laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Andres Unga

Andres Unga (sündinud 29. aprillil 1966 Viljandis) on Eesti diplomaat. Andres Unga lõpetas 1984. aastal Viljandi 5. Keskkooli. Aastal 1991 lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli tööstuselektroonika erialal ning Eesti Diplomaatide Kooli. Aastal 1991 asus Andres Unga tööle Välisministeeriumi protokolliosakonda, kus töötas esialgu 1. sekretäri ning seejärel juhataja asetäitja ja peadirektorina. Edasine teenistuskäik: 1996–2000 Eesti suursaadik Stockholmis (Rootsi) 2000–2003 Välisministeeriumi personalijuht 2003–2007 Eesti suursaadik Ateenas (Kreeka) kaasakrediteeringutega Küprosel (2004–2007) ja Armeenias (2004–2007) 2007–2012 Eesti suursaadik Pekingis (Hiina RV) kaasakrediteeringutega Vietnamis (2008–2012), Tais (2009–2016) ja Lõuna-Koreas (2010–2012) 2012–2015 mitteresideeriv Eesti suursaadik Tais (2009–2016), Indoneesias (2013–2019), Uus-Meremaal (2013–2019), Austraalias (2013–2019), Singapuris (2014–2016), Malaisias (2013–2016) ja Filipiinidel (2014–2016) 2015–2019 Eesti suursaadik Canberras (Austraalia) kaasakrediteeringutega Indoneesias (2013–2019), Uus-Meremaal (2013–2019), ASEAN-i juures (2017–2019), Vanuatus, Fidžis, Tongas (2018–2019) ja Samoas (2019). 2019–2022 Eesti suursaadik Pekingis (Hiina RV) kaasakrediteeringuga Mongoolias (2019-2022). 2022- Välisministeeriumi Lähis-Ida ja Aafrika büroo juht Unga on reservohvitser ja Eesti Reservohvitseride Kogu liige, sai 1998. aastal lipniku auastme. 2001 – Riigivapi V klassi teenetemärk Välisministeerium, 2008. [alaline kõdulink] Eesti suursaadik Vietnamis andis üle volikirja. 12. november 2008. Välisministeerium (1. juuli 2017). "Kreeka". Baltic News Service (22. aprill 2004). "Estonian ambassador to Armenia presents credentials". www.armeniandiaspora.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2017. Välisministeerium (1. oktoober 2007). "Eesti suursaadik Hiinas andis üle volikirja". Välisministeerium (12. november 2008). "Eesti suursaadik Vietnamis andis üle volikirja". Välisministeerium (8. oktoober 2009). "Eesti esimene suursaadik Tais andis üle volikirja". Välisministeerium (12. oktoober 2010). "Eesti suursaadik Lõuna-Koreas andis üle volikirja". Välisministeerium (14. jaanuar 2013). "Eesti suursaadik Indoneesias andis üle volikirja". Välisministeerium (20. märts 2013). "Eesti suursaadik Uus-Meremaal andis üle volikirja". Välisministeerium (28. märts 2013). "Eesti suursaadik Austraalias andis üle volikirja". Välisministeerium (29. mai 2013). "Eesti suursaadik Singapuris andis üle volikirja". Välisministeerium (4. juuli 2013). "Eesti suursaadik Malaisias andis üle volikirja". Välisministeerium (11. juuni 2014). "Eesti suursaadik Filipiinidel andis üle volikirja". Välisministeerium (10. juuli 2017). "Eesti suursaadik Kagu-Aasia Assotsiatsiooni juures andis üle volikirja". Eesti Päevaleht, 2004. Moodsad arvamusliidrid tõstsid kaitseväe tõsiseltvõetavust. Eesti Päevaleht, 28. september 2004. Vabariigi Presidendi käskkiri, 1998.Sõjaväeliste auastmete andmine. 26. veebruar 1998. Intervjuu, Postimees, 2. märts 1996 Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi vilistlased meenutavad kooliaega hea sõnaga, Sakala, 4. november 2005
2009. aasta Austraalia grand prix

