö
Mitmepoolne arengukoostöö

Mitmepoolseks ehk multilateraalseks arengukoostööks (inglise keeles multilateral development cooperation) nimetatakse koostööd riikide, mitmepoolsete arengupankade ja asutuste vahel, mille eesmärk on sotsiaalse ja majandusliku arengu edendamine arenguriikides. Kahepoolne arengukoostöö Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi Arengukoostöö
Kahepoolne arengukoostöö

Kahepoolne arengukoostöö (inglise keeles bilateral development co-operation) on arenguabi, mida doonorriik või -riigid koostöös annavad abisaajariigile. Kahepoolne arengukoostöö katab kõiki tegevusi, mis ei hõlma mitmepoolset koostööd, kuid täidab arengukoostööle määratud tingimusi. Kõige tavalisem kahepoolse arengukoostöö näide on sihtriigi ja doonorriigi vaheline kokkulepe, mille eesmärgiks on toetada sihtriigi majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi Arengukoostöö Mitmepoolne arengukoostöö
Biopiraatlus

Biopiraatlus (inglise keeles biopiracy) on loodusvarade ja teadmiste patenteerimine suurkorporatsioonide, riikide ja teadusasutuste poolt ilma võrdse tunnustuse ja hüvituseta neid varasid kasutanud ja teadmisi loonud kohalikele kogukondadele Sageli on biopiraatluse juhtumite keskmes tegemist põlisrahvaste biomeditsiiniliste teadmiste patenteerimisega. Biopiraatlusena käsitatav patenteerimine, samuti patenteeritud geneetiliselt muundatud kultuuride tootmine, on uued viisid kolmanda maailma koloniseerimise jätkamiseks. Traditsioonilised teadmised Arengukoostöö Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 21.10.2012)
Bretton Woodsi institutsioonid

Bretton Woodsi institutsioonid (inglise keeles Bretton Woods institutions) moodustasid rahvusvahelise majanduse valitsemissüsteemi ehk Bretton Woodsi süsteemi aastatel 1944–1971, mille eesmärk oli hoida maailmamajandus seotud dollariga ja valuutakursid stabiilsena. Teise maailmasõja liitlaste poole esindajad kogunesid 1944. aastal Bretton Woodsi konverentsile (Bretton Woodsi küla Carrolli linnas) USAs, et leppida kokku sõjajärgse maailma majandus- ja kaubandusarhitektuur, sealhulgas fikseerida valuutakursid ja luua loodava süsteemi institutsionaalsed alustalad. Nendeks sai kolm niinimetatud Bretton Woodsi institutsiooni: Rahvusvaheline Valuutafond (IMF), mille eesmärk on anda lühiajalist laenu likviidsusprobleemidega riikidele; Maailmapank, mis võimaldab riikidel võtta pikaajalist laenu ülesehitustöö ja arenguprogrammideks; Üldine Tolli- ja Kaubanduskokkulepe (General Agreement on Tariffs and Trade, GATT), millest praeguseks on välja kasvanud Maailma Kaubandusorganisatsioon. Arengukoostöö * Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
CARE

CARE on rahvusvaheline humanitaarabi ja arengukoostöö organisatsioon (lühendina esmalt "Cooperative for American Remittances to Europe", hiljem "Cooperative for Assistance and Relief Everywhere"), kelle erilise tähelepanu all on vaeste kogukondade, sealhulgas naiste jõutamine. Lisaks kogukonnapõhisele tegevusele põhihariduse, puhta joogivee ja sanitaartingimuste ja tööhõive valdkondades, tegutseb CARE ka hädaabi andmisel relvakonfliktide ja looduskatastroofide ohvritele. Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi. CARE
Ausland

Ausland on küla Norras Agderi maakonnas Gjerstadi vallas Gjerstadvatneti järvest kirdes. Ta on Gjerstadiga kokku kasvanud. Külas on järv Gunnustadtjenn.
CARDS

