laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lübecki Püha Katariina kirik

Lübecki Püha Katariina kirik (saksa keeles Katharinenkirche, Museumskirche St. Katharinen zu Lübeck) on 14. sajandil ehitatud Aleksandria Katariinale pühitsetud telliskirik Lübeckis, mis oli kunagise frantsisklaste kloostri kirik ja on tänapäeval ainuke säilinud kloostrikirik Lübeckis. Frantsisklaste Püha Katariina klooster tegutses Lübeckis 1225. aastast kuni sulgemiseni reformatsiooni ajal 1531. aastal. Keskaegne ehitiste kompleks Lübecki vanalinnas kuulub tänapäeval UNESCO maailmapärandi nimistusse. Kunagises kloostrikirikus tegutseb muuseum, kiriku juurdeehitistes vanu keeli süvendatult õpetav kool Katharineum ja linnaraamatukogu. Katharinenkirche. Klosterkirche im Weltkulturerbe. - Hansestadt Lübeck Katharinenkirche (ametlik koduleht, saksa keeles) Monastery Church in the World Cultural Heritage. - Katharinenkirche Katharinenkirche. Klosterkirche im Weltkulturerbe. - Hansestadt Lübeck
Ojapere

Ojapere küla asub Rapla maakonnas Märjamaa valla edelaosas Velise jõe vasakul kaldal. Halduslikult jäävad küla piiresse ka osa kuni Avaste sooni ulatuvatest põldudest ja heinamaadest ning Avaste soo kirdeosas olev jääksoo. Ojapere põhiosa on tugevate arhailise lääne-eestiliku sumbküla tunnustega. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda. Tänapäeval on Ojapere külas suhteliselt palju suvilaid. Külas on silmatorkavalt palju hästi säilinud vanu ja korrastatud taluhooneid, mistõttu on tegemist miljööväärtusliku kohaga. Kolhoosiajale viitav arhitektuur Ojaperes puudub. Küla juures rippsilla naabruses asub üks valla olulisematest ujumiskohtadest. Velise jõgi voolab Ojapere kohal Lääne-Eesti madaliku kohta suhteliselt sügavas moldorus, mille Ojapere-poolne kallas kerkib pikkamisi 2 km kaugusel Avaste mäeks. Ajalooliselt on jagunenud küla kaheks: Mäeküla ja Jõeküla. Osa Mäeküla majadest kuulub nüüdseks Kausi küla piiresse. Aastatel 1977–1996 kuulus Ojapere alla ka Kesu küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Scheibbsi ringkond

Scheibbsi ringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. Ringkond koosneb järgmistest valdadest: Gaming Göstling an der Ybbs Gresten Gresten-Land Lunz am See Oberndorf an der Melk Puchenstuben Purgstall an der Erlauf Randegg Reinsberg Scheibbs Sankt Anton an der Jeßnitz Sankt Georgen an der Leys Steinakirchen am Forst Wang Wieselburg Wieselburg-Land Wolfpassing
Katrina Leskanich

Katrina Elizabeth Leskanich (sündinud 10. aprillil 1960. aastal Topekas Kansase osariigis) on Ameerika Ühendriikidest pärit muusik, kes oli esilaulja poprokk-ansamblis Katrina and the Waves. 1985. aastal oli nende laul "Walking on Sunshine" rahvusvaheline hitt. 1997. aastal esindas ansambel Ühendkuningriiki looga "Love Shine a Light" võidukalt Eurovisiooni lauluvõistluses. Mõlemad laulud kirjutas tema kauaaegne bändikaaslane Kimberly Rew. Tema isa oli Vietnami sõja veteran, kellest sai hiljem kolonel Ameerika Ühendriikide õhuväes. Katrina ja tema neli õde ning vend kolisid lapsepõlves sageli, 1976. aastal jõudis perekond Ühendkuningriiki. Kaks aastat hiljem lõpetas ta RAF Lakenheathi juures keskkooli. Ta on abielus Sher Harperiga, kellega sõlmis tsiviilpartnerluse aastal 2008. Vahetult pärast keskkooli pani ta aluse ansamblile Mama's Cookin'. Kimberly Rew liitumise järel kolm aastat hiljem sai ansambel uue nime The Waves. 1982. aastal nimetati see taas ümber, sellest sai Katrina and the Waves. Ansambel kestis aastani 1999, olles kaks aastat varem võitnud esikoha Eurovisioonil. Pärast seda on naine esinenud soololauljana ainult enda nime alt. Ta on olnud aktiivsem 2010.–2020. aastail.  Katrina Leskanich – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kallaskerss

