laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kolmikliit (1882)

Kolmikliit oli salajane sõjaline liit Saksamaa, Austria-Ungari ja Itaalia vahel. Liitu teati saksa keeles kui Dreibund, ungari keeles kui Hármas szövetség, itaalia keeles kui Triplice alleanza ning rumeenia keeles kui Tripla Alianță. Leping sõlmiti 20. mail 1882 ja seda uuendati perioodiliselt, kuni liit lagunes I maailmasõja ajal 1915. aastal. Saksamaa ja Austria-Ungari olid omavahel liidus alates 1879. aastast. Itaalia otsis toetust Prantsusmaa vastu veidi pärast seda, kui tema koloniaalpoliitika ambitsioonid Põhja-Aafrikas said prantslaste tõttu tõsise tagasilöögi. Iga Kolmikliidu liige lubas vastastikust toetust mis tahes muu suurriigi rünnaku korral. Lepinguga nähti ette, et Saksamaa ja Austria-Ungari peaksid Itaaliat abistama, kui Prantsusmaa ründaks Itaaliat ilma provokatsioonideta. Vastutasuks pidi Itaalia omakorda aitama Saksamaad Prantsusmaa rünnaku korral. Austria-Ungari ja Venemaa vahelise sõja korral lubas Itaalia jääda neutraalseks. Õitsengu ajastu (La Belle Époque) iseloomustas samal ajal üldjoontes tollaste Kesk-Euroopa linnainimeste lembe- ja hingeelu. Kasvas nii tööstus, arhitektuuriline linnaehitus kui ka suurenes kunstimeelsus. Antant Kolmekeisriliit
Horace Ashenfelter

Horace Ashenfelter III (23. jaanuar 1923 – 6. jaanuar 2018) oli USA pikamaajooksja, olümpiavõitja. Horace Ashenfelter tuli olümpiavõitjaks maailmarekordiga 8.45,4 1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis 3000 meetri takistusjooksus.
Suwałki maakond

Suwałki maakond (poola powiat suwalski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonna põhjaosas. Piirneb põhjas Leeduga. Maakonna keskus asub Suwałki linnas, mis maakonda ei kuulu. Maakonnas on üheksa valda. Suwałki vald Raczki vald Filipówi vald Szypliszki vald Przerośli vald Bakałarzewo vald Jeleniewo vald Wiżajny vald Rutka-Tartaki vald Wybory samorządowe 2018
Eva Green

Eva Gaëlle Green (sündinud 6. juulil 1980) on Prantsuse näitleja ja modell. Tema tuntuimate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Unistajad", "Casino Royale" ja sarjas "Penny Dreadful".  Eva Green – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Eva Green IMDb-s
Gaimberg

Gaimberg on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 758 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7,28 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 838 inimest. See paikneb Lienzi linnast põhjas. Naabervallad on Lienz, Nußdorf-Debant ja Thurn. Vald koosneb järgmistest osadest: Grafendorf, Obergaimberg, Untergaimberg, Kranzhofsiedlung ja Wartschensiedlung. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.gaimberg.at
Miljardid

Miljardid on Eesti tippmuusikutest koosnev ansambel, kuhu kuuluvad Marten Kuningas, Raul Ojamaa, Peedu Kass ja Kristjan Kallas. Miljardite muusikastiili võib iseloomustada kui tugeva eneseirooniaga (eso)rokki. 2017. aasta lõpus ilmus ansambli debüütalbum "Kunagi Läänes". Eesti Rahvusringhäälingu kultuuriportaali aasta albumi küsitlusel sai "Kunagi läänes" üldkokkuvõttes seitsmenda koha, ent kodumaisetest albumitest tuli see esimeseks. Albumi ilmumisnädalal kuulati "Kunagi läänes" lugusid Spotifys kokku 100 000 korda. Album "Kunagi Läänes" tõi bändile 2018. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel võidu kolmes kategoorias: "Aasta debüütalbum", "Aasta rockalbum" ja "Aasta album". Ansambel võistles 2018. aasta Eesti Laulul singliga "Pseudoprobleem". 2020. aasta lõpus andis Miljardid välja albumi "Ma luban, et ma muutun". Album pälvis 2021. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel aasta rockalbumi auhinna. "Kunagi läänes" (album 2017) "Ma luban, et ma muutun" (album 2020) "Eesti Muusikaauhinnad 2018 võitjad on selgunud". EMA. Originaali arhiivikoopia seisuga 28.01.2018. Vaadatud 28.01.2018. "Eesti Muusikaauhinnad 2021 võitjad on selgunud". EMA. 28.01.2021. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.03.2021. Vaadatud 12.05.2021. Miljardid Facebookis Miljardid Soundcloudis
Rachel McAdams

