laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Friedrich Nineve

Friedrich Nineve (30. august (18. august vkj) 1857 Vana-Võidu vald, Viljandimaa – 21. aprill 1929 Tartu) oli Eesti arhivaar. Friedrich Nineve oli talupidaja poeg. Nineve õppis Tartus vene eraalgkoolis, Rannu kihelkonnakoolis ja 1872–74 Peterburi kadetikorpuses. 1874. aastast töötas ta Venemaa Keisririigi Mereministeeriumi statistika osakonnas, oli Vene laevastiku ajaloo koostamise komisjoni liige. Aastast 1894 oli ta ajakirja Морской сборник toimetuse asjaajaja. 1898 määrati Nineve Mereministeeriumi keskarhiivi abijuhatajaks. Ta õppis 1898–1901 Keiserlikus Peterburi Arheoloogia Instituudis arhiivindust, omandades etnograafi-arhivisti kutse. Asutas koos insener J. Russwurmiga firma arhiivide ehitamiseks ning tehniliseks sisustamiseks. Tema kavandite järgi toimus Mereministeeriumi arhiivi ümberehitus, alustati Peterburi linnavalitsuse arhiivihoone ehitamist ning 1914 Moskvas Leforti lossis Venemaa Peastaabi arhiivi sisseseadmist. Nineve osales ka Riia linna ning Liivimaa kubermangu arhiivide rajamisel. 1917–20 oli ta Ajutise Valitsuse ning Pjatigorskis, Põhja-Kaukaasia varustusvalitsuse teenistuses. 16. maist 1920. aastal määrati ta Riigi Keskarhiivi abijuhataja k. t, täites ühtlasi ka Keskarhiivi juhataja ülesandeid. 1920. aastal tegutses Nineve Eesti valitsuse esindajana Moskvas nn reevakueerimiskomisjonis, osaledes eeskätt TÜ varade tagasitoomises. Naasnud Eestisse, asus ta 1921 korrastama TÜ arhiivi ning rajama Tartus Eesti Riigi Keskarhiivi, oli 1921–25 selle abijuhataja ja juhataja kohusetäitja. Friedrich Nineve avaldas teadustöid arhiivinduse, asutuste asjaajamise korra jms kohta. Venemaal oli ta sealse Sõjaväe Ajaloo Seltsi, Petrogradi Ajaloo Instituudi, Ajaloo Harrastajate Seltsi ning Eestis Akadeemilise Ajaloo Seltsi liige Краткая история С.Петербургских лоцманов к их 200-летнему юбилею. Санкт-Петербург, 1890 Сооружение и оборудование архивов по системе археолога-архивиста Ф. А. Ниниве и инженера-технолога И. К. Русвурм. М, 1912 Критический отзыв Ф. А. Ниниве по поводу реферата А. И. Лебедева «Делопроизводство в учреждениях как базис архивной работы». М, 1914: École des chartes Pariisis. Tartu, 1927 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti biograafiline leksikon. Täiendusköide. Tartu, Tallinn, 1940, 219 Fr. Nineve 70-aastane. // Päevaleht (1927) 30. VIII Eesti vanem arhiivitegelane surnud. // Päevaleht (1929) 1. V Övel, R., Liiv, O. Eesti riiklikust arhiivindusest. // Ajalooline Ajakiri (1930), 52–76 Oks, M. Fr. Nineve Eesti Riigiarhiivi uue hoone projekteerijana. // Eesti Ajalooarhiivi päevad 16.–17. mai 1991. Tallinn, 1991, 24–27 Isikuarhiiv: Eesti Ajalooarhiiv, f 1421; f 661, n 1, s 688 Буслова Л.И. Их имена не должны быть забыты: архив и архивисты середины XIX - начала XX вв. // Елагинские чтения. Выпуск 4. Санкт-Петербург, 2009 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Zalustežje

Zalustežje (vene keeles Залустежье) on küla Venemaal Leningradi oblastis Luga rajoonis Osmino külaasunduses. Zalustežje asub Osminost 8 km kaugusel. 2006. aastal elas külas 31 inimest. Kaasani Jumalaema kabel (Часовня Казанской иконы Божией Матери ). Ehitatud pärast 1875. aastat. Численность населения и расстояние до административного центра.Vene keeles. Vaadatud 30.04.2012 Kabeli infoleht.Vene keeles.Vaadatud 30.04.2012
Oslo börs

