laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Maksim Topilin

Maksim Topilin (vene Максим Анатольевич Топилин; sündinud 19. aprillil 1967 Moskvas) on Venemaa majandusteadlane ja poliitik. Ta on 21. maist 2012 Venemaa töö- ja sotsiaalminister. Ta lõpetas aastal 1988 Plehhanovi-nimelise rahvamajandusinstituudi ökonomisti kvalifikatsiooniga. Ta on majandusteaduse kandidaat. Ta töötas aastast 1988 Töö teadusliku uurimise instituudis, kus ta tõusis nooremteadurist sektori juhatajaks. Aastatel 1994–2001 töötas ta Venemaa valitsuse aparaadis Aastatel 2001–2004 oli ta Venemaa töö- ja sotsiaalse arengu aseminister, aastatel 2004–2008 oli ta Venemaa föderaalse töö- ja tööhõive talituse (ru:Федеральная служба по труду и занятости) juht, seejuures aastatel 2005–2008 oli ta lisaks Venemaa peatööinspektor (главный государственный инспектор труда Российской Федерации). 31. juulist 2008 kuni 21. maini 2012 oli ta Venemaa tervise- ja sotsiaalarengu aseminister. 21. maist 2012 on ta Venemaa töö- ja sotsiaalminister. Ta on abielus ja tal on kaks tütart.
Merry Pipers

Merry Pipers oli aastatel 1931–1940 Tallinnas tegutsenud tantsuorkester. Orkestri asutaja oli Rostislav Merkulov, kelle hilisem pikaaegne tegevus dirigendina sai alguse just Merry Pipersi orkestri juhtimisest. Merry Pipers oli 1930. aastatel Tallinnas üks populaarsemaid tantsuorkestreid, peamiselt mängiti džässi. Stiililiselt on neid nimetatud pool-svingorkestriks. Orkestri koosseisu kuulus tavapäraselt 7–8 orkestranti. Tegevusaastate jooksul orkestri koosseis mitmeid kordi muutus, kokku mängis seal 52 pillimeest, sealhulgas: Karl Aavik – saksofon, klarnet Evald Vain – saksofon Jaan Kornel – saksofon Udo Kallas – saksofon Aadu Regi – klarnet Jossif Šagal – viiul, altsaksofon Rostislav Merkulov – viiul Erich Kitsemets – trompet Osvald Ilsjan – trompet Aadu Mutsu – klaver Felix Vebermann – klaver Paul Kiin – akordion Raimond Valgre – löökpillid Heinrich Teder – löökpillid Maksim Karro – susafon Rudolf Kivi – tromboon Uno Värk – trompet Eduard Rägo – viiul, saksofon August Urmet – viiul, saksofon Hans Jänes – saksofon Jüri Söödor – saksofon Nikolai Omann – viiul Erich Jalajas – klaver Herbert Kulm – saksofon, klarnet F. Veske – trompet Eesti Jazz 90. 2. osa. Sving jõudis Eestisse. Jazz kontserdilaval Margit-Mariann Koppel. Tantsiks veel ja veel … Aga kus? Kultuur ja Elu, 2002 Tiit Lauk. Džäss Eestis 1918–1945. Tallinna Ülikooli humanitaariteaduste dissertatsioonid. Tallinn 2008[alaline kõdulink] Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tantsuorkestri Merry Pipers orkestrandid (1932) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Merry Pipers
Kontseptuaalne metafoor

Kontseptuaalne metafoor on George Lakoffi ja Mark Johnsoni mõiste, mille järgi metafoor ei ole ainult spetsiifiline kõnekujund, vaid selline nähtus, mida keelekasutaja rakendab juba mõtte-, mitte pelgalt keeletasandil. Valdkonda uurib kognitiivne lingvistika. Raamatus "Metafoorid, mille järgi me elame" (TLÜ Kirjastus; Tallinn; 2011) nimetavad Lakoff ja Johnson järgmisi näiteid: "mõistemetafoor", "suunametafoor" ja "olemismetafoor". (ühtlasi ka "liigendusmetafoor") Sellel juhul rakendab keelekasutaja ühest mõistest rääkimisel teise mõiste juurde kuuluvat sõnavara. Raamatu näide on: VAIDLUS ON SÕDA (ka nt AEG ON RAHA). Sa ei suuda enda kaitseks midagi öelda Ta ründas iga nõrka kohta minu pöördumises Kriitika tabas otse märki "Omistab mõistele ruumilise paiknemise..." (lk 46). Raamatu näide on: ÕNNELIK ON ÜLAL; KURB ON ALL (ka nt TEADVUSEL OLEK ÜLAL; TEADVUSETU OLEK ALL või TERVIS JA ELU ÜLAL; TEADVUSETU OLEK ALL). Olen kõrgendatud meeleolus Tema peale mõtlemine tõstab mu tuju Mu tuju langes Olen omadega põhjas (entiteedi- ja ainemetafoorid ning mahutimetafoor) "Kogemuse käsitamine objektide ja ainetena..." (lk 58) Raamatu näide on: INFLATSIOON ON ENTITEET. Inflatsioon alandab meie elatustaset Suuremat inflatsiooni me üle ei ela Inflatsioonile tuleb lõivu maksta nii kaupluses kui ka tanklas (maa-alad, nägemisväli ning sündmused, teod, tegevused ja seisundid) laev ilmub vaatevälja mitmendas jooksus sa stardid? ta sattus eufooriasse Semantika George Lakoff, Mark Johnson, "Metafoorid, mille järgi me elame", TLÜ Kirjastus, inglise keelest tõlkinud Ene Vainik, eessõna Mihhail Lotman, Tallinn, 2011.
Leo Võime

Leo Võime (kuni 1937 Vugt; 15. aprill 1933 Uue-Kariste vald, Halliste kihelkond, Pärnumaa – 25. jaanuar 2018) oli eesti rahvusest Nõukogude Liidu ja Venemaa julgeolekutöötaja. 1952–1954 NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi (MGB) juriidilise erikeskkooli kursant Vilniuses 1954–1958 NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee (KGB) Kilingi-Nõmme ja Kiviõli rajooni osakonna operatiivvolinik 1958–1962 KGB Pärnu linna- ja rajooniosakonna operatiivvolinik 1962–1965 KGB Tartu linna- ja rajooniosakonna operatiivvolinik, operatiivvoliniku asetäitja 1965–1967 KGB Viljandi rajooni jaoskonna volinik 1967–1971 KGB 2. peavalitsuse 5. valitsuse 3. osakonna operatiivvolinik Moskvas 1971–1978 Eesti NSV KGB 5. osakonna ülem 1978–1984 KGB organisatsiooniline inspektsioonivalitsuse osakonna vaneminspektor Moskvas 1984–1988 Jakuudi ANSV KGB ülem 1988–1991 KGB organisatsioonilise inspektsioonivalitsuse 1. osakonna ülem Moskvas 1992–1993 Venemaa Julgeoleku Teenistuse Akadeemia õppejõud, kindralmajor Riigi Teataja Lisas avalikustamisele kuuluvate endise NSV Liidu luure- või vastuluureorganite teenistuses olnud isikute kohta koostatud Kaitsepolitseiameti teadaannete ärakirjad Mati Laane. "Kuulsad mulgid" (PDF). "Об увольнении с военной службы военнослужащих Министерства безопасности Российской Федерации". Президент Российской Федерации Б. Ельцин. Москва, Кремль 7 июня 1993 года Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Arno Almann

Arno Almann (sündinud 22. oktoobril 1950) on eesti õppejõud ja koolijuht. Ta oli Nõukogude ajal Eestis jurist, komsomoli-, partei- ja riigitegelane. Lõpetas 1974 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Aastatel 1997–1999 omandas Tallinna Tehnikaülikoolis sotsiaalteaduste doktori kraadi väitekirjaga "Kohaliku omavalitsuse teoreetilised alused ja õigusliku korralduse areng Eestis". 1967. aastast Eestimaa Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu (ELKNÜ) liige 1973 Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei (NLKP) liige 1973–1975 ELKNÜ Tartu linnakomitee sekretär, kooliosakonna juhataja 1976–1984 EKP Tartu linnakomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja 1984–1988 ELKNÜ Keskkomitee esimene sekretär 1985–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige 1986 EKP XIX Kongressil valiti ta EKP Keskkomitee liikmeks 1987–1989 õppis Moskvas NLKP KK juures asuv Ühiskonnateaduste Akadeemias 1988–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumis osakonnajuhataja ja Ülemnõukogu sekretär 1990–1991 Ülemnõukogu presiidiumi sekretär 1991–1992 Ülemnõukogu esimehe riiginõunik 1994–1999 töötas Eesti Haldusjuhtimise Instituudis õppetooli juhataja, õppeprorektori, õppe- ja teadusdirektorina ja õppedirektorina 2000–... Estonian Business Schooli (EBS) õiguse ja avaliku halduse õppetooli juhataja ja korraline professor 2012–2020 EBS-i rektor Ta on osalenud eksperdi või konsultandina mitme rahvusvahelise ja riikliku programmi (Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteediagentuuri (EKKA) hindamisnõukogu, Eesti kõrghariduse hindamise nõukogu, Vabariigi Presidendi õigusekspertide komisjon jne) töös. Ta on olnud Eesti Vabariigi põhiseaduse kommenteeritud väljaannete kaasautor. 2016 Arno Almann, Juta Tikk. "The Integrated Model of Financial Management for Public Sector Organisations: the Case of Estonia". // Journal of Management and Change, 1/2 (34/35). Lk 123−137 ÜLKNÜ Keskkomitee aumärk 2006 – Riigivapi II klassi teenetemärk 2017 – Ternopili Riikliku Majandusülikooli (Ukraina) audoktor Arno Almann EBS- kodulehel Helk, Vello (30.01.2012). "Ühe noorkommunisti eduteest Eesti Vabariigis". Vaba Eesti Sõna. Originaali arhiivikoopia seisuga 23.02.2020. Vaadatud 23.02.2020. Viitamistõrge: Vigane <ref>-silt; nime ":1" on määratud mitu korda erineva sisuga. Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat. 1985. Lk 23. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). ETIS
Kirbla vana kalmistu

Kirbla vana kalmistu on kalmistu Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kirbla külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Kalmistu pindala on 0,99 ha. Kirbla vana kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 16.01.2018) Kirbla vana kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Kodavere kalmistu

Kodavere kalmistu on kalmistu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kodavere külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Kalmistul on Kodavere Vabadussõja mälestussammas ja II maailmasõjas hukkunute ühishaud. Kodavere kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 16.01.2018) Kodavere kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Lääniste kalmistu

Lääniste kalmistu on kalmistu Tartu maakonnas Kastre vallas Lääniste külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Lääniste kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 16.01.2018) Lääniste kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Lüganuse kalmistu

Lüganuse kalmistu on kalmistu Lüganuse kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas, Lüganuse asulast 3 km kaugusel. Lüganuse kirikuaed Kalmistu Haudi andmebaasis
Lüllemäe vana kalmistu

Lüllemäe vana kalmistu on kalmistu Karula kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lüllemäe külas Valga vallas Valga maakonnas. Kalmistu rajati 1812. aastal ja tunnistati 1997. aastal kultuurimälestiseks. Lüllemäe uus kalmistu Lüllemäe vana kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 5. august 2020) Lüllemäe vana kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Lümanda kalmistu

Lümanda kalmistu on kalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas Lümanda külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Kalmistul asub muu hulgas II maailmasõjas hukkunute ühishaud (kultuurimälestis nr 4129). Lümanda kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 16.01.2018) Lümanda kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Absolutely Fabulous

"Absolutely Fabulous", lühendina "Ab Fab", oli Briti komöödiasari, mille hooajad olid BBC eetris aastatel 1992–1996, 2001–2005 ja 2011–2012. 2016. aastal valmis samanimeline film. Sarja kirjutas ja ühte peaosa täitis Jennifer Saunders. Teist peaosa mängis Joanna Lumley. 1999. aastast näidati sarja ka Eesti Televisioonis.  Absolutely Fabulous – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lüübnitsa kalmistu

Lüübnitsa kalmistu on endine kalmistu Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Setomaa vallas Lüübnitsa külas. Kalmistut kasutati 15.–17. sajandini. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Lüübnitsa kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 29.01.2018) Lüübnitsa kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Maaritsa kalmistu

Maaritsa kalmistu on kalmistu Põlva maakonnas Kanepi vallas Maaritsa külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Maaritsa kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 29.01.2018) Maaritsa kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Maaritsa kalmistu kasutamise eeskiri, eRT
Meerapalu kalmistu

Meerapalu kalmistu on kalmistu Räpina kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Põlva maakonnas Räpina vallas Meerapalu külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Pedaspää kalmistu Meerapalu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 29.01.2018) Kalmistust Meeksi valla kodulehel Meerapalu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Mehikoorma kalmistu

Mehikoorma kalmistu on kalmistu Räpina kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Põlva maakonnas Räpina vallas Mehikoorma alevikus. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Kalmistul on muu hulgas Vabadussõjas hukkunute ühishaud (kultuurimälestis nr 4251) ja II maailmasõjas hukkunute ühishaud (kultuurimälestis nr 4252). Mehikoorma kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 29.01.2018) Kalmistust Meeksi valla kodulehel Mehikoorma kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Nõo õigeusu kalmistu

Nõo õigeusu kalmistu on kalmistu Tartu maakonnas Nõo vallas Luke külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Nõo kalmistu Nõo õigeusu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 29.01.2018) Nõo õigeusu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Paadrema kalmistu

Paadrema kalmistu on kalmistu Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Paadrema külas. Kalmistu rajati umbes 1885. aastal, samal ajal Paadrema õigeusu kirikuga. Kalmistu jaoks anti maatükk suurusega 1 tiin (1,09 ha). Tänapäeval on kalmistu pindala umbes 0,75 ha. Paadrema õigeusu kirikule kui kultuurimälestisele on kehtestatud kaitsevöönd, kuid see lõpeb täpselt enne kalmistut ja kalmistu jääb kultuurimälestise kaitsevööndist välja. Kalmistule on maetud teiste seas eesti kirjaniku Karl Ristikivi ema Liiso Ristikivi. 28. oktoobril 2017 maeti kalmistule ümber ka Karl Ristikivi urn. Karl Ristikivi ise oli varem maetud Stockholmi Metsakalmistule. Vladimir Berens. "Историко-статистическое описание церквей и приходов Северо-Западных епархий. Часть 2, Эстонская епархия". Tallinn 1974. Käsikiri TLÜAR Baltica kogus, Msc K1-593/I,II. Leht 264 https://web.archive.org/web/20180129224818/http://www.ristikivi.net/templ/index.php?page=41&lang=5 (vaadatud 29.01.2018) Karl Ristikivi põrm jõudis Eestisse, ERR, 15. september 2017
Paistu kalmistu

Paistu kalmistu on kalmistu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Paistu külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Adam Peterson (rahvusliku liikumise tegelane) Jaan Adamson (rahvusliku liikumise tegelane) Hain Henno (rahvusliku liikumise tegelane) Jaan Bergmann (luuletaja) Friedrich Saebelmann (helilooja) Paistu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 29.01.2018) Paistu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Pedaspää kalmistu

Pedaspää kalmistu on kalmistu Põlvamaal Räpina vallas Pedaspää külas. Ajalooliselt jäi kalmistu Räpina kihelkonda Võrumaal. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Meerapalu kalmistu Pedaspää kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 29.01.2018) Pedaspää kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Penuja kalmistu

Penuja kalmistu on kalmistu Viljandi maakonnas Mulgi vallas Penuja külas. Kalmistule on maetud teiste seas Eesti õigeusu vaimulik Nikolai (Leisman). Kalmistust Abja valla kodulehel
Jaan Kornel

Jaan Kornel (sünninimi Paul Kornel; 30. august 1916 Valga – 7. september 1971 Tallinn) oli eesti saksofonist. 1930. aastatel mängis ta saksofoni Tallinna tantsuorkestrites Merry Pipers, Kuldne 7 ja Dancing Travellers. Sõja-aastatel (1942–1944) oli ta Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite Džässorkestri saksofonist. Aastatel 1957–1971 mängis ta saksofoni Eesti Raadio estraadiorkestris. Ta on maetud Pärnamäe kalmistule. Tiit Lauk. Džäss Eestis 1918–1945. Tallinna Ülikooli humanitaariteaduste dissertatsioonid. Tallinn 2008[alaline kõdulink] Eesti Jazz 90. 2. osa. Sving jõudis Eestisse. Jazz kontserdilaval Kalmistute register HAUDI ERR arhiiv. Eesti NSV Riikliku Televisiooni- ja Raadiokomitee estraadiorkestri saksofonimängija Jaan Kornel (Arnold Moskaliku foto)
Dundalk

Dundalk (iiri Dún Dealgan) on sadamalinn Iirimaal, Louthi krahvkonna keskus. Asub 80 km Dublinist põhja pool Iiri mere kaldal. Dundalki läbib Dublini–Belfasti maantee N1 (Iirimaal M1). http://citypopulation.de/php/ireland.php, vaadatud 20.12.2018. http://www.dundalk.ie/
Dublaažinäitleja

Dublaažinäitleja on näitleja, kes kasutab oma tööks vaid häält. Tema ülesandeks on edastada sõnumit mittevisuaalsel teel. Dublaažinäitlejaid liigitatakse mitmesse kategooriasse. Mis ei tähenda, et raadioreklaamile spetsialiseerunud inimene ei võiks animafilmidele peale lugeda. Teadustaja, saatejuht, DJ – raadiotööks tuleb omandada väga spetsiifilised ja pigem tehnilised oskused, kuidas tehnikaga ümber käia. Üldjuhul sobib raadiosse tööle inimene, kelle hääl ei ole väga kõrge ning mõtteedastus on ladus, üldjuhul ei peeta raadio saatejuhte dublaažinäitlejaks. Dublaažinäitlejatel, kes tegelevad animafilmide pealelugemisega, peaks olema suur hääleulatus. Lisaks tuleb kasuks, kui dublaažinäitleja on välja mõelnud mitu häälevarianti, mida osatäitjate valimisel esitada. Tihtipeale valitakse animatsiooni lugema inimene, kes näeb vastava tegelaskujuga võimalikult sarnane välja. See võib välistada olukorra, kus karakteri hääl ja välimus ei sobi kokku. See ei ole kindlasti reegel, aga üldjuhul see nii on. Filmides kasutatakse pealelugemise tehnikat kahel juhul. Esimesel juhul on pealelugemine vajalik heli puhastamiseks. Näiteks on duubli ajal võttepaigast üle lennanud lennuk. Teisel juhul on tegemist dubleerimisega. Näiteks tellitakse sisse välismaalt teleseriaal, film või multifilm ning dubleeritakse vaataja mugavust arvestades riigikeelde. Mõnel juhul võib taustale jääda kostma originaalnäitleja helifail, kuid see ei ole domineeriv. Eestis otseselt dublaažinäitlemisele spetsialiseerunud teatrikooli ei ole. Küll aga on eeldused dublaažinäitlejana tööd saada teatrikooli lõpetanud inimestel, kes on koolis omandanud vastavad hääletehnikad.
Hiire-händhein

Hiire-händhein (Vulpia myuros) on händheina perekonda kuuluv liik kõrrelisi. Eestis haruldane tulnuktaim, leiti esmakordselt Kitseküla raudteejaama lähedalt 2017. aastal. Hiire-händhein on invasiivne paljudes maailma regioonides.
Händhein

Händhein (Vulpia) on taimede perekond kõrreliste sugukonnast. Perekonda kuulub umbes 25 liiki. Perekond on ladinakeelse nime saanud saksa botaaniku Johann Samuel Vulpiuse (1760–1846) järgi. Eestis on haruldase tulnukana leitud sellesse perekonda kuuluv hiire-händhein (V. myuros).
Kloostri metskond

Kloostri metskond loodi 1920. aastal Kloostri, Tuula, Riisipere, Munalaskme, Vasalemma, Ämari, Ohtu, Lehola ja Saida mõisa maadel. Kantselei asus . Voldemar Jakobson 1920–1921 Artemi Tish 1921–1925 Sulev Kelder 1925–1929 Elmar Assor 1929–1938 Karl Kivi 1938–1941 Johannes Kuuse 1941–1944 Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 19. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144
U7 (Berliin)

Berliini metrooliin U7 on laiade vagunitega ja samas pikim (31,4 km) metrooliin linnas. See ühendab Rudowit Rathaus Spandauga. Peatused: Rudow Zwickauer Damm Wutzkyallee Lipschitzallee Johannisthaler Chaussee Britz-Süd Parchimer Allee Blaschkoallee Grenzallee Neukölln S41, S42, S45, S46, S47 Karl-Marx-Straße Rathaus Neukölln Hermannplatz U8 Südstern Gneisenaudamm Mehringdamm U6 Möckernbrücke U1 Yorckstraße (Großgörschenstraße) S1, S2, S25 Kleistpark Eisenacher Straße Bayerischer Platz U4 Berliner Straße U9 Blissestraße Fehrbelliner Platz U3 Konstanzer Straße Adenauerplatz Wilmersdorfer Straße S5, S7, S75, S9 Bismarckstraße U2 Richard-Wagner-Platz Mierendorffplatz Jungfernheide S41, S42, S45, S46, S47 Jakob-Kaiser-Platz Halemweg Siemensdamm Rohrdamm Paulsternstraße Haselhorst Zitadelle Altstadt Spandau Rathaus Spandau S75
Bangor (Põhja-Iirimaa)

Bangor (iiri Beannchar) on linn Põhja-Iirimaal Downi krahvkonnas Ards and North Downi ringkonnas. 558. aastal rajati Bangori klooster, millest 7. ja 8. sajandil kujunes raamatukirjutamise keskus. 824. aastal rüüstasid kloostrit taani viikingid. Linna jalgpalliklubi Bangor FC mängib Põhja-Iirimaa kõrgliigas NIFL Premiership. Bangoris elas Ernst Öpik ja seal on sündinud Lembit Öpik. Bregenz Prüm Virginia Beach
Bangor

Bangor on mitme asula nimi: Bangor, linn Walesis Bangor, linn Põhja-Iirimaal ... Asulad Ameerika Ühendriikides: Bangor (Alabama) Bangor (Iowa) Bangor (California) Bangor (Kentucky) Bangor (Maine) Bangor (Van Buren County, Michigan) Bangor (New York) Bangor (Pennsylvania) Bangor (Washington) Bangor (Wisconsin)
Bangor (Wales)

Bangor on linn Walesis Gwyneddis. Linn asub Menai väina ääres. Anglesey saarega ühendavad linna Britannia sild ja Menai rippsild. Linna ajalugu saab alguse 6. sajandi alguses rajatud kloostrist. 36,4% linna elanikest oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel kõmrikeelsed. Bangori ülikoolis on umbes 10 000 üliõpilast. https://www.nomisweb.co.uk/reports/localarea?compare=W04000046
1873. aasta Viini maailmanäitus

Weltausstellung 1873 Wien oli Austria-Ungari pealinnas Viinis toimunud suur rahvusvaheline ekspositsioon, mis kestis ajavahemikul 1. maist kuni 31. oktoobrini 1873. Selle saksakeelne tunnuslause oli „Kultur und Erziehung” („Kultuur ja haridus”). Väljapaneku tarvis rajatud hoonetesse ja paviljonidesse mahutati umbes 26 000 eksponenti. Sealhulgas ehitati Prateri linnaparki šoti inseneri John Scott Russelli projekteeritud rotund, mis oli tol ajal tohutute mõõtmetega. Rotund hävines tulekahjus 17. septembril 1937. Õitsengu ajastu (La Belle Époque) Maailmanäitus
Sanaa

Sanaa on Jeemeni pealinn. Sanaa asub 2200 meetri kõrgusel merepinnast. Sanaa vanalinn on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse. Linn on asustatud üle 2500 aasta. Seal paikneb üle 100 mošee, mis on ehitatud enne 11. sajandit. Vanalinn on tihedasti täis tambitud savisegust ja põletatud tellistest torne kivist ehitatud madalamate korruste kohal. Ühe legendi järgi asutas linna Noa poeg Seem. Linnas asub Sanaa Ülikool. Hotell Arabia Felix Jeemeni värav Sana'a öösel Sana'a vanalinn Sana'a vanalinn http://whc.unesco.org/en/list/385  Sanaa – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Béla Vikár

Béla Vikár (1. aprill 1859 Hetes – 22. september 1945 Dunavecse) oli ungari etnograaf ja tõlkija, Ungari Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliige. 1870. aastate lõpus hakkas ta koguma ungari rahvalaule ja muinasjutte. 1896. aastal hakkas ta fonograafiga salvestama ungari rahvalaule. Vikár tõlkis ungari keelde "Kalevala", kõik La Fontaine'i muinasjutud ja Šotha Rusthaveli "Kangelase tiigrinahas". Ta tõlkis ungari keelde ka katkendeid "Kalevipojast". Ta töötas Ungari parlamendi stenografistina.
John Scott Russell

John Scott Russell (9. mai 1808 Glasgow – 8. juuni 1882 Ventnor, Wighti saar) oli šoti tsiviilehituse insener, mereväe arhitekt ja laevaehitaja. Ta ehitas mehaanikainsener Isambard Kingdom Bruneliga kahasse laeva SS Great Eastern. See oli oma valmimise ajal maailma suurim laev ja sai kuulsaks Euroopa ja Põhja-Ameerika vahelise transatlantilise telegraafikaabli paigaldamisega 1866. aastal. Ta avastas lainelükke, mis pani aluse kaasaegsele solitonide (elastselt interakteeruvad üksiklained) uuringule ning töötas välja laine-sirgete süsteemi laevaehituses. Ta oli üks Šoti valgustusajastu järgse tööstusliku pöörde esindajaid Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigis. Russell korraldas ühtlasi kuningliku komisjoni liikmena Londoni 1851. aasta maailmanäitust (The Great Exhibition). Tema projekti järgi ehitati Viinis asuvasse Prateri linnaparki 1873. aasta maailmanäituse tarvis suursugune rotund (Rotunde). ca1835 – valiti Edinburghi Kuningliku Seltsi liikmeks 1847 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
Teresa Czerwińska

Teresa Tatiana Czerwińska (neiuna Teresa Tatiana Tumanowska; sündinud 7. septembril 1974 Daugavpilsis) on Lätis sündinud Poola majandusteadlane ja poliitik. Ta oli 9. jaanuarist 2018 kuni 4. juunini 2019 Poola rahandusminister. Ta sündis aastal 1974 Daugavpilsis. Ta lõpetas aastal 1997 Gdański Ülikool sotsiaalteaduskonna ja aastal 1998 sama ülikooli juhtimise teaduskonna. Aastal 2000 kaitses ta doktoriväitekirja kindlustusseltside investeerimistegevus Poola kapitaliturul. Ta oli aastast 2011 professor Varssavi ülikoolis. Aastatel 2015–2018 oli ta Poola Teaduste Akadeemia rahanduskomisjoni sekretär. Alates 9. jaanuarist 2018 kuni 4. juunini 2019 oli ta Poola rahandusminister.