laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Timo Loorits

Timo Loorits (sündinud 19. jaanuaril 1974 Pärnus) on eesti sõudja. Lõpetas 1992 ehitustislerina Pärnu 13. Kutsekeskkooli. Sportima hakkas 1983 Pärnu Kalevi ujumissektsioonis Anne Tohveri õpilasena, 1988 jätkas Pärnu Dünamo sõudebaasis Evi Lepiku juhendamisel. 189 cm, 72 kg. Saanud 1995 MM-il kergekaalu ühepaadil 21. koha. Tulnud 4 korda Eesti meistriks: 1994–95 kergekaalu ühepaadil 1995–96 kaheksapaadil. Töötanud 1995–2003 Pärnu Sõudeklubis paadimeistri ja hooldustöölisena, hiljem tegutsenud kinnisvarahaldurina. Tema isa on suusataja ja sõudja Arvo Loorits. http://esbl.ee/biograafia/Timo_Loorits
321 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 340. aastad eKr | 330. aastad eKr | 320. aastad eKr | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 324 eKr | 323 eKr | 322 eKr | 321 eKr | 320 eKr | 319 eKr | 318 eKr | ► | ►► 321. aasta eKr oli 321. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita CDXXXIII (433). Vana-Rooma konsuliteks olid Titus Veturius Calvinus ja Spurius Postumius Albinus Caudinus. ... ... Neoptolemos, Makedoonia väejuht, diadohh
Margit Salk

Margit Salk (19. november 1967 Viljandi – 3. september 2014) oli eesti sõudja. Lõpetas 1986 Tartu 8. Keskkooli ja 1987 sama kooli pedagoogikaklassi. Töötas Tartu 18. lastepäevakodus kasvatajana ja OÜ-s Dorose Lilled trükkijana. Sportimist alustas Võhma keskkoolis Valli Tatari suunamisel, sõudmistreeninguid 1983 Tartus Jüri Kuruli juhendamisel. 174 cm, 72 kg. Tuli 7 korda Eesti meistriks: 1990 roolijata neljapaadil, 1986–87 ja 1989–90 paarisaerulisel neljapaadil 1985–86 kaheksapaadil. Abikaasa Indrek Salk (sündinud 5. aprillil 1968) võitis 1986 NL-i noortemv-tel roolijata neljapaadil pronksi, olnud hiljem aktiivne sõudeveteran. Aastast 2013 Sõudeliidu juhatuse liige. http://esbl.ee/biograafia/Margit_Maleva
Mary Gaillard

Mary Katharine Gaillard (sündinud 1. aprillil 1939 New Brunswickis New Jersey osariigis) on ameerika füüsik. Ta lõpetas 1960. aastal Virginia osariigis asuva Hollins College'i bakalaureusekraadiga ja sai 1961. aastal Columbia Ülikoolist New Yorgis magistrikraadi. Aastatel 1964–1968 töötas ta Prantsuse Riiklikus Teadusuuringute Keskuses (CNRS). Doktorikraadi (PhD) teoreetilises füüsikas sai ta 1968. aastal Pariisi 11. Ülikoolis. Seejärel naasis USA-sse, kus asus tööle California Ülikooli Berkeleys (oli aastatel 1981–2009 füüsikaprofessor). 2009. aastast on ta emeriitprofessor. Gaillardi peamine uurimisvaldkond on osakestefüüsika. Koos Benjamin Leega ennustas ta sarmiga kvargi massi suuruse enne selle avastamist. Ta uuris ka supersümmeetriat ja supergravitatsiooni. Gaillardi teine abikaasa Bruno Zumino (suri 2014) oli samuti füüsik. 1989 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks 1991 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 1993 – Sakurai teoreetilise füüsika auhind 2000 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks 2015 – Mary K. Gaillard. A Singularly Unfeminine Profession: One Woman’s Journey in Physics. World Scientific Publishing Company, 200 lk, ISBN 978-9814644228 [1] Mary K. Gaillard. physics.berkeley.edu
Põhja-Eesti pank

Põhja-Eesti pank ehk Põhja-Eesti paekallas ehk Põhja-Eesti klint on Balti klindi osa Eesti põhjarannikul. Põhja-Eesti pank on Paleosoikumi aluspõhjakivimeisse lõikunud järsak. Et valdavalt Soome lahe kaldal paljanduva panga ülemine osa koosneb paekivist, nimetatakse panka mõnikord ka Põhja-Eesti paekaldaks. Pankranniku idapoolseim osa on Meriküla ja Narva vahel asuv Narva klindilõik. Sellest läänes, Meriküla ja Sillamäe vahel asub Vaivara klindilõik. Sillamäe ja Kalvi vahel asub Ida-Viru klindilõik, Kalvi ja Palmse vahel Lääne-Viru klindilõik. Muuksi pangast Palmseni eristatakse Lahemaa klindilõiku. Muuksi pangast Maarduni asub Ida-Harju klindilõik, Maardust Kallaste pangani aga Tallinna klindilõik. Kallaste panga ja Pakri poolsaare vahel asub Lääne-Harju klindilõik. Pankranniku läänepoolseim osa Paldiski ja Osmussaare vahel kannab nime Loode-Eesti klindilõik. Ontika pankrannik Osmussaare pank Pakri pank Suur-Pakri pank Tabasalu pank talvel Paldiski pank Eesti pankade loend Lääne-Eesti paekallas Kalle Suuroja. Põhja-Eesti klint Eesti looduse sümbol, Tallinn 2006, lk. 112–113 Põhja-Eesti klint – Eesti looduse sümbol
Julius Wess

Julius Erich Wess (5. detsember 1934 Oberwölz Stadt, Steiermargi liidumaa – 8. august 2007 Hamburg) oli austria füüsik, supersümmeetria loojaid. Ta sai 1957. aastal Viini Ülikoolist doktorikraadi teoreetilises füüsikas. Pärast töötamist Ameerika Ühendriikides sai ta 1968. aastal Karlsruhe Tehnoloogiainstituudi professoriks ja teoreetilise füüsika instituudi direktoriks. Hiljem töötas ta Müncheni ülikoolis professorina ja Münchenis asuva Max Plancki Füüsika Instituudi direktorina. Wessi uurimisvaldkonnad olid matemaatiline füüsika ja osakestefüüsika, tema uurimissuunad olid supersümmeetria ja supergravitatsioon. Ta on 1974. aastal koos Bruno Zuminoga esitatud supersümmeetria hüpoteesi autor. Tema järgi nimetati Wessi-Zumino mudel ja Wessi-Zumino-Witteni mudel. 1986 – Gottfried Wilhelm Leibnizi auhind 1987 – Max Plancki medal 1988 – Dannie Heinemani matemaatilise füüsika auhind 1990 – Viini Ülikooli audoktor 1992 – Wigneri medal 1992 – Max Plancki uurimispreemia 2005 – Berliini Humboldti Ülikooli audoktor Austria Teaduste Akadeemia Leopoldina (1993) Baieri Teaduste Akadeemia Serbia Teaduste ja Kunstide Akadeemia (2003) Julius Wess. ictp.it
Eesti Spordiajakirjanike Selts

Eesti Spordiajakirjanike Selts (lühend ESAS) on organisatsioon, mis koondab ja esindab Eesti kutselisi spordiajakirjanikke ja -fotograafe. Eesti Spordiajakirjanike Selts asutati 13. novembril 2012. Selts on ka aastatel 1991–1999 tegutsenud Eesti Spordiajakirjanike Ühenduse ja 2000–2012 tegutsenud Eesti Spordiajakirjanike Liidu tegevuse jätkaja. Tegelikult on praegune Eesti spordiajakirjanduse ühendus on 1932. aastal loodud spordipressi esimese tsunfti ehk Tallinna Spordipressi Klubi õigusjärglane. 1940. aastal katkestatud kutseühenduse tegevust jätkas 1957. aastal loodud Eesti Spordiajakirjanike Föderatsioon, mis liitis spordipressi läbi okupatsiooniaastate kuni Eesti taasiseseisvumiseni. Eesti spordiajakirjanike ühendused Tallinna Spordipressi Klubi 1932–1940 Eesti Spordiajakirjanike Föderatsioon 1957–1991 Eesti Spordiajakirjanike Ühendus 1991–1999 Eesti Spordiajakirjanike Liit 2000–2012 Eesti Spordiajakirjanike Selts 2012– ……. ESAS on avalikes huvides mittetulundusühinguna tegutsev vabatahtlik selts, mille peamine eesmärk on tegevspordiajakirjanike ühistegevuse korraldamine ja info levitamine. ESAS ühendab Eestis kutselisi ja vabakutselisi tegevspordiajakirjanikke ja spordifotograafe. Vabas Eestis pandi 1991 alus Eesti Spordiajakirjanike Ühendusele, mis taastas Eesti koha ka AIPS-is. 1990. aastatel juhtis ühendust tuntud spordiajakirjanik Valeri Maksimov. Kui Maksimov sajandivahetuse eel ameti maha pani, jätkas tema tööd Sven Sommer. Tema tulekuga algas ühenduse kaasajastamine Eesti Spordiajakirjanike Liidu nime all. 1990. aastate tõusu ja hoo järel juhtisid seltsi tegemisi alates 1999. aastast Sven Sommer, 2012. aastast Kristi Kirsberg, 2016. aasta lõpust Ott Järvela ja alates 2018. aastast Maarja Värv. 2023. aasta seisuga on ESAS-il 66 tegev- ja neli auliiget. ESAS-i tegevust ohjab kuueliikmeline juhatus, kuhu kuuluvad 2022 detsembris üldkoosolekult saadud kaheaastaste volituste põhjal Maarja Värv (esimees), Ott Järvela, Peep Pahv, Mart Treial ja Gunnar Leheste. 2023. aastal andis ESAS välja raamatu "Oma tsunft. Eesti spordipressi arengulugu". Raamatu kirjutas Eesti Spordiajakirjanike Seltsi tellimusel kunagise käsikirja põhjal valmis Tiit Lääne. Kaasautorid on Lembit Koik, Sven Sommer, Märt Ibrus ja Maarja Värv. "Põgus ülevaade spordiajakirjanduse arenguloost Eestis on sellega algusaegadest tänapäeva jõudnud. Nüüdseks on see ammu, juba eelmisel sajandil stardipaugu saanud idee teostuseni jõudnud ja kirjasõnas jäädvustatud. Märk on maas ja sellelt edasi liikuda või süvitsi minna on juba uutel tegijatel, kellel selleks indu ja soovi, märksa lihtsam," kirjutab Lääne raamatu lõppsõnas. Lääne, Tiit (2023). Oma tsunft. Eesti spordipressi arengulugu (esimene trükk). Tallinn: OÜ Stopper. ISBN 978-9916-9555-6-7. ERR (20. detsember 2023). "Ilmus raamat Eesti spordiajakirjanduse ajaloost". ERR. Vaadatud 28. augustil 2024.
Silva Maljuk

Silva Ennok (sündinud 11. märtsil 1947 Pärnus) on Eesti sõudja. Lõpetas 1970 Pärnu õhtukooli. Töötanud 1988–1997 Pärnu 4. lastepäevakodus. 171 cm, 63 kg. Alustas sõudmistreeninguid 1962 Evi Lepiku ja Mihkel Leppiku juhendamisel. Võitis 1967 NL-i noortemv-tel ja 1968 NL-i juunioride mv-tel kaheksapaadil pronksi. Tulnud 5 korda Eesti meistriks: 1969 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil 1966–69 kaheksapaadil. Kuulunud Dünamosse. http://esbl.ee/biograafia/Silva_Maljuk
Superstringiteooria

Superstringiteooria (inglise keeles superstring theory) on stringiteooria supersümmeetriline üldistus teoreetilises füüsikas. Superstringiteooria on katse seletada kõiki looduses eksisteerivaid osakesi ja fundamentaaljõude ühes teoorias, modelleerides neid pisitillukeste supersümmeetriliste stringide vibratsioonina. Supersümmeetria sissetoomise stringiteooriatesse tingisid olenevalt nende viiside tehnilistest iseärasustest viie erineva superstringiteooria (tüüp I, tüübid IIA ja IIB ning kaks heterootilist stringiteooriat) tekkimise. Selle tagajärjel tekkinud huvi kasvu stringiteooria vastu nimetatakse esimeseks superstringirevolutsiooniks. Kõik need mudelid realiseeritakse 10-mõõtmelises aegruumis, kuid nad erinevad stringispektrite ja sümmeetria kalibratsioonirühmade poolest. 1970. aastatel loodud ja 1980. aastatel arendatud 11-mõõtmelise supergravitatsiooni konstruktsioon ning faasimuutujate ebatavalised topoloogilised duaalsused stringiteoorias viisid 1990. aastate keskel teise superstringirevolutsioonini. Alates teisest superstringirevolutsioonist peetakse kõiki viit erinevat superstringiteooriat ühe fundamentaalse teooria (M-teooria) erinevateks piirjuhtudeks. Esimesele superstringirevolutsioonile pani aluse Michael Greeni ja John Schwarzi 1984. aasta avastus, et I tüüpi stringiteoorias anomaaliad taanduvad. Selle taandumise mehhanismi nimetatakse Greeni-Schwarzi mehhanismiks. Heterootilise stringiteooria töötasid 1985. aastal välja Princetoni füüsikud David Gross, Jeffrey Harvey, Emil Martinec ja Ryan Rohm. 1990. aastatel Edward Witteni, Joseph Polchinski, Juan Maldacena jt füüsikute kaalukad tööd panid aluse teisele superstringirevolutsioonile. Superstringirevolutsioonid Michael B. Green, John H. Schwarz, Edward Witten. Superstring Theory. Vol. 1, Introduction. Cambridge Monographs on Mathematical Physics. Cambridge, UK: Cambridge University Press, 1988, ISBN 978-0521357524 Michael B. Green, John H. Schwarz, Edward Witten. Superstring Theory. Vol. 2, Loop Amplitutes, Anomalies and Phenomenology. Cambridge, UK: Cambridge University Press, 1988, ISBN 978-0521357531
Schreiterfeld

Schreiterfeld (varem Schreiter) oli Vestfaalist Wickedest pärit aadlisuguvõsa. Suguvõsaliin algab Vestfaalist Wickedest pärit Michael Schreiteriga, kelle poeg Johann Christopher Schreiter (1632−1696) rändas Saksamaalt Rootsi, astus sõjaväeteenistusse ja läks erru ülemvahtmeistrina. 1676. aasta 18. aprillil sai ta Rootsi kuningalt aadlitiitli ja perekonnanime von Schreiterfelt; Rootsi rüütelkonda teda küll ei introdutseeritud. Tema järeltulijad võeti 1747. aasta 29. juunil (vkj) Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Suguvõsa kustus ilmselt XIX sajandil. Karl Gustav von Schreiterfeld (suri 1711), ooberst, mõisavaldaja Gustav Leonhard Johann von Schreiterfeld (1758−1832), insener-kindralleitnant Karl Fabian Wilhelm von Schreiterfeld (1761−1825), insener-kindralleitnant, Astrahani ja Riia inseneriringkonna ülem Eestimaa: Saksi (Saximois) (u 1720−1751) Liivimaa eesti distrikt: Karksi (Schloß Karkus) (1696−1725, rendivaldus), Leebiku (Abenkat) (XVIII sajandi algus, pandivaldus), Linnamäe (Linnamäggi) (kuni 1756), Pikajärve (Langensee, tollal Johannishof) (1749−1770), Suure-Kõpu (tollal Kõpu) (Groß-Köppo, tollal Köppo) (enne 1724−pärast 1738, rendivaldus), Vaabina (Uelzen) (kuni 1773), Ülenurme (Uellenorm) (1750ndad) Liivimaa läti distrikt: Berģumuiža (Bergshof) (oli 1738), Paipe (Paibs) (1738−1755), Pantene (Panten) (oli 1724), Vecate (tollal Ate) (Alt-Ottenhof, tollal Ottenhof) (oli 1724, pandivaldus) Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 420-421. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd XIII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2002. Lk 95. Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 258-259 [1].
Michael Green (täpsustus)

Michael Green on mitme tuntud inimese nimi: Michael Green, Briti füüsik (1946–) Michael Green, Jamaica kergejõustiklane (1970–) Michael Green, Briti teoloog (1930–2019), kelle raamatuid on Eestis kirjastanud Logos
Viljandi vanalinn

Viljandi vanalinn on Viljandi linnasüda, Viljandi vanim asum. Vanalinna kaitseks on moodustatud Viljandi vanalinna muinsuskaitseala. II maailmasõja ajal sai vanalinn märkimisväärselt kahjustada. Põles maha mitu vanalinna kvartalit. Viljandi vanalinn kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 15.04.2019) Viljandi vanalinna muinsuskaitseala kultuurimälestiste riiklikus registris
Rakvere viljasalv

Rakvere viljasalv on hoone (viljasalv) Lääne-Viru maakonnas Rakveres Õli tänaval. Viljasalve omanik oli AS Rakvere Viljasalv, mis 2010. aastatel läks pankrotti ja praegu omab firma Tiigi Keskus. Viljasalves on säilitatud Eesti riigi viljatagavara. 2000. aastatel kadus viljasalvest 13 000 t vilja. Selle teadasaamisel astus ametist tagasi põllumajandusminister Tiit Tammsaar. "Kristen Michal: „ „*" Eesti Päevaleht, 2. august 2012
Elva lasketiir

Elva lasketiir (ka Elva laskespordibaas) on lasketiir Tartu maakonnas Elvas. Elvasse ehitati esimene lasketiir 1935. Selles lasketiirus treenis teiste seas maailmameister Villem Jaanson. 1970. aastal ehitati Elvasse uus lasketiir. See lasketiir oli Nõukogude Liidu laskekoondise peamine treeningukeskus. https://web.archive.org/web/20190418130019/http://elvalask.ee/laskesport (vaadatud 15.04.2019) Elva laskespordist, Elva Laskespordi Klubi
Kuressaare kultuurikeskus

Kuressaare kultuurikeskus on kultuurimaja Saare maakonnas Kuressaares aadressil Tallinna tänav 6. Eesti NSV ajal Kuressaare Kultuurimaja. Keskust haldab ja selle tööd juhib Kuressaare Kultuurivara. Keskuses tegutseb ka Saare maakonna keskraamatukogu. http://www.kultuurivara.ee/kultuurivara-2/kuressaare-kultuurikeskus/ (vaadatud 15.04.2019) Keskusest Kuressaare Kultuurivara kodulehel
Gevi

Gevi on Ida-Viru maakonnas Jõhvis tegutsev Eesti rahvatantsuselts. Seltsi veab Marju Aul. Seltsil on 14 tantsijaga põhirühm ja 12 tantsijaga noorem rühm. Gevi asutati 1964 Kohtla-Järve rajoonikomitee kultuuritöötaja Helju Tori eestvedamisel. Esimesed 25 aastat polnud rühmal oma nime. 1989 nimetati rühm Geviks. Gevi on Jõhvi küla varasem nimi (mainitud 1241). 2001 muudeti rühm MTÜks Jõhvi Rahvatantsuselts Gevi. https://geviest.wordpress.com/tutvustus/ (vaadatud 15.04.2019) Koduleht
Eesti 2000. aasta rahvaloendus

"2000. aasta rahvaloendus" suunab siia. Teiste rahvaloenduste kohta vaata artiklit 2000. aasta rahvaloendus (täpsustus). 2000. aasta rahva- ja eluruumide loendus oli rahvaloendus, mis viidi Eestis läbi 2000. aasta 31. märtsi seisuga. Isikulehel oli 31 küsimust, leibkonna- ja eluruumilehel 12 küsimust. Tulemused avaldati 11 kogumiku näol. Eesti rahvaarvuks saadi 1 370 052. Nendest oli eestlasi 930 219 (67,90%), venelasi 351 178 (25,63%), ukrainlasi 29 012 (2,12%), valgevenelasi 17 241 (1,26%), soomlasi 11 837 (0,86%), tatarlasi 2582 (0,19%), lätlasi 2330 (0,17%), poolakaid 2193 (0,16%), juute 2145 (0,16%), leedulasi 2116 (0,15%), sakslasi 1870 (0,14%) ja muudest rahvustest inimesi 9410 (0,69%). Rahvus jäi teadmata 7919 inimesel (0,58%) Tulemused
Käsi- ja koduraamat

"Käsi- ja koduraamat" (saksa keeles "Hand- und Hauszbuch für das Fürstenthumb Esthen in Liffland") on esimene eestikeelne Eestis ja Tallinnas trükitud raamat. See on Heinrich Stahli käsiraamatu teine osa, mis trükiti Christoph Reusneri poolt 1637. aastal. Trükis sisaldab 144 saksakeelset kirikulaulu eestikeelse proosatõlkega ning liturgia ühehäälseid noote. Käsiraamatu viimased osad, milles on evangeeliumid ning epistlid ja psalmi-, palve- ning laulukogu kiriklike talituste jaoks, trükiti Tallinnas 1638. aastal. ETERA Raamatu üldtiitelleht, osade tiitellehed ja eessõna on saksakeelsed, tekst saksa ja eesti keeles. Manuaal oli mõeldud eesti keelt puudulikult oskavatele pastoritele, mõisavanematele ning kirikuõpetaja kutseks valmistuvatele üliõpilastele.[1]
Agnes Kolga

Agnes Kolga (sündinud 8. jaanuaril 1999) on eesti kirjanik. Agnes Kolga lõpetas 2018. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi ning õpib sama aasta sügisest Tartu Ülikoolis eesti ja soome-ugri keeleteadust. Tema esimene raamat "Varjajad" ilmus 2017. aastal. Raamatu kirjutamise ajal oli Kolga 15-16-aastane, enne seda oli ta avaldanud oma lugusid Wattpadis (kasutajanimi: Writnes). Agnes Kolga teine romaan "Jagatud saladused" ilmus 2019. aastal. 2016 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud algupärase noorteromaani võistluse äramärgitud töö ("Varjajad") "Eesti Lastekirjanduse Keskus » Noorteromaani konkursi võitjad selgunud!". Tänapäev, Kirjastus. "Varjajad". Kirjastus Tänapäev. "Agnes (@Writnes) - Wattpad". www.wattpad.com. Tänapäev, Kirjastus. "Jagatud saladused". Kirjastus Tänapäev.
Perekonnaleht (1930)

Perekonnaleht : mitmesuguse sisuga ajaviiteajakiri, oli trükis, mis ilmus (13. detsember 1930 - 16. oktoober 1940) Tallinnas. Vastutav toimetaja O. Soots. Kunstnik-illustraatorina töötas ajakirjas Werner Birkenfeldt (Verny). Ajakirja andis välja o/ü Vaba Maa sagedusega 1 kord nädalas. Kokku ilmus 42 numbrit. Toimetus asus Tallinnas, Pikk tänav 54. Lisaks anti välja: Perekonnalehe Jõulualbum (1937) Perekonnalehe Kevadealbum (1938) Perekonnalehe Suvealbum (1938) Perekonnalehe Sügisalbum (1938) Perekonnalehe Talvealbum (1938, 1939) Vastutav toimetaja O. Pertmann. Perekonnaleht (1930 - 1940) - Digari
Põltsamaa meierei

Põltsamaa meierei (täpsemalt E-Piima Põltsamaa meierei) on meierei Jõgeva maakonnas Põltsamaal. See meierei on üks kahest E-Piima meiereist (teine on Järva-Jaani meierei). Meierei alustas tööd 1910. Meiereis toodeti viimastel aastatel umbes 10 000 t juustu aastas. Juustu tootmine lõpetati 21. veebruaril 2024 Paidesse loodud uue meierei tootmise alustamise tõttu. Põltsamaal jätkub juustu pakkimine, viilutamine ja riivimine. https://www.epiim.ee/ettevottest/ (vaadatud 18.04.2019) E-Piima koduleht
Raplamaa rattamaraton

Raplamaa rattamaraton on Rapla maakonnas toimuv rattamaraton, mis on Estonian Cupi sarja üks etappe. Võistlust korraldab Raplamaa Rattaklubi KoMo. 2019. aastal toimus 17. Raplamaa rattamaraton. https://estoniancup.ee/etapp/rapla-rm/ (vaadatud 18.04.2019) Rattamaratonist Estonian Cupi kodulehel
Helve

Helve on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 140. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Helve 1314 naisel. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Helve 1253 naisel. Helve oli populaarsuselt 147. naisenimi. Helve oli keskmiselt 69 aasta vanune (mediaanvanus oli 69). Noorim Helve oli vanuserühmas 20–24. Kõige populaarsem on eesnimi Helve vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 35,37. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Helve 2 inimesel. Helve Anton Helve Kotli Helve Luik Helve Raik Helve Särgava Helve Viidalepp Helve Võsamäe ... https://web.archive.org/web/20190418172757/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Helve (vaadatud 18.04.2019) Personvārdu datu bāze Helve statistikaameti andmebaasis
Hubert (eesnimi)

Hubert on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 660. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Hubert 92 mehel. Hubert Aumere Hubert Humphrey Hubert Ingraham Hubert Kahn Hubert Matve Hubert Minnis Hubert Poola Hubert Pärnakivi Hubert Radke Hubert Raid Hubert Veldermann ... https://web.archive.org/web/20190418173027/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Hubert (vaadatud 18.04.2019) Hubert statistikaameti andmebaasis
Henn

Henn on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 358. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Henn 289 mehel. Henn Põlluaas Henn Põlluste Henn Saari ... https://web.archive.org/web/20190418173142/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Henn (vaadatud 18.04.2019) Henn statistikaameti andmebaasis
Maki

Iisraeli Kommunistlik Partei (heebrea keeles: הַמִפְלָגָה הַקוֹמוּנִיסְטִית הַיִשְׂרְאֵלִית HaMiflega HaKomunistit HaYisra'elit, araabia keeles: الحزب الشيوعي الاسرائيلي‎ Al-Ḥizb ash-Shuyū'ī al-'Isrā'īlī), sageli tuntud oma heebrea akronüümi "Maki" (מק"י) järgi, on kommunistlik partei Iisraelis ja kuulub allianssi Hadash. Maki oli algul tuntud kui Rakah (רק"ח), sõnade Reshima Komunistit Hadasha (רשימה קומוניסטית חדשה, sõnasõnalt "Uus Kommunistlik Nimekiri") akronüüm, ning ei ole identne esialgse Maki'ga, millest ta 1960ndatel selle väidetava "kodanlik-natsionalistliku" suunitluse tõttu lahkus. Kommunistlik partei lõhenes 1960ndatel, kui partei liidri Moshne Snehi ümber koondunud juhtivpoliitikud asusid vastanduma NSV Liidu aina Iisraeli-vastasemale ja antisionistlikumale suunale; sellega ei olnud nõus vähemus, kes moodustas uue partei, Rakahi. Nõukogude ajakirjandus teatas, et Mikunise-Snehi "grupp" olevat liitunud kodanlik-natsionalistliku leeriga . Nõukogudemeelse Iisraeli-vastase leeri liider oli Meir Vilner, enamiku selle fraktsiooni liikmetest ja valijatest moodustasid araablased. 1989. aastal nimetas Raki end taas ümber Makiks. "Meždunarodnaja Žižn", tsiteeritud väljaandes "Välispanoraam 1972", Tallinn, 1973, lk 147
Henno

Henno on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 478. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Henno 163 mehel. Henno Kelp Henno Käo Henno Rajandi ... https://web.archive.org/web/20190418173302/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Henno (vaadatud 18.04.2019) Henno statistikaameti andmebaasis
Holger

Holger on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 367. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Holger 275 mehel. Holger Kaints Holger Pukk Holger Roonemaa ... https://web.archive.org/web/20190418173354/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Holger (vaadatud 18.04.2019) Holger statistikaameti andmebaasis
Illar

Illar on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 348. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Illar 302 mehel. Illar Hallaste Illar Kannelmäe Illar Link ... https://web.archive.org/web/20190418173635/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Illar (vaadatud 18.04.2019) Illar statistikaameti andmebaasis
Ilona

Ilona on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 143. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ilona 1297 naisel. Ilona Aasvere Ilona Antoniszyn-Klik Ilona Kaldre Ilona Laaman Ilona Lepsalu Ilona Nurmela Ilona Staller Ilona Martson ... https://web.archive.org/web/20190418173746/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Ilona (vaadatud 18.04.2019) Ilona statistikaameti andmebaasis
Ilse

Ilse on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 370. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ilse 358 naisel. Ilse Erm Ilse Lehiste Ilse Rootsmäe ... https://web.archive.org/web/20190418173859/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Ilse (vaadatud 18.04.2019) Ilse statistikaameti andmebaasis
Ines (eesnimi)

Ines on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 561. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ines 172 naisel. Ines Aru Eda-Ines Etti Ines Jaagus Ines Maidre Ines Rannap ... https://web.archive.org/web/20190418174124/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Ines (vaadatud 18.04.2019) Ines statistikaameti andmebaasis