laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hatten

Hatten on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis. Valla pindala on 103,44 km². 31. detsembril 2017 elas seal 14 201 inimest. See asub 16 km Oldenburgist kagus, Wildeshausen Geesti looduspargi loodeservas. Lisaks esteetiliselt ja ökoloogiliselt atraktiivsele maapiirkonnale, mida ta eksponeerib, on vald moodne ja tulevikule orienteeritud. Kohaliku majanduse nurgakiviks on põllumajandus, mitu muud sektorit mängivad kasvavalt olulist rolli. Turismipürgimustes rõhutatakse piirkonna vabaaja- ja spordivõimalusi. See hõlmab Kirchhatteni kõrval suurt puhkekeskust, kus on bassein, näitus ja muid rajatisi. Paljud külastajad naudivad kanuusõitu piirkonna suurel Hunte jõel. Hatteni lennuväli, Flugplatz Oldenburg-Hatten, sobib väikestele lennukitele. See hõlmab ka lennukooli ja seal saab ka ekskursioone teha. Piirkonda teenindab ulatuslik ühistranspordisüsteem, mis ühendab piirkondlikke keskusi regulaarsete busside ja rongide (NordWestBahn) sõiduplaanidega. Need pakuvad juurdepääsu silmapaistvatele turismiobjektidele, mis Sandkrugis on sepakunsti- ja trükimuuseumid. Lisaks on Sandhattenis tuntud Euroopa kunstniku Martin McWilliami töökoda, samuti u. 6000-aastane kivikalme. Osenberge ümbrusest ammutatud veele antud nimi on teada, et see on üks puhtamaid allikaid kogu Saksamaal. See ei sisalda olulisi bakterioloogilisi lisandeid, mistõttu pole vaja lisada kloori. Sellest allikast pärit vesi on piisav umbes 60% Suur-Oldenburgi ala vajaduste rahuldamiseks. Hattenile või selle sisemisele jaotusele Kirchhattenile omistati 860. aastal esmakordselt nimi "Hatho". Tuletatud germaani Hathus või Hadu murretest, võib sõna olla lõdvalt tõlgendatud "sõda", "sõjajumal" või "õnnelik sõdalane". Küttide traageldused eksisteerivad kiviajast, samuti hilisematelt germaani hõimudelt ja saksidelt. On teada, et asulad on piirkonnas arenenud osaliselt viljakate põllumajandusmaade arvukuse tõttu. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Hatten Gemeinde Website Bundesstaat Niedersachsen
Hude (Oldenburg)

Hude on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis. Valla pindala on 124,64 km². 31. detsembril 2017 elas seal 16 335 inimest. Vald asub 15 km Oldenburgist idas ja 25 km Bremeni keskusest läänes. Hude raudteejaam Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.hude.de
Wardenburgi vald

Wardenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis. Valla pindala on 118,66 km². 31. detsembril 2017 elas seal 16 005 inimest. Vald asub Hunte jõe ääres, umbes 8 km Oldenburgist lõunas. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.wardenburg.de
Harpstedti ühisvald

Harpstedt on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis. Selle pindala on 210,39 km². 31. detsembril 2017 elas seal 10 825 inimest. Selle keskus on Harpstedt. Samtgemeinde Harpstedt koosneb järgmistest valdadest: Beckeln Colnrade Dünsen Groß Ippener Harpstedt Kirchseelte Prinzhöfte Winkelsett
Bodo keel

Bodo keel on Hiina-Tiibeti keelkonna Tiibeti-Birma keelte bodo-garo harusse kuuluv keel, mida emakeelena räägivad bodod Assami osariigis Indias. See on ametlik keel Bodolandi autonoomses piirkonnas Assami loodeosas ja üks India 22 põhiseaduses nimetatud ametlikust keelest. 2011. aasta rahvaloenduse andmeil oli Indias bodo keele kõnelejaid 1,5 miljonit. Bodo keelt kirjuatatakse ametlikult devanaagaris. Mitteametlikult on kasutusel ka ladina kiri. Bodo keeles on 6 vokaalfoneemi ja 16 konsonantfoneemi. Bodo keel on flekteeriv keel. Keeles on 7 käänet. Bodo keele ja kultuuri edendamiseks loodi 1952. aastal organisatsioon Bodo Sahitya Sabha. http://www.censusindia.gov.in/2011Census/Language-2011/Statement-1.pdf
Estonia 010

Estonia-010 oli viimane Estonia-sarja kuuluv kõrgekvaliteediline ehk Hi-Fi raadiokomplekt (radioola), mis töötati välja Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroos (TREKB) aastaks 1985 ning mida toodeti Tallinnas tehases Punane RET 1991. aastani, mil Estonia nime kasutamise õiguse omandas Audes. Komplekti kuulusid eelvõimendi, lõppvõimendi, raadiovastuvõtja, vinüülplaadimängija ja 2 kõlarit, hiljem ka CD-plaadimängija. Komplekti jaoks töötati välja ka kassettmagnetofon, mis aga seeriatootmisse ei läinud. Eelvõimendeid Estonia YΠ-010 toodeti kokku 35 347. Lõppvõimendeid Estonia YM-010 toodeti kokku 34 896.
Kassett

Kassett võib olla: Kompaktkassett (ehk Compact Cassette, CC, või musicassette, audio cassette, cassette tape) - ülemaailmne standard analooghelisalvestuse ja taasesituse jaoks, helikassett DAT-kassett - digitaalne audiokassett (Digital Audio Tape) DCC - lühikest aega kasutusel olnud digitaalne audiokassett (Digital Compact Cassette) Diktofonikassetid L-kassett (Elcaset, Large Cassette) - suuremõõduline kassett analooghelisalvestuse ja taasesituse jaoks Mikrokassett - väikesemõõduline kassett analooghelisalvestuse ja taasesituse jaoks Nanokassett - eriti väikesemõõduline kassett analooghelisalvestuse ja taasesituse jaoks Pikokassett - eriti väikesemõõduline kassett digitaalhelisalvestuse ja taasesituse jaoks RCA tape cartridge Videokassett - kassett videolindiga (näiteks, kasutamiseks VCR'ides, VHS-kassett, jt.) Andmekassett - magnetlint plastmassist karbis digitaalsete andmete salvestamiseks Tindikassett tindiprinteri jaoks Tooneri kassett laserprinteri jaoks Geenikassett Luulekassett ja Kassetipõlvkond Relva padruni(lindi)kassett
Martín Vizcarra

Martín Alberto Vizcarra Cornejo (sündinud 22. märtsil 1963 Limas) on Peruu poliitik, oli alates 23. märtsist 2018 kuni oma umbusaldamiseni parlamendi poolt 9. novembril 2020 Peruu president.
Harilik diferentsiaalvõrrand

Harilik diferentsiaalvõrrand on võrrand, mis seob otsitavaid (ühe või mitme muutuja) funktsioone, nende tuletisi ja argumente. Diferentsiaalvõrrandi järguks nimetatakse otsitavate funktsioonide tuletiste kõrgeimat järku. Näiteks n-järku harilikku diferentsiaalvõrrandit, milles otsitavaks funktsiooniks on y, võib formaalselt esitada järgmiselt: F ( x , y , y ′ , . . . , y ( n ) ) = 0 {\displaystyle F(x,y,y',...,y^{(n)})=0\,} . Iga funktsiooni y=f(x), mis võrrandisse paigutatuna seda võrrandit x suhtes samaselt rahuldab, nimetatakse selle võrrandi lahendiks. Diferentsiaalvõrrand Osatuletistega diferetsiaalvõrrand
Ahmed Hussen

Ahmed Hussen (somaali keeles Axmed Xuseen, araabia keeles أحمد حسين; sündinud 1976 Muqdishos) on Somaalia päritolu Kanada jurist ja poliitik, ta kuulub Kanada Liberaalse Partei ridadesse. Ta on 10. jaanuarist 2017 Kanada immigratsiooni-, põgenike ja kodakondsusminister. Ta sündis aastal 1976 Muqdishos. Somaalia kodusõja tõttu põgenes tema perekond kodumaalt Keeniasse, algul Mombasasse, hiljem Nairobisse. Nairobist siirdus ta Torontosse. Hussen on 10. jaanuarist 2017 Kanada immigratsiooni, pagulaste ja kodakondsuse minister. Tema väljakuulutatud eesmärgiks on võtta kolme tuleva aasta jooksul riiki vastu miljon immigranti. https://6abc.com/canada-wants-1-million-more-immigrants-over-next-3-years/5052772/ Kanada tahab järgmise kolme aasta jooksul vastu võtta veel miljon sisserändajat Ahmed Husseni elulugu Kanada Parlamendi kodulehel (inglise keeles)
Porkas

Porkas (ka Liepupes skola) on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub Liepupe jõe kaldal, valla keskusest Mustkalnist 9, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 36,9 ja Riiast 74,8 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Külas asub Porkase bussipeatus. Külas kasvavad Porkase pärn (kõrgus 22 m) ja Porkase kask (kõrgus 22.5 m) on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Prinkas

Prinkas (vanasti ka Prinka ja Princke) on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub Liepupe jõe kaldal, valla keskusest Mustkalnist 10,1, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 38,3 ja Riiast 76,1 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Külas asub Prinkase bussipeatus. Külas kasvavad Prinkase pärn ja Prinkase tamm (ümbermõõt 5.7, kõrgus 22 meetrit) on looduskaitse all. Prinkase rehielamu on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Prinku" dzīvojamā rija
Zaķi

Zaķi (ka Zaķukrogs) on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub maantee A1 ääres, valla keskusest Mustkalnist 8,6, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 29,8 ja Riiast 74,4 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Vietvārdu datubāze
Tūja

Tūja on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub merepinnast 8 meetri kõrgusel Liivi lahe kaldal, valla keskusest Mustkalnist 10, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 33 ja Riiast 75 kilomeetri kaugusel. 1936. aastal avati küla kohal telliselööv. 1945. aastal muudeti see Cēsise ehitusmaterjalide tehase tsehhiks. Küla tekkis nõukogude perioodil, kujunedes tänapäevaks suletud tsehhi juurde, mis valmistas kohalikust savist telliseid ja drenaažitorusid. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Tūjas on raamatukogu ja Tūja bussipeatus. Külas kasvavad Bangase kask ja Zaķupīte mänd on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Tūjasmuiža

Tūjasmuiža (ka Tūjas skola) on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub valla keskusest Mustkalnist 12, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 34 ja Riiast 76 kilomeetri kaugusel. Küla on tekkinud endise Tūja mõisa (Taubenhof) juurde. Sealsest mõisakompleksist on säilinud häärber, kuhu aastal 1919 rajati kohalik koolimaja. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Tūjasmuižas asub Tūjas muiža bussipeatus. Külas kasvav Ķireļi tamm on looduskaitse all. Muinsusmälestistena on riikliku kaitse all sealsed Tiniņkalnsi muinaskalmed. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Tiniņkalna senkapi
Beckeln

Beckeln on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis. Valla pindala on 33,42 km². 31. detsembril 2017 elas seal 777 inimest. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.beckeln.de
Colnrade

Colnrade on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis. Valla pindala on 18,45 km². 31. detsembril 2017 elas seal 773 inimest. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.colnrade.de
Dünsen

Dünsen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis. Valla pindala on 10,85 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1196 inimest. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.duensen.de
Līze mõis

Līze mõis (saksa keeles Lissenhof, läti keeles Līzes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Rauna kihelkonnas.
Alberta Eesti Kultuuripärandi Selts

Alberta Eesti Kultuuripärandi Selts (inglise keeles Alberta Estonian Heritage Society) on Kanadas Calgarys tegutsev Kanada eestlaste selts, mis muu hulgas tegeleb Kanada eestlaste kultuuripärandiga. Selts on välja andnud ajakirja Aja Kaja. Selts asutati aprillis 2005. https://aehs.ca/ (vaadatud 10.01.2019) Koduleht https://globalestonian.com/et/content/alberta-eesti-kultuurip%C3%A4randi-selts
Groß Ippener

Groß Ippener on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis. Valla pindala on 28,06 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1006 inimest. Valda kuuluvad Groß Ippener, Klein Ippener, Annen ja Ortholz. Nime Ippener on esmamainitud dokumenteeritud aruannetes 1211., 1231. ja 1250. aastast, isikunimena, kohanimena ja kihelkonnana. 1211. aastal on mõistet Ippener esmamainitud Bassumi kloostri tunnistuses, milles aadlimees Aldagus de Ippenerde on loetletud tunnistajana. Aristokraatliku perekonna Ippenerde asukoht oli ilmselt Klein Ippeneris Dünseneri oja ääres. 1231. aastal on Ippeneri esmamainitud Bassumi kloostri dokumendis kohanimena. Seal kinnitavad Bremeni kloostri vaimulikud "Ippenerthe" kümnisevaldust Bassumi kloostrile, mis oli kingitud neile abtiss Elisabethi poolt. 1250. aasta paiku esineb nimi Ippener kui "Parrochia Yppenerthe" hartas ehitada Bremenis sild üle Weseri jõe, milles Ippeneri kihelkond pidi maksma sillamaksu. Kihelkonna suurus määras makstava summa, mis sel ajal vastas täpselt Harpstedti kihelkonna suurusele naabruses. Ippeneri kihelkonnakirik seisis varem Groß Ippeneri keskel praeguse Wülfersi restorani vastas. Kolmekümneaastase sõja ajal põles kirik maha ja seda ei taastatud. 1859. aastal ühendati Groß Ippeneri, Klein Ippeneri, Anneni ja Ortholzi vald suureks Groß Ippeneri vallaks, mis kuulus Freudenbergi kreisi. Äsja moodustatud valla maakogukonnas oli kokku 64 majapidamist 440 elanikuga. 1932. aastal liideti linn Grafschaft Hoya kreisiga. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Harpstedt

Harpstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis. Valla pindala on 23,45 km². 31. detsembril 2017 elas seal 4708 inimest. Vald asub Bremenist 30 km lõunas. Harpstedti on esmamainitud 1203. aastal nimega Harpenstede. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. harpstedt.de
Tulevik (täpsustus)

Tulevik on vaatleja poolt käesoleva hetkena tajutavale ajale järgnev aeg. Tulevik (keeleteadus) Tulevik (spordiselts) Tulevik (väliseesti selts)
Kirchseelte

Kirchseelte on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis. Valla pindala on 14,98 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1176 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Prinzhöfte

Prinzhöfte on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis. Valla pindala on 41,98 km². 31. detsembril 2017 elas seal 668 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Tulevik (väliseesti selts)

Mitte segi ajada Inglismaa Eestlaste Ühinguga Tulevik (täisnimega Inglismaa Eesti Selts Tulevik, lühemalt IES Tulevik) on Suurbritannia eestlaste selts. Selts asutati 1974. Selts teeb koostööd Inglismaa Eestlaste Ühinguga. Koos korraldatakse näiteks igasuviseid lastelaagreid ja Rahvapidu. https://tulevik.co.uk/ (vaadatud 10.01.2019) https://web.archive.org/web/20170605152247/http://ekkm.estinst.ee/keskused/seltsid/inglismaa-eestlaste-selts-tulevik/ (vaadatud 05.06.2017) Koduleht
Winkelsett

Winkelsett on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis. Valla pindala on 39,18 km². 31. detsembril 2017 elas seal 521 inimest. Oluline turismisihtkoht koosneb kahest megaliitilisest hauast Reckumi ringkonnas, mida kutsutakse Reckumi kivideks. Need on megaliitilise kultuuriala viimased jäänukid Hunte jõest idas. Kaks hauda paiknevad metsa servas põllul ja on hästi säilinud. Reckum liidendati Winkelsetti 1. märtsil 1974. Reckumi kõrval kuuluvad valda Barjenbruch, Hackfeld, Harjehausen, Heitzhausen, Hölingen, Kellinghausen, Kieselhorst, Mahlstedt, Rüdebusch, Spradau, Winkelsett ja Wohlde. Tuntud elanike hulka kuulub Hille Perl, viola da gamba ja lirone virtuoosne esineja. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Valuuta forvardleping

Valuuta forvardleping (ingl forward contract) on tähtpäevatehing, mida koostatakse finantsturgude kliendilepingu raames. See on tehing, kus praegusel ajal sobitatakse kokku valuutakurss arveldusega kokkuleppelisel päeval tulevikus. Forvard tehinguid tehakse riskide maandamiseks ja spekuleerimiseks. Valuuta ehk vääring on riigi rahasüsteem ning selles kasutatavad rahamärgid, näiteks kuuluvad selle hulka euro, USA dollar, Inglise nael ja Jaapani jeen. Forvardleping on kahe osalise vaheline kontraht, mis kohustab tulevikus lepingupooli varem kokkulepitud tingimustel (nagu hind, kogus ja kauba üleandmise kuupäev) vastavalt müüma ja ostma finantsvara. Forvardlepingut võib esineda kas sularahas või ülekande vormis. Näiteks oletame, et põllumajandustootjal on aega kuus kuud, et müüa maha kaks miljonit buššelit maisi, kuid ta on mures maisi hinna võimaliku languse pärast. Seepärast sõlmib ta forvardlepingu enda finantsasutusega, et müüa kaks miljonit buššelit maisi hinnaga 4,30 dollarit buššel ja seda kuue kuu jooksul. Sõlmides forvardlepingu, kindlustas põllumajandaja ära võimaliku maisi hinnalanguse eest ning sai kindel olla, et maisi buššeli hind jääb tema jaoks samaks. Valuuta forvardlepingu eelisteks võib nimetada järgmist. Valuuta forvard tehing on suurepärane viis valuutariskist kõrvale hiilimiseks. Pidevalt välisturul tegeledes on tähtpäevatehing üks parimaid lahendusi sellejaoks, et tulevikuks ei esineks riske valuutaturul. Kui ettevõte tulevikuks valuutakursi kinnistab, siis on ta kaitstud valuutaturu muutuste eest. Sellest tehingust ei ole võimalik enam hiljem loobuda. Jätkusuutlikud rahanduslikud tulemused vastavalt tehingu tegemise ajal kinnistatud kursile Valuutakursside kõikumisest tulenevate riskide ja võimalike kahjude ära hoidmine. Lisakulud komisjoni- ja tehingutasude poolt puuduvad. AS SEB Pank. (s. a.).Valuuta forward- ehk tähtpäevatehing.Loetud aadressil             https://www.seb.ee/ariklient/igapaevapangandus/valuutatehingud/valuuta-forward-ehk-tahtpaevatehing Dolguševa, J. (2017, 22. november). Forward. Raamatupidamisuudised. Loetud aadressil        http://rup.ee/uudised/majandus-ja-ari/forward Eesti keele seletav sõnaraamat. (s. a.) Valuuta. Loetud aadressil            http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=valuuta&F=M Investopedia. (s. a.). Forward contract. Retrieved from            https://www.investopedia.com/terms/f/forwardcontract.asp Versobank (s. a.). Forward-tehingud. Loetud aadressil            https://www.versobank.com/est/private-client/currency-exchange/forwards.html
Meta keel

Meta keel on bantulike keelte lõunarühma kuuluv keel, mida emakeelena räägivad metad Kameruni Loodepiirkonnas Momo departemangus. Meta keeles on kaks peamist murret: mogamo ja menemo. Meta on toonikeel. Keeles on 5 tooni, 8 vokaalfoneemi ja 20 konsonantfoneemi. Mogamo murdes on ka nasaalsed vokaalid. Nimisõnad jagunevad meta keeles klassidesse, mille tunnusteks on prefiksid. Meta keelt kirjutatakse ladina kirjas. https://www.ethnologue.com/18/language/mgo/ https://phoible.org/inventories/view/785
Ronald Laarmaa

Ronald Laarmaa (sündinud 20. juulil 1991 Kaalepi külas Albu vallas Järvamaal) on eesti hüdrobioloog ja planktoloog. Ta on õppinud Laekvere põhikoolis aastatel 1997-2005. Ta on lõpetanud 2010. aastal Parksepa Keskkooli ning Eesti Maaülikooli rakendushüdrobioloogia erialal bakalaureusekraadiga 2013. aastal ja magistrikraadiga 2015. aastal. Magistritöö keskendus Eesti väikejärvede seisundi hindamise metoodika täiustamisele. 2015. aastal jätkas ta õpinguid doktorantuuris, keskendudes proto- ja metazooplanktoni ökoloogilise seisundi indikaatorväärtustele. Asus tööle laborandina Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi Limnoloogiakeskuses 2014. aastal professor Ingmar Otti väikejärvede töögrupis. Peamised uurimisvaldkonnad olid siseveekogude ainebilansi ja koormustaluvuse hindamine ning loomse hõljumi ehk zooplanktoni ökoloogilise seisundi hindamine. 2015. aastast on ta üks väikejärvede hüdrobioloogilise seire põhitäitjatest. Hiljem töötas ka nimetatud nooremteaduri ja peaspetsialistina. 2017. aastal Viljandi järvest kogutud proovidest tabas koos töörühmaga trematoodivastsed, kes põhjustasid suplejatele tserkaarset dermatiiti. 2020. aasta sügisest kuni 2023. aastani töötas Tartu Veeriku Koolis keemia- ja bioloogia ning inimeseõpetuse õperajana 2021. aasta sügisest alustas lisaks klassijuhatajana ja loodusainete õppetooli juhina.[viide?] 2023. aastast alates töötab Viljandi Jakobsoni Koolis keemia- ja loodusõpetuse õpetajana. 2015. aastal astus ta Eesti Loodusuurijate Seltsi ja kuulub järvekomisjoni. Lööb kaasa keskkonnaharidust edendavas organisatsioonis Globe Eesti. GLOBE-is on tal samuti mitu rolli: Globe treener ja 2021. aastast ka Globe õpetaja, sest Tartu Veeriku Kool liitus samuti programmiga.[viide?] 2018. aastast kuulub erakonda Eesti 200. Kandideeris 2019. aastal Riigikogu valimistel Jõgeva- ja Tartumaa valimisringkonnas. Sai 114 häält ega osutunud valituks. Populaarteadusliku raamatu "Eesti järved" üks põhiautoritest. Raamat ilmus kirjastus Varrak sarjas "Roheline Eesti" 2019. aastal. 2021. a ilmus Globe Eesti 25 raames õppemetoodiline kogumik “Maa kui süsteem. Globe 25 õppekogumik”, milles koostas hüdrosfääri osa.<ref>"Maa kui süsteem. Globe 25 õppekogumik". http://dspace.emu.ee/xmlui/handle/10492/1947[alaline kõdulink] Ronald Laarmaa Eesti Teadusinfosüsteemis https://tervis.postimees.ee/4195571/viljandi-jarves-suplejate-sugelushaigust-pohjustab-imiuss Laarmaa, Ronald; Ott, Ingmar; Lagle-Zirnask, Karoliine; Saar, Katrin (2018). Kas nähtamatut peab kartma ehk suplejate sügelushaiguse põhjustajad. Eesti Loodus, 9, 71−73 "Tartu Veeriku Kool, personali info". Tunniplaan 2022/23. Viljandi Jakobsoni Kooli koduleht. "Globe Eesti". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. mai 2021. Vaadatud 26. aprillil 2021. "Detailne hääletamistulemus". 08.03.2019. "Eesti järved, kirjastus Varraku koduleht".
Marise Payne

Marise Ann Payne (sündinud 29. juulil 1964 Sydneys) on Austraalia jurist ja poliitik, ta kuulub Austraalia Liberaalse Partei ridadesse. Ta oli alates 28. augustist 2018 kuni 23. maini 2022 Austraalia välisminister. Varem on ta olnud Austraalia kaitseminister.
Rihards Bērziņš

Rihards Bērziņš (sündinud 13. jaanuaril 1997 Riias) on läti popmuusik ja laulukirjutaja. Ta on osalenud telesaadetes “Jaunā talantu fabrika”, “Lietuvos talentai”, “Lietuvos X faktorius”, “Supernova 2015” ja "Latvijas X faktors". Rihards Bērziņš on olnud osaline laulukonkurssidel, nagu näiteks "Il pulcinella o'doro" Itaalias, Balti Talendid, "Jaunās zvaigznes". https://audrusuvekool.weebly.com/meie-inimesed.html Läti superstaar korraldab Audrus suvelaagri https://www.delfi.lv/izklaide/televizija/fabrikants-rihards-jau-velas-pamest-sovu.d?id=43657601
Multisageduslik kakstoonvalimine

Multisageduslik kakstoonvalimine (DTMF), lühemana toonvalimine on telekommunikatsioonisignalisatsioonisüsteem, mis kasutab telefoniliinide kõnesagedusriba. DTMF töötati välja Ameerika Ühendriikide Bell Systemis ja sai tuntuks kaubamärgi Touch-Tone all, mida kasutatakse telefonides alates 1963. aastast. DTMF on standarditud nime all ITU-T Q.23. See on tuntud Suurbritannias kui ka MF4. Tänapäeval on DTMF ikka veel kasutusel üle tavalisel kõne edastatavate käskude jaoks nii laua- kui ka mobiiltelefonide puhul. Näiteks saavad telekomiettevõtted multisageduslikku kakstoonvalimist kasutades pakkuda abonentidele automatiseeritud tugiteenust, nagu näiteks Telia lühinumber 123. Z., Dodd, Annabel (2012). The essential guide to telecommunications (5th ed.). Upper Saddle River, NJ: Prentice Hall. ISBN 9780137058914. OCLC 779863446. Technical features of push-button telephone sets. Recommendation. ITU. Q.23.