laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eisacktal

Eisacktal (itaalia: Valle Isarco; saksa: Eisacktal) on ringkond (itaalia: comprensorio; saksa: Bezirksgemeinschaft) Lõuna-Tiroolis Itaalias. Sellesse kuulub Eisacki jõe oru keskmine osa Franzensfestest põhjas Waidbruckini lõunas. Eisacki jõe org ulatub Brenneri mäekurust lõunasse Adige jõkke suubumiseni Bolzano juures. Ülemine org Franzensfestest põhjas on tuntud kui Wipptal, samas alumine osa kuulub Salten-Schlern ringkonda. Org on osa suurest transporditeest üle Ida-Alpide, mida läbivad Autostrada A22 (Euroopa tee E45 osa) ja paralleelne Brenneri raudteeliin. 2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 85.76% oru rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 13.22% itaalia keelt ja 1.02% ladiini keelt. Järgmised vallad kuuluvad Eisacktali ringkonda: Barbian Brixen (ringkonna keskus) Klausen Villnöß Lajen Lüsen Natz-Schabs Waidbruck Mühlbach Rodeneck Vahrn Feldthurns Villanders Eisacktali ringkond (saksa ja itaalia keeles) Valle Isarco Panorama WebCam
Ķūļciems

Ķūļciems on küla (vidējciems) Lätis Talsi piirkonnas, Ķūļciemsi valla halduskeskus. Küla asub Engure järve lähistel merepinnast 5 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Talsist 31 ja Riiast 91 kilomeetri kaugusel. Tegemist on vana Nurmuiža mõisale kuulunud kalurikülaga, mille vanad nimekujud on Kuhlzeem, Kalezeem ja Kuhle-Zeem. Aastal 1892 valmis sealne õigeusu kirik, aastal 1892 kujunes küla õigeusu kihelkonna keskuseks. Nõukogude ajal oli küla kolhoosi Cerība (varem – Lāčplēsis) keskasulaks. Lisaks vallamajale on külas raamatukogu, rahvamaja ja postkontor. Külas asub Ķūļi bussipeatus. Aastal 2017 oli külas 230 elanikke. Aastal 2020 oli elanikke 220. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3085 Baltisches historisches Ortslexikon, Volume 2 By Gertrud Westermann Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 17. mail 2020.
Sosnovka rajoon

Sosnovka rajoon (vene keeles Сосновский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Sosnovka alev. Rajoon piirneb põhjas Rjazani oblasti Sarai rajooniga, kirdes Moršanski rajooniga, idas Pitšajevo rajooniga, kagus Bondari rajooniga, lõunas Tambovi rajooniga, edelas Nikiforovka rajooniga ja läänes Starojurjevo rajooniga. Rajooni pindala on 2390 km². Elanike arv oli 2012. aastal 31 391, 2009. aastal 35 616 ja 2002. aastal 39 253. Sosnovka rajoonis on 90 asulat, mis kuuluvad 1 linnaasunduse (Sosnovka alevi) ja 13 külaasunduse koosseisu. Q126684906
Moršanski rajoon

Moršanski rajoon (vene keeles Моршанский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Moršanski linn (ei kuulu rajooni koosseisu). Rajoon piirneb põhjas Rjazani oblasti Šatski rajooniga, idas Penza oblastiga, kagus Pitšajevo rajooniga, edelas Sosnovka rajooniga ja läänes Rjazani oblasti Sarai rajooniga. Rajooni pindala on 2880,6 km². Elanike arv oli 2012. aastal 33 268, 2009. aastal 34 533 ja 2002. aastal 38 228. Moršanski rajoonis on 117 asulat, mis kuuluvad kuueteistkümne külaasunduse koosseisu. Q126684906
Zoom (perekonnanimi)

Zoom on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamise ajal anti selle perekonnanime kandjaile uueks perekonnanimeks Aadusoo (Kambja vallas, 1936), Lillepuu (Tartus, 1935) ja Rohtoja (Tartus, 1940; varasemat perekonnanime kirjutati ka Zoo).
Kait Kall

Kait Kall (sündinud 19. detsembril 1987 Võrus) on eesti näitleja, lavastaja ja stsenarist. Kait Kall on lõpetanud Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi. Näitlejakarjääri alustas Võru Teatriateljees Tarmo Tagametsa ja Taago Tubina käe all. Kall õpetas Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias näitleja eriala 2011. aastal ja asus tööle Von Krahli Teatrisse 2013. aastal. Kait Kall on mänginud Võru Linnateatri ja Kinoteatri etendustes. Ta on osalenud mitmetes teleprojektides ja saadetes, ka stsenaristina ("Suur komöödiaõhtu", "Eesti Laul 2021" vaheklipid, "Kinoteatri MM Katarsis", "Kait Tonight" jt.). 2012 "Haigemaja" Võru Linnateatri suvelavastus 2016-2019 "Kummi T", Von Krahli Teater; Kummi-Tarzan, ema, poiss 2016 Lavaproov: Liis Sein "Kataloog" (ürituste sari), VAT Teater 2017-2019 "Vaimukuskuss" Von Krahli Teater, Kait 2017-2018 "Murru 422/2" Kinoteater, hääl 2017 "Patarei" Kinoteater, hääl 2018-2022 "Monument" Von Krahli Teater, Vincent 2019-2020 "Jaik" Von Krahli Teater, Lible 2020-2022 "Püstijalukomöödia 2.0" Kinoteater, Kait "Naabriplika" teleseriaal, kaasstsenarist "Alo" teleseriaal, kaasstsenarist "Papad mammad" teleseriaal, kaasstsenarist 2020-2021 "Plaan B" Lavastusprojektid; stsenarist, lavastaja, näitleja 2021 "Midagi ikka" Lavastusprojektid; stsenarist, lavastaja, näitleja koos Priit Piusiga 2022 "Uus algus" teleseriaal, stsenarist 2022 "Piloot" teleseriaal, stsenarist 2010 "Ühikarotid" teleseriaal, DJ 2011 "Heeringas Veenuse õlal" telesari, Kait 2012 "Romet ja Julia" teleseriaal, Reigo 2013 "Naabriplika" teleseriaal, Tola 2016 "Päevad, mis ajasid segadusse" mängufilm, Pets 2016 "Kellapid" teleseriaal, Reporter Pähkel 2016 "Kättemaksukontor" teleseriaal, Reivo Suits 2017 "Merivälja" teleseriaal, Hannes 2018 "Elu hammasratastel" mängufilm, Siim 2019 "Kui eestlased..." tudengifilm, eestlane 2020 "Asjad, millest me räägi" mängufilm 2005 Kreutzwaldi–stipendium Võrus 2023 Eesti filmi- ja teleauhinna nominent aasta sisulooja kategoorias (stsenaariumid seriaalidele "Uus algus" ja "Piloot") 2023 Oskar Lutsu huumoripreemia Kait Kall on abielus Triinuga ning neil on tütred Lisete, Lulu ja Mirami. Pere elab Raplamaal Kohilas. Võrumaa kodulooline sünnipäevakalender 2022. lib.werro.ee. Kait Kall. statistika.teater.ee. Palamusel anti Kait Kallile üle Oskar Lutsu huumoripreemia. ohtuleht.ee, 24. aprill 2023. Mälestuspäev. lauluisa.ee Tänavuse Oskar Lutsu huumoripreemia saab Kait Kall. ohtuleht.ee, 2. märts 2023. Priit Piusi ja Kait Kalli musta huumorit täis sõprus. kroonika.delfi.ee, 9. aprill 2022. Kait Kall. Eesti filmi andmebaas. Kait Kall. IMDb. Ulvi Tüllinen. Kait Kall: olen beetaisane ja lasen naisel end hea meelega juhtida. perejakodu.delfi.ee, 22. mai 2020. Katrin Helend-Aaviku. Kait Kall: mulle pole mitte midagi kergelt tulnud, olen pidanud magama ka keldris koos rottidega. ohtuleht.ee, 1. aprill 2023.
Kandlemuusika ja rahvalikud laulud simmanile

Kandlemuusika ja rahvalikud laulud simmanile on Kandlemees Sander 2017. aastal ilmunud vinüülplaat (LP) A pool Trilleri polka" (Sander Karu) Kandlemees Sander tervitab (Sander Karu) Elva männid (Sander Karu) Valga, Valgamaa (Sander Karu) Ja siis tõusis aktsiis (Sander Karu) Me lähem rukist lõikama (rahvalik viis) Läksin mina (Reinlender) (rahvalik viis) Padespaan (Nadinunnadi) (rahvalik viis) Kandlemees Sander lõpetab (Sander Karu) B pool Kandlemees Sander Greeting You (Sander Karu) Heade mõtete linn, Tartu (Sander Karu) Tootsi polka (Imeliku polka) (rahvalik viis) Merimehe armastus (Sander Karu) Hõissa (rahvalik laul) 2 duuri polka (rahvalik viis) Tere kaunis kevad, suvi, sügis, talv (Sander Karu) Üks vanamees raius (Perekonna valss) (rahvalik viis) Simmaniduo lõpetab (Sander Karu) Kandlemuusika ja rahvalikud laulud simmanile koduleht Info discogsis
Jaan Kääramees

Jaan Kääramees (8. september 1921 Allika küla, Hiiumaa – 27. aprill 1968 Tallinn) oli eesti dirigent ja muusikapedagoog. Aastatel 1936–1940 õppis ta Tallinna konservatooriumis puhkpille. 1941–1942 oli Eesti laskurkorpuse tagavarapolgu puhkpilliorkestri dirigent. Seejärel õppis Moskvas Sõjaväe Orkestrijuhtide Instituudis, mille lõpetas 1946. aastal. Aastatel 1954–1958 oli ta Estonia teatri direktor, 1958–1963 Eesti NSV Rahvaloomingu Maja instruktor. Aastatel 1963–1968 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestri dirigeerimise eriala õppejõud. Tema õpilasi on Heldur Jakon, Venda Tammann ja Enn Tomson. Ta oli XIII, XIV, XV ja XVI üldlaulupeo puhkpilliorkestrite üldjuht. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1955 Eesti NSV teeneline kunstitegelane Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990, lk 109 Kalmistute register HAUDI Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kääramees, Jaan – Eesti NSV teeneline kunstitegelane, Tallinna riikliku Konservatooriumi vanemõpetaja, laulupidude puhkpilliorkestrite üldjuht Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Dirigent, ENSV teeneline kunstitegelane Jaan Kääramees (1960)
Laptuu

Laptuu (vene keeles лапта või хлопта) on venepärane meeskondlik pallimäng, milles kasutatakse palli ja kurikat. Omavahel mängivad kaks võistkonda (kummaski 7–9 mängijat, teistel andmetel kummaski vähemalt 4 mängijat[viide?]). Mängitakse väljakul suurusega 20–30 x 50–60 m ja mäng kestab 2 x 30 min. Laptuu sarnaneb pesapalliga. Esimesed kirjalikud teated laptuu kohta pärinevad Vana-Vene kroonikatest. Nõukogude Liidus peeti aastast 1958 laptuu meistrivõistlusi. Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 408.
Lauanõu

Lauanõu (ka toidunõu, sööginõu) on eelkõige söömisel kasutatav nõu. Lauanõud on näiteks taldrikud, tassid, vaagnad, kannud. kööginõu lauakate toiduriist
Rasu

Rasu on nahanäärmete rasvataoline nõre. Juuste all asuvad juuksekraatrid ja selle all rasunäärmed, mis toodavad rasu. Rasu kaitseb peanahka soovimatute välismõjutuste eest, näiteks bakterite eest, ja aitab juuksekarval oma pesast välja tulla. Samuti vähendab see veekadu naha pinnalt, seega on rasu tekkimine peanahale normaalne ja kasulik. Androgeenid ehk suguhormoonid stimuleerivad rasu tootmist ning tootmine suureneb puberteedieas meestel kuni viis korda. Naistel tekib rasu üks nädal enne menstruatsiooni. Pärast menopausi väheneb naistel rasu tootmine. Üleliigse rasu tekkimisel on erinevad põhjused. See võib tekkida stressist, hormonaalsetest häiretest, ülekaalust ja ka valest toitumisest. Ka välised tegurid, näiteks juuksepesu kuuma veega, igapäevane juuksepesu, hooldamine "kaks ühes" vahenditega ja föönitamine liiga peanaha lähedalt, mõjutavad rasu tekkimist. Kui rasu tekib pähe väga palju ja see hakkab kogunema, tekib rasust koorik, mida nimetatakse seborröaks. Juuksehooldus → Miks sul on rasused juuksed ja peanahk? juuksehooldus.com
Pitšajevo rajoon

Pitšajevo rajoon (vene keeles Пичаевский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Pitšajevo küla. Rajoon piirneb kirdes Penza oblasti Zemettšino ja Bašmakovo rajooni, kagus Gavrilovka rajooni, lõunas Bondari rajooni, läänes Sosnovka rajooni ja loodes Moršanski rajooniga. Rajooni pindala on 1294 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 825, 2009. aastal 14 364 ja 2002. aastal 16 542. Pitšajevo rajoonis on 60 asulat, mis kuuluvad 10 külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Kašma, Bolšoi Lomoviss ja Kerša. Q126684906
Vanainglise keel

Vanainglise keel ehk anglosaksi keel (vanainglise Anglisc, Ænglisc spræc) on inglise keele varajane vorm, mida kõneldi praeguse Inglismaa ning Lõuna-Šotimaal alal 5.–12. sajandil. See on läänegermaani keel ning sarnaneb vanafriisi ja vanasaksi keeltega. Vanainglise keelt mõjutasid keldi keeled ja viikingite kõneldud vanapõhja keel. Seda kasutati alates anglosaksi vallutusest kuni normannide sissetungini aastal 1066. Pärast seda hakkas keel suuresti muutuma: käände- ja pöördelõpud kadusid, kinnistus kindel sõnajärg. Anglosaksi eepos "Beowulf" ja meditsiinitekstide kogumik "Lacnunga" on kirjutatud vanainglise keeles. Meieisapalve Fæder ure þu þe eart on heofonum, Si þin nama gehalgod. To becume þin rice, gewurþe ðin willa, on eorðan swa swa on heofonum. urne gedæghwamlican hlaf syle us todæg, and forgyf us ure gyltas, swa swa we forgyfað urum gyltendum. and ne gelæd þu us on costnunge, ac alys us of yfele. soþlice.
Gavrilovka rajoon

Gavrilovka rajoon (vene keeles Гавриловский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Gavrilovka Vtoraja küla. Rajoon piirneb kirdes Penza oblasti Bašmakovo ja Belinski rajooni, kagus Umjoti rajooni, lõunas Kirsanovi rajooni, läänes Bondari rajooni ja loodes Pitšajevo rajooniga. Rajooni pindala on 1050 km². Elanike arv oli 2012. aastal 11 795, 2009. aastal 12 162 ja 2002. aastal 14 182. Gavrilovka rajoonis on 49 asulat, mis kuuluvad kuue külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Ira ja Srednjaja Ira. Q126684906
Ella Külv

Ella-Emilie Külv (sünninimi Ella-Emilie Pajurand, 1. november 1921 Tallinn – 31. juuli 2003) oli eesti nahakunstnik. Ta lõpetas 1941. aastal Riigi Kunsttööstuskooli. Aastatel 1942–1944 täiendas end Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Kooli kursustel. Aastatel 1945–1947 õppis Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis maali erialal, 1948. aastal lõpetas instituudi nahkehistöö erialal. Tema õpetajateks instituudis olid Adamson-Eric ja Adele Reindorff. 1949. aastal asus samas instituudis pedagoogilisele tööle, õpetades nahkehistööd Eesti NSV Riiklikus Kunstiiinstiuudis kuni 1987. aastani. Aastatel 1961–1980 oli ta nahkehistöö kateedri juhataja. 2003. aastast emeriitprofessor. 1977 Eesti NSV teeneline kunstitegelane Ella Külv (nekroloog). Sirp, 8. august 2003 EKA juubeldab: emeriitprofessorite näitus. ERR, 31.10.2014
Umjoti rajoon

Umjoti rajoon (vene keeles Умётский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Umjoti alev. Rajoon piirneb kirdes ja idas Penza oblasti Belinski ja Tamala rajooni, lõunas Saratovi oblasti, edelas Inžavino rajooni, läänes Kirsanovi rajooni ja loodes Gavrilovka rajooniga. Rajooni pindala on 1140 km². Elanike arv oli 2012. aastal 11 761, 2009. aastal 12 318 ja 2002. aastal 13 545. Umjoti rajoonis on 55 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Umjoti alevi) ja kaheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Vorona. Q126684906
Inžavino rajoon

Inžavino rajoon (vene keeles Инжавинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Inžavino alev. Rajoon piirneb põhjas Kirsanovi rajooniga, kirdes Umjoti rajooniga, idas Saratovi oblastiga, lõunas Mutškapski rajooniga, edelas Uvarovo rajooniga, läänes Ržaksa rajooniga ja loodes Rasskazovo rajooniga. Rajooni pindala on 1820 km². Elanike arv oli 2012. aastal 22 650, 2009. aastal 24 155 ja 2002. aastal 27 843. Inžavino rajoonis on 99 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Inžavino alevi) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu. Q126684906
Mutškapski rajoon

Mutškapski rajoon (vene keeles Мучкапский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Mutškapski alev. Rajoon piirneb põhjas Inžavino rajooniga, idas Saratovi oblastiga, lõunas Voroneži oblastiga ja läänes Uvarovo rajooniga. Rajooni pindala on 1160 km². Elanike arv oli 2012. aastal 14 814, 2009. aastal 16 250 ja 2002. aastal 18 257. Mutškapski rajoonis on 44 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Mutškapski alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Vorona, Mokrõi Karai ja Bolšaja Alabuška. Q126684906
Nõmme Vaba Aja Keskus

Nõmme Vaba Aja Keskus (lühend VAK; inglise keeles Nõmme Leisure Centre, vene keeles Центр досуга Нымме) on Tallinna Nõmme linnaosavalitsuse hallatav asutus, mille ülesandeks on elanikkonna vaba aja veetmise võimaluste tagamine ja sellele suunatud ürituste korraldamine. Nõmme Vaba Aja Keskus loodi 1. oktoobril 2014 Nõmme Sotsiaalkeskuse asemele. Loodud Keskusesse ühendati ka noortekeskused. Põhimääruse kohaselt on keskuse tegevusvaldkonnaks Nõmme linnaosa elanikele vaba aja veetmise võimaluste loomine, tervisedenduse, noorsootöö, kultuuri- ja huvitegevuse koordineerimine ja korraldamine ning sotsiaalteenuste osutamine linnaosa elanikele, kes vajavad abi toimetuleku parandamisel ja säilitamisel. Keskus haldab järgmisi allasutusi: Eakate päevakeskus Pääsküla päevakeskus Valdeku Noortekeskus Pääsküla Noortekeskus Laste päevakeskus Rahumäe mängujaam Erivajadustega laste tegevustuba VAKi käsutuses on: Pääsküla jaamahoone Pääsküla kino hoone (endine kino Koit) Männiku Noortekeskus Rahumäe jaamahoone Nõmme Vaba Aja Keskus saab kasutada ka 2017. aastal rekonstrueeritud Nõmme Maja (endise Tallinna Valdeku Põhikooli maja) ruume ja vahendeid ning sellega koos valminud spordisaali ja sauna. Nõmme Vaba Aja Keskuse põhimäärus Nõmme Vaba Aja Keskuse veebisait
Uvarovo rajoon

Uvarovo rajoon (vene keeles Уваровский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Uvarovo linn (ei kuulu rajooni koosseisu). Rajoon piirneb kirdes Inžavino rajooniga, idas Mutškapski rajooniga, lõunas Voroneži oblastiga, edelas Žerdevka rajooniga ja loodes Ržaksa rajooniga. Rajooni pindala on 1150 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 934, 2009. aastal 11 521 ja 2002. aastal 12 737. Uvarovo rajoonis on 67 asulat, mis kuuluvad seitsme külaasunduse koosseisu. Q126684906
Tallinna Kõrgem Ehitusvägede Poliitiline Sõjakool

Tallinna Kõrgem Ehitusvägede Poliitiline Sõjakool (vene keeles Таллинское высшее военно-политическое строительное училище, lühend ТВВПСУ; ka Tallinna Kõrgem Sõjalis-Poliitiline Ehituskool) oli Tallinnas Pirita-Kosel tegutsenud NSV Liidu Kaitseministeeriumi sõjaline õppeasutus, mis asutati 18. augustil 1979 ja lõpetas tegevuse 1992. aastal. Kursantide esimene vastuvõtt lõppes 25. augustil 1980, esimene lend lõpetas 1984. aastal. Koolis valmistati ette ohvitsere-poliittöötajaid sõjalise ehituse väeosadele, samuti NSV Liidu teede- ja raudteedevägedele. Õppetöö kestis 4 aastat. Kooli lõpetanud said leitnandi auastme, kõrgema sõjalis-poliitilise haridusega ohvitseri kutse ning haridust tõendava diplomi. Tsiviilerialana saadi NSV Liidu ajaloo ja ühiskonnaõpetuse õpetaja kutse. Juhtimine Kooli ülem (Начальник училища) Kooli ülema asetäitjad (Заместители начальника училища) Õppeosakond (Учебный отдел) Poliitosakond (Политический отдел) Kaadrite osakond (Отдел кадров) Riviosakond (Строевой отдел) Finantsosakond (Финансовый отдел) Raketi- ja suurtükirelvastuse teenistus (Служба РАВ) Kraamivarustuse ja toitlustamise teenistus (Служба вещевого и продовольственного снабжения) Kütte- ja määrdeainete teenistus (Служба ГСМ) Majutus-ekspluatatsioonijaoskond (Квартирно-эксплуатационное отделение) Sõidukite teenistus (Автомобильная служба) Kateedrid Taktika ja sõjaliste üldainete kateeder (Кафедра тактики и общевоинских дисциплин) Võõrkeelte kateeder (Кафедра иностранных языков) NLKP ajaloo kateeder (Кафедра истории КПСС) Sõjalise pedagoogika ja psühholoogia kateeder (Кафедра военной педагогики и психологии) Sõjaliste ehitustööde korraldamise, ökonoomika ja tehnoloogia kateeder (Организация, экономика, технология военно-строительных работ) Parteipoliitilise töö kateeder (Кафедра ППР) Filosoofia kateeder (Кафедра философии) Poliitökonoomia kateeder (Кафедра политэкономии) Ehituskonstruktsioonide kateeder (Кафедра инженерных конструкции) Sõjaväehoonete ja spetsiaalsete rajatiste kateeder (Воинские здания и спецсооружения) Teadusliku kommunismi kateeder (Кафедра научного коммунизма) Kehalise ettevalmistuse ja spordi kateeder (Кафедра физподготовки и спорта) Sõjalis-tehniliste ainete kateeder (Кафедра военно-технических дисциплин) Varustuse ja teeninduse allüksused Orkester (Оркестр) Õppeprotsessi tagamise pataljon (БОУП - батальон обеспечения учебного процесса) Meditsiiniteenistus (Медицинская служба) Tehniliste õppevahendite labor (Лаборатория ТСО - технические средства обучения) 1979–1987 Vassili Gnezdilov 1987–1992 Jevgeni Aunapu Alar Laneman - EV brigaadikindral Boris Püssa - EV kolonelleitnant Valdo Reiman - EV major Jüri Järvelainen - EV kolonel Urmas Paju - EV kolonelleitnant Iivo Tark - VF major Andres Valme - VF kapten Uljas Loos - VF vanemleitnant Andres Treimann - VF ? FOTIS: Tallinna Kõrgem Sõjalis-Poliitiline Ehituskool
Aasta õppija

Aasta õppija on Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsiooni Andrase tunnustus isikule, kelle elus on õppimine kaasa toonud mõne kvalitatiivse muutuse töös, perekonnaelus, ühiskondlikus tegevuses, tervisekäitumises jne (näiteks töötusest vabanemine, uue eriala omandamine, oma firma loomine, peresuhete tervenemine, uue elujõu ammutamine jms); kes on kahe eelneva aasta jooksul pidevalt õppimisega seotud olnud; kes on leidnud tänu õpingutele uue väljakutse teisel tegevusalal; kes on suutnud õppima kaasata oma sõpru, kolleege, pereliikmeid jt ning osaleb kogukonna/organisatsiooni õpikeskkonna arendamises; kes on julgenud ja tahtnud täiskasvanuna oma elus teha muutusi ja ellu viia oma kunagisi unistusi õpingute vallas; kes on eakana säilitanud õpihimu, osaleb aktiivselt kursustel, huviringides jm. Tunnustamiseks võivad kandidaadi esitada kõik juriidilised ja füüsilised isikud või isik ise kahe soovitaja olemasolekul. Aasta õppijat tunnustatakse alates 1999. aastast. 1999 Maimu Paumere 2000 Aldo Kals 2001 Astrid Porga 2002 Linda Olmaru 2003 Aleksander Siimenson 2004 Urve Merendi 2005 Tarvo Sulg 2006 Luule Metsla 2007 Helle Tikka 2008 Ingrid Savi 2009 Aili Valb 2010 Egon Erkmann 2011 Ralf Burk 2012 Anne Perlov 2013 Lauri Veso 2014 Airika Rahuoja 2015 Ivan Boitšuk 2016 Liis Reimann 2017 Tarmo Tuuling 2018 Oksana Kurvits 2019 Jakob Jõgisuu 2020 Margit Soone 2021 Tenno Lauri "Aasta õppija, aasta koolitaja, aasta koolitussõbraliku organisatsiooni, aasta õpiteo ja aasta raamatukogu TUNNUSTAMISE REGLEMENT" (pdf). 03.03.2017. Lk 1-2. Vaadatud 12.10.2017. "Tunnustatud 1999-2016". Vaadatud 12.10.2017.
Bobotov Kuk

Bobotov Kuk on mäetipp Durmitoris Montenegros, mille kõrgus on 2522 m. Seda peeti Montenegro kõrgeimaks mäeks, kuid uuemate andmete järgi on kolm tippu Albaania piiri lähedal veel kõrgemad.
Võileivatort

Võileivatort (rootsi keeles smörgåstårta) on leivast või saiast ja mitut sorti võileivakatetest valmistatud tort. Võileivatort on Rootsi päritolu. Peale Rootsi on see populaarne ka Eestis, Soomes ja Islandil. Võileivatort võib olla nii iseseisev eine kui ka näiteks õhtusöögi eelroog. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 12.10.2017) http://www.nami-nami.ee/sonastik/sona/1827/V%C3%B5ileivatort (vaadatud 12.10.2017)
Külm

"Pakane" suunab siia. Mütoloogia mõiste kohta vaata artiklit Pakane (mütoloogia). Külm on ühele ilmaelemendile – õhutemperatuurile – antud hinnang, mis tavamõistes tähendab keskkonna temperatuuri alla 0° C kui looduses leiduva vee agregaatolek muutub vedelast tahkeks. Külma kirjeldamisel võidakse kasutada sõnu nagu: tuulekülm, jääkülm, mõõdukas külm, näpistav külm, pakane, paukuv pakane jne. külmumine
Jack in the Box

Jack in the Box on Ameerika Ühendriikide kiirtoidu restoranide kett. Selle asutas 1951. aastal Robert O. Peterson.
Katkenud liin

"Katkenud liin" on Tallinna kesklinnas Paksu Margareeta lähedal Margareeta aias asuv mälestusmärk, millega mälestatakse Estonia katastroofis hukkunuid. Mälestusmärgi autorid on Villu Jaanisoo ja Jorma Mukala. Mälestusmärk avati 27. septembril 1996.
Rohtoja

Rohtoja on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti seda isikutele varasema perekonnanimega Friedrichson, Grünbach, Grünbak, Reisko, Riisenberg, Riismann, Rosotschka ja Zoom (Zoo). 1. jaanuaril 2017 oli perekonnanimi Rohtoja 27 mehel ja 24 naisel.
Žerdevka rajoon

Žerdevka rajoon (vene keeles Жердевский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Žerdevka linn. Rajoon piirneb põhjas Sampuri rajooni, kirdes Ržaksa rajooni, idas Uvarovo rajooni, lõunas Voroneži oblasti Gribanovski ja Ternovka rajooni ning loodes Tokarjovka rajooniga. Rajooni pindala on 1397,77 km². Elanike arv oli 2012. aastal 29 822, 2009. aastal 30 708 ja 2002. aastal 33 502. Žerdevka rajoonis on 99 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Inžavino alevi) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Savala ja Burnatška. Q126684906