laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Albrecht VI (Mecklenburg)

Albrecht VI (1438 - enne 27. aprilli 1483) oli Mecklenburgi hertsog. Albrecht oli Heinrich IV ja tema naise Dorothea poeg. 1464. aastal said tema ja ta vend Johann VI isalt sissetulekuallikaks Güstrowi, Plau, Laage ja Stavenhageni foogtkonnad. Albrecht oli oma isa kaasregent kuni selle surmani 1477. aastal. Seejärel oli ta oma venna Magnus II kaasregent. 1479. aastal soovis tema vend Balthasar, kes oli seni Schwerini piiskopkonna koadjuutor olnud, samuti Mecklenburgi kaasregent olla. Nende ema vahendas kokkuleppe hertsogkond jaotada. Albrecht sai endise Werle vürstkonna, välja arvatud Wareni linna, Penzlini linna ja ringkonna, Klein Broda, Röbeli linna ja ringkonna, Bede ja Wredenhageni foogtkonna. Magnus II ja Balthasar valitsesid koos ülejäänud hertsogkonda. Albrecht suri kolm aastat hiljem, millalgi enne 27. aprilli 1483. Ta maeti Güstrowi toomkirikusse. Pärast tema surma Mecklenburgi hertsogkond taasühendati. 1466. või 1468. aastal abiellus Albrecht Lindow-Ruppini Katharinaga. Abielu oli lastetu.
Shepardi toon

Roger Shepardi järgi nimetatud Shepardi toon on heli, mis koosneb oktaavidega eraldatud siinuslainete superpositsioonist. Kui heli bassi helikõrgusega üles või alla liigutatakse, nimetatakse seda Shepardi skaalaks. See loob kuuldava illusiooni toonist, mis on pidevalt tõusva või laskuva helikõrgusega, kuid tegelikult ei tõuse ei kõrgemale ega madalamale. Shepard, Roger N. (December 1964). "Circularity in Judgements of Relative Pitch". Journal of the Acoustical Society of America. 36 (12): 2346–53.
Johann VI (Mecklenburg)

Johann VI (1439–1474) oli Mecklenburgi hertsog. Johann oli Heinrich IV ja selle naise Dorothea teine poeg. Tema varaseim dokumenteeritud ametlik tegu (koos isaga) oli 1451. aastal. 1464. aastal valitses ta apanaažina mitut ringkonda koos oma venna Albrecht VI-ga, kuid ei osalenud aktiivselt nende haldamisel. 1472. aastal kihlus Johann VI Pommeri hertsogi Erich II tütre Sophiega. Abiellumine oli kavandatud 1474. aastasse. Kuid Johann VI suri enne abiellumist. Tema täpne surmakuupäev on teadmata; viimati on teda dokumendis mainitud 20. mail 1474. Oma viimase haiguse sai ta reisil Frangimaale külastamaks oma onu Brandenburgi kuurvürsti Albrecht Achillest. Kulmbachis nakatus ta katku ja suri. Tõenäoliselt maeti ta Hofi kloostrisse.
Igryły

Igryły on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Sokółka maakonnas Sokółka vallas. Igryły asub Sokółkast ligi 6 km edelas ja Białystokist umbes 33 km kirdes. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/062013711085-0040123?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022.
Janowszczyzna

Janowszczyzna on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Sokółka maakonnas Sokółka vallas. Janowszczyzna asub Sokółkast peaaegu 9 km edelas ja Białystokist umbes 30 km kirdes. Wieś Janowszczyzna w liczbach Polska w liczbach
George Boleyn

