laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Boulogne'i Matilda

Matilda (ka Maud) (1103? – 3. mai 1152) oli Inglismaa kuninga (1135–1154) Stepheni abikaasa ja sünnipäraselt Boulogne' krahvitar. Matilda sündis Kirde-Prantsusmaa, Flandria Boulogne'is Boulogne'i krahvi Eustace III ja Šoti Mary tütrena. Tema emapoolsed vanavanemad olid Šoti kuningas Malcolm III ja Šoti Püha Margaret. 1119. aastal abiellus Matilda Blois' Stepheniga, kes oli Mortaini krahv ja omas suuri maavaldusi ka Inglismaal. Pärast Matilda isa surma 1125 liideti need maad Boulognega. Pärast Inglismaa kuninga Henry I surma 1136 läks Stephen Inglismaale, et kindlustada Boulogne' kontrolli lähimate sadamate üle ning krooniti keisrinna Matilda asemel Inglismaa kuningaks. Peagi järgnes talle ka Matilda, kes krooniti kuningannaks 22. märtsil 1136. Kodusõja ajal, Stepheni ja Henry I tütre Matilda vahel, oli Matilda oma mehele suurimaks toeks ja abiks. Kui Stephen oli Lincolni lahingus vangistatud, koondas Matilda kuninga partisanid ja koos Ypresi Williami abiga muutis sõjaväe tugevaks. Keisrinna Matilda kiusas taga Stepheni venda, Blois' Henryt, kuid Matilda vangistas keisrinna venna, Robert Cloucesteri. Pärast isa surma 1125 sai Matildast Boulogne' krahvinna ning koos abikaasaga valitses ta Boulognet aastani 1150. Aastal 1151 läks Boulogne ta vanimale pojale Eustace'ile, seejärel Williamile ning lõpuks tütar Mariele. Matilda suri Hedinghami lossis, Essexis, Inglismaal ja maeti tema ja Stepheni asutatud Favershami kloostrisse. Eustace IV (umb 1130 – 17. august 1153) Boulogne Baldwin (1058? – 2. aprill 1118) Blois'i William (umb 1137 – 11. oktoober 1159) Boulogne Matilda Boulogne Marie (1136–1182)
Oligotroofne järv

Oligotroofne ehk vähetoiteline järv (kreeka oligo 'väike', vähe' + trophe 'toitained, toit') on järv, millele on iseloomulik väga väike toitainete sisaldus ja üldjuhul vähene taimestik. Üks tuntumaid oligotroofseid järvi on 4 kilomeetri sügavusel Antarktika jääs asuv mageveeline Vostoki järv, mille vanus on umbes 500 000 aastat. Eestis on oligotroofsed järved näiteks Nohipalu Valgjärv ja Viitna Pikkjärv. Eutroofne järv
Eutroofne järv

Eutroofne ehk rohketoiteline järv on järv, kus on suur toiteainete sisaldus ja seetõttu suur primaarprodutsentide produktiivsus. Nendes veekogudes on väike mineraalainete ja tavaliselt ka suur huumusainete sisaldus. Nendes järvedes esineb sageli veeõitsengut, mille tõttu järve vesi on sogane ja veekvaliteet madal. Sääraste järvede põhjakihid on sageli hapnikuvaesed, äärmisel juhul anoksilised, ja sellest tulenevalt ei saa seal elada kalaliigid, kes vajavad hapnikurikast vett, näiteks forell. Hapnikuvaegus on iseloomulik eriti madalatele järvedele. Eestis on eutroofsed järved näiteks Võrtsjärv, Vasula järv ja Väike-Palkna järv. Düseutroofne järv
Hüpertroofne järv