Kallaskerss (Rorippa × anceps) on ristõieliste sugukonda kersi perekonda kuuluv taimeliik – täpsemini, kas hübriid või hübriidset päritolu liik. Teda on peetud vesikersi ja metskersi hübriidiks (Rorippa amphibia × Rorippa sylvestris). Kallaskerss andmebaasis eElurikkus.
Friedrich von Kottulin

Friedrich Franz Georg Kottulinsky von Kottulin (5. märts 1748–2. aprill 1815) oli Austria sõjaväelane, väejuht ja feldmarssal-leitnant. Friedrich Franz Georg Kottulinsky von Kottulin sündis 5. märtsil 1748 Brünnis. 7. mail 1800 ülendati Kottulin kindralmajoriks. 1805. aastal sõdis ta Itaalias, kus juhatas Simbscheni diviisis brigaadi. Diviis kuulus ertshertsog Karli armee paremasse tiiba, mida juhatas Heinrich von Bellegarde. Armee koosseisus osales ta 30. oktoobril 1805 Caldiero lahingus. 14. augustil 1808 ülendati ta feldmarssal-leitnandiks ning jalaväerügemendi nr 41 inhaberiks. 2. mail 1809 sai Kottulin Johann von Hilleri VI korpuses diviisiülemaks. Selle diviisiga võttis ta osa Asperni-Esslingi lahingust, kus oli esimeses kolonnis. Lahingus võitles tema diviis Asperni küla juures. Hiljem osales ta veel Wagrami lahingus. Kottulin läks samal aastal erru ning suri 1815. aasta 2. aprillil Budas. "Kottulinsky von Kottulin, Friedrich Franz Georg Freiherr". Vaadatud 27.06.2023.
Ґ

Ґ (ґ) on kirillitsa täht, mida kasutatakse ukraina tähestikus. Ukraina keeles kasutatakse seda helilise velaarklusiili /g/ tähistamiseks. See häälik esineb vaid laensõnades, sest algne /g/-häälik, mida tähistati kirillitsa tähega Г hääldub tänapäeva ukraina keeles helilise larüngaalklusiilina /ɦ/. 1933. aastal heideti see Ukraina NSV-s tähestikust välja, kuid seda kasutati edasi Poolale kuulunud Galiitsias ja ukraina diasporaas. 1990. aastal võeti täht taas kasutusse ka Ukrainas. Täht esineb nt sõnades а́ґрус, ґа́ва, ґа́зда, ґандж, ґа́нок, ґату́нок, ґвалт, ґе́ґати, ґедзь, ґелґота́ти, ґелґотіти, ґерґелі, ґерґота́ти, ґерґоті́ти, ґи́ґнути, ґирли́ґа, ґлей, ґніт, ґо́ґель-мо́ґель, ґонт(а), ґрасува́ти, ґра́ти, ґре́чний, ґринджо́ли, ґрунт, ґу́дзик, ґу́ля, ґура́льня, джиґу́н, дзи́ґа, дзи́ґлик, kohanimedes Ґорґани (Gorganõ), Ґоро́нда (Goronda), У́ґля (Uglja) ja isikunimedes Ґалаґа́н, Ґалято́вський, Ґе́ник, Ґерза́нич, Ґерда́н, Ґжи́цький, Ґи́ґа, Ґо́ґа, Ґо́йдич, Ґо́нта, Ґри́ґа, Ґудзь, Ґу́ла, Лома́ґа.
Tullni ringkond

