laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tommy Hilfiger

Thomas Jacob Hilfiger (sündinud 24. märtsil 1951) on Ameerika moelooja, kes rajas omanimelise brändi Tommy Hilfiger. USA New Yorgi osariigist Elmirast pärit Hilfiger sündis iiri-ameerika päritolu perekonnas teise lapsena üheksast. Enda väitel põlvneb ta Šoti luuletajast Robert Burnsist. 18. eluaastast töötas Hilfiger jaekaubanduses, tuues New Yorgist riideid, mida müüs oma kodulinnas. Ehkki seitse aastat pärast oma poe The People's Place avamist pidi ta selle pankroti tõttu sulgema, oli ta hakanud disainima riideid oma poeketi teistele poodidele New Yorgi osariigis. 1984. aastal rajas ta uue firma Tommy Hilfiger Corporation, mis läks 1992. aastal New Yorgi börsile (NYSE:TOM). 2004. aastaks oli ettevõttel 5400 töötajat ning selle tulu ületas 1,8 miljardit USA dollarit. Müügi languse tõttu müüs Hilfiger oma firma 2006. aastal 1,6 miljardi dollari eest investeerimisfirmale Apax Partners. 2010. aasta märtsis ostis selle 3 miljardi dollari eest Phillips-Van Heusen, millele kuulub ka moefirma Calvin Klein. Hilfigeri on kritiseeritud töölisi ekspluateeriva riidetootmise pärast USA-le kuuluval Saipani saarel Põhja-Mariaani saarestikus. Seal valmistatud rõivad võivad kanda kirja "Made in the USA" ("Valmistatud USA-s"), kuid Saipanil ei kehti USA föderaalne miinimumpalganõue. 2000. aasta märtsis saavutas firma koos teiste kaitsjatega kohtuvälise lahendi kohtuasjas, kus Saipani tekstiilitöölised hagesid enam kui 20 suurt USA tekstiilitootjat töötajate ebaseadusliku kohtlemise süüdistusel.
Whitney Houston

Whitney Elizabeth Houston (9. august 1963 New Jersey – 11. veebruar 2012 Beverly Hills, California) oli ameerika rütmi ja bluusi ning poplaulja, filminäitleja ja modell. Houstoni plaate on kokku müüdud hinnanguliselt 220 miljonit, millega ta kuulub kõigi aegade parima plaadiläbimüügiga lauljate esikümne lõppu. Filmi "Bodyguard" ("Ihukaitsja", 1992) soundtrack-album pälvis 1994. aastal Grammy auhinna aasta albumi kategoorias. Whitney Houston sündis keskklassi peres. Tema isa John Ruddell Houston noorem (13. september 1920 – 2. veebruar 2003) oli meelelahutusärimees, ema Cissy Houston (sündinud 1933) edukas souli- ja gospelilaulja. Vanem vend Michael oli samuti laulja, ehkki mitte edukas, emapoolne vanem poolvend Gary Garland mängis NBA-s korvpalli. Whitney abiellus 1992. aastal laulja Bobby Browniga, kes oli temast 6 aastat noorem. Neil sündis 1993 tütar Bobbi Kristina Brown. Bobby oli mitut puhku seadusega pahuksis, peamiselt narkokuritegude ja purjuspäi autojuhtimise eest, ta kandis ka vanglakaristust. Abielu lõppes 2007. aastal lahutusega. Ta võitis 2 Emmy ja 6 Grammy auhinda ning 30 Billboardi ja 22 Ameerika muusikaauhinda. Whitney suri ülejärgmisel päeval pärast oma viimast esinemist. Ta leiti oma toast The Beverly Hiltonis vannist teadvusetuna. Parameedikute pingutused teda elustada jäid viljatuks ja pool tundi pärast leidmist tunnistati ta surnuks. 22. märtsil 2012 avaldas Los Angelese maakonna koroneri kohtumeditsiiniekspertiisi osakond Houstoni surma põhjuste uurimise aruande. Surma põhjustas uppumine, millele aitasid kaasa aterosklerootiline südamehaigus ja narkootikumid. Pisut enne surma oli Houston tarvitanud difenhüdramiini, alprasolaami, kanepit ja tsüklobensapriini. Surma ametlikuks põhjuseks märgiti õnnetusjuhtum. 31. jaanuaril 2015 juhtus Whitney tütre Bobbiga umbes sama mis tema endaga: ta leiti oma kodust vannist teadvusetuna. Ta jäi ellu, ent tema aju oli saanud kahjustada ja sellest ajast ta enam teadvusele ei tulnud. Bobbi suri 26. juulil 2015. "Whitney Houston" (1985) "Whitney" (1987) "I'm Your Baby Tonight" (1990) "My Love Is Your Love" (1998) "Just Whitney" (2002) "One Wish: The Holiday Album" (2003) "I Look to You"(2009) Ametlik koduleht 12 February 2012, US singer and actress Whitney Houston dies aged 48, BBC News
Sting

Sting (kodanikunimega Gordon Matthew Thomas Sumner; sündinud 2. oktoobril 1951) on inglise laulja, laulukirjutaja, näitleja ja filantroop. Enne soolokarjääri tegutses ansamblis The Police. "Outlandos d'Amour" (1978) "Reggatta de Blanc" (1979) "Zenyattà Mondatta" (1980) "Ghost in the Machine" (1981) "Synchronicity" (1983) "The Dream of the Blue Turtles" (1985) "Bring On the Night" (1986) "...Nothing Like the Sun" (1987) "The Soul Cages" (1991) "Ten Summoner's Tales" (1993) "Mercury Falling" (1996) "Brand New Day" (1999) "Sacred Love" (2003) "Songs from the Labyrinth" (2006) "If on a Winter's Night" (2009) "Symphonicities" (2010) "The Last Ship" (2013) "57th & 9th" (2016) "44/876" (2018) "My Songs" (2019) "The Bridge" (2021) "Mu südame kuju" (Shape of My Heart, 1998) "Murtud muusika" (Broken Music. Simon & Schuster, 2003). Kirjastus PILGRIM, 2006. Ametlik koduleht
Twisted Sister

Twisted Sister oli ameerika heavy- ja glam metal'i ansambel, mis hakkas tegutsema 1970. aastate algul Long Islandil. Ansambli tuntumad lood on "We're Not Gonna Take It" ja "I Wanna Rock". Dee Snider – vokaal (1976–2016) Jay Jay French – kitarr (1973–2016) Eddie "Fingers" Ojeda – kitarr (1975–2016) Mark "The Animal" Mendoza – bass (1978–2016) Mike Portnoy – trummid (2016) "Under The Blade" (1982) "You Can't Stop Rock 'N' Roll" (1983) "Stay Hungry" (1984) "Come Out And Play" (1985) "Love Is For Suckers" (1987) "Still Hungry" (2004) "A Twisted Christmas" (2006) Twisted Sister. Myspace Twisted Sister lyrics. DarkLyrics Twisted Sister USA senaatorist kohtus kangem. Just24, 19. november 2007
Tour de France'i võitjate loend

Siin on loetletud jalgrattavõistluse Tour de France võitjad alates esimesest võistlusest 1903. aastal. * 1997. aastal sai Luttenberger valge särgi, olles noorte arvestuses paremuselt teine, kuna parim noor Ullrich sai kollase särgi. Aastatel 1999–2005 järjest seitse võitu saanud L. Armstrongi tulemused tühistati 2012. aastal, kuid otsustati järgmised kohad saanud sportlasi mitte uuteks võitjateks kuulutada.
Karl Siilivask

Karl Siilivask (20. jaanuaril 1927 Veriora vallas Võrumaa – 18. november 2017) oli Eesti NSV ja Eesti Vabariigi ajaloolane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1977). 1940 asus ta õppima Võru Keskkooli, kus sõjasündmuste ning nõukogude tagalasse evakueerumise tõttu õpingud katkesid. 1945 sooritas ta lõpueksamid Tallinna 9. Keskkoolis. 1951 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo osakonna, 1954 kaitses TRÜ-s kandidaadiväitekirja "Eesti töölisklassi võitlus rahvusvahelise imperialismi ja kapitalistliku diktatuuri vastu kodusõja aastatel (1918-1920)" ja 1968 doktoriväitekirja "Suur Sotsialistlik Oktoobrirevolutsioon Eestis" veebruari- ja oktoobrirevolutsioonist Eestis. Aastatel 1954–1957 oli Karl Siilivask Tartu Riikliku Ülikooli Nõukogude Liidu ajaloo kateedri vanemõpetaja, 1957–1969 dotsent, 1969–1974 professor, olles ühtlasi 1962–1974 kateedrijuhataja, 1962–1964 ja 1971–1973 ajaloo-keele- ning 1973–1974 ajalooteaduskonna dekaan. Aastatel 1974–1983 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi direktor, 1984–1992 sektorijuhataja, aastatel 1974–1992 ühtlasi kohakaaslasena Tartu Ülikooli professor. Alates 2004. aastast töötas Karl Siilivask Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühenduses vanemteadurina. 1977 valiti ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks ajaloo alal. 1986. aastal pälvis Eesti Teaduste Akadeemia medali. Akadeemik Karl Siilivase uurimistöö peasuundadeks oli 19. ja 20. sajandi Eesti ajalugu ja teadusajalugu. Ta on avaldanud üle 200 teadustöö, sh ligikaudu 40 monograafiat, koostanud kesk- ja kõrgkoolide ajalooõpikuid. Teadusajaloo valdkonnast oli tema tähtsaim töö kolmeköitelise ülevaateteose "Tartu Ülikooli ajalugu 1632–1982" koostamine ja vastutav toimetamine. Ta algatas ka sarja "Ülikooli ajaloo küsimusi", mida on ilmunud üle 30 köite. Tema töö kajastub seeriakogumikes "Teaduslugu ja nüüdisaeg", "Teaduse ajaloo lehekülgi Eestist" ning Balti teadusajaloo konverentside materjalides (a-st 1977 "Historiae Scientarum Baltica"). Alates 1995. aastast oli akadeemik Siilivase eestvedamisel koostamisel ja toimetamisel Eesti teaduse biograafiline leksikon", millest ilmusid paberil 1. ja 2. köide. Ülikooliaastail oli akadeemik Siilivask Üliõpilaste Teadusliku Ühingu ja spordiklubi esimees. 1971–1985 oli ta Tartu Ülikooli ajalookomisjoni esimees ning aastast 1974 Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühenduse esimees, 1991–1993 ja 1999–2001 Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Balti Assotsiatsiooni president ja 1993–1999 asepresident. Karl Siilivask Eesti TA kodulehel Akadeemiline Keskus: Akadeemik Karl Siilivaski tegemistest ajaloo vallas kirjutas Margus Maidla Karl Siilivask, Tartu ülikooli ajaloo kaanestaja Karl Siilivask TA kodulehel Karl Siilivask 20. I 1927 – 18. XI 2017. Sirp, 24. november 2017
Ämblikuvõrgus

"Ämblikuvõrgus" (originaalpealkiri "Along Came a Spider") on 2001. aasta põnevusfilm Morgan Freemaniga peaosas; režissööriks on Lee Tamahori. "Ämblikuvõrgus" (originaalpealkiri "In the Spider's Web") on 2007. aasta õudusfilm, mille lavastas Terry Winsor.
Hüdra

Lerna hüdra ehk Hydra oli vanakreeka mütoloogias koletis, kes elas Argoses Lerna järve juures. Hüdra on ainuõõssete hõimkonda hüdraloomade klassi arvatud perekond. Hüdra on tähtkuju. Hüdraloomade hüdrataolist arenguastet nimetatakse polüübiks (harvem hüdrapolüübiks) (sõnaraamatutes, nt ÕS-is ja EKSS-is on hüdraks nimetatud ekslikult ka polüüpi). Hydra Hüdraloomad Hüdrapolüüp (polüüp)
Gustav Adolf Pelkonen

Gustav Adolf Pelkonen (9. juuli 1864 Pielisjärvi – 4. mai 1902 Helsingi) oli soome ja Eesti vaimulik. Ta sündis aastal 1864 Pielisjärvil (praeguse haldusjaotuse järgi Põhja-Karjala maakonnas, on ühinenud Lieksa linnaga) pastori perekonnas. Ta lõpetas Kuopios lütseumi. Aastatel 1882–1888 õppis ta (immatrikuleeriti 14. juunil 1882) Helsingi Ülikoolis usuteadust. Ordineeriti 4. juulil 1888 Kuopios õpetajaks. Ta oli aastatel 1888–1889 Oulus adjunktõpetaja. Aastatel 1889–1892 oli ta Narva soome-rootsi Püha Mihkli koguduse ja filiaalkoguduse Kosemkina (Narvusi) adjunktõpetaja, 1892–1902 aga samade koguduste õpetaja. Erik Amburger "Die Pastoren der evangelischen Kirchen Rußlands" vom Ende des 16. Jahrhunderts bis 1937 Ein biographisches Lexikon Institut Nordostdeutsches Kulturwerk Martin Luther Verlag 1998 Ylioppilasmatrikkeli 21116 (Gustav Adolf Pelkonen)
Blohm & Voss BV 40

Blohm & Voss BV 40 oli Saksamaa purilennuk-hävitaja, mis loodi lääneliitlaste pommitajate vastaseks tegevuseks. Kui loobuti mootorist ja piloot paigutati lamavasse asendisse, vähenes lennuki ristlõikepindala – see muutis lennuki pommituslennukite pardalaskuritele keeruliseks sihtmärgiks. Lennuki kabiin oli üsna kitsas ja suhteliselt tugevalt soomustatud. Lennuki relvastus koosnes kahest 30 mm MK 108 kahurist tiiva kinnituskohtadel. Laskemoona oli väga piiratud koguses. Kere oli valmistatud peamiselt puust, mis ei olnud strateegiline materjal. Oma lennuaja jooksul oli lennukil väga piiratud aeg sihtmärgi ründamiseks. Seejärel pidi lennuk maanduma, kuigi mõnda aega mõeldi ka võimalusest lennuki taga pommi vedada. Lennuki esmalend toimus 6. mail 1944. Jõuti valmistada mitu prototüüpi, kuid sõja lõpu lähenedes projekt lõpetati. Andmed raamatust "War Planes of the Third Reich" Meeskond: 1 Pikkus: 5,70 m Tiivaulatus: 7,90 m Kõrgus: 1,63 m Tiivapindala: 8,70 m2 Tühimass: 838 kg Maksimaalne stardimass: 952 kg Kiirus: 900 km/h (pikeerides) 2x fikseeritud 30 mm Rheinmetall Borsig MK 108 kahur Green, William. War Planes of the Third Reich lk 102 Green, William. War Planes of the Third Reich New York: Doubleday, 1972. ISBN 0-385-05782-2. Green, William. War Planes of the Second World War, Volume One: Fighters. London: Macdonald & Co.(Publishers) Ltd., 10th impression 1972, lk. 78–79. ISBN 0-356-01445-2. Smith, J. Richard and Kay, Anthony. German Aircraft of the Second World War. London: Putnam 7 Company Ltd., 3rd impression 1978, lk 84–88. ISBN 0-370-00024-2. Wood, Tony and Gunston, Bill. Hitler's Luftwaffe, a pictorial history and technical encyclopedia of Hitler's air power in World War II. London: Salamander Books, 1977, lk 138. ISBN 0-86101-005-1. Pildid BV 40V1-st (saksa keeles)
Käguvamplased

Käguvamplased ehk käguvaablased (Ichneumonidae) on putukate sugukond kiletiivaliste seltsist. Neid iseloomustab pikenenud tagakeha. Nad on teiste putukate parasitoidid. Üle maakera leidub neid rohkem kui 60 000 liiki. Varem peeti käguvamplasi oluliseks erandiks elurikkuse reeglile, mille järgi liigiline mitmekesisus suureneb poolustelt troopika suunas, kuid nüüd on see erandlikkus hulga uute troopiliste liikide avastamise tõttu kahtluse alla pandud. Eestis kuni 2500 liiki. Suurimad neist Eestis on Megarhyssa perlata ja Megarhyssa rixator. Kas Eesti pikim putukas? Eesti Loodus 10, 2005.
Lehevaablased

Lehevaablased (Tenthredinidae) on putukate sugukond kiletiivaliste seltsist. See on suurim sugukond pidevkehaliste hulgas. Maailmas kuulub sellesse sugukonda üle 6000 liigi. Caliroa Nematus Rhogogaster harivaablased
Kaptenmajor

Kaptenmajor on sõjaväeline auaste, Eesti kaitseväes mereväe vanemohvitseri auaste, asudes otse allpool kaptenleitnandi auastet. Maa- ja õhuväes vastab sellele majori auaste. Kaptenmajorist ühe astme võrra madalam on vanemleitnandi auaste.
Kaptenleitnant

Kaptenleitnant on Eesti kaitseväe mereväe vanemohvitseri auaste, asudes otse allpool mereväekapteni auastet. Maa- ja õhuväes vastab sellele kolonelleitnandi auaste. Kaptenleitnandist ühe astme võrra madalam on kaptenmajori auaste.
Ülemveebel

Ülemveebel (inglise keeles Sergeant Major of the Land Forces) on Eesti maaväes kasutusel olev auaste, mis on ühtlasi kõige kõrgem allohvitseri auaste. Ülemveebli põhiametikoht on väeliigi vanema allohvitseri ametikoht. Eesti Kaitseväes on ülemveebli ametikohad Kaitseliidu veebel ja Kaitseväe veebel.
Michel Qissi

Michel Qissi (sünninimi Mohammed Qissi; sündinud 12. septembril 1962) on Maroko päritolu Belgia näitleja, kelle tuntuim roll on Tong Po võitluskunstide filmis "Kickpoksija".
The Police

The Police on inglise rokkansambel, mis loodi 1977. aastal Londonis. Grammy auhinnaga on pärjatud ansambli loomingust laulud "Reggatta de Blanc" (1980), "Don't Stand So Close to Me" (1981), "Behind My Camel" (1981) ja "Every Breath You Take" (1983). Sting: vokaal, basskitarr, taustavokaal (ainult kontsertidel) (1977–1984, 1986, 2007–2008) Andy Summers: kitarr, taustavokaal (ainult kontsertidel) (1977–1984, 1986, 2007–2008) Stewart Copeland: trummid, löökpillid, taustavokaal (ainult kontsertidel) (1977–1984, 1986, 2007–2008) Henry Padovani: kitarr (1977) "Outlandos d'Amour" (1978) "Reggatta de Blanc" (1979) "Zenyattà Mondatta" (1980) "Ghost in the Machine" (1981) "Brimstone & Treacle" (1982) "Synchronicity" (1983) "Every Breath You Take: The Singles" (1986) "The Police" (2007) "Certifiale: Live in Buenos Aires" (2008) "¡Policia!: A Tribute to the Police" Ametlik koduleht Fansite for The Police
Seal

Seal (kodanikunimega Seal Henry Olusegun Olumide Adeola Samuel; sündinud 19. veebruaril 1963 Paddingtonis Londonis) on Suurbritannia laulja ja laulukirjutaja. Tema isa on pärit Brasiiliast ja ema Nigeeriast. Grammy auhinnaga on pärjatud tema laul "Kiss from a Rose" (1996) filmist "Batman igaveseks" (Batman Forever, 1995). Ta on abielus saksa modelli Heidi Klumiga. Seal (1991) Seal II (1994) Human Being (1998) Seal IV (2003) System (2007) Commitment (2010) 2008 – Saku Suurhall 2011 – Pärnu Vallikäär, Veefestival Watergate Ametlik koduleht
Nooremmaat

Nooremmaat on Eesti kaitsejõudude mereväe sõjaväeline auaste, mis on vanemmadrusest kõrgem ja maadist madalam. Nooremmaat on madalaim mereväe nooremallohvitseri auaste. Nooremmaadi auastme saavad 11 kuu ajateenijad pärast NAK-i lõpetamist. Maa- ja õhuväes vastab nooremmaadile nooremseersant. Nooremmaat Merevikis
Nooremallohvitseride kursus

Nooremallohvitseride kursus (lühend NAK) on kursus 11 kuu ajateenijatele, et neile anda teadmisi jao juhtimisest ja taktikast, samuti pioneerioskustest, meditsiinist, allüksuse relvadest ja sidest. Suurt rõhku pannakse õpitu praktilisele harjutamisele. Kursuse lõpus sooritatakse eksamid, mille alusel otsustatakse nooremseersandi auastme andmine. Kursuse jooksul valitakse välja sobivad kandidaadid reservrühmaülema kursusele. Mereväes on ajateenijatel võimalik läbida nooremallohvitseride baaskursus. Kursuse edukalt lõpetanud ajateenijatele antakse nooremmaadi auaste. Erialased teadmised omandatakse pärast kursuse läbimist erinevates mereväe allüksustes.
Vanemmadrus

Vanemmadrus on Eesti kaitsejõududes kasutusel olev sõjaväeline mereväe auaste, mis on madrusest kõrgem ja nooremmaadist madalam. Maa- ja õhuväes vastab vanemmadrusele kapral.
Maat (auaste)

Maat on Eesti kaitsejõududes kasutusel olev sõjaväeline mereväe auaste, mis on nooremmaadist kõrgem ja vanemmaadist madalam. Maa- ja õhuväes vastab maadile seersandi auaste. Maat Merevikis
Vanemmaat

Vanemmaat on Eesti kaitsejõududes kasutusel olev sõjaväeline mereväe auaste, mis on kõrgem maadist ja madalam nooremveeblist. Vanemmaat on kõige kõrgem nooremallohvitseri auaste. Maa- ja õhuväes vastab vanemmaadile vanemseersandi auaste. Vanemmaat Merevikis
Madrus

Madrus (saksa keeles Matrose, hollandi keeles Matroos) on veesõiduki laevapere tekimeeskonna lihtliige. Sadamas laevade sildumist toetav ja vajadusel muid vajalikke lihttöid tegija ametinimetus on kaimadrus. Madrus on ühtlasi mitme riigi mereväes madalaim mereväelase auaste. Madrused osalevad laeval vahiteenistuses (näiteks roolija, vaatleja, trapivaht), tegutsevad tekitöödel (näiteks sildumisel, lastimisel, kalapüügil) ja teevad mitmesuguseid muid laevatöid (näiteks hooldustööd, majandustööd). Purjelaeva madruste oluliseks ülesandeks on ka tegevused taglasega (näiteks purjede heiskamine). Madrused alluvad üldjuhul pootsmanile, sõidu ajal vahis olles vahitüürimehele. Töölaevade madruseid valmistatakse ette merekoolide vastavatel kursustel. Tänapäeval antakse Eestis kolme liiki madruse kutset: madrus, vahimadrus, vanemmadrus. Rahvusvahelised mõisted on ingliskeelsed able seaman ja seafarer, vt ka IMO ja ILO. Kogenum, targem ja tublim madrus (näiteks vanemmadrus) võidakse määrata pootsmaniks. Madrust on peetud sageli üheks meremehelikkuse sünonüümiks ja aluseks. Näiteks paljud merestiilis kujundatud riided jäljendavad traditsioonilist (madruse)kraega madruseriietust. Valge-sinisetriibulist meremehesärki nimetatakse ka madrusesärgiks. Madrustest ja nende elust on kirjutatud laule. Näiteks kuulub Väikeste Lõõtspillide Ühingu repertuaari rahvalik laul "Vana madrus". Madrus (auaste) Motorist Junga Mereviki
Veduut

Veduut on topograafiliselt tõetruu maastiku- või linnavaade maali, joonistuse või gravüürina. Kuigi žanr tekkis 17. sajandil, on sel oma eellugu. Äratuntavaid maastiku- ja linnamotiive on teada juba 15. sajandist. Selliste teoste eesmärk oli jäädvustada erilise tähendusega sündmusi või kaasahaaravaid pidustusi nende loomulikus keskkonnas. Tõeliselt populaarseks said veduudid 18. sajandil, mil noored inglise aristokraadid sooritasid oma suurt Euroopa ringreisi Grand Tour. Reisimarsruuti kuulusid Veneetsia, Firenze, Rooma ja Napoli. Muidugi oli itaalia linnades külalisi ka teistest maadest. Kõik nad vajasid suveniire ning loomulikult oli sobiv mälestusese pilt külastatud linnast. Vaatemaale paljundati graafiliselt ja levitati harilikult sarjadena, kuid jätkus turgu ka maalidele. Kõrvuti suurte meistritega töötasid ses vallas keskpärased kunstnikud ja lausa diletandid, ostjaid leidus kõigele. Veduutgraafika kuulsamad esindajad on olnud Canaletto (Giovanni Antonio Canal), Bernardo Bellotto, vennad Guardid, Giovanni Battista Piranesi jt. Eestis oli veduutgraafika silmapaistvamateks esindajateks Karl Ferdinand von Kügelgen (1772–1832) ja Johannes Hau (1771–1838). Anu Allikvee. Tundmatu itaalia kunstnik. Doodžide palee Veneetsias. 18. saj. lõpp. Mikkeli muuseum. 2012
Carelia

Carelia on Venemaa Föderatsiooni Karjala Vabariigi pealinnas Petroskois kord kuus ilmuv soomekeelne (ka soome keele murretes; on ka karjala- ja vepsakeelseid artikleid) kirjandus- ja kultuuriajakiri. Ajakiri asutati 1928. aastal ja see kandis kuni 1990. aastani nime Punalippu. Peatoimetaja oli aastatel 1994–2014 Robert Kolomainen, alates 2014. aastast on Armas Mašin. Ajakirja tiraaž on 1500 eksemplari. Ajakiri ilmub 10 korda aastas. http://www.finnougoria.ru/community/press/475/3020 Ajakirja veebiväljaanne
Reino Ylönen

Reino Ylönen (16. juuli 1910 Suonenjoki – 22. märts 1981 Kuopio) oli soome vaimulik. Reino Ylönen sündis Suonenjoel (praeguse haldusjaotuse järgi Põhja-Savo maakonnas). Ta lõpetas Kuopios lütseumi ja aastal 1935 Helsingi Ülikooli usuteaduskonna. Ta ordineeriti 22. oktoobril 1935 õpetajaks. Ta oli aastatel 1935–1938 Soomes pastor. Aastatel 1938–1940 oli ta Narva soome-rootsi Püha Mihkli koguduse ja Kallivere koguduse õpetaja. Ta arreteeriti NKVD poolt 23. juulil 1940 ja viibis Peterburis Špalernaja vanglas. Pärast vanglast vabanemist oli ta aastatel 1944–1945 Soome sõjaväevaimulik. Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Esko Jalkanen. Reino Ylönen, heimo- ja diakoniapastori. Kuopio: Kuopion Isänmaallinen Seura, 2004
Golden Boy

Golden Boy on auhind, mis antakse parimale alla 21-aastasele mõne Euroopa riigi kõrgliiga klubis mängivale jalgpallurile. Auhinna asutas Itaalia ajaleht Tuttosport. Auhinna saaja otsustavad spordiajakirjanikud. Otsustajad esindavad selliseid väljaandeid nagu prantsuse l'Équipe ja France Football, brittide The Times, hollandi De Telegraaf, hispaania AS, Marca ja Mundo Deportivo, portugali A Bola ja Record, saksa Bild ja Kicker, kreeka Ta Néa, horvaatia Slobodna Dalmacija, ukraina Sport Express, rumeenia Gazeta Sporturilor, Šveitsi Blick jt. Allikas: "List of Golden Boy winners". Vaadatud 16. oktoober 2016.
Idakonverents (NBA)

Idakonverents on korvpalliliiga NBA klubide alajaotus. Sinna kuulub 15 meeskonda, mis on omakorda jaotatud kolme divisjoni, milles igaühes mängib viis meeskonda. Idakonverentsi meeskonnad on jaotatud järgmiselt: Enne 1970. aastat oli idakonverentsi nimeks idadivisjon. Paksus kirjas on märgitud meeskond, kes tuli samal aastal ka NBA meistriks. 18: Boston Celtics 11: Philadelphia 76ers / Syracuse Nationals 7: New York Knicks 6: Chicago Bulls 6: Miami Heat 5: Cleveland Cavaliers 5: Detroit Pistons 5: Washington/Baltimore Bullets 3: Philadelphia Warriors 2: New Jersey Nets 2: Orlando Magic 2: Washington Capitols 1: Indiana Pacers 1: Toronto Raptors
Kārlis Vēmanis

Kārlis Vēmanis (ka Karl Wehmann; 26. jaanuar / 7. veebruar 1867 Ģibzde Dundaga lähedal – 18. juuli 1929 Valga) oli läti vaimulik. Ta sündis Dundaga lähedal Ģibzdes. Ta õppis 3 aastat Tukumsis kreiskoolis ja lõpetas Kuldigas gümnaasiumi. Aastatel 1888–1894 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Seejärel õppis ta Saksamaal kurttummade koolitamist. Pärast seda töötas õpetajana kurttummade koolis ja Valmiera õpetajate seminaris. 3. juulil 1898 ordineeriti ta õpetajaks. Ta oli aastatel 1898–1908 Valmiera praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1908–1920 oli ta Suntaži (asub praeguse haldusjaotuse järgi Ogre piirkonnas) koguduse õpetaja, olles koguduses esimene lätlasest pastor. Aastatel 1920–1929 oli ta Valga Jaani koguduse õpetaja (ta pidas jumalateenistusi saksa ja läti keeles). Lisaks oli ta õpetaja ja direktor Valga läti koolis. Tõlge Suntaži koguduse kodulehelt Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977.
Läänekonverents (NBA)

Läänekonverents on korvpalliliiga NBA klubide alajaotus. Sinna kuulub 15 meeskonda, mis on omakorda jaotatud kolme divisjoni, milles igaühes mängib viis meeskonda. Läänekonverentsi meeskonnad on jaotatud järgmiselt: Enne 1970. aastat oli läänekonverentsi nimeks läänedivisjon. Paksus kirjas on märgitud meeskond, kes tuli samal aastal ka NBA meistriks. 27: Minneapolis / Los Angeles Lakers 8: Golden State / San Francisco Warriors 7: Atlanta / St. Louis Hawks 6: San Antonio Spurs 4: Houston Rockets 4: Seattle SuperSonics / Oklahoma City Thunder 3: Portland Trail Blazers 2: Milwaukee Bucks 2: Phoenix Suns 2: Utah Jazz 2: Dallas Mavericks 2: Fort Wayne Pistons 2: Rochester Royals 1: Chicago Stags 1: St. Louis Bombers 1: Indianapolis Olympians