Berg (Kandla)

Berg (saksa keeles Berg a. d. H. Kandel, ′Berg Kandla kojast′, eristamaks neid teistest Bergi-nimelistest suguvõsadest), varem dem Berge, Rootsis tuntud kui Berch on täpselt teadmata päritolu põlisaadlisuguvõsa. Esimene kindel suguvõsa esindaja oli Gert von dem Berge. 1723. aastal sai Casper Johann Berg (1688−1761) naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuks ja introdutseeriti samal aastal Berchi nime all Rootsi rüütelkonda. tituleerimata aadlisuguvõsana nr 1774 all. 1762. aastal aadeldati Rootsis ka Karl Reinhold Berch (1706–1777). 1745 kanti suguvõsa Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse ja nad on kantud ka Saaremaa ja Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Jürgen (Georg) dem Berge (suri pärast 1599), Eestimaa maanõunik, Sagadi mõisnik Kaspar von Berg (suri 1667), Rootsi sõjaväelane sõjaväelane (ooberstleitnant), Saaremaa maanõunik, Jõgise mõisnik Georg Otto von Berg (1686−1757), Rootsi sõjaväelane sõjaväelane (ooberstleitnant), Eestimaa maanõunik, Jõhvi ja Äntu mõisnik Karl August von Berg (1733−1798), Hessen-Kasseli sõjaväelane (ooberst), kammerhärra, suurmaavaldaja Jakob Georg von Berg (1760–1844), riiginõunik, Eestimaa rüütelkonna peamees, Eestimaa maanõunik, Eestimaa Aadli Krediitkassa asutaja ja president, Piigandi, Sõreste, Vaeküla ja Valgjärve mõisnik, Keila-Joa ja Muuga pandivaldaja Anton Reinhold August von Berg (1763−1809), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), mõisavaldaja Moritz Anton August von Berg (1776−1860), Venemaa keisririigi mereväelane (admiral), Musta mere laevastiku ja sadamate peakomandör ning Nikolajevi ja Sevastopoli sadamate sõjakuberner, Admiraliteedinõukogu liige Bernhard von Berg (1778−1848), Venemaa keisririigi mereväelane (1. järgu kapten), Tallinna sadamakapten Bernhard Alexander von Berg (1827−1900), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), Pavlogradi maakonnaülem Boriss Aleksandrovitš Berg (1858−1930ndad), Venemaa keisririigi sõjaväelane (insener-kindralleitnant), mereväe ehitusosakonna peainspektor Nikolai Aleksandrovitš Berg (1876−1959), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), polgukomandör, Rumeenia rinde kindralkortermeister Hugo Casper Reinhold Berch (1854−1920), Rootsi sõjaväelane (ooberst), Skåne tragunirügemendi komandör, mõisaomanik Eestimaa: Aavere (Afer) (1770−1771), Andja (Addinal) (kuni 1771), Ao (Hackeweid) (1794−1798, pandivaldus), Arbavere (Arbafer) (1774−enne 1777), Emumäe (Emmomäggi) (kuni 1784), Jõhvi (Jewe) (1727−1767), Keila-Joa (Schloß Fall) (1809−1827, pandivaldus), Kiltsi (Schloß Aß) (XVI sajandi algus ja 1770−1771), Kohala (Tolks) (kuni 1771), Kolu (Heinrichshof) (1796, pandivaldus), Kulina (Kullina) (1777−1791), Kurtna (Kurtna) (1727−1758), Muuga (Münkenhof) (1799−1824, pandivaldus), Prümli (Heidemetz) (1731−pärast 1734, pandivaldus), Raeküla (Raeküll) (1793−1798, pandivaldus), Raigu (Raik) (1690ndad rendi-, 1720ndad−1730ndad pärusvaldus), Rohu (Rocht) (1800−1815, pandivaldus), Roela (Ruil) (1770ndad−1793), Rosentali (Rosenthal) (1770ndad−1793), Sagadi (Saggad) (1517−XVI sajandi lõpp), Sootaguse (Soentagk) (1501−pärast 1595), Tamsalu (Tamsal) (kuni XVII sajandi lõpp), Tatruse (Tatters) (1780−1782), Toomla (Thomel) (1542−enne 1545), Undla (Undel) (1776−1778), Vaeküla (Wayküll) (1790−1829), Varangu (Warrang) (1797, pandivaldus), Äntu (Engdes) (1726−1771) Kristianstadi lään: Berchill, Ekebjer, Vrams Gunnarsdorp (XVIII sajand − 1839), Össjö (1839−tänini) Liivimaa eesti distrikt: Karste (Karstemois) (XVIII sajandi algus−1793), Piigandi (Alt-Pigant) (1637−1746 ja 1780ndad), Sõreste (Serrist) (kuni 1788), Valgjärve (Weissensee) (1625−1746 ja 1773−1798) Liivimaa läti distrikt: Palsmane (Palzmar) (1687−1722, rendivaldus) Saaremaa: Jõgise (Jöggis) (kuni 1690 pärus-, 1690−1699 rendivaldus), Järumetsa (Jerwemetz) (XVII sajand−1736), Kandla (Kandel) (XVI sajand−1730), Kantsi (Ganzenhof) (1740.−1750. aastad, rendivaldus), Lõpi (Leppist) (1640ndad − XVII sajandi lõpp), Mustjala (Mustelhof) (1720ndad, rendivaldus) Damier, P. E. & Ando Pajus, 2007. Eestimaa rüütelkonna vapiraamat. Tänapäev, lk 29 Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. I kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1925, lk 306 Berch nr 1774, www.adelsvapen.com Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 [1], s. 15 EAA, f. 1674, n. 2, s. 28. Kandla Bergide suguvõsa. Saaga. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 238−243. Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. I kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1925. Lk 306−307 [2]. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 650−654 [3]. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 464−465 [4]. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd I. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1978. Lk 329. Bergi suguvõsa Venemaa liin saidil rgfond.ru