laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Germaine Dieterlen

Germaine Dieterlen (15. mai 1903 Pariis – 13. november 1999 Pariis) oli prantsuse etnoloog ja visuaalantropoloog. Dieterlen oli Marcel Maussi õpilane ning tegi koostööd Marcel Griaule'i (1898–1956) ja Jean Rouch'iga (1917–2004). Tema peamisteks uurimisteemadeks olid müüdid, initsiatsiooniriitused, esemed, rituaalid ja sotsiaalne struktuur. Ta on kõige tuntum oma uurimistöö poolest Mali dogonite ja bambarade kohta, kelle seas ta elas 20 aastat. Üks tema peateoseid on koos Marcel Griaule'iga kirjutatud "Tuhkur rebane" (Renard Pâle. Ethnologie des Dogon, 1965).
Sara Bergmark Elfgren

Sara Bergmark Elfgren (sündinud 13. märtsil 1980 Stockholmis) on rootsi ulme- ja noortekirjanik. Koos Mats Strandbergiga on ta avaldanud Engelsforsi triloogia, mille esimene osa, noorteromaan „Ring“ ilmus 2011 (eesti keeles 2012). Strandberg ja Elfgren kombineerivad oma romaanis fantaasiat, õudusulmet ja psühholoogilist realismi, käsitledes samal ajal erinevaid noorteprobleeme nagu koolivägivald, anoreksia, eelarvamused ja alkoholism. Triloogia teine osa „Tuli“ tegeleb muuhulgas kliima soojenemise ja äärmusliikumiste teemadega. Kolmas osa kannab pealkirja „Võti“. http://headread.ee/2015/esineja/sarah-b-elfgren/
Teodors Bergs

Teodors Bergs (27. juuli 1902 Riia – 3. oktoober 1966 Riia) oli läti maletaja. Bergs tuli 1926. ja 1932. aastal Läti meistrivõistlustel teiseks. 1935. aastal mängis ta Tallinnas rahvusvahelisel turniiril, kus jagas 3.–4. kohta. 1937. aastal pääses ta mängima tugevakoosseisulisele Ķemeri turniirile, kus sai 14. koha. 1948. aastal sai Bergs Läti NSV meistrivõistlustel kolmanda koha.
Gösta Danielsson

Gösta Erik Vilhelm Danielsson (24. juuni 1912 Helenelund, Sollentuna vald – 17. oktoober 1978 Knivsta, Uppsala lään) oli rootsi maletaja. Daniellson jagas 1933. aastal Rootsi esivõistlustel esikohta. 1935. aastal mängis ta Tallinnas rahvusvahelisel turniiril, kus jagas 3.–4. kohta. 1955. aastal tuli Danielsson Rootsi malemeistriks. Danielsson mängis Rootsi võistkonna koosseisus neljal ametlikul maleolümpial (1935, 1937, 1939, 1952) ja 1936. aastal Münchenis mitteametlikul maleolümpial.
CD Leganés

Club Deportivo Leganés, S.A.D. on Hispaania jalgpalliklubi Leganésist, Madridi äärelinnast. Hooajal 2019–2020 Primera Divisiónis mängiv klubi on asutatud 28. juunil 1928 ning võõrustab oma kodumängud 12 450 inimest mahutaval Estadio Municipal de Butarque'l.
Jefim Geller

Jefim Petrovitš Geller (vene keeles Ефим Петрович Геллер; ukraina keeles Юхим Петрович Геллер Juhõm Petrovõtš Geller; 8. märts 1925 Odessa – 17. november 1998 Peredelkino Moskva lähistel) oli Venemaa maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1952). Geller oli Odessast pärit. 2016. aastast on seal temanimeline tänav. Maletajana mängis Geller kuuel MM-i pretendentide turniiril (1953, 1956, 1962, 1965–1966, 1968, 1971). Ta sai suurmeistriks 27-aastaselt 1952. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. NSV Liidu suurmeistriks sai ta 1952. aastal. Geller mängis ajavahemikus 1949–1985 korduvalt NSV Liidu meistrivõistluste finaalturniiril. Kahel korral tuli ta NSV Liidu meistriks (1955, 1979). Ta tegutses ka maletreenerina. 1964. aastal Tel Avivis peetud maleolümpiale ta mängima ei pääsenud, kuid osales seal NSV Liidu meeskonna treenerina ja pärast võistkondliku kuldmedali võitmist pälvis ta NSV Liidu teenelise treeneri aunimetuse. Ta kuulus ka maailmameistrite Boriss Spasski ja Anatoli Karpovi treenerite hulka. 1992. aastal tuli Geller 67-aastaselt Bad Wörishofenis veteranide maailmameistriks. Geller tuli Nõukogude Liidu meeskonna koosseisus seitsmekordseks olümpiavõitjaks (1952–1956, 1962, 1968, 1970, 1980) ja kuuekordseks Euroopa meistriks (1961, 1970, 1973, 1977, 1980, 1983). 1963 – NSV Liidu teeneline meistersportlane 1965 – NSV Liidu teeneline treener  Jefim Geller – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Геллер Ефим Петрович. facebook.com, 17. november 2016
Osmo Kaila

Osmo Ilmari Kaila (11. mai 1916 Helsingi – 3. juuni 1991 Helsingi) oli soome maletaja, problemist, malekohtunik ja maleliteraat, rahvusvaheline meister (1952). Kaila tuli kahel korral Soome (1939, 1954) ja 1946. aastal Kopenhaagenis Põhjamaade malemeistriks. 1947. aastal olid Põhjamaade meistrivõistlused ühtlasi MM-i tsooniturniiiks. Võitis kaasmaalane Eero Böök. Kaila jagas 7.–8. kohta ja tsoonidevahelisele turniirile ei kvalifitseerunud. Kaila mängis Soome võistkonna koosseisus kahel maleolümpial (1936, 1952). Ta tegutses ka malekohtunikuna. Sai FIDE-lt 1956. aastal rahvusvahelise arbiitri 1958. aastal probleemmale rahvusvahelise kohtuniku nimetuse. Maleprobleemide koostajana sai Kaila 1990. aastal probleemmale FIDE meistri nimetuse.
Georgi Ilivitski

Georgi Aleksejevitš Ilivitski (vene keeles Георгий Алексеевич Иливицкий; 30. aprill 1921 Akmola – 28. november 1989 Sverdlovsk) oli Nõukogude Liidu maletaja, rahvusvaheline meister (1955). Ilivitski mängis neljal NSV Liidu meistrivõistluste finaalturniiril (1948, 1952, 1954, 1955), kus parimateks tulemusteks jäid 10.–11. koht (1948) ja 3.–6. koht (1955). 1955. aastal Moskvas toimunud meistrivõistlused olid ühtlasi MM-tsooniturniiriks, seetõttu kaasa tegi kogu Nõukogude Liidu maleparemik. Ilivitski jagas koos maailmameister Mihhail Botvinniku ja tulevaste maailmameistrite Tigran Petrosjani ja Boriss Spasskiga kolmandast kuni kuuenda kohani. Paul Keres ja Mark Taimanov jäid neist poole punktiga maha. Ilivitski kvalifitseerus MM-i tsoonidevahelisele turniirile, mis peeti augustis-septembris 1955 Göteborgis. Ilivitski jagas seal 10.–11. kohta ja jäi napilt pretendentide turniiri koosseisust välja (edasi pääses üheksa paremat). Ta sai FIDE-lt samal aastal rahvusvahelise meistri nimetuse. Vahetult enne Göteborgi turniiri, mängis Ilivitski Pärnu turniiril, kus jagas 3.–6. kohta, edestades Vjatšeslav Ragozinit, Aleksei Suetinit ja Aleksandr Tolušit. 1956. aastal osales ta Reykjavíki rahvusvahelisel turniiril, kus jagas 2.–3. kohta. Georgi Ilivitski lõpetas elu enesetapuga. 'Coffee Break Chess' No. 10, 29th May 1999. gtryfon.demon.co.uk, 29. mai 1999
1935. aasta Tallinna maleturniir

