laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mali riik

Mali impeerium oli tähtsamaid keskaja riike Lääne-Aafrikas u 1235–1645. Riigi etnilise tuumiku moodustanud malinked rajasid Nigeri ülemjooksu piirkonda esimesed linnad juba 8. sajandil, ent sõltusid tugevasti Ghana riigist kuni 11. sajandini. Saavutas impeeriumi staatuse 13. sajandil, mil malinke päritoluga kuningas Sundiata Keita ühendas Maliga Ghana alad. Kuninga Mansa Musa valitsemise ajal 14. sajandi esimesel poolel ulatus Mali impeerium Atlandi ookeanist Sahara kiltmaani. Samuti oli Mali riik tolleaegse Lääne-Aafrika transiitkaubanduskeskuseks, mille tähtsaimateks linnadeks olid Timbuktu ja Djennè, tihedad kaubandus- ja kultuurisidemed olid ka Põhja-Aafrika islamiriikidega. Kuigi Mali kuningad võtsid omaks islami, järgis valdav osa rahvastikust muistseid paganausulisi kombeid. Riigi suurim eksport oli kuld ning Mali impeerium oli tolleaegses maailmas tuntud oma kullavarude poolest. Kuninga Mansa Musa valitsemise ajal kulla väljavedu Põhja-Aafrikasse kasvas niivõrd, et sellest tekkinud inflatsioon põhjustas majanduskriisi, mis kestis rohkem kui 10 aastat. Ka elavnes Mansa Musa juhtimisel Mali impeeriumis hariduselu: pärast palverännakut Mekasse kutsus kuningas oma riiki araabia arhitekte, saatis noori islamimaadesse õppima ja rajas õppeasutusi, neist kuulsaim oli Timbuktus. 15. sajandil algas Mali impeeriumi nõrgenemine: 1433 vallutasid tuareegid Timbuktu, 15.-16. sajandi vahetusel hõivasid songhaid impeeriumi idaosa. 1670. aastal hävitasid bambarad Mali riigi täielikult. ENE 5. köide, Tallinn, 1972, lk 54 E-kursuse "Tsivilisatsiooni ja riikluse kujunemine: teooriad ja seaduspärasused" materjalid, Mait Kõiv, 2010[alaline kõdulink] "Kuld". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. august 2014. Vaadatud 13. mail 2012.
Tallinna maraton

Tallinna maraton (varem SEB Tallinna maraton, SEB Tallinna sügisjooks) on igal aastal septembris toimuv jooksuvõistlus. Esimene Tallinna sügisjooks toimus 2000. aastal ja esimene Tallinna maraton 2010. aastal. Parimad Eesti sportlased kroonitakse Eesti meistriteks. Tallinna maraton kuulub Eesti linnajooksude sarja. Võistluste programmi kuuluvad peale kolme põhidistantsi 10 km, 21,1 km ja 42,2 km veel lastejooksud, sõdurijooks ja Nike'i noortejooks. Lastejooksudel võistlevad nii poisid kui ka tüdrukud 4 vanuseklassis (3–5 aastat, 6–7 aastat, 8–9 aastat ja 10–12 aastat). Laste distantsi pikkus on ligikaudu 400 meetrit. Sõdurijooks ja kepikõnd toimuvad 10 km distantsil. Sõdurijooksul saavad osaleda ühe väeosa 10-liikmelised võistkonnad. Sõdurijooksust võivad osa võtta ka kõik jõustruktuuriüksuste (näiteks Politseiamet, Piirivalveamet, Päästeamet jne) 10-liikmelised võistkonnad. Arvesse lähevad võistkonnad, mille kümme jooksjat on distantsi läbinud. Võistkonna aeg fikseeritakse kümnenda lõpetaja järgi – võidab võistkond, kelle kümnenda jooksja aeg on kõige parem. Tallinna maratoni koduleht
Tour Nabemba

