laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Toronto Eesti Ühispank

Toronto Eesti Ühispank on 1954. aastal asutatud Kanada finantsasutus, millel on üle 5000 liikme ning mis osutab kõiki tänapäevaseid pangateenuseid. Pank allub Kanada riigi ja Ontario provintsi pangandusreeglitele, mis reguleerivad ühistupankade tegevust. Toronto Eesti Ühispanga liikmeks võib saada igaüks, kes on Eesti kodanik või Eesti päritolu, ning kõik need, kellel on Ontario provintsi aadress. Sisuliselt hoiu-laenuühistuna asutatud pank pakub tänapäevalgi eestikeelset teenindust. Northern Birch Credit Union loodi Toronto Eesti Ühispanga ja Läti Ühispanga liitmisel. 29 Nov 2019, EWR Online, Estonian and Latvian Credit Union members vote in favour of amalgamation as Northern Birch Credit Union Northern Birch Credit Union Toronto Eesti Ühispank Toronto Eesti Ühispank, veebileht veebiarhiivist
Laura Chinchilla

Laura Chinchilla Miranda (sündinud 28. märtsil 1959 San Josés) on Costa Rica poliitik. Ta oli 8. maist 2010 kuni 8. maini 2014 Costa Rica president. Ta on õppinud sotsiaalteadusi Washingtonis Georgetowni ülikoolis. Laura Chinchilla on Rahvusliku Vabastamise Partei (PLN) liige. Aastatel 1994–1998 oli ta president José María Figuerese valitsuses avaliku julgeoleku aseminister ja minister. Aastatel 2002–2006 kuulus ta parlamenti, 2006 sai temast üks Óscar Arias Sáncheze kahest asepresidendist ja justiitsminister. 2008. aastal loobus ta asepresidendi ametist, et presidendivalimisteks valmistuda. 7. veebruaril 2010 peetud presidendivalimistel sai Laura Chinchilla 46,76 protsenti häältest ning valiti Costa Rica esimeseks naispresidendiks. Elulugu lehel laura-chinchilla.com
Lõunatsuuga (perekond)

Lõunatsuuga (Nothotsuga) on männiliste sugukonda kuuluv igihaljaste puude perekond. Perekonna ainuke liik on lõunatsuuga, mis kasvab pärismaisena Hiina kaguosas.
Lõunatsuuga

Lõunatsuuga (Nothotsuga longibracteata) on männiliste sugukonda lõunatsuuga perekonda kuuluv igihaljas puu. Ta on perekonna ainuke liik. Ta kasvab pärismaisena Hiina kaguosas. Puu kasvab 30 meetri kõrguseks. Okkad on lamedad ja nõeljad, 1,2–4 cm pikkused ja 1–2 mm laiused; sarnanevad tsuuga okastega. Käbid on püstised, 2,5–5 cm pikkused. Kasvab väikeste puhaspuistu gruppidena või segametsades, mis asuvad järskudel mäenõlvadel ja seljandikel 300–2300 m kõrgusel merepinnast. Areaalile on iseloomulikud jahe või mõõdukalt soe ja niiske kliima, esineb rohkelt sademeid ja udu. On eriti ohustatud lageraiete tõttu, praegu siiski kaitse alla võetud. Gymnosperm Database: Nothotsuga longibracteata Foto nr 1 Foto nr 2 Foto nr 3
Johannes Vanja

