laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Janka Brõl

Janka Brõl (valgevene Янка Брыль; kodanikunimi Ivan Antonavitš Brõl, valgevene Іван Антонавіч Брыль; 4. august (vkj 22. juuli) 1917 Odessa – 25. juuli 2006 Minsk) oli Valgevene proosakirjanik. 1952 pälvis ta Stalini preemia jutustuse "Zabalottses koidab" eest. 1981. aastal anti talle ta Valgevene NSV rahvakirjaniku aunimetus.
Olav Aaraas

Olav Aaraas (sündinud 10. juulil 1950 Fredrikstadis) on norra muuseumitegelane ja kirjanik. Alates 2001. aastast on ta Norsk Folkemuseumi direktor. Ta on kirjutanud laste- ja noorsooraamatuid. Sissekanne Store Norske Leksikonis
Ingvil Aarbakke

Ingvil Hareide Aarbakke (26. juuli 1970 Bergen – 23. november 2005) oli norra naiskunstnik. Ta asutas 1996 koos oma abikaasa Ion Sørviniga Kopenhaagenis kunstirühmituse N55. Nekroloog Guardianis
Magnus Aarbakke

Magnus Aarbakke (sündinud 14. oktoobril 1934 Tysnesi vallas) on norra õigusteadlane. Aastatel 1968–1990 oli ta Oslo ülikooli professor.
Elizabeth Eastlake

Elizabeth Eastlake (sünninimi Elizabeth Rigby; 17. november 1809 Norwich – 2. oktoober 1893 London) oli inglise kirjanik, kunstikriitik ja -ajaloolane. Ta leidis tunnustust kirjanikuna, kuid mängis olulist rolli ka Londoni kunstiringkondades. Tema abikaasa Sir Charles Eastlake oli Rahvusgalerii direktor. Viibis aastatel 1838–1841, 1844 ja 1878 Eestis. Avaldas anonüümselt raamatu "Asupaik Läänemere kaldal" (1841, järgmistes trükkides "Kirjad Läänemere kaldalt", saksa k. 1846). Raamatus on 20 tema joonistuste järgi tehtud vasegravüüri. Novellikogus "Liivimaa jutud" (1846, eesti k. 1930) on asjatundlikult kirjeldatud Eesti olusid ja eestlaste kombeid. Vaade Toompeale Vaade Toompeale, Toompea lossile ja Pikale Hermannile Vaade Suure Rannavärava eesväravale Vaade Pakri pangale, Pakri vanale tuletornile Keila-Joa lossi varemed Keila-Joa loss Kõrtsihoone Koluvere lossi varemed Riisipere mõisahoone Trepikoda vanas Tallinna hoones Eesti talupoeg Eesti rahvariided Eesti talutüdruk Eesti entsüklopeedia. 14. kd. : Eesti elulood. Lk 48. Elizabeth Eastlake Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Bernt Aardal

Bernt Olav Aardal (sündinud 9. oktoobril 1950 Drammenis) on norra politoloog. Tal on politoloogias magistrikraad Oslo Ülikoolist (1979) ja samast ka doktorikraad (1993). Alates 2013. aastast töötab ta Oslo Ülikoolis professorina. Koduleht
Eduard Suess

Eduard Suess (20. august 1831 London – 26. aprill 1914 Viin) oli Austria geoloog ja poliitik. Ta tegeles Alpide tektoonika ja mäetekkeprotsessidega. Tema kasutusele võetud on ürgkontinent Gondwana ja Teetise mere nimi. Tema võttis kasutusele ka termini "biosfäär" (1875). 1894 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
Verna Aardema

Verna Norberg Aardema Vugteveen (6. juuni 1911 New Era, Michigan – 11. mai 2000 Fort Myers, Florida) oli Ameerika Ühendriikide lastekirjanik. 1934. aastal sai ta ajakirjanduse bakalaureusekraadi Michigani Osariigi Ülikoolist. Aastatel 1934–1973 töötas ta õpetajana ja 1951–1972 ajalehe Muskegon Chronicle korrespondendina. Juba ülikooli ajal võitis ta mitu kirjutamisvõistlust. Esimese lastejuttude kogumiku avaldas ta 1960. aastal.
Rahvusgalerii

See artikkel räägib Londoni muuseumist. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Rahvusgalerii (täpsustus). Rahvusgalerii (inglise keeles National Gallery) on kunstimuuseum Londonis. Rahvusgalerii kogudes on rohkem kui 2300 maali, suuremalt jaolt püsiekspositsioon. Kogud ulatuvad Cimabue varastest teostest (13. sajandist) impressionistideni. Eriti esinduslik on muuseumi Madalmaade, Itaalia vararenessansi ja 17. sajandi Hispaania maalikunsti kogu. Teiste Euroopa muuseumitega võrreldes on kogu väike, kuid ülevaatlik. Muuseumi kollektsioon kuulub Suurbritannia kuningriigile ja põhikollektsiooni külastamine on kõigile tasuta. 2011. aasta seisuga oli Rahvusgalerii külastatavuselt maailma neljas muuseum. Seda edestasid üksnes Pariisis asuv Louvre, New Yorgis asuv Metropolitani Kunstimuuseum ja Londonis asuv Briti muuseum. Sel aastal külastas muuseumi 5,25 miljonit inimest. Rahvuslikule kunstikogule pandi alus 1824. aastal, kui Briti valitsus ostis pankur John Julius Angersteinilt 38 olulist maali, sealhulgas Raffaeli ja Rembrandti teoseid. Aastatega kasvas kogu rikaste annetajate toel, kes kinkisid nii raha kui ka kunstiteoseid. Seega erineb Rahvusgalerii enamikust Mandri-Euroopa rahvusgaleriidest, mis said alguse mõne kuninga või vürsti kunstikogu natsionaliseerimisest. Londoni kesklinnas asuva galerii peahoone projekteeris William Wilkins klassitsistlikus stiilis ja see valmis 1832–1838. See on kolmas Rahvusgalerii hoone, millest on muutumatult säilinud vaid fassaad, ülejäänud hoonet on tükkhaaval laiendatud ja uuendatud. Peahoonest vasakul asub uus 1991. aastal avatud Sainsbury tiib, mille projekteerisid arhitektid Robert Venturi ja Denise Scott Brown. Ruumipuuduse tõttu asutati 1897 Tate'i galerii, kus esitletakse briti kunsti. "Päevalilled". Van Gogh "Abielupaar Arnolfini portree". Jan Van Eyck "Kivide neitsi". Leonardo da Vinci Leapman, M. 2008. London. Lk.104–107
Amanda Aardsma

Amanda Aardsma (sündinud 24. oktoobril 1982 Denveris) on USA filminäitleja. Pesapallur David Aardsma on tema vend. Sissekanne IMDb-s
Marje Aare

Marje Aare (sündinud 15. märtsil 1946 Tallinnas) on eesti laulja. Marje Aare õppis aastatel 1954–1961 muusikakoolis viiulit, 1961–1962 viiulit ja vioolat. Aastatel 1962–1966 õppis ta koorijuhtimist ning eraviisiliselt laulmist Mihkel Sildose juures. Aastatel 1970–1980 tegi ta Eesti Raadios muusikasaateid (nt "Interpreeditund"). Lauljana astus ta esimest korda publiku ette Enn Selgise džässansamblis 1962. aastal. Hiljem laulis ta Eugen Feliciuse ja Raivo Diksoni vokaalansamblites, kitarrist Tiit Kikkeni ansambli solistina ning vokaalansamblites Collage ja Laine. Marje Aare mängis Ermelinat Raimo Kangro ooperis "Imelugu" (Vanemuine, 1974). Marje Aare Eesti ansamblite andmebaas (vaadatud 9. veebruar 2012) Kersti Johanson ja Marje Aare - Stockholm Sweetnin' (by Quincy Jones) youtube.com
Exxon Valdez

Exxon Valdez on nimi, mida kandis 1989. aasta märtsis Alaska vetes karile jooksnud ja ulatusliku naftareostuse põhjustanud naftatanker. Alates 2008. aastast kannab tanker nime Dong Fang Ocean ja sõidab Panama lipu all. Tanker on kandnud ka nimesid Exxon Mediterranean, SeaRiver Mediterranean, S/R Mediterranean ja Mediterranean. Tankeri omanik on Hong Kong Bloom Shipping Ltd. Õnnetuse toimudes kuulus laev Exxoni Laevakompaniile (Exxon Shipping Company) ja sõitis Ühendriikide lipu all.
Orvokki Harjuvaara

Orvokki Harjuvaara (14. juuni 1938 – 18. aprill 2010) oli soome teoloog ja koolitaja. Andres Põder. In memoriam Orvokki Harjuvaara. Eesti Kirik, 4. mai 2010
Frank Aarebrot

Frank Aarebrot (19. jaanuar 1947 – 9. september 2017) oli norra politoloog. Ta oli õppejõud Bergeni ülikoolis (alates 1977. aastast) ja Örebro ülikoolis. Norras oli ta tuntud poliitikakommentaatorina. Aastatel 1969–1976 õppis ta Yale'i ülikoolis ja Michigani ülikoolis ning sai poliitikakandidaadi kraadi.
Tiiu Aareleid

Tiiu Aareleid (sündinud 3. novembril 1946) on eesti onkoloog. Aastatel 1965–1971 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas ja lõpetas cum laude. Ta on töötanud Tartu Vabariiklikus Kliinilises Haiglas, Tervishoiu Ministeeriumi Arvutuskeskuses, Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis, Eesti Onkoloogiakeskuses. Alates 2003. aastast töötab ta Tervise Arengu Instituudis. Tiiu Aareleid Eesti Teadusinfosüsteemis
Mary Daly

Mary Daly (16. oktoober 1928 Schenectady linn – 3. jaanuar 2010 Gardner) oli Ameerika Ühendriikide radikaalne feministlik filosoof ja teoloog.
Anu Aaremäe

Anu Aaremäe (sündinud 20. aprillil 1974) on eesti moekunstnik ja kunstikriitik. Ta on õppinud Eesti Kunstiakadeemias moedisaini (lõpetas 1996. aastal). Töötanud nii filmide kui ka teatrilavastuste kostüümikunstnikuna. Aastatel 2007–2009 oli mitme eesti filmi (dokumentaalfilm "Nipernaadit otsimas", 2007; "Magnus", 2007; "Soovide puu", 2008 jm) kostüümikunstnik, kostümeerija või jumestuskunstnik. Näitlejana teinud pisirolle filmides "Magnus" (2007) ja "Klass - Elu pärast" (2010). 1998. aastal esines ta oma maalidega Vaal Galerii keldrisaalis nelja noore kunstniku ühisnäitusel "Art is Everywhere". Ta on töötanud Delfi Naistelehe moeajakirjanikuna ning teinud kaastööd paljudele muudele ajakirjandusväljaannetele. Tema kultuuriteemalisi artikleid on ilmunud näiteks ajalehtedes Postimees, Eesti Ekspress, Eesti Päevaleht, Meie Meel ja KesKus ning ajakirjades Marie Claire, Kodukiri, Mood, Stiil jm. Anu Aaremäe: Amatöörhamlet tühjale saalile, postimees.ee, 18. november 2006 Anu Aaremäe: Nokuga tibide sündroom, postimees.ee, 13. jaanuar 2007 Presidendi vastuvõtusaal kui mögafoniga õlletelk, ekspress.ee, 27. veebruar 2007 Moedisaini vilistlased Eesti Kunstiakadeemia kodulehel. Vaadatud 15.11.2022. Kunstiuudised. Sirp, 16.10.1998. Anu Samarüütel. Noored tulevad põnevate ideedega Eesti Päevaleht, 08.04.2002.
Ferdinand Oyono

Ferdinand Léopold Oyono (14. september 1929 – 10. juuni 2010) oli Kameruni diplomaat, poliitik ja kirjanik. Ferdinand Oyono sündis Kameruni lõunaosas N'goulemakongis Ebolowa lähedal. Ta õppis Pariisis õigusteadust ja diplomaatiat. Kui Kamerun 1960. aastal iseseisvaks sai, kuulus ta riigi delegatsiooni ÜRO-ga liitumisel. Aastatel 1965–1985 töötas Oyono diplomaadina; oli suursaadik muu hulgas Prantsusmaal, Suurbritannias ja Põhjamaades ning aastatel 1974–1982 Kameruni alaline esindaja ÜRO juures. Alates 1985. aastast kuulus ta Kameruni valitsusse; aastatel 1992–1997 oli ta Kameruni välisminister ning seejärel kuni 2007. aastani kultuuriminister. Ta kirjutas 1950. aastatel kolm prantsuskeelset satiirilist romaani. "Une vie de boy" "Le Vieux Nègre et la médaille" "Chemin d'Europe"
Solveig Aareskjold

Solveig Aareskjold (sündinud 19. juulil 1949 Rogalandis Høylandi vallas (praegu Sandnes)) on norra kirjanik. Ta kirjutab peamiselt uusnorra keeles.
Omar Rayo

Omar Rayo Reyes (20. jaanuar 1928 – 7. juuni 2010) oli Colombia maalikunstnik, skulptor ja karikaturist. Ta viljeles opkunsti ning lõi peamiselt abstraktseid geomeetrilisi teoseid, kasutades eelkõige musta, valget ja punast värvi. Aastal 1981 asutas ta oma kodulinnas Roldanillos muuseumi. Rayo muuseumi koduleht
Enno Karrisoo

Enno Karrisoo (7. oktoober 1935 Tallinn – 4. juuni 2010) oli eesti käsipallitreener. Tema isa oli laulja Eedo Karrisoo. 1989 – Eesti NSV teeneline treener "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. september 2010. Vaadatud 12. juunil 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.epl.ee/artikkel/578024 Kristi Vahemaa. Sajandi treener Enno Karrisoo elas terve elu käsipalli heaks, epl.ee, 14. juuni 2010 Biograafia ESBL-is
Johannes Taul

Johannes Taul (24. juuli 1922 Riidaja, Valgamaa – 26. veebruar 2010) oli eesti pärimusmuusika traditsioonide edendaja ja torupillimuusika taaselustaja, helilooja, pillimeister ja -õpetaja. Asutas 1972. aastal rahvamuusikaansambli Torupill ning on olnud veel mitme rahvapilliansambli looja ja juht. Ansambel Torupill on paljukordne vabariiklike ja üleliiduliste taidlusfestivalide laureaat ning esindanud eesti rahvamuusikat paljudes välisriikides . Johannes Tauli loodud ansambel Torupill oli üldse esimene torupilliansambel Eestis. Torupillide koosmängu võimaldas nende ehitamine ühes helistikus, mida varasemas torupillimängu traditsioonis Eestis ei kasutatud. Johannes Taul on rahvamuusikat ise kogunud ja kogutut oma ansamblitega esitanud. Ka on ta oma ansamblite jaoks ise muusikat loonud, korraldanud rahvusvahelisi torupillipidusid[viide?] ja esitanud torupillimuusikat välismaal. Johannes Taul on viisistanud laule nii enda kui teiste autorite sõnadele. 1935–1941 – Tõrva Progümnaasium 1939 – Tartu Kõrgem Muusikakool, Evald Turgani viiuliklass 1946–1948 Tartu Riiklik Kunstiinstituut, maalifakulteet, juhendaja Alfred Kongo 1967 – Tartu Riiklik Ülikool, romaani-germaani keeled ja kirjandus (lõpetatud) 1944–1977 Riidaja 8-klassilise kooli saksa keele ja laulmise õpetaja 1950–1971 Riidaja rahvapilliorkestri kunstiline juht 1972–1994 Rahvamuusikaansambli Torupill kunstiline juht Alates asutamisest Ühiskondliku Pedagoogilise Uurimise Instituudi liige, uurides eesti rahvakooli ajalugu ja keeleõpetamise probleeme  1996 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia (koos Ants Tauliga, Eesti torupillitraditsiooni taastamine ja edendamine, Ants Tauli pereansambli edukas esinemine ülemaailmsel folkloriaadil Hollandis) 1998 Valgetähe IV klassi teenetemärk Johannes Tauli isa Eduard Taul (09.12.1888–05.02.1957) oli Riidajas aktiivne ühiskonnaelu tegelane ja muusikaseltsi Wambola juht, juhatas laulukoori ja organiseeris näitetrupi tegevust. Eduard Taul oli valla volikogu ja kooli hoolekogu liige, tegutsedes ka Helme koguduse juhatuses, ristides lapsi ja saates viimsele teekonnale lahkunuid. Johannes Taulil ja maalikunstnik Lehte Taulil on kaks tütart ja poeg. Poeg Ants Taul on Eesti rahvamuusik ja torupillimeister. Johannes Tauli õe Õie poeg oli näitleja Sulev Luik. “Riidaja rahvapilliorkestri arengust ja töökorraldusest” (Tallinn, 1955) “Zu der Geschichte und dem Bau des estnischen Dudelsacks” (Anuario da Gaita nr 13, 1998) “Metsa veerel väike maja” (Tartu, 2002; laule J. Tauli viisidega) “Viiuli valmistamisest ja ajaloost” (Tartu, 2003) “Seal, kus lõhnab ristik”(Tartu, 2007; laule J. Tauli viisidega) Tõlkinud Eva Gerlachi raamatu “Araabia templid liivas“ (Tallinn, 1971) Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 521. Mees pilliga: mitmekülgne Johannes Taul. Sirp, 27. september 2002 "Teenetemärkide kavalerid – Johannes Taul". Vabariigi President. Vaadatud 22. märtsil 2024.
Rue McClanahan

Eddi-Rue McClanahan (21. veebruar 1934 Healdton – 3. juuni 2010 New York) oli Ameerika Ühendriikide näitleja. Blanche Devereaux' rolli eest telesarjas "Kullakesed" võitis ta 1987. aastal Emmy auhinna. Rue McClanahan andmebaasis IMDb
Jõessaare rändrahn

Jõessaare rändrahn (ka Paaksima kivi, Oore kivi) on gneissgraniidist rändrahn Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Paaksima külas. Rahnu ümbermõõt on 23,1 meetrit. Pikkus 9,2; laius 5,1 ja kõrgus 2,5 meetrit. Eesti rändrahnude loend Jõessaare rändrahn keskkonnaportaalis Jõessaare rändrahn; (Suur rändrahn; Paaksima kivi; Oore talu kivi; Kõo kivi) (kaitsealune üksikobjekt) Eesti looduse infosüsteemis Jõesaare kivi = Soomevere suur rändrahn = Kõo kivi = Oore t. kivi (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis
Jõesaare kadakas

Jõessaare kadakas on kadakas Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Paaksima küla lähedal. 1998. aasta andmetel oli see Eesti jämedaim kadakas. Puu ümbermõõt oli 223 cm ja kõrgus 9 meetrit. 2015. aasta 8. augusti seisuga on kadakas umbes kahe meetri kõrguselt murdunud ning täielikult kuivanud. Kuna sel ajal okkaid enam okste küljes ei olnud, võib arvata, et puu murdus juba vähemalt aasta varem. 2008 Tähis Keskkonnaregister Jõesaare kadakas keskkonnaportaalis
Emil Aarestrup

Carl Ludvig Emil Aarestrup (4. detsember 1800 Kopenhaagen – 21. juuli 1856 Odense) oli taani luuletaja. Sissekanne "Eesti Entsüklopeedias"
Gustav Aarestrup

Gustav Nicolay Aarestrup (1. jaanuar 1916 Steinkjer – 15. november 2005) oli norra majandustegelane. Ta oli 1965–1976 kindlustusettevõtte Storebrand ärijuht ning 1976–1982 ettevõtte nõukogu esimees.
Marie Helene Aarestrup

Marie Helene Aarestrup (27. mai 1826 Flekkefjord – 1919 Pariis) oli norra maalikunstnik. Ta alustas oma kunstiõpinguid H. L. Reuschi juures Bergenis ning 1859. aastal lõpetas õpinguid B. Tissieri juures Pariisis. 1863. aastal esines ta esmakordselt näitusel Oslos. Riikliku stipendiumi abil tegutses ta samal aastal pool aastat Düsseldorfis šveitsi maalikunstniku Benjamin Vautieri juures. Hiljem töötas ta Pariisis. Ta maalis peamiselt portreid ja olustikupilte.
Steffen Aarfing

Steffen Aarfing (sündinud 14. mail 1955) on taani lavakujundaja. Sissekanne entsüklopeedias Den Store Danske
Andreas Aarflot

Andreas Aarflot (sündinud 1. juulil 1928 Hiinas Hunani provintsis Yiyangis) on norra luterlik teoloog, kirikuloolane ja vaimulik, Norra Kiriku Oslo piiskop 1977–1998. Tema vanavanavanaema oli kirjanik Berthe Canutte Aarflot. Tema vanemad olid Norra Misjoniseltsi teenistuses. Sissekanne Norra biograafilises leksikonis
Berthe Canutte Aarflot

Berthe Canutte Aarflot (3. jaanuar 1795 Ørsta vald – 29. oktoober 1859) oli norra vaimulik kirjanik. Ta oli Sivert Aarfloti tütar, Rasmus Aarfloti vend ja Andreas Aarfloti vanavanavanaema. 12-aastaselt hakkas ta kirjutama vaimulikke laule. Tema isa soovitas need avaldada ning Berthe vanema venna Rasmuse abiga teostus see 1820. aastal. 1816. aastal Berthe abiellus ja sai seitse last.
Hollandikeelne kirjandus

Hollandikeelne kirjandus on hollandi keeles kirjutatud ilukirjandus. Martinus Wilhelmus van der Aa Bertus Aafjes Albert Cornelis Baantjer Louis Paul Boon Ferdinand Bordewijk Dick Bruna Hugo Claus Louis Couperus Frederik van Eeden Hella Haasse Willem Frederik Hermans Arthur Japin Harry Mulisch Multatuli Gerard Reve Annie M. G. Schmidt Albert Verwey Joost de Vries Jan Wolkers
Mari Kiviniemi

Mari Johanna Kiviniemi (sündinud 27. septembril 1968 Seinäjoel) on Soome poliitik, Soome peaminister (2010–2011). Ta on Eduskunna liige alates 1995. aastast. Aastatel 2005–2006 oli Mari Kiviniemi Matti Vanhase esimese valitsuse väliskaubandus- ja arenguminister. Alates 2007. aastast oli ta Matti Vanhase teise valitsuse regionaalminister. 12. juunil 2010 valiti ta Soome Keskerakonna esimeheks. Selles ametis oli ta kuni juunini 2012. Peaministriks sai ta pärast Matti Vanhase tagasiastumist 2010. aastal. Ta oli 22. juunist 2010 kuni 22. juunini 2011 Soome peaminister. 2014. aastast on ta OECD asepeasekretär. Tema abikaasa on 1996. aastast Juha Louhivuori; neil on tütar ja poeg. Mari Kiviniemi valitsus Liisi Poll. Mari astub Matti asemele, Postimees, 19. juuni 2010 Priit Simson. Soome peaminister Mari Kiviniemi: keskendun alati faktidele, EPL, 3. juuli 2010
Mälestusmedal "10 aastat taastatud piirivalvet"

Mälestusmedal "10 aastat taastatud piirivalvet" on teenetemärk, mida anti välja 2000. aastal Eesti piirivalve taasloomise 10. aastapäeva auks. Mälestusmedalite andmise kinnitas siseminister 19. oktoobril 2000 oma käskkirjaga nr 492. Mälestusmedal on üheklassiline ja jaotub kahte liiki. I liigiga peetakse meeles Eesti kodanikke, kes on tegevteenistuses olles otseselt osalenud piirivalve taastamisel. II liigiga peetakse meeles Eesti ja välisriikide kodanikke, kes on kaasa aidanud piirivalve taastamisele ning autasustatakse eriõigusel kõiki taastamisperioodi siseministreid. Mälestusmedal "10 aastat taastatud piirivalvet" I liik Mälestusmedal "10 aastat taastatud piirivalvet" II liik
Retseptiravim

Retseptiravim on ravim, ka ravimpreparaat, mida apteegiteenust osutav ettevõte võib müüa ainult arsti, eriarsti või loomaarsti nõuetekohase retsepti (Eestis paberkandjal, telefoni teel ehk digiretsepti) alusel. Ravimite (sh retseptiravimite) väljakirjutamise, haldamise, müügi, volitatud asutuste ja apteegiteenust osutavate asutuste, ning kontrolli ravimite ja retseptiravimite üle jm juhised on ära toodud EV Ravimiseaduses (lühend – RavS) ja teistes õigusaktides. Ravimi väljastamine arsti ettekirjutuse järgi peaks garanteerima ravimi põhjendatud kasutamise ning vältima iseravimist ja ravimi kuritarvitamist. Eesti Haigekassa Ravimid Eriarstiabi RHK-10 Eesti Ravimite register Eesti Veterinaarravimite register Anatoomilis-terapeutiline keemiline kood Koodikeskus Ravimikood Retseptikeskus Digiretsept Retseptiravim "Meditsiinisõnastik, lk 660, 2004 "Retseptiravimite kasutamine ja iseravimine Eesti elanike poolt" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 28. märts 2013. Vaadatud 12. juunil 2010. Retseptiravimite väljakirjutamise tingimused karmistuvad[alaline kõdulink] Meditsiinisõnastik. Tõlkija Katrin Rehemaa, toimetajad Sirje Ootsing, Laine Trapido. Kirjastus Medicina, 2004, ISBN 9985-829-55-7. Ravimiseadus (lühend – RavS), Riigikogu seadus, 6 jagu Ravimiregister, koodikeskus, ravimikood ja retseptikeskus. Veebiversioon 17. mai 2013 M. Kuul, "Psühhiaater sai soomlaste tabletiturismi abistamise eest karistada", ERR uudised veebiversioon, 31. oktoober 2012 M. Kuul, "Perearsti kahtlustatakse narkokuriteos", ERR uudised veebiversioon, 20. veebruar 2013 M. Kuul, "Narkomaane varustanud perearst sai tingimisi vanglakaristuse", ERR uudised veebiversioon, 1. mai 2013
Franyó Aatoth

Franyó Aatoth (õieti István Ferenc Tóth; sündinud 1954 Nyíregyházas) on Ungari päritolu prantsuse kunstnik. Ametlik koduleht Video näituselt
Mathura

Mathura (hindi keeles मथुरा, Mathurā; urdu keeles متھرا, Mathurā) on linn Indias, Uttar Pradeshi osariigis asuva Mathura ringkonna halduskeskus. Mathura oli üks Kušaani riigi üks pealinnadest. Ajalooliselt on see olnud ka tähelepanuväärne kaubanduslinn, paiknedes mitmete oluliste karavaniteede ristumiskohal. Hinduismis peetakse Mathurat täpsemalt jumalus Krišna sünnipaigaks ja kuulub hindude seitsme püha linna hulka, mida väisab arvukalt palverändureid. 2011. aasta India rahvaloenduse järgi elas linnas 349 909 inimest. Harrison, Thomas (toim; 2009). The Great Empires of the Ancient World. Getty Publications. lk 224. ISBN 9780892369874. Lynch, Owen M. (2021). Divine Passions: The Social Construction of Emotion in India. University of California Press. lk 95. ISBN 9780520304673. ÜRO majandus- ja sotsiaalosakond (2019). United Nations Demographic Yearbook 2017. ÜRO. lk 318. ISBN 9789210474221.
Topoloogiline muutkond

n-mõõtmeline topoloogiline muutkond on loenduva baasiga Hausdorffi ruum, mille igal punktil on ümbrus, mis on homöomorfne mõne lahtise hulgaga n-mõõtmelises eukleidilises ruumis. Osutub, et niiviisi defineeritud topoloogilisel muutkonnal saab olla ainult üks mõõde. Sellist topoloogilist muutkonda nimetatakse ka puhtaks topoloogiliseks muutkonnaks, eristades seda üldistusest, kus eri punktidel leiduvad ümbrused, mis on homöomorfsed eri mõõtmega eukleidilise ruumi lahtise hulgaga. John M. Lee. Introduction to Topological Manifolds, 2000, 1. trükk, lk 33
Gotthard Hörschelmann

Gotthard Hörschelmann (25. september 1903 Tartu – 26. oktoober 1976 Malente) oli Eesti vaimulik. Õppis aastatel 1911–1922 ja 1922–1927 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. 1925. aastal täiendas end Rostocki ja 1925–1926 Erlangeni ülikoolis Saksamaal. Prooviaastal oli Rapla ja Hageri koguduses. Õpetajaametisse ordineeriti ta 26. detsembril 1928. Oli 1928–1929 Lääne-Harju praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1929–1935 oli ta Tallinna Niguliste koguduse õpetaja Konrad von zur Mühleni isiklik adjunkt. 1929–1939 oli ta Nõmme Saksa Lunastaja koguduse õpetaja. Lisaks pidas ta ka kooliõpetaja ametit: oli õpetaja Nõmme saksa algkoolis ja aastail 1929–1931 Tallinna Saksa Tütarlaste Gümnaasiumis. Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli 1939–1941 pastor mitmes kohas praegustel Poola aladel, 1941–1945 teenis Wehrmachtis, 1945–1955 oli sõjavangis Venemaal. 1956–1964 oli pastor Lütjenburgis (Plöni kreisis Schleswig-Holsteini liidumaal). Aastal 1964 jäi emerituuri, suri Malentes (Ostholsteini kreisis Schleswig-Holsteini liidumaal). Tema isa Paul Alexander Robert Hörschelmann oli Vändra Martini koguduse ja Tallinna Oleviste koguduse õpetaja, vanaisa Ferdinand Dietrich Nicolai Hörschelmann oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja ja Tartu Ülikooli tegeliku usuteaduse professor. Tema poeg Paul-Gerhard Hörschelmann oli Saksamaa vaimulik, kes oli aastatel 1996–1998 Usuteaduse Instituudi rektor, teine poeg Werner Hörschelmann (de:Werner Hoerschelmann) oli Saksamaa vaimulik. Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann https://eelk.ee/elulood/horschelmann_gotthard.html