George Boleyn (u 1503 või aprill 1504 – 17. mai 1536) oli inglise aadlik, teine Rochfordi vikont ja kuninganna Anne Boleyni vend. George oli Wiltshire'i krahvi Thomas Boleyni ja Elizabeth Howardi ainus poeg, kes elas imikueast kauem. George'i vanemad õed Mary ja Anne said hariduse välismaal, kuid George'i hariti ilmselt Inglismaal. Lisaks emakeelele rääkis George puhast prantsuse keelt ning veidi ka itaalia ja ladina keelt. Umbes 1524. aastal abiellus George leedi Jane Parkeriga. 1529. aastal löödi George rüütliks ning talle anti teise Rochfordi vikondi tiitel. Kuningas Henry VIII oli hakanud huvi tundma George'i õe Anne'i vastu juba 1527. aastal. 1533. aastal õnnestus kuningal abielu Aragóni Catherine'iga lahutada ning abielluda Anne'iga. Abielu peamine eesmärk oli saada meessoost troonipärija, kuid paaril sündis vaid tütar, Elizabeth. Anne'il oli mitu nurisünnitust. 1536. aastal tahtis Henry Anne'ist vabaneda ning abielluda Anne'i õuedaami Jane Seymouriga. Anne'i süüdistati abielurikkumises viie mehega, sealhulgas George'iga. George'i süüdistati intsestis ja riigireetmises. Ilmselt polnud need süüdistused tõesed, kuid siiski vahistati Anne ja George 2. mail. George hukati pea maharaiumise kaudu 17. mail 1536, Anne hukati kaks päeva hiljem. Nende laibad maeti märgistamata haudadesse. Lindsey, Karen (1995). Divorced, Beheaded, Survived: A Feminist Reinterpretation of the Wives of Henry VIII. Da Capo Press. Ives, Eric (2004). The Life and Death of Anne Boleyn. Richardson, Douglas (2011). Plantagenet Ancestry: A Study In Colonial And Medieval Families, 2nd Edition, 2011.
Tsesuur

Tsesuur (saksa keeles Luftpause, ka Atempause) on muusikas hetkeline, enamasti väljaspool meetrumit toimuv heli katkemine (paus). Varem oli tsesuur saksa sõna Atempause (hingamispaus) tähenduses laulja või puhkpillimängija jaoks võimalus hingata. Viini valsi traditsioonide hulka kuulub hetkeline peatus enne kolmandat lööki. Seda traditsiooni edasi arendades andsid aga Gustav Mahler ja tema kaasaegsed heliloojad tsesuurile saksa sõnade Cäsur või Zäsur abil hoopis muusikalise pinge tekitamise vahendi tähenduse, nii et tsesuuri ajal oli hingamine välistatud. Sõltumata sellest, kas tsesuuri ajal hingata või mitte, mõistetakse tänapäeval tsesuuri kahetiselt. Näiteks saksa keeles tehakse vahet järgmiselt: Luftpause on tsesuur, milles osaleb kogu ansambel; Atempause on tsesuur, mis kehtib ainult ühe partii piires. Tsesuuri tähistatakse noodikirjas koma või V-kujulise märgiga noodijoonestiku kohal.
Poniatowicze

Poniatowicze on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Sokółka maakonnas Sokółka vallas. Poniatowicze asub Valgevene piirist ligi 5 km kaugusel, Sokółkast umbes 9 km idakirdes. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/062013711085-0040502?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022.
Jaunsēži

Jaunsēži on küla (vidējciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas. Küla asub merepinnast 70 meetri kõrgusel valla kaguosas. Jaunsēži jääb valla- ja piirkonna keskusest Jaunpilsist 3 ning Riiast 87 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda. Aastal 2014 oli külas 140 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 105, aastal 2020 aga 103. Vietvārdu datubāze
Veclauki

Veclauki on küla (vidējciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas. Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel valla keskosas. Veclauki jääb vallakeskusest Jaunpilsist 4 ja Riiast 93 kilomeetri kaugusele. Küla kujunes endise Lauki mõisa (Feldhof) keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda. Säilinud on XVIII sajandil ehitatud kupja maja, mõisa park ja allee. Külas asub Lauki kalmistu ja sinna jääb ka Veclauki bussipeatus. aastal 1878 valminud Lauki koolimaja, XVIII sajandil rajatud Lauki mõisa hoonetekompleks (nuumaedik, pesuköök, teenijate maja, tootmishoone), Lauki mõisa park, XVIII sajandil ehitatud kupja maja, Lauki kalmistu ning Lauki kalmistu pärnaallee on säilitamisväärsete objektidena ka piirkonna üldplaneeringus ära märgitud. Aastal 2014 oli külas 140 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 109, aastal 2020 aga 112. Vietvārdu datubāze "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 31. juulil 2020. JAUNPILS NOVADA TERITORIJAS PLĀNOJUMS 2013.-2024.GADAM. I SĒJUMS. Rīga 2012, lk. 45-49
Strutele