CARDS oli 2000. aastal alustatud Euroopa Komisjoni regionaalne rahastusprogramm, mis töötas 2006. aasta lõpuni. Programmi eesmärk oli toetada Lääne-Balkani maade stabiilsust ja nende lähendamist Euroopa Liidule. Programm kattis Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia (FRY) ja Põhja-Makedoonia. Uue rahastusraamistiku (2007–2013) tõttu lõpetasid 2007. aastal tegevuse ka teised regionaalsed rahastusprogrammid, sealhulgas ALA, MEDA, PHARE ja TACIS. Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi Arengukoostöö http://europa.eu.int/comm/external_relations/see/news/ip01_1464.htm
Eksportvili

Eksportvili ehk müügivili ehk ekspordiks kasvatatavad põllumajandussaadused (inglise keeles cash crop) on sellised põllumajandussaadused, mida arengumaad kasvatavad eelkõige ekspordiks, mitte oma tarbeks. Paljud vähimarenenud riigid sõltuvad ühe põllumajandussaaduse ekspordist ja on seetõttu väga haavatavad maailmaturuhindade kõikumise jm välistegurite tõttu. Näiteks moodustab kohviekspordi osa kogu ekspordist Burundis 79%, Etioopias 54%, Ugandas 43%, Rwandas 31%. Ghana ja Elevandiluuranniku ekspordisissetulekutest moodustab kakao 30–40%. Eestis on teraviljadest kõige suurema ekspordikäibega nisu ja oder, mille osa tervikust moodustas näiteks 2015. aastal vastavalt 58% ja 35%. Eksportkultuur Arengukoostöö Nisu eksportivate riikide loend Otra eksportivate riikide loend Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi. Teravilja eksport kasvas hüppeliselt Maablogi, 23. märts 2016
Ühine põllumajanduspoliitika

Ühine põllumajanduspoliitika, ÜPP (inglise Common Agricultural Policy, CAP), oli esimene[viide?] ühine Euroopa poliitika, mis võeti vastu Rooma leppega 1958. aastal. Seda nähakse kui kompensatsiooni Prantsusmaale tolliliidu eest[viide?], mis hõlmas Saksamaale huvipakkuvaid tööstustooteid.[viide?] Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika eesmärk on kindlustada piisav heaolu põllumajandussektoris töötavatele inimestele ja mõõdukad põllumajandustoodete hinnad tarbijatele. Põllumajanduspoliitika, mis tagab maailmaturu hindadest kõrgemad hinnad ühisel põllumajandustoodete siseturul, vastutab hinnatoetussüsteemide eest ja jagab toetusi. Kõrgemad hinnad on konkurentsivõimelised, sest imporditud põllumajandustoodetele kehtestatakse tollimaks ja lõivud. Euroopa Liidu ekspordifirmad saavad ekspordihüvitist ühisest Euroopa Liidu eelarvest, kui nad müüvad põllumajandustooteid väljaspool Euroopa Liitu. Viimastel aastatel[viide?] on viidud ellu palju reforme, et muuta ÜPP-d keskkonnasõbralikumaks ja sotsiaalpoliitikale suunatumaks. Bürokraatlikke reegleid määrab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamus. ÜPP-d hallatakse läbi mitmete töögruppide ja juhtimiskomiteede, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad. Alates Lissaboni lepingu jõustumisest otsustavad põllumajandust puudutavate õigusaktide vastuvõtmise Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlament koos. 2017. aasta septembris Tallinnas ja Matsalus toimunud Euroopa Liidu ühtse põllumajanduspoliitika tulevikku käsitleval konverentsil tõdeti, et praegune põllumajanduspoliitika ei taga põllumajanduse säästvat arengut ning see vajab põhjalikku muutust. Arengukoostöö Katre Palo (13. september 2017). "Uudistaja 13.09.2017". Loodusajakiri. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. september 2017. https://european-union.europa.eu/priorities-and-actions/actions-topic/agriculture_en Põllumajanduse tulevik - Eestimaa Looduse Fond Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Inna Põltsam-Jürjo

