Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu kultuurilooline kogu

Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu kultuurilooline (baltika) kogu on vanimate Tallinnas tegutsenud avalike raamatukogude, baltisaksa teadusseltside, baltisaksa mõisnike ja paljude kultuurilooliselt oluliste isikute raamatupärandid, kaarte, graafikat, eksliibriseid ning fotosid koondav kogu. Kogusse kuulub ka ainulaadne süstemaatiline väliseesti teadlaste, teisisõnu eksiilieestlaste teadusartiklite separaatide kogu. Kultuurilooline baltika kogu on asendamatu allikabaas Eesti mitmekultuurilise ajaloo uurimiseks ning käsitlemiseks, sest just sellesse kogusse on süstemaatiliselt kogutud n-ö baltika-kirjandust ehk mitte-eestikeelset Eestis ilmunud ja Eestiga või siinsete elanikega seotud trükisõna. Selle tõestuseks on ka tõsiasi, et just TLÜAR-i baltika ja vanaraamatute säilitamise osakonnas ning peamiselt kultuuriloolisele kogule toetudes koostatakse Eesti võõrkeelset retrospektiivset rahvusbibliograafiat, teisisõnu ülevaadet Eestis ilmunud (kuni 1830 ning eraldi ka 1830–1940) mitte-eestikeelsest trükisõnast. Viimane on kahtlemata hindamatu allikabaas nii raamatu-, kirjandus- kui ka ajalooteadlastele. Kultuurilooline baltika kogu on ühtlasi ka parim allikabaas kohaliku trükikunsti ja köiteajaloo uurimiseks, rääkimata sellest, et selles kogus on ka rikkalikult Lääne-Euroopa haruldast varatrükist. Kultuuriloolise baltika kogu raamatukollektsioonid põhinevad baltisaksa teadusseltsi Estländische Literärische Gesellschaft (Eestimaa Kirjanduse Ühing) raamatukogul, mis kogus teaduskirjandust kõikidelt teadusaladelt, kuna teadusseltsi juures tegutses hulk erialasektsioone. Koguti ka muid kultuuriväärtusi nagu originaalgraafikat, kunsti jne. Teadusühingust on välja kasvanud ka tänane Eesti Ajaloomuuseum (tollane Provintsiaalmuuseum), mille kogudesse kuuluvad teadusühingu muud varad. Eestimaa Kirjanduse Ühingust sai enne Teist maailmasõda oluline institutsioon, kellele vaesunud või hiljem nõukogude võimu eest põgenevad baltisaksa aadlikud ja kultuuritegelased oma varasid püüdsid müüa ja/või annetada. Eestimaa Kirjanduse Ühingu raamatukogu on seega huvitav nii teadus- kui ka kultuuriloolisest vaatepunktist. Kultuuriloolise baltika kogu suure osa moodustavad: Eestimaa Kirjanduse Ühingu raamatukogu on aastail 1842–1940 Tallinnas tegutsenud baltisaksa teadusliku ühingu raamatukogu, mille väärtuseks on sinna kogutud Tallinna ja Põhja-Eesti vanemate raamatukogude ja isiku- ning memoriaalkogude rohkus. Tartu kubermangugümnaasiumi raamatukogu avati 1804. aasta septembris, kui asutati kubermangugümnaasium. On teada, et 1881. aastal sisaldas see raamatukogu 4802 teost kokku 9700 köites. Töötades läbi TLÜ AR varukogu avastati segi paisatud kujul tuhandeid Vene Keisririigi riigiasutustele, organisatsioonidele ja eraisikutele kuulunud raamatuid ja raamatukogude fragmente (u 5000 köidet), mida on atribueeritud heraldiliste eksliibriste, supereksliibriste, etikettide, autogrammide, autograafide ja sissekirjutuste abil. Raamatute sattumist Eestisse, ENSV Teaduste Akadeemia Keskraamatukogu valdusse, aitas selgitada tempel paljude raamatute tiitellehel – Государственный Книжный Фонд. Asja lähemalt uurides selgus, et peale Oktoobrirevolutsiooni, kui toimusid suured muutused kogu Venemaa raamatukogunduses, moodustati 1918. aastal Riigiraamatukogude Keskkomitee juurde Riiklik Raamatufond, Moskvasse aga iseseisev raamatufond, mis allus otse Hariduse Rahvakomissariaadile. Sinna koondati rekvireeritud era- ja natsionaliseeritud avalike raamatukogude, paleede, mõisate, kirikute, kloostrite, vaimulike õppeasutuste, gümnaasiumide