2009. aasta Austraalia Grand Prix oli 2009. aasta Vormel 1 hooaja esimene etapp, mis peeti Austraalias Melbourne'is Albert Parki ringrajal 29. märtsil 2009. Sõideti 58 ringi, võistluse kogupikkus oli 307,574 km. Ilm oli kuiv ja päikeseline. Kaksikvõidu nii kvalifikatsioonis kui ka võistlusel said oma esimesel etapil osalenud meeskonna Brawn GP sõitjad Jenson Button ja Rubens Barrichello. Viimati oli debüteerinud meeskond kaksikvõidu saanud 1954. aastal. Jenson Button juhtis võistlust algusest lõpuni. Kiireima ringi (1.27,706) sõitis Williamsi sõitja Nico Rosberg. Sébastien Buemi sai oma esimesel võistlusel kaks punkti. * Mõlemad Toyota sõitjad diskvalifitseeriti auto reeglitele mittevastava tagatiiva tõttu *Sõidu neljandana lõpetanud Lewis Hamilton diskvalifitseeriti žüriile teadliku valeinfo andmise eest
Giza kubernerkond

Giza kubernerkond on 1. järgu haldusüksus Egiptuses. Kubernerkonna keskus on Giza. Giza kubernerkonnas asuvad ka Giza püramiidid. https://www.citypopulation.de/Egypt-Cities.html
Letipea tuletorn

Letipea tuletorn on tuletorn Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Letipea neemel. Tuletorni geograafilised koordinaadid on 59° 33′ 9″ N, 26° 36′ 25″ E. Valge neljatahulise betoontorni kõrgus jalamist on 15 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 19 meetrit. Praegune tuletorn ehitati 1951. aastal.  Letipea tuletorn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Letipea tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus
Hiiessaare tuletorn

Hiiessaare tuletorn on tuletorn Hiiumaal Hiiumaa vallas Hiiessaare külas Hiiessaare ninal. Tuletorni geograafilised koordinaadid on 59° 0′ 6″ N, 22° 50′ 19″ E. Valge neljatahulise betoontorni kõrgus jalamist on 17 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 19 meetrit. Tuletorn moodustab sihi Paluküla kirikuga. Hiiessaare tuletorn on sihi alumine märk. Märkide vahekaugus on 2580 meetrit ja sihi asimuut on 229.6°. Paluküla kirikuga sihi moodustanud puidust päevamärk ehitati Hiiessaare ninale 1876. aastal. 1910. aastal püstitati kivist märk, mis hävis Teises maailmasõjas. Praegune tuletorn on ehitatud 1953. aastal. Aastatel 1994–2001 tuletorni tuli ei põlenud ja torn oli kasutusel päevamärgina. Hiiessaare tuletorn. Eesti Tuletorni Selts, vaadatud 23.04.2013. Teadaandmed Meremeestele. Veeteede Amet, 2001, 7. Hiiessaare tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus
Sääretüki tuletorn

Sääretüki tuletorn (ka Sääretuka tuletorn) on tuletorn Saaremaal Sandla poolsaare lõunatipus Sääretükil. Asub Saaremaa valla territooriumil Rannakülas. Tuletorni geograafilised koordinaadid on 58° 15′ 39″ N, 22° 49′ 16″ E. Valge neljatahulise betoontorni kõrgus jalamist on 15 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 19 meetrit. Tuletorn ehitati 1954. aastal.  Sääretüki tuletorn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Sääretüki tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus
George Creel

George Edward Creel (1. detsember 1876 – 2. oktoober 1953) oli USA ajakirjanik, poliitik, president Woodrow Wilson põhiline kaastööline propaganda alal. USA avaliku informatsiooni komitee (United States Committee on Public Information) juht Esimese maailmasõja ajal. Propagandatöö põhijõuna oli palgatud ja ette valmistatud 75 000 kõnemeest, nende tööstiil vastas nimetusele "nelja minuti mees". Nn Creeli komiteel oli suuri teeneid avaliku arvamuse mõjutamisel Esimeses maailmasõjas osalemiseks ja hiljem president Wilsoni 14-punktise rahuplaani vastuvõtmiseks.
Vesilennuk

Vesilennuk on lennukitüüp, mis on kohandatud veepinnalt startimiseks ja sellele maandumiseks. Sellise lennuki teliku rattad on asendatud (ka lisatud) suusalaadsete ujukitega (pontoonidega) või ujukiga, mis tagavad lennuki ujuvuse ja liikuvuse veepinnal. Vesilennukid jaotatakse paatlennukiteks, mille kere on tavaliselt paadikujuline ja laskub vahetult vette, ning pontoonlennukiteks, mille kere ei lasku vette ja millel on üks või kaks ujukit. Peale selle eristatakse amfiiblennukeid, millega saab maanduda nii vette kui kuivale ja millel on maapinnale maandumiseks ratastelik. 28. märtsil 1910 sooritas Henri Fabre Marseilles esimesed lennud vesilennukiga. Tema lennuk on säilinud ja seda hoitakse Marseille lennuväljal. Vesilennukeid kasutatakse tänapäevani. Kuid vesilennukid ei ole väga suured, nendega ei saa vedada väga palju inimesi ega lasti. Seetõttu kasutatakse vesilennukeid hõreda asustusega aladel, kus pole vajadust väga suurte lennukite järele. Samas peab olema maandumiseks ja õhkutõusuks sobivaid suuri veekogusid. Niisugused tingimused valitsevad suuremas osas Kanadast, samuti Alaskal. Vesilennukite angaar – betoonkoorikehitis Tallinnas Lennusadamas, 21. sajandi alguses on selle haldaja Eesti Meremuuseum. Tehnikaleksikon, lk. 575 28. märtsil 1910 tehti esimene lend vesilennukiga ERR Novaator, 28.03.2012. Nordecon asub vesilennukite angaare rekonstrureerima, Äripäev, 14.04.2010.
Kurjuse telg

Kurjuse telg (inglise keeles Axis of evil) on Ameerika Ühendriikide presidendi George W. Bushi poolt 29. jaanuaril 2002 kasutusele võetud koondmõiste, millega kirjeldatakse selliste riikide valitsusi, kes mahitavad terrorismi ning üritavad saada massihävitusrelvi. 2002. aastal moodustasid kurjuse telje Iraan, Iraak ja Põhja-Korea.
Põlvekeder

Põlvekeder (ladina keeles patella) kuulub tugi- ja liikumiselundkonda. Põlvekeder on inimese suurim seesamluu, mis on sulundunud reie nelipealihase kõõlusesse ja selle funktsiooniks on osalemine põlveliigese moodustamises. Põlvekedra paigaltnihkumine koertel
Thaïs

"Thaïs" [ta'iis] on Jules Massenet' kolmevaatuseline ooper Louis Gallet' libretoga, mis põhineb Anatole France'i samanimelisel jutustusel. Ooper esietendus Pariisis Opéra Garnier' teatris 16. märtsil 1894. Nimirolli laulis ameerika sopran Sybil Sanderson. Massenet kirjutas selle spetsiaalselt Sandersonile. Nimiosa on saanud kuulsaks nii oma kauniduse kui ka keerulisuse tõttu, sest nõuab esitajalt vokaalset andekust ja suurepärast näitlemisoskust. Sel põhjusel tuuakse ooperit ka nii harva lavale. Eestis on "Thaïsi" lavastatud vaid üks kord: 2009. aastal Pärnu rahvusvahelisel ooperimuusika festivalil PromFest, kus nimiosa laulis Veronika Džiojeva. Munk Athanaël otsustab ristiusu juurde tuues päästa kauni kurtisaani Thaïsi. Kui naine lõpuks jumala poole pöördub, avastab munk, et ta oli tahtnud naist päästa seepärast, et oli temasse armunud. "Thaïsi" Pärnu lavastuse koduleht PromFesti koduleht
Donald Day

Donald Satterlee Day (15. mai 1895 Brooklyn, New York – 1. oktoober 1966 Helsingi) oli USA ajakirjanik. Aastatel 1921–1940 oli ta USA ajalehe Chicago Tribune korrespondent Balti riikides. Ta viibis Tallinnas 1. detsembril 1924, kui toimus kommunistide riigipöördekatse. Aastail 1944–1945 töötas Saksamaa raadios saatejuhina, propageerides natsionaalsotsialistlikku ideoloogiat. http://www.geni.com/people/Donald-S-Day/6000000014271461512 Onward Christian Soldiers: 1920–1942 Propaganda, Censorship and One Mans Struggle to Herald the Truth. Noontide Press. Newport Beach CA, 1985 Onward Christian Soldiers: An American Journalist's Dissident Look at World War II. Noontide Press. Newport Beach CA, 2002 (memuaaride raamat; esimene väljaanne ilmus 1944. aastal). ISBN 0939482622 John Carver Edwards , "Berlin Calling: American Broadcasters In Service To The Third Reich". Praeger, 1991 (peatükk "Donald Day, a late recruit to the German propaganda network")
Lehuraba peakraav

Lehuraba peakraav (ka Anne peakraav) on kraav Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Lehu ja Metsavere külas. Peakraavi pikkus on 5,5 km ning see suubub Lehu külas vasakult Enge jõkke (29,3 km suudmest). Peakraavi valgla on 16,7 km². Paremalt suubub peakraavi Anne kraav (1,4 km suudmest). Kraavi lähe on Metsavere ja Metsaküla piiril. Kraavist lõunasse jääb Lehu raba. Kraavi lõunakaldal kulgeb turbatootmist teenindav kitsarööpmeline raudtee. Alamjooksul ületab kraavi Mõisaküla–Metsavere tee. Peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Peakraavi vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) AS Tootsi Turvas. Lehuraba peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1114300. Lehuraba peakraav keskkonnaportaalis
Annamõisa kraav

Annamõisa kraav (ka Anne kraav) on kraav Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Kergu ja Metsavere külas. Kraavi pikkus on 6 km ning see suubub paremalt Lehuraba peakraavi (1,4 km suudmest). Kraavi valgla on 8,6 km². Kraavi lähe on Kergu külas. Kraavi suue on Metsavere külas. Alamjooksul ületab kraavi Pärnu-Jaagupi – Kergu tee, lähistel on ka Metsavere kaasiku rändrahn. Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Annamõisa kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1114400. Annamõisa kraav keskkonnaportaalis
Biotiik

Biotiik ehk veepuhastustiik (vananenud kirjanduses ka bioloogiline tiik) on reovee bioloogiliseks puhastamiseks mõeldud madal looduslik või tehislik veekogu (tiik). Harilikult on need tiigid umbes 1 m sügavused ja neis valitsevad aeroobsed tingimused. Soojas kliima kasutatakse neid veepuhastuses põhipuhastitena, külmemas kliimas (sh Eestis), kus looduslikud lagunemisprotsessid on aeglasemad, järelpuhastitena. Ökoloogialeksikon. (1992)./ koost. Masing, V. Eesti Entsüklopeediakirjastus : Tallinn, lk 32.
1593

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1589 | 1590 | 1591 | 1592 | 1593 | 1594 | 1595 | 1596 | 1597 | ► | ►► 1593. aasta (MDXCIII) oli 16. sajandi 93. aasta. ... ... 21. veebruar – Gérard Desargues, prantsuse matemaatik 30. mai – Christopher Marlowe, inglise näitekirjanik
Läänemere Bioloogid

Läänemere Bioloogid (inglise keeles The Baltic Marine Biologists, lühend BMB; nimetatud ka Läänemere Bioloogide Assotsiatsioon) on valitsusväline teaduslik organisatsioon, mis peamiselt uurib Läänemere ökosüsteeme ja nende muutusi inimmõju survel. Ühendusse kuulub 9 Läänemere ranniku riiki, sealhulgas Eesti. Organisatsioon on asutatud 1968 Saksamaal Rostockis. HELCOM Organisatsiooni veebileht Organisatsioonist (pdf-failis)
Anelema kraav

Anelema kraav on kraav Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas. Kraavi pikkus on 3,9 km ning see suubub vasakult Enge jõkke (24 km suudmest). Kraavi valgla on 5,1 km². Kraavi lähe Anelema külas ja suue Enge külas. Keskjooksul jääb kraavist läände ja edelasse Enge soo. Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Anelema kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1114500. Anelema kraav keskkonnaportaalis
Ellujäämus

Ellujäämus ehk elumus on populatsioonidünaamikas mingi ajaperioodi jooksul või välise mõju tagajärjel ellu jäänud (taksoni) isendite suhteline hulk. Mõistet kasutatakse sageli populatsiooni ellujäämusest rääkides, kusjuures harilikult on seda siis vaadeldud sugude ja vanuseklasside kaupa eraldi. Pärast mingit ajaperioodi (tavaliselt ebasoodne aastaaeg) väljendatakse populatsiooni ellujäämust protsentides. Selgrootute ja alamate selgroogsete ellujäämuskõver on enamasti hüperboolne, sest varases elujärgus on nende suremus väga suur, vanuse kasvades see märgatavalt aeglustub. Mõnel liigil võib kõver olla ka lineaarne, näiteks hüdral. Imetajate ellujäämuskõver on seevastu hoopis väiksema langusega, sest järglasi on vähem ja nende eest hoolitsetakse rohkem. suremus Ökoloogialeksikon. (1992)./ koost. Masing, V. Eesti Entsüklopeediakirjastus : Tallinn, lk 43.
1592

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1588 | 1589 | 1590 | 1591 | 1592 | 1593 | 1594 | 1595 | 1596 | ► | ►► 1592. aasta (MDXCII) oli 16. sajandi 92. aasta. 21.–24. mai – Hugenotisõjad: Craoni lahing. ... 28. august – George Villiers, inglise õukondlane ja riigitegelane 22. oktoober – Gustaf Horn, Rootsi sõjaväelane ja poliitik 17. november – Johan III, Rootsi kuningas
Valentinus (paavst)

Valentinus oli paavst lühikest aega 827. aastal. Ta oli 100. paavst. Valentinus oli pärit Roomast Via Lata piirkonnast. Ta oli kõrgklassist pärit Leontiuse (Leonzio) poeg. Valentinus ordineeriti paavst Paschalis I poolt 820 diakoniks. Temast sai ülemdiakon (kardinaldiakon). Valentinus valiti paavstiks augustis 827 Lateraani basiilikas, kust vaimulike protsessioon siirdus Santa Maria Maggiore kirikusse, kus ta palvetas. Seejärel läksid vaimulikud tagasi Lateraani basiilikasse. "Liber Pontificalise" järgi oli Valentinus vaga ja vooruslik. Valentinus suri septembris 827 terviseprobleemide tagajärjel (corpus oppressus molestia), "Catholic Encyclopedia" andmetel oktoobris. Ta maeti Rooma Peetri kirikusse. "Liber Pontificalise" järgi jõudis ta paavst olla 40 päeva, Einhardi väitel aga vähem kui kuu. See oli lühim paavsti ametiaeg alates Sisinniusest. J. N. D. Kelly. The Oxford Dictionary of Popes. 1996. Liber Pontificalis. Artikkel Valentinusest. (inglise keeles) Artikkel Valentinusest. (inglise keeles)
Pyrrhose võit

Pyrrhose võit on väljend, mis pärineb Molosside kuningalt Pyrrhoselt, kes ütles 279. aastal eKr peetud võiduka, aga kaotusrohke Ausculumi lahingu järel: "Veel üks selline võit ja ma olen kadunud." Pyrrhose võidu all mõistetakse mingis olukorras edu saavutamist ränga hinnaga.
1591

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1587 | 1588 | 1589 | 1590 | 1591 | 1592 | 1593 | 1594 | 1595 | ► | ►► 1591. aasta (MDXCI) oli 16. sajandi 91. aasta. ... Kuni aastani 1617 olid Narva ja Vasknarva foogtkonnad ühendatud Narva lääniks. ... 19. oktoober – Bengt Bengtsson Oxenstierna, Rootsi poliitik ... ...
695

695. aasta Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand Kümnendid: 640. aastad 650. aastad 660. aastad 670. aastad 680. aastad - 690. aastad - 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad Aastad: 690 691 692 693 694 - 695 - 696 697 698 699 700 Bütsantsi keisriks sai Leontios, kes mässu käigus tõukas troonilt Justinianus II ... ... David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.
Juminda tuletorn