Strutele (vanasti ka Skujumuiža) on küla (vidējciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas. Küla asub merepinnast 79 meetri kõrgusel valla kirdeosas. Strutele jääb vallakeskusest Jaunpilsist 8 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusele. Külas on postkontor, seal asub Struteles veikalsi bussipeatus. Strutele kujunes endise Skujumuiža ehk Mazstrutele mõisa (Klein-Strutteln) keskuse juurde. Nõukogude perioodil asus seal kolhoosi Dzirkstele osakonnakeskus. Aastail 1945–1959 tegutses külas kool. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda. Skujumuiža mõisa hooned ja sealne mantelkorsten, koolimaja ning eluhoone on säilitamisväärsete objektidena ka piirkonna üldplaneeringus ära märgitud. Struteleks kutsutakse vahel ka Strutele mõisa juures asuvat Struteles muiža küla. Aastal 2014 oli külas 187 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 147, aastal 2020 aga 152. Vietvārdu datubāze "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 31. juulil 2020. JAUNPILS NOVADA TERITORIJAS PLĀNOJUMS 2013.-2024.GADAM. I SĒJUMS. Rīga 2012, lk. 45-49
Adam Lallana

Adam David Lallana (sündinud 10. mail 1988 St Albansis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana või keskpoolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Brighton & Hove Albion ja Inglismaa jalgpallikoondises. 2000. aastal liitus ta Southamptoni noorteakadeemiaga. 2006. aastal debüteeris ta Southamptoni põhimeeskonnas. Hooajal 2007–08 mängis ta lühikest aega laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis AFC Bournemouth. Hooajal 2009–10 lõi Lallana Southamptoni särgis Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas mängides 15 väravat. Järgmine hooaeg kindlustati pääs esiliigasse. Samal hooajal valiti ta League One'i hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2011–12 lõi Lallana Inglismaa esiliigas 11 väravat ja valiti liiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Oma esimesel hooajal Inglismaa kõrgliigas (2012–13) lõi ta kolm väravat. Hooajal 2013–2014 lõi ta liigas üheksa väravat ning valiti Premier League'i ja Southamptoni hooaja parimaks mängijaks. 2014. aastal siirdus Lallana Liverpooli. Ta mängis Liverpoolis kokku kuus hooaega ning võitis klubiga Premier League'i, UEFA Meistrite Liiga, UEFA Superkarika ja klubide maailmameistrivõistlused. 2020. aasta juulis liitus ta Brighton & Hove Albioniga, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu. Inglismaa jalgpallikoondises tegi Lallana debüüdi 15. novembril 2013 sõprusmängus Tšiili vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 4. septembril 2016 MM-i valikmängus Slovakkia vastu. Ta lõi samal aastal värava ka kahes järgmises koondisemängus ja valiti koondise aasta parimaks mängijaks. Lallana on Inglismaa koondisega osalenud 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Southampton Football League Trophy: 2009–10 Liverpool Premier League: 2019–20 UEFA Meistrite Liiga: 2018–19; teine koht: 2017–18 UEFA Superkarikas: 2019 Klubide maailmameistrivõistlused: 2019 Football League Cup: Teine koht 2015–16 UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2015–16 "Albion complete Lallana signing". Brighton & Hove Albion F.C. 27.7.2020. Vaadatud 2.8.2020  Adam Lallana – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Struteles muiža

Struteles muiža (ka Strutele või K. Barona skola, tõlkes Strutele mõis) on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas. Küla asub merepinnast 105 meetri kõrgusel valla põhjaosas. Struteles muiža jääb vallakeskusest Jaunpilsist 12 ja Riiast 96 kilomeetri kaugusele. Külas on Krišjānis Baronsi nimeline põhikool, mis viidi sinna 1990. aastal Viesatasest üle. Asulas asub ka Strutele kirik. Struteles muiža kujunes endise Strutele mõisa (Strutteln) keskuse juurde. Kuni aastani 1946 oli see Strutele valla halduskeskuseks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda. Mõisast on säilinud häärber, aastal 1857 ehitatud teenijate maja ja aastal 1867 rajatud magasiait. Strutele kirik ja mõisakompleks (häärber, teenijate maja, park, magasiait) ning Strutele mõisa allee on säilitamisväärsete objektidena ka piirkonna üldplaneeringus ära märgitud. Strutele mõisa teenijatemajas sündis 1835. aastal Krišjānis Barons. Külas kasvavad tammed ümbermõõduga 4,75 m ja 5,53 m on looduskaitse all. 2014. aastal oli külas 49, 2019. aastal 30 ja 2020. aastal 28 elanikku. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 404. lpp. ISBN 9984-00-412-0 JAUNPILS NOVADA TERITORIJAS PLĀNOJUMS 2013.-2024.GADAM. I SĒJUMS. Rīga 2012, lk. 45-49 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Josti

