laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hägglunds Bv 206

Hägglunds Bv 206 (Bandvagn 206) on Rootsi firmas toonase nimega Hägglund & Söner, tänapäevase nimega BAE Systems Hägglunds AB valmistatud suurendatud maastikuläbivusega amfiibne, algupärasena militaarotstarbeline liigendroomiksõiduk ehk hõlmik. Tänu väiksele erisurvele maapinnale on see eriti efektiivne vahend liikumiseks sügavas lumes või pehmel pinnasel. Massid ja mõõdud Pikkus: 6,90 m Laius: 1,87 m Kõrgus: 2,45 m Tühimass: 4500 kg – eesmine vagun 2740 kg + tagumine vagun 1760 kg Kandevõime: 2240 kg – eesmine vagun 630 kg + tagumine vagun 1610 kg Kohti: eesmises vagunis 1+5, tagumises vagunis 11 Maksimaalne haagise mass: 2500 kg Mootor, liikuvus Tüüp: Ford 2658E bensiinimootor või Mercedes-Benz OM 603.950 turbo-diiselmootor Töömaht: diiselmootoril 2996 cm³ Võimsus: 100 kW (136 Hj) – 4600 p/min Väändemoment: 255 Nm – 2400 p/min Käigukast: automaatkäigukast (4 edasikäiku, 1 tagasikäik) Sõidukaugus: 330 km (maanteel) Kiirus: maanteel 52, maastikul 25, vees 4 km/h Elektrisüsteem: 24 V, 100 A Läbivus Tõusunurk: tugeval pinnasel 100%, sügavas lumes 30% Erisurve pinnasele: 13,8 kPa Pöörderaadius: 8 m Roomikud: 4 × kummiroomikud metalltugevdusega Roomikute laius: 620 mm Kasutustemperatuur: –40...+46 °C Bv 206 – tavaline versioon Bv 206D või Bv 208 – diiselmootoriga Bv 308 või Bv 206S – soomustatud ja madalama siluetiga versioon Bv S10 soomustatud versioon, pikendatud 6-jooksurattalise veermikuga RaBv 2061 – juhtimispunkt Bv 2062 – 90 mm tankitõrjekahuri Pvpj 1110 kandemasin Bv 2063 – tankitõrjeraketisüsteemi kandemasin Sisu Nasu – Soomes valmistatav versioon eriotstarbeliste modifikatsioonidega Bv 206 kere on valmistatud klaaskiust, mis teeb masina kergeks. Mootor asub esimeses vagunis, kust toimub jõuülekanne ka tagumisele vagunile. Vagunite pööramine on hüdrauliline. Väike surve pinnasele tagatakse laiade kummiroomikutega, mis katavad 2/3 masinaalusest pinnast ja takistavad lumme või pehmesse pinnasesse vajumist. Vees liigub masin edasi samuti roomikute ringlemise abil. Eelkäijaks oli Volvo Bv 202, mis töötati välja 1970. aastail. Uuem versioon 206 valmis 1980. aastail. Bv-206 osutus väga õnnestunuks ja levis peagi üle Skandinaavia ja kaugemale. 1990 esitleti soomustatud ja madalama siluetiga versiooni Bv 206S. Bv 206 oli kasutusel ka Afganistani operatsioonil. On kasutuses enam kui 25 riigi armees. Kokku on masinat valmistatud ligikaudu 11 000 eksemplari. Lisaks armeele kasutatakse seda ka tsiviilsektoris. Koos tsiviil-riigisektoriga küünib kasutavate riikide arv üle 30. BAE Systems Land Systems Hägglunds BvS 10 GAZ-3344 (ГАЗ 3344) SoldF.com: Bandvagn 206
Ettevõte

