laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Annequin

Annequin on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Annequin on suur põllumajandus- ja endine kaevandusküla, mis asub u. 6,4 km Béthune'ist idas ja 35 km Lille'ist edelas, teede D61 ja N41 ristumiskoha ümbruses. St. Martini kirik, pärineb 20. sajandist. 13. sajandi linnuse jäänused, purustatud 1820. aastal. Sõjamälestusmärk. Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Susulased

Susulased (Platanistidae) on mereimetajate sugukond vaalaliste seltsist. Susud elavad jõgedes, aga ei ole ülejäänud jõedelfiinidega lähedases suguluses. Sugukonda kuulub kaks nüüdisaegset liiki, mõlemad perekonnast susu (Platanista): induse susu (Platanista minor) gangese susu (Platanista gangetica) Varem paigutati susud jõedelfiinlaste sugukonda koos inialaste, pontoporiidlaste ja hiina jõedelfiinlastega.
4004 eKr

4004. aasta enne Kristust 22. oktoober – Jumal lõi maailma (James Ussheri järgi). 23. oktoober – sündis Aadam (sama allikas)
Optibet Hokeja Līga

Optibet Hokeja Līga on Läti jäähoki kõrgeim liiga. Liiga on loodud 1931. aastal. Liigas mängib 9 klubi. HK zemgale hk mogo hc panter hk kurbads hk prizma hs riga kaunas city Airewell enegia 7bet hockey punks vininius Ametlik koduleht
1948. aasta suveolümpiamängud

1948. aasta suveolümpiamängud olid XIV nüüdisaegsed olümpiamängud, mis toimusud 29. juulist 14. augustini 1948 Suurbritannia pealinnas Londonis. 1908. aastal toimusid seal IV nüüdisaegsed olümpiamängud. London kandideeris ka 1940. ja 1944. aasta olümpiamängude korraldamisõigusele, kuid need mängud jäid teise maailmasõja tõttu pidamata. Valik 1944. aastaks tehti ROK-i 38. istungil Londonis 1939. aastal. London sai 20, Rooma 11, Detroit 2 ja Lausanne 1 hääle. 39. istungjärgul 1946. aasta märtsis kinnitati Londoni eesõigust mängude korraldamiseks. Nüüdisaegsete olümpiamängude tuli süüdatakse iidses Olümpias, kust see siis pidulikult olümpialinna toimetatakse. Et traditsiooni järgida, tuli 1948. aasta olümpiamängude tule süütamiseks Olümpia kõigepealt vallutada, sest see oli kreeka ülestõusnute valduses. Aerutamine Jalgpall Jalgrattasport Kergejõustik Korvpall Laskmine Maadlus Maahoki Moodne viievõistlus Poks Purjetamine Ratsutamine Sportvõimlemine Sõudmine Tõstmine Ujumine Veepall Vehklemine Vettehüpped Kunstikonkurss
Nikolai Morozov

Nikolai Morozov (vene keeles Николай Александрович Морозов; 7. juuli (vkj 25. juuni) 1854 – 30. juuli 1946) oli vene ajaloolane, keemik, füüsik, astronoom ja revolutsionäär. Ta on tuntud eelkõige üldtunnustatud ajaloolise kronoloogia vaidlustajana. Morozov väitis, et Johannese ilmutuse raamat kirjeldab päriselt toimunud sündmusi, nimelt Väike-Aasias ja Kreekas nii tollal kui tänapäeval üsna levinud maavärinat. Samuti uskus ta, et ilmutuse raamatu teksti põhjal saab järeldada taevakehade asukohta ja nende põhjal kindlaks teha kirjeldatud sündmuste aja. Morozov sai selleks ajaks oma arvutuste tulemusena aasta 395, mil kristlus oli juba üldlevinud ja Vana-Rooma riigiusk. Morozov võttis seda mitte omaenese hüpoteesi, vaid üldlevinud kronoloogia ekslikkuse märgina. Ühtlasi väitis ta, et Ilmutuse raamatu autor ja Johannes Kuldsuu olevat olnud üks ja sama isik. Kriitikud juhtisid tähelepanu sellele, et Morozovi dateering on vastuolus Ilmutuse raamatu enese mitme salmi ja varaste kristlike autorite kommentaaridega. Morozov lükkas kogu kriitika tagasi, väites oma dateeringu põhinevat astronoomial. Morozov jätkas kogu senise ajaloo dateeringu ümbervaatamisega. Tema hinnangul toimusid kõik ajaloolised sündmused palju sajandeid hiljem kui üldiselt kombeks arvata, näiteks Jeesus Kristuse ristilöömine olevat toimunud aastal 368. Temale kuulub ka hüpotees, et Vana-Roomat, Vana-Kreekat, Vana-Egiptust ja Süüriat valitsesid samad kuningad, kellele lihtsalt igal maal anti omakeelne nimi. Morozovi kronoloogiaalased kirjutised ei ole kunagi olnud üldtunnustatud. Tema kaasaegsed ajaloolased kritiseerisid neid tugevasti. Tänapäeval on tema töid edasi arendanud Anatoli Fomenko, kuid populaarseks pole need saanud. Osales Teises maailmasõjas (88-aastaselt) vabatahtlikuna. Kaks Lenini ordenit, Tööpunalipu orden, medal Leningradi kaitsmise eest, medal vapra töö eest Suures isamaasõjas. Morozovi järgi on nimetatud alev Imeni Morozova Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis. Olev Remsu romaan "Kurbmäng Paabelis" kirjeldab Morozovi poolt tehtud ajaloo ümberdateerimist.
Annezin

Annezin on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Suur eeslinn asub Béthune'ist vahetult läänes ja 43 km Lille'ist edelas, teede D943 ja D181E ristumiskoha ümbruses. St. Martini kirik, pärineb 16. sajandist. Vana vesiveski jäänused. Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Jean Hardouin

Jean Hardouin (ladina Joannes Harduinus; 23. detsember 1646 Quimper – 3. september 1729 Pariis) oli prantsuse teoloog, filoloog ja ajaloolane. Hardouin esindas allikakriitika äärmuslikku suunda, kaheldes kõigis tunnustatud ajalooallikais. Tema arvates oli kogu 14. sajandist varasem kirikuajalugu väljamõeldis ja põhines hilisematel võltsingutel. Võltsijateks olid tema sõnul ateistid ja ketserid (nagu John Wycliffe, Martin Luther ja Jean Calvin), kes kasutasid seda oma vaadete propageerimiseks. Võltsingus olevat osalenud kõik vanemad vaimulikud ordud (peale jesuiitide). Muuhulgas olevat välja mõeldud kirikuisad (nagu Augustinus), ajaloolised ketserid (nagu ariaanlased), enamik paavste ja pühakuid. Võltsitud olevat ka kreeka- (mis põhjendasid katoliku kirikust sõltumatu õigeusu kiriku eksistentsi enne 14. sajandit) ja heebreakeelsed allikad. Katoliku kiriku õpetus seevastu põhines muutmatul kirjutamata ja anonüümsel traditsioonil ja ladinakeelsel piiblil. Artikkel Catholic Encyclopedias (1913) Jean Hardouin’s Theory of Universal Forgery
Mikulčiai

Mikulčiai (žemaidi Mėkoltē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Erla jõe kaldal. Külla ulatuvad osaliselt Salantai regionaalpark ja Erla geomorfoloogiline kaitseala. Nõukogude perioodil asutati Mikulčiai algkool, mis asus Igariais. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Küla portaalis vietoves.Lt
Kusai

Kusai (žemaidi Kosā) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Erla jõe kaldal. Külla ulatuvad osaliselt Salantai regionaalpark ja Erla geomorfoloogiline kaitseala. Piirkond oli asustatud juba I aastatuhande I poolel. Nii ulatub külla Erla jõe teisel kaldal asuva Šakaliai linnamäe piiranguvöönd. Küla ise moodustati XVI sajandil maareformi käigus, selle nimi tuleneb isikunimest Kusas. Aastal 1940 küla põles, sõjajärgsetel aastatel jäi see maaparandustööde käigus praktiliselt inimtühjaks. Aastal 1939 leidis üks külaelanik üht kivi maa sisse mattes kolm hõbedast kaelavõru, igaüks kaaluga 400 grammi. Üks neist asub Kretinga koduloomuuseumis. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. https://www.geoportal.lt/map/ Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 125-126 lk.
Auchel

Auchel (pikardi: Auchez) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Endine kaevanduslinn, tänapäeval kergetööstuslik ja põllumajanduslik vald, asub 13 km Béthune'ist edelas ja 55 km Lille'ist edelas, teede D183 ja D183E ristumiskoha ümbruses. Pärast söemaardlate avastamist piirkonnas 1851. aastal kasvas linn, kuna Prantsusmaal kasvas vajadus söe järele. Selles vanas kaevanduslinnas oli 1950. aastatel ligi 15 000 elanikku. 1960. aastate lõpu kivisöe majanduslangus tõi kaasa rahvastiku pideva kahanemise, hoolimata valla jõupingutustest inimesi siia meelitada ning hoida neid majanduslanguse ajal ja pärast seda. St. Martini kirik, pärineb 16. sajandist. Söekaevandamise muuseum. West Malling, Kent, Inglismaa. Iserlohn, Nordrhein-Westfalen, Saksamaa. Xavier Beauvois, näitleja, lavastaja ja stsenarist. Angela Behelle, kirjanik. Pierre Laigle, jalgpallur. Augustin Lesage, prantsuse spiritistlik kunstnik. Stéphane Lecocq, elukutseline jalgpallur. Fred Personne, näitleja. Afida Turner, laulja, laulukirjutaja, näitleja ja meediaisiksus. Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Simo Andre Kadastu

Simo Andre Kadastu (sündinud 31. mail 1993) on eesti näitleja. Ta on õppinud aastatel 2013–2016 Tartu Ülikoolis ajakirjandust ja kommunikatsiooni ning aastatel 2016–2020 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli XXIX lennus. On alates 2020. aastast Tallinna Linnateatri näitleja. "LP_2016TY". kodu.ut.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. märts 2023. Vaadatud 11. märtsil 2023. Simo Andre Kadastu Tallinna Linnateatri kodulehel
Šilalė (Mosėdise vald)

Šilalė (žemaidi Šėlale) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas. Küla jääb Šilalė paisjärve kaldale. Küla jääb Salantai regionaalparki, osaliselt ka Erla geomorfoloogilisele kaitsealale. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala Erla ja Salantase jõgede ürgorud. Kaks muinsuskaitse all olevat Šilalė lohukivi ja Šilalė rahn asuvad administratiivselt Igariai külas. Külla ulatuvad II aastatuhande alguses rajatud muinaspõllud, mida aastal 2001 uuris Valter Lang. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Rėda Nemickienė, Algimantas Merkevičius, Julius Kanarskas. Senųjų žemdirbystės laukų žvalgymai Kretingos ir Skuodo rajonuose. – Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 2004 metais. Vilnius, 2006. – lk. 288
Auchy-au-Bois

Auchy-au-Bois on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Põllumajandusküla asub 18 km Béthune'ist läänes ja 53 km Lille'ist läänes, teede D94 ja D341 ristumiskoha ümbruses. St. Gillesi kirik, pärineb 17. sajandist. Fromentali lossi vanad tornid, nüüd taluhooned. Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Auchy-les-Mines

Auchy-les-Mines on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. 1926. aastani kandis see nime Auchy-lez-La-Bassée. Väike endine söekaevanduslinn, nüüd peamiselt kergemasinaehituse- ja põllumajandusvald, asub 9,7 km Béthune'ist idas ja 19 km Lille'ist edelas, teede N41 ja D163 ristumiskoha ümbruses. St. Martini kirik, pärast Esimest maailmasõda koos ülejäänud külaga uuesti üles ehitatud. Hohenzollerni reduut, sakslaste kindlustus Esimese maailmasõja läänerindel. Auchy-les-Minesi vallamaja Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Heribert Illig

Heribert Illig (sündinud 1947 Vohenstraußis) on saksa ajaloolane, kes arendas välja pseudoajaloo valdkonda kuuluva nn fantoomajahüpoteesi[küsitav], mille kohaselt varajast keskaega (614–911) pole kunagi eksisteerinud. Kõik sellel perioodil toimunud ajaloosündmused on Illigi arvates valesti dateeritud. Valitsejad, kes sellel perioodil elasid, on tema arvates tühipaljas võltsing. Illigi teooriaid on tugevalt mõjutanud Immanuel Velikovski ajaloorevisionism ja katastrofism. Neid on edasi arendanud Hans-Ulrich Niemitz. Tema hüpotees pole erilise tähelepanu osaliseks saanud. Das erfundene Mittelalter. Die größte Zeitfälschung der Geschichte. Hat Karl der Große je gelebt?, Ullstein 2004, ISBN 3-548-36429-2 Das Friedell-Lesebuch, C.H. Beck 1998, ISBN 3-406-32415-0 (koos Franz Löhneriga) Der Bau der Cheopspyramide, Mantis 1998, ISBN 3-928852-17-5 Wer hat an der Uhr gedreht?, Ullstein 2003, ISBN 3-548-36476-4 (koos Gerhard Anwanderiga) : Bayern in der Phantomzeit. Archäologie widerlegt Urkunden des frühen Mittelalters., Mantis 2002, ISBN 3-928852-21-3 (koos Gunnar Heinsohniga) : Wann lebten die Pharaonen?, Mantis-Verlag, 2003 ISBN 3-928852-26-4 "Die veraltete Vorzeit", Mantis-Verlag, 2006, ISBN 3-928852-31-0
Kölner Haie

Kölner Haie on Saksamaa jäähokiklubi, mis tegutseb Kölnis. See mängib Saksamaa jäähoki kõrgliigas Deutsche Eishockey-Liga (DEL). Klubi on asutatud 1972. aastal. Kölner Haie on tulnud Saksamaa meistriks kaheksa korda, viimati 2002. aastal. Kölner Haie suurim rivaal on Düsseldorfer EG. Seisuga hooaeg 2023/24 Väravavahid: Niklas Lunemann, Mirko Pantkowski, Tobias Ancicka Poolkaitsjad: Nick Bailen, Nick Aichinger, Jan Luca Sennhenn, Maximilian Glötzl, Andrej Šustr, Brady Austin, Patrick Sieloff, Stanislav Dietz, Edwin Tropmann, Moritz Müller (kapten) Ründajad: Robin van Calster, Maximilian Kammerer, Justin Schütz, Louis-Marc Aubry, Jason Bast, Frederik Storm, Mark Olver, David McIntyre, Tim Wohlgemuth, Elias Lindner, Andreas Thuresson, Carter Proft, Alexandre Grenier, Gregor MacLeod, Haakon Hänelt Vaata ka Kategooria:Kölner Haie mängijad. Deutsche Eishockey-Liga: Võitja (8): 1977, 1979, 1984, 1986, 1987, 1988, 1995, 2002 Teised kohad (6): 1996, 2000, 2003, 2008, 2013, 2014 IIHF-i Euroopa karikas: Teised kohad (2): 1985, 1996 Kolmas koht (1): 1989 Spengleri karikas Võitja: 1999 Tatra karikas Võitja: 2011 Ametlik koduleht
Šatraminiai

Šatraminiai (žemaidi Šatramėnē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Erla jõe ääres. Külast saab alguse Šventoji jõgi. Külla ulatuvad osaliselt Salantai regionaalpark ja Erla geomorfoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala – Erla ja Salantase jõe ürgorud. Ka kasvab seal looduskaitsealune Šatraminiai jalakas. Šatraminiai kujunes XVI sajandil maareformi käigus. Seda on esmamainitud 1646. aastal. XVII–XIX sajandini kuulus see Salantai mõisale. Külas on neli kalmistut. Muinsuskaitse all on etnoarhitektuuri näitena Koplyčios g. 1 majapidamine. Eraldi on kaitse all veel selle ait ja tare. Külas on neli vana kalmistut, seal asuvad XVIII sajandil ehitatud kabel ja votiivkabel. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Paulius Vaniuchinas. Salantų dvaras inventorių duomenimis. – Nuo Skilandžių iki Salantų… 2012 Skuodo rajono savivaldybė Šatraminių etnoarchitektūrinė sodyba Šatraminių etnoarchitektūrinės sodybos svirnas Šatraminių etnoarchitektūrinės sodybos troba Küla portaalis vietoves.Lt
Kyle Garland

Kyle Garland (sündinud 28. mail 2000 Philadelphias) on USA kergejõustiklane (kümnevõistleja). Tema nimel on seitsmevõistluse läbi aegade teine koht (6639 punkti). Väljas 100 meetrit: 10,63 (2022) 400 meetrit: 48,56 (2022) 1500 meetrit: 4.41,96 (2022) 110 meetri tõkkejooks: 13,71 (2018) Kõrgushüpe: 2.18 (2017) Teivashüpe: 4.85 (2022) Kaugushüpe: 7.86 (2022) Kuulitõuge: 16,65 (2022) Kettaheide: 48,11 (2022) Odavise: 59,63 (2022) Kümnevõistlus: 8720 (2022) Sees 60 meetrit: 6,86 (2023) 200 meetrit: 22,65 (2017) 400 meetrit: 50,76 (2017) 1000 meetrit: 2.41,36 (2023) 60 meetri tõkkejooks: 7,74 (2018) Kõrgushüpe: 2.19 (2023) Teivashüpe: 5.16 (2023) Kaugushüpe: 7.96 (2023) Kuulitõuge: 16.45 (2023) Seitsmevõistlus: 6639 (2023) Kyle Garland Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Alois Hitler

Alois Hitler (sündinud Alois Schicklgruber, 7. juuni 1837 – 3. jaanuar 1903) oli Austria tolliametnik, kes on tuntud eeskätt Adolf Hitleri isana. Sündinud Maria Schicklgruberi vallaslapsena kui Alois Schicklgruber, laskis ta 6. jaanuaril 1877 oma nime muuta Alois Hitleriks oma väidetava isa Johann Georg Hiedleri järgi. Tema 12 aastat hiljem sündinud poeg Adolf Hitler pole – vastupidi levinud eksiarvamusele – kunagi kandnud Schicklgruberi perekonnanime. Hitler oli kolm korda abielus. Esimest korda abiellus ta 1873 tolliametniku 50-aastase jõuka tütre Anna Glasl-Höreriga. Naine oli juba abielludes haige või haigestus varsti pärast pulmi. Aloisil oli palju armukesi, mistõttu Anna pöördus kohtusse ja 7. novembril 1880 sõlmiti kokkulepe, mille põhjal Anna asus mehest lahku elama. 6. aprillil 1883 Anna suri. Pärast Annast lahku kolimist hakkas Hitler kokku elama 19-aastase Franziska Matzelsbergeriga, kes oli varemgi tema armuke olnud. Teda hüüti Fanniks. Neiu oli teenija selles üürimajas, kus Hitler korterit üüris. 13. jaanuaril 1882 sündis neil poeg, kes sai isa järgi nimeks Alois, aga kuna ta sündis väljaspool abielu, sai ta emalt perekonnanime Matzelsberger. Pärast Anna surma oli neil võimalik omavahel abielluda ja abielu sõlmiti 22. mail 1883. 22. juulil 1883 sündis neil tütar Angela Hitler. Seejärel sai Franziska kopsuhaiguse ja suri sellesse 10. augustil 1884 kõigest 23-aastaselt. Juba 1876, veel Annaga abielus olles, võttis Hitler endale teenijaks 16-aastase Klara Pölzli, kes oli tema onu lapselaps. Nähtavasti sai Klara üheks Aloisi armukeseks, igatahes käskis Anna oma mehel neiu majast minema saata ja Alois tegigi seda. Kui Franziska oli nii haigeks jäänud, et ei saanud majapidamistöid teha, kutsus Alois Klara tagasi oma naise ja laste eest hoolitsema ning Klara tegigi seda, jäädes majapidajaks ka pärast Franziska surma. Klara oli Franziskast aasta võrra vanem. Klara ja Alois olid nii lähedalt sugulased, et vajasid omavahel abiellumiseks kiriku luba. See saabus ja abielu sõlmiti 7. jaanuaril 1885. Selleks ajaks oli Klara rasedaks jäänud ja nende esimene laps, poeg Gustav sündis 17. mail 1885. 25. septembril 1886 sündis tütar Ida. 1887. aasta talvel surid Gustav ja Ida mõlemad difteeriasse. 20. aprillil 1889 sündis neil poeg Adolf Hitler ja juunis 1892 poeg Otto, kes suri mõni päev hiljem. 24. märtsil 1894 sündis poeg Edmund, kes 28. veebruaril 1900 suri leetritesse. Lõpuks sündis neil 21. jaanuaril 1896 tütar Paula. Aloisi ja Klara neljast lapsest said täiskasvanuks üksnes kaks, Adolf ja Paula. "Hitler Never Really Was Schicklgruber". New York Times (inglise). 6. mai 1990. Vaadatud 11.08.2015.
Palšiai

Palšiai (žemaidi Palšē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas. Külla ulatuvad osaliselt Salantai regionaalpark ja Erla geomorfoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala Erla ja Salantase jõgede ürgorud. Küla nimeks on isikunime Palšys mitmusevorm. Palšiai rajati XVII sajandi teisel poolel ja XVIII sajandi alguses Ermonaičiai (tänapäeval Šaučikiai) maadele. Algul kuulus see Salantai mõisale, aastast 1675 aga Grūšlaukė mõisale. Aastail 1905–1915 kujunes sealsesse metsa 13 taluga hajaküla, sellal kui vanasse külakeskusesse jäi viis talu. Leedu maareformi käigus sai küla omale metsas asuva kogukonnamaa. Teise maailmasõja järel tegutsesid seal aastani 1953 metsavennad. Muinsuskaitse all on etnoarhitektuuri näidisena Koplyčios g. 1 majapidamine. Eraldi on kaitse all veel selle ait ja tare. Külas on neli vana kalmistut, seal asuvad XVIII sajandil ehitatud kabel ja votiivkabel. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Šatraminių etnoarchitektūrinė sodyba Šatraminių etnoarchitektūrinės sodybos svirnas Šatraminių etnoarchitektūrinės sodybos troba
Maria Schicklgruber

Maria Anna Schicklgruber (15. aprill 1795 Strones, Waldviertel, Austria ertshertsogkond – 7. jaanuar 1847) oli Adolf Hitleri isapoolne vanaema. Maria sündis taluniku üheteistkümnelapselises peres, kus ainult 6 last elasid üle lapsepõlve. Maria oli katoliiklane ning põhiline osa andmeid tema kohta pärineb kirikumärkmetest. 1821. aastal, kui Maria oli 26-aastane, suri tema ema ning Maria sai pärandusena 74,25 kuldnat, mille paigutas orbude fondi. 1838. aastaks oli summa rohkem kui kahekordistunud 165 kuldnale. Sel ajal maksis siga 4 ja lehm 10-12 kuldnat. Ajaloolane Werner Maser on kirjeldanud Mariat kui kokkuhoidlikku ja arukat maanaist. Päranduse investeerimine näitab, et ta ei kannatanud sellel eluperioodil puudust, kuid kuni 40. eluaastateni pole Maria elust peale selle palju rohkem teada. 1837. aastal, olles endiselt vallaline, sünnitas Maria 42-aastaselt oma esimese ja ainsa lapse. Maria keeldus ütlemast lapse isa nime ning poeg ristiti Aloys Schicklgruberiks. Sel ajal elas Maria Trummelschlagerite juures, kes olid ka Aloysi ristivanemad. Varsti asus Maria koos pojaga elama oma isa juurde. Mõne aja pärast liitus nendega möldrisell Johann Georg Hiedler. 10. mail 1842, viis aastat pärast Aloysi sündi abiellus Maria Hiedleriga lähedalasuvas Döllersheimi kirikus. Maria vallaspoeg Aloys Schicklgruber tunnistas Johann Georg Hiedleri 6. jaanuaril 1877 oma isaks ning muutis oma nime tema järgi Alois Hitleriks. Maria suri 52-aastaselt tuberkuloosi ning ta maeti Döllersheimi. Pärast Austria anšlussi 1938. aastal ei suudetud Maria hauda leida ning talle püstitati kirikuseina kõrvale sümboolne hauatähis. Hiljem muudeti piirkond militaaralaks ning elanikud asustati ümber. Külad muutusid varemeteks. Nüüd Döllersheimi kirikut taastatakse ja kalmistut hooldatakse, kuid Maria Schicklgruberi hauda pole tähistatud.
Anatoli Fomenko

Anatoli Timofejevitš Fomenko (vene keeles Анатолий Тимофеевич Фоменко; sündinud 13. märtsil 1945 Donetskis) on vene matemaatik ja graafik, laiemalt tuntud kui pseudoteadusliku ajalookäsitluse nn. uue kronoloogia põhiautor. Ta on 1981. aastast Moskva riikliku ülikooli matemaatikaprofessor. Tema peamised uurimisvaldkonnad on mitmemõõtmeline variatsioonarvutus, diferentsiaalgeomeetria, topoloogia, Lie rühmade teooria, sümplektiline geomeetria, arvutigeomeetria ja diferentsiaalvõrrandite Hamiltoni süsteemi teooria. Fomenko leidis 1969. aastal minimaalpinna teoorias Joseph-Louis Lagrange'i poolt 1760. aastal püstitatud Plateau probleemile lahendi spektraalsete pindade osas. Tema matemaatika-alased raamatuid on tõlgitud paljudesse keeltesse, sealhulgas inglise, prantsuse, jaapani, hiina, hispaania, itaalia ja serbia keelde. Ta on Kaasani ülikooli poolt väljaantava Lobatševski medali rahvusvahelise žürii aseesimees. Fomenko lõpetas 1967. aastal M. V. Lomonossovi nimelise Moskva Riikliku Ülikooli mehaanika-matemaatikateaduskonna. 1970. aastal kaitses ta füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi Riemanni ruume käsitleva väitekirjaga "Классификация вполне геодезических многообразий, реализующих нетривиальные циклы в римановых однородных пространствах" ja 1972. aastal füüsika-matemaatikadoktori kraadi väitekirjaga Plateau probleemi lahendamist käsitleva väitekirjaga "Решение многомерной проблемы Плато на римановых многообразиях". Ta töötas 1969. aastast MRÜ-s, esialgu diferentsiaalgeomeetria kateedris, 1981. aastast professorina kõrgema geomeetria ja topoloogia kateedris. 1992. aastast on ta diferentsiaalgeomeetria kateedri juhataja. Fomenko nn uue kronoloogia järgi on kogu Venemaa-väline vanaaja ajalugu – kaasa arvatud Vana-Kreeka, Vana-Rooma ja Vana-Egiptuse ajalugu – munkade poolt ajaliselt valesti üles kirjutatud ja need sündmused leidsid tegelikult aset keskajal. 1990 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks 1994 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia akadeemikuks 1996 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia teaduse valdkonnas 1999 – pälvis Moskva riikliku ülikooli teenelise professori aunimetuse Tema abikaasa on füüsika-matemaatikadoktor Tatjana Fomenko (sündinud 1948), kes töötab 2012. aastast MRÜ arvutusliku matemaatika ja küberneetika teaduskonna üldmatemaatika kateedris professorina. Фоменко Анатолий Тимофеевич. ras.ru Enn Haabsaar. "Fomenko sündroom vene ajalooteaduses" ​Графика Анатолия Фоменко. estetico.me Фоменко Анатолий Тимофеевич. dfgm.math.msu.su Книги А.Т. Фоменко. dfgm.math.msu.su
Bajus

Bajus on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Põllumajandusküla asub 32 km Arrasist loodes, teede D86E ja D86E1 ristumiskoha ümbruses. St. Vaasti kirik, pärineb 18. sajandist. Vana linnuse mulle ja kraav. 18. sajandi loss. Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021