Oslo börs (norra keeles Oslo Børs) on Oslos tegutsev väärtpaberibörs. Tegemist on Norra ainsa börsiga. Börsi operaatorettevõte on Euronext N.V. ja see on osa Euronexti börsist. Oslo börsil saab kaubelda seal noteeritud aktsiate, fondide osakute (ETF), futuuride, optsioonide, garantiide ja võlakirjadega. Börsil kaubeldakse Norra kroonides. Oslo börsi järelevalvet teeb Norra Finantsjärelevalve Amet (The Norwegian Financial Supervisory Authority). Enim kaubeldavate Oslo börsi aktsiatega saab kaubelda ka Nasdaq Nordicu börsil. 18. septembril 1818 võeti vastu Oslo börsi loonud õigusaktid. 15. aprillil 1819 alustas Oslo börs kauplemist (sel ajal kandis nime Christiania Børs). 1881. aastast kaubeldakse börsil aktsiatega. 2001. aastast on börs eraomandis. 2009. aastal hakati enim kaubeldavate Norra ettevõtete aktsiatega kauplema ka Stockholmi börsi kaudu ka Nasdaq Nordicu börsil. 18. juunil 2019 teatas Euronext Oslo börsi omanikettevõtte aktsiate omandamisest, millega sai Oslo börs Euronexti börsi osaks. 2020. aasta detsembris tehti Oslo börsil päevas tehinguid keskmiselt 1,2 miljardi euro väärtuses ning börsil noteeritud ettevõtete koguväärtus (turuosa) oli 273 miljardit eurot. See moodustab umbes 9% Euronexti börsi päevasest käibe mahust ja 6% Euronexti börsi turuosast. Aastaga vähenes börsi turuosa 3,8%. Tegemist on Pariisi ja Amsterdami börsi järel suuruselt kolmanda Euronexti börsi sisebörsiga.   31. detsembri 2020. aasta seisuga oli Oslo börsi reguleeritud turul noteeritud 216 ettevõtte aktsiad. Euronext Growthi turul oli noteeritud 69 ettevõtte aktsiad. Euronext Accessi turul ei ole Oslo börsil noteeritud aktsiaid. Börsil on noteeritud 4 ETFi osakud ja 938 võlakirja. Euronexti sisebörside võrdluses paistab börs silma keskmisest väiksema fondide noteerimise poolest. OBX Total Return Index hõlmab 25 enim kaubeldava ettevõtte aktsiaid Oslo börsil. Indeksis olevad ettevõtteid vaadatakse üle 2 korda aastas. 2020. aastal kasvas indeksi väärtus aasta alguse 843,35 punktilt aasta lõpu 858,86 punktini (+1,8%). Indeksi väärtus oli 2020. aasta kõrgeim 31. detsembril, mil indeksi väärtus oli 899,44 punkti ja madalaim 16. märtsil, mil indeksi väärtus oli 552,33 punkti. 2020. aastal kaubeldi börsil enim järgmiste ettevõtete aktsiatega (käibe alusel, enim kaubeldud aktsia on toodud esimesena): Equinor DNB NEL Mowi Telenor Yara International Euroopa börside loend Euronext Nasdaq Nordic Oslo börsi ettevõtete loend "Regulatory responsibilities". Vaadatud 21.12.2020. "Oslo Stock Exchange". Wikipedia - English. Vaadatud 21.12.2020. "The history in words and pictures". Vaadatud 21.12.2020. "About us - Milestones". Vaadatud 21.12.2020. "Euronext completes the acquisition of Oslo Børs VPS". 18. juuni 2019. Vaadatud 21.12.2020. "CASH - DAILY". Vaadatud 23.01.2021. "CASH - MONTHLY". Vaadatud 23.01.2021. "OBX Index". Wikipedia - English. Vaadatud 21.12.2020. "OBX Total Return Index". Vaadatud 23.01.2021. Euronext – Oslo
Haigurlased

