Saaremaa rüütelkond

Saaremaa rüütelkond (saksa: Oeselsche Ritterschaft) oli Saaremaa seisuslik aadliomavalitsus. Saaremaa rüütelkond kui korporatsioon kujunes keskajal Saare-Lääne piiskopkonna vasallidest. Keskajal nimetati seda eelkõige Saaremaa piiskopkonnaks (ecclesia Osiliensis, Bistum Ösel), kuna olulisem osa sellest asus Lääne-Eesti saartel. Saaremaal laienes läänindus alles pärast 1343–1345 ülestõusu. Alates 15. sajandi keskpaigast sai suurem osa Vana-Liivimaa piiskoppide vasallidest sai laiendatud läänipärimise, Saare-Lääne piiskopkonnas jõustus vastav privileeg kas 1440. aastate lõpus või 1450. aastate algul, kuid see kehtis kuni 1524. aastani arvatavasti ainult piiskopkonna mandriosas Läänemaal. Piiskopkonna Saaremaal, Muhus ja Hiiumaal aladel, kus oli vähem vasalle ja nende valdused olid ka palju väiksemad, jäi nähtavasti kehtima vana piiratud pärimisõigus. Saare-Lääne piiskop Johannes Kievel andis 15. detsembril 1524 välja privileegikirja, millega piiskopi eelisostuõigus (millega piiskop võis lääni, mida aadlik kolmandale isikule võõrandada soovis, eelisjärjekorras ära osta) kaotati ning laiendatud pärimisõigus anti ka Saaremaa vasallidele, Saare-Lääne piiskopkonna vasallid said õiguse ka stiftis valida 1545. aastast. Saaremaa rüütelkonna hoone osteti Dellingshausenitelt 1800. aastal. 20. sajandi algul restaureeriti Saaremaa rüütelkonna uueks hooneks Kuressaare piiskopilinnus.  Pikemalt artiklis Saaremaa maapäev  Pikemalt artiklis Saaremaa rüütelkonna aadlimatrikkel Saaremaa rüütelkonna kõrgemaks võimuorganiks oli korralised Saaremaa maapäevad, mis toimusid iga kolme aasta tagant detsembris või jaanuaris Kuressaares. Maapäev kestis reeglina kuni neliteist päeva. Enne maapäeva avamist toimus jumalateenistus Kuressaare Laurentiuse kirikus. Maapäevale pidid ilmuma kõik 21–60 aasta vanused Saaremaa aadlikud, kes ei olnud eestkoste või hoolduse all ja omasid Saaremaal pärimise, ostu või pandi teel mõisaid. Maapäevale võisid ilmuda: mõisaomanikest üle 60-aastased Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse immatrikuleeritud aadlikud; täisealised immatrikuleeritud aadlikud, kes Saaremaal mõisa ei omanud; immatrikuleerimata aadlikud, kes olid Saaremaal mõisate pandi- või rendivaldajad. Maapäev teostas omavalitsuslikke ja seadusandlikke funktsioone. Maapäeva ülesanded olid: maamarssali, maanõunike, kohtunike, maapolitseinike ja teiste juhtivate ametiisikute valimine; maksude ja koormiste määramine ja korraldamine; Saaremaa omavalitsuste eelarve vastuvõtmine; kiriku ja kooliolude korraldamine; riigivõimu poolt antud seaduste ja korralduste arutamine, talurahvaseaduste projektide koostamine ja täiendamine; Saaremaa sisemise korra kindlustamine; aadli huvide kaitsmine riigivõimu ees. Saaremaa rüütelkonna aadelkonna valitav organ oli aadlikonvent, mis toimis maapäevade vaheaegadel. Saaremaa aadlikonvent koosnes maamarssalist ja kuuest konvendisaadikust. Aadlikonvendi kutsus kokku resideeriv maanõunik või maamarssal vajaduse korral. Saaremaa maanõunike kolleegium koosnes neljast maapäeva poolt eluks ajaks valitud Saaremaa maanõunikust. Maanõunikud täitsid resideeriva maanõuniku nimetuse all järjekorras rüütelkonna jooksvad ülesandeid. Resideeriv maanõunik võis teha erakorralisi väljamakseid kuni 15, rüütelkonna hoone paranduseks kuni 30 hõberubla ulatuses. Üks maanõunikest oli Saaremaa konsistooriumi president ja teine Saaremaa ülemkirikueestseisja. 1862. aastal kuulusid Saaremaa maanõunike kolleegiumi: maanõunik (saksa k. Landrath) Balthasar Adolf Gotthilf von Poll, parun Ernst Nolcken, Karl Gustav von Güldenstubbe, parun Alexander Magnus von Buxhoeveden. vt Kategooria:Saaremaa maanõunikud Maamarssal oli Vana-Liivimaal Liivi ordu kõrge ametnik-sõjajõudude juht, hiljem Saaremaal Taani ajast ja Liivimaal Rootsi ajast alates kuni Vene aja lõpuni 1643–1920 kohaliku aadli omavalitsuse ehk rüütelkonna kõrgem ametnik, kes valiti Maapäeval 3 aastaks ja kelle ülesandeks oli juhatada rüütelkonna üldkoosolekut ehk maapäeva. 18. sajandist alates oli maamarssali ülesandeks esindada ka rüütelkonna huve keskvõimu juures. Vt. Saaremaa maamarssalite loend, Kategooria:Saaremaa maamarssalid Rüütelkonna kantselei koosnes sekretärist ja vajalikust arvust kirjutajatest. Rüütelkonna sekretär valiti rüütelkonna poolt kuueks aastaks. Tal oli korter Saaremaa rüütelkonna hoones. 1646 Johann von Vitinghoff (suri 1707) Johann Budde (mainitud allikates 1651, 1684, surn. 1685) maiskonna peamees (saksa Landschaft-Hauptmann) 1655–1661 Friedrich von Sass (suri 1689) 1661−1666 Odert voon Poll (suri 1677) 1693 Christian von Poll (1618−1693) 1699–1707 Johann von Vitinghoff 1707 Carl Adam von Stackelberg 1716 Wolmar von Stackelberg (suri 1744) 1720–1723 Friedrich Johann von Lode (1683–1753) 1723–1726 Christian Friedrich von Poll 1726–1729 Karl Wilhelm von Stackelberg 1729–1732 Niclas von Krämer 1732–1737 Fredrich Johann von Lode 1737–1753 Otto Friedrich von Vietinghoff 1753–1760 Reinhold Gustav von Nolcken 1760–1765 Hermann Gustav von Weymarn 1762–1772 Carl Gustav von Güldenstubbe 1772–1780 Otto Frommhold von Buhrmeister 1780–1783 Johann Christoph von Nolcken Riia asehalduskorra ajal 1785–1797 oli ametis kogu Liivimaa kubermangu aadlimarssal 1797–1800 Karl Johann Gustav von Ekesparre 1800–1806 Georg Friedrich von Saß 1806–1808 Otto Fromhold von Buhrmeister 1808–1813 Otto Magnus von Buxhoeveden 1813–1816 Reinhold Friedrich Pilar von Pilchau 1816–1818 Peter Anton von Saß 1818 – 26. juuni 1841 Parun Peter Wilhelm von Buxhövden 1843–1849 Georg von Ditmar (1789–1852) 1849 – 22. märts 1862 Karl von Güldenstubbe 1864–1865 Ottokar von Aderkas 1867–1876 Charles Freytag von Loringhoven 1876–1906 Oskar von Ekesparre 1906 – 16. veebruar 1919 Parun Axel Buxhoeveden 1920–1925 Oskar von Ekesparre, Saaremaa Üldkasuliku Ühingu president 1926–1929 Albert Saß 1929–1939 Matthias Stackelberg 1941–1945 Matthias Stackelberg 1948–1957 Dietrich Baron von Buxhoeveden 1957–1960 Heimert von Nolcken 1960–1972 Oskar Baron von Buxhoeveden 1972–1980 Karl Georg Baron von Stackelberg 1980–1993 Odert von Poll 1993–2005 Dieter Baron von Toll 2005-2017 Hansjörg Baron Freytag von Loringhoven 2017- Nicolai von Cube Saaremaa rüütelkond on juhtinud Suure väina laevaliiklust. Kaarma õpetajate seminar Kuressaare piiskopilinnus Rüütelkonna hoone (Kuressaare) Saaremaa mõisnike loend 1919 Saaremaa rüütelkonna vapp Saaremaa Üldkasulik Ühing Madis Maasing, Kas Saare-Lääne toomkapiitlist sai 1524. aasta järel aadlikapiitel?, Läänemaa Muuseumi toimetised = Proceedings of Läänemaa Museum, nr. 21, juuli 2018, lk 35-36 Rüütelkondade pitserid, Pitserid, Rahvusarhiiv Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, Reprint der Ausg. Tartu 1935, Hannover-Döhren, 1971, seite 470 [1] Güldenstubbe, Carl* Gustav v. (1739-1814), BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital Nolcken, Georg (Jürgen) Ludwig v. (1727-1792), BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital Hiiumaa ja Saaremaa laevaliikluse kadunud kuldajad Buxhövden, F. von. Zweite Fortsetzung von des Herrn Hofraths von Hagemeister Materialien zur Gütergeschichte Livlands, enthaltend Beiträge zu einer älteren Geschichte der Oeselschen Landguter und ihren Besitzer. Riga: Nicolai Kymmel's Buchhandlung, 1851 [2]. Freytag-Loringhoven, Roderich. Personen-Register zur zweiten Fortsetzung von Hagemeisters Materialien zur Gütergeschichte Livlands von F. von Buxhövden. Mitau: J. F. Steffenhagen und Sohn, 1906 [3]. Hupel, August Wilhelm. Materialen zu einer öselschen Adelsgeschichte. − Nordische Miscellaneen. Riga: 1790. Lk 20–21 [4] . Laakmann, Heinrich; Nicolai von Essen (1935). Zur Geschichte der Öselschen Ritterschaft. – Genealogisches Handbuch der Öselschen Ritterschaft. Tartu. (saksa keeles; 2. trükk 1971) Digitaalselt Krusenstjern, Georg von (1963). Die Landmarschälle und Landräte der Livländischen und der Öselschen Ritterschaft in Bildnissen / herausgegeben von der Livländischen Ritterschaft und von der Öselschen Ritterschaft ; gesammelt, zusammengestellt und mit historischem Text versehen von Georg von Krusenstjern. Hamburg: Hofmann. Lk 243 lk. (saksa keeles) URRAM Parun Peter Wilhelm von Buxhövden: Beiträge zur Geschichte der Provinz Oesell: mit einem illuminirten Wappen von Oesell , Riga und Leipzig: Verlag von Eduard Götschel 1838, Digitaalselt Saaremaa rüütelkond Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis Verband der Baltischen Ritterschaften e.V. Saaremaa rüütelkonna kohta, Saaremaa rüütelkond, Eesti Ajaloo Arhiivis Hubertus Neuschäffer: Saaremaa rüütelkonna ajaloost 18. sajandil (saksa keeles) Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, Reprint der Ausg. Tartu 1935, Hannover-Döhren : Hirschheydt, 1971, Saaremaa rüütelkonna genealoogiline käsiraamat (1935–1939, sisukord), saksa keeles Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, 1935 Saaremaa rüütelkond kogub raha Pöide kiriku remondiks