laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Spontaanne kiirgus

Spontaanne kiirgus ehk vabakiirgus (ka spontaanne emissioon) on niisugune kiirgus, mis toimub ilma välismõjutusteta (erinevalt stimuleeritud kiirgusest). See protsess esineb kvantsüsteemides (aatomites, molekulides) nende iseeneslikul siirdumisel kõrgemalt (ergastatud) energiatasemelt madalamale energiatasemele. Niisugune üleminek tähendab footoni (valguskvandi) eraldumist. Footoni eraldumise täpne hetk ei ole kvantsüsteemis ennustatav. Küll aga on matemaatiliselt määratletav tõenäosus, millega kvantide emissioon teatud kindlas ajavahemikus aset leiab. Niisugust tõenäosust on näiteks võimalik väljendada ajavahemikuga, mille vältel aatomite või molekulide mingis termodünaamiliselt tasakaalulises kogumis pooled osakesed kvandi emiteerivad.
Nils von Stackelberg

Nils von Stackelberg (umbes 1630 – 1714) oli Eestimaa aadlikust Rootsi sõjaväelane (major). Nils von Stackelberg sündis Wolmar von Stackelbergi ja Margaretha Rosenstråle pojana. Aastail 1687–1690 oli Nils von Stackelberg Eestimaa rüütelkonna peamees. Talle kuulusid Mõdriku ja Rägavere mõis. Nils von Stackelberg oli abielus neli korda. 1660. aastal abiellus ta Ingrid Mannerhielmiga (surnud 1673). 1676 abiellus ta Anna Elisabeth von Uexkülliga (surnud 1682), kes oli Eestimaa rüütelkonna peamehe Berend Johann von Uexkülli tütar. Abielust sündisid: Anna Magdalena von Stackelberg (1678–1710), abiellus kindralmajor Lorenz von Löschern-Herzfeldiga. Nils Claus Johann von Stackelberg (sündinud 1680), Rootsi kapten Nils von Stackelbergi kolmas abielu oli Margarethe Elisabeth von Lodega (surnud 1708). Nils von Stackelbergi neljas abielu oli Agneta Dorothea von Knorringiga (1680–1750), kes oli 2ses abielus kindralmajor Lorentz Löschern von Hertzfeldiga (1661–1729). Stackelberg Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust.
Nerchau

Nerchau on linn ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi. 2011. aastal liideti Grimma linnaga. Nerchaus sündis Kessler-Zwillinge. Bahren, Cannewitz, Deditz, Denkwitz, Fremdiswalde, Gaudichsroda, Golzern, Gornewitz, Grottewitz, Löbschütz, Schmorditz, Serka, Thümmlitz ja Würschwitz.
1998. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused

1998. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused olid XVI maailmameistrivõistlused jalgpallis. Need toimusid 10. juunist 12. juulini Prantsusmaal. Kuueteistkümnenda MM-finaalturniiril osales esimest korda 32 koondist. Nii suure arvu osalejate otstarbekuses oli algul kahtlusi. Ühepoolseid mänge oli siiski vaid mõni üksik. 33 võistluspäeva jooksul mängiti 64 mängu. Finaal toimus staadionil Stade de France. Keskmine televaatajate arv oli 578 miljonit mängu kohta. Finaali jälgis otseülekandes kaks miljardit inimest. Ükski sündmus pole maailmas varem kogunud nii palju televaatajaid. Prantsusmaa oli Itaalia ja Mehhiko järel kolmas riik, mis korraldas jalgpalli maailmameistrivõistluste finaalturniiri teist korda. FIFA täitevkomitee langetas vastava otsuse 9. juulil 1992. Mängupaiku oli kümme: Bordeaux, Lens, Lyon, Marseille, Montpellier, Nantes, Pariis, Saint-Denis, Saint-Étienne ja Toulouse. Üheksa staadioni kaasajastati, Pariisi külje alla Saint Denis'sse rajati aga uus ja uhke rahvusstaadion Stade de France. 174 koondist osales valikmängudes, neist 32 esimest korda. 32 finalisti loositi alagruppidesse 4. detsembril 1997 Marseille's. Et alagruppe oli kaheksa, siis kaheksandikfinaali pääsesid kõigi alagruppide kaks paremat. 1998. aasta MM-iga sai otsa ka 24 aastat kestnud João Havelange'i valitsusaeg FIFA presidendina. Brasiillase järglaseks valis FIFA kongress senise peasekretäri, šveitslase Sepp Blatteri, kes edestas teravas valimisvõitluses napilt UEFA juhti rootslast Lennart Johansson. Turniiri võitis Prantsusmaa, alistades finaalis Brasiilia 3:0. Prantsusmaa tuli maailmameistriks esimest korda ning Prantsusmaa koondis oli pärast Argentinat (1978) teine korraldajamaa koondis, kes tuli maailmameistriks.  Pikemalt artiklis 1998. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste meeskonnad Finaalturniirile Prantsusmaal pääses 32 meeskonda. Iga meeskond koosnes 22 mängijast. Itaalia v Norra Brasiilia v Tšiili Prantsusmaa v Paraguay Nigeeria v Taani Saksamaa v Mehhiko Holland v Jugoslaavia Rumeenia v Horvaatia Argentina v Inglismaa Itaalia v Prantsusmaa Brasiilia v Taani Holland v Argentina Saksamaa v Horvaatia Brasiilia v Holland Prantsusmaa v Horvaatia Holland v Horvaatia Brasiilia v Prantsusmaa 6 väravat Davor Šuker 5 väravat Gabriel Batistuta Christian Vieri 4 väravat Ronaldo Marcelo Salas Luis Hernández 3 väravat 2 väravat 1 värav Omaväravad Youssef Chippo (mängus Norraga) Tom Boyd (mängus Brasiiliaga) Pierre Issa (mängus Prantsusmaaga) Siniša Mihajlović (mängus Saksamaaga)
Trebsen

Trebsen on väikelinn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi. Altenhain, Neichen ja Seelingstädt. Linna koduleht
Wurzen

Wurzen on suur kreisilinn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi. Wurzen (linn) Dehnitz Nemt Roitzsch Kühren-Burkartshain ning Birkenhof, Burkartshain, Kornhain, Kühren, Mühlbach, Nitzschka, Oelschütz, Pyrna, Sachsendorf, Streuben, Trebelshain ja Wäldgen. Linna koduleht
Belgershaini vald

Belgershain on vald Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis. Belgershain Köhra Rohrbach Threna (aastast 1995, enne eraldi vald) Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla koduleht (saksa keeles)
Georg Johann von Löwen

Georg Johann von Löwen (13. mai (vkj 3. mai) 1630 Koluvere mõis – 25. mai (vkj 15. mai) 1681) oli Eestimaa päritolu Rootsi sõjaväelane ja poliitik. Georg Johann von Löwen sündis Rootsi sõjanõukogu liikme kindralleitnant Friedrich von Löweni ja Agneta von Maydelli pojana. Rootsi sõjaväes teenis ta välja ooberstleitnandi auastme. Georg Johann von Löwen oli Eestimaa maanõunik ja 1676–1680 Eestimaa rüütelkonna peamees. Talle kuulusid Koluvere ja Seira mõis. Georg Johann von Löwen oli abielus Barbara Dorothea von Ferseniga (surnud 1698). Abielust sündisid: Friedrich von Löwen (1654–1744), Eestimaa asekuberner Otto Wilhelm von Löwen (1659–1712), Rootsi sõjaväelane Fabian Reinhold von Löwen (surnud 1720), Rootsi sõjaväelane Karl Heinrich von Löwen (1666–1741), Rootsi admiral Agneta von Löwen, oli üksteise järel abielus Georg von Saltza, Ewert Gustav von Ulrichi ja Hans Georg von Ulrichiga Magdalena Elisabeth von Löwen, abiellus vabahärra Gerhard Johann von Löwenwoldega Hermann Adolf von Löwen, Rootsi sõjaväelane Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ...2, 1755 lk.1343–1345 Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ...2, 1755 lk.1344 Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Oktavite süsteem

Oktavite süsteem on muusikas oktavipõhistes helisüsteemides helide jaotus oktavite kaupa helikõrguslikeks piirkondadeks, mille nimetused madalamast alates on subkontraoktav (C2 - H2) kontraoktav (C1 - H1) suur oktav (C - H) väike oktav (c – h) esimene oktav (c1 – h1) teine oktav (c2 – h2) kolmas oktav (c3 – h3) neljas oktav (c4 – h4) viies oktav (c5 – h5)
Vahemik

Vahemik ehk lahtine vahemik on sirge mingi kahe eri punkti A ja B vahel paiknevate punktide hulk. Punkte A ja B nimetatakse vahemiku otspunktideks. Otspunktid vahemikku ei kuulu. Vahemiku punkte koos otspunktidega (A ja B) nimetatakse lõiguks. Reaalarvude hulgal on vahemik ehk lahtine vahemik defineeritud kui reaalarvude hulga alamhulk, mille iga element x {\displaystyle x} rahuldab võrratust a < x < b {\displaystyle a<x<b} , kus a {\displaystyle a} ja b {\displaystyle b} on fikseeritud reaalarvud, mida nimetatakse vahemiku otspunktideks. Kirjeldatud vahemikku tähistatakse ( a , b ) {\displaystyle (a,b)} või ] a , b [ {\displaystyle ]a,b[} . Vahemikud reaalarvude hulgal on üksüheses vastavuses vahemikega arvsirgel.  Pikemalt artiklis Lõpmatu vahemik Tinglikult räägitakse ka vahemikest ( − ∞ , + ∞ ) {\displaystyle (-\infty ,+\infty )} , kuhu kuuluvad kõik reaalarvud, ( − ∞ , a ) {\displaystyle (-\infty ,a)} , kuhu kuuluvad kõik reaalarvust a väiksemad reaalarvud, ja ( a , + ∞ ) {\displaystyle (a,+\infty )} , kuhu kuuluvad kõik reaalarvust a suuremad reaalarvud. Vahemikud reaalarvude hulgal on lahtised hulgad reaalarvude loomuliku meetrika ρ ( x , y ) = | x − y | , {\displaystyle \rho (x,y)=|x-y|,\,} suhtes. Vahemikuks nimetatakse ka osaliselt järjestatud hulga kõikide selliste elementide x {\displaystyle x} hulka, mis fikseeritud elementide a {\displaystyle a} ja b {\displaystyle b} korral rahuldavad võrratust a < x < b {\displaystyle a<x<b} . Lõik Poollõik Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused

2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused olid XVII maailmameistrivõistlused jalgpallis, mis toimusid 31. maist 30. juunini Lõuna-Koreas ja Jaapanis. Valikturniiridel osales 195 koondist. Esimest korda jalgpalliajaloos korraldasid MM-finaalturniiri kaks riiki ühiselt: Aasias paiknevad Lõuna-Korea ja Jaapan. Vastavalt kokkuleppele peeti 31. mail toimunud avatseremoonia ja sellele järgnev avamäng valitseva maailmameistri Prantsusmaa ja Senegali vahel Lõuna-Korea pealinnas Seoulis asuval World Cup Stadiumil, maailmameister selgus aga 30. juunil Jaapanis Yokohama International Stadiumil. Finaalturniiril kavas olnud 64 mängu toimusid kokku kahekümnel staadionil, võrdselt kümne linnaga olid esindatud mõlemad korraldajamaad. Lõuna-Koreas: Seoul World Cup Stadium Busan Asiad Main Stadium Daegu World Cup Stadium Incheon Munhak Stadium Gwangju World Cup Stadium Daejeon World Cup Stadium Ulsan Munsu Football Stadium Suwon World Cup Stadium Jeonju World Cup Stadium Seogwipo Jeju World Cup Stadium Jaapanis: Yokohama International Stadium Osaka Nagai Stadium Shizuoka Stadium Ecopa Ibaraki Kashima Stadium Sapporo Dome Stadium Kobe Wing Stadium Miyagi Stadium Saitama Stadium Niigata Stadium Big Swan Oita Stadium Big Eye 15. juuni Saksamaa – Paraguay 1:0 Inglismaa – Taani 3:0 16. juuni Senegal – Rootsi 1:1 "hõbedane värav" 2:1 Hispaania – Iirimaa 1:1 penaltid 3:2 17. juuni USA – Mehhiko 2:0 Brasiilia – Belgia 2:0 18. juuni Türgi – Jaapan 1:0 Lõuna-Korea – Itaalia 2:1 21. juuni Brasiilia – Inglismaa 2:1 Saksamaa – USA 1:0 22. juuni Lõuna-Korea – Hispaania 0:0 penaltid 5:3 Türgi – Senegal 0:0 "hõbedane värav" 1:0 25. juuni Saksamaa – Lõuna-Korea 1:0 1:0 – Michael Ballack 75 min 26. juuni Brasiilia – Türgi 1:0 1:0 – Ronaldo 49 min 29. juuni Türgi – Lõuna-Korea 3:2 1:0 – Hakan Sükür 1 min 1:1 – Lee Eul-yong 9 min 2:1 – Ilhan Mansiz 13 min 3:1 – Ilhan Mansiz 32 min 3:2 – Song Chong-gug 90 min +3 30. juuni Brasiilia – Saksamaa 2:0 1:0 – Ronaldo 68 min 2:0 – Ronaldo 79 min Iirimaa jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Intervall

Intervall (ld intervallum 'vahemik, kaugus') on mitmetähenduslik sõna. intervall on muusikas kaugus kahe heli vahel. Intervall on füüsikas suurus, mis iseloomustab kahe sündmuse (punkthetke) vastastikust eraldatust ajas ja ruumis. Intervall on mõiste matemaatikas. Intervallmeetod Intervall on meditsiinis nähtustevaba vaheaeg haiguse korral. Intervall on sõjanduses sõjaväelaste, allüksuste, väeosade vm vaheline kaugus rinnetpidi. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Oktav (täpsustus)

Oktav ( < ladina k octavus "kaheksas") on mitmetähenduslik sõna: oktav on muusikas helikõrguste intervall oktav on muusikas helikõrguspiirkonna mõõtühik oktav ehk oktavriba tähistab füüsikas teatud sagedusvahemikku oktav on kaheksast värsireast koosnev stroof oktav on kaheksandikkaust (8°), formaat, kus paberipoogen on murtud kaheksaks ja moodustub 16 lehekülge.
2007. aasta Taani parlamendivalimised

2007. aasta Taani parlamendivalimised toimusid 13. novembril. Artikkel vajab täiendamist vastavalt sündmuse arengule
Silvia Night

Silvia Night (islandi Silvía Nótt) on fiktiivne tegelaskuju, keda kehastab islandi laulja ja näitleja Ágústa Eva Erlendsdóttir. Tegelaskuju kaaslooja oli Gaukur Úlfarsson. Silvia Night esindas Islandit 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Ateenas lauluga "Congratulations" ning sai poolfinaalis 13. koha. Aastatel 2005–2007 juhtis ta televisioonis komöödiasarja "The Silvia Night Show". Silvia Night.com
Haige

Haige on ehitusliku terviklikkuse häire või talitlushäire all kannatav (mingit haigust põdev) inimene. Patsient
Falsett

Falsett on häälekasutus tavalisest kõrgemas registris. Robert Plant (Led Zeppelin): You shook me YouTube'is Mika: Love Today YouTube'is Kontratenor
Glaukoom

Glaukoom (ka rohekae ja roheline kae; ladina keeles glaucoma) on silmahaiguste rühm, mille iseloomulikeks tunnusteks on okulaarne hüpertensioon koos nägemisnärvi kahjustusega. Rõhu tõus võib viia nägemisnärvi kahjustuse ja pimedaks jäämiseni. Glaukoome esineb nii loomadel kui ka inimestel. Glaukoomid võivad lisaks okulaarsele hüpertensioonile ja nägemisnärvi kahjustusele olla ka kaasasündinud või tekkida soonkesta põletiku või silma vigastuse järel. Rahvasuus levinud arvamus rohelise kile kasvamisest silmale on väär. Rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis liigitatakse glaukoomid järgmisteks vormideks: [H40.0] – Glaukoomikahtlus [H40.1] – Primaarne avatud ehk lahtise nurga glaukoom [H40.2] – Primaarne kinnise ehk suletud nurga glaukoom [H40.3] – Silmatraumajärgne sekundaarne glaukoom [H40.4] – Silmapõletikujärgne sekundaarne glaukoom [H40.5] – Silma muude haigusseisundite järgne sekundaarne glaukoom [H40.6] – Ravimitekkene sekundaarne glaukoom [H40.8] – Muu glaukoom [H40.9] – Täpsustamata glaukoom [H44.5] – Absoluutne glaukoom [Q15.0] – Kaasasündinud glaukoom [P15.3] – Sünnivigastusetekkene traumaatiline glaukoom. Silmasisene rõhk võib tõusta ka vesineste ringlushäire tõttu. Kui Schlemmi kanal ummistub või muutub põletikuliseks, võib tulemuseks olla kõrgenenud silmasiserõhk. Okulaarne hüpertensioon koos nägemisnärvi kahjustusega võib glaukoomi põhjustada. Koerte glaukoom Tonomeetria Katarakt (hallkae) Glaukoom. Patsiendi juhendmaterjal, Veebiversioon (vaadatud 15.03.2016)
Tonomeeter

Tonomeeter on aparaat silma siserõhu mõõtmiseks. Enamik tonomeetreid mõõdab rõhku elavhõbedasamba millimeetrites (mmHg). Silmarõhku hakati rutiinselt kontrollima 19. sajandil. Friedrich Wilhelm Ernst Albrecht von Gräfe (1828–1870) leiutas esimese silmarõhu mõõtmise instrumendi 1865. aastal. Tonomeetria
Gangreen

Gangreen ehk muundkärbus on koekärbus, mis tekib, kui koe verevarustus häirub ja koerakud surevad. Gaasgangreen
Katarakt

Katarakt ehk läätsekae (vanem nimetus hallkae) on enamasti vanemas eas esinev silmaläätse hägustumine, mille tulemusel nägemine muutub järk-järgult tuhmimaks, kuni lõpuks kaob täielikult. Glaukoom (rohekae ehk roheline kae)
Sügelised