Tullni ringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. Ringkond koosneb järgmistest valdadest: Absdorf Atzenbrugg Fels am Wagram Grafenwörth Großriedenthal Großweikersdorf Judenau-Baumgarten Kirchberg am Wagram Klosterneuburg Königsbrunn am Wagram Königstetten Langenrohr Michelhausen Muckendorf-Wipfing Sieghartskirchen Sitzenberg-Reidling Sankt Andrä-Wördern Tulbing Tulln an der Donau Würmla Zeiselmauer-Wolfpassing Zwentendorf 2017. aastal, kui kaotati Wien-Umgebungi ringkond, sai Tullni ringkonna osaks Klosterneuburg.
Waidhofen an der Thaya ringkond

Waidhofen an der Thaya ringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. Ringkond koosneb järgmistest valdadest: Dietmanns Dobersberg Gastern Groß-Siegharts Karlstein an der Thaya Kautzen Ludweis-Aigen Pfaffenschlag bei Waidhofen an der Thaya Raabs an der Thaya Thaya Vitis Waidhofen an der Thaya Waidhofen an der Thaya-Land Waldkirchen an der Thaya Windigsteig
Wiener Neustadti maaringkond

Wiener Neustadti maaringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. Ringkond koosneb järgmistest valdadest: Bad Erlach Bad Fischau-Brunn Bad Schönau Bromberg Ebenfurth Eggendorf Felixdorf Gutenstein Hochneukirchen-Gschaidt Hochwolkersdorf Hohe Wand Hollenthon Katzelsdorf Kirchschlag in der Buckligen Welt Krumbach Lanzenkirchen Lichtenegg Lichtenwörth Markt Piesting Matzendorf-Hölles Miesenbach Muggendorf Pernitz Rohr im Gebirge Schwarzenbach Sollenau Zillingdorf Theresienfeld Waidmannsfeld Waldegg Walpersbach Weikersdorf am Steinfelde Wiesmath Winzendorf-Muthmannsdorf Wöllersdorf-Steinabrückl
91 (Tallinna bussiliin)

Tallinna ööbussiliin 91 sõidab Balti jaama ja Mustamäe vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub laupäeval ja pühapäeval öösel. Väljumised 30 minuti tagant Ööliin avati 19.05.2023. Aastal 1994-2000 oli MRP Linna Liinid marsruudil Kaubamaja – Tihniku Maksimarket. Tallinna ühistranspordiliinid 91. bussiliini sõiduplaan (Mustamäe suunal) Tallinna linna veebilehel 91. bussiliini sõiduplaan (Balti jaama suunal) Tallinna linna veebilehel
Zwettli ringkond

Zwettli ringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. Ringkond koosneb järgmistest valdadest: Allentsteig Altmelon Arbesbach Bad Traunstein Bärnkopf Echsenbach Grafenschlag Groß Gerungs Großgöttfritz Gutenbrunn Göpfritz an der Wild Kirchschlag Kottes-Purk Langschlag Martinsberg Ottenschlag Pölla Rappottenstein Sallingberg Schwarzenau Schweiggers Schönbach Zwettl Waldhausen
Siiri Veromann

Siiri Veromann (29. aprill 1938, Räitsvere küla, Rakke vald – 25. juuni 2023) oli eesti bioloog. Ta lõpetas aastal 1962 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina ja töötas seejärel Tartu Ülikoolis Meditsiini Teadusliku Uurimise Kesklaboratooriumis ning Üld- ja molekulaarpatoloogia instituudis uurijana. Tema erialaks oli eksperimentaalne histoloogia, eriti silma koed ja silmaläätse kasv, sealhulgas katarakti ja glaukoomi tekke põhjused. Ta oli Eesti Looduseuurijate Seltsi eluaegne liige. Tema abikaasa oli ornitoloog Heinrich Veromann, pojad Heikki Veromann ja Peeter Veromann. 1995 Eesti Vabariigi teaduspreemia 2003 Tartu Ülikooli väike medal
92 (Tallinna bussiliin)

Tallinna ööbussiliin 92 sõidab Balti jaama ja Väike-Õismäe vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub laupäeval ja pühapäeval öösel. Väljumised 30 minuti tagant. Ööliin avati 19.05.2023/. Aastal 1995-1999 oli MRP Linna Liinid marsruudil Reisisadam – Kaubamaja – Kadaka turg – Männi. Tallinna ühistranspordiliinid 92. bussiliini sõiduplaan (Väike-Õismäe suunal) Tallinna linna veebilehel 92. bussiliini sõiduplaan (Balti jaama suunal) Tallinna linna veebilehel
Rahva Harta

