laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Narva-Jõesuu sadam

Narva-Jõesuu sadam on väikesadam Narva-Jõesuus. Ta paikneb Narva jõe suudmes. 2019. aastal rekonstrueeriti sadamat ulatuslikult. Töid rahastati Kesk-Läänemere programmi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Narva-Jõesuu linna eelarvest. Sadam rajati Narva jõe kaldal Suur-Lootsi tänaval olnud vana betoonkai kohale. Kai ja kaldapealne korrastati, lisati uus ujuvkai ning sadamateenuste osutamiseks vajalikud seadmed. Rekonstrueeritud jahisadam avati 19. mail 2019 ning avamise puhul korraldati regatt. Uuendatud sadamas on 19 kaikohta, töötab veesõidukitele mõeldud tankla. Erisusena tuleb sadamat kasutades arvesse võtta, et Narva jõgi on piiriveekogu ja seetõttu tuleb sellel veesõidukitega liiklemiseks eelnevalt teavitada Politsei- ja Piirivalveameti kordonit. Öisel ajal on piiriveekogul liiklemine keelatud. Rekonstrueeritud Narva-Jõesuu jahisadam ootab külalisjahte. Postimees, 20. mai 2019. Sadama koduleht Narva-Jõesuu sadam sadamaregistris
Jõhvi küla

Jõhvi on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kladno

Kladno (saksa keeles Kladen) on statutaarlinn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas, Kladno ringkonna keskus. Asub Prahast 25 km loodes. Kladnot on kirjalikult esmamainitud 1318. aastal. Kladnost on pärit Zdeněk Miler, Jaromír Jágr, Ivan Huml, Anton Cermak, Vladimír Kameš, Jakub Voráček, Michael Frolík ja Petr Pithart. Linna jäähokiklubi Rytíři Kladno on 6-kordne Tšehhoslovakkia meister. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Koduleht
Rafael Arutjunjan

Rafael Arutjunjan (24. juuli 1937 Bakuu – 25. oktoober 2021) oli Armeenia päritolu Eesti skulptor. Ta tegeles lisaks graafika ja maalimisega. 1958–1964 õppis ta Tallinnas Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis. Alates 1977. aastast kuulus Rafael Arutjunjan Eesti Kunstnike Liitu. 2000. aastatel oli ta vabakutseline kunstnik. Skulptor Rafael Arutjunjani loomingus domineerib originaalne ja ebatavaline triviaalse ja hariliku üle. Kolleegide, üldsuse ja ka välismaiste kunstihuviliste ning kunstikogujate poolt kõrgelt hinnatud mitmete silmapaistvate teoste autor ei ole sagedastest ja ahvatlevatest pakkumistest hoolimata müünud peaaegu ühtegi tööd, ja seda meelega. Alates üliõpilasaastatest on Arutjunjan kogu oma teadliku elu võidelnud õiguse eest olla tema ise, isiksus kunstis, võidelnud kunsti eest, mida tehakse hingele, mitte müügiks. Tema lõputöö – nelja figuuriga monument juudigeto ohvritele Odessas – ajas ärevile eksamikomisjoni, mille liikmetele meenus skandaal Jevgeni Jevtušenko luuletuse “Babi Jar” ümber. Arutjunjani kunsti värvirikkas paletis võivad mažoorse või minoorse värvigamma ühe või teise värvitooni tavapärasedki kombinatsioonid teiseneda. Nii määrab just must värv kompositsiooni “Hularõngas” (1969) optimistliku, vitaalse jõu; ja vastupidi – polükroomne dekoratiivne “Balti mehe pea” (1990) mõjub vaatajale rusuvalt, tekitab ebakindluse ja ärevuse õhkkonna. Tähtis on rõhutada Arutjunjani annet jõuda veenvate loominguliste tulemusteni nii looduslike (marmor, pronks, puit, graniit, kips) kui ka mitmesuguste kunstmaterjalidega. Hämmastab mitte ainult kunstniku võime looduslikke materjale jäljendada, vaid ka oskus tuua välja igasuguse ersatsi uus esteetiline kvaliteet, rõhutada seda, mis ei ole looduslike kivide, puidu või metalli puhul tavaline, näha loodusliku materjali puhul tundmatuid visuaalseid efekte, lõhkuda piir kallihinnaliste ja teisejärguliste materjalide vahel. Skulptori võime interpreteerida “skulptuuripoeesia” tardunud norme ja elemente lisab neile uut kõla, vaimustab tema oskus vältida üldiselt aktsepteeritud või tema oma käega avatud kunstimaailmu ja liikuda teistesse tundmatutesse maailmadesse, et alustada kõike täiesti algusest. http://www.rafael.ee/et/kunstnikust/ http://www.rafael.ee/et/ Paulus, Karin (30. oktoober 2021). "In memoriam Rafael Arutjunjan". Eesti Kunstnike Liit. Vaadatud 06.11.2021.
Ivermektiin

Ivermektiin on parasiitidevastane ravim, millega ravitakse pedikuloosi, askaridiaasi ja muid nugilisnakkusi, helmintiaase ehk nugiusshaigusi ning nakkus- ja parasiithaiguste jääknähte. Ivermektiini manustatakse suu- või nahakaudselt. Eestis on alates 2015. aasta juunist müügiluba ühel ivermektiini sisaldaval retseptiravimil (Soolantra), mida kasutatakse rosaatsea raviks (rosaatsea on nahahaigus). Ivermektiini on mitteametlikes teabekanalites propageeritud koroona (COVID-19) vastase ravimina, kuid selle toime kohta pole usaldusväärseid teaduslikke tõendeid. "Ivermektiin, pakendi infoleht" (PDF). Ravimiameti koduleht. 2019. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 6.04.2020. Vaadatud 06.04.2020. "Ravimiregister: Soolantra". Ravimiregister: Soolantra. Vaadatud 04.06.2021. Rachel Schraer & Jack Goodman: "Ivermectin: How false science created a Covid 'miracle' drug" BBC News, 6. oktoober 2021
Kahula

Kahula on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. Küla järgi on nime saanud Viru ladestiku Kahula kihistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kahula kihistu Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 17.08.2019) Tutvustus Jõhvi valla kodulehel
Burštõn

Burštõn (ukraina Бурштин, poola Bursztyn) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis Ivano-Frankivski rajoonis. Burštõn asub Ivano-Frankivskist umbes 39 km põhjas. Burštõnit on esmamainitud 1596. aastal. Alevi staatuse sai 1940. aastal ja linnaõigused 1993. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Burštõni elanikest ukrainlasi 96,71%, venelasi 2,64%, valgevenelasi 0,20%, poolakaid 0,13% ja moldaavlasi 0,08%. Linna lähedal asub Burštõni soojuselektrijaam. Місто Бурштин Івано-Франківської області Державна наукова архiтектурно-будiвельна бiблiотека iмені В.Г. Заболотного Національний склад міст Datatowel.in.ua
Bent Høie

Bent Høie (sündinud 4. mail 1971 Randabergi vallas) on Norra poliitik, ta kuulub erakonda Høyre. Ta oli 16. oktoobrist 2013 kuni 14. oktoobrini 2021 Norra tervishoiu- ja sotsiaalminister. Ta sündis aastal 1971 Randabergi vallas Rogalandis. Ta on omandanud kohtuekspertiisi bakalaureusekraadi Bergeni ülikoolis alates 1991. aastast ja kaheaastase kraadi hotellihalduses Norra hotellikolledžis 1993. aastal. Ta valiti esimest korda Stortingisse aastal 2001. Ta oli 16. oktoobrist 2013 kuni 14. oktoobrini 2014 Norra tervishoiu- ja sotsiaalminister. Ta on avalikult gei, ta on aastast 2001 abielus Dag Terje Solvangiga. Bent Høie elulugu Stortingi kodulehe arhiiviversioonis
Toots (perekonnanimi)

