laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ziedonis

Ziedonis on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. Küla asub valla idaosas, Koiva jõe ja maantee A3 vahel. Seal on Lielauši bussipeatus. Aastail 2009-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Osa külast asub Ziemeļgauja kaitstaval maastikul. Külas kasvavad Lielauši künnapuud (ümbermõõdud 4,13 ja 4,16 meetrit), Lielauši tamm (ümbermõõt 5,08 meetrit) ja Lielauši pärn (ümbermõõt 4,08 meetri) on looduskaitse all. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Korrelatsioon (täpsustus)

Korrelatsioon võib tähendada järgmist: Statistikas on korrelatsioon juhuslike suuruste statistilist sõltuvus. Muusikas mõistetakse korrelatsiooni (muusika) all helisignaali kui füüsikalise heli ja heliobjekti kui tajutava heli vastastikust seost. Bioloogias on korrelatsioon (bioloogia) organismi osade suuruse, ehituse ja talitluse vastastikune seos. See tähendab, et mingi elundi muutumisega kaasneb teiste elundite muutumine. Signaalianalüüsis korrelatsioon (signaalianalüüsis) kirjeldab signaalide vaheline korrelatsioon nende omavahelist sarnasust. Matemaatiliselt on korrelatsioon arvutatav võrreldavate ajaliste funktsioonide s1(t) ja s2(t) korrutise integralina üle vaadeldava ajavahemiku. Ajalise nihke τ tekitamisel saadakse korrelatsioonifunktsioon. Mitmemõõtmeliste funktsioonide, nagu geomeetriliste kujutiste puhul kirjaldab korrelatsioon nendega kirjeldatud kujutiste (piltide) kokkulangevust. Ajalise nihke τ asemel on siin kasutusel funktsiooni ruumiline nihe. Informatsiooniteoorias mõõdetakse kahe juhusliku suuruse korrelatsiooni transformatsiooni ja Kullbacki-Leibleri divergentsi abil. Tarkvaraarenduses mõistetakse korrelatsiooni all praktikat, mille puhul funktsioonide usutavust ei loo mitte üksikud parameetrid, vaid parameetrite kombinatsioonid. Stratigraafiline korrelatsioon Geneetiline korrelatsioon Korrelatsioonmeetod leiab kasutamist elektroonses mõõtetehnikas, näiteks sünkroondetekteerimise juures. Autokorrelatsioonifunktsioon kirjeldab korrelatsiooni muutumist signaali võrdlemisel tema enda ajas nihutatud versiooniga sõltuvalt sellest ajalisest nihkest τ. Signaali autokorrelatsioonifunktsioon on seotud signaali sagedusspektriga Fourier' teisenduse kaudu.
Poķi

Poķi on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. Küla asub valla keskosas. Seal on Poķi ja Rami bussipeatus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Autotransporta direcija Autotransporta direcija
Lejaskurļi

Lejaskurļi on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. Küla asub valla keskosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Kaijas

Kaijas on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. Küla asub valla idaosas, Koiva jõe ja maantee A3 vahel. Aastail 2009-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Kaijas asub Ziemeļgauja kaitstaval maastikul. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Pilāti (Valmiera vald)

Pilāti on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. Asula jääb Riiast 114 kilomeetri kaugusele. Seal on Pilātu ciemsi bussipeatus. Küla eraldab Valmierast Pilāti mets. Osa külast asub Ziemeļgauja kaitstaval maastikul. Aastal 2018 oli külas 170 elanikku, aastal 2018 aga 185 elanikku. Aastal 2021 oli elanikke 204. Aastail 2009-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
CAC 40

CAC 40 on Pariisi Börsi peamine börsiindeks. Selle ISIN-kood (International Securities Identification Number, ISO 6166) on FR0003500008 ja mälukood on "PX1". Compagnie des agents de change poolt 31. detsembril 1987 loodud 1000 baaspunkti CAC 40 indeks (CAC tähendab Cotation Assistée en Continu) määratakse neljakümne pidevalt noteeritud aktsia hinna põhjal esimesel turul saja ettevõtte vahel, kes kauplevad kõige rohkem Pariisi Euronextil, mis on osa Euroopa juhtivast börsist Euronext. Need eri tegevusvaldkondi esindavad ettevõtted kajastavad põhimõtteliselt Prantsuse suurettevõtete majanduse üldist suundumust ja nende esinduslikkuse säilitamiseks vaadatakse nende nimekirja regulaarselt üle. Indeks arvutatakse 40 suurima ettevõtte aktsiahindade kapitalisatsiooniga kaalutud väärtuse aritmeetilise keskmisena, aktsiad, millega kaubeldakse Euronext Parisi börsil. Igal neljakümnel ettevõttel on oma indeks, mida kaalutakse vastavalt turul saadaolevate väärtpaberite väärtusele. Kaalud on ettevõtteti erinevad, olenevalt selle vabas ringluses olevast kapitalisatsioonist. Kaalumise ajal kärbitakse ettevõte CAC 40-s maksimaalse 15% kaaluni. Alates 1. detsembrist 2003. a. võetakse kapitalisatsiooni arvutamisel arvesse ainult vabas ringluses olevad aktsiad. Indeks arvutatakse 30 sekundi tagant börsi tööpäevadel kella 9.00-17.30 Kesk-Euroopa aja järgi.[viide?] CAC 40 koosseisu uuendab kord kvartalis ekspertide komitee Conseilcientifique des indices (CSI). Muudatused jõustuvad alati märtsi, juuni, septembri ja detsembri kolmandal reedel. Vabal turul olevate aktsiate arv vaadatakse üle iga september. "Rules for the CAC 40® index" (PDF). euronext.com. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. juuni 2011. Vaadatud 17. veebruaril 2022. "Le CAC 40, qu'est-ce que c'est?". lafinancepourtous.com. Vaadatud 17. veebruaril 2022. "CAC 40 : comment le conseil des indices choisit les heureux élus". business.lesechos.fr. Vaadatud 17. veebruaril 2022. "Le Conseil scientifique des indices, grand manitou du CAC 40 (ENCADRE)". lepoint.fr. Vaadatud 17. veebruaril 2022. CAC 40 S&P 500 indeksisse kuuluvad ettevõtted « CAC 40 - Cours en temps réel »
Daliņi

Daliņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. Küla asub valla lõunaosas, Koiva jõe kaldal ja Valmiera linna piiril. Asula on saanud nime Jānis Daliņši järgi. Talle kuulunud küla kohal asunud Jaunzemji talu nimetati 1930. aastatel ümber Daliņiks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Daliņi asub Ziemeļgauja maastikulaitsealal. Jānis DaliņšNacionālā enciklopēdija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Sula (jutustus)

"Sula" (vene keeles "Оттепель") on Ilja Ehrenburgi jutustus, mis avaldati 1954. aastal. Teos kirjeldab elu Nõukogude Liidus pärast Stalini surma, kui ühiskonnas on juba tunda vaimse vabanemise ("kevadise sula") lähenemist. Jutustuses jätab naine kevadel, lume sulamise aegu, maha oma korrumpeerunud ning despootliku tehasedirektorist abikaasa. Elus peab tegema valikuid: kas tõde või vale, kas Kodumaa või Pariis, kas elada egoistina või nii, et sellest oleks inimestel kasu. Teos käsitles Nõukogude elu realistlikumal viisil, kui oli eelmise perioodi ametlikult lubatud kirjandus. Jutustus sai küll kriitika osaliseks, kuid kutsus esile intensiivse poleemika Nõukogude ajakirjanduses. 1956. aastal toimus NLKP 20. kongress, kus Nikita Hruštšov pidas oma kuulsa stalinismi olemust ja Stalini isikukultust kritiseeriva kõne. Seda sündmust loeti riigi elus "sulaaja" alguspunktiks, oma nimetuse sai ajajärk Ehrenburgi jutustuse järgi.
Ivana Trump

Ivana Marie Trump (sünninimi Ivana Marie Zelníčková, 20. veebruar 1949 Zlín, Tšehhoslovakkia – 14. juuli 2022 New York) oli tšehhi päritolu Ameerika Ühendriikide ettevõtja, moelooja ja modell. "Raising Trump" "Free to Love" Temad vanemad olid Miloš Zelníček ja Marie Zelníčková. Aastatel 1977–1992 oli ta abielus Donald Trumpiga. Lapsed on Ivanka Trump, Donald Trump noorem ja Eric Trump. Tema teine abikaasa aastatel 2008–2009 oli Rossano Rubicondi. Ivana Trump, Donald Trump's first wife, dies at 73 BBC, 15. juuli 2022.  Ivana Trump – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mattias Sjögren

Jon Mattias Sjögren (sündinud 27. novembril 1987 Landskronas) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana Rootsi kõrgliiga klubis Rögle BK. Ta alustas Rögles ka klubikarjääri, debüteerides Rootsi esiligas hooajal 2004-05. 2008. aastal tõusis ta klubiga Rootsi kõrgliigasse. Hooajal 2010–11 mängis ta Rootsi kõrgliigas Färjestadi ridades ja tuli klubiga sel hooajal Rootsi meistriks. 2011. aasta juunis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Washington Capitals. Ta asus mängima American Hockey League'is (AHL) Capitalsi noorteklubis Hershey Bears. Hooaja 2011–12 teises pooles mängis ta taas Färjestadis. Seejärel naasis Sjögren veel üheks hooajaks Põhja-Ameerikasse, kuid NHL-is tal debüüti teha ei õnnestunud. Aastatel 2013–2015 mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis Linköpings HC. Hooajal 2015–16 mängis ta KHL-i klubis Kaasani Ak Bars. Aastatel 2016–2018 mängis ta kaks hooaega Šveitsi kõrgliiga klubis ZSC Lions. 2018. aastal tuli ta Lionisiga Šveitsi meistriks. 2018. aasta aprillis naasis ta Röglesse, sõlmides klubiga nelja-aastase lepingu. 2011. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Sjögren Rootsi jäähokikoondise koosseisus hõbemedali ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Mattias Sjögren hockeydb.com lehel
Mežvidi (Valmiera vald)

Mežvidi on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. Küla asub valla lõunaosas maantee A3 ääres. Küla juures asub Pilāti bussipeatus. Aastail 2009-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Autotransporta direcija
Dennis Everberg

Dennis Alexander Everberg (sündinud 31. detsembril 1991 Västeråsis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib Rootsi kõrgliiga klubis Rögle BK ründajana paremäärel. Ta alustas Rögles ka klubikarjääri, debüteerides Rootsi kõrgliigas hooajal 2009–10. 2014. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu NHL-i klubiga Colorado Avalanche. NHL-is tegi ta debüüdi 9. oktoobril 2014 hooaja avamängus Minnesota Wildi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 2. novembril mängus Anaheim Ducksi vastu. Hooajal 2014–15 sai ta NHL-is kokku kirja kolm väravat ja üheksa väravasöötu. Suurem osa hooajast 2015–16 mängis ta American Hockey League'is (AHL) Avalanche'i noorteklubis San Antonio Rampage, lüües 25 väravat. NHL-is pääses Everberg sel hooajal väljakule 15 mängus, kuid ei teeninud nendes ühtegi resultatiivsuspunkti. Hooajal 2016–17 mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis Växjö Lakers. 2017. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Omski Avangard. 2017. aasta detsembris siirdus ta Nižnekamski Neftehimiki. 2018. aasta juulis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Winnipeg Jets. Hooaja 2018–19 alguses sai ta mänguaega ainult AHL-is Jetsi noorteklubis Manitoba Moose, kuid ei suutnud seal silma paista ja naasis 2018. aasta novembris Euroopasse, liitudes Šveitsi kõrgliiga klubiga EV Zug, kellega võitis 2019. aastal Šveitsi karikavõistlused. 2019. aasta aprillis sõlmis ta viieaastase lepingu Röglega. Aastatel 2017 ja 2018 tuli Everberg Rootsi jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. Ta kuulus Rootsi koondisse ka 2018. aasta taliolümpiamängudel. Dennis Everberg NHL.com lehel Dennis Everberg hockeydb.com lehel
Leppiman

Leppiman on perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Leppiman 6 mehel ja alla viiel naisel. Perekonnanimede levikult on Leppiman meeste puhul 20176. ja naiste puhul 29963. kohal. 19. sajandi algul pandi perekonnanimi Leppiman Ridala kihelkonnas Uuemõisas.[viide?] 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Leppiman Lepamaa vastu. Samas, keegi ei võtnud Leppimani nime. Ando Leppiman, Eesti riigiametnik (1975–) Statistikaamet. Nimede statistika. Päring andmebaasist: Leppiman. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Leppiman. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Leppiman.
Salm (perekonnanimi)

Salm on perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Salm 115 mehel ja 106 naisel. Perekonnanimede levikult on Salm meeste puhul 678. ja naiste puhul 876. kohal. Perekonnanime Salm kandja on keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus on 45). Kõige levinum on perekonnanimi Salm vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,67. Perekonnanimi Salm on levinuim Järva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 4,69. 19. sajandi algul pandi perekonnanimi Salm mitmes paigas: Pärnu-Jaagupi kihelkonnas, Püha kihelkonnas, Rapla kihelkonnas, Keila kihelkonnas, Rakvere kihelkonnas, Väike-Maarja kihelkonnas, Simuna kihelkonnas, Ridala kihelkonnas, Pöide kihelkonnas, Pilistvere kihelkonnas, Risti kihelkonnas ja Pärnu-Elisabethi kihelkonnas. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati Eestis järgmised perekonnanimed Salmiks: Paglnat, Raisk, Saalberg, Salmann, Salmijak, Salte, Schilling, Schults, Schvalbe, Suuman, Voltov. Samas senised nime kandjad perekonnanime ei vahetanud. Kusti Salm, Eesti riigiametnik (1977–) Statistikaamet. Nimede statistika. Päring andmebaasist: Salm. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Salm. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Salm. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Salm.
Ando Leppiman

Ando Leppiman (sündinud 25. juunil 1975) on Eesti riigiametnik. 1982–1993 Tallinna Järveotsa Keskkool 1997–2002 Tallinna Tehnikaülikool 2002-2007 Tallinna Tehnikaülikool 01.02.1995–01.09.1995 Kuuma Liini AS, müügiesindaja, projektijuht 01.07.1995–01.10.2001 Trio LSL (Raadio Kuku, Uuno, Eeva), produtsent, saatejuht, muusikajuht 01.07.2000–01.06.2002 Tallinna Tehnikaülikool, soojustehnika instituut 01.09.2001–01.02.2002 Eesti tuuleenergia assotsiatsioon, nõunik 01.02.2002–30.05.2007 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, peaspetsialist; ekspert; kütuse- ja energiaturu talituse juhataja 01.08.2002–2004 Põhjamaade Ministrite Nõukogu projekt, Balti regionaalse energia grupi koordinaator 2007–2011 Aulepa Tuulepargid OÜ, juhatuse liige 01.06.2007–30.09.2011 Eesti Energia AS, taastuvenergia ettevõtte direktor 01.10.2011–01.04.2012 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, energeetikaosakonna juhataja 01.04.2012–31.12.2018 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, asekantsler 02.01.2019–08.05.2022 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, kantsler 09.05.2022–... AS Eesti Varude Keskus, juhatuse esimees 2010–2011 Paldiski Ettevõtjate Liit, juhatuse liige 2010–2011 Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon, juhatuse liige 2011–2012 Elering AS, nõukogu esimees 2011–2019 Maailma Energeetikanõukogu Eesti Rahvuskomitee, juhatuse liige 2013–2020 SA Tartu Teaduspark, nõukogu liige 2016–2017 Elering AS, nõukogu liige 2017–2019 Lennuliiklusteeninduse AS, nõukogu liige 2017–2018 Eesti Geoloogiakeskus OÜ, nõukogu liige 2018–2019 Eesti Geoloogiateenistus, nõukogu esimees 2012–... Eesti Akrediteerimiskeskus SA, nõukogu esimees 2016–... Tallinna Tehnikakõrgkool, Nõunike kogu liige 2019–... Riigimetsa majandamise keskus, nõukogu liige 2019–... Riigi Infokommunikatsiooni SA, nõukogu esimees 2019–... SA Kredex, nõukogu esimees 2019–... Eesti Standardikeskus MTÜ, juhatuse liige Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Valitsuse 20.12.2018 korraldus nr 322 "Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi kantsleri ametikohale nimetamine". Avaldamismärge: RT III, 22.12.2018, 2. Ando Leppiman Eesti Teadusinfosüsteemis
Kusti Salm