Tallinna Malesõprade Seltsi 50 aasta juubeliturniir oli 1935. aastal Tallinnas korraldatud rahvusvaheline maleturniir. Tallinna Malesõprade Klubi (saksa maleselts) soovis juubelit pühitseda esindusliku Balti turniiriga, kuid algsed plaanid luhtusid. Et auhinnad praktiliselt puudusid, siis oli raskusi tugevate väliskülaliste kutsumisega. Juunis 1935 Mustpeade Klubi Oleviste saalis peetud üheksa osavõtjaga turniirile saabus tuntud maletajatest ainult sakslane Friedrich Sämisch, kelle parimad saavutused jäid aga 1920. aastatesse. Veel nõustusid turniiril mängima rootslane Gösta Danielsson, soomlane Eero Böök ja kaks Läti maletajat (Teodors Bergs ja G. Witte). Eestit esindasid Gunnar Friedemann, Johannes Türn ning 19-aastased Paul Keres ja Paul Schmidt. 1. Schmidt 6,0 punkti, 2. Keres 5,5 p, 3.–4. Danielsson ja Bergs 5,0 p, 5.–6. Friedemann ja Böök 4 p, 7. Sämisch 3,5 p, 8. Türn 2,5 p, 9. Witte 0,5 p. Paul Keres, turniiri 2. koht Eero Böök, turniiri 5.–6. koht Friedrich Sämisch, turniiri 7. koht 1937. aasta Pärnu maleturniir Valter Heuer. "Meie Keres". Tallinn: Eesti Raamat, 1977. Lk 106–108 "Male Eestis". Koostanud E. Lukk. Tallinn: Eesti Raamat, 1965. Lk 101–102
Imeline falloskurk

Imeline falloskurk (Gulaphallus mirabilis) on sugukonda Phallostethidae kuuluv mageveekala. Kala on levinud Filipiinidel. Herre, Albert W. C. T. (1925) Two strange new fishes from Luzon. Philippine Journal of Science. 27(4): 508. Imeline falloskurk andmebaasis eElurikkus http://www.fishbase.org/summary/Gulaphallus-mirabilis.html http://www.catalogueoflife.org/col/details/species/id/4b155d0c2253e32386477f745ebb2ad7
Ernst Adalbert Ferdinand Stieren

Ernst Adalbert Ferdinand Stieren (20. juuni 1880 Peterburi – 24. juunil 1974 Saksamaa, Hohentengen) oli kunstnik ja kunstiala professor. Professor Ernst Adalbert Ferdinand Stieren sündis 1880. aastal Peterburis kirikuõpetaja pojana. Aastatel 1923–1930 töötas ta Tallinna Riigi Kunsttööstuskoolis õppejõuna ja graafika osakonna juhatajana. 1930. aastal naasis ta Berliini, kuhu tema perekond oli Venemaalt läinud 1918. aastal. Berliinis töötas ta mitmes ülikoolis kunstiala professorina. Kui II maailmasõja lõpus saabusid Vene punaväed Berliini, arreteeriti E. Stieren kui vene emigrant ning ta pidi kolm aastat venelaste Sachsenhauseni koonduslaagris karistust kandma. Vabanenult siirdusid Stierenid laste juurde Švaabimaale, kus nad surid. Abielupaar[viide?] Stieren maalis ja esines näitustel veel õige kõrges vanuses.[viide?]
Atlass

Atlass (araabia keelest aṭlasa 'sile') on ühelt poolt sile ja läikiv enamasti siidist või kunstkiust kangas, mida iseloomustab atlass-sidus. Kanga parem ja pahem pool erinevad, pahem pool tuhm ja läiketa. Eesti keelde on sõna jõudnud laenuna saksa keelest. Tänapäeval on sõna Atlas saksa keeles käibelt kadunud, esinedes vaid tekstiili- ja rõivaajaloo kontekstis siidkangaste kohta. Mõnikord tehakse vahet atlassil (vene keeles атлас) ja satäänil (vene keeles сатин, inglise keeles sateen), selle eristuse järgi on esimene koeatlass, teine lõimeatlass. Mõni eestikeelne allikas nimetab neid samuti eri kangastena. Kuid paljudes keeltes on sõnad "atlass" ja "satään" sünonüümid, tähistades igasuguseid atlass-sidusega ja sissekootud kirjadeta kangaid. Sissekootud kirjadega atlass-sidusega kangad kannavad eri nimetusi, näiteks damast, žakaarkangas ehk žakard, metallniitidega brokaat ja lamee. A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. detsember 2019. Vaadatud 17. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=atlass&F=M https://sonaveeb.ee/search/est-est/detail/atlass/1[alaline kõdulink] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2019. Vaadatud 17. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.folklore.ee/rl/folkte/sugri/komi/kriided.htm "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuni 2020. Vaadatud 17. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Atlass tekstiilileksikonis (saksa keeles)
Etgar Keret