Toots on eesti perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Toots 554 inimesel: 249 mehel ja 305 naisel. Perekonnanimede levikult on Toots meeste puhul 196. kohal ja naiste puhul 168. kohal. Nimi on levinuim Võru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 18,42. Adalbert Toots, eesti maadleja (1910–?) Aleksander Toots, Eesti riigiametnik (1969–) Erhard Toots, Eesti NSV riigiametnik ja tööstusjuht (1927–2011) Heiki Toots, eesti maadleja ja treener (1939–) Heinrich Toots, eesti rahvusest Ameerika Ühendriikide geoloog ja paleontoloog (1929–2021) Jaan Toots, eesti ettevõtja ja poliitik (1957–) Jorma Toots, eesti pianist (1975–) Kati Toots, seltskonnategelane (1981–) Kristo Toots, eesti näitleja ja lavastaja (1977–) Nora Toots, inglise keele õpetaja, õppejõud, õpikute autor, tõlkija, toimetaja ja Tartu Ülikooli emeriitdotsent (1930–) Reeda Toots, eesti näitleja ja lavastaja (1961–) Villu Toots, eesti kirjakunstnik (1916–1993) ... https://web.archive.org/web/20200406202948/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Toots (vaadatud 6.04.2020)
Kotinuka

Kotinuka on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 26.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tilk (perekonnanimi)

Tilk on eesti perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tilk 527 inimesel: 247 mehel ja 280 naisel. Perekonnanimena on Tilk levikult meeste puhul 201. kohal ja naiste puhul 195. kohal. Nimi on levinuim Pärnu maakonnas, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 18,36. Albert Tilk, eesti arst (1899–1980) Maria Tilk, eesti ajaloolane (1948–2015) Voldemar Tilk, eesti pikaealine, Vabadussõja veteran (1897–2002) ... https://web.archive.org/web/20200406203444/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Tilk (vaadatud 6.04.2020)
Kikkas

Kikkas on eesti perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kikkas 500 inimesel: 246 mehel ja 254 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kikkas meeste puhul 202. ja naiste puhul 237. kohal. Levinuim oli see Valga maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 21,67. Irina Kikkas, Eesti iluvõimleja ja iluvõimlemistreener (1984–) Kaido Kikkas, eesti infotehnoloog ja õppejõud (1969–) Kaupo Kikkas, eesti fotograaf (1983–) Kikas (perekonnanimi) https://www.stat.ee/nimed/pere/Kikkas
Ivan Korčok

Ivan Korčok (sündinud 4. aprillil 1964 Banská Bystricas) on Slovakkia diplomaat ja poliitik, kes oli 8. aprillist 2020 kuni 13. septembrini 2022 Slovakkia välisminister. Ivan Korčok õppis aastatel 1983–1987 Bratislava Majandusülikoolis ja aastatel 1991–1995 Bratislava Comeniuse Ülikooli rahvusvaheliste suhete instituudis kraadiõppes. Aastatel 2005–2009 oli ta Slovakkia suursaadik Berliinis, seejärel aastatel 2009–2015 Slovakkia alaline esindaja Euroopa Liidu juures. Aastatel 2015–2018 oli ta Slovakkia välisministeeriumi riigisekretär (eesti mõistes kantsler). Aastatel 2018–2020 oli ta Slovakkia suursaadik Ameerika Ühendriikides. Pärast 2020. aasta veebruaris toimunud parlamendivalimisi nimetas partei Vabadus ja Solidaarsus (ise ta erakonda ei kuulu) ta Slovakkia välisministriks peaminister Igor Matoviči valitsuses. Valitsuse ametisse nimetamisest ei saanud ta 2020. aasta märtsis osa võtta, sest pidi koroonapandeemia tõttu viibima 14 päeva karantiinis. Ta andis ametivande 8. aprillil 2020. Välisministri volitused Igor Matoviči valitsuses lõppesid 25. märtsil 2021. Ta on välisminister ka Eduard Hegeri valitsuses (alates 1. aprillist 2021).
Segmentvõlv

