laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Asehaldur

Asehaldur oli ajalooliselt mingi maa-ala kõrgeim riigivõimu esindaja, ühtlasi võis olla maahärra asemik. Eesti alal on asehaldurid olnud järgmistel perioodidel: 1219–1346 Põhja-Eestis Taani ajal (nimetati kui: capitaneus); 1573–1645 Saaremaal Taani ajal, Taani asehaldurid Saaremaal; 1562–1621 Poola Liivimaal ja Liivimaa hertsogkonnas Poola ajal (nimetati kui: administraator) ning Poola kontrolli all olevates linnustes; Liivimaa sõja ajal Moskva tsaari vägede kontrolli all olevates valduskeskustes: Narvas, Tartus, Rakveres olid vene asevalitsejad (vene k. namestnik, pomestnik) või vojevoodid. Nt. Pjotr Šuiski Tartus, Rakvere, Laiuse ja Viljandis vojevood Pavel Zabolotski. Kubermangu nimetati Eestimaa kuberner/Eestimaa kindralkuberner Rootsi kõrgaadli seast, kuberneri põhiasetäitjaks oli asehaldur, kes ka provintsi igapäevaelu reaalselt juhtis ning asehaldur (rootsi keeles ståthållare) oli provintsis kohapeal, samas kui kuberner ise oli sageli kas oma valdustes Rootsis või välislähetustel. 1580.–1620. aastateni Rootsi ajal Põhja-Eestis, Eestimaal, Rootsi asehaldur Tallinnas, Rakveres, Paides, Narvas ja Haapsalus 1584. aastal ühendati Rootsi valdused Põhja-Eestis Eestimaa hertsogkonnaks. Provintsi eesotsas oli asehaldur, keda nimetati ka kuberneriks. Provints jagunes seitsmeks linnuselääniks: Tallinna, Paide, Rakvere, Narva, Haapsalu, Koluvere ja Lihula linnuselääniks, mida juhtisid asehaldurid: Tallinnas, Paides, Rakveres, Narvas, Haapsalus, Koluveres ja Lihulas. Rootsi Ingeris: Rootsi asehaldur Narvas Liivimaa osas, Lõuna-Eestis olid Rootsi kuninga asehaldur Pärnus, asehaldur Viljandis, asehaldur Tartus Ingerimaa kubermangus: Rootsi asehaldur Narvas, Ivangorodi läänis, Jama läänis, Koporje läänis ja Nöteborgi läänis 1645–1710 Saaremaal Rootsi ajal, Rootsi asehaldurid Saaremaal; Rootsi ja Vene ajal täitsid Eestis asehaldurite ülesandeid ka Eestimaa ja Liivimaa kindralkubernerid ja kubernerid. asehaldurkond Venemaa keisririigi asehalduskord Venemaa keisririigi Tallinna asehaldurkond Venemaa keisririigi Riia asehaldurkond Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 26.
Kalkun

Kalkun ehk kodukalkun ehk kodustatud kalkun on kalkuni perekonda kuuluv kodulind. Kodukalkun on metskalkuni kodustatud vorm. Kalkun kodustati Kesk-Ameerikas (tänapäeva Mehhiko aladel) vähemalt 2000 aastat tagasi.
Jevgeni Kotšegarov