Haigurlased (Ardeidae) on pelikaniliste seltsi kuuluv sugukond pikajalgseid magevees toituvaid seltsingulisi linde. Sugukonda kuulub 72 linnuliiki. Eestis kohatud seitse liiki on järgmised: hüüp, väikehüüp, ööhaigur, siidhaigur, hõbehaigur, hallhaigur ja purpurhaigur. Haigurlaste sugukond sisaldab alamsugukondi: Ardeinae Botaurinae Tigrisomatinae. Haigurlaste seljasuled toodavad sulepuudrit. Puudersulgede hooldamiseks kasutavad linnud aga muundunud varvast, mille küljes asetseb küünis. Dominic Couzens, "Linnud Euroopa linnuliikide täielik käsiraamat", tõlkinud Olav Renno, lk 42, 2005, Varrak, ISBN 978 9985 3 1459 3
Marguerite Gérard

Marguerite Gérard (28. jaanuar 1761 Grasse – 18. mai 1837 Pariis) oli prantsuse maalikunstnik ja graveerija. Ta oli Marie Gilette'i ja lõhnastaja Claude Gérard'i tütar ning kunstnik Alexandre-Évariste Fragonard'i tädi. „Abrantès hertsoginna ja kindral Junot“, õli lõuendil, umbes 1800 „Proua de Staël ja tema tütar Albertine“, õli lõuendil, 1803–1808 „Emadus“, õli lõuendil, 51 × 61 cm, 1795–1800 „Maga, mu laps“, õli lõuendil, 55 × 45 cm, 1783–1786 „Kunstnik lautomängija portree maalimisel“, 61 × 51,5 cm, enne 1803 „Esimesed sammud“, õli lõuendil, 45,5 × 55 cm, umbes 1788 Marguerite Gerardi lühibiograafia ja tööd veebigaleriis vaadatud 2012-05-02 Näituse video Näituse video
Rääsumine

Rääsumine ehk räästumine on rasvade riknemine halvasti lõhnavate ühendite tekkega. Rääsumine võib toimuda nii õhuhapniku toimel kui ka bakterite osalusel. Roiskumine Tamm, L., Tamm, T. & A. Tuulmets, 2009. Keemia mõisted gümnaasiumile (eesti-vene-eesti sõnastik). Tartu Ülikooli Kirjastus.
Remo Holsmer

Remo Holsmer (sündinud 20. septembril 1980 Tallinnas) on Eesti endine poliitik, ta oli XII ja XIII Riigikogu liige. Remo Holsmer on lõpetanud Tallinna Reaalkooli 1998 ning Tallinna Tehnikaülikooli avalik halduse eriala bakalaureuseastme 2002. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli avaliku halduse magistrantuuri. Aastatel 2000-2019 kuulus Holsmer Reformierakonda. 2005–2011 oli ta Tallinna linnavolikogu liige. Holsmer on töötanud 2003–2004 Tallinna abilinnapea nõunikuna, 2004–2005 Kristiine linnaosa vanemana, 2005–2008 peaministri nõunikuna, 2005–2009 BC Kalev/Cramo mänedžerina ning 2009–2011 Reformierakonna fraktsiooni nõunikuna. 2011. aastast oli ta XII Riigikogu liige ja Reformierakonna fraktsiooni aseesimees. Ta on AS Tallinna Sadama nõukogu esimees, Elron nõukogu liige. XII Riigikogus kuulus Holsmer Eesti-Soome parlamendirühma, Eesti-Hiina parlamendirühma, Eesti-Türgi parlamendirühma, Eesti-Suurbritannia parlamendirühma, Eesti-Rootsi parlamendirühma, Eesti-Kasahstani parlamendirühma, Eesti-USA parlamendirühma ja Eesti-Hispaania parlamendirühma. Saadikuühendustest osaleb ta spordi-ja liikumisharrastuse toetusrühmas. Rahanduskomisjoni liige. Viitamistõrge: Vigane <ref>-silt. Viide nimega RK on ilma tekstita.
Reet Roos