Rahva Harta (inglise keeles People's Charter) oli 1838. aastal Londonis kuuest parlamendiliikmest ja kuuest töölisest koosneva komitee koostatud dokument, mis esitas tööliste nõudmised. Inglismaa töölisklass ei olnud rahul oma õiguste ja töötingimustega. Olukorra muutmise lootuses loodi tööliste ühinguid ja otsustati pöörduda oma nõudmistega parlamendi poole. Harta (inglise keeles charter) järgi sai ka liikumine endale nime - tšartism. Hartale koguti üle miljoni allkirja, kuid parlament lükkas selle ikkagi tagasi. See süvendas veelgi pingeid. Tšartristid kasutasid esialgu oma eesmärkide saavutamiseks demonstratsioone ja massimiitinguid, kuid osa nende juhtidest pooldasid ka vägivaldseid meetodeid. Mitmel pool puhkesidki ülestõusud. Massiliikumine vaibus alles 1840. aastate lõpul. Tšartistide tegevuse tõttu viis valitsus läbi mitmed ümberkorraldused. 1847. aastal sätestati 10-tunnine tööpäev. üldine valimisõigus meestele alates 21. eluaastast iga-aastaste parlamendivalimiste läbiviimine tasu maksmine saadikutele salajane hääletamine võrdsed valimispiirkonnad varandusliku tsensuse kaotamine.
93 (Tallinna bussiliin)

Tallinna ööbussiliin 93 sõidab Balti jaama ja Pelguranna vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub laupäeval ja pühapäeval öösel. Väljumised 30 minuti tagant Ööliin avati 19.05.2023. Tallinna ühistranspordiliinid 93. bussiliini sõiduplaan (Pelguranna suunal) Tallinna linna veebilehel 93. bussiliini sõiduplaan (Balti jaama suunal) Tallinna linna veebilehel
94 (Tallinna bussiliin)

Tallinna ööbussiliin 94 sõidab Balti jaama ja Priisle vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub laupäeval ja pühapäeval öösel. Väljumised 30 minuti tagant. Ööliin avati 19.05.23. Aastal 1995-1999 oli MRP Linna Liinid marsruudil Kaubamaja – Pae – Lasnamäe Maksimarket. Tallinna ühistranspordiliinid 94. bussiliini sõiduplaan (Priisle suunal) Tallinna linna veebilehel 94. bussiliini sõiduplaan (Balti jaama suunal) Tallinna linna veebilehel
Moe OÜ

Moe OÜ ehk Moe Grupp on ettevõte Eestis, mis toodab ja müüb alkohoolseid jooke. Grupi moodustavad Moe Peenviinavabrik, Muddise Õllevabrik ning Moe Muuseum ja Külastusekeskus. 2014. aastal Sven Ivanovi alustatud ettevõte jätkab tööd endise Moe Piiritustehase aladel, mille omandas 2009. aastal samuti Ivanovile kuulunud Estonian Spirit. Moe OÜ tuntud tooted on Moe mahe 1886 ja Moe rukis. Moe OÜ on Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liidu liige.  Pikemalt artiklis Moe Piiritustehas Piiritusetootmine Moel sai alguse 1887. aastal, kui aasta varem Moe mõisa omandanud Jakob Kurberg käivitas sealse piiritustehase. Vabrikust kujunes välja Eesti üks suurimaid piiritusettevõtteid, mis töötas (väikeste katkestustega maailmasõdade ajal) kuni 2009. aastani, mil ettevõtte omandanud Onistar läks pankrotti. Estonian Spirit taasavas tootmise Moel 2011. aastal, kui vanas gaasitsehhis alustas tööd peenviinade villimistsehh, mis sai tuntuks kui Moe Peenviinavabrik. 2014. aasta 25. aprillil registreeriti Moe OÜ, mille eesotsas oli Sven Ivanov ja ettevõtte omanikering oli sama Estonian Spiriti omaga. 2015. aastal taasalustati Moel õlletegemist Muddise nime all. Uus ettevõtte on laiendanud vabriku tootmist ja lisaks tuntud viinale (näiteks Moe mahe 1886 ja Moe rukis) toodetakse peenviinavabrikus ka džinni ja viskit. 2019. aastal suleti Rakvere piiritustehas ja kogu tootmine koliti Moele. 2017. aasta oktoobris kiitis Euroopa Komisjon heaks ettevõtte taotluse registreerida kaitstud geograafiline tähis (KGT) Estonian Vodka, mis on mitmel Moel toodetud viinal. Seoses kaitstud tähise registreerimisega saab seda sõnapaari kasutada toote märgistusel vaid juhul, kui viin on toodetud tehnilises toimikus sätestatud nõudeid järgides ning selle valmistamisel on kasutatud Eestis kasvatatud toorainest valmistatud etüülalkoholi ning Eesti päritolu vett. Estonian Spirit OÜ Moe Piiritustehas AS "Liikmetest". Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liit. Vaadatud 28.06.2023. Võsa, Sirje; Uus, Tiit (oktoober 2021). "Moe Piiritustehas" (PDF). Tamsalu muuseum. SAVIKKO, MIKKO (07.12.2012). "Virolaisen viinan alkuperä". The Baltic Guide. "MOE OÜ". Inforegister. Vaadatud 22.06.2023.
Sõjaline erakompanii

Sõjaline erakompanii (inglise keeles private military company) on eraettevõte, mis pakub relvastatud lahingu- või turvateenuseid. Sellise erakompanii tegevus on sageli seotud sõjalistes konfliktides osalemisega. Academi Military Professional Resources Redut Sandline International Triple Canopy United People's Communal Partnerships Wagneri grupp Ants Laaneots: kaks aastat Vene sõjalise erakompanii Wagner surmaretkest. err.ee, 7. veebruar 2020
Peenstruktuurikonstant

Peenstruktuuri konstant on füüsikaline konstant (tähis α {\displaystyle \alpha } , dimensioon 1), mis väljendab elektromagnetilise vastastikmõju tugevust. Selle konstandi tõi sisse 1916. aastal Arnold Sommerfeld vesiniku aatomi spektrijoonte peenstruktuuri teoreetilises selgituses. Seetõttu nimetatakse seda ka Sommerfeldi peenstruktuuri konstandiks. Sommerfeld defineeris selle algselt Bohri vesinikuaatomi põhiolekus elektroni orbitaalkiiruse ja valguse kiiruse suhtena. Kvantelektrodünaamikas näitab peenstruktuurikonstant tugevust, millega elektromagnetilist vastastikmõju vahendav footon sidestub elektriliselt laetud elementaarosakesega, näiteks elektroniga. Seega võib seda konstanti käsitada elektromagnetilise sidestuskonstandina, mis määrab, kui tugevad on elektriliselt laetud osakeste vahelised (tõuke- või tõmbejõud ja kui kiiresti toimuvad elektromagnetiliselt indutseeritud protsessid, näiteks valguse spontaanne kiirgus. Teaduse ja Tehnoloogia Andmekomitee soovitatud väärtus on α   = 7,297 352 569 3 ( 11 ) ⋅ 10 − 3   =   1 137,035 999 084 ( 21 ) , {\displaystyle \alpha \ =7{,}297\,352\,569\,3(11)\cdot 10^{-3}\ =\ {\frac {1}{137{,}035\,999\,084\,(21)}},} kus sulgudes olevad numbrid näitavad mõõtemääramatust väärtuse viimastes numbrikohtades. See määramatus esitab hinnangulist standardhälvet tegelikust arvväärtusest. Seni kõige täpsem väärtus (täpsus 2 ⋅ 10 − 10 {\displaystyle 2\cdot 10^{-10}} ) määrati 2018. aastal aatominterferomeetria abil: 1 α = 137 , 035 999 046 ( 27 ) {\displaystyle {\frac {1}{\alpha }}=137,035\,999\,046(27)\,} . Viini Tehnikaülikoolis tehtud Halli kvantefekti mõõtmised andsid tulemuseks väärtuse 1 α = 137.035 999 206 ( 11 ) {\displaystyle {\frac {1}{\alpha }}=137.035\,999\,206(11)\,} . Peenstruktuuri konstant on seotud elementaarlaengu e {\displaystyle e} , Plancki konstandi h {\displaystyle h} , valguse kiiruse c {\displaystyle c} ja elektrilise konstandiga ε 0 {\displaystyle \varepsilon _{0}} järgmiselt: α   =   1 2 c ε 0 e 2 h =   1 4 π ε 0 e 2 ℏ ⋅ c . {\displaystyle \alpha \ =\ {\frac {1}{2c\,\varepsilon _{0}}}\;{\frac {e^{2}}{h}}=\ {\frac {1}{4\pi \,\varepsilon _{0}}}\;{\frac {e^{2}}{\hbar \cdot c}}.} Konstantidel e , h {\displaystyle e,h} ja c {\displaystyle c} on rahvusvahelises mõõtühikute süsteemis (SI) fikseeritud väärtused. Seetõttu on peenstruktuuri konstant otseselt ja vastava mõõtemääramatusega seotud elektrilise konstandiga ε 0 {\displaystyle \varepsilon _{0}} .
Mihkel Nestor

Mihkel Nestor (sündinud 12. aprillil 1986) on eesti majandusanalüütik. Nestor omandas majandusteaduste magistrikraadi Tartu Ülikoolis. Aastatel 2008–2011 töötas Nestor Haridus- ja teadusministeeriumis analüütikuna, selle järel 2013. aastani mõttekoja Praxis analüütikuna. Peale seda töötas ta Riigikontrollis audiitorina ning aastast 2015 SEB Pangas majandusanalüütikuna. Nestor koostab meedias kajastust leidvaid nädalakommentaare ja osaleb finants- ja majandusteemalistel konverentsidel, kus avab majandusruumi hetkeseisu ja väljavaateid. Alates 2021. aastast veab Nestor koos Peeter Koppeliga majandusseisu ja finantsturgude käitumist selgitavat taskuhäälingut Nestor&Koppel. "Autoritest" (PDF). Riigikogu Toimetised (28). Detsember 2013. "Kõneisikud | SEB". www.seb.ee. Vaadatud 3. juulil 2023. "Mihkel Nestor: liiga kallis elu peatab nii majanduskasvu kui inflatsiooni". Äripäev. Vaadatud 3. juulil 2023. "Taskuhääling | SEB". www.seb.ee. Vaadatud 3. juulil 2023. Nestori podcastid Artikleid https://majandus.postimees.ee/7764741/mihkel-nestor-suure-osa-hinnatousust-on-pohjustanud-inimlik-ahnus https://majandus.postimees.ee/7792608/seb-majandusanaluutik-selgitab-miks-hinnatousu-tempo-voib-lahiajal-langeda https://www.aripaev.ee/arvamused/2023/06/09/mihkel-nestor-liiga-kallis-elu-peatab-nii-majanduskasvu-kui-inflatsiooni https://www.err.ee/1608966403/otse-neljapaeval-kell-12-30-mihkel-nestor-seb-varskest-majandusprognoosist https://arileht.delfi.ee/artikkel/120197350/mihkel-nestor-majanduslangus-hakkab-tavainimese-elu-mojutama
Kotkaristi teenetemärk

Kotkaristi teenetemärk on 1928. aastal asutatud Eesti (alates 1936. aastast riiklik) teenetemärk, mida antakse sõjaliste ja riigikaitseliste teenete eest. Kotkaristi teenetemärk on kaheksa-klassiline: viis põhiklassi ― I, II, III, IV ja V klass ― ja kolm klassi rinnal kantavat metallristi ― kuldrist, hõberist ja raudrist. Kotkaristi teenetemärk on sõjaline, kui sellele on lisatud kaks ristuvat mõõka. Kotkaristi teenetemärgi põhiklassidel ja kuldristil on kuldmõõgad, Kotkaristi hõbe- ja raudristil on ristiga samast metallist mõõgad. Kotkaristi I klassi teenetemärgi mõõkadega on saanud aastatel 1929/1930 Johan Laidoner, Johan Pitka, Viktor Puskar, Ernst Põdder, Carl Gustaf Emil Mannerheim, Karl Parts, Jaan Soots, Aleksander Tõnisson, Andres Larka ja Józef Piłsudski. Aastal 2024 andis president Alar Karis teenetemärgi sümboolselt Ukraina sõdurile. 1. klass mõõkadega 1. klass 2. klass 3. klass 4. klass 5. klass Teenetemärkide kavaleride andmebaas Vabariigi Presidendi kodulehel (president.ee) Kotkaristi teenetemärgi kavaleride loend eRT, Teenetemärkide seadus (TeenMS) Beltadze, Georgi (11. jaanuar 2024). "Riigipea andis Ukraina sõdurile üliharuldase teenetemärgi". Postimees. Vaadatud 21. veebruaril 2024. Kotkaristi teenetemärk Vabariigi Presidendi kodulehel Eesti Vabariigi teenetemärkide autasustatute nimekiri
Villy Võrk

