laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Murukera

Murukera (Scleroderma) on puravikulaadsete seltsi kuuluv perekond seeni. Scleroderma areolatum – leopard-murukera Scleroderma bovista – väike murukera Scleroderma citrinum – harilik murukera, kitsekartul Scleroderma verrucosum – jalukas murukera, näsaline kitsekartul
Kuortane vald

Kuortane on vald Soomes Lõuna-Pohjanmaa maakonnas. Valla pindala on 485 km2, millest 22,5 km2 moodustab vesi. Naabervallad on Alajärvi linn, Alavuse linn, Lapua linn ja Seinäjoki linn.
Imleria

Imleria on puravikulaadsete seltsi puravikuliste sugukonda kuuluv perekond seeni. Imleria badia – end. pruun sametpuravik Imleria andmebaasis eElurikkus.
Hortiboletus

Hortiboletus on puravikulaadsete seltsi puravikuliste sugukonda kuuluv perekond seeni. Hortiboletus bubalinus Hortiboletus campestris Hortiboletus engelii Hortiboletus rubellus – end. karmiin-sametpuravik Hortiboletus andmebaasis eElurikkus.
Xerocomellus

Xerocomellus on puravikulaadsete seltsi puravikuliste sugukonda kuuluv perekond seeni. Xerocomellus chrysenteron – end. punajalg-sametpuravik Xerocomellus cisalpinus Xerocomellus porosporus Xerocomellus pruinatus Xerocomellus ripariellus – end. loigu-sametpuravik Xerocomellus andmebaasis eElurikkus.
Square Kilometre Array

Square Kilometre Array observatoorium on rahvusvaheline projekt maailma suurima raadioteleskoobi ehitamiseks. Projekti nimi vastab esialgsele kavale luua raadioteleskoop, mille kogu vastuvõtuala pindala on üks ruutkilomeeter. Teleskoopi hakati kavandama 1990. aastail. Projekti peakorter asus 2011. aastast Manchesteri Ülikoolis Inglismaal. Märtsis 2019 asutati Roomas Square Kilometre Array Observatoorium (SKAO), konsortsiumis osalesid Austraalia, Hiina, Itaalia, Holland, Portugal, Lõuna-Aafrika Vabariik ja Ühendkuningriik. Novembris 2020 töötas juba neli raadioobservatooriumi, mis moodustavad SKA tuumiku: MeerKAT ja Hydrogen Epoch of Reionization Array (HERA) Lõuna-Aafrika Vabariigis, Australian SKA Pathfinder (ASKAP) ning Murchison Widefield Array (MWA) Lääne-Austraalias. Konsortsiumis oli 2021. aastal 14 osalist: Austraalia Kanada Hiina Prantsusmaa Saksamaa India Itaalia Portugal Lõuna-Aafrika Hispaania Rootsi Šveits Holland Inglismaa Täiemahulise Square_Kilometre_Array rajamine algas 5. detsembril 2022 Austraalias ja Lõuna-Aafrikas. Lääne-Austraaliasse rajatakse SKA-Low: 131 072 antenniga võrk 74-kilomeetrise läbimõõduga maa-alale. Austraalia osa keskne observatoorium on Murchison Radio-astronomy Observatory Lääne-Austraalia osariigis. Lõuna-Aafrikasse rajatakse SKA-Mid – 197 paraboolantenniga observatoorium. Lõuna-Aafrika osa projektis tagab vastuvõtuantennide baasi rohkem kui 3000 km, mis tagab teleskoobi suure nurklahutuse. 2023. aastal loodetakse valmis saada 10% kogu kogumisalast (SKA1), mis töötab dipoolantennidega sagedusalas 50–350 MHz ja umbes 200 paraboolantenniga sagedusalas 350 MHz – 14 GHz. Kogu kavandatud vastuvõtusüsteem peaks valmima 2030. aastaks. Jodrell Bank chosen as base for largest radio telescope. BBC News. 2 April 2011. Donna Lu. ‘Are we alone in the universe?’: work begins in Western Australia on world’s most powerful radio telescopes. The Guardian 4.12.2022.
Toomhärra

Toomhärra on kõrgem vaimulik, kes osales piiskopkonna valitsemisel. Toomhärrad moodustasid toomkapiitli, mis tegutses koos piiskopiga piiskopkonna valitsemisel. Toomkapiitli liikmeid kutsuti ka kanoonikuiks. Nii nimetati alates IV sajandist piiskopikiriku juures vennaskonnas elavaid katoliku vaimulikke.[viide?] toompraost, Toomkiriku koguduse kirikuõpetaja-praost Skolastik Toomkapiitel Tartu piiskopkonna Tartu toomkapiitel, Saare-Lääne piiskopkonna Saare-Lääne toomkapiitel, Tallinna piiskopkonna Tallinna toomkapiitel Riia peapiiskopkonna Riia toomkapiitel Tõnis Lukas. Tartu toomhärrad 1224–1558. Tartu Ülikooli Kirjastus, 1998. 278 lk. Toomhärrad, Eesti lugu, Tõnis Lukas, 03.11.2007
Meripilus

Meripilus on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente perekond. Meripilus giganteus — hiidtorik Meripilus andmebaasis eElurikkus.
Jüri Pihel

Jüri Pihel (sündinud 26. novembril 1961) on eesti telerežissöör ja -produtsent. Ta on töötanud Eesti Televisiooni režissööri ja produtsendina. 1996. aastal oli ta Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvooru korraldajate seas.[viide?] 8. juunil 1996 nimetati ta ETV parimaks režissööriks. Aastatel 1997–2000 töötas ta telejaamas TV1 programmijuhina. Aastast 2000 kuni oktoobrini 2006 töötas ta eratelejaama TV3 programmidirektorina. Ta on Balti Filmi- ja Meediakooli õppejõud. "Jüri Pihel on tagasi TV3s Õhtuleht, 5. veebruar 2009
Enesevigastamine

Enesevigastamine on iseenda tahtlik vigastamine ehk enese kahjustamine ükskõik millisel viisil. Enesevigastamisest tulenevad vigastused võivad olla väliselt nähtavad, kuid enesevigastamise alla loetakse ka meelega enesele vaimsete piinade valmistamist, nagu näiteks meelega enda ärkvel hoidmine hiliste öötundideni. Vaimsed enesevigastamised pole otseselt märgatavad, kuid need mõjutavad samuti väga palju inimese füüsilist kui ka vaimset tervist. Kuigi enesevigastamine ei ole enesetapp, võib see siiski olla eluohtlik. Inimesed, kes vigastavad ennast, surevad tõenäolisemalt enesetapu pärast, enesevigastusi leitakse 40-60% enesetapu ohvritest. Enesevigastamise kõige levinum vorm on terava esemega naha lõikumine. Teised vormid hõlmavad kehaosade kriimustamist, löömist või põletamist.Enesevigastamist esineb kõige sagedamini vanuses 12-26. Enesevigastamine lapsepõlves on haruldane, kuid on alates 1980. aastatest kasvanud. Enesevigastamist võib esineda ka eakatel ning on teada, et ka vangistuses peetavad loomad osalevad ennast kahjustavas käitumises. Enese.... Lõikumine Kraapimine Põletamine Löömine (enese/millegi löömine enese vigastamise eesmärgil) Küünistamine Meelega kukkumine/ millelegi vastu kõndimine Ületreenimine Füüsiliste vajaduste ignoreerimine (näiteks söömine ja magamine) Vaimsete vajaduste ignoreerimine (suhtlemine lähedastega) Juuste/karvade välja katkumine Narkootikumide/Alkoholi/Nikotiini kuritarvitamine Teadlikult ohtlikku olukorda panemine Enese vihkamine Toimetulekumehhanism Enesekaristus funktsioon Ajutine leevendus intensiivsele emotsioonile (ärevus, depression, stress) Traume Sõltuvus Tühjuse tunne Psüühikahäire Kergendustunne Vajadus olla kontrolli all
Tšistoozjornoje rajoon

Tšistoozjornoje rajoon on rajoon Novosibirski oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Tšistoozjornoje alev. http://www.gks.ru/dbscripts/munst/munst50/DBInet.cgi?pl=8006001 Q126687602
Jasmin Selberg

Jasmin Selberg (sündinud 11. august 1999) on Eesti-Saksamaa modell ja iluduskuninganna, konkursi Miss International 2022 võitja. Jasmin Selberg Saksamaalt on Miss International 2022 miss-international.org Jasmin Selberg - Instagram
Lumehekk

Lumehekk (ka lumekaitsehekk, tuisuhekk) on passiivne lumetõrjevahend, mis takistab tuisu korral lume sadamist teatud kohta, näiteks teele. Kuuskedest lumehekk toimib samal põhimõttel nagu lumeredel (inglise keeles nimetataksegi seda elavaks lumeaiaks ehk lumeredeliks), see tekitab õhuvoolus turbulentsi, aeglustab tuulehoogu, mistõttu sellega edasi kandunud lumi sajab heki juurde maha. Lumehekke hakati Eesti teede kaitseks istutama 1930. aastatel. 1970. aastatel hakati neid liiklusohutuse kaalutlustel, samuti põllumaa tõhusamaks ärakasutamiseks kõrvaldama, kuid paljudes lõikudes on need säilinud tänini. 2000. aastatel on lumehekke taastatud, neid peetakse lumetõrjes vajalikuks. Lumehekid vajavad hooldamist, neid pügatakse Eestis kord kahe aasta jooksul. Teisalt näitas USA-s 1991. aastal läbi viidud uuring, et mehaaniline lumekoristus teedelt maksab ligi 100 korda rohkem kui selle tõkestamine näiteks lumeredeliga. Lumekoristus Lumeredel Puiestee T. Kanne (26.10.1972). "On rajooni teed head või halvad". Kommunist. Vaadatud 14.12.2022. "Tuisuhekid on endiselt vajalikud". Uudised. 1. märts 2010. Vaadatud 14. detsembril 2022. "Living snow fence" (PDF). USA metsandusteenistus. Vaadatud 14.12.2022. Uudam, Laur (30. november 2022). "Lumeredel tagasi". Õhtuleht. Vaadatud 11. detsembril 2022. "Eesti ilma riskid" (PDF). Ilmateenistus. 2012. Vaadatud 11.12.2022. "Võitlus jää ja lumega teedel". tehnikamaailm.ee. 29. detsember 2021. Vaadatud 14. detsembril 2022. "Võitlus jää ja lumega". Maanteemuuseum. Originaali arhiivikoopia seisuga 18.12.2022. Vaadatud 11.12.2022. "Teeleht 48.indd". Google. 10. detsember 2006. Vaadatud 14. detsembril 2022. "Tuisuhekid on vajalikud". Koit. 04.04.2010. Vaadatud 14.12.2022. "Kliimateadlane: lumetorm polnud eriskummaline, kuid siiski tugevate killast". ERR. 13. detsember 2022. Vaadatud 15. detsembril 2022. Blackburn, Robert R. (1. jaanuar 2004). Snow and Ice Control: Guidelines for Materials and Methods (inglise). Transportation Research Board. ISBN 9780309087995. Tabler, Ronald (1991). "Snow Fence Guide" (PDF). SHRP Report. Vaadatud 13.07.2023.
RTV

RTV (lühend sõnast Reklaamitelevisioon) oli Eesti telejaam. RTV tegutses 1992. aastast kuni jaanuarini 1996, mil liituti EVTV-ga ja nende kahe põhjal moodustus TV3. Tegutsemise ajal jagas RTV eetriaega ja sagedusi EVTV-ga. Oma saateid edastas ta laupäeva ning pühapäeva hommikul. Hiljem edastati saateid teisipäeviti, neljapäeviti ja laupäeviti. Teetähiseid: 1992 2. märts – asutati Reklaamitelevisioon. 1. juuni – jõustus Eesti Televisiooni ja RTV vaheline põhileping. RTV sai monopoolse õiguse müüa Eesti Televisiooni eetriaega reklaamiks. 21. september – RTV alustas oma programmi näitamist Eesti Televisiooni ekraanil. 1993 29. juuli – loodi ETV Reklaam. RTV kaotas monopoolse õiguse Eesti Televisiooni eetriaja kommertsmüügiks. 31. juuli – RTV alustas tegevust iseseisva telekanalina. 1996 1. jaanuar – EVTV ja RTV hakkasid eetrisse andma ühist programmi nime all EVTV/RTV. 17. jaanuar – EVTV ja RTV ühinesid, asutati AS TV3. Asutamislepingule kirjutasid alla aktsionärid AS Krenno (10%), AS Finninvest (8%), Kinnevik (42%), Telemeedia Eesti (34%) ja Soome MTV (6%). TV3 aktsiakapital oli 5 miljonit krooni. 28. veebruar – Kultuuriministeerium andis AS TV3-le ringhäälinguloa, eelistades konkursil TV3 AS Triole. "RTV ja EVTV ühine saateprogramm on seaduslik" Postimees, 4. jaanuar 1996 "Tallinna linnakohtu määruse kohaselt peaks RTV jääma RTVks" Postimees, 20. veebruar 1996
Serhi

Serhi (Сергій) on ukraina eesnimi, mis pärineb Rooma patriitsiperekonna nimest Sergius ja sedakaudu vanemast etruski nimest. Ukraina omaladinas kirjutatakse seda kujul Serhii, inglise transkriptsioonis Serhiy. Serhi (dokumendis kujul Serhii) oli 2022. aasta 1. jaanuari seisuga Eestis levikult 300. mehenimi. Eesnimi Serhii oli 429 mehel. Lisaks oli 2022. aasta 1. jaanuari seisuga see nimi kujul Serhiy 35 mehel. Serhi oli 1. jaanuaril 2022 keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 40). Serhi Bubka, ukraina endine teivasühppaja Serhi Krõvonoss, Ukraina sõjaväelane Serhi Kultšõtskõi, Ukraina sõjaväelane Serhi Tihipko, Ukraina poliitik Serhi Žadan, ukraina kirjanik Sergei Sergi Sergio https://eki.ee/teatmik/ukraina-nimed/ https://www.stat.ee/nimed/Serhii https://www.stat.ee/nimed/Serhiy
Jaunzemi (Ļaudona vald)

Jaunzemi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas. Jaunzemi asub valla kaguosas Aiviekste jõe ääres. Külas on Vilciņi ja Dupeni bussipeatus. Sealne hiiepaik Jaunzemji lohukivi on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Küla jääb osaliselt Aiviekste luha loodusparki. 2008. aastal oli külas 11 elanikku. Autotransporta direcija Autotransporta direcija "Jaunzemju dobumakmens - kulta vieta". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2022. Vaadatud 14. detsembril 2022. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Ruķi

Ruķi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas. Ruķi asub valla keskosas Driksnīte jõe ääres. Aastal 2008 oli külas 6 elanikku. Vietvārdu datubāze
Kalnvirsa

Kalnvirsa on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas. Kalnvirsa asub valla põhjaosas. Sinna jääb Kalnvirsa bussipeatus. Looduskaitse all on seal kasvav raagremmelgas ümbermõõduga 3,84 meetrit, ja mänd ümbermõõduga 2,5 meetrit. Kalnvirsaga on liidetud ka endised Leitāni ja Tīrummūrnieki külad. Aastal 2008 oli külas 17 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Kalnāji (Ļaudona vald)

Kalnāji on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas. Kalnāji asub valla kirdeosas Graulīte jõe kaldal. Külas on Pīlādži ja Kalnāji bussipeatus. Looduskaitse all on Inči mänd, varem oli kaitse all ka nüüdseks hävinud Revolutsionääride mänd. Kalnājiga on liidetud ka endised Dauziņi ja Purnavieši küla. 2007. aastal, kui valla üldplaneering liitmise ette nägi, oli küla aladel 87 elanikku. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Ardi

Ardi on mehenimi, mida on pandud ka eestlastele. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Ardi 356 mehel. Ardi on Eestis populaarsuselt 333. mehenimi. Ardi oli keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus oli 40). Kõige populaarsem oli eesnimi Ardi vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 6,49. Ardi Liives, eesti kirjanik Ardi Šuvalov, eesti endine kohtunik ...
Mahagonipuu

Mahagonipuu (Swietenia) on pooligihaljaste lehtpuude perekond meelialiste sugukonnast. Selle leviala on Kesk- ja Lõuna-Ameerikas. Mahagonipuu perekonda kuulub kolm lehtpuuliiki. Mahagonipuid on kolme liiki. Päris-mahagonipuu (S. mahagoni) on kirjasõnas esmamainitud 1911. aastal. Puit on punakaspruun, sirge kiu ja peene tekstuuriga ning enamasti oksavaba. Suurelehine mahagonipuu (S. macrophylla) on väärispuu, mida on esimest korda istutatud 1907. aastal Manilas ja 1913. aastal Mount Makilingi metsanduskoolis. Selle puit on kvaliteetne, ilus ja vastupidav. Honduurase mahagonipuu (S. humilis) on vähem levinud mahagonipuuliik, kuid sel on samad omadused nagu teistel liikidel. Ladina-Ameerikas on honduurase mahagoni laialdaselt kasutatud tarbepuiduna ja tänapäeval kasvatatakse seda ka istandustes. Puu kasvab keskmiselt 30–40 meetri kõrguseks, kuid võib kasvada kuni 70 meetri kõrguseks; tüve läbimõõt on keskmiselt 3,5 meetrit. Honduurase mahagon kasvab põhiliselt Kesk-Ameerika ja Lõuna-Ameerika Amazonase vesikonnas. Mahagoni puitu kasutatakse tavaliselt kvaliteetse sise- ja välimööbli, uste, aknaraamide, terrasside, kirstude ja käsitööesemete valmistamiseks. Honduurase mahagoni (S. macrophylla) vilja nimetatakse ka taevaviljaks, kuna puu viljad kasvavad taeva poole. S. macrophylla vilju on kaubanduslikult kasutatud tervisetoodetes vereringe ja naha seisundi parandamiseks. Eriti tõhusad raviomadused on S. macrophylla seemnel. Malaisias on seemneid traditsiooniliselt kasutatud kõrgvererõhktõve ja diabeedi raviks ning valuvaigistina. Ka Indoneesia rahvameditsiinis on seemneid kasutatud diabeedi, kõrgvererõhktõve ja malaaria raviks. Mahagon, mida on nimetatud ka Amazonase roheliseks kullaks, on kõige väärtuslikum Amazonase vihmametsast pärinev puit. Suurem osa Brasiilia mahagonist eksporditakse. Brasiilia mahagonist tehtud luksustooteid müüakse maailma jõukaimate riikide prestiižikates jaemüügipunktides. Keskkonnakaitseorganisatsioon Greenpeace peab mahagonikaubandusega seotud ettevõtteid korrumpeerunuks ning väidab, et see tööstusharu soosib Amazonase vihmametsa seadusvastast hävitamist ja ohustab selle elusloodust. Jaanus Jürison (2021). "Väärispuit". Philip McKenzie (2005). "Country report on forest invasive species in the Philippines". FAO Regional Office for Asia and the Pacific, Regional Office for Asia and the Pacific. Lars Schmidt, Dorthe Jøker. "DANIDA factsheet: Swietenia humilis" (PDF). Danida Forest Seed Centre. Originaali (pdf) arhiivikoopia seisuga 21. september 2005. Vaadatud 22. detsembril 2022. Lars Schmidt, Dorthe Jøker. "DANIDA factsheet: Swietenia macrophylla" (PDF). Danida Forest Seed Centre. Originaali (pdf) arhiivikoopia seisuga 5. juuli 2006. Vaadatud 22. detsembril 2022. Lars Schmidt, Dorthe Jøker. "DANIDA factsheet: Swietenia mahagoni" (PDF). Danida Forest Seed Centre. Originaali (pdf) arhiivikoopia seisuga 8. aprill 2005. Vaadatud 22. detsembril 2022. "What to Avoid/What to Choose - Mahogany (Sweitenia sp., Khaya sp.)". Rainforest Relief. "Biological Activities and Phytochemicals of Swietenia macrophylla King". PubMed Central. "Partners in mahogany crime" (PDF). Greenpeace.
Kogukonnaturundus

Kogukonnaturundus on turundusnišš, kus erinevate tegevustega kaasatakse inimesi kes grupina toetavad oma armastatud brändi, toodet või teenust. Enamasti teeb ettevõte esimesed sammud – kutsub kokku esimesed liikmed ja pakub välja koostöövahendid ja -meetodid. Ent parimad kogukonnad muutuvad lõpuks palju iseseisvamaks – võimaluse korral muutuvad aktiivsed liikmed kogukonna vedajateks. "Mis on kogukonnaturundus".
Valtatie 2

Valtatie 2 on Soome põhimaantee, mis kulgeb Palojärvist, Vihti vallast Porisse. Selle pikkus on 227 kilomeetrit. Tee on valdavalt kaherealine, kuid alguses on kilomeetrine lõik kiirteed. See teeb sellest Soome lühima kiirtee. Vihti vald Palojärvi Nummela Vihti Karkkila linn Karkkila Lohja linn Loukku Somero linn Tammela vald Forssa vald Jokioineni vald Humppila Humppila Loimaa linn Punkalaiduni vald Kanteenmaa Huittineni linn Huittinen Kokemäki linn Peipohja Harjavalta linn Harjavalta Nakkila vald Ulvila linn Pori linn Pori Mäntyluoto
Fohnsdorf

Fohnsdorf on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Valtatie 3

Valtatie 3 on Soome põhimaantee, mis algab Helsingist ja läheb läbi Hämeenlinna ja Tampere Vaasasse. Tee pikkus on 424 kilomeetrit. Valtatie 3 on osa rahvusvahelisest E-teest E12. 180-kilomeetrine lõik Helsingi ja Tampere vahel on kiirtee. Tamperest põhja poole on tee valdavalt kaherealine. Tihedaima liiklusega osa Valtatie 3-st on Kehä I viaduktist põhjas, kust sõidab keskmiselt päevas läbi 90 000 sõidukit. Tee läbib marsruuti Helsingi – Vantaa – Nurmijärvi – Hyvinkää – Riihimäki – Janakkala – Hämeenlinna – Hattula – Kalvola – Valkeakoski – Akaa – Valkeakoski – Lempäälä – Tampere – Pirkkala – Nokia – Tampere – Ylöjärvi – Hämeenkyrö – Ikaalinen – Parkano – Jalasjärvi – Kurikka – Ilmajoki – Isokyrö – Laihia – Korsholm – Vaasa . Valtatie 3 algab Helsingist Mannerheimintie lõpust. Kivihaka ja Kehä III vahel on tee kvaliteetne neljarealine maantee, mille kõik ühendused on viaduktid (va kiirtee). Kogu Kehä III ja Ylöjärvi linna vaheline lõik on neljarealine kiirtee. 180 kilomeetri pikkusena on see Soome pikim kiirtee. Suur-Helsingis kutsutakse teed ka Hämeenlinnanväyläks, vahel kõnekeeles ka Tampereenväyläks . Tee endine nimi on Nurmijärventie, mis viitab teel olevale Nurmijärvi vallale. Hämeenlinnas kulgeb tee kohe kesklinna kõrval. See osa teest on esimesena ehitatud lõik Valtatie 3-l ja Soome kiirteede kolmas lõik, mis valmis 1964. aastal. Tänapäeval on tee suunatud umbes 200 meetriks tunnelisse. Tampere kesklinnast lõuna pool läheb tee üle Tampere läänepoolsele ringteele, mis on samuti kiirtee. Kiirtee lõpeb Ylöjärvi kesklinnast veidi lääne pool. Maantee 3 on Ylöjärvi ja Vaasa vahel tavaline Soome kaherealine maantee, mille kvaliteet erineb paiguti. Tee lõpeb Vaasa kesklinnas.
Gaal

Gaal on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Hohentauern

Hohentauern on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Washingtoni leping

Washingtonis on sõlmitud mitmeid lepinguid: Põhja-Atlandi leping, 4. aprillil 1949 sõlmitud leping, millega asutati NATO Washingtoni leping, 18. märtsil 1994 sõlmitud leping, millega lõpetati Horvaatia-Bosnia sõda
Ganlu vahejuhtum

