laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Erik Orgu

Erik Orgu (sündinud 20. jaanuaril 1983) on eesti ettevõtja, toitumisnõustaja ja treener. 2018 - Elu ilma dieedita 2015 - Garanteeritud kaalulangus 2022 - Topelt Turbo - Kapten Kross 2021 - Kallid kalorid 2020 - Hirmurühm 2015-2019 - Kallis, sa oled kosunud 2013-2014 - Kaalul on rohkem kui elu 13.03.2022 - Goudin Podcast 28.01.2019 - Täitsa Pekkis Saade Elu ilma dieedita / Erik Orgu ; [toimetajad: Evelin Kivilo-Paas, Esta Hainsalu ; kujundaja: Einike Soosaar, fotod: Marju Randmer-Nellis ... jt.]. E-kataloog ESTER. Vaadatud 9. jaanuaril 2024. Garanteeritud kaalulangus / Erik Orgu, [kaasautor Kati Orgu ; kujundus: Neeme Möll ; esikaas: Stanislav Moshkov]. E-kataloog ESTER. Vaadatud 9. jaanuaril 2024. Topelt Turbo. IMDB. Vaadatud 9. jaanuaril 2024. Kallid kalorid. TV3 Play. Vaadatud 9. jaanuaril 2024. Hirmurühm. TV3. Vaadatud 9. jaanuaril 2024. Kallis, sa oled kosunud. TV3 Play. Vaadatud 10. jaanuaril 2024. TV3 uues saatesarjas „Kallis, sa oled kosunud“ hakkavad tervislikumalt elama kogukad pered. Delfi. Vaadatud 10. jaanuaril 2024. Kaalul on rohkem kui elu. TV3 Play. Vaadatud 9. jaanuaril 2024. #5 Erik Orgu. Google Podcasts. Vaadatud 9. jaanuaril 2024. #24 - Erik Orgu - Edu reeglitest, elust Londonis ja inimeste aitamisest. Google Podcasts. Vaadatud 9. jaanuaril 2024.
Naised

Naised oli Eesti naisteajakiri, mis ilmus alates 2007. aasta märtsist kuni 2016. aastani igal reedel. Seda andis välja AS Ajakirjade Kirjastus. Ajakiri pakub nii põnevat ja maailma avardavat ajaviitelugemist kui ka nõuandeid, tarbimissoovitusi ja ideid. Ajakiri pöörab tähelepanu kõigile olulistele teemadele, millest naiste elu koosneb, kuid mitte ainult ei rahulda uudishimu, vaid on lugejaile ka selgelt praktilise, abistava ja nõuandva väärtusega. Ajakirjast leiab lugusid nii kuulsatest kui ka erilise elusaatusega naistest, lugusid elust endast, mille lugemise järel saab juurde elurõõmu või eluusku. Tarbijaküljed pakuvad peale uute huvitavate dieetide ning tervisliku toitumise uudiste ka hulgaliselt naiste igapäevaelu hõlbustavaid nõuandeid. soovib säästa naiste aega ja anda juurde võimalusi iseenda elu hõlbustamiseks. mahutab nõuandeid kodu, moe, aksessuaaride, ilu, tehnika ehk kõigi naise igapäevaga haakuvate teemade kohta. Ajakirja peatoimetaja ja kontseptsiooni kujundaja oli Inga Raitar aastatel 2007–2014. Ajakirja Naised koduleht Artikkel Eesti Päevalehes
Intensioon

Intensioon (ladina keelest intensio - intensio, pinge, pingutus) on semantika termin, mis tähistab mõiste sisu, st mõistga määratud eseme või nähtuse mõeldavate tunnuste kogumit. Näiteks hõlmab mõiste "Sokrates" intensioon kõiki Sokratese valduses olevaid omadusi: mees, inimene, kreeka, filosoof jne. Intensioon on mistahes omadus või kvaliteet, mida tähistatakse sõna, fraasi või muu sümboliga. Vastand on ekstensioon, st objektide kogum, mida võib nimetada antud keeleliseks üksuseks.
Tolna

Tolna (saksa keeles Tolnau) on linn Ungaris Tolna komitaadis, Tolna kreisi halduskeskus. Tolna asub Doonau Tolna kõrvalharu ääres, komitaadikeskusest Szekszárdist ligikaudu 10 km põhjakirdes. Rooma ajal asus praeguse Tolna kohal sõjaväelinnus Alta Ripa. Tolnat on ürikutes esmamainitud 1055. aastal (Thelenas). Turulinna privileegid sai Tolna 15. sajandil. Esimest korda on Tolnat linnaks nimetatud kuningas Sigismundi aegses dokumendis 25. mail 1424. Tolna tähtsus kasvas ja 15. sajandi keskpaigaks omandas see ka vaba kuningalinna privileegid. 1526. aastal langes Tolna Türgi võimu alla. Esialgu läks linnal ka Türgi võimu all hästi, arenes käsitöö, tegutsesid gildid, Tolna oli oluline kaubanduskeskus. Kuid 1593. aastal alnud sõdade tulemusel rändas suur osa elanikest Tolnast välja ja asula tühjenes. Pärast Türgi võimu lõppu läks peaaegu asustamata Tolna 1718. aastal Wallise krahvide omandusse. Sakslaste asustamine piirkonda algas 1720. aastal. Torna kaotas linnaõigused 1871. aastal. Tööstuse areng Tolnas algas 19. sajandi lõpul. Teise maailmasõja järel saadeti asula saksa rahvusest elanikud riigist välja. 1. märtsil 1989 sai Tolna linnaõigused tagasi. Ozun, Rumeenia Palić, Serbia Stutensee, Saksamaa http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=25274 Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Tolna története Tolna Város. Vaadatud 9. jaanuaril 2023
Edgar Piirmets

Edgar Piirmets (sünni- ja surmaaeg teadmata), oli harrastuskunstnik, kes igapäevalselt töötas Kirovi kolhoosi müürsepana. Võib arvata, et ta käis Tombi kultuurimajas harrastuskunstnike ringis, mis oli Salme Kultuurikeskuse eelkäija. Tema teoseid on ka Eesti Rahva Muuseumi kogus (end.Tartumaa Muuseumi kunstikogu). Kajastas erinevat temaatikat - inimesed, maastik (Pirita, Narva) ning ka masinad. Praktiseeris akvarell- ja õlimaale. 1976. aasta 23nda detsembri ajalehes "Randlane" tuuakse välja tema tunnustamine žurii poolt teoste "Kevadised suurveed sünnikodus" ja "Narva kindlus" eest. 2023. aastal leiti suurem kogus tema töid. "Kevadised suurveed sünnikodus" "Narva kindlus" “Arbi järv” Edgar piirmets maal aastast 1970 Edgar Piirmets maal aastast 1965 Edgar Piirmets “Arbi järv”; ERM TM K 38:1; Eesti Rahva Muuseum Urve Sikkenberg "Randlane", 1976 artikkel "Ühest näitusest" // [1] "Sirp ja Vasar", 1988 artikkel "Naivistlik kunst Kadriorus" // [2] Facebook "Elva linn vanadel fotodel" kogukonna lehel // [3]
Šiliai

Šiliai (žemaidi Šilē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas. Šiliai kuulus algul Renavase mõisale. Aastail 1921–1928 läbi viidud maareformi ajal jagati suur osa sealsetest maadest uusmaasaajatele, mis tõi kaasa küla kasvu. Varem olid küla ümbruse nõmmedel kõrged männimetsad, mille järgi (šilai) on küla ka nime saanud. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Idaarmeenia keel

Idaarmeenia keel (armeenia keeles Արևելահայերեն, "Arevelahayeren") on üks kahest tänapäevase armeenia keele standardiseeritud vormist, teine on läänearmeenia keel. Need kaks standardit moodustavad pluritsentrilise Armeenia keele. Idaarmeenia keelt räägitakse Armeenias, Venemaal Mägi-Karabahhis ja Gruusias ning Iraani armeenia kogukonnas. Kuigi Armeenia armeenlaste ja iraani-armeenlaste räägitav idaarmeenia keel on sarnane, on häälduses erinevusi erinevate käänetega. Iraani armeenlastel on ka mõned neile omased sõnad. Kuna kõnelejad rändasid Armeeniast ja Iraanist armeenia diasporaasse, on dialekt praegu väga levinud riikides ja piirkondades, kus kasutati varem ainult läänearmeenia keelt. Idaarmeenia keel põhineb Jerevani murdel. Idaarmeenia keel on haritud või kirjaoskajatele läänearmeenia keele kasutajatele enamasti vastastikku arusaadav – ja vastupidi. Kummagi sordi poolkirjaoskamatel või kirjaoskamatutel kasutajatel võib olla raskusi teisest arusaamisest. Armeenia ametlik keel on seaduse järgi määratlemata armeenia keel . Praktikas on aga idaarmeenia keel de facto Armeenia igapäevane üldkeel. Näiteks kommertstõlked valmivad üldjuhul idaarmeenia keeles. Kuni 2018. aastani jagasid mõlemad sordid sama ISO 639-3 koodi: hye . 23. jaanuaril 2018 lisati aga ISO 639-3 spetsiaalselt läänearmeenia keelele mõeldud kood: hyw. Armeeniakeelne Vikipeedia koosneb valdavalt idaarmeeniakeelsest sisust. ISO 639-3 muudatuse tulemusena on loodud ida- ja läänearmeenia keelte jaoks eraldi Vikipeedia saidid. armeenia keel läänearmeenia keel Law on Language, Armenia
Kražiškiai

Kražiškiai (žemaidi Kražėškē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas. Kražiškiai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II. Kražiškiai olevat nime saanud selle järgi, et küla aladele, kalmistu kohale, olevat asunud elama üks Kražiaist pärit põgenik. Küla põhjaservas voolab Rūdupise nimeline oja, mille pruunikal veel arvati vanasti suure rauasisalduse tõttu ravitoimet olema. Ka viidi külast kaasa sealse allika mullitavat vett, mis arvati elujõudu turgutavat. Allikas on nüüdseks kuivanud. Varduva jõe kaldal asuvad Vadagiai linnamägi ja muinasasula. Asulakoht jääb Vadagiaisse, linnamägi aga Kražiškiaisse. Linnamägi on kolmnurkse põhiplaaniga, kuni 14 meetri kõrguste nõlvadega. Seda piirab vallikraav. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 170 lk. Vadagių piliakalnio su gyvenviete piliakalnis, vad. Pilale, Švedkalniu Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Račaliai

Račaliai (žemaidi Račalē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Kvistė jõe ääres. Račaliais on Židikai raamatukogu raamatulaenutuspunkt, kus tegutseb ka külaselts. Kuni XX sajandi alguseni kandis asula Gaurai nime. Aastal 1930 asutati sinna algkool. Aastal 1949 asutati külla kolhoos Raudonosios žvaigždės. Külas asub kalmistu, mis olevat rahvajuttude kohaselt rajatud sõja ajal. Ümbruskonna rahvas ei jaksanud siis üksi oma koolerasse surnud rahvast matta, nii käidi seal ühiselt haudu kaevamas. Račaliai elanik Zenonas Urbonavičius (1867–1939) püstitas nii tekkinud kalmistule ka risti ja rajas votiivkabeli. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Vosylius K.Mirė kryžių statytojas // Žemaičių prietelius. – 1939. – Nr. 3. – Lk. 5. Küla portaalis vietoves.Lt Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Lihtminevik

Lihtminevik ehk preteeritum ehk imperfekt on kindla kõneviisi aeg, mis väljendab kõnehetkele eelnevat tegevust, millel pole ei oleviku ega ka mõne muu minevikuhetkega olulist seost. Minevikku väljendavad lauses tegusõnad ehk öeldised. Aeg on lauses tihti määratletud. Lihtminevik on morfoloogilise ajakategooria ehk tempuse üks liige, mis väljendab iseseisvas lauses alati absoluutset aega ehk suhet kõnehetkega . Lihtminevik on tavalisim ajavorm, mida kasutatakse jutustamisel, nt Eile käis Ann linnas. Hommikul külastas ta kaubanduskeskust, siis astus sõbra juurest läbi. Õhtul sõitis ta tagasi koju. Lihtminevikku kasutatakse ka olevikulise tegevuse puhul meenutusminevikuna, tuletades meelde mineviku teadmisi. Nt Mis teie nimi oligi? Eesti keeles esineb lihtmineviku liigtarvitamist täis- ja ennemineviku asemel. Seda peetakse eelkõige vene keele mõjuks, mis jõudis eesti keelde kehvade tõlgete tõttu ning on edasi levinud. Lihtmineviku moodustamine sõltub kõneliigist ja tegumoest, isikulises tegumoes ka sõnatüübist ja pöördkonnast. Isikulise tegumoe eitav kõneliik moodustatakse liitvormina, mis sisaldab eitust ja lihtmineviku nud-kesksõna, nt ei olnud. Jaatusvormides on lihtmineviku moodustamiseks kolm varianti: s, i, ja minevikutüvi ehk keeleajalooliselt tekkinud tüvevariant, kus tunnus i on ühte sulanud tüvelõpulise e- või a-ga. Sobiva variandi määrab sõnatüüp. Kõige tavalisem on s-lihtminevik, nt kaotama → kaotas, vaatama → vaatas. Teised kaks varianti esinevad vaid kindlates sõnatüüpides. I-lihtminevik, millega kaasneb alati ka eelneva pika vokaali lühenemine, väljendub I pöördkonna saama- ja jooma-tüübis: saama → sai, jooma → jõi. Minevikutüvi esineb II pöördkonna tulema- ja pesema-tüübis: tulema → tuli, pesema → pesi, ning III pöördkonna tegema-tüüp ja erandsõnana pidama (kohustatud olema): tegema → tegi, pidama → pidi. Minevikutüve võimalus on ka erandsõnades lask/is ~ lasi ja esitlema-tüübis, kuigi tekkiv vorm on tugeva kõrgstiili varjundiga: esitle/s ~ esiteli. Lihtmineviku s-variant jaguneb omakorda kolmeks: si, s ja is. Kui i-d ei järgne, saab s esineda vaid ainsuse 3. pöördes, nt ela/s. Kui sõna lõpeb häälikuliselt avalduva pöördetunnusega, tekib s-i ja pöördetunnuse vahele i: ela/si/n, ela/si/me. Hääldust lihtsustav i tekib III pöördkonna ühesilbilise algvormiga sõnatüüpides s-i ette, nt laulma: laul + s → laul/is. Umbisikulise tegumoe eitavas kõneviisis tekib liitvorm, mis koosneb eitusest ja lihtmineviku kesksõnast tunnusega tud või dud, nt ei tehtud, ei söödud. Jaatavates vormides liidetakse umbisikulise tegumoe tunnusele i, nt ela/t/i, min/d/i. Erelt, M., Habicht, K., Hennoste, T., Kasik, R., Pajusalu, K., Viikberg, J. (2017). Eesti keele süntaks. Tartu Ülikooli Kirjastus. Valmis, A., Valmis, L. (2004). Õigekeelsuse käsiraamat. TEA Kirjastus. [1], Erelt, M., Erelt, T., Ross, K. (2007). Eesti keele käsiraamat. Eesti Keele Sihtasutus. [2]Leemets, T. (2000). Mitmeplaaniline minevik. Keelenõuanne soovitab II. Habicht, K., Viht, A. (2019). Eesti keele sõnamuutmine. Tartu Ülikooli Kirjastus.
Jane Napp

Jane Napp (sündinud 5. novembril 1993) on Prantsusmaal elav eesti näitleja. Ta lõpetas 2018. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli. On õppinud vahetusüliõpilasena Rose Bruford Kolledžis Londonis ja Tampere Teatrikunstide Ülikoolis Soomes. Ta töötas aastatel 2018–2023 Endla Teatris, hiljem vabakutseline. 2023. aastal mängis sarjas "The Day of the Jackal" koos Eddie Redmayne'i ja Lashana Lynchiga. 2020 - Endla Teatri kollegipreemia - parim naisnäitleja https://eamt.ee/lennud/xxviii-lend/ https://en.wikipedia.org/wiki/Rose_Bruford_College https://www.tuni.fi/en/about-us/naty-theatre-arts https://www.endla.ee https://www.imdb.com/title/tt24053860/ https://www.imdb.com/name/nm1519666/?ref_=tt_cl_t_4 https://www.imdb.com/name/nm2736476/?ref_=tt_cl_t_6
Naissugu

Naissugu on inimese sugu, mille isendid sünnitavad lapsi. Bioloogias organismid, millel võivad olla erinevalt liigist erinevad paljunemise organid, mida nimetatakse näiteks munarakk, emakas, muna jne ja mille abil on võimalik saada järglasi, nimetatakse emasteks: naissoo loomad on emasloomad ja vastavad taimede isendid on emastaimed. Inimesel ja teistel imetajatel määrab soo Y kromosoomi olemasolu. XX kromosoomidega indiviidid on naissoost ja XY indiviidid meessoost. Keeleteaduses on naissoost teatud liiki sõnad, millel on ühised tunnused grammatika seisukohalt. Naine Naissuguhormoon Meessugu Eesti keele põhisõnavara sõnastik
Asteikiai

Asteikiai (žemaidi Asteikē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Kvistė jõe ääres. Asulat on esmamainitud aastal 1568. aastal (Osteyki). 1608. aastal on seda mainitud Kražiai jesuiitide kolleegiumi annaalides. 1764. aastal elas külas neli juuti. Asteikiais asuv vana Pakvistise kalmistu on muinsuskaitse all. Oletatakse, et selles vanas Pakvistise küla elanike matmispaigas on olnud puidust kabel ja kaks suurt puitristi. Küla on oma nime saanud isikunimest Asteikis. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Kiaupienė J. Kaimas ir dvaras Žemaitijoje XVI-XVIII a. - V., 1988. - Lk. 48. ISBN 5-420-00197-7. Lietuvos istorijos archyvas: B. SA-3725, l. 30. 1765-01-14 juutide register. Pakvisčio senosios kapinės Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Paviliotė

Paviliotė (žemaidi Paviliuotė) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas. Küla piirneb Židikai aleviga. Osa muinsuskaitse all olevast Židikai keskusest jääbki administratiivselt Paviliotė külla. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Židikai Küla portaalis vietoves.Lt Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Sugaudžiai

Sugaudžiai (žemaidi Sogaudē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas. Asulat on esmamainitud 1583. aastal (Sugawdzie). XX sajandi alguses asus seal Sugaudžiai mõis. Arvatakse, et mõisa omanike Sugaudiste järgi on küla ka nime saanud. 1764. aastal elas külas 12 juuti. 1902. aastani oli küla nimi Marinava. Aastail 1945–1950 töötas külas ka kool. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Lietuvos istorijos archyvas: B. SA-3725, l. 30. 1765-01-14 juutide register. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Obeliškiai

Obeliškiai (žemaidi Vuobelėškē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas. Külla jääb 1937. aastal rajatud Obeliškiai paisjärv pindalaga 3,1 hektarit. Asula on tekkinud uusmaasaajatele jagatud Sugaudžiai mõisa maadele. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Šeiriai

Šeiriai on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas. Küla on saanud nime isikunime Šeirys järgi. Asulat on esmamainitud 1764. aastal, mil külas elas kolm juuti. Šeiriais asub Rootsi väljaks kutsutav paik, mis kohalike legendide kohaselt on endine lahinguväli. Sinna rajatud kruusakarjäärist on leitud vaskrahasid. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. Lietuvos istorijos archyvas: B. SA-3725, l. 30. 1765-01-14 juutide register. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Strygalė

Strygalė (žemaidi Strīgalė) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas. Küla on oma nime saanud seal asunud Strygalė mõisa järgi. Mõis oli pisike, pindalaga 89 hektarit. Aastani 1939 kuulus see Vaitkevičiuste perele. Selle ostnud Laima nimeline isik küüditati Siberisse, tema asemel mõisa hallanud vend põgenes aga aastal 1945 läände. Mõisakompleks on tänapäeval varemeis. Küla maadel asus ka vana katkuohvrite matmispaik, mis aga kollektiviseerimisele järgnenud maaparandustööde käigus hävis. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Odessa rajoon

Odessa rajoon on rajoon Ukrainas Odessa oblastis. See moodustati 17. juulil 2020 jõustunud haldusreformi käigus. Odessa rajooniga liideti Biljajivka rajoon, osa Lõmani ja Ovidiopoli rajoonist ning Biljajivka, Illitšivsk, Južne, Odessa ja Teplodari linn, mis olid varem oblastilise alluvusega linnad. Selle halduskeskus on Odessa linn. Loomise ajal jagunes rajoon 22 vallaks (hromada): Avanhardi alevivald, keskus Avanhardi alev Biljajivka linnavald, keskus Biljajivka linn Tšornomorski linnavald, keskus Tšornomorski linn Tšornomorske alevivald, keskus Tšornomorske alev Dalnõki külavald, keskus Dalnõki küla Datšne külavald, keskus Datšne küla Dobroslavi alevivald, keskus Dobroslavi alev Fontanka külavald, keskus Fontanka küla Krasnosilka külavald, keskus Krasnosilka küla Majakõ külavald, keskus Majakõ küla Nerubaiske külavald, keskus Nerubaiske küla Odessa linnavald, keskus Odessa linn Ovidiopoli alevivald, keskus Ovidiopoli alev Tajirove alevivald, keskus Tajirove alev Teplodari linnavald, keskus Teplodari linn Ussatove külavald, keskus Ussatove küla Velõkodolõnske alevivald, keskus Velõkodolõnske alev Velõkõi Dalnõki külavald, keskus Velõkõi Dalnõki küla Võhoda külavald, keskus Võhoda küla Võzõrka külavald, keskus Võzõrka küla Jaskõ külavald, keskus Jaskõ küla Južne linnavald, keskus Južne linn http://database.ukrcensus.gov.ua/PXWEB2007/ukr/publ_new1/2021/zb_chuselnist%202021.pdf
Pocaičiai