Etgar Keret (heebrea keeles אתגר קרת‏‎; sündinud 20. augustil 1967 Ramat-Ganis) on Iisraeli kirjanik ja lavastaja. Ta kirjutab heebrea keeles ning lavastab nii teatris kui ka kino- ja telefilme. Ta sündis aastal 1967 Ramat-Ganis. Tema vanemad on holokausti üle elanud. Tema ema Orna Kernet sündis aastal 1934 Mszczonówis ja veetis esimesed eluaastad Varssavis. Isa Efraim Keret (1928–2012) sündis Baranowiczes. Ta on lõpetanud Tel Avivi ülikooli. Ta töötab Be'er-Sheva linnas asuva Ben-Guriyyoni Negevi ülikooli loovkirjanduse õppejõuna heebrea kirjanduse osakonnas. Ta on juhendanud paljusid loovkirjutuse õpikodasid Ameerika Ühendriikides.
Organza

Organza on labase sidusega, musliini tüüpi läbipaistev kerge siidkangas, võib olla ühevärviline, trükitud või sissekootud mustriga. Tavakeeles võidakse organzaks nimetada ka tehiskiust läikivat klaasbatisti või vuaali. Võõrsõnade leksikon käsitleb organzat ja puuvill- või tehiskiust organdiid sünonüümidena, samas kui tekstiilitootjad, -müüjad ja õmblejad eristavad omadustelt erinevaid organzat ja organdiid. Organza on kootud hõredalt, mille tulemuseks on läbipaistev ja suhteliselt õhuke tekstiil. Läbipaistvuse ja suure hingavuse tõttu kasutatakse organzakangast selliste rõivaste valmistamiseks, kus organzakiht on katab tihedamat ja paksemat aluskangast. Kerget ja poolläbipaistvat kangast on eelistatult kasutatud pulmakleitide, õhtukleitide ja muude pidulike ja luksuslike rõivaste valmistamiseks. Samuti kasutatakse seda aeg-ajalt mitmesuguste kodutekstiilide, näiteks kardinate või lambivarjude tegemiseks.. Õhulisuse ja õrnuse tõttu on kangas pesumasinas halvasti pestav ja seda pestakse kas käsitsi või kuivpuhastatakse. Organzast rõivaid soovitatakse hoida kappides ja karpides tugevamasse kangasse, näiteks musliini mähituna. Algselt tehti kangast ainult siidist. Sõna organza tuleb itaalia keelest ja organzano tähendas algselt tugeva keeruga siidlõnga, mida kasutati lõimelõngadeks. Nagu enamik muid siidkangaid, pärineb kangas Siiditee piirkonnast, kuid sõna ei tule ühestki hiina keele murdest, vaid Kesk-Aasia linnanimest Urganch, kus asus üks suuremaid siiditurge. Organdii Klaasbatist Vuaal Šifoon A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016 http://kasitoo.teemeteistmoodi.com/imelised-organzalilled-3/[alaline kõdulink] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2019. Vaadatud 17. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=organza&F=M&C06=et https://farmhousefabrics.wordpress.com/2016/10/28/organza-or-organdy/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2019. Vaadatud 17. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2019. Vaadatud 17. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.utsavpedia.com/textiles/organzafabric/ What Is Organza Fabric? - sewport.com
Mētriena vald

