laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ühisabi

Ühisabi oli 1930–1940 Tartus tegutsenud heategevusorganisatsioon. Organisatsiooni algataja oli metodisti kiriku pastor Aleksander Kuum. Organisatsioon andis vaestele tasuta või odavalt süüa, riideid ja jalatseid. Tartu organisatsiooni eeskujul asutati Ühisabi-nimelisi organisatsioone ka näiteks Tallinnas ja Pärnus. Eesti entsüklopeedia. 10. köide: TÜRI–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998, lk 634.
Öör

Öör on Rootsi (öre), Norra, Taani (mõlemal øre) ja Islandi (eyrir) peenrahaühik, varem ka münt. 1 öör on võrdne 1/100 krooniga. Ööre hakati esimest korda müntima 1522. aastal Rootsis. Varem, alates 11. sajandist, oli see olnud ainult arvestusühik (üks kaheksandik marka). Öörid kaotati käibelt 1776. aastal, kuid võeti uuesti kasutusele 1855. aastal (üks sajandik riigitaalrit). Eestis münditi ööre 17. sajandil, kui Eesti ala kuulus Rootsile (Rootsi aeg). Aastail 1597–1674 vermiti 1-, 2- ja 4-ööriseid hõbemünte Tallinnas ja 1670–1674 ka Narvas. Eesti entsüklopeedia. 10. köide: TÜRI–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998, lk 627.
Biella provints

Biella provints on provints Itaalias Piemonte maakonnas. Provintsi keskus on Biella linn. Biella provints jaguneb 82 omavalitsusüksuseks (comune). Ailoche Andorno Micca Benna Biella Bioglio Borriana Brusnengo Callabiana Camandona Camburzano Campiglia Cervo Candelo Caprile Casapinta Castelletto Cervo Cavaglià Cerreto Castello Cerrione Coggiola Cossato Crevacuore Crosa Curino Donato Dorzano Gaglianico Gifflenga Graglia Lessona Magnano Massazza Masserano Mezzana Mortigliengo Miagliano Mongrando Mosso Mottalciata Muzzano Netro Occhieppo Inferiore Occhieppo Superiore Pettinengo Piatto Piedicavallo Pollone Ponderano Portula Pralungo Pray Quaregna Quittengo Ronco Biellese Roppolo Rosazza Sagliano Micca Sala Biellese Salussola San Paolo Cervo Sandigliano Selve Marcone Soprana Sordevolo Sostegno Strona Tavigliano Ternengo Tollegno Torrazzo Trivero Valdengo Vallanzengo Valle Mosso Valle San Nicolao Veglio Verrone Vigliano Biellese Villa del Bosco Villanova Biellese Viverone Zimone Zubiena Zumaglia  Biella provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Biella provintsi koduleht (itaalia keeles)
Volare

Volare, rahvakeeli "kreeka laev", on vrakistunud ja osaliselt vanarauaks lõigatud kaubalaev, mis asub aastaid madalikul Ariste lahes Saaremaa rannikul. Laev ehitati 1957. aastal Rootsis ja kandis esialgu nime Alta. Seejärel on laev kandnud nimesid Archenar, Vola ja Tiger Bay. 29. novembril 1980, olles teel Gdanskist Riiga, sõitis Volare navigatsioonivea (mõnede allikate arvates ka tahtluse) tõttu Saaremaa rannikul Ariste lahes madalikule. Hoolimata katsetest ei õnnestunud laeva madalikult kätte saada ja samuti pole õnnestunud seda hiljem täielikult vanarauaks lõigata. Siiski on suur osa veepealsest osast küljest ära lõigatud. Väidetavalt on laevas veel hulk kütust, mis ohustab keskkonda. Alta Shipspotting.com "Neetud laevavrakk tiksub rannikumeres suure reostuspommina" Postimees
Kareličy rajoon

Kareličy rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Hrodna oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1094 km². 2009. aasta seisuga elas seal 24 130 inimest. Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Cyryni, Jaremičy, Krasnaje, Łuki, Malušyčy, Miri, Rajca, Žuchavičy, Tureci ja Varonča külanõukogu. Halduskeskus on Kareličy alev. Teine tähtsam asula on Miri alev. Vaatamisväärne paik on veel Rajca küla. Kareličy Varonča Rajca Turec Rajooni suurim jõgi on Nemunas, suuruselt järgmine aga Nemunase lisajõgi Uša. Rajoon asub osalt Neemeni madalikul, lääneosa asub aga Navahrudaki kõrgustikul. Kõrgused ulatuvad valdavalt 140–200 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht (261,7 meetrit) asub Malušyčy küla lähistel. 2009. aasta seisuga olid elanikest 94,76% valgevenelased, 2,62% venelased, 1,55% poolakad ja 1,07% oli teistest rahvustest. 89,66% elanike emakeel oli valgevene keel, 8,08% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 44,52% elanikke, vene keelt aga 16,19%. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)  Kareličy rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajoon Hrodna oblasti täitevkomitee kodulehel (vene keeles) Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart
Elavhõbe(II)tiotsüanaat

Elavhõbe(II)tiotsüanaat (molekulvalemiga Hg(SCN)2) on anorgaaniline aine, mis koosneb elavhõbeda (Hg+) katioonist ja tiotsüanaadi (SCN-) anioonist. See on valge pulber, mille tuntuim kasutusala on pürotehnika. Veel kasutatakse seda vaaraomao katse läbiviimisel. Esimest korda sünteesis seda ainet arvatavasti Jöns Jacob Berzelius aastal 1821. HgO + 2 HSCN → Hg(SCN)2 + H2O Umbes pool sajandit hiljem hakati kasutama teist reaktsiooni, kus omavahel reageerisid elavhõbenitraat ja kaaliumtiotsüanaat, mille tulemusena tekkis elavhõbe(II)tiotsüanaat ja kaaliumnitraat. Hg(NO3)2 + 2 KSCN → Hg(SCN)2 + 2 KNO3 Molaarmass on 316,755 g/mol. Tihedus on 3,71 g/cm³. Sulamistemperatuur on 165 °C. Lahustuvus vees on 0,069g/100ml 25 °C juures. Elavhõbe(II)tiotsüanaat on mürgine. Elavhõbe(II)tiotsüanaadi süütamisel tekib elavhõbe(II)oksiid. Saadud oksiid meenutab madu ja on väljastpoolt helekollane ja seestpoolt grafiidi värvi must. Tekkinud "madu" on õrn ning kätte võtmisel võib laguneda kergesti mitmeks tükiks. Vanasti[küsitav] müüdi elavhõbe(II)tiotsüaniidi Saksamaal kui ilutulestikutoodet, kuid keelati peagi, kui selgus, et lapsed on elavhõbe(II)oksiidi söönud. 2 Hg(SCN)2 + 9 O2 → 2 HgO + 4 SO2 + 4 CO2 + 2 N2
Bologna provints

Bologna provints oli provints Itaalias Emilia-Romagna maakonnas. Provintsi keskus oli Bologna linn. 2015. aastal moodustati provintsi asemele città metropolitana di Bologna. Bologna provints jagunes 60 omavalitsusüksuseks (comune). Anzola dell'Emilia Argelato Baricella Bazzano Bentivoglio Bologna Borgo Tossignano Budrio Calderara di Reno Camugnano Casalecchio di Reno Casalfiumanese Castel d'Aiano Castel del Rio Castel di Casio Castel Guelfo di Bologna Castel Maggiore Castel San Pietro Terme Castello d'Argile Castello di Serravalle Castenaso Castiglione dei Pepoli Crespellano Crevalcore Dozza Fontanelice Gaggio Montano Galliera Granaglione Granarolo dell'Emilia Grizzana Morandi Imola Lizzano in Belvedere Loiano Malalbergo Marzabotto Medicina Minerbio Molinella Monghidoro Monte San Pietro Monterenzio Monteveglio Monzuno Mordano Ozzano dell'Emilia Pianoro Pieve di Cento Porretta Terme Sala Bolognese San Benedetto Val di Sambro San Giorgio di Piano San Giovanni in Persiceto San Lazzaro di Savena San Pietro in Casale Sant'Agata Bolognese Sasso Marconi Savigno Vergato Zola Predosa Istati andmed – Elanike arv seisuga 30. XI 2013.
Trepakk

Trepakk (ukraina keeles трoпак (tropakk); vene keeles трeпак) on vene ja ukraina rahvatants, mis on tuntud Ukraina Sloboda piirkonnas (venekeelne ala Harkovi ümbruses), mille elanikud on põhiliselt Zaporožje kasakate järeltulijad ja Moskva piirkonnast tulnud. Tantsumuusika on kiire (allegro vivace), mažoorne, 2/4 taktimõõdus. Saatepartii moodustavad tavaliselt kaks vahelduvat akordi: dominant ja toonika. Trepakki eristab rohkem tuntud hopakist akordide kasutus ning järjest kiirenev tempo. Trepakki tavatsesid mängida pimedad rändmuusikud kobzar'id oma pillidel (banduurad ja kobzad). See tants kuulus ka Ida-Ukraina külaviiuldajate repertuaari. Trepakk läeks moest 1930. aastatel, mil toimusid suured muutused Ukraina külaühiskonnas ja kultuuris. Trepaki üks tuntumaid kasutusi klassikalises muusikas on Pjotr Iljitš Tšaikovski Trepakk balletist "Pähklipureja" (mis on tuntud ka nime all "Vene tants"). Trepaki muusikat kasutas ta ka oma viiulikontserdis D-mažoor, op. 35. Eesti Nõukogude Entsüklopeedia, http://entsyklopeedia.ee/meedia/slobodaa-ukraina/nene7_page_0214
Ammooniumdikromaat

Ammooniumdikromaat on anorgaaniline aine molekulvalemiga (NH4)2Cr2O7. Selles aines on kroomi oksüdatsiooniaste VI. See on sool, mis koosneb ammooniumi (NH4+) katioonidest ja dikromaadi (Cr2O7-) anioonist. Seda ainet kasutatakse tänapäeval enamasti "Vulkaani" katse näitamisel ja pürotehnikas. Kasutati ka fotograafia algusaegadel. Toatemperatuuril oranži värvi aine. Ammooniumdikromaat on tugev oksüdeerija ning mürgine, söövitav aine. Toatemperatuuril lahustub vees umbes 36 g 100 ml vee kohta. Tihedus on 2,115 g/cm3. Molaarmass on 252,07 g/mol. Kõrgel temperatuuril (190 °C) hakkab ammooniumdikromaat lagunema: (NH4)2Cr2O7 → Cr2O3 + N2 + 4 H2O (ΔH=−429.1 ± 3 kcal/mol) Tekib kroom(III)oksiid, mis on tumerohekat värvi. 19. jaanuaril 1986 said 907 kg ammooniumdikromaadi plahvatuses 2 inimest surma ja 14 inimest kannatada.
Modena provints

Modena provints on provints Itaalias Emilia-Romagna maakonnas. Provintsi keskuseks on Modena linn. Modena provints jaguneb 47 omavalitsusüksuseks (comune). Bastiglia Bomporto Campogalliano Camposanto Carpi Castelfranco Emilia Castelnuovo Rangone Castelvetro di Modena Cavezzo Concordia sulla Secchia Fanano Finale Emilia Fiorano Modenese Fiumalbo Formigine Frassinoro Guiglia Lama Mocogno Maranello Marano sul Panaro Medolla Mirandola Modena Montecreto Montefiorino Montese Nonantola Novi di Modena Palagano Pavullo nel Frignano Pievepelago Polinago Prignano sulla Secchia Ravarino Riolunato San Cesario sul Panaro San Felice sul Panaro San Possidonio San Prospero Sassuolo Savignano sul Panaro Serramazzoni Sestola Soliera Spilamberto Vignola Zocca Modena provintsi koduleht (itaalia keeles)
Olli

Väinö Albert Nuorteva (1919. aastani Nyberg; 12. detsember 1889 Mäntsälä, Soome – 4. veebruar 1967 Helsingi) oli pseudonüümi Olli all tuntud soome följetonist, ajakirjanik ja kirjanik. Nuorteva alustas ajakirjanikutööd üliõpilaslehes Ylioppilaslehti 1914. aastal ning tegutses ajalehe Uusi Suomi ajakirjaniku ja följetonistina 1922–1964. Ta oli üks soome tuntumaid ja viljakamaid vestekirjanikke. Eesti keeles on Ollilt ilmunud vestevalimik "Kui Simson olnuks soomlane" Harald Lepiku tõlkes (Tallinn: Perioodika, 1969). Liukkonen, Petri & Pesonen, Ari: "Olli (1889–1967)."
Ravenna provints

Ravenna provints on provints Itaalias Emilia Romagna maakonnas. Provintsi keskus on Ravenna linn. Ravenna provints jaguneb 18 omavalitsusüksuseks (comune). Alfonsine Bagnacavallo Bagnara di Romagna Brisighella Casola Valsenio Castel Bolognese Cervia Conselice Cotignola Faenza Fusignano Lugo Massa Lombarda Ravenna Riolo Terme Russi Sant'Agata sul Santerno Solarolo Suurima elanike arvuga asulad on järgmised.  Ravenna provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ravenna provintsi koduleht (itaalia keeles)
Bleach (manga)

"Bleach" (jaapani keeles ブリーチ) on Tite Kubo joonistatud manga, mille põhjal on tehtud ka samanimeline animesari. Bleach
Parma provints

Parma provints on provints Itaalias Emilia Romagna maakonnas. Provintsi keskuseks on Parma linn. Parma provints jaguneb 47 vallaks. Parma provintsi ametlik koduleht itaalia keeles
San Clemente

San Clemente võib tähendada mitut asja. San Clemente on paavst Clemens I itaalia- ja hispaaniakeelne nimi, tema järgi on nimetatud mitmed paigad. San Clemente on linn USA-s California osariigis. San Clemente del Tuyú on linn Argentinas. San Clemente on linn Tšiilis. San Clemente on vald Itaalias Rimini provintsis. San Clemente on Galluccio valla fraktsioon Itaalias Caserta provintsis. San Clemente saar on mitme saare nimi.
Veneetsia provints

Veneetsia provints oli provints Itaalias Veneto maakonnas. Provintsi keskus oli Veneetsia linn. 2015. aastal moodustati provintsi asemele città metropolitana di Venezia. Veneetsia provints jagunes 44 omavalitsusüksuseks (comune). Annone Veneto Campagna Lupia Campolongo Maggiore Camponogara Caorle Cavallino-Treporti Cavarzere Ceggia Chioggia Cinto Caomaggiore Cona Concordia Sagittaria Dolo Eraclea Fiesso d'Artico Fossalta di Piave Fossalta di Portogruaro Fossò Gruaro Jesolo Marcon Martellago Meolo Mira Mirano Musile di Piave Noale Noventa di Piave Pianiga Portogruaro Pramaggiore Quarto d'Altino Salzano San Donà di Piave San Michele al Tagliamento Santa Maria di Sala San Stino di Livenza Scorzè Spinea Stra Teglio Veneto Torre di Mosto Veneetsia Vigonovo
Kaarlo Kangasniemi

Kaarlo Olavi Kangasniemi (sündinud 4. veebruaril 1941 Kullaas) on soome endine tõstja. Ta võitis 1968. aasta suveolümpiamängudel kuldmedali poolraskekaalus. Kangasniemi on ka maailmameister ja kahekordne Euroopa meister. Ta valiti aastatel 1968 ja 1969 Soome aasta sportlaseks.
Padova provints

Padova provints on provints Itaalias Veneto maakonnas. Provintsi keskuseks on Padova linn. Padova provints jaguneb 104 omavalitsusüksuseks (comune). Abano Terme Agna Albignasego Anguillara Veneta Arquà Petrarca Arre Arzergrande Bagnoli di Sopra Baone Barbona Battaglia Terme Boara Pisani Borgoricco Bovolenta Brugine Cadoneghe Campo San Martino Campodarsego Campodoro Camposampiero Candiana Carceri Carmignano di Brenta Cartura Casale di Scodosia Casalserugo Castelbaldo Cervarese Santa Croce Cinto Euganeo Cittadella Codevigo Conselve Correzzola Curtarolo Due Carrare Este Fontaniva Galliera Veneta Galzignano Terme Gazzo Grantorto Granze Legnaro Limena Loreggia Lozzo Atestino Maserà di Padova Masi Massanzago Megliadino San Fidenzio Megliadino San Vitale Merlara Mestrino Monselice Montagnana Montegrotto Terme Noventa Padovana Ospedaletto Euganeo Padova Pernumia Piacenza d'Adige Piazzola sul Brenta Piombino Dese Piove di Sacco Polverara Ponso Ponte San Nicolò Pontelongo Pozzonovo Rovolon Rubano Saccolongo Saletto San Giorgio delle Pertiche San Giorgio in Bosco San Martino di Lupari San Pietro Viminario San Pietro in Gu Sant'Angelo di Piove di Sacco Sant'Elena Sant'Urbano Santa Giustina in Colle Santa Margherita d'Adige Saonara Selvazzano Dentro Solesino Stanghella Teolo Terrassa Padovana Tombolo Torreglia Trebaseleghe Tribano Urbana Veggiano Vescovana Vighizzolo d'Este Vigodarzere Vigonza Villa Estense Villa del Conte Villafranca Padovana Villanova di Camposampiero Vo' Padova provintsi suurima elanike arvuga omavalitsusüksused on järgmised (seisuga 30.04.2012). Padova provintsi koduleht (itaalia keeles)
Purvciems

Purvciems on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna osa pindalaga 5,017 km². Purvciems piirneb põhjas Teika, läänes Grīziņkalnsi, lõunas Pļavnieki ja Dārzciemsi, idas aga Dreiliņi ja Mežciemsi asumiga. 62 053 elanikku (2010). Purvciems asub tasasel alal, mis ulatub 8-9 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Dreiliņi piiri ääres, ulatudes 21 meetrit üle merepinna. Purvciemsi nimi tähendab tõlkes "sooküla". Nime sai piirkond XIX sajandil, kuni selle ajani asus seal Hausmaņi või Husmaņi soo, mida tunti ka Mintusa või Mordorfi soo nime all. Soo serval, Grīziņkalnsi asumi piiri ääres, asus Grīzenbergi mõis. Mõisale kuuluvas soos hakati XIX sajandil turvast tootma, tööliste elamud said aga Purvciemsi nime. Aastal 1877 valmis asumit läänest piirav raudtee, selle äärde rajati aga Zemitāni raudteejaam. Purvciemsi alad liideti Riia linnaga aastal 1924. Algul arenes piirkond aedlinnana, aga 1960. aastatel hakati piirkonda ehitama korterelamuid (generaalplaan aastast 1964). Ehitustööd algasid aastal 1965. Purvciemsis domineerivad kõrged korruselamud. Esimesed üheksakorruselised korterelamud ehitati Riias just Purvciemsi aladele. Algselt ehitati viie, üheksa ja kaheteistkümne korrusega maju, hiljem lisandusid ka 18, 19 ja 21 korrusega tornelamud. Tänapäeval on Purvciems suurima elanike arvuga asum Riias. Tänapäeval on lisaks kortermajadele asumisse ehitatud ka büroohooneid. Aastal 2007 valmis 24-korruseline AstraLuxi torn, mis on seni asumi kõrgeim hoone. Purvciemsi koduleht (läti keeles)
Aglypha

Aglypha on enamikul madudel esinev hammaste tüüp. Need hambad on valdavalt ühetaolised, peenikesed, teravad, ilma vagude ja soonteta ning suus tahapoole (kõri) suunduvalt kõverdunud. Hambaid kasutatakse mõnikord madude klassifitseerimisel. Aglypha-hammastega maod ei ole inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad. hambad eesmürgihambad tagamürgihambad Aglyphous, veebiversioon (vaadatud 29.04.2014) (inglise keeles)
Teika

Teika on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna osa pindalaga 4,682 km². Teika piirneb põhjas Čiekurkalnsi, läänes Grīziņkalnsi ja Brasa, lõunas Purvciemsi, idas aga Jugla ja Mežciemsi asumiga. 30 968 elanikku (2010). Teika asub tasasel alal, mis ulatub 7-8, kohati ka vaid 4 meetrit üle merepinna. Teika asub tähtsa Vidzemesse viiva tee ääres. Nii tekkisid asumi alale arvukad suvemõisad. Piirkonna tähtsamad mõisad olid Delschau mõis, Hartwissi mõis, Lielā ja Mazā Šmerļa mõis. Aktiivsem ehitustöö algas Teikas siiski 1920. ja 1930. aastatel. Ajastule omaselt domineeris Teika hoonete juures funktsionalism. Teika keskseks väljakuks on polkovnik Jorģis Zemitānsi järgi nime saanud Zemitāna laukums. Nõukogude võimu ajal kandis väljak 21. juuli väljaku nime. Väljaku ääres asub 1933. aastal valminud Teika kino hoone, mis tunnistati aastal 1937 parimaks Riia uusehitiseks. Tänapäeval asub Teikas mitu teadusasutust. Teikas on ka Läti Teaduste Akadeemia raamatukogu. Teika koduleht (läti keeles)
Hovik Abrahamjan

Hovik Abrahamjan (armeenia keeles Հովիկ Աբրահամյան; sündinud 24. jaanuaril 1958 Mhtšhjanis) on Armeenia poliitik, alates 13. aprillist 2014 kuni 8. septembrini 2016 oli ta Armeenia peaminister. Ta on Armeenia Vabariikliku Partei liige. Enne poliitikasse siirdumist tegutses ta bränditööstuses. Aastal 1995 valiti ta parlamenti. Aastal 1996 sai temast Artašati linnapea ja 1998. aastal Ararati maakonna kuberner. Aastatel 2008–2011 oli ta Rahvuskogu esimees. Samas ametis oli ta ka 31. maist 2012 kuni peaministriks saamiseni. Ta oli alates 13. aprillist 2014 Armeenia peaminister. 8. septembril 2016 astus ta peaministri ametist tagasi. Majandussurutisest ja rahutustest räsitud Armeenia valitsusjuht astus tagasi
Treviso provints

Treviso provints on provints Itaalias Veneto maakonnas. Provintsi keskuseks on Treviso linn. Treviso provints jaguneb 95 omavalitsusüksuseks (comune). Altivole Arcade Asolo Borso del Grappa Breda di Piave Caerano di San Marco Cappella Maggiore Carbonera Casale sul Sile Casier Castelcucco Castelfranco Veneto Castello di Godego Cavaso del Tomba Cessalto Chiarano Cimadolmo Cison di Valmarino Codognè Colle Umberto Conegliano Cordignano Cornuda Crespano del Grappa Crocetta del Montello Farra di Soligo Follina Fontanelle Fonte Fregona Gaiarine Giavera del Montello Godega di Sant'Urbano Gorgo al Monticano Istrana Loria Mansuè Mareno di Piave Maser Maserada sul Piave Meduna di Livenza Miane Mogliano Veneto Monastier di Treviso Monfumo Montebelluna Morgano Moriago della Battaglia Motta di Livenza Nervesa della Battaglia Oderzo Ormelle Orsago Paderno del Grappa Paese Pederobba Pieve di Soligo Ponte di Piave Ponzano Veneto Portobuffolé Possagno Povegliano Preganziol Quinto di Treviso Refrontolo Resana Revine Lago Riese Pio X Roncade Salgareda San Biagio di Callalta San Fior San Pietro di Feletto San Polo di Piave San Vendemiano San Zenone degli Ezzelini Santa Lucia di Piave Sarmede Segusino Sernaglia della Battaglia Silea Spresiano Susegana Tarzo Trevignano Treviso Valdobbiadene Vazzola Vedelago Vidor Villorba Vittorio Veneto Volpago del Montello Zenson di Piave Zero Branco 2010. aasta lõpu seisuga elab enim inimesi järgmistes omavalitsusüksustes. Asolo Castello Roganzuolo Fanzolo, Villa Emo Oderzo, Piazza Grande Ponte della Priula, Tempio Votivo Possagno, Tempio di Canova Roncade, Villa Giustinian Spresiano, kampaniil Treviso, Piazza dei Signori ja Palazzo dei Trecento "Popolazione residente al 31 maggio 2019". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuli 2019. Vaadatud 16. oktoobril 2019. Terviso provintsi koduleht (itaalia keeles)
Peter Cosgrove

Peter John Cosgrove (sündinud 28. juulil 1947) on Austraalia erusõjaväelane, kes oli 28. märtsist 2014 kuni 1. juulini 2019 Austraalia kindralkuberner.
Ääsi tules

"Ääsi tules" on aastatel 1908–1910 Peterburi Eesti Üliõpilaste Seltsi poolt välja antud kaheköiteline teos. Teos sisaldab peamiselt üldpoliitilisi ja kirjanduslikke kirjutisi, mis on sotsiaaldemokraatliku suunitlusega. Teose kaastööliste seas on Otto Münther ja August Rei. Eesti entsüklopeedia. 10. köide: TÜRI–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998, lk 620.
Džoomart Otorbajev

Džoomart Otorbajev (kirgiisi Жоомарт Оторбаев; sündinud 18. augustil 1955 Frunzes) on Kõrgõzstani poliitik. Ta oli 3. aprillist 2014 kuni 1. maini 2015 Kõrgõzstani peaminister. Enne seda oli ta alates 25. märtsist peaministri kohusetäitja.
Dreiliņi

Dreiliņi on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna osa pindalaga 4,155 km². Dreiliņi piirneb põhjas Mežciemsi ja Jugla, läänes Purvciemsi ja lõunas Pļavnieki asumiga. Asumist kagusse jääb veel Stopiņi piirkond, kus paikneb samanimeline küla. 4317 elanikku (2010). Dreiliņi asub tasasel alal, mis ulatub 8-9 meetrit üle merepinna. Asumi kõrgeim koht on inimtekkeline; see asub Purvciemsi piiri ääres ja ulatub 23 meetrit üle merepinna. Dreiliņi on nime saanud Dreiliņi mõisa järgi, mille maad asusid praeguse asumi aladel. Riia linnaga liideti asumi alad aastal 1974. Toona alustati ka korterelamute rajamist, ent kuna infrastruktuur ei võimaldanud seal laialdast ehitustegevust, jäi ehitustöö pooleli. Kummituslinnana seisnud asumi uus elu algas alles XXI sajandil, esimesed Dreiliņi korterelamud valmisid aastaks 2004. Dreiliņi koduleht (läti keeles)
Hery Rajaonarimampianina

Hery Martial Rakotoarimanana Rajaonarimampianina (sündinud 6. novembril 1958 Antananarivos) on Madagaskari poliitik, kes oli 25. jaanuarist 2014 kuni 7. septembrini 2018 Madagaskari president.
Õpperingkond

Õpperingkond (vananenud termin õppekond) (vene keeles учебный округ) oli aastatel 1803-1917 Venemaa keisririigi koolihalduspiirkond, mille keskuseks oli ülikool. Õpperingkond oli allutatud rahvaharidusministeeriumile ja seda juhtis kuraator. Õpperingkonnad asutati Venemaa keisririigis keiser Aleksander I ukaasiga 24. jaanuaril (vkj) 1803. Alguses oli õpperingkondi kuus: Moskva, Peterburi, Tartu, Vilno, Kaasani ja Harkovi. 1915. aastal oli keisririigis 12 õpperingkonda, millele lisandusid kolm tsiviilõppeasutuste peavalitsust.  Pikemalt artiklis Õpperingkonna kuraator Õpperingkonna eesotsas oli kuraator, kes valitses seda koos ülikoolikomiteega. Harkovi õpperingkond (1803−1917) Kaasani õpperingkond (1803−1917) Moskva õpperingkond (1803−1917) Peterburi (a-st 1914 Petrogradi) õpperingkond (1803−1917) Tartu (a-st 1893 Riia) õpperingkond (1803−1917) Vilno õpperingkond (1803−1832 ja 1850−1917) Valgevene õpperingkond (1829−1850) Odessa õpperingkond (1830−1917) Kiievi õpperingkond (1832−1917) Varssavi õpperingkond (1839−1861 ja 1867−1917) Kaukaasia õpperingkond (1848−1860 ja 1867−1917) Orenburgi õpperingkond (1874−1917) Siberi õpperingkond (kuni 1885) Lääne-Siberi õpperingkond (1885−1917) Ida-Siberi tsiviilõppeastuste peavalitsus (1885−1917) Primorje tsiviilõppeastuste peavalitsus (kuni 1917) Turkestani tsiviilõppeastuste peavalitsus (kuni 1917) Tartu õpperingkond Eesti entsüklopeedia. 10. köide: TÜRI–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998, lk 607. Amburger, Erik. Geschichte der Behördenorganisation Russlands von Peter dem Grossen bis 1917. − Studien zur Geschichte Osteuropas. Bd X. Leiden: E. J. Brill, 1966. Lk 192-70 [1].