Hüper(eu)troofne ehk ülirohketoiteline järv (ka liigtoiteline järv) on järv, kus on väga suur toitainete sisaldus ja ülemäärane taimestik. Järvedes esineb hävitavaid veeõitsenguid. Tavaliselt jõuavad järved hüpertroofse tasemeni inimtegevuse mõjul, näiteks järve valglas väetiste kasutamise tõttu. Hüpertroofseid järvi üldiselt inimene ei kasuta, tavaliselt on nende järvede ökosüsteem väikese hapnikusisalduse tõttu vaene. Tavaliselt hüpertroofseid järvi eraldi järvetüübina välja ei tooda, nad kuuluvad eutroofse järve alamtüüpi.
Kaja (täpsustus)

Kaja on peegeldunud heli. Sõna võib tähendada ka järgmist: Kaja, eesti naisenimi Kaja, Narvas 1906–1911 ilmunud ajaleht Kaja, Tallinnas 1919–1935 ilmunud päevaleht Kaja, aastatel 1964–1997 tegutsenud kino Tallinnas Kaja, õigusteaduse mõiste 'Kaja', õunasort Kaja, Abja-Paluoja segakoor Kaja, Peterburi koor Mustamäe Kultuurikeskus Kaja Kaja osariik, haldusüksus Birmas
Venera 7

Venera 7 (vene keeles Венера-7) oli Nõukogude Liidu kosmoseaparaat Venerade seeriast. Ta maandus 15. detsembril 1970 Veenusele.
Kinsey skaala

Kinsey skaala on skaala, millega mõõdetakse inimese seksuaalset sättumust nullist (täielikult heteroseksuaalne) kuueni (täielikult homoseksuaalne). Kinsey aruandes oli veel eraldi hinne aseksuaalsuste jaoks. Aruanne avaldati esmakordselt 1948. aastal Alfred Kinsey, Wardell Pomoroy ja teiste raamatus "Mehe seksuaalne käitumine" ("Sexual Behavior in the Human Male"). See oli ka läbiv teema 1953. aastal järjena ilmunud raamatus "Naise seksuaalne käitumine" ("Sexual Behavior in the Human Female"). Skaalat tutvustades kirjutas Kinsey, et: „Mehed ei jagune seksuaalsete eelistuste alusel kahte populatsiooni – heteroseksuaalsed ja homoseksuaalsed. Maailma ei saa jagada kitsedeks ja lammastaks. Loodus harva tegeleb diskreetse kategooriatega... Elav maailm on segu kõigist tema aspektidest. Pannes rõhku jätkuvatele hinnangutele, mis jagavad inimesi hetero- ja homoseksuaalseteks, on mulle tundunud vajalik arendada välja mingit sorti uus klassifikatsioon, mis põhineks suhtelisel homoseksuaalsete ja heteroseksuaalsete kogemuste kogusel või mis vastaks kummalegi kategooriale... Indiviid võib saada erineva hinnangu skaalal oma igal eluperioodil.... Seitsmepunktine skaala kajastab hästi erinevaid seksuaalsuse variatsioone, mis eksisteerivad.“ – Skaala on järgmine: Judith Reisman Kinsey, A. et al. (1948). Sexual Behavior in the Human Male. pp. 639, 656 Kinsey Instituudi koduleht
Teabeväli

Teabeväli ehk infoväli on inimsuhtluses loodav keskkond, instrumentaalne ehk n-ö elutu semiosfäär. Mõistet teabeväli (inglise keeles infosphere) kasutatakse alates 1990. aastatest, arutlemaks interneti, ühiskonna ja kultuuri omavahel põimuva arengu üle. Teabeväli on laiem küberruumi mõistest, kuna see sisaldab ka interneti teenustest, nt veebist, väljapoole jäävat teabevälja, st trükiste, eetri ja vahetu inimsuhtluse kaudu levivat teavet. Küberruum
Emmanuel (Belgia prints)

