laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Michel du Cille

Michel du Cille (ka duCille) [m'aikl du siil] (24. jaanuar 1956 Kingston – 11. detsember 2014 Libeeria) oli Jamaica päritolu USA pressifotograaf. Ta pildistas maailma õnnetuspiirkondade inimesi. Ta töötas ajalehes The Washington Post. Michel du Cille sai kolm Pulitzeri auhinda. Nekroloog
Harilik aruhein

Harilik aruhein (Festuca pratensis) on rohttaimeliik kõrreliste sugukonna aruheina perekonnast. Hariliku aruheina pööris on enne ja pärast õitsemist kokku tõmbunud, kitsas, kuni 20 cm pikk. Kahe alumise haruga, millest üks on pikem ja 4–6 haruga, teine tunduvalt lühem, 1–2 haruga. Keeleke on alla 1 mm pikkune või puudub. Lehed 3–8 mm laiad, alt läikivad. Lehetuped siledad. Harilik aruhein kasvab 30–100 cm kõrguseks. Õitseb juunis-juulis. Kasvab niitudel, puisniitudel, teeäärtel, hõredates metsades, madalsoodes, kultuurtaimena heinapõldudel. Levinud üle Eesti. Harilik aruhein Hariliku aruheina leht ja lehetupp Harilik aruhein Hariliku aruheina õisik Leht, M. (toim.). 2010. Eesti taimede määraja. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu Harilik aruhein andmebaasis eElurikkus Taimest Historistliku Eesti rahvameditsiini botaanilises andmebaasis (Herba)
Suured tissid ja paks tagumik

"Suured tissid ja paks tagumik" (hiina 丰乳肥臀 fēngrǔ féitún) on hiina kirjaniku Mo Yani 1996. aastal ilmunud romaan. Romaan on pühendatud kirjaniku emale. Mo Yan kirjutas romaani mustandi valmis pärast oma ema surma 83 päeva jooksul. Ta kasutas romaanis oma ema tegelikke kogemusi, kuid kirjandusliku tegelase tundeelu on välja mõeldud. Teos räägib ühe ema ja tema 8 tütre ja ühe poja elust Hiina 20. sajandi ajaloo taustal. Märt Läänemets "Mo Yan ja tema romaan "Punane sorgo"". Järelsõna romaanile "Punane sorgo", Koolibri 2014, lk 461. "Mo Yani Nobeli loeng" (inglise keeles). Nobelprize.org. 7. detsember 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Philip Knights, parun Knights

Philip Douglas Knights, parun Knights (3. oktoober 1920 – 11. detsember 2014) oli Suurbritannia politseinik. Ta oli 1975–1985 West Midlandsi politsei peakonstaabel. 22. juulil 1987 sai ta parun Knightsina eluaegseks peeriks. Nekroloog
Viljandi vald (Viljandi kihelkond)

Viljandi vald oli vald Viljandimaal Viljandi kihelkonnas. Valla pindala oli 113 km². 1939. aasta valdade reformiga läksid valla maa-alad uue Viljandi valla koosseisu, välja arvatud Metsa ja Surva külad ja osa Tusti asunduse piirkonnast, mis läksid Tänassilma valda, Mustapali küla, mis läks Holstre valda, ja Pärna nr. 115, Rulli nr. 116 ja 117 talude piirkonnad, mis läksid Raudna valda. Vallas on sündinud Anna Altleis, Anton Irv, Hans Kuben ja Jaan Tõnisson ning surnud Juhan Aidas.
Georges Lagrange

Georges Lagrange (23. november 1929 Châtillon-sur-Chalaronne – 11. detsember 2014) oli prantsuse katoliku vaimulik, Gapi piiskop 1988–2003. Sissekanne saidil catholic-hierarchy.org Nekroloog
Hans Wallat

Hans Wallat (18. oktoober 1929 Berliin – 11. detsember 2014 Hilden) oli saksa dirigent. Nekroloog
Barstyčiai

Barstyčiai on alev Leedus Skuodase rajoonis, Barstyčiai valla halduskeskus. Barstyčiai asub merepinnast 140 meetri kõrgusel. Alevi servas asub väike järv. Barstyčiais asub keskkool. Alevis on lastekodu ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on 1906. aastal ehitatud puidust katoliku kirik. Kirik, selle kellatorn, piirdemüür ja väravad on muinsuskaitse all. Alevis on Barstyčiai uus kalmistu. Alevi lähedal Puokė külas asub Barstyčiai rändrahn, mis on Leedu suurim rändrahn. Külla jäävad osaliselt Žemaitija rahvuspark ja Mikytai maastikukaitseala. Muinsuskaitse all on veel Barstyčiai mägi ehk Nõiamägi. Tegemist on hiiega, mille kohta on liikvel palju legende. Rahvas rääkis, et mäe otsa kogunesid nõiad pidutsema, supeldes mäe jalamil olevas soos ja tantsides siis mäe peal. Ka olevat sellel põletatud nõidasid. Ka olevat sellel mäel kord ööbinud üks žemaidi vürstidest, kellele siis öösel ilmus nõid, andes talle teada, et vaenuvägi läheneb tema kodule. Ka olevat see olnud nõidade elupaigaks pärast seda, kui nad muude inimeste seast välja aeti. Hilisematel aegadel tähistas rahvas mäel jaanipäeva. Barstyčiaid on esmamainitud 1558. aastal. Aastail 1649–1773 kuulus see jesuiitidele, seejärel Jagminaste suguvõsale. XVIII sajandi lõpus ja XIX sajandil kandis asula Jagminpolise nime. 1841. aastal on mainitud Barstyčiaid kui alevit. 1936. aastal püstitati alevisse mälestusmärk katoliiklikule noorteliikumisele Pavasaris. Teise maailmasõja ajal tapsid alevi hõivanud Saksa väed 13 sealset peret. Selsamal aastal sai Barstyčiaist partisanide baas. Pärast sõja lõppu sai alevist üks Leedu metsavendade baase. 1974. aastal hävitati Pavasarise mälestusmärk, see taastati 1990. aastal. Leonardas Kazimieras Andriekus – Leedu vaimulik ja luuletaja Antanas Jankauskas – Leedu folklorist ja kunstnik Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Barstyčių Šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčios statinių kompleksas Skuodo rajono savivaldybė https://www.geoportal.lt/map/ Barstyčių kalnas, vad. Raganos kalnu Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 114-115 lk.  Barstyčiai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Alev Žemaitia portaalis Alev portaalis vietoves.Lt
Barstyčiai rändrahn

Barstyčiai rändrahn on rändrahn Leedus. Asub Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas Puokė külas. See on mahult suurim rändrahn Leedus. Selle kaal on umbes 680 tonni, pikkus 13,4 m, laius 7,5 m ja kõrgus 3,6 m. Asjaolu, et tegemist on Leedu suurima rändrahnuga, avastas aastal 1957 maaparandaja Peter Grigaičiai. Kuni selle ajani peeti Leedu suurimaks rändrahnuks Puntukast.
Lenkimai

Lenkimai on alev Leedus Skuodase rajoonis, Lenkimai valla halduskeskus. Lenkimai asub Läti piiri ääres Šventoji jõe ääres. Lenkimais asuvad algkool ja raamatukogu. Alevi külje all asub üks kahest vanimast eravalduses olevast tuulepargist Leedus. Alevis on Kuksinė küla kalmistu, Nõukogude sõjaväekalmistu, Lenkimai alevi kalmistu, Männikalmistu ja Lenkimai Simonas Daukantase tänava kalmistu. Vaatamisväärsusteks on 1816. aastal ehitatud katoliku kirik, samuti vana kirikla ja kalmistu. Alevi kalmistul kasvab meetrise ümbermõõduga 18 meetri kõrgune mänd, mida rahvas vanasti pühaks pidas. Selle juurde ehitati ka kabel. Arvatakse, et Lenkimai tekkis enne maareformi aastal 1560. Aastail 1568–1622 kuulus see Chodkiewiczitele, seejärel (aastani 1831) Sapiehade suguvõsale. Küla kannatas rängalt Põhjasõjas ja sellele järgnenud katkuepideemias. Aastal 1768 rajati sinna tollipunkt. Aastal 1784 kanti Lenkimai esimest korda kaardile alevina. XX sajandi alguseks kujunes see tähtsaks turukohaks. Aastal 1946 hõivasid alevi ajutiselt Leedu metsavennad. Nõukogude ajal sai alevist sovhoosikeskus. Lenkimai kool Lenkimai kirik Lenkimai Lenkimai kalmistu Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Skuodo rajono savivaldybė Vaitkevičius V. Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 128 lk.  Lenkimai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Alev Žemaitia portaalis Alev portaalis Vietoves.Lt
Pannilöömine

Pannilöömine (ka panni löömine) on eesti rahvakultuuris levinud komme, mis väljendus põlatud inimesele mingi vahendiga (nt panniga) kolistamisega. Eestis tunti seda kogu alal, ehkki oli vähe levinud. Enamasti kasutati kolistamiseks panne, ent seda võidi teha ka adrahõlmadega, ahjupeltidega. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 201-202
Mallorca Kuningriik

Mallorca Kuningriik (katalaani Regne de Mallorca, hispaania Reino de Mallorca, ladina Regnum Maioricae) oli kuningriik, mille rajas Jaime I Vallutaja. Kuningriik hõlmas Baleaari saared ja mandripiirkondi Roussillonis ja Oksitaanias.
Külavainu

Vainu (ka vain, külavainu, külavain) on küla serval olev rohumaa või külas olev väljak, mis oli ühiskondliku elu keskus. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 89 Esivanemate varandus. [Rahvateaduslik teatmik]. 1993. Toimetanud A. Vaserik. Tartu. Lk 127
A4Tech

A4Tech on Hiina Vabariigi (Taiwani) elektroonikaettevõte. A4Tech on maailmas üks suuremaid arvuti välisseadmete tootjaid. A4Tech arendab ja toodab klaviatuure, hiiri, veebikaameraid, kõrvaklappe, kõlareid ja mänguseadmeid. Ettevõtte eesmärgiks on uurida ja arendada tipptasemel tooteid, et parandada seadmete kasutamise mugavust. Üldiselt keskendutakse hiirte ja klaviatuuride arendamisele ja tootmisele. Ettevõttel on kolm suurt kontorit. Peakontor Min-Chuan Rd., Hsin-tien, Taipei, Hiina Vabariik, mis on Taiwani kontor. USA kontor: Chino, California, USA, mis on mõeldud Põhja-Ameerika klientidele. Hiina kontor: Xiwang Industrial rajoon, Tiantangwei, Fenggang Town, Dongguan City, Guangdong, Hiina, mis on globaalne kontakt. A4Tech toodab seadmeid nii tavakasutajatele kui ka mänguritele. Nende tooted on suunatud enamasti mänguritele. Ettevõte pakub oma toodetel ka juhtmevaba tehnoloogiat. A4Tech tõi turule enda loodud V-Tracki ja ilma auguta hiired, mis tagavad kasutajatele tunduvalt paremad tingimused. V-Track hiir kujutab endast vertikaalse laseri tehnoloogiat, mis annab täpsema hiiretöö ja kvaliteetsema tulemuse, võrreldes tavalise optilise hiirega paraneb kvaliteet ligi 3 korda. Ettevõtte loosung selle kohta on: "Töötab isegi juuste peal". Holeless ehk auguta hiir on tehnoloogia, millel puudub standardne auk hiire põhjal. See võimaldab liikumist peaaegu igal pinnal ning takistab tolmu sattumist hiire sisemusse.
Uno Puusepp

Uno Puusepp (sündinud 1951) on endine ENSV RJK töötaja ja hilisem KAPO tehniline spetsialist (töötas KAPOs alates 13. novembrist 1991 kuni 8. aprillini 2011). Uno Puusepp on pensionil ja elab Moskvas. 2014. aasta detsembris andis Uno Puusepp intervjuu Venemaa telekanalile NTV, kus ta väitis, et edastas kontaktisik Nikolai Jermakovi kaudu FSB-le salastatud infoallikaid. Dokumentaalfilmis "Meie mees Tallinnas" väidab ta, et töötas 20 aastat FSB agendina. Ta pani strateegiliste infoallikate koopiad salakeldrisse, kust hiljem võttis neid Nikolai Jermakov ja toimetas Venemaale. Uno Puusepa väidete kontrollimiseks alustas KAPO koostöös riigiprokuratuuriga kriminaalmenetlust karistusseadustiku § 232 lg 1 (riigireetmine) sätete alusel. FSB väitel oli kapo töötaja 20 aastat nende agent, Postimees, 14. detsember 2014 - Vene NTV dokumentaalfilm Meie mees Tallinnas Российский агент 20 лет водил за нос спецслужбы Эстонии и ЦРУ: эксклюзив НТВ, 14.12.2014 FSB kasuks spioneerinud Uno Puusepa ülestunnistus Vene telejaamas!, Delfi, 15.12.2014
Sundi sild

Sundi sild (kasutatud ka ebatäpset nime Öresundi sild; taani: Øresundsbroen, rootsi: Öresundsbron, hübriidnimi: Øresundsbron) on maantee- ja raudteesild üle Taani ja Rootsi vahelise Sundi väina, mis ühendab omavahel Kopenhaageni (Sjælland) ja Malmö (Skåne). Silla pikkus on 8 kilomeetrit. Sillal on neljarealine maantee ja kaks paari raudteerööpaid. Silla raudtee ühendab Skandinaavia poolsaare raudteevõrgustiku Lääne- ja Kesk-Euroopa raudteevõrguga. Peale selle ühendab sillale paigaldatud andmesidekaabel Rootsit Mandri-Euroopa internetiga. Ehkki sild ületab Taani ja Rootsi vahelise piiri, pole sillal piirivalvet, sest mõlemad riigid kuuluvad Põhjamaade passiliitu ja Schengeni viisaruumi ning seetõttu tavaliselt isikutunnistusi ei kontrollita. Siiski on aeg-ajalt Rootsi sisenemisel vaja läbida tollikontroll. Taanis ja Rootsis on silla nimi vastavalt Øresundsbroen ja Öresundsbron. Silda haldav ettevõte kasutab nime Øresundsbron, mis on taani- ja rootsikeelse nime hübriid. Kuna kahe linna vaheline ühendus koosneb tunnelist, tehissaarest ja sillast, on kasutusel ka harvemini kasutatav nimi "Öresundi ühendus" (taani keeles: Øresundsforbindelsen, rootsi keeles: Öresundsförbindelsen). Esimene teadaolev ettepanek ehitada sild Taani ja Rootsi vahele tehti 1936. aastal. Silda hakati ehitama 1995. aastal ja see valmis 1999. aastal. 14. augustil 1999 kohtusid silla keskel Rootsi kroonprintsess Victoria ja Taani kroonprints Frederik, tähistamaks silla valmimist. Sild avati ametlikult 1. juulil 2000. 12. juunil 2000, kaks nädalat enne silla avamist, läbisid 79 871 jooksjat silla kaudu poolmaratoni Taanis asuvast Amagerist Skåne maakonda Rootsis. Pärast silla avamist kasvas Taani ja Rootsi vaheline liiklus esimesel kasutusaastal 61%. Silda ei kasutatud siiski nii palju, kui oli varem eeldatud, kuid alates 2005. aastast on silla kasutamine kiiresti kasvanud. 2012. aastal tuli silla ületamise eest maksta 310 Taani krooni, 375 Rootsi krooni või 43 eurot. 2009. aastal kasutas silda 35,6 miljonit inimest. Ühenduse loomine kahe linna vahele maksis 30,1 miljardit Taani krooni. Silda haldab ettevõte, millest pool kuulub Taani riigile ja pool Rootsi riigile. Kummagi riigi valitsus seda ettevõtet rahaliselt ei doteeri ja see sõltub täielikult sillaületustasudest. Maksumaksja raha silla ehituseks ei kasutatud, aga seda kasutati maismaaühenduse loomiseks, seda eriti Taanis, kus sillal oli kohalik tähtsus lennujaama ja raudteevõrgu vahelise ühendusteena. Sundi komitee sõnul on sild toonud majanduslikku kasu mõlemale riigile 78 miljardi Rootsi krooni väärtuses[viide?] ja aastane kasu on 6,5 miljardit Rootsi krooni[viide?]. "Sild", Skandinaavia kriminaalsari
Langus (telesari)

"Langus" on BBC telesari, mille võtted toimusid Põhja-Iirimaal Belfastis. Peaosalise, politseikomissar Stella Gibsoni rollis on "Salatoimikutest" tuntud Gillian Anderson. Tema jälitatavat sarimõrvarit mängib iiri näitleja Jamie Dornan. Sarja teine hooaeg läks eetrisse Iirimaal 2014. aasta 9. novembril ja Ühendkuningriigis 13. novembril. Kolmas hooaeg aga algas Iirimaal 2016. aasta 25. septembril ja Suurbritannias kanalil BBC Two 29. septembril. "The Fall Guy". flandersimage.com. 13. mai 2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. detsember 2014. Vaadatud 22. mai 2013. Sarja leht BBC veebisaidil http://www.rte.ie/drama/tv/featured/thefall/ - RTÉ The Fall Website The Fall Trailer at ZDF Enterprises
Fedorivka (Šargorodi rajoon)

Fedorivka (ukraina keeles Федорівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Pindala on 1,498 km². Elanike arv on 798.
Babõna Dolõna

Babõna Dolõna (ukraina keeles Бабина Долина) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Pindala on 0,151 km². Elanike arv on 346.
Invincible

Invincible võib tähistada järgmisi asju: Laevad: Invincible (laev 1747) Invincible (laev 1765) Invincible (laev 1869), Briti kuningliku mereväe soomustatud lahingulaev Invincible-klassi lahinguristleja, Briti kuninglikus mereväes aastatel 1908–1921 kasutusel olnud lahingristlejate klass Invincible (laev 1907), Briti kuningliku mereväe lahinguristleja, uppus Jüüti merelahingus (1916) Invincible-klassi lennukikandja, 1980. aastatel Briti kuninglikus mereväes kasutusel olnud lennukikandjate klass Invincible (laev 1977), pardatähis R05, Briti kuningliku mereväe kerglennukikandja Albumid ja laulud: Invincible (Michael Jacksoni album) Invincible (Carola Häggkvisti laul), Rootsi eurolaul Invincible (Kelly Clarksoni laul) Invincible (Machine Gun Kelly laul) Invincible (Pat Benatari laul) Invincible (Tinie Tempah' laul), Tinie Tempah' laul koos Kelly Rowlandiga Filmid: Võitmatu (film 2001) (ingliskeelne pealkiri "Invincible"; saksakeelne pealkiri "Unbesiegbar"), 2001. aasta draamafilm, režissöör Werner Herzog Võitmatu (telefilm) (originaalpealkiri "Invincible"), 2001. aasta telefilm, režissöör Jefrey Levy Võitmatu (film 2006) (originaalpealkiri "Invincible"), 2006. aasta spordidraama Mark Wahlbergiga peaosas
Büllingen

Büllingen (prantsuse Bullange) on väikelinn ja idapoolseim vald Belgias valdavalt prantsuskeelse Valloonia saksakeelses idaosas Liège'i provintsi (saksa Lüttich, flaami Luik) Verviers' ringkonnas. Linn paikneb Ardennide mäestikus, Hohes Venni künkaahelikust umbes 15 km kagus ja Belgia-Saksamaa piirist 10 km läänes An der Worki (prantsuse Warche) oja kaldal. Büllingeni valda kuulub koos väikelinna endaga 27 asulat. 1. jaanuari seisuga 2014 elas linnakeses 1211 elanikku ja vallas 5532 elanikku (1.I 2013). Keskmisest kiviajast (9000–4000 eKr) pärinevad esimesed asustusjäljed. Alates 58 eKr kuulus ala Rooma riigi võimu alla. Piirkonnast ehitati läbi Reimsi–Kölni maantee. Frangi riigi ajal (450–600) kinnistusid praegusajani säilinud külade/valduste nimed. Tollest ajast pärinevad piirkonnas ler-, heim- ja ingen-lõpuga nimed. 648 asutati Malmedy abtkond, kuhu kuulus ka Büllingeni ala. 8. sajandil kujunes An der Worki jõe alamjooksule välja germaani ja romaani keelealade piir. Piki vana roomlaste maanteed tekkisid frankide kuninglikud mõisad: Thommen, Neundorf, Amel, Büllingen. Manderfeld jäi veidi kõrvale. 789. või 790. aastast on teada paiga ürikuline esmamainimine. Echternachi abtkonna kinkeaktis on see kirjas kui villa Bollingen. 940. aastal Saksa-Rooma keisri Otto I välja antud ürikus on küla mainitud kui Bullinga. 962. aastast kuulus Büllingen nn Saksa rahva Püha Rooma liidu üksteisega lõdvalt seotud maade hulka. Pikkamööda tekkisid väikesed kohalikud feodaalvaldused. Büllingeni maade pärast võitlesid üksteisega Luksemburgi hertsogid, Trieri kuurvürstid ja Schleideni maahärrad. 1200. aasta paiku lülitati Büllingen Luksemburgi Hertsogiriigi koosseisu. 1130–1131 on esimest korda mainitud Büllingeni kirikut. 1348–1350 laastas katk ka sealseid maid. Mõningad külad, näiteks Büllingeni ja Honsfeldi vahel asunud Göttgerath, surid välja. Keskaegne Püha Eligiuse kirik linna lääneservas vastu Bütgenbachi valla piiri asub maantee ringristmik, mille saarele on püstitatud mälestusobelisk teises maailmasõjas langenud USA sõduritele. Piirkond oli Saksamaa korraldatud nn Ardennide ofensiivi üks põhilahingutandreid. Linna ja valla vapi kujutis Morshecki ja Am Marktplatzi nurgal pargis Metskond annab teada, et "kõdupuit on paljude loomade eluruum" Kalmistu Morshecki tänava ääres Traditsioonilised kohalikust kivist majad. Morshecki tänav Linna politseijaoskond Büllingeni metskond. Kasvatatakse ilusat oksavaba kuusepalki Vana põllumajanduspiirkond. Linna servas kasvatatakse ka lihaveiseid Püha Eligiuse kirik, vaade idast koori suunas Pühakukujuke kiriku lõunaseina ääres Püha Eligiuse kiriku lõunaportaal Hauptstrasse – linna tuiksoon, vaade põhja suunas Vaade künkalt põhja suunas orus kulgeva Malmedy tänava poole valla koduleht
Melnõkivtsi

Melnõkivtsi (ukraina keeles Мельниківці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 575. Pindala on 2,694 km².
Maido Maadik

Maido Maadik (20. veebruar 1960 Tallinn – 13. detsember 2014) oli eesti helirežissöör. Ta lõpetas aastal 1978 Tallinna Muusikakeskkooli klaveri erialal (Mai Katsuba ja Lilian Semperi klassis) ning aastal 1983 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Lilian Semperi klassis). Aastatel 1982–1983 õppis ta Eesti Raadios helirežissööride kursustel (juhendajateks Asta Kuivjõgi ja Jaan Sarv). Ta töötas aastast 1983 helirežissöörina Eesti Raadios, aastast 1998 peahelirežissöörina ja aastast 2005 ka salvestus- ja ülekandeosakonna juhatajana. 1995 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (eesti helikunsti kõrgetasemeline salvestamine) 1997 Suure Vankri auhind 2011 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (Eesti muusika tipptasemel salvestamise eest) Eesti muusika biograafiline leksikon. 1. köide: A–M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk. 460.
Heino Maidlo

Heino Maidlo (sündinud Gustav Heindrich Helmuth Moosberg, ka Kustav-Heindrih; 5. august/vkj 25. juuli 1893 Udeva, Võhmuta vald – 26. juuni 1956 Tallinn) oli eesti kullassepp. Õppis Tallinnas Joseph Kopfi töökojas kullassepaks. Omas hõbesepa meistripabereid. Kuni 1941. aastani töötas Tallinnas kullassepp Grühnile kuuluvas töökojas. Peaasjalikult valmistas käsitööna kohviserviise, leivakorve, vaase jms. Aastatel 1949–1955 töötas Heino Maidlo Tallinna Riiklikus Kunstiinstiuudis metallitöö kateedri assistendina, hiljem meistrina.
Skuodase rajoon

Skuodase rajoon on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus endise Klaipėda maakonna aladel. Rajoon piirneb loodes Lätiga. Rajooni pindala on 911 km². 2014. aasta seisuga elas seal 18 912 inimest. Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Aleksandrija, Barstyčiai, Lenkimai, Mosėdise, Notėnai, Skuodase (maavald), Skuodase (linnavald), Šatėse ja Ylakiai vald. Halduskeskus on Skuodase linn. Teised suuremad asulad on Mosėdise, Ylakiai, Lenkimai ja Barstyčiai alev. 2011. aasta seisuga olid elanikest 98,35% leedulased, 0,63% venelased, 0,2% lätlased ja 0,8% oli teistest rahvustest. Rajooni suurimad jõed on läänepiiril voolav Šventoji jõgi ning Bartuva lisajõgede Luoba ja Apšega. Skuodase rajoonis asub Barstyčiai rändrahn, mis on Leedu suurim rändrahn. Kõrgeim koht on Kruopiai külas asuv Pūkštė mägi (171,8 m.). Skuodase rajooni territoorium jääb osaliselt Žemaitija rahvuspargi ja osaliselt Salantai regionaalpargi territooriumile. Apuolė linnamägi Barstyčiai rändrahn Truikinai allikas Bartuva jõgi Mosėdise alevis Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. Pūkštės kalnas Rajooni koduleht (leedu keeles)
Kartena

Kartena (vene keeles vanasti Корцяны) on alev (endine linn) Leedus Kretinga rajoonis, Kartena valla halduskeskus. Kartena asub Minija jõe ääres, jäädes Salantai regionaalpargi territooriumile. Alevist 6 kilomeetrit ida pool asub Kartena tsiviillennuväli. Alevi lähemas ümbruses asub kuus linnamäge. Kartenas asuvad gümnaasium, kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on 1873. aastal ehitatud katoliku kirik ja selle kellatorn, kaks kalmistul asuvat kabelit, XVIII sajandi lõpus ehitatud puidust võõrastemaja aastast 1845, aastal 1792 ehitatud vesiveski, samuti vana kirikla ja kalmistu. Alevi lõunaservas asub linnamägi, selle juures aga kääbaskalmistu. Kartenat on esmamainitud aastal 1253. Toona kuulus asula kuralaste Ceklise muinasmaakonda. Hiljem jäi Kartena Leedu võimu alla ja sealsed kuralased sulandusid žemaitide hulka. Kartena ümbrus mängis Žemaitija kaitsmisel tähtsat osa. Aleviks sai asula aastal 1599, aastal 1611 ehitati sinna esimene kirik. Esimene katoliku kirik ehitati Kartenasse aastal 1634, aastal 1723 sai Kartenast linn. Aastal 1777 sai linn turuprivileegid, aga linna kasvu see kaasa ei toonud. Pärast seda, kui linn aastal 1806 maha põles, muudeti see taas aleviks. XIX sajandil kuulus Kartena Plateritele. Ajal, mil leedukeelne kirjandus keelustati, oli piirkonna juhtiv raamatute salakaubaveoga tegelev isik Jurgis Gudas. Aastal 1907 asutati Kartenas teater. Nõukogude võim küüditas 45 Kartena elanikku. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal sai alevist kolhoosikeskus. Kartena Kartena võõrastemaja Kartena keskus, vasakul alevi kultuurimaja. Kartena kirik Kartena kellatorn Корцяны. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 2 (Дабанъ — Кяхтинское Градоначальство). СПб, 1865, 733 lk.  Kartena – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Alev portaalis vietoves.Lt
Halley komeet

Halley komeet on tuntuim lühikese perioodiga komeet. Ta on Maalt nähtav 75–76 aasta tagant. Halley komeet on ainuke lühikese perioodiga komeetidest, mis on Maalt väga selgesti nähtav üks kord inimese eluea jooksul. Viimati oli Halley komeet Päikesesüsteemi keskosas nähtav 1986. aastal. Järgmine kord ilmub ta taevasse 2061. aasta keskel. Esimene kindel ülestähendus Halley komeedist (240 eKr) pärineb Hiinast. Komeedi perioodilisuse avastas Newtoni teooriat kasutades inglise astronoom Edmond Halley. 1759. aastal nimetas prantsuse astronoom Nicolas Louis de Lacaille esimesena komeedi Halley järgi. 1986. aastal oli Halley komeet esimene komeet, mida vaadeldi kosmosest. Komeeti uuriti detailselt mitme mööda lennanud kosmosesondi (peamiselt Giotto, Vega 1 ja Vega 2) abil ning avastati, et Halley komeedi pind koosneb eelkõige tolmustest mittelenduvatest materjalidest ja väike osa sellest on jäine. "1P/Halley". NASA Solar System Exploration. Vaadatud 15. august 2020. "Halley's Comet: Facts About the Most Famous Comet". Space.com. Vaadatud 15. august 2020.