laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Siid

Siid on looduslik valguline kiud, mida saadakse siidiliblika (Bombyx mori) vastse kookoni lahtikerimisel ja millest kedratakse niiti siidkangaste kudumiseks. Siidist valmistatakse niite, tikkimislõngu, paelu, laias valikus luksuslikke rõivakangaid ja sisustustekstiile. Kookonis on kuni 4000 meetrit kiudu, millest umbes 1000 m on väärtuslik. Siid on kerge kiud, hõlpsasti värvitav, kauni läikega, nahasõbralik ja ilma staatilise elektrita. Ta on väga hea soojusisolaator, tundub kehal jahedana ja ei põhjusta higistamist. Talvel tundub siidrõivas soe ja suvel jahe. Siidikiud on tugev, võrreldes lambavillaga on ta sama kiuläbimõõdu juures kolm korda tugevam. Siidi tõmbetugevus on kuivalt 45 cN/tex ja märjalt 41 cN/tex. Siid suudab imada niiskust umbes 25% omaenda kaalust, ilma et ta tunduks niiske. Siid tõrjub mustust ja on kergesti pestav. Kuid siidikiud ei talu higi ja päikesevalgust. Higiga kokkupuude ja otsene päikesevalgus muudavad siidi rabedaks. Deodorandid ja lõhnaveed võivad jätta siidile püsivaid plekke. Enne paberi leiutamist oli siid Hiinas põhiline kirjutusmaterjal. Vastkootud siidkangas vabastatakse keetmise teel liimainest seritsiinist, siis tuleb esile siidi läige. Liiga kerget siidkangast töödeldakse raskemaks muutmiseks metallisooladega, nii töödeldud kangale on omane "siidikahin". Samas sooladega töötlemine vähendab siidi kulumiskindlust. Reeglina siidist valmistatud kangad on habutai, šifoon, taft, krepdešiin, dupioni, toorsiidkangas (noil), honan, šantung, tussar ja charmeuse. Metall- ja siidlõngadest kootud kangad on siidbrokaat ja lamee. kunstkiud kunstsiid nailon polüamiid Siiditee sukad tehissiid
Kristinestad

Kristinestad ehk Kristiinankaupunki on linn Soomes Pohjanmaa maakonnas. Asub Põhjalahe kaldal. Kui linn 1649. aastal asutati, kandis see Koppö nime. 1651. aastal sai linn uue nime Rootsi kuninganna Kristiina järgi. Elanikest 57% on rootsikeelsed ja 41% soomekeelsed. Population growth biggest in nearly 70 years Kristinestadi koduleht
Bulee

Bulee 'nõukogu' oli Vana-Kreeka poliste kõrgeim valitsusorgan, mis koosnes valitud kodanikest. Joonia linnades nimetati seda organit buleeks, geruusiaks või sünedrioniks, dooria linnades oli selle nimetus in alia, apella või aliaia. Bulee ehk neljasaja nõukogu (viiesaja nõukogu) oli nõukogu, mille asutas arhont Solon 594 eKr. Algselt koosnes bulee 400 mehest. Igast algsest Ateena hõimust kuulus bulee koosseisu 100 meest. Nad pidasid koosolekuid Pnyxi mäel Ateena akropoli lähedal. Bulee oli aristokraaatide nõukogu areopaagi nõuandev organ ning valmistas ette rahvakoosolekute päevakorda. Kleisthenese reformidega suurendati bulee koosseisu 500 meheni, kusjuures iga uut hõimu (füüli) esindas 50 meest. Bulee liikmed valis rahvakoosolek üle 30-aastaste Ateena kodanike seast üheks aastaks. Bulee 50-liikmeline juhtkond prütaania valiti bulee liikmete seast iga kuu uuesti. Prütaania esimees vaheldus iga päev ning ta valiti liisuga. Kes oli kord sellel ametikohal olnud, see ei tohtinud enam kunagi sellele kohale uuesti asuda. Iga füül valitses aastas kordamööda nõukogu hoones ehk buleuteerionis. Ephialtese ja Periklese reformidega 5. sajandi keskel eKr läksid buleele üle paljud areopaagi funktsioonid ning areopaag kaotas peaaegu kogu oma võimu.
Lembe Ruben