Fail:Nabemba-2.jpg Tour Nabemba ('Nabemba torn') on kõrghoone Brazzaville'is Kongo Vabariigis. Hoone asub linna lõunaosas Kongo jõe ääres. 106 meetri ja 30 korrusega on see riigi ja kogu Kesk-Aafrika kõrgeim hoone. Torn valmis prantsuse kütusefirma Elf Aquitaine'i finantseerimisel 1982–1986. Selle arhitekt on Jean Marie Legrand. Tour Nabembas on ettevõtete ja riigiasutuste bürooruumid. 1997. aasta kodusõjas sai hoone tugevalt kannatada, kuid taastati. Taastamine läks rohkem maksma kui torni ehitamine. Foto
Ryszard Zub

Ryszard Zub (24. märts 1934 Holohorõ (praegu Ukraina) – 11. jaanuar 2015 Padova) oli Poola vehkleja (espadronist) ja treener, mitmekordne maailmameister ning olümpiamedalivõitja meeskonnavõistluses. Tema treener oli János Kevey. Pärast sportlaskarjääri lõppu on töötanud treenerina, muu hulgas treenis Itaalia koondist. 1956, hõbe meeskonnavõistluses 1960, hõbe meeskonnavõistluses 1964, pronks meeskonnavõistluses 1957, pronks meeskonnavõistlustel 1959, kuld meeskonnavõistlustel 1961, kuld meeskonnavõistlustel 1962, kuld meeskonnavõistlustel 1963, kuld meeskonnavõistlustel Piast Gliwice Baildon Katowice Legia Warszawa Sissekanne Poola olümpiaportaalis; foto (poola keeles)
Isozaki Atea

Isozaki Atea on hoonetekompleks Bilbaos, mis valmis 2008. aastal. See koosneb 5 hoonest, millest 2 on 22-korruselised ja 83 m kõrgused, üks 8-, üks 6- ja üks 5-korruseline. Algselt taheti kõrgemad majad ehitada 26-korruselised, kuid ümbruskonna elanike survel vähendati nende kõrgust. Kompleksi ehitusmaksumust hinnatakse 91 miljonile eurole. Hoonete arhitektid on Arata Isozaki ja Iñaki Aurrekoetxea.
Arata Isozaki

Arata Isozaki (jaapani 磯崎新, Isozaki Arata; 23. juuli 1931 Ōita – 29. detsember 2022 Tōkyō) oli jaapani arhitekt. Ta on lõpetanud Tōkyō ülikooli ja oli Kenzo Tange õpilane. 1998 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks 2019 – Pritzkeri auhind COSI Columbus, Columbus, Ohio U.S. Kyoto Kontserdihall, Kyōto, Jaapan Ōita prefektuuri raamatukogu, Ōita, Jaapan Museum of Contemporary Art (MOCA), Los Angeles, California, USA Art Tower Mito, 1990 Spordihall 1992. aasta suveolümpiamängudele, Barcelona, Hispaania Team Disney Orlando, Florida, USA Weill Cornell Medical College Kataris, Education City, Doha lähedal Torino Palasport Olimpico, Torino, Itaalia Jaapani Kunsti- ja Tehnoloogiakeskus, Kraków, Poola Domus Casa Del Hombre, A Coruña, Hispaania Bond University, Gold Coast, Queensland, Austraalia Isozaki Atea, Bilbao, Hispaania
Bilbao metroo

Bilbao metroo (baski Bilboko metroa, hispaania Metro de Bilbao) on Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Bilbaos 1995. aastal avatud metroo. 2021. aasta seisuga on metrool kolm liini kogupikkusega 51 kilomeetrit ja neil on 48 metroopeatust. Metrooliinide skeem 2005 Metrooliinide skeem 2007 Metrooliinide skeem 2012 Metrooliinide skeem 2014 Metrooliinide skeem 2015 http://www.metrobilbao.com/
Indrek Reiland