Emmanuel (Emmanuel Leopold Guillaume François Marie, sündinud 4. oktoobril 2005) on Belgia kuningas Philippe I'i ja Belgia kuninganna Mathilde kolmas laps. Prints Emmanuel sündis kell 13.06 Erasmuse Haiglas Anderlechtis, kaaludes 3,9 kg ja olles 50 cm pikk. Prints Emmanuel on Belgia kuninga Albert II lapselaps. Prints Emmanuel ristiti 10. detsembril 2005 Ciergnoni lossi kabelis Belgia Ardennes'is Mechelen-Brüsseli peapiiskopi poolt. Printsi ristivanemad on tema tädi, krahvinna Elisabeth d'Udekem d'Acoz ja Luksemburgi Auväärne hertsog Guillaume.
Edmund II

Edmund II ehk Edmund Raudkülg (Edmund Ironside, vanainglise keeles Eadmund; umbes 988 või 993 – 30. november 1016) oli Inglismaa kuningas aastal 1016. Edmund oli kuningas Ethelred II teine poeg, esimesest abielust Aelfgifuga. Tal oli kolm venda: vanem vend Aethelstan ning nooremad vennad Eadred ja Ecgbert. 996. aastaks oli vendade ema Aelfgifu surnud ja 1002 abiellus Ethelred II Normandia Emmaga (Inglismaal anglosaksi nimega AElfgifu), Normandia hertsogi Richard II Hea õega. Normandia Emma poolt oli tal 2 poolvenda Alfred ja Edward (hilisem Inglismaa kuningas (1042–1066) Edward Usutunnistaja). 1014. aastal sai Edmund II vanema venna Aethelstani surma järel Inglismaa troonipärijaks. 1015. aastal, kui Ethelred oli just end taas kindlustanud Inglismaa troonil, alustas Edmund tema vastu mässu sooviga troon kohe enda kätte saada. Ethelred oli lasknud hukata oma kaks nõunikku (ministrit), vennad Sigeferthi ja Morcari, konfiskeerinud nende varanduse ning saatnud nende abikaasad Malmesbury kloostrisse. Edmund vabastas Sigeferthi lese Ealdgythi (Edithi) kloostrist ja abiellus temaga. Niimoodi võitis ta Sigeferthi ja Morcari pooldajate toetuse. Ethelred suutis poja mässu suurte raskustega maha suruda, ent samal ajal tungis maale taanlaste troonipretendent Knud Suur. Nüüd sõlmisid isa ja poeg liidu ning suutsid mõnda aega taanlastele vastupanu osutada. Kuid 1016. aasta aprillis Ethelred suri ning Edmund sai sõjas taanlastelt mitu korda lüüa. Ta suutis end siiski kindlustada Wessexis ning Londoni piiramisrõngast vabastada. Ent 18. oktoobril kaotas Edmund otsustavalt Assanduni lahingus. Seejärel sõlmisid Knud ja Edmund rahu, millega Edmundile jäi Wessex, Knudile aga kõik alad Thamesi jõest põhja pool (Northumbria, Mercia, Danelaw alad, East Anglia ja Essex). Samuti lepiti kokku, et ühe valitseja surma korral pärib teine kõik tema valdused. Edmund suri juba poolteist kuud hiljem, 30. novembril 1016. On oletatud, et Knud laskis ta mõrvata, kuid kindlaid tõendeid selle kohta pole. Nii sai Knud Suurest kogu Inglismaa kuningas. Edmundil ja tema abikaasal Ealdgythil oli kaks poega, kes pärast isa surma pagendati (koos Ealdgythiga, juhul kui ta sel ajal veel elus oli). Üks neist, Edmund, suri noorelt, teine, Edward, naasis 1057 Inglismaale, et saada selle kuningaks, kuid suri (võib-olla tapeti) paar päeva pärast Inglismaale jõudmist. Edwardi kaudu kestab Edmund II sugu tänapäevani ja kõik Inglismaa monarhid alates Matildast on tema järeltulijad.
Tundra