Sügelised (ladina keeles scabies) on parasitaarne nahahaigus, mille põhjustajaks on sügelislest, kes on silmaga nähtav parasiit. Parasiit kaevub epidermisesse, liigub mõni sentimeeter ja põhjustab käikudesse munedes tugevat sügelust. Sügelistesse nakatumine toimub vahetu kontakti kaudu haige inimese või tema poolt saastatud esemetega, tavaliselt seksuaalkontakti teel või ühes voodis magamisel. Tüüpiliseks kaebuseks on õhtune nahasügelus, mis algab 3-6 nädala möödumisel nakatumisesteriti. Sügelus teikib enamasti peale voodisse heitmist, kuna sügelislestad muutuvad soojas keskkonnas aktiivseks. Nahale tekib iseloomulik lööve, paarikaupa asetsevate täpikestena, mis võib sügamise tagajärjel tüsistuda mädase nahapõletikuga. Lööve on peenpapuloosne ja paikneb eriti sõrmede vahel, alakõhul, genitaalidel, reitel ja kätel, kuid võib levida ka igale kehaosale. Imikutel võivad olla haigusest haaratud pea, kael ja nägu. Lööbe lähedal on sageli näha peeneid looklevaid jooni – sügeliskäike, mis on kuni 10 mm pikkused, hallikat või pruunikat värvi. Esinevad ka kraapimisjäljed ning koorikud. Sügeliste lööbepiirkonda tekib sageli sekundaarne infektsioon ja ekseem. Tavaliselt esineb sügelemine mitmel perekonnaliikmel. Diagnoos. Haigust diagnoositakse tüüpiliste alade hoolika uurimise tulemusena, parasiiti võib nõelaga kraapida ka katteklaasile ja mikroskopeerida. Raviks kasutatakse Heksidiin ja Permitriin salve, millega määritakse kogu keha, välja arvatud pea. Sügelus võib kesta 1-2 (4-6) nädalat ja ravi ajal isegi halveneda, ka siis kui ravi on efektiivne. Haigus on ravile hästi alluv. Evelin Jõemägi. Sügelised ei ole pesemata inimese haigus, Maaleht Online, 25. märts 2010
Aarike paisjärv

Aarike paisjärv (ka Ariki paisjärv) on paisjärv Tartumaal Kambja vallas Tatra jõel Virulase ja Aakaru küla piiril. Veehoidla rajati Aarike veskitalu veski (pärast II maailmasõda mõne aasta jooksul ka kohaliku elektrijaama) käivitamiseks. Praegusel ajal kindla otstarbe puudumisel hooldamata. Aarike paisjärv Eesti looduse infosüsteemis
Väino-Rahuleid Järv

Väino-Rahuleid Järv (sündinud 4. novembril 1930 Alal Valgamaal) on eesti ajaloolane. Ta lõpetas 1949. aastal Valga 1. Keskkooli ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. Aastatel 1961–1965 oli ajaloo instituudis aspirant. 1971. aastal kaitses ajaloo alal kandidaadikraadi väitekirjaga kodu-uurimise ajaloost Eestis. Järv töötas aastatel 1950–54 Valga rajoonilehe Uus Elu toimetajana. Aastatel 1955–1965 oli ta mitmes koolis ajalooõpetaja ja aastatel 1955–1961 ka Tapa Keskkooli ja Aravete 8-klassilise Kooli direktor. Aastatel 1965–1979 oli ta ajaloo instituudi teadur ja vanemteadur, 1980–1990 Eesti Teaduste Akadeemia Presiidiumi teadlaskaadri ettevalmistamise osakonna juhataja, 1990–91 Filosoofia, Sotsioloogia ja Õiguse Instituudi vanemteadur. Aastatel 1992–1999 oli Järv AS-i Lasuur juhatuse esimees. Ta on uurinud eesti kultuuri, põllumajanduse ning kodu-uurimise ajalugu. Inimene ja kodu (Eesti Raamat, 1977) Valgamaa ISIK (vaadatud 17. mail 2014)
Peahääl

Peahääl on võimalikult vaikne laulmine hääleulatuse (diapasooni) ülemises piirkonnas. Teatud kõrgeid noote nimetatakse flažolettnootideks, viidates hääle ülipuhtale kõlale, mis kulutab vähe õhku.
Diapasoon

Diapasoon ehk helikõrguslik ulatus on muusikas muusikainstrumendi, sealhulgas inimhääle kõigi võimalike tekitatavate helikõrguste hulk madalaimast kõrgeimani. Inimhääle puhul kasutatakse diapasooni tähenduses ka sõna hääleulatus. Näiteks klaveri diapasoon võib olla A2 – c5, harfi diapasoon võib olla Ces1 – fis4 ja flöödi diapasoon võib olla h – c4. Diapasooni järgi jaotatakse muusikainstrumendid perekonna siseselt näiteks sopran-, alt-, tenor-, bariton-, bass- ja kontrabasspillideks: sopranpillid: flööt, oboe, klarnet, sopransaksofon, viiul, trompet altpillid: altflööt, inglissarv, altsaksofon, vioola tenorpillid: tenorsaksofon, tenortromboon baritonpillid: baritonsaksofon, bariton basspillid: kontrabass, bassklarnet, fagott, bass-saksofon, basstuuba kontrabasspillid: kontrabass, kontrafagott, kontrabassklarnet, kontrabass-saksofon, kontrabasstuuba
Rinnahääl

Rinnahääl on peahääle vastand ja tähendab täisvaljusel laulmist hääleulatuse (diapasooni) madalaimas osas. Kõrgemas ulatuses võib niisugune jõuline hääle kasutamine kahjustada häält.
Woldemar Adolph von Ditmar

Woldemar Adolph von Ditmar (22. august 1769 Kuru mõis – 4. veebruar (vkj 23. jaanuar) 1837) oli Liivimaa aadlikust Venemaa sõjaväelane (major). Woldemar Adolph von Ditmar sündis Kuru ja Põriki mõisniku Friedrich Adolph von Ditmari ja Anna Margaretha von Haffsteini pojana. Ta ristiti 28. augustil 1769 Ambla kirikus ning tema vaderiks olid teiste hulgas pastor Christoph Friedrich Mickwitz Alustas sõjaväeteenistust Württembergi printsi (hilisem kuningas Friedrich I) ratsapaažina. 1787. aastal teenis ta ratsakaardiväe seersandina. Läks 1792. aastal majori auastmes erru. 1804. aastal kuulus revisjonikomisjoni liikmete hulka ning oli Pärnu kreisisaadik. Talle kuulusid Vändra ja Paenasti mõis. Ta oli ka Tamme mõisa rentnik. Woldemar Adolph von Ditmar oli Johann Voldemar Jannseni ristiisa. Just ristiisa järgi sai Jannsen omale teiseks eesnimeks Voldemar. Kui Jannsen isa surma järel vaeslapseks jäi, pani major Ditmar ta õppima valla- ja seejärel kihelkonnakooli. Woldemar Adolph von Ditmar abiellus 1792. aastal Vändras Vändra mõisa pärijanna Karoline Johanna von Krüdeneriga (1768–1852), kes oli Karl Ludwig von Krüdeneri (1737–1778) ja Johanna Juliane von Meyeri tütar. Abielust sündisid: Anna von Ditmar (1793–1817), abiellus Põlva pastori Johann Georg Schwartziga Woldemar von Ditmar (1794–1826), jurist ja eesti rahvaluule koguja Caroline von Ditmar (1799–1851) Alexander von Ditmar (1802–1847), Venemaa sõjaväelane (major) Vana-Vändra mõisnik Juliane von Ditmar (1806–1887), abiellus Portugali konsuli Hans Caspar Schmidti ja hiljem Adavere ja Imavere mõisniku Otto Karl Hermann von Stackelbergiga (1800–1873). Friedrich von Ditmar (1809–1879), Venemaa sõjaväelane (kindralmajor), Uue-Vändra mõisnik Ditmar Ambla koguduse meetrikaraamat "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften Teil 1, 1: Livland" Görlitz. 1929. Lk. 728 Ditmar, von; EAA.1674.2.55 Mart Laar "Eesti kääbik Johann Voldemar Jannsen" err.ee "Vändras tähistati Johann Voldemar Jannseni 200. sünniaastapäeva" Põhja-Pärnumaa Valla Teataja
Register (täpsustus)

Register (<ladina keeles registrum "eeskirjade kogu või nimestik") on mitmetähenduslik sõna: register on millegi loend või nimestik, arvele võetud andmete kogu, seda sisaldav raamat vms register on keeleteaduses teatud viis või tunnuste kogum, kuidas keelt mingis olukorras kasutatakse register ehk laevaregister on merenduses lipuriigi laevade nimestik Register on tehnikas mitmetähenduslik sõna: register on elektroonikas regulaator või mõõtja mõnel masinal või seadmel register on arvutitehnikas kiire mälupiirkond keskprotsessoris register on Windowsi operatsioonisüsteemis sätete andmebaas Register on muusikas mitmetähenduslik sõna: register on muusikainstrumendi või lauluhääle helikõrguspiirkond register on lauluhääle tekitamise meetod register on klaviatuuriga õhkpillide, nagu näiteks oreli, harmooniumi või akordioni sarnaste tämbriliste omadustega heliallikate (näiteks orelivilede) rühm
Sotsialistlik Rahvapartei

Sotsialistlik Rahvapartei (taani keeles Socialistisk Folkeparti, SF) on Taani sotsialistlik ja roheline partei. Sotsialistliku Rahvapartei asutas 1959. aastal Aksel Larsen. Larsen oli endine Taani Kommunistliku Partei esimees. Larsen vabastati kommunistlikust parteist, kuna ta kritiseeris Ungari 1956. aasta revolutsiooni mahasurumist NSV Liidu poolt. SF sai 1960. aasta Taani parlamendivalimistel 11 kohta, kui Taani KP kaotas kõik oma 6 kohta. 1964. aastal kaotas SF ühe koha. 1966. aastal sai SF kokku 20 kohta ja nad moodustasid koos Sotsiaaldemokraatidega vähemusvalitsuse. Valitsus kestis aasta ja viis SF kaheks jagunemisele ja 1968. aasta valimistel sai SF vaid neli kohta. 1969–1973 oli SF esimees Sigurd Ømann. 1973–1993 Gert Petersen. 1994–2004 Holger K. Nielsen, 2005–2012 Villy Søvndal ja 2012–2014 Annette Vilhelmsen. 2014. aastast on partei esimees Pia Olsen Dyhr. 2011. aasta parlamendivalimistel said nad 16 kohta Folketingis. 2007. aasta parlamendivalimistel sai SF 24 kohta ja 13,1% häältest. 2005. aasta parlamendivalimistel said nad vaid 11 kohta. SFl on ka üks liige Euroopa Parlamendis ja 2004. aastal oli sellega parteisisene konflikt, kuna partei soovis osaleda Vasakrohelises fraktsioonis, aga valitud poliitik astus hoopis rohelisse fraktsiooni.
Register (hääl)

Register on lauluhääle tekitamise meetod. Lauluhääle puhul eristatakse pea-, kesk- ja rinnaregistrit.
Register (helikõrguspiirkond)

Register on muusikainstrumendi diapasooni osa, mida esindab teatud helikõrguspiirkond. Muusikainstrumendi diapasoon jaotatakse tavaliselt madalaks, keskmiseks ja kõrgeks registriks. Üleminek ühest registrist teise, st madalast keskmisesse ja keskmisest kõrgesse registrisse toimub tavaliselt sujuvalt. Registri piir määratakse tavaliselt hägusväärtusena. Erinevatel muusikainstrumentidel registreid esindavad helikõrguspiirkonnad üldiselt ei kattu. Näiteks flöödi madala registri helid kuuluvad klarneti keskmisesse registrisse. bassi kõrge registri helid kuuluvad soprani madalasse registrisse Erinevatel registritel on tavaliselt erinev tämber.
Segahääl

Segahääl on rinnahääle kasutamine kõrgemas registris.
Intensiivsus

Intensiivsus on millegi pingsus, tõhusus, tugevus. Intensiivsus (füüsika) intensiivsus (VSL)