Segmentvõlv ehk lame silindervõlv on võlvitüüp, mille põhivormiks on osa poolsilindrist. Rudolf Paris & Eevi End (1986). Kunsti leksikon: maali, skulptuuri, graafika, arhitektuuri ja tarbekunsti terminid eesti, inglise, prantsuse, saksa ja rootsi keeles eestikeelse seletusega. Stockholm: Eesti Keele ja Kirjanduse Instituut.
Pajualuse

Pajualuse on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 26.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Härm (perekonnanimi)

Härm on eesti perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Härm 437 inimesel: 221 mehel ja 216 naisel. Perekonnanimede levikult on Härm meeste puhul 245. kohal ja naiste puhul 302. kohal. Nimi on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 11,47. Aini Härm, Eesti kultuuritegelane ja poliitik (1962–) Anders Härm, eesti kunstiteadlane (1977–) Gustav Härm, eesti advokaat (1898–1984) Härmo Härm, eesti insener (1949–) Lilian Härm, eesti kunstnik (1927–) Rainer Härm, eesti kokk (1974–2013) Silja Härm, eesti teoloog ja kunstnik (1969–) Tiit Härm, eesti balletitantsija ja koreograaf (1946–) Viiu Härm, eesti luuletaja (1944–) ... https://web.archive.org/web/20200407071636/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/H%25C3%25A4rm (vaadatud 7.04.2020)
Rahvusvaheline Olümpiaakadeemia

Rahvusvahelise Olümpiaakadeemia (ROA, inglise keeles International Olympic Academy, IOA) on organisatsioon, mis tegeleb olümpismi ja olümpialiikumise akadeemilise käsitlemise, uurimise ja propageerimise edendamisega. Selle keskus asub Olümpias (Kreeka). Olümpiaakadeemia loomise otsuse langetas ROK 1949. aastal, selle tegelik asutamine toimus aga 1961. aastal. Kaasaegsete olümpiamängude rajaja Pierre de Coubertini soov oli luua institutsioon, mille ülesandeks oleks olümpiaidee säilitamine, selgitamine ja levitamine noorte hulgas. Oma eluajal ei õnnestunud tal oma unistust täide viia. 1961. aastal moodustati Kreeka Olümpiakomitee juurde Rahvusvaheline Olümpiaakadeemia, mis töötab ROK-i patronaaži all. ROK moodustas ka komisjoni Olümpiaakadeemia tegevuse suunamiseks. Oma eesmärgi täitmiseks korraldab ROA igal aastal üritusi, millest tähtsamad on noortesessioonid ning spetsiaalsed seminarid olümpialiikumisega seotud organisatsioonidele. Eesti Olümpiaakadeemia Rahvusvaheline Olümpiaakadeemia
Pargitaguse

Pargitaguse on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. 1. jaanuari 2011 seisuga elas külas 77 inimest, neist 9 on vanemad kui 64-aastased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 26.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. http://www.johvi.ee/?q=node/168
Jaan Kerge (arst)

Jaan Kerge (9. märts (vkj)/ 21. märts 1891 Alakerge talu, Kerge küla, Urvaste kihelkond, Võrumaa – 15. september 1955 Tallinn) oli eesti arst. Ta õppis Urvaste kihelkonnakoolis, seejärel alates sügisest 1917 Eisensteini ja Bubrichi kursustel Petrogradis. Ta lõpetas need 1918. aastal ja sooritas Petrogradis ka eksternina gümnaasiumi lõpueksamid. Ta õppis aastatel 1918–1923 Tomski Ülikoolis arstiteadust ja lõpetas selle arstina. Ta töötas aastatel 1923–1924 Tomski kubermangus invaliidsete laste hooldekodus arstina. Ta opteerus Eesti kodakondsusesse ja tuli 1924. aastal Eestisse. Kuna tema Nõukogude Liidu diplom ei andnud talle õigust töötada arstina Eesti Vabariigis, läks ta õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas 1926. aastal. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Revelia liige. 1926–1936 jaoskonnaarst Tudulinnas 1936 jaoskonnaarst Koerus 1936–1939 arsti kohusetäitja Üksikus Lennuväedivisjonis nr 1 Rakveres 1940 vabalt praktiseeriv arst Tartus 1940–1942 Järvamaa haigla ja tiisikuse nõuandla juhataja Paides, jaoskonnaarst Paide ümbruses 1942–1950 jaoskonnaarst ja ambulatooriumi juhataja Tudulinnas 1950–1955 jaoskonnaarst ja haigla juhataja Haljalas Ta olevat töötanud välja maohaavandite ravi endaleiutatud ravimiga Gastroulcerin, mis olevat aidanud ka maovähi ravimisel. Tema ravimi ja raviviisi saatusest ning hinnangutest neile pole tänapäeval midagi lähemat teada. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 197 "Valiti Koeru ja Järva-Jaani jsk.-arstid" Päevaleht nr 191, 18. juuli 1936. Lk 8 "Dr. J. Kerge asus Tartu". Postimees nr 35, 6. veebruar 1940. Lk 8 *Sexta. "Dr. Jaan Kerge. Üks kuulus võruke". Esmaspäev nr 21, 25. mai 1940. Lk 7 "Kerge, Jaan Peepu p". Optantide isiklikud toimikud. Siberi Kontroll-Opteerimise Komisjon. Rahvusarhiiv, RA ERA.33.2.2102 Helbe Merila-Lattik. "Eesti arstid 1940–1960". 2000. Lk 197 Pekka Erelt. "Eesti arsti imeravim, mis võinuks aidata miljoneid". Eesti Ekspress, 1. aprill 2020 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Jaan Kerge portreefoto, matrikli nr 6045. Rahvusarhiiv, RA EAA.2100.1.4869.8 Eesti ohvitserid 1918-1940 Haud Tudulinna kalmistul
Dolõna

Dolõna (ukraina Долина, poola Dolina) on linn Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis Kaluši rajoonis. Kuni 2020. aastani oli Dolõna rajooni halduskeskus. Dolõna asub Ivano-Frankivskist umbes 54 km läänes. Dolõnat on esmamainitud 979. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1525. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dolõna elanikest ukrainlasi 96,25%, venelasi 2,61%, poolakaid 0,37%, valgevenelasi 0,22%, mustlasi 0,13%, moldaavlasi 0,06% ja sakslasi 0,05%. Долина. Відпочинок UA-travel Національний склад міст Datatowel.in.ua
2018. aasta MM-tiitlimatš males

2018. aasta male maailmameistrivõistluste tiitlimatš oli males 2018. aastal FIDE egiidi all peetud maailmameistrivõistluste tsükli 2017–2018 lõppvõistlus – tiitlimatš valitseva maailmameistri ja tiitlipretendentide turniiri võitja vahel. 9.–28. novembril 2018 Londons peetud 12-partiiline tiitlimatši põhiosa valitseva maailmameistri 27-aastase norralase Magnus Carlseni ja tiitlipretendentide turniiri võitnud 26-aastase ameeriklase Fabiano Caruana vahel lõppes viigilise tulemusega 6:6. Lisapartiides (kiirpartiid) oli edukam maailmameister 3:0. Carlsen kaitses kolmandat korda 2013. aastal võidetud maailmameistri tiitlit. Matši peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Stephane Escafre Prantsusmaalt. 2016. aasta MM-tiitlimatš males 2020. aasta MM-tiitlimatš males  2018. aasta MM-tiitlimatš – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis MM-matši koduleht
2016. aasta MM-tiitlimatš males

2016. aasta male maailmameistrivõistluste tiitlimatš oli males 2016. aastal FIDE egiidi all peetud maailmameistrivõistluste tsükli 2014–2016 lõppvõistlus – tiitlimatš valitseva maailmameistri ja tiitlipretendentide turniiri võitja vahel. 11.–30. novembril 2016 New Yorgis peetud 12-partiiline tiitlimatši põhiosa valitseva maailmameistri 25-aastase norralase Magnus Carlseni ja tiitlipretendentide turniiri võitnud 26-aastase venelase Sergei Karjakini vahel lõppes viigilise tulemusega 6:6. Lisapartiides (kiirpartiid) oli edukam maailmameister 3:1. Carlsen kaitses teist korda 2013. aastal võidetud maailmameistri tiitlit. Matši peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Takis Nikolopoulos Kreekast. 2014. aasta MM-tiitlimatš males 2018. aasta MM-tiitlimatš males  2016. aasta MM-tiitlimatš – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
2014. aasta MM-tiitlimatš males

2014. aasta male maailmameistrivõistluste tiitlimatš oli males 2014. aastal FIDE egiidi all peetud maailmameistrivõistluste tsükli 2012–2014 lõppvõistlus – tiitlimatš valitseva maailmameistri ja tiitlipretendentide turniiri võitja vahel. 7.–28. novembril 2014 Sotšis peetud 12-partiiline tiitlimatš valitseva maailmameistri 23-aastase norralase Magnus Carlseni ja tiitlipretendentide turniiri võitnud 44-aastase India maletaja Viswanathan Anandi vahel lõppes tulemusega 6½:4½ Carlseni kasuks. Carlsen kaitses 2013. aastal võidetud maailmameistri tiitlit. Matši peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Andrzej Filipowicz Poolast. 2013. aasta MM-tiitlimatš males 2016. aasta MM-tiitlimatš males  2014. aasta MM-tiitlimatš – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pauliku

Pauliku on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. Külas asub Sompa mõisa kalmistu. Pauliku Tammiku hiietammed Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Puru

Puru on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. Küla asub Jõhvi–Tartu maantee ääres. Külas asub pühapuu Puru tamm. Külas on sündinud Peeter Põld, kes oli Eesti Vabariigi esimene haridusminister. Samast on pärit ka arst Reinhold Käbin. Külas asub Jõhvi lennuväli. Puru asum (asum Ahtmes) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Peeter Põld (1878-1930) Kreutzwaldi sajand
Galtene

Galtene on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Talsi piirkonnas Balgale valla lõunaosas. Küla asub Oksle jõe ääres ja jääb valla keskusest Dursupest 5, piirkonna keskusest Talsist 26 ning Riiast 93 kilomeetri kaugusele. Galtene kujunes endise Galtene mõisa (Galten) keskuse juurde. Hiiepaik Galtene püha allikas, Galtene mõisa trepp ja kaks ust on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Vietvārdu datubāze, vaadatud 7.04 2020 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. jaanuar 2021. Vaadatud 7. aprillil 2020.
Mazsēņi

Mazsēņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Talsi piirkonnas Balgale valla keskosas. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Dursupest 3, piirkonna keskusest Talsist 20 ning Riiast 91 kilomeetri kaugusele. Vietvārdu datubāze, vaadatud 7.04 2020
2013. aasta MM-tiitlimatš males

2013. aasta male maailmameistrivõistluste tiitlimatš oli males 2013. aastal FIDE egiidi all peetud maailmameistrivõistluste tsükli 2011–2013 lõppvõistlus – tiitlimatš valitseva maailmameistri ja tiitlipretendentide turniiri võitja vahel. 7.–28. novembril 2013 Chennais peetud tiitlimatš (kavandatud 12-partiilisena) valitseva maailmameistri 43-aastase India maletaja Viswanathan Anandi ja tiitlipretendentide turniiri võitnud 22-aastase norralase Magnus Carlseni vahel lõppes tulemusega 6½:3½ Carlseni kasuks. Carlsen võitis esmakordselt maailmameistri tiitli. Matši peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Ašot Vardapetjan Armeeniast. 2012. aasta MM-tiitlimatš males 2014. aasta MM-tiitlimatš males Koduleht
Sompa (Jõhvi)

Sompa on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. Praegustes piirides on küla 1977. aastast, mil Sompa külaks liideti Sompa-Aruserva, Sompa-Sininõmme, Sompa-Vanaküla (Aue) ja Sompa asundus (Sompa-Jaamaküla). Küla läbib Tallinna–Narva raudtee. Sompa linnaosa Sompa raudteejaam Sompa kaevandus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
2012. aasta MM-tiitlimatš males

2012. aasta male maailmameistrivõistluste tiitlimatš oli males 2012. aastal FIDE egiidi all peetud maailmameistrivõistluste tsükli 2008–2012 lõppvõistlus – tiitlimatš valitseva maailmameistri ja tiitlipretendentide turniiri võitja vahel. 10.–30. mail 2012 Moskvas peetud 12-partiilise tiitlimatši põhiosa valitseva maailmameistri 42-aastase India maletaja Viswanathan Anandi ja aasta varem tiitlipretendentide turniiri võitnud 43-aastase Iisraeli maletaja Boris Gelfandi vahel lõppes viigilise tulemusega 6:6. Lisapartiides (kiirpartiid) oli edukam maailmameister 2½:1½. Anand kaitses kolmandat korda 2007. aastal võidetud maailmameistri tiitlit. Matši peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Ašot Vardapetjan Armeeniast.  2012. aasta MM-tiitlimatš males – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Valgustuse projekt

Valgustuse projekti all mõistetakse filosoofias teoreetiliselt põhjendatud taotlusi organiseerida ühiskonna- ja vaimuelu lähtuvalt valgustatud inimmõistuse poolt seatud eesmärkidest. Valgustuse projekti raames seatakse enamasti tähtsale kohale inimliku mõistuse iseseisvus ja pädevus enda ning ühiskonna asjade määramisel; sellest tulenev progress kõigil teadus- ja vaimutegevuse aladel; põhjendatud, demokraatlikud ja inimväärikust tagavad muutused ühiskonnas jms. Esimesena seadis eesmärgid "valgustuse projekti" jaoks Immanuel Kant oma ajaleheartiklis "Mis on valgustus?" (1784) vastusena ajakirjas Berlinische Monatsschrift ilmunud üleskutsele selgitada lugejatele valgustuse küsimust. Hiljem on Kant oma arusaamasid valgustuse eesmärkidest ja toimimisest kriitiliselt vähema naiivsuse suunas revideerinud ning sellega teeninud ära omaaegsete kultuuritegelaste (näiteks Johann Wolfgang von Goethe) pahameele. Kantist hilisem filosoofia küsib kuni tänapäevani valgustuse projekti staatuse järele, argumenteerides selle läbikukkumise ja ületamise, seiskumise, edasikestmise jms kasuks ning põhjendades vaateid valgustuse projekti ajaloolis-teoreetiliste käsitlustega. Tihti lähtutakse vaidlustes Kanti kolme kriitika tõlgendustest, aga ka Friedrich Schellingi jpt valgustusaja filosoofide teostest. Tuntud avalik vaidlus modernismi, postmodernismi ja valgustuse projekti staatuse üle toimus 1980. aastate alguses Lyotardi ja Habermasi vahel. Valgustuse projekt väljendub ühiskonna uuenduste teaduskeskuses. Teadus on eelisseisundis meedias ja riiklikus rahastamises (mitte selgeltnägijad vms). 20. sajandi viimasest veerandist alates nn "uus teadus" ei taotle tõde, vaid tõesust. Teadlased kummutavad müüte aga nad pole ainsad väärtuste sõnastajad. Theodor Adorno Max Horkheimer Ernst Cassirer Jürgen Habermas Jean-François Lyotard Karl Raimund Popper varane Michel Foucault Jacques Lacan Gilles Deleuze Slavoj Žižek Peter Sloterdijk Mõistus Ratsionalism Modernism Postmodernism Ideoloogia Progress Kommunikatiivne mõistus Kriitiline ratsionalism Küüniline mõistus Negatiivne dialektika Jürgen Habermas. Modernsus – lõpetamata projekt. Akadeemia 1/1996, lk 75–93. Jean-François Lyotard. Vastus küsimusele: mis on postmodernsus? Akadeemia 7/2000, lk 1419–1430.