Indrek Reiland (sündinud 18. jaanuaril 1984 Tallinnas) on eesti filosoof, kelle peamisteks uurimisvaldkondadeks on keelefilosoofia ja vaimufilosoofia. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli riigiteaduste (BA, 2006) ja filosoofia erialal (MA, 2008) ning filosoofia doktorikraadi kaitsnud Lõuna-California Ülikoolis doktoritööga "Meaningfulness, Rules, and Use-Conditional Semantics" Mark Schroederi, Scott Soamesi ja Robin Jeshioni juhendamisel (PhD, 2014). Pärast seda on ta töötanud uurija ja õppejõuna Rice'i ülikoolis, Institut Jean Nicod's Pariisis, Barcelona ülikoolis ja Edinburghi ülikoolis. Alates 2021. aastast töötab ta Viini ülikoolis. III Eesti filosoofia aastakonverentsil 2007 äratas ta tähelepanu ettekandega "Mis on filosoofia?", selle ettekande põhjal valminud artikkel ilmus aastal 2009 ajakirjas Studia Philosophica Estonica. Keskkonnaeetikast ja selle keskkonnakontseptsioonist. – Akadeemia, 2006, nr 12, lk 2710–2726. Mis on filosoofia?. – Sirp, 10. august 2007. Metaeetika põhiküsimus(ed). – Akadeemia, 2007, nr 10, lk 2190–2216. Mis on filosoofia? (pdf). – Studia Philosophica Estonica, 2009, 2.1, lk 19–31. Tegutsemisvabadus, tahtevabadus, valikuvabadus. – Akadeemia, 2011, nr 5, lk 877–886. Propositional Attitudes and Mental Acts. - Thought, 2012, 1.3, lk 239-245. On Experiencing High-Level Properties. - American Philosophical Quarterly, 2014, 51.3, lk 177-187. On Experiencing Meanings. - Southern Journal of Philosophy, 2015, 53.4, lk 481-492. Experience, Seemings, and Evidence. - Pacific Philosophical Quarterly, 2015, 96.4, lk 510-534. Kaplan, indeksikaalid ja demonstratiivid. – Akadeemia, 2018, nr 5. Predication and the Frege-Geach Problem. - Philosophical Studies, 2019, 176.1, lk 141-159. Predication and Two Concepts of Judgment. -The Act and Object of Judgment, Toim. B. Ball, C. Schuringa. London: Routledge, 2019, lk 217-234. Constitutive Rules: Games, Language, and Assertion. - Philosophy and Phenomenological Research. 2020, 100, lk 136-159 On Experiencing Moral Properties. - Synthese, 2021, 198, lk 315-325 Reference, Predication, Judgment, and their Relations. - Inquiry. Ilmumisel Linguistic Mistakes. - Erkenntnis. Ilmumisel Rules of Use. - Mind and Language. Ilmumisel Squid Games and the Lusory Attitude. - Analysis. Ilmumisel. Meaning Change. - Analytic Philosophy. Ilmumisel. Rule-Following I: The Basic Issues. Philosophy Compass. Ilmumisel. Indrek Reiland - koduleht Indrek Reiland - Academia.edu Indrek Reiland - "Milleks filosoofia?", Delfi, 5. oktoober 2007 Indrek Reiland - Intervjuu, Vaba Eesti Sõna, 21. november, 2010 Indrek Reiland - "Keskmine sõrm, :) ja 'tibla'", Novaator, 29. detsember 2010
Lisand (keeleteadus)