Josti (vanasti ka Spriņģi) on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas. Küla asub merepinnast 105 meetri kõrgusel valla edelaosas. Josti jääb vallakeskusest Jaunpilsist 16 ja Riiast 97 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda. Külast lõunas asub endine Josta raudteepeatus. Sinna jääb Spriņģi kalmistu. Vietvārdu datubāze
Spriņģi

Spriņģi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas. Küla asub valla keskosas. Asulas on Spriņģi bussipeatus. Seal asuvad Kubulnieki muinaskalmed ehk Männiküngas on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2022. Vaadatud 13. augustil 2022.
Inge Õunapuu

Inge Õunapuu (1982. aastani Oru; sündinud 10. juunil 1955 Napis, Võru rajoonis) on eesti laulja (metsosopran). Ta on Eesti Teatriliidu liige alates 1981. aastast. Õunapuu lõpetas 1973 Misso keskkooli ja 1977 Tartu Muusikakooli (õpetaja Leida Jürgens). Ta on laulnud aastast 1975 Vanemuise kooris, mänginud kõrvalosi. Tema abikaasa on Jaan Õunapuu. Priit Pullerits, Vastse valitsuse kodune tagala, Postimees, 16. aprill 2005
Tallinna alumine tuletorn

Tallinna sihi alumine tuletorn (ka Tallinna põhja tuletorn, Valge majakas) on tuletorn Tallinnas Lasnamäe kaldal Valge tänava ääres. Tuletorn rajati 1806. aastal. See oli kahekorruseline valge kivihoone, mille teise korruse otsaaknast tuli paistis. 1839. aastal ehitati hoone merepoolsesse otsa punane kaheksatahuline püramiid. Sellisena on hoone säilinud tänapäevani. Hoone tipus on metallvarras, mille küljes on ilmakaari ja tuule suunda näitavad vahendid. Tuletorni geograafilised koordinaadid on 59° 26′ 14″ N, 24° 47′ 55″ E. Asub 1,1 kilomeetrit Tallinna ülemisest tuletornist põhjas. Lähedal on Kadrioru park ja Kumu. Tuletorni aadress on Valge 3, selle kõrval asub Veeteede Ameti hoone. Tuli on merepinnast 49 meetri kõrgusel. Hoone ise on tervikuna 18 meetri kõrgune, kuid tuli ei ole hoone tipus. Tuletorn töötab iga päev ööpäev läbi. Tuli paistab hoone rõdu taga asuvast laternaruumist järgmise tsükliga: 1,9 sekundit tuli põleb ning 3,1 sekundiks on see varjutatud. Tuli on sihi ülemise torniga sünkroonitud ning mõlema tuletorni tule tsükli pikkus on 5 sekundit. Tuli paistab kahes erinevas sektoris erineva intensiivsuse ja värviga. Esimeses sektoris (asimuudist 154,5° asimuudini 165°) paistab valge tuli 12 meremiili, teises sektoris (143–154,5°) aga roheline tuli 6 meremiili kaugusele. Varasem tsükkel oli 3 sekundi pikkune: 1,5 sekundit valge ja 1,5 sekundit pime. Esimeses sektoris (asimuudist 156° asimuudini 165°) paistis valge tuli 19 meremiili, teises sektoris (143–156°) aga roheline tuli 13 meremiili kaugusele. Tallinna ülemine tuletorn Tallinna sihttuletornid Lasnamäel veebiportaalis eestigiid.ee Tallinna alumine tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus Tallinna alumine tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus Tallinna alumine tuletorn kultuurimälestiste riiklikus registris Josef Kats. "Majakad ja värvipimedus: kui Punane on tegelikult Valge" Lasnamäe leht, 16. november 2020
Jurģi

Jurģi on küla (vidējciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas. Küla asub merepinnast 100 meetri kõrgusel valla edelaosas Bikstupe jõe kaldal. Jurģi jääb vallakeskusest Jaunpilsist 9,5 ja Riiast 102 kilomeetri kaugusele. Küla kujunes endise Jurģi mõisa (Georgenhof) keskuse juurde. Nõukogude perioodil asus seal üks kolhoosi Dzirkstele osakonnakeskustest. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda. Külas on postkontor ja sinna jääb ka Jurģi bussipeatus. Aastal 2014 oli külas 145 elanikku, aastal 2020 aga 72. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 404. lk. ISBN 9984-00-412-0. "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 31. juulil 2020.
Leveste