Inna Põltsam-Jürjo (sündinud 23. augustil 1969) on eesti ajaloolane, alates 2008. aastast doktor. Põltsam astus Tartu Ülikooli 1987. aastal ja 1992 lõpetas ta selle ajaloo erialal, 1996 sai samas magistrikraadi. Alates 1993. aastast töötab ta Ajaloo Instituudis Tallinnas. 19. juunil 2008 kaitses ta doktoritöö Uus-Pärnu ajaloost 16. sajandil. Tema juhendaja oli Jüri Kivimäe, oponendid aga Juhan Kreem ja Enn Küng. Põltsam-Jürjo uurib keskaegse Liivimaa ajalugu, eriti linnade ajalugu. "Merelinn Pärnu". Koos Jüri Kivimäe, Aivar Kriiska ja Aldur Vunkiga. Pärnu: Pärnu Linnavalitsus, 1998 "Pärnu linna ajaloo allikad 13.-16. sajandini. I osa = Quellen zur Geschichte der Stadt Pernau 13.-16. Jahrhundert. Band I." Koostaja koos Aldur Vunkiga. Pärnu: Pärnu Muuseum, 2001 "Söömine ja joomine hiliskeskaegses Tallinnas". Magistritöö. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus, 1995. 2. trükk: Tallinn: Argo, 2002 "Liivimaa väikelinn varajase uusaja lävel. Uurimus Uus-Pärnu ajaloost 16. sajandi esimesel poolel". Doktoritöö. Juhendaja: Jüri Kivimäe. Tallinn, 2008. PDF-versioon:[1] "Viin, vein ja vesi: joogikultuur Eestis kesk- ja varauusajal" Tallinn: Argo, 2020 Ta oli aastatel 2004–2009 abielus ajaloolase Indrek Jürjoga. Inna Põltsam-Jürjo Ajaloo Instituudi leheküljel Inna Põltsam-Jürjo Eesti Teadusinfosüsteemis
Kesk- ja Ida-Euroopa riigid

Kesk- ja Ida-Euroopa riikide (inglise: CEEC ehk Central and Eastern European Countries) gruppi kuuluvad peamiselt endised idabloki riigid, mis on läbinud üleminekuprotsessi plaanimajanduselt turumajandusele 1990. aastatel. Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi Kesk- ja Ida-Euroopa Keskkonnakeskus
ÜRO hädaabi keskfond

ÜRO hädaabi keskfond (Central emergency response fund, CERF) on fond, mis annab abi akuutsete humanitaarkriiside kiireks leevendamiseks või varasemates humanitaarkriisides kannatanute toetamiseks. Kuigi CERF asutati 1991. aastal fondina (algse nimetusega Central Emergency Revolving Fond), kust ÜRO humanitaarabiorganisatsioonid said humanitaarkriisi puhul kohe reageerimiseks vahendeid laenata, loodi 2006. aasta uuendamise käigus CERF-i ka tagastamatu abi osa, kust ÜRO humanitaarabiorganisatsioonid saavad toetust nii kiireks reageerimiseks katastroofide puhul kui ka varasemate humanitaarkriiside kahjude leevendamiseks. 2008. aastaks on doonorid lubanud panustada 419 miljonit USD, mis on veidi alla planeeritud 450 miljoni USD. Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi Arengukoostöö http://ochaonline.un.org/cap/
Laste suremus

Laste suremuse (inglise keeles child mortality) all mõistetakse tavaliselt ühe kuni viie aasta vanuste laste suremust, kuid demograafias puudub ühtne kokkulepe, millist vanuserühma see mõiste puudutab. Laste suremuse intensiivsust väljendab laste suremuskordaja. Imikusuremus Mitmekeelne demograafiasõnastik (PDF), 414
Imikusuremus

Imikusuremus ehk rinnalaste suremus (inglise keeles infant mortality) on kuni üheaastaste laste suremus. Imikusuremuse intensiivsust iseloomustab imikusuremuskordaja. Laste suremus
Eesti Vasakpartei