Johannes Vanja (1893 – 1937 NSV Liit) oli Eesti poliitik, Riigikogu saadik Iseseisvast Sotsialistlikust Tööliste Parteist. Esimene maailmasõja ajal asus ta mobiliseerituna teenistuses Tallinnas, Peeter Suure merekindluse töökodades sepana. Johannes Vanja oli Tallinna sadamatehaste tööline ning Tallinna Ametiühisuste Kesknõukogu juhatuse esimees. Johannes Vanja sai 1921. aastal asendusliikmena I Riigikogu saadikuks Iseseiseva Sotsialistliku Tööliste Partei poolt alates 7. jaanuarist 1921 (Jüri Roobergi asemel). Tegelikult juba alates 4. jaanuarist 1921. aastal, kuna kommunistlikud saadikud osalesid ka pidevalt avalikult riigivastases tegevuses, mille eest neid vahistati regulaarselt, mõisteti süüdi ning saadeti sunnitööle. I Riigikogu koosseisust heideti Vanja välja 29. septembril 1922, sest mõisteti riigivastase poliitilise tegevuse eest 115 protsessil 8 aastaks sunnitööle. Johannes Vanja vahetati koos teiste ebaseadusliku kommunistliku tegevuse eest Eestis kinni peetud ja süüdi mõistetud poliitiliste vangidega välja Nõukogude Venemaale, kus ta aga 1937. aasta massirepressioonide käigus hukati. Eestimaa Kommunistlik Partei#Kommunistlik töölisterühm I Riigikogus Kommunistlik töölisterühm I Riigikogus (1920-1923) Johannes Vanja Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Kuno-Hans von Both

Kuno-Hans Paul Hermann Viktor Ludwig von Both (9. aprill 1884 Zabern im Elsaß, Saksa keisririik – 22. mai 1955 Ehlen bei Habichtswald) oli Saksamaa sõjaväelane, alates 1940. aastast jalaväekindral. Sõjaväes teenis ta alates 1903. aastast. Esimeses maailmasõjas oli Both pataljonikomandör, sõdadevahelisel perioodil aga erinevate jalaväe kompaniide ja pataljonide ülem. Aastatel 1936–1938 juhtis Hannoveri Sõjakooli. Oktoobrist 1939 aprillini 1943 juhtis Both idarindel 1. armeekorpust. 1. aprillist 1943 kuni 26. märtsini 1944 oli Both väegrupi Nord tagalapiirkonna juhataja. Ta resideeris Võrus ja tema haldusalasse kuulusid muuhulgas Eesti territooriumil paiknevad Saksa väeüksused. Sõja lõpuaastal teenis ta veel Wehrmachti Ida-Ungari operatsioonipiirkonna ja väegrupi Südukraine tagalapiirkonna juhatajana. 8. veebruaril 1945 määrati kindral Both reservi. Maist 1945 kuni aprillini 1947 oli ta sõjavangis, pärast seda jätkas elu tsiviilis. Raudristi II ja I klass (Preisimaa) Hohenzollerni ordu rüütlirist mõõkadega Pour le Mérite (Preisimaa; 10. aprill 1918) Johanniitide ordu aurüütel Must haavatumärk (1918) Sõjateenete ordeni IV klass mõõkadega (Baieri) Sõjateenete Risti II klass (Mecklenburg) Lippe kojaordu IV klass (Lippe) Raudristi Rüütlirist (9. juuli 1941) Saksa Rist kullas (9. september 1942)
Abdülhamit I

Abdülhamit I (osmanitürgi keeles عبد الحميد اول‎ Abdü’l-Ḥamīd-i evvel; türgi keeles Birinci Abdülhamit; 20. märts 1725 – 7. aprill 1789) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1774–1789. Ta oli Ahmed III ja Rabia Sultaana poeg.
Johannes Reesen