Rachel Anne McAdams (sündinud 17. novembril 1978) on Kanada näitleja ja aktivist[viide?]. Tema tuntumate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Õelad tüdrukud", "Päevaraamat ", "Vanne" ja "Päevavalgele".  Rachel McAdams – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rachel McAdams IMDb-s
Heinfels

Heinfels on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1078 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 14,56 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 995 inimest. See on tuntud Heinfelsi lossi asukohana. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.heinfels.at
Kathy Bates

Kathleen Doyle Bates (sündinud 28. juunil 1948) on USA näitleja ja režissöör. Kathy Bates on näidelnud nii teatris, filmides kui ka teleseriaalides. Ta on pälvinud hulgaliselt auhindu, sealhulgas Tony auhinna, Oscari ja kaks Kuldgloobust. Lavastanud on ta peamiselt telesarju.  Kathy Bates – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kathy Bates andmekogus IMDb (inglise)
Ahu mõis

Ahu mõis (saksa keeles Ahu) oli Kiikla mõisa karjamõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal.. Ahu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 07.01.2018) Ahu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
John Disley

John Ivor Disley (20. november 1928 – 8. veebruar 2016) oli Suurbritannia jooksja. Disley võitis 1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis 3000 meetri takistusjooksus pronksmedali. Teda edestasid Horace Ashenfelter ja Vladimir Kazantsev.
Hopfgarten in Defereggen

Hopfgarten in Defereggen on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1107 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 73,17 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 722 inimest. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70709.pdf
Aksi mõis (Kambja)

Aksi mõis (saksa keeles Axelshof) oli Vana-Prangli mõisa karjamõis Kambja kihelkonnas Tartumaal.. Aksi mõis (Kambja) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 07.01.2018) Aksi mõis (Kambja) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Aksi mõis

Aksi mõis (ka Väike-Prangli mõis; saksa keeles Klein-Wrangelsholm) oli poolmõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal.. Mõis rajati 1847 Haljava mõisast eraldatud alast. Aksi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 07.01.2018) Aksi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Innervillgraten

Innervillgraten on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1402 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 87,8 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 940 inimest. Piirkond on üks kõige kaugemaid Austrias. Aastaringne ühendus oruga loodi alles 1956. aastal. Puuraiduri ja salaküti Pius Walderi surm, keda tulistas Johann Schett, tekitas mõningat turismi- ja meediahuvi. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.innervillgraten.at
Alliksaare mõis

Alliksaare mõis (saksa keeles Alixer) oli rüütlimõis Emmaste kihelkonnas Läänemaal.. Mõisast on teateid alates 1569. Alliksaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 07.01.2018) Alliksaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Iselsberg-Stronach

Iselsberg-Stronach on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1117 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 17,96 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 601 inimest. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Masa mõis

Masa mõis (saksa keeles Massa) oli Kõljala mõisa kõrvalmõis Püha kihelkonnas Saaremaal.. Masa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 07.01.2018) Masa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Meossaare mõis

Meossaare mõis (saksa keeles Meosaar) oli Kabala mõisa karjamõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal. Meossaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 7. jaanuaril 2018) Meossaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kals am Großglockner

Kals am Großglockner on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1324 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 180,54 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1164 inimest. Kals paikneb Ida-Tirooli põhjaosas, piiri ääres Salzburgi ja Kärnteniga. Paiknedes Kalseri ja Iseltalsi orgudes Kalserbachi jõel, jääb Kals mägede varju, ja kuulus Großglockneri mägi, kõrgeim mägi kogu Austrias, paikneb osaliselt vallas. Enamik Kalsi maadest on kaljune ja kasutuskõlbmatu (41,1%), metsad on silmapaistvad. Vaid 0,1% maast on põllud ja karjamaad. Kalsi osad on Unterpeischlach, Oberpeischlach, Staniska, Arnig, Lesach, Lana, Ködnitz, Glor-Berg, Großdorf, Unterburg ja Burg. Kalseri org võis olla asustatud enne paleoliitikumi. Kalsi on esmamainitud 19. augustil 1197. 16. sajandil hakati seal vaske kaevandama. Kals oli 1853. aastal esimese Großglocknerile tõusu lähtepunkt. Kirik Ködnitzis, ehitatud 1439. aastal, klassitsistlikud muudatused tehtud aastatel 1818–1821. Kirik Großdorfis, kahekorruselise kabeli ja gooti kellatorniga Kals on suur turismikeskus, kus suviti on keskmiselt umbes 100 000 külastust. Muidugi on selle suure kõrguse tõttu ka suusakuurort. Marlengo, Itaalia Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.kals.at
Gal Gadot

Gal Gadot-Varsano (heebrea גל גדות, sündinud 30. aprillil 1985) on Iisraeli näitleja ja modell. Tema tuntumate rollide hulka kuulub Wonder Woman neljas mängufilmis. 2004. aastal valiti ta Miss Iisraeliks. "Wonder Woman Star Gal Gadot Dazzled as Miss Israel".  Gal Gadot – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Gal Gadot andmekogus IMDb (inglise)
Kartitsch

Kartitsch on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1353 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 58,91 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 808 inimest. Kartitsch asub Gaili jõe mõlemal kaldal selle suubumisel Pusteri orgu. Kartitschi valda ümbritsevad põhjast Lienzi Dolomiitide läänejalam ja lõunast Karni Alpid, seal on ka piir Itaaliaga. Vallas on külasid, nagu Sankt Oswald. Naabervallad on Abfaltersbach, Anras, Heinfels, Obertilliach, Sillian ja Strassen. Kartitschi vapp on tõusev kuldne kuusirp sinisel väljal. 1465. aastal kinkis keiser Friedrich III vapi Hans ja Jacob Wiserile, vallajuhtidele. Kohaliku majanduse aluse moodustavad nii turism kui ka põllumajandus. 2003. aastal oli Kartitschis 84 000 külastust. Kohalikud huviväärsused on: St. Leonhardi kihelkonnakirik: gooti kirik, mis valmis aastal 1479, kõrge altar on aastatest 1761–1763. Jumalaema kirik: ehitati aastatel 1680 kuni 1685, üks märkimisväärseid varabarokk kirikuid piirkonnas. Stukk-raamid tulid Gallus Apelleri töökojast Innsbruckis. Kirik asub Hollbruckis. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.kartitsch.at
Jieznase mõis

Jieznase mõis (leedu Jiezno dvaras) on endine mõis Leedus Prienai rajoonis Jieznases. Jieznase mõisat on esmamainitud 1492. aastal. Toona oli see Leedu suurvürstidele kuuluv riigimõis. 1507. aastal läks see eraomandusse, kuuludes algul Hołowczyńskitele. Hiljem abiellus selle soo viimane esindaja vürstinna Hołowczyński Pacide peresse, abielu tagajärjel läksid nii Jieznas kui ka Hałoŭčyn üle Pacidele. Jieznasest sai selle magnaatide suguvõsa residents ning sealne mõisakompleks ehitati uhkesti välja – tegemist oli ühe uhkema lossikompleksiga Rzeczpospolita aladel. Üldjoontes klassitsistliku peahoone lasi rajada Michał Pac aastal 1775. Tema poeg Ludwik Michał Pac oli Napoleoni toetaja ja osales hiljem Novembriülestõusus. Ülestõusu järel konfiskeerisid tsaarivõimud mõisa Pacidelt, ent olid sunnitud selle aastal 1834 andma Pacide võlausaldajatele. Nii kuulus mõis aastal 1850 Kamińskatele, Żabadele, Suszyckitele, Matuszewiczitele, Charewiczitele ja Sulistrowskitele. Aastal 1837 hävis suures tulekahjus koos Jieznase aleviga ka suur osa sealsest mõisakompleksist; sealjuures põles maha ka selle uhke peahoone ja seda hiljem enam ei taastatud. Korda tehti vaid tules vähem kannatada saanud üks veel barokne tiib, kus asusid teenijate eluurumid, pesuköök ja köök. Hiljem oli see kasutusel kontorihoonena. XX sajandil läks see tiib kohaliku internaatkooli kasutusse. Lisaks peahoonele on säilinud veel üks teenijatemaja ja üks põllumajanduslik tootmishoone. Lisaks asub mõisakompleksi juures veel park, kus asub ka tiik. http://dir.icm.edu.pl/pl/Slownik_geograficzny/Tom_III/581 "Žygimantas Buržinskas, Dingęs Lietuvos Versalis". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2018. Vaadatud 7. jaanuaril 2018. Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (leedu keeles) Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiskeem (leedu keeles)
Kate Hudson

