laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Olle Mirme

Olle Mirme (sündinud 26. augustil 1973 Tallinnas) on eesti ajakirjanik ja stsenarist. 1998. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli telerežii erialal, diplomitööks 23-minutine telelühifilm "Lilled Liale" tema enda stsenaariumi järgi. Mirme on avaldanud filmiarvustusi Pühapäevalehes ja Sõnumilehes ning teinud Eesti Televisioonis telesaateid (vabakutselise režissöörina)[viide?] ja Eesti Raadios filmisaateid. Aastatel 2001–2018 oli Mirme Kanal 2 programmidirektor. Tema juhtimisel tõusis Kanal 2 Eesti vaadatuimaks telekanaliks[viide?]. 2018. aastast töötab Mirme produktsioonifirmas Nafta, kus on osalenud filmide "O2" ja "Apteeker Melchior" stsenaariumi loomisel.[viide?] "Päevavalgus" ehk Mait Laasi enesepilastus, Teater. Muusika. Kino. Teater. 1999, nr 7, lk 68-69 Kolm kassikukutajat kassettfilmis "Kass kukub käppadele", Teater. Muusika. Kino. 2000, nr 4, 89-92 Olle Mirme hakkas direktoriks, SLÕhtuleht, 1. august 2001 Olle Mirme andmekogus IMDb (inglise)
1508

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1504 | 1505 | 1506 | 1507 | 1508 | 1509 | 1510 | 1511 | 1512 | ► | ►► 1542. aasta (MDXLII) oli 16. sajandi 42. aasta. ... Rakvere kloostris avati kool. ... 30. november – Andrea Palladio, Itaalia arhitekt ... Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Johannes Carlblom

Johannes Carlblom (13. november/24. november 1793 Noarootsi – 8. november/20. november 1861 Noarootsi) oli Eesti vaimulik. Ta õppis Tallinna toomkoolis, Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1813–1815. Ordineeriti õpetajaks 13. augustil/25. augustil 1816. Oli aastatel 1816–1861 (kutsuti 27. augustil/8. septembril 1814, kuus kuud pärast isa surma) Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Sai aastal 1859 Saarte-Lääne praostkonna praostiks. Läänemaa ülemkirikueestseisjaameti liikmeks ja Peterburi luteriusu kindralkonsistooriumi liikmeks sai juunis 1848, konsistooriumi assessoriks sai jaanuaris 1849. Carlblom jätkas oma isa alustatud tegevust Noarootsi kihelkonna rahva lugemisoskuse edendamisel. Ta oli 9. septembrist/21. septembrist 1842 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige. Oli 23. juulist/4. augustist 1859 Noarootsi abipiibliseltsi eestseisja. Ta huvitus meteoroloogiast, tegi ilmavaatlusi ja kirjutas 16. novembril/28. novembril 1827 toimunud maavärinast. Tema isa Gustav Carlblom ja vanaisa Jonas Laurentii Carlblom olid Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetajad, teine vanaisa Joachim Heinrich Dahl oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja, vanavanaisa Andreas Hollming oli Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja, onu Johannes Carlblom vanem oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Tema vend Paul Carlblom oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, vend Peter Carlblom oli Risti koguduse õpetaja, vend Friedrich Carlblom oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja, venna Peteri poeg Wilhelm Gustav Johann Carlblom oli Alatskivi ja Kodavere Mihkli koguduse õpetaja, venna Pauli poeg Oskar Emil Carlblom oli Häädemeeste ja Tahkuranna koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
Nyungwe rahvuspark

Nyungwe rahvuspark on rahvuspark Rwandas. Park asub riigi edelaosas Burundi piiri ääres Kivu järvest lõunas. Teisel pool piiri Burundis jätkub ta Kibira rahvuspargina. Nyungwe rahvuspark loodi 2004. aastal. Kaitse alla olid piirkonna metsad võetud juba 1933. aastal. Pargi pindala on umbes 970 km². Paljud rahvuspargi taime- ja loomaliigid on Ida-Aafrika riftivööndi endeemid. Pargi alale jääb nii vihmametsi, bambusesalusid, rohumaid kui ka soid. Leitud on vähemalt 1068 taimeliiki, neist 137 endeemi. Leidub umbes 200 puuliigi esindajaid. Nende seas on Entandrophragma excelsum ja Manni tüvijalg. Rahvuspargi alal kasvab ka mitmesuguseid sõnajalgtaimi, üle saja liigi käpalisi ja begooniaid. Nyungwe rahvuspargi alal elab vähemalt 85 imetaja- (sealhulgas 13 primaadi-), 275 linnu-, 32 kahepaiksete ja 38 roomajaliiki. Mukura metsakaitseala "Species Present in Nyungwe Forest". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. oktoober 2012. Vaadatud 11. juunil 2012. Koduleht Nyungwe National Park, NASA Earth Observatory
1911. aasta ülevenemaaline algkoolide loendus