Pocaičiai (žemaidi Pocaitē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Kvistė jõe ääres. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II. Külas on olnud oma õigeusu kogukond, kellel oli oma kalmistu. Pocaičiaisse rajatud kolhoosi lennuväljal korraldati pärast selle sulgemist illegaalseid kiirendusvõistlusi, seejärel rajati sinna kogukondlik laohoone. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Vytautas Malūkas. Pocaičiai - kaimas, neturinti tradicijų ir savo papročių // Santarvė. - 2011. - Nr. 124. - Lk. 6, 8. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Kergetank

Kergetank on tank, mille mobiilsus on võrreldes teiste tankidega suurem, kuid seda tulejõu ja kaitstuse arvelt. Enamasti on kergetankid väikesed, kaaluvad vähe ja on varustatud väiksema kaliibriga kahuriga. Seetõttu kasutatakse kergetanke selliste lahingülesannete täitmiseks, mis nõuavad minimaalset või vähest lahingukontakti. Kergetanki definitsioon on ajas muutunud ja tänapäevalgi määratletakse seda erinevalt. Asjakohane definitsioon hõlmab nii tulejõudu, kaitstust kui ka mobiilsust. Sõnaveebis esitatud määratlus "väikese tulejõuga tank" on liiga ühekülgne. Enamasti määratletakse kergetanke siiski kaalu järgi, kuigi kaalupiirid on ajas muutunud. Esimese maailmasõja ajal liigitati kergetankideks sellised tankid, mis kaalusid vähem kui viis tonni ja mida sai veoautoga transportida. 21. sajandil aga arvestatakse kergetankide sekka juba 30–40 tonni kaaluvad tankid nagu Hiina tüüp 15. Üle 33 tonni kaaluv tüüp 15 juhib tähelepanu kergetanki defineerimise vajadusele rakenduse kaudu. Tank loodi tegutsemiseks kohtades nagu Hiina platood, metsad ja märgalad, mida raskemad tüüp 99 tankid läbivad raskustega. Selline nõue rõhutab seda, et võrreldes teiste tankidega on kergetank oluliselt mobiilsem. Kergetanki ei tohi segi ajada tanketiga, kuigi viimased täitsid kergetankidega sarnaseid ülesandeid. Tankett on kergetankist palju väiksem, kergem, kehvema tulejõu ja kaitstuse, kuid see-eest parema maastikuläbivuse ja mobiilsusega. Kehv tulejõud ja kaitstus on põhjused, miks ei kasutata tankette alates teisest maailmasõjast manööversõjapidamises. Piiratud kasutusvõimaluste tõttu on tanketid minetanud oma kunagise koha soomusüksustes. Kergetanke rakendatakse enamasti luure ja vaatlusülesanneteks. Samas pakuvad need tuletoetust kohtades, kus suuremad ja raskemad tankid ei suuda tõhusalt tegutseda. Väike kaal lihtsustab kergetankide transporti ja logistikat. Kergetankide kõrgaeg jääb 20. sajandisse, sest 21. sajandil on need vähem levinud. Osa kergetankide ülesannetest on üle võtnud jalaväe lahingumasinad ja mobiilsed lahingutankid, kuigi emb-kumb pole mobiilsuse poolest kergetankiga võrreldav. Venemaa sissetungi Ukrainasse kogemus siiski näitab, et tulevikus nihkub tankide konstrueerimisel rõhk rohkem mobiilsusele, mis toob taas päevakorda kergetankid. Scorpion Tank. (26. märts 2002). Guinness World Records Certificate. Repaircraft PLC. Vaadatud 9. jaanuaril 2024. Kergetank[alaline kõdulink]. Sõnaveeb. Vaadatud 9. jaanuaril 2024. Martel, Giffard le Quesne. (1935). In the Wake of the Tank: The First Eighteen Years of Mechanization in the British Army (2nd ed.). Sifton, Praed & Company. ZTQ-15 (Type 15) Chinese Light Main Battle Tank (MBT). OE Data Integration Network: ODIN. Vaadatud 10. jaanuaril 2024. The Economist. (5. jaanuar 2023). What is a tank—and does France’s gift to Ukraine fit the bill?. The Economist. Vaadatud 9. jaanuaril 2024. Reynolds, Nick. (12. detsember 2023). Heavy Armoured Forces in Future Combined Arms Warfare. The Royal United Services Institute for Defence and Security Studies. Vaadatud 9. jaanuaril 2024.