laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Artemis 1

Artemis 1, ametlikult Artemis I, oli 2022. aasta 16. novembri hommikul Maalt startinud mehitamata lend Kuu orbiidile, mis naasis Maale sama aasta 11. detsembril. See on NASA Artemise programmi esimene kosmoselend ning agentuuri Space Launch System (SLS) raketi ja Orioni kosmoselaeva esimene lend. Orioni kosmoselaev on kavandatud 26–42 päeva kestvale missioonile, millest vähemalt kuuel päeval on kavandatud retrograadset tiirlemisel orbiidil ümber Kuu. Seejärel naaseb Orioni kosmoselaev Maale, siseneb atmosfääri, olles kaitstud soojuskilbiga ning langeb Vaiksesse ookeani. Missioon sertifitseerib Orioni ja Space Launch Systemi järgnevateks lendudeks meeskondadega. Pärast Artemis 1 missiooni lõppemist on eesmärgiks Artemis 2 meeskonnaga kosmoselend Kuu orbiidile ja Artemis 3 missioon näeb ette meeskonnaga Kuu pinnale maandumise. Kosmoselaeval Orion on kolm astronaudilaadset mannekeeni, mis on varustatud anduritega kiirenduse ja vibratsiooni mõju kohta, samuti spetsiaalsete kiirguse eest kaitsvate vestidega, et saada andmeid nende kiirgustõhususe kohta. NASA kavandas Artemis 1 uurimismissiooni 2012. aastal. Missiooni esimene lend ja teine ilma meeskonnata katselend pidid toimuna 2017. aastal. 2013. aasta jaanuaris teatati, et Euroopa Kosmoseagentuur hakkab ehitama Orioni kosmoseaparaadi teenindusmoodulit. Space Launch Systemi tehniliste muudatuste tõttu ja seoses vahepealse plaaniga viia Orion orbiidile kommertsrakettidega, lükkus missiooni algus edasi. Esimene kosmoselaeva test viidi läbi 2020. aasta jaanuaris ning ka järgnevad testid kulgesid probleemideta. Aasta hiljem, 16. jaanuaril 2021, viidi läbi kaheksas ja viimane katse, kuid mootor lülitus pärast üheminutilist töötamist välja. Viimane katse korraldati uuesti ja edukalt 24. aprillil 2021. aastal. Missiooni Artemis 1 start oli kavandatud 29. augustiks 2022. aastal, kuid tehniliste ebakõlade ja halbade ilmastikutingimuste tõttu (troopiline torm) lükati stardiaega mitu korda edasi. Jonathan Amos (16. november 2022, 11:45). "Nasa's Artemis Moon rocket lifts off Earth". bbc.com (Briti inglise). BBC News. Vaadatud 16. novembril 2022. The American space agency Nasa has launched its most powerful ever rocket from Cape Canaveral in Florida. // The 100m-tall Artemis vehicle climbed skyward in a stupendous mix of light and sound. Inside Artemis 1's complex launch windows and constraints. NASASpaceflight.com. Vaadatud 16.11 2022. NASA will likely add a rendezvous test to the first piloted Orion space mission". Spaceflight Now. Vaadatud 16.11.2022. Laura Rochon (14. juuni 2021). "Purposeful Passenger: Artemis I Manikin Helps Prepare for Moon Missions With Crew". nasa.gov (Ameerika inglise). NASA. Vaadatud 16. novembril 2022. U.S., Israeli Space Agencies Join Forces to Protect Astronauts From Radiation". The Wall Street Journal. Vaadatud 16.11.2022. Nasa Moon rocket core leaves for testing". BBC News. Vaadatud 16.11.2022.  Artemis 1 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Artemis 1 veebisait. NASA Video: NASA saatis teele ajaloo võimsaima kuuraketi. ERR Novaator, 16. november 2022 (video, 5:19:51)
Kreem (perekonnanimi)

Kreem on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kreem 59 inimesel: 27 mehel ja 32 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kreem meeste puhul 4419. kohal ja naiste puhul 4029. kohal. Perekonnanime Kreem kandja oli keskmiselt 51 aasta vanune. Kõige levinum oli perekonnanimi Kreem üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,28. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 4,76 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Harjumaal Kose kihelkonnas Alavere mõisavallas, Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas Vasta mõisavallas ja Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas Saunja mõisavallas talupoegadele nimedeks Krem(Kreem). Anni Kreem, eesti näitleja ja muuseumiteadur (1942–) Enn Kreem, eesti ajakirjanik ja merendustegelane, Antarktika-uurija (1939–) Jaagup Kreem, eesti muusik (1973–) Juhan Kreem, eesti ajaloolane (1971–) Robert Kreem, eesti sotsiaaltöö eriteadlane ja ühiskonnategelane (1923–2006) Tiina-Mall Kreem, eesti kunstiajaloolane (1971–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 16.11.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (normaalkuju): Kreem. Kreem statistikaameti andmebaasis
Laurentz Numensi maja

Laurentz Numensi maja, ka Laurens Numensi maja, oli 17. sajandi keskel ehitatud kolmekorruseline barokk-klassitsistlik elumaja Narva vanalinnas endisel Viru tänaval (Viru 13). See hävis märtsipommitamises 1944. aastal. Maja oli üks esimesi uusaja hooneid Narvas, see ehitati 1650.–1652. aastal, kolmas korrus lisati 1667. aastal. Ehitise lasi püstitada Narva linnapea Laurentz Numens. Kunstiajaloolase Sten Karlingi arvates oli ehitusmeistriks Zacharias Hoffmann vanem. 1656.–1659. aastal asus hoones magistraat. 1935. aastal asutas Georg Saharov tühjalt seisnud majja hotelli Peterburg. Hoone sai oluliselt kannatada 1944. aasta märtsipommitamises, kuid portaal jäi terveks; varemed lammutati 1950. aastatel. Korrapäraste proportsioonidega kolmekorruseline fassaad oli kujunduselt lakooniline ja liigsete detailideta, selle peamine pilgupüüdja oli kõrge raidportaal, mis ulatus algul läbi kahe korruse katusesimsini. Autoriks peetakse Jakob Preussi. Portaal oli viie lõvimaskarooniga kaunistatud ümarkaarega, mida kummaltki küljelt piirasid kaks rustikapinnaga liseeni. Liseenidele toetus rõhtliist, mille väljal olid barokses dekooris vapid, kartušš, tekstiriba ja aastaarv 1650. Portaali viklites olid putofiguurid. Liseene ääristas lopsakas barokne pahkmikornament. Portaali kohal asetses kahele hermpilastrile või karüatiidile toetuv murdvoluutfrontooniga, tekstiribaga ja tipuobeliskiga supraport. Rikkaliku kujundusega raidportaal oli eeskujuks nii mõnegi hilisema portaali, näiteks Levin Numensi maja portaali loomisel. Narwa ehituskunst 17. sajandil. - Waba Maa, nr. 36, 13. veebruar 1934 Narva. Eesti arhitektuur 3 S. Karling. Narva – mida enam ei ole. - Välis-Eesti : sõltumatu informatsiooni, kultuuriküsimuste ja majanduse ajaleht, 1. juuli 1980 K. Tasuja. Narva Suur tänav 22 ja 24 kruntide ehituslugu Hotell Peterburgi kinnisvaradeomanikuks Georg Saharov. - Uus Eesti Narva uudised, nr. 110, 19. mai 1939 Narva. Eesti arhitektuur 3. D. Šutov. Vana Narva. Ruutli tanava eksponeerimise eritingimused Narva. Viru tn 13, Laurentz v Numensi maja portaal (Jakob Preuss, 1650). Peterburi võõrastemaja. - Tartu Ülikooli kunstiajalooline fotokogu
Hermpilaster

Hermpilaster ehk pilasterherm on dekoratiivselt kujundatud arhitektuuridetail, mis koosneb inimese peast, rinnakujust või torsost allapoole kitseneval seinasambal. Oli omane renessansi ja eriti manerismiperioodi arhitektuurile ja mööblikujundusele, aga ka historitsismile. Georg Huberi epitaaf (1574) Eggenburgi kihelkonnakirikus Hermpilastrid vaimulik Georg Huberi epitaafil Tallinna Püha Vaimu kiriku kantsli sissepääs Kanefooridena kujundatud hermpilastrid Vaux-le-Vicomte'i lossi suures saalis 18. sajandi hermpilaster Sanspareili varemetepargis Hermpilastrid erkeril Bergenis Norras Herm http://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=hermpilaster&F=M&C06=et Hermpilaster. - Europeana Hermpilaster. - Europeana
Landl

Landl on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas. Landl asub Landltali orus koha lähedal, kus Salza suubub Ennsi. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Lassing

Lassing on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas. 17. juulil 1998 varises kokku kohalik kaevandus. Üks mees jäi ellu, kuid kümme hukkus. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Wilma Murto

Wilma Anna Helena Murto (sündinud 11. juunil 1998 Kuusjoel) on Soome kergejõustiklane, teivashüppaja. Ta püstitas 2016. aastal Zweibrückenis teivashüppes juunioride maailmarekordi 4.71. Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis pääses ta finaali ning oli tulemusega 4.45 seitsmes. Rio de Janeiro olümpiamängudel hüppas ta kvalifikatsioonis 4.30 ning sai 24. koha. Tokyo olümpiamängudel oli Murto 4.50-ga viies. 2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is sai ta tulemusega 4.60 kuuenda koha. Euroopa meistrivõistlustel Münchenis parandas ta finaalis isiklikku rekordit 13 sentimeetri võrra ning võitis Euroopa meistrivõistluste rekordiga 4.85 kuldmedali. 2023. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Istanbulis võitis Murto tulemusega 4.80 Tina Šutej ja Amálie Švábíková ees kuldmedali. Maailmameistrivõistlustel Budapestis hüppas ta finaalis 4.80 ja maailmameistritiitlit jaganud Nina Kennedy ja Katie Mooni järel pronksmedali. Murto isiklik rekord välitingimustes on 4.85, mis on hüpatud 17. augustil 2022 Münchenis. Sisetingimustes on tema isiklik rekord 4.80, mis on püstitatud 4. märtsil 2023 Istanbulis. Mõlemad tulemused on ka Soome rekordid. https://www.eurosport.com/athletics/wilma-murto_prs420312/person.shtml https://worldathletics.org/athletes/finland/wilma-murto-14486887 Wilma Murto Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
T-16 (iseliikuv šassii)

T-16 on diiselmootoriga iseliikuv šassiitraktor. Harkovi iseliikuvate šassiide tehas toodab alates 1956. aastast kuni tänapäevani neljarattalisi raamtraktoreid, mida agregaadis ripp-ja haakemasinatega kasutatakse köögiviljakasvatuses, puuviljaaedades vaheltharimiseks, aga ka loomafarmides ja ehitusbrigaadides transporditöödel ning töödeks ehitusel (mitmesugused tõstukid) ja teedemajanduses (teede märgistamise masinad) kasutatavate eriseadmetega. traktor Kuik, Silver (08.05.2010). "Eksponaat nr. 318". Järva-Jaani Vanatehnika Varjupaik ja muuseumide keskus. Vaadatud 17.11.2022.
Serhi Velitško

Serhi Velõtško (ukraina keeles Сергій Олегович Величко; sündinud 3. jaanuaril 1994 Harkivis) on Ukraina sõjaväelane. Сергія Величка взяли під варту на 60 днів: у чому його звинувачує СБУ (vaadatud: 10.07.2023) Спецпідрозділ Kraken ліквідував ворожий штаб, позицію та артилерію. Є відео (vaadatud: 19.11.2022)
Patkule

Patkule (vanasti ka Paķilis) on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Sarkaņi vallas. Patkule asub merepinnast 150 kõrgusel valla keskosas, valla keskusest Biksērest 3, piirkonna keskusest Madonast 8 ja Riiast 172 kilomeetri kaugusel. Külas on puidutööstus. Suurem osa asustusest jääb endise kooli ja vallamaja juurde. Külla jääb Patkule bussipeatus. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all hiiepaik Īvāni Kuradikivi ja Patkule muinaskalmed. Īvāni kivi on ka looduskaitse all. Küla on tekkinud endise Patkule mõisa (Gilsen) keskuse juurde. Aastani 1949 asus seal Patkule valla, aastani 1954 aga Patkule külanõukogu halduskeskus. Aastal 2007 oli külas 22 elanikku. Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2022. Vaadatud 17. novembril 2022. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Russ Kun

Russ Kun (sündinud 8. septembril 1975) on Nauru poliitik, kes on alates 29. septembrist 2022 Nauru president. 2013. aastast oli ta Nauru parlamendi liige. 2022. aasta presindendivalimistel Nauru parlamendis oli ta ainus presidendikandidaat. Deigidoa, Gideon (16 June 1976). "Births, Deaths and Marriages" (PDF)[alaline kõdulink]. Republic of Nauru Government Gazette (27): 4.
Sarkaņi (Sarkaņi vald)

Sarkaņi (vanasti Sarkanmuiža) on küla (vidējciems) Lätis Madona piirkonnas Sarkaņi vallas. Sarkaņi asub merepinnast 150 kõrgusel valla lõunaosas, valla keskusest Biksērest 6, piirkonna keskusest Madonast 5 ja Riiast 169 kilomeetri kaugusel. Külas on põhikool ja raamatukogu. Sinna jääb Sarkaņi bussipeatus. Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Sarkaņi põhikooli hooned. Looduskaitse all on elupuu ümbermõõduga 1,71 meetrit. Küla on tekkinud endise Sarkaņi mõisa (Heydenfeld) keskuse juurde. Aastani 1949 asus seal Sarkaņi valla halduskeskus. Külas on oma lapsepõlve veetnud Läti president Raimonds Vējonis. Külas on kalmistu, mille osaks on ka tesise maailmasõjas hukkunud sõdurite ühishaud. Aastal 2019 oli külas 59 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 63. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. november 2022. Vaadatud 17. novembril 2022. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Vietvārdu datubāze
Kääbusraamat

Kääbusraamat on väikse formaadiga raamat, mille kõrgus on kuni kümmet sentimeetrit. Kääbusraamatul taotluslikult väikesed mõõtmed mõjutavad nii sisu kui tehnilist teostust. Eesti raamatukogudes on teadaolevalt kõige väiksem raamat ""Eesti hümn", mis on valmistatud Eesti hümni aastapäevaks. Seda pisikest hümni on Eesti raamatukogudes kolm eksemplari" raamatukogudes kokku. Raamatut "Eesti hümn" väljaandja on I. Oper ja kujundaja S. Antipov. Sel on kõva kaas, 14 lehekülge ja suurus 2,5 x 2 sentimeetrit. Kääbusraamatute sünonüümid on: miniraamatud, miniatuurraamatud, koolibriraamatud või liliputraamatud. E-kataloog ESTER [1] DIGAR [2] Raamatukoguhoidja sõnaraamat, Tallinn 1996, kokku pannud Hans Jürman; Eesti Rahvusraamatukogu 1996 https://www.err.ee/1608790816/kirjandusmuuseumis-peeti-varajast-raamatukoguood https://www.ester.ee/record=b5242626*est
Jaanilinna tank

Jaanilinna tank on Narva linna vallutamisele Teises maailmasõjas Punaarmee poolt 1944. aastal pühendatud mälestusmärk. Monument asub Venemaal Jaanilinnas Kingissepa maantee ääres suunaga läände. Monument koosneb postamendile asetatud tankist T-34/85. Venemaa Jaanilinna piirkonna juht Viktor Karpenko teatas 2022. aasta augusti lõpus, et Narva-Jaanilinna piiripunkti Venemaa-poolsesse otsa püstitatakse Narva tanki koopia. Tankimonumendi pidulik avamine toimus 11. septembril 2022. Mälestusmärgi küljes oleval tahvlil öeldakse, et see tank toodi Jaanilinna ajutiselt ning lõpuks õiglus võidutseb ja Narva tank viiakse oma algsesse asukohta tagasi. Venemaa paigaldab Jaanilinna Narva punatanki koopia. ERR, 31. august 2022 В Ивангороде 11 сентября установят танк "Т-34" – точную копию перенесенного из Нарвы памятника. ERR, 31. august 2022 "Vene blogija Ilja Varlamov: Narva on ilus, Ivangorod täielik häving. See-eest on seal nüüd tank" Delfi, 6. september 2022 VIDEO JA FOTOD | Orkester, aupaugud ja propagandistlikud sõnumid: Jaanilinnas avati Narva tankimonumendi koopia. Delfi, 11. september 2022
Jaunpatkule

Jaunpatkule on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Sarkaņi vallas. Jaunpatkule asub valla keskosas. Küla jääb Kuja loodusparki. Aastal 2007 oli külas 11 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Tiit Sokk

See artikkel räägib korvpallitreenerist. Näitleja kohta vaata artiklit Tiit Sukk. Tiit Sokk (sündinud 15. novembril 1964) on eesti endine korvpallur ja praegune korvpallitreener, kes töötab 2020. aastast Tartu Ülikooli korvpallimeeskonna treenerina. Sokk võitis Nõukogude Liidu korvpallikoondise koosseisus 1988. aasta olümpiamängude kulla, 1986. ja 1990. aasta maailmameistrivõistluste hõbeda ning 1989. aasta Euroopa meistrivõistluste pronksi. Aastatel 2004–2007 ja 2009–2019 peatreenerina Eesti korvpallikoondist juhendanud Sokk valiti 2010. aastal Eesti korvpalli kuulsuste halli. Sokk lõpetas 1983. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli ja õppis aastatel 1983–1984 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonnas. Sokk võistles aastatel 1981–1984, 1986–1992 ja 1996–1997 Kalevi esindusmeeskonnas ja Eesti koondises. 1991. aastal tuli ta Tallinna Kalevi koosseisus NSV Liidu meistriks. Sokk tuli Nõukogude Liidu korvpallikoondise põhimängujuhina 1988. aastal olümpiavõitjaks. Lisaks võitis ta NSV Liidu koosseisus 1986. ja 1990. aastal maailmameistrivõistluste hõbe- ning 1989. aastal Euroopa meistrivõistluste pronksmedali. Aastatel 1992–1996 Ateena Panathinaikόses ja 1997–1998 Saloniki Arises mänginud Sokk võitis 1993. ja 1996. aastal Kreeka karika, 1993., 1995. ja 1996. aasta Kreeka meistrivõistluste hõbe- ning 1994. aastal pronksmedali. Kreekas mängis ta Kreeka kodakondsuses ja nime Tout Giannopoulos all. Tallinna Kalev (1981–1984) Moskva Dinamo (1984–1986) Tallinna Kalev (1986–1992) Panathinaikόs BC (1992–1996) Tallinna Kalev (1996–1997) Saloniki Aris (1997–1998) Tiit Sokk töötas aastatel 1998–2004 ja 2005–2008 peatreenerina Nybiti meeskonnas, kellega võitis Eesti meistrivõistlustel 1999. ja 2004. aastal kaks hõbe- ning 2000.–2002. ja 2006. aastal neli pronksmedalit. 2010. aastal BC Kalev/Cramo abitreener olnud Sokk on peatreenerina juhendanud ka TTÜ korvpallimeeskonda ja esiliigaklubi Betoonimeister. 2020. aastast on Sokk ametis Tartu Ülikooli korvpallimeeskonna abitreenerina. Aastatel 2004–2007 ja 2009–2019 oli Sokk Eesti korvpallikoondise peatreener. Tema käe all saavutas Eesti koondis 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel 20. koha. 1991 – aasta meessportlane 2005 – Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk 2006 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk 2010 – Eesti korvpalli kuulsuste hall 2016 – aasta isa Tema isa August Sokk (1935–1987) oli korvpallur ja korvpallitreener, ema Liana Sokk on endine iluvõimleja, emapoolne vanaema Olga Masing oli suusataja, tennisetreener ja sporditegelane. Korvpallurid Tanel Sokk ja Sten-Timmu Sokk on Tiit Soku pojad. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Biograafia ESBL-is
Ayase Ueda

Ayase Ueda (jaapani keeles 上田綺世 Ueda Ayase; sündinud 28. augustil 1998 Mitos) on Jaapani jalgpallur, kes mängib ründajana Belgia kõrgliigaklubis Club Brugge ja Jaapani jalgpallikoondises. Jaapani kõrgliigas debüteeris Ueda 2019. aastal Kashima Antlers. Debüüthooajal lõi ta Jaapani kõrgliigas 13 mänguga neli väravat. 2020. aastal lõi ta Jaapani kõrgliigas kümme väravat. Järgmisel aastal tõusis ta Antlersi esiründajaks, kui lõi liigas 14 väravat. 2022. aastal lõi ta poole hooajaga kümme väravat. 2022. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Club Bruggega. 2018. aasta Aasia mängude jalgpalliturniiril võitis Ueda Jaapani võistkonnaga hõbemedali ja 2019. aasta suveuniversiaadil kuldmedali. Ta kuulus Jaapani võistkonda ka 2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril, kus saavutati neljas koht. Kuigi Ueda ei olnud kordagi mänginud Jaapani esindusmeeskonnas, valiti ta 2019. aasta mais Copa Américal osalevasse Jaapani meeskonda. Ta debüteeris 17. juunil 2019 alagrupimängus Tšiili vastu. Vahetusest sekkus ta kahes järgmises alagrupimängus. "Princiepsakkoord: Ayase Ueda naar Cercle Brugge" (hollandi). Cercle Brugge. Vaadatud 1. juulil 2022.
Dravnieks

Dravnieks (vanasti Dravenieki) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Sarkaņi vallas. Dravnieks asub valla kirdeosas. Selle ümbruskonda jäävad Zosi soo ja Skuķi soo, külast loodes asub Bedrese järv. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. Vietvārdu datubāze
Liezen

Liezen (keskbaieri: Liezn) on linn (Stadt) Austrias Steiermargi liidumaal, samanimelise ringkonna keskus ja majanduskeskus Ennsi jõel. Suur masinaehitustehas Maschinenfabrik Liezen und Gießerei asub linna idaosas; see oli seotud 1980. aastatel toimunud "Noricumi skandaaliga" seoses relvastuse ebaseadusliku ekspordiga. 2012. aasta seisuga jäi ettevõte suureks tööandjaks. Gérard de Villiersi seiklusromaanide sarjas on peategelase prints Malko Linge elukohaks Liezeni loss. See väljamõeldud loss asub aga Austria-Ungari piiril ja enamik selle valdusi on Ungaris üle piiri. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Bāguņi

Bāguņi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Sarkaņi vallas. Bāguņi asub valla lõunaosas. Aastal 2007 oli külas 32 elanikku. Vietvārdu datubāze
Silnieki

Silnieki on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Sarkaņi vallas. Silnieki asub valla lõunaosas Rieba jõe ääres. Küla jääb osaliselt Kuja loodusparki. Looduskaitse all on Smiltaiņese mänd ja Silenieki sanglepp. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Siļķava

Siļķava on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Sarkaņi vallas. Siļķava asub valla keskosas Slāpe järve kirdekaldal ja Pļaviņase–Gulbene raudteeliini ääres. Aastal 2007 oli külas 17 elanikku. Vietvārdu datubāze
Stiprie

Stiprie on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Sarkaņi vallas. Stiprie asub valla põhjaosas, Kuja jõe kaldal. Sinna jääb Stiprie bussipeatus. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lejaskujauguļi muinaskalmed. Aastal 2007 oli külas 18 elanikku. Autotransporta direcija "Lejaskujauguļu senkapi". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. november 2022. Vaadatud 17. novembril 2022. Vietvārdu datubāze
Caurvēderi

Caurvēderi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Sarkaņi vallas. Caurvēderi asub valla keskosas. Aastal 2007 oli külas 20 elanikku. Vietvārdu datubāze
Tariq Lamptey

Tariq Kwame Nii-Lante Lamptey (sündinud 30. septembril 2000 Londonis) on Inglismaal sündinud Ghana jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Brighton & Hove Albion. 2008. aastal liitus ta Londoni Chelsea noorteakadeemiaga. Chelsea põhimeeskonnas debüteeris ta 28. detsembril 2019 Inglismaa kõrgliiga kohtumises Arsenali vastu. Pärast seda osales ta Chelsea meeskonnas veel kahes Inglismaa karikavõistluste mängus. 2020. aasta jaanuaris sõlmis ta kolme ja poole aasta pikkuse lepingu Brighton & Hove Albioniga. Inglismaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 1. novembril 2020 mängus Tottenham Hotspuri vastu. 2021. aasta jaanuaris sõlmis ta Brightoniga uue kolme ja poole aasta pikkuse lepingu. Aastatel 2018–2020 mängis Lamptey Inglismaa noortekoondistes. Tänu sellele, et ta on Ghana päritolu, otsustas ta 2022. aastal koondises Ghanat esindama hakata. Koondisedebüüdi tegi ta Ghana eest sama aasta 23. septembril sõprusmängus Brasiilia vastu. "Tariq Lamptey has today completed a permanent transfer to Brighton & Hove Albion". Chelsea F.C. Vaadatud 31. jaanuaril 2020. "Tariq Lamptey: Brighton sign 19-year-old defender from Chelsea". BBC Sport. 31. jaanuar 2020. Vaadatud 1. veebruaril 2020. "Tariq Lamptey signs new long-term deal with Brighton". Sky Sports. 17. jaanuar 2021. Vaadatud 17. jaanuaril 2021. "Brighton: Tariq Lamptey considers representing Ghana instead of England". BBC Sport. 25. märts 2022. Vaadatud 25. märtsil 2022. "Brazil 3–0 Ghana: Tottenham forward Richarlison scores twice". BBC Sport. 23. september 2022. Vaadatud 26. septembril 2022. Tariq Lamptey Brighton & Hove Albion F.C. kodulehel