Johannes Reesen (1. veebruar 1900 Puiatu vald (Kõpu kihelkond), Viljandimaa – 11. november 1937 Leningrad) oli eesti poliitik, I Riigikogu liige Iseseisevast Sotsialistlikust Tööliste Parteist. Johannes Reesen liitus bolševistliku liikumisega 1917. aastal ja astus 1917. aastal oktoobripöörde järel Punakaarti, detsembris 1917 VSDT(b)P-sse. Ta oli Viljandi maakonnas ametiühinguliikumise tegelane ning üks Noorproletaarlaste Ühingu Viljandi osakonna organiseerijaid. Johannes Reesen oli I Riigikogu koosseisus alates 29. septembrist 1922 (vahistatud ja riigikorra vastase ebaseadusliku poliitilise tegevuse eest süüdi mõistetud Johannes Vanja asemel). Johannes Reesen valiti 1923 ka II Riigikogusse. 1923. aasta Tallinna linnavolinike valimisel valiti ta Tallinna linnavolinikuks Töörahva Ühise Väerinna nimekirjast. Riigikorravastase ebaseadusliku poliitilise tegevuse eest arreteeriti ta 1924. aasta algul, kuid ta põgenes ja siirdus NSV Liitu. Reesen oli 1925. aastast J. Marchlewski nimelise Lääne Vähemusrahvuste Kommunistlik Ülikooli õppejõud, aastatel 1926–1928 aga EKP Keskkomitee Välismaa Büroo sekretär (tegevjuht) ning kuulus aastail 1926–1934 EKP Keskkomiteesse. Vahistamismäärusel 6.septembrist 1937 on tema töökohaks märgitud S.M. Kirovi nimeline Kõrgem Põllumajanduskool ja ametiks dotsent .4.novembril s.a. VNSFV KrK paragrahvi 58-1a põhjal tegi NSVL NKVD ja Prokuratuuri Komisjon karistusotsuse, mis selle organi puhul oli alati mahalaskmine.  Pikemalt artiklis Eestlased Venemaal#Eesti kommunistide saatus NSV Liidus Johannes Reesen hukkus 1937. aasta massirepressioonides NSV Liidus. Tallinna linnawolikogu wolinikkude nimekiri, Riigi Teataja, nr. 50, 11 aprill 1924 Johannes Reesen Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Tiiu Laks

Tiiu Laks (sündinud 20. veebruaril 1984) on eesti ajakirjanik. Tiiu Laks on õppinud Tartu Ülikoolis ajakirjandust ja kommunikatsiooni ning kõrvalainena teatriteadust. Avaldanud teatri- ja tantsukirjutisi ajalehes Sirp ning ajakirjas Teater. Muusika. Kino. Töötab ajakirjanikuna Eesti Rahvusringhäälingus
Erik Gamzejev

Erik Gamzejev (sündinud 14. aprillil 1967 Kohtla-Järvel) on Eesti ajakirjanik. Erik Gamzejev on 2010. aastast ajalehe Põhjarannik peatoimetaja. 2011 Valgetähe V klassi teenetemärk 2019 Aasta ajakirjanik 2023 Anneli Ammase Hea Ajakirjanduse preemia (koos Erik Kaldaga) Põhjarannik (vaadatud 29.08.2021) "Anneli Ammase Hea Ajakirjanduse preemia saavad Erik Gamzejev ja Erik Kalda". ERR. 25. veebruar 2023. Vaadatud 26. veebruaril 2023.
Sepp Blatter

Sepp Blatter (õieti Joseph Blatter; sündinud 10. märtsil 1936 Viège'is Valais' kantonis Šveitsis) on Šveitsi jalgpallitegelane, FIFA president aastail 1998-2015. Blatter lõpetas 1959 Lausanne'i ülikooli äri ja majanduse erialal. Ta töötas pärast seda paljudes ettevõtetes ja organisatsioonides, sealhulgas Valais' kantoni turisminõukogu pressiesindaja ja Šveitsi jäähokiföderatsiooni peasekretär. Seejärel oli ta luksuskellade tootja Longines spordikellade ja avalike suhete direktor. Ta aitas organiseerida 1972. ja 1976. aasta olümpiamänge. Alates 1975 töötas Blatter Rahvusvahelises Jalgpalliföderatsioonis, algul 1975–81 tehnikadirektorina ja seejärel 1981–98 peasekretärina. 1998 valiti ta FIFA presidendiks. 2002, 2007 ja 2011 valiti ta ametisse tagasi. Enne Blatterit oli FIFA president João Havelange. 2004 võttis FIFA Blatteri juhtimisel vastu otsuse, et nendele jalgpalluritele, kes pärast värava löömist oma särgi seljast kisuvad või väravat muul viisil ekstravagantselt tähistavad, määratakse kollane kaart. Selle reeglimuudatuse põhjuseks on asjaolu, et maailmas on vanamoelisi maid, kus niisugusele tähistamisele hea pilguga ei vaadata. 2007 otsustas FIFA Blatteri juhtimisel, et jalgpalli ei tohi mängida kõrgemal kui 2500 m merepinnast. See mõjutab põhiliselt Boliiviat, kus on hulk staadione veel kõrgemal. Järgmisel päeval teatas FIFA, et Boliivias asuvale Hernando Silese staadionile tehakse erand. Biograafia FIFA veebilehel
HEV