Ettevõte on õiguslikult ja korralduslikult vaadeldav kui iseseisev, eraldatud varaga tegutsev majandusüksus. Tsiviilseadustiku üldosa seadus defineerib ettevõtte kui majandusüksuse, mille kaudu isik (ettevõtja) tegutseb. Varasemas eesti keeles on ettevõtte sünonüümina kasutatud ka terminit "käitis", alates 1950. aastatest on terminist "käitis" ettevõtte tähenduses loobutud, kuid ka uuemas kirjanduses seda siin-seal leidub. Tavaliselt mõistetakse ettevõtja all inimest (füüsiline isik), kes kannab ettevõttesse tehtud isiklike investeeringute kaotamise rahalist riski ning kes pakub oma nimel tasu eest kaupu või teenuseid. Äriseadustiku alusel võib aga ettevõtja olla nii füüsiline isik kui ka juriidiline isik (äriseadustiku alusel sätestatud äriühing: täisühing, usaldusühing, osaühing, aktsiaselts ja tulundusühistu), kes pakub oma nimel tasu eest kaupu või teenuseid ning kellele kaupade müük või teenuste osutamine on püsiv tegevus. Ka füüsilisest isikust ettevõtja tegutseb äriseadustiku kohaselt ettevõtte kaudu. Ärinimi ehk firmanimi on äriregistrisse kantud nimi, mille all ettevõtja tegutseb. Aktsia Börs Eesti ettevõtete loend Eesti vanimate ettevõtete loend Eraettevõte Ettevõtete loend Ettevõtlusvormid Juriidiline isik Kontsern Mikroettevõtja Monopol Organisatsioon Pankrot Väikeettevõte Vanimate ettevõtete loend Välismaa ettevõtete loend Ühistu U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M).
Keskkonnatasu

Keskkonnatasu on keskkonna kasutusõiguse hind. Eesti keskkonnatasude seaduse järgi jaotatakse keskkonnatasud loodusvara kasutusõiguse tasuks ja saastetasuks. Seaduse järgi maksavad loodusvara kasutusõiguse tasu selle kasutajad kaevandamisõiguse, kalapüügiõiguse, metsa raieõiguse ja jahipiirkonna kasutusõiguse eest. Saastetasu seevastu tuleb seaduse järgi maksta siis, kui saasteaineid heidetakse välisõhku, veekogusse, põhjavette või pinnasesse või kõrvaldatakse jäätmeid. Keskkonnatasude rakendamise eesmärk on vältida või vähendada loodusvarade kasutamisega, saasteainete keskkonda väljutamisega ja jäätmete kõrvaldamisega seotud võimalikku kahju, suunata loodusvara tõhusamalt kasutama ning teenida riigile tulu loodusvara kasutada andmisest. Keskkonnatasu deklareerimist ja tasumist reguleerivad järgmised õigusaktid: • keskkonnatasude seadus • maksukorralduse seadus • keskkonnaministri määrus nr 22 „Keskkonnatasu deklaratsiooni vormid ja nende täitmise ning maavaravaru kaevandamise mahu aruande esitamise kord “ Keskkonnatasu makstakse Maksu- ja Tolliameti poolt avatud ettemaksukontole, kus igal maksumaksjal on personaalne viitenumber. Keskkonnaamet täidab maksuhalduri ülesandeid saastetasu, vee erikasutusõiguse tasu ja maavara kaevandamisõiguse tasu arvutuse kontrollimisel, tasumisele kuuluva keskkonnatasu arvutamisel ja määramisel. Keskkonnatasude seadus. (2005). RT I 67, 512. Keskkonnatasude seadus
Firma

Firma all võidakse mõelda ettevõtet. "Firma" on mitme teose pealkiri: "Firma", John Grishami romaan "Firma" ("The Firm"), Sydney Pollacki film
Lühirajauisutamine 2010. aasta taliolümpiamängudel