Ganlu vahejuhtum (hiina keeles 甘露事變) oli vandenõu 14. detsembril 835, kui eunuhhide liigse võimuga rahulolematu Tangi dünastia keiser Tang Wenzong otsustas koos kantsler Li Zhongyani ja keiser Zheng Zhuga eunuhhid tappa. Üritus kukkus läbi, kuna eunuhhid said kavatsustest teada ning asusid endale ustavate sõduritega vasturünnakule. Li Xun, Zheng ning mitmed teised kõrged ametnikud hukati ning pärast seda oli eunuhhidel keiser Wenzongi üle veel tugevam kontroll. Academia Sinica Chinese-Western Calendar Converter. Zizhi Tongjian, vol. 245. Bo Yang Edition of the Zizhi Tongjian, vol. 59, preface. Jay, Jennifer W. (1989). "The Li Hsün Faction and the Sweet Dew Incident of 835". Tang Studies. 7 (1): 39–58. DOI:10.1353/tan.1989.0002. ISSN 1759-7633.
Bean's Stationi lahing

Bean's Stationi lahing oli lahing 14. detsembril 1863 Graingeri maakonnas Tennessee's Ameerika Ühendriikide kodusõja Knoxville'i kampaania ajal. Lahingus ründas kindralleitnant James Longstreeti juhitud Riikide Konföderatsiooni armee brigaadikindral James M. Shackelfordi juhitud Uniooni armee ratsaväge. Lahingutegevus kestis loojanguni, kui Longstreeti väed sundisid Konföderatsiooni armee lõpuks taganema. Kaks Shackelfordi ümber piirama saadetud ratsakolonni ebaõnnestusid, ühel neist õnnestus vangi võtta 25 vastase kaarikut. Järgmisel päeval saabus Unioonile Bean Stationis edelas appi jalavägi ning Konföderatsioon sunniti uuesti taganema. Longstreeti väed olid 19. novembril asunud Knoxville'i piirama. Knoxville'i kaitsnud kindralmajor Ambrose Burnside'ile jõudis 4. detsembril appi suur kindralmajor William Tecumseh Shermani Uniooni armee ning Longstreet taganes Rogersville'ist kirdesse. Teda jälitama asunud kindralmajor John Parke jäi pidama Rutledge'is ja Bean's Stationis. Kui Longstreet sai teada, et suurem osa Shermani vägedest oli aladelt lahkunud, asus ta uuesti rünnakule. Ta kavatses Shackelfordi ratsaväe ümber piirata ning hävitada, kuid Uniooni ratsavägi pidas vastu ning rünnak ebaõnnestus. 16. detsembril liitus Shackelford Uniooni põhilise väeosaga Blaine's Crossroadsis. Longstreet taandus kirdesse. "Battle Detail: Bean's Station". National Park Service. 2022. Vaadatud 15. aprillil 2022. Boatner, Mark M. (1959). The Civil War Dictionary. New York: David McKay Co. Lk 53–54. ISBN 0-679-50013-8. Cox, Jacob D. (1882). "Atlanta". New York, N.Y.: Charles Scribner's Sons. Vaadatud 18. aprillil 2022. Freeman, Douglas S. (1944). Lee's Lieutenants-A Study in Command. Kd 3. Charles Scribner's Sons. Hess, Earl J. (2013). The Knoxville Campaign: Burnside and Longstreet in East Tennessee. Knoxville, Tenn.: University of Tennessee Press. ISBN 978-1-57233-995-8. King, Spurgeon (2018). "Battle of Bean's Station". Tennessee Encyclopedia. Vaadatud 18. detsembril 2008. Rickard, J (2000). "Battle of Bean's Station, 14 December 1863". HistoryOfWar.org. Vaadatud 18. detsembril 2008. Smith, David (1999). Campaign to Nowhere: The Results of General Longstreet's Move into Upper East Tennessee. Strawberry Plains Press. "The War of the Rebellion: A Compilation of Official Records of the Union and Confederate Armies, Vol. XXXI Part 1". Washington, D.C.: Government Printing Office. 1890. Lk 293. Vaadatud 14. oktoobril 2020.