Kõrgeim juht

Kõrgeim juht (lihtsustatud hiina kirjas 最高领导人, traditsioonilises hiina kirjas 最高領導人, pinyinis Zuìgāo Lǐngdǎorén) on kaasaegses Hiina poliitikas Hiina Rahvavabariigi kõige mõjuvõimsama poliitilise juhi mitteametlik tiitel. Kõrgeim juht juhib Hiina Kommunistlikku Parteid (edaspidi HKP), Hiina valitsust ja Hiina Rahvavabariiki (HRV). Kõrgeim juht on tavaliselt Hiina Kommunistliku Partei peasekretär ja Sõjalise Keskkomisjoni (SKK) esimees. Kõrgeim juht ei ole ametlikult eraldi ametikoht. Mõiste kogus tuntust Deng Xiaopingi ajal (1978–1989), kuna ta oli riigi mõjukaim poliitik ka ametlikult kõrgel riigi- või parteikohal töötamata (ta ei olnud ei Hiina Rahvavabariigi president, peaminister ega HKP peasekretär). Kuigi kõrgeima juhi ja juhtkonna tuuma positsioonid on sisuliselt erinevad, on nende hoidjad tihtipeale kattunud, enamik, kuid mitte kõik kõrgematest juhtidest on samal ajal olnud ka juhtkonna tuumaks. Dengi järeltulijaid Jiang Zemini, Hu Jintaod ja Xi Jinpingi on kõrgeimaks juhiks harvem nimetatud, kuna nad on ka de jure olnud HKP peasekretärid, HRV presidendid ja SKK esimehed. Jiangi, Hud ja Xid on rahvusvaheliselt nimetatud presidendiks, kuigi nad on oma võimu de facto teostanud HKP peasekretäri, Hiina võimuhierarhia kõrgeima postitsiooni kaudu. Asjatundjate hinnangul võib Hiina Rahvavabariigi kõrgeimaks juhiks pidada Hiina Kommunistliku Partei peasekretäri (ehk juhti). Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse järgi on presidendi ametikoht tseremoniaalne. Ameerika Ühendriikide Kongressi Ameerika Ühendriikide-Hiina Majanduse ja Julgeoleku Ülevaatekomisjon on Xi Jinpingi soovitanud kutsuda "peasekretäriks", mitte "presidendiks", kuna viimane jätab mulje nagu ta oleks valitud demokraatlikul teel. Augustis 2020 esitas USA Kongress eelnõu, millega taheti USA valitsusel keelata HKP peasekretäri "presidendiks" nimetamine. Praegune kõrgeim juht, Xi Jinping, sai sellele positsioonile novembris 2012, kui ta tõusis HKP peasekretäriks, mitte märtsis 2013, kui temast sai riigi president. Xi administratsiooni ajal on HKP peasekretär sisuliselt juhtinud ka Ülehiinalist Rahvaesindajate Kogu, Rahva Poliitilist Konsultatiivkonverentsi, Riiginõukogu, Rahva Ülemkohut ja Rahva Ülemprokuratuuri.  Pikemalt artiklis Hiina juhtkondade põlvkonnad      Esimene administratsioon      Teine administratsioon      Kolmas administratsioon      Hu-Weni administratsioon      Xi-Li administratsioon/Xi administratsioon Tumedalt on Hiina Kommunistliku Partei kõrgeim ametikoht. Kõik kõrgeimad juhid on ametis olemise ajal olnud abielus. Xi Jinpingi abikaasa on Peng Liyuan. Presidendi prestiižne ametikoht, mida esimesena pidas Mao Zedong ja mida võõrkeeltesse tõlgiti "esimees", kaotati kultuurirevolutsiooni käigus. 1982. aasta põhiseadus taastas Hiina Rahvavabariigi presidendi ametikoha ning tegi temast riigipea; täpsustati ka, et ametlik tõlge on "president", kuigi hiinakeelne nimi (主席, Zhǔxí), mis tähendab mujal esimeest (vrd zǒngtǒng (总统; 總統), mida kasutatakes teiste riikide presidentide kohta), jäeti muutmata. Presidendil ei ole täitevvõimu (vrd [[USA president) ning tema ülesanded on pigem tseremoniaalsed. Sisuliselt võib HRV presidendi ametikohta võrrelda Eesti presidendiga. Sõjalise Keskkomisjoni esimees (Hiina) Hiina juhtkondade põlvkonnad Juhtkonna tuum Hiina juhtide loend Hiina Kommunistliku Partei juht Hiina Kommunistliku Partei esimees Hiina Kommunistliku Partei peasekretär Primus inter pares Hiina võimuhierarhia Ülim juht "How China is ruled" . Li, Nan (26. veebruar 2018). "Party Congress Reshuffle Strengthens Xi's Hold on Central Military Commission". The Jamestown Foundation . Vaadatud 27. mai 2020. Xi Jinping has introduced major institutional changes to strengthen his control of the PLA in his roles as Party leader and chair of the Central Military Commission (CMC)... "Xi's here to stay: China leader tipped to outstay term". Business Insider. 9. august 2016. Vaadatud 23. september 2017. A lot of analysts now see it as a given" that Xi will seek to stay party general secretary, the country's most powerful post, said Christopher K. Johnson, a former CIA analyst and now China specialist at the Washington-based Center for Strategic and International Studies.. Chris Buckley and Adam Wu (10. märts 2018). "Ending Term Limits for China's Xi Is a Big Deal. Here's Why. - Is the presidency powerful in China". The New York Times. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. märts 2018. Vaadatud 12. märts 2018. In China, the political job that matters most is the general secretary of the Communist Party. The party controls the military and domestic security forces, and sets the policies that the government carries out. China's presidency lacks the authority of the American and French presidencies. O'Keeffe and, Kate; Ferek, Katy Stech (14. november 2019). "Stop Calling China's Xi Jinping 'President,' U.S. Panel Says". The Wall Street Journal. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. november 2019. Vaadatud 16. november 2019.. Churchill, Owen (21. august 2020). "President no more? A US bill would ban the title for China's leader". South China Morning Post. Vaadatud 23. august 2020.. "A simple guide to the Chinese government". South China Morning Post. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. mai 2018. Vaadatud 12. mai 2018. Xi Jinping is the most powerful figure in the Chinese political system. He is the President of the People's Republic of China {{cite web}}: eiran teksti "President of China, but his real influence comes from his position as the General Secretary of the Chinese Communist Party." (juhend).