Juminda tuletorn on tuletorn Harju maakonnas Kuusalu vallas Juminda poolsaare põhjatipul. Tuletorni geograafilised koordinaadid on 59° 38′ 48″ N, 25° 30′ 37″ E. Alt valge, keskelt musta ja ülevalt punase raudbetoontorni kõrgus jalamist on 32 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 40 meetrit. Tuletorn ehitati 1937. aastal ja tänase kõrguse ja kuju sai 2006. aastal. 2007 Enne kõrgenduse lisamist (2005) Juminda tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus
Norrby alumine tuletorn

Norrby sihi alumine tuletorn on tuletorn Lääne maakonnas Vormsi vallas Norrby külas. Tuletorni geograafilised koordinaadid on 59° 1′ 12″ N, 23° 21′ 4″ E. Valge raudbetoontorni kõrgus jalamist on 22 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 22 meetrit. Tuletorn moodustab sihi Norrby ülemise tuletorniga. Märkide vahekaugus on 952 meetrit ja sihi asimuut on 192,4°. Tuletorn ehitati 1935. aastal. Norrby alumine tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus
Norrby ülemine tuletorn

Norrby sihi ülemine tuletorn on tuletorn Lääne maakonnas Vormsi vallas Norrby külas. Tuletorni geograafilised koordinaadid on 59° 0′ 42″ N, 23° 20′ 51″ E. Alt valge ja ülevalt punase raudbetoontorni kõrgus jalamist on 32 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 35 meetrit. Tuletorn moodustab sihi Norrby alumise tuletorniga. Märkide vahekaugus on 952 meetrit ja sihi asimuut on 192,4°. Tuletorn ehitati 1935. aastal. Norrby ülemine tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus
1590

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1586 | 1587 | 1588 | 1589 | 1590 | 1591 | 1592 | 1593 | 1594 | ► | ►► 1590. aasta (MDXC) oli 16. sajandi 90. aasta. ... ... ... 27. august – Sixtus V, Rooma paavst 27. september – Urbanus VII, Rooma paavst
Nera jõgi (Doonau)

Nera (serbia keeles Нера, ungari keeles Néra) on jõgi Rumeenias ja Serbias, Doonau vasakpoolne lisajõgi. Jõgi algab Semenici mägedest Banaadist ning voolab valdavalt edela suunas. Nera on 27 km ulatuses Rumeenia ja Serbia piirijõgi. Jõe kogupikkus on 124 km ja valgala 1240 km².  Nera jõgi (Doonau) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vergi sadam

Vergi sadam on sadam Vergi poolsaarel Vergi külas, Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas. Sadam valmis 1936. aastal. Vergi sadam 2009. aastal Vergi sadamahoone Sadam 2023. aastal Vergi tulepaak Vergi ülemine päevamärk Vergi alumine päevamärk Vergi 360° aeropanoraam / aerofoto Rein Sikk, "Vergi saab vallamajaga sadama", Ärileht, 7. oktoober 1996.
1595

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1591 | 1592 | 1593 | 1594 | 1595 | 1596 | 1597 | 1598 | 1599 | ► | ►► 1595. aasta (MDXCV) oli 16. sajandi 95. aasta. 30. jaanuar – esietendus William Shakespeare'i "Romeo ja Julia". Lõppes kahekümneviieaastane sõda Rootsi ja Moskva tsaaririigi vahel. Sõlmiti Täyssinä rahu, millega Ingerimaa läks Moskva tsaaririigile. 9. juuni – Fontaine-Française'i lahingus lõi Prantsusmaa kuningas Henri IV prantslasi, kuid oleks peaaegu surma saanud. Detsember – suleti birgitiinide Vadstena klooster. Arent Passeril valmis Pontus De la Gardie ja tema abikaasa hauamonument Tallinna Toomkirikus. Ilmus Gerardus Mercatori Vana-Liivimaa kaart. 9. juuni – Władysław IV Waza, Poola kuningas 19. juuni – Guru Hargobind, sikhi guru 4. detsember – Jean Chapelain, prantsuse luuletaja 5. detsember – Henry Lawes, inglise muusik ja helilooja Lucas Emil Vorsterman (Lucas Vorsterman I, Lucas Vosterman I), flaami kunstnik Jean Desmarets (Desmaretz), prantsuse kirjanik Andrej Cergol, sloveeni matemaatik Pocahontas, algonkini pealiku tütar (ligikaudne sünniaeg) 15. jaanuar – Murat III (Murad III), Türgi sultan 24. jaanuar – Ferdinand II, Tirooli valitseja 12. veebruar – Ernst, ertshertsog, Hispaania Hollandi kuberner 25. aprill – Torquato Tasso, itaalia luuletaja 26. mai – Philip Neri, itaalia katoliku preester 23. juuli – Thoinot Arbeau (Jehan Tabourot), prantsuse tantsukirjanik Luis Barahona de Soto, hispaania luuletaja Álvaro Mendaña de Neira, hispaania meresõitja James Stewart, Arrani krahv "Suveöö unenägu" (William Shakespeare) "Atlas sive Cosmographicae Meditationes de Fabrica Mundi et Fabricati Figura" (Gerardus Mercator; täielik väljaanne, esimest korda Liivimaa kaardiga)
Kübassaare tuletorn

Kübassaare tuletorn on tuletorn Saaremaa vallas Kübassaare poolsaarel. Laternaruumi ja rõduga ülalt must alt valge raudbetoontorn. Torni kõrgus on 18 m. 1915. aastal püstitati esimene puidust tulepaak. 1923. aastal süttis torn pikselöögist põlema. 1924. aastal ehitati uus laternaruumi ja rõduga raudbetoontorn, mis on tänapäevani kasutuses.  Kübassaare tuletorn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kübassaare tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus
Bitjug

Bitjug (vene Битюг) on jõgi Venemaal. Saab alguse Tambovi oblastist, voolab Oka-Doni tasandikul ja suubub vasakult Doni jõkke. Pikkus 379 km, valgala 8840 km². Suuremad lisajõed on Tšigla ja Ertil.
Baski kirjandus

Baski kirjandus on baski keeles kirjutatud ilukirjandus. Laiemas tähenduses hõlmab baski kirjandus ka baskide kirjutatud hispaania- või prantsuskeelse loomingu. Vanimad säilinud baski kirjanduse näited on pärit 16. sajandist. Vanim proosatekst on 1537. aastal Juan de Zumárraga kirjutatud kiri. 1545. aastal trükiti esimene baskikeelne raamat: Bernard Etxepare, Alam-Navarra preestri luulekogu "Linguæ Vasconum Primitiæ". Hispaania keeles kirjutavatest baski kirjanikest on tuntumad Blas de Otero ja Gabriel Celaya. Fernando Aramburu Gabriel Aresti Bernardo Atxaga Joxe Azurmendi Unai Elorriaga Nikolas Ormaetxea Joseba Sarrionandia Patxi Xabier Lezama Perier Txillardegi Joxe Azurmendi "Die Bedeutung der Sprache in Renaissance und Reformation und die Entstehung der baskischen Literatur im religiösen und politischen Konfliktgebiet zwischen Spanien und Frankreich" In: Wolfgang W. Moelleken, Peter J. Weber (Hrsg.): Neue Forschungsarbeiten zur Kontaktlinguistik, Dümmler, Bonn 1997. ISBN 978-3-537-86419-2 Patxi Xabier Lezama Perier, "Euskal Mitologia", Baski keele kuninglik Akadeemia, nr. 1 - 2018 Ibon Sarasola, "Sissejuhatuseks baski kirjandusse", Akadeemia, nr. 2 - 2000
1596

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1592 | 1593 | 1594 | 1595 | 1596 | 1597 | 1598 | 1599 | 1600 | ► | ►► 1596. aasta (MDXCVI) oli 16. sajandi 96. aasta. Konstrueeriti esimene mikroskoop. Ikaldus ja näljahäda Euroopas ... 31. märts – René Descartes, prantsuse filosoof ja matemaatik 26. august – Friedrich V, Pfalzi kuurvürst ...