laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Naima Klitsner

Naima Klitsner (25. märts 1941 – 16. oktoober 2022) oli eesti õpetaja. 1975. aastal lõpetas ta kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna. Ta töötas Tallinna 32. Keskkoolis ajaloo ja ühiskonnaõpetuse õpetajana. 1984. aastal anti talle vanemõpetaja nimetus, 1988. aastal õpetaja-metoodiku nimetus. 1979 Rinnamärk "Haridustöö eesrindlane" 1999 Tallinna teenetemärk märkimisväärse pedagoogilise tegevuse eest ajaloo süvaõppe korraldamisel Tallinna 32. Keskkoolis 2009 Eesti Ajaloo- ja Ühiskonnaõpetajate Seltsi elutööpreemia TRÜ: Tartu Riiklik Ülikool, 1. juuli 1975 Nõukogude Õpetaja, 23. juuni 1984 Nõukogude Õpetaja, 9. juuli 1988 Nõukogude Õpetaja, 6. oktoober 1979 Tallinna teenetemärk. Naima Klitsner Eesti Ajaloo- ja Ühiskonnaõpetajate Selts. Elutööpreemia
Buuri kits

Buuri kits (inglise keeles Boer goat, saksa keeles Burenziege, afrikaani keeles boerbokke), (tõu lühend BOE) on Lõuna-Aafrikast pärit kitsetõug, üks maailma populaarsemaid lihatüüpi kitsetõuge. Aafrikas hakkasid buuri farmerid kasvatama buuri tõugu juba alates 1900. aastast. Buuri kitsede aretamine algas Saksamaal 1980. aastatel. Buuri kitsel on iseloomulik välimus: pruun või punane pea ning valged jalad ja kere. Pea peal on valged laigud. Ta võib olla ka üleni pruun ja valgete laikudega pea peal. Kõrvad on pikad ja lontis ning sarved sirbikujulised ja tahapoole suunatud. Tegemist on raskekaalulise ja kiirekasvulise tõuga. Neil on lai rind ja tugev lihaskond. Kehakaal jääb vahemikku 80–100 kg, sikkudel 120–150 kg. Buuri kits on väga hea viljakusega ja väga hea tõug ristamiseks. Tema indlemine ei ole hooajaline. Tal võib olla kolm poegimist kahe aasta jooksul. Tallesid sünnib tavaliselt kaks, esineb ka kolmikuid. Emakits on rahuliku loomuga ja hoolitseb hästi järglaste eest. Ameerikas (1993) ja Suurbritannias (1987) on loodud oma tõustandardid buuri kitsede aretamiseks. Olulised kehapiirkonnad aretuses on pikk selg, tugevad reied, korrapärane jalgade asetus, mitte liiga pikad sõrad, hea udar ja nisad, vaagen ei tohi järsult langeda. Kui siku nina on kumer, siis võib tekkida ülehambumus, mis tõustandardi järgi pole lubatud. Kuna tegemist on lihatõuga, siis on aretuses oluline nii lihaskonna kvaliteet kui ka kvantiteet. Buuri kits sobib hästi teiste loomadega koos pidamiseks ja maastikuhoolduseks, kuna on võimeline kohastuma väga erinevates kliimatingimustes. Tegemist on hea tõuga kohaliku kitsekarja parandamiseks tema hea viljakuse ja kiirekasvulisuse tõttu. Tema liha hinnatakse kõrgelt, kuna see sisaldab vähe küllastunud rasvu ja kolesterooli. Tänavots, Alo (2021). "Põllumajandusloomade tõud" (PDF). Akadeemiline Põllumajandus Selts. Vaadatud 10. detsembril 2022. "Boer / South Africa (Goat)". Food And Agriculture Organization of the United Stations. Vaadatud 11. detsembril 2022. "Lambad ja kitsed". Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet. Vaadatud 11. detsembril 2022. Späth. H, Thume. O, Wenzler. J-G. (2013). Kitsekasvatus. Tallinn: Maalehe Raamat. Lk 29.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) S.W Malan (7. aprill 2000). "The improved Boer goat". ScienceDirect. Vaadatud 10. detsembril 2022. J.A Erasmus (7. aprill 2000). "Adaptation to various environments and resistance to disease of the Improved Boer goat". ScienceDirect. Vaadatud 11. detsembril 2022. E.C. Webb (1. oktoober 2014). "Goat meat production, composition, and quality". Animal Frontiers. Vaadatud 11. detsembril 2022.
Jendrik Sigwart

Jendrik Sigwart (27. august 1994 Hamburg) on saksa laulja ja muusikaliesineja. Ta esindas oma koduriiki 2021. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, mis toimus Rotterdamis.  Jendrik Sigwart – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Eduard Bergmann

Eduard Bergmann (25. detsember 1877 – ? ) oli trükikojaomanik, raamatukaupmees ja ajakirjanik. 1903. aastal sai ta loa Tartus aadressil Rüütli tänav 17 raamatukaupluse ja trükikoja pidamiseks. Trükikoja asutas koos litograafia ja köitekojaga. Samas avati tähevalamistöökoda. 1907. aastal omandas ta maja Ülikooli 21, kuhu asutas trükikoja. Trükikoda läks hiljem poeg Voldemar Bergamanni valdusse, kes müüs selle 1933. aastal kirjastusühingule Loodus. Ta tegi kaastööd ajalehele Isamaa E. Mägi pseudonüümi all. "Bergmanni trükikoda". info.raad.tartu. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. detsember 2022. Vaadatud 5. detsembril 2022. "AERFELDT, Georg". "BERGMANN, EDUARD". Eesti biograafiline andmebaas ISIK. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. detsember 2022. Vaadatud 5. detsembril 2022.
Isamaa (ajaleht)

Isamaa : rahvuslik–vabameelsel põhjusmõttel ilmuv Eesti politiline majandusline ja kirjandusline päevaleht oli ajaleht, mis ilmus 1906 märtsist – 1909 detsembrini Tartus. Ilmumissagedus oli 6 korda nädalas. Väljaandjateks olid Eduard Bergmann (1906–1908 nr. 228); E. Andresen (1908 nr. 229); Aleksander Kärk (1908 nr. 230–1909). Vastutavad toimetajad erinevatel aegadel olid Ernst Enno; Eduard Bergmann; A. Varres (Vares); Aleksander Kärk ja E. Andresen Ajalehte trükiti Tartus Eduard Bergmann (1906–1908) Ludwig Heinrich Schnakenburgi (1908–1909) trükikodades Lisaks ilmusid täiendavad lisad: "Isamaa" Piltidega nädala–kaasanne (1906–1907) Laste Rõõm (1906–1907) Teaduste wald (1906, nr. 1–7) Lõbu ja teadus (1908–1909) "Isamaa". www.ester.ee.
Mary Shelley

Mary Shelley (sünninimega Mary Godwin; 30. august 1797 London – 1. veebruar 1851 London) oli inglise kirjanik, ulmeraamatu "Frankenstein ehk Moodne Prometheus" autor. Shelley sündis kuulsa feministi kirjanik Mary Wollstonecrafti ja anarhisti filosoof William Godwini teise lapsena. Shelley ema suri 10 päeva pärast sünnitust ning Shelley jäi ema poolõe Fanny Imlay kasvatada. Shelley isa hülgas lapse ning abiellus teise naisega. Shelley sai hea hariduse vaatamata sellele, et tollal omandasid mingisugusegi hariduse vaid vähesed tüdrukud. 30. detsembril 1816 abiellus ta inglise luuletaja Percy Bysshe Shelleyga. Eesti keeles on tema teostest ilmunud romaan "Frankenstein ehk Moodne Prometheus" Boris Kaburi tõlkes (värsid, kommentaarid ja järelsõna Astrid Reinla, esmatrükk sarjas Mirabilia 1984, kordustrükid 2002, 2007, 2018), Malvina G. Vogeli mugandusena Jana Linnarti tõlkes (1999), ning jutustused "Ferdinando, Eboli krahv", "Kuri silm" ja kogumiku nimijutustus "Unenägu" 2003 aastal Eva Lutsu tõlkes. "Frankenstein" (1818) "Valperga" (1823) "The Last Man" (1826) "Perkin Warbeck" (1830) "Lodore" (1835) "Falkner" (1837) "Mathilda" "The Sisters of Albano" "The Transformation" "Valerius:The Reanimated Roman" Peeter Olesk "Romaaniülikool: Mary Shelley "Frankenstein"" EPL, 21.06.2007
Tumso Abdurahmanov

Tumso Abdurahmanov (tšetšeeni keeles Labdurrokhmani Umaltan Tumso ; sündinud 19. detsembril 1985 Groznõi rajoonis Tšetšeeni-Inguši ANSVs) on Tšetšeenia poliitilise ja avaliku elu tegelane. Abdurahmanovi pseudonüüm on Abu-Saddam Shishani. Ta on Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi poliitilise partei Noxçiyçönan Az ('Tšetšeenia hääl') esimees, poliitikablogija, dissident. Ta on Tšetšeenia iseseisvuse toetaja ja Kadõrovi poliitika kritiseerija Tšetšeenia Vabariigi juhina. Abdurahmanovi kanaleid ja videoid Youtube'is on vaadatud üle 200 miljoni korra. Tema isa Umalt Abdul-Madžidovitš Abdurahmanov mõisteti Nõukogude režiimi vastu võitlemise eest surma, hiljem asendati karistus pikaajalise vangistusega ning ta viibis 18 aastat range režiimiga koloonias. Džohhar Dudajevi ajal töötas Itškeeria valitsuses, sai esimeses Tšetšeenia sõjas haavata. Suri 2000. aastal. Ema on arst, ta juhtis Groznõi Keskrajooni haigla kardioreanimatsiooni osakonda. Vanemaid vendi oli kaks: üks läks 1980. aastatel nõukogudevastase tegevuse eest vangi ja suri 1996. aastal, teine ​​vend hukkus 2001. aastal Groznõis föderaalvägede operatsiooni tagajärjel. Noorem vend Mohmad Abdurahmanov on poliitaktivist, blogija, inimõiguste aktivist ja Tšetšeenia inimõiguste ühenduse VayFond esindaja Saksamaal. Teismelisena töötas ta turul, müües ja transportides Inguššiast Timur Mutsurajevi kassette. Enda sõnul müüs ta hulkuvaid koeri. 2004. aastal lõpetas Groznõi Informaatika ja Arvutitehnika Tehnikumi ning asus tööle Tšetšeenia riigiettevõtte Elektrosvjaz insenerina, hiljem kuni 2015. aastani asedirektor. 2010. aastal lõpetas Groznõi Riikliku Naftainstituudi. 2015. aastal läks tülli Tšetšeenia presidendi Ramzan Kadõroviga ja põgenes riigist. Enda sõnul ei lasknud ta ükskord Islam Kadõrovi autot teelt, misjärel Kadõrovi ihukaitsjad võtsid temalt mobiiltelefoni. Kadõrov vaatas läbi seal talletatud fotod ja sõnumid, esitas hulga küsimusi ning jõudis lõpuks järeldusele, et Abdurahhmanov oli ebausaldusväärne. Seejärel, nagu blogija väitis, viidi ta Ramzan Kadõrovi sugulase korraldusel eramajja ja vestles, misjärel anti talle kolm päeva vabariigist lahkumiseks. 2015. aastal üritas saada Rootsist varjupaika, kuid 31. oktoobril 2016 jätkas Gruusia Pagulasministeerium talle varjupaika andmast. Seejärel siirdus Poola, kust edasi liikus Rootsi. 26. veebruaril 2020 tehti talle tapmiskatse. Ruslan Mamajev sisenes Abdurahhmanovi korterisse ja ründas teda haamriga, kuid blogijal õnnestus tapja kahjutuks teha ja salvestada video, milles esitab küsimusi vereloigus lebavale mehele. Viimane vastas, et tema nimi on Ruslan ja ta saatis "Abdurahman Groznõist". Rootsi kohus mõistis ründajale pärast määratud tähtajaks kandmist Rootsi vanglas 10 aastaks vangi ja riigist väljasaatmise. Abdurahmanovi sõnul osales tapmiskatses ka tema endine naine, kes mõisteti 8 aastaks vangi. Väidetavalt lasi rühm tundmatuid inimesi ta ööl vastu 2. detsembrit 2022 maha. Hiljem teatati, et ta on elus ja politsei kaitse all. https://aif.ru/society/people/kto_takoy_tumso_abdurahmanov https://www.kavkaz-uzel.eu/articles/362404/ https://svtv.org/news/2022-12-05/1adat-podtvierdila/
Kirjandusžanr

Kirjandusžanr on ühiste kirjandusajalooliste, stiililiste või kirjanduslike tunnustega teoste rühm. Kirjandus jaguneb põhimõtteliselt ilukirjanduseks ja mittekirjanduslikuks kirjanduseks. Ilukirjandus omakorda jaguneb veel proosaks, luuleks ja draamaks. See jaotus pärineb Aristotelese teosest "Poeetika" (ποιητικῆς), kus ta jagab kirjanduse lüürikaks, eepikaks ja draamaks, kuna proosa žanr ei olnud veel välja kujunenud. Romaan Följeton Poeem Aristoteles Poetics. Perseus. (kreeka keeles) Aristoteles Poetics. The Internet Classics Archive. (inglise keeles)
Tallinna tunnelite loend

Tallinna tunnelite loend on loetelu Tallinna Tallinna transporditaristusse kuuluvatest jalakäijate, kergliikluse- ja transporditunnelitest. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Balti jaama tunnel, Toompuiestee all, Rannamäe tee ja Nunne tänava ristnikul Balti jaama juures. Filtri tunnel, Järvevana teel. Juhkentali tunnel, Filtri teel. Kaubamaja tunnel ehk Viru tunnel, Gonsiori tänava ja Ants Laikmaa tänava ristmikul. Kotka tunnel, Kotka tänav 8 maja juures Kumu tunnel, Kumu kunstimuuseumi jalakäijate tunnel Liiva tunnel, Liiva raudteejaama juures Liivalaia tunnel, Liivalaia tänaval. Lilleküla tunnel, Lilleküla raudteepeatuse juures Tallinna–Keila raudteetammi all, ühendab Kotkapoja tänavat Tehnika tänavaga Loomaaia tunnel, Paldiski maantee Haabersti ringristmiku Rocca al Mare viadukti all Mustakivi tunnel, Laagna teel. Rahumäe tunnel, Kitsarööpa tee ja Rahumäe tee ristmikul. Renniotsa tunnel, Järvevana teel Veerenni tänava ristmiku piirkonnas. Rummu tunnel, Rummu teel endise Rummu kõrtsi läheduses, Rummu tee 3. Suurhalli tunnel, Paldiski maantee Haabersti ringristmiku Rocca al Mare viadukti all Sõjakooli tunnel, A. H. Tammsaare teel. Tammsaare tunnel, A. H. Tammsaare teel Tondi tunnel, Tondi tänaval endise Tondi mõisa läheduses. Tondiraba tunnel, Laagna teel. Tähetorni tunnel, Tähetorni tänaval. Vabaduse väljaku tunnel, Vabaduse väljaku all Veerenni tunnel, Veerenni tänava ja Tehnika tänava ristmikul Ülemiste tunnel, Järvevana teel (Balti jaama tunneli koordinaadid 59° 26′ 24″ N, 24° 44′ 20″ E) (Kaubamaja tunneli koordinaadid 59° 26′ 8″ N, 24° 45′ 27″ E) (Liivalaia tunneli koordinaadid 59° 25′ 39″ N, 24° 44′ 45″ E) (Mustakivi tunneli koordinaadid 59° 26′ 34″ N, 24° 52′ 28″ E) (Tondi tunneli koordinaadid 59° 24′ 14″ N, 24° 42′ 52″ E) (Tondiraba tunneli koordinaadid 59° 26′ 28″ N, 24° 51′ 33″ E) (Vabaduse väljaku tunneli koordinaadid 59° 25′ 58″ N, 24° 44′ 36″ E) Tallinna tunnelid said endale nimed, www.postimees.ee, 9. september 2015
2034

◄ | 20. sajand | 21. sajand     ◄ | 2000. aastad | 2010. aastad | 2020. aastad | 2030. aastad         ◄◄ | ◄ | 2030 | 2031 | 2032 | 2033 | 2034 | 2035           2034. aasta (MMXXXIV) on 21. sajandi 34. aasta. Juudi kalender: 5794–5795 Islami kalender: 1455–1456 Iraani kalender: 1412–1413 Sirvikalender: 10247 Toimuvad 25. jalgpalli maailmameistrivõistlused. Dragonfly jõuab Titanile. ... ...
Ludwig Heinrich Schnakenburg

Ludwig Heinrich Schnakenburg (1820–1894) oli Tartus tegutsev baltisakslasest raamatukaupmees, trükikoja omanik, kirjastaja. Omas Tartus raamatukauplust. 1875. aastal ostis koos isaga Conrad Edmund Heinrich Shnakenburg Tartus lübecklaselt Wilhelm Heinrich Christian Gläseri raamatukaupluse, trükikoja ja laenuraamatukogu, mis asusid Raekoja plats 2 hoones ning mis sai Riia trükikoja filiaaliks. Hiljem läks trükikoda Ludwig Heinrichi vennale Heinrich Emil Schnakenburgile (1852–1889), pärast tolle surma nende õele Emilie Constance Schnakenburgile (1861–1923) ja 1894 nooremale vennale Alexander Samuel Schnakenburgile (1863–1923). 1909–1911 kuulus ettevõte E. Andresenile ja viidi 1912 Riiga. 1870. aastate lõpust kuni 1890. aastateni olid Schnakenburgid eesti raamatukirjastajate ja trükkalite seas tööde arvult esikohal. Nad trükkisid eesti ilukirjandust, rohkesti õpikuid, „Isamaa Kalendrit” ja sarja „Eesti Rahva-Biblioteek”. Tema isa oli Conrad Edmund Heinrich Schnakenburg (1820–1894), kes asutas 1859. aastal Riias trükikoja. "Johann Christian Schünmanni trükikoda Tartus 1814-1840: tegevuskäik ja trükitoodang". ojs.utlib.ee. "Schnakenburg". Eesti entsüklopeedia.
Sandi Morris

Sandi Morris (sündinud 8. juulil 1992 Downers Grove'is Illinoisi osariigis) on Ameerika Ühendriikide teivashüppaja. Morris tegi täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis, kui oli tulemusega 4.70 neljas. 2016. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Portlandis võitis Morris koondisekaaslase Jennifer Suhri järel hõbeda. Rio de Janeiro suveolümpiamängudel oli ta kreeklanna Ekateríni Stefanídi järel teine. Kuigi Morris ületas võitjaga võrdse 4.85, andis tema ebaõnnestunud katse kõrgusel 4.70 eelise Stefanídile. Sama aasta septembris toimunud Brüsseli Teemantliiga etapil püstitas ta isikliku rekordi 5.00. Sellega sai temast Jelena Issinbajeva ja Suhri järel kolmas naine, kes suutnud teivashüppes ületada 5 meetrit. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta Stefanídi järel hõbemedali. 2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis võitis Morris sisemaailmameistrivõistluste rekordiga 4.95 kuldmedali. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas oli ta Anželika Sidorova järel tulemusega 4.90 taas teine. Tokyo suveolümpiamängudel piirdus Morris kvalifikatsioonis 4.40-ga ning finaali ei pääsenud. 2022. aastal tuli ta sisemaailmameistriks 4.80-ga. Samal aastal toimunud maailmameistrivõistlustel Eugene'is sai ta kaasmaalase Katie Nageotte'i järel karjääri kolmanda MM-hõbeda. Kuigi Morris ületas teisel katsel võitjaga võrdse 4.85, andis kõrguse esimesel katsel ületamine eelise Nageotte'ile. Sisetingimustes on Morrise isiklik rekord 4.95, mis on hüpatud 12. märtsil 2016 Portlandis. https://www.eurosport.com/athletics/sandi-morris_prs427039/person.shtml Sandi Morris Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Sokar

Sokar oli vanaegiptuse mütoloogiast pärinev pistriku peaga surnute jumal. Ta oli käsitööliste ning ehitajate kaitsejumal. Seos surmaga oli tekkinud sellest, et käsitöölised ning ehitajad ehitasid haudasid ja meisterdasid matuste ning mumifitseerimise protsessi jaoks rituaalsetel eesmärkidel vajalikke objekte. Sokari nime tähendus on ebaselge, kuid püramiidide seintele kirjutatud tekstide järgi võib tal olla seos termiga "skr", mis tähendab suu puhastamist. Suu puhastamine on osa matuserituaalist nimega "Suu avamine". Lisaks on tekstides mainitud termi "sy-k-ri", mis tähendab "kiirusta minu poole". seda termi on kasutanud Osiris ja Isis appihüüetena. Hilisematel ajaperioodidel oli allmaailmas tekkinud Sokaril tugev seos kahe jumalaga: Osiris ja Ptah. See väljendus kolmikjumala tekkimisega Ptah-Seker-Osiris. Välimuselt on Sokar kujutatud kulli või pistriku peaga ning mumifitseeritud kehaga. Surnute raamatus on teda kujutatud mao peal kahe tiiva vahel seismas. "Ancient Egypt Online". "Eesti Kunstimuuseumi näitus" (PDF).
Londoni suur sudu

Londoni suur sudu tekkis 1952. aasta 5. detsembril, kestis neli päeva ning oli järgmiste nädalate jooksul tuhandete inimeste ja loomade otseseks surmapõhjuseks. Sudu tekkis õhureostuse ja ilmastikuolude koosmõjul: eelnevalt oli Londonis valitsenud ebatavaliselt külm ilm, mistõttu põletati ahjudes palju kivisütt ning tihedalt asustatud linnas paiskasid tuhanded korstnad õhku kahjulikke põlemisjääke. Samal ajal oli linna kohal antitsüklon ja tuulevaikne ilm, nii et saaste ei hajunud ära, vaid suitsuosakesed seondusid veeauruga ning tekkis saja meetri paksune sudu. Mõnes Londoni linnaosas oli sudu sedavõrd tihe, et polnud võimalik oma jalge ette näha. Nähtavuse vähenemine raskendas liikumist, samuti tungis sudu eluruumidesse. Valitsuse algsete andmete kohaselt hukkus sudu tõttu ligi 4000 inimest ning tervisekahjustuse said lisaks 100 000 inimest. Hiljem lisandunud andmete kohaselt hinnatakse hukkunute arvuks 10 000–12 000 inimest. Õhukvaliteedi langust oli Londoni esinenud alates 13. sajandist, kuid seekordne reostus osutus tõsisemaks kui kunagi varem ja vastavalt oli reaktsioon tõsisem kui varem, seda peetakse üheks olulisemaks keskkonnauuringute, riiklikke eeskirju edendavaks ja avalikkuse teadlikkuse tõstjaks seostest õhukvaliteedi ja tervise vahel. Katastroofi tagajärjel muudeti mitmeid seaduseid ning muuhulgas koostati 1956. aastal puhta õhu seadus. udu Suur Lehk (en) "1952. aasta suur sudu". Miks ja Kuidas. 7.5.2017. Vaadatud 6.12.2022. Martinez, Julia (9. september 2019). "Great Smog of London - Facts, Pollution, Solution, & History". Encyclopedia Britannica. Vaadatud 6. detsembril 2022. "Eesti Loodus". vana.loodusajakiri.ee. Vaadatud 6. detsembril 2022. "The Great Smog of 1952 - Met Office Education". metoffice.gov.uk. 4. aprill 2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. september 2014. Vaadatud 6. detsembril 2022. Bell, M.L.; Davis, D.L.; Fletcher, T. (2004). "A Retrospective Assessment of Mortality from the London Smog Episode of 1952: The Role of Influenza and Pollution". Environ Health Perspect. 112 (1, January): 6–8. DOI:10.1289/ehp.6539. PMC 1241789. PMID 14698923. Brimblecombe, Peter (1976). "Attitudes and Responses Towards Air Pollution in Medieval England". Journal of the Air Pollution Control Association. 26 (10): 941–45. DOI:10.1080/00022470.1976.10470341. PMID 789426. Graunt, John, 1620–1674; Petty, William, Sir, 1623–1687 (1662), Natural and political observations mentioned in a following index, and made upon the bills of mortality [microform] / by John Graunt ... ; with reference to the government, religion, trade, growth, ayre, diseases, and the several changes of the said city, Printed by Tho. Roycroft for John Martin, James Allestry, and Tho. Dicas Evelyn, John (1661). Fumifugium, or, The Inconveniencie of the Aer and Smoak of London. London: W. Godbid. Vaadatud 1. aprillil 2022. McKie, Robin & Townsend, Mark. Great Smog is history, but foul air still kills (The Observer, 24 November 2002). "The lethal effects of London fog". BBC News. 22. detsember 2015.
Lietuvos rytas

Lietuvos rytas ('Leedu hommik') on Leedu päevaleht, mis ilmub 1990. aastast alates Vilniuses. See on Leedu suurim päevaleht, mille konkurendiks on Respublika. Ajaleht on korvpalliklubi BC Lietuvos Rytas peasponsor. Lietuvos rytase koduleht
Mihkel Hermann

Mihkel Hermann, ka Micha Hermann, Michael Hermann, (2. veebruar 1864 Võhma küla, Viljandimaa – august 1943 Tartu) oli eesti ettevõtja (trükikoja ja raamatukaupluse omanik ning kirjastaja). Mihkel Hermann õppis Põltsamaa kihelkonnakoolis kuni 15. eluaastani, misjärel asus trükindust õppima Tartus Mattiiseni trükikojas. Ta oli Karl August Hermanni noorem poolvend ning ärijuht tema trükikojas ja raamatupoes, mis asusid Tartus Narva tänaval. 1896 läksid trükikoda ja raamatupood tema valdusse. Samal aastal alustas Tartus tegevust tema raamatu- ja noodikauplus. Ta tegutses ka kirjastajana. Omandas 1897. aastal Wilhelm Justi (ja Emilie Justi) laenuraamatukogu. 1910–1911, 1927, 1929, 1935 avaldas ta Hermanni trükikoja-raamatukaupluse ja laenuraamatukogu raamatute nimestikke. "2. oktoobril saab 70-aastaseks Tartus Narva tänaval asuva raamatukaupluse ja trükikoja omanik Mihkel (Micha) Hermann". Postimees. 2. oktoober 1934. "AERFELDT, Georg, raamatukaupmees".
Ivo Saksakulm

Ivo Saksakulm (sündinud 1. detsembril 1966 Tallinnas) on eesti korvpallur. Ivo Saksakulm lõpetas 1984. aastal Tallinna 32. Keskkooli ja õppis Tallinna Polütehnilises Instituudis puidutöötlemise tehnoloogiat (1984–1985). Noorteklassis treenis Saksakulm (tema pikkus on 205 cm) Tallinna Lenini rajooni LNSK-s, tema treenerid olid Tarmo Velleste, Pearn Pressraud, Avo Mae ja Üllar Kerde. Saksakulm kuulus Eesti noorte- ja juunioride koondisse. NSV Liidu noorte meistrivõistlustel võitis ta U18 Eesti koondisega 1984. aastal pronksmedali. Aastatel 1987–1991 mängis ta Kalevi esindusmeeskonnas, mille koosseisus tuli 1991. aastal NSV Liidu meistriks ning sai meistrivõistlustel 1990. aastal 5. ja 1989. aastal 6. koha. Eesti koondises pidas Saksakulm aastatel 1989–1995 71 mängu, 1993. aastal tuli Euroopa meistrivõistlustel 6. kohale. 1994. aastal tuli ta Idaliiga ja Põhjamaade lahtiste meistrivõistluste võitjaks. Veteranide maailmamängudel võitis Saksakulm 2017. aastal pronks- ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali. Tallinna klubides mängides tuli Saksakulm Eesti meistrivõistlustel 1985., 1992. ja 1993. aastal meistriks, 1997. aastal hõbemedalile ning 1988., 1994., 1996., 2000. ja 2001. aastal pronksmedalile. Eesti karika võitis ta 1992. ja 1997. aastal. Hiljem on Saksakulm mänginud meesseenioride Eesti meistrivõistlustel. Nõukogude armees ajateenistuses olles mängis Saksakulm 1985.–1986. aastal Riia ASK-s ning tuli 1986. aastal Läti meistriks. NSV Liidu meistersportlaseks sai ta 1989. aastal. Korvpalliklubi Kalev Kuldne Kalev Kalev (film) ESBL, Ivo Saksakulm. Vaadatud 6.12.2022. Mängud koondises. Ivo Saksakulm. Vaadatud 6.12.2022. Ivo Saksakulm, tulemused. Vaadatud 6.12 2022. Tarmo Paju, Lips, Suurorg ja Saksakulm - töö viib vanad kalad palliplatsilt.. Õhtuleht, 19. september 2001. ESBA seeniorkorvpalli Euroopa meistrivõistlustelt .... Tallinna Kalev - Leningradi Spartak (NSVL meistrivõistluste finaal, 06.05.1991)., YouTube.
Constant Montald

Constant Montald (4. detsember 1862 Gent – 5. märts 1944 Brüssel) oli Belgia maalikunstnik, seinamaalide looja, skulptor ja pedagoog. Loomingu näiteid Leuveni teatrisaali lava kohal olevad friisid "Apollo ja muusad" ning "Orpheus leinab Eurydiket" Emile Verhaeren De boot van het ideaal (1907) Tuin in de sneeuw (1916) Villa Montald Tümpanon Hollandi kuningliku teatri fassaadil
Laßnitz bei Murau

Laßnitz bei Murau oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. 2015. aastast on see Murau valla osa. Laßnitz asub Murau ja Sankt Lambrechti vahel.
Stolzalpe

Stolzalpe oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. 2015. aastast on see Murau valla osa.
Triebendorf

Triebendorf oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. 2015. aastast on see Murau valla osa. Triebendorf asub u. 6 km Muraust idas.