Kate Garry Hudson (sündinud 19. aprillil 1979 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Tema tuntuimate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Kuulsuse jahil", "Kuidas 10 päevaga kutist lahti saada", "Pruutide sõda" ja "Nine".  Kate Hudson – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kate Hudson andmekogus IMDb (inglise)
Totaalsus

Totaalsus on mingi ainulise eelduse, aluse, normi või tõe allutamine kõikehõlmavusele. Ainutõekeskse (totaliseeriva) mõtlemise vastu oli Emmanuel Levinas. Hitlerism ja stalinism olid tema arvates jõhkrad just ainutõe põhimõtte järgimise tõttu. Jacques Derrida ja Michel Foucault eitasid teisesuse filosoofias totaalset mõtlemist. Totalitarism Leho Lamus. "Mõtlemise mõistevõrk", lk 343.
Acta Politica Estica

Acta Politica Estica on Eestis välja antav eestikeelne poliitikateaduste alane teadusajakiri. Ajakirja annab välja Tallinna Ülikool. Ajakiri ilmub alates 2013. aastast. Ta kasvas välja varem ilmunud kogumikust Acta Politica, mida andis välja Riigiteaduste Instituut. Ajakiri on avatud ligipääsuga. Ajakirja ajaloost. Ajakirja koduleht
Rani Mukerji

Rani Mukerji (sündinud 21. märtsil 1978) on India näitleja. Bollywoodi näitlejate loend  Rani Mukerji – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rani Mukerji andmekogus IMDb (inglise)
Tuletus

Tuletus ehk derivatsioon on selline sõnamoodustusviis, kus leksikaalset tähendust omava sõnatüve ehk tuletusaluse liitmisel tuletusliitega saadakse uus sõna. Juurtüvest ja ühest või mitmest tuletusliitest moodustatud sõna nimetatakse tuletiseks ehk derivaadiks.  Sõna, millest tuletis moodustatakse, on tuletusalus, selle sõna tüvi alustüvi. Sõnatüvi (või sõnavorm), millele liide otseselt liitub (ja mis võib, ehkki ei pruugi, alustüvest mõnevõrra erineda), on tuletustüvi. Nt tuletise sõbralik tuletusalus on nimisõna sõber, tuletustüvi ja ühtlasi alustüvi selle omastava tüvi sõbra,tuletise hõõrits tuletusalus on verb hõõruma, alustüvi hõõru- ning tuletustüvi hõõri- Tuletise tähendus põhineb tavaliselt alussõna tähendusel: alussõna leksikaalne tähendus ja tuletusliite kategoriaalne tähendus kujundavad üheskoos tuletise derivatiivse tähenduse e moodustustähenduse. Näide: saare-stik, taga-la, el-u, ande-kas, õig-lane, nelja-ndik, lõpe-ta-ma, haige-stu-ma, tugeva-sti, hommiku-ti  Eesti keeles on tuletatud nimisõnu ehk nimisõnatuletisi, tuletatud omadussõnu ehk omadussõnatuletisi, tuletatud arvsõnu ehk arvsõnatuletisi, tuletatud verbe ehk verbituletisi ja tuletatud määrsõnu ehk määrsõnatuletisi. Tuletis võib olla samast või teisest sõnaliigist kui selle alussõna (v.a arvsõnatuletised, mida tuletatakse ainult teistest arvsõnadest).  Eesti Keele Grammatika I. Peatoimetaja Mati Erelt, toimetajad Tiiu Erelt, Henn Saari ja Ülle Viks. Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut, Tallinn, 1995, lk. 408. Reet Kasik (2015). Sõnamoodustus. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 78. Erelt, Mati, Tiiu Erelt, Kristiina Ross (2007). Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Reet Kasik (2015). Sõnamoodustus. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 79. Reet Kasik 2015. Sõnamoodustus. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Erelt, Mati, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.
Amanda Seyfried

Amanda Michelle Seyfried (sündinud 3. detsembril 1985) on Ameerika Ühendriikide näitleja, modell ja muusik. Tema tuntumate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Õelad tüdrukud", "Mamma Mia!" ja "Hüljatud".  Amanda Seyfried – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Amanda Seyfried andmekogus IMDb (inglise)
Laasma mõis

Laasma mõis (saksa keeles Laasma) oli Pivarootsi mõisa karjamõis Karuse kihelkonnas Läänemaal.. Laasma mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 07.01.2018) Laasma mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Lange mõis

Lange mõis (saksa keeles Langenhof) oli rüütlimõis Kambja kihelkonnas Tartumaal.. Mõisast on teateid alates 1471. Lange mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 07.01.2018) Lange mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Lepiku mõis

Lepiku mõis oli mitme Eesti mõisa nimi: Lepiku mõis (Keila), karjamõis Lepiku mõis (Kambja), karjamõis Lepiku mõis (Räpina), karjamõis Lepiku mõis (Kadrina), karjamõis
Lihuntsi mõis

Lihuntsi mõis (saksa keeles Lihometz) oli Lihula mõisa karjamõis Lihula kihelkonnas Läänemaal.. Lihuntsi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 07.01.2018) Lihuntsi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Liigvere mõis

Liigvere mõis (saksa keeles Ligfer) oli Hulja mõisa karjamõis Kadrina kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Orutaguse küla lähedal Kadrina vallas Lääne-Virumaal.. Liigvere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 07.01.2018) Liigvere krjms, www.eki.ee Liigvere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kapera mõis

Kapera mõis (saksa keeles Reinholdshof) oli Vastseliina mõisa karjamõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal.. Kapera mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 07.01.2018) Kapera mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Paate mõis

Paate mõis (saksa keeles Paatz) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal.. Esmateated aastast 1534, Stackelbergide ajal Pagari kõrvalmõis. Paate mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 07.01.2018) Paate mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Salu raba

Salu raba on raba Harjumaal Anija vallas Koitjärvel Pillapalu küla administratiivterritooriumil. Väike puhmaraba paikneb lõunas Salu mäe, idas ja põhjas Soodla jõe ja läänes liivaste metsade vahel. Rabas pole laukaid.
Suure kandevõimega kanderakett

Ülisuure kandevõimega kanderakett (inglise keeles super heavy-lift launch vehicle, lühend SHLLV) on kanderakett, millega saab Maa-lähedasele orbiidile toimetada rohkem kui 50 000 kg lasti. Saturn V, mis seoses ühe Apollo programmiga viis Maa-lähedasele orbiidile (koos kütusega) 140 000 kg lasti. Energija, mis viis Maa-lähedasele orbiidile 62 000 kg lasti. Space Shuttle, mis viis STS-93 missiooniga seoses orbiidile 122 536 kg lasti (koos kosmosesüstikuga) Falcon Heavy, kasulik last Maa lähiorbiidile 63 800 kg. Starship (SpaceX-i rakett), Maa lähiorbiidile kuni 150 000 kg lasti, taaskasutatav. Tulevikus tulevad kasutusele suure kandevõimega raketid, mida praegu jätkuvalt arendatakse. SLS, Maa lähiorbiidile 130 000 kg kasulikku lasti. SLS-i ja Starshipi kanderakette on kavas rakendada tuleviku Marsi-ekspeditsioonidel planeedi "koloniseerimisel". "Heaviest payload launched Shuttle" Guinnessi rekordite raamatus Falcon Heavy SpaceX-i kodulehel
Pilditehnika

Pilditehnika ehk pildindus (ingl imaging) hõlmab võtteid ja vahendeid reaalsetest objektidest piltide loomiseks. Pilditehnika valdkonda kuuluvad foto-, filmi- ja videotehnika. Digitaalne pilditöötlus ÕS Gert Tamberg. Pildinduse matemaatilistest aspektidest
Tallinna Puuetega Inimeste Koda

Tallinna Puuetega Inimeste Koda (lühend TPIK) on katusorganisatsioon, mis ühendab Tallinna ja Põhja-Eesti puuetega inimestega tegelevaid ühinguid. Koda tegutseb mittetulundusühinguna ja asutati aastal 1997. TPIK eesmärgiks on esindada ja kaitsta puuetega inimeste huve Tallinna tasandil. TPIK seisab selle eest, et tagada puuetega inimestele Tallinnas kvaliteetsed, vajaduspõhised, kättesaadavad ja taskukohased teenused, suurendada puuetega inimeste ühiskondlikku teadlikkust ja osalust, muuta tallinlaste hoiakuid puuetega inimeste suhtes positiivsemaks. TPIK peamisteks tegevusvaldkondadeks on invapoliitika kujundamine Tallinna tasandil, liikmesorganisatsioonide toetamine, informatsiooni edastamine ja esmatasandi nõustamine, Tallinna Puuetega Inimeste Tegevuskeskuse haldamine ning puuetega inimestele suunatud projektide ja teenuste korraldamine ja pakkumine. TPIK liikmeteks on Tallinnas tegutsevad puuetega inimeste organisatsioonid. 2018. aasta seisuga kuulub TPIK-sse 23 ühingut, milles liikmeid kokku üle 4600. TPIK juhatuse esimees on Külli Urb. Tallinna Liikumispuudega Inimeste Ühing Tallinna Invaspordiühing MTÜ Kohanemiskeskus Danko (vähihaigeid koondav ühing) Põhja-Eesti Pimedate Ühing Põhja-Eesti Neeruhaigete Ühing Tugiühendus Võimalus (vaimupuudega inimeste ja perede ühendus) Tallinna Arengupuudega Inimeste Tugiühing Tallinna Suhkruhaigete Selts Tallinna Epilepsiaühendus Merimetsa Tugikeskus (psüühikahäiretega inimeste töökeskus) Nõmme Vaegkuuljate Selts Tallinna ja Harjumaa Kurtide Ühing Tallinna ja Harjumaa Kutsehaigete Ühing Sclerosis Multipleksi Tallinna Ühing Tallinna Parkinsonihaiguse Selts MTÜ Pimedate Töökeskus Hariner Tallinna Reumaühendus Tallinna ja Harjumaa Vaegkuuljate Ühing Põhja-Eesti Autismi Liit Tallinna ja Harjumaa Autismiühing Tallinna ja Harjumaa Puuetega Naiste Ühing Nõmme Puuetega Laste Vanemate Tugiühing (hetkel väheaktiivne) Tallinna Puuetega Inimeste Koda on Eesti Puuetega Inimeste Koja liige. TPIK koduleht
Toots Normann

Toots Normann (sündinud 24. septembril 1945 Tartus) on eesti endine koolijuht ja muusikapedagoog. Ta õppis aastatel 1953–1964 Puhja Keskkoolis. Ta teenis aastatel 1964–1967 sundaega Nõukogude relvajõududes, sealhulgas ka Kuubal, millest on hiljem kirjutanud mälestusteraamatu. Ta lõpetas 1972. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi laulu- ja muusikaõpetajana. Ta töötas hiljem Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, muusika- ja autoõpetuse õpetajana Tallinna 4. Keskkoolis ning Eesti NSV Kultuuriministeeriumis. Aastatel 1986–2010 oli ta Tallinna Muusikakooli direktor. "Vastu tahtmist võõral maal". Tallinn 2012 "Kustunud suitsud Emajõe ääres". Kose 2017 (mälestusi ja uurimusi Palupõhja, Kaldasaare ja Sooküla küla ajaloost) 2010 Tallinna raemedal Tema poeg on meelelahutustegelane ja näitleja Henrik Normann. Lääne-Virumaa Keskraamatukogu raamatukoguhoidjate lugemisblogi. Toots Normann "Vastu tahtmist võõral maal" Helve Laasik. Toots Normann esitles raamatut "Kustunud suitsud Emajõe ääres". Vooremaa, 23. mai 2017
Teet Velling

Teet Velling (sündinud 13. juulil 1966 Tallinnas) on eesti bioloog ja muusik. Ta mängib paljusid pille: kitarre, perkussiooniinstrumente, iiri vilesid. Lõpetas 1984. aastal Tallinna 20. Keskkooli. 1995. aastal kaitses Tartu Ülikoolis magistritöö "nematood Chaenorhabditis elegans'i immuuno­histo­keemi­lised ja ultrastruktuursed iseärasused" (juhendajad Raivo Raid ja Jüri Kärner). Kaitses 2000. aastal Uppsala Ülikoolis doktoriväitekirja "Muscle cell integrins in vitro and in vivo. Identification and characterisation of a novel integrin, alpha11 beta1" (juhendaja Donald Gullberg). Osalenud kunagise Tallinna 20. Keskkooli mitmes ansamblis löökriistadel, kitarridel ja bassmandoliinil. Musitseerinud Prantsusmaa tänavatel[viide?], Iirimaa kõrtsides[viide?] ja Rootsi džässilavadel[viide?]. Tagasi Eestisse jõudnuna liitus uuesti ansambliga Jäääär. Tema laule on ilmunud ansambli plaatidel „Pojaga restoranis“, „Juuuubel“, „Jääorel“, „Öö armastab sind“. 2015. aastal ilmus tema sooloalbum "Vend August", millel teevad kaasa Mart Soo, Tuuli Velling, Marti Tärn, Tanel Ruben, Indrek Palu ja Üllar Saaremäe. Teet Vellingu koduleht https://www.etis.ee/CV/Teet_Velling/est