Villy Võrk (sündinud 29. märtsil 1973) on Eesti omavalitsustegelane, kogemusnõustaja ja rehabilitatsioonikeskuse Töömaja rajaja.[viide?] Villy Võrk on alates 17. november 2021 Kehtna Valla volikogu liige, kus ta esindab valimisliitu Kõik on olulised. Kehtna Valla sotsiaalkomisjoni esimees 2021 aasta novembrist kuni 2023 aasta novembrini Alates 2018 aastast Järvakandi kooli hoolekogu esimees.[viide?] Võrk oli 2014-2018 MTÜ Lootuse Küla Järvakandi Keskuse tegevjuht, 23. augustist 2019 on ta MTÜ Töömaja tegevjuht. Võrk on olnud pastor ning jutlustajana teenib kristlikke kogudusi ka täna.[viide?] Võrk on abielus sotsiaaltöö eksperdi Maarja Võrguga, neil on viis last - Elisabet, Villibert, Fridebert, Margaret, Debora.[viide?] Võrk on lõpetanud 2003. aastal Rakvere Täiskasvanute Gümnaasiumi. Ta on täiendanud end TÜ Avatud Ülikooli ärijuhtimise intensiivkursusel ning läbinud Tallinna Kogemusnõustajate Koolis kogemusnõustaja koolituse.[viide?] Raamat Stopp-armastan vabadust ilmus 2004. aasta, kordustrükk 2017. aastal.[viide?]
Vērene

Vērene on küla (mazciems) Lätis Ogre piirkonna Madliena vallas. Küla asub valla kaguosas merepinnast 100 m. kõrgusel Ogre jõe kaldal. Vērene jääb valla keskusest Madlienast 6,5, piirkonna keskusest Ogrest 49 ja Riiast 86 kilomeetri kaugusele. Asula on kujunenud Vērene mõisa (Fehren) keskuse juurde. Küla ehitati välja kui kolhoosi Darba karogs keskasula. Hiljem sai sellest Madliena sovhoosi osakonnakeskus. Külas asub Vērene kalmistu. Sinna jääb Vērene bussipeatus. Regionaalse kaitse all on Vērene mõisa hoonetekompleks (sealhulgas häärber, kupja maja, ait ning park). Looduskaitse all on Vērene mõisa allee ja mänd ümbermõõduga 3,7 meetrit. Küla ulatub osaliselt Ogre oru loodusparki. Aastal 2008 oli külas 37 elanikku. Autotransporta direcija Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Vecķeipene

Vecķeipene on küla (mazciems) Lätis Ogre piirkonna Madliena vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 105 meetri kõrgusel. Vecķeipene jääb valla keskusest Madlienast 3, piirkonna keskusest Ogrest 44 ja Riiast 80 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Vecķeipene bussipeatus. Asula on kujunenud Vecķeipene mõisa (Alt-Kaipen) keskuse juurde. Küla ehitati välja kui kolhoosi Pumpurs keskasula. Hiljem sai sellest Madliena sovhoosi osakonnakeskus. Looduskaitse all on Avotiņi tamm, Avotiņi vaher, Zīlēni tammed, tamm ümbermõõduga 4,28 ja kõrgusega 24 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,14 ning kõrgusega 21 meetrit, ja tamm ümbermõõduga 4,83 ning kõrgusega 23,5 meetrit. Aastal 2008 oli külas 40 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 2. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2002. 10. lk. ISBN 9984-00-436-8. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze