laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lähisekvatoriaalsed hõrendikud

Lähisekvatoriaalne hõrendik on savannitüüp. Sellel on valdavalt looduskeskkonda säilitav tähtsus, kasutatakse sealseid madala tootlikkusega jändrikke puid kütteks. Pikema vihmaperioodiga lähisekvatoriaalses kliimavöötmes kasvavad metsad sarnanevad vihmametsadega, kuid liigiline koosseis ja aastane juurdekasv on seal väiksemad. Kasutatud allikas: "Maailma ühiskonnageograafia gümnaasiumile" - Garri Raagmaa
Sinine surmaekraan

Sinine surmaekraan (inglise keeles Blue Screen of Death; lühend BSoD) on veateade, mida kuvatakse Windowsi ja ReactOSi kokkujooksmise korral. Arvuti ekraan muutub siniseks ja sellele ilmub valge tekstiga veateade. Nimetust "surmaekraan" kasutatakse seepärast, et edasi saab vaid arvutit taaskäivitada või kinni panna. Teisi tegevusi ei võimaldata, et vältida süsteemi terviklikkuse pöördumatut kahjustumist. Sageli ei ole süsteem teistsugusteks tegevusteks ka suuteline. Kui selline veateade ilmub, on süsteemil midagi tõsist viga. Ilmuvaks veateateks võib olla registritõmmis, kuid võib olla ka lihtsalt sõnaline teade, et nüüd jooksis arvuti kokku. Enamik operatsioonisüsteeme püüab kasutajat siiski kuidagi abistada rikkepõhjuste kindlaksmääramisel ja kõrvaldamisel ning näitab lisaks standardtekstile mingil määral registrite seisu rikke ilmnemise hetkel. Veateated võivad olenevalt operatsioonisüsteemist olla väga mitmesugused, kuid ühe operatsioonisüsteemi piires üldjuhul eriti ei muutu. Mõnikord käivitab süsteem ekraanil kella ja võimaldab kasutajal sinist surmaekraani vaadata ainult kindla aja, näiteks poole minuti jooksul. Selle aja möödudes taaskäivitub arvuti automaatselt. Olenemata sellest, kas registritõmmis kuvatakse või mitte, püüab vastavalt konfigureeritud operatsioonisüsteem kirjutada registritõmmise koopia faili, kust pärast arvuti taaskäivitamist saab vaadata registri sisu kinnijooksmise hetkel ja mõnikord isegi andmeid taastada. Tõmmisefailist andmete taastamiseks peab siiski olema vastav väljaõpe. Ka tõmmisefaili maht (kas sinna kirjutatakse kogu muutmälu või ainult osa sellest) sõltub operatsioonisüsteemist ja selle konfiguratsioonist. Linuxis kasutatakse terminit kernelišokk, millele vastab Windowsis termin puugistopp. See tähendab süsteemis tekkinud sisemist probleemi, mida operatsioonisüsteem ise ei suuda lahendada. Sellele seisundile võib, kuid ei pea järgnema surmaekraan. Windows 11 operatsioonisüsteemi all on kavas asendada algussõna Blue (sinine) sõnaga Black (must), ehk siis sõnaühendiga „Must surmaekraan“. Surmaekraan(en) "blue screen of death" [sinine surmaekraan]. akit.cyber.ee. Andmekaitse ja infoturbe leksikon. 11. juuli 2021. "Vallaste e-teatmik. Kernelišokk". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. september 2015. Vaadatud 10. aprillil 2010. "Vallaste e-teatmik. Puugistopp". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. september 2015. Vaadatud 10. aprillil 2010. Tom Warren (1. juuli 2021). "Microsoft's Blue Screen of Death is changing to black in Windows 11 | The Black Screen of Death is here" (inglise). The Verge. Vaadatud 11. juulil 2021. "Mis on sinine surmaekraan" Arvutiturve ajaveeb, 27. jaanuar 2010 Peep Loorits: "Sinine surm arvuti ekraanil" Arvutimaailm, 24. mai 2005
Riikide loend

Siin loetletakse iseseisvaid tunnustatud riike, tunnustamata ja osalise tunnustusega riike, sõltuvaid ja eristaatusega territooriume. Valitsuse asukohaks Cotonou. De facto La Paz. Valitsuse asukohaks Abidjan. Parlament Kaplinnas, kõrgeim kohus Bloemfonteinis. De facto Colombo. Demographic indicators by region, subregion and country, annually for 1950–2100. Estimates, 1950–2021 Koos vaidlusaluste aladega Kashmiris. Inda valitsuse kontrollitava ala on 3 201 446 km² Koos vaidlusaluste aladega Kashmiris. 1947 aasta piires on Pakistani territoorium 796,095 km² Rahvusvaheliselt tunnustatud piirides. (Koos Venemaa poolt ajutiselt okupeeritud aladega.) Rahvusvaheliselt tunnustatud piirides. (Ilma 2022 aastal annekteeritud Ukraina aladeta) Lõuna- ja Ida-Ukraina annekteerimine OBOZREVATEL news.obozrevatel.com, 28. september 2023. Endiste riikide loend Tunnustamata riikide loend Riikide omakeelsete nimede loend Riikide loend rahvastiku tiheduse järgi Riikide loend pindala järgi Riikide loend rahvaarvu järgi
Krāslava piirkond (2001–2021)

Krāslava piirkond (läti keeles Krāslavas novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes lõunas Valgevenega. Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Krāslava piirkonna elanikest lätlasi 44,48%, venelasi 21,93%, valgevenelasi 20,86%, poolakaid 8,30%, ukrainlasi 1,36% ja muudest rahvustest inimesi 1,94%. Andmed puudusid 1,13% elanike rahvuse kohta. Piirkond moodustati 2001. aastal. 2009. aastal liideti piirkonnaga 10 valda. 2021. aastal moodustati senisest Krāslava piirkonnast ning Dagda piirkonnast ja Aglona piirkonna kolmest vallast uus Krāslava piirkond. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2011. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.
Stein Eriksen

Stein Eriksen (11. detsember 1927 Oslo – 27. detsember 2015) oli Norra mäesuusataja, olümpiavõitja (1952). Tema isa Marius Eriksen osales võimlejana 1912. aasta olümpiamängudel. Erikseni mäletatakse Oslo olümpiamängude võitjana. Ta võitis esimese mäesuusatajana väljaspool Kesk-Euroopa riike kuldmedali olümpiamängudel suurslaalomis. Lisaks sai Eriksen hõbemedali slaalomis. Erikseni kohta on öeldud, et ta oli esimene mäesuusatamise "supertäht". Ta oli kena, stiilne ja karismaatiline. Kuulsusest hoolimata säilitas Eriksen tasakaalukuse. Ta on näiteks öelnud: "Ole tugev, ole enesekindel. Kuid sa ei ole kunagi täiuslik ja õnnelik inimene, kui sa ei ole nõudlik." Eriksen aitas kaasa mäesuusatamise arengule, eriti USA-s, kuhu ta siirdus pärast edukat esinemist olümpiamängudel. Ta tegutses Ameerikas mäesuusaõpetajana mitmes mäesuusakeskuses. 1997. aastal andis Norra kuningas Harald V Eriksenile kõrgeima autasu, mille väljaspool Norrat elav inimene võib saada: Norra Kuningliku Teeneteordeni. 1952 Oslos olümpiavõitja suurslaalomis hõbemedal slaalomis 1950 Aspenis pronksmedal slaalomis 1952 Oslos maailmameister suurslaalomis hõbemedal slaalomis 1954 Åres maailmameister slaalomis maailmameister suurslaalomis maailmameister Alpi kahevõistluses Stein Eriksen FIS-i kodulehel (inglise) Stein Eriksen Alpine Ski Database kodulehel Stein Eriksen veebisaidil Olympedia (inglise)
DOCSIS

DOCSIS (Data Over Cable Service Interface Specification) on tehnoloogia andmeside edastamiseks üle koaksiaalkaablitel põhineva kaabeltelevisiooni võrgu, mida tarbitakse kaabelmodemite abil. Kõige suurem erinevus võrreldes DSL-tehnoloogiaga seisneb selles, et andmesidekanal on ühine paljude kasutajate peale, sarnanedes nii rohkem raadiosidel põhinevate lahendustega. Andmesidetranspordiks allalaadimissuunal kasutatakse standardseid televisiooni edastamiseks mõeldud sageduskanaleid, mis Euroopas on ajalooliselt 8 MHz (EuroDOCSIS) ja Ameerikas 6 MHz laiused ning mis võivad asuda sagedusvahemikus 110–862 MHz. Mõned teenusepakkujad Euroopas kasutavad ka Ameerika standardit. Üleslaadimiseks kasutatakse kaabeltelevisioonivõrgu madalamaid sagedusi (kuni 65 MHz). Andmeside maksimaalseks kiiruseks allalaadimisel on 55 Mbit/s (EuroDocsis) või 42 Mbit/s (6 MHz kanali puhul), kuid see kiirus on jagatud mitmete kasutajate vahel. Uusim standard DOCSIS 3.0 võimaldab ka kuni 8 kanali kasutamist paralleelselt, millega maksimaalne andmesidekiirus allalaadimisel tõuseb 440 Mbit/s juurde. Maksimaalne üleslaadimiskiirus on 10 Mbit/s, standardi DOCSIS 2.0 puhul kuni 30 Mbit/s, kuid jällegi on see kiirus jagatud mitmete kasutajate vahel. Üleslaadimiskanalid on kuni 2 MHz (versiooni 2.0 puhul kuni 4 MHz) laiusega nii DOCSIS kui ka EuroDOCSIS standardi puhul. Eestis kasutavad DOCSIS tehnoloogiat Starman (EuroDOCSIS 2.0, EuroDOCSIS 3.0), STV (DOCSIS 2.0) ja Telset. Iga kaabelmodem ei ole ühilduv igasuguse DOCSIS võrguga, EuroDOCSIS modemid suudavad tavaliselt töötada ka tavalises DOCSIS võrgus (kui tarkvara võimaldab; riistvaralisi piiranguid pole), kuid mitte vastupidi. EuroDOCSIS
Suhteline kõrgustähistus

Suhteline kõrgustähistus ehk relatiivne noodisüsteem on muusika õpetamisel ja ettekandmisel kasutatav süsteem, kus noodi nimetus ei sõltu tema absoluutsest kõrgusest, vaid tema astmelisest väärtusest antud helistikus. Algselt olid nootide silpnimetused (do, re, mi, fa, sol, la, si) kasutusel relatiivsetena ning nende tähtnimetused (c, d, e, f, g, a, h) absoluutsetena. Inglise keelt kõnelevates maades on relatiivne noodisüsteem ("do-re-mi") väga levinud. Tänapäeval kasutatavad relatiivsed noodisüsteemid hakkasid levima Inglismaalt, kus nendele pani aluse muusikaõpetaja Sarah Ann Glover (1785–1867) ja arendas edasi vaimulik John Curwen (1816–1880). Relatiivset noodisüsteemi koos Curweni käemärkidega ning Aimé Paris' (1798–1866) ja Emile Chevé väljatöötatud rütmisilpidega kasutas Zoltán Kodály oma muusikaõpetuse meetodis. Eesti jaoks kohandas selle meetodi JO-LE-MI-süsteemina Heino Kaljuste ning seda õpetati Tallinna Konservatooriumi muusikapedagoogika osakonnas kõigile üldhariduskoolide muusikaõpetajatele. Eestis kasutatakse nootide silpnimetusi ("do-re-mi") ja tähtnimetusi ("c-d-e") sünonüümselt. JO-LE-MI-süsteem on Eesti üldhariduskoolide muusikaõpetuses tänapäeval valdav, kuid muusikakoolides peetakse üldiselt sobivamaks absoluutset noodisüsteemi. Kõrgustähistus
Daugavpilsi piirkond

Daugavpilsi piirkond (läti Daugavpils novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes lõunas Leedu ja Valgevenega. Piirkonna keskus oli Daugavpilsi linn, mis ei kuulunud piirkonda. Piirkonnas oli 19 valda: Ambeļi vald (keskus Ambeļi) Biķernieki vald (keskus Biķernieki) Demene vald (keskus Demene) Dubna vald (keskus Dubna) Kalkūni vald (keskus Kalkūni) Kalupe vald (keskus Kalupe) Laucesa vald (keskus Mirnijs) Līksna vald (keskus Līksna) Maļinova vald (keskus Maļinova) Medumi vald (keskus Medumi) Naujene vald (keskus Naujene) Nīcgale vald (keskus Nīcgale) Saliena vald (keskus Saliena) Skrudaliena vald (keskus Silene) Svente vald (keskus Svente) Tabore vald (keskus Tabore) Vabole vald (keskus Vabole) Vecsaliena vald (keskus Červonka) Višķi vald (keskus Špoģi) Piirkonna elanikest oli 2009. aasta seisuga 33% lätlased, 43% venelased, 13% poolakad ja 6,8% valgevenelased. Piirkond moodustati 2009. aastal Daugavpilsi rajooni 19 vallast. 2021. aastal liideti Daugavpilsi piirkond Augšdaugava piirkonnaga. Sita järv Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021.
Edubuntu

. Edubuntu (Ubuntu Education Edition) on Linux Ubuntu versioon, mis on välja töötatud õpetajate ja infotehnoloogide koostöös. Edubuntu mõeldud eeskätt koolides kasutamiseks. Edubuntu on üles ehitatud Linux Ubuntu põhjal ja mõeldud kasutajatele vanuses 6–18. Süsteem on tehtud väga kasutajasõbralikuks, et sellega saaksid hakkama ka need, kes pole varem arvutiga kokku puutunud. Vaikimisi kasutatakse GNOME-i kasutajaliidest. Edubuntu erinevus Ubuntust seisneb peamiselt selles, et Edubuntu sisaldab vaikimisi mitmeid kooliõpilastele suunatud programme, näiteks TuxPaint, TuxMath ja TuxTyping. Teiseks võib Edubuntut kasutada koolides LTSP-serverina, mis on Thin Clienti põhine süsteem. See tähendab, et Edubuntu võib paigaldada vaid ühte serverisse ja läbi tööjaamade kasutab seda mitu inimest. Edubuntu järgib täpselt samasugust kuuekuulist väljalasketsüklit nagu Ubuntugi. Esimene Edubuntu anti välja koos Ubuntu 5.10-ga. Kõige uuem versioon on 13.10. Using Edubuntu. Kasutatud 13.03.2010. Edubuntu FAQ. Kasutatud 13.03.2010 Edubuntu uudised Ametlik koduleht (Inglise keeles) Edubuntu pingviini vikis
Vulkaaniline pomm

Vulkaaniline pomm on vulkaanist väljapaiskunud ja tahke või peaaegu tahke kehana maapinnale langenud ümardunud kivi, mille läbimõõt ületab 64,72 mm. Vulkaaniline pomm kuulub püroklastiliste setete hulka. Vulkaanilise pommi tardumine on toimunud õhulennu jooksul, mistõttu ta on ümar. See eristab teda vulkaanilisest plokist, mis oli tahke juba enne vulkaanist väljalendamist ja seetõttu on kandiline. Vulkaanilised pommid võivad sisaldada tühemikke ehk kaverne. Vulkaanilised pommid võivad lennata vulkaanist mitme kilomeetri kaugusele. Lennu käigus omandavad nad sageli voolujoonelise kuju. Vulkaanilised pommid võivad olla õige suured: 1935 toimunud Asama vulkaani purske käigus lendasid 5–6 meetri läbimõõduga pommid kuni 600 m kaugusele vulkaanist. On täheldatud juhtumeid, kus vulkaaniliste pommidega pihta saanud inimesed on hukkunud. On juhtunud, et vulkaanilised pommid on oma sisemuses olevate gaaside surve tõttu jahtumise käigus plahvatanud. Seda on näidatud näiteks 1997. aasta filmis "Vulkaan", aga vastupidi filmis väidetule on see üsna haruldane nähtus. Ka vulkaaniliste pommide plahvatustest tekkiv kahju ei ole kuigi oluline võrreldes muu kahjuga, mida vulkaanilised pommid tekitavad.
Kalev Urbanik

Kalev Urbanik (12. november 1956 – 4. september 2004 Tallinn) oli eesti pikamaajooksja. 1986. aastal tuli ta Eesti meistriks maratonis ajaga 2:33,14 ja oli kahekordne Läti meister 10 000 meetri jooksus. Oma kiireima maratoni jooksis ta 7. septembril 1985 Vändras ajaga 2:26.09, oli muuhulgas mitmekordne Otepää-Tartu jooksumaratoni võitja, 4-kordne Saaremaa kolme päeva jooksu võitja, 11-kordne Võru–Väimela maanteejooksu ja Tõrva–Valga maanteejooksu võitja. Ta suri ootamatult pärast Tallinna Sügisjooksu 21 km läbimist, milles saavutas ajaga 1:13.22,2 üldarvestuses 14. koha (võitis Pavel Loskutov) ja oma vanuseklassis M40, leedu 1996. aasta olümpialase Pavelas Fedorenka järel 2. koha. Tema mälestuseks korraldatakse Valgamaal igal aastal 30-kilomeetrine Tõrva–Valga maanteejooks, 4,8-kilomeetrine Urbaniku mälestusjooks ja 8,6-kilomeetrine endine Valga ööjooks. Surm peatas teada ja tuntud jooksumehe, Valgamaalane 11.09.2004 Tuntud jooksumees Kalev Urbanik suri pärast Tallinna sügisjooksu lõpetamist, Õhtuleht 09.09.2004 Jooksusõbrad panid alguse uuele traditsioonile[alaline kõdulink], Valgamaalane 14.06.2005
TGS Baltic

TGS Baltic (endise nimega VARUL; ka Tark & Co ja Advokaadibüroo Tark Grunte Sutkiene) on majandusõigusele keskendunud advokaadibüroo, millel on kontorid Tallinnas, Tartus, Riias ja Vilniuses. Seal töötab ligi 150 advokaati ja juristi. Advokaadibüroo Varul asutati 1994. aastal. 2017. aastal sai advokaadibüroo Varulist TGS Baltic. 2016 aastal partnerluskokkuleppe allkirjastanud advokaadibüroo Varul ning varem Aare Targa advokaadibürooga koostööd teinud Läti advokaadibüroo Grunte ja Leedu suuruselt teine advokaadibüroo Sutkiene läksid 8. mail 2017 üle ühisele kaubamärgile TGS Baltic. 2020. aasta algusest on advokaadibüroo TGS Baltic juhtivpartner Sander Kärson, lisaks on büroos vanempartner Paul Varul, partnerid Martin Tamme, Helmut Pikamets, Leonid Tolstov, Peeter Viirsalu, Kadri Kallas, Kirsti Pent ja assotsieerunud partnerid Triin Kaurov, Martti Peetsalu ning Chirag Mody. 2008. aastal lõid Eesti, Läti ja Leedu advokaadibürood Tark & Co, Loze, Grunte & Cers ja Sutkienė ning Pilkauskas & Partners Balti riikide äriõiguse ühenduse TLS Alliance. 2016. aastal teatas 1991. aastal asutatud Tark & Co ning 2010. aastast Tark Grunte Sutkiene ärinime all tegutsenud büroo, et jaguneb kaheks ning partnerid jätkavad tegevust eraldi büroodes: Aare Tark jätkab juhtivpartnerina advokaadibüroos TARK (partneritena liitusid Allar Aru, Tanel Tark, Marit Savi, Hannes Küün ja Lada Riisna) ning Hannes Vallikivi juhtivpartnerina büroos TGS (partnerid Hannes Vallikivi, Erki Kergandberg, Toomas Taube, Margo Lemetti, Piret Blankin ja Rolan Jankelevitš, lisandusid Elmer Muna ja Andres Siigur), millest hiljem sai advokaadibüroo Derling. Samal ajal büroost lahkunud partner Risto Vahimets liitus advokaadibürooga Raidla Ellex. Selle tulemusena 2016. aastal partnerluskokkuleppe allkirjastanud advokaadibüroo Varul, varem Aare Targa advokaadibürooga koostööd teinud Läti advokaadibüroo Grunte ja Leedu suuruselt teine advokaadibüroo Sutkiene läksid 8.05.2017 üle ühisele kaubamärgile TGS Baltic. Peale oma büroode kolmes Balti riigis on TGS Balticul pikaajalised partnerlussuhted Valgevene suurima advokaadibürooga Vlasova Mikhel & Partners. Neli bürood: Tallinnas Tartus Riias Vilniuses "Advokaadibüroo Varul on tänasest TGS Baltic". 08.05.2017. Sirje Niitra. Advokaadibüroo Tark & Co liitus Balti äriõiguse ühendusega Postimees, 02.09.2008. "Advokaadibüroodes käib pereheitmine". Äripäev, 26.07.2017. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |aeg= (juhend) Kadri Hansalu Eesti üks suurimaid advokaadibüroosid lagunes kaheks Postimees, 13.04.2016. Advokaat Risto Vahimets vahetab bürood Postimees, 08.04.2016. Advokaadibüroo TGS Baltic Kadri Hansalu. Eesti üks suurimaid advokaadibüroosid lagunes kaheks Postimees, 13. aprill 2016
Janet Laidla

Janet Laidla (sündinud 15. märtsil 1982) on eesti ajaloolane, kes keskendub varauusaegsele ning uusaegsele teadus- ja teadmiste ajaloole. Ta õppis aastatel 2000–2004 Tartu Ülikoolis ajalugu ning omandas seejärel magistrikraadi nii Leuveni Katoliiklikus Ülikoolis (2005) kui ka Tartus (2006). Seejärel astus ta Tartu Ülikoolis ka doktoriõppesse. Akadeemiliselt on ta 2002. aastast korporatsiooni Filiae Patriae liige. 2017. aastal kaitses ta doktorikraadi väitekirjaga "Ajalookirjutust mõjutanud tegurid varauusaegsel Eesti-, Liivi- ja Kuramaal". Laidla on töötanud alates 2011. aastast Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudis Eesti ajaloo lektorina. Vahemikus 2019–2021 oli ta humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna projektijuht. 2021. aastast on ta ajaloo ja arheoloogia instituudi programmijuht. 2011. aastal asus ta tööle ka Tartu Ülikooli muuseumisse, kus on töötanud projektorijuhi, kuraatorina ja haridusvaldkonna koordinaatorina. Aastatel oli ta 2016–2018 Tartu Tähetorni juhataja ja kuraator. Janet Laidla on Ajaloolise Ajakirja peatoimetaja alates 2019. aastast. Laidla peamine uurimisvaldkond on varauusaegsed kroonikad. Lisaks on ta tegelenud ka teadusajaloo valdkonda kuuluvate teemadega, avaldades hulgaliselt astronoomia arengut puudutavaid publikatsioone. "17. sajandi ajalookirjutaja raamaturiiul". Magistritöö, juhendaja Sulev Vahtre. Tartu 2006 "Thomas Hiärn ja tema Eesti-, Liivi- ja Lätimaa ajalugu". // Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat. Tartu 2006 "Christian Kelchi "Liivimaa ajaloo" allikad". Tuna 4/2007 ""Jutustus Liivimaast" – vähetuntud teos Liivimaa ajaloost". // "Ajalookirjutaja aeg". Eesti Rahvusraamatukogu. Tallinn 2008 2009. aastast Õpetatud Eesti Seltsi ning Akadeemilise Ajalooseltsi liige, aastatel 2010–2013 esimees. 2017. aastast kuulub rahvusvahelisse Teadusinstrumentide Komisjoni ja on samast aastast ka selle juhatuse liige 2012 Aasta Tullio (Tartu Ülikooli muuseumi aasta töötaja) 2014 parim teadusüritus Eesti Muuseumide Aastaauhindade galal XXXIII Teadusinstrumentide komisjoni sümpoosioni korraldamise eest 2015 Tartu Ülikooli aumärk Janet Laidla Eesti Teadusinfosüsteemis Vilistlaskogu korporatsioon Filiae Patriae kodulehel Doktoritöö kaitsmine ajaloos Tartu ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi kodulehel http://ajalooselts.blogspot.com/2010/02/aas-aastakoosolek-18-veebruaril-2010.html Tartu tähetorni juhataja Janet Laidla valiti rahvusvahelise Teadusinstrumentide Komisjoni juhatusse "Aasta Tullio statuut ja võitjad". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2020. Vaadatud 1. detsembril 2017. "Eesti muuseumide aastaauhindade laureaadid 2014". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. detsember 2017. Vaadatud 1. detsembril 2017. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Janet Laidla Eesti Teadusinfosüsteemis
Antikythera mehhanism

Antikythera mehhanism on antiikajast pärit mehaaniline arvuti, mis oli konstrueeritud arvutama ja osutama astronoomia nähtusi, näiteks kuu- ja päikesevarjutused, kuufaasid, planeetide liikumine tähistaevas jne. Arvatakse, et see ehitati aastatel 150–100 eKr. Mehhanismi jäänused leidsid merepõhjast 1901. aastal kreeklastest käsnakogujad laevavrakilt, mis oli leitud aasta varem Antikýthira saare lähedalt. "Decoding the Antikythera Mechanism", avaldatud ajakirjas Nature, köide 444, number 7119, lk 587-591 (2006) Jones, Alexander (2017). A portable cosmos: revealing the Antikythera mechanism, scientific wonder of the ancient world. New York: Oxford university press. ISBN 978-0-19-973934-9. Πρόγραμμα Μελέτης Μηχανισμού Αντικυθήρων Anticythère - Μηχανισμός Αντικυθήρων, Google: YouTube 6 April 2012 - 28 April 2013, "THE ANTIKYTHERA SHIPWRECK The ship - the treasures - the Mechanism”, Εθνικό Αρχαιολογικό Μουσείο 2. detsember 2006, Alo Lõhmus: "Üle 2000 aasta vana seade hämmastab teadlasi" Postimees: Tarbija24 31. juuli 2008, "Kreeklaste «arvuti» aitas olümpiamängude tsükleid jälgida", Postimees: Elu24, 7. jaanuar 2013, Antikythera mehhanismi leiukohas võib olla kaks laeva, Postimees: elu24.ee The World's First Computer: Decoding the Antikythera Mechanism - 1 x 53' / 74', An Images First Production for NHK, ERT & Arte. This is the inside story of how over 10 years an international team of scientists set out to prove the unthinkable, that 2000 years ago the Greeks had somehow built a working computer. The World's First Computer: Decoding the Antikythera Mechanism has been nominated for a Grierson Award in the Best Science or Natural History Documentary category. Return to Antikythera: what divers discovered in the deep, theguardian.com Antikythera shipwreck: treasures from the deep – in pictures, theguardian.com Tony Freeth, David Higgon, Aris Dacanalis, Lindsay MacDonald, Myrto Georgakopoulou & Adam Wojcik. A Model of the Cosmos in the ancient Greek Antikythera Mechanism, Nature, 12. märts 2021 16. märts 2021, Iidse arvuti digimudel paljastas antiikaja inseneriteaduse meistriteose, ERR
Merevoorimees

Merevoorimees on riik, mille laevad veavad teiste riikide kaupu, sest riigisiseselt on veoteenuse pakkujaid enam kui tarbijaid. Tuntumad merevoorimehed on Kreeka, Taani, Norra, Singapur. Mugavuslipp
Erirühm

Erirühmaks nimetatakse hariduslike erivajadustega laste õpetamiseks ning arendamiseks moodustatud õpilastegruppi ehk rühma lasteaias. Koolieelse lasteasutuse seaduse järgi on Eestis 6 tüüpi erirühmi ja sobitusrühmad: kehapuudega laste rühm (suurus kuni 12 last) tasandusrühm, kus käivad spetsiifiliste arenguhäiretega lapsed (suurus kuni 12 last) arendusrühm, kus käivad vaimse alaarenguga lapsed (suurus kuni 7 last) meelepuudega laste rühm (suurus kuni 10 last) liitpuudega laste rühm (suurus kuni 4 last) pervasiivsete arenguhäiretega laste rühm (suurus kuni 4 last) Sobitusrühmas on laste suurim lubatud arv väiksem kui teistes lasteasutuse rühmades, arvestades, et üks erivajadusega laps täidab kolm kohta. erilasteaed Koolieelse lasteasutuse seadus Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 1. juunil 2015)
Kesha

Kesha Rose Sebert (enamasti kasutatakse üksnes eesnime Kesha; varem ka stiliseeritult Ke$ha; sündinud 1. märtsil 1987 USA California osariigis Los Angeleses) on USA laulja, räppar ja laulukirjutaja. Tema kuulsamad laulud on "Take It Off", "Your Love Is My Drug", "Tik Tok" ja "Timber".
Ivane Merabišvili

Ivane (Vano) Merabišvili (gruusia: ივანე [ვანო] მერაბიშვილი; sündinud 15. aprillil 1968) on Gruusia poliitik. 30. juunist kuni 10. oktoobrini 2012 oli ta Gruusia peaminister ja 10. oktoobrist 25. oktoobrini 2012 peaministri kohusetäitja. Lõpetanud Gruusia Tehnikaülikooli mäeteaduskonna. 1995. aastal sai temast Maaomanike Õiguste Kaitse Assotsiatsiooni juht. Poliitikasse läks 1999. aastal, mil valiti Eduard Ševardnadze juhitud Gruusia Kodanike Liidu esindajana parlamenti. Kuulus parteisisesesse "reformimeelsete" vähemusse, mida juhtisid Zurab Žvania ja Mihheil Saakašvili. 2002. aastal sai Merabišvilist Saakašvili äsjaasutatud Ühinenud Rahvusliku Liikumise peasekretär. Võttis osa 2003. aasta Roosirevolutsioonist. Alates 18. detsembrist 2004 oli ta Gruusia siseminister. Juunis 2012 nimetati peaministriks. Merabišvili ametiaeg peaministrina kestis lühikest aega. 10. oktoobril 2012 esitas ta seoses kaotusega parlamendivalimistel president Saakašvilile tagasiastumispalve, mille viimane ka rahuldas. Samas määras Saakašvili Merabišvili peaministri kohusetäitjaks kuni uue valitsuse moodustamiseni. Tema volitused peaministri kohusetäitjana lõppesid 25. oktoobril, kui Gruusia parlament kinnitas häältega 88:54 uueks valitsusjuhiks Bidzina Ivanišvili. Saakašvili nimetas Gruusia valitsusjuhiks senise siseministri Postimees, 30. juuni 2012