laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lilleorg

Lilleorg on eesti perekonnanimi. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lilleorg 169 inimesel: 115 mehel ja 154 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lilleorg meeste puhul 669. kohal ja naiste puhul 498. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Lilleorg vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,49. Nimi oli kõige sagedasem Lääne-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 4,42 inimest. Nimede eestistamisel võeti Lilleorg aastatel 1935–1940 uueks perekonnanimeks 57 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Blomthal, Blumenthal, Indus, Kapral, Klaussen, Korjus, Kreenperk, Lilbock, Lilbok, Liler, Lilienberg, Liliendahl, Liliental (2), Lilienthal (14 juhul), Lilleberg, Lillenthal, Limberg (4), Littosk, Lustverk, Meier, Mironov, Neider, Neudorf, Otterklau, Plumtal (4), Punmann, Pussak, Stupper, Tõnson, Tsvetkov, Urra, Valdok, Vilberg ja Voimann. Ago Lilleorg, Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku piiskop (1969–) Ilmar Lilleorg, eesti loogik ja pedagoog (1934–2019) Tiit Lilleorg, eesti näitleja (1941–2021) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 21.06.2023) Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Lilleorg. Lilleorg statistikaameti andmebaasis
THEBJORG

Reen Berg, esinejanimega THEBJORG (sündinud 29. oktoobril 1999 Kingissepas Venemaal), on Tallinnas tegutsev pop, hip hop, tehno- ja deep house muusik.[viide?] Aastal 2015 lõpetas Venemaa põhikooli Kingiseppa linnas ja alustas õpinguid Sillamäel kutsekoolis tarkvaraarendaja erialal. Kutsekooli lõpetas 2018 ja kolis seejärel Tallinna.[viide?] THEBJORG on juba välja andnud mitu albumit ja singlit, mis köidavad tähelepanu eksperimentaalsete helimaastike, dünaamiliste rütmide ja tekstuursete elementidega. Tema muusika ühendab endas inglise ja eesti keele, lisades igale loole unikaalse kõla. Mõned aastad tagasi muusikukarjääri alustanud THEBJORG on juba välja andnud mitmeid lugusid, mis on saadaval platvormidel nagu Spotify, Deezer ja Apple Music. Ta jätkab uue muusika loomist, otsides oma unikaalset heli ja ammutades inspiratsiooni erinevatest muusikalistest mõjutustest. Lisaks muusikale naudib Reen Berg reisimist ja sõpradega aja veetmist. Filmisõbrana külastab ta sageli Tallinna kinosaale. Tema elu ja loomingut saab jälgida tema Instagrami lehtedel. Singles: Dirty, Slow Down, Balance, Club In Albums: No Limit, Heaven Telegram - https://t.me/thebjorg Instagram - https://www.instagram.com/thebjorg/?igshid=NTc4MTIwNjQ2YQ%3D%3D Facebook - https://www.facebook.com/thebyorg/ Youtube - https://www.youtube.com/@thebjorg.channel Spotify - https://open.spotify.com/artist/5i6E1TJ2Rlr9T6DCOFa1J4 Apple Music - https://music.apple.com/ee/artist/thebjorg/1691913595 Deezer - https://www.deezer.com/en/artist/217174395?deferredFl=1
Wilhelm Exneri medal

