laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Liège'i ringkond

Liège'i ringkond on üks neljast haldusringkonnast Belgias Liège'i provintsis. Ringkonna halduspiirides on 24 valda ja 119 osavalda. Ans Awans Aywaille Beyne-Heusay Bassenge Blegny Chaudfontaine Comblain-au-Pont Dalhem Esneux Flémalle Fléron Grâce-Hollogne Herstal Juprelle Liège Neupré Oupeye Saint-Nicolas Seraing Soumagne Sprimont Trooz Visé Alleur Angleur Ans Argenteau Awans Awirs Ayeneux Aywaille Barchon Bassenge Beaufays Bellaire Berneau Beyne-Heusay Bierset Boirs Bombaye Boncelles Bressoux Cerexhe-Heuseux Chaudfontaine Chênée Cheratte Chokier Comblain-au-Pont Dalhem Dolembreux Ében-Émael Éhein Embourg Ernonheid Esneux Évegnée-Tignée Feneur Fexhe-Slins Flémalle-Grande Flémalle-Haute Fléron Fooz Forêt Fraipont Glain Gleixhe Glons Gomzé-Andoumont Grâce-Berleur Grivegnée Haccourt Harzé Hermalle-sous-Argenteau Hermée Herstal Heure-le-Romain Hognoul Hollogne-aux-Pierres Horion-Hozémont Housse Houtain-Saint-Siméon Ivoz-Ramet Jemeppe-sur-Meuse Jupille-sur-Meuse Juprelle Lanaye Lantin Liers Lixhe Loncin Louveigné Liège Magnée Mélen Micheroux Milmort Mons-lez-Liège Montegnée Mortier Mortroux Nessonvaux Neufchâteau Neuville-en-Condroz Othée Ougrée Oupeye Paifve Plainevaux Poulseur Retinne Richelle Roclenge-sur-Geer Rocourt Romsée Rotheux-Rimière Rouvreux Queue-du-Bois Saint-André Saint-Nicolas Saint-Remy Saive Seraing Slins Sougné-Remouchamps Soumagne Sprimont Tilff Tilleur Trembleur Vaux-sous-Chèvremont Velroux Villers-l'Évêque Villers-Saint-Siméon Visé Vivegnis Voroux-lez-Liers Vottem Wandre Warsage Wihogne Wonck Xhendremael Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Isère

Isère on jõgi Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas. Jõe lähe on Val-d'Isère'i lähedal. 286 km pikkune jõgi suubub Rhône'i jõkke. Jõe järgi on nimetatud Isère'i departemang.
Põhja-Makedoonia vapp

Põhja-Makedoonia vapp on Põhja-Makedoonia riigivapp. Praeguse kujundusega vapp on kasutusel alates 16. novembrist 2009, mil eemaldati vapikilbi kohal olnud punane täht. Tähega vapp oli kasutusel alates aastast 1946. Vapikilpi ääristavad rahvusliku mustriga lindiga kokku seotud nisu-, tubaka- ja moonivihud. Kilbi keskel on Ohridi järv ja Šar Planina mäed. Põhja-Makedoonia lipp
Halinga valla lipp

Halinga valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Halinga valla lipp. Lipu kinnitas Riigikantselei 1. märtsil 1994 ja see õnnistati Pärnu-Jaagupi kirikus 14. detsembril 1994. Lipu autor on Priit Herodes. Kuldse välja ülemisel poolel on must karupea koos tõstetud parema käpaga. Manused on sinised. Välja alumisel poolel on kolm sinist pärlikarpi (2+1). Vallavalitsuse piduliku kandelipu varras on sinine ja selle vardaehteks on kuldne odaots. Lipu normaalsuurus on 105x105 cm. Lipu värvused ja tunnused tähistavad Pärnumaad ja apostel Jaakobust (Pärnu-Jaagupi kihelkond). Halinga vallavanem Ülle Vapperi sõnade kohaselt annab valla sümboolika ühtekuuluvustunde ning Halinga vapil, kui ka lipul oleva karumotiivi järgi on kõigile selge, et tegemist on Pärnumaaga. Kolmes jõekarbis näeb ta valla kolme jõe - Audru, Enge, Sauga - lättekohti. Kuldne värv aga on mõnevõrra nostalgiline, meenutab omavalitsuse alale jäänud omaaegseid tippmajandeid. Valla lipp heisati: valitsuse hoonel ja valla hallatavate asutuste hoonetel peasissekäigu juures valla tähtpäevadel. Halinga valla ja teiste kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumistel. Halinga valla avalikel üritustel. muudel üritustel, kus on esindatud Halinga vald. Koos teiste lippudega heisates paigutati Halinga valla lipp: koos Eesti riigilipuga – Eesti riigilipust vasakule; koos Eesti riigilipu ja teise riigi lipuga – teise riigi lipust vasakule, mis on omakorda vasakul Eesti riigilipust; koos maakonnalipuga – maakonnalipust vasakule; koos teiste Eesti maakondade ja valdade lippudega – eesti tähestiku järjekorras paremalt vasakule. Valla lipp ei tohtinud ületada riigilipu mõõtmeid. Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. Halinga valla vapp Pärnu maakond Halinga valla sümboolika valla kodulehel Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Halinga vald.
Verviers' ringkond

Verviers' ringkond on üks neljast haldusringkonnast Belgias Liège'i provintsis. Ringkonna halduspiirides on 29 valda ja 86 osavalda. Amblève (Amel) Aubel Baelen Bullange (Büllingen) Burg-Reuland Butgenbach (Bütgenbach) Dison Eupen Herve Jalhay La Calamine (Kelmis) Lierneux Limbourg Lontzen Malmedy Olne Pepinster Plombières Raeren Saint-Vith (Sankt Vith) Spa Stavelot Stoumont Theux Thimister-Clermont Trois-Ponts Verviers Waimes Welkenraedt Amblève (Amel) Andrimont Arbrefontaine Aubel Baelen Basse-Bodeux Battice Bellevaux-Ligneuville Bévercé Bilstain Bolland Bra Bullange (Büllingen) Butgenbach (Bütgenbach) Chaineux Charneux Chevron Clermont Cornesse Crombach Dison Elsenborn Ensival Eupen Eynatten Faymonville Fosse Francorchamps Gemmenich Goé Grand-Rechain Hauset Henri-Chapelle Heppenbach Hergenrath Herve Heusy Hombourg Jalhay Julémont Kettenis La Calamine (Kelmis) La Gleize Lambermont La Reid Lierneux Limbourg Lommersweiler Lontzen Lorcé Malmedy Manderfeld Membach Meyerode Montzen Moresnet Neu-Moresnet Olne Pepinster Petit-Rechain Polleur Raeren Rahier Recht Reuland Robertville Rocherath Saint-Vith (Sankt Vith) Sart-lez-Spa Schoenberg Sippenaeken Soiron Spa Stavelot Stembert Stoumont Theux Thimister Thommen Verviers Waimes Walhorn Wanne Wegnez Welkenraedt Xhendelesse Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Isère'i departemang

Isère'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas. Departemang on saanud nime Isère'i jõe järgi. 2015. aastani kuulus departemang Rhône-Alpesi piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult 58 kantoniks ja 533 vallaks. Isère'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Elsa Triolet

Elsa Triolet (24. september 1896 – 16. juuni 1970) oli vene-juudi päritolu prantsuse kirjanik. 1944. aastal pälvis teos "Le premier accroc coûte 200 Francs" Goncourti auhinna. Elsa Triolet oli luuletaja Vladimir Majakovski muusa ja armastatu Lilja Briki noorem õde. "Avignoni armastajad" ("Les Amants d'Avignon", 1943). Prantsuse keelest tõlkinud Aino Gross, Loomingu Raamatukogu 12, 1957. "Roosid järelmaksuga" ("Roses à crédit", 1959). Prantsuse keelest tõlkinud Immanuel Pau, Tallinn: Eesti Raamat, 1962 (sarjas "XX sajandi raamat)"; kordustrükk Tallinn: Varrak, 2004. Триоле Эльза. Большая советская энциклопедия. Яндекс Словари Leili-Maria Kask. Elsa Triolet' elu ja looming. Looming 1970, nr 8, lk 1275–77 Ilona Martson. Kaks õde ja Majakovski. Naistemaailm, 3. aprill 2008 https://www.findagrave.com/memorial/16781619/elsa-triolet
Mette-Triin Purde

Mette-Triin Purde (sündinud 27. jaanuaril 1995) on Eesti üliõpilane, kes on edukalt esinenud nii riiklikel kui ka rahvusvahelistel olümpiaadidel. Ta lõpetas 2013. aastal kuldmedaliga Tallinna Prantsuse Lütseumi ja õpib praegu Tallinna Tehnikaülikoolis geenitehnoloogiat. Tallinna Prantsuse Lütseumi teenetemärk, antud 2. oktoobril 2012 "kooli eduka esindamise eest rahvusvahelistel olümpiaadidel" Kuldmedal ja võistkondlik üldvõit 2012. aasta Euroopa Liidu loodusteaduste olümpiaadilt (EUSO) Hõbemedal 2011. aasta Euroopa Liidu loodusteaduste olümpiaadilt Pronksmedalid: 2013. rahvusvaheline bioloogia olümpiaad (IBO), 2012. rahvusvaheline lingvistika olümpiaad (IOL) ja 2011. rahvusvaheline loodusteaduste olümpiaad (IJSO) 2012/2013. õppeaastal olid lütseumlased väga tublid!; Tallinna Prantsuse Lütseumi koduleht[alaline kõdulink] Tallinna Prantsuse Lütseumi 91. sünnipäev; Tallinna Prantsuse Lütseumi koduleht[alaline kõdulink] "Detailed Results of EUSO 2012; EUSO 2012 koduleht" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 14. septembril 2013. "Rahvusvaheliste võistluste medalistid; Tartu Ülikooli Teaduskooli koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuli 2012. Vaadatud 1. oktoobril 2012. "Õpilased: teadmised on investeering tulevikku" "Terevisioon", ETV, 03.09.2012
Halle-Vilvoorde ringkond

Halle-Vilvoorde ringkond on üks kahest haldusringkonnast Belgias Flaami Brabandi provintsis. Ringkond koosneb 35 vallast ja 101 osavallast. Affligem Asse Beersel Bever Dilbeek Drogenbos Galmaarden Gooik Grimbergen Halle Herne Hoeilaart Kampenhout Kapelle-op-den-Bos Kraainem Lennik Liedekerke Linkebeek Londerzeel Machelen Meise Merchtem Opwijk Overijse Pepingen Roosdaal Sint-Genesius-Rode Sint-Pieters-Leeuw Steenokkerzeel Ternat Vilvoorde Wemmel Wezembeek-Oppem Zaventem Zemst Alsemberg Asse Beersel Beert Beigem Bekkerzeel Bellingen Berg Bever Bogaarden Borchtlombeek Buizingen Buken Brussegem Diegem Dilbeek Drogenbos Dworp Elewijt Elingen Eppegem Essene Gaasbeek Galmaarden Gooik Grimbergen Groot-Bijgaarden Halle Hamme Heikruis Hekelgem Herfelingen Herne Hoeilaart Hofstade Huizingen Humbeek Itterbeek Kampenhout Kapelle-op-den-Bos Kester Kobbegem Kraainem Leerbeek Lembeek Liedekerke Linkebeek Londerzeel Lot Machelen Malderen Mazenzele Meise Melsbroek Merchtem Mollem Nederokkerzeel Nieuwenrode Nossegem Oetingen Onze-Lieve- Vrouw-Lombeek Opwijk Oudenaken Overijse Pamel Pepingen Perk Peutie Ramsdonk Relegem Ruisbroek Schepdaal Sint-Genesius-Rode Sint-Katherina-Lombeek Sint-Kwintens-Lennik Sint-Laureins-Berchem Sint-Martens-Bodegem Sint-Martens-Lennik Sint-Pieters-Kapelle Sint-Pieters-Leeuw Sint-Stevens-Woluwe Sint-Ulriks-Kapelle Steenhuffel Steenokkerzeel Sterrebeek Strijtem Strombeek-Bever Teralfene Ternat Tollembeek Vilvoorde Vlezenbeek Vollezele Wambeek Weerde Wemmel Wezembeek-Oppem Wolvertem Zaventem Zellik Zemst
Leuveni ringkond

Leuveni ringkond on üks kahest haldusringkonnast Belgias Flaami Brabandi provintsis. Ringkonna halduspiirides on 30 valda ja 130 osavalda. Aarschot Begijnendijk Bekkevoort Bertem Bierbeek Boortmeerbeek Boutersem Diest Geetbets Glabbeek Haacht Herent Hoegaarden Holsbeek Huldenberg Keerbergen Kortenaken Kortenberg Landen Leuven Linter Lubbeek Oud-Heverlee Rotselaar Scherpenheuvel-Zichem Tervuren Tielt-Winge Tienen Tremelo Zoutleeuw Aarschot Assent Attenhoven Attenrode Averbode Baal Begijnendijk Bekkevoort Bertem Betekom Bierbeek Binkom Blanden Boortmeerbeek Bost Boutersem Budingen Bunsbeek Deurne Diest Dormaal Drieslinter Duisburg Eliksem Erps-Kwerps Everberg Ezemaal Geetbets Gelrode Glabbeek-Zuurbemde Goetsenhoven Grazen Haacht Haasrode Hakendover Halle-Booienhoven Helen-Bos Herent Hever Heverlee Hoegaarden Hoeleden Holsbeek Houwaart Huldenberg Kaggevinne Kapellen Keerbergen Kerkom Kersbeek-Miskom Kessel-Lo Korbeek-Dijle Korbeek-Lo Kortenaken Kortenberg Kortrijk-Dutsel Kumtich Laar Landen Langdorp Leefdaal Leuven Linden Loonbeek Lovenjoel Lubbeek Meensel-Kiezegem Meerbeek Meldert Melkwezer Messelbroek Molenbeek-Wersbeek Molenstede Neerhespen Neerijse Neerlanden Neerlinter Neervelp Neerwinden Nieuwrode Oorbeek Oplinter Opvelp Orsmaal-Gussenhoven Ottenburg Oud-Heverlee Outgaarden Overhespen Overwinden Pellenberg Ransberg Rillaar Roosbeek Rotselaar Rummen Rumsdorp Schaffen Scherpenheuvel Sint-Agatha-Rode Sint-Joris-Weert Sint-Joris-Winge Sint-Margriete-Houtem Sint-Pieters-Rode Testelt Tervuren Tielt Tienen Tildonk Tremelo Vaalbeek Veltem-Beisem Vertrijk Vissenaken Vossem Waanrode Waasmont Walsbets Walshoutem Wange Webbekom Werchter Wespelaar Wezemaal Wezeren Willebringen Wilsele Winksele Wommersom Zichem Zoutleeuw
Maasikavälu

"Maasikavälu" (rootsi keeles "Smultronstället") on 1957. aastal valminud Rootsi mängufilm, mille režissöör oli Ingmar Bergman. Isak Borg on professor, kes sõidab Lundi, sest teda ootab sealse ülikooli audoktoriks promoveerimine. Professori unenäod tahavad midagi öelda ja Isak hakkab edukalt pendeldama tegelikkuse ja unelmate vahel. Film võitis 1958. aastal Berliini filmifestivalil Kuldkaru. Isak Borg – Victor Sjöström Sara – Bibi Andersson Marianne Borg – Ingrid Thulin Evald Borg – Gunnar Björnstrand Agda – Jullan Kindahl Anders – Folke Sundquist Viktor – Björn Bjelfvenstam Isaku ema – Naima Wifstrand Berit Alman – Gunnel Broström Isaku naine – Gertrud Fridh Filmi analüüsitakse Olev Remsu 2016. aastal Tartu Ülikooli kirjastuses ilmunud "Filmidraamatehnikas" ja artiklis "Ingmar Bergmani aeg" (Sirp, 1. VI 2018.a.)
Brugge ringkond

Brugge ringkond on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis. Ringkond koosneb 10 vallast ja 41 osavallast. Beernem Blankenberge Brugge Damme Jabbeke Knokke-Heist Oostkamp Torhout Zedelgem Zuienkerke Aartrijke Assebroek Beernem Blankenberge Brugge Damme Dudzele Heist Hertsberge Hoeke Houtave Jabbeke Knokke Koolkerke Lapscheure Lissewege Loppem Meetkerke Moerkerke Nieuwmunster Oedelem Oostkamp Oostkerke Ramskapelle Ruddervoorde Sijsele Sint-Andries Sint-Joris Sint-Kruis Sint-Michiels Snellegem Stalhille Torhout Uitkerke Varsenare Veldegem Waardamme Westkapelle Zedelgem Zerkegem Zuienkerke
Diksmuide ringkond

Diksmuide ringkond on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis. Ringkond koosneb 5 vallast ja 30 osavallast. Diksmuide Houthulst Koekelare Kortemark Lo-Reninge Beerst Bovekerke Diksmuide Esen Handzame Houthulst Kaaskerke Keiem Klerken Koekelare Kortemark Lampernisse Leke Lo Merkem Nieuwkapelle Noordschote Oostkerke Oudekapelle Pervijze Pollinkhove Reninge Sint-Jacobskapelle Stuivekenskerke Vladslo Werken Woumen Zande Zarren
Oostende ringkond

Oostende ringkond on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis. Ringkonna halduspiirides on 7 valda ja 27 osavalda. Bredene De Haan Gistel Ichtegem Middelkerke Oostende Oudenburg Bekegem Bredene Eernegem Ettelgem Gistel Ichtegem Klemskerke Leffinge Lombardsijde Mannekensvere Middelkerke Moere Oostende Oudenburg Roksem Schore Sint-Pieters-Kapelle Slijpe Snaaskerke Stene Vlissegem Wenduine Westende Westkerke Wilskerke Zandvoorde Zevekote
Roeselare ringkond

Roeselare ringkond on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis. Ringkonna halduspiirides on 8 valda ja 19 osavalda. Hooglede Ingelmunster Izegem Ledegem Lichtervelde Moorslede Roeselare Staden Beveren Dadizele Emelgem Gits Hooglede Ingelmunster Izegem Kachtem Ledegem Lichtervelde Moorslede Oekene Oostnieuwkerke Roeselare Rollegem-Kapelle Rumbeke Sint-Eloois-Winkel Staden Westrozebeke
Lillesand

Lillesand on linn Norras Agderi maakonnas Lillesandi vallas. Kirik Sadam Tettsteders befolkning og areal
Tielti ringkond

Tielti ringkond on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis. Ringkonna halduspiirides on 9 valda ja 20 osavalda. Ardooie Dentergem Meulebeke Oostrozebeke Pittem Ruiselede Tielt Wielsbeke Wingene Beveren Dadizele Emelgem Gits Hooglede Ingelmunster Izegem Kachtem Ledegem Lichtervelde Moorslede Oekene Oostnieuwkerke Roeselare Rollegem-Kapelle Rumbeke Sint-Eloois-Winkel Staden Westrozebeke Meulebeke Oeselgem Ooigem Oostrozebeke Pittem Ruiselede Schuiferskapelle Sint-Baafs-Vijve Tielt Wakken Wielsbeke Wingene Zwevezele
Kortrijki ringkond

Kortrijki ringkond on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis. Ringkonna halduspiirides on 12 valda ja 42 osavalda. Anzegem Avelgem Deerlijk Harelbeke Kortrijk Kuurne Lendelede Menen Spiere-Helkijn Waregem Wevelgem Zwevegem Aalbeke Anzegem Avelgem Bavikhove Bellegem Beveren Bissegem Bossuit Deerlijk Desselgem Gijzelbrechtegem Gullegem Harelbeke Heestert Helkijn Heule Hulste Ingooigem Kaster Kerkhove Kooigem Kortrijk Kuurne Lauwe Lendelede Marke Menen Moen Moorsele Otegem Outrijve Rekkem Rollegem Sint-Denijs Sint-Eloois-Vijve Spiere Tiegem Vichte Waarmaarde Waregem Wevelgem Zwevegem
Ieperi ringkond

Ieperi ringkond (hollandi keeles ja ametlik nimi Ieper, lääneflaami keeles Yper) on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis. Ringkonna halduspiirides on 8 valda ja 38 osavalda. Heuvelland Ieper Langemark-Poelkapelle Mesen Poperinge Vleteren Wervik Zonnebeke Beselare Bikschote Boezinge Brielen Dikkebus Dranouter Elverdinge Geluveld Geluwe Hollebeke Ieper Kemmel Krombeke Langemark Loker Mesen Nieuwkerke Oostvleteren Passendale Poelkapelle Poperinge Proven Reningelst Roesbrugge-Haringe Sint-Jan Vlamertinge Voormezele Watou Wervik Westouter Westvleteren Woesten Wijtschate Wulvergem Zandvoorde Zillebeke Zonnebeke Zuidschote
Veurne ringkond

Veurne ringkond on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis. Ringkonna halduspiirides on 5 valda ja 28 osavalda. Alveringem De Panne Koksijde Nieuwpoort Veurne Adinkerke Alveringem Avekapelle Beveren Booitshoeke Bulskamp De Panne De Moeren Eggewaartskapelle Gijverinkhove Hoogstade Houtem Izenberge Koksijde Leisele Nieuwpoort Oeren Oostduinkerke Ramskapelle Sint-Joris Sint-Rijkers Steenkerke Stavele Veurne Vinkem Wulpen Wulveringem Zoutenaaie
Herbert Metsa

Herbert Metsa (2. jaanuar 1931 Koimula, Torma vald – 27. mai 2008) oli eesti majandusteadlane. Ta lõpetas aastal 1945 Torma Mittetäieliku Keskkooli, aastal 1949 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1954 kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Aastal 1956 asus ta aspirantuuri Tartu Ülikooli poliitökonoomia kateedrisse, aastal 1963 kaitses ta tööga "Hinnakujundamise küsimused sotsialistlikus tööstuses" (juhendaja Mihhail Bronštein) majandusteaduste kandidaadi väitekirja. Aastal 1976 kaitses ta tööga "Ühiskondliku tootmise majandusliku efektiivsuse tõstmise probleemid" majandusteaduste doktori väitekirja. Ta oli Eesti Põllumajanduse Akadeemia professor. Esimene abikaasa oli keeleõpikute autor Antidea Metsa, nende tütred on Ülle Kurm ja Riina Veiram.[viide?] Teine abikaasa oli hambaarst Eve-Maaja Metsa, neil sündisid pojad Jaanas ja Andras.[viide?] "EMÜ emeriitprofessorid". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. september 2012. Vaadatud 1. oktoobril 2012.
Békés

Békés on linn Ungaris Békési komitaadis, Békési kreisi halduskeskus. Asub Körösi jõe ääres. Esimene kirjalik teade asulast pärineb 1220. aastast. 1241 hävitasid tatarlased Békési. 1295 asula taastati ja 1405 mainitakse linnana. 1695 hävis linn taas sõjas ja taastus vähehaaval 18. sajandiks. 1872 kaotas linnaõigused, kuid 1973 nimetati taas linnaks. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Békési koduleht (ungari keeles)
Eeklo ringkond

Eeklo ringkond on üks kuuest haldusringkonnast Belgias Ida-Flandria provintsis. Ringkond koosneb 6 vallast ja 16 osavallast. Assenede Eeklo Kaprijke Maldegem Sint-Laureins Zelzate Adegem Assenede Bassevelde Boekhoute Eeklo Kaprijke Lembeke Maldegem Middelburg Oosteeklo Sint-Jan-in-Eremo Sint-Laureins Sint-Margriete Waterland-Oudeman Watervliet Zelzate Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Oudenaarde ringkond

Oudenaarde ringkond on üks kuuest haldusringkonnast Belgias Ida-Flandria provintsis. Ringkonna halduspiirides on 11 valda ja 58 osavalda. Brakel Horebeke Kluisbergen Kruishoutem Lierde Maarkedal Oudenaarde Ronse Wortegem-Petegem Zingem Zwalm Beerlegem Berchem Bevere Deftinge Dikkele Edelare Eine Elsegem Elst Ename Etikhove Everbeek Hemelveerdegem Heurne Huise Hundelgem Kruishoutem Kwaremont Leupegem Maarke-Kerkem Mater Meilegem Melden Michelbeke Moregem Mullem Munkzwalm Nederbrakel Nederename Nederzwalm-Hermelgem Nokere Nukerke Ooike Opbrakel Oudenaarde Ouwegem Parike Paulatem Petegem-aan-de-Schelde Roborst Ronse Rozebeke Ruien Schorisse Sint-Blasius-Boekel Sint-Denijs-Boekel Sint-Kornelis-Horebeke Sint-Maria-Horebeke Sint-Maria-Latem Sint-Maria-Lierde Sint-Martens-Lierde Volkegem Wannegem-Lede Welden Wortegem Zegelsem Zingem Zulzeke Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Dendermonde ringkond

Dendermonde ringkond on üks kuuest haldusringkonnast Belgias Ida-Flandria provintsis. Ringkond koosneb 10 vallast ja 28 osavallast. Berlare Buggenhout Dendermonde Hamme Laarne Lebbeke Waasmunster Wetteren Wichelen Zele Appels Baasrode Berlare Buggenhout Denderbelle Dendermonde Grembergen Hamme Kalken Laarne Lebbeke Massemen Mespelare Moerzeke Opdorp Oudegem Overmere Schellebelle Schoonaarde Serskamp Sint-Gillis-bij-Dendermonde Uitbergen Waasmunster Westrem Wetteren Wichelen Wieze Zele Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Pistik (elekter)

Pistik (ingl plug, connector) on pistikühenduse liikuv pool, harilikult painduva juhtme või kaabli otsas. Pistiku ühendamisel pistikupessa on võimalik olenevalt pistmiku liigist ühendada elektritarviti toitevõrku või juhtida edasi signaale (andmeid). Pistik võib olla nii isaskontaktidega (väljaulatuvate harudega, tihvtidega) või emaskontaktidega (süvistatult). Isaspistik on näiteks elektritarviti toitejuhtme otsas ja emaspistik toiteadapterist tuleva juhtme otsas. Pistikühendus Elektrivõrgu pistikute ja pistikupesade tüübid
Pistikupesa

Pistikupesa on pistikühenduse pool, millesse saab pista pistiku. Majapidamises leiduvad pistikupesad jagunevad peamiselt kaheks. On olemas pinnapealsed pistikupesad ning süvistatud pistikupesad. Süvistatud pistikupesad on tavaliselt suuresti peidetud seina sisse. Elektrivõrgu-pistikupesa Kuidas valida koju pistikupesa? Pistikupesade standardid maailma eri riikides
Várpalota

Várpalota on linn Ungaris Veszprémi komitaadis, Várpalota kreisi halduskeskus. Asub umbes 70 km Budapestist kagu pool. 14. sajandil rajati kindlus, mis siiani asub kesklinnas. 19. sajandiks oli linnas suur juudi kogukond. 20. sajandil kujunes linn kivisöe kaevandamise ja keemiatööstuse keskuseks. 2000. aastal rajati linna lähedale esimene Ungari elektrituulik. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Linna koduleht
Aleksander Siivas

Aleksander Siivas (3. juuli 1922 Tartu – 31. detsember 1967 Tartu) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik. Aleksander Siivas sündis Tartus töölisperekonnas. 1935. aastal lõpetas ta Tartu 2. algkooli, töötas 1936–1940 maalrina, ajalehemüüjana ja muudel juhutöödel, õppides samal ajal Tartu õhtugümnaasiumis. Alates 1940. aasta suvest tegutses Tartumaa ELKNÜ Tartumaa komitee sekretärina, 1941. aasta algul töötas ajalehe Noorte Hääle korrespondendina. Võttis Teisest maailmasõjast osa Eesti laskurkorpuse suurtükiväelasena, sai 1944. aastal Narva all raskelt haavata. Oli Noorte Hääle töölisnoorte osakonna juhataja 1945 ja ELKNÜ Tartumaa komitee esimene sekretär 1945–1946. Aastatel 1946–1953 töötas ta peamiselt ajalehtede Edasi, Uus Tee ja Traktoristi Hääl toimetuses. Alates 1953. aasta juunist oli kutseline kirjanik, võttis osa Tartu Noorte Autorite Koondise tegevusest. Oli NLKP liige 1945–1963. Kandis 1965–1967 vanglakaristust alkoholismist tingitud kuriteo eest. "Kapteni suur võitlus" (noorsoojutustus), Eesti Riiklik Kirjastus 1955 "Lõpuni kindel. Jooni Hans Heidemanni elust dokumentide alusel", Loomingu raamatukogu 1957 "Valguse varjud" (novellid), Eesti Riiklik Kirjastus 1959 "Rikutud marmor" (novelle ja jutustusi), Eesti Riiklik Kirjastus 1963 "Karjapoisi armastus" "Isa" "Seaduse nimel" "Jäljed kastesel rohul" "Kes on pimedad?" "Rikutud marmor" "Kohtumine" "Ja kaotatud ei olegi" "Ühel lõunatunnil" "Medali kahest poolest" "Kivid koldes" (romaan), Eesti Riiklik Kirjastus 1964 Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn, 1995, lk. 531 Aleksander Siivas. Eesti Ilukirjanduse Andmebaas Teod: Jaan Siivas. Film. Sirp, 11. aprill 2003 Haud Tartu Aleksander Nevski kalmistul