HEV on lühend, mis võib tähendada: hariduslik erivajadus E-hepatiidi viirus inimese enteroviirus (human enteric virus)
Leine

Leine (vanasaksi: Lagina) on jõgi Tüüringis ja Alam-Saksimaal Saksamaal. See on Alleri ja Weseri vasakpoolne lisajõgi ning see on 281 km pikk. Jõe valgla on 6517 km². Parempoolsed lisajõed: Garte, Rhume, Aue, Gande, Innerste, Auter. Vasakpoolsed lisajõed: Espolde, Ilme, Saale, Haller, Westaue. Jõe lähe paikneb Leinefelde linna lähedal Tüüringis. Umbes 40 km allavoolu siseneb jõgi Alam-Saksimaale ja voolab põhja suunas. Olulised linnad jõe ääres, lähtest suudme suunas, on Göttingen, Einbeck, Alfeld ja Gronau, enne kui jõgi jõuab Hannoverisse, suurimasse linna selle kallastel. Allavoolu, umbes 40 km Hannoverist põhjas, Schwarmstedti juures, ühineb jõgi Alleriga ning jõuab Weseri kaudu Põhjamerre. Põhjaosa (alamjooks) on tänapäeval laevatatav ainult väiksematele kaubavedajatele, kuigi varem oli see oluline raudtee-eelne praamitranspordisoon kuni Göttingenini. Jõgi on tööstuse poolt mõnevõrra reostatud, nii et vett ei kasutata joomiseks, kuid reostus ei ole kunagi olnud nii tugev, et välistaks seal kalastiku elu. Sarnaselt paljude läänepoolsete jõgedega on alates 1960. aastatest peale keskkonnakontrollide rakendamisest olnud üha puhtamad veed. Sportkalastus toimub väikestest paatidest ja piki kaldaid, kuigi saagikus on tavaliselt madal. Vähemalt üks lõik jõest (Göttingenis) on osaliselt ümber suunatud kanalisse, mis kulgeb enam-vähem paralleelselt jõega. Oma 1986. aasta bestselleris "Red Storm Rising" kasutab kirjanik Tom Clancy Leinet peamise takistusena Nõukogude Liidu Punaarmee liikumisel läbi Lääne-Saksamaa Reinini ning Hollandi ja Belgia Põhjamere sadamateni. Bundesamt für Naturschutz: Landschaftssteckbrief "Leine-Ilme-Senke" Bundesamt für Naturschutz: Landschaftssteckbrief "Leine-Niederung"
Koola laht

Koola laht on laht Barentsi mere Murmani rannikul. Lahe pikkus on 58 km, laius kuni 7 km, sügavus kuni 300 m. Lahe kaldal asub Murmansk.
Footbag

Footbag on pehme tekstiilist pallitaoline kott, millega tehakse jalgade abil trikke. Tavaliselt on footbag'i sees speltanisu, aga võib olla ka riis, liiv või hoopis muud graanulid. Footbag'iga saab mängida mitmesuguseid mänge, populaarseim neist on "tõsta üles" (inglise keeles Hacking it up). Footbag'i saab mängida ka sarnaselt võrkpalliga, kasutades palli üle võrgu löömiseks jalgu. Professionaalsematel footbag'imängijatel võib kasu olla spetsiaalsetest footbag'i mängimiseks mõeldud jalatsitest. Maailmarekord footbag'i kõksimises on 5 tundi 38 minutit ja 22 sekundit. https://www.ohtuleht.ee/109728/footbag-vaikese-palli-ja-osavate-jalgade-mang
Arkoos