Lisand ehk apositsioon on nimisõna täiend, mis tähistab sedasama olendit, eset või nähtust mida nimisõnafraasi põhisõna, kuid täpsustab ja seletab seda: president Ilves, onu Juhan. Eeslisand asub põhisõna ees ning moodustab põhjaga kokkukuuluva terviku: tädi Mari. Eeslisand võib vormilt olla: põhjaga ühilduv: kiisule Nurrile; nimetavas käändes: kiisu Nurrile; omastavas käändes: Tallinna linn; seestütlevas käändes: sõdurist abikaasa. Nii jagunevadki eeslisandid markeerimatuteks, genitiivseteks ehk omastavalisteks ning elatiivseteks ehk seestütlevakäändelisteks. Järellisand asub põhisõna järel, täpsustab seda ning eraldatakse tavaliselt kas pausi või komadega, nt Erki Nool, olümpiavõitja, astus lennukisse. Järellisand võib vormilt olla: põhjaga ühilduv: Pets, minu parima sõbranna ema on müüja; osastavas käändes: Kati ja Tuuli, meie andekamaid õpilasi, läksid preemiareisile; kui-lisand: Tema kui laulja oli väga austatud; olevas käändes: Ants korrapidajana täitis oma ülesandeid hästi. Järellisandid saab omakorda jaotada: identifitseerivateks lisanditeks, mis samastuvad põhisõnaga, mõistemahult võivad need põhisõnast olla: kitsamad: minu parim lapsepõlvesõber, Maria; laiemad: M. Murakas, kooli parim õpilane; samavõrdsed: Egiptus, püramiidide maa; klassifitseerivateks lisanditeks, mis liigitavad põhisõna, sarnanevad järeltäiendiga: Rein, mitte enam kõige nooremas eas. Lisandid saab jagada ka täpsustuslisanditeks ja piiritluslisanditeks. Täpsustuslisand – edastab põhisõna kohta lisainfot, mis kergendab selle referendi äratundmist, kuid ei ole ilmtingimata vajalik. Põhisõnast eraldatakse see pausi või kirjavahemärgiga: "Tuljakut", minu lemmikkoorilaulu. Piiritluslisand – piiritleb põhja, on selle äratundmiseks ilmtingimata vajalik. Põhisõnast piiritluslisandit ei eraldata: Kalevi kommivabrik. Põhisõnaga ühildub eeslisand, mis on täiendiga: minu kiisust Nurrist; mitmuses: kaksikute Sõnajalgade; sisuliselt rõhutatud: autasustati muusikaõpetajat Thea Paluojat; ne-liiteline: õpilasele Mati Merele Muudel juhtudel võib eeslisand põhisõnaga ka mitte ühilduda. Järellisand ühildub põhisõnaga harilikult käändes ja arvus. Erandina ei ühildu oleva käände lisand, mis ühildub vaid arvus, nt Kalle sportlasena, ning nime, aadressi, numbri komponente märkivad väljendid hoidsin pöialt mängijale number 13. M. Erelt "Lisand" "Eesti keele käsiraamat"
Loomulik liik

Loomulik liik ehk loomulik rühm ehk looduslik liik (inglise keeles natural kind) on asjade kategooria, mille piirid on määratud asjade enestega, mitte inimeste ettekujutuste või arusaamadega asjadest. Loomuliku liigi tüüpiliseks näiteks on liigid ja ka teised taksonid bioloogilises süstemaatikas, mis põhineb evolutsioonil. Filosoofias on vaidluse all, kas loomulikud liigid eksisteerivad. Richard Boydi järgi on loomulikud liigid "homöostaatilised omaduste kobarad". Sellisesse kobarasse kuuluvad omadused esinevad sageli koos, nad etendavad osa induktsioonis ja seletuses ning on ka olemas põhjuslikud mehhanismid, mis tingivad nende omaduste koosesinemise. Kui selgub, et teatud omaduste komplekti võivad esile kutsuda mitu erinevat põhjuste komplekti, mille tõttu selliste omadustega asjade teised omadused on erinevad, siis loomulikuks liigiks peetud kategooria lõheneb mitmeks loomulikuks liigiks. Näiteks on vaalad ja delfiinid, kes on arvatud kalade nime all kaladega ühisesse kategooriasse, teistsuguse päritoluga kui kalad, ning neil on ka olulisi erinevaid omadusi. Lõhenemise tagajärjeks on kas alakategooriate moodustumine (juhul kui kategooriatel, milleks kategooria lõhenes on olulisi ühiseid omadusi), kategooriast loobumine teaduses või kategooria piiride muutumine. Richard Boyd. "What realism implies and what it does not". Dialectica, 1989, 43, 5–29; Richard Boyd. "Realism, anti-foundationalism, and the enthusiasm for natural kinds". Philosophical Studies, 1991, 61 (1–2), 127–148. Hilary Putnam. Is Semantics Possible?. – H. Kiefer, M. Munitz (toim). Languages, Belief and Metaphysics, Contemporary Philosophic Thought: The International Philosophy Year Conferences at Brockport, State University of New York Press, kd 1., 1970. Ümbertrükk: Hilary Putnam. Mind, Language and Reality, Philosophical Papers, kd 2, 1975, lk 139–152.
Lisand

Lisand on miski, mis on lisatud. Lisand ehk apositsioon on keeleteaduses nimisõnaline täiend, mis osutab samale asjale nagu täiendi põhisõna. Lisand on teine aine, mille molekulid esinevad põhiliselt ühe aine molekulidest koosnevas materjalis või võõras keemiline element, mille aatomid asendavad aineomaseid mõne keemilise aine kristallvõres. ...
Suržik

Suržik (ukraina keeles суржик 'eri teraviljadest leivajahu') on Ukrainas räägitav sotsiolekt. See on vene-ukraina segakeel, kus vene keele (superstraat) sõnu kasutatakse koos ukraina grammatika ja ukrainapärase hääldusega (substraat). Suržik on eriti levinud Ida- ja Lõuna-Ukraina maapiirkondades. Linnades räägitakse peamiselt puhast ukraina või vene keelt. Nõukogude perioodil, kui toimus ukrainastamine või venestamine, ühtlustati kasutusel olevat keelt ja näiteks Venemaal on peaaegu kõik kohalikud dialektid oma algkujul kadunud. Vene sõnade osakaal varieerub suurel määral regiooniti, kuid sõltub ka inimese haridustasemest ja sotsiaalsest päritolust. Trasjanka Podolyan Ilona E. "How Do Ukrainians Communicate? Observations Based upon Youth Population of Kyiv". Kyiv National Linguistic University, Ukraine. p. 2-4 Ф. П. Филин. Русский язык. Лингвистический энциклопедический словарь, Москва, Советская энциклопедия, 1990. Surzhyk and national identity in Ukrainian nationalist language ideology (Niklas Bernsand in Berliner Osteuropa-Info, Vol. 17 page 41, Freie Universität, Berlin) Pauly, Matthew D. Teaching place, assembling the nation: local studies in Soviet Ukrainian schools during the 1920s. History of Education Vol. 39 No. 1. (2010) 75-93
Sümmeetriakaalutlused

Sümmeetriakaalutlused on füüsikas, matemaatikas ja filosoofias argument, mis toetub sümmeetriale sõnastuses või asjas eneses. Tuntud filosoofiline näide on Buridani eesel. Bas van Fraassen. Laws and Symmetry, Oxford: Clarendon 1989 Katherine Blading, Elena Castellani (eds.). Symmetries in Physics: Philosophical Reflections, Cambridge: Cambridge University Press 2003 Hon Giora, Bernard R. Goldstein. "Unpacking "for reasons of symmetry": Two categories of symmetry arguments". Philosophy of Science, 2006, 73 (4), 419–439.
Puhmik-õlikõrvits

"Tsukiini" suunab siia. Teise taime kohta vaata artiklit Rullkõrvits. Puhmik-õlikõrvits (Cucurbita pepo subsp. pepo var. oleifera Pietsch; sünonüüm: Cucurbita pepo L. convar. giromontiina (L.) Greb. var. oleifera Pietsch) on kõrvitsa teisend. Puhmik-õlikõrvitsa viljad on piklikud, enamasti rohelised või kollasetriibulised. Need lõigatakse taimelt ära küpsemata kujul. Puhmik-õlikõrvitsa argikeelne nimetus on ingliskeelse nimetuse mugandina tsukiini, kirjakeeles seda kasutada ei soovitata. Eesti ja vene keeles kutsutakse teda kabatšokiks (nagu ka rullkõrvitsat), meil üldisema nimetusega aga suvikõrvitsaks (suvikõrvitsad on veel näiteks taldrikkõrvits ehk patisson ja spagetikõrvits).
Aretus