Lembe Ruben (sündinud 8. oktoobril 1974 Tallinnas) on eesti graafik. Ta on lõpetanud 1999. aastal Eesti Kunstiakadeemia graafika erialal. 2002. aastal kaitses samas magistritöö "Alateadlikud loomemeetodid ja -kujundid". On õpetanud graafikat, kompositsiooni, joonistamist ja enda väljatöötatud loovust avavat meetodit Eesti Kunstiakadeemias, Viljandi Kultuuriakadeemias, Kumus, Kunstiosakond OÜ-s ja Graafikakojas.[viide?] Ta on kujundanud ja illustreerinud raamatuid ning kureerinud ja kujundanud näitusi. 2004. aastast on ta Eesti Kunstnike Liidu liige. Kuulub ka Eesti Vabagraafikute Ühendusse (alates 1999), kunstirühmitusse Ydi ja Eesti Autorite Ühingusse. 2020. aastast on ta Eesti Vabagraafikute Ühenduse esimees. 1999 Linnu religioon. Raatuse galerii, Tallinn 2001 Näitus seeriast: Sinu hinge ruum. Galerii Põlendruum, Tallinn 2002 Sissepääs/väljapääs. Linnagalerii. Tallinn 2003 Hunnitu joonetus (koos Kaupo Kanguriga). Draakoni galerii, Tallinn 2008 Graafilised võimumängud. Draakoni galerii, Tallinn 2013 Dilemma. Vabaduse galerii, Tallinn 2013 Joonega piiratud. Hop galerii, Tallinn 2015 Märkmeid ärikoolituselt. Kloostriait, Tallinn 2018 Spontaansuse kood. Draakoni galerii, Tallinn 2019 Planeet Kodu. Rakvere Teater 2020 Aleksander ja Rosalie on kodus! Salla seltsimaja – küüditatud vanavanemate kodu 2021 Mitte midagi. Haapsalu Linnagalerii 2021 Mitte midagi. TYPA Galerii, Tartu 2022 Distants. ARSi Projektruum, Tallinn 2011 Eduard Wiiralti noore kunstniku auhind Koduleht
Urmas Vaino (kunstnik)

Urmas Vaino (sündinud 1. veebruaril 1960) on eesti kunstnik. CV Maalikunst Mandalad Graafika
Tõnis Kenkmaa

Tõnis Kenkmaa (sündinud 25. aprillil 1982) on eesti graafik ja muusik. Ta lõpetas 2008. aastal Eesti Kunstiakadeemia graafika magistrantuuri. Näitustel on ta esinenud alates 2001. aastast. Ta töötab Kunstiakadeemias õppejõuna ja graafika osakonna digi- ja litograafiameistrina. Ta on ansambli Pia Fraus liige. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] "SEITSMES LÕIGE: Tõnis Kenkmaa “Papercuts”" Von Krahl (vaadatud 7. märts 2013)
Eveli Varik

Eveli Varik (sündinud 28. juunil 1970) on eesti kunstnik. Ta on õppinud Tartu Kunstikoolis tekstiili, Konrad Mäe stuudios maali ning Eesti Kunstiakadeemias ruumikujundust ja graafikat. Ta on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia graafikamagistrantuuri. Ta on vabakutseline kunstnik, mööblidisainer, sisekujundaja ja Eesti Kunstiakadeemia Avatud Akadeemia õppejõud. 2001. aastal pälvis ta I preemia Eesti Kunstiakadeemia plakatikonkursil. 2003. aastal sai ta I preemia Euroopa I Kunstitudengite Biennaalil Roomas ja 2004. aastal tunnustati teda Eesti foto eripreemiaga. Varik on Eesti Kunstnike Liidu ja Tartu Kunstnike Liidu liige. Eveli Varik "Seks ja söök" sirp.ee (vaadatud 26. veebruar 2012) Eveli Varik "Kaduvad" Shutterfish.net (vaadatud 26. veebruar 2012) EKL liikmete nimekiri Seisuga 13.09.2021 Liikmed Tartu Kunstimaja / Tartu Art House (vaadatud 26. septembril 2021) CV Koduleht
Anna Ekston