kogud; erinevate asutuste konfiskeeritud raamatukogud, samuti peremeheta raamatud ning müümata jäänud väljaanded. Raamatud on valdavalt konstitutsionaalse sisuga, andes pildi uusaja euroopaliku riigi ülesehitusest (nii seadusandliku-, täidesaatva kui kohtuvõimu struktuurist). Seda kõike põhiliselt Prantsusmaa ja Preisimaa ehk hiljem suurriigiks kujuneva Saksamaa, aga ka Austria ja Inglismaa põhjal, hõlmates ajavahemikku 18. sajandi keskpaigast 20.sajandi esimese veerandini. Ohtralt on Saksa aladel asunud kuningriikide (Saksimaa, Baier, Württemberg), suurhertsog- ja hertsogiriikide (Baden, Oldenburg, Braunschweig) ja vabalinnade (Hamburg, Lübeck, Bremen) seadusi esitavaid teoseid. TLÜ AR kultuuriloolisesse kogusse kuulub hulgaliselt oluliste isikute või suguvõsade isiklikke raamatukogusid või raamatukogude fragmente. Suurem osa neist on üle antud Eestimaa Kirjanduse Ühingule, st enne 1940. aastat. Kuid on ka isikute raamatukogusid, mis on jõudnud kogusse hiljem. Reinhold Gristi raamatupärand. Oleviste kiriku juurde rajatud Tallinna raamatukogu tuumikuks oli Oleviste kiriku viimase katoliikliku preestri Reinhold Gristi raamatupärand. Hiljemalt 1520. aastast alates oli Grist Tallinnas Oleviste kiriku preester. Kirjalikud tõendid viitavad, et pärast reformatsiooni tegutses Grist luterliku kirikuõpetajana. 1658. aasta nimekirja alusel oli Oleviste kogus 44 köidet Gristi raamatuid (sh 12 inkunaablit). Tänaseni on säilinud 39. Paul Flemingi raamatupärand koosnes algselt 26 teosest kümnes köites, millest on säilinud 16 teost viies köites. Paul Flemingist (1609–1640) Tallinna Niehusenite majja mahajäänud pärand on suures osas kaduma läinud (eeskätt käsikirjad). Säilinud on mõned raamatud, mis Elisabeth Niehusen, Flemingi kihlatu Anna vanem õde, annetas Oleviste kiriku raamatukogule. Nicolaus Spechti raamatupärand. 1660. aastal andis Niguliste pastori Nicolaus Spechti (surn. 1657) vend Oleviste kogu bibliotekaarile Heinrich Bröckerile üle 836 trükist 322 köites. Tegemist on oma aja kohta väga suure ja väärtusliku raamatukoguga. TLÜ AR kultuuriloolises kogus on Spechti raamatupärandist seni kindlaks määratud 370 trükist 103 köites. Gebhard Himseli raamatud. 1660. aastal reorganiseeritud Oleviste raamatukogule kinkis linna füüsik ja meedik Gebhard Himsel 20 köidet ajaloo, geograafia ja meditsiini alalt. Petrus Sixtus Kochi raamatupärand. Oleviste raamatukogule jäid 1764. aastal surnud Oleviste pastori Petrus Sixtus Kochi raamatud. (Uurimata) Martin Zareniuse raamatupärand. 1662. aastal kinkis Haljala pastori Martin Zareniuse lesk oma mehe raamatud Tallinna Oleviste raamatukogule. Annetuse suuruseks oli 263 teost 207 köites. Zareniuse kollektsiooni raamatud pärinevad Euroopa 51 linna trükikodadest. 16. sajandist pärineb 69 teost, enne 1640. aastat ilmunuid 133 teost ning hilisemast ajast 57 teost. Käesolevaks ajaks on identifitseeritud 251 teost. Zareniuse pärand ei ole säilinud tervikuna. Mõned köited on järgnevatel sajanditel kaduma läinud, mida näitab kirjete puudumine EKÜ raamatukogu 19. sajandi teisel poolel loodud sedelkataloogis. TLÜAR-i kultuuriloolises kogus leidub Zareniuse raamatupärandis nimetatud teostest 193 nimetust 178 köites. Tallinna toomkooli raamatukogu. Tallinna toomkool on Eesti vanim kool, mis suutis üle elada reformatsiooni ning jätkata tegevust – küll väikeste vaheaegadega – kuni 1939. aastani. Tallinna toomkooli raamatukogule pandi alus 1727. aastal. Sarnaselt kõigi teiste tolleaegsete raamatukogudega oli ka Tallinna toomkooli raamatukogu tekkinud ning järk-järgult kasvanud annetustest ja pärandustest. Alles 1828. aastast alates oli koolil igal aastal kasutada kindel summa uute raamatute muretsemiseks. 