Leveste on küla (vidējciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas. Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel valla lõunaosas. Leveste jääb vallakeskusest Jaunpilsist 2,5 ja Riiast 91 kilomeetri kaugusele. Küla kujunes endise Leveste karjamõisa (Georgenhof) keskuse juurde. Nõukogude perioodil asus seal üks kolhoosi Dzirkstele osakonnakeskustest. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda. Külas asub Leveste bussipeatus. Aastal 2014 oli külas 366 elanikku, aastal 2020 aga 225. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 404. lk. ISBN 9984-00-412-0. "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 31. juulil 2020.
Sven Heiberg

Sven Heiberg (sündinud 27. novembril 1977 Tartus) on eesti lavastaja, näitleja ja infotehnoloog. Ta on e-valimiste üks tuntumaid turvaeksperte. Heiberg lõpetas 1995. aastal Jüri Keskkooli ja asus samal aastal omandama kõrgharidust. 1999. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskonna informaatika eriala ja omandas bakalaureuse kraadi. Magistrikraadi omandas ta 2002. aastal TÜ-s informaatika erialal. Õpingute ajal osales Heiberg ka Tartu üliõpilasteatri tegevuses. Pärast magistriõpinguid asus ta 2003. aastal õppima Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemiasse lavastaja-näitleja erialale, mille lõpetas 2007. aastal. 2008. aastast on ta Eesti Lavastajate Liidu liige. Aastatel 1999–2014 töötas Heiberg teadurina ja tarkvaraarendajana teadus- ja arendusettevõttes Cybernetica AS. 2007. aasta algusest 2008. aasta lõpuni töötas ta näitleja-lavastajana Endla teatris. Aastatel 2008–2011 oli Heiberg Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia teatrikunsti visuaaltehnoloogia lektor. 2011. aastast 2014. aastani jätkas ta lektorina tööd infotehnoloogia valdkonnas. Aastatel 2012–2013 töötas ta teadurina masinõppe ja andmeteaduse ettevõttes Stacc. 2014. rajasid Smartmatic ja Cybernetica Tartusse ühise kompetentsikeskuse, kuhu asus tööle ka Heiberg. Ta on sellest ajast olnud elektroonilise hääletuse tarkvara arenduse projektijuht ja üks Cybernetica AS-i turvaekspertidest, kes uurib ja korraldab e-valimiste turvalist läbiviimist. Valimiste ajal on Heiberg olnud elektroonilise hääletamise komisjoni liige. Sven Heiberg Eesti teatri biograafilise leksikoni veebiversioonis Hanson, Raimu (08.10.2019). "Tartu üliõpilasteater pakub võimalust näha maailma teisiti". Tartu Postimees. "Sven Heiberg". ETIS. Vaadatud 27.06.2023. Truuvert, Triin (2015). "Heiberg, Sven". Eesti Teatriliit. Vaadatud 27.06.2023. "Our Story". TIVI. Vaadatud 27.06.2023. Jaakson, Tiina (22.05.2018). "Riigi valimisteenistus kaalub nutiseadmega hääletamise võimalust". ERR. Ojakivi, Mirko (13.05.2014). "Eesti turvaekspertide kinnitusel pole e-valimised manipuleeritavad". ERR. KREUTZWALD, LAURI, toim (13.09.2013). "Elektrooniline hääletamine on muutunud oluliselt vaadeldavamaks". BattleIT.
Mary Trump