Ülevenemaaline algkoolide loendus toimus 1911. aasta 31. jaanuaril (18. jaanuaril) Venemaa keisririigis. Loendus hõlmas nii linnade kui maapiirkondade kõiki algkoolitüüpe, v.a. kõrgema astme algkoolid (linnakoolid ja II järgu linna-tütarlastekoolid). Loenduse andmed annavad ülevaate tsaariaja lõpu Eesti algharidussüsteemist, koolivõrgust ja koolide arvust. Eestimaa kubermangus ja Liivimaa kubermangu eestlastega asustatud viies maakonnas oli 1911. aasta 18. jaanuari seisuga 1600 alghariduskooli. Kui sellele arvule lisada loenduse alla mitte kuulunud koolid, tegutses Eestis 1911. aasta alguses 1639 alghariduskooli. Tegelikult tegutses Eesti alghariduskoole mõnevõrra rohkem. Elango, A., Laul, E., Liim, A., Sirk, V. Eesti kooli ajalugu. 2. köide. 1860. aastaist 1917. aastani. Koostaja ja toimetaja Endel Laul. Toimetaja Veronika Varik. Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus, 2010, lk 478.
1509

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1505 | 1506 | 1507 | 1508 | 1509 | 1510 | 1511 | 1512 | 1513 | ► | ►► 1509. aasta (MDIX) oli 16. sajandi 9. aasta. 10. september – Türgis İstanbuli lähedal leidis aset maavärin, mille tagajärjel hukkus hinnanguliselt 10 000 inimest. Rostocki ülikooli immatrikuleeriti eestlane Johann Pulck. ... ... 21. mai – Henry VII, Inglismaa kuningas Bernt Notke, maalikunstnik ja puunikerdaja Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 54
Georg Westenberg

Georg Westenberg (ka Georg Vestenberg; 31. jaanuar 1902 Tallinn – 18. oktoober 1980 Stockholm) oli eesti graafik. Ta sündis 31. jaanuaril Tallinnas postiametniku perekonnas. 1915. aasta sügisel asus õppima Tallinna Kunsttööstuskooli nahatöö ja raamatuköitmise erialale. Õpingute ajal teenis ta 1918. aasta detsembrist 1919. aasta oktoobrini vabatahtlikuna Tallinna Kooliõpilaste Pataljonis. Pärast kooli lõpetamist 1921. aastal õppis ta maalikunsti Anatoli Kaigorodovi ateljees. Alates 1. augustist 1921 töötas ta Riigi Trükikojas graafikuna, hiljem ka valerahaeksperdina. Ta on kujundanud münte ja paberrahasid: 100- ja 500-margase (1923, koos Günther Reindorffiga), 10- ja 25-margase (1922, koos G. Reindorffiga), 1-, 3- ja 5-margase mündi (1926), 25-sendise mündi (1928), 5-sendide mündi (1931, koos G. Reindorffiga), 10-sendise mündi (1931), 2-kroonise mündi (1932, koos G. Reindorffiga), 1-kroonise mündi (1933 ja 1934, koos G. Reindorffiga), 2-sendise mündi (1934, koos G. Reindorffiga), 1-sendise mündi (1939, koos G. Reindorffiga). Ta kavandas ka postmarke, millest tuntumad on K. Päts (1936), Õpetatud Eesti Seltsi 100. juubel (1938), Tallinna sadam (1938), Pärnu kuurort 100 (1939). Ta esines akvarellide, õli- ja pastellmaalidega kunstinäitustel ning kujundas raamatuid, plakateid, loteriipileteid, rinnamärke jm. 1944. aasta sügisel põgenes ta Saksamaale, kust tal õnnestus 1945. aasta mai algul pääseda koos Eduard Viiralti ja Aleksis Ranniti perekonnaga Rootsi Punase Risti bussiga Taani kaudu Rootsi. 1945. aasta suve veetis ta Kummelnäsi põgenikelaagris, seejärel elas ja töötas elu lõpuni vabakutselise graafilise disainerina Stockholmis. Ta kujundas raamatuid, postmarke, auaadresse jms ning korraldas näitusi Eesti posti ja postmarkide ajaloost. Tema õetütar oli Kaia Varrak ja õetütre tütar on Anu Kannike. Ettevaatust! Valeraha! Esmaspäev, 25. märts 1939, nr. 12, lk. 4 Pekomäe, Vello (27. veebruar 1976). "Eduard Wiiraltiga sõjaseiklustes. Georg Westenberg jutustab oma sõbrast". Välis-Eesti.
1510

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1506 | 1507 | 1508 | 1509 | 1510 | 1511 | 1512 | 1513 | 1514 | ► | ►► 1510. aasta (MDX) oli 16. sajandi 10. aasta. ... ... 25. märts – Guillaume Postel, Prantsuse keeleteadlane, astronoom, kabalist ja diplomaat 17. mai – Sandro Botticelli, itaalia kunstnik
Minna Kauppi

Minna-Mari Kauppi (sündinud 25. novembril 1982 Asikkalas) on soome orienteeruja, kes on võitnud medaleid paljudel suurvõistlustel. Aastatel 2006–2010 tuli ta kolm korda individuaalseks ja neli korda võistkondlikuks maailmameistriks ning kaks korda Euroopa meistriks. Aastal 2010 valiti ta Soome aasta sportlaseks.
Aasta sportlane (Soome)

Aasta sportlane on aasta parima sportlase auhind, mida annab välja Soome spordiajakirjanike liit alates 1947. aastast.
Friedrich Volrad Mikkelsaar

Friedrich Volrad Mikkelsaar (22. detsember 1886 Linnamäe vald, Võrumaa – 6. märts 1930 Taagepera) oli eesti haridustegelane ja õpetaja. Mikkelsaar oli Eesti Vabariigi koolikorralduse aluste rajajaid, kooliuuendusliikumise eestvedajaid, pooldas demokraatlikku koolikorraldust, ühtlus- ja töökooli ning kutseõpetusega keskkooli. Mikkelsaar õppis Linnamäe algkoolis, Urvaste kihelkonnakoolis (1897–1899), Võru linnakoolis (1900–1905 ja Peterburi Õpetajate Instituudis (1906–1909). Omandas 1906. aastal Tallinnas pedagoogikakursustel ministeeriumikooliõpetaja kutse. Töötas matemaatikaõpetajana Kuramaal Jaunjelgavas (1909–1910), Haapsalu linnakoolis (1910–1913) ja Valga kõrgemas algkoolis (1913–1917). Oli aastail 1917–1918 Tartu 2. rajooni rahvakoolide inspektor. Kuulus aastail 1917–1919 Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu liikmeskonda. Oli Tartu linnavolikogu liige. Kuulus Eesti-Läti piirikomisjoni. 1918. aastal asus tööle Haridusministeeriumis, algul riigikoolinõuniku ja asjadevalitsejana, seejärel ministri abina. Ministeeriumis töötas kuni surmani 1930. aastal. Haridusloolises kirjanduses nimetatakse 1920. aastaid Eesti kooli ajaloos ka Mikkelsaare ajastuks. Mikkelsaar oli 1917. aastal Valga Õpetajate Ühingu asutajaid ja esimees ning kuulus aastail 1917–1918 Eesti Õpetajate Liidu juhatusse. Oli Haapsalu Tarbijate Ühingu Ökonoomika ja Eesti Laenu- ja Hoiuühisuse asutajaid, Karskusseltsi Ugala liige ning II Läänemaa Laulupeo korraldajaid. Kirjutas hulgaliselt algkooli geomeetria- ja matemaatikaõpikuid. Viilup, V. Friedrich Volrad Mikkelsaar ja tema osa kodanliku Eesti kooliuuendusliikumises. – Nõukogude Pedagoogika ja Kool V. Tartu, 1969. Friedrich Volrad Mikkelsaar Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
1511

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1507 | 1508 | 1509 | 1510 | 1511 | 1512 | 1513 | 1514 | 1515 | ► | ►► 1511. aasta (MDXI) oli 16. sajandi 11. aasta. ... Esimest korda mainiti Aaspere mõisa (Kattentaken). ... 21. veebruar – Julius II, Rooma paavst
Veiko Palge

Veiko Palge (sündinud 13. mail 1971) on eesti filosoof. Ta on tegelenud kvantfüüsika filosoofiliste küsimustega. Palge sai doktorikraadi 2006. aastal, kaitstes Konstanzi Ülikoolis tööd Time in quantum mechanics hindele summa cum laude. Veiko Palge Eesti Teadusinfosüsteemis "Bruno Mölder ja Veiko Palge kaitsesid doktorikraadi Konstanzi Ülikoolis" UT, 14. juuni 2007
NM

nm võib tähendada järgmist: nanomeeter meremiil (nautical mile)
1512

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1508 | 1509 | 1510 | 1511 | 1512 | 1513 | 1514 | 1515 | 1516 | ► | ►► 1512. aasta (MDXII) oli 16. sajandi 12. aasta. Juunis tegi Volmari maapäeval Riia peapiiskop Jasper Linde ettepaneku hakata asutama toom- ja kloostrikoolidest kõrgemaid koole ehk nn partikulaarkoole. 1. november – avati Michelangelo laemaalid Vatikani Sixtuse kabelis. ... ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 55
Aeroobsus

Aeroobsus on vaba hapniku olemasoluga seotus. Aeroobne keskkond Aeroobne lagunemine Aeroobne organism ehk aeroob Aeroobne protsess Anaeroobsus
Marilyn Vihman

Marilyn May Vihman (1939–) on ameerika päritolu eesti keelt kõnelev keeleteadlane. Ta uurib lapse keele arengut, on tegelenud ka arengupsühholoogiaga, fonoloogiaga. 1971 kaitses ta California Ülikoolis Berkeleys doktorikraadi. 1996–2006 juhtis ta Walesi Bangori ülikooli arengupsühholoogia õppetooli. Hiljem oli ta lingvistikaprofessor Yorki Ülikoolis Inglismaal. 2011. aasta kevadsemestril pidas ta loengukursuse psühholingvistika ja neurolingvistika teemal Tartu Ülikoolis. Tema abikaasa oli Eestis sündinud ameerika keeleteadlane Eero Vihman. Vihman, M. M. 1996. Phonological development: The origins of language in the child. Oxford: Basil Blackwell. Vihman, M. M.; Velleman, S. L. 2000. Phonetics and the origins of phonology. In: N. Burton-Roberts; P. Carr; G. Docherty (eds.), Phonological knowledge: Its nature and status. Oxford: Oxford University Press, 305-339. Intervjuu Marilyn May Vihmaniga. Oma Keel 2010/2:99–103. Tema koduleht
Andris Vilks

Andris Vilks (15. juuni 1963 Jaunpiebalga – 28. aprill 2024) oli Läti poliitik, seimi 12. koosseisu liige. Ta oli 2010–2014 rahandusminister. Vilks lõpetas 1986 Läti Riikliku Ülikooli geograafiaõpetajana. Toona Latvijas Unibanka nime kandnud pangas alustas Vilks tööd 1995. aastal krediidianalüüsi osakonnas. Aastail 2000–2002 oli Vilks Latvijas Unibanka aktsiaturgude analüüsi divisjoni juht ning 2002–2007 SEB Unibanka turu- ja sektorianalüüsi osakonna juht. Aastail 2007–2009 oli Andris Vilks panganduskontserni SEB Läti tütarettevõtte SEB Banka peaökonomist ja 2010. aasta jaanuarist maini majandusnõunik SEB Bankas. Vilks valiti valimisliidu Ühtsus esindajana 2010. aasta sügisel seimi. Ta töötas rahandusministrina 3. novembril 2010 tööd alustanud Valdis Dombrovskise teises valitsuses. Suurbritannia ajakiri The Banker valis Andris Vilksi 2012. aasta Euroopa parimaks rahandusministriks.[viide?] 2012 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk Andris Vilksi elulookirjeldus Läti valitsuskabineti kodulehel
1513

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1509 | 1510 | 1511 | 1512 | 1513 | 1514 | 1515 | 1516 | 1517 | ► | ►► 1513. aasta (MDXIII) oli 16. sajandi 13. aasta. 9. märts – Pärast Julius II surma valiti uueks paavstiks Leo X. 2. aprill – Hispaania konkistadoor Juan Ponce de León avastas igavese nooruse allika otsinguil Florida, kuid ei taibanud, et see on osa Põhja-Ameerika mandrist. 16. august – Cambrai liiga sõda: Inglismaa ja Saksa-Rooma riigi väed võitsid Guinegate'i lahingus (Kannuste lahingus) Prantsusmaa ratsaväge. 9. september – Cambrai liiga sõda: Inglased võitsid Floddeni lahingus šotlasi. Hukkus Šotimaa kuningas James IV. Uueks Šotimaa kuningaks sai James V. 25. september – Hispaania maadeuurija Vasco Núñez de Balboa jõudis esimese eurooplasena üle Panama maakitsuse Vaikse ookeanini. 7. oktoober – Cambrai liiga sõda: Bartolomeo d'Alviano juhitud Venezia väed saavutasid La Motta lahingus otsustava võidu Ramón de Cardona ja Fernando d'Ávalosi juhitud Hispaania vägede üle. ... 21. veebruar – Julius II, paavst 9. september – James IV, Šotimaa kuningas
Konstitutsioonikaitse Büroo

Konstitutsioonikaitse Büroo (läti keeles Satversmes aizsardzības birojs; lühend SAB) on Läti Vabariigi luure- ja vastuluure, salastatud informatsiooni kaitsmise ning rahvusvaheliste organisatsioonidega infovahetuse kontrolli teostav asutus. Konstitutsioonikaitse büroo ülesanded: Läti Vabariigi suhtes läbiviidava välisriikide luuretetegevuse tuvastamine, kontrollimine ja neutraliseerimine; Läti Vabariigi diplomaatiliste esinduste suhtes läbiviidavate välisriigi luuretegevuse tõkestamine; Läti Vabariigile oluliste luureandmete kogumine välisriikides. Konstitutsioonikaitse büroo direktorid: 1995–2003 Lainis Kamaldiņš 2003–2013 Jānis Kažociņš 2013–2021 Jānis Maizītis 2022– Egils Zviedris 2011. aasta algusest on Konstitutsioonikaitse büroo NATO tsiviilluure komitee (Civilian Intelligence Committee) juhtasutus. Uue organisatsiooni töös osalevad alliansi liikmesriikide enam kui 40 eriteenistust. Konstitutsioonikaitse büroo vahistas Läti naturalisatsiooniameti endisi ja praegusi töötajaid, samuti piirivalve ja ühe turvafirma töötajad, kelle kaudu said Läti kodakondsuse taotlejad 1500 dollari eest sooritada keeleksami ning omandada Läti kodakondsuse, Eesti Päevaleht, 9. veebruar 2002 Lätist siiski lahkus üks Venemaa diplomaat, Postimees, 7.01.2008 Läti Kaitsepolitsei (Drošības policijas) Lätlased hakkavad juhtima NATO tsiviilluuret, www.DELFI.ee, 7. detsember 2010 Konstitutsioonikaitse Büroo koduleht "Бывшие советские прибалтийские республики поставили на поток шпионскую деятельность против России", kompromat.lv, 2007-09-06
Elektrooniline rokk

Elektrooniline rokk, elektrorokk, digitaalne rokk või sündirokk on kombinatsioon elektroonilisest muusikast ja traditsioonilisest rokist. See muusikastiil sai alguse 1950. aastatel. Electropop Dance-rock
Aba

Aba on mitme koha nimi: Aba on küla Jaapanis Okayama prefektuuris Aba on linn Kongo DV-s Aba on linn Nigeerias Selle järgi on nime saanud Aba jõgi Aba on asula ja vald Ungaris Aba jõgi on ka Kemerovo oblastis Ngawa ehk Aba on linn Hiinas Sichuanis Aba on ka isikunimi: Sámuel Aba oli Ungari kuningas 11. sajandil. Temast põlvneb Aba suguvõsa. Aba on Ghana naisenimi ABA ‘abā'ah
Wilhelm Gustav Johann Carlblom

Wilhelm Gustav Johann Carlblom (10. detsember 1820 Harju-Madise – 4. oktoober 1875 Moskva) oli Eesti vaimulik. Ta lõpetas Peterburis Peetri kirikukooli. Tartu ülikoolis õppis ta aastatel 1838–1843 õigusteadust, filoloogiat ja usuteadust. Oli aastatel 1844–1845 prooviaastal Torma Maarja koguduses Eduard Johann Assmuthi juures ning seejärel 1844–1845 koduõpetaja Strykide Pala mõisas ja Stackelbergide Elistvere mõisas. Ordineeriti 12. jaanuaril / 24. jaanuaril 1847 Peterburis õpetajaks. Oli aastatel 1847–1852 luterlik vaimulik Bessaraabia sakslaste juures Artsizes (praeguse haldusjaotuse järgi Artsize rajoonis Odessa oblastis), 1852–1863 Alatskivi ja Kodavere Mihkli koguduse õpetaja, lisaks aastatel 1860–1863 ka Peterburi Kindralkonsistooriumi assessor. Aastatel 1863–1875 (introdutseeriti 16. veebruaril / 28. veebruaril 1864) oli ta Moskva Konsistooriumi superintendent ja vaimulik asepresident. Tema vanavanaisa Jonas Laurentii Carlblom ja vanaisa Gustav Carlblom olid Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetajad, teine vanavanaisa Joachim Heinrich Dahl oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja, vanavanavanaisa Andreas Hollming oli Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja, vanaonu Johannes Carlblom vanem oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja, isa Peter Carlblom oli Risti koguduse õpetaja, onu Friedrich Carlblom oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja, onu Paul Carlblom oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, onu Johannes Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja, onu Pauli poeg Oskar Emil Carlblom oli Tahkuranna ja Häädemeeste Miikaeli koguduse õpetaja. Tema äi Andreas Kaspar Friedrich Busch oli Tartu ülikooli usuteaduskonna professor. 1872 – Dr. theol. h. c. (Dr. theol honoris causa ehk usuteaduse audoktor) Tartu ülikool 1872 – kullatud rinnarist 1872 – Püha Anna ordeni 2. klass "Harju-Madise kirikuraamat 1785-1833, l.342 / k.175". Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Erik Amburger "Die Pastoren der evangelischen Kirchen Rußlands" vom Ende des 16. Jahrhunderts bis 1937 Ein biographisches Lexikon Institut Nordostdeutsches Kulturwerk Martin Luther Verlag 1998
Ngawa

Ngawa (hiinapäraselt Aba) on linn Hiinas Sichuani loodeosas Ngawa Tiibeti-Tsjangi autonoomses ringkonnas, Ngawa maakonna keskus. Linn asub Tiibeti kiltmaal 3200 m kõrgusel merepinnast.
Remigija Nazarovienė

Remigija Nazarovienė (neiuna Remigija Sablovskaitė; sündinud 2. juunil 1967 Aşgabatis Türkmenistanis) on iraani-leedu päritolu (ema on Türkmenistanist pärit pärslanna, isa leedulane) kergejõustikutreener ja endine seitsmevõistleja. Ta on lõpetanud 1986. aastal Vilniuse Karoliniškių gümnaasiumi. Ta on kuulunud seitsmel korral Nõukogud Liidu (1988–1990) ja 22 korral Leedu koondisse (1992–2004). Eestis on ta tegutsenud Eesti koondise kümne- ja seitsmevõistluse treenerina. Tema hoolealused on olnud kümnevõistlejad Mikk Pahapill, Andres Raja ja Mikk-Mihkel Arro ning seitsmevõistlejad Kaie Kand, Ebe Reier ja Berit Jürgenson. Ta on olnud ka Ksenija Balta treener. Alates 2017. aastast on ta Spordiklubi Raesport treener. 2006 Eesti parim naiste kergejõustikutreener 2008 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (pikaajalise tulemusliku töö eest kergejõustiklaste juhendajana ja koondislaste Pekingi olümpiamängudeks ettevalmistajana) Ta oli aastatel 1988–2009 abielus kümnevõistleja Andrei Nazaroviga. Nende poeg Deivydas Nazarovas (sünd 22. aprillil 1991) on mänginud aastatel 2009–2011 Vilniuse Perlase ja 2011–2012 Tallinna Kalevi korvpallimeeskonnas. Tema poolõe abikaasa on kettaheitja Virgilijus Alekna. http://www.ekspress.ee/news/paevauudised/sport/leedu-naise-tubli-too.d?id=27679597[alaline kõdulink] Biograafia ESBL-is
Aba (Okayama)

Aba (jaapani keeles 阿波村 Aba-son) on küla Jaapanis Okayama prefektuuris Tomata maakonnas. Küla pindala on 42,07 km². Aastal 2005 liideti küla Tsuyama linnaga (kohaliku omavalitsuse üksusega). 2003. aastal oli küla elanike arv 669. Rahvastiku tihedus oli 15,90 in/km².
Saab 21R

Saab 21R oli Rootsi ettevõttes Saab loodud turboreaktiivmootoriga hävitus- ja ründelennuk. Selle, kolbmootoriga Saab 21 baasil arendatud alltiivalise lennuki tellijaks 1950. aastate alguses, oli Rootsi õhuvägi. Saab 21R oli esimene Rootsis konstrueeritud turboreaktiivlennuk. Kuna peaaegu samaaegselt töötati Rootsis välja uuem hävituslennuk Saab 29 Tunnan, jäi Saab 21R kasutusaeg üsna lühikeseks. Saab 21R jõuallikaks oli turboreaktiivmootor de Havilland Goblin 2. Peale mootori oli Saab 21A ja 21R vahel veel mitmeid teisigi erinevusi, neist silmatorkavaim oli lennuki kahe keretalaga kiilude otstele kõrgemale tõstetud stabilisaator, et see mootori reaktiivjoale ette ei jääks. Esimene Saab 21R prototüüp lendas 10. märtsil 1947; esimesed lennukid võeti relvastusse väeosas F 10 1950. aasta augustis. Esialgu plaaniti neid lennukeid kasutada hävituslennukitena, kuid pärast Saab 29 Tunnan esmalendu 1948. aasta oktoobris, vähendati 21R-ide tellimust 120 lennukilt 60-le. 21R lennukid kohandati vastavalt mootori tüübile kas A 21RA või A 21RB ründe- ja õppelennukiteks. J 21RA / A 21RA – esimese sarjana ehitatud lennuki olid varustatud Suurbritannias toodetud mootoritega. Neid valmis kuni 1950. aastani 34 masinat (sealhulgas 4 prototüüpi). Kasutamine lõpetati 1953. aastal. J 21RB / A 21RB – teise sarjana ehitatud lennukid varustati Rootsis toodetud mootoritega. Aastatel 1950–1952 ehitati 30 masinat, kasutamine lõpetati 1956. aastal. Sharpe 1999 Billing 1983, lk. 22. Widfeldt 1966, lk. 9. Andersson, Hans G. Saab Aircraft since 1937 (1st ed.). London: Putnam, 1989. ISBN 0-85177-831-3. Billing, Peter. "SAAB's Jet Debutant". Air Enthusiast, Twenty-three, December 1983-March 1984. Bromley, UK:Fine Scroll. ISSN 0143-5450. lk. 20–30. Sharpe, Michael. Attack and Interceptor Jets. London: Friedman/Fairfax Publishers, 1999. ISBN 1-58663-301-5. Widfeldt, Bo. The Saab 21 A & R (Aircraft in Profile number 138). Leatherhead, Surrey, UK: Profile Publications Ltd., 1966. Saab J 21/A 21/A 21R
Karl I

Karl I on olnud mitme monarhi nimi: Karl I (Rootsi), Rootsi kuningas Karl I (Austria-Ungari), Austria-Ungari keiser 1916–1918 Karl I (Baden), Badeni markkrahv 1453–1475 Karl I (Liechtenstein), Liechtensteini krahv 1608–1627 Karl I (Pfalz) (Karl Ludwig), kuurvürst ja Reini pfaltskrahv 1649–1680 Karl I (Braunschweig), Braunschweigi hertsog 1735–1780 Karl I (Württemberg), Württembergi kuningas 1864–1891 Karl I (Münsterberg), Münsterbergi hertsog 1498–1536 Karl I (Braunschweig-Wolfenbüttel), Wolfenbütteli vürst 1735–1780 Karl I (Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld), Zweibrücken-Birkenfeldi hertsog 1569–1600 Karl Suur (Karl I), Frangi kuningas ja keiser 778/800–814 Karl VIII, Rootsi kuningas (Norra kuningana Karl I) Karl Karl IV (Karel I) Charles I (täpsustus) Karl II Karl III Karl IV (täpsustus) Karl V (täpsustus) Karl VI (täpsustus) Karl VII