Aretus ehk aretamine on populatsioonide, liinide, rasside ja sortide mõjutamine kunstliku valiku, ristamise ning mutatsioonide esilekutsumise teel. Aretuse eesmärk on tavaliselt vabanemine soovimatutest tunnustest või soovitud tunnuste esilekutsumine või kinnistamine. Taimede puhul räägitakse sordiaretusest, loomade puhul tõuaretusest. aretusmeetod aretusorganisatsioon aretusprogramm aretusväärtus
Ramsari rahvusvahelise tähtsusega märgalad

Ramsari rahvusvahelise tähtsusega märgalad ehk Ramsari (märg)alad on Ramsari konventsiooni alusel kaitstavad märgalad. Seisuga 11. september 2014 on maailmas kokku 2186 Ramsari märgala kogupindalaga 2 086 742 km². 2000. aastal oli 1021, 2007. aastal 1675 ja 2010. aastal 1904 Ramsari märgala. Arvuliselt enim on rahvusvahelise tähtsusega märgalasid Suurbritannias (170) ja Mehhikos (142). Ramsari märgalade kogupindala on suurim Boliivias (148 424 km²) ja Kanadas (130 868 km²). Eestis on 11. septembri 2014 seisuga 17 Ramsari märgala (sulgudes on toodud ühinemise kuupäev): Agusalu looduskaitseala (27. jaanuar 2010) Alam-Pedja looduskaitseala (17. juuni 1997) Emajõe-Suursoo ja Piirissaar (17. juuni 1997) Endla looduskaitseala (17. juuni 1997) Haapsalu-Noarootsi märgala (8. veebruar 2011) Hiiumaa laiud ja Käina laht (17. juuni 1997) Laidevahe looduskaitseala (31. märts 2003) Leidissoo looduskaitseala (27. jaanuar 2010) Lihula maastikukaitseala (27. jaanuar 2010) Luitemaa looduskaitseala (27. jaanuar 2010) Matsalu rahvuspark (29. märts 1994) Muraka looduskaitseala (17. juuni 1997) Nigula looduskaitseala (17. juuni 1997) Puhtu-Laelatu-Nehatu märgala (koosneb Puhtu-Laelatu ja Nehatu looduskaitsealast) (17. juuni 1997) Sookuninga looduskaitseala (3. veebruar 2006) Soomaa rahvuspark (17. juuni 1997) Vilsandi rahvuspark (17. juuni 1997) Sookaitseala The List of Wetlands of International Importance. 11 September 2014 Ramsari märgalade loend Ramsari konventsiooni kodulehel
Sunnitöövangla

Sunnitöövangla on vangla, kus kinnipeetavad peavad tegema tööd. Sunnitöövanglad tekkisid Inglismaal ja Hollandis 16. sajandi teisel poolel. Paljudes riikides on sunnitöövanglad kaotatud. Eesti vanglates on töökohustus. Sunnitöö Koonduslaager Sunnitöölaager
MAW

MAW on Malawi maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee. MAW on nimi, mida on kasutanud Masters At Work.
Vladimir Zazubrin

Vladimir Jakovlevitš Zazubrin (Владимир Яковлевич Зазубрин; õieti Vladimir Jakovlevitš Zubtsov (Зубцов); 6. juuni (25. mai) 1895 Penza – 1938) oli vene kirjanik. Tema isa töötas raudteel ja osales revolutsioonilises liikumises. Ema oli kodune. Aastal 1906 kolis perekond Sõzranisse. Vladimir õppis seal gümnaasiumis ning osales bolševike põrandaaluses organisatsioonis. Aastal 1917 arreteeriti ta revolutsioonilise propaganda eest, hiljem töötas ta ajalehes. Augustis 1917 kutsuti ta sõjaväkke. Pärast Oktoobrirevolutsiooni sattus ta valgetšehhide kontrolli all olevale territooriumile. Augustis 1918 mobiliseeriti ta Irkutski junkrukooli. Suvest 1919 teenis ta 1920. aastani Aleksandr Koltšaki armees. Ta haigestus raskelt. Ta paranes oma tulevase abikaasa juures Kanskis, kus ta kirjutas romaani "Kaks maailma" I(Два мира; 1921). Seda raamatut kiitsid Vladimir Lenin ja Maksim Gorki ning seda kasutati Punaarmee väljaõppes. Raamatust tehti palju instseneeringuid. Pärast teenis ta Punaarmees, töötades Kanski armee ajalehes Krasnaja Zvezda, kus ta avaldas olukirjeldusi, reportaaže ja jutustusi. Aastal 1922 ta demobiliseeriti ning 1923 sai hiljuti asutatud Novosibirski ajakirja Sibirskije Ogni esimeheks ja sekretäriks. Seal ta töötas 1928. aastani. Ta kirjutas jutustused "Ühiselu" ("Obštšežitije") ja "Kahvatu tõde" ("Blednaja pravda"), mis ilmusid 1923. Nendes kritiseeris ta NEP-i kui revolutsiooni ideaalidest taganemist. Kirjanik Jefim Permitin, kes elas siis Barnaulis, meenutab teda nii: "Ma teadsin, et Zazubrin tõmbas isegi raevukamalt kui Sibkraiizdati direktor Bassov kõigist linnadest ja küladest andekaid luuletajaid, proosakirjanikke ja kriitikuid ... Juba Ust-Kamenogorskis sain ma Zazubrinilt kirja, milles ta tundis huvi Ohhotnik Altaja kirjandusrubriigi kaastööliste vastu ja tegi ettepaneku vahetada ajakirju." Zazubrin toetas ka Altai kirjandusteadlast A. Toporovi. Aastast 1928 kuni elu lõpuni töötas Zazubrin Moskvas kirjastuses Goslitizdat. Seal ta kirjutas ka romaani "Mäed" (Горы), mis ilmus 1933 ajakirjas Novõi Mir ja 1934 raamatuna. Romaan rääkis kollektiviseerimisest Altai materjalil. Maksim Gorki kirjutas kirjas B. N. Volginile: "Seda romaani ma hindan üpris kõrgelt, olles veendunud, et autoril õnnestus kirjutada just eepilise tooniga teos ning et koos Šolohhovi raamatuga on see meie kirjanduse üpris edukas samm edasi. Meie realism peab olema just heroilis-eepiline, et ületada "zolaism" ja anda tegelikkuse tõeliselt kunstiline peegeldus. Mulle tundub, et Zazubrin tegi selles suunas sammu Šolohhovist kaugemale." Novõi Miri toimetajale I. M. Gronskile kirjutas ta: "Lugesin käsikirja tähelepanelikult läbi, leian, et need peatükid [Altai kommuunide loost] on väga hästi kirjutatud, on tohutu huviga loetavad ning täis seda üliväärtuslikku, rasket, loomalikku tõde, mida peavad pojad oma isade kohta teadma." Jutustus "Щепка", mis avaldati 1989 ajakirjas Sibirskije Ogni, kujutas tšekaa tegevust. Zazubrin arreteeriti ja ta suri vangistuses. Ta on postuumselt rehabiliteeritud. Jutustus "Щепка" (vene keeles)
Edvard Bužinskij

Edvard Bužinskij (poola keeles Edward Burzyński; sündinud 8. oktoobril 1957 Vilniuses) on poola rahvusest Leedu kabetaja; rahvusvaheline suurmeister. Ta on tegev ka kabetreenerina ja mitme kaberaamatu autor. Tema 50. sünnipäeva puhul (2007) ilmus Poola kirjastusel Warcpol tema kohta raamat "Edik" (ISBN 978-83-924787-2-0). Samal aastal võitis ta Euroopa veteranide meistrivõistlused. 2008. aastal pälvis ta Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali. Kolmel korral on ta tulnud Euroopa meistrivõistlustel ka neljandaks (1995, 1999, 2010). Эдвард Зенонович Бужинский, Яков Лейбович Шаус, "Теория и практика международных шашек", Москва, Физкулътура и спорт, 1985 E.Buzhinsky & G.Leibovich, "International Draughts. The Tactical Game. Part I. Classic Positions", Vilnius E.Buzhinsky & G.Leibovich, "International Draughts. The Tactical Game. Positions with the Draught 27 (24)", Vilnius, 1991 Edward Burzyński, "Strategia i taktyka w warcabach", Szczecin, Warcpol, 1997 ISBN 83-905619-9-9 Edward Burzyński, "Warcabowe abecadlo. Draughts Alphabet", Szczecin, Warcpol, 2000 ISBN 83-905619-7-2 Edward Burzyński, "Cudowny świat warcabów. Książka dla przyszłych mistrzów". Szczecin, Warcpol, 2005 ISBN 83-918541-1-6 Edward Burzyński, "Dámajáték lépésről lépésre", (raamatu "Warcabowe abecadlo" tõlge ungari keelde). Zalaegerszeg, 2005 Edward Burzyński, "Warcabowe abecadlo", (raamatu teine, täiendatud ja parandatud trükk), Szczecin, PC-BEST, 2010 ISBN 978-83-924787-3-7 Edvard Bužinskij biograafia Leedu Spordi Entsüklopeedias
Zuben Elgenubi

Zuben Elgenubi (Zubenelgenubi, α Librae, α Lib) on täht Kaalude tähtkujus. Tähe otsetõus on 14 h 50 min 52,7 s ja kääne –16°02'30". Nimi tuleb araabia keelest (az-zubān al-janūbī (لزبن الجنوبي )) ning tähendab '[skorpioni] lõunapoolne küünis'. Tähe näiv tähesuurus on 2,75. Tema kaugus on 77,2±2,0 valgusaastat (23,7 parsekit).
MAR

MAR on Maroko maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee. MAR (memory address register) on mäluaadressiregister.
Primal Fear

Primal Fear on saksa power metal'it viljelev bänd. Bänd loodi 1997. aastal pärast seda, kui endine Gamma Ray laulja Ralf Scheepers polnud saanud ansambli Judas Priest solisti kohta. Bändi algkoosseisu ülejäänud liikmed pärinesid kollektiivist Sinner, mille bassist, liider ja laulja Matt Sinner on Primal Feari peamine taustalaulja. 2017. aasta 15. septembril esines Primal Fear Eestis klubis Tapper. Ralf Scheepers – laul Mat Sinner – bass, laul Magnus Karlsson – kitarr, süntesaator Alex Beyrodt – kitarr Tom Naumann – kitarr Francesco Jovino – trummid Stefan Leibing – kitarr Henny Folder – kitarr Klaus Sperling – trummid Randy Black – trummid Aquiles Priester – trummid Primal Fear (1998) Jaws Of Death (1999) Nuclear Fire (2001) Black Sun (2002) The History Of Fear (DVD + CD) (2003) Devil's Ground (2004) Seven Seals (2005) Metal Is Forever – The Very Best of Primal Fear (2006) New Religion (2007) 6.6 (Before the Devil Knows You're Dead) (2009) Unbreakable (2012) Delivering the Black (2014) Rulebreaker (2016) Angels of Mercy – Live in Germany (2017) Video ja heli: Saksa hevimees laulis Eesti hümni, Postimees, 18. september 2017 Primal Fear'i ametlik koduleht Saksa raskemuusikamaastiku kõvemaid nimesid tuleb Tallinna, Postimees, 13. september 2017 (bändi eestikeelne lühitutvustus)