Wilhelm Exneri medal (saksa keeles Wilhelm-Exner-Medaille) on Austria Tööstusassotsiatsiooni (ÖGV) autasu (medal) väljapaistvatele teadusliku uurimistöö tegijatele, kes oma tegevusega on mõjutanud majandussfääri arengut. Wilhelm-Exner-Medaille on nimetatud ÖGV endise aupresidendi, Austria Teaduste Akadeemia liikme Wilhelm Exneri (eluaastad 1840–1931) auks. Medalit antakse välja alates 1921. aastast. Medal on pronksist. Selle esiküljel on kujutatud Exneri reljeefne portree, tagaküljel on kirjas laureaadi nimi. 2020. aasta seisuga oli medali saanud 250 isikut, sealhulgas 23 nobelisti. 1922 – Carl Paul Gottfried von Linde 1923 – Wilhelm Ostwald 1927 – Hugo Junkers 1929 – Fritz Haber 1932 – Carl Bosch 1934 – Guglielmo Marconi 1936 – Ferdinand Porsche 1936 – Ernest Rutherford 1951 – Ludwig Prandtl 1952 – Richard Kuhn 1957 – Pier Luigi Nervi 1958 – Otto Hahn 1960 – Lise Meitner 1960 – Howard Walter Florey 1960 – Eugène Freyssinet 1963 – William Shockley 1969 – Konrad Zuse 1969 – Wernher von Braun 1970 – Charles Hard Townes 1979 – Alfred Kastler 1979 – Ferry Porsche 1987 – Karl Alexander Müller 2005 – Anton Zeilinger 2010 – Ada Yonath 2011 – Manfred Eigen 2012 – Theodor Hänsch 2014 – Thomas J.R. Hughes 2016 – Emmanuelle Charpentier
Ringhalsi tuumaelektrijaam

Ringhalsi tuumaelektrijaam on Rootsi suurim elektrijaam, mis kuulub riigifirmale Vattenfall. See asub Hallandi läänis Varbergi vallas, umbes 20 km Varbergist põhja pool ja 60 km Göteborgist lõuna pool. Jaamas on neli reaktorit koguvõimsusega 3550 MW. Jaama aastatoodang 24 TWh elektrit vastab umbes 20 protsendile Rootsi aastasest elektrienergiakulust. Jaamas töötab 1300 inimest. Reaktorid pandi tööle aastatel 1975, 1976, 1981 ja 1983. 14. novembril 2006 põles jaamas transformaator ja üks reaktor seiskus. Ringhalsi tuumajaam on kavas sulgeda aastal 2022 ja lammutada seejärel 8 aasta jooksul. Rootsi sulges tuumareaktori. Ametlik koduleht Artikkel Postimehes Artikkel Postimehes Artikkel Postimehes
Laulvad Seilorid

Laulvad Seilorid oli Teise maailmasõja eel Eestis tegutsenud mereromantilisi palasid esitanud ansambel. Ansambli liikmete hulka kuulusid Voldemar Panso, Hardi Tiidus, Johannes Aare, Hugo Laur, Kaarel Toom, Johannes Pillikse, kes Teise maailmasõja ajal emigreerus Austraaliasse, ja veel mitmed teatritudengid. Kadri Tüür, Lauri Õunapuu. Atlandi ookeani varjatud allhoovused. – Keel ja Kirjandus 2023, nr 7, lk 689.
Šõmkent

Šõmkent (kasahhi Шымкент, ladina kirjaviisis Şımkent; varasemad nimed Tšimkent, Tšernjajev, Nedžiket) on linn Kasahstanis, keskalluvusega linn. 2018. aastani oli Lõuna-Kasahstani oblasti keskus. Šõmkent tekkis 12. sajandil Siiditee äärde. 1864. aastal vallutasid linna vene väed. Linna läbib Turkestani-Siberi raudtee. Linna elanikest on 55,7% kasahhid, 15,7% venelased ja 15% usbekid. Oblasti koduleht http://www.shymkent.ru Venekeelne äriportaal http://www.southkazakhstan.com
Dominik Hašek

Dominik Hašek (sündinud 29. jaanuar 1965 Pardubices, Tšehhoslovakkias) on endine Tšehhi jäähokimängija (väravavaht), olümpiavõitja. Ta mängis aastatel 1980–2011 klubides HC Pardubice (ČSHL), Chicago Blackhawks (NHL), Buffalo Sabres (NHL), Detroit Red Wings (NHL), Ottawa Senators (NHL) ja HK Moskva Spartak (KHL). Dominik Hašek NHL.com lehel
Martin Brodeur

Martin Pierre Brodeur (sündinud 6. mai 1972 Montréal, Québec) on endine Kanada jäähokimängija (väravavaht). Martin Brodeur NHL.com lehel
Roberto Luongo

Roberto Luongo (sündinud 4. aprillil 1979 Montréalis, Québecis) on endine Kanada jäähokimängija (väravavaht). Roberto Luongo NHL.com lehel
Ed Belfour

Edward John "Ed" Belfour (sündinud 21. aprill 1965 Carman, Manitoba) on endine Kanada jäähokimängija (väravavaht). Ed Belfour NHL.com lehel
Tom Barrasso

Thomas Patrick "Tom" Barrasso (sündinud 31. märts 1965 Boston, Massachusetts) on endine USA jäähokimängija (väravavaht). Tom Barrasso NHL.com lehel
Olaf Kölzig

Olaf Kölzig (sündinud 6. aprill 1970 Johannesburg, Lõuna-Aafrika Vabariik) on endine Saksamaa jäähokimängija (väravavaht). Olaf Kölzig NHL.com lehel
Jevgeni Nabokov

Jevgeni Viktorovitš Nabokov (sündinud 25. juuli 1975 Ust-Kamenogorsk, Kasahhi NSV, Nõukogude Liit) on endine Kasahstani-Vene jäähokimängija (väravavaht). 2008. aastal tuli ta Venemaa koondise koosseisus maailmameistriks. Evgeni Nabokov NHL.com lehel
Tomáš Vokoun

Tomáš Vokoun (sündinud 2. juuli 1976 Karlovy Vary, Tšehhoslovakkia) on endine Tšehhi jäähokimängija (väravavaht). Tomáš Vokoun NHL.com lehel
Jonas Hiller

Jonas Hiller (sündinud 12. veebruar 1982 Felben-Wellhausen, Šveits) on endine Šveits jäähokimängija (väravavaht). Jonas Hiller NHL.com lehel
Kari Lehtonen

Kari Lehtonen (sündinud 16. november 1983 Helsingis Soomes) on endine Soome jäähokimängija (väravavaht). Ta on mänginud klubides Jokerit (Soome meistriliiga), Chicago Wolves (AHL), Atlanta Thrashers (NHL) ja Dallas Stars (NHL). Kari Lehtonen veebisaidil NHL.com
Ryan Miller

Ryan Dean Miller (sündinud 17. juuli 1980 East Lansing, Michigan) on endine USA jäähokimängija (väravavaht). Ryan Miller NHL.com lehel
Curtis Joseph

Curtis Shayne Joseph (sündinud 29. aprill 1967 Keswick, Ontario) on endine Kanada jäähokimängija (väravavaht). Curtis Joseph NHL.com lehel
Grant Fuhr

Grant Scott Fuhr (sündinud 28. september 1962 Spruce Grove, Alberta) on endine Kanada jäähokimängija (väravavaht). Grant Fuhr NHL.com lehel
Chris Osgood

Christopher John Osgood (sündinud 26. november 1972 Peace River, Alberta) on endine Kanada jäähokimängija (väravavaht). Chris Osgood NHL.com lehel
Gustavson

Gustavson on rootsi päritolu perekonnanimi. Eestis oli 2023. aasta 1. jaanuari seisuga perekonnanimi Gustavson 94 inimesel (40 mehel ja 54 naisel). Perekonnanimede levikult oli Gustavson meeste puhul 2787. ja naiste puhul 2126. kohal. Arnold Gustavson, kullassepp Kuressaares 1706–1733 August Gustavson (1894–1941), Eesti sõjaväelane (leitnant) Heino Gustavson (1923–2005), eesti aja- ja koduloolane Heinrich Johann Gustavson (1720–1774), eesti kullassepp Hilda Gustavson (1898–1983), eesti õpetaja Oskar Gustavson (1889–1945), eesti poliitik ja ajakirjanik https://www.stat.ee/nimed/pere/Gustavson
Ferdinand Tönnies

Ferdinand Tönnies (26. juuli 1855 Oldenswort – 9. aprill 1936 Kiel) oli saksa sotsioloog. Gemeinschaft und Gesellschaft [1887], Darmstadt: Wissenschaftliche Buchgesellschaft 2005 Geist der Neuzeit [1935] Berliin/New York: Walter de Gruyter 1998 (= TG XXII) Ferdinand Tönnies Gesamtausgabe (TG), I-XXIV, Berliin/New York: Walter de Gruyter 1998 - Ferdinand-Tönnies-Gesellschaft
Eristamatud osakesed

Eristamatud osakesed ehk identsed osakesed on kvantmehaanikas osakesed, mis ei ole mingil viisil üksteisest eristatavad teatud omaduste põhjal, mida nende konkreetne olek ei mõjuta. Selles mõttes on kõik sama tüüpi põhiosakesed (nt elektronid, footonid, kvargid) eristamatud. Eristamatus kehtib ka kõigi nendest osakestest koosnevate süsteemide kohta (nt prootonid, neutronid, aatomituumad, aatomid, molekulid), seda samuti eeldusel, et nad on ühesuguses olekus. Samamoodi käituvad ka kvaasiosakesed. Kuigi kõik teadaolevad eristamatud osakesed eksisteerivad kvantskaalal, pole ammendavat loetelu kõigist võimalikest osakestest. On kaks peamist identsete osakeste kategooriat: bosonid, mis saavad jagada kvantolekuid, ja fermionid, mis seda ei saa (Pauli keeluprintsiip). Bosonid on näiteks footonid, gluuonid, foononid, heelium-4 tuumad ja kõik mesonid. Fermionid on näiteks elektronid, neutriinoid, kvargid, prootonid, neutronid ja heelium-3 tuumad. Asjaolul, et osakesed võivad olla identsed, on oluline osa statistilises mehaanikas, kus arvutused põhinevad tõenäosusteooria argumentidel, mis on tundlikud selle suhtes, kas uuritavad objektid on identsed või mitte. Selle tulemusena on identsete osakeste statistiline käitumine märgatavalt teistsugune kui eristatavate osakeste puhul. Näiteks on Gibbsi paradoksi lahenduseks pakutud osakeste eristamatust. Põhiosakeste eristamatus mõjutab nendest koosnevate süsteemide moodustamise võimalusi. Seega aitab see mõista mateeria käitumist.
Vahetusmõju

Vahetusmõju ehk vahetusinteraktsioon (inglise keeles exchange interaction) on kvantmehaanikas vastastikmõju (interaktsioon), mis toimub ainult eristamatute (identsete) osakeste vahel. Vahetusmõju muudab kahe või enama eristamatu osakese vahelise kauguse keskmist väärtust, kui nende lainefunktsioonid kattuvad. Vahetusinteraktsiooni tõttu see kaugus suureneb (fermionide puhul) või väheneb (bosonite puhul), võrreldes sellega, kui osakesed oleksid eristatavad. Seega vahetusmõju suurendab või vähendab interakteeruvatest identsetest osakestest koosneva füüsikalise süsteemi energiat, võrreldes energia väärtusega süsteemis, kus osakesed ei ole identsed, vaid omadustelt eristatavad. Vahetusmõjuga seostatav jõud pole võrreldav klassikalise jõuga, sest sellel puudub jõuvektor. Vahetusmõju jõudu tuleb eristada näiteks elektromagnetilisest jõust, mis esineb kahe elektroni vahel footonivahetuse puhul, või tugeva interaktsiooni jõust kahe kvargi vahel, mis tekib gluuonivahetuse puhul. Vahetusmõju jõud on seega puhtalt kvantmehaanika nähtus. See nähtus põhineb niisiis eristamatute osakeste lainefunktsioonil ja on seotud sümmeetriavahetusega (sümmeetria – asümmeetria). Bosonid ja fermionid võivad läbi teha vahetusinteraktsiooni protsessi: fermionide puhul on see seotud Pauli välistamise põhimõttega, bosonite puhul toimib vahetusmõju jõud efektiivse külgetõmbe vormis, mis põhjustab identsete osakeste ümberrühmitamist, nagu näiteks Bose-Einsteini kondensaadi puhul. Vahetusinteraktsiooniga kaasneval lisaenergial on oluline mõju aatomistruktuurile ja keemilisele sidemele ning oma osa ka ferromagnetismi tekkes. Vahetusmõju avastasid saksa füüsik Werner Heisenberg ja briti füüsik Paul Dirac 1926. aastal.
Kristaps Pētersons

Kristaps Pētersons (sündinud 6. mail 1982 Valmieras) on läti helilooja ja kontrabassimängija. Kristaps Pētersons õppis Läti Muusikaakadeemias kontrabassi Sergejs Brīnumsi klassis ja kompositsiooni Romualds Kalsonsi klassis. 2014. aastal esietendus Läti Rahvusooperis tema esimene ooper "Mihhail ja Mihhail mängivad malet". "Artists.Kristaps Pētersons". Opera.lv. Vaadatud 22. juunil 2023.
Schäfer

Schäfer on saksa perekonnanimi. András Schäfer (sündinud 1999), Ungari jalgpallur Anton Schäfer (1904–1969), Eesti sõjaväelane (kapten) Gustav Schäfer (sündinud 1988), saksa ansambli Tokio Hotel trummar
Halász

Halász (ungari keeles 'kalur') on ungari perekonnanimi. Gyula Halász (1899–1984), Ungari päritolu prantsuse fotograaf, kunstnik, skulptor ja filmikunstnik Péter Halász (sündinud 1976), Ungari muusik
Jäger

Jäger on saksa perekonnanimi. Gotthard Johann Jäger (1727–1792), Eesti vaimulik Peter Jäger (sündinud 1968), Saksa arahnoloog Willi Jäger (sündinud 1940), Saksa matemaatik
Christoph Weiditz

Christoph Weiditz (sündinud 1498 Strassburgis, surnud 1560 Augsburgis) oli saksa medaljöör, nikerdaja ja kullassepp. Christoph Weiditz kuulus kunstnike suguvõssa, kes tegutses 15. sajandi keskpaigast 16. sajandi keskpaigani Ülem-Reinimaal, ta oli maalikunstniku ja puulõikemeistri Hans Weiditzi vend. Ta töötas aastail 1523–1525 Strassburgis, aastail 1525–1526 on teda mainitud Ulmis ja Oettingenis Švaabimaal ning 1526–1529 Augsburgis. 1528–1529 reisis ta keiser Karl V saatjaskonnas Hispaaniasse ja töötas sealses õukonnas. Sellest perioodist pärineb tema Trachtenbuch. 1530 või 1532. aastal pöördus ta Augsburgi tagasi. Christoph Weiditzi loomingut iseloomustab kujunemine tema elu jooksul renessansi mõjutustega naiivsevõitu saksa sajandialguse vormikeelest säravaks renessanssmanerismiks. Kunstiajalooliselt hinnatuim on tema medalilooming, millest on säilinud 117 eset, enamasti dateeritud aastaisse 1523–1544. Weiditzit loetakse Saksamaa renessansi nelja tähtsaima medalikunstniku hulka Hans Schwarzi, Friedrich Hagenaueri ja Matthes Gebeli kõrval. Ta lõi ka väikeskulptuure. Moe- ja olustikuajalooliselt on tänapäeval oluline allikmaterjal tema Hispaania-reisi perioodil loodud, tänapäeval Nürnbergis Rahvusmuuseumis asuv Trachtenbuch, milles ta jäädvustas reisil nähtut ja milles sisalduvad näiteks joonistused Mehhiko vallutajast Hernán Cortésist, Hispaania eri piirkondade rahvarõivastest ja esimesed Euroopas loodud joonistused Mehhiko põliselanikest, kes olid kolooniatest toodud Hispaaniasse. Lucretia. Pirnipuu, 1525 Ambrosius Volland. 1533 Saksi hertsog Georg Habemik, 1537 Venus või Fortuna. 1550 Auf die Manier gand Indianische Weiber, Ist nit mer dan aine herrauss kumen. p.1 Põlismehhiklane palgiga žongleerimas, lk. 8-9 Mehhiklased palli mängimas, lk. 10-11 Hernán Cortés lk. 77 Hobuste lastimine laevadele lk. 81-82 WEIDITZ, Christoph. - Web Gallery of Art Weiditz Künstlerfamilie. - Stadtlexikon Augsburg Christoph Weiditz. - Google Arts and Culture Trachtenbuch des Christoph Weiditz. - Ziereis-Faksimiles
1971. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XVII NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Taškendis 1971. aastal. Teist aastat järjest ning oma kuuenda tiitli võitis Andris Andreiko.
Schneider

Schneider (saksa keeles 'rätsep') on saksa perekonnanimi. Saksamaal on see sageduselt kolmas perekonnanimi. Eestis oli 2023. aasta 1. jaanuari seisuga perekonnanimi Schneider 181 inimesel (86 mehel ja 95 naisel). Perekonnanimede levikult oli Schneider meeste puhul 1020. ja naiste puhul 1015. kohal. Albert Schneider (1897–1986), Kanada poksija Aleksander Schneider (1881–1979), eesti tõstja ja maadleja Bernd Schneider (sündinud 1973), Saksamaa jalgpallikoondise endine poolkaitsja Christoph Schneider (sündinud 1966), Saksa muusik, tuntud ansambli Rammstein trummarina Cory Schneider (sündinud 1986), Šveitsi-USA jäähokimängija Ernst Magnus Schneider (1826–1889), Eesti vaimulik Ferdinand August Schneider (1796–1864), Eesti vaimulik Friedrich Hermann Schneider (1806–1865), baltisaksa arstiteadlane Guido Alexander Johannes Schneider (1866–1948), baltisaksa ihtüoloog Gustav Schneider (1875–1952), raamatukaupluse omanik ja kirjastaja Heinrich Schneider (1925–2013), eesti õigusteadlane Ivi-Els Schneider (sündinud 1945), eesti sisearhitekt ja kujunduskunstnik Johann Wilhelm Schneider (1796–1858), Eesti vaimulik Kurt Schneider (1887–1967), saksa psühhiaater Maria Schneider (1952–2011), prantsuse filminäitleja Paul Schneider (arst) (1839–1910), Eesti arst Paul Schneider (näitleja) (sündinud 1976), Ameerika Ühendriikide filmi- ja seriaalinäitleja Vreni Schneider (sündinud 1964), Šveitsi endine mäesuusataja https://www.kartezumnamen.eu/nachnamen_ranking_zahlreichsten.php https://www.stat.ee/nimed/pere/Schneider
Valga Priimetsa Kool

Valga Priimetsa Kool on põhikool Valgas aadressil Vabaduse tänav 13. Valga Priimetsa Kool on välja arenenud 1919. aastal asutatud Valga Vene Era Reaalgümnaasiumist, kus õppis näiteks 1922. aastal umbes 300 õpilast. 1939. aastal õpilaste arvu kiire vähenemise ja rahaliste vahendite puudumise tõttu Valga Vene Era Reaalgümnaasium suleti. Kool avati uuesti 1940. aastal 70 õpilasega. Õpilased jätkasid õpinguid eestikeelses gümnaasiumis. 1940/1941. õppeaastal, pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt, jätkusid õpingud vene keeles, kuid kohe järgnes Saksa okupatsioon. Venekeelset haridust oli võimalik uuesti saada 1944. aasta oktoobris, kui kool kandis nime Valga Mittetäielik Keskkool nr 4. 1946. aastal nimetati kool ümber Valga 2. Keskkooliks. Aastatel 1944-1951 tegutses Valga 2. Keskkool aadressil Kesk tänav 22 ja Uus tänav 27. Aastatel 1951-1966 aadressil Võidu tänav 13 (praegune Vabaduse 13), Nõukogude tänav 63 (praegu Kuperjanovi tänav 63) ja Uus tänav 27. Ruumipuudusel töötas kool kahes vahetuses. 1967. aastal koliti Valga 2. Keskkool õppehoonesse aadressil Nõukogude tänav 99 (praegu J. Kuperjanovi tänav 99). 1. aprillil 1995 nimetati Valga 2. Keskkool ümber Valga Vene Gümnaasiumiks. 1. jaanuaril 1948 asutati Valgas venekeelne algkool, mis kandis hiljem nimesid Valga 3. 8-klassiline Kool, Valga 3. 9-klassiline Kool ja Valga 3. Põhikool. 1. septembril 1999 liideti Valga 3. Põhikool Valga Vene Gümnaasiumiga. Kuni 1. septembrini 2010 olid kooli 1.-5. klassid senise Valga 3. Põhikooli hoones aadressil Vabaduse tänav 13 ja 6.-12. klassid õppehoones aadressil J. Kuperjanovi tänav 99. Alates 1. septembrist 2010 õppisid kõik Valga Vene Gümnaasiumi 1.-12. klassi õpilased õppehoones aadressil J. Kuperjanovi tänav 99. Valga linnavalitsus otsustas 2014. aasta novembris muuta alates 1. septembrist 2015 Valga Vene Gümnaasiumi põhikooliks. Alates 1. septembrist 2015 nimetati kool ümber Valga Priimetsa Kooliks. Kool on kakskeelne: ühes paralleelklassis toimub õppetöö vene keeles ja teises paralleelklassis eesti keeles. Eestikeelne on ka keelekümblusklass. 2020. aastal kolis Valga Priimetsa Kool renoveeritud koolimajja aadressil Vabaduse tänav 13. Uus koolimaja avati pudulikult 4. novembril 2020. Kooli koduleht. Valga Vene Gümnaasiumi ajalugu. Valga Priimetsa Kooli veebisait. Valga Priimetsa Kool. Arengukava 2023-2028. Projekt. Valga Priimetsa Kooli veebisait. Koduleht
Jaanimõisa

Jaanimõisa on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda. Mooste kandi asustus ulatub tagasi vähemalt 2000 aastat, nagu näitab arheoloogiline leid Aarniku palus Lutsu jõe kaldalt, kus on avastatud muistne matmispaik. 600–700 aastat tagasi on dokumenteeritud asulakohti Rasina ja Kauksi ümbruses, mille esmamainimisest kirjalikes allikates möödus 2003. aastal 600 aastat. Need asulad arenesid hajaküladena, mis on piirkonnas säilinud tänini. 1939. aasta talunimedega on Mooste kandis säilinud näiteks Jaanimõisa-Palovahe, Varrepera, Metstare, Säkna-Tiigimägi, Hundimägi, Kopli, Suuremetsa-Kangru, Pähnamaa, Pesso, Mätta, Kährimägi ja Kurmu talu. 15.-16. sajandil hakkasid piirkonnas arenema mõisad, sealhulgas Moisekatsi mõisal asuv Johanneshofi (tuntud ka kui Jaanimõisa) karjamõis. Peamiseks tegevusalaks oli lina kasvatamine ning talud osteti ja renditi mõisalt. Jaanimõisas oli elav kultuuri- ja hariduselu, mille keskmes oli kool. Algkool alustas tööd neljaklassilisena ja hiljem laienes kuueklassiliseks, ning 1946. aastal muudeti see seitsmeklassiliseks. Kool suleti 1969. aastal, olles tegutsenud alates 1869. aastast. 1937/38. õppeaastal sai kool juurdeehituse. Kooli juures tegutses raamatukogu, mis alustas tegevust 1920. aastal 200 raamatuga, mille kogu täienes pidudest saadud annetustega. Kooli õpilaste arv varieerus 1930. aastatel vahemikus 60–80. Kooli raamatukogu liideti 1940. aastal Mooste raamatukoguga ning seda hooldas E. Peepson. Lisaks töötas koolis aastatel 1920–1933 laulukoor, mida juhatas Jaan Todi. Kohalikud esinesid ka väljaspool kooli, et koguda raha harmooniumi ostmiseks. 1950. aastal loodi viiulikoor (tsimblikoor), mis tegutses pikka aega. 25 septembril 1938 asutati Jaanimõisas Maanaiste Selts, mille esinaine oli Leida Vähi. Selts korraldas kodukaunistamise, käsitöö ja toiduvalmistamise kursusi, mõned neist koostöös Moostega. Moostes toimusid ka kangakudumise kursused. Lisaks tegutsesid Jaanimõisas kodutütarde ja noorkotkaste rühmad, mida juhendasid Naiskodukaitse ja Kaitseliidu liikmed. Lähiajalugu määras Säkna, Suuremetsa ja Jaanimõisa kuulumise Sõpruse kolhoosi Jaanimõisa osakonda. Kolhoos rajas kolm paneelmaja tööliste eluasemeprobleemide lahendamiseks ning hoolitses kogukonna heaolu eest. 1977. aastal lõhuti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seaduse alusel külade piirid, mis tähendas Määrastu, Viira ja Jõelaane küla kadumist. Need liideti Säkna, Suuremetsa ja Jaanimõisa külaga eesmärgiga luua kolhoosi- ja sovhoosikeskused ning muuta endiste külade nimed rahva mälus minevikuks. 1975: 185 1995: 134 2002: 142 2019: 85 Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Valner, Miili (14. detsember 2019). "JAANIMÕISA, SUURMETSA JA SÄKNA KÜLADE ARENGUKAVA 2019-2030". polva.ee. Lk 3-4. Vaadatud 22. mail 2024.
Hymenoscyphus

