laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nīkrāce

Nīkrāce on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Nīkrāce vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 80 meetri kõrgusel Šķērvelise jõe ääres. Nīkrāce jääb valla keskusest Dzeldast 4,8, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 21 ja Riiast 169 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Lielnīkrāce mõisa (Groß-Niekratzen) keskuse juurde. Aastani 1949 oli seal valla keskus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda. Külast läänes asub Nīkrāce ehk Upenieki linnamägi, mis on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Seal kasvav pärn ümbermõõduga 3,62 ja kõrgusega 22 meetrit, mänd ümbermõõduga 3,09 ning kõrgusega 24 meetrit, Euroopa lehis ümbermõõduga 3,44 ja kõrgusega 22 meetrit, saar ümbermõõduga 3,69 ning kõrgusega 24 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,64 ja kõrgusega 24 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,55 ning kõrgusega 25 meetrit meetrit, tamm ümbermõõduga 4,6 meetrit ja kõrgusega 26 meetrit, tamm ümbermõõduga 5.8 ning kõrgusega 26 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,01 ja kõrgusega 24 meetrit ning tamm ümbermõõduga 4,22 ja kõrgusega 25 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2005 oli külas 30 elanikku. Vietvārdu datubāze "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. jaanuar 2022. Vaadatud 2. jaanuaril 2022. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Alturpe

Alturpe on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Nīkrāce vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 94 meetri kõrgusel. Alturpe jääb valla keskusest Dzeldast 3,4, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 20 ja Riiast 167 kilomeetri kaugusele. Küla on kujunenud endise Briņķi ehk Alturpe mõisa (Groß-Altdorf) keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda. Aastal 2005 oli külas 16 elanikku. Vietvārdu datubāze
Vormsāte

Vormsāte (ka Vormsāti, vanasti Dižvormsāte) on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Nīkrāce vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 80 meetri kõrgusel Šķērveļise jõe kaldal. Vormsāte jääb valla keskusest Dzeldast 4,4, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 21 ja Riiast 168 kilomeetri kaugusele. Küla on kujunenud endise Dižvormsāte mõisa (Groß-Wormsahten) keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda. Aastal 2005 oli külas 10 elanikku. Vietvārdu datubāze
Tukums (Nīkrāce vald)

Tukums (vanasti ka Tukuma muiža) on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Nīkrāce vallas. Küla asub valla kaguosas merepinnast 55 meetri kõrgusel Lētīža jõe kaldal. Tukums jääb valla keskusest Dzeldast 16, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 15 ja Riiast 163 kilomeetri kaugusele. Küla on kujunenud endise Tukumsi mõisa (Tuckumshof) keskuse ja Tukumsi vesiveski juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda. Asula põhjaservas asub Tukumsi kalmistu. Seal kasvav künnapuu ümbermõõduga 4,16 ja kõrgusega 27,2 meetrit, mänd ümbermõõduga 3,1 ning kõrgusega 20 meetrit, mänd ümbermõõduga 2,5 ja kõrgusega 25,8 meetrit, tamm ümbermõõduga 5,28 ning kõrgusega 16 meetrit ja tamm ümbermõõduga 5,64 ning kõrgusega 16 meetrit on looduskaitse all. Küla jääb osaliselt Venta ja Šķērvelise oru hoiualale. Aastal 2005 oli külas 20 elanikku. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Põdra (Peipsiääre)

Põdra on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vara valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Līce

Līce (ka Līci) on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Nīkrāce vallas. Küla asub valla idaosas merepinnast 38 meetri kõrgusel Venta jõe käärus. Līce jääb valla keskusest Dzeldast 11, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 10 ja Riiast 157 kilomeetri kaugusele. Küla on kujunenud endise Līči karjamõisa (Lizen) ja Līči metskonna juurde. Küla kohal ületasid Oskars Kalpaksi juhitud väeosad Venta jõe. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda. Küla jääb osaliselt Venta ja Šķērvelise oru hoiualale. Aastal 2005 oli külas 20 elanikku. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Jolene (laul)

"Jolene" on Ameerika Ühendriikide kantrimuusikalaulja Dolly Partoni kirjutatud ja esitatud laul. Selle produtseeris Bob Ferguson ja see salvestati 22. mail 1973 Tennessee osariigis Nashville'is plaadifirma RCA Victori stuudios. Singlina anti "Jolene" välja 15. oktoobril 1973. "Jolene" oli Partoni 13. stuudioalbumi "Jolene" esiksingel. "Jolene" jõudis Billboardi kantrisinglite edetabelis Hot Country Songs 1974. aasta veebruaris üheks nädalaks esikohale. "Jolene" pälvis kahel aastal Grammy auhinna nominatsiooni kategoorias Best Female Country Vocal Performance (teisel aastal kontsertesituse eest). 2004. aastal valis ajakiri Rolling Stone "Jolene'i" 500 kõigi aegade parima laulu seas 217. kohale. See on Partoni enim kaverdatud laul. Hiljem on seda esitanud teiste seas Olivia Newton-John (1976), the White Stripes (2004) ja Pentatonix (2016). Laulu sõnad
Houses of the Holy

"Houses of the Holy" on ansambli Led Zeppelin viies stuudioalbum. See ilmus 1973. aasta 28. märtsil. Album tõusis esikohale nii Suurbritannia kui USA albumimüügi edetabelis. The Song Remains the Same (Jimmy Page, Robert Plant) – 5:32 The Rain Song (Page, Plant) – 7:39 Over the Hills and Far Away (Page, Plant) – 4:50 The Crunge (John Bonham, John Paul Jones, Page, Plant) – 3:17 5. Dancing Days (Page, Plant) – 3:43 6. D’yer Mak’er (Bonham, Jones, Page, Plant) – 4:23 7. No Quarter (Jones, Page, Plant) – 7:00 8. The Ocean (Bonham, Jones, Page, Plant) – 4:31
Põdra

Põdra on mitme Eesti küla nimi: Põdra, küla Võru maakonnas Rõuge vallas Põdra, küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Põdra on perekonnanimi. Põdra mõis Põdra tänav Põdra tee
Tsitsi Dangarembga

Tsitsi Dangarembga (sündinud 14. veebruaril 1959 Mutokos Rodeesias) on Zimbabwe kirjanik ja filmilavastaja. Ta sündis aastal 1959 Mutokos Rodeesias (praegu Ida-Mashonalandi provintsis Zimbabwes). Kaheaastaselt kolis ta koos vanematega Suurbritanniasse, kus ta üles kasvas, unustades peaaegu oma emakeele šona keele. Ta asus seal õppima, kuid 1965. aastal jätkas õpinguid Mutares misjonikoolis. Seejärel õppis ta aastatel 1977–1980 õppis ta Cambridge'is arstiks, kuid pärast Zimbabwe iseseisvumist naasis aastal 1980 kodumaale. Õppis Zimbabwe ülikoolis psühholoogiat, töötas turundusfirmas. Ta hakkas kirjutama näidendeid. Aastal 1989 asus ta õppima Berliini filmi- ja teleakadeemias filmirežissööriks. Ta jäi Saksamaale enam kui kümneks aastaks. Hiljem sai ta Berliini Humboldti Ülikoolist Aafrika uuringute alal doktorikraadi, doktoritöö teemaks oli Aafrika filmi retseptsioon. Aastal 1985 avaldas ta oma esimese loo, aastal 1987 näidendi. Aastal 1988 avaldati tema esimene romaan "Närvilised olud". Aastal 2021 ilmus see romaan ka eesti keeles Heili Sepa tõlkes (inglise keelest) Loomingu Raamatukogus. Ta asutas aastal 1990 Harares tootmisettevõtte Nyerai Films. Ta on teinud mitmeid lühidokumentaalfilme. Tema novellil põhinev film "Neria" kujunes 1993. aasta Zimbabwe kõige kasumlikumaks linateoseks. Aastal 1996 sai tast esimene mustanahaline Zimbabwe naine, kes on lavastanud täispika mängufilmi - selleks oli "Igaühe laps" Zimbabwe aidsi orbudest. 2022. aasta juunis anti Tsitsi Dangarembga keskuses välja vahistamismäärus. Teda süüdistatakse eelkõige avalikule vägivallale õhutamise ja Covidi-vastaste reeglite rikkumise eest pärast 2020. aasta juuli lõpus korraldatud valitsusvastast meeleavaldust. Ta on abielus sakslasest filmitoimetaja Olaf Koschkega, nad elavad Harares ning neil on kolm täiskasvanud last.
Jolene

Jolene on naisenimi. Nimest esineb mitmeid variante nagu Jolein, Joleen, Jolène, Jolijn, Jolyne, Joleane, jne. "Jolie" tähendab prantsuse keeles "ilus". Jolene Anderson (sündinud 1980), Austraalia näitleja ja laulja Jolene Blalock (sündinud 1975), USA näitleja ja modell Jolene Purdy (sündinud 1983), USA näitleja Jolene Unsoeld (1931–2021), USA poliitik Jolene Van Vugt (sündinud 1980), Kanada motosportlane Jolene Marie Rotinsulu (sündinud 1996), Indoneesia-Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja
Eesti kääbuskaruslane

Eesti kääbuskaruslane (Nola estonica) on liik liblikalisi perekonnast Nola ja kääbuskaruslaste (Nolidae) sugukonnast. Liik esmakirjeldati aastal 2021 (Erki Õunap, Toomas Tammaru). Liik on leitud Lõuna-Eestist, Lõuna-Koreast ja Venemaa Kaug-Idast, kuid on arvatavasti laiema palearktilise levikuga. Nola estonica sp. nova. – Zootaxa. Eesti Loodus 2, 2022, lk 3. "Eestist leiti täiesti uus suurliblikaliik, mis sai nimeks Nola estonica" Postimees, 3. jaanuar 2022 "Eesti liblikauurijad avastasid uue liblikaliigi" ERR, 15. jaanuar 2022
Kääbuskaruslane

Kääbuskaruslane (Nola) on perekond liblikalisi sugukonnast kääbuskaruslased (Nolidae). Perekonda kuulub umbes 375 liiki. Nola aerugula – soo-kääbuskaruslane Nola estonica – eesti kääbuskaruslane
CitySpire

CitySpire on 248-meetri kõrgune ja 75-korruseline mitmeotstarbeline pilvelõhkuja New Yorgis.  CitySpire – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Põldmaa

Põldmaa on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vara valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Bloomberg Tower

Bloomberg Tower on 286-meetri kõrgune ja 55-korruseline mitmeotstarbeline pilvelõhkuja New Yorgis.  Bloomberg Tower – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Madison Square Park Tower

Madison Square Park Tower on 236,8 meetri kõrgune ja 60-korruseline mitmeotstarbeline pilvelõhkuja New Yorgis.  Madison Square Park Tower – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Geodeetiline võrk

Geodeetiline võrk on maastikul kindlustatud ja ühtses koordinaatide süsteemis olevat geodeetiliste punktide kogumit, millest lähtutakse geodeetilistel mõõtmistel ja topograafilistel mõõdistamistel. See peab tagama territooriumi kaardistamise ja andmekogude pidamise ühtses koordinaatide süsteemis. "Geodeetilised võrgud". Maa-amet. 27.11.2019. Vaadatud 24.02.2021.
Helen Bunder

Helen Bunder (sündinud 31. märtsil 1991 Tartus) on Eesti maalikunstnik ja kunstiõpetaja. Ta lõpetas 2011. aastal Tartu Kunstikooli kujundusgraafika erialal ja 2014. aastal Tartu Ülikooli maalikunsti erialal. 2016. aastal lõpetas ta magistriõpingud Tartu Ülikoolis kunsti, käsitöö ja kodunduse õpetaja erialal. Alates 2016. aastast õpetab ta Tartu Kunstikoolis üldkunsti- ja erialaaineid (joonistamine, maalimine, kompositsioon, piktograafia, illustreerimine) ning tegutseb ka rühmajuhendajana. Ta on 2021. aastast Tartu Kunstnike Liidu liige. "Eemaldumine" 2021 "Mõttemustrid" 2021, akrüül papil "Mõttemustrid" 2021, akrüül papil "Tasandid" 2021, akrüül papil "Siseala 2" 2020, akrüül vineeril Valik näitusi
Cheap Trick

Cheap Trick on USA rokkansambel, mis alustas tegevust 1973. aastal Illinoisi osariigis Rockfordis. Ansambel on viljelenud põhiliselt hard rock '​i ja power pop '​i ning 1980. aastate lõpus lühikest aega ka glam metal '​it. Ansambli klassikalise koosseisu moodustasid Robin Zander, kitarrist Rick Nielsen, basskitarrist Tom Petersson ja trummar Bun E. Carlos. Ansambel andis 1977. aastal välja omanimelise debüütalbumi. Samal aastal välja antud teise albumiga "In Color" sai Cheap Trick populaarseks Jaapanis. USA-s saavutas ansambel populaarsuse 1979. aastal Tōkyōs salvestatud kontsertalbumiga "Cheap Trick at Budokan", mis jõudis USA plaadimüügiedetabelis Billboard 200 kolmandale kohale. Sama albumiga sai hitiks "I Want You To Want Me", mis oli singlina välja antud juba 1977. aastal albumilt "In Color", kuid siis seda edu veel ei saatnud. 1979. aastal jõudis "I Want You To Want Me" USA singlite edetabelis Billboard Hot 100 seitsmendale kohale. "Cheap Trick at Budokan" on jäänud ansambli suurima läbimüügiga albumiks. Cheap Tricki teine edukaim album oli 1988. aastal ilmunud "Lap of Luxury". Albumi kaks singlit "The Flame" ja "Don't Be Cruel" said suurteks hittideks, neist esimene jõudis USA edetabelis esikohale ja teine neljandale kohale. Ansambli plaate on maailmas müüdud üle 20 miljoni. Cheap Tricki populaarsusel on olnud nii tõuse kui ka mõõnu, kuid kokkuvõttes on ta saavutanud kultusansambli staatuse. 2016. aastal võeti ansambel Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. https://www.cheaptrick.com/
Rudolf I (Baden-Baden)

Rudolf I Badenist (1230 – 19. november 1288) oli markkrahv Friedrich I regent aastatel 1250-1267, seejärel Badeni markkrahv 1268. aastast kuni oma surmani 1288. aastal. Ta oli Hermann V ja Reini pfaltskrahvinna Irmengardi poeg. Rudolf päris Badeni koos oma venna Hermann VI-ga, kuni Hermann VI abiellus Austria hertsogiperesse. Rudolf I-st sai seejärel Baden-Badeni ainuvalitseja. Rudolf I abiellus 1257. aastal Ebersteini Kunigundega. Ebersteini perekond oli võimeline Rudolfile raha koguma ja nad pärandasid poole oma lossist markkrahvile. 1283. aastal müüs Ebersteini Otto II teise poole Alt Ebersteini lossist Rudolf I-le. 14. sajandil oli loss Badeni markkrahvide elukoht. 1250. aastal hakkas Rudolf I Hohenbadeni lossi ehitama. 23. augustil 1258 andis kuningas Richard Cornwallist Steinbachi linnale oma harta. Rudolf I palus kuningal seda teha. Weissensteini isandad ostsid markkrahvilt Liebenecki linnuse ja Würmi küla. Rudolf I tülitses Württembergi krahvide ja Straßburgi piiskoppidega Reini jõe maksude pärast. Tüli Württembergiga lõppes hilisematel aastatel Rudolfi ühe poja abiellumisega Württembergi kotta. Rudolf I ehitas palju kirikuid ja kloostreid. Tänu kunsti ja minnesingerite armastusele kiitis Baseli Beppo Rudolfit vaga ja heatahtliku mehena. Ta on maetud Lichtenthali kloostrisse. 20. mail 1257 abiellus Rudolf Ebersteini krahvi Otto tütre Kunigundega (1230 – 12. aprill 1284/1290). Nad said järgmised lapsed: Hermann VII (1266 – 12. juuli 1291) Rudolf II (suri 14. veebruaril 1295) Hesso (1268 – 14. veebruar 1295) Rudolf III (suri 2. veebruaril 1332) Kunigunde (1265 – 22. juuli 1310) Adelheid (suri 18. augustil 1295) Kunigunde (suri 1310/1315) Irmengard (1270 – 8. veebruar 1320)
Lääne-Eesti maastikuvaldkond

Lääne-Eesti maastikuvaldkond on maastikuvaldkond Madal-Eesti lääneosas, millele on iseloomulikud mereline kliima, maastike kujunemisele mõjutav maapinna tõus ja rannamaastike (rannaniitude ja roostike) ning viirsavitasandike suurem osatähtsus. Lääne-Eesti maastikuvaldkonna maastikud on suhteliselt noored ja nende pärastjääaegne paleogeograafiline areng on seotud Läänemere arenguga. Lääne-Eesti maastikuvaldkonda kuuluvad Hiiumaa, Saaremaa ja Liivi lahe rannikumadaliku maastikurajoonid. Haeska rannaniit Matsalu rahvuspargis Puise poolsaar, valgepõsk-lagled Dekoratiivsed postamentid Haapsalu promenaadil Koresööt Kaevere küla heinamaal Puisenina must lammas Härmatises talu Haeskas
Émile Poirier

Émile Poirier (sündinud 14. detsembril 1994 Montréalis) on Kanada jäähokimängija, kes mängis viimati Rootsi kõrgliiga klubis Djurgårdens ründajana paremäärel. Aastatel 2011–2014 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Gatineau Olympiques. 2013. aastal valis Calgary Flames ta NHL-i draft '​is 22. valikuna. NHL-is debüteeris Poirier 24. detsembril 2015 mängus New York Rangersi vastu. NHL-is sai ta hooaegadel 2014–15 ja 2015–16 kokku kaheksa mängu ja ühe väravasöödu. Aastatel 2014–2018 mängis ta põhiliselt American Hockey League'is (AHL) Flamesi noorteklubides Adirondack Flames ja Stockton Heat. 2015. aastal osales ta AHL-i tähtede mängul. Aastatel 2018–2020 mängis ta AHL-i klubis Manitoba Moose. Hooajal 2020–21 mängis ta Slovakkia kõrgliiga klubis HC Košice. 2021. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Riia Dinamo. 2022. aasta veebruaris liitus ta Djurgårdensiga. https://www.eliteprospects.com/player/128977/emile-poirier (vaadatud 3.1.2022) "DINAMO RĪGA spēlēs kanādiešu uzbrucējs Emile Poirier". dinamoriga.lv. 3.6.2021. Vaadatud 3.1.2022 Émile Poirier KHL.ru lehel Émile Poirier NHL.com lehel Émile Poirier hockeydb.com lehel
Lēnas

Lēnas on küla (vidējciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Nīkrāce vallas. Küla asub valla kirdeosas merepinnast 37 meetri kõrgusel Venta jõe kaldal. Lēnas jääb valla keskusest Dzeldast 9, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 8,5 ja Riiast 156 kilomeetri kaugusele. Küla on esmamainitud aastal 1242, mil Saksa ordu võitis selle ümbruskonnas kuralasi. Hiljem asus seal Lēnase mõisa keskus. Teine osa külast paikneb põhja pool, paigas, kus Koja jõgi Ventasse suubub. Seal asuvad Lēnase kirik ja kõrts. Aastail 1949-1954 asus seal Lēnase külanõukogu keskus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Imuļi ehk Lēnase linnamägi, Lēnase kõrts, Lēnase muinaskalmed, Lēnase katoliku kirik ja selle orel. Küla juurest algab Kalpaksi rada, mis on seotud Oskars Kalpaksi juhitud Läti vägede võitlusteekonnaga Vabadussõja ajal. Küla jääb osaliselt Venta ja Šķērvelise oru hoiualale. Aastal 2015 oli külas 32 elanikku. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. jaanuar 2022. Vaadatud 3. jaanuaril 2022. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Tartu Tähetorni Astronoomiaring

Tartu Tähetorni astronoomiaring alustas tegevust 1963. aastal Hugo Raudsaare juhendamisel. Selle eelkäijateks olid 1948. aastal Jaan Einasto juhtimisel tegevust alustanud Tartu Riikliku Ülikooli üliõpilaste astronoomiaring, mis hääbus pärast astronoomia eriala kaotamist ülikoolis, ja NSVL Teaduste Akadeemia juures tegutsenud Üleliidulise Astronoomia-Geodeesia Ühingu Eesti osakond (alustas tegevust 1951). Viimase alluvuses tegutses esialgu ka Tartu Tähetorni astronoomiaring, mille liikmed olid peamiselt kooliõpilased. Alates 1960. aastate lõpust käiakse koos teisipäeviti ja põhitegevus on populaarteaduslike ettekannete pidamine. 1980. aastate keskel võtsid ringi juhtimise üle Tõnu Tuvikene ja Enn Kasak. 1994. aasta sügisest otsustati kokku saada paar korda kuus ja kaasata kõiki huvilisi vanusele vaatamata. 1996 tagastas Teaduste Akadeemia Tartu Tähetorni ülikoolile. Loodi MTÜ Tartu Tähetorni Astronoomiaring, mida pikka aega vedasid Jaak ja Helle Jaaniste. Loengutele lisandus vaatlusõhtute korraldamine (rahvarohkematel puhkudel kuni 500 osavõtjaga) ja trükiste väljaandmine (taevakaardid, plakatid, kalendrid). Ring on teinud tihedat koostööd teaduskeskuse Ahhaa ja Tartu Ülikooli muuseumiga, eriti pärast Tähetorni avamist muuseumi filiaalina 2011. 2006. aastal sai Tartu Tähetorni astronoomiaring esimesena märgise "Riiklikult tunnustatud teaduse populariseerija". Tõnu Tuvikene. Tähetorni astronoomiaring. - Tartu tähetorn/ Tartu old observatory. Koost. Lea Leppik (2011), lk 186-189.
Heimtali (Võrumaa)

Heimtali oli ajalooline piirkond Võrumaa Kanepi kihelkonnas ja Urvaste kihelkonnas. Piirkond sai nimetuse alates 1912. aastast Sõmerpalu mõisa omaniku poolt Peetrimõisa, Annõmõisa, Mustja ja Lilli karjamõisa maadel moodustatud kogukonnast 26 taluga saksa asunikele Ukraina Volõõniast, kes 1927. aastast nimetasid oma asundust Heimtal (saksa keeles koduorg). Ajaloolise piirkonna alad jäävad tänapäeval Lilli-Anne, Mustja ja Peetrimõisa küla aladele. Heimtali Peetri kirik Dictionary of Estonian Place names, Heimtali, www.eki.ee, (vaadataud 03.01.2022) KNAB (vaadatud 9. jaanuaril 2024)
Põrgu küla

Põrgu on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vara valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pumpuri (Skrunda vald)

Pumpuri on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Skrunda vallas. Küla asub valla keskosas Klūga jõe kaldal. Pumpuri jääb valla keskusest Skrundast 5,4 ja Riiast 150,3 kilomeetri kaugusele. Seal kasvav mänd ümbermõõduga 2,66 ja kõrgusega 22 meetrit, mänd ümbermõõduga 2,53 ja kõrgusega 18 meetrit, mänd ümbermõõduga 2,5 ja kõrgusega 23 meetrit, mänd ümbermõõduga 2,59 ja kõrgusega 19 meetrit, mänd ümbermõõduga 2,8 ja kõrgusega 22 meetrit ning Euroopa lehis ümbermõõduga 3,25 ja kõrgusega 23 meetrit on looduskaitse all. Külas asub Klūga kalmistu. Aastal 2005 oli külas 68 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Rūnaiši

Rūnaiši on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Skrunda vallas. Küla asub valla lääneosas Garūdene jõe ja Skrunda kalatiikide vahel. Rūnaiši jääb valla keskusest Skrundast 1,7 ja Riiast 152,3 kilomeetri kaugusele. Külas asub Skrunda lennuväli. Küla jääb osaliselt Skrunda kalatiikide hoiualale. Aastal 2021 oli külas 33 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Bračas

Bračas on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Skrunda vallas. Küla asub valla kaguosas. Bračas jääb valla keskusest Skrundast 14,4 ja Riiast 158,3 kilomeetri kaugusele. Aastal 2005 oli külas 12 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda. Vietvārdu datubāze
Jaunmuiža (Skrunda vald)

Jaunmuiža (ka Jaunāmuiža) on küla (vidējciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Skrunda vallas. Küla asub valla lõunaosas. Seal asub raamatukogu. Asula on tekkinud Jaunā muiža (Neuhof) karjamõisa juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda. Seal kasvav tamm ümbermõõduga 4,72 ja kõrgusega 25 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2021 oli külas 265 elanikku. Vietvārdu datubāze https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Jaunmuiža (Dundaga vald)

Jaunmuiža on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub Zilije kalni Šlītere nõlval. Jaunmuiža jääb valla keskusest Dundagast 12 ja Riiast 154 kilomeetri kaugusele. Küla on kujunenud endise Jaunmuiža karjamõisa (Neuhof) juurde. Külas kasvab looduskaitsealune mänd ümbermõõduga 2,47 meetrit. Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.02 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Jaunāmuiža (Zvārtava vald)

Jaunāmuiža on küla (mazciems) Lätis Valka piirkonnas Zvārtava vallas. Küla asub Eesti piiri ääres Koiva jõe kaldal, valla keskusest Stepist 5,6, piirkonna keskusest Valkast 39,1 ja Riiast 166,7 kilomeetri kaugusel. Küla on kujunenud endise Jaunāmuiža mõisa (Adsel-Neuhof) keskuse juurde. Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4.52 m on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Maurycy Zamoyski

Maurycy Klemens Zamoyski (30. juuli 1871 Varssavi – 5. mai 1939 Szczebrzeszyn) oli Poola ühiskonnategelane, diplomaat ja poliitik. Ta oli aastal 1924 Poola välisminister. Ta sündis aastal 1871 Varssavis Tomasz Franciszek Zamoyski pojana. Alates 1905. aastast kuulus ta Rahvusliigasse, ta oli Varssavi Salaõpetuse Seltsi liige. Aastal 1906 valiti ta I Riigiduuma liikmeks. 1918. aastal sai temast Pariisi Poola Rahvuskomitee liige ja Versailles' rahulepingu allkirjastamisega lõppenud Pariisi konverentsi Poola delegatsiooni liige. Seejärel oli ta aastatel 1919–1924 Poola Vabariigi saadik Pariisis. Aastal 1922 kandideeris ta Poola presidendiks, kuid jäi alla Gabriel Narutowiczile. 19. jaanuarist 1924 kuni 27. juulini 1924 oli ta Poola välisminister. Ta oli abielus ja tal oli üheksa last.
Vēršmuiža

Vēršmuiža on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Skrunda vallas. Küla asub valla keskosas Venta jõe kaldal ja maantee A9 ääres. Vēršmuiža jääb valla keskusest Skrundast 2 ja Riiast 150,3 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Vērši karjamõisa (Ochsenhof) juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda. Aastal 2005 oli külas 24 elanikku. Vietvārdu datubāze
Savenieki

Savenieki on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Skrunda vallas. Küla asub valla põhjaosas. Savenieki jääb valla keskusest Skrundast 23,6 ja Riiast 160,5 kilomeetri kaugusele. Aastal 2005 oli külas 6 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda. Vietvārdu datubāze