laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eugen Tallmeister

Eugen Theodor Valdek Tallmeister (1. august 1916 Riia – 2. september 2006 Tallinn) oli eesti arst ja Tartu Ülikooli arstiteaduskonna õppejõud. Ta lõpetas aastal 1934 Tallinna Prantsuse Lütseumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas 1940. aastal arsti astme väärilisena cum laude. Akadeemiliselt oli ta Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. Juba üliõpilasena töötas ta professor Karl Schlossmanni juures mikrobioloogia alal ja saavutas üliõpilaste teadustööde võistlustel I auhinna. Aastal 1940 asus ta jaoskonnaarstina tööle Valjalasse. 1. augustil 1941 mobiliseeriti ta Punaarmeesse ja viidi Uuralite taha Tšeljabinski oblastisse tööpataljoni. Tööpataljoni õudustest päästis teda Eesti Laskurkorpuse formeerimine ja sinna määramine jaanuaris 1942 sanitaarroodu komandörina. Ta teenis kogu sõja vältel 7. Eesti Laskurdiviisis 86. Meditsiini-sanitaarpataljonis arstina, sanitaarkapteni auastmeni, võideldes Velikije Luki all, Eestis ja Kuramaal. 1947. aastal demobiliseerituna naasis ta Tartusse. Aastatel 1947–1950 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli mikrobioloogia ja nakkushaiguste kateedri aspirant, töötades samaaegselt kateedris assistendina. Aastal 1951 (hilinenult kaitses ta väitekirja "tänu" anonüümkirjale tema sotsiaalse päritolu kohta; väitekirja kaitsmisele lubati ta tänu selgitustele sõjas "õigel poolel" osalemisest) kaitses ta dotsent Feliks Lepa juhendamisel tööga "Escherichia coli osatähtsus imikute ja väikelaste kõhulahtisuse puhul" meditsiinikandidaadi väitekirja. Aastatel 1951–1960 töötas ta mikrobioloogia kateedri vanemõpetajana, aastatel 1960–1964 samas dotsendi ja kateedrijuhatajana ja aastatel 1964–1987 dotsendina; lisaks oli ta aastatel 1972–1974 arstiteaduskonna õppeprodekaan. Eugen Tallmeister suri 2. septembril 2006 Tallinnas ja ta maeti 7. septembril 2006 Rahumäe kalmistule. Punatähe orden Isa Theodor Tallmeister oli E.E.L.K. Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, vend Viktor Tallmeister (hukati aastal 1941) oli jurist. Ta abiellus aastal 1944 Narva vadja päritolu Glafira Salakinaga ja neil oli kolm tütart; Helvi töötab sotsiaalministeeriumis ja Õie on psühhiaater. Tallinn Rahumäe kalmistu, U, PE D, 2-1, 4-kohaline kirstuplats Helbe Merila-Lattik. "Eesti arstid 1940–1960". Lk 343. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Dotsent Eugen Tallmeister 90
Herne pood

Herne pood on Tartus Supilinnas Herne tänaval majas number 6 tegutsev universaalpood, üks Tartu tuntumaid väikekauplusi. Marii Kangur "Herne pood"[alaline kõdulink] Peegel Marii Kangur "Herne pood" Peegel Raimu Hanson "Tartu Herne poe alkoholimüük kella kaheni öösel tekitab lärmi ja meelehärmi" Postimees, 11.06.2007 Raimu Hanson "Alkoholimüügi piirang ähvardab Tartu Herne poe sulgeda" Postimees, 11.06.2007
Supilinna päevad

Supilinna päevad on Tartus Supilinnas kevaditi toimuv nädalapikkune üritustesari, mida korraldab Supilinna Selts. Päevade raames korraldatakse kultuurilisi jalutuskäike, kontserte, avalikke arutelusid, laatu jpm. 2013. aastal avati päevade käigus ka Supilinna külakiik. Supilinna päevade puhul avaldab Selts ajalehte Supilinna Tirin. 2020. aasta Supilinna päevad jäid koroona pandeemia tõttu ära. Supilinn Supilinna Tirin Supilinna selts "XIX Supilinna päevad jäävad ära". Supilinn.ee. Vaadatud 26.03.2021.
Karinu lubjakivipaljand

Karinu lubjakivipaljand on paljand Karinu karjääris Karinu lubjakivimaardlas, halduslikult maakonnas Järva-Jaani vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandil paljandub lubjakivi kahe astanguna, mille paksused on 2,8 m ja 4,4 m. Paljandil on näha Juuru lademe Tamsalu kihistu Karinu kihistiku kivimeid. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 29.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Geislingen (täpsustus)

Geislingen on mitme paiga nimi: Geislingen, linn Göppingeni kreisis Baden-Württembergis Geislingen, linn Zollernalbkreisis Baden-Württembergis Geißlingen
Karksi paljand

Karksi paljand on paljand Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Paljand ja sellesse tekkinud Karksi koobas on arvele võetud ürglooduse objektina. Karksi paljand ja koobas Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 07.07.2017) Karksi paljand ja koobas Eesti looduse infosüsteemis Karksi paljand Eesti geokogude infosüsteemis
Karksi koobas

Karksi koobas on koobas Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Koobas on tekkinud Karksi paljandisse ja on koos paljandiga arvele võetud ürglooduse objektina. Karksi paljand ja koobas Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 07.07.2017) Karksi paljand ja koobas Eesti looduse infosüsteemis
Kassinurme mõhnastik

Kassinurme mõhnastik (ka: Kassinurme mäed) on mõhnastik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Mõhnastik on arvele võetud ürglooduse objektina. Mõhnastiku üks järsuservalisi vallseljakuid on linnamägi (Kassinurme linnamägi). Kassinurme linnamägi Kassinurme linnuse rekonstruktsioon Puuskulptuuride grupp Ohvrikivi Kassinurme Kalevipoja lingukivi Sulglohk "Kalevipoja silmapesukauss" Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 29.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Keava-Esku oos

Keava-Esku oos (ka: Keava mäed, Keave-Esku servamoodustised) on oos Rapla maakonnas Kehtna vallas. Oos on arvele võetud ürglooduse objektina. Oosi kaitstakse Kõnnumaa maastikukaitseala koosseisus. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 29.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Hickmani maakond

Hickmani maakond (Hickman County) on maakond USA-s Kentucky osariigis. Maakonna halduskeskus on Clinton. Maakonna pindala on 655 km². Veepindala on 22 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4902. Aastal 2000 oli elanikke 5262. Carlisle'i maakond (põhjas) Gravesi maakond (idas) Weakley maakond (kagus) Obioni maakond (lõunas) Fultoni maakond (lõunas) Mississippi maakond (läänes) Hickmani maakond moodustati 27. detsembril 1821 Cladwelli ja Livingstone'i maakonna osadest. Maakond on nime saanud sõjaväelase Paschal Hickmani järgi, kes hukkus Raisini jõe lahingus 1813. aastal. Algselt oli maakonna halduskeskus Columbus. 1830. aastal sai maakonna halduskeskuseks Clinton. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Hickmani maakonna koduleht (inglise keeles)
Keibu luited

Keibu luited on luitestik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Luited on arvele võetud ürglooduse objektina. Luiteid kaitstakse Nõva maastikukaitseala koosseisus. Eesti Looduse Infosüsteemi (EELISe) järgi: Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 29.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis "Rahutu looderannik muudab pidevalt oma ilmet" Eesti Loodus, 2012/01
Mississippi maakond

Mississippi maakond (Mississippi County) on maakond USA-s Arkansase osariigis. Maakonna halduskeskused on Blytheville ja Osceola. Maakonna pindala on 2382 km². Veepindala on 56 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 46 480. Aastal 2000 oli elanike arv 51 979. Dunklini maakond (kirdes) Pemiscoti maakond (põhjas) Dyeri maakond (loodes) Lauderdale'i maakond (idas) Tiptoni maakond (kagus) Crittendeni maakond (lõunas) Poinsetti maakond (edelas) Craigheadi maakond (läänes) Big Lake National Wildlife Refuge 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Mississippi maakonna koduleht (inglise keeles)
Valencia provints

Valencia provints on provints Hispaanias Valencia autonoomse piirkonna keskosas. Valencia provintsi vapp on väga Valencia autonoomse piirkonna vapi moodi, erinedes peamiselt roheliste ilustuste poolest külgedel, mida autonoomse piirkonna vapil pole. Oma lippu provintsil ei olegi, vajaduse korral kasutatakse autonoomse piirkonna lippu. Valencia provintsi aasta keskmine temperatuur on +17,6 °C, jaanuaris +11,5 °C, augustis +25,0 °C. Aastas sajab keskmiselt 464 mm, sealhulgas jaanuaris 32 mm ja augustis 21 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2571 tundi, sealhulgas jaanuaris 162 ja augustis 278 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003 Instituto Nacional de Estadística  Valencia provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Agusalu soostik

Agusalu soostik on soostik Ida-Virumaal; osa Puhatu soostikust. Sood kaitstakse Agusalu looduskaitseala koosseisus. Agusalu soostik Alutaguse matkaklubi koduleht
Keila paemurd

Keila paemurd on endine paemurd ja ühtlasi ka paljand Harju maakonnas Keila linnas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandit loetakse Keila lademe stratotüübiks, ka on see Keila kihistu stratotüüp. Paemurd asub 1,1 km Keila–Haapsalu maantee ja Keila–Paldiski raudtee ülessõidu kohast loodes. Paemurd on suures osas metsastunud. Murru idapoolses seinas paljanduvad umbes 2 m kõrguse profiilina Kurtna ja Pääsküla kihistike kivimid. Paeseinast on väike osa ka kinni kasvanud. Ülemised 35 cm moodustab hele kõva õhkeste mergli vahekihtidega lubjakivi. Sellele järgneb 85 cm samasugust, ent muguljat lubjakivi. Alumise osa moodustab sinakashall peenekihiline lubjakivi. Keila paemurru kivimeid on uurinud paljud geoloogid. Neist tähelepanuväärseimaks on Friedrich Schmidt, kes oma 1881. aasta töös eraldas Ordoviitsiumi ladestus välja Keila kihid (s.o Keila lademe). Paemurru kivimid sisaldavad rikkalikult sammalloomade, tigude, trilobiitide ja käsijalgsete kivistisi. Ürglooduse objekt: Keila paemurd Eesti looduse infosüsteemis Stratigraafia terminoloogia Eesti stratotüüpsed paljandid 3.2 Paljandid. "Loodusmälestised 8. Harjumaa: Harku, Keila Padise". Lk 20 Ürglooduse objekt: Keila paemurd Eesti looduse infosüsteemis
Kellavere mägi

Kellavere mägi on Pandivere kõrgustiku kõrgendik. Mägi on arvele võetud ürglooduse objektina. Mäel asub Eesti Õhuvägede Kellavere radarikeskus. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 29.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kingu oja paljand

Kingu oja paljand (ka: Kingo oja paljand) on paljand Kingo oja kaldal, halduslikult Valga maakonnas Valga vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandil paljanduvad Burtnieki lademe Koorküla kihtide kivimid. Paljand on nähtav 12 m pikkusel lõigul ja selle paksus on kuni 6 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 29.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kinksi vanad rannamoodustised

Kinksi vanad rannamoodustised on Läänemere staadiumi Antsülusjärve rannamoodustised, halduslikult Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Rannamoodustised on arvele võetud ürglooduse objektina. Kinksi oosi peal on Antsülusjärve rannavall. Oosi pikkus on 1,5 km ja absoluutne kõrgus võib olla pisut üle 25 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 29.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Marin Rajkov

Marin Rajkov Nikolov (bulgaaria keeles Марин Райков Николов; sündinud 17. detsembril 1960 Washingtonis) on Bulgaaria poliitik ja diplomaat. 13. märtsist kuni 29. maini 2013 oli ta Bulgaaria peaministri ja ühtlasi välisministri kohusetäitja. Aastatel 2010–2013 oli ta Bulgaaria suursaadik Prantsusmaal. Кой е Марин Райков?
Antónis Samarás

Antónis Samarás (kreeka keeles Αντώνης Σαμαράς; sündinud 23. mail 1951 Ateenas) on Kreeka poliitik, kes oli 20. juunist 2012 kuni 26. jaanuarini 2015 Kreeka peaminister. Ta oli aastatel 2009–2015 (astus tagasi "Jah"-leeri kaotuse järel referendumil) erakonna Uus Demokraatia esimees. Juulist oktoobrini 1989 oli ta Kreeka rahandusminister, seejärel välisminister. Aastatel 2004–2007 oli ta Euroopa Parlamendi liige. Koduleht
Jābir Mubārak al-Ḩamad aş-Şabāḩ

Jābir Mubārak al-Ḩamad aş-Şabāḩ (araabia keeles جابر مبارك الحمد الصباح; 5. jaanuar 1942 – 14. september 2024) oli Kuveidi poliitik, kes oli 4. detsembrist 2011 kuni 19. novembrini 2019 Kuveidi peaminister. Aastatel 2006–2011 oli ta Kuveidi kaitseminister, 2007–2011 ühtlasi asepeaminister.
Õru valla lipp

Õru valla lipp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Õru valla lipp. Lipp kinnitati 19. veebruaril 1997 Õru Vallavolikogu määrusega nr. 5. Lipu autor on kunstnik-heraldik Priit Herodes. Õru valla ruudukujuline vapilipp on jagatud vertikaalselt kolmeks laiuks, valge-sinine-valge. Sinisel väljal on valge kannel ja selle kohal valge kroon. Lipu normaalmõõtmed on 105x105 cm, laiuse ja pikkuse suhe 1:1. Lipuvarras on sinine. Lipuvärvid viitavad Valgamaale. Sinine laid tähistab ka vallamaade paiknemist Väike-Emajõe orundi ja Valga nõo piires. Kannel märgib selle paikkonna elanike läbi sajandite kestnud laululembust ja vaimuerksust. Samuti osutab kannel Fr. Kuhlbarsile, kelle loomingus on kandlel keskne koht. Kroon sümboliseerib muistset "Kungla aega" ja ka seda, et valda kunagi "Vürstivallaks" kutsuti. Lippu kasutati järgmise korra alusel: Valla lipp heisatakse samadel alustel mis riigilipp, jälgides rangelt lipu asukohta teiste lippude suhtes. Lippu kasutatakse valla pidupäevadel ja tähtsündmustel. Lipp on pidevalt heisatud hoonel, milles asub vallavalitsus. Valla lipupäevad määrab vallavalitsus. Õru valla vapp Valga maakond Õru valla sümboolika Riigikantselei kodulehel Õru valla sümbolid valla kodulehel
Džantörö Satõbaldijev

Džantörö Satõbaldijev (kirgiisi Жантөрө Сатыбалдиев; sündinud 6. märtsil 1956) on Kõrgõzstani poliitik, kes oli 5. septembrist 2012 kuni 26. märtsini 2014 Kõrgõzstani peaminister. Peaministrina parteidesse ei kuulunud.
Rock'n'rolli lapsed

"Rock'n'rolli lapsed" on 1999. aastal ilmunud kogumikalbum, mille kõikide laulude eestikeelsete tekstide autor on Vello Salumets. Plaadi andis välja firma Hitivabrik. Märkus: Plaadiümbrise vahelehe tagaküljel on laulu nr 20 juures autorina kirjas Livingstone/Evans, ehk justkui viide tuntud filmiheliloojatele Jay Livingston ja Ray Evans, kuid plaadi vahelehel on siiski ära toodud ka õige autor – Lionel Richie. Lugu ise sai kuulsaks hoopiski Kenny Rogersi esituses.
Õru valla vapp

Õru valla vapp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Õru valla vapp. Õru Vallavolikogu kinnitas vapi 19. veebruaril 1997 määrusega nr. 5. Vapi autor on Priit Herodes. Hõbedasel kilbil sinine vai, milles hõbedane kannel ja selle kohal hõbedane kroon. Vapivärvid viitavad Valgamaale. Sinine laid tähistab ka vallamaade paiknemist Väike-Emajõe orundi ja Valga nõo piires. Kannel märgib selle paikkonna elanike läbi sajandite kestnud laululembust ja vaimuerksust. Samuti osutab kannel Fr. Kuhlbarsile, kelle loomingus on kandlel keskne koht. Kroon sümboliseerib muistset "Kungla aega" ja ka seda, et valda kutsuti kunagi Vürstivallaks. Õru valla vappi kasutatakse vallavolikogu, vallavalitsuse ja tema allasutuste dokumentidel, siltidel, trükistel, pitsatitel ja templitel. Õru valla vapipitsat on sõõr, mille keskel on valla vapp, vapi kohal on kirje "ÕRU VALD" ning vapi all kirje "VALGA MAAKOND". Vapipitsati läbimõõt on 40 mm. Valla vapipitsati hoidja nimetab vallavanem oma käskkirjaga. Õru Vallavolikogu pitsat on sõõr, mille keskel on valla vapp, vapi kohal kirje "ÕRU VALLAVOLIKOGU" ning vapi all kirje "ÕRU VALD". Pitsati läbimõõt on 40 mm. Vallavolikogu pitsati hoidja määrab vallavolikogu oma otsusega. Õru lasteaed-algkooli pitsat on sõõr, mille keskel on valla vapp, vapi kohal on kirje "ÕRU LASTEAED-ALGKOOL" ning vapi all kirje "ÕRU VALD". Pitsati läbimõõt on 40mm. Pitsati hoidjaks on lasteaed-algkooli juhataja. Õru raamatukogul on tempel. Tempel on ristkülikukujuline, templi vasakus ääres on valla vapp ja templil kirje "ÕRU RAAMATUKOGU ÕRU VALD". Peale eelnimetatud juhtude võib valla vappi kasutada vaid vallavalitsuse loal. Luba väljastatakse tasuta või teatud tasu eest. Vallavalitsus võib loa tasuta anda juhtudel, kui seda taotleval asutusel või isikul on üldtunnustatud teeneid valla ees, samuti vapi kasutamisel üldkultuurilistel ja mitteärilistel eesmärkidel. Õru valla vapi tarvitamisel ärilistel eesmärkidel tuleb vallavalitsuselt taotleda luba ja eraldada 10% kasumist valla tuludesse. Kui kasumi määramine on keerukas, otsustatakse eraldise suurus kokkuleppeliselt. Vapi loata või ebastandardsel kujul kasutamise eest karistatakse administratiivkorras. Vapi värvideta (must-valge) kujutamisel tähistatakse värve vastavalt heraldikareeglitele. Kujutise piirjoonte kokkusulamine ja värvide tähistuse kadumine vapijoone vähendamisel peab olema vastavuses vapi standarditega. Vapi erinevate suuruste etalone säilitatakse valla arhiivis. Vapi kasutamise õiguse saamisel väljastab vapi etaloni koopia vallasekretär. Õru valla lipp Õru valla sümboolika Riigikantselei kodulehel Õru valla sümbolid valla kodulehel
Abdelilah Benkirane

Abdelilah Benkirane (araabia keeles عبد الإله بنكيران; ‘Abd al-Ilāh Binkīrān; sündinud 8. aprillil 1954) on Maroko poliitik, alates 29. novembrist 2011 Maroko peaminister. Ta on alates 2008. aastast Õigluse ja Arengu Partei esimees.
Nicolae Timofti

Nicolae Timofti (sündinud 22. detsembril 1948) on Moldova poliitik ja jurist, kes oli 23. märtsist 2012 kuni 23. detsembrini 2016 Moldova president. Nicolae Timofti lõpetas 1972. aastal Moldova Riikliku Ülikooli õigusteaduse erialal. Ta on töötanud kohtunikuna. Ta ei kuulu ühtegi erakonda. Moldova presidendi veebisait Nicolae Timofti finally elected Moldova President
Norovõn Altanhujag

Norovõn Altanhujag (mongoli keeles Норовын Алтанхуяг; sündinud 20. jaanuaril 1958) on Mongoolia poliitik, kes oli 10. augustist 2012 kuni 5. novembrini 2014 Mongoolia peaminister. Ta lõpetas Mongoolia riikliku ülikooli füüsika- ja matemaatikateaduskonna ning töötas seejärel ülikoolis õppejõuna. Ta on alates 2008. aastast Demokraatliku Partei esimees. 5. novembril 2014 avaldas Mongoolia parlament talle häältega 36:30 umbusaldust ja ta astus samal päeval ametist tagasi.
Keila-Joa maasäär ja mattunud organogeensed setted

Keila-Joa maasäär ja mattunud organogeensed setted on endisaegsete rannamoodustiste kompleks, mis asub Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee ääres Keila-Joal, paekalda ees. Rannamoodustised on arvele võetud ürglooduse objektina. Rannamoodustiste kõige tähelepanuväärsem komponent on maasääre setete all olev turbasegune sapropeeli kiht, mille paksus on 35 cm. Sapropeeli vanus on 7180±270 aastat. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 29.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kemba-Pühamäe deltad ja oosid

Kemba-Pühamäe deltad ja oosid (ka: Kemba-Pühamäe servamoodustised) on servamoodustised, mis asuvad Harju maakonnas Kuusalu vallas. Need pinnavormid on arvele võetud ürglooduse objektidena. Need pinnavormid on geoloogiliselt fluvioglatsiaalsed ehk liustikujõelised servamoodustised. Oosid on lamedad. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 29.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kilksama Antsülusjärve ja Litoriinamere rannavööndi mattunud setted

Kilksama Antsülusjärve ja Litoriinamere rannavööndi mattunud setted on u 9000 aasta vanused mattunud setted; halduslikult Pärnu maakonnas Tori vallas Kilksama külas. Setted on arvele võetud ürglooduse objektidena. Setted paiknevad Pärnu otsamoreeni lõunanõlval luitestunud endisaegse rannavööndi all. Endisaegse rannavööndi pikkus on 4 km ja laius 100 m. Need on orgaanilised setted, mille vanus jääb vahemikku 8500–9300 a. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 29.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Uusaasta

Uusaasta on püha, mil tähistatakse uue kalendriaasta algust. Lääneriikides, kus kasutatakse Gregoriuse kalendrit, on uusaasta 1. jaanuaril. Eestis on 1. jaanuari kui uusaastat nimetatud ka nääripäevaks. Eesti Vabariigis on 1. jaanuaril tähistatav uusaasta riigipüha, sellele eelnev tööpäev on töölepingu seaduse alusel 3 tunni võrra lühendatud. näärid Hiina uusaasta
Liidia Nurme

Liidia Nurme (1977. aastani Liidia Sinkevitš; sündinud 27. mail 1950 Tallinnas) on endine Eesti tennisist. Ta lõpetas 1969. aastal Tallinna 16. Keskkooli ja 1973. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna. Tennise suurmeister. 1967 paarismängu NSV Liidu noortemeister 1970 NSV Liidu kuni 21-aastaste naiskonnas Eesti meister NSV Liidu meistrivõistluste võidud: 1 kuld-, 5 hõbe- ja 3 pronksmedalit 1973 Egiptuse Araabia Vabariigi meister 1976–1977 Aleksandria meister 1976 Türgi meister Biograafia ESBL-is
Koeri seljak

Koeri seljak on seljak Tammiste-Koeri suurvoore lael, halduslikult Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Seljak on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Coober Pedy

Coober Pedy on linn Austraalias Lõuna-Austraalia osariigi põhjaosas 846 km Adelaide'ist põhja pool. Coober Pedy geograafilised koordinaadid on 29° 0′ 40″ S, 134° 45′ 20″ E. Linn asub Darwinit Port Augustaga ühendava Stuarti maantee ääres. 2011. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 1695 inimest, neist 953 meest ja 742 naist. Elanikest üle 16 protsendi ehk 275 olid Austraalia põliselanikud. Linna on nimetatud maailma opaalipealinnaks, sest seal toodetakse umbes 70 protsenti maailma opaalidest. Linna ümbruses on rohkem kui 70 opaalikaevandust. Eelkõige on Coober Pedy aga tähelepanu äratanud sellega, et inimesed elavad ja töötavad maa all. Piirkonnas elasid aborigeenid juba ammustest aegadest. Esimese teadaoleva eurooplasena sattus sinna šoti maadeuurija John McDouall Stuart 1858. aastal. Aastal 1915 avastati esimesed opaalileiukohad ja rajati asula. Esimesed elanikud asusid Coober Pedysse 1916. aastal. Et linn asub kõrbes ja õhutemperatuur ulatub sageli üle 40 °C, hakkasid juba Esimesest maailmasõjast tagasi pöördunud sõdurid Euroopas nähtud kaevikute eeskujul endale maa sisse eluasemeid kaevama. Tänapäeval läheb elamu uuristamine kaljusse maksma umbes sama palju nagu maa peale maja ehitamine. Maa all tegutsevad ka nii kirikud kui ka kauplused. Pärast Stuarti maantee valmimist 1980. aastate lõpus sai Coober Pedy elanike oluliseks tuluallikaks ka turism. Coober Pedyl on umbes 42 km kaugusel edelas asuva Manguri jaama kaudu raudteeühendus nii põhja- kui ka lõunaranniku suurlinnadega. Jaamas peatub Adelaide'i ja Darwini vahet sõitev reisirong The Ghan. Linnas on lennujaam, mille kaudu on lennuühendus Adelaide'iga. Coober Pedys on ilma muruta golfiväljak. Golfi mängitakse kuumuse tõttu öösiti ja helendava palliga. Linnas tegutseb Austraalia jalgpalli meeskond. http://www.censusdata.abs.gov.au/census_services/getproduct/census/2016/quickstat/SSC40293 "2011 Census QuickStats". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2013. Vaadatud 30. aprillil 2013. Welcome to the Opal Capital of the World  Coober Pedy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Welcome to the Opal Capital of the World
Koguva murd

Koguva murd on murd ja ühtlasi paljand Muhu saarel Koguva külas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand on Jaani lademe Paramaja kihistiku ja Jaagarahu lademe Kesselaiu kihistiku piiripaljand. Ürglooduse objekt: Koguva murd Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30.04.2013) Ürglooduse objekt: Koguva murd Eesti looduse infosüsteemis
Annaabi.ee

AnnaAbi.ee on veebisait, kus kasutajad saavad alla laadida, jagada ja vaadata õppematerjale. AnnaAbi asutas Rain Ungert, esimene töötav versioon hakkas tööle 23. novembril 2007. Failide jagajateks on peamiselt üliõpilased ja kooliõpilased, kes laadivad üles enda tehtud referaadid, esseed, kontrolltööd, uurimused, kirjandid, retsensioonid, biograafiad, esitlused, praktikad, valemid, testid, lepingud, blanketid jpm. 2014. aasta 19. jaanuari seisuga oli AnnaAbis kokku 101 606 õppematerjali. Neid laaditi alla 3 227 633 korda. Populaarseim dokument oli "Tõe ja õiguse" 1. osa põhjalik kokkuvõte, mida laaditi alla 5990 korda. Kasutajad saavad punktide eest alla laadida teiste õppematerjale, punkte teenitakse enda üles laaditud materjalide pealt. Koduleht Facebooki kogukond Punktiteenimisjuhend
Kolgaküla karjääri paljand

Kolgaküla karjääri paljand on paljand endises Kolgaküla karjääris; halduslikult Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolgaküla lähedal. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandil on näha mitmeid savikaid kivimeid (nn sinisavid), mis pärinevad Lükati kihistust ja Lontova kihistu Tammneeme ning Kestla kihistikust. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis