laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Friedrich von Hohenzollern

Friedrich von Hohenzollern (ka Friedrich von Brandenburg-Ansbach; 17. jaanuar 1497 Ansbach – 20. august 1536 Genova) oli Hohenzollernide dünastia Ansbachi (Franki) haru liige ja katoliiklik vaimulik. Friedrichi isa oli Brandenburg-Ansbachi markkrahv Friedrich II, ema aga Sophie Poolast, Poola kuninga Kazimierz IV tütar. Tal oli üheksa venda ja seitse õde, ise kuulus ta pere nooremate laste hulka. Seetõttu valiti Friedrichile vaimulikukarjäär ning 1514. aastal asus ta koos endast aasta noorema venna Wilhelmiga õppima Ingolstadti ülikooli. Ta kuulus koos vennaga mõnda aega ka ülikooli rektoraati. Kui Friedrichi kolmest vennast – Ansbachi markkrahvist Georgist, Preisimaa hertsogist Albrechtist ja hilisemast Riia peapiiskopist Wilhelmist – said 1520. aastatel alanud reformatsiooni ajal veendunud protestandid, siis Friedrich jäi truuks vanale usule. Selles mõjutas teda ilmselt tugevalt tema õpetaja Ingolstadtist, Johannes Eck, kes oli üks veendunumaid luterlusvastaseid teolooge ning kellega Friedrich jäi kirjavahetusse ka pärast ülikooli lõpetamist. Friedrichi esimeseks vaimulikuks ametikohaks oli Salzburgi toomhärra oma, kelleks ta oli kuni 1530. aastani. Hiljem sai temast ka Würzburgi toomkapiitli liige (toomhärra), lõpuks toompraost ning 1529. aastal kerkis tema nimi üles ka võimaliku Riia peapiiskopi koadjuutori kandidaadina. Kuid et koadjuutoriplaani taga oli protestandist vend Albrecht, siis sai koadjuutoriks tema teine vend Wilhelm ning Friedrich suri 7 aastat hiljem Würzburgi toompraostina. Tema epitaaf on siiani Würzburgi toomkirikus. Saksa talurahvasõja ajal (1524–1525) kaitses Friedrich von Hohenzollern komandandina Marienbergi linnust. Tema käsutuses oli 240 kaitsjat, kellest suur osa kuulus mõnda silmapaistvasse aadlisuguvõssa ning leidus ka mitmeid teisi Würzburgi toomkapiitli liikmeid. Leonid Arbusow vanem, Livlands Geistlichkeit. 1. [1900] ja 4. osa [1913]. Theodor Sandel: Kirchberg an der Jagst - Schicksal einer hohenlohe-fränkischen Stadt Band I
Rick Ross

William Leonard Roberts II (sündinud 28. jaanuaril 1976 Clarksdale'is Mississippis) on Ameerika Ühendriikide räppar. "Port of Miami" (2006) "Trilla" (2008) "Deeper Than Rap" (2009) "Teflon Don" (2010) "God Forgives, I Don't" (2012) "Mastermind" (2014) "Hood Billionaire" (2014) "Black Market" (2015) "Rather You Than Me" (2017) "Port of Miami 2" (2019) "Richer Than I Ever Been" (2021)
Eesti NSV rahvakirjanik

Eesti NSV rahvakirjanik oli Eesti NSV-s aastal 1941 loodud, kirjanikele välja antud aunimetus. Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium. 1945 Oskar Luts 1946 Friedebert Tuglas 1947 August Jakobson 1954 Anna Haava 1957 Karl Ernst Särgava 1964 Johannes Semper 1965 Aadu Hint, Juhan Smuul 1971 Debora Vaarandi 1972 Erni Krusten, Paul Kuusberg, Mart Raud 1981 Betti Alver 1985 Jaan Kross 1989 Eno Raud Eesti NSV teeneline kirjanik Eesti NSV aunimetused
Artikkel

Vikipeedia artikli kohta vaata Vikipeedia:Artikkel Artikkel (ladina articulus) on sõna, mis on kasutuses mitmes tähenduses: Artikkel on ajakirjandus- või teadusväljaandes ilmunud kirjutis Artikkel on keeleteaduses teatud abisõna Artikkel on lepingu, seaduse, määruse nummerdatud osa või lõik; Artikkel on sõnaraamatus, entsüklopeedias või muus teatmeteoses märksõna koos selle juurde kuuluva tekstiga Artikkel on majanduses kauba või toote liik Artikkel on raamatupidamises kirje, tulu- või kululiik.
Gutmani koobas

Gutmani koobas on koobas Lätis Sigulda linna piirides Koiva jõe kaldal. Koobas asub Koiva rahvuspargis. Selle geograafilised koordinaadid on 57° 10′ 35″ N, 24° 50′ 32″ E . See on Baltimaade suurim koobas. Koopa pikkus on 18,8 m, pindala 170 m² ja ruumala 500 m³. Koobas on kuni 10 meetrit kõrge. Selle laius on 12 m. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. mai 2008. Vaadatud 12. novembril 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
TTG

TTG on mitme asutuse lühend: Tallinna Tehnikagümnaasium Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium Tartu Täiskasvanute Gümnaasium Tartu Tamme Gümnaasium
Aléxandros Lagópoulos

Aléxandros-Faídon Lagópoulos (Αλέξανδρος-Φαίδων Λαγόπουλος, sündinud 14. jaanuaril 1939 Kairos) on kreeka semiootik. Tema abikaasa on semiootik Karin Boklund-Lagopoulou. Gregory Paschalidis'e artikkel temast Semiotix'is A. Lagopoulos kui Uus-Bulgaaria Ülikooli audoktor
Tuumasõda

Tuumasõda on sõda, milles kasutatakse peamiselt tuumarelva. Seni ainuke sõda, kus kasutati tuumarelva, oli teine maailmasõda, kui Ameerika Ühendriigid kasutasid tuumarelva Jaapani vastu, heites tuumapommid Hiroshimale ja Nagasakile augustis 1945. massihävitusrelv
Gia Kantšeli

Gia Kantšeli (gruusia keeles გია ყანჩელი; 10. august 1935 Thbilisi – 2. oktoober 2019 Thbilisi) oli gruusia helilooja. Ta lõpetas 1963. aastal Thbilisi konservatooriumi kompositsiooni erialal, seejärel tegutses vabakutselise heliloojana ning alates 1971. aastast Thbilisi Šota Rusthaveli teatri muusikadirektorina. 1979. aastast oli ta Gruusia NSV Heliloojate Liidu sekretär. Aastal 1991 asus ta elama Berliini ning 1995. aastast elas Antwerpenis (Flandria kuningliku filharmoonia orkestri kutsel). Kantšeli on kirjutanud seitse sümfooniat, ühe ooperi, kammermuusikat, koorimuusikat, teatri- ja filmimuusikat (näiteks filmidele "Mimino", "Kin-dza-dza" ja "Ära nuta"). Gruusia NSV teeneline kunstitegelane (1972) NSV Liidu riiklik preemia (1976) Gruusia NSV rahvakunstnik (1980) Gruusia NSV riiklik preemia (1981) NSV Liidu rahvakunstnik (1988) Vene Kinokunsti Akadeemia akadeemik Wolf Foundationi auhind (2008) Suri legendaarne Gruusia helilooja, Postimees, 2. oktoober 2019 Riina Luik. Gruusia helilooja Gija Kantšeli pole ühegi oma teosega lõpuni rahul Postimees.ee, 12. november 2010
Bulusani vulkaan

Bulusan on tegev kihtvulkaan Filipiinidel Luzoni saare lõunaosas. Bulusani vulkaan asub umbes 9 km Bulusani linnast läänes. Ta on kõige lõunapoolsem vulkaan Luzoni saarel. Tema geograafilised koordinaadid on 12° 46′ 12″ N, 124° 3′ 0″ E. Rohkem kui 36 000 aastat tagasi tekkinud 11 km ulatusega kaldeeras paikneb neli koonust. Suurim kraater vulkaani tipus on umbes 300-meetrise läbimõõduga ja 50 meetrit sügav. Kolm väiksemat kraatrit paiknevad vulkaani kagunõlval, neist madalaimas asub kraatrijärv. Bulusan on üks Filipiinide aktiivsemaid vulkaane. Viimati purskas see vulkaan veebruaris 2011. Sellele eelnesid 8. novembril 2010 alanud pursked. Eelmine pursete periood oli aastatel 2006–2007. "Global Volcanism Program". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. oktoober 2012. Vaadatud 14. novembril 2010.  Bulusani vulkaan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Bulusani vulkaan Global Volcanism Program
Ventspilsi piirkond

Ventspilsi piirkond (läti keeles Ventspils novads) on 1. järgu haldusüksus Lätis Kuramaal. Piirkonna suuremad jõed on Venta, Abava, Užava, Irbe ja Lūžupe. Suurim järv on Usma järv. Piirkond moodustati 2009. aastal Ventspilsi rajooni Piltene linnast ja 10 vallast. Piirkonna keskus on Ventspilsi linn, mis ei kuulu piirkonda. Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 oli Ventspilsi piirkonna elanikest lätlasi 89,93%, venelasi 5,00%, ukrainlasi 1,52%, leedulasi 1,00% ja muust rahvusest inimesi 2,56%. 2021. aasta haldusreformi järel säilis piirkond endistes piirides. Piltene Ance vald (Ances pagasts) Jūrkalne vald (Jūrkalnes pagasts) Piltene vald (Piltenes pagasts) Pope vald (Popes pagasts) Puze vald (Puzes pagasts) Zirase vald (Ziru pagasts) Zlēkase vald (Zlēku pagasts) Tārgale vald (Tārgales pagasts) Ugāle vald (Ugāles pagasts) Usma vald (Usmas pagasts) Užava vald (Užavas pagasts) Vārve vald (Vārves pagasts) Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2011. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Ventspilsi piirkonna koduleht
Gerard Bond

Gerard Clark Bond (20. mai 1940 Altus, Oklahoma – 29. juuni 2005 New York, Bronx, Calvary Hospital) oli USA geoloog. Tema järgi on nime saanud Bondi sündmused. Ta sai bakalaureusekraadi ülikoolist Capital University Ohio osariigis Columbuses, kus tema isa Ralph Bond oli geoloogiaprofessor, magistrikraadi Alaska Ülikoolist ja doktorikraadi Wisconsini Ülikoolist. Seejärel õpetas ta lühikest aega Williams College'is Massachusettsi osariigis Williamstownis ja California Ülikoolis Davises. 1980. aastast töötas ta Columbia Ülikooli juures observatooriumis Lamont-Doherty Earth Observatory (Palisades, New Yorgi osariik). Alates 1993. aastast oli ta seal süvamereproovide hoiupaiga juhataja. Ta suri vähktõppe. Bond uuris algul mandrite kujunemist ning selle seost merepinna taseme muutustega. 1980. aastatel juhtis ta Hudsoni jõe seismoloogilist uuringut mandrialuse süvageoloogilise ehituse kindlakstegemiseks. 1990. aastatel hakkas ta koguma setteproove Atlandi ookeani põhjaosa põhjast. Koos kaasautoritega tuli ta järeldusele, et Kanada idaosast pärit jäämägede sulamisel on suhteliselt hiljuti tekkinud ebatavalised lubjakivi- ja muud setted. 1993. aastal ilmus ajakirjas Nature Bondi ja kaasautorite artikkel kliimatsüklite kohta. Uurides setetes sisalduvaid raualaigulisi kvartsiterasid, jõudis Bond 1400–1500 aasta tagant aset leidnud kliima soojenemine ja liustike sulamine (Heinrichi sündmused) on toonud kaasa ookeanivee jahenemise mõne kraadi võrra. Ta leidis tõendeid sellest tsüklist kuni 100 000 aasta tagusest ajast. Oma andmeid võrdles ta andmetega Gröönimaa jää kohta. 1990. aastatel lõpus esitas Bond hüpoteesi, mille järgi 1500-aastasi tsükleid põhjustab Päikese aktiivsuse muutumine. Gerald Bond jt. A pervasive millennial-scale cycle in North Atlantic Holocene and glacial climates. – Science, 1997, kd 278, lk 1257–1266. 2003 – Maurice Ewingi medal väljapaistvate teenete eest mereteadustes Ta elas viimati Pearl Riveris New Yorgi osariigis. Ta oli kaks korda abielus. 1992. aastast oli ta abielus oma observatooriumi hoiupaiga hoidja Rusty Lotti Bondiga. Temast jäi maha kaks poega ja tütar. Nekroloog New York Timesis
Kachchhi laht

Kachchhi laht (gudžarati કચ્છનો અખાત) on Araabia mere laht India läänerannikul Gujarāti osariigis. Laht ulatub umbes 180 km pikkuselt kirde suunas sisemaale eraldades Kāthiāwāri poolsaart Kachchhi piirkonnast põhjas. Lahe suurim sügavus on 122 m. Suurim linn lahe ääres on Jāmnagar.
Sergei Ivanov (täpsustus)

Sergei Ivanov on mitme inimese nimi: Sergei Borissovitš Ivanov on Venemaa poliitik Sergei Ivanov on Eesti poliitik Sergei Ivanov on Venemaa jalgrattur Sergei Ivanov on Venemaa maletaja Sergei Ivanov on Eesti jäähokimängija Sergei Ivanov (1864–1910) oli vene maalikunstnik Sergei Ivanov (1941–1999) oli vene lastekirjanik Sergei Ivanov oli vene filmioperaator Sergei Ivanov (1985–) on Eesti jalgpallur Sergei Ivanov (1980–) on Venemaa ärijuht, ALROSA president
Termohaliinne tsirkulatsioon

Termohaliinne tsirkulatsioon ehk ookeanide suur konveier on ookeanivee ringlus, mida põhjustavad soojuse ja magevee voogudest tingitud tiheduse gradiendid merepinnal. Tuule toimel liikuvad pinnahoovused (sealhulgas Golfi hoovus) suunduvad Atlandi ookeani ekvaatoripiirkonnast pooluste poole. Nad jahenevad ning kõrgetel laiuskraadidel vajuvad, moodustades Põhja-Atlandi süvavee. See tihe vesi voolab edasi ookeanibasseinidesse. Suurem osa sellest tõuseb süvaveekerkena Lõuna-Jäämeres, kõige vanemad veed (umbes 1600 aasta pärast) Vaikse ookeani põhjaosas. Seetõttu toimub ookeanibasseinide vahel ulatuslik segunemine, mis vähendab nendevahelisi erinevusi ning muudab ookeanid globaalseks süsteemiks. Veemassid transpordivad nii energiat (soojusena) kui ka ainet (tahkiseid ja lahustunud ained) ümber maailma. Termohaliinse tsirkulatsiooni seisundil on Maa kliimale suur mõju. Ivar Murdmaa. Barentsi meri enne ja pärast suurt veeuputust. – Horisont, 1998, nr 2, märts Stefan Rahmstorf. Current climate (pdf). – Nature, 13. jaanuar 2003, kd 421, lk 699. Siim Veski. Soojenev kliima võib põhjustada kliimajahenemist. – Eesti Loodus, jaanuar 2005. F. Primeau. Characterizing transport between the surface mixed layer and the ocean interior with a forward and adjoint global ocean transport model. – Journal of Physical Oceanography, 2005, kd 35, lk 545–564. doi:10.1175/JPO2699.1. Stefan Rahmstorf. Thermohaline Ocean Circulation (pdf). – S. A. Elias (toim). Encyclopedia of Quaternary Sciences, Elsevier: Amsterdam 2006.
Narva jõe kanjoni maastikukaitseala

Narva jõe kanjoni maastikukaitseala on maastikukaitseala, mis kaitseb Narva jõe kanjoni ja joaastanguid. Kaitseala asub Narva linna territooriumil. Eesti kaitsealade loend Narva jõe kanjoni maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis Panga maastikukaitseala ja Narva jõe kanjoni maastikukaitseala kaitse-eeskirjade ja välispiiri kirjelduste kinnitamine. Vastu võetud 13.05.1999 nr 155. Riigi Teataja
Bulusan

Bulusan on asula Filipiinidel Bicoli piirkonnas Sorsogoni provintsis Bulusani vallas. Bulusan asub Luzoni saare kaguosas, umbes 9 km Bulusani vulkaanist ida pool. 2000. aasta rahvaloenduse järgi oli elanike arv 6230. World Gazetteeri järgi oli Bulusani arvutuslik elanike arv 2010. aastal 7205. World Gazetteer[alaline kõdulink]
Okulovka rajoon

Okulovka rajoon on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblasti keskosas. Rajoon asub Valdai kõrgustikul. Rajooni idapiiril voolab Msta jõgi. Rajoonis on umbes 80 järve. Rajoon on jaotatud 7 esmatasandi omavalitsusüksuseks (3 linna- ja 4 külaasundust). Rajoonis on Okulovka linn, 2 alevit (Uglovka ja Kulotino) ja 200 maa-asulat. Q126709394 Rajooni koduleht
Malaja Višera rajoon

Malaja Višera rajoon on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblasti põhjaosas. Piirneb põhjas Leningradi oblastiga. Rajoon on jaotatud 4 esmatasandi omavalitsusüksuseks (2 linna- ja 2 külaasundust). Rajoonis on Malaja Višera linn ja Bolšaja Višera alev. Malaja Višera rajooni koduleht
Mošenskoje rajoon

Mošenskoje rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblasti idaosas. Piirneb lõunas Tveri oblastiga. Rajoonis on 5 külaasundust (сельское поселение). Halduskeskus on Mošenskoje küla. Rajoonis asub Redrovski maastikukaitseala. Koduleht
Ljubõtino rajoon

Ljubõtino rajoon on haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblasti põhjaosas. Piirneb põhjas Leningradi oblastiga. Rajoonis on 2 külaasundust (сельское поселение). Halduskeskus on Ljubõtino alev. Q126709394 http://lyubytino.info/
Kandalakša rajoon

Kandalakša rajoon on haldusüksus Venemaal Murmanski oblastis, mis läänes piirneb Soomega. Halduslikult jaguneb Kandalakša rajoon kaheks linna- ja kaheks maa-asunduseks. Suuremad asulad on Kandalakša, Zelenoborski ja Alakurtti. Rajoon moodustati Kantalahti ja Kouta vallast 1920. aastate alguses. 1938. aastani kuulus see Karjala ANSV koosseisu. Rajooni koduleht http://mun.gov-murman.ru/local/kandalaksha.shtml
Murmaši

Murmaši on alev Venemaa Murmanski oblasti Kola rajoonis. Asub 21 km kaugusel Murmanskist Tuloma jõel asuva veehoidla ääres.
Durhami krahvkond

Durhami krahvkond on tseremoniaalkrahvkond Inglismaa põhjaosas. Alates 1. aprillist 2009 jaguneb krahvkonna ala nelja tervikomavalitsuse vahel:  Durhami krahvkond – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Krahvkonna koduleht
Keskaegne soe periood

Keskaegne soe periood ehk keskaja soe periood ehk keskaegne kliimaoptimum oli suhteliselt maheda (sooja) kliima periood Atlandi ookeani põhjaosa piirkonnas (ja üldse põhjapoolkeral) umbes aastatel 950–1250. Sellele järgnes Põhja-Atlandi piirkonna kliimas järgnes sellele väikese jääajana tuntud külm periood ehk kliimapessimum. Temperatuurid olid 9. ja 13. sajandi vahel kogu maailmas umbes 1–2 kraadi võrra[viide?] või vähem kui 1 kraadi võrra[viide?] kõrgemad kui väikesel jääajal. Näiteks Atlandi ookeani põhjaosas taandus paakjää põhja poole ja liustikud maismaal kadusid osaliselt. See soojenemine võimaldas näiteks viikingitel asustada Islandi (alates umbes 870. aastast) ja Gröönimaa. Põhja-Jäämeri oli laevatatav. Euroopa sooja perioodiga võisid olla seotud ka teised selle aja soojaperioodid maailma muudes osades, sealhulgas Hiinas, Uus-Meremaal. 11. sajandil koostatud Viimsepäevaraamat (Domesday Book) loetleb Lõuna-Inglismaa 46 paika, kus sellal viinamarju kasvatati. Keskaegsel soojal ajal, mis enam-vähem kattus kõrgkeskajaga, olid Gröönimaal, mis on saanud nime sellase roheluse järgi, põllundusest elatuvate viikingite asundused. Lamb, H. (1965). "The early medieval warm epoch and its sequel". Palaeogeography, Palaeoclimatology, Palaeoecology 1 : 13–19. doi : 10.1016/0031-0182(65)90004-0 . Crowley, Thomas J.; Lowery, Thomas S. (2000). "How Warm Was the Medieval Warm Period?" . AMBIO: A Journal of the Human Environment 29 (1): 51–4. doi : 10.1579/0044-7447-29.1.51 . [1]
That's So Raven

"That's So Raven" on USA telesari Disney kanalil. Peategelane on Raven Symone. Koduleht.
Ründaja (jalgpall)

Ründaja on jalgpallis mängija, kelle ülesanne on pall väravasse toimetada. Ründajad mängivad harva kaitses, seetõttu löövad nad tavaliselt rohkem väravaid kui teistel positsioonidel mängivad jalgpallurid. Seepärast tuntakse maailmas ründajaid paremini, nad on jalgpallis ka ühed kallimad mängijad. Mänguajal meeskond kasutab tavaliselt 1–3 ründajat, kõige levinum variant on kaks: üks mängib keskründaja positsioonil, teine aga sügavamal ja lisaks väravate löömisele on tema ülesandeks teravaid sööte anda. Teist ründajat nimetatakse sageli ka ründavaks poolkaitsjaks ja playmaker'iks.
Alam-Pedja looduskaitseala

Alam-Pedja looduskaitseala on looduskaitseala Võrtsjärvest kirdes. Kaitseala territoorium paikneb Tartu, Jõgeva ja Viljandi maakonnas ning selle pindala on 343 km². Alam-Pedja looduskaitseala on rajatud Eestimaa Looduse Fondi ettepanekul 1994. aastal. Alates 1997. aastast on Alam-Pedja looduskaitseala Ramsari konventsiooni alusel kaitstav rahvusvahelise tähtsusega märgala. Kaitseala asub kunagise Võrtsjärve nõos, mis 7500–10 000 aastat tagasi oli suures osas veega kaetud. Kaitseala piirid kulgevad valdavalt mööda jõgesid: põhjapiiriks on Pedja, Umbusi ja Pikknurme jõgi, idas Laeva jõgi, lõunas Emajõe luha lõunaserv ning läänes Pedja ja Põltsamaa jõgi. Põhieesmärgiks on loodusliku mitmekesisuse kaitse ökosüsteemides, tagades võimalikult suurel määral kaitsealuste liikide ja elupaikade kaitse ning metsa- ja sookoosluste loodusliku arengu ja niidukoosluste püsimise. Kaitsealal asub Palupõhja looduskool. Huvitavad on Suure Emajõe 55 vanajõge, kuhu tulevad kudema paljud Võrtsjärve ja isegi Peipsi kalad. Rände ajal on Emajõe luht täis uju- ja sukelparte ning luiki. Meri- ja kalakotkaidki näeb sel ajal sageli. Luhaäärsetes metsades pesitseb rohkesti väike-konnakotkaid, kuid seal võib kohata ka suur-konnakotkast ja rabade kohal kaljukotkast. Jõeluhtadel pesitseb rohkesti rohuneppe. Emajõgi ja Ilmatsalu jõgi Põdrasoo Altnurga saarik Kaitsealaga tutvumiseks on rajatud kolm loodusrada: Selli-Sillaotsa õpperada (pikkus 3,5 km) kulgeb Laeva soos. Kirna matkarada (pikkus 7,5 km) kulgeb mööda Pedja jõe äärseid luhtasid. Põltsamaa–Kärevere veematkarada kulgeb mööda Põltsamaa, Pedja ja Emajõge.  Alam-Pedja looduskaitseala – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Salisbury (täpsustus)

Nimel Salisbury on mitu tähendust. Salisbury on linn Inglismaal. Salisbury on linn USA-s Marylandis. Salisbury on linn USA-s Põhja-Carolinas Salisbury on Harare varasem nimi. Salisbury saar asub Põhja-Jäämeres Franz Josephi maal. Salisbury saar asub Põhja-Jäämeres Arktika saarestikus. Salisbury, Uriah Heepi album
Roberts Blossom

Roberts Scott Blossom (25. märts 1924 New Haven, Connecticut – 8. juuli 2011 Santa Monica, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja luuletaja. Tema tuntumad rollid on peaosa filmis "Deranged" (1974) ja kõrvalosad filmides "Üksinda kodus" (1990), "The Great Gatsby" (1974), "Close Encounters of the Third Kind" (1977), "Escape from Alcatraz" (1979), "Christine" (1983), "The Last Temptation of Christ" (1988) jt. Pärast seda, kui ta 1990. aastatel näitlemisest loobus, tegeles ta luuletamisega. Ta suri ajuvereringehaigusse, elades hooldekodus.
Christoph Schnabel

