laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Uskumus

Uskumuseks nimetatakse filosoofias ja kognitiivses psühholoogias millegi tõeseks pidamist. Uskumuseks nimetatakse kas vaimuseisundit, mis seisneb mingi propositsiooni uskumises, või propositsiooni kui uskumise objekti. Epistemoloogias ei peeta uskumuse all tingimata silmas millegi üleloomuliku või kahtlase uskumist. Küsimus, miks keegi midagi usub, võib olla kas küsimus uskumuse põhjuste kohta või küsimus uskumuse põhjendite kohta. Näiteks ma võin uskuda, et reinkarnatsiooni ei ole olemas, sest ma olen saanud kristliku kasvatuse ja elan kristlikus ühiskonnas; või uskuda, et reinkarnatsioon on olemas, sest ma olen saanud hinduistliku kasvatuse ja elan hinduistlikus ühiskonnas. Ma võin uskuda, et reinkarnatsioon on olemas, selle põhjal, et hinged peavad saama oma tegude eest tasu või karistuse, ent kogemus näitab, et ühe elu piires see nii ei ole; või selle põhjal, et leidub inimesi, kes lapsena minavormis täpselt kirjeldavad mõne surnud inimese elu. Ma võin uskuda, et reinkarnatsiooni ei ole olemas, selle põhjal, et kirikukogu on seda eitanud ja kirikukogud on usuasjades autoriteetsed; või selle põhjal, et kui ma oleksin varem teises kehas elanud, siis ma peaksin sellest midagi mäletama, ent ma ei mäleta sellest mitte midagi. Põhjuste abil on võimalik uskumust seletada; põhjendite abil on võimalik uskumust episteemiliselt õigustada (põhjendada). Siin tekib kahemõtteline olukord. Õigustamiseks võib nimetada katset õigustada või siis sellist õigustust, mis tõesti õigustab, – nii-öelda head õigustust. Viimasel juhul võivad ka põhjendid olla või mitte olla head. Analoogiliselt võiks siis ka rääkida heast ja halvast seletusest: halb seletus ei esita tegelikke ehk tõelisi ehk õigeid ("häid") põhjusi. Tavakeeles nimetatakse ka põhjendeid põhjusteks. Räägitakse põhiliselt mingi teo „heast põhjusest“. Nii nagu uskumuste puhul, saab ka tegude puhul rääkida põhjenditest ja õigustusest. Uskumuse põhjenduse nimetamine õigustuseks tulenebki analoogiast tegude ja uskumuste vahel. Uskumuse õigustus põhineb nendel uskumustel, mis uskujal juba olemas on. Kuigi ka põhjendite õigustatus on küsimärgi all, huvitab loogikat see, kas mingit uskumust on võimalik õigustada tuginedes teistele uskumustele. Uskumuse all mõistetakse peale uskuja vaimuseisundi ka propositsiooni, mida uskuja usub. Sel juhul võib uskumust kui vaimuseisundit mõista kui teatavat uskuja ja propositsiooni vahelist seost. Propositsioonide õigustamist teiste propositsioonide abil on võimalik vaadelda ka lahus uskujast. Loogika tegeleb propositsioonidevaheliste suhetega, uurides, mis teeb ühe propositsiooni või (lõpliku) propositsioonide kogumi heaks põhjendiks mingile propositsioonile. Ebausk Teadmine Õigustus Eelarvamus Usund
ERL

ERL on lühend, mis võib tähendada: Eestimaa Rahvaliit "Eesti Rahvaleksikon" (1938-1940) Eesti Rahvuslik Liikumine Eesti Ratsaspordi Liit Eesti Ringhäälingute Liit Eesti Roheline Liikumine
Korjažma

Korjažma on linn Venemaal Arhangelski oblastis. Asub Võtšegda jõe ääres. Asutatud 1535. aastal, kui linna kohale rajati Nikolo-Korjažemski klooster. Klooster suleti 1918. aastal. Korjažma sai linnaõigused 1985. aastal. Linnas asuv tselluloosi- ja paberitehas on üks Venemaa suurimaid. http://www.koradm.ru/
Narva klindilõik

Narva klindilõik on umbes 15 km pikkune lõik Põhja-Eesti pangast Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas ja Narva linnas vahemikus Puhkovast Narvani, edasi Narva jõe vasakult kaldalt jätkub juba Ingeri klindilõik. Puhkovast kuni Tõrvajõeni on paelasundi kõrguseks 25...30 meetrit üle merepinna, mis Narva suunas muutuvad madalamateks. Narva klindilõik jaguneb Puhkovo-Olgina klindiplatooks ja Narva klindioruks. Narva klindilõiku iseloomustab sarnaselt Vaivara klindilõiguga paelasu tugev lõhelisus, kuid selles osas on klint vähem liigendatud ja tektooniliselt lõhutud. Klindilõigus on pank osaliselt mattunud kohati kaheastmelise kuni mõnesaja meetri laiuse kambriumi settekivimtest terrassi alla. Hiiemetsa ja Laagna külas ääristab panga lõunakülge mitme kilomeetri ulatuses Vaivara klindilõigust pärit Sinimägedega sarnaseid kerkestruktuure. Narva klindilõigu moodustavad järgmised pangad läänest itta: Puhkova pank, Orasoja kanjon, Tõrvajõe kanjon, Olgino pank, Narva pank ja Narva joaastangud. Meriküla pank Pimestiku pangasaarestik Sinimägede pangasaarestik Laagna pangasaarestik Kalle Suuroja. Põhja-Eesti pangad, Tallinn 2004.
Berdsk

Berdsk on linn Venemaal Novosibirski oblastis. Asub Novosibirskist 33 km lõuna pool. Berdsk on Novosibirski järel oblasti suurim linn. Rajati 1716. aastal Berdski ostrogi kindlustusena Berdi jõe äärde. Aastal 1944 sai asula linnaõigused. Berdski koduleht
Mitrovica

Mitrovica on mitme Serbia ja Kosovo linna nimi: Kosovska Mitrovica Mačvanska Mitrovica Sremska Mitrovica
Sidney Sheldon

Sidney Sheldon (sünninimi Sidney Schechtel ; 11. veebruar 1917 Chicago – 30. jaanuar 2007 Palm Springs) oli USA kirjanik. Temalt ilmus elu jooksul 18 romaani ja üks autobiograafia. Samuti kirjutas ta näidendeid ja filmistsenaariume. Tema teoseid on tõlgitud 71 keelde ja avaldatud 180 riigis. Filmi "The Bachelor and the Bobby-Soxer" ("Poissmees ja põlviktüdruk") stsenaariumi eest sai ta 1947. aastal Oscari. "The Naked Face" (1970) "The Other Side of Midnight" (1973) "A Stranger in the Mirror" (1976) "Bloodline" (1977) "Rage of Angels" (1980) "Master of the Game" (1982) "If Tomorrow Comes" (1985) "Windmills of the Gods" (1987) "The Sands of Time" (1988) "Memories of Midnight" (1990) "The Doomsday Conspiracy" (1991) "The Stars Shine Down" (1992) "Nothing Lasts Forever" (1994) "Morning, Noon and Night" (1995) "The Best Laid Plans" (1997) "Tell Me Your Dreams" (1998) "The Sky is Falling" (2001) "Are You Afraid of the Dark?" (2004) "The Other Side of Me" (2005) "The Merry Widow" "Alice in Arms" "Redhead" "Roman Candle" "Gomes(London)" "Alasti nägu". Inglise keelest tõlkinud Mattias Engelhardt. Heining & Ko 1994 "Meistermängur" (1. ja 2. osa). Tõlkija Matti Piirimaa. Katherine 1994 "Varjud peeglis". Tõlkija Tamara Reitsak. Olion 1995 "Viimsepäeva vandenõu". Tõlkija Matti Piirimaa. Varrak 1995 "Veresidemed". Tõlkija Peedu Haaslava. Kupar 1997 "Läbimõeldud plaanid". Tõlkija Heli Taaraste. Odamees 1999 "Öö varjatud pool. Tõlkija Tiia Krass. Odamees 1999 "Jutusta mulle oma unelmaist". Tõlkija Aulis-Leif Erikson. Odamees 2000 "Mälestused öö varjupoolest. Tõlkija Tiia Krass. Odamees 2001 "Ja taevas langeb alla". Tõlkija Tiia Krass. Odamees 2002 Tony auhind näidendi "Readhead" eest 1947 – parima stsenaariumi Oscari filmi "The Bachelor and The Bobby Soxer" eest "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuli 2009. Vaadatud 25. juulil 2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Suri kirjanik Sidney Sheldon Postimees, 31. jaanuar 2007 Suri Oscari võitjast USA kirjanik Sidney Sheldon ERR Uudised, 31. jaanuar 2007
Tõrvajõgi

Tõrvajõgi on jõgi Kirde-Eestis Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Jõe pikkus on 16 km, valgla pindala on 44,4 km2. Saab alguse Laagnast lõunasse jääva soise ala kraavistikust ja suubub vasakult Narva jõkke. Tõrvajõe alamjooksul laskub ta alla Puhkova-Olgino pangast olles nendevaheliseks piiriks, kus moodustab Tõrvajõe joa. Peale joast laskumist voolab jõgi mööda Tõrvajõe kanjonit kuni väljumiseni madalikule. Tõrvajõgi Tõrvajõe joa all
Lamba

Lamba ('riie', kangas') on malagassi rahvarõivaste põhielement, malagasside tavaline rõivas. See on suur nelinurkne, tavaliselt puuvillast või siidist (traditsiooniliselt kalingurist) kangas. Seda peetakse sarongi kohalikuks variandiks. Lamba on 4...5 m pikkune, pikiti pooleks lõigatud ja kokku õmmeldud. Sõna lamba võib malagassi keeles tähistada mis tahes rõivast. Lamba't kannavad nii mehed kui ka naised hällist hauani. Kihluse puhul vahetatakse lamba'sid. Mehed kannavad enamasti tumedat vertikaalsete triipudega lamba't. Naised kannavad valget või väga värvilist lamba't sõlmega kinnitatuna kaenalde läbi, ümber pea või ümber vöökoha. Kui lamba't kantakse õlgadel, langeb üks hõlm üle vasaku õla selja taha. Leina puhul langeb hõlm üle parema õla. Lamba'sid on mitut liiki: lambahoany, puuvillane riie, mida kantakse õlgade all või vöökohal (peamiselt rannapiirkondades) lamba arindrano, aadlike, rikaste ja vanade inimeste tseremooniarõivas lambamena, surilina arindrano landihazo, siidist ja puuvillast kokku pandud lamba jabo-landy, siidist ja madagaskari raffiapalmi raffiast kokku pandud lamba salaka, niudevöö, ümber niuete ja jalgade vahelt läbi seotud siidkangas, mida mehed kandsid aluspesuna Lamba on levinud Maskareenidele, eriti Réunionile, kus teda kantakse rannarõivana nagu pareo'd. Réunioni laulja Pierre Rosely on teinud Henri Ratsimbazafy malagassi séga'st "Valge lamba" kaveri, mis 1980ndatel oli India ookeani maades menukas. Lamba lehekülg (prantsuse ja malagassi keeles)
Friedrich Georg Jünger

Friedrich Georg Jünger (1. september 1898 Hannover – 20. juuli 1977 Überlingen) oli saksa luuletaja ja prosaist. Tema vend Ernst Jünger (1895–1998) oli saksa kirjanik. F. G. Jünger on tuntud eelkõige luuletaja, esseisti ja aforistina. Samas ilmus tema sulest eriti 1920. aastatel ka arvukalt publitsistikat, mis on eelkõige seotud konservatiivse revolutsiooniga, mille üks keskseid ideolooge ta koos oma venna Ernst Jüngeri, Carl Schmitti ja Ernst von Salomoniga oli. Tolle perioodi teostest kõige olulisem ja suurimat vastukaja leidnud on "Aufmarsch des Nationalismus" ('Rahvusluse esileastumine'), 1926), milles Jünger propageerib konservatiivse revolutsiooni rahvusrevolutsioonilist suunda, kirjeldades rahvust eelkõige võitleva liikumisena, millel on oma tahe ning soov valitseda. Juba samal ajal, kuid eriti teise maailmasõja järel paelusid Jüngerit ökoloogia ja loodushoiu teemad. Heideggeri kõrval loetaksegi saksakeelses kultuuriruumis just F. G. Jüngeri kirjutatud esseed "Die Perfektion der Technik" ('Tehnika täiuslikkus'), kirjutatud 1939, ilmunud 1949) kõige põhimõttelisemat laadi käsitluseks tehnika ja vaimu vahekorrast. Maailma ja inimliigi tuleviku suhtes väljendas ta suurt pessimismi. Teine Jünger? Friedrich Georg Jüngeri kohta käiv artikkel võrguajakirjas Kriteerium. Lühiülevaade konservatiivsest revolutsioonist ajakirjas Sulane.
Jüri Traurig

Jüri Traurig (26. detsember 1880 – 23. november 1933) oli Koonga ja Veltsa vallasekretär aastail 1904–1914 ja Tallinna Linnavalitsuse linnasekretär aastail 1924–1932.
Abergele

Abergele on linn Walesis Conwy tervikomavalitsuses. Asub Iiri mere ranniku lähedal Colwyn Bay ja Rhyli kuurordi vahel. Linna ümbritsevad metsased mäed, mille koobastes elab haruldane nahkhiir väike-sagarnina. Kõrgeim mägi on Moelfre Isaf (317 m). Gwrychi loss https://www.nomisweb.co.uk/reports/localarea?compare=W04000105 http://www.abergeletowncouncil.gov.uk/
Kepsleva Poni kõrts

Kepsleva Poni kõrts on paik J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand". Kepsleva poni kõrts asub Voore külas olulise maanteede ristumispaigas. See kõrts on seisnud seal väga kaua ja sealset kõrtsmiku Barliman Butterburi peeti tähtsaks isikuks. Just kõrts oli see paik kus rännuteilt tulnutelt kohalik rahvas uudiseid kuulis, seal puhati ja söödi, joodi. Kepsleva Poni kõrtsi suunduvad ka kääbikud oma teekonnal ning saavad sealt öömaja ja kehakosutust. Samuti leiab seal aset väike aps, mille käigus Sõrmus Frodole sõrme satub ja ta nähtamatuks teeb, tõmmates sellega nende rännuseltskonnale liiga palju tähelepanu. Samuti kohtuvad kääbikud Kepselva Poni kõrtsis Rühkijaga, kes osutub Aragorniks. Ja just sealse kõrtsmiku kätte on jätnud Gandalf Frodole kirja lootuses, et kõrtsmik Barliman selle ära saadab, mida too aga unustab teha. Saanud kirjast teada, et nad on niigi oma lahkumisega paar kuud hiljaks jäänud, otsustab seltskond kõrtsist kohe hommikul lahkuda. Lisaks on neile Mustad Ratsanikud ehk Sõrmustevaimud juba kannule jõudnud ning Kepselva Poni kõrtsi öömajas kääbiku tubades kõik laiali puistanud neid otsides.
Cittàslow

Cittàslow ('aeglane linn') on 1999. aasta oktoobris Itaalias algatatud liikumine, mille eesmärgiks on elukvaliteedi parandamine linnades vastustades kiiret elutempot, amerikaniseerumist ja homogeenset maailma. Liikumine on laienenud Saksamaale, Norrasse, Suurbritanniasse, Poolasse ja mujale. Cittàslow liikumise liikmeks võivad saada linnad, mille elanike arv ei ületa 50 000. Itaalia streik http://www.slowmovement.com/slow_cities.php http://www.cittaslow.info/ Cittaslow on Facebook Cittaslow on Twitter Cittaslow on FriendFeed Cittaslow on Youtube
Barliman Butterbur

Barliman Butterbur on tegelane J. R. R. Tolkieni loomingus. Barliman Butterbur on Kepsleva Poni kõrtsi omanik. Ta on sõbralik ja väga jutukas, samas tähtis ja austatud isik oma külas. Samuti on ta usaldusväärne, mida näitab tõsiasi, et Gandalf usaldas talle kirja, mille kõrtsmik oleks pidanud Frodo Paunastele edasi toimetama. Kuid kõrtsmikul on alatasa tuli takus ja nii ta unustab kirja saatmata. Selle kirja saab Frodo küll hiljem kõrtsmikult kätte – kui ta ise kõrtsi satub, aga kahju on juba tehtud, sest kirjas soovitab Gandalf teeleminekuga mitte viivitada ning asuda teele hiljemalt juulis. Kuid kuna Frodo ei saanud kirja õigeaegselt kätte, asub ta teele septembri lõpus – nagu esialgu plaanitud. Gandalfi kiri pidi Frodo teekonda hõlbustama, saates ta varem teele ning oleks vähendanud võimalikke ohte, kuna aga Barliman selle saata unustas, siis saab Frodo edasine tee olema tunduvalt raskem.
Aberaeron

Aberaeron on linn Suurbritannias Walesis, Ceredigioni halduskeskus. Asub Aberystwythi ja Cardigani vahel Cardigani lahe kaldal. Linna planeeris ja asutas 1805. aastal Alban Thomas Jones. Aberaeron on tuntud meetootmise poolest. https://www.nomisweb.co.uk/reports/localarea?compare=W04000357 Turismileht
Andrew Volstead

Andrew John Volstead (31. oktoober 1860 – 20. jaanuar 1947) oli Ameerika Ühendriikide poliitik. Ta oli Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liige 4. märtsist 1903 kuni 3. märtsini 1923.
Ortodroom

Ortodroom on matemaatikas geodeetiline joon kerapinnal. Geograafias nimetatakse ortodroomiks geodeetilist joont maakeral või maaellipsoidil ning samuti sellist joont ligikaudselt järgivat joont Maa pinna lähedal. Maaellipsoidil kulgeb iga ortodroom mööda tasandit, mis on määratud mingi kahe erineva punktiga maaellipsoidi pinnal ning Maa keskpunktiga. Lühim tee (lühim "linnulennuline" tee) kahe erineva punkti vahel maakera või maaellipsoidi pinnal või Maa pinna lähedal on ortodroom. Kui need kaks punkti ei ole antipoodid, on lühim tee nende vahel üheselt määratud. Näiteks lennutrassid kulgevad kütuse kokkuhoiu huvides ideaaljuhul piki ortodroomi. Ekvaator ning kõik meridiaanid on ortodroomid. Kaardil kujutatud punased jooned on ekvaator, nullmeridiaan, lühim tee Tallinna ja Sydney vahel ning lühim tee Pariisi ja New Yorgi vahel. Java meetod arvutamaks Maa orotodoomi pikkust asukoha ja sihtkoha vahel. Tagastatav vastus on täpne murdarv kilomeetrites, sisaldades ainult murdarvude ühtlustamisest ja Maa ebakorrapärasusest tingitud viga. /** * Thaddeus Vincenty's inverse method formulae implementation in java * for geographical distance between two given points on earth. * @param L1 * geographical latitude of standpoint in radians * @param G1 * geographical longitude of standpoint in radians * @param L2 * geographical latitude of destination in radians * @param G2 * geographical longitude of destination in radians * @return geographical distance in km */ public static double getDistance(final double L1, final double G1, final double L2, final double G2) { double delta, p0, p1, p2, p3; // The average radius for a spherical approximation of Earth double rEarth = 6371.01d; delta = G1 - G2; p0 = Math.cos(L2) * Math.cos(delta); p1 = Math.cos(L2) * Math.sin(delta); p2 = Math.cos(L1) * Math.sin(L2) - Math.sin(L1) * p0; p3 = Math.sin(L1) * Math.sin(L2) + Math.cos(L1) * p0; return rEarth * Math.atan2(Math.sqrt(p1 * p1 + p2 * p2), p3); }
Nelonen

Nelonen on Soome eratelekanal. See alustas saateid 1. juunil 1997. Kanali suuromanik on Sanoma. Peamiselt näidatakse Soome ja USA telesarju, kuid kavas on ka uudised, dokumentaalfilmid ja mängufilmid. Kanali tegevust rahastatakse reklaami müümisega. Jim Liv Hero (telekanal) Neloneni koduleht
Gannani Tiibeti autonoomne ringkond

Gannani Tiibeti autonoomne ringkond (hiina 甘南藏族自治州; Gānnán Zàngzú Zìzhìzhōu) on autonoomne ringkond Hiinas Gansu provintsis. 2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikest 51,44% tiibetlased, 41,75% hiinlased ja 6,43% hueid. Ringkond jaguneb 1 maakonna õigustega linnaks ja 7 maakonnaks: Hezuo Jonê maakond Lintani maakond Luqu maakond Maqu maakond Zhugqu maakond Têwo maakond Xiahe maakond
Järvekülg

Järvekülg on suguvõsa, mis pärineb Viljandimaalt Viljandi kihelkonnast Viljandi vallast. Nimi pandi 19. sajandi nimedepaneku käigus. Vastavalt 1827. aasta vaherevisjoni andmetele on sellise nime saanud tollaste Kärikotoma ja Kärikomärdi talude omavahel suguluses olevad inimesed, kokku 17 inimest. Tollal kandis suguvõsa nime Jerweküll, kes on tänapäevaste Järvekülgede esivanemateks. Nimetatud talud asusid praeguse Auksi järve lähedal Tallinna–Viljandi maantee ääres. Infotelefoni 1182 andmetel on Järvekülgede nimele registreeritud telefoniabonemente lisaks Viljandi maakonnas registreeritutele ka Pärnus, Tallinnas, Tartus, Kärdlas, Sauel ja mujal. Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 2018. aasta 11. märtsi seisuga 116 inimest perekonnanimega Järvekülg. Ei saa väita, et kõik tänapäevased Järveküljed põlvneksid 19. sajandil perekonnanime saanud Järweküllidest. Onomastika Neti andmetel on neljal korral eestistamise käigus antud uueks perekonnanimeks Järvekülg: 4. veebruaril 1938 Nõmmel perekonnanimeks neile, kelle nimi oli varem Likker; 26. juulil 1935 ja 22. märtsil 1938 Pärnus neile, kelle perekonnanimi oli varem Jakobson, ning Tallinnas 12. aprillil 1935 neile, kelle perekonnanimi oli varem Friedmann. Viimasel juhul oli sisuliselt tegemist abielueelse perekonnanime tagasivõtmisega. Arvi Järvekülg (1929–2002) – hüdrobioloog ja zooloog August Järvekülg (1901–1975) – fotograaf, Sakala noorseppade ja noorte kotkaste maleva asutajaid, lendurite klubi esimees, fotoklubi esimees, veespordi pioneer Eero Järvekülg (snd 1949) – õpetaja, C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi direktor, Viljandi linnavolikogu liige Georg Bernhard Järvekülg (1901–1953) – arst ja kirurg, Vabadussõja veteran Heigo Järvekülg (1943–2008) – motosportlane ja treener Jaak-Peeter Järvekülg (snd 1937) – arst Jaan Järvekülg (1888–1918) – Järvamaa punaste partisanide üks juhte, Järva maakonna Täitevkomitee esimees; tema nime kandis hiljem tänav Paides Lilian Järvekülg (snd 1948) – molekulaarbioloog ja taimeviroloog Mai Järvekülg (1932–2003) – paljude filmide ja telesaadete tõlkija Monika Järvekülg neiuna Henrichson (snd 1948) – karikaturist ja raamatute illustraator Pelageja Järvekülg neiuna Gaston (1910–1985) – lüpsja-karjatalitaja, tööeesrindlane, sotsialistliku töö kangelane, EKP keskkomitee liige Rein Järvekülg (snd 1963) – bioloog ja ihtüoloog, Eesti Maaülikooli teadur Teet Järvekülg (snd 1962) – ärimees Ülo Järvekülg (1929–1989) – taksidermist Piret Põldmäe (2003). "Ei ole halbdust ilma headuseta: Piret Järvekülje mäletamisi aastatest 1946–1960". Tallinn. "Onomastika Net". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. veebruar 2008. Vaadatud 18. märtsil 2008. "1827. aasta vaherevisjon". Saaga. Vaadatud 11. märts 2018. Aare Mäemets (1977). "Matk Eesti järvedele". Tallinn: Eesti Raamat. "Infotelefon 1182". "Nimede statistika päring". eesti.ee. Vaadatud 11. märts 2018.[alaline kõdulink] Aare Mäemets, Matk Eesti järvedele, Tallinn: Eesti Raamat, 1969
Dositheos

Dositheos (ladinapäraselt Dositheus; venepäraselt Досифей) on kreeka mehenimi. Nime Dositheos on maailma ajaloos kandnud mitmed tuntud inimesed: Dositheos oli 1. sajandil Palestiinas tegutsenud samaarlasest gnostik, Simon Maguse õpetaja Dositheos Gazast oli 6. sajandil Palestiinas tegutsenud kristlik munk, keda austatakse õigeusu kirikus pühakuna Dositheos Magister oli 4. sajandil tegutsenud kreeka päritolu Vana-Rooma grammatik Dositheos oli õigeusu kiriku Konstantinoopoli patriarh aastatel 1190–1191 Dositheos oli õigeusu kiriku Jeruusalemma patriarh aastatel 1669–1707
Sugupuu

Sugupuu on genealoogilistest andmetest koostatav graafiline kujutis, mis illustreerib sugulussuhteid. Nimi pärineb traditsioonist kujutada suguvõsa puu kujul. Esineb ka teisi graafilisi kujutamise võimalusi, näiteks tabelitena. Sugupuu võib kujutada kas konkreetse isiku kõiki esivanemaid (eellassugupuu, kõukude tabel), konkreetse isiku (kõugu) kõiki järglasi (järglassugupuu) või olla kombinatsioon neist. sugulussuhted ahnenblatt
Dositheos Gazast

Dositheos Gazast (ka Dositheus Gazast; elas 6. sajandil) oli Palestiina aladel tegutsenud kristlik munk, Abba Dorotheose õpilane, keda austatakse õigeusu kirikus pühakuna. Tema mälestuspäev on 19. veebruaril. Konkreetseid fakte tema elust on teada vähe ja needki on läbi põimunud legendidega. Dositheos kasvas üles jõukas, ent paganlikus perekonnas. Teda on kirjeldatud kui välimuselt väga kena ja pikakasvulist noormeest. Kuulnud jutustusi Jeruusalemmast ja sealsetest pühapaikadest, palus ta oma onult, kes oli väepealik, võimalust seda linna külastada. Kui üks väepealiku sõpradest oma naisega Jeruusalemma teele asus, palus onu ka noormehe kaasa võtta. Legendi kohaselt ilmus talle Jeruusalemma ja selle ümbruse pühapaiku külastades Ketsemanis viimsepäeva kohtu ikooni juures neitsi Maarja. Noor Dositheos olevat temalt küsinud, teadmata, kellega on tegu, kuidas ikoonil kujutatud piinu vältida. Neitsi Maarja vastanud talle, et tuleb paastuda, loobuda lihast ning sagedasti palvetada. Sellest ajast peale hakkas Dositheos neid kolme reeglit järgima. Tema onu sõdurid, kes nägid teda ranget paastu pidamas, tegid talle selgeks, et taoline eluviis sobib kloostrielanikule, mitte ilmalikule inimesele. Dositheos paluski siis ennast kloostrisse juhatada, teadmata ise, mida klooster endast kujutab. Sõdurid viisid ta Gazasse Abba Seridose kloostrisse. Kloostriülem Seridos andis ülesande noormehega vestelda abba Dorotheosele, kes selgitas välja, et Dositheose ainus motiiv kloostrisse tulekuks oli oma hing päästa. Abba Seridose otsuse kohaselt võiski Dositheos kloostrisse jääda. Tema õpetajaks määrati Dorotheos ja koos hakkasid nad haigete eest hoolitsema. Tol perioodil on teda kirjeldatud kui vaikset ja igas töös osavat noormeest. Kui ta ka vahel mõne haige peale pahandas, olevat ta seda kaua ja siiralt nuttes kahetsenud. Dorotheose juhendamisel saavutas ta ülima alandlikkuse, olles täiuslik kuulekuses ning öeldes lahti kõigist omakasupüüdlikest soovidest ja ihadest. Dositheosele ei olnud aga määratud kaua elada. Pärast viit aastat kloostris haigestus ta ise raskelt ja hakkas verd köhima. Kui ta hakkas surema, palus ta õnnistust vaimulikult isalt Barsonophios Suurelt, kes elas samas kloostris. Too lasi tal rahus minna, paludes seejuures, et Dositheos palvetaks Jumala ette jõudes tema ja teiste kloostrivendade eest. Nii tunnistas püha Barsonophios juba Dositheose surma eel viimase pühadust. Преподобный Авва Дорофей. Душеполезные поучения. Москва : Издательство Сретенского Монастыря, 2004. Pravoslavie.ru: Преподобный Досифей (elulugu vene keeles)