Reet Roos (sündinud 1. aprillil 1973 Taeblas) on Eesti ettevõtja ning Isamaa ja Res Publica Liitu kuuluv poliitik, Riigikogu liige. Roos on lõpetanud Jakob Westholmi Keskkooli 1991 ning Tartu Ülikool ajaloo erialal 2007. Lisaks on ta õppinud Tallinna Pedagoogilises Instituudis matemaatikat. Reet Roos on Inspired Communications OÜ asutaja ja osanik Balti riikides. 2001. aastast kuulub ta Isamaa ja Res Publica Liitu. 2003–2007 oli ta X Riigikogu liige, 2011–2015 oli ta XII Riigikogu liige. 2003-2011 kuulus Roos AS-i Eesti Post nõukokku. Ta on RRKH Investeeringute juhatuse liige, RR Valduse juhatuse liige, OÜ Tööõigusbüroo Labour Consulting juhatuse liige, MTÜ Naised Emakakaelavähi Vastu ja MTÜ EMAKAS:EE, juhatuse liige, MTÜ Tööõigusteenused juhatuse liige ning OÜ Sparknet Company juhatuse liige. 2018. aasta lõpus toetas erakonda Isamaa 50 000 euroga. Verni Leivak "Reet Roos: Eestisse sündimine on jackpot" Postimees (Arter), lk 2-5, 2. november 2013 Reet Roos[alaline kõdulink] riigikogu kodulehel Sulev Vedler (10. aprill 2019). "Uus õukonnameedia. EKREt toetab oma meediatööstuskompleks, mis ei aja „mingit roosat löga"". Eesti Ekspress. Ekspress Meedia. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. aprill 2019. Verni Leivak "Reet Roos: Eestisse sündimine on jackpot" Postimees (Arter), lk 2-5, 2. november 2013 "Reet Roos käis öösel valijatega kohtumas" Delfi, 26. november 2004 "Reet Roos: Lapsevanem peab oma kohustusi täitma!" Delfi, 1. juuni 2010 Paavo Kangur, "99 miljoni naine Reet Roos", Kroonika, 11. oktoober 2010 "Reet Roos, ärinaine" Naisteleht, 10. märts 2011
1961. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

1961. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused toimusid Jaapanis Yokohamas.
Keskpartei

Keskpartei on mitme maailma partei nimi: Keskpartei (Miðflokkurin), Fääri saarte partei Keskpartei (Centre Party), Iirimaal tegutsenud partei, üks Fine Gaeli moodustajatest Keskpartei (Mifleget Hamerkaz; מפלגת המרכז), Iisraelis tegutsenud partei Keskpartei (Centre Party), Jersey partei Keskpartei (Centre Party), Nauru mitteformaalne partei Keskpartei ehk Tsentrumipartei (Senterpartiet), Norra tsentristlik agraarpartei Keskpartei (Centerpartiet), Rootsi sotsiaalliberaalne agraarpartei Saksa Keskpartei ehk Saksa Tsentrumipartei (Deutsche Zentrumspartei), Saksamaa kristlik erakond Eesti Keskerakond Rahvuslik Keskerakond Soome Keskerakond (Suomen Keskusta), Soome tsentristlik agraarpartei
Psühhodünaamiline psühhoteraapia

Psühhodünaamiline psühhoteraapia on kliinilise psühholoogia haru, mille eesmärgiks on jõuda inimese psüühika alateadliku osa mõistmiseni, seega sarnaneb see psühhoanalüütilise lähenemisega. Rohkem kui teised süvapsühholoogia meetodid rõhutab psühhodünaamiline teraapia kliendi ja terapeudi omavahelise suhte olulisust. Oma lähenemiselt on see teraapia pigem eklektiline ja kaasab mitme koolkonna tehnikaid. Psühhodünaamilist teraapiat kasutatakse nii individuaalse, grupi- kui ka pereteraapia puhul. Psühhodünaamilise teraapia põhimõtteid tutvustas esimesena Saksa teadlane Ernst Wilhelm von Brücke oma 1874. aastal avaldatud raamatus "Lectures on Physiology". Brücke võttis oma kirjutises eeskuju termodünaamikast, mis väidab, et kõik elavad organismid on energia süsteemid, mida juhib energiasäästuprintsiip. Samal aastal juhendas Brücke Viini Ülikooli esmakursuse arstiteadusüliõpilast Sigmund Freudi. Hiljem liitis Freud tolleaegse uue kontseptsiooni "dünaamilisest" psühholoogiast enda psühholoogiakohaste vaadete sekka. Hiljem on psühhodünaamilist lähenemist täiendanud Carl Jung, Alfred Adler, Otto Rank ja Melanie Klein. Valdav osa psühhodünaamilisest lähenemisest väidab, et inimeses eksisteerivad halvasti kohanenud funktsioonid ning vähemalt osaliselt on need alateadvuslikud. Eeldatav halvasti kohanemine areneb juba varases eas ja tasapisi hakkab igapäeva elus dissonantsi põhjustama. Psühhodünaamilised teraapiad püüavad alateadvuslikud konfliktid üles leida ja neile ka lahenduse leida (et sümptomid kaoks). Esmalt sekkub psühhodünaamilise suuna terapeut muret tekitava funktsiooni reguleerimisse, seejärel aitab kliendil düsfunktsiooni mõista ja siis proovitakse koos muutustele mõelda. Enim kasutatavad psühhodünaamika tehnikad on vabad assotsiatsioonid, vastupanu ja ülekande leidmine, valusate mälestuste ja keeruliste muredega töötamine, katarsis ja tugeva terapeutilise suhte loomine. Olgugi et psühhodünaamikal võib olla mitmeid vorme, on neil ka ühisosa Keskseks psüühikasisesed ja alateadvuslikud konfliktid ning nende mõju inimese arengule Usutakse, et kaitsemehhanismid toimivad selleks, et sisemisi psühholoogilisi struktuure konflikti eest kaitsta Seisukoht, et psühhopatoloogia areneb eeskätt just varase lapsepõlve kogemustest Seisukoht, et inimese suhted kujundavad sisemisi ettekujutusi kogemustest Uskumus, et elulised probleemid tulevad esile ka kliendi-terapeudi suhte puhul (ülekande ja vastupanu näol) Kliendi sisekonfliktide mõistmisel tuginetakse vabade assotsiatsioonide meetodile Keskendutakse ülekande, kaitsemehhanismide ja sümptomite tõlgendamisele ja muredega hakkamasaamisele Teraapia edu põhineb läbinägelikkusel
Iron Sky

"Iron Sky", eesti keeles ka "Raudtaevas", on 2011. aastal Soome, Saksamaa ja Austraalia koostöös valminud ja 2012. aastal esilinastunud ulmekomöödiafilm, mille sisuks on 1945. aastal Kuu tagumisele küljele baasi rajanud natside rünnak Maale 2018. aastal. Film algab kahe USA kosmonaudi maandumisega Kuu tagaküljel 2018. aastal. Nad avastavad seal paikneva salajase natside baasi, üks neist lastakse maha, kuid teine, mustanahaline James Washington (Christopher Kirby), vangistatakse. Kuunatside füürer Wolfgang Kortzfleisch (Udo Kier) peab teda maalaste spiooniks ja järeldab, et Kuud plaanitakse rünnata, kuigi tegelikult saadeti astronaudid sinna USA presidendile (Stephanie Paul) tagasivalimiskampaaniat tegema. Seetõttu plaanivad natsid ise Maad rünnata ja selle vallutada. Et oma peamist sõjarelva rakendada, on neil aga vaja kõrgtehnoloogilisi arvuteid, mistõttu saadetakse Maa peale füüreri mantlipärija, Nachrichtenübermittlungsoberführer Klaus Adler (Götz Otto) ja ka USA presidenti tundev Washington, kelle naha on natsidoktor Richter (Tilo Brückner) valgendanud. Nendega tuleb salaja kaasa aga ka Adleri idealistlikust pedagoogist kihlatu, doktor Richteri tütar Renate (Julia Dietze). Maal satuvad Adler ja Richter presidendi kampaaniajuhi Vivian Wagneri (Peta Sergeant) huviorbiiti, kes asub natsiideoloogiat ja -esteetikat presidendikampaanias edukalt kasutama. Samal ajal plaanib Adler aga koos arvutitega Kuule naasta, et füürer kõrvaldada ja natside surmamasin Götterdämmerung käivitada. Kuid füürer saabub ise koos natside kosmoselaevastikuga Maale, ent ta tapetakse enne, kui ta jõuab invasiooni alustada. Adler naaseb Kuule, et surmamasin käivitada. Samal ajal pettub Renate Richter Washingtoni abiga natside ideaalides ning nad siirduvad samuti Kuule. Samal ajal algab natside rünnak Maale, mille Maa kosmoselaevad suudavad aga tagasi lüüa. Kuul toimub võitlus doktor Richteri ja Washingtoni ning Adleri ja Renate vahel, natside surmamasin peatatakse ja Maa kosmoselaevad hävitavad Kuu baasi. Kuid sealt avastatud heelium-3 varude tõttu algab Maa riikide vahel sõda. Film lõpeb vaatega Maale, kus lastakse üksteise pihta kontinentidevahelisi rakette, ning Marsile, millest möödub kosmoseaparaat. "Raudtaevas" pilatakse natsi- jms propagandat ja retoorikat ja naeruvääristatakse USA ja teiste suurriikide võimupoliitikat. Samuti on vihjeid mitmetele filmidele (näiteks "Allakäik" ja "Tähtede sõda"). Filmi tegemine algas 2006. aastal, selles osales lisaks algse idee autoritele ka hulgaliselt vabatahtlikke, 2008–2010 õnnestus filmimiseks hankida ka piisav rahaline toetus. Filmimine toimus 2010–2011 Saksamaal, USA-s ja Austraalias, eriefektid tehti Soomes. Film valmis 2011. aasta lõpuks. Film esilinastus Berliini filmifestivalil 11. veebruaril 2012, laiemasse kinolevisse jõudis see sama aasta aprillis. Filmi näidati ka 2012. aasta Haapsalu Õudus- ja Fantaasiafilmide Festivalil. Ametlik koduleht Film IMDb-s Film Filmiveebis Kuidas frits Kuu pealt Maa peale kippus Õhtuleht, 27. aprill 2012 Kosmosenatsidest jutustav film supleb poliitilises ebakorrektsuses! Delfi, 1. mai 2012 "Iron Sky" on super! (eestikeelne arvustus)
Prelüüd cis-moll

