laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Slettnesi looduskaitseala

Slettnesi looduskaitseala asub Norras Finnmargi maakonnas Gamviki vallas Slettnesis, vahetult Gamviki külast läänes. Slettnesi looduskaitseala loodi 7. novembril 1996. See on Norra mandriosa kõige põhjapoolsem looduskaitseala ja selle põhjapoolseim punkt Varnesoddeni neemel on põhjapoolusest ainult 4,18 km võrra kaugemal kui Mandri-Norra põhjapoolseim punkt Nordkinn (Varnesoddeni koordinaadid on 71° 5′ 47″ N, 28° 11′ 18″ E). Looduskaitseala on tasase pinnamoega. Selle kõrgus merepinnast on keskmiselt 30–50, maksimaalselt pisut üle 100 meetri. Seal on rohkesti suuri ja väikseid järvi ning mõni jõgi. Enamik maapinnast on kaetud taimedega, kuid paiguti, eriti merekaldal, valitseb paljas kivipinnas. Kuna kliima on jahe, siis taimestik on suhteliselt vaene. Kuid tegu on lindude tähtsa pesitsusalaga. Loendustel on täheldatud umbes 100 liiki. Kõige levinumad linnud on kahlajad, kiivitajad ja metskurvitsad. 2002. aastal lülitati Slettnesi looduskaitseala Ramsari konventsiooni järgi Ramsari märgalade nimekirja. Kaitseala põhjaosas on matkarajad. Need on osalt loodusrajad, osalt tehiskattega. Kaitseala kesk- ja lõunaosas, Gamviki küla läheduses matkaradu ei ole. Kaitsealal asub maailma mandriala kõige põhjapoolsem, Slettnesi tuletorn. Samuti paikneb kaitsealal Gamviki lennuväli, mida kasutatakse harva. Vaade looduskaitsealale Slettnesi tuletornist Gamviki suunas. Vaade tuletornist Kinnaroddeni suunas Mereäärne ala on kivine. Rannik, vasakul paistab meri Rannik, taga paistab meri Rannik, läbi udu paistab meri Looduskaitseala kõige põhjapoolsem tipp. Jääb Kinnaroddenist veidi lõuna poole. Varretu põisrohi Varretu põisrohi Mägisibul Slettnes naturreservat "Gamvik municipality". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. august 2010. Vaadatud 19. juulil 2009. Slettnes Naturreservat[alaline kõdulink]
Elizabeth Gilbert

Elizabeth M. Gilbert (sündinud 18. juulil 1969 Waterburys Connecticutis) on USA kirjanik. "Söö, palveta, armasta". Tõlkinud Anne Kahk. Varrak 2007; 2 trükk 2010 "Abielutõotus". Tõlkinud Anne Kahk. Varrak 2010 2010. aastal valmis Elizabeth Gilberti romaani "Söö, palveta, armasta" põhjal film "Söö, palveta, armasta" ("Eat Pray Love"). Filmi lavastas Ryan Murphy, peaosades olid Julia Roberts ja Javier Bardem. Elizabeth Gilberti koduleht
Küttejõu

Küttejõu on linnaosa Kiviõli kaguosas. 1925. aastal alustas Kiviõli lõunaservas tööd põlevkivikarjäär, mis kaevandusaktsiaseltsi "Kütte-Jõud" järgi nimetati Küttejõu karjääriks. Karjääri juurde rajati kümmekonna majaga asula, mis sai sama nime. 1940. aastate alguses oli Küttejõu Virumaa Erra vallas asuv alevik. 1945 detsembris muudeti Küttejõu alevik töölisaleviks. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Küttejõu alev 1950 septembrist Kiviõli rajooni koosseisu. 1957 detsembris liideti Küttejõu alev Kiviõli linnaga. "Mis saab maast pärast kaevandust: Küttejõu karjääri lugu" Eesti Loodus nr 2007/9 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 29. detsembri 1945 seadlus töölisalevite, linnatüüpi alevite ja kuurortalevite moodustamise kohta Eesti Nõukogude Sotsialistlikus Vabariigis. Eesti NSV Teataja, 1946, 4, 29 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 28. detsembri 1957 seadlus Küttejõu töölisalevi liitmisest Kiviõli linnaga. Eesti NSV Teataja, 1958, 1, 9
Heidi Uustalu