Mary Lea Trump (sündinud 1965. aasta mais) on Ameerika Ühendriikide psühholoog, ettevõtja ja publitsist. Ta on president Donald Trumpi vennatütar. 2020. aasta juulis andis ta välja oma perekonda käsitleva raamatu "Too Much and Never Enough: How My Family Created the World's Most Dangerous Man", mida ilmumise päeval müüdi pea miljon eksemplari. Tema ema Linda Lee Clapp töötas stjuardessina ja isa Fred Trump noorem piloodina. Vanemad lahutasid. Alkohoolikust isa suri 1981. aastal, mil Mary Trump oli 16-aastane. Kui vanaisa Fred Trump vanem 1999. aastal suri, pärandas ta oma elusolevatele järglastele rohkem vara ja surnud poja lastele vähem. Mary Trump ja ta vend Fred Trump III vaidlustasid testamendi ning kaebasid oma sugulased kohtusse, kuid 2001. aastal saavutatud lahendus ei andnud neile seda osa pärandist, mille nende isa oleks pärinud, kui ta oleks Fred Trump vanema surma ajal elus olnud. Mary Trumpil on magistrikraad inglise kirjanduses (Columbia Ülikool) ja doktorikraad kliinilises psühholoogias (Adelphi Ülikool). Ta on andnud kraadiõppe kursusi arengupsühholoogia, trauma ja psühhopatoloogia teemadel. Mary Trump on asutanud nõustamisteenust pakkuva ettevõtte The Trump Coaching Group ja ta on ka ettevõtte juht. 2016. aasta presidendivalimistel toetas Trump Hillary Clintoni kandidatuuri, 2020. aasta valimistel toetab ta Joe Bidenit. 2017. aastal lekitas ta New York Timesi ajakirjanikele Donald Trumpi finantstehinguid puudutavaid dokumente. Ajakirjanikud said 2018. aasta oktoobris avaldatud loo eest Pulitzeri preemia. 2020. aasta 15. juulil ütles ta ajakirjanik George Stephanopoulosele antud intervjuus, et president Trump peaks tagasi astuma. Mary Trumpi hinnangul pole president Trump võimeline riiki juhtima ja on ohtlik, et tal seda teha lubatakse. Raamatus nimetab ta oma vanaisa Fred Trump seeniori sotsiopaadiks. Mary Trump sai nime oma vanaema Mary Anne MacLeod Trumpi järgi. Trump on lesbi, kuid hoidis oma seksuaalset sättumust suguvõsa homofoobsuse tõttu kaua saladuses. What to Know About Donald Trump's Niece Mary, Who Fought Him in Court & Is Writing a Tell-All. People. 15.06.2020 Book by Donald Trump's niece sells nearly 1m copies on its first day. The Guardian. 16.07.2020 Trump’s Niece Presses Case Against Effort to Bar Publication of Her Book. New York Times. 03.07.2020 The psychologist in the Trump family speaks. CNN. 07.06.2020 Meet Mary Trump, the president's niece who is a life coach, apparent Hillary Clinton fan, and has written a scathing tell-all about her uncle. Business Insider. 04.07.2020 Mary Trump niece says she used to feel compassion for president - but feels that is now 'impossible'. The Independent. 22.07.2020 Mary Trump reveals how she became a top source for The New York Times. CNN. 07.07.2020 Mary Trump has a message for the president: 'Resign'. NBC. 15.07.2020 Donald Trump's behavior was shaped by his 'sociopath' father, niece writes in bombshell book. The Guardian. 07.07.2020 Trump’s gay niece says her family’s homophobia forced her to stay in the closet. Queerty. 17.07.2020
Dekšārese vald

Dekšārese vald (läti keeles Dekšāres pagasts või Dekšāru pagasts) on vald Lätis Rēzekne piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Viļāni, Rikava ja Nagļi vallaga, Varakļāni piirkonna Varakļāni linna ja Varakļāni vallaga ning Preiļi piirkonna Sīļukalnsi vallaga. Valla pindala on 109 km². 2016. aasta seisuga elas seal 788 inimest. Valla halduskeskus on Dekšārese küla, vallamaja asub aadressil Nākotnes 61. Vallavanem on Zoja Žugunova. Aastal 1945 moodustati Varakļāni vallas Atspuki, Bērzkalnieki, Dekšārese, Kristeļi, Maurāni, Strodi ja Varakļāni külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1975 liideti Dekšārese külanõukoguga likvideeritav Atspuki külanõukogu. Aastal 1979 liideti osa külanõukogu alasid Murmastiene külanõukoguga, aastal 1981 aga Nagļi külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Viļāni piirkonda. Rēzekne piirkonnas kuulub vald Viļāni allüksusesse. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Cakuli muinaskalmed ehk Sõjahauad ja keskaegne kindlustis Rootsi kants (ka Jumprava või Kuce mägi). Kohaliku kaitse all on Garanči asulakoht. Vald asub Ida-Läti madalikul. Suuremad jõed on Malmuta ja kirdepiiril voolav Malta jõgi. Looduskaitse all on Oženieki kadakas, Dekšārese pärn ja üks nimetu põlispuu. Valla põhjaosa jääb osalt Lubānsi märgala hoiualale. Aastal 2011 elas vallas 712 lätlast, 69 venelast, 2 valgevenelast, 5 ukrainlast, 2 poolakat ja 1 leedulane. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Viļānu novads, vaadatud 1. 08 2020 Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 «Pašvaldības apraksts un struktūra» Rēzeknes Novads Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 27.05 2020 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 27.05 2020 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 27.05 2020 Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Dekšārese vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis