laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kirill Kaprizov

Kirill Olegovitš Kaprizov (vene keeles Кирилл Олегович Капризов; sündinud 26. aprillil 1997 Novokuznetskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Minnesota Wild ründajana vasakäärel. Kaprizov alustas profikarjääri hooajal 2014–15 Novokuznetski Metallurgi ridades. 2015. aastal valis Minnesota Wild ta NHL-i draft '​is 135. valikuna. Hooajal 2016–17 mängis ta Ufa Salavat Julajevis ja alates hooajast 2017–18 Moskva CSKA-s. 2018–19 ja 2019–20 põhihooajal on ta KHL-is olnud liiga suurim väravakütt (vastavalt 30 ja 33 väravat). 2019. aastal võitis ta Moskva CSKA-ga Gagarini karika. Ta valiti aastatel 2016–2020 viiel korralKHL-i tähtede mängule. 2020. aasta juulis sõlmis ta Wildiga kaheaastase lepingu. NHL-is debüteeris Kaprizov 15. jaanuaril 2021 mängus Los Angeles Kingsi vastu ning lõi selles mängus lisaajal Wildi võiduvärava. Kaprizov sai sellega NHL-i ajaloos kolmandaks mängijaks, kes on oma debüütmängus lisaajal värava löönud. Esimese kübaratriki tegi ta NHL-is 12. märtsil 2021 mängus Arizona Coyotes. Hooajal 2020–21 lõi ta NHL-is 27 väravat ja andis 24 väravasöötu. Kaprizov sai sellega läbi aegade resultatiivsemaks ja enim väravaid löönud uustulnukaks. Lisaks pälvis ta sel hooajal liiga parimale uustulnukale antava Calder Memorial Trophy, seejuures sai ta üleüldse esimeseks Wildi mängijaks, kes selle auhinna võitnud on. 2018. aasta taliolümpiamängudel tuli ta Venemaa olümpiakoondisega olümpiavõitjaks. Kaprizov lõi turniiril viis väravat, millega jagas kahe teise mängija kõrval turniiril esikohta. Finaalis Saksamaa vastu lõi ta lisaajal Venemaa võiduvärava. Ta kogus turniiril üheksa punkti, millega oli paremuselt teine Venemaa mängija. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Kaprizov Venemaa jäähokikoondisega pronksmedali. Kirill Kaprizov. eliteprospects.com. Vaadatud 29.2.2020 "Kaprizov, Wild rally past Kings in OT in opener". NHL.com. 15.1.2021. Vaadatud 15.1.2021 Kirill Kaprizov NHL.com lehel Kirill Kaprizov KHL.ru lehel Kirill Kaprizov hockeydb.com lehel
960

960. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad - 960. aastad - 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad Aastad: 955 956 957 958 959 - 960 - 961 962 963 964 965 Hiinas tuli võimule Songi dünastia. ... Konstantinos VIII, Bütsantsi keiser ...
Magudu

Magudu on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Nkomazi vallas. Magudu asub Svaasimaa piiril. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Magudu elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,63%, värvilisi 0,22%, India või Aasia päritolu inimesi 0,10%, valgeid 0,05% ja teisi 0,02%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 95,58% inimesi, tsonga keelt 2,60%, suulu keelt 0,47%, venda keelt 0,27%, afrikaani keelt 0,25%, inglise keelt 0,22% ja koosa keelt 0,20%. https://census2011.adrianfrith.com/place/876051
Vladislav Gavrikov

Vladislav Andrejevitš Gavrikov (vene keeles Владислав Андреевич Гавриков; sündinud 21. veebruaril 1995 Jaroslavlis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Los Angeles Kings. Gavrikov alustas profikarjääri hooajal 2014–15 KHL-i klubi Jaroslavli Lokomotivi ridades, kus mängis kuni 2017. aastani. Seejärel mängis ta hooaegadel 2017–18 ja 2018–19 Peterburi SKA-s. 2019. aastal osales ta KHL-i tähtede mängul. 2015. aastal valis Columbus Blue Jackets ta NHL-i draft '​is 159. valikuna. 2019. aasta aprillis sõlmis ta klubiga kaheaastase lepingu. Blue Jacketsi meeskonnas debüteeris ta NHL-is sama hooaja väljalangemismängudes. Esimese värava lõi Gavrikov NHL-is 13. aprillil 2019 mängus St. Louis Bluesi vastu. Debüüthooajal sai ta NHL-is kirja viis väravat ja 13 väravasöötu. Tema seni resultatiivseim hooaeg on olnud 2021/22 (5+28). 2020. aasta novembris pikendas ta Blue Jacketsiga lepingut kolme aasta võrra. 2023. aasta märtsis kaubeldi Gavrikov koos Joonas Korpisaloga Blue Jacketsist Los Angeles Kingsile. 2017. ja 2019. aastal Venemaa koondise koosseisus maailmameistrivõistlustelt pronksmedali. 2018. aasta taliolümpiamängudel tuli ta Venemaa olümpiakoondisega olümpiavõitjaks. "Blue Jackets sign Vladislav Gavrikov". Columbus Blue Jackets. 13.4.2019. Vaadatud 18.5.2019 TSN ca Staff (5. november 2020). "Columbus Blue Jackets sign defenceman Vladislav Gavrikov to three-year, $8.4 million extension - TSN.ca". TSN. Vaadatud 5. novembril 2020. "LA Kings Acquire Vladislav Gavrikov and Joonas Korpisalo from Columbus". NHL.com. 1. märts 2023. Vaadatud 1. märtsil 2023. Vladislav Gavrikov NHL.com lehel Vladislav Gavrikov KHL.ru lehel Vladislav Gavrikov hockeydb.com lehel
20A

20A on Tallinna bussiliin, mis teenindab reisijaid marsruudil Reisisadama D-Terminal – Laagri alevik. Väljumised 30-70 minuti tagant Bussiliini teenindas bussifirma MRP Linna Liinid liinil Kunstiakadeemia – Laagri alevik kuni 2019. aasta 1. veebruarini, kui Tallinna linnavalitsus otsustas lõpetada sõlmitud lepingu. Alates sellest kuupäevast võttis liini teenindamise üle Tallinna Linnatranspordi AS. Uus teenindaja tegi liinil 20A mitu muudatust: 15. veebruarist sai kesklinnas asunud lõpp-peatuse asemel lõpp-peatuseks Ants Laikmaa tänava peatus, liin sai alguse Viru keskuse bussiterminalist ja lisati uus peatus Akadeemia tee Eduard Vilde teele. Bussiliin teenindab tööpäeviti iga tund ja tipptundidel iga pooltund, laupäeval ja alates 1. maist 2019 ka pühapäeval ning riiklikul pühal iga 2 tunni tagant. 1. septembrist 2020 tihendati bussiliini seoses bussiliini 25 sulgemisega. Liini 20A pikkus on ligikaudu 17 kilomeetrit ning buss läbib Tallinnas Kesklinna, Kristiine, Mustamäe ja Nõmme linnaosa. Liini lõpp-peatus on Saue vallas Laagri alevikus. Bussiliini marsruut on D-terminalist järgmine: Uus-Sadama, Reidi tee, Narva mnt, Pärnu mnt, A. H. Tammsaare tee, Sõpruse pst, E. Vilde tee, Kadaka tee, Kadaka pst, Möldre tee. Indrek Kruus, Toomas Pott, Merili Nael (16.01.2019). "Tallinn lõpetab ettevõttega MRP Linna Liinid sõlmitud leppe". Eesti Rahvusringhääling. Vaadatud 7.08.2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) "Alates 15. veebruarist 2019 muutub bussiliini nr 20A liikumistee ja muutuvad sõiduplaanid bussiliinidel nr 9, 11, 20, 20A, 25, 35 ja 46". Tallinna Transpordiamet. 13.02.2019. Vaadatud 7.08.2019. "Sõiduplaanid". Tallinna Transpordiamet. Vaadatud 7.08.2019. "Muudatused Tallinna ühistranspordiliinidel alates 01.09.2020". tallinn.ee. 27.08.2020. Originaali arhiivikoopia seisuga 24.11.2020. Vaadatud 31.08.2020.
21A

21A on Tallinna bussiliin, mis sõidab Väike-Õismäe ja Kakumäe vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäevadel. Väljumised 45 minuti-2 tunni tagant Tallinna ühistranspordiliinid 21 21B 41 41B 21A. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
21B

21B on Tallinna bussiliin, mis sõidab Balti jaama ja Kakumäe vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõikidel päevadel. Tööpäevadel on 7 väljumist ja nädalavahetuseti on 2 väljumist. Väljumised 2-4 tunni tagant Tallinna ühistranspordiliinid 21 21A 41 41B 21B. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Seirijis

Seirijis (poola Paserniki) on järv Leedus Lazdijai rajoonis. Järve kallastel asuvad Cijūniškė, Paserninkai ja Baraučiškė küla. Järv on ovaalse kujuga. Selle lohk kujunes jääajal. Madal vöönd on lai, põhi on liivane ja kruusane. Kaldavöönd on lai, kohati liivane, kohati kruusane. Kaldavööndis kasvavad penikeel, pilliroog, kaisel ja mändvetikas. Põhja katab lubja- ja sapropeeliga segunenud muda. Kaldad on kohati soostunud, seal kasvavad valdavalt lepp ja kask. Kaladest elavad järves linask, haug, särg, kiisk, rääbis, latikas, ahven, ogalik, nurg, roosärg ja viidikas. Järv on saanud nime Seira jõelt. Jatvingi päritolu nimi tähendab algkeeles voolamist, ent teistes balti keeltes tähendab see tüvi segast, sihitult käituvat isikut. Seirijis. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. 645 lk. Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981.
959

◄ | 9. sajand | 10. sajand | 11. sajand | ► ◄ | 920. aastad | 930. aastad | 940. aastad | 950. aastad | 960. aastad | 970. aastad | 980. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 955 | 956 | 957 | 958 | 959 | 960 | 961 | 962 | 963 | ► | ►► 959. aasta (CMLIX) oli 10. sajandi 59. aasta. 1. oktoober – Pärast oma venna Eadwigi surma tõusis Inglismaa kuningatroonile Edgar. ... Eadwig, Inglismaa kuningas
Koristamine

Koristamine on puhastamine, kraamimine; millegi korda tegemine, korda seadmine, korrastamine. Koristamine on ka puhtuse hoidmine ja taastamine. Koristamise eesmärgiks võib olla hügieeniliste tingimuste loomine või seadmete tehniline hooldus ja puhastamine. Koristamise eesmärgiks võib olla ka tegutsemisalal ohutuse tagamine, korrastatuse ning korra taastamine, sealhulgas esteetilises mõttes. Korstnapühkimine Põrandakoristusmasin Põranda pühkimine Tänavakoristus Eesti keele seletav sõnaraamat [1] vaadatud 10.04.2020 10 tõhusat nippi kodu koristamiseks, Pere ja Kodu Põrand lihtsalt puhtaks, Õhtuleht Koristusmeetodid
Metelys

Metelys (poola Metele) on järv Leedus Lazdijai rajoonis. Järv asub Meteliai regionaalpargis merepinnast 105 meetri kõrgusel ja kuulub Peršėkė vesikonda. Järve kallastel asuvad Meteliai, Buckūnai, Papėčiai ja Vaickūniškė küla. Kaldajoone pikkus on 18,8 kilomeetrit. Vee läbipaistvus on kevaditi 4 meetrit. Kaldavöönd on lai ja liivane, sügavamates kohtades katab järve põhja savi. Järve kaldad on enamasti madalad, kirdes ja edelas aga kõrged ja alluvad erosioonile. Taimedest kasvab kaldavööndis pilliroog. Järv on tekkinud jääajal eraldunud jäämassi sulamisel kujunenud lohku. Metelys on tähtis veelindude pesitsemispaik, seal elavad arvukalt hallhani, tuttpütt ja valgesilm-vart. Kaladest elavad järves angerjas, haug, särg, linask, koger, latikas, ahven, säga, nurg, rääbis, roosärg, viidikas, säinas, peled, koha ja kiisk. Metelys. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. 62 lk.
Galstas

Galstas (poola Gausty) on järv Leedus Lazdijai rajoonis. Järve kallastel asuvad Galstai, Klepočiai, Saločiai, Kaimeliai, Jurčiūnai, Neravai, Laibagaliai ja Vytautai küla. Kaldajoone pikkus on 19 kilomeetrit. Selle lõunaosa on laiem ja soostunud kallastega, seal asub ka järve sügavaim koht. Põhjaosa on kitsam ja kõrgete kallastega. Kaldavööndi laius on lõunaosas 100 meetrit, põhjas 5–10 meetrit. Kaldad on liivased, kohati ka savised, lõunaosas palistab neid veetaimestiku riba. Põhi on savine, seda katavad jää poolt peenestatud lubjakivi tükid. Kevaditi on veel läbipaistvus kuni 5 meetrit. Järve põhjatipust voolab välja väike oja, mis viib Galstase veed Zapsysi järve. Kaladest elavad järves säga, haug, koger, särg, linask, rääbis, latikas, ahven, ogalik, angerjas, hink, meritint, rünt, kiisk, nurg, roosärg ja viidikas. Järv on nime saanud liitest gal-. Vanasti tähistas see liide sügavat veekogu. http://dir.icm.edu.pl/pl/Slownik_geograficzny/Tom_II/500 Galstas. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. 567-568 lk. Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. 105 lk.
22 (Tallinna bussiliin)

22 on Tallinna bussiliin, mis sõidab Väike-Õismäe ja Estonia vahel. Liin avati peale trolliliin nr 8 sulgemist. Väljumised 15-20 minuti tagant
Lilit

See artikkel räägib ajakirjast. Eesnime kohta vaata artiklit Lilit (eesnimi). Lilit on naisteajakiri. Ajakiri ilmub Baltimaades ja neljas keeles: läti, leedu, eesti ja vene keeles. Ajakirja keskmine tiraaž on 30 000 eksemplari (läti keeles), 17 000 (vene keeles) ja 15 000 (leedu ja eesti keeles). Ajakirja annab välja Läti kirjastus SIA Izdevniecība Lilita. Eestikeelne ajakiri ilmus 2007-2009 ja seda andis algul välja I&L Publishing ja hiljem OÜ Lilita Z. Lilit E-kataloogis ESTER (vaadatud 21.09.2018) Lilit E-kataloogis ESTER
Veisiejis

Veisiejis (poola Wiejsieje) on järv Leedus Lazdijai rajoonis, Veisiejai linnast kuus kilomeetrit edela pool. Järve kallastel asuvad Navikai, Paveisininkai, Burbai, Palačionysi, Subačiai, Gerveliai, Sapiegiškiai, Aradninkai ja Paveisiejai külad. Kaldajoone pikkus on 41,13 kilomeetrit. Järv on osaliselt kujunenud liustikuorgu. Veisejises on 13 saart, mille kogupindala on 32,2 ha. Kaldad on valdavalt kõrged ja metsased, põhiliselt kasvab seal mänd. Kaldavöönd on kitsas ja kruusane, valdavalt kasvavad seal pilliroog ja kaisel. Põhja katavad sapropeeliga segunenud lubjarikas muda ja turvas. Veisiejise pindala oli varem 4,4 km². Aastal 1956 rajati Kapčiamiestise hüdroelektrijaam ja sellega seoses paisutati üles ka Veisiejisest välja voolav Nieda jõgi. Järve veetase tõusis 2,5-3 meetrit, selle alla jäid ka varasemad Uosise ja Niedorise järved. Järve lõunaosa jääb Nieduse ornitoloogilisele kaitsealale. Veisiejis. Tarybų Lietuvos enciklopedija, kd. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. 474 lk
24 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 24 sõidab Estonia teatri ja Kadaka asumi vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Bussiliin avati pärast trolliliini 2 sulgemist. Veebruar 2022 suleti bussiliin ning liideti bussiliiniga 24A. Juuli 2022 muudeti liin ümber liiniks 24. Väljumised 6-12 minuti tagant Akadeemia tee Kaja Szolnok Lehola Lepistiku Siili Linnu tee Tedre Koskla Taksopark Koidu Tõnismägi Vabaduse väljak Estonia 24A
Lilita

Lilita (lätikeelse täisnimega SIA Izdevniecība Lilita) on Läti kirjastus. Kirjastus annab Baltimaades välja ajakirju Lilit, FHM, Cosmopolitan ja Patron.
958

958. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad Aastad: 953 954 955 956 957 - 958 - 959 960 961 962 963 ... ... ...
Mälestustahvel

Mälestustahvel on tahvli kujul mälestusmärk. Mälestustahvel on tehtud vastupidavast materjalist, näiteks metallist, kivist, klaasist.
Ančia järv

Ančia järv (poola Hańcza) on järv Leedus Lazdijai rajoonis Veisiejai linna juures. Järve kallastel asuvad Vainežerise, Jezdase ja Dainaviškiai külad. Kaldajoone pikkus on 33 kilomeetrit. Vee läbipaistvus on 0,9-1,1 meetrit. Järv on kujunenud nelja liustikuoru ühinemispaika. Kaldad on valdavalt kõrged (läänekaldal 20-25 meetrit) ja metsased, põhiliselt kasvab seal mänd 10 % kaldast on soostunud. Järve põhjapoolsem osa kannab ka nime Veisiejis, selle pindala on 0,47 km², sügavus aga 25 meetrit. Järve kaldavöönd on kitsas ja liivane, kohati ka kruusane, valdavalt kasvavad seal pilliroog, alss, osi ja kaisel. Kaladest elavad järves säinas, haug, säga, särg, linask, rääbis, latikas, ahven, angerjas, kiisk, nurg, roosärg ja viidikas. Vaclovas Chomskis. Ančia (ežeras). Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. 61. lk
Pagar

Pagar on leiba-saia, pirukaid, küpsiseid ja muid selliseid küpsetisi valmistav oskustööline. Kondiitritooteid valmistav pagar on kondiiter ehk suhkrupagar[viide?]. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 21.09.2018)
957

957. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad Aastad: 952 953 954 955 956 - 957 - 958 959 960 961 962 ... ... ...
Dusia

Dusia (poola Duś) on järv Leedus Lazdijai rajoonis. Järv asub Meteliai regionaalpargis merepinnast 106,35 meetri kõrgusel. Dusia on Leedu lõunaosa suurim järv ja pindalalt Leedu kolmas järv. Järve kallastel asuvad Barčiai ja Padusysi külad. Kaldajoone pikkus on 21,6 kilomeetrit, järve valgala on 107,8 km². Dusia põhjaosas on väike 0,05 ha suurune saareke. Kaldavöönd on lai ja liivane (50-200 meetrit), sügavamates kohtades katavad järve põhja savi, muda ja jää poolt purustatud lubjakivi tükid. Järve kaldad on enamasti liivased ja tasased, moodustades terrasse. Kõrgemad on järve lääne- ja põhjakallas. Kaldad on valdavalt põldudega kaetud, Dusia ja Metelysi vahel kasvab männik, kirdes segamets ja loodes lehtmets. Taimedest kasvavad kaldavööndis pilliroog ja kaisel, sügavamal penikeeled, vesikatk, mändvetikas, vesikuusk ja vesikarikad. Järv on tekkinud jääajal eraldunud jäämassi sulamisel kujunenud lohku. Aastal 1972 ehitati Spernia jõele lüüs, mis reguleerib järve veetaset. Järve ida- ja lõunakaldal asuvad puhkelaagrid. Kaladest elavad järves angerjas, haug, särg, linask, koger, latikas, ahven, meritint, rääbis, roosärg, viidikas, säinas, hink, rünt, ogalik, trulling, luts ja kiisk. Järve nime päritolu kohta on mitmeid seletusi. Ühe versiooni kohaselt tuleneb see sõnast dusti (tõlkes hele, sädelev, õhuline), teise versiooni kohaselt sõnast dausos ehk dausa (tõlkes paradiis, kauge kaunis kallas), kolmanda kohaselt sõnast dausingas (jahe, tuuline), see võib tuleneda ka lätikeelsest sõnast dus (rahulik, unine). Dusia. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 230 lk. Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. 98 lk., – Vilnius: Mokslas, 1981.
Jean-Baptiste Vallin de la Mothe

Jean-Baptiste Michel Vallin de la Mothe (vene Жан-Батист-Мишель Валлен-Деламот; 4. august 1729 Angoulême, praegu Charente'i departemang, Uus-Akvitaania piirkond – 7. mai 1800 Angoulême) oli Prantsuse ja Vene arhitekt. Arvatavasti õppis ta oma onu arhitekt Jacques-François Blondeli (1705–1754) juures. Ta sooritas aastatel 1750–1752 õpiretke Rooma ja mujale Itaaliasse. Pärast tagasitulekut tegi ta projekte Pariisi, Roueni ja Genfi. Louis XV väljaku (tänapäeval Üksmeele väljak, prantsuse keeles Place de la Concorde) projekt Pariisis Ta läks 1760. aastal Venemaale ja töötas seal peamiselt Peterburis. Suur Kaubahoov Väike Ermitaaž Kunstiakadeemia peahoone Uue-Hollandi mereväeladude fassaad ja sisebasseini peavärav 1762 Aleksandrino loss (Ivan Tšernõšovi suveloss) Peterburi katoliku Katariina kirik Razumovski loss (Moika kaldapealne 48; tänapäeval A. I. Herzeni nimelise Venemaa Riikliku Pedagoogikaülikooli peahoone) Pada mõisa peahoone. Valmis 1782 Ta läks 1775. aastal tagasi Prantsusmaale oma sünnilinna Angoulême'i ja elas seal oma elu lõpuni. 1780. aastad - Louis Thomas de Bardines'i elamu (tänapäevase aadressiga 79 Rue de Beaulieu). Hôtel de Bardines 1984 Kalju Treufeldt. "200-aastane Leningradi Suur Kaubahoov ja Vallin de la Mothe". // Kalender 1985. Koostanud Gondo Olevsoo. Eesti Raamat. Tallinn 1984. Lk 100–105
Kondiitritoode

Kondiitritoode on suhkrurohke jahust, munast ja lisanditest koosnev küpsetis (näiteks küpsis, tort, vahvel). Kondiitritooteks nimetatakse ka rohkesti suhkrut sisaldavat maiustust (näiteks kompvek, šokolaad, marmelaad, martsipan). "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 21.09.2018)
956

956. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad Aastad: 951 952 953 954 955 - 956 - 957 958 959 960 961 Pharose tuletorni tabas esimene maavärin. ... ...
Vasksepp

Vasksepp on vasest esemeid valmistav meister. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 21.09.2018)
Ivan Telegin

Ivan Aleksejevitš Telegin (vene keeles Иван Алексеевич Телегин; sündinud 28. veebruaril 1992 Novokuznetskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib keskründajana KHL-i klubis Omski Avangard. Telegin alustas karjääri 2009. aastal Põhja-Ameerikas, mängides kolm hooaega Ontario Hockey League'i klubides Saginaw Spirit ja Barrie Colts. Hooajal 2012–13 mängis ta American Hockey League'i klubi St. John's IceCapsi ridades. 2010. aastal valis Atlanta Thrashers ta NHL-i draft '​is 101. valikuna, kuid NHL-is ei ole ta kunagi mänginud. Alates hooajast 2014–15 mängis ta Moskva CSKA-s. Hooajal 2016–17 valiti ta KHL-i tähtede mängule. Hooajal 2018–19 võitis ta klubiga Gagarini karika. 2020. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Avangardiga. Venemaa koondise koosseisus on ta maailmameistrivõistlustelt võitnud kolm pronksmedalit. 2018. aasta taliolümpiamängudel tuli ta Venemaa olümpiakoondisega olümpiavõitjaks. Ivan Telegin. Vaadatud 2.9.2020 https://en.khl.ru/news/2021/05/02/484790.html (vaadatud 26.5.2021) Ivan Telegin KHL.ru lehel Ivan Telegin hockeydb.com lehel
955

955. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad Aastad: 950 951 952 953 954 - 955 - 956 957 958 959 960 Teine Lechi lahing ... Agapetus II, paavst
Sanremo laulufestival

Sanremo laulufestival (Sanremo Festival della canzone italiana) on Itaalias Sanremos alates 1951. aastast toimuv laulufestival. Sanremo festival on ilmselt esimene ja vanim toimiv laulufestival. Teda peetakse ka Eurovisiooni lauluvõistluse otseseks eeskujuks. Reeglina on Itaaliat Eurovisiooni lauluvõistlusel esindanud just Sanremo festivali võidulaul. Festivali iseärasuseks on olnud see, et perioodil 1953–1971 (v.a. 1956) esitasid sama laulu vähemalt kaks erinevat esitajat. Hiljem on mitmel korral muudetud esinejate kategooriad – lisatud uustulnuka kategooria, suure artisti kategooria, sisse viidud eraldi arvestus naiste ja meeste kategoorias, jm. Sanremo festival on paljudele Itaalia lauljatele ja laulutegijatele olnud oluliseks etapiks teel tuntusele. Festivalil esitatud lauludest on mitmed saanud populaarseks ka Eestis, seda nii eestikeelse versioonina kui ka originaalesituste kujul. Eriti populaarsed on olnud 1958. aasta võidulaul "Nel blu dipinto di blu (Volare)" ja 1960. aastate võidulaulud "Romantica" ja "Non ho l'eta". Aga populaarsed ja raadios tihti eetris olnud laulud on olnud ka muud festivalil esitatud võistluslaulud, nagu "Quando m'innamoro", "La pioggia", "Che sará", "L'italiano", "Ci sará", "Non voglio mica la luna", "Tanti auguri", "Con te partirò", "Laura non c'è". Mitmest neist on tehtud ka väga häid ja võib-olla originaalist paremaidki eestikeelseid versioone ("Jätke võtmed väljapoole" – "Tanti auguri"). Eurovisioonil on Itaalial olnud suurem edu lauludega "Aprite le finestre" ja "Amami se vuoi" (ESC1956 #2), "Al di là" (ESC1961 #5), "Uno per tutte" (ESC1963 #3), "Non ho l'eta" (ESC1964 #1), "Se piangi, se ridi" (ESC1965 #5), "L'amore è un attimo" (ESC1971 #5), "Si" (ESC1974 #2), "Era" (ESC1974 #3); "I treni di Tozeur" (ESC1984 #5), "Gente di mare" (ESC1987 #3), "Insieme" (ESC1990 #1), "Rapsodia" (ESC1992 #4), "Fiumi di parole" (ESC1997 #4), "Madness of Love" (ESC2011 #2), "Non mi avete fatto niente" (ESC2018 #5). x – Eurovisiooni lauluvõistlust (ESC) ei toimunud aastatel 1951-1955 ning 2020. n – Itaalia ei osalenud ESC-l. – – Sanremo Festivali võidulaul ei esindanud Itaaliat ESC-l. n/a – ESC tulemusi ei ole veel teada. Sanremo Festival della canzone italiana. Sanremo Music Festival Itaalia muusika
Reinhard Tritscher

Reinhard Tritscher (5. august 1946 – 20. september 2018) oli Austria mäesuusataja. 1972. aasta olümpiamängudel Sapporos sai ta suurslaalomis kaheksanda koha. Maailma karikasarja üldarvestuses sai ta 1968/69. aasta hooajal kolmanda koha.
Rodrigo Caio

Rodrigo Caio Coquette Russo (sündinud 17. augustil 1993 Dracenas) on Brasiilia jalgpallur, keskkaitsja. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Flamengo. Ta alustas klubikarjääri São Paulos, kus mängis kokku kaheksa hooaega. 2018. aasta detsembris sõlmis ta lepingu Flamengoga. Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 30. mail 2016 sõprusmängus Panama jalgpallikoondis vastu. Samal aastal kuulus ta Brasiilia koondise meeskonda Copa América Centenario, kuid üheski mängus ta platsile ei pääsenud. 2016. aasta suveolümpiamängudel tuli ta Brasiilia meeskonnaga olümpiavõitjaks. São Paulo Copa Sudamericana: 2012 Flamengo Flamengo Campeonato Brasileiro Série A: 2019 Copa Libertadores: 2019 Campeonato Carioca: 2019 "Rodrigo Caio é o primeiro reforço para 2019". Flamengo. 29.12.2018. Vaadatud 31.12.2018