Mētriena vald (läti keeles Mētrienas pagasts) on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Prauliena, Barkava ja Ļaudona vallaga, Varakļāni piirkonna Murmastiene vallaga ning Jēkabpilsi piirkonna Atašiene ja Mežāre vallaga. Valla pindala on 140 km². 2016. aasta seisuga elas seal 738 inimest. Valla halduskeskus on Mētriena küla. Vallamaja asub aadressil Mētru iela 1, vallavanem on Valdis Gotlaufs. Vald kandis aastani 1925 nime Ļaudona-Odziena vald. Aastal 1935 oli Mētriena valla pindala 129,31 km² ja seal oli 1790 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Mētriena ja Pamati külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1961 liideti Pamati külanõukoguga Saikava külanõukogus kolhoosi Līdums alad. Aastal 1964 likvideeriti Mētriena külanõukogu, selle aladest liideti Ļaudona kolhoosi maad Ļaudona külanõukoguga, Mežāre sovhoosi alad Mežāre külanõukoguga, ülejäänud osa liideti aga Pamati külanõukoguga. Aastal 1977 liideti Pamati külanõukoguga osa Ļaudona külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Veel samal aastal nimetati Pamati vald ümber Mētriena vallaks. 2009. aastast kuulub vald Madona piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Zviedrukalni muinaskalmed ja Sildi linnamägi. Vald asub Ida-Läti madalikul. Maastik on valdavalt tasane, ulatudes keskmiselt 100–110 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Ozolkalnsi lähistel (120,1 m). Suurim jõgi on Aiviekste, teised tähtsamad jõed on selle lisajõgi Isliena ja Odze. Suuremad järved on Isliena järv, Kurtava järv ja Odziena järv. Vallas asuvad Teiči soo osa Kurtava soo ja Ozolsala soo. Looduskaitse all on Jošmaļi hiidtamm, Opsi tamm, Apsala tamm, Ozolsala tamm, Zaļmežnieki hiidtamm, Aizelkšņe tamm, Dekšņi esimene tamm, Paegļi tamm, Līmeņi tamm, Līmeņi pärnad, Ozolkalnsi allee, Stiebriņi vaher, Sildi pärn ja üksteist nimetut põlispuud. Osaliselt jäävad valla aladele Teiči looduskaitseala ja Aiviekste luha looduspark. Aastal 2011 elas vallas 584 lätlast, 62 venelast, 19 valgevenelast, 9 ukrainlast, 8 poolakat ja 3 leedulane. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Vallamaja Sild üle Aiviekste Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Madonas novads (vaadatud 17.12 2019) Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink], vaadatud 08.12 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Mētriena vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Louis II

Louis II nimelisi valitsejaid on olnud mitu. Louis II Kogeleja (germaani Ludwig II) oli Lääne-Frangi kuningas 877–879. Louis II oli Etruria kuningas 1803–1807. Louis II oli Monaco vürst 1922–1949. Louis II oli Bourboni hertsog 1356–1410. Louis II oli Flandria krahv 1346–1384. Louis II d'Évreux oli Étampesi krahv 1336–1381 ja Gieni krahv kuni 1400. Louis II oli Montpensier' krahv. Louis II de la Trémoille oli Prantsuse väejuht. Louis II oli Guise'i kardinal. Louis II Bourbon (1621–1686) oli Condé prints. Louis II oli Anjou krahv ja Napoli titulaarkuningas (Luigi II). Louis II de Châtillon oli Blois' krahv Louis III nime all. Ludwig II Louis I Louis III
Mētriena

Mētriena (vanasti Ļaudonas Odziena, nõukogude perioodil Pamati) on küla (vidējciems) Lätis Madona piirkonnas, Mētriena valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 118 meetri kõrgusel Ida-Läti madalikul. Mētriena jääb piirkonna keskusest Madonast 23 ja Riiast 173 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad põhikool, postkontor, rahvamaja ja raamatukogu. Sinna jääb Mētriena bussipeatus. Mētriena on kujunenud Odziena mõisa lähistele vallamaja juurde. Küla ehitati nõukogude perioodil välja kui kolhoosi Līdums keskasula. Külas asub teises maailmasõjas langenud sõdurite ühishaud, mis on tähistatud mälestusmüüriga. Looduskaitse all on Paegļi tamm ümbermõõduga 6,26 ja kõrgusega 23 meetrit. Küla jääb osaliselt Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. Aastal 2008 oli külas 450 elanikku. Aastal 2017 oli elanikke 384, aastal 2019 aga 372. Aastal 2022 oli elanikke 359. Läti Ruumiandmete Agentuur https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Pamati

Pamati on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas. Pamati asub Riiast 171 kilomeetri kaugusel valla keskosas. Küla jääb Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. Nii aastal 2019 kui ka aastal 2022 oli külas 1 elanik. Pamati nime on kandnud ka valla keskus Mētriena. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Gommegnies

Gommegnies on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aulnoye-Aymeries' kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Terrace House

Terrace House (jaapani keeles: テラスハウス,Terasu Hausu) on jaapani tõsielufrantsiis, mis koosneb viiest sarjast ja ühest filmist. Telesari kajastab kuue eelnevalt üksteist mitte tundva eri eluvaldkondade noore mehe ja naise elu. Sarja tegelased elavad koos ühe katuse all, õpivad üksteist tundma ja käivad kohtingutel. Esimene sari, alapealkirjaga Boys × Girls Next Door ("Naabripoisid ja -tüdrukud") ja tegevuskohaga Shōnanis oli eetris Fuji Televisioonis 12. oktoobrist 2012 kuni 29. septembrini 2014. Sarja lõpetas film Closing Door ("Sulguv uks"). Järgmised sarjad toodeti Fuji TV ja Netflixi koostöös. Teine sari, Boys & Girls in the City ("Poisid ja tüdrukud linnas") oli eetris 2. septembrist 2015 kuni 27. septembrini 2016 ning toimus Tōkyō kesklinnas. Kolmas sari, Aloha State ("Aloha osariik") kolis Jaapanist Hawaiile ning oli eetris 1. novembrist 2016 kuni 29. augustini 2017. Neljas sari, Opening New Doors ("Avades uusi uksi") kolis tagasi Jaapanisse, Nagano prefektuuri, ning oli eetris 19. detsembrist 2017 kuni 12. veebruarini 2019. Viies ja hetkel eetris olev sari, Tokyo 2019–2020, läks eetrisse 14. mail 2019. Sari on saanud positiivset vastukaja ning sellest on saanud rahvusvaheline menuk. "Terrace House: Japan's nice, calm Love Island antidote". BBC Asia. 29.06.2018. Nakaji Monnier, Mia (21.06.2017). "How A Japanese Reality TV Show About Nothing Became A Global Hit". BuzzFeed.
Biolagunev kott

Biolagunevad kotid on kotid, mida suudavad bakterid ja elusorganismid lagundada. Igal aastal kogu maailmas umbes 500 miljardit kuni 1 triljonit kilekotti. Biolagunev ja kompostitav ei ole samatähenduslikud. Biolagunev kott on selline kott, mis laguneb mikroobide elutegevuse toimel. Kompostitav laguneb kompostimise käigus. Kompostimine peab aga kulgema kindlatel tingimustel, mis on paika pandud EL standardiga EN 13432 ja see peab lagunema täielikult koos teiste kompostitavatega. Kompostitav peab lagunema nii, et materjal pole visuaalselt eristatav ja laguneb süsinikdioksiidiks, veeks, anorgaanilisteks ühenditeks ja biomassiks. Kilekotte saab muuta biolagunevaks, kui need on valmistatud tavalisest plastpolümeerist (s.o polüetüleenist) või polüpropüleenist, mis sisaldab lisandit, mis põhjustab polümeeri (polüetüleeni) lagunemist ja seejärel oksüdeerumise tõttu biolagunemist. Enamik plastist valmistatud kotte on valmistatud maisipõhistest materjalidest, nagu polüpiimhappe segud. Biolagunevad kilekotid on tänapäeval sama tugevad ja töökindlad kui traditsioonilised (enamasti polüetüleenist) kotid. Paljud kotid on valmistatud ka paberist, orgaanilistest materjalidest või polükaprolaktoonist. Tehasesisest jääki saab sageli taaskasutada, kuid tarbijajärgne sortimine ja ringlussevõtt on keeruline. Biopõhised polümeerid saastavad teiste tavalisemate polümeeride ringlusse võtu. Plasttoodete tootjad väidavad, et nende kotid on ringlussevõetavad, aga mitmed plasti ümbertöötajad ei võta neid vastu, kuna ringlusse võetud sisu toodete elujõulisuse kohta nende lisaainetega pole pikaajalisi uuringuid tehtud. Lisaks väidab Biolaguneva Plasti Instituut (BPI), et biolagunevate lisaainete koostis varieerub suuresti, mis lisab ringlusse võtu protsessis veelgi suuremat varieeruvust. Biolagunevad esemed vajavad lagunemise või biolagunevuse saavutamiseks päikesevalgust, hapnikku ja aega. Nõutud on nende toodete märgistamine. Kuna biolagunevate kilekottide läbimise katseid ei toimu, peavad tootjad printima tootele keskkonnasõbraliku biolagundamise keskkonnanõuded, ajakava ja lõpptulemused, et need vastaksid kaubandusnõuetele. https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/biodegradable https://www.pjponline.com/what-is-the-difference-between-compostable-and-biodegradable/ https://www.sciencedirect.com/topics/materials-science/biodegradable-material https://bpiworld.org/resources/Documents/BPI%20Assessment%20of%20Oxos%20v7.pdf
Gussignies

Gussignies on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aulnoye-Aymeries' kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Hargnies (Nord)

Hargnies on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aulnoye-Aymeries' kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021