Jevgeni Kotšegarov (vene keeles Кочегаров, Евгений Петрович; 2. jaanuar 1945 Derbent Dagestani ANSV – 1996[küsitav]) oli Nõukogude Liidu piirivalvur ja Eesti Vabariigi Ülemnõukogu saadik.[viide?] Ta sündis Derbentis, Dagestani ANSV-s. Aastal 1962 lõpetas ta Chișinăus keskkooli, seejärel õppis ta aastatel 1962–1964 Chișinău ülikooli filoloogiateaduskonnas, lõpetas aastal 1972 Moskvas kõrgema sõjaväeõppeasutuse juristina.[viide?] Ta oli aastast 1964 sõjaväeteenistuses piirivalvevägedes. Aastatel 1972–1979 teenis ta Kaug-Idas, aastast 1979 teenis ta Eestis, muuhulgas Balti piirivalvepiirkonna vägede ülema asetäitjana. Aastal 1990 oli tema auastmeks polkovnik, hiljem kindralleitnant.[viide?] Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu ja Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, olles selle õiguskomisjoni liige. 11. märtsist 1992 lõpetati tema kui võõrriigi sõjaväelase saadikuvolitused (koos Zijautdin Abdurahmanovi, Goderdzi Ahaladze ja Sergei Volkoviga).[viide?] Ta oli aastatel 1985–1986 Rakvere Linna Töörahva Saadikute Nõukogu liige ning aastatel 1987–1989 Harju rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu ja aastast 1989 Harju maavolikogu liige.[viide?] 6. septembril 1991 määras Nõukogude Liidu president Mihhail Gorbatšov ta Nõukogude Liidu ja Eesti Vabariigi vaheliste läbirääkimiste delegatsiooni koosseisu. Pärast Nõukogude Armee Eestist lahkumist viidi Jevgeni Kotšegarov teenima Moskvasse, kus temast sai NSV Liidu RJK Piirivalvevägede asjadevalitseja. Arvatavasti suri ta aastal 1996[küsitav]. Surma täpne aeg ega koht ei ole teada.[viide?] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2015. Vaadatud 12. juulil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://xn--80afh5acfj5c.xn--p1ai/showthread.php?t=13353&page=3[alaline kõdulink] http://www.pogranec.ru/showthread.php?p=1322857 "Kes on kes Eesti poliitikas", Eesti Entsüklopeediakirjastus 1992
Kuubalased

Kuubalased (endanimetus Cubanos) on Kuuba põhirahvus. Kuubalasteks peetakse kõiki Kuuba kodanikke, sõltumata nende etnilisest päritolust või rassilisest kuuluvusest. Kõnelevad hispaania keelt. Traditsiooniliselt on kuubalased olnud katoliiklased. Kuubas elas 2012. aasta rahvaloenduse andmetel 11 163 934 inimest. Mujal maailmas elab kuubalasi arvukalt Ameerika Ühendriikides, kus 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas neid 1 785 547. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel kuus kuubalast, neist viis Tallinnas. Kuubalased on kujunenud hispaania (ja vähesel määral ka teiste Euroopa riikide) sisserändajatest ning Aafrikast toodud neegritest. 2002. aasta Kuuba rahvaloenduse andmetel oli Kuuba elanikest valgeid (kreoole) 65,05%, mulatte 23,84%, neegreid 10,08% ja asiaate 1,02%. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. september 2015. Vaadatud 12. juulil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.census.gov/prod/cen2010/briefs/c2010br-04.pdf Päring Statistikaameti andmebaasist http://www.afrocubaweb.com/census2002.htm
Ants Käärma

Ants Käärma (sündinud 4. aprillil 1942 Võitra, Soontaga vald, Pärnumaa) on eesti agronoom ja poliitik. Ta küüditati aastal 1949 koos emaga Siberisse (Krasnojarski kraisse, Krasnoturanski rajooni), naasis kodumaale aastal 1956. Lõpetas aastal 1957 7. klassi Tallinna 44. 7-klassilises koolis (varem õppis Moissejevka 7-klassilises koolis), aastal 1961 lõpetas Jäneda sovhoostehnikumi agronoomina ja aastal 1969 agronoomina Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA). Ta töötas aastatel 1968–1971 EPA Ülenurme majandi rohumaade agronoomina ja aastatel 1971–1972 osakonnajuhatajana. Aastatel 1972–1990 töötas ta Aravete kolhoosis peaagronoomina. Ta oli aastatel 1972–1990 NLKP liige. Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, olles maaelukomisjoni aseesimees. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. On sellega seotult 20. Augusti Klubi liige. Aastatel 1992–1995 oli ta VII Riigikogu liige (Maaliidu Ühenduses); aastatel 1995–1999 VIII Riigikogus (valimisliidu Koonderakond ja Maarahva Ühendus nimekirjas), seal oli ta 13. märtsist 1997 14. märtsini 1999 Riigikogu I aseesimees; aastatel 1999–2003 oli ta IX Riigikogus (oli Riigikogus Eesti Koonderakonna nimekirjas). Ta kandideeris ka 2003. aasta Riigikogu valimistel (Eestimaa Rahvaliidu nimekirjas), ta sai 1015 häält, kuid ta ei osutunud valituks. Ants Käärma oli Põllumajandus-Kaubanduskoja juhatuse esimees alates 2004. aasta aprillist, kui koja eelmine juht Ester Tuiksoo põllumajandusministriks sai. Aastatel 1991–2000 oli ta Eesti Maaliidu liige, olles ka selle aseesimees, hiljem oli ta Eestimaa Rahvaliidu ja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige. Heideti erakonnast välja seoses 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel erakonna vastu kandideerimisega. 1980 Eesti NSV teeneline agronoom 2001 Riigivapi V klassi teenetemärk 2004 Järvamaa vapimärk 2006 Riigivapi II klassi teenetemärk 2007 Põllumajandusministeeriumi kuldne teenetemärk Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Instituto Federal da Bahia