Arkoos on suure päevakivisisaldusega liivakivi. Arkoos, nagu ka tavaline liivakivi, koosneb põhiliselt kvartsist, kuid selle päevakivisisaldus peab olema vähemalt 25%. Arkoos on enamasti jämedateraline, punakat või roosakat värvi ja nõrgalt tsementeerunud. Arkoos tekib graniidi või graniitse koostisega kivimite murenemissaaduste kivistumisel. Tsementeeriva materjali (kaltsiit, ränioksiid, savimineraalid, raudoksiidid, vilgud jmt) osatähtsus on üldiselt väike (enamasti alla 15%). Nimetus "arkoos" on tulnud prantsuse keelest ja selle võttis kasutusele Alexandre Brongniart 1823. aastal. Grauvakk Brongniart, A. (1823). Macigno. Dictionaire des sciences naturelles, v.27. Lk 497–498.
Linda Vernik

Linda Vernik ( 22. juuni 1933 – 24. august 1990) oli eesti filmikunstnik. Linda Vernik õppis Eesti Riikliku Kunstiinstituudis (ERKI) teatrikunsti erialal ja Moskva Kinoinstituudis (VGIK) kunstnik-lavastaja erialal. Ta töötas kunstnik-lavastajana filmistuudios Tallinnfilm. Alates 1980. aastast oli ta ERKI joonistamise ja maali õppejõud. 1961 "Juhuslik kohtumine" 1961 "Ühe küla mehed" 1966 "Mis juhtus Andres Lapeteusega?" 1967 "Keskpäevane praam" 1968 "Libahunt" 1970 "Kevade" 1973 "Tuli öös" 1974 "Tavatu lugu" 1976 "Suvi" 1977 "Briljandid proletariaadi diktatuurile" 1979 "Kõrboja peremees"
Jääkeegel 2010. aasta taliolümpiamängudel

Jääkeegel 2010. aasta taliolümpiamängudel toimus 16. – 27. veebruarini Vancouveris Hillcrest Parkis. Võistluste süsteem oli sama, mis eelmistel olümpiamängudel Torinos, ehk nii mehed kui naised mängisid kümne võistkonnaga alarühmas kõigi vastu. Seejärel pääsesid neli paremat poolfinaali, mille võitjad pääsesid omakorda edasi finaali ja kaotajad selgitasid pronksmedali saaja. Olümpiaturniirile pääsesid 10 riiki, nii meestel kui ka naistel. Kanada sai korraldajana kohe pääsme. Ülejäänud 9 riiki selgitati 2007., 2008. ja 2009. aasta maailmameistrivõistluste tulemuste põhjal. Punkte jagati MMil osalenud 12 riigile järgnevalt: 14-12-10-9-8-7-6-5-4-3-2-1. 2007. a. MMil sama arvu võite saavutanud võistkonnad jagasid omavahel ka vastavad punktid. Järgmistel aastatel sai omavahelis(t)e mängu(de) parem kõrgema koha. Šotimaa võistkond toob punkte Suurbritanniale. Võrdsete võitude korral arvestti omavaheliste mängude edukust. Rootsi ja Suurbritannia pidasid neljanda finalisti selgitamiseks lisamängu. Haamer tähistab viimast kivi esimeses voorus. Haamer tähistab viimast kivi esimeses voorus. Jääkeegel OM-i kodulehel
Morfoloogia

Morfoloogia ehk vormiõpetus on keeleteaduse osa, mis uurib sõnavorme – nende moodustamist, sisemist struktuuri ja nende omavahelisi suhteid.  Pikemalt artiklis Morfeem Morfeem on keele kõige väiksem tähendust kandev üksus. Iga sõna koosneb vähemalt ühest morfeemist. Mõned sõnad koosnevadki ainult ühest morfeemist, st neid ei saa enam väiksemateks üksusteks jaotada. Sellised sõnad on näiteks: kiik koer poiss Peale selliste lihtsate sõnade leidub ka keerukamaid sõnu, mida saab jaotada väiksemateks tähendust kandvateks üksusteks, st mis koosnevad mitmest morfeemist: kiiktool – koosneb morfeemidest kiik ja tool koerad – koosneb morfeemidest koera (tüvi koer ja tüvevokaal -a) ja -d, viimane viitab mitmusele poisilik – koosneb morfeemidest poisi ja -lik, viimane teeb nimisõnast omadussõna Allomorfideks nimetatakse ühe ja sama morfeemi eri variante. Ühe morfeemi allomorfid kannavad seega sama tähendust, erinevad üksteisest aga näiteks häälikulise koosseisu poolest. Eesti keeles on allomorfid näiteks -le (koera/le) ja -lle (ta/lle), mille mõlemaga antakse edasi alaleütlevat käänet. Vabadeks morfeemideks nimetatakse morfeeme, mis võivad fraasis esineda iseseisva sõnana, nagu näiteks sõna koer lauses "koer hammustas poissi". Seotud morfeemid seevastu ei saa esineda iseseisvalt, vaid peavad olema alati seotud mõne teise morfeemiga. Mitmust tähistavad morfeemid ning lik-morfeem peavad näiteks alati olema seotud nimisõnaga, nagu eespool näidetes. Seotud morfeemide hulka kuuluvad afiksid ehk liited. Afikseid nimetatakse prefiksiteks ehk eesliideteks, kui nad liituvad teise morfeemi ette, ning sufiksiteks ehk järelliideteks, kui nad lisanduvad morfeemi lõppu. Peale prefiksite ja sufiksite on olemas veel infiksid, mis liituvad morfeemi keskele; tsirkumfiksid, mis liituvad morfeemi ümber jne. Sõnaliik määrab, millised morfeemid võivad omavahel liituda. Näitena eesti keele sõnaliikidest võib tuua nimisõnad, tegusõnad ja omadussõnad. Sõnaliigid ei ole universaalsed. See tähendab, et mõnes keeles esineb sõnaliike, mida teistes keeltes ei esine. Erinevalt eesti keelest on inglise ja saksa keeles näiteks artikkel (inglise keeles a ja the, saksa keeles der, die, das, ein ja eine). Sõnadest rääkides eristatakse mõnikord suletud ja avatud sõnaliike või ka vastavalt sisusõnu ja funktsioonisõnu. Avatud sõnaliikide hulka kuuluvad näiteks tegusõnad, omadussõnad ja nimisõnad ning avatus seisneb asjaolus, et teoreetiliselt ei ole nende sõnade arv piiratud, st nendesse liikidesse on väga kerge lisada uusi sõnu. Suletud sõnaliikide hulka kuuluvad sõnad, mis täidavad mingisugust grammatilist funktsiooni (näiteks eessõnad, sidesõnad, asesõnad); need liigid on aja jooksul küllaltki muutumatud ning sisaldavad üksnes piiratud arvul sõnu. Eesti keele morfoloogia uurimise alal on silmapaistvaid tulemusi saavutanud Mati Hint, Ülle Viks, Toomas Help. morfonoloogia Adrian, Akmajian (1990). Linguistics, et al, MIT Press. ISBN 0-262-51123-1.
Endel Inglist

Endel Inglist (23. september 1906 Ambla vald, Järvamaa – 4. oktoober 1945 Tallinn) oli Eesti Vabariigi Rahvuskomitee liige ja Otto Tiefi valitsuse kaastööline. Ta lõpetas 1925. aastal Ambla Gümnaasiumi. Ta õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1925–1926 õigusteaduskonnas ja aastatel 1929–1931 õigusteaduskonna majandusosakonnas. Akadeemiliselt kuulus ta EÜS Ühendusse. Töötas Eesti Tarvitajateühisuste Keskühisuse (ETK) ametnikuna Tallinnas. Elas 1939. aastast Valingul. Töötas Saksa okupatsiooni ajal Eesti Tarbijate Kooperatiivi tööstuskaupade osakonna ja keskbaasi juhatajana. Ta oli alates 1942. aastast rahvusliku vastupanuorganisatsiooni "Vaba Eesti Võitlusrühm" (VEVR) liige. Ta oli märtsis 1944 Eesti Vabariigi Rahvuskomitee (EVR) asutajaliige, septembris 1944 Otto Tiefi valitsuse riigisekretäri asetäitja ja 20. septembrist 1944 sisekaitseülema asetäitja. Alates oktoobrist 1944 varjas end Nõukogude okupatsioonivõimude eest. Koju pöördumisel arreteeriti 11. detsembril 1944 varitsuse poolt. Mõisteti 28. augustil 1945 erinõupidamise otsusega surma. "Tõotan ustavaks jääda... Eesti Vabariigi Valitsus 1940-1992". Koostanud ja toimetanud Mart Orav ja Enn Nõu; eessõna Lennart Meri. Eesti Kirjanduse Selts. Tartu 2004 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Lumelauasõit 2010. aasta taliolümpiamängudel