Christoph Schnabel (10. november 1715 Nachterstedt – 24. september/5. oktoober 1761 Haljala) oli Eesti vaimulik. Schnabel sündis Nachterstedtis Ascherslebeni maakonnas (praeguse haldusjaotuse järgi Seelandi Nachterstedti linnaosas Salzlandkreisis Saksi-Anhalti liidumaal). Schnabel immatrikuleeriti 22. märtsil 1735 Halle ülikooli, oli aastal 1736 Halle vaeslastekooli informaator. 15. septembrist/26. septembrist 1737 oli Haljalas pastor Georg Sableri 9 lapse koduõpetaja. Ordineeriti õpetajaks 27. mail/7. juunil 1741. Ta oli aastatel 1741–1761 Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja. Eestimaa konsistooriumi assessoriks sai 28. veebruaril/10. märtsil 1756. Oli pietistlik vaimulik ja toetas oma koguduses vaimulikku ärkamisliikumist. Tema poeg David Christoph Schnabel oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja ja Tallinna toomkoguduse abiõpetaja, tema väimees (tütre Catharina Margaretha abikaasa) Anton Heinrich Lücke oli Ambla Maarja koguduse õpetaja; vend Gottfried Schnabel oli Helme Maarja koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
2008. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 53. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti 19.–27. jaanuarini 2008 Paul Kerese Malemajas. Raivo Rist tuli rahvusvahelises kabes kümnendat korda Eesti meistriks. Läbi aegade esimese naiskabetajana oli Eesti meeste meistrivõistluste finaalturniirile pääsenud nooruke Margit Viirma.
2009. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 54. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti 31. jaanuarist 10. veebruarini Paul Kerese Malemajas. Oma esimese meistritiitli rahvusvahelises kabes võitis läbi aegade edukaim Eesti kabetaja väikesel laual Arno Uutma. Peakohtunik: Lembit Vahesaar
2010. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 55. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Paul Kerese Malemajas 30. jaanuarist kuni 7. veebruarini 2010. Oma teise meistritiitli pälvis sellel alal Argo Unnuk (esimene kord oli aastal 1998. Kogu turniiri jooksul juhtinud Raido Värik kaotas Unnukile eelviimases voorus ja pidi viiendat aastat järjest leppima hõbemedaliga. Kohtunik: Lembit Vahesaar
Lillemuru

Lillemuru on palju rohundite liike sisaldav muru. Lillemuru on looduslikku niitu meenutav rohttaimekooslus. Erinevalt murudest, kus valdavad kõrrelised ja on vähe taimeliike, on lillemurudes palju ning mitmevärviliselt õitsvaid eri sugukondadesse kuuluvaid liike. Lillemurud võivad olla madalad (tallatavad), poolkõrged või kõrged (vähe- või mittetallatavad). Lillemuru rajatakse väheviljakale mullale. Rajamisel laotatakse ettevalmistatud mullapinnale õhuke kiht liigirikkalt looduslikult niidult niidetud poolküpsete seemnetega heina või külvatakse kindla liigilise koostisega spetsiaalne seemnesegu. Seemneseguna on sobiv pärismaistest püsikute liikidest koosnev segu. Marianna Saar soovitab lillemuru seemneseguna näiteks järgmiste liikide segu: harilik kastehein keskmine värihein lamba-aruhein punane aruhein harilik raudrohi kerakellukas harilik kellukas arujumikas pehme madar aas-kurereha mets-kurereha harilik härjasilm harilik nõiahammas harilik käokann süstlehine teeleht punane pusurohi külmamailane Eestis kasutamiseks soovitatud liikide hulka kuuluvad veel kollane karikakar, hobumadar, ümaralehine kellukas, nurmnelk, harilik karutubakas, nõmm-liivatee, jt. Lillemuru hooldus seisneb harvas, mõnel korral suve jooksul, niitmises. Väetamist ja kastmist lillemuru ei vaja. Liialt toitainerikas muld põhjustab murukoosluse liigirikkuse vähenemist. loodusaed rohumaa Saar 2009: 67. Lilleniit kaunistab maakodu ümbrust Saar 2009: 68. Marianna Saar. Kauni muru saladus. Tallinn: AS Ajakirjade Kirjastus. 2009. Marianna Saare lillemurude koduleht OÜ Loodusseeme: kodumaiste taimeliikide seemnete tootja