Raadiolained

Raadiolained on elektromagnetkiirgus lainepikkusega 1 mm kuni 10 km. Sellistele lainepikkustele vastab raadiosageduste vahemik 30 kHz kuni 300 GHz (gigahertsi). Raadiolainete lühemalaineline osa lainepikkusega 1 mm kuni 1 m (võnkesagedused 300 MHz kuni 300 GHz) on tuntud ka mikrolainete nime all. Raadiolained võivad olla looduslikud või tehnilised. Looduslike raadiolainete allikaks on atmosfääris toimuvad elektrilised nähtused(äike) ja samuti kosmilised kehad, näiteks päike (tähed), planeedid, galaktikad, metagalaktikad. Raadiolaineid rakendatakse raadiosignaalide edastamiseks raadiosides, mobiilsides, ringhäälingus, raadiolokatsioonis, raadionavigatsioonis, raadiospektroskoopias, raadioastronoomias ja mujal. Raadiolainete pikkust λ (kreeka täht lambda) seob nende sagedusega f valem f × λ = 300 000 000 m/s, kus f on sagedus hertsides, λ on lainepikkus meetrites, 300 000 000 m/s on valguse kiirus vaakumis (kõigis muudes levikeskkondades on see kiirus väiksem). Sageduse ja lainepikkuse ümberarvutamise näiteid: kui sagedus f on megahertsides (MHz) ja lainepikkus λ meetrites (m), siis λ = 300 f {\displaystyle \lambda ={\frac {300}{f}}} {\displaystyle \;} ja {\displaystyle \;} f = 300 λ ; {\displaystyle f={\frac {300}{\lambda }};} {\displaystyle \;} näiteks sagedusele 100 MHz vastab lainepikkus λ = 300 100 = 3 m {\displaystyle \lambda ={\frac {300}{100}}=3\;{\text{m}}} kui sagedus f on megahertsides (MHz) ja lainepikkus λ detsimeetrites (m), siis λ = 3000 f {\displaystyle \lambda ={\frac {3000}{f}}} {\displaystyle \;} ja {\displaystyle \;} f = 3000 λ ; {\displaystyle f={\frac {3000}{\lambda }};} {\displaystyle \;} näiteks sagedusele 500 MHz vastab lainepikkus λ = 3000 500 = 6 dm {\displaystyle \lambda ={\frac {3000}{500}}=6\;{\text{dm}}} kui sagedus f on gigahertsides (GHz) ja lainepikkus λ sentimeetrites (cm), siis λ = 30 f {\displaystyle \lambda ={\frac {30}{f}}} {\displaystyle \;} ja {\displaystyle \;} f = 30 λ ; {\displaystyle f={\frac {30}{\lambda }};} {\displaystyle \;} näiteks sagedusele 15 GHz vastab lainepikkus λ = 30 15 = 2 cm {\displaystyle \lambda ={\frac {30}{15}}=2\;{\text{cm}}} kui sagedus f on gigahertsides (GHz) ja lainepikkus λ millimeetrides (mm), siis λ = 300 f {\displaystyle \lambda ={\frac {300}{f}}} {\displaystyle \;} ja {\displaystyle \;} f = 300 λ ; {\displaystyle f={\frac {300}{\lambda }};} {\displaystyle \;} näiteks sagedusele 50 GHz vastab lainepikkus λ = 300 50 = 6 mm {\displaystyle \lambda ={\frac {300}{50}}=6\;{\text{mm}}} 20. sajandi algul jaotati raadiolained lähtuvalt tol ajal raadiosignaalide edastamiseks kasutatavatest lainepikkustest pikk-, kesk-, lühi- ja ultralühilaineteks: pikklained 1‒10 km, lühend LW (ingl k Long Wave), vastavalt madalsagedused 30‒300 kHz, lühend LF (ingl k Low Frequency); kesklained 100‒1000 m, lühend MW (Medium Wave), vastavalt kesksagedused 0,3‒3 MHz, lühend MF (Medium Frequency); lühilained 10‒100 m, lühend SW (Short Wave), vastavalt kõrgsagedused 3‒30 MHz, lühend HF (High Frequency) ultralühilained 1‒10 m, lühend ULL (nt saksa k UKW Ultrakurzwelle), vastavalt kõrgsagedused 30‒300 MHz, lühend VHF (Very High Frequency) Edaspidi jäid pikk-, kesk-, lühi- ja ultralühilaine ainult vastavate ringhäälingu lainealade nimetusteks. Elektromagnetlainete spekter Mikrolained Polarisatsioon Raadiosagedus Conversion radio frequency to wavelength and vice versa