Lumelauasõit 2010. aasta taliolümpiamängudel toimus 15.–27. veebruarini Vancouveris Cypress Mountainis. Kokku osales sellele 188 sportlast 27 riigist. Võistlusaladeks olid rennisõit, paralleelsuurslaalom ja kross. Välja jagati kuus komplekti medaleid. Lumelauasõidus jagatud medalid riigiti. Finaal: 18. veebruar Osavõtjaid: 40 Olümpiavõitja 2006: Shaun White, USA Ametlikud tulemused Finaal: 27. veebruar Osavõtjaid: 30 Olümpiavõitja 2006: Philipp Schoch, Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 16. veebruar Osavõtjaid: 34 Olümpiavõitja 2006: Seth Wescott,USA Ametlikud tulemused Finaal: 18. veebruar Osavõtjaid: 30 Olümpiavõitja 2006: Hannah Teter, USA Ametlikud tulemused Finaal: 26. veebruar Osavõtjaid: 30 Olümpiavõitja 2006: Daniela Meuli, Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 16. veebruar Osavõtjaid: 24 Olümpiavõitja 2006: Tanja Frieden, Šveits Ametlikud tulemused Lumelauasõit OM-i kodulehel
Andreas Fröhlich

Andreas Fröhlich (sündinud 11. juulil 1965 Lääne-Berliinis) on saksa näitleja ning dubleerija.
John Carradine

John Carradine (5. veebruar 1906 New York – 27. november 1988 Milano) oli Ameerika Ühendriikide filminäitleja. John Carradine kogus tuntust filmidega "Frankensteini pruut", Frankensteini maja", "Dracula maja" ja "Nähtamatu mees". John Carradine andmekogus IMDb (inglise)
Vasakpoolne kommunism

Vasakpoolne kommunism on antistalinistlik sotsiaal-poliitiline vool, lähedane trotskismile. Oma tekkimise ajal 1918. aastal moodustasid vasakpoolsed kommunistid vasakpoolse fraktsiooni VSDTP-s; keskus oli VSDTP Moskva piirkonnabüroo. Vasakpoolsed kommunistid nõudsid Saksamaaga peetava sõja jätkamist, revolutsioonisõda kogu maailma kodanluse vastu ja maailmarevolutsiooni. Fraktsiooni juhtis Nikolai Buhharin. Vasakpoolsed kommunistid tunnistasid vaid Kominterni I ja II kongressi otsuseid. Paljud vasakpoolsed kommunistid hukati stalinismi võimutsemise ajal. Inessa Armand Amadeo Bordiga Andrei Bubnov Herman Gorter Jemeljan Jaroslavski Aleksandra Kollontai Karl Korsch Valerian Kuibõšev Rosa Luxemburg Claude McKay Sylvia Pankhurst Anton Pannekoek Mihhail Pokrovski Karl Radek Maximilien Rubel Vasakpoolsed kommunistlikud parteid ja ühingud erinevatel maadel
Diana Rennik

Diana Rennik (sündinud 25. märtsil 1985 Jekaterinburgis) on Eesti iluuisutaja. Diana Rennik oli paarissõitja, tema paariline oli Aleksei Saks. 2006. aasta Torino olümpiamängudel saavutasid nad 17. koha. Viimati esines Rennik tiitlivõistlustel 2007. aastal. Seisuga veebruar 2010 esines jääsõudes Saksamaal ja mujal Euroopas. Biograafia ESBL-is
Viareggio vapp

Viareggio vapp on Viareggio linna vapp. Vapil on kujutatud ankur, mis asub rohe-hõbe-punasel kilbil. Viareggio on üks esimesi omavalitsusi, mis võttis 1848. aastal oma sümbolina kasutusele valge-puna-rohelise trikoloori, veel enne kui Itaalia ametlikult ühendati. Varasemal linna vapil oli kujutatud linna kaitsepühak Antonio Padovast. Heraldry of the World