Instituto Federal da Bahia (IFBA) on ülikool Brasiilias Bahia osariigis. IFBA
Pran

Pran Krishan Sikand (12. veebruar 1920 – 12. juuli 2013) oli India näitleja. Pran andmekogus IMDb (inglise) Koduleht
Lydia Laas

Lydia Laas (16. juuli 1909 Viiratsi vald – 17. september 1978) oli eesti skulptor. Lydia Laas sündis Viiratsi mõisa puusepa tütrena. Õppis Vastemõisa valla algkoolis ning töötas kuni 1934. aastani kodutalus. 1934. aastal alustas ta õpinguid Kõrgemas Kunstikoolis Pallas, kus tema juhendaja oli Anton Starkopf. Kuue aasta pärast arvati Laas lõpetajate hulka, kuid ainelistel põhjustel venis diplomi saamine 1943. aastani. Laasi elukoht ja ateljee hävisid pommitamisel ning 1944. aastal naasis ta kodutallu, kust kolis 1945. aastal elama Tallinna, kus töötas vabakunstnikuna. Lydia Laas on maetud Tallinna Metsakalmistule. Tema 1950. aastate looming oli natuuritruu ja detailirikas, 1960. aastatel leidis aga kunstnik iseloomuliku lihtsa, veidi askeetliku käekirja. Laas oli suur muusikaarmastaja. Noorena laulis ta Vastemõisa Noorsoo Seltsi segakooris. Laasi lemmikteemad olid noored, sport ning muusika. Tema loomingusse kuuluvad teosed "Noor viiuldaja", "Muusikaõpilane", "Rahvatantsija", "Noor akrobaat", aga ka näiteks "Koolinoor laskeharjutusel" ning "Trummilööja pioneer". Üks ilmekamaid ja isikupärasemaid teoseid on 1957. aastast pärinev "Leelutaja". Esmajoones tervislikel põhjustel jäi skulptori osalemine kunstielus suhteliselt lühiealiseks, tema viimane esinemine näitusel toimus 1965. aastal. Ka jäi suur osa töid materjali viimata. 1942 kevadnäitus Tartus 1947 "7 aastat nõukogude kunsti" 1950 "Kümme aastat nõukogude Eesti kujutavat kunsti" 1952 "Suure Sotsialistliku Oktoobrirevolutsiooni 35. aastapäevaks pühendatud kunstinäitus" 1955 sügisnäitus 1955 "15 aastat Nõukogude Eesti kunsti" 1959 "NLKP XXI kongressile pühendatud vabariiklik kunstinäitus" Jaan Joandi, Kohtumisi Lydia Laasiga, Tee Kommunismile, 14.07.1979 Enn Roos, Lydia Laasi meenutades, Sirp ja Vasar, 3.08.1979 Roos, E. "Lydia Laas" (Skulptor Lydia Laas 50). Kunst 01/1960, lk. 88–89 "Seltsimaja lähedale tuleb skulptuur" Sakala, 1. september 2012 Teosed Eesti Kunstimuuseumi digitaalkogus
Resolutsioon

Resolutsioon (ladina keeles 'lahendus' vt ka Resolutio ja Solutio) on mitmetähenduslik sõna Resolutsioon on koosolekul, kongressil või mujal teatud küsimus(t)es vastu võetud otsus, mida järgitakse edaspidises tegevuses. Resolutsioon on  juhtiva töötaja või muu otsustaja pealdis dokumendil Resolutsioon on kohtuotsuse viimane osa Resolutsioon on toortõlge inglise keelest, selle asemel otsi ning vaata Lahutusvõime ja Eraldusvõime ...
Kohvikute päev

Kohvikute päev on mingis asulas, piirkonnas või suurema linna asumis korraldatav päev, mille käigus eraisikud peavad oma kodus või õues ajutisi kohvikuid, pakkudes külalistele tasulist söögi- ja joogipoolist. Mõnel pool võib kohvikute päev olla iga-aastane, teisal on see pigem ühekordne üritus. Eestis said kohvikute päevad alguse Kärdlast 2007. aastal. Kärdla inimesi on juba ammust ajast kutsutud kohvilähkriteks. Kohvilähkrite nime pookisid Kärdla rahvale külge naaberkülade inimesed. Nad võtsid kodust kaugemale tööle minnes lähkriga hapupiima või kalja kaasa ja naersid vabrikurahvast, kelle igapäevaseks joogipooliseks peeti kohvi. Eestis on kohvikute päevi korraldatud näiteks Arukülas, Elvas, Haapsalus, Keilas, Kiiul, Kärdlas, Peetris, Põltsamaal, Sauel, Setumaal, Soomaal, Tõrvas ja Türil, Tallinnas aga Uues Maailmas Uue Maailma päevade raames ning Kalamajas Kalamaja päevade raames. Video Aruküla kohvikutepäevast 2013 Kärdla kohvikutepäeva koduleht Video Kärdla kohvikutepäevast 2012
Homo floresiensis

Homo floresiensis ehk Florese inimene on liik inimese perekonnast. 2003. aastal leidsid arheoloogid Indoneesiast Florese saarelt täiskasvanud naise luustiku, mis arvatakse olevat 18 000 aasta vanune. Florese inimene oli mitu korda väiksema ajuga, rohkem tänapäevase šimpansi mõõtu, kuid ta kasutas kivist tööriistu, tegi tuld ja käis jahil. Liigi leidsid Austraalia arheoloogid Liang Bua koopast 5,9 meetri sügavuselt. Kas Florese inimene oli omaette liik?, Novaator, 11. juuli 2013 Kääbusinimene Homo floresiensis, minut.ee 28. oktoober 2004 VE: homo floresiensis – senitundmatu inimliik, virumaa.ee, 28. oktoober 2004
Arvo Junti

Arvo Junti (sündinud 17. aprillil 1953 Türil) on eesti jurist ja poliitik. Ta on lõpetanud 1971. aastal Vändra Keskkooli ja 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (õigusteaduskonnas). Ta töötas aastatel 1989–1990 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklikus Plaanikomitees / Majandusministeeriumis. Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. Ta oli ka Eesti Kongressi saadik ja Eesti Komitee I koosseisu liige. Aastatel 1992–1995 oli ta VII Riigikogu liige (valimisliidu Rahvarinne nimekirjas); 1995–1999 VIII Riigikogus (Keskerakonna nimekirjas), seal oli ta 20. aprillist 1995 kuni 14. märtsini 1996 Riigikogu I aseesimees. Riigikogus paistis Junti silma obstruktsiooniga ehk oskusega istungeid lakkamatute küsimuste, paranduste ja sekkumistega venitada. Tema nime järgi sai obstruktsioon endale sünonüümiks juntimine. 1981 - 2019 kuulus ta vandeadvokaadina Eesti Advokatuuri. Ta oli Advokaadibüroo Arvo Junti juhataja. Ta on töötanud õppejõuna Mainori Majandusinstituudis, Audentese Ülikoolis ja Akadeemias Nord. 2002 Riigivapi V klassi teenetemärk 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 AS Kirjastus Ilo, 2003 "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999 Koch, Tuuli (12. juuli 2008). "Ekspoliitik Arvo Junti – juntimise ristiisa". Postimees.ee. Vaadatud 10. augustil 2023. http://www.junti.ee/?arvo-junti.html
Kõrrevaablased

Kõrrevaablased (Cephidae) on sugukond pidevkehaliste hulka kuuluvaid kiletiivalisi putukaid. Cephus brachycercus Cephus cinctus Cephus fumipennus Cephus nigrinus Cephus pygmeus – harilik kõrrevaablane Cephus spinipes – heina-kõrrevaablane
Ignati

Ignati (vene Игнатий) on vene mehenimi. Nimi on vene keelde tulnud kreeka keelest, kus seda tunti kujul Ignatios (Ignátios). Algupäraselt on tegemist ladina nimega Ignatius. Tavakasutuses on Ignati Venemaal alati olnud harvaesinev eesnimi. Kõige enam on seda kasutanud vaimuliku nimena õigeusu mungad. Eestis oli 2019. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Ignati 16 mehel. Nime tuntumaid kandjaid: Ignati (u 1540 – u 1620) oli kreeka päritolu õigeusu vaimulik, aastatel 1605–1606 Moskva ja kogu Venemaa patriarh; Ignati I (surnud 1288) oli vene õigeusu vaimulik, aastatel 1262–1288 Rostovi piiskop; Ignati II (surnud 1364) oli õigeusu vaimulik, aastatel 1356–1364 Rostovi piiskop; püha Ignati (Brjantšaninov) (1807–1867) oli vene õigeusu teoloog, aastatel 1857–1861 Kaukaasia piiskop; Ignati (Deputatov) (sündinud 1977) on vene õigeusu vaimulik, alates 2011. aastast Šahtõ piiskop. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. jaanuar 2020. Vaadatud 1. jaanuaril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
J-vitamiin

J-vitamiin (ka C2-vitamiin või J-faktor) on eeldatavasti antipneumoonilise toimega looduslikult leiduv toitumisfaktor, ka vitamiinilaadne faktor. J-faktori avastajaks peetakse Hans Karl August Simon von Euler-Chelpini ja Mai Malmbergi (1934). Faktori antipneumaatilise toime avastamise aluseks olid katsed noorte merisigadega, kes spontaansel kokkupuutel pneumokokkidega haigestusid raskesti kopsupõletikku. Kuid kui iga päev lisati toiduratsiooni mitut liiki marjade mahla (kokku 5 ccm), siis nakkust ei tuvastatud. Hiljem edasi uurides leidsid nad, et nimetatud aine esineb tihti koos C-vitamiiniga sidrunites ja marjades, eriti mustades sõstardes, leedri- ja pihlakamarjades. Gerald F. Combs Jr., The Vitamins. Fundamental aspects in Nutrition and Health,lk 511, 2012, Elsevier,Google'i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 13.07.2013) L.L.Rusoff, Unscrambling the Vitamins, Proceedings of the Florida academy of sciences 1940, Vol 5, lk 44, Veebiversioon (vaadatud 13.07.2013) Hans von Euler, The Water-Soluble Vitamins, Annual Review of BiochemistryVol. 5: 355-378 (Volume publication date July 1936)DOI:10.1146/annurev.bi.05.070136.002035, [1] Hans von Euler, Harald Söder, Maj Malmberg, Die Wirkung des Nahrungsfaktors J auf die Entwicklung der Pneumonie von Meerschweinchen, Zeitschrift für Hygiene und Infektionskrankheiten, 25. FEBRUAR 1935, Volume 116, Issue 6, pp 672-682, Osaline veebiversioon (vaadatud 26.07.2013)
Wetzlar

Wetzlar on linn Saksamaal Hesseni liidumaal. Linna elanike arv on umbes 51 800. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Wetzlari koduleht
Medina maakond

Medina maakond (Medina County) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°12' N, 81°90' W. Maakonna halduskeskus on Medina ja suurim linn Brunswick. Maakonna pindala on 1096 km², millest 4 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 172 332. 2000. aastal oli elanikke 151 095. Cuyahoga maakond (kirdes) Summiti maakond (idas) Wayne'i maakond (lõunas) Ashlandi maakond (edelas) Loraini maakond (loodes) Medina maakond moodustati 18. veebruaril 1812 Portage'i maakonna osast. Maakond on saanud nime Saudi Araabia linna Mediina järgi. Medina maakonna koduleht (inglise keeles)
Medina maakond (Texas)

Medina maakond (Medina County) on maakond USA-s Texase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 29°35' N, 99°11' W. Maakonna halduskeskus on Hondo. Maakonna pindala on 3458 km², millest 18 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 46 006. Aastal 2000 oli seal 39 304 elanikku. Bandera maakond (põhjas) Bexari maakond (idas) Atascosa maakond (kagus) Frio maakond (lõunas) Uvalde'i maakond (läänes) Medina maakond moodustati 1848. aastal Bexari maakonna osast. Maakond on nime saanud Medina jõe järgi. Medina maakonna koduleht (inglise keeles)
Kennis & Kennis

Kennis & Kennis on kunstistuudio Hollandis Arnhemis, kus töötavad paleokunstnikud ja skulptorid Adrie ja Alfons Kennis, hollandlastest kaksikvennad. Kenniste põhitegevuseks on väljasurnud loomaliikide rekonstrueerimine. Kennis & Kennis on tuntuks saanud eelkõige hominiidide rekonstruktioonidega. Nende loomingu põhitellijaiks on muuseumid, samuti on nende töid avaldatud korduvalt National Geographicu esikaanel. Inimese põlvenemise arenguloost raamatu "Evolution: The Story of Man" ('Evolutsioon. Inimese lugu', 2011) kirjutanud Alice Roberts kasutas illustreerimiseks vendade Kenniste loodud 3D-mudelite rekonstruktsioonide fotosid. Kennis & Kennise kuulsamaid töid on Tirooli Alpide liustikust leitud 5300 aasta vanuse muumia ("jäämehe") Ötzi rekonstruktsioon. Teisi tuntud töid: neandertallanna Wilma, Feldhoferi neandertallane ja "Lucy laps" (kolmeaastane Australopithecus afarensis). Evolution: The Human Story amazon.com (inglise) Kennis & Kennis Reconstruction Kennis & Kennise koduleht Britain: One Million Years of the Human Story - the making of the models | Natural History Museum. youtube.com, 8. jaanuar 2014
John Gurche

John Gurche on ameerika kunstnik. Ta sai tuntuks oma eelajaloolise elu teemaliste maalide ja skulptuuridega, eriti töödega dinosaurustest ja hominiididest. Gurche'i loomingut on eksponeeritud Ameerika Loodusmuuseumis, Fieldi Loodusmuuseumis ja mitmes Smithsonian Institutioni muuseumis. Ta on loonud ka illustratsioone National Geographicule. 2000 – Lanzendorfi paleokunsti auhind (kahemõõtmeliste taieste kategoorias) Lanzendorf PaleoArt Prize Society of Vertebrate Paleontolgy (inglise) Past Award Winners. Lanzendorf PaleoArt Prize Society of Vertebrate Paleontolgy (inglise) John Gurche. PaleoartistJohn Gurche'i koduleht (inglise)
Tartu Mill Triathlon 2013

Tartu Mill Triathlon 2013 oli 20.–21. juulil 2013 Tartu linnas toimuv triatlonivõistlus. Triatloni käigus ujutakse Emajões, rattatrass läbib kesklinna ja Supilinna tänavaid ning jõuab korraks ka linnast välja. Jooksudistants kulgeb Emajõe kaldapealsel. Tartu Mill Triathlon 2013 on Tartu teine linnatriatlon, esimest korda toimus triatlon Tartus 21.–22. juulil 2012 (Tartu Mill Triathlon 2012). Võistluse kesklinna toomise idee tuli New Yorgi ja Lon­doni linnatriatlonidest. Lõpliku tõuke andis Tristar 2011 triatlonil osalenud Tartu linnapea Urmas Kruuse ettepanek korraldada triatlonivõistlus ka Tartu kesklinnas. 2012. aastal oli Tartu linnatriatloni peakorraldaja Ain-Alar Juhanson. Marii Kangur "Hansapäevadega tuleb Tartu südalinna ka triatlon" 20.07.2012 "Asjatundjad peavad Tartu triatloni raskeks" Postimees, 20.07.2012 Tartu Mill Triathlon Merilyn Säde "Nädalavahetusel võistlesid triatleedid" Postimees, 22.07.2013
Noise rock

Noise rock on rokkmuusika suund, mis sai alguse 1980. aastate alguses Inglismaal ja USAs ning muutus populaarseks järgmisel kümnendil. Koosneb sellistest stiilidest nagu grunge, noisecore, math rock, shoegaze ja noise pop. Sonic Youth Unwound Blonde Redhead Half Japanese The Ex Melt-Banana Lightning Bolt No Age Shellac
Punasilm-liidrik

Punasilm-liidrik (Erythromma najas) on liidriklaste hulka kuuluv kiililine. Ta on Eesti liikide seas sinise kehaga liidriklaste hulgas ainus, kel on punased silmad. väike-punasilmliidrik  Punasilm-liidrik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Punasilm-liidrik andmebaasis eElurikkus
Kummikeks

Kummikeks on kastikeksuga sarnanev hüplemismäng, kus kasutatakse pikka otstest kokkuseotud kummipaela (pesukummi). Kaks mängijat astuvad kummipaela sisse ja eemalduvad teineteisest, kuni kumm on pingul, jäädes näod vastamisi seisma. Ühe või mõlema hoidja puudumisel pannakse asenduseks üks või kaks tooli. Kumm võib asetseda pahkluu, sääre, põlve, reie, puusa kõrgusel või isegi kõrgemal (need on järjestikused klassid, mis tuleb hüppajal läbida). Kummi hoidjad võivad seista jalad koos või õlgade laiuselt. Kolmas mängija hakkab kummi kohal läbi hüplema kindlaks määratud elemente. Vea tegemist elemendi sooritamisel nimetatakse apsuks. Apsu korral läheb hüppekord järgmisele mängijale. Mäng oli populaarne koolitüdrukute hulgas eriti 1970.–1980. aastatel. Kuidas mängida kummikeksu Youtube video KummikeksVanad ja uued mängud rahvaluulearhiivist
Morrow' maakond

Morrow' maakond (Morrow County) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°53' N, 82°80' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Mount Gilead. Maakonna pindala on 1055 km², millest 3 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 34 827. 2000. aastal oli elanikke 31 628. Crawfordi maakond (põhjas) Richlandi maakond (kirdes) Knoxi maakond (kagus) Delaware'i maakond (edelas) Marioni maakond (läänes) Morrow' maakond moodustati 1. märtsil 1848 Delaware'i, Knoxi, Marioni ja Richlandi maakonna osadest. Maakond on saanud nime Ohio kuberneri Jeremiah Morrow' järgi. Maakonnas on sündinud 29. Ameerika Ühendriikide president Warren G. Harding. Morrow' maakonna koduleht (inglise keeles)
Élisabeth Daynès

Élisabeth Daynès (sündinud 1960 Béziers's) on prantsuse skulptor ja ürgobjekte kujutav kunstnik. Ta on spetsialiseerunud hominiidide rekonstrueerimisele. Daynès asutas 1984. aastal oma stuudio Atelier Daynès. Tema töid leidub muuseumides üle kogu maailma, sealhulgas Prantsusmaal Tende'i vallas Musée des Merveilles's, Chicago Fieldi loodusloomuuseumis, Lõuna-Aafrika Vabariigis Pretorias Transvaali muuseumis ja Stockholmi loodusloomuuseumis. Üks tema silmapaistvaimaid teoseid on skulpturaalne kompositsioon neandertaliperekonnast, mis on eksponeeritud Krapina Neandertalimuuseumis Põhja-Horvaatias. Selle loomiseks rekonstrueeris Daynès leitud jäänuste põhjal seitseteist pere liiget. Lanzendorfi paleokunsti auhind (2010, kolmemõõtmeliste taieste kategoorias) Lanzendorf PaleoArt Prize Society of Vertebrate Paleontolgy (inglise) Past Award Winners. Lanzendorf PaleoArt Prize Society of Vertebrate Paleontolgy (inglise) Atelier Daynes Elisabeth Daynes koduleht (inglise) Three-Dimensional Art — Elisabeth Daynès Society of Vertebrate Paleontolgy (inglise)