Heidi Uustalu (sündinud 21. juulil 1967 ) on Eesti pedagoog ja haridusjuht, 2004–2019 Kiviõli 1. Keskkooli direktor, alates 2019. aasta lõpust haridusprogrammi Ettevõtlik Kool arendusjuht. Ta on Kiviõlis sündinud ja koolis käinud. Alates 1989. aastast on Heidi Uustalu töötanud Kiviõli 1. Keskkoolis. Ta alustas laborandi ametikohalt, pärast ülikooli lõpetamist oli ta algklasside õpetaja ning hiljem klassiõpetaja, kelle lisaeriala on inglise keel. Direktoriks sai ta 2004. aastal. Ta kuulub Kiviõli linnavolikokku. 5. detsembril 2019 lõpetas Lüganuse vallavalitsus Uustaluga töösuhte. Uustalu otsustas oma õiguste kaitseks kohtusse pöörduda. 2021 Valgetähe IV klassi teenetemärk "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. august 2020. Vaadatud 6. veebruaril 2016. "Heidi Uustalu viib ettevõtliku kooli sõnumit üle Eesti". "Kiviõli kooli direktor on Heidi Uustalu" Põhjarannik, 13. juuli 2004 Volikogu koosseis Kiviõli linn (vaadatud 23. novembril 2014) https://www.err.ee/1010482/luganuse-vald-vabastas-kivioli-1-keskkooli-juhi-ametist Vallandatud Kiviõli koolijuht pöördub kohtusse, ERR, 6. detsember 2019 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Aasta haridusjuhi nominent Heidi Uustalu: Ma olen oma kooli patrioot Põhjarannik, 2. mai 2007
Vladislav Listjev

Vladislav Nikolajevitš Listjev (Владислав Николаевич Листьев) (10. mai 1956 Moskva – 1. märts 1995 Moskva) oli vene teleajakirjanik, ärimees, telekanali ORT esimene peadirektor. Ta on lõpetanud Moskva Riikliku Ülikooli ajakirjanduse kateedri. Alates 1982. aastast töötas Listjev NSV Liidy Riikliku Teleraadiokomitee propagandasaadete toimetuses, 1987. aastal läks ta üle noortesaadete toimetusse ja temast sai ülipopulaarse saate "Vzgljad" üks saatejuhte. 1991. aastal sai Listjev telekanali VID peaprodutsendiks ja 1993. aastal presidendiks. Listjev juhtis ka selliseid populaarseid telesaateid nagu "Imede põld" (vk Поле чудес), "Teema" (vk Тема) ja "Tipptund" (vk Час пик). 1995. aasta jaanuaris lahkus Listjev telekanalist VID ja sai uue, Boriss Berezovskile kuulunud telekanali ORT peadirektoriks. 1. märtsil 1995, olles teel töölt koju, tapeti Listjev oma kodumaja hoovis Moskvas Novokuznetski tänaval. Listjevil kaasas olnud suur rahasumma jäeti puutumata, millest uurijad järeldasid, et mõrv oli seotud tema äri- või poliitilise tegevusega. Listjev on maetud Moskvas Vagankovo kalmistule. 2010. aastal asutati Vlad Listjevi nimeline preemia teenete eest Vene televisiooni arengus, esimesena sai selle tuntud ajakirjanik ja telesaatejuht Leonid Parfjonov. NEWSru.com :: Досье / Криминал / Листьев, Владислав Владислав Листьев на сайте Memorium Сюжет Рен-ТВ о программе "Взгляд" Компромат. Ру: Четыре версии убийства Листьева Крёстный отец Кремля Борис Березовский, или история разграбления России. Глава пятая: Убийство Листьева. Ъ — Хроника событий Аргументы и Факты — Владислав Листьев. Смерть ходила за ним по пятам Видео «Владислав Листьев. Убийство» Сообщество Владислава Листьева
Vokaalmuusika

