laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gaas (riie)

Gaas ehk gaasriie on üldnimetus väga kergetele poolläbipaistvatele algselt siidist, tänapäeval ka muust materjalist kangastele, millel on eriline sidus ja võrkjas struktuur. Gaasriiet iseloomustab eriline sidusetüüp, punumis- ehk gaassidus. Kudumisel põimitakse kaks lõimelõnga ühe koelõngaga, ilma et neid tihendataks. Lõngadevaheliste vahede tõttu on gaaskangas õrn ja poolläbipaistev. Gaaskoelised kangad on tarlatan, marli, etamiin, markisett. Nimetust, mis pärineb prantsuse keelest (gaze), seostatakse Gaza linnaga, kus seda riiet esimest korda valmistati ja kust seda 1561. aastal Euroopasse viidi. Laenuallikaks peetakse araabia keele sõna qazz ('toorsiid'), mis pärineb linna nimest. 19. sajandi lõpus olid moes gaasriidest ballikleidid atlass- või satäänalusega. Tänapäeval kasutatakse gaasriiet põhiliselt dekoratiivkangana, eriti pulmade puhul. Zooloogias kasutatakse planktoni püügiks gaasriidest planktonivõrke. Planktonigaasi silma läbimõõt on olenevalt sordist 1,4 kuni 0,06 mm. Sordid nummerdatakse, number näitab lõngade arvu 10 mm riide kohta.
Viu

Viu (Buteo) on haugaslaste sugukonda kuuluv röövlindude perekond. Eestis pesitseb hiireviu, läbirändajana võib kohata ka karvasjalg-viud. Eestis pesitseb ka herilaseviu, kes aga arvatakse herilaseviu (Pernis) perekonda. Viud (sealhulgas herilaseviu) on Eestis 2015. aasta linnud. valgesaba-viu (Buteo albicaudatus) andi viu (Buteo albigula) mustviu (Buteo albonotatus) somaali viu (Buteo archeri) kiltmaa-viu (Buteo augur) palmiviu (Buteo auguralis) madagaskari viu (Buteo brachypterus) linnuviu (Buteo brachyurus) hiireviu (Buteo buteo) lääne-hiireviu (Buteo buteo buteo) kapverdi hiireviu (Buteo buteo bannermani, Buteo bannermani) galápagose viu (Buteo galapagoensis) ida-stepiviu (Buteo hemilasius) punasaba-viu (Buteo jamaicensis) karvasjalg-viu ehk taliviu (Buteo lagopus) valgepära-viu (Buteo leucorrhous) kirjuviu (Buteo lineatus, Asturina lineatus) väikeviu (Buteo magnirostris, Rupornis magnirostris, Asturina magnirostris) Buteo menetriesi (Buteo buteo menetriesi) mehhiko hallviu (Buteo nitidus plagiatus, Buteo nitidus plagiata, Buteo plagiata, Asturina plagiata) hallviu (Buteo nitidus, Asturina nitida, Buteo nitidus nitidus) lõuna-tähnikviu (Buteo oreophilus trizonatus, Buteo trizonatus) tähnikviu (Buteo oreophilus, Buteo tachardus) laitiib-viu (Buteo platypterus) puunaviu (Buteo poecilochrous) mägiviu (Buteo polyosoma) kuningviu (Buteo regalis, Triorchis regalis, Archibuteo regalis) haiti viu (Buteo ridgwayi) stepiviu (Buteo rufinus, Buteo ferox) kiritiib-viu (Buteo rufofuscus) havai viu (Buteo solitarius) preeriaviu (Buteo swainsoni, Buteo swainsonii) patagoonia viu (Buteo ventralis) kotkasviu (Geranoaetus melanoleucus, Buteo melanoleucus, Buteo fuscescens)  Viu – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis 2015. aasta lind on viu
Frankfurdi süvauuringute instituut

Frankfurdi süvauuringute instituut (inglise keeles Frankfurt Institute for Advanced Studies, akronüüm FIAS) on interdistsiplinaarne uurimisinstituut Saksamaal Frankfurdis. Frankfurdi süvauuringute instituut asutati 2003. aastal. FIAS koondab teadlasi füüsika, matemaatika, aju-uuringute, eluteaduste ja arvutiteaduse valdkonnast. Instituudis töötab umbes 200 teadlast 25 riigist. 2005. aastal alustas tööd instituudi juures rahvusvaheline kraadiõppurite kool Frankfurt International Graduate School for Science (akronüüm FIGSS). 2007. aastal kolis instituut uude hoonesse Riedbergi linnaosas asuvas Frankfurdi Goethe ülikooli linnakus. Frankfurdi süvauuringute instituuti juhib direktorite nõukogu, kuhu kuuluvad Volker Lindenstruth (nõukogu esimees, arvutiteaduse teadussuuna juht instituudis), Marcus Bleicher (füüsika teadussuuna juhte), Wolf Singer (neuroteaduse suuna juhte), Horst Stöcker (füüsika, eluteaduste ja keemia teadussuuna juhte) ja Jochen Triesch (neuroteaduse suuna juhte). Frankfurdi süvauuringute instituudis on töötanud tänased Tartu Ülikooli teadurid Raul Vicente (järeldoktorina 2006–2013) ja Jaan Aru (doktorandina 2009–2013). History. FIAS Frankfurt Institute for Advanced Studies. FIAS Board of Directors. FIAS Members. FIAS Koduleht (inglise keeles)
Kirti Rebane

Kirti Rebane (sündinud 11. detsembril 1973 Tallinnas) on eesti orienteeruja. Kirti Rebane lõpetas 1992. aastal Tallinna 44. Keskkooli. 1997. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli ärikorralduse eriala, 2004. aastal kaitses samas magistrikraadi. 1997. aastast tegutseb kutselise vandeaudiitorina, 2005. aastast OÜ Artestan juhatuse liige. Eesti meistrivõistlustel orienteerumisjooksus on ta võitnud aastatel 1999–2014 22 kulda, 19 hõbedat ja 16 pronksi ning ühe hõbeda suusaorienteerumises. Eesti meistrivõistlustel ekidenis on ta võitnud 6 hõbedat (2003 ja 2005 Nõmme Kergejõustikuklubi naiskonnas, 2009, 2010 ja 2013 SK Sportkeskus.ee naiskonnas, 2014. aastal Sparta spordiseltsi naiskonnas) ja 2 pronksi (2011 ja 2012 SK Sportkeskus.ee naiskonnas). 1992 orienteerumisjooksu juunioride MM-il Jyväskyläs sai teatejooksus Eesti naiskonnas 4. koha. Võistelnud orienteerumisjooksu MM-il 1999, 2003–2005, 2008, 2010–2014. Parimad tulemused 2004 MM-il Rootsis Västeråsis sprindis 22. koht ja teatejooksus 7. koht. Orienteerumisjooksu EM-il võistelnud 8 korda (2000, 2002, 2004, 2006, 2008, 2010, 2012 ja 2014), parimad tulemused 34. koht tavarajal 2008 EM-il Lätis Ventspilsis ja 9. koht teatejooksus 2010 EM-il Bulgaarias Primorskos. Orienteerumisjooksu Balti meistrivõistlustel võitnud teatejooksus Eesti naiskonnas 5 kulda (1999, 2003, 2005, 2011, 2014). 2015. aasta veteranide MMil orienteerumisjooksus võitis sprindis N40 klassis pronksi. 2016. aasta veteranide MMil orienteerumisjooksus võitis N40 klassis sprindis hõbeda ja tavarajal pronksi. 2023. aasta veteranide MMil orienteerumisjooksus võitis ta N50 klassis tavarajal kulla, lühirajal hõbeda ja sprindis pronksi. Aastatel 2002–2014 on ta 10 korda tulnud SK Saue Tammede võistkonnas Jüriööjooksu võitjaks. 2023 Eesti parim seeniororienteeruja Tallinna Mustamäe Gümnaasium. Koolipere. Vilistlased. XXVI lend 1992 TTÜ lõpetajad 1918-2006 Audiitorkogu. Audiitorite nimekiri "Spordiinfo. Sporditulemused. Kirti Rebane". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 2. juulil 2015. "Eesti Orienteerumisliit. Uudised. Veteranide MMil võitsid eestlased sprindis kaks pronksmedalit. 30.07.2015". Originaali arhiivikoopia seisuga 29.08.2016. Vaadatud 11.08.2016. "Eesti Orienteerumisliit. Uudised. Eestile veteranide MM-i sprindist 3 kulda! 09.08.2016". Originaali arhiivikoopia seisuga 18.08.2016. Vaadatud 11.08.2016. Veteranide MMilt eestlastele kuus medalit. Eesti Orienteerumisliit, 21.08.2023 http://www.delfi.ee/teemalehed/kirti-rebane WorldofO. Athlete profile. Kirti Rebane Eesti Spordi Biograafiline Leksikon. Kirti Rebane
Togo

Togo on riik Lääne-Aafrikas. Piirneb läänes Ghanaga, idas Beniniga ja põhjas Burkina Fasoga. Pealinn Lomé asub lõunas, Guinea lahe ääres. Riik jaguneb viieks piirkonnaks: Kara piirkond Keskpiirkond Mägipiirkond Rannikupiirkond Savannide piirkond Togo kaart Togo piirkonnad Togo riigipeade loend Adolf Friedrich Maailmapanga andmebaas, vaadatud 8.04.2019. Maailmapanga andmebaas, vaadatud 22.10.2018. Maailmapanga andmebaas, vaadatud 27.05.2019.
Gaasianalüsaator

Gaasianalüsaator on seade (mõõteriist), millega määratakse gaasisegu kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis (tehakse gaasianalüüs). Eristatakse käsitsi kasutatavaid ja automaatseid gaasianalüsaatoreid. Esimeste seas on kõige levinumad niisugused absorptsioonigaasianalüsaatorid, milles gaasisegu komponente absorbeerivad järjest eri reagendid. Automaatsed gaasianalüsaatorid mõõdavad pidevalt gaasisegu või selle üksikute komponentide mingit füüsikalist või füüsikalis-keemilist karakteristikut. Võru Gaasianalüsaatorite Tehas
Gaasidünaamika

Gaasidünaamika on aerodünaamika haru, mis uurib gaasi liikumise seaduspärasusi, arvestades gaasi kokkusurutavust (tiheduse sõltuvust rõhust). Erinevalt klassikalisest aerodünaamikast tegeleb gaasidünaamika ülesannetega, mille puhul gaasi kokkusurutavus mõjutab oluliselt gaasi käitumist. Need on eeskätt ülesanded gaasivoogude liikumise kohta kiirustel, mis on lähedased helikiirusele gaasis või ületavad selle, mistõttu tekib suur rõhulang ja lööklaine. Teiseks näiteks on need gaasikeskkonnas toimuvad protsessid, millega kaasnevad eksotermilised (põlemine, plahvatus) või endotermilised (elektrolüütiline dissotsiatsioon) keemilised reaktsioonid: gaasi keskmise molekulmassi muutumise ja energia eraldumise tõttu ei ole ideaalse gaasi mudel neil juhtudel rakendatav. Gaasidünaamika tekkis 19. sajandi teisel poolel. Selle rajajad olid Christian Doppler, Bernhard Riemann, Ernst Mach, William John Rankine ja Pierre-Henri Hugoniot. Gaasidünaamika arenes tormiliselt 20. sajandil. Selle arendajate seas olid Sergei Tšaplõgin, Geoffrey Ingram Taylor, Leonid Sedov ja Jakov Zeldovitš.
Üllar Võrno

Üllar Võrno (sündinud 13. aprillil 1955) on eesti valgustuskunstnik. Ta on õppinud ja end täiendanud Moskva Väikses Teatris (vene keeles Малый театр) ja Soome Rahvusteatris. Võrno on töötanud Rakvere Teatris ja Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis ning teinud koostööd teiste seas Mikk Mikiveri ja Evald Hermakülaga. 1988 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Arhitektuuri ja maastiku valgustus: Tartu Jaani kiriku sisevalgustus; Rakvere valguspark jne. Valgus võidab kurja väe Üllar Võrno LinkedInis
Tartu vojevood

Tartu vojevood (poola wojewoda dorpacki, wojewoda derpski) oli Poola-Leedu Liivimaa hertsogkonna haldusüksuse Tartu vojevoodkonna valitseja. Tartu vojevoodkonna (algselt Tartu presidentkond) vojevoodid ehk kubernerid (wojewoda dorpacki; wojewoda derpski): 1589–1598 Jan Abramowicz (surnud 1602) Tartu presidentkonna president 1598–1600 vojevood Jan Abramowicz (surnud 1602) 1598 Gerard Denhoff (Gerhard Dönhoff; u. 1550–1598) 1600–1602 Marcin Kurcz (surnud 1602) 1609–1617 Teodor Dadźbog Karnkowski (1573–1617) 1617–1627 Mikołaj Kiszka (u. 1588–1644) 26. augustil 1625 kapituleerus Tartu Poola garnison Rootsi vägedele (1621–1625) Poola-Rootsi sõjas, vojevoodkonna ala läks Rootsi Kuningriigi võimu alla, kuid Poola jätkas vojevoodide fiktiivset ametisse nimetamist kuni Oliwa rahuni 1660. aastal. 1627–1634 Kasper Denhoff (Caspar Dönhoff; u.1588–1645[1]) 1634–1640 Gothard Jan Tyzenhauz (pl) (surn.1640) 1641–1651 Andrzej Leszczyński (u.1606–1651) 1651–1651 Enoch Kolenda 1651–1654 Teodor Denhoff (surnud 1654) 1654–1654 Zygmunt Opacki (surnud 1654) 1654–1658 Olbracht Opacki (u.1621–1680) ? Vene-Rootsi sõja (1656–1661) tõttu Moskva tsaaririigi võimkonnas. ?–1657 Aleksander Ludwik Wolff 1657–1658 Zygmunt Wybranowski 1658–1660 Przecław Paweł Leszczyński (1605–1670) 1670–1676 Samuel Leszczyński (1637–1676) ? Liivimaa sõja ajal olid ka Moskva tsaari vägede kontrolli all olevates valduskeskustes: Tartus jm. vene asevalitsejad või vojevoodid. Nt. Tartu esimene vojevood Andrei Kurbski. Kasper Niesiecki: Herbarz polski Kaspra Niesieckiego., Waif 1846, lk.228 (poola keeles) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2008. Vaadatud 2. juulil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Mikulski, Krzysztof, Rachuba, Andrzej, Urzędnicy inflanccy XVI-XVIII wieku: spisy, Tom IX, Biblioteka Kórnicka 1994, lk 35
Leetumine

Leetumine on mullateke, mille puhul orgaanilise aine lagunemisel tekkivate hapete mõjul laguneb mulla mineraalosa lahustuvateks ühenditeks, mis mullas liikuvate vete toimel mullast ära uhutakse ja mille läbi mulla keemiline viljakus langeb. Leetmuld Leostumine
Gaasipõleti

Gaasipõleti on gaaskütusega (näiteks atsetüleen, maagaas või propaan) seade (põleti) peamiselt kuumutamiseks vajaliku leegi tekitamiseks. Mõned põletid segavad kütust välisõhuga, et tagada täielik põlemine. Atsetüleeni kasutatakse tavaliselt koos dihapnikuga. Gaasipõletite rakenduste seas on jootmine ja keevitamine. Viimase korral kasutatakse õhu asemel hapnikku, et saada terase sulatamiseks vajalik kuumem leek. Laboris kasutatakse Bunseni põletit, mille kütuseks on maagaas. Et sulatada metalle sulamistemperatuuriga kuni 1100 °C, näiteks vask, hõbe ja kuld, kasutatakse loomuliku õhutõmbega propaanpõletit.
Gaasimask

Gaasimask ehk gaasitorbik on individuaalne keemiakaitsevahend hingamiselundite, silmade ja näo naha kaitsmiseks radioaktiivse tolmu, mürgiste aurude ja gaaside (sealhulgas ründemürkide), suitsu ja bakterite eest. Filtreeriv gaasimask filtreerib sissehingatavat välisõhku vahetatava kurnaga. See kaitseb teatud mürkainete eest. Isoleeriv gaasimask isoleerib välisõhust ja annab hingamiseks gaasisegu ning absorbeerib süsihappegaasi. Voolikuga gaasimaski korral antakse gaasitorbikusse õhku 10–40 m kaugusel paiknevast kompressorist. Seda kasutatakse tavaliselt tootmises kinnistes ruumides, näiteks tsisternvagunite puhastamisel. Anttik- ja keskajal kasutati gaasimaski asemel käsna või hingati läbi märja riide. Respiraatori leiutas 1785 Prantsusmaa lennunduspioneer Jean-François Pilâtre de Rozier. Esimesena võttis selle praktilisse kasutusse Alexander von Humboldt 1799 Preisimaa kaevanduses, kus töötas kaevandusinsenerina. Tänapäevase gaasimaski eelkäija leiutas 1847 ja patenteeris 1849 ameeriklane Louis Haslett. See võimaldas hingata nina ja suu kaudu läbi sibulakujulise filtri ning suunas väljahingatava õhu atmosfääri tagasi. Pole teada, et seda oleks kasutama hakatud. Gaasimaski leiutasid ka šotlased John Stenhouse 1854 ja John Tyndall 1870. aastatel. Masskasutusse võeti gaasimaskid Esimese maailmasõja ajal, sest selles sõjas hakati kasutama keemiarelvi. Adolf Hitler hakkas kandma väikeseid ninaaluseid vuntse Esimese maailmasõja ajal. Varem olid tal suured kikkvuntsid, kuid sõduritel keelati nende kandmine, sest suurte vuntsidega oli ebamugav gaasimaski pähe tõmmata. Tehnikaleksikon, lk. 119 Tony Peterson. Hitler was ordered to trim his moustache The Telegraph, 6. mai 2007. Vaadatud 4. mail 2022 Rich Cohen. Hitler was ordered to trim his moustache Vanity Fair. November 2007. Vaadatud 4. mail 2022
Gaavial

Gaavial ehk gangese gaavial (Gavialis gangeticus) on krokodilliliste seltsi gaaviali perekonna ainus tänapäeval elav (retsentne) liik. Tänapäeval veel ainult Nepalis ja India põhjaosas leiduvad asurkonnad on kriitilises seisundis ning liik on seetõttu kantud IUCNi punasesse nimestikku. Gaavial on gaaviallaste sugukonna tüüpliik. Malaisias ja Indoneesia põhjaosas elavat gaavialkrokodilli ei peeta traditsiooniliselt gaaviali lähedaseks sugulaseks, vaid ta paigutatakse krokodillaste sugukonda. Krokodilliliste fülogeneesi molekulaargeneetilised uuringud näitavad aga, et gaavialkrokodill on gaavialiga lähemas suguluses kui kõigi teiste retsentsete krokodillilistega, mistõttu tuleb ka tema arvata gaaviallaste hulka. iucnredlist.org, Gavialis gangeticus iucnredlist.org, Tomistoma schlegelii Ray E. Willis. Transthyretin Gene (TTR) Intron One Elucidates Crocodylian Relationships. – Molecular Phylogenetics and Evolution, kd 53, nr 3, 2009, lk 1049–1054. Täistekst. Jamie R. Oaks. A time-calibrated species tree of Crocodylia reveals a recent radiation of the true crocodiles. – Evolution, kd 65, nr 11, 2011, lk 3285–3297. Resümee.
Da Da Da

"Da Da Da" (saksakeelse täieliku pealkirjaga "Da Da Da ich lieb dich nicht du liebst mich nicht aha aha aha"; ingliskeelse täispealkirjaga "Da Da Da I Don't Love You You Don't Love Me Aha Aha Aha") on Saksa ansambli Trio laul nende omanimeliselt debüütalbumilt. 1981. aastal avaldatud singlit müüdi üle maailma enam kui 13 miljonit eksemplari ja see jõudis plaadimüügitabelites esikohale Austrias, Šveitsis, Uus-Meremaal ja Lõuna-Aafrika Vabariigis. Saksamaa ja Briti edetabelites jõudis singel teisele kohale.
Kristjan Kõljalg

Kristjan Kõljalg (sündinud 26. detsembril 1982 Paides) on PMT OÜ müügijuht ning endine Eesti poliitik, sh endine Riigikogu liige. Ta lõpetas aastal 2001 Paide Ühisgümnaasiumi. 2019. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna bakalaureusekraadiga. Ta on Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. Ta töötas aastatel 2004–2005 majandus- ja kommunikatsiooniministri abina. Aastatel 2005–2007 töötas ta OÜ Faarup tegevjuhina ja aastatel 2007–2015 Koigi vallavanemana. Ta on 7. augustist 2002 Reformierakonna liige. Ta oli aastatel 2002–2009 ja 2017-2018 Paide Linnavolikogu liige. Aastatel 2009–2015 oli ta valitud Koigi vallavolikogu liikmeks, kuid täitis sellel perioodil vallavanema ülesandeid. 9. aprillil 2015 sai ta Riigikogu XIII koosseisu (Jürgen Ligi) asendusliikmeks. Ta oli aastatel 2007–2014 MTÜ Järva Arengu Partnerid (programmi "Leader" tegevusgrupi) juhatuse liige; aastatel 2007–2013 Järvamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse liige ja aastatel 2013–2015 esimees. Aastatel 2008–2013 oli ta SA Järvamaa Arenduskeskuse nõukogu esimees. Ta on abielus ja kahe tütre isa. Tema huvialadeks on kirjandus, ujumine ja rattasport.
Magnus Ernst Dönhoff

Magnus Ernst von Dönhoff (10. detsember 1581 – 18. juuni 1642 Wielewo) oli Rzeczpospolita riigi- ja sõjategelane. Ta oli 1621. aastast Tartu staarostkonna Tartu staarost. Aastatel 1635–1640 oli ta titulaarne Pärnu kastellaan ja 1640–1642 oli ta titulaarne Pärnu vojevood, (1621–1625) Poola-Rootsi sõjas, Liivimaa hertsogkonna alad läksid Rootsi Kuningriigi võimu alla, kuid Poola jätkas vojevoodide fiktiivset ametisse nimetamist kuni Oliwa rahuni 1660. aastal. Tema isa oli Gerard/Gerhard Dönhoff (1554–1598).
Gleistumine

Gleistumine on pidevalt liigniiskes ja hapnikuvaeses muldkeskkonnas toimuv protsess, mille käigus anaeroobsed mikroorganismid võtavad endale orgaanilise aine lagundamiseks vajaliku hapniku taandumisvõimelistest mineraalühenditest, peamiselt raud(III)oksiidist, mis taandub raud(II)oksiidiks. Sellel viisil moodustunud ferroühendid reageerivad mulla alumosilikaatidega ning tekivad sinakad või rohekad gleimineraalid (peamiselt sekundaarsed ferroalumosilikaadid). Kui gleistumine toimub pealmistes mullakihtides, siis nimetatakse seda pinnagleistumiseks; ülaveetingimustes see on ülagleistumine ning mulla alumistes kihtides toimub põhjavette sattunud orgaanilise aine osalusel süvagleistumine. Pideva gleistumise juhul tekib mullas sinakas või rohekas gleihorisont (G), kui gleistumine toimub ajutiselt või perioodiliselt, siis tekivad mullahorisontidesse sinakad ja rohekad plekid, laigud ja sooned. Sellisel juhul on horisondi tähis g, mis võib olla kombineeritud horisonti sümboliseerivate teiste tähistega, nt. Ewg, BtG, Cg, CG. Gleistumise tagajärjel tekkivad gleistunud ja gleimullad. Loit Reintam. Märksõnu mullateadusest ja ökoloogiast
Teodor Denhoff (Pärnu vojevood)

Teodor Denhoff (? – 8. november 1622) oli Rzeczpospolita riigi- ja sõjategelane. 1617–1620 oli ta Pärnu vojevood. 1620–1622 oli ta Võnnu vojevood. Teodori isa oli Gerhard Denhoff. Teodoril oli mitu venda, nende seas Ernest Magnus Denhoff.
Tomasz Sapieha

Tomasz Sapieha (enne 1598 – 1646) oli Leedu suurvürstiriigi sõja- ja riigitegelane. 1641–1643 oli ta Võnnu vojevood. 1643–1646 oli ta Novogorodoki vojevood.
Teodor Denhoff

Teodor Denhoff (?–1654) oli Rzeczpospolita riigitegelane. Aastatel 1651–1654 oli ta Tartu vojevood.
Kasper Denhoff

Kasper (Caspar) Denhoff (saksa keeles Kaspar von Dönhoff, 1588–1645) oli Rzeczpospolita riigitegelane Dönhoffide suguvõsast. 1627–1634 oli ta titulaarne Tartu vojevood, kui 1625 Tartu Poola garnison kapituleerus Rootsi vägedele (1621–1625) Poola-Rootsi sõjas ja vojevoodkonna ala läks Rootsi Kuningriigi võimu alla, kuid Poola jätkas vojevoodide fiktiivset ametisse nimetamist kuni Oliwa rahuni 1660. aastal. Ta oli 1637. aastast Saksa-Rooma riigivürst ning Poola kuninga saadik Saksa-Rooma keisri õukonnas. Tema isa oli Gerhard Denhoff ja ema Margaretha von Zweiffeln. Tema vend oli Ernst Magnus Dönhoff. 1620. aastal abiellus ta Anna Aleksandra Koniecpolskaga, neil oli neli last. Stackelberg, Otto Magnus von: Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 3, Görlitz, 1930, seite 41
Modulor

Modulor on šveitsi päritolu prantsuse arhitekti ja maalikunstniku Le Corbusier' (1887–1965) aastatel 1942–1955 välja arendatud proportsioonisüsteem, mille eesmärgiks oli anda arhitektuurile inimese mõõtudel põhinev matemaatiline alus. Idee arhitektuuri aluseks olevast proportsioonisüsteemist esineb juba Vitruviusel. 1948. aastal avaldatud Modulori võib pidada arhitektuuri ajaloo ja teooria üheks märkimisväärsemaks saavutuseks. 1955. aastal täiustas Corbusier proportsioonisüsteemi nii, et see sai kogu tema hilisema arhitektuuriloomingu aluseks. Modulor põhineb inimese mõõtudel ja kuldlõikel. Algseks põhimõõduks oli 175 cm kui keskmine prantsuse mehe pikkus, kuid 1946. aastal sai põhimõõduks 183 cm, mis vastas kuuele jalale, kuna "inglise kriminaalromaanides on nägusad mehed, nagu politseinikud, alati kuus jalga pikad". Põhimõõdust on tuletatud geomeetriline jada, n-ö punane seeria, mille liikmed on omavahel kuldlõikesuhtes: ..., 183, 113 (nabakõrgus), 70, 43, 27 cm. Punase seeria väärtusi kahekordistades on saadud n-ö sinine seeria: ..., 226 (mehe pikkus maast üles sirutatud sõrmeotsteni), 140, 86, 54 cm. Modulori esimeseks rakenduseks on Le Corbusier' projekteeritud Marseille's asuv "elamisüksus" (Unité d'Habitation à Marseille), mis on ehitatud täielikult Modulori proportsioonisüsteemis. Järgmised "elamisüksused" asuvad Firminys, Briey-en-Forêt's, Nantes'is ja Berliinis. Kuna Berliinis ei tohtinud elamuehituse reeglite tõttu suuremat osa Modulori proportsioonisüsteemist kasutada, siis Le Corbusier lõpuks loobus projekteerimisest. Modulori näiteid leidub ka La Tourette'i kloostri puhul. Kloostrisse on ehitatud 100 mungakongi, igaüks kõrgusega 226 ja laiusega 183 cm. Modulori kriitikud leiavad, et Le Corbusier' valitud mehe pikkuse standardmõõtkava ei vasta antropomeetriale ning on valitud ainult matemaatilise mugavuse tõttu. Samuti kritiseeritakse seda, et naise keha ei mängi Modulori puhul mingit rolli, sest selle proportsioonid on teistsugused. Le Corbusier. "Der Modulor. Darstellung eines in Architektur und Technik allgemein anwendbaren harmonischen Maßes im menschlichen Maßstab". Cotta, Stuttgart 1953 (1. osa) ja 1958 (2. osa) Modulori kujutis
Big Rigs: Over the Road Racing

"Big Rigs: Over the Road Racing" on 2003. aastal loodud võidusõidumäng, mille on loonud Stellar Stone ja välja andnud GameMill Publishing. Mäng on saanud suure kriitika osaliseks ning seda on korduvalt nimetatud kõige kohutavamaks mänguks läbi aegade. Mängu kirjelduse järgi on mängija eesmärgiks sõita veoautoga ja vedada ebaseaduslikku kraami, vältides samal ajal kohalikku politseid. Tegelikult ei anta mängus selliseid ülesandeid ja politseid ei eksisteeri. Mängu eesmärgiks on hoopis sõita võidu teise veokiga ning jõuda esimesena finišijooneni. Mäng on vigu täis. Esiteks puudub mängus oleval kaasvõistlejal igasugune tehisintellekt, mistõttu ei liigu tema veok pärast starti paigast. Kuigi mängu hilisemas versioonis viga parandati, jäi vastane siiski enne finišijoont pidama, mistõttu on võimatu võidusõitu kaotada. Teiseks suureks veaks on füüsikaseaduste täielik eiramine. Mängijal on võimalik autoga sõita nii läbi igasuguste objektide (majad, puud, lambipostid) kui ka mängumaailmast päris välja. Tagurdamisel on võimalik veokiga saavutada ülehelikiirus. Mängu "Big Rigs" lõi Californias registreeritud firma Stellar Stone. Et raha kokku hoida, palkas firma arendajaid Ukrainast. Mängu loojateks olid Denis Julitov, Artem Mironovski, Jaroslav Kulov, Svetlana Slavinskaja, Peter Jameson, Tim Maletski ja Alex Burton. Mäng on varustatud Sergei Titovi loodud Eternity Engine'iga.
Czesław Jarnuszkiewicz

Czesław Jarnuszkiewicz (27. august 1888 Kochoń – 19. juuni 1988 London) oli Poola sõjaväelane (brigaadikindral). Ta sündis Kochońis (praeguse haldusjaotuse järgi Lipno maakonnas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas). 1935. aastal autasustati teda Kotkaristi II klassi teenetemärgiga, tunnustades tema tööd Varssavi korpuse ülemana. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 02.07.2015)
Wojciech Trąmpczyński

Wojciech Stefan Trąmpczyński (8. veebruar 1860 – 2. märts 1953 Poznań) oli Poola poliitik. Aastatel 1922–1927 oli ta Poola Seimi marssal. 1925. aastal anti talle III liigi 1. järgu Vabadusrist. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. august 2016. Vaadatud 6. augustil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 02.07.2015)