Anna Ekston (aastani 1925 Anna Epstein; 17. september 1908 Tartu – 24. detsember 1992 Tallinn) oli eesti baleriin, ballettmeister ja pedagoog. Ta õppis Berliinis, Pariisis ja Moskva koreograafiakoolis. Aastatel 1925–1930 oli Antwerpenis Flaami Kuningliku Ooperiteatri balletisolist ning 1933–1935 Liepāja ooperiteatri ballettmeister ja tantsija. Aastail 1940–1941 töötas ta Estonias balletipedagoogina, hiljem oli samas 1944–1951 balletijuht ja ballettmeister. Teise maailmasõja ajal kuulus ta 1942–1944 Eesti NSV Riiklikesse Kunstiansamblitesse. Tema algatusel rajati Tallinna Koreograafiakool, hiljem oli ta samas direktor ja pedagoog. 1945 Assafjev "Bahtšisarai purskkaev" 1948 Tšaikovski "Luikede järv" 1949 Aleksander Krein "Laurencia" 1947 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 1948 Eesti NSV preemia 1959 Eesti NSV teeneline kunstitegelane NSV Ülemnõukogu Presiidium autasustas Suure Sotsialistliku Oktoobrirevolutsiooni 30. aastapäeva puhul Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukirjaga: Anna Ekston, Riikliku Teatri „Estonia" ballettmeister[alaline kõdulink], Punaväelane : Punaarmee [7. laskurdiviisi] poliitosakonna ajaleht, 7 november 1947
Mati Veermets

Mati Veermets (sündinud 13. novembril 1956) on eesti disainer ja graafik. Ta õppis Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis sisekujundust ja graafikat (lõpetas aastal 1988 graafika erialal). Mati Veermets on üks skulptuuri "Elu puu" autoreid (teine autor on Tiiu Pirsko), skulptuur asub Maarjamõisa kliiniku peaukse lähedal. http://www.artun.ee/akadeemia/vilistlased/ba/ https://dea.digar.ee/article/koit/2016/07/09/8.1 Maarjamõisa uus kliinik on modernne
Tiiu Pirsko

Tiiu Pirsko (sündinud 15. märtsil 1955) on eesti graafik. Tiiu Pirsko kujundatud raamatuid Raamatukoi
Juris Kronbergs

Juris Kronbergs (9. august 1946 Stockholm – 6. juuli 2020 Stockholm) oli läti luuletaja, kes elas Rootsis. Lisaks luuletamisele mängis ta mitmes rokkansamblis. Ta töötas kultuuriatašeena Läti suursaatkonnas Stockholmis. Iesnas un citi dzejoļi (1971) Biszāles (1976) Tagadnes (1990) Mana latviskā ikdiena (1994) Vilks Vienacis ('Hunt ükssilm'; 1996) "Maa-alune luule", Loomingu Raamatukogu 2007/6. Tõlkinud läti keelest Guntars Godiņš ja Livia Viitol. Artikkel Juris Kronbergsist Sirbis Foto ja elulugu läti keeles
Surnute ülestõusmine

Kõigi surnute ülestõusmine on kristluses, judaismis, islamis ja zoroastrismis esinev uskumus, mille kohaselt viimselpäeval tõusevad kõik surnud ellu ning nende üle hakatakse kohut mõistma. Ülestõusmine
Airest

Airest (AS Airest) on Eesti erakapitalil põhinev lennuettevõte, mis asutati 2002. aasta jaanuaris. Opereeriti regulaarse kauba- ja reisijateveoga Tallinna–Helsingi liinil. Airest oli Eesti ainuke siduja maailma suurima kullerteenuseid osutava firmaga UPS. Alates 2012. aastast on Airest spetsialiseerunud kaubaveole. Lepingupartneriteks on üle maailma tegutsevad transpordi- ja logistikafirmad nagu UPS, TNT ja Lufthansa Cargo tütarettevõte time:matters. 2013. aasta juuliks on Airest sõlminud välislepinguid mahus 6,1 miljonit eurot, mis on orienteeritud 100-protsendiliselt ekspordile. Tegutsetakse Lennuameti poolt 2012. aastal välja antud sertifikaadi alusel; kolmetäheline tähis: AEG; Telephony tähis: AIREST CARGO; Sitatex aadress: XH-TLL-AE (tüüp B: TLLAEXH). 2012. aasta lõpus avaldati ettevõtte uus imago ja koduleht. 11. juulil 2013 kinnitati Lennuametis Airestile EASA osa 145 hooldusorganisatsiooni sertifikaat. AIREST hooldusorganisatsiooni (AIREST Technical Support) töövaldkond on SAAB 340 liini hooldus kuni 800FH (kaasa arvatud). Tallinna jaam hakkas tööle alates 1. augustist 2013. 2014 septembris sõlmis Airest lepingu viienda SAAB 340 ostuks. Lennuk registrinumbriga ES-LSE ja hüüdnimega Echo suundus lendama Ungari ja Rumeenia vahel. 2015. aasta algul täiendati lennukiparki kuuenda SAAB 340 lennukiga, mille soetamist aitas rahastada KredEx. 15. septembri 2014 seisuga lendab Airest 14 sihtkohta ja omab 4 hooldusjaama. Airesti lennukid lendavad järgmistesse Euroopa linnadesse: Arad, Baden-Baden, Billund, Budapest, Cluj-Napoca, Göteborg, Helsingi, Jönköping, Malmö, Stavanger, Stockholm, Tampere, Tallinn ja Turu. 31. augustil 2015 teavitas Airest uue brändi algatamisest nimega FLYEST, mille tegevuseks on reisijate tellimuslendude teenuse innoveerimine ning ka sise- ja rahvusvaheliste lendude teenuse osutamine. Esimene FLYEST brändi all opereeriv lennuk SAAB 340 koodiga ES-LSF alustas sama päev ka tellimuslende Eesti rahvuslikule lennufirmale Estonian Air liinidel Stockholm - Tallinn - Peterburi. 2015. aasta märtsi seisuga: 6 Saab 340A reg.nr. ES-LSA, ES-LSB, ES-LSC, ES-LSD, ES-LSE, ES-LSF, ES-LSG ja ES-LSH. 2006. aasta augusti seisuga: 3 Let L-410 UVP-E reg-nr ES-LLA, ES-LLB ja ES-LLC 1 Antonov 26B Tallinn - Helsingi liin, reg-nr EW-246TG Airest AS ametlik koduleht Airest AS-i tutvustav bülletään FLYEST Koduleht (inglise keeles) "Airest tõuseb jalgadele" Äripäev, 15.07.2013 "Lennuk kui hea investeering" Äripäev, 3.03.2015
Little Richard

Little Richard (kodanikunimega Richard Wayne Penniman; 5. detsember 1932 Macon, Georgia osariik – 9. mai 2020) oli USA rock'n'roll'i-laulja, laulukirjutaja ja pianist. Little Richard oli üks rock'n'roll'i "isadest" tänu oma pürotehnilistele hittidele nagu 1955. aasta "Tutti-Frutti" ja 1957. aasta "Lucille". Olles vahepeal rock'n'roll'ist loobunud ja neli aastat jumalasõna levitanud, asus ta 1962. aastal comeback-turneele. Kui ta The Beatlesiga Star-Clubis lava jagas, kuulus tema bändi koosseisu ka Billy Preston, kes hiljem mängis koos nii biitlite kui ka The Rolling Stonesiga.
Willie Nelson

Willie Nelson (õieti William Hugh Nelson; sündinud 29. aprillil 1933 Abbottis Texase osariigis) on USA kantrilaulja ja laulukirjutaja. Ta on 12 Grammy auhinna laureaat, sealhulgas kategoorias muusikaline legend (1990) ja elutöö (2000). Tema nimi on kantud kantrimuusika kuulsuste halli (1993). Nelsoni muusikukarjäär algas 1956. aastal. Tema karjääri on takistanud alkoholi joomine, marihuaana suitsetamine ning asjaolu, et ta kandis avalikes kohtades sageli loata relvi. Väsinud probleemidest seadusega, kolis ta 1965. aastal Texase osariiki Austinisse, mis oli tol ajal tuntud vaba moraali poolest. 1970. aastate alguses kasvatasid Nelson ja Waylon Jennings pikki juukseid ja habet ning kandsid pleekinud teksaseid, kuulutades sõja kantrimuusikatööstusele, kus tollal domineerisid laitmatu lõikega jakkides poleeritud meelelahutajad. Nn outlaw-liikumise (outlaw-country) käigus kaitsesid nad kantrimuusika tagasipöördumist selle kauboiliku päritolu juurde. Selle suuna üks peamisi verstaposte oli Nelsoni album "Red Headed Stranger" (1975). Tema edukamad singlid olid sel perioodil "Blue Eyes Crying in the Rain" (1975) ja "On the Road Again" (1980). 1980. aastatel hakkas Nelson esinema filmides. Muusikaliselt oli tema jaoks aeg duettide jaoks. Tüüpiline näide on laul "To All the Girls I've Loved Before", mis on salvestatud koos Julio Iglesiasega. Koos vana kamraadi Jenningsi, Kris Kristoffersoni ja Johnny Cashiga lõi ta eduka superansambli The Highwaymen. Selleks ajaks pälvis esineja laialdast tunnustust väljaspool kantritööstust. 1982. aastal pälvis ta Grammy auhinna mainekas Aasta plaadi kategoorias (klassikalise loo "Always on My Mind" uue tõlgenduse eest). 1990. aastal pidi Nelson kohtus võitlema maksuametiga, kes süüdistas teda süstemaatilises maksudest kõrvalehoidmises. Kuna võlgnevus ületas 16 miljonit dollarit, läks märkimisväärne osa laulja varast haamri alla. Võla tasumiseks salvestas ta isegi spetsiaalse topeltalbumi. Pärast legaalset eepost andis Nelson 1993. aastal välja duettide albumi teiste žanrite staaridega, sealhulgas Bob Dylani, Paul Simoni ja Sinead O'Connoriga. 1990. aastate teisel poolel oli Nelsoni (nagu ka teiste vanakooli esinejate) populaarsus kiiresti langemas. Tema mainet ei aidanud parandada ka eakas eas peetud võitlus marihuaana legaliseerimise eest (ühes jutusaates teatas ta uhkelt, et suitsetas Valge Maja katusel president Jimmy Carteri korraldatud vastuvõtul "umbrohtu"). Püüdes meelitada kantrimuusika noorema põlvkonna kuulajaid, salvestas Nelson tugevate reggae-mõjutustega albumi. 2006. aastal naasis ta esimest korda üle aastate riigi edetabelite tippu ning aasta varem avaldas vastuolulise loo "Cowboys Are Frequently Secretly Fond of Other".
Waylon Jennings

Waylon Arnold Jennings (15. juuni 1937 Littlefield, Texase osariik – 13. veebruar 2002 Chandler, Arizona osariik) oli USA outlaw kantrilaulja.
Ricky Nelson

Ricky Nelson (ka Rick Nelson, kodanikunimega Eric Hilliard Nelson; 8. mai 1940 Teaneck, New Jersey osariik – 31. detsember 1985 De Kalb, Texase osariik) oli USA noorteiidol, laulja ja näitleja. Ricky Nelson sündis 8. mail 1940 Teanecki linnas New Jersey osariigis Ozzie Nelsoni ja Harriet Nelsoni kahelapselise pere noorema lapsena. Ozzie Nelson oli bigbändi juht, Harriet aga sama bändi laulja. Koos vend David Nelsoniga osales perekond pikka aega raadio- (1944–1954) ja telesaates (1952–1966) "The Adventures of Ozzie and Harriet". Ricky ja David hakkasid meelelahutussaates osalema 1949. aastal, enne seda mängisid nende osi kutselised näitlejad. Ricky alustas rock'n'roll'i karjääri 1957. aastal debüütsingliga Fats Domino "I'm Walkin'". Peagi hakkasid kõik telesaated "The Adventures of Ozzie and Harriet" lõppema Ricky etteastega. Ta osales ka mängufilmides "Rio Bravo" (1959), "The Wackiest Ship In the Army" (1960) ja "Love and Kisses" (1965). 8. mail 1961 (päeval, mil ta sai 21-aastaseks) lasi ta oma esinejanime Ricky Nelson muuta Rick Nelsoniks. 1963. aastal abiellus ta Kristin Harmoniga, kellega sai tütre Tracy (sündinud 25. oktoobril 1963), kaksikutest pojad Gunnari ja Mathew (sündinud 20. septembril 1967) ning veel ühe poja Sam Nelsoni (sündinud 29. augustil 1974). "The Ed Sullivan Show'st" ja seejärel ka teistest telesaadetest võttis ta osa aga alles 1967. aastal (varem ei tahetud saate "The Adventures of Ozzie and Harriet" populaarsust alla lasta). 1963. aastal sõlmis ta lepingu 20 aastaks Decca Recordsiga, kuid tema viimaseks suurimaks hitiks jäi 1964. aasta "For You". 1972. aastal pääses ta viimast korda esi-40-sse lauluga "Garden Party", mille ta kirjutas inspireerituna juhtumist Madison Square Gardenis, kus publik ta maha vilistas, kui ta oli üritanud oma vanade hittide asemel midagi uut laulda. 1970. aastate lõpus oli ta hiilgeaeg selgelt otsa saanud. Ta oli võlgades ja karjäär varemetes. Ta ei lindistanud enam uusi lugusid ja esines vaid väikesele publikule. Ta naine läks minema ja võttis nende neli last ühes. Ta hakkas tarvitama narkootikume, peamiselt marihuaanat, vahel ka kokaiini. Vahetult enne oma surma kohtas ta oma kauaaegset iidolit Carl Perkinsit, kes kutsus teda järjekindlalt ikka Rickyks (kuigi ta oli oma esinejanime juba ammu Rickiks muutnud), mistõttu lasi ta taas oma nimele tähe "y" otsa panna. 1985. aastal osales ta nostalgiaturneel Inglismaal, mis läks päris hästi ja mis tõi talle mingil määral tunnustust. Ta tahtis sama korrata USA-s ning hakkas lõunaosariikides kontserte andma, kuid teel aastalõpukontserdile Dallasesse Texase osariigis hukkus ta lennuõnnetuses De Kalbis Texase osariigis. Ta maeti Forest Lawni Hollywood Hillsi kalmistule California osariigis Los Angeleses. "Rio Bravo" (1959) "The Wackiest Ship In the Army" (1960) "Love and Kisses" (1965)
Nykarleby

Nykarleby ehk Uusikaarlepyy on linn Soomes Pohjanmaa maakonnas. Asub Põhjalahe kaldal Lapuanjoki suudmes. Linn asutati 1620. Elanikest 90% on rootsikeelsed ja 8% soomekeelsed. Population growth biggest in nearly 70 years  Nykarleby – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Nykarleby koduleht
Jakobstad

Jakobstad (soome Pietarsaari) on linn Soomes Pohjanmaa maakonnas. Asub Põhjalahe kaldal. Naabervallad on Luoto, Pedersöre vald ja Nykarleby. Linna asutas 1652 Ebba Brahe, kes pani sellele rootsikeelse nime oma hiljuti surnud abikaasa Jakob De la Gardie järgi. Elanikest 55% on rootsikeelsed ja 42% soomekeelsed. Population growth biggest in nearly 70 years  Jakobstad – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jakobstadi koduleht Jakobs Dagar
Kõõru (Setomaa)

Kõõru (ka: Kooru) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Mokornulka. Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 9 elanikku. Külas asub Kõõru ohvriallikas ehk Müräläte. Küla kuulub Piusa-Võmmorski hoiuala koosseisu. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024. [1]
Tiit Kaadu

Tiit Kaadu (sündinud 1944) on eesti töökaitse- ja kollektiivsete töösuhete spetsialist, Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu agentuuri (EU-OSHA) Eesti koordinatsioonikeskuse juht. 1963. aastal lõpetas ta Tallinna 20. Keskkooli. 1968. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna maavarade kaevandamise eriala mäeinsenerina. On töötanud RPI Eesti Tööstusprojekt vaneminsenerina ja Eesti Ametiühingute Keskliidu töökaitsesekretärina. Aastatel 1995–2000 oli ta Eesti Ametiühingute Keskliidu peasekretär. Tiit Kaadu on olnud Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC) Eesti ametiühingute eurokoordinaator, Rahvusvahelise Vabade Ametiühingute Konföderatsiooni (ICFTU) täitevkomitee aseliige. Ta on Eesti ILO Nõukogu liige selle loomisest peale (1992) ning 2004. aastast Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatuse liige, samuti Agentuuri rahvusliku koordinatsioonikeskuse juht. Aastatel 2004–2007 oli ta Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi haldusnõukogu liige. Aastast 2000 töötab ta Sotsiaalministeeriumis. Algul töötas ta töökeskkonna osakonnas ja tööosakonnas juhatajana, seejärel tööelu arengu osakonnas nõunikuna. 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk (töökaitse edendamise eest) 2010 Eesti Ametiühingute Keskliidu hõbedane teenetemärk Abielus, tal on kaks tütart. Hobi on filmiajalugu. Tallinna Ühisgümnaasiumi vilistlased TTÜ lõpetajad 1918–2006
Falsifikatsioon

Teoreetilise väite või teooria falsifikatsiooniks ehk falsifitseerimiseks nimetatakse selle järeldustega vastuolus oleva fakti tuvastamist. Mõiste võttis kasutusele Karl Popper. Ta oli seisukohal, et falsifitseeritud teooriad tuleb hüljata. Falsifitseeritavus Falsifikatsionism Verifikatsioon
Korrapärane püramiid

Korrapärane püramiid on püramiid, mille põhi on korrapärane hulknurk ning mille tipu ristprojektsioon põhjale on põhja keskpunkt. Kui korrapärase püramiidi külgtahud mööda külgservi lahti lõigata, siis saame külgtahud koos põhjaga laotada ühele tasandile. Nii saame korrapärase püramiidi pinnalaotuse. Püramiidi külgtahkude pindalade summa on püramiidi külgpindala. Korrapärase püramiidi külgpindala võrdub põhja ümbermõõdu ja püramiidi apoteemi poole korrutisega. S k = 1 2 P m {\displaystyle S_{k}={\frac {1}{2}}Pm} Korrapärase püramiidi põhjaks on korrapärane hulknurk. Korrapärase hulknurga pindala võrdub hulknurga ümbermõõdu (P) ja hulknurga apoteemi (r) poole korrutisega. S p = 1 2 P r {\displaystyle S_{p}={\frac {1}{2}}Pr} Püramiidi ruumala on V = 1 3 S p h , {\displaystyle V={\frac {1}{3}}S_{p}h,} kus S p {\displaystyle S_{p}} on põhja pindala ja h {\displaystyle h} on püramiidi kõrgus. Koonus Korrapärane tetraeeder
Raja (Mustvee)

Raja (vene Раюша) on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Kasepää valla halduskeskus. Raja külas elas suurema osa oma elust maailmakuulus ikoonimeister Gavriil Frolov. Raja külas asub Raja vanausuliste palvemaja. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. http://kultuur.err.ee/v/kirjandus/81f84186-15f0-4c21-9b38-f8b76bd15f20/ilmub-mahukas-kokkuvote-vanausulistest-eestis
Kaasiku (Mustvee)

Kaasiku on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kasepää valda. Küla piirneb lõunas Perametsa külaga, idas Metsaküla külaga, põhjas Kasepää külaga ning kagus ja läänes Omedu külaga. Küla piir kulgeb läänes ja lõunas mööda Omedu jõge ja Lümati oja. Peipsi järve äärde küla ei ulatu, vaid jääb teisele poole Kallaste maanteed. Küla moodustati 1998. aasta asulareformiga 1. jaanuarist 1999 Murru küla tükeldamisel. Elanike arv on olnud: 2000: 37 2008: 44 (1. jaanuar) Kaasikul asus Kirde Piirivalvepiirkonna Omedu kordoni keskus. Külas on järgmised krundid: Agnese, Altmetsa, Altvälja, Annuki, Aru, Aruniidu, Jaani, Jõe, Jõesilla, Jõesuuvälja, Jüripeetre, Kaarjärve, Kaitsametsa, Kaldasilla, Kalmu, Kalmuse, Kase, Kiige, Kiigekalda, Kopli, Kuhja, Kullerkupu, Lepiku, Liiva, Lutsoja, Murukingu, Männi, Männiku I, Nisura, Oja, Omedu, Omedu kordon, Omedu vaatlustorn, Omedu-Liiva, Pajusilla, Pihlaka, Raja, Rajasalu, Roiumetsa, Sarapuu, Sassikaasiku, Soome, Suti, Suurejuhani, Taganiidu, Tooma, Tooma-Jaani, Tõnise II, Tõniseranna, Tõnurahva, Uno, Õie, Õunapuu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Asustusnimede töörühma protokoll Uued asulad 1999 1998. aasta asulareformiga muutunud asulate nimed EE 12. kd, lk 203 Kasepää valla arengukava, lk 4[alaline kõdulink]
Metsaküla (Mustvee)

Metsaküla on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kasepää valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.