Vokaalmuusika on muusikažanr, millesse kuuluvaid heliteoseid esitatakse lauldes. laul ooper oratoorium kantaat soololaul hümn retsitatiiv romanss ballaad aaria ariett ariooso kavatiin vokaliis šansoon kantsoon duett tertsett kvartett kvintett sekstett septett oktett nonett Koorilaul
Kåfjord

Kåfjord on mitme koha ja isiku nimi: Kåfjordi vald, vald Tromsi maakonnas Kåfjord, küla Alta vallas Kåfjord, küla Nordkapi vallas Sondre Kåfjord, Norra Jalgpalli Assotsiatsiooni president
Ascoli Calcio 1898

Ascoli Calcio 1898 on 1898 asutatud Itaalia jalgpalliklubi, mille kodulinn on Ascoli Piceno ja -väljak Stadio Cino e Lillo Del Duca. Esindusmeeskond mängib Itaalia tugevuselt teises liigas (Serie B), kuid 1974. aastast saadik on kuulunud 16 hooaega kõrgliigasse (Serie A), viimati 2005–2007. Parimad saavutused on Serie A viies (1979/80) ja kuues (1981/82) koht, Serie B on võidetud kahel korral (1977/78 ja 1985/86). Enar Jääger (2009–2010, viis liigakohtumist) [1] Klubi ametlik veebileht
Jakob Tabur

Jakob Tabur (Tabbor), VR II/3 (7. veebruar 1892 Käo talu, Kabala vald, Viljandimaa – 24. august 1919 Moglino) oli Eesti sõjaväelane (ohvitseri asetäitja). Jakob Tabur teenis Vabadussõjas Kalevlaste Maleva pataljonis ja langes 24. augustil 1919 Pihkva rindel Moglino all Pristani (Podborovje) küla lähedal. Ta on maetud Pilistvere kalmistule ja tema nimi on jäädvustatud Pilistvere Vabadussõja mälestussambal. Vabadusristi II liigi 3. järk (postuumselt), 1920 Karutapja ordeni III järk (Läti, postuumselt) Käo talu: http://xgis.maaamet.ee/ky/FindKYByT.asp?txtCU=27101:003:1221 Ohvitseride andmekogu: http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=25253 Ohvitseride andmekogu: http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=4&id=14998 Jaak Pihlak: Viljandi Muuseumi aastaraamat 2005, "Pilistvere kihelkond ja Vabaduse Risti vennad" Eesti Vabariigi teenetemärgid: http://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavalerid.php?id=6322 Karutapja ordenisaajate andmekogu: http://www.lkok.com/detail1.asp?ID=1911
Humal (perekond)

Humal (Humulus L.) on kanepiliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Eestis on hajusalt levinud üks liik: harilik humal (Humulus lupulus L.). Humalaid on kolm liiki, millest ühel on viis teisendit: Humulus japonicus (Humulus scandens) – jaapani humal Humulus lupulus – harilik humal Humulus lupulus var. lupulus Humulus lupulus var. cordifolius Humulus lupulus var. lupuloides (sün. Humulus americanus) Humulus lupulus var. neomexicanus Humulus lupulus var. pubescens Humulus yunnanensis (Hiina Yunnani provintsi endeem). Õlletööstuses kasutatavad humalad on kultivarid, mida saadakse vegetatiivse paljundamise teel.
Nõges

Nõges (Urtica L.) on nõgeseliste sugukonda kuuluv taimeperekond, kuhu kuulub 30–45 liiki. Perekond on levinud kõikjal maailmas, kuid põhiliselt parasvöötmes. Nad on peamiselt mitmeaastased, mõned ka üheaastased rohttaimed, mõned ka põõsad. Kuigi nõgeste kõrvekarvadega kaetud värsked lehed ja varred põhjustavad kõrvetust ja löövet, ei ole selles enamiku nõgeseliikide puhul midagi tõsist, mis arstiabi nõuaks. Mõned liigid on koguni täiesti ohutud ja neid saab pärast aurutamist süüa nagu salatit. Rahvameditsiinis, toiduks ja muuks otstarbeks kasutatakse põhiliselt kõrvenõgest. Teiste nõgeseliikide vastavad omadused on läbi uurimata; pole põhjust eeldada, et need on tingimata samasugused kui kõrvenõgesel. Klorofülli saab toota küll mis tahes taimedest, kuid toiduainete-, farmaatsia- ja parfümeeriatööstuses toodetakse klorofülli harilikult nõgestest. Kui püha Benedictust kiusasid patused mõtted ilusast naisest, viskus ta nendest vabanemiseks alasti nõgesepuhmasse. Hans Christian Anderseni muinasjutus "Metsluiged" õmbles peategelane oma vendade päästmiseks nõgestest särgid, igaühele ühe. Eestis on levinud kaks liiki: Urtica urens – raudnõges Urtica dioica – kõrvenõges Kõige levinum liik perekonnas on kõrvenõges. Minevikus on kirjeldatud üle saja nõgeseliigi, aga tänapäeval peetakse enamikku neist kõrvenõgese alamliikideks või teisenditeks. Ka iseseisvatest liikidest on enamik üsna kõrvenõgese moodi. Liigid ja nende levila Urtica angustifolia Hiina, Jaapan, Korea Urtica ardens Hiina Urtica aspera Uus-Meremaa Urtica atrichocaulis Himaalaja, Hiina edelaosa Urtica atrovirens Vahemere maade lääneosa Urtica australis Uus-Meremaa ja ümbritsevad subantarktilised saared Urtica cannabina – kanepnõges (piirkond Siberist Iraanini) Urtica chamaedryoides Põhja-Ameerika kaguosa Urtica dioica – kõrvenõges (Euroopa, Aasia, Põhja-Ameerika) Urtica dubia Kanada Urtica ferox – tulinõges (Uus-Meremaa) Urtica fissa Hiina Urtica galeopsifolia Euroopa (reeglina peetakse Urtica dioica alamliigiks) Urtica gracilenta Arizona, New Mexico, Texas, Mehhiko põhjaosa Urtica hyperborea – tiibeti nõges (Himaalaja Pakistanist Bhutanini, Mongoolia ja Tiibet) Urtica incisa Austraalia, Uus-Meremaa Urtica kioviensis Euroopa idaosa Urtica laetivirens Jaapan, Mandžuuria Urtica linearifolia Uus-Meremaa Urtica mairei Himaalaja, Hiina edelaosa, India kirdeosa, Myanmar Urtica membranacea Vahemere maad, Assoori saared Urtica morifolia Kanaari saarte endeem Urtica parviflora Himaalaja Urtica pilulifera – rooma nõges (Lõuna-Euroopa) Urtica platyphylla Hiina, Jaapan Urtica procera Põhja-Ameerika Urtica pubescens Venemaa edelaosast Kesk-Aasiani Urtica rupestris Sitsiilia endeem Urtica sondenii Kirde-Euroopa, Põhja-Aasia Urtica taiwaniana Taiwan Urtica thunbergiana Jaapan, Taiwan Urtica triangularisa Urtica urens – raudnõges Euroopa, Põhja-Ameerika
Soololaul

Soololaul on muusikažanr, mis on üldmõisteks vokaalmuusika žanritele, millesse kuuluvad ühe laulja poolt esitatavad kas saatega või saateta laulud. 19. sajandil muutus populaarseks põhiliselt klaverisaatega soololaulu žanr, mida saksa keeles tähistas mõiste Lied ja prantsuse keeles mõiste mélodie Lied Soolo Vokaaltsükkel
Pusta

Pusta (ungari keeles puszta) on rohtla Ungaris. Pusta on tekkinud metsastepi asemel metsa hävitamise tagajärjel. Nüüdisajal on pustad peaaegu täiesti põllustatud. Tavaliselt assotsieeritakse mõiste "pusta" traditsioonilise Ungari maastikuga. Sõna tähendab "tasandikud", ulatuslik rohumaade ja põõsastike piirkond. Suure algustähega viitab see Alföldi (Ungari Suur-lagendiku) kõige tasasematele osadele. Algselt elasid seal lehmade, lammaste ja hobuste karjused. Aastast 1999 Pusta (Puszta) (või Hortobágyi rahvuspark) kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Sõna pärineb sama vormiga omadussõnast, mis tähendab "paljas, tühi, ilma jäetud". Samuti saab see viidata kaugelasuvale talule, mida ümbritsevad põllud. See võib olla mõnede kohanimede osaks. Pull pustas Somogyvámos - kirik pustas Csikóste etendus pustas Karjane pustas
Linalehik

Linalehik (Thesium L.) on linalehikuliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Eestis võib paiguti leida Loode- ja Kesk-Eesti niitudel, puisniitudel ja nõlvadel kasvavat püst-linalehikut (Thesium ebracteatum) ja väga haruldase tulnukana harulist linalehikut (Thesium arvense).
Vokaalansambel

Vokaalansambel on muusikas ansambel, mis esitab vokaalmuusikat. Vokaalansambli nimetus esitajate arvu järgi: duett tertsett kvartett kvintett sekstett septett oktett nonett Eesti popmuusikas pälvisid 1960. aastatel suure populaarsuse oktett Laine ja Eesti Raadio Meeskvartett.
Evald Taidur

Evald Taidur (kuni 1935. aastani Evald Zahkna, 28. november 1903 Võrumaa – 22. mai 1940 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (leitnant). 1. september 1925 – 16. september 1928 õppis Sõjakoolis 16. september 1928 – 1. veebruar 1931 rühmaülem 7. Jalaväerügemedis 12. september 1928 – ülendatud nooremleitnandiks 1. veebruar 1931 – 8. veebruar 1936 instruktor Kaitseliidu Lääne Malevas 24. veebruar 1935 ülendatud leitnandiks (käskkiri 20. veebruaril 1935) 8. veebruar 1936 – 22. mai 1940 rühmaülem Scouts Üksikus Jalaväepataljonis
Lady Sovereign

Lady Sovereign (õieti Louise Amanda Harman; sündinud 19. detsembril 1985) on inglise räppar.
Duett

Duett on kahest lauljast koosnev vokaalansambel. Duett võib esineda ka koos instrumentaalsaatega. Code One Ele ja Kaja Kõlar Hovery Covery Kuunkuiskaajat
Asutava Kogu valimised

Asutava Kogu valimised toimusid 5.–7. aprillil 1919. Asutava Kogu valimiste ajal kehtis kogu Eesti maa-alal sõjaseadus. Asutava Kogu valimiste korraldamise aluseks oli Eesti Asutava Kogu valimisseadus. Eesti Vabariigi kodanikude Asutava Kogu valimisi kavandati algselt 1., 2. ja 3. veebruaril ja Asutava Kogu kokkukutsumine kavandati 20. veebruariks 1919. Valimistel osales kümme parteid vői rühma. Peamised erakonnad või parteid olid: Konstantin Pätsi juhitud Maaliit, Jaan Tõnissoni juhitud Eesti Rahvaerakond, Otto Strandmani juhitud Eesti Tööerakond ning August Rei, Mihkel Martna ja Karl Asti juhitud Eesti Sotsiaaldemokraatiline Tööliste Partei.[viide?] Valimisaktiivsus oli kõrge, osales 80% valimisõiguslikest kodanikest.[viide?] Sotsiaaldemokraadid saavutasid ülekaaluka vőidu, vasakpoolsed ja tsentristlikud erakonnad (Eesti Tööerakond, Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei ja Eesti Sotsialistide-Revolutsionääride Partei, said ühtekokku 78 kohta ja seega absoluutse enamuse. Üllatus oli Maaliidu tugev lüüasaamine (4. koht valimistel ja vaid 8 saadikukohta).[viide?] 120-liikmelises Asutavas Kogus oli 25 juristi, 11 ajakirjanikku, 7 agronoomi, 6 põllumeest, 3 õpetajat, 2 kirjanikku, 2 üliőpilast ja teiste elualade esindajaid. Saadikute hulgas oli 7 naist: Alma Anvelt-Ostra Tallinnast, Minni Kurs-Olesk Tartust, Marie Aul Amblast, Emma Asson Tartust, Helmi Press-Jannsen Tallinnast, Johanna Päts Tallinnast ja Marie Reisik Tartust. 8. mail 1919 kinnitas Asutav Kogu esimese valitsuse eesotsas Otto Strandmaniga. Sellega lõppesid Ajutise Valitsuse volitused.[viide?] 1917. aasta Ülevenemaalise Asutava Kogu valimisnimekirjad Eestis Eesti Asutav Kogu (1918) Eesti Asutawa Kogu walimisseadus., Riigi Teataja, nr. 2, 28 november 1918 Eesti Wabariigi kodanikkudele Asutawa Kogu walimiste asjus., Riigi Teataja, nr. 5, 7 detsember 1918 Eesti Asutawa Kogu walimiste peakomitee teatab, et Eesti Asutawa Kogu liikmete koosseis Asutawa Kogu awamise päewaks 23. aprillil 1919. järgmiselt kujunes. Riigi Teataja, nr. 28-29, 30 aprill 1919, lk. 229-231 Asutava Kogu valimiste Peakomitee koosoleku protokoll nr 23.
Tertsett

Tertsett on kolmest lauljast koosnev vokaalansambel.
Metspipar (perekond)

Metspipar (Asarum) on pipralaadsete seltsi tobiväädiliste sugukonda kuuluv mitmeaastaste heitlehiste rohttaimede perekond. Teaduslikult kirjeldas metspipraid esimesena Linnaeus 1753. Tänapäeval arvatakse perekonda sadakond liiki, aga viimasel ajal on hakatud rääkima, et metspiparde hulgast tuleks eraldada mitu väiksemat perekonda, millest üheski poleks enam kui kümmekond liiki, nii et ka pärast nende eraldamist jääks metspiparde perekonda üle poolesaja liigi. Metspiprad on levinud peamiselt põhjapoolkeral. Enamik liike kasvab Hiinas, Jaapanis, Vietnamis ja Põhja-Ameerikas. Euroopas kasvab üksnes harilik metspipar, mis on levinud Eestiski ja mille Linnaeus valis perekonna kirjeldamisel tüüpliigiks. Metspiprad kasvavad kõige meelsamini niisketel varjulistel huumuserikastel pinnastel. Perekonnale on iseloomulikud neerja kujuga lehed, risoomidega paljunemine ning väikesed punakad või pruunid õied. Lehed paiknevad vastakalt ja kasvavad välja otse risoomist, mis ei asu kuigi sügaval mulla all. Igal aastal kasvavad kasvukuhikust välja kaks uut lehte. Kevadel puhkevad lehevarte vahel kannukujulised õied. Õiekate on kroonikujuline, ülemisest otsast 3 sälguga. Tolmukaid on 12. Emakas on alumise sigimiku ja lühikese emakakaelaga. Õied on radiaalsümmeetrilised ja sügomorfsed, täpsemini 3 sümmeetrialteljega. Vili on kupar. Viljal on elaiosoom. See meelitab ligi sipelglasi, kes vilju levitavad. Seda nimetatakse sipelgleviks ehk mürmekohooriaks. Metspipraid saab kasvatada varjuaias, kus nad moodustavad pilkuköitva maapinnakatte. Metspiprate risoomi saab kasutada maitseainena, aga see on tugevatoimeline diureetik. Kõik taime osad sisaldavad eeterlikke õlisid. Mõned metspiprad, näiteks kanada metspipar, sisaldavad neerudele mürgiseid kartsinogeene. Asarum arifolium Asarum bashanense Asarum campaniflorum Asarum canadense – kanada metspipar Asarum caudatum – kalifornia metspipar Asarum caudigerellum Asarum caudigerum Asarum caulescens Asarum chengkouense Asarum chinensis Asarum controversum Asarum crassisepalum Asarum crassum Asarum crispulatum Asarum debile Asarum delavayi Asarum dimidiatum Asarum epigynum Asarum europaeum – harilik metspipar Asarum forbesii Asarum fukienense Asarum geophilum Asarum gusuk Asarum hartwegii – marmor-metspipar Asarum hayatanum Asarum heterotropioides Asarum himalaicum Asarum hongkongense Asarum hypogynum Asarum ichangense Asarum inflatum Asarum insignis Asarum kooyanum Asarum lemmonii Asarum leptophyllum Asarum longerhizomatosum Asarum macranthum Asarum magnificum Asarum majale Asarum marmoratum Asarum maruyamae Asarum maximum Asarum mikuniense Asarum mitoanum Asarum nanchuanense Asarum nobilissimum Asarum petelotii Asarum porphyronotum Asarum pulchellum Asarum renicordatum Asarum sagittarioides Asarum senkakuinsulare Asarum sieboldii – Sieboldi metspipar Asarum splendens Asarum taipingshanianum Asarum tohokuense Asarum tongjiangense Asarum wagneri Asarum wulingense Asarum yunnanense
Oblikas

Oblikas (Rumex) on rohttaimede perekond tatraliste sugukonnas. Oblika perekonda kuulub umbes 200 liiki ühe-, kahe- ja mitmeaastaseid rohttaimi. Peamiselt kasvavad oblika perekonna esindajad põhjapoolkeral, kuid mitmeid liike on juurutatud ka mujal maailmas. Mõned liigid on umbrohud, teised kasutusel lehtköögiviljadena. Rumex acetosa – hapu oblikas (sage) Rumex acetosella – väike oblikas (sage) Rumex aquaticus – vesioblikas (hajusalt) Rumex confertus – hobuoblikas (hajusalt) Rumex crispus – kärnoblikas (tavaline) Rumex hydrolapathum – jõgioblikas (hajusalt) Rumex longifolius – koduoblikas (tavaline) Rumex maritimus – merioblikas (paiguti) Rumex tenuifolius – ahtalehine oblikas (paiguti) Rumex thyrsiflorus – aasoblikas (tavaline) Rumex obtusifolius – tömbilehine oblikas (tavaline) Rumex pseudonatronatus – soome oblikas (hajusalt)
Alo Karemaa

Alo Karemaa (kuni 1936. aastani Aleksander Kerreman, 13. oktoober 1905 Virumaa – 27. mai 1970 Lakewood, New Jersey) oli Eesti sõjaväelane (leitnant). Teenis 1. Jalaväerügemendis.
Kvartett

Kvartett on neljast esinejast (lauljast või pillimängijast) koosnev ansambel. Üks populaarsemaid koosseise 18. ja 19. sajandi muusikas oli keelpillikvartett.
Rudolf Mikumägi

Rudolf Mikumägi (14. juuni 1904 – 19. märts 1943 Kolpino) oli Eesti sõjaväelane (leitnant). Teenis Auto-Tankirügemendis. Langes idarindel teises Laadoga lahingus 659. Eesti Pataljoni ülemana. Sõjamuuseumi ohvitseride andmekogu
Rockefeller

Rockefeller on Ameerika Ühendriikide suurtöösturite ja poliitikute suguvõsa. Nelson Rockefeller, Ameerika Ühendriikide asepresident (1974–1977) Michael Rockefeller (1938–1961), Ameerika etnograaf, jäi teadmata kadunuks uurides Okeaania kannibalismiga tegelevaid suguharusid John D. Rockefeller (1828–1937), USA naftatööstur Abby Aldrich Rockefeller John Sterling Rockefeller (1904–1988) Winthrop Paul Rockefeller (1949–2006), USA miljonär ja poliitik
Jaan Lutsar

Jaan Lutsar (28. detsember 1886 Koiola vald, Võrumaa – 22. märts 1943 Vosturallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonel). Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 Tallinnas. Suri Nõukogude vangilaagris. 1926 Läti Auto-tankide divisjoni rinnamärk 1932 Kaitseliidu Valgerist, III järk 1933 Kaitseliidu Põhja malevkonna rinnamärk Üheksa uut patukahetsejat. − Vaba Maa, 27. juuni 1934, nr. 148. Lk 1. Ohvitseride andmekogu
Rey Mysterio

Rey Mysterio (õieti Óscar Gutiérrez; sündinud 11. detsembril 1974 Chula Vistas Californias) on Ameerika Ühendriikide wrestler.
Abraham Simpson

Abraham Jay Simpson (Abe Simpson) on tegelane joonissarjas "Simpsonid". Ta on Homer Simpsoni isa. Ta on nime saanud Matt Groeningu vanaisa Abraham Groeningu järgi.
Nikolai Keskküla

Nikolai Keskküla (kuni 1938. aastani Nikolai Baratašvili, 17. mai 1907 – 1. oktoober 1989 Khuthaisi) oli Eesti sõjaväelane (leitnant). Ratsaväe ajakohastamisest. Sõdur, 7. juuni 1940, nr. 23, lk. 553–555.
Moe Szyslak

Moe Szyslak on tegelane joonissarjas "Simpsonid". Ta on Homeri hea sõber. Ta peab baari nimega Moe's bar. Tal on väga madal enesehinnang. Ta on kõigi (ka enda) meelest inetu.
Ned Flanders

Ned Flanders on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ned kasvas üles New Yorgis, tema vanemad olid biitnikud, kes teda kunagi ei karistanud. Sügavalt usklik Ned Flanders on Simpsonite naaber. Ned oli abielus Maude Flandersiga, kes hukkus 11. hooaja osas "Alone Again, Natura-Diddily". Nedil on abielust Maude'iga pojad Rod ja Todd Flanders. Kui Marge'i arvates on Ned hea naaber, siis Homer vihkab teda. Ned abiellus Edna Krabappeliga osas "Ned'N Edna's Blend". Nedil on Leftoriumi kauplus, mis müüb tooteid spetsiaalselt vasakukäelistele, keda Springfieldis on palju – kui päriselus on umbes üks inimene kümnest vasakukäeline, siis Springfieldis on see umbes üks inimene kolmest. Põhjus on lihtne: sarja looja Matt Groening on ise vasakukäeline. Flanders sai nime Matt Groeningi kodulinnas Portlandis oleva Flandersi tänava järgi. Nedile annab hääle dublaažinäitleja Harry Shearer.
Seymour Skinner

Seymour Skinner (Principal Skinner) on tegelane joonissarjas "Simpsonid", kus ta on Springfieldi algkooli direktor. Sarjas kujutatakse teda kui memmepoega. Ta on käinud Vietnami sõjas. Jon Vitti, üks Simpsonite autoritest, nimetas tegelase biheivioristi B. F. Skinneri järgi. Reiss, Mike. (2002). Commentary for "Principal Charming", in The Simpsons: The Complete Second Season [DVD]. 20th Century Fox.
Peeter Liivak

Peeter Liivak (27. august 1892 Kahkva vald, Võrumaa – 4. september 1958 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major). Foto 1906 Foto 1945 Foto 1945