Lühirajauisutamine 2010. aasta taliolümpiamängudel toimus 13.–26. veebruarini Vancouveris Pacific Coliseumis. Lühirajauisutamises jagatud medalid riigiti. Finaal: 26. veebruar Osavõtjaid: 32 Olümpiavõitja 2006: Apolo Anton Ohno, USA Ametlikud tulemused Finaal: 20. veebruar Osavõtjaid: 32 Olümpiavõitja 2006: Ahn Hyun-Soo , Lõuna-Korea Ametlikud tulemused Finaal: 13. veebruar Osavõtjaid: 34 Olümpiavõitja 2006: Ahn Hyun-Soo, Lõuna-Korea Ametlikud tulemused: Eelsõidud-Poolfinaal-Finaal A-finaalis osales seitse sportlast. Kuna Lõuna-Korea sportlane Lee Ho-Suk diskvalifitseeriti, siis ta sai 12. koha sest temast ettepoole tõsteti kõik B-finaali lõpetanud välja arvatud itaallane Yuri Confortola. Ka itaallane diskvalifitseeriti ja jäeti mõlema finaali arvestuses 13. kohale. Finaal: 26. veebruar Osavõtjaid: 8 võistkonda Olümpiavõitja 2006: Lõuna-Korea Ho-Jin Seo, Ahn Hyun-Soo, Ho-Suk Lee, Suk-Woo Song Ametlikud tulemused Finaal: 17. veebruar Osavõtjaid: 32 Olümpiavõitja 2006: Wang Meng, Hiina Ametlikud tulemused Finaal: 26. veebruar Osavõtjaid: 32 Olümpiavõitja 2006: Sun-Yu Jin , Lõuna-Korea Ametlikud tulemused Finaal: 20. veebruar Osavõtjaid: 36 Olümpiavõitja 2006: Sun-Yu Jin , Lõuna-Korea Ametlikud tulemused Finaal: 24. veebruar Osavõtjaid: 8 võistkonda Olümpiavõitja 2006: Lõuna-Korea Chun-Sa Byun, Eun-Kyung Choi, Da-Hye Jeon, Sun-Yu Jin Ametlikud tulemused Lähirajauisutamine OM-i leheküljel
Kahekroonine münt (1992)

1992. aastal vermitud kahekroonine münt on üks Eesti Vabariigis eraviisiliselt emiteeritud meenemüntidest. Münt on pühendatud Tartu Ülikooli asutamise 360. aastapäevale ning seda vermiti ebaseaduslikult eraisiku poolt teadmata hulk. Väidetavalt müüdi neid münte 1992. aastal ühel Tallinna täikal, kuid kuna mündil oli ebaseaduslikult kasutatud Tartu Ülikooli kujutist ja sümboolikat ning sellele oli vermitud nimiväärtus "2 krooni", siis kinnitamata faktide kohaselt korjas Politseiamet neid võimalikult palju ringlusest ära. Münt on hõbehalli värvi ja kaalub ~13 grammi, läbimõõt on kolm sentimeetrit ning selle serv on sile. Mündi esiküljel on järele aimatud Günther Reindorffi kujundatud Eesti Vabariigi suurt riigivappi, sõnu "Eesti Vabariik" ja aastaarvu "1932". Mündi tagaküljel on koopia Georg Westenbergi kujundatud Tartu Ülikooli peahoone vaatest legendiga "UNIVERSITAS TARTUENSIS 1632–1992" ning nimiväärtus "2 krooni". Väljakirjutus 1992. aasta 3. novembri Postimehest: Ülikooli 360. aastapäeva toimkond pole tellinud juubelimünti Tartu Ülikooli 360. aastapäeva toimkond saatis <<Postimehe>> toimetusele kirja, milles öeldakse: <<Ajakirjanduses ilmunud andmetel on ettevõtlikud ärimehed valmistanud ja müüki paisanud ülikooli nn. juubelimündi. Ülikooli juubelitoimkond on hämmingus, et selline asi on teoks saanud, ja avaldab kahetsust, et senini puudub võimalus tõkestada niisugust isetegevust ning ülikooli kujutise ja sümboolika ebaseaduslikku tarvitamist. Toimkond rõhutab, et ülikoolil ei ole mingit seost müntide väljalaskmisega ning ta ei saa heaks kiita ülikooli juubeli ärakasutamist ärilistes huvides. Loodetavasti tõhustub õiguskaitse edaspidi ka selles vallas.>> Uudisteteoimetus Väljakirjutus 1992. aasta 27. oktoobri Päevalehest: Kas jälle üks eraviisiline meenemünt? 23. oktoobril tähistati Emajõelinnas Tartu Ülikooli 360. aastapäeva, aga juba järgmise päeva hommikul emiteeriti (s.t. "lasti käibele") Tallinna "täikal" seda sündmust tähistav juubelimünt- valgest metallisulamist 2-kroonine, üldkujundusega nagu 60 aastat tagasi. Selle esiküljel on hästi järele aimatud Günther Reindorffi kujundatud vabariigi suurt riigivappi, kuigi lõvid on siledama selja ja kurjema näoga. Ka aastaarv 1932 on jäetud muutmata, kuna siis käis praeguse Rootsi kuninga vanaisa kunagise ülikooli asutaja Gustav II Adolfi ausammast avamas. Ka mündi teine pool on kujundatud kunagise autori Georg Vestenbergi pildi järellainetusena. Võrreldes originaalpildiga on ülikooli peahoone tarkusesambaid ja aknaraame tunduvalt tugevdatud ning tähetorni vaateplatvorm on saanud vedela pannkoogi kuju. Juubelit tähistav kiri on aga UNIVERSITAS TARTUENSIS 1632-1992. Viimane aastaarv näitab aega, mil praegune Rootsi kuningas ülikooli asutaja ausamba taas avas. Numismaatikud on nõutud, sest sellised asjad rikuvad usaldust meie riigi raha vastu. Müntide vermimine peaks olema täielikult selleks riigi poolt volitatud asutuse ainuõiguseks. Mida arvab sellest Eesti Pank? Jaan Niin Toompea lossiga kahekroonine münt aastast 1930 Tartu Ülikooli asutamise 370. ja taasavamise 200. aastapäevale pühendatud meenemünt Eesti Vabariigi meenemündid Eesti kroon Kahekroonine münt (1932)
Sergei Eisenstein

Sergei Mihhailovitš Eisenstein [eisenštein] (vene keeles Сергей Михайлович Эйзенштейн; 22. jaanuar (vkj. 10. jaanuar) 1898 Riia – 11. veebruar 1948 Moskva) oli vene filmilavastaja, -stsenarist ja -teoreetik. Sergei Eisensteini tuntumad filmid on "Soomuslaev "Potjomkin"" (1925), "Oktoober" (1927), "Aleksander Nevski" (1938) ja "Ivan Julm" (1944). Sergei Eisenstein sündis 22. jaanuaril (vkj. 10. jaanuaril) 1898 Riias saksa-juudi päritolu inseneri ja arhitekti Mihhail Eisensteini ning vene rahvusest Julija Eisensteini (neiupõlvenimi Konetskaja) ainsa lapsena. Tema vanemad lahutasid abielu 1909. aastal. Eisenstein õppis Riia Humanitaargümnaasiumis süvendatult saksa, inglise ja prantsuse keelt. Hiljem õppis Petrogradi Arhitektuuriinstituudis. 1918. aastal astus vabatahtlikuna Punaarmeesse. 1920. aastal suunati Eisenstein õppima Kindralstaabi Akadeemiasse jaapani keelt. Seejärel töötas ta Proletkulti I töölisteatris algul kunstniku ja hiljem lavastajana. Aastail 1921–1922 õppis lavastamist Vsevolod Meierholdi käe all. 1924. aastal valmis tema esimene täispikk mängufilm "Statška", mis võitis 1925. aasta Pariisi kunstinäitusel Exposition Internationale des Arts Décoratifs et Industriels Modernes hõbemedali. 1925. aastal valmis filmistuudios Mosfilm tema teine film "Soomuslaev "Potjomkin"". Sergei Eisenstein suri 11. veebruaril 1948 Moskvas, olles 50-aastane. 1935 – Vene SFNV teeneline kunstitegelane 1941 – Stalini preemia filmi "Aleksandr Nevski" eest 1944 – Stalini preemia filmi "Ivan Julm" esimese osa eest Autobiograafia (vene keeles) Sergei Eisenstein andmekogus IMDb (inglise)
Raḩmān Bābā

Raḩmān Bābā (‏رحمان بابا‎; õieti Abdurraḩmān Momand ‏عبدالرحمان مومند‎; 1632 või umbes 1651 Peshāwari lähedal – 1707 Peshāwar) oli puštu sufistlik luuletaja, uue stiili rajaja puštukeelses luules. Ta kuulus Chistiyyah' ordusse. Puštu kirjandus
Paradigma

Paradigma (kreeka sõnast (παράδειγμα 'musternäide') on algses tähenduses õpetlik näide, eeskuju, musternäide või näidis. Sõna on mitmes valdkonnas kasutusel terminina. Retoorikas mõistetakse paradigma ehk näite all argumentatsiooni käigus jutustatavat õpetlikku lugu. Keeleteaduses on paradigma all kõigepealt mõistetud morfoloogilist paradigmat – mingi sõna muutevormide tabelit kas eeskujuna terve tüüpkonna sõnade muutmiseks või lihtsalt konkreetse sõna muutevormistikuna. Laiemas tähenduses mõistetakse keeleteaduses paradigma all omavahel paradigmaatilistes suhetes olevate keeleüksuste klassi. Thomas Kuhn on oma teadusfilosoofilises kontseptsioonis hakanud paradigmaks nimetama teadusetegemise viisi, mida omandatakse eeskuju najal. Üldkeeles on see sõna hakanud tähistama mõtteraamistikku (mõttemustrit) või asjade tegemise viisi mis tahes valdkonnas. Programmeerimises nimetatakse paradigmaks programmeerimise stiili. Sotsiaalteaduses märgib mõiste "paradigma" kontseptuaalset raamistikku, millest lähtudes tajutakse tegelikkust, hinnatakse olukorda ja kujundatakse tegevusi. Sellisteks paradigmadeks on näiteks ühe-, kahe- või kolme-dimensiooniline poliitikakäsitlus või sotsiaalse korra kontseptsioon.
Puštu kirjandus

Puštu kirjandus on puštukeelne ilukirjandus. Raḩmān Bābā
Marge Kõrkjas

Marge Kõrkjas (sündinud 8. mail 1974) on eesti ujuja. Ta on edukaim eestlasest paraolümpiamängudel osaleja ning kergejõustiklaste Annely Ojastu ja Sirly Tiigi kõrval kolmas paraolümpial kuldmedali võitnud eestlane. Ta võitis 1992 Barcelonas hõbeda ja pronksi, 1996 Atlantas kaks kulda ja hõbeda, 2000 Sydneys hõbeda ning 2004 Ateenas hõbeda. Ta töötab ujumistreenerina Tartus Aura veekeskuses. Biograafia ESBL-is
Purjetamine 1952. aasta suveolümpiamängudel

Purjetamine 1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis 28 võistlejat 21 paatkonda 17 paatkonda 16 paatkonda 11 paatkonda
Skeleton 2010. aasta taliolümpiamängudel

Skeleton 2010. aasta taliolümpiamängudel toimus 19. ja 20. veebruaril Whistler Sliding Centre'is. Skeletoni võistlused toimusid samal rajal, kus selgitasid olümpiavõitja ka bobisõitjad ja kelgutajad. Skeleton on olümpiaprogrammis juba 1928. aastast ning olümpiavõitja selgitati sel alal ka 1948. aastal. Uuesti lülitati skeleton olümpiaprogrammi Salt Lake Citys 2002. aastal. Skeletonis jagatud medalid riigiti. Finaal: 19. veebruar Osavõtjaid: 28 Olümpiavõitja 2006: Duff Gibson, Kanada Ametlikud tulemused Finaal: 19. veebruar Osavõtjaid: 28 Olümpiavõitja 2006: Maya Pedersen , Šveits Ametlikud tulemused Skeleton OM-i leheküljel
Põltsamaa kihelkond

Põltsamaa kihelkond (lühend Plt; saksa keeles Kirchspiel Oberpahlen) oli kihelkond Viljandimaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi enamikus jääb kihelkonna maid Jõgeva maakonda, vaid loodeosas Rutikvere mõisa ümbruses kuulub väike maa-ala Järva valda tänapäevases Järva maakonnas. Kihelkonnakirik on Põltsamaa kirik. Esimest kirikut on esmamainitud 1234. aastal, kui on nimetatud preester Eggehardus[viide?]. Kirik hävis 17. sajandi alguse Poola-Rootsi sõdades[viide?]. Uue kiriku ehitamise algatas 1630. aastatel Põltsamaa linnuse ja mõisa uus omanik Herman Wrangel[viide?]. Põltsamaast lahutati 1630. aastal Pilistvere kihelkond ja 1639. aastal Kolga-Jaani kihelkond. 1773. aastal ühendati Tartu kreisist lahutatud Põltsamaa kihelkond, Pilistvere ja Kolga-Jaani kihelkond Pärnu kreisiga. Põltsamaa kirikumõis (Pastorat Oberpahlen) – kirikumõis Adavere mõis (Addafer) – rüütlimõis Kaavere mõis (Kawershof) – Kurista kõrvalmõis Lustivere mõis (Lustifer) – rüütlimõis Kaliküla mõis (Kalliküll) – Lustivere kõrvalmõis Pajusi mõis (Pajus) – rüütlimõis Vorsti mõis (Worsti) – Pajusi karjamõis Põltsamaa mõis (Schloß Oberpahlen) – rüütlimõis Rutikvere mõis (Ruttigfer) – rüütlimõis Tapiku mõis (Tappik) – rüütlimõis Uue-Põltsamaa mõis (Neu-Oberpahlen) – rüütlimõis Mällikvere mõis (Melligfer) – Uue-Põltsmaa kõrvalmõis 19. sajandi keskpaiku oli Põltsamaa kihelkonnas üheksa valda: Adavere vald Kaavere vald Kurista vald Lustivere vald Pajusi vald Rutikvere vald Tapiku vald Uue-Põltsamaa vald Vana-Põltsamaa vald Põltsamaa kihelkonnakool Adavere mõisa kalmistu Ficki kabel Kütimäe kalmistu Lustivere II maailmasõja matmispaik Maandi talu kalmistu Pajusi mõisa kalmistu Põltsamaa kalmistu Põltsamaa kesk- ja uusaegne kalmistu Põltsamaa saksa kalmistu Põltsamaa II maailmasõja matmispaik Põltsamaa uus õigeusu kalmistu Põltsamaa vana õigeusu kalmistu Pärnassaare kalmistu Riivli II maailmasõja matmispaik Uue-Põltsamaa mõisa kalmistu Võisiku hooldekodu kalmistu Mõhu T. Jürgen. Põltsamaa rahvarõivad [1] (vaadatud 27.07.2012) Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 382. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 299–308. Rudolf Stokeby. Ajalooline traditsioon Põltsamaa kihelkonnast 1926/27. aastal. Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna e-raamat. 2017 Agate Laurson. Ajalooline traditsioon Põltsamaa kihelkonnast 1926. aastal. Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna e-raamat. 2017 Juhan Vasar. "Soome asustusest Eestis XVII sajandi keskel". 1. osa. Eesti Kirjandus 11/ 1931. Lk 549...567 (kaader 8...26) Juhan Vasar. "Soome asustusest Eestis XVII sajandi keskel". 2. osa. Eesti Kirjandus 12/ 1931. Lk 639...652 (kaader 33...46) Põltsamaa kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
Togolok Moldo

Togolok Moldo [togol'okk mold'oo] (Тоголок Молдо 'ümaranäoline õpetatu'; õieti Baiõmbet Abdõrahmanov; 10. juuni 1860 – 4. jaanuar 1942) oli kirgiisi akõnn (rahvalaulik) ja luuletaja.
Ikarus 280T

Ikarus 280T on Ungari liigendtrollibussimudel, mida firma Ikarus tootis autobussi Ikarus 280 baasil aastatel 1975–1992. Need trollibussid on või on olnud kasutusel Ungaris, SRÜ-s, Bulgaarias, Ida-Saksamaal ja Eestis. Tallinna osteti 1995. aastal kuus seda tüüpi kasutatud trolli Saksamaalt Hoyerswerdast, kus trolliliiklus lõpetati. Numbrite 426–431 all sõitsid need kuni 2004. aastani. Tegu oli modifikatsiooniga, mille valmistamisel kasutati firma Ganz veoajameid.. Pikkus: 16,5 m Laius: 2,5 m Kõrgus: 3,4 m Trollibusse Ikarus 280T valmistati mitme firma elektriseadmetega. Ikarus 280.T1 tootmises: 1975 kasutusel: Budapest elektrisüsteem: ZiU Ikarus 280.T3 tootmises: 1978 elektrisüsteem: BBC Ikarus 280.T4 tootmises: 1978 elektrisüsteem: Kiepe Ikarus 280.T6 tootmises: 1980 elektrisüsteem: Ganz Ikarus 280.T7 tootmises: 1980 elektrisüsteem: Hitachi Ikarus 280.T8 tootmises: 1981 kasutusel: Budapest elektrisüsteem: BKV-VKI Ikarus 280.91 kasutusel: Budapest, Debrecen, Szeged elektrisüsteem: ZiU või Kiepe-Obus Ikarus 280.91D kasutusel: SRÜ elektrisüsteem: ZiU Ikarus 280.92 tootmises: 1985–1989 kasutusel: Bulgaaria elektrisüsteem: Ganz seisu- ja istekohti: 37+110 Ikarus 280.93 tootmises: 1985 ja 1989 kasutusel: Ida-Saksamaa, hiljem Tallinn elektrisüsteem: Ganz seisu- ja istekohti: 35+110 Ikarus 280.94 tootmises: 1987–1989 kasutusel: Budapest elektrisüsteem: Ganz seisu- ja istekohti: 35+110 Olander, Aare. Tramm, buss ja troll Tallinnas, lk. 142 Ikarus 280T Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise kodulehel Ikaruse trollid Budapestis (inglise keeles)
Karel Tammjärv

Karel Tammjärv (sündinud 25. mail 1989 Tartus) on endine eesti murdmaasuusataja. 2010. aasta kuni 23-aastaste maailmameistrivõistlustel Hinterzartenis Saksamaal sai ta 15 km klassikastiilis sõidus viienda koha. Ta on osalenud kolmedel olümpiamängudel ja neljadel maailmameistrivõistlustel. 2011. aasta maailma karikasarja Otepää etapil sai Karel klassikasprindis 22. koha ja teenis oma karjääri esimesed MK-punktid.  Pikemalt artiklis 2019. aasta veredopinguskandaal 2019. aasta 27. veebruaril korraldas Austria kriminaalpolitsei suusaalade MM-i võistluslinnas Seefeldis dopinguga seotud läbiotsimise, mille käigus peeti kinni Karel Tammjärv. Kokku vahistati Seefeldis viis sportlast, sealhulgas teine eestlane Andreas Veerpalu, kasahh Aleksei Poltaranin ning kaks austerlast – Dominik Baldauf ja Max Hauke. Samal päeval vahistati Saksamaal Erfurdis veel kaks inimest, kellest üks oli spordiarst Mark Schmidt. Viimast on juba varem kahtlustatud veredopingu vahendamises. Tammjärv ja Veerpalu vabanesid vahi alt 28. veebruaril, olles tunnistanud seotust dopinguga. Tammjärv tunnistas 1. märtsil, et ta on veredopingut tarvitanud alates 2016. aasta suvest ja et spordiarst Mark Schmidti kontakti andis talle endine Eesti suusakoondise peatreener Mati Alaver. Tammjärvele määrati 4-aasta pikkune võistluskeeld, mis lõppes 2023. aasta veebruari lõpus. 2010 Vancouveris 46. koht suusavahetusega sõidus 67. koht 15 km vabatehnikas 2014 Sotšis 49. koht 50 km vabatehnikas 51. koht 15 km klassikas 10. koht teatesõidus 2018 Pyeongchangis (dopingu abiga) 22. koht 15 km vabatehnikas 32. koht suusavahetusega sõidus 52. koht klassikatehnikasprindis 12. koht 4×10 km teatesõidus 17. koht sprinditeates (koos Marko Kilbiga) 2011 Oslos 26. koht 15 km klassikas 38. koht suusavahetusega sõidus 49. koht 50 km vabatehnikas 10. koht teatesõidus 2013 Val di Fiemmes 39. koht 50 km klassikas 58. koht suusavahetusega sõidus 15. koht teatesõidus 2015 Falunis 43. koht suusavahetusega sõidus 2017 Lahtis (dopingu abiga) 36. koht suusavahetusega sõidus 58. koht vabatehnikasprindis "Austria politsei pidas dopingukahtlustuse tõttu kinni kaks Eesti sportlast". sport.err.ee. "Tammjärv ja Veerpalu said vabaks". sport.err.ee. "Tammjärv: veredoping sai alguse aastal 2016 jutuajamisest Mati Alaveriga". sport.err.ee. Soome meedia: Karel Tammjärv ajab põhjanaabritega äri Delfi, 2. märts 2023 Tutvustus FIS-i lehel Tutvustus Postimehes, veebiarhiiv Biograafia ESBL-is
Maahoki 1952. aasta suveolümpiamängudel

Maahoki 1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis 12 meeskonda 1. India: Ranganandhan Francis, Dharam Singh, Radhir Singh Gentle, Leslie Claudius, Keshava Datt, Govind Perumal, Raghbir Lal, Kunwar Digvijai Singh, Balbir Singh, Udham Singh, Muniswami Rajgopal, Meldrich Daluz, Chinadorai Deshmutu 2. Holland: Laurenz Mulder, Henri Derckx, Johan Drijver, Julius Ancion, Hermanus Loggere, Edouard Tiel, Willem van Heel, Rius Esser, Jan Kruize, Andries Boerstra, Leonard Wery 3. Suurbritannia: Graham Dadds, Derek Day, Roger Midgley, Denys Carnill, John Cockett, Dennis Eagan, Anthony Robinson, Anthony Nunn, Robin Fletcher, Richard Norris, Neil Nugent, John Conroy, John Paskin Taylor 4. Pakistan: Abdoul Waheed Qazi, Mohammed Niaz Khan, Asghar Ali Khan, Jack Britto, Mansur Hussain Atif, Habib Ali Kiddi, Mahmudul Hassan, Abdul Hamid, Abdul Mallick, Habibur Rehman, Latifur Rehman, Abdul Latif Mir Finaal: India-Holland 6:1 (4:0) Pronksimäng: Suurbritannia-Pakistan 2:1 (2:1) India võitis 5. olümpiamängud järjest.
Sirli Hanni

Sirli Hanni (sündinud 27. oktoobril 1985 Vastseliinas) on endine eesti laskesuusataja. Sirli Hanni treeneriteks on olnud Üllar Tähe, Tõnu Pääsuke, Anatoli Hovantsev, Hillar Zahkna, Kristjan Oja ja Maris Cakars. 2004. aasta juunioride MM-il sai ta 10 km distantsil hõbemedali. Ta kuulus 2003–12 Eesti koondisse, sealhulgas Vancouveri olümpiamängude koondisse. Tutvustus Postimehes Sirli Hanni alustas noorte MMi hõbedaga, Võrumaa Teataja, 27. jaanuar 2004 Biograafia ESBL-is
Kristel Viigipuu

Kristel Viigipuu (sündinud 19. augustil 1990) on eesti laskesuusataja. Jaanuaris 2010 Torsbys toimunud juunioride maailmameistrivõistlustel sai ta 7,5 km distantsil kuuenda ja 12,5 km distantsil seitsmenda koha. Kristel Viigipuu esindab Elva Suusaklubi. Tema treenerid on Rein Pedaja ja Ants Orasson. Ta kuulus Eesti Vancouveri olümpiamängude koondisse. Ta sai sprindis 83. koha ega pääsenud jälitussõitu. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. veebruar 2010. Vaadatud 11. veebruaril 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kristel Viigipuu IBU kodulehel (inglise) Biograafia ESBL-is Laskesuusataja Kristel Viigipuu juunioride MMil kuues, Delfi sport, 30. jaanuar 2010