Hymenoscyphus on seltsi tiksikulaadsete kuuluv seente perekond. Hymenoscyphus caudatus Hymenoscyphus fraxineus – saaresurm Hymenoscyphus fructigenus Hymenoscyphus menthae Hymenoscyphus andmebaasis eElurikkus
Vladimir Iljušin

Vladimir Sergejevitš Iljušin (vene keeles Владимир Сергеевич Ильюшин; 31. märts 1927 Moskva – 1. märts 2010 Moskva) oli vene katselendur, lennuväe kindralmajor. Vladimir Iljušin oli tuntud lennukikonstruktori Sergei Iljušini poeg. Ta lõpetas 1951. aastal Žukovski Õhujõudude Inseneriakadeemia ja 1953. aastal NSV Liidu Lennukitööstuse Ministeeriumi katselendurite kooli. Aastatel 1953–1957 oli Iljušin Lennu-uuringute Instituudi ja alates 1957. aastast Suhhoi katse-konstrueerimisbüroo (Suhhoi OKB) katselendur. Juulis 1959 tõusis Iljušin sõjalennukil 23 852 meetri kõrgusele. 1972. aastal edutati ta Suhhoi OKB peakonstruktori asetäitjaks. Aastatel 1967–1991 oli Iljušin NSV Liidu Ragbiföderatsiooni esimees. Vandenõuteooria kohaselt tegi Iljušin maailma esimese kosmoselennu (7. aprillil 1961 Maa orbiidil kolm tiiru) mõni päev varem kui Juri Gagarini orbitaallend. 1960 – Nõukogude Liidu kangelane 1961 – NSV Liidu teeneline meistersportlane 1966 – NSV Liidu teeneline katselendur 1976 – Lenini preemia (sõjatehnika valdkonnas) 1999 – ordeni Teenete eest Isamaa ees 3. järk Hall, Rex (2001). The Rocket Men: Vostok & Voskhod, the First Soviet Manned Spaceflights (illustrated ed.). Springer. p. 145. ISBN 1-85233-391-X. Retrieved 2009-02-23. James Oberg. Review: Fallen Idol: The Yuri Gagarin Conspiracy. thespacereview.com, 11. aprill 2011 Совершенно секретно: Гагарин. inosmi.ru, 19. september 2010