1990

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | 1990. aastad | 2000. aastad | 2010. aastad     ◄◄ | ◄ | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | ► | ►► Sündinud · Surnud 1990. aasta (MCMXC) oli 20. sajandi 90. aasta. Detailsem kronoloogia leheküljel Jaanuar 1990 3. jaanuar – Panama endine juht Manuel Noriega alistus USA vägedele. 7. jaanuar – turvalisuskaalutlustel suleti Pisa torn külastajatele. 11. jaanuar – Nõukogude Liidu presidendi Mihhail Gorbatšovi külaskäigu ajal toimus Vilniuses Katedraali väljakul umbes 250 000 osavõtjaga miiting "Vabadus ja sõltumatus Leedule". 15. jaanuar – Berliinis ründasid tuhanded inimesed Stasi peakorterit, et näha oma toimikut. 25. jaanuar – Berliini müüri hakati lammutama. 25. jaanuar – Tiraspoli linn Moldaavia NSV-s kuulutas välja iseseisvuse. 29. jaanuar – Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei juht Erich Honecker võeti vahi alla. 31. jaanuar – Moskvas avati esimene McDonald'si restoran, esimene omataoline NSV Liidus. Detailsem kronoloogia leheküljel Veebruar 1990 7. veebruar – Nõukogude Liidu kokkuvarisemine: NLKP Keskkomitee nõustus loobuma NLKP võimumonopolist. 11. veebruar – Aafrika Rahvuskongressi juht Nelson Mandela vabanes Victor Versteri vanglast Kaplinna lähedal. 11. veebruar – James Douglas võitis nokaudiga Mike Tysonit ja sai profipoksi raskekaalu maailmameistriks. 13. veebruar – lepiti kokku Saksamaa taasühendamise kaheosalises plaanis. 14. veebruar – Voyager 1 saatis Maale foto Kahvatu sinine täpp, mille on kujutatud Päikesesüsteem vaatega väljast sisse. 17. veebruar – Järvakandis taasasutati Kaitseliit. 24. veebruar – Eesti kodanike komiteede koostatud valijate nimekirjade alusel toimusid Eesti Kongressi valimised. 9. märts – kaks Saksamaad alustasid sissejuhatavaid taasühinemiskõnelusi. 11.–12. märts – Eesti Kongressi esimene istungjärk Estonia kontserdisaalis otsustas taastada Eesti Vabariigi õigusliku järjepidevuse alusel. Heinrich Marga tervituse Eesti Kongressile luges ette Mihkel Mathiesen. 19. märts – Nõukogude juhtkond hoiatas Leedut piiripostide ülesseadmise eest. 22. märts – Václav Havel teatas, et Tšehhoslovakkia müüs endistel aegadel Liibüale tuhandeid tonne lõhkeainet Semtex. 23. märts – Nõukogude valitsus käskis Lääne diplomaatidel Leedust lahkuda. 24. aprill – kosmosesüstik Discovery startis koos Hubble'i kosmoseteleskoobiga. 4. mai – Läti kuulutas end taasiseseisvunuks. 15. mai – Interliikumise korraldatud miiting muutus Toompea lossi ründamiseks. 7. juuni – Moskva ja kogu Venemaa patriarhiks valiti Leningradi ja Tallinna metropoliit Aleksius (Aleksei Ridiger). 9. juuni – tuhanded ameeriklased alustasid Filipiinidel Clarki lennuväebaasi evakueerimist, kui Pinotubo vulkaan andis esimest korda pärast sajandeid endast märku. 20. juuni – Ida-Saksamaal hakkas kehtima Saksa mark. 21. juuni – Põhja-Iraani maavärinas hukkus 100 000 inimest. 12. juuli – Boriss Jeltsin astus välja kommunistlikust parteist. 27. juuli - Valgevene NSV Ülemnõukogu kuulutas välja Valgevene suveräänsusdeklaratsiooni 8. august – Iraak kuulutas välja Kuveidi annekteerimise. 15. september – Udo Petersoo ordineeriti Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku peapiiskopiks. 30. oktoober – La Manche'i tunneli ehitajad said merepõhja all kokku, luues esimese kuiva ühenduse Suurbritannia ja Mandri-Euroopa vahel. 15. november – kosmosesüstik Atlantis startis salastatud lastiga 38. süstikumissioonile. 20. detsember – Nõukogude Liidu välisminister Eduard Ševardnadze astus ootamatult tagasi.  Pikemalt artiklis 1990. aasta Eestis 1. jaanuar – Eesti NSV läks üle täielikule isemajandamisele 6.-21. jaanuar – tegevust alustas Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Enn Tarto juhtimisel 6. jaanuar – asutati Eesti NSV Riiklik Spordiamet (ametlik lühend Eesti Spordiamet). 11.-12. jaanuar – algatati Eesti Sotsiaaldemokraatliku Iseseisvuspartei loomine 16. jaanuar – Tallinna linnapeaks sai Hardo Aasmäe (Rahvarinne) 20. jaanuar – loodi ühendus Vaba Eesti valitsusjuht Indrek Toome juhtimisel 2. veebruar – Tallinna linnahallis kokku astunud kõigi tasandite rahvasaadikud toetavad Eesti iseseisvumist 3. veebruar – Vladimir Jarovoi juhtimisel luuakse Nõukogude võimu ja kodanikuõiguste kaitse komitee 17. veebruar – Järvakandis taasasutati Kaitseliit. 23. veebruar – kaotati lõpuks kommunistliku partei võimumonopol Eestis 24. veebruar - 1. märts – Eesti kodanike komiteede koostatud valijate nimekirjade alusel toimusid Eesti Kongressi valimised, millel osales 557 613 Eesti Vabariigi kodanikku ja 34 345 kodakondsuse taotlejat. Kolm suurimat esindust said Rahvarinne, muinsuskaitse selts ja ERSP. 11. märts – 12. märts – Tallinnas Estonia kontserdisaalis toimus Eesti Kongressi esimene istung, kuulutati välja üleminekuperiood iseseisvuse taastamiseks. 18. märts – toimusid Eesti NSV Ülemnõukogu XII koosseisu valimised, 105 saadikukohast said iseseisvuse pooldajad 73 ja vastased 27 kohta. Rahvarinne enamust ei saavutanud. 30. märts – Eesti NSV Ülemnõukogu kuulutas välja samuti üleminekuperioodi Eesti Vabariigi taastamiseks. 3. aprill – Ülemnõukogu valis valitsusjuhiks Edgar Savisaare 19. aprill – Arnold Rüütel, Edgar Savisaar ja Endel Lippmaa kohtusid Moskvas Mihhail Gorbatšoviga, kes endiselt pakkus Eestile eristaatust konföderatsiooni alusel. 8. mai – Eesti NSV Ülemnõukogu taastas Eesti Vabariigi nimetuse ja sümboolika. 15. mai – Tallinnas Lossi platsil toimus Interrinde pooldajate valitsusvastane meeleavaldus. Osa meeleavaldajaid tungis lossihoovi. Peaminister Edgar Savisaar kutsus raadio teel rahvast appi. Vähemusse jäänud meeleavaldajad läksid laiali. 8. juuni – kahe vastaskandidaadiga konkureerinud Eesti päritolu õigeusu vaimulikust, Tallinna ja kogu Eesti metropoliidist sai Moskva ja kogu Venemaa patriarh Aleksius II. 18. juuni – Stockholmi ja Tallinna vahelist laevaliiniliiklust alustas Estline'i parvlaev Nord Estonia. 22. september – Ametiühingute maja suures saalis Rävala puiesteel Tallinnas asutati Vabariiklaste Koonderakond. 22. oktoober – Eesti Vabariigi Ülemnõukogu võttis vastu Eesti Vabariigi majanduspiiri seaduse Adelaide'i Eesti Seltsi Teater lõpetas tegevuse.  Pikemalt artiklis Sündinud 1990 13. jaanuar – Liam Hemsworth, Austraalia näitleja 16. veebruar – The Weeknd, Etioopia-Kanada laulja, laulukirjutaja ja muusikaprodutsent 14. märts – Triin Ojaste, eesti murdmaasuusataja 15. aprill – Emma Watson, inglise näitleja 10. mai – Karmen Pedaru, eesti modell 2. juuli – Margot Robbie, Austraalia näitleja 11. juuli – Caroline Wozniacki, taani tennisist 15. august – Jennifer Lawrence, ameerika näitleja 4. oktoober – Signy Aarna, eesti jalgpallur 29. oktoober – Amarna Miller (Marina), Hispaania näitleja 30. november – Magnus Carlsen, norra maletaja Pikem nimekiri leheküljel Surnud 1990 2. jaanuar – Leonhard Merzin, eesti näitleja 6. jaanuar – Pavel Tšerenkov, vene füüsik 19. jaanuar – Osho, India guru 25. jaanuar – Ava Gardner, ameerika näitleja 26. jaanuar – Lewis Mumford, USA tehnika- ja teadusajaloolane 2. veebruar – Paul Ariste, eesti keeleteadlane 23. veebruar – David Samoilov, Eesti venekeelne luuletaja 3. märts – Pimen, Moskva ja kogu Venemaa patriarh 20. märts – Lev Jašin, vene jalgpallur 4. aprill – Olev Eskola, eesti näitleja 5. aprill – Harald Meri, eesti vaimulik 11. aprill – Ivar Lo-Johansson, rootsi kirjanik 15. aprill – Greta Garbo, rootsi filmitäht 20. aprill – Horst Sindermann, Saksa DV riigitegelane 5. mai – Silvia Truu, eesti laste- ja noorsookirjanik 8. mai – Luigi Nono, itaalia helilooja 11. mai – Venedikt Jerofejev, vene kirjanik 16. mai – Rein Aren, eesti näitleja 12. mai – Andrei Kirilenko, nõukogude poliitik 2. juuni – Rex Harrison, inglise näitleja 4. juuni – Julian Bromlei, Venemaa etnograaf 11. juuni – Irakli Andronikov, Venemaa kirjandusteadlane 21. juuni – Arno Vihalemm, eesti luuletaja, graafik ja raamatuillustraator 22. juuni – Ilja Frank, Venemaa füüsik 15. juuli – Enn Roos, eesti skulptor 18. juuli – Valentin Pikul, vene kirjanik 20. juuli – Sergei Paradžanov, filmirežissöör 22. juuli – Manuel Puig, Argentina kirjanik 29. juuli – Bruno Kreisky, Austria poliitik 1. august – Norbert Elias, sotsioloog 5. august – Salme Masso, eesti õpetaja, kokk, kokaraamatute autor ja kokk 15. august – Viktor Tsoi, Venemaa laulja ja filminäitleja 18. august – Burrhus Frederic Skinner, USA psühholoog 24. august – Sergei Dovlatov, vene kirjanik 2. september – John Bowlby, Briti psühholoog, psühhiaater ja psühhoanalüütik 7. september – Ahti Karjalainen, Soome poliitik 9. september – Nicola Abbagnano, itaalia filosoof 9. september – Samuel Doe, Libeeria sõjaväelane ja poliitik 9. september – Aleksandr Men, Venemaa vaimulik 26. september – Alberto Moravia, Itaalia kirjanik 30. september – Patrick White, Austraalia kirjanik 1. oktoober – John Stewart Bell, iiri füüsik 9. oktoober – Georges de Rham, šveitsi matemaatik 11. oktoober – Mauri Raus, eesti näitleja 13. oktoober – Lê Ðức Thọ, Vietnami poliitik 14. oktoober – Leonard Bernstein, USA helilooja ja dirigent 14. oktoober – Ülo Raudmäe, eesti helilooja, trombonist ja dirigent 17. oktoober – Isai Rosenfeld, Eesti maletaja ja maleajakirjanik 18. oktoober – Pjotr Fedossejev, vene filosoof 23. oktoober – Louis Althusser, Prantsuse filosoof 23. oktoober – Jacques Demy, prantsuse filmirežissöör 25. oktoober – Zara Mints, Eesti kirjandusteadlane 27. oktoober – Helmut Maandi, Eesti poliitik 7. november – Lawrence Durrell, Briti looduskaitsja ja kirjanik 11. november – Giánnis Rítsos, kreeka luuletaja ja poliitik 12. november – Herbert Ligi, eesti ajaloolane 23. november – Roald Dahl, Briti kirjanik 23. november – Merab Mamardašvili, gruusia filosoof 23. november – Heino Väli, eesti lastekirjanik 2. detsember – Aaron Copland, USA helilooja ja dirigent 3. detsember – Heino Mandri, eesti näitleja 8. detsember – Tadeusz Kantor, Poola lavastaja 10. detsember – Armand Hammer, USA ettevõtja 14. detsember – Friedrich Dürrenmatt, Šveitsi kirjanik 23. detsember – Paula Palmeos, eesti keeleteadlane ja tõlkija 31. detsember – Alfred Kongo, eesti kunstnik füüsika – Jerome Isaac Friedman, Henry Way Kendall ja Richard Edward Taylor keemia – Elias James Corey meditsiin – Joseph Murray, Donnall Thomas kirjandus – Octavio Paz rahu – Mihhail Gorbatšov majandus – Harry Markowitz, Merton Miller, William Forsyth Sharpe ESBL veebis (vaadatud 21.03.2015)