Kusti Salm (sündinud 17. aprillil 1984) on Eesti riigiametnik. Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 2002. aastal ning asus Kaitseministeeriumisse tööle 2007. aastal NATO ja Euroopa Liidu osakonna nõunikuna. 2009. aastal töötas ta Euroopa Kaitseagentuuris ning 2011–2015 Eesti NATO esinduses relvastuskoostöö nõunikuna. Seejärel oli ta Kaitseministeeriumis kaitsetööstuse ja innovatsiooni osakonna juhataja.[viide?] 2017. aastal juhtis Salm Eesti Euroopa Liidu eesistumise ajal Euroopa Kaitsefondi loomise läbirääkimisi. 2019. aastal nimetati Salm Riigi Kaitseinvesteeringute Keskuse direktoriks. 17. maist 2021 kuni 31. augustini 2024 oli ta Kaitseministeeriumi kantsler. 12. juunil 2024 teatas ta, et lahkub suve lõpul omal soovil ametist, sest Eesti pole teinud hädavajalikke otsuseid riigi laskemoonavaru suurendamiseks. Salm on läbinud ajateenistuse Tapal suurtükiväegrupis miinipildurina. Kusti Salm on lõpetanud Tartu Ülikooli riigiteaduste erialal, täiendanud ennast ärijuhtimise valdkonnas Hollandis ning relvastuskoostöö kursustel Prantsusmaal. Kaitseministeeriumi III klassi teeneterist 2021 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2024 aasta eurooplane "Tartu Ülikool. Põhiõppe lõpetanud 2007. aastal. Sotsiaalteaduskond. Bakalaureuseõpe (3+2). Riigiteadused". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. mai 2021. Vaadatud 7. mail 2021. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Valitsuse 08.04.2021 korraldus nr 142 "Kaitseministeeriumi kantsleri ametikohale nimetamine". Avaldamismärge: RT III, 09.04.2021, 3. "Kaitseministeeriumi uueks kantsleriks saab Kusti Salm" Eesti Rahvusringhääling, 26. märts 2021. "Kaitseinvesteeringute keskust juhib juulist Kusti Salm" Eesti Rahvusringhääling, 31. mai 2019. Kaitseministeeriumi kantsler Kusti Salm lahkub ametist, err.ee, 12.6.2024. "Kusti Salm". Tippjuhtide konkursiveeb. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 23.02.2021 otsus nr 702 "Riiklike autasude andmine". Avaldamismärge: RT III, 24.02.2021, 1. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Kaitseministeeriumi tippametnik valmistab Eestit ette sõjaks" Eesti Ekspress, 3. aprill 2019 Salmi sõnul ei saa ta jätkata vastuolu tõttu poliitikutega, err.ee, 13.6.2024
Gross (perekonnanimi)

Gross on perekonnanimi. Saksamaal ja Austrias kasutatakse nime kirjapildis topeltessi (ss) asemel hoopis tähemärki "ß" (eszett). 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Gross 201 mehel ja 206 naisel. Perekonnanimede levikult on Gross meeste puhul 294. ja naiste puhul 326. kohal. Perekonnanime Gross kandja on keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus on 38). Kõige levinum on perekonnanimi Gross vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,35. Perekonnanimi Gross on levinuim Valga maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 6,43. 19. sajandi algul pandi perekonnanimi Gross mitmes paigas: Karksi kihelkond, Vändra kihelkond, Audru kihelkond, Tartu-Maarja kihelkond, Kose kihelkond, Kadrina kihelkond, Simuna kihelkond, Martna kihelkond, Hargla kihelkond, Puhja kihelkond, Sangaste kihelkond, Halliste kihelkond. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Gross järgmiste perekonnanimede vastu: Allvere, Arulepp, Ehtmaa, Hallas, Hallivee, Heinloo, Järvik, Jõemets, Kallaste, Karemäe, Kirsi, Koitjärv, Koitla, Koitne, Kross, Laanemets, Laidvee, Loogna, Läve, Metsla, Ojanurm, Pajula, Piirsalu, Põllma, Raidma, Raidmäe, Raiend, Roomets, Roopalu, Roosmaa, Roosna, Rooväli, Tammela, Tammeväli. Samas keegi sellist perekonnanime endise asemel ei võtnud. David Gross, (1942–) USA füüsik Georg Gross, (1983–) eesti autorallisõitja Katrin Gross-Paju, (1963–) eesti arst Lalla Gross, (1912–2008) eesti filoloog Margus Gross, (1970–) Eesti jurist Michael Gross, (1964–) Saksa ujuja Oleg Gross, (1952–) eesti ettevõtja Toomas Gross, (1971–) eesti antropoloog Villem Gross, (1922–2001) eesti kirjanik Grossberg Grossberger Grossein Grosseinwaldt Grossewald Grossholm Grossjäger Grossman Grossmann Grossschmidt Grosstein Grosstochter Grosswaldt Grosswell Kross Statistikaamet. Nimede statistika. Päring andmebaasist: Gross. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Gross. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Gross. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Gross.
Margus Gross

Margus Gross (sündinud 3. augustil 1970) on Eesti jurist, prokurör. 1991–1995 Viljandi uurimisbüroo uurija ja vanemuurija 1995–1996 Viljandi prokuratuuri abiprokuröri kandidaat ja abiprokurör 1996–2004 Tartu prokuratuuri abiprokurör ja prokurör 2000–2001 Jõgeva prokuratuuri vanemprokuröri (juhataja) kohusetäitja 2008–2012 Lõuna ringkonnaprokuratuuri juhtivprokurör (juhataja) 2012–2017 Viru ringkonnaprokuratuuri juhtivprokurör (juhataja) 2017–2020 Lõuna ringkonnaprokuratuuri eriasjade prokurör 2020–... Lõuna ringkonnaprokuratuuri abiprokurör 1990 Tallinna Miilitsa Erikeskkool 1997 Tartu Ülikool, õigusteadus 2009 Politsei teenetemärgi eriklass 2018 Valgetähe IV klassi teenetemärk "Eesti prokurörid 2001" (Tallinn: Riigiprokuratuur, 2001) lk 55. Justiitsministeeriumi dokumendiregister. Justiitsministri 09.05.2017 käskkiri nr 117-k "Juhtivprokuröri ametikohalt vabastamine ja eriasjade prokuröri ametkohale nimetamine". Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 05.02.2018 otsus nr 221 "Riiklike autasude andmine". Avaldamismärge: RT III, 07.02.2018, 1. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Ootamatu karjääripööre: tuntud prokurör viidi üle madalamale ametikohale" Eesti Ekspress, 13. oktoober 2020
Ameerika Ühendriikide rahvusarhiiv

Ameerika Ühendriikide rahvusarhiiv (inglise keeles "National Archives and Records Administration") on iseseisev valitsusasutus Ameerika Ühendriikides, mis kogub, säilitab ja tutvustab riiklikult tähtsaid arhivaale. Rahvusarhiivi juhib Ameerika Ühendriikide riigiarhivaar.
Hermagor-Pressegger See

Hermagor-Pressegger See (sloveeni: Šmohor-Preseško jezero) on linn Austria Kärnteni liidumaal. See on Hermagori ringkonna halduskeskus. Linn on saanud nime Püha Hermagorase järgi, kes oli esimene Aquileia piiskop. Hermagor asub alumises Gaili orus Karni Alpide põhjajalamil Itaalia piiri lähedal. Lõunas ühendab Naßfeldi kuru selle Itaalia Pontebba omavalitsusega. Põhjas viib maantee Gitschtali kaudu Gailtali Alpidesse, üle Kreuzbergi sadula Weißensee järveni ja edasi Greifenburgi Drava orus. Hermagori jaam on peatus Gailtali raudteeliinil Arnoldsteinist Kötschach-Mauthenisse. Valda kuulub madal Pressegger See, üks Austria soojemaid järvi, millel on ulatuslikud pillirookaldad. Hermagor-Pressegger See valla osad on: Tröpolach (sloveeni Drobolje või Dobropolje) Egg (Brdo) Görtschach (Goriče) Guggenberg Hermagor (Šmohor, varem ka Trg) Khünburg Mitschig (Mičiče või Semičiče) Möderndorf (Modra vas) Möschach Nampolach (Napole) Rattendorf (Radnja vas) Watschig (Vačiče) Vellach (Bela) Neudorf (Genialovizo) Arheoloogilised leiud näitavad, et ajalooline rauamaagi kaevanduspiirkond asustati juba 1800.–1200. aasta paiku eKr. Hiljem oli see osa keldi Noricumi kuningriigist, mis liidendati Rooma riiki 15. aastal eKr. Püha Hermagorase kihelkonda Kärnteni hertsogkonnas on esmamainitud 1169. aasta dokumendis, tõenäoliselt Aquileia patriarhide asutatud. Tänu oma strateegilisele asukohale puhkes see kiiresti õitsele, omandas 1288. aastal turuõiguse ja sai Gaili oru peamiseks asulaks. 1779. aastal avastas botaanik Franz Xaver von Wulfen Gartnerkofeli tipu nõlvadelt Wulfenia carinthiaca. Hermagor sai 1868. aastal samanimelise ringkonna keskuseks ja seal asus keiserlik-kuningliku Landwehri garnison. Gailtali raudteeliini ehitati 1894. aastast, seda pikendati 1915. aastal sõjalistel eesmärkidel Esimese maailmasõja Itaalia rindel. Hermagor sai linnaõiguse 10. oktoobril 1930, Kärnteni plebistsiidi kümnenda aastapäeva puhul. Tänapäevane Hermagor-Pressegger See omavalitsus loodi mitme endise omavalitsuse ühendamisega 1973. aasta haldusreformi käigus. Möderndorfi loss, sealhulgas Gaili oru muuseum Garnitzenklamm, kanjon arvukate koskedega Egger Alm, hooajaline mägikarjamaa koos piirkondliku juustutootmisega (Gailtaler Almkäse) Wurzer Dirndl, kohalik alpistiilis traditsiooniliste rõivaste tootmine (Dirndl) Kesklinn Püha Hermagorase kihelkonnakirik Raekoda Hermagori majandus sõltub täna suuresti turismist, eriti suusatamisest Naßfeldi kuru ümbruses, mis on suurim suusapiirkond Kärntenis. Pressegger See ja ümbritsevad mäed on ka traditsiooniline suvepuhkuse ja matkajate populaarne sihtkoht. Pontebba, Itaalia (aastast 1998) Matija Majar (1809–1892), katoliku preester ja Kärnteni sloveenide poliitaktivist Roland Assinger (* 1973), suusataja Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.