Eesti Vasakpartei (EVP) oli erakond, mis on olnud läbi aegade sotsialistliku ideoloogia kandja Eestis, Eestimaa Kommunistliku Partei järeltulija. EVP sai nime 18. detsembril 2004 ESDTP XIII kongressil Tallinnas. Eesti Vasakpartei pidas vajalikuks suurendada riigi reguleerivat osa majanduses. 2004. aasta seisuga oli Vasakparteil umbes 1100 liiget üle Eesti, kõige rohkem oli liikmeid Tallinnas. Liikmetest 10% oli alla 35-aastased. ESDTP oli viimati Riigikogus esindatud Tiit Toomsalu ja Endel Paabu poolt aastatel 1999–2003. Nad osutusid valituks Eestimaa Ühendatud Rahvapartei nimekirjas. 6. juunil 1991 registreeriti iseseisev Eestimaa Kommunistlik Partei (EKP) Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumis. 28. novembril 1992 muudeti nimi Eesti Demokraatlikuks Tööparteiks [nimetav: Eesti Demokraatlik Tööpartei] (EDTP). Juulis 1995 sai EDTP Euroopa vasakparteide organisatsiooni NELF (Uus Euroopa Vasakfoorum) liikmeks. Jaanuaris 1998 muudeti nimi Eesti Sotsiaaldemokraatlikuks Tööparteiks [nimetav: Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööpartei] (ESDTP). 9. mail 2004 sai ESDTP-st Euroopa Vasakpartei asutajaliige. 18. detsembril 2004 muudeti nimi Eesti Vasakparteiks. 28. juunil 2008 ühinesid Eesti Vasakpartei ja Konstitutsioonierakond Eestimaa Ühendatud Vasakparteiks. Vaino Väljas (1992–1995) Hillar Eller (1995–1996) Tiit Toomsalu (1996–2004) Sirje Kingsepp (2004–2007) Helmi Kurba Eesti Vasakpartei koduleht (Internet Archive)
Tsiviil-sõjalise koostöö koordineerimine

Tsiviil-sõjalise koostöö koordineerimine (ingl. k Civil-military coordination, lühend CMCoord) on humanitaarkriisi olukorras toimuv tsiviilorganisatsioonide ja sõjaväeüksuste suhtlemine eesmärgiga vähendada omavahelist konkurentsi, vältida võimalikke konflikte ja vajadusel tegutseda ühiste eesmärkide nimel. Suhtlemise peamised elemendid on teabevahetus, ülesannete jagamine ja ühine planeerimine. Põhilised strateegiad on kooseksitseerimine ja ühine vastutusala, mida vahendavad CMCoordi ametnikud. CMCoordi aetakse aeg-ajalt segi tähise/ühendusega CIMIC (Civil Military Cooperation), mis on sõjaväeline koostöökogu, mille kaudu väejuhatus proovib luua kontakti sõjaliste operatsioonide piirkonna tsiviilühiskonnaga, et suurendada toetust enda tegevusele. Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Kobarlõime

Kobarlõime ehk klasterkäsitlus (inglise cluster approach) on ÜRO 2005. aastal loodud mehhanism, millega parandatakse humanitaarmissioonidel koostööd ÜRO allasutuste, rahvusvahelise Punase Risti ja Punase Poolkuu liikumise ja mittetulundusühingute vahel. Üks asutus määratakse teatud sektori (või klastri) juhiks ja vastutajaks. Klasterkäsitlus peaks aitama täita lünki teatud valdkondade (näiteks vesi ja sanitaar, laagrite haldamine ja kaitse) haldamises ning suurendama globaalset võimekust humanitaarkriisidele reageerimisel. Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi Arengukoostöö [1]
Ühine humanitaaroperatsioonide plaan

Ühine humanitaaroperatsioonide plaan (inglise Common humanitarian action plan, CHAP) on riigi või piirkonna strateegiline plaan humanitaarseks operatiivseks tegutsemiseks. CHAP-i koostab humanitaarkoordinaatori juhtimisel ÜRO agentuuridevahelise alalise komitee (Inter-Agency Standing Committee, IASC) piirkondlik üksus. Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi Arengukoostöö
Komplekskriis

Komplekskriis ehk liitkriis ehk mitmikkriis (inglise complex emergency) on riigis või piirkonnas riigisisese või väliskonflikti tõttu tekkinud humanitaarkriis, mille tagajärjel riigivõim on osaliselt või täielikult lakanud toimimast ja mis eeldab rahvusvahelist sekkumist, mida ei suuda ükski organisatsioon ega käimasolev ÜRO programm eraldi hallata. Võib sisaldada nii looduskatastroofi tagajärjel kui ka relvakonfliktide tulemusel tekkinud olukorda. Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi Arengukoostöö