1893. aastaks oli Tallinna toomkooli raamatukogus kokku 4064 teost 11 386 köites. Põhiliselt pärinevad Tallinna toomkooli raamatukogule kuulunud trükised 16.–19. sajandist. Kõige rohkem on 17. ja 18. sajandil välja antud kirjandust. 1927. aastal liideti Tallinna toomkooli raamatukogu Eestimaa Kirjanduse Ühingu raamatukoguga, mille koosseisus see on jõudnud TLÜ ARi. Pahlenite ehk Palmse mõisa raamatukogu. Pärast Eesti Vabariigi loomist ja sellele järgnenud mõisate võõrandamist loovutas Pahlenite perekond oma raamatukogu 1936. aastal Eestimaa Kirjanduse Ühingu raamatukogule. Palmse mõisa raamatukogu näol oli tegemist ligi 8000-köitelise koguga. Pahlenite kogu on aastail 1998–2010 uurinud ja kirjeldanud Mare Luuk, kuid selle süstemaatiline läbitöötamine seisab ees. Aastatel 2015–2017 tegelesid Pahlenite kogu korrastamisega SA Virumaa Muuseumid teadur Susanna Murel ja TLÜ AR vanaraamatu spetsialist Heli Vahing. Kogus on palju spetsiaalselt selle kogu jaoks valmistatud köiteid, mis eriti vanemas osas on põhiliselt kullaga kaunistatud täisnahkköited. Palju on ka erinevaid omanikumärke ja sissekirjutusi. Suur osa kogust ei ole põhifondi arvele võetud ja ei ole lugejatele kättesaadav ega otsitav (hoiul n-ö varukogus). Conrad Joseph de Nussi raamatukogu. Parun (vabahärra) Conrad Joseph de Nuss (1746–1795) tegutses Tallinnas asehaldurkonna tsiviilkohtu nõunikuna (alates 1783) ja 1793 ülendati kolleegiuminõunikuks. TLÜ AR kultuuriloolisest kogust on seni õnnestunud leida 98 tema eksliibrisega raamatut. Carl Ernst von Baeri teoste isikukogu, mis sisaldab Baeri teoseid, artiklite separaate ja tema juubelite auaadresse 19. sajandist. Kogu anti EKÜ-le üle 1877. aastal. Vähe uuritud ja teaduslikult kirjeldamata isiklikud raamatupärandid: 1200 köidet õigusteaduslikku ja ajaloolist kirjandust Tallinna bürgermeistri ja sündiku Jobst Heinrich Willeni pärandist Tallinna toomkooli õpetaja F. W. Schüdlöffeli raamatupärand 1892. aastal sai EKÜ annetusena Eestimaa Rüütelkonna sekretäri, pärastise riiginõuniku Georg von Breverni umbes 6400-köitelise raamatukogu Annetus kaupmees E. F. Hoeppenerilt (u 1000 köidet) Carl Julius Albert Pauckeri pärandist saadud raamatuannetus dr. Joahim von Dehni pärandist saadud raamatuannetus praost Carl Eduard Malmi pärandist saadud raamatuannetus Eduard Ahrensi pärandist saadud raamatuannetus E. Pabsti pärandist saadud raamatuannetus A. Bertingu pärandist saadud raamatuannetus Carl Friedrich Wilhelm Russwurm pärandist saadud raamatuannetus Kingitused Alexander Heinrich Neusilt, Eestimaa kubermangu koolide direktorilt L. Gahlnbäckilt, Kuramaa provintsiaalmuuseumi direktorilt F. S. Klopmannilt ja paljudelt teistelt Ostudena soetatud: 1873. aastal õigusteadlase E. Iverseni Tallinna ja Eesti ajalugu käsitlevate teoste ja käsikirjade kogu 1929. aastal geoloog A. Mickwitzi geoloogiaalane raamatukogu 1936. aastal Kiltsi mõisast Krusensternide kogu Pärast Teist maailmasõda kultuuriloolisse kogusse jõudnud: 1966. aastal A. Looritsa kogu "Eesti laululiteratuur 1830–1939" 1969. aastal folklorist Oskar Looritsa kogu Friedrich Karl Akeli eestikeelsete piiblite kogu. Arsti, diplomaadi ja endise EELK asepresidendi Friedrich Akeli piiblikogu annetas TLÜAR-ile 1999. aastal Akeli tütar Lia von Sydow. Kogu hõlmab esimesed 16 eestikeelset piibliväljaannet aastaist 1739–1914, kokku 18 köidet. Mikk Põlde memoriaalkogu. Sisaldab 505 köidet 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse eestikeelset kirjandust ja väliseesti trükist. Omaniku soovile vastavalt säilitatakse seda kogu ühtse tervikuna. Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu kultuurilooline kogu ETISes