laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ruts Bauman

Ruts Bauman (õieti Rudolf Bauman, ka Karl-Rudolf Bauman[viide?]; 9. veebruar 1892 Viduva-Jaani talu, Maidla küla, Kalju vald, Läänemaa – 17. september 1960 Ellamaa) oli eesti näitleja. Lõpetas Tallinnas 4-klassilise linnakooli. Aastatel 1911–1912 õppis põllumajandust ja karjakasvatust Laitse ja Aaspere mõisas, 1914. aastal omandas kontroll-assistendi kutse. Töötas erinevatel ametikohtadel: mõisakirjutaja, velsker, postijaama pidaja, kaupmees, raudteetööline, kolhoosnik. Näitlejateed alustas Bauman 1910. aastal asjaarmastajana. Aastatel 1916–1919 töötas ta näitlejana Tallinna Draamateatris ja 1931–1941 Tallinna Töölisteatris. Hiljem oli ta 1951-1956 Ellamaa rahvamaja juhataja ja näiteringi juht. Maetud Tallinna Metsakalmistule, teatritegelaste kvartalisse. Bauman on kirjutanud mälestusteraamatu "Minu teekond lavale" (1938). Ruts Baumani tütar Lia-Lilli Kevvai on kirjutanud isast mälestusraamatu "Moemees" (1999). Tarang, L. "Kullama kihelkond". 2005, lk 177 Eesti riigi-, avaliku ja kultuurielu tegelased 1918–1938 Lia Kevvai, "Moemees: mälestusi Ruts Baumannist" (näitleja tütre mälestused). Elmatar, Tartu 1999, 216 lk; ISBN 9985922212 Andres Laasik, "Rahvanäitleja Bauman läbi tütre silmade" (raamatu "Moemees" arvustus) – Eesti Päevaleht 7. september 1999, lk 11 Aivar Kull, "Moemees hullutab teatrisõpru" (raamatu "Moemees" arvustus) – Tartu Postimees 9. detsember 1999, lk 5; ka A. Kulli raamatus "Kulli pilk", Ilmamaa, Tartu 2005, lk 335–336 (pealkirjaga "Lia Kevvai sädelev teatriraamat") Erni Järvsoo, "Kodukandi vaim: Ruts Baumanit meenutades" – Videvik 15. september 2000, lk 4 Voldemar Panso, "Moemees Ruts Baumanit meenutades" (katkeid raamatust "Portreed minus ja minu ümber", Tallinn 1975) – Kesknädal 11. aprill 2007, lk 14
Margus Prangel

Margus Prangel (sündinud 7. juulil 1974 Tallinnas) on eesti näitleja. Ta lõpetas Tallinna Järveotsa Gümnaasiumi ja Tallinna 15. Kutsekeskkooli kokana. 2000. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (19.lend). Töötas aastatel 2000–2011 Eesti Draamateatris näitlejana. Pärast seda on olnud vabakutseline. Ta on mänginud filmides ja teleseriaalides. 2007 Eesti Teatriliidu meeskõrvalosatäitja auhind 2009 Ants Lauteri nimeline auhind Jaanus Kulli Nii tore on päev mängides õhtusse saata! Õhtuleht 16. september 2010 Õhtuleht 16. september 2010. Margus Prangel andmebaasis IMDb
521

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 517 | 518 | 519 | 520 | 521 | 522 | 523 | 524 | 525 | ► | ►► 521. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Justinianus I ja Valerius. ... Columba, iiri munk, pühak ... Magnus Felix Ennodius, Pavia piiskop
Shuntarō Tanikawa

Shuntarō Tanikawa (jaapani keeles 谷川 俊太郎 Tanikawa Shuntarō; sündinud 15. detsembril 1931 Tokyos) on jaapani luuletaja ja tõlkija. Ta on üks kaasaja isikupärasemaid jaapani luuletajaid. Tema teoseid on tõlgitud kümnetesse keeltesse. Eesti keeles on ilmunud valikkogu "Sõnade asjatu flirt" (2010) Lauri Kitsniku tõlkes.
Eva-Lotta Lisander

Eva-Lotta Lisander (õieti Eva-Charlotte Lisander) on keskne tegelane Astrid Lindgreni Blomkvisti-lugude triloogias. Eva-Lotta on linnakese pagari tütar ning sõbrustab peamiselt Anders Bengtssoni ja Kalle Blomkvistiga. Eva-Lotta armastab sõjamänge ning vihkab käsitöötundi. Ometi on näiliselt kartmatu amatsoon Eva-Lotta seesmiselt õrn ja naiselik: ta heldib väikeste laste peale (kohtumine Rasmusega triloogia kolmandas osas "Kalle Blomkvist ja Rasmus") ning suhtub poistesse silmapaistvalt emaliku hoolivusega. Seesmisele haprusele vihjab kirjanik ka läbi hingeliste vapustuste, mis lõpevad Eva-Lotta jaoks ohjeldamatu nutmise (vana Greni mõrv) või oksendamisega (väikse Rasmuse päästmine). Eva-Lotta ema Mia soovib vahel, et tütar sõbrustaks rohkem omaealiste tüdrukutega, mispeale pagarmeister tavatseb Miale tema enda lapsepõlve meenutada, kui too "esimeste seas alati preeria poole tõttas".
Kõnnu vald

Kõnnu vald on olnud mitme valla nimi: Kõnnu vald Harjumaal Kuusalu kihelkonnas enne 1939. aasta vallareformi Kõnnu vald, moodustati Harjumaal 1939 Kõnnu vald Tartumaal Torma kihelkonnas
Sixten, Benka, Jonte

Sixten, Benka ja Jonte on kolm sõpra Astrid Lindgreni Blomkvisti-lugudes. Nad moodustavad nn Punase roosi, mis peab suviti armutut võitlust Valge roosiga (Anders Bengtsson, Kalle Blomkvist ja Eva-Lotta Lisander), ent kuuik moodustab siiski väljaspool lahinguid sõpruskonna, kus üksteise vastu valitseb usaldus ja abivalmidus. Sixten, kamba liider ja kolmikust füüsiliselt tugevaim, on linnakse postmeistri poeg. Poiss on kahupäine punapea. Elatakse aiaga eramus. Postmeistri peres on koer Beppo. Poisi isa rakendab Sixtenit sageli vastu selle tahtmist aiatöödel, peamiselt kõnniteede liivatamisel või muru niitmisel. Benka kohta mainib kirjanik üksnes, et tal on palju väiksemaid õdesid-vendi. Kamba noorim liige, Jonte, elab Timukamäel, vana Greni vahetus naabruses. Ta on oma vanemate ainus poeg ning lisaks korterile Timukamäel on perekonna valduses ka aiamaalapp linnast väljas, mida Jonte vanemad harimas käivad.
Khvemo Kharthli piirkond

Khvemo Kharthli piirkond (ka Alam-Kharthli) on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Gruusias. Piirkonna ISO 3166 kood on GE-KK. Regioon jaguneb halduslikult kuueks rajooniks ja üheks rajooni staatuses linnaks: Rusthavi Bolnisi rajoon Dmanisi rajoon Gardabani rajoon Marneuli rajoon Thethri Tskaro rajoon Tsalka rajoon Piirkonna elanikest olid 2014. aasta rahvaloenduse andmetel 51,25% grusiinid, 41,75% aserid ja 5,7% armeenlased. Piirkonna põhjaosas (Rusthavi ning Thethri Tskaro, Gardabani ja Tsalka rajoon) elavad pemiselt grusiinid; lõunaosas (Marneuli, Dmanisi ja Bolnisi rajoon) aserid. Armeenlased elavad peamiselt Tsalka rajoonis. Kharthli საქართველოს მოსახლეობის 2002 წლის პირველი ეროვნული საყოველთაო აღწერის შედეგები: ტომი I. მთავარი რედაქტორი: თეიმურაზ ბერიძე. თბილისი: საქართველოს სტატისტიკის ეროვნული სამსახური, 2003, გვერდი 53. ISBN 99928-0-768-7 "Ethnic composition of Georgia 2014".
Aga teil lintšitakse neegreid

"Aga teil lintšitakse neegreid!" (vene keeles А у вас негров линчуют) on fraas, mis üldistab Nõukogude propaganda reaktsioone USA süüdistustele, et Nõukogude Liidus rikutakse inimõigusi. Fraas viitab mustanahaliste lintšimisele ja rassilisele diskrimineerimisele USA-s ning tuli kasutusele Nikita Hruštšovi võimuloleku aegu. Nõukogude Liidus ja Ida-Euroopa maades levis see anekdootides. "Aga teil lintšitakse neegreid" on retooriline võte, mida tuntakse nime all tu quoque ("(aga) sina ka") või argumentum ad hominem ("argument inimese pihta"). Otseselt võttes ei ole see argument, kuna isiklik rünnak vastase pihta ei tõesta midagi, ent sel on teatav retooriline mõju. Antud juhul vihjatakse, et mustanahaliste diskrimineerimine USA-s, pikaajaline orjandus ning põlisameeriklaste poliitiline väärkohtlemine on hullemad kui sotsialismileerile süüks pandavad "üksikud puudujäägid".. Seda tüüpi anekdootides vestlevad tavaliselt ameeriklane ja venelane. Ühes versioonis küsib raadiojaam Ameerika Hääl Armeenia Raadiolt: "Kas on tõsi, et teil on poed tühjad?", millele Armeenia raadio pärast kolmepäevast pausi vastab: "Aga teil lintšitakse neegreid!". Teises anekdoodis vaidlevad ameerika ja nõukogude automüüja, kumb riik teeb paremaid autosid. Lõpuks küsib ameeriklane: "Kui mitu aastakümmet peab keskmine nõukogude inimene töötama, et osta nõukogude auto?" Pärast pikka pausi vastab tema vastane: "Aga teil lintšitakse neegreid!" Sarnaseid fraase kasutatakse teisteski Ida-Euroopa keeltes: poola keeles: A u was Murzynów biją! (sõna-sõnalt: "Aga teie juures pekstakse neegreid!"); tšehhi keeles: A vy zase bijete černochy! (sõna-sõnalt: "Aga teie jälle peksate musti!"); ungari keeles: Amerikában (pedig) verik a négereket! (sõna-sõnalt: "Ja Ameerikas pekstakse neegreid!"). whataboutism "Интервью советского эмигранта". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2005. Vaadatud 22. oktoobril 2011. «СССР в мировом сообществе: от старого мышления к новому», Progress Publishers, 1990, с. 487 Дора Штурман, Сергей Тиктин (1985) "Советский союз в зеркале политического анекдота" ("Soviet Union in the Mirror of the Politicial Joke"), Overseas Publications Interchange Ltd., London, ISBN 0903868628, с. 58 Dora Shturman, Sergei Tiktin (1985) "Sovetskii Soiuz v zerkale politicheskogo anekdota" ("Soviet Union in the Mirror of the Political Joke"), Overseas Publications Interchange Ltd., London, ISBN 0903868628, lk 58 "Gdzie Murzynów biją albo racjonalizm na cenzurowanym" "Nepoučitelný Topolánek" "A pragmatikus szocializmus évtizedei"
Adrenalize

"Adrenalize" on Def Leppardi 1992. aastal ilmunud stuudioalbum. Let's get rocked (4:55) Heaven is (3:34) Make love like a man (4:15) Tonight (4:03) White lightning (7:03) Stand up(kick love into motion) (4:32) Personal property (4:21) Have You Ever Needed Someone So Bad (5:24) I wanna touch U (3:37) Tear it down (3:37) Joe Elliott – vokaal Phil Collen – kitarr Rick Savage – basskitarr Rick Allen – trummid
Elevandiluuranniku Jalgpalliliit

Elevandiluuranniku Jalgpalliliit (prantsuse keeles Fédération Ivoirienne de Football) on 1960. aastal asutatud Elevandiluuranniku organisatsioon, mis korraldab kohalikke jalgpallimeistrivõistlusi ja haldab Elevandiluuranniku jalgpallikoondist. Liidu president on Jacques Anouma. Liit on FIFA ja Aafrika Jalgpallikonföderatsiooni liige aastast 1961.
Slang

"Slang" on Briti rokkansambli Def Leppard kuues stuudioalbum. "Truth?" (3:00) "Turn To Dust" (4:21) "Slang" (2:37) "All I Want Is Everything" (5:20) "Work It Out" (4:49) "Breathe A Sigh" (4:06) "Deliver Me" (3:04) "Gift Of Flesh" (3:48) "Blood Runs Cold" (4:26) "Where Does Love Go When It Dies" (4:04) "Pearl Of Euphoria" (6:19) Rick Allen – trummid, löökpill Vivian Campbell – elektrikitarr, akustiline kitarr, taustavokaal Phil Collen – elektrikitarr, akustiline kitarr, mandoliin, taustavokaal Joe Elliott – vokaal Rick Savage – bass, akustiline kitarr, taustavokaal
Euphoria

Euphoria on Def Leppardi 1999. aastal ilmunud album. Demolition Man (3:24) Promises (3:59) Back In Your Face (3:20) Goodbye (3:36) All Night (3:37) Paper Sun (5:27) It's Only Love (4:06) 21st Century Sha La La La Girl (4:06) To Be Alive (3:52) Disintegrate (2:50) Guilty (3:46) Day After Day (4:36) Kings Of Oblivion (4:18) Joe Elliott – vokaalid Phil Collen – kitarr, taustavokaalid Vivian Campbell – kitarr, taustavokaalid Rick Savage – bass, taustavokaalid Rick Allen – trummid
X (Def Leppardi album)

"X" on Def Leppardi 2002. aastal ilmunud album. Now (3:58) Unbelievable (3:58) You're So Beautiful (3:31) Everyday (3:08) Long Long Way To Go (4:38) Four Letter Word (3:07) Torn To Shreds (2:56) Love Don't Lie (4:46) Gravity (2:33) Cry (3:17) Girl Like You (2:49) Let Me Be The One (3:29) Scar (4:59) Kiss The Day (4:25) Long Long Way To Go (acoustic) (4:43) Joe Elliott – laul Rick Savage – bass, taustavokaalid Rick Allen – trummid Vivian Campbell – kitarr, taustalaul Phil Collen – kitarr, taustalaul
Yeah!

"Yeah" on Def Leppardi 2006. aastal ilmunud album, mis sisaldab 1970. aastate rokitähtede kavereid. "20th Century Boy" (3:40) "Rock On" (2:53) "Hanging On The Telephone" (2:22) "Waterloo Sunset" (3:38) "Hell Raiser" (3:19) "10538 Overture" (4:30) "Street Life" (3:26) "Drive-In Saturday" (4:07) "Little Bit Of Love" (2:33) "The Golden Age Of Rock" 'N' Roll (3:28) "No Matter What" (2:51) "He's Gonna Step On You Again" (4:04) "Don't Believe A Word" (2:19) "Stay With Me" (4:30) Joe Elliott – vokaal, klaver Phil Collen – kitarr, taustavokaal, vokaal loos "Stay with Me" Vivian Campbell – kitarr, taustavokaal Rick Savage – bass, taustavokaal Rick Allen – trummid, löökpillid
Songs from the Sparkle Lounge

Songs from the Sparkle Lounge on Def Leppardi 2008. aastal ilmunud album. Go (03:20) Nine Lives (03:32) C`mon C`mon (04:09) Love (04:17) Tomorrow (03:35) Cruise Control (03:16) Only The Good Die Young (03:34) Bad Actress (03:03) Come Undone (03:33) Gotta Let It Go (03:55) Rick Savage – Bass, taustavokaal, kitarr Joe Elliott – Vokaalid Rick Allen – Trummid, taustavokaal Phil Collen – Kitarr, taustavokaal Vivian Campbell – Kitarr, taustavokaal
Retro Active

Retro Active on Def Leppardi 1993. aasta stuudio album, mille laulud on varem ilmunud erinavatel singlitel. Desert Song (5:19) Fractured Love (5:08) Action (3:41) Two Steps Behind (Acoustic Version) (4:16) She's Too Tough (3:41) Miss You in a Heartbeat (4:04) Only After Dark (3:52) Ride Into The Sun (3:12) From the Inside (4:13) Ring Of Fire (4:42) I Wanna Be Your Hero (4:29) Miss You in a Heartbeat (Electric Version) (4:58) Two Steps Behind (4:29) Miss You in a Heartbeat (Piano Version) (4:09) Rick Allen – Trummid Vivian Campbell – Elektrikitarr, akustilinekitarr, taustavokaal Steve Clark – Elektrikitarr (Laulus kasutatakse Steve'i varem salvestatud palasid) Phil Collen – Elektrikitarr, akustilinekitarr, taustavokaal Joe Elliott – Vokaal, taustavokaal, kitarr, klaver Rick Savage – bass, süntesaator, tasutavokaal
Mirrorball

"Mirrorball: Live & More" on Def Leppardi 2011. aasta kontsertalbum, mis sisaldab ka DVD-d. 1. plaat: Rock! Rock! (Till You Drop) (3:55) Rocket (4:29) Animal (4:02) C'Mon C'Mon (4:00) Make Love Like A Man (5:56) Too Late For Love (5:17) Foolin' (5:06) Nine Lives (3:35) Love Bites (7:28) Rock On (5:10) 2. plaat: Two Steps Behind (4:29) Bringin' On The Heartbreak (5:08) Switch 625 (4:14) Hysteria (6:20) Armageddon It (5:19) Photograph (4:35) Pour Some Sugar On Me (5:05) Rock Of Ages (6:11) Let's Get Rocked (6:11) Action (4:01) Bad Actress (3:31) Undefeated (studio track) (4:40) Kings Of The World (studio track) (6:12) It's All About Believin' (studio track) (4:22) 3. plaat: DVD Rock! Rock! (Till You Drop) Armageddon It Pour Some Sugar on Me Hysteria Nine Lives C'mon C'mon
Martna valla lipp

Martna valla lipp on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Martna valla lipp. Lipp kinnitati 25. jaanuaril 2011. Martna valla lipp on ristkülik, mis on jagatud horisontaalselt kolmeks osaks. Ülemine ja alumine osa on Eesti riigilipu sinist värvi ja moodustavad kumbki 1/6 lipu laiusest. Keskmine osa on valge ja moodustab 4/6 lipu laiusest. Selle osa keskel on stiliseeritud valla vapp, millel on kujutatud punase kuuega ratsanik hobuse seljas, kerjus ja vasakule pööratud pea ning väljasirutatud tiivaga must kotkas. Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm. Laiuse ja pikkuse suhe 7:11. Martna valla vapp Martna valla sümboolika valla kodulehel Martna valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Fernando Colunga

Fernando Colunga Olivares (sünninimi Fernando Colunga Olivares; sündinud 3. märtsil 1966 Mexicos) on Mehhiko televisiooninäitleja. Fernando Colunga on mänginud Mehhiko seebiooperites, mida on näidatud ka Eesti televisioonis, näiteks seriaalis "Igavene homne".
Koondparameeter

Koondparameeter on tehnikas süsteemi parameeter, mis määrab küll süsteemi muutumise ajas, kuid koondununa ruumi ühte punkti. Hajuparameeter
Hajuparameeter

Hajuparameeter on tehnikas süsteemi parameeter, mis määrab süsteemi muutumise mitte ainult ajas, vaid ka ruumis. Hajuparameetritega süsteem Koondparameeter
520

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 516 | 517 | 518 | 519 | 520 | 521 | 522 | 523 | 524 | ► | ►► 520. aasta (DXX) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas kolmapäeval. Arvu 520 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Vitalianus ja Rusticus. ... Pelagius II ... Flavius Vitalianus, Ida-Rooma väejuht
Mobile

Mobile on linn Ameerika Ühendriikides Alabama osariigis, Mobile'i maakonna halduskeskus. Linn asub Mobile'i lahe ääres Mobile'i jõe suudmes. Ta on oluline sadamalinn; linnas on ka Alabama ainuke meresadam. Aastal 2010 elas linnas 195 111 inimest. Mobile'is on palju ajaloolisi ehitisi ja mitu kunstimuuseumi; linnas tegutseb sümfooniaorkester, ooperi- ja balletiteater. Linnas tegutseb Lõuna-Alabama ülikool. Mobile sai kannatada 2005. aasta orkaanis Katrina, kuid kahjustused olid väiksemad kui mitmes teises rannikul paiknevas linnas. Kui asula 1702. aastal loodi, sai sellest Prantsuse Louisiana esimene pealinn. Pärast pealinna kolimist Biloxisse 1720 jäi Mobile ümbruskonna kaubandus- ja sõjanduskeskuseks. 1763. aasta Pariisi lepinguga anti Mobile Suurbritanniale. Pärast seda rändas suur osa elanikest lääne suunas praeguse Mississippi ja Louisiana alale. Aastal 1780 vallutasid linna hispaanlased ja 1813 Ameerika Ühendriikide väed. 19. sajandi puuvillabuumi ajal kasvas Mobile'i tähtsus kaubanduskeskuse ja sadamalinnana. Sajandi esimesel poolel oli linn ka osariigi suurim orjakaubanduse keskus. Kodusõja ajal oli ta lõunaosariikide tähtsaim sadam. Aastal 1864 peeti linna ranniku lähedal Mobile'i lahe lahing. Aastatel 1938–1969 tegutses linnas Brookley lennubaas, millest hiljem sai tsiviillennujaam. http://www.census.gov/newsroom/releases/archives/2010_census/cb11-cn47.html
519

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 480. aastad | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | 540. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 515 | 516 | 517 | 518 | 519 | 520 | 521 | 522 | 523 | ► | ►► 519. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Iustinus I ja Eutharicus. Cerdic sai Wessexi kuningaks. ... ...
Buvaissar Saitijev

Buvaissar Saitijev (tšetšeeni Сайт КIант Бувайса; vene Бувайсар Хамидович Сайтиев; sündinud 11. märtsil 1975 Hassavjurtis Dagestanis) on Nõukogude Liidu, SRÜ ja Venemaa maadleja, rahvuselt tšetšeen. Saitijev on vabamaadluses kolmekordne olümpiavõitja aastatel 1996, 2004 ja 2008 ning kuuekordne maailma- ja Euroopa meister. 1998 aastal toimunud Hea Tahte mängudel saavutas Saitijev esikoha. FILA tunnistas ta maailma parimaks vabamaadlejaks viiel korral (1996, 1997, 1998, 2003, 2005). Tema noorem vend Adam Saitijev on olümpiavõitja ja kahekordne maailmameister vabamaadluses. Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Küllo Kõiv 1997. aasta EM-l. Kõiv kaotas punktidega 0-4.
Tõnu Mikk

Tõnu Mikk (11. august 1941 Tartu – 6. jaanuar 2018) oli eesti näitleja. Ta lõpetas 1959. aastal Tallinna 2. Keskkooli, aastatel 1960–1961 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis saksa keelt ja 1965. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (2. lennu). 1982. aastal täiendas end Moskvas Ostankino stuudios filmirežii kursustel. Ta töötas aastatel 1965–1982 näitlejana Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. Aastatel 1982–1990 töötas ta Eesti Telefilmis filmirežissööri assistendina (teinud dokumentaalfilmi „Lend Singapuri”, 1991) ja 1992–2014 Eesti Rahvusringhäälingus vanemadministraatorina. 1991. aastal oli ta Teleteatri koosseisuväline autor. Ta on esinenud telelavastustes, filmis ja teleseriaalides. Tema isa oli kunstnik Lepo Mikko, ema kunstnik Agnes Lamp-Mikk. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. märts 2016. Vaadatud 26. juulil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Tõnu Mikk andmebaasis IMDb
Tõnu Tamm (näitleja)

Tõnu Tamm (22. november 1942 Tartu – 14. august 2021) oli eesti näitleja ja kunstnik. Tõnu Tamm lõpetas 1961. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 2. lennu. Lavakunstikateedri 2. lennu lõpetajatest kokku pandud teatritrupp asus pärast lõpetamist 1965. aastal tööle Voldemar Panso eestvedamisel loodud Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. Tõnu Tamm töötas seal 1975. aastani näitlejana. Aastatel 1975–1976 töötas ta Viru varietees. Aastatel 1976–1992 oli ta Eesti Draamateatris näitleja, 1977–1988 ka lavastaja assistent. Aastatel 1994–1998 töötas ta Eesti Nuku- ja Noorsooteatris näitlejana ning aastatel 1999–2010 Estonia teatris lavastaja assistendina. 2013. avaldas ta raamatu tantsupedagoogist ja koreograafist Helmi Tohvelmanist – "Helmi, õpeta meid tantsima!". Tõnu Tamm tegeles ka maalimisega, tuntud on tema maalid orhideedest. Ta oli 1968. aastast ka Eesti Orhideekaitse Klubi liige. Tõnu Tamm oli Mari Lille abikaasa ning neil on tütred lastearst Katariina Tamm ja näitleja Elisabet Reinsalu. Lennud. Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli veebisait. Suri näitleja Tõnu Tamm. Õhtuleht, 15. augustil 2021. Tõnu Tamm andmekogus IMDb (inglise) Tõnu Tamm Eesti Filmi Andmebaasis
Lõpplüliti

Lõpplüliti ehk piirlüliti ehk teekonnalüliti on binaarväljundiga asendiandur, mis väljastab signaali, kui teatav liikuv objekt (nt töödeldav ese, masinaosa) saavutab kindlaksmääratud positsiooni. Väljundsignaal võib olla elektriline, hüdrauliline või pneumaatiline. Piirlülitid tuvastavad mehaanilise liikumise erinevaid faase, nagu teatud vahemaa läbimist, asendit teatud punktis või ühesuunalise liikumise lõppemist. Piirlülitiks võib olla kas lihtne elektromehaaniline lüliti või kontaktivaba andur. Piirlülitid võivad olla kas lineaarse või pöördliikumisega. Asendiandur "Tõnu Lehtla. Andurid. Tallinn, 1996" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5. november 2013. Vaadatud 30. jaanuaril 2012. Alex virate (11. oktoober 2020). "Limit switch". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. august 2020.
Luuraja

Luuraja on spioon ehk nuhk kes töötab rääkija kasuks ehk "õigluse eest võitlev" spioon.
Nuhk

Nuhk ehk salaagent (vahel ka informaator) on isik, kes kogub varjatult andmeid, mida talle muidu tõenäoliselt ei tahetaks anda. Seetõttu kasutavad sõna nuhk tavaliselt need, kelle tegevuse vastu tunneb huvi politsei vm riiklik jõustruktuur. Töö sarnaneb luuraja tööga, kuid on väiksema mastaabiga, üldjuhul nimetatakse nuhiks riigisiseselt tegutsejat ja luurajaks ehk spiooniks välisriigis tegutsejat. Politsei jt riiklikud organisatsioonid ning õiguskuulekad kodanikud nimetavad sellist andmekogujat agendiks, politsei salajaseks kaastöötajaks, informaatoriks vms.
Hilja Varem

Hilja Varem (kodanikunimi aastast 1960 Hilja Vee, sündinud 19. juulil 1934 Põltsamaal) on eesti näitleja. Töötas aastatel 1956–1959 Ugala Teatris, 1959–1975 L. Koidula nim. Pärnu Draamateatris ja 1976–1992 Eesti Noorsooteatris. 1974 Eesti NSV teeneline kunstnik Hilja Varem andmekogus IMDb (inglise)
Liivia Leškin

Liivia Leškin (sündinud 4. oktoobril 1956 Tallinnas) on eesti moe- ja tekstiilikunstnik. Ta lõpetas aastal 1975 Tallinna 7. Keskkooli ja aastal 1980 ERKI moekunsti erialal. Ta töötas aastatel 1981–1987 ajakirja Siluett toimetuses ja Tallinna Moemajas. Aastatel 1987–1997 oli ta Eesti Kunstiakadeemia õppejõud, aastast 1990 dotsent, aastatel 1990–1993 oli ta moekunstikateedri juhataja. Aastast 1994 on ta omanimelise moefirma omanik. Tema ema on moekunstnik Elga Leškin, õde tekstiilikunstnik Anna Gerretz. Ta on abielus islandi päritolu graafilise disaineri Sigurdur Örn Brynjolfssoniga, nende poeg on sündinud aastal 2001. Arter (Postimehe lisa) 22. oktoober 2011 Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Kalle Blomkvist

Kalle Blomkvist (rootsipäraselt [blumkvist]) on Astrid Lindgreni Blomkvisti-triloogia nimitegelane. Ta on teismeline poiss, kes huvitub mõrvamüsteeriumeist jms kuritegudest, mille üle ta tavatseb pirnipuu all lesides (aga ka mujal) oma "kujuteldava kaaslasega" juurelda. Kalle sõbrustab peamiselt Anders Bengtssoni ja Eva-Lotta Lisanderiga, kellega satutakse kolmel triloogias kujutatud suvel sündmusterohketesse ja ohtlikesse seiklustesse. Ehkki Kalle nutikus ja analüüsivõime kuritegude asitõendite kogumisel jne on silmatorkav, satub ta oma "detektiivihuviga" sageli sõprade aasimisobjektiks. Ta on vaimukas ja väle, ent hingelaadilt unistaja ja romantik. Kalle isa on kohalik vürtspoodnik, kes aeg-ajalt tavatseb oma võsukest poes vastu viimase tahtmist tööle panna.