Tundra on bioom, millele on iseloomulikud samblad ja samblikud, puhmastaimed, rohttaimed, kidurad puud ja põõsad. Tavaliste (normaalsete mõõtmetega) puude kasvamist takistavad madalad õhutemperatuurid, lühike vegetatsiooniperiood ja igikelts. Tundra nimetus tuleb kildinisaamikeelsest sõnast tūndâr, mis tähendab kõrget metsatut ala. Tundra esineb Põhja-Ameerika ja Euraasia põhjaosas ja lähisarktilises kliimavöötmes paiknevatel saartel. Tundra esineb ka lõunapoolkeral Antarktika rannikul ja lähedastel saartel ning kõrgmägedel. Tundrat võib jagada kolmeks: 1. arktiline tundra – põhjapoolkeral vööndina Põhja-Jäämere lähistel, Põhja-Ameerikas Alaska osariigist Labradori poolsaareni, Gröönimaa edelarannikul, Islandil, Euraasias Skandinaavia poolsaarelt Kamtšatka poolsaareni, Novaja Zemlja lõunasaarel ja mujal. 2. antarktiline tundra – lõunapoolkeral Antarktika poolsaarel ja saartel (sh Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared, Kerguelen jt). 3. mägitundra ehk alpiinne tundra – kõrgel mägedes (kõrgus üle merepinnast sõltub laiuskraadist, tavaliselt tuulealustes nõlvades, kus on õhutemperatuurid madalad ja sajab vähe). Arktiline tundra Gröönimaal Bolshezemelskaja tundra Vorkuta ümbrustes Antarktiline tundra Kergueleni saarel Alpiinne tundra Aasia ja Põhja-Ameerika tundrad on väga sarnased. Neist erineb Euroopa tundra, mis jääb Atlandi ookeani ja sooja Põhja-Atlandi hoovuse mõjupiirkonda. Kliima on seal merelisem, talv märksa pehmem ja lumerohkem. Seetõttu esineb Euroopa tundras igikeltsa vaid laiguti ning taimestik on rikkalikum. Lõunas läheb tundra pikkamisi üle metsatundraks. Tundrale on iseloomulik külm kliima, vähe sademeid (tavaliselt alla 250 mm/aastas), lühike taimekasvuperiood, vähe erinevaid taime- ja loomaliike ning suur loomade ja lindude arvukuse kõikumine suurte rännete tõttu. Tundravöönd
Bentley Hunaudières

Bentley Hunaudières on Bentley ideeauto, mida esitleti 1999. aastal Genfi autonäitusel. Kupeekerega superauto jõuallikaks oli kaheksaliitrine W16-mootor, mille võimsamat versiooni kasutati endisel maailma kiireimal autol Bugatti Veyron. Hunaudièrese mootori võimsus oli 623 hj (465 kW) ja auto tippkiirus 350 km/h. Mudel sai nime Le Mansi ringraja Hunaudièrese sirge järgi. Auto lühitutvustus (inglise keeles)
Moodus (täpsustus)

Moodus (ladina keeles modus - mõõt, määr, viis, laad, omadus, reegel, stiil, millest on tuletatud ka sõnad modaalne, modaalsus, mood ja statistika mõiste mood, ladina keelde jõudnud sama tähendusega indogermaani sõnast mada) on mitmetähenduslik sõna: moodus on filosoofias olemise laad, mööduv omadus vastandina alalisele omadusele ehk atribuudile. 16.-18. sajandi filosoofias on moodus üksikasi kui muutumatu substantsi avaldus. moodus on keeleteaduses kõneviis, näidates kõneleja suhet öeldavasse ja öeldava suhet tegelikkusega. moodus on muusikas sõna, mida kasutatakse nii helikõrguse kui ka helivältuse valdkonnas. Sünonüümisõnastik: "moodus", [[1]]
Kaja

Kaja on peegeldunud heli, mis jõuab kuulajani teatud viivitusega pärast otsest heli. See viivitus sõltub peegeldava pinna kaugusest heliallikast ja kuulajast. Kaja kuuleb näiteks kaevu põhjast, majade seintelt ja tühjades tubades. Kajal põhineb mitmete loomade, näiteks mõnede karihiirlaste, hammasvaalaliste ja nahkhiirte kajalokatsioon. Kaja tekib siis, kui levivale helilainele tuleb ette takistus nagu näiteks majasein või mägi. Seda, miks peegeldamine üldse juhtub, võib seletada katkestusena laine leviku keskkonnas. Seda on võimalik märgata, kui peegeldunud heli on võimalik selgelt kuulda eraldi otsesest helist teatud viivituse ja heli amplituudi muutumise tõttu. Inimkõrv ei kuule kaja, kui otsese heli ja kaja vaheline viivitus on lühem kui 1/10 s (heli levimisaeg heliallikast peegeldajani ja tagasi). Kuivas õhus ja temperatuuris 25 °C on heli leviku kiirus umbes 343 m/s. Seega, et inimene kuuleks kaja selles keskkonnas, peab peegeldaja olema heliallikast 17,2 m kaugusel. Järelkõla Kajamasin Donald R. Griffin, "Kaja inimeste ja loomade elus". Inglise keelest tõlkinud U. Palm. Sari "Teaduse teedelt". Valgus, Tallinn 1968, 116 lk
GEO

GEO võib tähendada järgmist: Gruusia (Georgia) lühend või kood mitmetes süsteemides (näiteks ROKi kood) GEO (ajakiri) (ka Geo) Geo võib tähendada järgmist: geo, eesliide, mis seostub geograafiaga, geoloogiaga Geo (ka GEO (ajakiri))
Moodus

Moodus on filosoofia mõiste, mis tähendab olemise viisi. 16.–18. sajandi filosoofias tähendas see erinevalt atribuudist substantsi mittepüsivat omadust.
Patronuse loits

Patronuse loits on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" keeruline loits. Paljud täiskasvanud võlurid ja nõiad ei suuda seda loitsu sooritada. Kui aga loits õigesti sooritada, tekib Patronus. Patronus võtab teatud kuju ning kaitseb dementorite eest. Selleks, et Patronust esile kutsuda, on vaja mõelda õnnelike sündmuste peale või midagi toredat ette kujutada. Seejärel tuleb lausuda loits: Expecto patronum. Patronusega saab saata ka sõnumeid (nagu näiteks Kingsley Shacklebolt 7. osas saatis). Severus Snape vihjas 5. osas "usaldusväärsematele suhtlemisvahenditele" kui patronuste abil sõnumite saatmisele. Harry James Potter – Hirvesokk ehk isahirv (Nukits) James Potter – Hirvesokk ehk isahirv (Nukits) Lily Potter – Emahirv Severus Snape – Emahirv Hermione Granger – Saarmas Ron Weasley – Jack Russelli terjer Albus Dumbledore – Fööniks Minerva McGonagall – Kass Dolores Jane Umbridge – Kass Luna Lovegood – Jänes Seamus Finnigan – Rebane Ginny Weasley – Hobune Kingsley Shacklebolt – Ilves Aberforth Dumbledore – Sikk
Puhatu soostik

Puhatu soostik asub Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Soostiku pindala on 57 079 hektarit (arvestamata mineraalmaasaari), hõlmates ligikaudu 1/3 Alutaguse madaliku alast. Soostik ulatub Peipsi põhjakaldalt Auvere-Narva jooneni. Puhatu soostik on tekkinud järvealade ja mineraalmaa soostumisel. Soolaamade arv ulatub seal sajani. Soostik toitub sademetest ja põhjaveest. Soostiku keskmes asub hulgaliselt väiksemaid järvi, millest suurim on Puhatu järv. Soostiku sood on teiste seas Mustaladva, Putki, Puhatu, Lutsina. Aastast 1999 on Puhatu sooala koos Poruni ürgmetsaga looduskaitse all. Soostiku lõunaosas asub Agusalu looduskaitseala (2711 ha). Agusalu soostik (osa Puhatu soostikust) Puhatu looduskaitseala Orru, M. Eesti turbasood. Eesti Geoloogiakeskus, Tallinn, 240 lk Muutused Puhatu soostiku haudelinnustikus 1996-2016 Madalsoode ja rabade haudelinnustiku seire 2016. aasta aruanne. Keskkonnaagentuur, 2017.
Puhatu soo