Prelüüd cis-moll op. 3 nr 2 on Sergei Rahmaninovi üks kuulsamaid heliteoseid. Prelüüd on kirjutatud klaverile cis-mollis, kolmeosalises lihtvormis (ABA). See on 62 takti pikk ning kuulub viiest teosest koosnevasse kogumikku "Morceaux de fantaisie". Teose esiettekanne toimus 20. septembril 1892 Moskvas helilooja enda esituses. Rahmaninov pidas seda oma debüüdiks pianistina. Pärast kontserti tõsteti arvustustes esile just seda prelüüdi, märkides, et see on "innustavalt entusiastlik". Sealt alates kogus teos aina enam populaarsust. Kogumiku "Morceaux de fantaisie" noodid International Music Score Library Projectis.
Tsentrumipartei

Tsentrumipartei on mitme partei nimi: Keskpartei ehk Tsentrumipartei (Senterpartiet), Norra tsentristlik agraarpartei Saksa Keskpartei ehk Saksa Tsentrumipartei (Deutsche Zentrumspartei), Saksamaa kristlik partei Keskpartei Eesti Keskerakond Rahvuslik Keskerakond
Río Muni

Río Muni (fangi keeles Mbini) on Ekvatoriaal-Guinea kontinentaalpiirkond, mis lisaks riigi mandrialale hõlmab ka väiksemaid saari Corisco, Elobey Grande and Elobey Chico. Piirkonna pindala on 26 017 km². Nimi on tuletatud Muni jõest. Río Munis on neli provintsi: Kesk-Lõunaprovints Kie-Ntem Rannikuprovints Wele-Nzas
Kesk-Lõunaprovints

Kesk-Lõunaprovints on Ekvatoriaal-Guinea provints Rio Munis. Provints jaguneb viieks maakonnaks: Evinayong Niefang Akurenam Bikurga Nkimi Provintsi keskus on Evinayong.
1958. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 1958. aastal toimusid Ungaris Budapestis.
Kagera piirkond

Kagera piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi loodeosas Uganda, Rwanda ja Burundi piiri ääres. Kagerast üle Victoria järve asub Keenia. Piirkonna keskus Bukoba on kiirelt kasvav linn, mis asetseb Victoria järve ääres. Bukoba on 1 kraad ekvaatorist lõunas ja on Tansaania suuruselt teine järvesadam. Piirkond jaguneb seitsmeks ringkonnaks: Bukoba, Bukoba, Misenyi, Muleba, Karagwe, Ngara ja Biharamulo ringkond. Varem Kagera piirkonda kuulunud Chato ringkond viidi 2012. aastal uue Geita piirkonna koosseisu. Kagera piirkonna pindala (koos veekogudega) on 39 627 km². Sub-Divisional Population Projection for Year 2016 and 2017 Based on 2012 Population and Housing Census. National Bureau of Statistics, vaadatud 16.08.2019
Talurahvapartei

Talurahvapartei on mitme partei nimi või nime koostisosa. Horvaadi Talurahvapartei (Hrvatska Seljačka Stranka), Horvaatia partei Poola Talurahvapartei (Polskie Stronnictwo Ludowe), Poola partei Saksa Talurahvapartei (Deutsche Bauernpartei), Austria endine partei, hiljem Landbund (Maaliit) Saksamaa Demokraatlik Talurahvapartei (Demokratische Bauernpartei Deutschlands), Saksa DV partei Talurahvapartei (Bondepartiet), Norra partei, praegu Keskpartei (Senterpartiet)
Reet Roos (kunstnik)

Reet Roos (ka Renate Hindov, kuni 1939 Reet Aarela; 3. november 1912 Gattšina – mai 1996) oli Eesti naha- ja raamatukunstnik. 1927 astus Roos Riigi Kunsttööstuskooli, mille lõpetas 1933. aastal XIII lennus nahatöö ja raamatuköitmise erialal. 1934 töötas ta Tartus Karl Haupti ja 1934–38 Oskar Zimmermanni (Sõmermaa) nahatöökojas, 1939–40 Tallinnas Eduard Taska õppetöökojas. 1945–49 õppis Roos Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis graafikat. Roos on kujundanud üle 70 raamatu, eelkõige aimekirjandust (nt Jossif Tronski "Antiikkirjanduse ajalugu", Tallinn: Teaduslik Kirjandus, 1949). Muuhulgas on ta illustreerinud Johannes Semperi luulekogu "Meie päevad" (Tallinn: Tallinna Riiklik Tarbekunsti Instituut, 1947). Samuti on ta loonud albumeid, mappe, auaadresse jms. Reet Roos "Autoportree"[alaline kõdulink] kunstisalong Allee https://m.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=V0zg4WLB1aM7 kalmistud.ee Tallinna Kunsttööstuskooli ja Riigi Kunsttööstuskooli lõpetanute nimestik[alaline kõdulink] "Eesti nahakunsti tippteoseid Riigiarhiivis"[alaline kõdulink] Reet Roos "Autoportree" ja lühielulugu, kunstisalong Allee Renate Hindovi foto Kumu kunstimuuseumi kogus
1955. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

1955. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused toimusid Saksamaal Karlsruhes.
Washoe maakond

Washoe maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Nevada osariigi lääneosas California piiri ääres. Maakonna halduskeskus on Reno. 2010. aasta rahvaloenduse järgi elas Washoe maakonnas 421 407 inimest. Washoe maakonnas asub Fly geiser. Maakonna alale jääb osa Tahoe järvest; maakonnast voolab läbi Truckee jõgi. Maakonnakohtu maja Renos Fly geiser Vana farm Koduleht
PPP

Point-to-Point Protocol avaliku ja erasektori koostöö inglise keeles Public–private partnership
Narõni ahelik (Tian Shan)

Narõni ahelik on mäestik Aasias Kõrgõzstanis. See on osa Tian Shanist. Kulgeb ida-lääne suunas Narõni jõe vasakkaldal. Kõrgus kuni 4530 meetrit.
Holger Badstuber

Holger Felix Badstuber (sündinud 13. märtsil 1989 Memmingenis) on Saksamaa endine jalgpallur, kes mängis kaitsjana Saksamaa ja Šveitsi liigades ning Saksamaa jalgpallikoondises. Endine Müncheni Bayerni peatreener Louis van Gaal märkis, et tegu on parima vasakujalgse kaitsjaga Saksamaal.[viide?] Müncheni Bayern Bundesliga: 2009–10, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16 DFB-Pokal: 2009–10, 2012–13, 2013–14, 2015–16 Saksamaa superkarikas: 2010, 2012, 2016 UEFA Meistrite Liiga: 2012–13 Euroopa superkarikas: 2013 Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2013  Holger Badstuber – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis