laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ristiku tänav

Ristiku tänav on tänava nimi järgmistes linnades ja asulates: Ristiku tänav Elva linnas Ristiku tänav Harku alevikus Ristiku tänav Jõgeva linnas Ristiku tänav Jõhvi linnas Ristiku tänav Jüri alevikus Ristiku tänav Kiili alevis Ristiku tänav Kiviõli linnas Ristiku tänav Kohila alevis Ristiku tänav Kuressaare linnas Ristiku tänav Lihula linnas Ristiku tänav Märjamaa alevis Ristiku tänav Paide linnas Ristiku tänav Paldiski linnas Ristiku tänav Põltsamaa linnas Ristiku tänav Pärnu linnas Ristiku tänav Rakvere linnas Ristiku tänav Rapla linnas Ristiku tänav Roosna-Alliku alevikus Ristiku tänav Tallinnas Ristiku tänav Sõmeru alevikus Ristiku tänav Sääse alevikus Ristiku tänav Tamsalu linnas Ristiku tänav Tapa linnas Ristiku tänav Tartus Ristiku tänav Türi linnas Ristiku tänav Uuemõisa alevikus Ristiku tänav Vaivara külas Narva-Jõesuu linnas Ristiku tänav Viiratsi alevikus Ristiku tänav Võhma linnas
Rüütli tänav (Paide)

Rüütli tänav on tänav Paide kesklinnas. Rüütli tänav on umbes 470 meetrit pikk. Osa tänavast on kaetud munakivisillutisega. Tänav algab Posti tänavalt ja kulgeb lõunasse, kus ristub Pika tänavaga ja lõpeb. Rüütli tänavaga ristuvad Vee ja Vainu tänav. Järva maavalitsus (Rüütli 25) Eesti NSV perioodil, 1940. aastast nimetati tänav ümber Jaan Järvekülgi tänavaks ja 1989. aasta märtsist taastati Paide RSN Täitevkomitee otsusega jälle tagasi Rüütli tänavaks. Jaan Järvekülg oli 1917. aasta oktoobrirevolutsiooni-aegne Järvamaa TSN TK esimees dets 1917-veebr 1918 ning hukati Saksa okupatsioonivõimude poolt Paides 03.03.1918.. Jaan Järvekülje tänav 25 hoones asus Eesti NSV perioodil EKP Paide Rajoonikomitee, ELKNÜ Paide Rajoonikomitee, seejärel Kaitseliidu Järva maleva staap, Järva Maakohus ja Järva maavalitsus Kohanimi- Rüütli tn, www.eki.ee Urmas Glase, Maakonna kunagine võimukants taandus avariipinnaks, Järva Teataja, nr. 4, 11 jaanuar 2020
Telliskivi tänav (Paide)

Telliskivi tänav on tänav Paides. Tänav algab Pärnu tänavalt, suundub umbes 140 meetrit kagusse, kus ristub Vaksali tänavaga ja ajutiselt katkeb. Algab uuesti Jaama tänavalt, suundub umbes 390 meetrit lõunasse, kus ristub Karja tänavaga ja lõppeb. Paide postkontor (Telliskivi 5) Paide tänavate loend
Vainu tänav (Paide)

Vainu tänav on tänav Paides. Vainu tänav on umbes 500 meetrit pikk. Tänav algab Suur-Aia tänavalt, kulgeb itta ja ristub Parkali tänavaga, kus ta ka lõppeb. Vainu tänav ristub Pika, Rüütli ja Vahe tänavaga.
Puuvilja tänav

Puuvilja tänav on tänav Paides. Puuvilja tänav on umbes 330 meetrit pikk. Tänav algab Pärnu tänavalt, kulgeb põhja ja ristub Laia tänavaga, kus ta ka lõppeb. Puuvilja tänav ristub Kitsa tänavaga. Paide tänavate loend
Aiavilja tänav

Aiavilja tänav on tänav Paides. Aiavilja tänav on umbes 790 meetrit pikk. Tänav algab Pärnu tänavalt, kulgeb lõunasse ja ristub Mündi teega, kus ta ka lõppeb. Aiavilja tänav ristub Põllu ja Karja tänavaga. Paide spordihall (Aiavilja 1 ja 1a) Säästumarketi kauplus (Aiavilja 2) Paide Hammerbecki Põhikool (Aiavilja 3) Selveri kauplus (Aiavilja 4) Paide tänavate loend
Tähe tänav (Paide)

Tähe tänav on umbtänav Paides. Tähe tänav on umbes 75 meetrit pikk. Tänav algab Prääma teelt ja kulgeb edelasse.
Telliskivi tänav

Telliskivi tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Telliskivi tänav Aegviidu alevis Telliskivi tänav Paide linnas Telliskivi tänav Rapla linnas Telliskivi tänav Tallinna linnas Telliskivi tänav Türi linnas Telliskivi tänav Valga linnas Telliskivi tänav Võru linnas
Johann Werner Gilzebach

Johann Werner Gilzebach (1757 – juuni 1814) oli Eesti vaimulik ja Saaremaa superintendent.[viide?] Ta oli aastatel 1781–1784 Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ja Kuressaare linnakooli rektor, aastatel 1784–1788 oli ta Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja ja aastatel 1788–1814 Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja. Aastast 1805 oli ta Saaremaa konsistooriumi assessor ja aastatel 1809–1814 Saaremaa superintendent. Tema abikaasa Hedwig Luise isa Leonhard Swahn oli Kärla, Kihelkonna ja Kuressaare Laurentiuse koguduste õpetaja. Poeg Samuel Christoph Gottlieb Gilzebach oli Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Jaama tänav (Paide)

Jaama tänav on tänav Paides. Kastani tänav on umbes 620 meetrit pikk. Tänav kujutab endast Põllu tänava jätku, mis pärast Tööstuse tänavaga ristumist kannab Jaama tänava nime. Tänav suundub edelasse, kus ristub Ruubassaare teega ja jätkub sealt juba Kastani tänavana. Jaama tänav ristub Telliskivi tänavaga. Tänava ääres asub kunagine Paide raudteejaamakompleks, muuhulgas jaamahoone (praegune bussijaama hoone), kaubaait ja pagasiait. Paide tänavate loend Paide raudteejaam[alaline kõdulink]
Aida (täpsustus)

Aida võib tähendada järgmist. "Aida" on Giuseppe Verdi ooper, mis esietendus 1871. "Aida" on selle ooperi põhjal tehtud muusikal, mis esietendus 1996. Aida on naisenimi. Aida ehk kongressriie, tikkimiskangas. AIDA Cruises on Saksamaa laevandusettevõte, mille kõigi laevade nimi algab tähtedega AIDA. Aida Turturro (sündinud 1962) on USA näitleja. Aida tänav
Paisktabel

Paisktabel ehk räsitabel (inglise k. hash table või hash map) on andmestruktuur, milles viiakse räsifunktsiooni abil vastavusse võtmete ja väärtuste paarid (näiteks inimeste nimed ja nende telefoninumbrid). Räsifunktsioon arvutab võtmest räsi, mis määrab elemendi asukoha (indeksi) paisktabeli massiivis. Ideaalis on igal elemendil massiivis oma koht, kuid praktikas juhtub, et kahele võtmele arvutatakse sama asukoht ja tekib kokkupõrge (kollisioon). Sel juhul saab elemendi salvestada järgmisele vabale kohale või teha iga massiivi indeksi kohta eraldi massiivi, kuhu saab salvestada mitu ühele indeksile vastavat elementi. Paisktabelist võtme järgi elemendi otsimine on tavaliselt kiirem kui muudest andmestruktuuridest, näiteks otsingupuust. Paisktabeli efektiivseks tööks on vaja minimeerida kokkupõrgete võimalust. Selleks tuleb valida selline räsifunktsioon, mille põhjal leitud indeksid kattuksid võimalikult harva. Samuti on oluline kasutada piisavalt suurt massiivi, et elementidele oleks piisavalt kohti. Paisktabeleid kasutatakse näiteks andmebaasides, vahemäludes ja assotsiatiivsetes massiivides. Lõplik paisksalvestus Üldine paisksalvestus
Samuel Christoph Gottlieb Gilzebach

Samuel Christoph Gottlieb Gilzebach (16./27. detsember 1788 Kihelkonna – 14./26. märts 1839 Kihelkonna) oli Eesti vaimulik.[viide?] Algõpetuse sai ta koduõpetaja käest, edasi õppis Kuressaare provintsiaalkoolis (Prov.-Schule in Arensburg). Aastatel 1806–1809 õppis ta Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 9./21. novembril 1809 õpetajaks.[viide?] Ta oli aastatel 1809–1814 Kihelkonna Mihkli koguduse adjunktõpetaja ja 1814–1839 sama koguduse õpetaja.[viide?] Ta oli aastast 1813 Saaremaa rõugete kaitsevaktsineerimise komitee liige, aastast 1814 oli ta sama komitee sekretär. Tema isa Johann Werner Gilzebach oli Kuressaare ja Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja ning Saaremaa superintendent, vanaisa Leonhard Swahn oli Kärla, Kihelkonna ja Kuressaare Laurentiuse koguduste õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Samuel Christoph Gottlieb Gilzebach Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA [1]
Leonhard Swahn

Leonhard Swahn (ka Leonhard Svan ja Leonhard Samuel Swahn; 11. aprill 1711 Stockholm – 25. mai/5. juuni 1784 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.[viide?] Ta õppis Uppsala ülikoolis usuteadust (immatrikuleeriti 6. augustil 1729).[viide?] Aastatel 1738–1742 oli ta Kärla Maarja-Magdaleena koguduse adjunktõpetaja ning aastatel 1742–1755 sama koguduse õpetaja. Aastatel 1755–1765 oli ta Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja ja aastatel 1765–1784 Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1750–1784 Saaremaa superintendent. Swahn oli kaks korda abielus. Tema esimese abikaasa Gerdruth Sophia isa Michael Hermann Städter oli Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Tema väimees Johann Werner Gilzebach oli Kuressaare ja Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja ning Saaremaa superintendent, tütrepoeg Samuel Christoph Gottlieb Gilzebach oli Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Diary of a Madman

"Diary of a Madman" on Ozzy Osbourne'i teine stuudioalbum, mis ilmus 1981. aastal. See anti uuesti välja laserplaadil 1995. aastal. "Over the Mountain" 4:31 "Flying High Again" 4:43 "You Can't Kill Rock and Roll" 6:58 "Believer" 5:17 "Little Dolls" 5:39 "Tonight" 5:50 "S.A.T.O." 4:06 "Diary of a Madman" 6:15 Kestus kokku: 43:19
Blizzard of Ozz

"Blizard of Ozz" on Ozzy Osbourne'i esimene stuudioalbum aastast 1980. Album salvestati Surreys Inglismaal ning avaldati 20. septembril 1980 Suurbritannias ja 27. märtsil 1981 Ameerika Ühendriikides. Lugude autorid on Ozzy Osbourne, Randy Rhoads ja Bob Daisley, kui pole teisiti märgitud. "I Don't Know" 5:13 "Crazy Train" 4:51 "Goodbye to Romance 5:33 "Dee" (Rhoads) 0:49 "Suicide Solution" 4:17 "Mr. Crowley" 5:02 "No Bone Movies (Osbourne, Rhoads, Daisley, Lee Kerslake) 3:52 "Revelation (Mother Earth)" 6:08 "Steal Away (The Night)" 3:28
Bark at the Moon

"Bark at the Moon" on Ozzy Osbourne'i album aastast 1983. Bark at the Moon – 4:17 You're No Different – 5:49 Now You See It (Now You Don't) – 5:10 Rock 'n' Roll Rebel – 5:23 Centre of Eternity – 5:15 So Tired – 4:00 Slow Down – 4:21 Waiting for Darkness – 5:14
The Ultimate Sin

"The Ultimate Sin" on Ozzy Osbourne'i neljas stuudioalbum aastast 1986. Albumi materjal salvestati 1985. aastal, selle kestus 41 minutit. "The Ultimate Sin" sai plaatinaplaadi staatuse juba mõned kuud pärast ilmumist ning topeltplaatinaplaadi staatuse 1994. aastal. Album taasavaldati uuendatud kujul 1995. aastal. Kõik lood on kirjutanud Ozzy Osbourne, Jake E. Lee ja Bob Daisley, välja arvatud "Shot in the Dark", mille autorid on Osbourne ja Phil Soussan. "The Ultimate Sin" 3:45 "Secret Loser" 4:08 "Never Know Why" 4:27 "Thank God for the Bomb" 3:53 "Never" 4:17 "Lightning Strikes" 5:16 "Killer of Giants" 5:41 "Fool Like You" 5:18 "Shot in the Dark" 4:16
Tribute

"Tribute" on Ozzy Osbourne'i album aastast 1987. Albumi lood salvestati kontsertidel aastatel 1980 ja 1981. Album plaaniti avaldada 1982. aastal, kuid see lükati määramata ajaks edasi kitarrist Randy Rhoadsi hukkumise tõttu lennuõnnetuses. "Tribute" avaldati Rhoadsi mälestuseks viis aastat pärast tema surma. Albumist anti uusversioonid välja aastatel 1995 ja 2002. Lugude autorid on Ozzy Osbourne, Randy Rhoads ja Bob Daisley, kui pole teisiti märgitud. "I Don't Know" – 5:40 "Crazy Train" – 5:19 "Believer" – 5:08 "Mr. Crowley" – 5:37 "Flying High Again" (Osbourne, Rhoads, Daisley, Lee Kerslake) – 4:17 "Revelation (Mother Earth)" – 5:58 "Steal Away (The Night)" – 8:04 "Suicide Solution" – 7:46 "Iron Man" (Osbourne, Tony Iommi, Geezer Butler, Bill Ward) – 2:50 "Children of the Grave" (Osbourne, Iommi, Butler, Ward) – 5:57 "Paranoid" (Osbourne, Iommi, Butler, Ward) – 2:59 "Goodbye to Romance" – 5:33 "No Bone Movies" (Osbourne, Rhoads, Daisley, Kerslake) – 4:02 "Dee" (Rhoads) – 4:22
No Rest for the Wicked

"No Rest for the Wicked" on Ozzy Osbourne'i viies stuudioalbum. See ilmus aastal 1988. "Miracle Man" (Ozzy Osbourne, Zakk Wylde, Bob Daisley) 3:44 "Devil's Daughter (Holy War)" (Osbourne) 5:15 "Crazy Babies" (Osbourne, Wylde, Daisley, Randy Castillo) 4:15 "Breakin' All the Rules" (Osbourne, Wylde, Daisley, Castillo, John Sinclair) 5:15 "Bloodbath in Paradise" (Osbourne, Wylde, Daisley, Castillo, Sinclair) 5:03 "Fire in the Sky" (Osbourne, Wylde, Daisley, Castillo, Sinclair) 6:24 "Tattooed Dancer" (Osbourne, Wylde, Daisley) 3:53 "Demon Alcohol" (Osbourne, Wylde, Daisley) 4:30 "Hero" (Osbourne, Wylde, Daisley, Castillo, Sinclair) 4:49
Best of Ozz

Best of Ozz on Ozzy Osbourne'i album 1989. aastast. See album avaldati ilma tema heakskiiduta ning esitab seega ainult plaadifirma nägemuse Osbourne'i aastate 1980–1986 lugude paremikust. "Over the Mountain" "Secret Loser "Goodbye to Romance" "Shot in the Dark" "Mr. Crowley" "Bark at the Moon" "Crazy Train" "Centre of Eternity" "Diary of a Madman" "The Ultimate Sin"
Just Say Ozzy

Just Say Ozzy on Ozzy Osbourne'i lühikontsertalbum (live-EP) 1990. aastast. Album avaldati uuesti 1995. aastal. Lood on salvestatud novembris 1989. "Miracle Man" - 4:01 "Bloodbath in Paradise" - 5:00 "Shot in the Dark" - 5:33 "Tattooed Dancer" - 3:47 "Sweet Leaf" - 3:22 "War Pigs" - 8:24
Ten Commandments

Ten Commandements on Ozzy Osbourne'i kogumikalbum aastast 1990. Selle lood on salvestatud aastatel 1980–1986. "Flying High Again" "Crazy Train" "Diary of a Madman" "Shot in the Dark" "Thank God for the Bomb" "Bark at the Moon" "Tonight" "Little Dolls" "Steal Away (The Night)" "So Tired"
Live & Loud

"Live & Loud" on Ozzy Osbourne'i album aastast 1993. "Intro" 3:12 "Paranoid" 3:17 "I Don't Want to Change the World" 4:06 "Desire" 6:00 "Mr. Crowley" 6:25 "I Don't Know" 5:12 "Road to Nowhere" 5:30 "Flying High Again" 5:03 "Guitar Solo" 4:43 "Suicide Solution" 5:02 "Goodbye to Romance" 6:18 "Shot in the Dark" 6:36 "No More Tears" 7:50 "Miracle Man" 4:58 "Drum Solo" 2:52 "War Pigs" 9:17 "Bark at the Moon" 5:28 "Mama, I'm Coming Home" 5:45 "Crazy Train" 6:20 "Black Sabbath" 7:12 "Changes" 5:15 Ozzy Osbourne – vokaal Zakk Wylde – kitarr, klaver laulus "Changes" Mike Inez – basskitarr Randy Castillo – trummid Kevin Jones – klahvpillid Ozzy Osbourne – vokaal Tony Iommi – kitarr Geezer Butler – basskitarr Bill Ward – trummid
Ozzmosis

Ozzmosis on Ozzy Osbourne'i album aastast 1995. Perry Mason (Ozzy Osbourne, Zakk Wylde, John Purdell) – 5:53 I Just Want You (Osbourne, Jim Vallance) – 4:56 Ghost Behind My Eyes (Osbourne, Mark Hudson, Steve Dudas) – 5:11 Thunder Underground (Osbourne, Wylde, Geezer Butler) – 6:29 See You on the Other Side (Osbourne, Wylde, Lemmy) – 6:10 Tomorrow (Osbourne, Wylde, Purdell, Duane Baron) – 6:36 Denial (Osbourne, Hudson, Dudas) – 5:12 My Little Man (Osbourne, Steve Vai) – 4:52 My Jekyll Doesn't Hide (Osbourne, Wylde, Butler) – 6:34 Old L.A. Tonight (Osbourne, Wylde, Purdell) – 4:48
Gustav Magnus Elephandt

Gustav Magnus Elephandt (ka Gustav Magnus Elepfandt; 5. mai 1781 Lappeenranta – 17. juuli/29. juuli 1819 Ruhnu) oli Soome ja Eesti vaimulik.[viide?] Ta õppis aastatel 1796–1801 Porvoos gümnaasiumis. Usuteadust õppis ta (ei olnud immatrikuleeritud) Turu ülikoolis.[viide?] Ta oli aastatel 1801–1806 Valkeala koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1807–1819 oli ta Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja. Gustav Magnus Elephandt abiellus 18. juunil 1808 Kuressaares Dorothea Helene von Vietinghoffiga (1786–1840), kes oli Vana-Jürsi mõisniku Friedrich Wilhelm von Vietinghoffi (1760–1796) ja tema abikaasa Juliane (neiuna Markoff; suri 1814) tütar. Peale Gustav Magnuse surma abiellus Dorothea Helene järgmise Ruhnu pastori Gustaf Forselliga. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, 1935. lk. 414
Elektrilõhkevõrk

Elektrilõhkevõrk on elektridetonaatoritest ja ühendusjuhtmetest kokkumonteeritud vooluvõrk, mille ülesandeks on tagada lõhkaja juures olevast lõhkamismasinast lähtuva elektriimpulsi ülekanne lõhkematerjalideni, kutsumaks seeläbi esile lõhkeaine detonatsiooni. Sõltuvalt lõhatavate laengute arvust ja paigutusest, kasutusel olevast vooluallikast ning teistest lõhkamistingimustest kasutatakse detonaatorite ühendamiseks vooluallikaga jada-, rööp- või kombineeritud ühendusi. Seejuures on lõhkevõrgu montaaži ja selle takistuse kontrollimise lihtsuse tõttu enimkasutatavaks ühendusvariandiks jadaühendus ning teisi ühendusviise kasutatakse harva. Hajusalt paiknevate ja vähese arvuga laengute puhul esineb sagedamin vaid rööp-kimpühendus. Vooluvõrku moodustavate juhtmete juures eristatakse magistraaljuhet, ühendusjuhtmeid ja detonaatorijuhtmeid. Magistraaljuhe kannab elektriimpulsi lõhkamiskohale, ühendusjuhtmete abil liidetakse selle külge detonaatorid ja detonaatorijuhtmeteks nimetatakse elektridetonaatorite vahelisi juhtmeid. Tavaliselt kasutatakse elektrilõhkevõrkude monteerimisel vähemalt 0,75 mm läbimõõduga vaskjuhtmeid, mille takistus km kohta on väiksem kui 40 Ω. Enne lõhkamist kontrollitakse vooluvõrgu takistust, mille erinevus projektijärgsest arvestuslikust takistusest ei tohiks olla enam kui 10%. Selle ületamisel tuleb leida takistuste erinevust tingiv põhjus ja see likvideerida. Jadaühenduses olevate lõhkevõrkude puhul võib aga piirduda ka ainult vastava mõõteriistaga elektrijuhtivuse kontrollimises. Lõhkevõrgu lõplik montaaž on lubatud alles pärast kõigi laengute paikaasetamist ning monteerimisega mitteseotud isikute jõudmist ohutusse kaugusesse. Samuti on kohustuslik montaaži ajaks lõhkevõrgust kuni 50 meetri laiuses alas kõik võrgutoitega elektriseadmed välja lülitada. Äikese ajal on lõhketööde tegemine keelatud, võrk ei tohi olla kokkumonteeritud olekus ja inimesed peavad viibima ohutus kohas.
Sint-Truiden

Sint-Truiden on linn Belgias, Hasselti ringkonna keskus. Hasselt on rajatud 7. sajandil (693). 11. sajandil sai linnaõigused. Sint-Truideni koduleht
Henry Tiller

Henry Tiller (14. juuni 1914 Trondheim – 4. mai 1999 Trondheim) oli Norra poksija. Tiller oli kokku viiekordne Norra meister aastatel 1935–1940. Ta esindas aastatel 1934–1938 Norrat 10 maavõistlusel, võitis neist 8 kohtumist ning kaotas 1 ja viigistas 1 kohtumise. Tiller sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jean Despeaux'le (Prantsusmaa). Tiller sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937) 4. koha, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Henryk Chmielewskile (Poola) ja 3. koha kohtumises Bruno Zorzenonele (Itaalia). Tiller poksis jaanuarist kuni aprillini 1941 elukutselisena ning pidas kokku 4 kohtumist ning võitis need kõik (neist 2 nokaudiga). 11. suveolümpiamängude poksivõistlus. Berliin 1936. Tulemused inglise keeles 5. Euroopa meistrivõistlused poksis. Milano 1937. Tulemused inglise keeles Henry Tiller veebisaidil Olympedia (inglise) Henry Tiller lehel BoxRec. Inglise keeles
Jaan Mölder juunior

Jaan Mölder (sündinud 9. juunil 1987 Tartus) on endine Eesti autorallisõitja. Tema isa on endine Paldiski linnapea Jaan Mölder. http://www.esbl.ee/biograafia/Jaan_M%F6lder+jun Profiil ewrc-results.com lehel Biograafia ESBL-is Paldiski meeri löömine viis rallisõitja Jaan Mölderi kohtu ette, 22. märts 2012 Paldiski linnapead rünnanud noormees peab üldkasulikku tööd tegema, ERR, 8. juuni 2012
Johann Samuel Tunder

Johann Samuel Tunder (aprill 1679 Käina – 24. veebruar/7. märts 1751 Käina) oli Eesti vaimulik. Tunder õppis usuteadust (immatrikuleeriti 7. septembril 1699, oli kohal veel aastal 1702) Tartu Ülikoolis. Ordineeriti 3. juulil/14. juulil 1703 õpetajaks. Ta oli aastatel 1703–1708 Käina Martini koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1708–1751 sama koguduse õpetaja, lisaks hooldas aastatel 1711–1714 Reigi Jeesuse kogudust. Aastatel 1719–1751 oli ta Saarte-Lääne praostkonna praost. Aastal 1738 sai Senior ministerii'ks. Tema isa Otto Tunder oli Käina Martini koguduse õpetaja, ka tema poeg Wilhelm Friedrich Tunder oli Käina Martini koguduse õpetaja, tema tütre Sophie Julie mees Hermann Daniel Bonge oli Karja Katariina koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Kenneth Olwig

Kenneth Robert Olwig (sündinud 8. oktoobril 1946) on USA maastikugeograaf. Kenneth Olwig sai 1977. aastal Minnesota ülikoolist doktorikraadi geograafia alal, tema juhendaja oli Yi-Fu Tuan. Seejärel oli ta õppejõud Wisconsini ülikoolis, 1986–1996 Taani kõrgkoolides, 1997–2002 Trondheimis ning alates 2002. aastast maastikuplaneerimise professor Rootsis Alnarpis. Olwigi peamised huvialad on maastikuteooria ja -ajalugu ning ta huvitub geograafia ja selle tõlgendamise teoreetilisest, seaduslikust ja kirjanduslikust tagapõhjast. 2012. aastal esines ta Tallinnas loenguga maastikuteooria arengust varauusajast tänapäevani. Nature's Ideological Landscape: A Literary and Geographic Perspective on its Development and Preservation on Denmark's Jutland Heath. London: George Allen & Unwin, 1984. ISBN 0-04-710002-8. Landscape, Nature and the Body Politic: From Britain’s Renaissance to America's New World. Madison: University of Wisconsin Press, 2002. ISBN 0-299-17424-7. Kenneth Olwigi info Alnarpi ülikooli lehel
Michael John Muuss

Michael John Muuss (16. oktoober 1958 – 20. november 2000), ka Mike Muuss, on levinud vabavaralise arvutiprogrammi Ping autor. Michael John Muuss hukkus autoõnnetuses. Koduleht
Time to live

TTL ehk Time To Live on andmesides kasutatav kaitsemehhanism. Andmed välja saatev seade määrab andmetele maksimaalse eluea (Time To Live võib tõlkida kui Elada on jäänud...) väärtuse täisarvuna. Iga seade, mida andmed läbivad, vähendab seda arvu ühe võrra. Kui TTL jõuab nulli, andmete edastamine lõpetatakse. Andmeside võrkudes on võimalik, et andmeedastus satub tsüklisse ning TTL mehhanism kaitseb võrku ülekoormuse eest sellistes olukordades. IP Ethernet Spanning Tree protokoll (IEEE 802.1D.) Ping Traceroute
TIA/EIA-568

TIA/EIA-568 on üldnimetus kolmele standardile ANSI/TIA/EIA-568-B.1-2001, -B.2-2001 ja -B.3-2001 andmesidevõrkude kaabelduse kontekstis. Iga traadi isolatsioon on eri värvi, et traatidel oleks kergem vahet teha. Standardi järgi on värvid järgmised: valge-roheline, roheline, valge-oranž, oranž, valge-sinine, sinine, valge-pruun ja pruun. Omavahel on keerdus sama värvi sisaldavad traadid. On kaks põhilist keerdpaarkaabli tüüpi: varjestamata keerdpaarehk UTP (ingliskeelsetest sõnadest unshielded twisted pair) ja varjestatud keerdpaar ehk STP (inglise keeles shielded twisted pair). STP ja UTP on kõige odavamad lahendused andmeedastuseks (UTP on STP-st odavam). Mõlema korral on kiirused piisavad kohtvõrkude jaoks. Kuna enamikus ehitistes on UTP juba kasutusel, on ka paljud standardid sellele kohandatud, et vältida kulusid, mis läheksid alternatiivsete kaablite paigaldamisele. Et kasutada kaablit informatsiooni vahendamiseks, peab kindlaks tegema, mis klemme millekski kasutatakse. Vastavalt traatide paiknemisele otsikus jaotatakse kaablid otse- ja ristkaabliteks. Etherneti 10 Mbit/s ja 100 Mbit/s ühenduste puhul kasutatakse informatsiooni edastamiseks keerdpaarkaablite esimest ja teist traati ning vastuvõtmiseks kolmandat ja kuuendat traati (2 paari pole kasutusel). Et andmevahetus kahe osapoole vahel saaks toimuda, on tähtis, et otspunktide vahel oleks traadid õigesti ühendatud. Selleks kasutatakse värvide järjestuse standardeid T568A ja T568B. Otsekaabli mõlema otsa eri värvi traadid on sama järjestusega, st mõlemas otsas kasutatakse sama värvikoodi (kas T568A või T568B). Kasutatakse põhiliselt võrgukaardi ühendamiseks jaoturi või kommutaatoriga. Variant 568A standardiga: Variant 568B standardiga (kasutatakse tihedamini): Ristkaabli otste traadid on erineva järjestusega signaali inverteerimiseks – ühe poole saatja kontakt jõuab teisele poole vastuvõtvasse kontakti ja vastupidi. Kaabli kaks otsa peavad olema tehtud erineva värvikoodi järgi (üks T568A järgi ja teine T568B järgi). Ristkaablit kasutatakse selleks, et ühendada kaks arvuti võrgukaarti või kaks vanemat tüüpi jaoturit või kommutaatorit (Uplink port). Ristkaabli traatide paigutused otsikutesse 10 ja 100 Mbit/s Etherneti võrgu korral: Ristkaabli traatide paigutus otsikutesse gigabitise ühenduse korral: "CCNA: Network Media Types". Cisco Systems, Inc. Vaadatud 23. november 2011.