Teoloogia summa

"Teoloogia summa" (ladina keeles "Summa theologica" 'teoloogiline summa' või "Summa theologiae" 'teoloogia summa') on Aquino Thomase tähtsaim teos. See on mõeldud teoloogiaõpikuks algajatele ning sisaldab oma aja katoliikliku teoloogia kõiki tähtsamaid õpetusi. Ta töötas selle kallal aastatel 1267–1273 (mõnedel andmetel alustas ta tööd 1265 või 1266). Ta ei jõudnud seda täielikult lõpuni viia. Erinevalt Aquino Thomase teisest mahukast teosest "Summa paganate vastu" ei ole Teoloogia summa mõeldud mittekatoliiklaste veenmiseks (ei ole apologeetilise iseloomuga). Sellegipoolest on ta suurelt jaolt nimetatud teose süstemaatilisem edasiarendus. Kuigi teos koosneb nimeliselt kolmest osast, jaguneb ta tegelikult viieks osaks: Prima pars ('esimene osa'): See jaguneb järgmisteks traktaatideks ja küsimusteks: 1. Püha õpetuse (teoloogia) loomus ja ulatus Traktaat Jumalast Küsimus 2. Jumala olemasolu Küsimus 3. Jumala lihtsusest 4. Jumala täiuslikkus 5. Headusest üldse 6. Jumala headus 7. Jumala lõpmatus 8. Jumala olemasolu asjades 9. Jumala muutumatus 10. Jumala igavesus 11. Jumala ühtsus 12. Kuidas Jumal meile teada on 13. Jumala nimed 14. Jumala teadmisest 15. Ideedest 16. Tõest 17. Väärusest 18. Jumala elu 19. Jumala tahe 20. Jumala armastus 21. Jumala õiglus ja arm Küsimus 22. Jumala ettehoole Küsimus 23. Predestinatsioonist Küsimus 24. Eluraamat 25. Jumala vägi 26. Jumala õndsusest 27. Jumala Isikute pärinemine 28. Jumalikud suhted 29. Jumalikud Isikud 30. Isikute mitmesus Jumalas 31. Sellest, mis kuulub Jumalas ühtsuse või mitmesuse juurde 32. Jumalike Isikute teadmine 33. Isa Isikust 34. Poja Isikust 35. Kujust Küsimus 36. Püha Vaimu Isikust 37. Püha Vaimu nimest Armastus 38. Püha Vaimu nimest Annina 39. Isikutest olemuse suhtes 40. Isikutest võrreldes suhete või omadustega 41. Isikutest mõisteliste aktide suhtes 42. Jumalike isikute võrdsusest ja sarnasusest 43. Jumalike Isikute missioon Traktaat loomisest 44. Loodute pärinemine Jumalast, ja kõikide asjade algpõhjusest 45. Viis, kuidas asjad algpõhjusest välja voolavad 46. Loodute kestuse algusest 47. Asjade erinevusest üldse 48. Asjade erinevusest iseäranis 49. Kurja põhjus Traktaat inglitest 50. Inglite substantsist absoluutselt vaadelduna 51. Inglitest võrreldes kehadega 52. Inglitest koha suhtes 53. Inglite liikumisest koha suhtes 54. Inglite teadmisest 55. Inglite teadmise meediumist 56. Inglite teadmisest mittemateriaalsete asjade kohta 57. Inglite teadmisest materiaalsete asjade kohta 58. Viisist, kuidas inglid teavad 59. Inglite tahe 60. Inglite armastusest 61. Inglite esiletulemisest loomuliku olemise järjekorras 62. Inglite täiuslikkusest 63. Inglite kurjus patu seisukohalt 64. Deemonite karistud Traktaat kuue päeva tööst 65. Kehaliste loodute loomise töö 66. Loomise järgust eristamise poole 67. Eristamistööst iseeneses 68. Teise päeva tööst 69. Kolmanda päeva tööst 70. Ehtimistööst neljanda päeva puhul 71. Viienda päeva tööst 72. Kuuenda päeva tööst 73. Asjadest, mis kuuluvad seitsmenda päeva juurde 74. Kõigist seitsmest päevast koos Traktaat inimesest 75. Inimesest, kes koosneb vaimsest ja kehalisest substantsist; ja esiteks sellest, mis kuulub hinge loomuse juurde 76. Keha ja hinge ühendusest 77. Asjadest, mis kuuluvad hinge võimete juurde üldiselt 78. Hinge spetsiifilistest võimetest 79. Arulistest võimetest 80. Himulistest võimetest üldse 81. Meelelisuse võimest 82. Tahtest 83. Vabast tahtest 84. Kuidas hing kehaga ühenduses olles saab aru kehalistest asjadest endast madalamal 85. Arusaamise viisist ja järjekorrast 86. Mida meie aru teab materiaalsetes asjades 87. Kuidas aruline hing teab iseennast ja kõike iseendas 88. Kuidas inimese hing teab endast kõrgemal olevat 89. Lahutatud hinge teadmisest 90. Inimese hinge valmistamisest 91. Esimese inimese keha valmistamisest 92. Naise valmistamisest 93. Inimese valmistamise lõpp 94. Esimese inimese seisundist ja olukorrast aru poolest 95. Esimese inimese tahtesse puutuvatest asjadest, nimelt armust ja õiglusest 96. Valitsusest, mis inimesele kuulus süütuse seisundis 97. Induviidi säilimisest algseisundis 98. Liigi säilimisest 99. Järglaste olukorrast keha poolest 100. Järglaste olukorrast õigluse poolest 101. Järglaste olukorrast teadmise suhtes 102. Inimese eluasemest, mis on paradiis Traktaat Jumala juhtimisest 103. Asjade juhtimisest üldiselt 104. Jumala juhtimise eritoimed 105. Loodute juhtimisest Jumala poolt 106. Kuidas üks loodu paneb teist liikuma 107. Inglite kõne 108. Hierarhiate ja järkude ingellikest astetest 109. Halbade inglite järjestus 110. Kuidas inglid toimivad kehadele 111. Inglite toimimine inimesele 112. Inglite missioon 113. Heade inglite eestkostest 114. Deemonite rünnakutest 115. Kehalise loodu toimimisest 116. Saatusest 117. Asjadest, mis käivad kehalise toimimise juurde 118. Inimese tekkimisest inimesest hinge poolest 119. Inimese paljunemisest keha poolest Prima secundae partis ('teise osa esimene'): Inimese lõppeesmärk. Inimeste teod. Kired. Harjumused. Käsuõpetus. Arm. ' See jaguneb järgmisteks küsimusteks: Küsimus 1. Inimelu viimne eesmärk. Secunda secundae partis ('teise osa teine'): Usk. Lootus. Armastus. Tarkus. Õiglus. Vaprus. Mõõdukus. Teod, mis on kohased teatud inimestele. Tertia pars ('kolmas osa'): Inkarnatsioon. Kristuse elu. sakramendid. Ristimine. Konfirmatsioon. Armulaud. Patukahetsus. Supplementum tertiae partis ('kolmanda osa täiendus' [pärast Thomase surma]) Patukahetsus (jätk). Pühad ordud. Abielu. Ülestõusmine. Lisad. Iga osa jaguneb küsimusteks (quaestio), mis omakorda jagunevad artikliteks (articulus). Iga artikkel algab küsimuse asetusega, näiteks: "Kas Jeesusel oli kohane olla vaene." Järgneb rida vastuväiteid. Üks vastuväide meie näites kõlab nii: "Filosoof [ Aristoteles ] ütleb, et parim elu on keskmine vaese ja rikka vahel." Edasi tuleb lühike põhjendus neile vastuväidetele vastupidisele seisukohale: "Piibel ütleb, et Jumal teeb alati õigesti, aga Jeesus oli Jumal, järelikult ta pidi tegema õigesti." Järgneb tõe esitus, mis selgitab kogu küsimuse. Näiteks nii: "Kuigi on tõsi, et parim viis elada on kesktee vaese ja rikka vahel, on selle põhjendiks, et see teeb võimalikuks, et inimest ei häiri tema eesmärgi teostamisel ei vaesus ega luksus. Aga Jeesuse eesmärk oli levitada oma sõnumit nii palju kui võimalik ja nõnda oli maksimaalse mobiilsuse huvides parem mitte midagi omada." Vajaduse korral järgneb alguses toodud vastuväidete ümberlükkamine. Peale Piibli on "Teoloogia summas" tsiteeritud Thomase ajal au sees olnud mõtlejaid, kusjuures paljudel juhtudel Thomas polemiseerib nendega. Aristotelest nimetab Thomas Filosoofiks. Teda peeti parimaks filosoofiks, kes oli jõudnud tõele kõige lähemale. Skolastiliste teoloogide põhieesmärk oli kasutada Aristotelese mõisteid ja loogikat teoloogia esitamiseks. Petrus Lombardus, keda Thomas nimetab Meistriks, oli kirjutanud tolle aja populaarseima teoloogiaõpiku "Sententsid" (Sententiarum libri IV), mis põhines karkenditel Kiriku doktorite kirjutistest. Augustinust peeti suurimaks teoloogiks. Tema töid tsiteerib Thomas tihti. Dionysios, keda praegu tuntakse Pseudo-Dionysios Areopagita nime all, oli Thomase ajal populaarsuselt teine kirikuisa. Skolastiline meetod Summa Theologica. Inglise keeles SUMMA THEOLOGICA. ANGELICI DOCTORIS SANCTI THOMAE AQUINATIS