laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jumalus

Jumalus on üldistav mõiste jumalate, jumalannade ja jumalikustatud nähtuste ning olendite (astronoomiliste või geograafiliste objektide, mütoloogiliste olendite, valitsejate, psüühiliste jõudude ja abstraktsete kujutluste) kohta. Jumaluse mõistet kasutavad monoteistlike religioonide järgijad polüteistlike religioonide ja mütoloogiate jumalate kohta, eristamaks neid selgemalt jumalast: "jumalus on 1) polüteistliku panteoni jumalate üldnimetus; 2) mõiste, mille abil eristatakse polüteistlikke jumalaid jumalast." Jumaluse mõistet on kasutatud ka ateistlikus kirjanduses, pooleufemistliku asendusena sõnale jumal. Tihti kasutatakse jumaluse mõistet siiski ka sünonüümsena jumalaga, nii polüteistlike jumalate kui monoteistliku ainujumala kohta. Jumaluseks võib olla astronoomiline (Päike, Kuu) või geograafiline (mäed Jaapani ja Korea usundis) objekt, aga ka psüühiline jõud või abstraktne kujutlus (nt budismis). Keeruliseks võib osutuda lihtsalt pühaks peetavate ja jumalusena austavate objektide eristamine. Pole selge, mil määral võib erinevaid haldjaid, vaime, vaimolendeid, iidoleid, deemoneid, džinne jts jumalusteks nimetada. Jumalanna Jumal Animism Ebajumal Pooljumal Egiptuse jumalused Jumalate loend Mütoloogia Panteism Polüteism Religioon Vanakreeka mütoloogia Vanakreeka mütoloogia tegelaste loend Vanarooma mütoloogia Ateism Maausk Tarmo Kulmar Üldine usundilugu 1. Tartu 1994, lk 31
Kollane mombinipuu

Kollane mombinipuu (Spondias mombin ehk Spondias lutea) on heitlehine puu anakardiliste sugukonnast mombinipuu perekonnast. Kollane mombinipuu võib kasvada 6 meetri kõrguseks ja tüve diameeter võib olla 60–75 cm. Lehed on 20–45 cm pikkused ning alumiselt küljelt karvased. Kollase mombinipuu vili on söödav ploomitaoline kollane mombin, mis toorelt on roheline, kuid küpsedes muutub kuldkollaseks. Vili on umbes 3–4 cm pikkune ja 2,5 cm läbimõõduga. Puu pärineb algselt Ameerika mandri troopilisest vööndist, kuid nüüdseks on naturaliseerunud ka Aafrikas, Indias ja Indoneesias. Nigeerias kasutatakse kollast mombinipuud silmahaiguste, paelusstõve, köha ja kõhulahtisuse raviks, haavade puhastamiseks ning palaviku alandajana[viide?]. Usutakse, et purustatud lehtede ja keedusoola segu joomine aitab koolera vastu.
Alternatiivkulu

Alternatiivkulu (inglise keeles opportunity cost) on saamata jäänud kasu (kasum, tulu), kui on valitud üks alternatiivsetest ressursside kasutamise variantidest ja seega on teistest võimalikest alternatiividest loobutud. Saamata jäänud kasu suuruse määrab kõrvale jäetud alternatiividest kõige väärtuslikuma kasulikkus. Alternatiivkulu on mis tahes otsustamise lahutamatu osa. Termini võttis kasutusele Austria majandusteadlane Friedrich von Wieser monograafias "Ühiskondliku majanduse teooria" (1914).
Rahva teenrid

"Rahva teenrid" on Eesti Rahvusringhäälingu raadiosaade Vikerraadio programmis, kus ajakirjandusväljaannete ja meediakanalite juhtivtoimetajad analüüsivad Eesti nädalasündmusi. Tunnipikkuse iganädalase saate otse-eetris on kolm ajakirjanikku. "Rahva teenrid" on eetris laupäeviti kell 11.05. Saate algatasid Neeme Brus ja Mart Ummelas. Saade oli esmakordselt eetris 4. aprillil 1998. Seoses Neeme Brusi siirdumisega tööle Kaitseliitu ja Mart Ummelase loobumisega aprillis 2007 juhtisid saadet Aarne Rannamäe ja Lauri Hussar. 2019. aastal juhtisid saadetkas Taavi Eilat või Mirko Ojakivi. 2021. aastal on saatejuhid Mirko Ojakivi või Huko Aaspõllu. Vikerraadio "Rahva teenrid" saab 10-aastaseks / ERR - Pressiteated, 3. aprill 2008 Liivi Šein. Vikerraadio kuulajate lemmik Mart Ummelas jätab saate "Rahva teenrid". / Eesti Päevaleht, 23. aprill 2007 "Rahva teenrid". Vikerraadio. Vaadatud 23.08.2021. Koduleht Ülo Strandberg: "Rahva teenrid" Kesknädal, 13. detsember 2006
Anu Tammemägi

Anu Tammemägi (sündinud 27. märtsil 1970 Tallinnas) on eesti arhitekt ja endine mäesuusataja. Keskhariduse omandas ta Tallinna 17. Keskkoolis aastatel 1977–1988 ning arhitektuurialase kõrghariduse Tallinna Kunstiülikooli arhitektuuriosakonnas aastatel 1988–1993. Aastal 1990 töötas ta Rootsi arhitektuuribüroodes Flensborns Arhitektkontor ning Arhitekthuset AB. Aastatel 1992–1994 töötas ta arhitektuuribüroos Ago Pähn Projektis ning aastatel 1994–1999 Rein Murula Arhitektuuribüroos. Aastatel 1999–2000 töötas ta vabakutselise arhitektina. Alates 2000. aastast töötab ta arhitektuuribüroos AT Arhitektuur. Korterelamu Viimsis, Aiandi tee 2a, 2002 AS Hekoteki büroohoone arhitektuur ja sisekujundus Rae vallas, Põrguvälja tee 9, 2002 (kaasautor Mart Kadarik) Eramu Rae vallas, Aaviku külas, Tamme tee 4, 2004 Paarismaja Rae vallas, Rae külas, Lepiku tee 9a, 2005 Korterelamu Tallinnas, Koidu tn 20, 2006 (kaasautor Erkki Ristoja) 2 galeriielamut Viimsis, Suur-Kaare tn, 2006 (kaasautor Erkki Ristoja) Kaks korterelamut Nõmmel, Vabaduse pst 185, 2007 Kahe korteriga elamu Nõmmel, Tungla tn 19, 2007 (kaasautor Mart Kadarik) Eramu Nõmmel, Suvila tn 28 / Toome pst 29, 2008 Äri- ja korterelamu Tallinnas, Saani tn 2, 2008 (projekt) korterelamu Tallinnas Nõmmel, Sihi tn 120 / Põllu tn 88, 1. preemia korterelamute kvartal Tallinnas, Koidu tn 20, 1. preemia (kaasautor Erkki Ristoja) Rakvere veekeskus, 1. preemia (kaasautor Mart Kadarik) lasteaed Viljandis, 2. preemia (kaasautor Erkki Ristoja) Eesti Arhitektide Liit Eesti Parim Puitehitis 2006 – parim puitfassaad Koidu tn 20 korterelamud Tallinna kultuuriväärtuste ameti 2007 preemia – parim uusehitis ajaloolises keskkonnas Koidu tn 20 korterelamud Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia nominent – Koidu tn 20 korterelamud Eesti Arhitektide Liidu liikmed, Anu Tammemägi Eesti Parim Puitehitis 2006 Urmas Oja. Kaks linnaruumi ilmestavat uut kortermaja, Virumaa Teataja, 15. aprill 2008 Karin Paulus. Rakvere rahmab arhitektuuririndel, Eesti Ekspress, 1. juuli 2004 Biograafia ESBL-is Anu Tammemäe sporditulemused
Karella-kibekurk

Karella-kibekurk (Momordica charantia ehk Momordica muricata) on taim kõrvitsaliste sugukonnast kibekurgi perekonnast. Karella-kibekurk on nõtke ronitaim, mis kasvab troopilistel aladel Aafrikas, Hiinas, Lõuna- ja Kagu-Aasias ning Kariibi mere saartel. Selle vili karella on piklik ja sarnaneb väikse kurgiga. Vili on toorena roheline, aga valmides muutub oranžikaks ning lõheneb kolmeks ebakorrapäraseks osaks, mis koolduvad ja vabastavad seemned. Karella-kibekurki kasutatakse laialdaselt toiduks (nii toorelt kui ka küpsetatult) ja ravimina, vaatamata selle mõrule maitsele. Selle lehed, seemned ja viljad sisaldavad inimorganismile vajalikke ja kasulikke aineid, sealhulgas C-vitamiini, valke ja steroide. Nigeerias lisatakse karella-kibekurgi lehti segusse, mida kasutatakse koolera raviks. Taime kasutatakse ka lahtisti ja oksetina.
Tolkuse raba

Tolkuse raba on Häädemeeste ja Häädemeeste valla maa-alal asuv kõrgsoo. Raba asub Tallinna–Pärnu–Ikla maantee ääres Häädemeestest umbes 6 km põhja pool. Raba pindala on 55 km². 1856. aastal kaevatud Timmkanal jagab raba kaheks osaks, millest lõunapoolset kutsutakse ka Maasika rabaks. Raba keskel on 42 laugast. Antsülusjärve ja Litoriinamere ajal oli praeguse raba kohal laht, mida ümbritsesid luitevallid. Kui meretase langes, siis laht soostus. Tolkuse raba koosneb mitmest kokku kasvanud soost. Raba kõige vanemas osas on turbakiht juba 5 m paks. Kunagiste luidete jalamilt väljuva survelise põhjavee mõjul on kohati tekkinud allikasoo, kus kasvab haruldasi taimi. Arvatavasti teeb just veerežiim Tolkuse raba nii eriliseks, et raba põhjaosas on registreeritud Eesti oludes rekordiline turba juurdekasv: 1,6–1,9 mm aastas. Aegade jooksul on Tolkuse rabasse kaevatud palju kraave. Selle tulemusena on mitu raba keskosas olevat laugast tühjaks voolanud. Kohati on kraavide läheduses hakanud raba metsastuma. Tolkuse rabas on 2,2 km pikkune õpperada ja 2004. aastal rajatud 18 m kõrgune Rannametsa vaatlustorn. Torn asub mere lähedal ja hea ilmaga paistab sealt Kihnugi ära. Pärnu linn võttis 1958 Tolkuse raba looduskaitse alla. Tolkuse raba keskosa laugastes ja älvestes kasvavad toitainerikkale veele viitavad taimed hundinui, mürkputk ja ubaleht. Nende kallastel kasvavad madalsoole iseloomulikud tarnad ja sõnajalad, vaevakask, pajud ja isegi üksikud kidurad kuused. Tolkuse rabas pesitsevad lindudest põldrüüt, mudatilder, väikekoovitaja, hallõgija, sookurg ja teder. Rabasaared on metskitsede, põtrade ja metssigade sigimis- ja varjepaigad. Tolkuse raba laukad Pikalehine huulhein rabas Tolkuse raba õpperada Rannametsa vaatetorn Raba vaatetornist Rabamänd Tolkuse rabas Luitemaa looduskaitseala Kaks ühes puhkus Tolkuse rabas 7. juuni 2007 Marika ja Mati Kose. "Eesti Loodus", juuli 2007 Paar fotot Tolkuse rabast 360° panoraam Tolkuse rabast
Rõuge ürgorg

Rõuge ürgorg on ürgorg Haanja kõrgustiku loodeserval Võru maakonnas. Rõuge ürgorg on kuni 60 meetri sügavune. Sellesse suubub mitu lisaorgu, nt Ööbikuorg, Hinni kanjon jt. Ürgoru põhjas asub seitse järve, nende seas ka Rõuge Suurjärv. Rõuge ürgorus asub 10 km pikkune matkarada. Tutvustus Eesti Maaturismi lehel
Tuhala karstiala

Tuhala karstiala on karstiala, mis asub Harjumaal Kose vallas Tuhala maastikukaitsealal. Tuhala karstialal tekib ikka ja jälle mõni uus, suurem või väiksem lohuke. Rekordiomanikuks teeb Tuhala Eesti pikim (54 m) Virulase karstikoobas. Tähelepanuväärne on ka sealne 300-aastane Kataveski hiiekadakas, mis on 4,5 m kõrge ja mille tüveümbermõõt on 1,2 m. Tuhala nõiakaev
Mandel-maruhein

Mandel-maruhein (Vernonia amygdalina) on korvõieliste sugukonda maruheina perekonda kuuluv põõsas. Ta kasvab troopilises Aafrikas. Põõsa lehti kasutatakse nii supimaterjalina kui ka nendest tehtud ekstrakti mitme haiguse raviks. Nigeerias kasutatakse mandel-maruheina humala aseainena õlle valmistamisel. Šimpansid söövad taime lehti, kui nad kannatavad parasiitide käes[viide?].
The Fame Monster

"The Fame Monster" on (stiliseeritult "The Fame Mons†er") Lady Gaga teine album, milles räägib kuulsuse tumedamast poolest. Albumi laulud on veidi zombi'likud ning hirmutavad. "Bad Romance" "Alejandro" "Monster" "Speechless" "Dance In The Dark" "Telephone" "So Happy I Could Die" "Teeth" Esimene singel albumilt oli "Bad Romance", teine "Telephone" (koos Beyoncé'iga) ja kolmas "Alejandro".
Nurisünnitus

Nurisünnitus ehk iseeneslik abort ehk spontaanne abort on surnud embrüo või loote iseeneslik väljumine emakast. Abort Sünnitus
Emanatsioon

Emanatsioon (ladina sõnast emanatio 'väljavoolamine') on teatud usundite ja filosoofiate järgi madalama iseeneslik tekkimine kõrgemast, mis jätab kõrgema puutumata. See tekkimine ei pruugi omada ajalist iseloomu. Maailma tekkimine emanatsiooni teel on alternatiivne maailma loomisele. Tuntuima emanatsiooniõpetuse on esitanud Plotinos, kelle järgi Ühest emaneerub Nus, sellest omakorda maailmahing koos üksikhingedega ning viimasest meeleline füüsiline maailm. Evolutsioon
Sededema

Sededema (vene Седедема) on jõgi Aasias. Algab Alazeja mägismaalt. Voolab valdavalt itta. Suubub vasakult Kolõmasse.
Atauro

Atauro on saar Malai saarestikus, üks Väikestest Sunda saartest. Saar kuulub Ida-Timorile ja see asub 25 km Ida-Timori pealinnast Dilist põhjas. Pindala 105 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 995 m. 2015. aasta rahvaloenduse järgi elas saarel 9274 inimest.
Mati Kõrts

Mati Kõrts (sündinud 27. jaanuaril 1962 Tartus) on eesti ooperilaulja. Mati Kõrts õppis 1969–1975 Kuivajõe 8-klassilises koolis, lõpetas 1981. aastal Kose Keskkooli ja 1987. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi, kus õppis algul Viktor ja seejärel Rostislav Gurjevi lauluklassis. Ta on ennast täiendanud Janis Sprogise juures Riias ja Shen Xiangi meistrikursustel Savonlinnas. Aastatel 1981–1986 laulis Kõrts Estonia teatri ooperikooris, 1986–1998 oli samas teatris solist. Pärast seda on ta vabakutselise ooperiartistina laulnud nii rahvusooperis Estonia kui ka teatris Vanemuine. Ta on solistina üles astunud laulupidudel. Alfredo (Giuseppe Verdi "Traviata") Albert (Benjamin Britteni "Albert Herring") Almaviva (Gioachino Rossini "Sevilla habemeajaja") Cassio (Giuseppe Verdi "Othello") Christian (Eino Tambergi "Cyrano de Bergerac") Don Ottavio (W. A. Mozarti "Don Giovanni") Edvin (Imre Kálmáni "Silva") Eisenstein (Johann Straußi "Nahkhiir") Florville (Gioachino Rossini "Sinjoor Bruschino") Guido (Johann Straußi "Öö Veneetsias") Ivanuška (Tõnis Kaumanni "Mina – Napoleon!") Krahv Homonay (Johann Straußi "Mustlasparun") Krahv Zedlau (Johann Straußi "Viini veri") Lenski (Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin") Narraboth (Richard Straussi "Salome") Oberto (G. F. Händeli "Alcina") Tamino (W. A. Mozarti "Võluflööt") Vürst (Aleksandr Dargomõžski "Näkineid") Xerxes I (G. F. Händeli "Xerxes") Mati Kõrts on esinenud ka kammer- ja oratooriumilauljana mitme suurvormi ettekandel, näiteks Mozarti "Reekviem" ja "Kroonimismissa" ning Honeggeri "Jeanne d'Arc tuleriidal". Kõrts üles astunud ka Prantsusmaal, Venemaal ja Leedus, esinenud ansambliga Evergreen ning laulnud 1987. aasta filmis "Prelüüd". 1997 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (nimiosa G. F. Händeli ooperis "Xerxes" teatris Vanemuine) 1988 I preemia Georg Otsa nimelisel noorte ooperilauljate võistlusel 1997 Harjumaa teatripreemia 2005 Georg Otsa nimeline auhind Uus Eesti: Mati Kõrts Rahvusooper Estonia: Mati Kõrts Mati Kõrtsi elulugu Anu Mõistlik: "Tuul pidi Mati Kõrtsi laval pikali puhuma" EPL (arileht.ee), 15. juuni 2001 "Mati Kõrts kasvatab ka linnakorteris lambaid" Postimees, 2. juuni 2009
Uglovka

Uglovka on alev Venemaal Novgorodi oblastis Okulovka rajoonis Valdai kõrgustikul. Ugoli nime all on küla esmamainitud 1495. aastal. 1933. aastal sai aleviks. Alevit läbib Moskva–Peterburi raudtee. Peamine tööstusettevõte on lubjatehas. Kirik Uglovkas Uglovka Raudteejaam Угловка (vene keeles)
Eimsbüttel

Eimsbüttel on Hamburgi linnarajoon. Eimsbüttel jaguneb 9 linnajaoks: [1]
Jean-Baptiste Say

Jean Baptiste Say (5. jaanuar 1767 — 14. november (mõningatel andmetel 15. novembril) 1832) oli prantsuse majandusteadlane ja ärimees. Oli tuntud oma liberaalsete vaadete poolest ning pooldas vabakaubandust, mida reguleerib konkurents. Uusklassikalise majandusteaduse keskmes on tuntud Say turu tasakaalu seadus: "Pakkumine kujundab omaenda nõudluse". Selle õpetuse järgi peaks majandusuuringute objektiks olema tootmiskulud, mille hulka kuulub ka tööliste palk. Ressursiomanikele makstav tulu (rent, kapitalikasum, palk) on alati võrdne kulutatud ressursside abil toodetud kaupade koguväärtusega. Say eeldas, et kogu tulu, mida elanikkond saab oma käsutusse, kulutatakse täies ulatuses kaupade ostmiseks. Tulude säästmist ta ette ei näinud. Malthus aga vaidles sellele arvamusele vastu. Say pooldajad leidsid, et säästmise korral on pakkumine ja nõudlus tasakaalus, sest igal ajahetkel on säästude ja investeeringute mahud võrdsed. Kui teatud osa sissetulekutest säästetakse, siis ikkagi finantsturu vahendusel säästud lülituvad uuesti majanduslikku käibesse. Kaubaturul ei teki üldist nõudluse puudujääki ega kaupade üleküllust. Say seadust kritiseeris hiljem John Maynard Keynes ja teised keinesistid. "J.-B. Say French economist". Britannica.com. Vaadatud 5. jaanuaril 2024.
Hamburg-Nord

Hamburg-Nord on Hamburgi linnarajoon. Hamburg-Nord jaguneb 13 linnajaoks: Alsterdorf Eppendorf Groß Borstel Hoheluft-Ost Winterhude Fuhlsbüttel Langenhorn Ohlsdorf Hamburg-Barmbek-Süd Hamburg-Barmbek-Nord Dulsberg Hohenfelde Uhlenhorst [1]
Hamburg-Mitte

Hamburg-Mitte on Hamburgi linnarajoon. Hamburg-Mitte jaguneb 21 linnajaoks: Hamburg-Altstadt Billbrook Billstedt Borgfelde Finkenwerder Hamm-Nord Hamm-Mitte Hamm-Süd Hammerbrook Horn Kleiner Grasbrook Klostertor Hamburg-Neustadt Neuwerk Rothenburgsort St. Georg St. Pauli Steinwerder Veddel Waltershof Wilhelmsburg http://www.hamburg-mitte.hamburg.de
AB0-süsteem

AB0-süsteem on veregruppide jaotamise süsteem, milles võetakse aluseks erütrotsüütide pinnal leiduvad aglutinogeenid A, B ja nende puudumine. A-veregrupi esindajatel on aglutinogeen A, B-grupi korral aglutinogeen B, AB- grupiga inimestel aglutinogeenid A ja B ning 0-grupi esindajatel mitte ühtegi. 1. eluaasta jooksul tekivad inimestel vereseerumisse aglutiinid nende antigeenide vastu, mis erütrotsüütide pinnalt puuduvad. A-grupi korral on aglutiin A, B-grupi omanikel aglutiin B, AB-grupiga indiviididel mitte ühtegi ja 0-grupiga inimestel nii aglutiin A kui B. Oma veregrupi pärivad lapsed vanematelt. AB0 – süsteemis eksisteerivad 6 genotüüpi ja 4 fenotüüpi. Veregrupi omadused A ja B on dominantsed, mistõttu 0-grupi veri saab olla vaid homosügootsuse korral. AB-grupi korral on tegemist kodominantsusega. A-grupi esindajate genotüübid on: AA ja A0; B-grupi esindajate genotüübid on: BB, B0; 0-grupi esindajate genotüüp on: 00; AB-grupi esindajate genotüüp on: AB.
Wilhelmsburg

Wilhelmsburg on linnaosa Hamburgis Hamburg-Mitte linnarajoonis. Wilhelmsburg on territooriumilt suurim linnaosa Hamburgis. Wilhelmsburgi vaatamisväärsused
Raadio Top

Raadio Top oli Eesti kohalik raadiojaam. Tegutses aastatel 1993–1996 Tallinna Olümpiapurjespordikeskuses. Raadio peatoimetaja aastatel 1993–1995 oli Vahur Kersna. Kersna on meenutanud Vikerraadio saates "Aeg peatub", et pärast seda, kui Eesti taastas iseseisvuse, võttis ta Top Raadiosse tööle Gunnar Grapsi, Alo Matiiseni ja Jaak Joala, kes Kersna jutu järgi olid vana süsteemi lagunemise järel "tuule kätte jäetud". Top Raadio lõpuaastatel jäid Kersnal ja teistel palgad keskeltläbi poole aasta eest saamata, kuigi tahe raadiot edasi teha oli suur. Kui Jüri Makarov pani Top Raadio lukku, keeras Jüri Liim hiljem luku lahti ja tegi ikka saateid. Raadios Top on töötanud ka Ivar Vigla. Eesti raadiojaamade loend Raadio kroonika. Eesti Ringhäälingumuuseum "Aeg peatub". Vikerraadio. Eesti Rahvusringhääling. 16. juuli 2020. Delfi Ärileht[alaline kõdulink], "Telegeeniuse säästlik argipäev: Ivar Vigla käes ootab paremaid päevi 600 000 eurot".
Investeering

Investeering on kasu saamise eesmärgil tehtud pikaajaline kapitalimahutus. Laiemas tähenduses võidakse investeeringu all silmas pidada ka näiteks hariduse omandamisega seotud kulutusi või näiteks kindla väljakutse lahendamiseks aja investeerimist. Investeeritavaks kapitaliks on siiski enamasti raha. Raha saab investeerida näiteks: väärtpaberitesse (sh indeksfondid, võlakirjad), ühisrahastusse väärismetallidesse, kinnisvarasse, intellektuaalsesse omandisse (õigused, patendid, litsentsid, kasulikud mudelid), tootmiseks vajalikesse varadesse, toorainetesse, krüptovaluutadesse, riskifondidesse, idufirmadesse, heitmekogustega kauplemisse. Investeeringu kasulikkuse arvestamisel tuleb arvestada ka raha ajaväärtust. Investeerimisel tuleb alati silmas pidada, et investeeringutega kaasnevad ka riskid (majandusrisk, valuutarisk, investeeringuobjektiga seotud riskid jne). Üldjuhul kehtib põhimõte, et mida suurem on risk, seda suuremat tulu on võimalik investeeringu õnnestumise korral teenida. Investor Eetiline investeering Privaatpangandus Otseinvesteering Investeeringute tootlus Välisinvesteering Mereste, U. (2003). Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M) Lk 279. ISBN 9985701305 OÜ Trinity Capital. "Investeerimine". Rahandus.ee. Vaadatud 13.11.2020. Rahandus.ee (investeerimine) SEB pank (investeerimine) Swedbank (investeerimine) Balti börsil nomineeritud aktsiad Põhjamaade börsil nomineeritud aktsiad Ühisrahastusplatvormide andmebaas Funderbeamiga idufirmadesse investeerimine Eesti Krüptoraha Liit (Mis on krüptoraha?) Roosaare.com - kuidas saada rahaliselt vabaks? Kristi investeerib Dividendiinvestor Investor Taavi
Khūzestāni provints

Khūzestāni provints (eestikeelses kirjanduses ka Huzistan) on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. Piirneb läänes Iraagiga ja lõunas Pärsia lahega. Khūzestān asub vanaaja Elami riigi alal, selle üks ajalooline nimi on ka Susiana, mis tuleneb Elami pealinna Susa nimest. Provints jaguneb 23 maakonnaks. Araabia Võitlusliikumine Ahvazi Vabastamise Eest Provintsivalitsuse koduleht
Higashiōsaka

Higashiōsaka (jaapani 東大阪 'Ida-Ōsaka') on linn Jaapanis Ōsaka prefektuuris. Asub Ōsakast vahetult idas. Linn loodi 1967 Fuse, Hiraoka ja Kawachi linna liitmise teel. Üks tuntumaid vaatamisväärsusi on Hiraoka pühamu. 大阪府／大阪府の毎月推計人口, vaadatud 2.04.2021. Higashiōsaka koduleht (jaapani keeles)
Hachiōji

Hachiōji on linn Jaapanis Tōkyō prefektuuris. Linn on ümbritsetud mägedest, millest tuntumad on Takao ja Jinba. Hachiōjis asub keiserlik mausoleum, kuhu on maetud keisrid Taishō ja Shōwa. 東京都の人口（推計）トップページ, vaadatud 29.03.2021. http://www.city.hachioji.tokyo.jp/
Rahvusreligioon

Rahvusreligioon ehk rahvuslik religioon ehk rahvususund (mõnikord ka rahvausundiks nimetatud) on ühele rahvale, kultuurile või keelele omane usund (religioon). Erinevate rahvaste usundid erinevad omavahel suuresti. On rahvusreligioone oma väljakujunenud pühakirjadega, liturgikaga ja vaimulikkonnaga; kuid on ka selliseid usundeid, mis eksisteerivad üksnes suulises pärimuses ega ole rangelt organiseeritud ega hierarhiseeritud. Rahvausundiks nimetatakse seetõttu mõnikord ka organiseerimata uskumuste kogumit, mis on antud kultuuris omaks võetud, mida usutakse, kuid mis pole sanktsioneeritud ühegi organisatsiooni poolt. Erinevalt maailmareligioonidest ei ole rahvusreligioonid omaks võetud laiemalt, küll aga on neist välja arenenud ka maailmareligioone (kristlus, islam, budism). Rahvusreligioon võib olla maailmareligiooniga segunenud või selle poolt alla surutud, aga nad võivad eksisteerida ka kõrvuti; samuti võib rahvusreligioon avaldada tugevat mõju maailmareligioonile ning seda omamoodi ümber kujundada. See toimus näiteks Tiibeti rahvausreligiooni böni ja budismi kokkupuutel. Kõrvuti eksisteerivad mõlemad näiteks Jaapanis (šintoism) ja (budism), sama on ka Hiinas taoismi ja budismiga. Islami poolt allasurutud seisundis on zoroastrism Iraanis ning paljud rahvusreligioonid kristluse mõjupiirkonnas. Religioossete vastuolude ja konfliktide piirkonnas on rahvusreligioone mõnikord iseloomustatud kui väheväärtuslikke, küündimatuid ja primitiivseid (ebausk, väärusk, ebajumalate kummardamine, paganlus jmt). Rahvausund Eesti rahvausund Eesti mütoloogia Jumalate loend