laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nepali ruupia

Nepali ruupia (nepali रूपैयाँ, rupaiyā; sümbol NPR) on Nepali rahaühik. 1 ruupia jaguneb 100 paisaks. See on käibel 1932. aastast, kui see asendas hõbemoharid kursiga 2 moharit = 1 ruupia. Ruupia ringlust korraldab Nepali Keskpank (Nepal Rastra Bank). Nepali ruupia on 1993. aastast alates seotud India ruupiaga kursiga 1,6 NPR = 1 INR. Käibel on järgmised mündid ja rahatähed: 1-, 2- ja 5-ruupiased mündid, lisaks mündid väärtuses 5, 10, 25 ja 50 paisat. 1-, 2-, 5-, 10-, 20-, 25-, 50-, 100-, 250-, 500- ja 1000-ruupiased rahatähed. 1 ruupia 2 ruupiat Nepali Keskpanga koduleht
Asif Ali Zardari

Asif Ali Zardari (آصف علی زرداری; sündinud 26. juulil 1955 Karachis) on Pakistani poliitik. Ta oli president 9. septembrist 2008 kuni 9. septembrini 2013. Ta on endise peaministri Benazir Bhutto lesk. Ta valiti valimiskogus presidendiks 281 häälega 426st kehtivast häälest 6. septembril 2008. Asif Ali Zardari on olnud Rahvusassamblee liige ja keskkonnaminister Benazir Bhutto valitsuses. Ta on Pakistani Rahvapartei aseesimees. Tema poeg Bilawal Bhutto Zardari on partei esimees. 1990. aastal vangistati ta Murtaza Bukharilt raha väljapressimises süüdistatuna. Pärast Benazir Bhutto võimuletõusmist 1993. aastal ta vabastati. Zardari oli ka vahemikus 1997–2004 korruptsioonisüüdistuste tõttu eeluurimisvangistuses.
's-Hertogenbosch

's-Hertogenbosch (mitteametlikult ka Den Bosch) on linn Hollandi lõunaosas, 20 kilomeetri kaugusel Tilburgist. See on Põhja-Brabandi provintsi ja 's-Hertogenboschi valla keskus. Den Boschi vanalinna läbib kanalite võrk, kuigi see on üldiselt peidetud hoonete ja teede alla. Kuigi kanalid on laokile jäänud ja neid kasutati roiskveekollektoritena, on paljud neist renoveeritud ja nendega on võimalik ekskursioonil tutvuda. Linn on tuntud Sint Jani (Püha Johannese) katedraali, delikatessi Bossche Bol ja laulukese "Zoete lieve Gerritje" järgi. Seal toimub iga-aastane džässifestival Jazz in Duketown ja iga-aastane teatrifestival Boulevard. Linna ametlik nimi tuleb väljendist des hertogen bosch 'hertsogi mets'. Nimetus tuleb Brabandi hertsogi Hendrik I järgi, kes andis 1185 's-Hertogenboschile linnaõigused ja vastavad kaubandusprivileegid. Ta tegi seda selleks, et kaitsta omaenese huvisid Gelre ja Hollandi krahvkonna vastu. Linna asutamise harta on kaduma läinud. Esimest korda mainiti linna kirjalikes allikates 1196. 's-Hertogenbosch asutati algusest peale kindlusena. 1203 ühendasid Gelre ja Holland oma jõud ja hävitasid kindluse, aga see taastati peatselt. Algupärase linnamüüri jäänuseid on veel mõnel pool näha. 15. sajandi lõpus püstitati märksa suurem müür, et kaitsta märgatavalt laienenud asustatud ala. Linna jõesadama vajaduste rahuldamiseks kaevati palju kanaleid. Aastani 1520 linn õitses, olles elanike arvult teine linn tänapäeva Hollandi maa-alal Utrechti järel, pärast seda läks ta 50 aastaks Hispaania võimu alla. Mitu korda piiras teda Oranje vürst Maurits, kes tahtis 's-Hertogenboschi allutada Ühendprovintside võimule. Linna vallutas lõpuks 1629 Oranje vürst Frederik Hendrik, lõigates linna ülejäänud hertsogkonnast ära. 1794 vallutasid linna Prantsuse väed Charles Pichegru juhatusel. Linna vabastasid Preisi väed 1814. 1815, kui rajati Madalmaade Ühendkuningriik, sai 's-Hertogenboschist Põhja-Brabandi keskus. 's-Hertogenboschi kuulsaim kodanik on olnud maalikunstnik Hieronymus Bosch (umbes 1450–1516), kes linnas sündis, elas ja selle järgi nime sai. 1. juuli 2006 seisuga oli linnas 134 961 elanikku ja 1. jaanuari 2008 seisuga 137 800 elanikku.[viide?] Valla koduleht
Artur Saueselg

Artur Aleksander Saueselg VR II/3 (ka Arthur Sauselg; vene keeles Артур-Александр Иосипович Сауэсельг) (17. oktoober 1894 Käina, Läänemaa – 29. august 1965 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonel) ja hiljem NSV Liidu polkovnik. Artur Saueselg teenis Eesti Vabadussõjas staabikaptenina 5. jalaväepolgus, I pataljoni ülemana ja kaptenina 4. jalaväepolgus. 1923. aastast teenis 6. jalaväerügemendis ja 3. diviisi staabis. 1926. aastast Sakala jalaväerügemendi 3. pataljoni ülemana. 1927. aastast 6. jalaväerügemendi 9. pataljoni ülemana. 1928. aastast 3. Üksiku Jalaväepataljoni ülema kt. 24. veebruaril 1929 nimetati major Artur Saueselg 3. Üksiku Jalaväepataljon ülemaks. 1932. aastal määrati ta teenistusse 2. diviisi staabi ülemaks. 1. aprillil 1934 nimetati kolonel Artur Saueselg Sõjakooli ülemaks. Artur Saueselg oli vastutav ülem 14. juunil 1934 Valdeki katastroofi ajal, kus Valdeki laskeväljal toimunud Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste taktikalise õppuse käigus aspirant Johannes Kattai leidis lõhkemata mürsu ja tõi selle rühma koondumiskohta. Mürsk lõhkes ootamatult selle ümber koondunud meeskonna keskel. Õnnetuse käigus hukkus 10 aspiranti ja hulk sai vigastada. 15. märtsil 1935 mõistis Sõjaringkonnakohus kolonel Saueselja toimunud õnnetuses õigeks. Süüdi mõisteti hooletus järelevalves ja võimu mittetarvitamises kapten Voldemar Tepper, keda karistati ühekuise arestiga. 1936. aastal nimetati ta Pärnu-Viljandi Sõjaväeringkonna ülemaks, 1939. aastal Narva Sõjaväeringkonna ülemaks. 1940. aastal määrati ta Sõjaministeeriumi käskudetäitja-ohvitseriks ning seejärel Punaarmee 22. Eesti Territoriaalse Laskurkorpuse 182. Eesti Laskurdiviisi 171. laskurpolgu ülemaks. 29. septembril 1942 määrati polkovnik Saueselg 249. Eesti Laskurdiviisi ülemaks (29. september 1942 – 29. detsember 1942). 29. detsembril 1942, Velikije Luki operatsiooni käigus, tagandati Artur Saueselg 249. Laskurdiviisi ülema kohalt ja asendati kommunist Johan Lombakuga. 1920 – Vabadusristi II liigi 3. järk (15. september 1920) 1935 – Kotkaristi III klassi teenetemärk (20. veebruar 1935) Õde Alma Karotamm (abielus 1924 Nikolai Karotammega). Artur Saueselg on maetud ühele hauaplatsile Liiva kalmistul koos rindekaaslase Eduard Raia ja Raia perekonnaga. "Eesti Vabariigi Kaadriohvitseride saatus Okupatsioon.ee". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. jaanuar 2001. Vaadatud 24. jaanuaril 2001. Leitud kuul külwas aspirantidele surma. Kohutaw õnnetus sõjakooli õppustel, mis nõudis 9 aspirandi elu. Postimees, 16. juuni 1934. Otsus Valdeki katastroofi protsessis Postimees, 16. märts 1935. http://www.kalmistud.ee/g323/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_kalmistu=21&filter_hauaplats_hauaplats=146639 Magnus Ilmjärv: Hääletu alistumine. Eesti, Läti ja Leedu välispoliitilise orientatsiooni kujunemine ja iseseisvuse kaotus 1920. aastate keskpaigast anneksioonini Argo. 986 lk Ohvitseride andmekogu Kohti vääjäämätöntä kohtaloa – Baltian johtajat uskoivat 1940, että miehitys jää väliaikaiseksi ja Saksa palauttaa niiden itsenäisyyden Helsingin Sanomat 23. veebruar 2005 (Foto aastast 1939)
1. Soomusrongi Rügement

1. Soomusrongi Rügement (ka: 1. Soomusrongirügement) oli Eesti soomusrongirügement enne Teist maailmasõda. Rügement moodustati 1923. aastal, 1920.–1930. aastatel paiknesid 1. soomusrongirügemendi staap ning ohvitseride kasiino Tapa mõisas. 1934. aastal liideti 1. Soomusrongirügement koos 2. Soomusrongi Rügemendiga Soomusrongirügemendiks. 1. Soomusrongirügemendi baseerumiskohaks oli Tapa. 1. Soomusrongi rügemendi ülemad: kt. kolonelleitnant Karl Tallo (1923–1925) kolonel Karl Tallo (1925–) kt. major August-Eduard Aron (1928–1929) kolonel Karl Tallo (1931–1934) kolonel-leitnant Karl Grauen, 1. soomusrongi-rügemendi ülema abi 1. Soomusrongi Rügement koosnes: rügemendi staabist, kahest soomusrongist, Laiarööpmeline soomusrong nr. 1, Laiarööpmeline soomusrong nr. 3. Soomusrongis oli üks kuulipildurikompanii, üks dessantkompanii, üks suurtükipatarei, tehnikakomando ja staabikomando. sidekomando, töökomando ja töökoda. 2. Soomusrongi Rügement Soomusrongirügement
Godeke von Loe

Godeke von Loe oli Liivi ordu liige ja Aluliina komtuur aastatel 1507–1526. Godeke vanemad olid Johann von Loe ja Elisabeth von der Brüggeney genannt Hasenkamp. Godeke oli emaliinist hilisema ordumeistri Hermann von Brüggenei-Hasenkampi sugulane ja võis saabuda Liivimaale temaga umbkaudu üheaegselt, millalgi 15. sajandi lõpus. Aastatel 1501–1504 oli Godeke linnusekomtuur (Hauskomtur) Riias, 1507–1526 oli aga Aluliina komtuur, kuuludes seega kõige olulisemate ordukäsknike hulka. Seejärel teated temast lõppevad. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 555 (lk 424–425).
Abikaasa

Abikaasa on isik, kes on sõlminud ilmalikult ja/või kiriklikult abielu teise isikuga. Abikaasade roll perekonnas on võrdne, neil on võrdne vastutus pere heaoleku eest ja vastutus abikaasa ees. Traditsiooniliselt ja ajalooliselt on alati olnud perekonnapeaks mees (patriarhaalne ühiskond), kuid tänapäeval valib iga perekond ise, kes hakkab pereasju ajama ja kes lastega toimetab. Tihti on näha ka seda, et kodused tööd on jaotatud pereliikmete vahel (puudub eristus: naiste tööd ja meeste tööd). Vastavalt vajadusele teevad naised meeste töid ja vastupidi. Kindlalt pole määratud, kes mille eest vastutab ja kes missuguseid töid teeb. abikaasa ülalpidamise kohustus kodu kooselu leibkond matriarhaat perekond sugulussuhted
Wessel von Strünkede

Wessel von Strünkede oli Liivi ordu liige ja Aluliina komtuur. Wesseli vanemad olid Godert von Strünkede ja Beatrix von Loe. Ta pärines Vestfaalist Marki krahvkonnast. Tema sugulane, nõbu, oli ka orduvend Godert von Strünkede. Wessel saabus Liivimaale tõenäoliselt 1470. aastatel. Enne 1480. aastal oli ta ametis Viljandis, kas kumpani või jahumeistrina. 1480. aastal sai tast aga Dünamünde komtuur. 1483. aastal sai ta samasse ametisse Miitavis ja 1489. aastal Aluliinas, tõustes nõnda olulisimate ordukäsknike hulka. Sellel ametikohal oli ta kuni 1504., võimalik ka, et 1507. aastani. Seejärel teated temast lõppevad. 1501. aastal pöördus Strünkede ordumeister Wolter von Plettenbergi kaudu kõrgmeister Friedrich von Sachseni poole, et too paluks Kölni peapiiskoppi tema surnud vend Johann von Strünkede kirikuvande alt vabastada, et teda oleks võimalik kiriklikult matta. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 851 (lk 635).
Muhammad Iqbal

Muhammad Iqbal (urdu محمد اقبال;x 9. november 1877 Siālkot – 21. aprill 1938 Lahore) oli pärsia ja urdu keeles kirjutanud ja Briti Indias elanud filosoof ja luuletaja. Ta nõudis 1930. aastal esimesena iseseisva muslimite riigi loomist Briti India loodeosas. Teda peetakse Pakistani vaimseks isaks ja rahvuspoeediks. Teda nimetatakse sageli Allama Iqbal (õpetlane Iqbal). Tema sünnipäev 9. november on Pakistanis riigipüha. Muhammad Iqbal õppis Lahore ülikoolis filosoofiat ja täiendas end Cambridge'is, Münchenis ja Heidelbergis. 1908. aastal kaitses ta Müncheni ülikoolis väitekirja "The Development of Metaphysics in Persia" ("Metafüüsika areng Pärsias") ja sai doktorikraadi. 1926. aastal valiti ta Pandžabi parlamenti, kus ta tegutses muslimite õiguste kaitsel. Tema tähtsamad teosed on "Asrar-e-Khudi" ('enda saladused'; 1915), "Rumuz-e-Bekhudi" ('isetuse vihjed'; 1918) ja "Payam-e-Mashriq" ('sõnum Idale', 1923). Iqbali tähtsamad mõjutajad olid Friedrich Nietzsche, Henri Bergson ja Goethe.
Põõsas

Põõsas on puittaim, mille tüvi haruneb maapinna lähedalt ja moodustab mitu ühetugevust tüvikut ehk tüvekest. Põõsad on madalamad ja lühema elueaga kui puud. Enamasti piirdub põõsaste kõrgus 0,5 kuni 8 meetriga ning nad ei ela reeglina vanemaks kui 100 aastat. Erinevalt rohttaimedest on põõsaste varred puitunud. Erinevalt puudest on põõsastel asenduvad tüvikud ning kogu põõsa eluiga võib olla mitu korda pikem ühe tüviku elueast. Näiteks hariliku sarapuu tüvikud ei ela tavaliselt kauem kui mõnikümmend aastat, kogu põõsas võib aga elada tuhandeaastaseks. Põõsad võivad olla nii igihaljad kui ka heitlehised. Põõsad jagatakse kõrguse järgi nelja rühma: väga madalad (0,05–0,5 m) – reeglina on tegu roomavate padjanditega (nulgude, kuuskede ja mändide roomavad sordid) madalad (0,5–1 m) – jaapani enelas, pukspuu, väike kikkapuu keskmise kõrgusega (1–2 m) – Thunbergi kukerpuu, väike läätspuu, kuldsõstar kõrged (2–8 m) – kontpuu, harilik lodjapuu, viirpuu Poolpõõsas Kääbuspõõsas Põõsarinne Eesti pärismaised põõsad Endel Laas. "Dendroloogia", Tallinn: Valgus, 1987. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Shrub seisuga 12.09.2008.
Nukliid

Nukliid on aatomi tüüp, mida iseloomustab tema tuuma koostis. Seega määrab konkreetse nukliidi ära tema prootonite arv, neutronite arv ja tuumas sisalduv energia. Sama keemilise elemendi erinevaid nukliide kutsutakse isotoopideks. Neil on sama prootonite arv tuumas, kuid erineb neutronite arv. Enne termini nukliid kasutusele võtmist aastal 1950 kasutati sõna "isotoop" viitamaks erinevate koostisosadega aatomituumadele (s.o. peaaegu samas kontekstis praeguse nukliidi mõistega). Nukliidid, mille aatommass on sama, kuid mille aatomnumber (prootonite arv) on erinev, kutsutakse isobaarideks (isobaar = võrdse kaaluga). Isotoonideks nimetatakse nukliide, mille neutronite arv on sama, kuid prootonite arv erineb. Tuuma isomeerideks on konkreetse nukliidi aatomituumad, milles on sama palju prootoneid ja neutroneid, kuid mis erinevad energiasisalduse poolest ja on piisavalt pika elueaga (metastabiilsed). Näiteks 9943Tc omab kahte isomeeri, millest ergastatud olekus isomeeri eluiga on 6 tundi enne kui ta naaseb põhiolekusse kiirates gammakvandi. Ebastabiilsed nukliidid on radioaktiivsed ja neid kutsutakse radionukliidideks. Looduses eksisteerib umbes 270 stabiilset ja 70 ebastabiilset nukliidi. On olemas kolm põhilist radionukliidi tüüpi. Esiteks sellised, mille poolestusaeg on vähemalt 10% Maa elueast (4,6×109 aastat). Need on jäänused tuumasünteesist, mis toimus tähtedes enne päikesesüsteemi sündi. Näiteks uraan-238 poolestusajaga 4,5×109 aastat esineb looduses 138 korda rohkem kui tema lühema elueaga isotoop uraan-235 (poolestusaeg 0,7 ×109 aastat). Teise grupi radionukliide moodustavad isotoobid nagu raadium-226 (poolestusaeg 1602 aastat), mis moodustuvad uraani või tooriumi lagunemise reas. Kolmas liik radionukliide (näiteks süsinik-14) tekib aatomituumade pommitamisel kosmiliste kiirtega. Lisaks looduses eksisteerivatele nukliididele on üle 1000 nukliidi loodud kunstlikult. Isotoop Tuumalagunemine
1558

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1554 | 1555 | 1556 | 1557 | 1558 | 1559 | 1560 | 1561 | 1562 | ► | ►► 1558. aasta (MDLVIII) oli 16. sajandi 58. aasta. 7. jaanuar – Prantsusmaa väed Guise'i hertsogi juhtimisel vallutasid Calais', Inglismaa viimase valduse mandril. 2. veebruar – Saksamaal asutati Jena ülikool. 24. aprill – Šotimaa kuninganna Mary I abiellus Prantsuse kuninga François II-ga. 13. juuli – Gravelinesi lahing: Prantsusmaal lõid Hispaania väed Prantsusmaa vägesid. 26. juuli – Gebhard von Mansfeld sai Kölni peapiiskopiks. 17. november – algas Elizabethi ajastu: kuninganna Mary I suri ning kuningannaks sai tema poolõde Elizabeth. Tubakas jõudis Prantsusmaale. Juan Rodríguez Suárez rajas Venezuelas Mérida linna. Prantsusmaal Blois's tulid kokku generaalstaadid. 22. jaanuar – algas Liivi sõda (1558–1583), Vene-Liivi sõda: Vene väed alustasid kolmenädalast rüüsteretke, tungides Vastseliina ja Vasknarva kaudu Tartu piiskopkonna territooriumile ning Alutagusele. Aprilli algus – Vene väed alustasid Narva piiramist. 11. mai – Liivi sõda: Narva alistus Vene vägedele. 6. juuni – Liivi sõda: Vene väed vallutasid Vasknarva. 30. juuni – Liivi sõda: Vene väed vallutasid Vastseliina. 18. juuli – Liivi sõda: Tartu alistus pärast piiramist ja pommitamist Vene vägedele. August – Vene väed vallutasid Toolse, Rakvere, Porkuni ja Laiuse ning jõudsid Tallinnani. Thomas Kyd, inglise näitekirjanik (ristiti 6. novembril) Robert Greene, inglise kirjanik Chidiock Tichborne, inglise luuletaja ja vandenõulane Hendrick Goltzius, maalikunstnik Olivier van Noort, maadeavastaja 25. veebruar – Austria Eleonore, Portugali kuninga Manuel I (1518–1521) ja Prantsuse kuninga François I naine (alates 1530) 24. märts – Anna van Buren, Oranje Willemi abikaasa 18. aprill – Hürrem Sultan, Suleiman Toreda abikaasa 20. aprill – Johannes Bugenhagen, saksa usureformaator 21. september – Karl V, Saksa-Rooma keiser 18. oktoober – Ungari Maria, Felipe I ja Juana la Loca tütar 21. oktoober – Julius Caesar Scaliger, humanist 17. november – Mary I, Inglismaa kuninganna 17. november – Reginald Pole, viimane katoliiklik Canterbury peapiiskop
Püsikud

Püsikud ehk mitmeaastased rohttaimed on rohttaimed, kes tavatingimustes elavad üle kahe aasta. See on rohttaimede eluvorm. Tavaliselt moodustavad püsikud igal aastal uued maapealsed osad (varred, õied, viljad). Ebasoodsal ajal (näiteks parasvöötmes talvel) nende võsud üldjuhul hävivad; säilivad üksnes maa-alused osad (näiteks risoomid, juured, sibulad, mugulad), vähestel liikidel ka maapealsed osad. Talihaljastel püsikutel talvituvad ka lehed. Üldiselt peetakse püsikuteks neid taimi, kes õitsevad ja viljuvad elu jooksul mitu korda. Eraldi rühma moodustavad monokarpsed taimed, kes elavad rohkem kui kaks aastat, kuid õitsevad ja viljuvad ainult kord elus. Pärast seemnete valmimist taim sureb. Enamik Eestis kasvavatest rohttaimeliikidest on püsikud (näiteks nurmnelk, külmamailane, valge vesiroos, ojamõõl). püsililled üheaastased taimed kaheaastased taimed iluaiandus
Kaheaastased taimed

Kaheaastased (roht)taimed on taimede eluvorm. Kaheaastaste taimede elutsükkel vältab kaks aastat. Esimesel vegetatsiooniperioodil kasvatab taim koos juurega varre(d) ja lehed (nn vegetatiivsed struktuurid). Pärast ebasoodsat perioodi kasvatab taim teisel vegetatsiooniperioodil fertiilsed osad (õied, viljad jt) ning pärast viljumist teisel aastal sureb. Enamiku kaheaastaste taimede õitsemise eelduseks on külm periood (parasvöötmes talv). Kaheaastaste taimede kunstlikuks elutsükli kiirendamiseks kasutatakse jarovisatsiooni ehk vernalisatsiooni. Võrreldes ühe- ja mitmeaastaste rohttaimedega on taimeriigis kaheaastasi taimi tühine osa. Eestis kasvavatest kaheaastastest taimedest võib mainida ussikeelt ja üheksavägist. üheaastased taimed mitmeaastased taimed
Lilled

Lilled on suhteliselt vabalt kasutatav mõiste paljude õistaimede kohta, millel on võrdlemisi ilusad õied või õisik, mõnikord peetakse silmas ka nende erksavärvilisi vilju, lehti jt osasid. Maailmas on palju taimeliike, mida võib nimetada lilledeks. Nende aretusega tegeleb taimekasvatus. Esteetilist väärtust silmas pidades on sageli juba looduslikult nägusatest taimedest aretatud sordid. Lilli kingitakse, nii potis kui ka lõikelilledena, seejuures on mitmel maal oma kombestik, nt mida miski värvi õis märgib ja kuimitu neid peab olema. Inimesed kasutavad lilli riiete ja peakatete kaunistamiseks. Ruumide kaunistamiseks kasutatakse lilleseadeid, millest tuntuim stiil on ikebana. Eestis aretatud lillesordid Püsililled Suvelilled Lõikelillede loend
Oliver Kirk

Oliver Leonard Kirk (20. aprill 1884 – 14. märts 1960) oli Ameerika Ühendriikide poksija, kes osales 1904. aastal Saint Louise olümpiamängudel. Ta on ainus poksija, kes on võitnud ühtedel olümpiamängudel kaks kuldmedalit (kukk- ja sulgkaalus). Profiil
Tartu Kommertskool

Tartu Kommertskool oli erakommertskool üld- ja kaubandusliku hariduse andmiseks Tartus. Tartu kommertskool avati 1912. aastal Tartu Kaubandusliku Hariduse Edendamise Seltsi poolt, kool oli rahvuslikult meelestatud, kuigi vene õppekeelega. Direktor oli klaverikunstnik Harald Laksberg. Õpetajad olid põhiliselt eestlased. Nende hulgas oli pärastisi silmapaistvaid kultuuritegelasi. Eesti keelt õpetas Johannes Aavik, hiljem tuli tema asemele Villem Grünthal-Ridala. 1918. aastal nimetati Tartu eesti ülemreaal-kommertskooliks ja Tartu ülemreaal-, kommerts- ja põllutöökooliks. 1919/1920. õppeaasta algul nimetati kool Reaal- ja Kommertskooliks ning koliti endise Tartu Reaalkooli ruumidesse. Direktoriks määrati Juhan Lang. 1920/1921. õppeaastal lahutati Kommertskool Reaalkoolist. Õpilased võisid vabalt valida, kumba kooli nad lähevad. 1920. aastal nimetati Tartu kommertskooliks ja 1923–1924, Tartu I kommertsgümnaasiumiks ning 1924. aastal reorganiseeriti Tartu tehnikagümnaasiumiks. 1931. aastal suleti Tartu poeglaste reaalgümnaasium ja Tartu tehnikagümnaasium ning nende asemele loodi Tartu Poeglaste Gümnaasium, mis tegutses Riia tänaval Pauluse kiriku kõrval asuvas, 1905. aastal ehitatud koolihoones Riia tänav 25. Tartu tehnikagümnaasium, /www.eha.ee EAA.3474
Pastapliiats

Pastapliiats ehk pastakas on sulepeataoline kirjutusvahend, milles tindi asemel kasutatakse õhu eest kaitstud trükivärvipastat. Pastapliiatsi patenteeris 1888. aastal ameeriklane John Loud (1844–1916). Tema eesmärk oli valmistada vahend, millega kirjutada sellistele karedatele pindadele nagu puidule või nahale. Selle eesmärgi ta täitis, kuid tema pliiats oli liiga kare, et sellega tähti kirjutada. Seetõttu ei hakatud tema pastapliiatsit tootma ja selle patent aegus lõpuks. 20. sajandil hakkasid mitmedki pastapliiatsit leiutama ja esitati palju patenditaotlusi. Ärilises mõttes ebaõnnestus see neil kõigil. Tinti hoiti pesas, milles olevas augus keerles kuulike. Kui kuulike oli pesas liiga tihedalt kinni või kui tint oli liiga paks, siis ei ulatunud tint paberile. Kui kuulike oli pesas liiga lõdvalt või kui tint oli liiga vedel, siis kas pastapliiats lekkis või tint ei kuivanud kiiresti ja määris. Tindireservuaarile avaldati survet kolvi, vedru, kapillaarjõu või raskusjõu abil. Ungarlane László Bíró leiutas tänapäevase pastapliiatsi 1938. aastal Ungaris ja patenteeris selle 1943. aastal Argentinas. Esimese patenditaotluse esitas ta juba 15. juunil 1938 Suurbritannias. Bíró oli ajalehe toimetaja ja täheldas, et ajalehtede trükkimisel kasutatavad tindid kuivavad kiiresti, jätavad paberi kuivaks ega määri, ja püüdis pastapliiatsis kasutada analoogilise koostisega tinti. Maailma kõige suurema töötava pastapliiatsi on valmistanud Indias Acharya Makunuri Srinivasa 2011. aastal. See oli 5,5 m pikk ja kaalus 37,23 kg. Maailma kõige levinum pastapliiats on Bic Cristal. Seda hakati tootma 1950. aastal ja 2006. aasta septembris müüdi 100 miljardes eksemplar. Keskmiselt müüakse igas sekundis 57 Bic Cristali pastapliiatsit ja seegi on suurem kiirus kui teistel mudelitel. Pinal Fisheri kosmosepastakas Suurim pastapliiats veebilehel Guinnessworldrecords.com. Vaadatud 29.05.2023.
Eduard Paukson

Eduard Paukson (29. oktoober 1935 – 4. september 2008) oli Eesti NSV KGB töötaja (auastmelt kapten) ja hilisem eesti astroloog. Ta õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsikat. Ta töötas 1960–1970. aastail Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee Operatiivtehnilises osakonnas. Nikolai Grigorjev. "Meie soomusrong". Tõlkinud Eduard Paukson. Eesti Raamat. Tallinn 1987. 64 lk Koos abikaasa Edda Pauksoniga andis ta välja sarja "Astroloogiline abimees", pärast Eduardi surma tegeleb sellega edasi Edda Paukson. Ta on Eesti Astroloogide Liidu auliige (postuumselt). Jaak Pihlau, Eesti demokraatlik põrandaalune ja kontaktid Läänega 1970–1985, III[alaline kõdulink]. Tuna 4/2004. Lk 90 In memoriam Eduard Paukson, Eesti Ekspress, 11. september 2008
Piko-

Piko- (tähis p) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 1012 korda väiksem. Näiteks mahtuvus 1 pikofarad (pF) on 10−12 faradit ehk triljonik faradit. Eesliide tuleneb itaalia keele sõnast piccolo (väike) ja võeti ametlikult kasutusele 1960. a koos SI-süsteemiga.
PM

Pm või PM või pm on lühend, mis võib tähendada järgmist: PM on ingliskeelne lühend private message mille eestikeelne tähendus on privaatsõnum Pm on Postimees (lühendina ka: PM, Post) Pm on Põltsamaa rajoon PM on Põllumajandusministeerium pm on pikomeeter Pm on petameeter post meridiem ehk pärast lõunat post mortem on meditsiiniline termin, mis tähendab surmajärgset uuringut Pontifex Maximus oli Vana-Rooma kõrgem vaimulik PM on vene sõjaväe püstol Makarov PM on Saint-Pierre'i ja Miqueloni kahetäheline maakood standardi ISO 3166-1 järgi .pm on Saint-Pierre'i ja Miqueloni territoriaalühenduse tippdomeen
Geir Rönning

Geir Ola Rönning (norra keeles Geir Rønning) (sündinud 5. novembril 1962 Ålesundis) on norra laulja. Ta elab praegu Oslos[viide?]. Ta on elanud ka Stockholmis, New Yorgis ja Los Angeleses. Ta valiti lauluga "Why?" Soome esindajaks 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis, aga laul ei saanud poolfinaalist edasi. Ta oskab ka veidi soome keelt. Geir Rönningi koduleht inglise keeles