laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Maksim Gorki (laevaklass)

Maksim Gorki-klassi laevad on neljatekilised jõereisilaevad, mis ehitati 1974. aastal Korneuburgi laevatehases Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) Austrias. Seeria sai nime esimese selle klassi laeva, 1974. aastal vette lastud Maksim Gorki järgi. Maksim Gorki-klassi alused on tuntud ka projekt Q-040 nime all. Rohkem kui 2000 tonnise veeväljasurvega 110,10 meetrit pikki Maksim Gorki-klassi jõelaevu ehitati naftadollarite eest Läänes Volga laevanduse heaks kokku kaks ning nad olid kõige luksuslikumad (**** - 4-tärnilised) omataolised Nõukogude Liidus. Ümbernimetused on sulgudes, kronoloogiliselt järjestatud: Projekti Q-040 jõereisilaevad: riverships.ru (vene keeles) Projektide Q-040 ja Q-040A jõereisilaevad (vene keeles) Laev Vodohodi kodulehel (vene keeles) Laev Vodohodi kodulehel (vene keeles) Q-040 projekti laevade tehnilised andmed Riverfleet.ru kodulehel (vene keeles)
Külm teras

"Külm teras" on kahe filmi eestikeelne pealkiri: "Külm teras" (originaalpealkiri "Cold Steel"), 1987. aasta film "Külm teras" (originaalpealkiri "Blue Steel"), 1989. aasta film
Jean Todt

Jean Todt (sündinud 25. veebruaril 1946) on prantsuse autosporditegelane. Jean Todt osales kuni 1981. aastani autoralli MM-sarjas kaardilugejana. Tema parim tulemus oli 1981. aastal võidetud hõbemedal Guy Fréquelini kaardilugejana. Seejärel sai temast Peugeot' rallitiimi juht. Jean Todti juhtimisel võitis meeskond 1985. ja 1986. aastal nii individuaalse kui ka konstruktorite MM-tiitli. Aastatel 1993 kuni 2007 töötas Todt Scuderia Ferrari motospordidivisjoni juhina. Tema juhtimisel võitis Ferrari aastatel 1999–2004 kuus järjestikust Vormel 1 sarja konstruktorite tiitlit ja viis järjestikust sõitjate tiitlit ning mõlemad tiitlid ka 2007. aastal. Aastatel 2004–2008 oli ta Ferrari tegevjuht. Alates 2009. aasta oktoobrist on ta Rahvusvahelise Autoföderatsiooni FIA president. Ta on lõpetanud EDC Paris Business School. "JEAN TODT (69) PRESIDENT DE LA FEDERATION INTERNATIONALE DE L'AUTOMOBILE (FIA)". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2020. Vaadatud 2. augustil 2020. Elulugu FIA lehel Jean Todt: loodetavasti jõuab mõni eestlane ka vormel 1 sarja Eesti Päevaleht, 19. november 2011
Maigi Käige

Maigi Käige (sündinud 5. aprillil 1984) on eesti rohelise liikumise aktivist. Ta on õppinud Mainori Kõrgkoolis ärijuhtimist. Ta on Erakonna Eestimaa Rohelised büroojuht ja juhatuse liige.
Rain Tölpus

Rain Tölpus (sündinud 11. detsember 1982) on mängiv jalgpallitreener. Rain Tölpus Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Suur-valgejalghamstrik

Suur-valgejalghamstrik (Peromyscus leucopus) on näriline, kes on levinud kogu Põhja-Ameerikas Kanada, USA ja Mehhiko aladel lõunas kuni Yucatani poolsaareni välja. Suur-valgejalghamstrik kaalub 20–30 g ja on seega tavalise koduhiire kaalu, kuid tema aju on kaks korda suurem (umbes 650 mg) ja ta elab kaks korda kauem (keskmiselt nelja aastaseks). Suur-valgejalghamstriku pikem eluiga korreleerub vananemisega kaasneva aeglasema DNA demetüleerimisega. Suur-valgejalghamstrikul tekitab puukborrelioosi parasiteerivate puukide levitatav bakter. Mammalian models for research on aging (1981) ISBN 9780309030946 Genomic 5-Methyldeoxycytidine Decreases with Age (pdf)
Tartu Ülikooli skandinavistika osakond

Tartu Ülikooli skandinavistika osakond on Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna allüksus, kus õpetatakse norra, taani ja rootsi filoloogiat (bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppes) ning pakutakse skandinavistikaloenguid teiste erialade üliõpilastele kõrvaleriala, vaba- või valikainetena. Skandinavistika osakond avati 1991. aastal. Enne seda toimus skandinavistikaõpetus Tartu Ülikoolis filosoofiateaduskonna germaani-romaani filoloogia osakonnas. Praegune skandinavistika professor on Daniel Sävborg. 1994-2005 oli Stig Örjan Ohlsson osakonna professor (rootsi keele professor), 2005–2008 oli sel ametikohal Jean-François Battail. Skandinavistika osakonna juhataja on alates 2021.aastast kaasprofessor Eva Liina Asu-Garcia. Osakond tegutseb Tartus, Lossi tänav 3. TÜ skandinavistika osakonna koduleht
DSDP

DSDP (Deep Sea Drilling Project) on esimene programm rahvusvahelistest ookeanipõhja puurimisprogrammidest. DSDP-i raames koguti puursüdamikke merede ja ookeanide põhjadest aastatel 1968–1983. 1966. aasta 24. juunil allkirjastati leping USA Rahvusliku Teadusfondi (NSF) ja California Ülikooli regentide vahel, mille põhjal alustati projekti esimese faasiga. Puurimistel kasutati laeva Glomar Challenger, mille sobivuse kinnitas DSDP 11.augustil 1968. Lepingute kaudu Ühendatud Okeanograafiliste Asutustega (Joint Oceanographic Institutions ehk JOI) toetas NSF projekti juhendavat struktuuri ja finantseeris puurimisobjektide puurimiseelseid uuringuid. Teaduslik planeerimine leidis aset JOI abil, mille Maa süvauuringutega tegeleva osakonna (Joint Oceanographic Institutions for Deep Earth Sampling ehk JOIDES) nõuandjate gruppi kuulus 250 teadlast akadeemilistest institutsioonidest, valitsusasutustest ja eratööstustest. Järgmise 30 kuu jooksul koguti puursüdamikke Vaiksest ookeanist, Atlandi ookeanist, India ookeanist, Punasest merest ja Vahemerest. 1975. aastast ühinesid varem vaid USA osalusprogrammiga ka Saksamaa, Jaapan, Suurbritannia, Nõukogude Liit ja Prantsusmaa. DSDP käigus tehti puurimises edusamme, mis aitasid kaasa ookeanipõhja uuringute arengule. 1970. aasta 14. juulil jõuti tehnoloogiani, mis lahendas kulunud puuriterade vahetamise probleemi, kasutades skaneerivat sonarit ja taassisestatavat koonust. 1979. aastal võeti puurimisprotsessis kasutusele hüdrauliline kolb, mis tegi võimalikuks iidsete ookeani elupaikade uurimise. Veel laiendati ka puuraukude kasutamist, tehes geofüüsikalisi ja geokeemilisi mõõtmisi puuraukudes nii puurimise jooksul kui ka sellele järgnevalt. Aeg-ajalt paigaldati puuraukudesse seismilise monitooringu seadmeid, mille mõõtmistulemused on laiendanud arusaamist laamtektoonika dünaamiliste protsesside osas. Üks esimesi suuremaid avastusi oli soolakuplite kui potentsiaalsete naftaleiukohtade avastamine, kuid missiooni eesmärgiks olid siiski teaduslikud, mitte kommertslikud uuringud. Olulisemaks osutusid aga Atlandi ookeani riftivööndis Lõuna-Ameerika ja Aafrika vahelisel alal sooritatud puurimised. Tehti 17 puurimist 10 asukohas ning kogutud andmed kinnitasid mandrite triivi hüpoteesi ja ookeanilise maakoore uuenemist riftivööndis. Alfred Wegeneri mandrite triivi hüpoteesi kinnitamine tugevdas ka teooriat kunagise hiidmandri Pangaea olemasolust. Ookeanipõhjast võetud proovid toetasid laamtektoonika teooriat, mida sel ajal püüti rakendada mäeahelike, maavärinate ja ookeanisüvikute tekke selgitamiseks. Lisaks eelnevatele avastustele määrati ookeanilise maakoore vanus, mis ei ole ilmselt rohkem kui 200 miljonit aastat. Programmi käigus ookeanipõhjast eraldatud puursüdamikke hoitakse kolmes IODP hoidlas, mis paiknevad USA-s, Saksamaal ja Jaapanis. Pool igast südamikust säilitatakse puutumatult tuleviku teadlaste jaoks ja teist poolt kasutatakse käimasolevas teadustegevuses. Algselt avaldatud aruanded uurimisretkede kohta on saadaval programmi kodulehel ja IODP andmebaasides. IODP Meresetted ODP Ookeanipõhja puurimisprogrammid http://www.deepseadrilling.org/about.htm DSDP koduleht
Kusto Ulmre

Kusto Ulmre (kuni 1936. aastani Gustav Schneider; 8. jaanuar 1875 – 8. juuli 1952) oli raamatukaupluse omanik ja kirjastaja. Aastail 1926–1934 ehitas ta Nõmmel endale maja (praeguse aadressiga Õitse 42), mis jäi lõpetamata. Hoonet tuntakse ka Villa Schneiderina ning see on võetud kultuurimälestisena kaitse alla. Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega määrati Kusto Schneiderile ühes abikaasa Martha-Wilhelmine ning poeg Helgoga uueks perekonnanimeks Ulmre. Saaga. Digiteeritud arhiiviallikad. Tallinna Kaarli Kogudus. II pihtkonna I personaalraamat, lk 200-401. ...; TLA.1359.2.61; 1906-1939, kaader 153/219. 8852 Suvila Õitse tn. 42, 1922. a. Ohvitseride andmekogu Unustatud majad: maja, mis alles ootab valmimist – Õitse 42
Vassili Surikov (laevaklass)

Vassili Surikov-klassi laevad on neljatekilised jõereisilaevad, mis ehitati 1975. aastal Korneuburgi laevatehases Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) Austrias. Seeria sai nime esimese selle klassi laeva, 1975. aastal vette lastud Vassili Surikovi järgi. Vassili Surikov-klassi alused on tuntud ka Maksim Gorki-klassi laevade edasiarendatud versioonina nime projekt Q-040A all. Rohkem kui 2000 tonnise veeväljasurvega 110,10 meetrit pikki Vassili Surikov-klassi jõelaevu ehitati naftadollarite eest Läänes Moskva laevanduse heaks kokku kaks ning nad olid kõige luksuslikumad (**** - 4-tärnilised) omataolised Nõukogude Liidus. Projekti Q-040A jõereisilaevad: riverships.ru (vene keeles) Liinilaev "Василий Суриков" 4* (vene keeles) Projektide Q-040 ja Q-040A jõereisilaevad (vene keeles) riverships.ru (vene keeles) Laev Mosturfloti kodulehel (vene keeles) Laev Mosturfloti kodulehel (vene keeles) Andmed saidil riverships.ru (vene keeles) Q-040 projekti laevade tehnilised andmed Riverfleet.ru kodulehel (vene keeles)
Lea Pilme

Lea Pilme (sündinud 9. septembril 1964 Türil) on Rakvere Põhikooli direktor aastast 2007. Ta lõpetas aastal 1982 Järva-Jaani Keskkooli ja aastal 1987 Tartu Riikliku Ülikooli defektoloogina. Aastal 1994 lõpetas ta Tartu Ülikooli kaugõppes psühholoogina. Aastatel 1987–1990 töötas ta Inju lastekodus eripedagoogina. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] http://wwx.virumaateataja.ee/250907/esileht/uudised/15041153.php[alaline kõdulink] "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 28. novembril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www3.kuulutaja.ee/htdocs/index.php?&SID=PHPSESSID=d18e2db9a82ba731a91ad596591edb09&PID=news&ID=5659[alaline kõdulink]
Mädarõigas (perekond)

Mädarõigas (Armoracia) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Armoracia rusticana – aed-mädarõigas Armoracia sisymbroides – siberi mädarõigas Mädarõigas andmebaasis eElurikkus.
Bernhard Gottlieb Hehn

Bernhard Gottlieb Hehn (10. oktoober/21. oktoober 1776 Otepää – 7. mai/19. mai 1856 Tartu) oli Eesti vaimulik. Algõpetuse sai ta koduõpetaja käe all. Aastal 1794 lõpetas ta Tallinna toomkooli. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 30. aprillil 1796) Jena ülikoolis. Ordineeriti 18. detsembril/30. detsembril 1800 õpetajaks. Ta oli aastatel 1800–1801 Rannu Püha Martini koguduse õpetaja. Aastatel 1801–1849 oli ta Otepää Maarja koguduse õpetaja. Jäi 23. juunil/4. juulil 1849 emerituuri. Emerituuris olles elas Tartus. Nii tema isa Johann Martin Hehn kui ka ta vend Gustav Heinrich Hehn olid Otepää Maarja koguduse õpetajad. Bernhard Gottlieb Hehn oli kaks korda abielus. Esimest korda abiellus ta 4. mail/16. mail 1805 Tori koguduse õpetaja Paul Johann Körberi tütre Helenega. Pärast Helene surma (aastal 1806) abiellus ta 22. juulil/3. augustil 1807 Helene õe Karolinega. Tema abikaasade vend Eduard Philipp Körber oli Võnnu Jakobi koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Vassili Surikov

Vassili Ivanovitš Surikov (vene Василий Иванович Суриков; 24. jaanuar (12. jaanuar vkj) 1848 Krasnojarsk – 19. märts (6. märts vkj) 1916 Moskva) oli vene maalikunstnik. Vassili Surikov sündis 24. jaanuaril 1848 Krasnojarskis. Tema perekond pärines kasakate hulgast. Surikov hakkas joonistamisega tegelema juba varakult. Aastail 1869–1875 õppis ta Peterburi Kunstide Akadeemias Pavel Tšistjakovi käe all. Akadeemias õppimise ajal pälvis ta neli hõbemedalit ja sai oma tööde eest mitu rahalist preemiat. Aastal 1877 asus Surikov elama Moskvasse ning järgmise aasta alguses abiellus ta Jelizaveta Šariga. Sellest abielust sündis kaks tütart. Aastal 1881 sai Vassili Surikovist peredvižnikute liige. Tema tuntumad teoseid on ajaloolised maalid "Bojaaritar Morozova" ja "Streletside hukkamine". "Bojaaritar Morozova" "Streletside hukkamine" "Suvorov ületab Alpe" "Lumelinna vallutamine" "O. Surikova portree" "Natalja Matvejeva" Hakass Biograafia Biograafia
Saksamaa rahvuslill

Saksamaa rahvuslill on rukkilill. Vanasti oli Saksamaal vallalistel kombeks rukkilille nööpaugus kanda. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. november 2011. Vaadatud 29. novembril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kopulatsioon

Kopulatsioon on sugulisel teel paljunevate loomade suguelundite ühtimine seemendamiseks ja munaraku viljastamiseks. Kopulatsioon toimub üldreeglina kahe vastassoost isendi vahel, kuid looduses esineb laialdaselt ka muid variante, sealhulgas ka selliseid, mis ei ole otseselt suunatud paljunemisele. Osadel vangistuses suure hulgana koos peetavatel madudel, näiteks perekondade nastik ja Acanthophis liikidel esineb paaritumisperioodil ka homoseksuaalset kopulatsiooni. kopulatsioonikork seksuaalvahekord D. DWIGHT DAVIS, Courtship and mating behavior in snakes, Volume XX CHICAGO, DECEMBER 28, 1936 No. 22, Veebiversioon (vaadatud 18.01.2014) (inglise keeles) RAYMOND T. HOSER, http://www.smuggled.com/addmat1.htm MATING BEHAVIOUR IN AUSTRALIAN DEATH ADDERS, GENUS: ACANTHOPHIS (SERPENTES: ELAPIDAE)., HERPTILE 8 (1) 1983 PP. 25-34, Veebiversioon (vaadatud 18.01.2014) (inglise keeles) John Sparks. Sugupoolte heitlus loomariigis. 2001. Kirjastus Varrak. ISBN 9985-3-0378-4.
Vat-tegevusnimi

'vat-tegevusnimi' ehk vat-infinitiiv, nt magavat, lugenuvat, on tegusõna käändeline vorm. Päritolult on see oleviku kesksõna osastava käände vorm, mis on partitsiibi paradigmast väljunud ja käitub lauses nagu infinitiiv. vat-tegevusnimi on lauses vat-infiniittarindi ehk vat-konstruktsiooni peasõna. Vat-konstruktsioonist kui iseseisvast infinitiivvormist on alust rääkida seetõttu, et süntaktiliselt käitub ta nimisõnalaadselt. Vat-infinitiivil on neli vormi: isikulise tegumoe olevikuvorm ehk vat-vorm: Arvasin ta koju minevat. Ema kuulis teda laulvat. Sellele vastab aktiivne (tegevussubjekt esineb grammatilise subjektina ehk alusena) lähtelause ning see väljendab põhisündmusega samaaegset sündmust. umbisikulise tegumoe olevikuvorm ehk tavat-vorm: Need on kümme enim tehtavat viga. Need seiklused lõpetavat tema edu peagi. Sellele vastab passiivne (tegevussubjekt ei esine lauses grammatilise subjekti ehk alusena) lähtelause ning see väljendab põhisündmusega samaaegset sündmust. isikulise tegumoe minevikuvorm kujul olevat + Vnud või Vnuvat: Arvasin Peetri olevat kirja juba lugenud. Ma arvasin Peetri juba lugenuvat kirja. Sellele vastab aktiivne (tegevussubjekt esineb grammatilise subjektina ehk alusena) lähtelause ning see väljendab põhisündmusele eelnevat sündmust. umbisikulise tegumoe minevikuvorm kujul olevat + Vtud: Teadsin seda juba tehtud olevat. Ema arvas raamatu loetud olevat. Sellele vastab passiivne (tegevussubjekt ei esine lauses grammatilise subjekti ehk alusena) lähtelause ning see väljendab põhisündmusele eelnevat sündmust. Vat-tegevusnimi võib asendada et-sihitislauset ja on lauses sõltuvusmäärus, mis on lauses põhiverbiga suhteliselt tihedalt seotud: Ma uskusin sind magavat (=ma uskusin, et sa magad). Ma nägin teda tantsivat (=ma nägin, et ta tantsib). sihitis, laiendades * sihilisi tegusõnu ehk transitiivverbe (nt leidma, laulma, märkama, lootma, avastama, rääkima, väitma, teadma, kartma, möönma, mäletama, ütlema jne): Kuulsin toas lauldavat (= kuulsin, et toas lauldakse). Onu Ülo märkavat tekstis palju vigu (=Onu Ülo märkas, et tekstis on palju vigu). Vormiliselt kattub vat-tegevusnimi kaudse kõneviisi olevikuvormiga (väljendab kaudset väidet, see tähendab kelleltki kolmandalt kuuldud väidet). Nimelt on ka kaudse kõneviisi ehk kvotatiivi tunnuseks olevikus -vat: Jüri olevat omale uue maja ostnud. Mari olevat endale uut kampsuni kudunud. lauselühend kõneviis tegusõna Erelt, Mati, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. Tallinn.
Raimo Punning

Raimo Punning (sündinud 16. juunil 1974) on endine Eesti maadleja. Neljakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1996, 1999, 2001, 2002) 1997. aasta Eesti meistrivõistlused – 4. koht; 2005. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht. Põhjamaade meistrivõistlused 1993. aasta – 3. koht (juunior); 1993. aasta – 3. koht; 1994. aasta – 2. koht (juunior); 1996. aasta – 5. koht. Grand Prix of Germany 1993. aasta – 1. koht. Georg Lurichi mälestusvõistlused 1997. aasta – 1. koht. Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 2000. aasta – 6. koht. Herman Kare Tournament 1996. aasta – 4. koht. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] [1]
Tsirkus (täpsustus)

Sõnal tsirkus on mitu tähendust. Tsirkus on lõbustusasutus. Tsirkus on Charlie Chaplini film. Tsirkus on lauamäng. "Tsirkus" on Arne Oidi laul. "Tsirkus" on Georges-Pierre Seurat' maal.
Rasmus Luhakooder

Rasmus Luhakooder (sündinud 8. detsembril 1988 Viljandis) on eesti jalgpallur (ründaja). Ta mängib Eesti klubis Viljandi JK Tulevik. Ta on Eesti U21-koondises pidanud kuus kohtumist. II liiga lõuna/lääs 2011 hooaja parim väravakütt. Rasmus Luhakooder Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Vassili Surikov (jõelaev)

Vassili Surikov (vene keeles Василий Суриков) on neljatekiline, esimene Vassili Surikov-klassi (projekt Q-040A) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud laevatehases Österreichische Schiffswerften AG Korneuburgis 1975. aastal. Laev sai nime vene maalikunstniku Vassili Surikovi auks. Aastail 1973–1983 tellis NSVLi valitsus nafta müügist teenitud dollarite eest seninägematu mugavusastmega kõrgeima äriklassi jõereisilaevu kapitalistlikult välismaalt, märgatavalt uhkemaid kui SDV-projekt-588 ning Tšehhoslovakkia-projekt 26-37. Kiil pandi laevale tehasenumbriga K706 Austrias Korneuburgis laevatehases Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) ning laev lasti vette ja anti Moskva jõelaevandusele üle 1975. aastal. Laeva moderniseeriti tublisti 2007. aastal. Mosturflot kasutab 2012. aastal Vassili Surikovi Venemaa jõgedel sõitudeks Neeva ja Volga-äärsete linnade vahet – kruiisiliinil Peterburi-Moskva. Jõereisilaevade loend Projekti Q-040 tehnilised andmed (vene keeles) Проект Q-040 (vene keeles) Peaandmed (vene keeles) Projekti Q-040A laevade nimekiri (vene keeles) NSVLi jõelaevastik (vene keeles) Liner "Василий Суриков" 4* (vene keeles) Laev Mostirfloti kodulehel (vene keeles) Laev Riverfleet.ru kodulehel (vene keeles) Laev Mostirfloti kodulehel (vene keeles)
Polümeeride keemia

Polümeeride keemia on keemia haru, mis tegeleb polümeeride ja makromolekulide sünteesi ja omaduste uurimisega. Polümeersed molekulid jagatakse kahte suurde klassi: biopolümeerid, mis sünteesitakse elusorganismide poolt sünteetilised polümeerid, mis saadakse mitmesuguste polümerisatsioonireaktsioonide abil  Pikemalt artiklis Polümerisatsioon Polümerisatsioon on keemiline protsess, milles madalmolekulaarse ühendi (monomeeri M) molekulid ühinevad üksteisega moodustades kõrgmolekulaarse ühendi, milles on keemiliselt seotud väga suur arv monomeerile vastavaid elementaarlülisid: nM → (-M)n– Polümeeride süntees võib realiseeruda olenevalt initsieerimisviisist katioonsete, anioonsete või radikaalsete aktiivsete intermediaatide vahendusel või koordinatsiooni mehhanismi järgi. Peamised polümeeride sünteesi meetodid on plokimeetod (lähteaine(te) ja katalüsaatori segus ilma lahustita), lahusemeetod (kasutatakse lahustit) ja emulsioonimeetod (monomeer emulgeeritakse mittesegunevas vedelikus, enamasti vees). Polümeeride omadusi kirjeldatakse mitmete keemiliste ja füüsikaliste näitajate abil: polümerisatsiooniaste (n) keskmine molekulmass (MW) molaarmassi jaotus molekulaarstruktuuri korrapärasus kopolümeerne jaotus lõpprühmad hargnemiste aste ristsidemed kristallilisus termilised omadused (klaasistumistemperatuur, sulamistemperatuur) lahuste omadused (lahustuvus, lahuse viskoossus, geelistumine) Polümerisatsioon Polümeerid
Tiiu Valgemäe

Tiiu Valgemäe (aastani 1971 Tiiu Tomson; sündinud 17. märts 1947 Tallinnas) on Eesti iluuisutaja ja iluuisutamistreener. Ta lõpetas aastal 1965 Tallinna 7. Keskkooli ja aastal 1970 Minski Kehakultuuri Instituudi. Ta tuli aastatel 1964 ja 1965 Eesti NSV meistriks üksiksõidus ning aastatel 1966 ja 1967 Valgevene NSV meistriks üksiksõidus. Ta töötas aastatel 1970–1991 iluuisutamise peatreenerina Dünamos, aastatel 1990–2009 treenerina Soomes (Heinolas, Helsingis, Turus) ja aastast 2009 omanimelises uisukoolis Eestis. Tema õpilastest on paljud uisutanud ja uisutavad siiani maailmatasemel. Tuntumaid õpilasi: Olga Vassiljeva (sai 21. koha 1992. aasta Albertville'i olümpiamängudel), Margus Hernits, Gerli Liinamäe (tuli 2010. aastal Eesti meistriks naiste üksiksõidus); Soomes Elina Kettunen, Ari-Pekka Nurmenkari, Sasha Palomäki. Parim treener 1983, 1992 ja 2011. Biograafia ESBL-is http://sport.postimees.ee/437338/ohoo-eesti-parim-iluuisutaja-on-liinamae-mitte-glebova/ Biograafia ESBL-is
Kvestor

Kvestor (ladina keeles quaestor) oli Vana-Rooma rahandusametnik. Esialgu nimetasid kvestoreid konsulid. 447. aastast eKr valis neid rahvakoosolek. Algselt oli kvestoreid 2, alates 241 eKr 4, alates 267 eKr 8, Sulla ajal 20, Caesari ajal kuni 40. Linnakvestorid haldasid riigikassat, provintsikvestorid oma provintsi rahandust. Sulla ajast alates kuulusid kvestorid senatisse (senaatori madalaim aste). Keisririigi ajajärgul langes koos senatiga ka kvestorite tähtsus, sest riigi rahandust valitses põhiliselt keiser ratsanikuseisusest ametnikest koosneva haldusorgani kaudu. Tänapäeval nimetatakse mõnes riigis ülikooli kassat kvestuuriks. Antiigileksikon. Tallinn: Valgus, 1983.
Ediil

Ediil (ladina keeles aedilis, sõnast aedes "tempel"; mitmuses aediles) oli Vana-Rooma vabariigi kõrge riigiametnik, algselt rahvatribuuni abi. Roomas valvasid ediilid avalike hoonete, pidustuste ja korra järele, samuti olid nende hoole all linna viljavarustus, riigikassa, turud jms. Kaks ediili olid plebeide seast (aediles plebei), ülejäänuid kutsuti kuruulseteks ediilideks (aediles curules) ning alates Licinius Stolo ja Sextius Lateranuse seaduste kehtestamisest 367 eKr võisid nad olla ka patriitsid. Keisririigi ajal minetasid nad tähtsuse. "Antiigileksikon" Tallinn: Valgus, 1983
AIDAsol

AIDAsol (projekti nimi Sphinx V) on viies Sphinx-klassi ristluslaev, mis kuulub firmale Costa Crociere S.p.A., ja mida käitab laevakompanii Aida Cruises German Branch of Costa Crociere S.p.A.. Laev ehitati Meyer Werfti laevatehases Papenburgis Saksamaal 2011. aastal ja laeva ristis Kielis 9. aprillil 2011 kiellanna Bettina Zwickler. Laeva kodusadam on Genova Itaalias. Germanischer Lloyd (inglise keeles) "Fakta om fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 30.07.2012. Vaadatud 3.08.2013. (rootsi keeles) Kielerin tauft AIDAsol – Bettina Zwickler auf AIDA Fanreise zur Taufpatin gewählt (saksa keeles) AIDAsol AIDA kodulehel (saksa keeles)