Puhatu soo on soo Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas; osa Puhatu soostikust.
Nina Grieg

Nina Grieg (sünninimi Nina Hagerup; 24. november 1845 Bergen – 9. detsember 1935 Kopenhaagen) oli norra laulja (sopran), helilooja Edvard Griegi abikaasa ja nõbu. Nad abiellusid 11. juunil 1867 Kopenhaagenis. Koos reisisid nad mööda Euroopat ja andsid kontserte. Arvustused olid tavaliselt ülihead. Ninat peeti oma abikaasa laulude väga tundlikuks interpreediks. Inglise helilooja Frederick Delius pühendas talle kaks laulutsüklit (1888, 1890). Pärast abikaasa surma 1907 elas ta Kopenhaagenis.
Ameerika Džässimuuseum

Ameerika Džässimuuseum (American Jazz Museum) on džässiteemaline muuseum Missouri osariigis Kansas Citys. Muuseumi eksponaatide hulka kuuluvad üle saja lindistuse, fotod, kuulsate džässmuusikute isiklikud asjad, näiteks Charlie Parkeri saksofon, filmid jpm. Muuseumis on džässiklubi Blue Room ja üle tänava asub džässiteater The Gem Theatre. Samas majas asub neegriliiga pesapallimuuseum. Ameerika džässimuuseumi ametlik koduleht (inglise keeles)
Meinhard Laks

Meinhard Laks (14. juulil 1922 Ida-Virumaa, Pada vald, Uljaste küla, Liivoja talu – 4. märts 2008) oli eesti õpetaja, emakeelepäeva algataja. Meinhard Laksi lapsepõlv möödus Liivoja talus, kust ta sai kaasa armastuse kirjanduse, looduse ja käsitöö vastu. Ta õppis aastatel 1931–1937 Sonda 6-klassilises algkoolis ja seejärel 1937–1940 Rakvere reaalkoolis. Õpetajaks õppis ta 1940–1946 Rakvere õpetajate seminaris, 1948–1952 Tallinna õpetajate instituudis ja 1952–1955 Tallinna pedagoogilises instituudis. Seejärel pöördus ta Virumaale tagasi. Tallinnas veedetud õpiaastad olidki tema elus ainus aeg, mille ta Virumaalt eemal veetis. Meinhard Laks asus tööle Sonda koolis, kus ta töötas 45 aastat õpetaja, õppealajuhataja ja direktorina. Tema direktoriaastatel valmis Sonda uus koolimaja, mille üle ta oli elu lõpuni uhke. Meinhard Laks suri 4. märtsil 2008 ja maeti 13. juulil Viru-Nigula kalmistule. Meinhard Laksi suurimaks saavutuseks peetakse emakeelepäeva tähistamise ideed. Selle järgi teatakse teda laiemalt. Meinhard Laks sai emakeelepäeva tähistamise mõtte tekkimiseks innustust 1994. aastal Kadrinas avatud emakeelesambast. Ta hakkas koostama üleskutseid emakeelepäeva tähistamiseks. 14. märts sai välja valitud Kristjan Jaak Petersoni sünniaastapäeva järgi. Esimene üleskutse ilmus ajalehes Põhjarannik 18. jaanuaril 1995. Sama aasta 30. märtsil valmis üleskutse lõplik versioon "Üleskutse ülemaalise eesti emakeele ja rahvuskultuuri päeva sisseseadmise toetamiseks". Detsembris 1995 esitas ta riigikogu kultuurikomisjonile ettepaneku emakeelepäeva riikliku tähtpäevana kehtestamiseks, ent esialgu jäi asja arutamine soiku. Mitteametlikult tähistati emakeelepäeva mõnel pool juba 1995. aastal, ametlikult tähistatakse seda päeva 1996. aastast. 1998. aasta lõpus jõudis emakeelepäeva kui riikliku tähtpäeva arutelu uuesti Riigikokku ja 1999. aasta veebruaris vastu võetud riiklike pühade ja tähtpäevade seaduse muudatustega kinnitati 14. märts riikliku tähtpäevana emakeelepäevaks. 2001 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk 2003 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (emakeelepäeva tähistamise algataja) In memoriam Meinhard Laks[alaline kõdulink] 6. märts 2008, Virumaa Teataja. MEINHARD LAKS 14. VII 1922 – 4. III 2008[alaline kõdulink] 14. märts 2008, Sirp. Külli Heinla Kümme aastat emakeelepäeva, 14. märts 2009, Eesti Päevaleht. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Rahvakultuuri sihtkapitali preemiad 2003 Kuidas Sonda õpetaja 1999. aastal emakeelepäeva tegi MEINHARD LAKS 14. VII 1922 – 4. III 2008 14. märts 2008, Sirp In memoriam Meinhard Laks 6. märts 2008, Virumaa Teataja Helju Vals Meinhard Laks, Kristjan Jaak ja meie 15. märts 2003, Õhtuleht Külli Heinla Kümme aastat emakeelepäeva, 14. märts 2009, Eesti Päevaleht
Universiaad

Universiaad on rahvusvaheline üliõpilaste spordivõistlus paljudel aladel, mida korraldab Rahvusvaheline Üliõpilaste spordiliit FISU (International University Sports Federation). Universiaade korraldatakse ainult paaritutel aastatel. Olümpiamängude eeskujul toimuvad need suve- ja talialadele eraldi. Eesti universiaadil FISU koduleht
GAM

GAM on Gambia maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee. Vaba Acehi Liikumine (Gerakan Aceh Merdeka) Üldistatud aditiivne meetod (Generalized additive model)
San Cristóbal

San Cristóbal on hispaania keeles 'püha Christophoros'. Seda nime kannavad paljud kohad maailmas: San Cristóbal, üks Galápagose saartest (Ecuador) San Cristóbal, linn Venezuelas, Táchira osariigi pealinn San Cristóbali vulkaan, vulkaan Nicaraguas ... Makira (varem San Cristobal), üks Saalomoni saartest
San Cristóbal (Galápagose saared)

San Cristóbal on Ecuadorile kuuluv saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Ta pindala on 505 ruutkilomeetrit. Ta on mägine, kõrgusega kuni 896 meetrit.
Roman Ubakivi

Roman Ubakivi (sündinud 24. märtsil 1945) on eesti jalgpallitreener, aastatel 1994–1995 Eesti esindusmeeskonna peatreener. Roman Ubakivi lõpetas 1971 kaugõppes Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehalise kasvatuse õpetajana. Eesti rahvusest poistest koosnev meeskond, Tallinna Lõvid (esimene eestikeelne elukutseliste jalgpallimeeskond), mille Ubakivi alates 1978. aastast kokku kogus, võitis Nõukogude Liidu nahkpalli turniiri ja kahel korral Helsingi Cupi (sealhulgas 1987 ja 1988). A-klassi Eesti meistrivõistlused võitsid Tallinna Lõvid väravate suhtega 71:4. Tallinna Lõvide meeskond lagunes 1990. aastal pärast osavõttu Dallas Cupist 1989. Kõige tuntum endistest meeskonnaliikmetest on Mart Poom. Väga edukad on olnud ka Marko Kristal ja Martin Reim. Kaheksa poissi pääsesid Eesti rahvuskoondisse. See oli Eesti jalgpalli taassünni algus. Hiljem mängisid mitmed endised Tallinna Lõvide meeskonna liikmed klubis Tallinna Sport Nõukogude Liidu teises liigas. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist meeskond lagunes ja mängijad läksid välismaa klubidesse. Ubakivi treeningumeetodid ja distsipliin olid väga karmid. Teda on kritiseeritud selle eest, et liiga ränk füüsiline koormus liiga noores eas rikkus mängijad ära. 1993–1995 treenis Ubakivi peamiselt Eesti koondislastest koosnevat jalgpalliklubi FC Flora. Ajal, kui Ubakivi oli rahvuskoondise treener, oli koondise bilanss 1 viik ja 23 kaotust. Kuulus Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Parteisse, Põllumeeste Kogusse ja Keskerakonda. 1999. aastal kandideeris Ubakivi Sinise Erakonna nimekirjas Riigikokku. Ta kandideeris 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Eestis ja kogus 96 häält. 2001 – Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk 2004 – Eesti Jalgpalli Liidu kuldmärk "Eesti Jalgpalli Liidu aumärgid". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. september 2008. Vaadatud 23. septembril 2008. Ubakivi oma treeneritöö põhimõtetest Ubakivi hinnang 1995. aasta hooajale talunik Roman Ubakivi poliitiline mõtteavaldus talunik Roman Ubakivi poliitiline mõtteavaldus Ubakivi arvamus poliitilisest kokkuleppest Ubakivi Tartu vaimust Ubakivi Eesti Raudtee erastamisest Ubakivi Euroopa Liitu astumise vastu taluomanik Roman Ubakivi poliitiline mõtteavaldus Biograafia ESBL-is
Laasu tamm

Laasu tamm on vana põline tamm, mis seisab Lääne-Nigula vallas kunagise Piirsalu mõisa asunduse põllul. Ta on väheste poolkuivanud okstega, seest õõnes. See tamm on kasvanud muistse vaba eesti Kiigemäe[küsitav] küla Laasu talu õuel. Kui mõisnik mõisa ehitamise puhul Kiigemäe küla elanikud Ehrkundi saarele[küsitav] ajas ja Laasu talu peremees oma varanduse ära viis ja ainult tamme sinna jättis, olevat ta öelnud: “Tamm üksi jääb, seisa siin kuni taluga tagasi tulen”. (Teise jutustaja järgi “Näed talu minemist, näed talu tulemist)“. Ja tamm nägi seda – maareformi puhul, kuigi just Laasu talu ise tagasi ei tulnud. Piirsalu
Opel Kapitän

Opel Kapitän oli Saksa autotootja Opeli sõiduauto mudel, mida toodeti mitme põlvkonna jagu aastatel 1938–1970. Autot esitleti 1939. aasta kevadel Genfi autonäitusel. Kapitäni toodeti 8 erinevat mudelit: Opel Kapitän (1938–1940) Opel Kapitän (1948–1951) Opel Kapitän (1951–1953) Opel Kapitän (1953–1955) Opel Kapitän (1955–1958) Opel Kapitän P1 (1958–1959) Opel Kapitän P2 (1959–1963) Opel Kapitän A (1964–1968) Opel Kapitän B (1969–1970) Opel Kapitän De Luxe sedaan (1939) Opel Kapitän kabriolett (1939) Opel Kapitän (1951) Opel Kapitän (1953) Opel Kapitan P (1959) Opel Kapitän sedaan P2 (1962) Opel Kapitän A (1965) Opel Kapitän B (1969)
Õigusperekond

Õigusperekond on õigussüsteemide rühm, mis rajaneb samal või sarnasel õiguslikul doktriinil, normatiivsel alusel ja õigusasutuste organisatsioonil. Õiguskorras võivad avalduda ka mitu õigusperekonda või -traditsiooni. Mandri-Euroopa õigusperekonda kuuluvate õigussüsteemide õigus on välja kujunenud Rooma õiguse baasil. Ka Eesti kuulub sellesse õigusperekonda.
Kaskaadid

Kaskaadid (inglise keeles Cascade Range) on mäestik Põhja-Ameerikas, osa Kordiljeeridest. Kulgeb põhja-lõuna suunas. Mäestik on vulkaaniline, kõrgus kuni 4392 meetrit (Rainieri vulkaan). Põhjas on ühenduses Rannikuahelikuga, lõunas Sierra Nevadaga. Kaskaadia