laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Taavi Libe

Taavi Libe (sündinud 30. märtsil 1988) on eesti tele- ja raadioajakirjanik. Ta on õppinud Kirivere Põhikoolis ja Põltsamaa Ühisgümnaasiumis. Ta lõpetas Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja suhtekorralduse erialal 2010. aastal. Ta töötas kuni 2019. aasta augustini Vikerraadios, kus oli esialgu spordireporter ning seejärel juhtis esmaspäevast neljapäevani Vikerraadio hommikuprogrammi "Vikerhommik". Lisaks jõudsid Vikerraadios suvekavades eetrisse tema autorisarjad "Vallatud kurvid" (2015), "Aeg peatub" (2017; 2018) ja "Hittide radadel" (2019). Eesti Televisioonis juhtis 2016. aasta sügishooajal liiklussaate "Punane sekund" 1. hooaega. Alates 2019. aasta septembrist 2021. aasta jaanuari lõpuni juhtis ja toimetas ta TV3 päevakajalist meelelahutussaadet "Duubel". 2019. aasta sügisest juhtis ta podcasti "Taavi Libe lava taga", mis keskendus 2020. aasta Eesti Laulule. 2020. aasta suvel oli reedeti eetris tema autosaade "Suvine Duubel: Hitikaart", mis kaardistas tuntud laule, kus on juttu mõnest Eesti kohast. 2020. aasta sügishooajal jõudis TV3 eetrisse tema juhitud Eesti elu käsitlevate reportaažide saade "Märgatud Eestis". 2023. aasta Riigikogu valimiste eel valmis neli erisaadet "Märgatud Eestis: rahva hääl", mille raames juhtis Libe valimisdebatte kõrtsides üle Eesti ning poliitikutelt said küsimusi küsida kõik kohale tulnud inimesed. Alates 2021. aastast on suviti tema juhtimisel olnud TV3 eetris meelelahutuslike reportaažide saade "Läbi suve Taaviga". 2021. aasta aprillist kuni 2022. maini juhtis ta Raadio 2 päevamagasini "R2 Pulss". 2022. aasta aprillist kuni 2023. aasta augustini juhtis ta koos Brit Suurraidiga TV3.ee platvormi podcasti "Miks me oleme idioodid". 2022. aasta juunist naasis ta Vikerraadio hommikuprogrammi, kus juhib kaht kuni kolme saadet nädalas. 2024. aasta kevadhooajal jõudis TV3 eetrisse saatesari "Taavi Mallega Aafrikas", kus Libe läheb koos Balti jaama lihamüüja Malle Pesuriga reisile Ghanasse. Sarja muutis eriliseks see, et viiekümnendates Malle polnud avaliku elu tegelane ning polnud sisuliselt kogu elu reisinud. 2024 - Eesti Filmi- ja Teleauhindade (EFTA) laureaat parima saatejuhi kategoorias 2024 - Kroonika Meelelahutusauhind parima saatejuhi kategoorias Ta on alates 2. juulist 2021 abielus näitleja Katariina Ratasepaga, kes abielludes võttis perekonnanime Libe. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] Kerttu-Kadi Vanamb:Raadiohääl Taavi Libe on kogu elu tahtnud ajakirjanikuks saada﻿ Vooremaa, 8. detsember 2018 "Tartu Ülikool. Lõpetanute tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. oktoober 2016. Vaadatud 22. veebruaril 2018. Ajakirjanik Taavi Libe ja näitleja Katariina Ratasepp abiellusid!, Elu24, 5. juuli 2021
Druviena vald

Druviena vald (läti keeles Druvienas pagasts, latgali keeles Druvīnys pogosts) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lizumsi, Ranka ja Tirza vallaga, Madona piirkonna Liezēre ja Cesvaine vallaga ning Cēsise piirkonna Jaunpiebalga vallaga. Valla pindala on 67,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 513 inimest. Valla keskus on Druviena küla, vallavanem on Juris Graumanis. Aastal 1935 oli vallas 1130 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Druviena külanõukogu, mis aastal 1947 likvideeriti, aastal 1949 aga likvideeriti vald ja külanõukogu moodustati taas. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda. Vald asub Vidzeme kõrgustikul. Tähtsaim jõgi on Tirza jõgi. Looduskaitse all on Druviena lehis ja kolm Druviena alleed. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Druviena vallakool. Kohaliku kaitse all on Druviena mõisakompleks (sealhulgas häärber ja teenijatemaja ning sellega kokku ehitatud laut ja tall), Pērlese vesiveski, Silmači keskaegne kalmistu ja Ziemeļi muinaskalmed. Aastal 2011 elas vallas 470 lätlast, 11 venelast, 1 valgevenelane, 3 ukrainlast, 4 poolakat ja 2 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Gulbenes novads (vaadatud 22.02 2018) Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.06 2019 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.06 2019 Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Druviena vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Druviena

Druviena on küla (vidējciems ) Lätis Gulbene piirkonnas, Druviena valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 145 meetri kõrgusel Azanda jõe kaldal, Riiast 172 ja piirkonna keskusest Gulbenest 36 kilomeetri kaugusel. Asulas on Druviena bussipeatus. Küla kujunes agraarreformi järel Druviena mõisa (Druween) keskuse juurde. Druviena mõisakompleks (sealhulgas häärber ja teenijatemaja ning sellega kokku ehitatud laut ja tall). Looduskaitse all on kolm Druviena alleed ja Druviena lehis ümbermõõduga 3,92 meetrit. Nõukogude ajal oli küla kohaliku kolhoosi «Plēsums» keskasulaks. Külas asuvad põhikool, postkontor, raamatukogu ja kultuurimaja. Aastal 2008 oli Druvienas 205 elanikku. Aastal 2017 oli elanikke 243, aastal 2022 aga 206. Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2021. Vaadatud 21. augustil 2022. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 226. lk. ISBN 9984-00-412-0. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu {http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2214 Vietvārdu datubāze]
Läbilöögitugevus

Läbilöögitugevus on dielektriku (isoleeraine) elektrilist tugevust iseloomustav suurus, mis arvuliselt võrdub pingega U {\displaystyle U} , mille korral ühikulise paksusega dielektrikukihis tekib läbilöök: E = U d , {\displaystyle E={{U} \over {d}},} kus d {\displaystyle d} on dielektrikukihi paksus. Läbilöögitugevust E {\displaystyle E} väljendatakse enamasti kilovoltides millimeetri kohta. Isoleermaterjalide läbilöögitugevust kasutatakse seadme lubatava pinge määramiseks. Läbilöögitugevus pole konstantne suurus, vaid sõltub peale aine eriomaduste ka keskkonnatingimustest. Isoleermaterjalide läbilöögitugevuse määramise metoodika on toodud Euroopa Liidu standardisarjas IEC 60243. klaas vähemalt 8 kV/mm portselan 20 kV/mm kvartsklaas 25–40 kV/mm polüvinüülkloriid (PVC) 30 kV/mm polüstürool 20–55 kV/mm polütetrafluoroetüleen (PTFE) 18–105 kV/mm vilk kuni 60 kV/mm trafoõli (kuivatatud) 5–30 kV/mm destilleeritud vesi 65–70 kV/mm kuiv õhk (normaalrõhul) vähemalt 1 kV/mm kõrgvaakum 20–40 kV/mm (sõltuvalt elektroodide kujust) Läbilöök EE 6. köide, 1992 Materjali elektriline tugevus
TAT-11

TAT-11 oli üheteistkümnes transatlantiline telefonikaabel, mis tegutses üksteist aastat alates 1993. aastast Valguskaabel kulges Manahawkini (New Jersey osariik), Saint-Hilaire-de-Riezi (Prantsusmaa) ja Oxwich Bay (Wales) vahel. Selle võimsus oli 3×565 Mbit/s USA ja Ühendkuningriigi vahel või Prantsusmaa ja USA vahel või Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa vahel. Selle tavapärane töövõimsus oli Ühendkuningriigi-USA vahel 2×565 Mbit/s, USA-Prantsusmaa vahel 1×565 Mbit/s ja Ühendkuningriigi-Prantsusmaa vahel 1×565 Mbit/s. Süsteem lakkas tegutsemast 2004. aastal. Transatlantilised ületusteed
Saksa hagijas

Saksa hagijas on Saksamaalt pärinev koeratõug. Tõustandardis on koera üldmulje kohta kirjas: „Kerge, pikkade jalgadega, elegantne, ent siiski tugeva kehaehitusega jahikoer. Väärika hoiakuga ning peene struktuuriga pea. Paraja suurusega ning hea hoiakuga kõrvad, mis sobivad väärika üldmuljega. Märkimisväärselt jäme saba. Kergelt üles tõmmatud kõht.“ "German hound" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 22. veebruaril 2018. "Saksa hagijas" (PDF). EKL. Vaadatud 22. veebruaril 2018. Desmond Morris: Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3 Saksa hagijas veebisaidil koer.ee
Trijntje Oosterhuis

Judith Katrijntje Oosterhuis (tuntud ka kui Trijntje Oosterhuis; sündinud 5. veebruaril 1973 Apeldoornis) on Hollandi laulja. Ta esindas Hollandit 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis lauluga "Walk Along". Laul sai oma poolfinaalis 33 punktiga 14. koha ega pääsenud finaali. Ta pälvis Eurovisioonil Barbara Dexi auhinna halvima riietuse eest.  Trijntje Oosterhuis – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht
CANTAT-3

CANTAT-3 (Canadian Transatlantic No. 3) oli Kanada transatlantiline allvee telekommunikatsiooni süsteem kiirusega 2×2,5 Gbit/s. Valguskaabel paigaldati Atlandi ookeani põhja ja see ulatus Nova Scotiast: Islandini, Fääri saarteni, Suurbritanniani, Taanini ja Saksamaani. Liinid olid kasutusel aastatel 1994–2010. Transatlantilised ületusteed CANTAT-1 CANTAT-2
Galgauska vald

Galgauska vald (läti keeles Galgauskas pagasts, latgali keeles Galgovskys pogosts) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Jaungulbene, Daukstese, Tirza, Lejasciemsi ja Beļava vallaga ning Gulbene linnaga. Valla pindala on 98 km². 2016. aasta seisuga elas seal 671 inimest. Valla keskus on Galgauska küla, vallavanem on Jānis Kupcis. Galgauska vald loodi 1870. aastatel. Valla vana saksakeelne nimekuju oli Golgowsky Aastal 1890 ühendati sellega Krapa vald ja Gulbene kirikumõisa vald. Aastal 1905 eraldati sellest Krapa vald, end hiljem ühendati need taas. Aastal 1935 oli valla pindala 111 km² ja seal oli 2094 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Galgauska ja Krapa külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1977 liideti Galgauska külanõukoguga osa likvideeritavast Sinole külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda. Suurim jõgi on Tirza. Lejasciemsi valla piiril asub Galgauska järv. Looduskaitse all on Dzērvi pärn, Būmaņi tamm, Rimstavase teeäärne tamm ja Ozoliņi tamm. Lisaks on kaitse all mitmed nimetud põlispuud. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Tīcāni muinaskalmed ehk Sõjahauad, Bļoda mäe muinaslinnus ja Narāti muinaskalmed ehk Sõjahauad. Kohaliku kaitse all on Galgauska mõisakompleks (sh tootmishoone ja möldri maja), põhikool, õigeusu kirik, Galgauska lauluseltsi maja ja Ausene linnamägi. Aastal 2011 elas vallas 562 lätlast, 61 venelast, 12 valgevenelast, 15 ukrainlast ja 9 poolakat. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Galgauska õigeusu kirik Endine raketiväe baas Galgauska järve ääres Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Gulbenes novads (vaadatud 22.02 2018) Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.06 2019 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.06 2019 Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Galgauska vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vahelduvvool

Vahelduvvool on elektrivool, mille suund perioodiliselt muutub. Iga perioodi kestel suureneb vahelduvvoolu hetkväärtus (s.t muutuva suuruse väärtus mingil hetkel) nullist tippväärtuseni ja väheneb uuesti nullini (see on voolu positiivne poolperiood); seejärel väheneb vool negatiivse tippväärtuseni ja suureneb uuesti nullini (negatiivne poolperiood). Kõige laiemalt on kasutusel siinusfunktsiooni kohaselt muutuv vahelduvvool ‒ siinusvool. Vahelduvvoolu rahvusvaheliselt kasutatav tähis on AC (inglise k sõnadest alternating current). Vahelduvvoolu iseloomustavad tähtsamad suurused on järgmised: periood T ‒ ajavahemik, mille jooksul vool läbib ühekordselt kõik väärtused; sagedus f ‒ perioodide arv sekundis, mõõtühik herts; tippväärtus Im ‒ kummagi poolperioodi amplituudiväärtus; efektiivväärtus I ‒ vool, mis on efektiivsuselt, nt soojustoimelt samaväärne niisama tugeva alalisvooluga; rahvusvaheliselt kasutatav tähis on RMS (inglise keele sõnadest root mean square, voolu ruutkeskmine väärtus perioodi kestel). Elektrienergia tootmise, jaotamise ja tarbimise seisukohalt on vahelduvvoolul alalisvoolu ees mitmeid eeliseid: vahelduvvoolu korral on trafo abil lihtne muundada energiat ülekandekadude vähendamiseks kõrgepingeliseks ja tarbija juures tagasi vajaliku madalama väärtuseni; vahelduvvoolugeneraatorite jõuahelad on kontaktivabad, seega puudub vajadus kanda voolu üle pöörlevalt rootorilt; vahelduvvoolumootorid on lihtsamad, odavamad ja töökindlamad kui alalisvoolumootorid. Vahelduvvooluenergia olulisteks puudusteks on võimsusteguri korrigeerimise ja reaktiivvõimsuse kompenseerimise vajadus ülekandekadude vähendamiseks. Jõuelektroonika kiire arengu tõttu on alates 20. sajandi lõpust hakatud tööstus- ja transpordirakendustes (kraanad, tööstusrobotid jm) üha enam kasutama alalisvoolu. Alalisvool Kolmefaasiline toitesüsteem Vahelduvvool
Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseis

Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseis oli Eesti NSV kõrgeima riigivõimuorgani – Eesti NSV Ülemnõukogu – viies koosseis, mille volitused kehtisid aastatel 1959–1963. Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseisu valimised toimusid 15. märtsil 1959. Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseisu kuulus 125 rahvasaadikut. Tegutsesid järgmised alalised komisjonid: mandaatkomisjon eelarvekomisjon tööstus- ja transpordikomisjon seaduseelnõude komisjon tervishoiu- ja sotsiaalkindlustuskomisjon kultuuri- ja rahvahariduskomisjon kaubanduse ja ühiskondliku toitlustamise komisjon põllumajanduskomisjon Juhataja Harald Ilves Juhataja asetäitjad Magdalena Nahkor, Eduard Einmann Esimees Johan Eichfeld (kuni 12.10.1961), Aleksei Müürisepp (alates 12.10.1960), Esimehe asetäitjad Endel Puusepp, Minna Klement Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi sekretär August Kründel (kuni 08.06.1961), Boris Tolbast (alates 08.06.1961) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi liikmed Eduard Alba, Harald Faelman, August Kuusk, Ivan Käbin, Otto Merimaa, Paul Neerot, Leili Ounapu Agu Aarna Eevi Aassalu Georgi Abašvili Georg Abels Eduard Alba Hendrik Allik Karl Allikas Valter Ani Aleksander Ansberg Asta Arik Rosemunde Aulas Edgar-Rudolf Beek Ivan Beljajev Leontine Deksnis Johannes Eichfeld Eduard Einmann Kaljo Erm Gustav Ernesaks Harald Faelman August Goldberg Leonid Golovatšov Arnold Green Floriida-Elfride Heapost Aleksander Hromov Erika Ilmjärv Harald Ilves Helgi Israel Agnes Jaska Ida Jürna Leida Kaldra Leida Kamp Eugen Kapp Ivan Karpov Elmar Kase Arnold Kivistik Minna Klement Heino Kokkuta Leonid Kolobov Aleksei Kotov Ally Kottisse Hilda Kruusalu August Kründel Linda Kubja Eduard Kubjas Evi Kulbas Mihkel Kullamägi Nikandr Kuzin Dimitri Kuzmin Helga Kuuli Harri Kuusemets Tiit Kuusik August Kuusk Ivan Käbin Aleksander Laansalu Salme Laas Voldemar Laos Õie Lauk Arseni Leonov Salme Lepa Leida Lepala Vaike Lepp Liseta-Johanna Lomp Ago Madik Laine Maisvee Rudolf Meijel Otto Merimaa Harald Männik Aleksei Müürisepp Gustav Naan Magdalena Nahkor Paul Neerot Georg Nellis Leida Nestor Ivan Oja Danil Onjanov Ervin Onton Helga Otsa Leili Ounapu Kaarel Paas Lia Paaver Aleksander Parika Hilda Pirn Vladimir Pronin Aarne Pung Endel Puusepp Feliks Pärtelpoeg Jaroslav Raid Ernst Raudam Artur Reisalu Helmi Rekkor Arnold Rohtla Alfred Rosenberg Margarethe Rosenberg Juta Ruiso Hilda Rõlkova August Saaremägi Joosep Saat Herman Sadam Aleksander Sall Rudolf Sirge Jevgeni Slivin Linda Soovik Vengi-Alide Stamberg Jüri Suurhans Leida Sõrmus Tatjana Zemljanko Grigori Životnikov Adolf Taalberg Eduard Talviste Aliide Tamme Hilda Tammik Anatoli Tihane Boris Tolbast Stepan Tšernikov Arnold Tõnissoo Edgar Tõnurist Ida Usin Johannes Undusk Fjodor Ušjanov Karl Vaino Hilje Vannas Martin Varik Albert Vendelin Feliks Voolens Arnold Vunk Vaino Väljas Aino Värava Artur Õlekõrs Johannes Üts "Olev Liivik. Eesti NSV Ülemnõukogu moodustamine – valimised ja komplekteerimise põhimõtted" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 22. märts 2018. Vaadatud 22. märtsil 2018.
Vahe Tilbian

Vahe Tilbian (Վահե Թիլբյան; sündinud 2. veebruaril 1980) on armeenia-Etioopia päritolu laulja, kes tegutseb Etioopiais. 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Armeeniat ansambli Genealogy liikmena.
Amy Irving

Amy Irving (õieti Amy Davis Irving; sündinud 10. septembril 1953 Palo Altois Californias) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Amy Irving andmekogus IMDb (inglise)
Kathleen Turner

Kathleen Turner (õieti Mary Kathleen Turner; sündinud 19. juunil, 1954 Springfieldis Missouris) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Kathleen Turner andmekogus IMDb (inglise)
Voltaj

Voltaj on Rumeenia ansambel, mis alustas tegevust 1982. aastal. Ansambel esindas 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis Rumeeniat lauluga "De la capăt". Laul sai finaalkontserdil 35 punktiga 15. koha. 2005. aastal pälvis ansambel MTV Euroopa muusikaauhinna parima Rumeenia artisti kategoorias. ‎
Eesti NSV Ülemnõukogu IV koosseis

Eesti NSV Ülemnõukogu IV koosseis oli Eesti NSV kõrgeima riigivõimuorgani – Eesti NSV Ülemnõukogu – neljas koosseis, mille volitused kehtisid aastatel 1955–1959. Eesti NSV Ülemnõukogu IV koosseisu valimised toimusid 27. veebruaril 1955. Eesti NSV Ülemnõukogu IV koosseisu kuulus 125 rahvasaadikut. Tegutsesid järgmised alalised komisjonid: mandaatkomisjon eelarvekomisjon seaduseelnõude komisjon Juhataja Joosep Saat Juhataja asetäitjad Minna Klement, Julius Murd Esimees August Jakobson (kuni 04.02.1958), Johan Eichfeld (alates 04.02.1958) Esimehe asetäitjad Endel Puusepp, Erna Visk Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi sekretär August Kründel Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi liikmed Johan Eichfeld (kuni 04.02.1958), Kalju Hüsse, Karl Kukk, Ivan Käbin, Magda Lillemägi, Otto Merimaa, Magdalena Nahkor Georg Abels Amalie Aberg Karl Allikas Valter Ani Aleksander Ansberg Rosamunde Aulas Eduard Aus Aliide Auu Hilda Aver Ivan Beljajev Johan Eichfeld Gustav Ernesaks Marta Esser Ivan Feofanov Georgi Filippov Olga Gerretz August Goldberg Fjodor Gukov Ida Gutves Linda Heero Aleksander Hromov Nikita Hruštšov Kalju Hüsse Osvald Ilbis August Jakobson Otto Joost Oskar Jõgi Ida Jürna Eha Kaarus Leida Kaldra Ivan Karpov Vaike Karu Leida-Johanna Karus Vladimir Kassatonov Arkadi Kello Valter Klauson Minna Klement Voldemar Komusaar Isi Koovits Karl Koppel Kaarel Kotsar August Kründel Eduard Kubjas Karl Kukk Richard Kurvits Dmitri Kuzmin August Kuusk Ivan Käbin Hilda Käosaar Aleksander Laansalu Genrih Laura Aleksander Lebedev Hilda Leesment Leonid Lentsman Arseni Leonov Magda Lillemägi Adele Lokk Voldemar Luts Voldemar Maasik Georgi Malenkov August Maripuu Jaan Masing Rudolf Meijel Otto Merimaa Salme Metsallik Aleksander Mette Vjatšeslav Molotov Julius Murd Ermina Mäe Hilja Mäeots Helmi Mägis Johanna Mühlmann Aleksei Müürisepp Gustav Naan Magdaleena Nahkor Georg Nellis Richard Niinepuu Lembit Nukk Anna Nõmm Voldemar Oja Danil Onjanov Toivo Osul Kaarel Paas Helene Palts Aleksander Pankratov Boris Petrov Klaara Priimak Aarne Pung Endel Puusepp August Pähn Aadu Pärtel Marie Rajala Ernst Ristmägi Pjotr Romaškin Lidia Roots Eha Ruven Joosep Saat Ludvig Schmidt Marta Serel Pavel Skutski Johannes Smuul Aleksander Sokolov Arthur Soolau Elmar Soolo Maria-Elisaveta Sula Leida Sõrmus Mihhail Šturm Selma Talvik Leida Tammis Viktor Tideman Anatoli Tihane Rudolf Tiidenberg Karl Tisler Velli Trell Stepan Tšernikov Nikolai Turkestanov Johan Ulfsak Johannes Undusk Fjodor Ušjanov Hans Uus Albert Vendelin August Vilu Erna Visk Otto Väinsalu "Olev Liivik. Eesti NSV Ülemnõukogu moodustamine – valimised ja komplekteerimise põhimõtted" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 22. märts 2018. Vaadatud 22. märtsil 2018.
Leonor Andrade

Leonor Margarida Coelho Andrade (sündinud 13. septembril 1994 Barreiros) on Portugali laulja. Ta esindas Portugali 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis lauluga "Há um mar que nos separa". Laul sai oma poolfinaalis 19 punktiga 14. koha ega pääsenud finaali.
Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseis

Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseis oli Eesti NSV kõrgeima riigivõimuorgani – Eesti NSV Ülemnõukogu – teine koosseis, mille volitused kehtisid aastatel 1947–1951. Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseisu valimised toimusid 16. veebruaril 1947. Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseisu kuulus 100 rahvasaadikut. Tegutsesid järgmised komisjonid: mandaatkomisjon eelarvekomisjon seaduseelnõude komisjon redaktsioonikomisjon Juhataja August Kründel Juhataja asetäitjad Fatinia Voolmäe, August Jakobson (kuni 04.07.1950), Julius Murd (alates 04.07.1950) Esimees Eduard Päll (kuni 04.07.1950), August Jakobson (alates 04.07.1950) Esimehe asetäitjad Nigol Andresen (kuni 11.08.1949), Endel Puusepp (alates 04.07.1950), Arnold Treiberg Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi sekretär Voldemar Telling Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi liikmed Heinrich Ajo, Nikolai Karotamm, Eduard Lind (kuni 11.02.1950), Linda Otto, Eduard Säremat Julius Aamisepp (suri 19.01.1950) Georg Abels Heinrich Ajo Hendrik Allik Vassili Ananjitš Nigol Andresen Boris Bersin Konstantin Blagodarov Konstantin Boitsov Eduard Brandt Maria Efimova (kuni 1949) Olga Gerretz-Lund Valli-Monika Haldre Augustin Hansen Hilda Hein Aleksander Hendrikson Viktor Hion Mihkel Ilmjärv (suri 30.01.1951) Eduard Inti Aleksander Jaanus August Jakobson Vladimir Jefremov Helene Johani Aleksander Jõeäär Mihkel Jürna Eugen Kapp Nikolai Karotamm Lilli Karro Marta Karrus Elfriede Kastra Paul Keerdo Linda Kipper Arnold Kress Hans Kruus Rosa Krüger August Kründel Leida Kulbin Jaan Kuld Jevgeni Kungurtsev Dimitri Kuzmin Villem Kuusik Johannes Ladoga Max Laosson Eduard Lind (suri 11.02.1950) Johannes Lindam Vilhelm Lombak Jaan Lukas (arreteeriti 1950) Julius Maran Salme Mardi Vassili Matvejev Heino Merendi Mihkel Merilain August Minne Vjatšeslav Molotov Julius Murd Osvald Must Aleksander Mäe Anna-Rosalie Mägi Aleksei Müürisepp (valiti 18.12.1949) Nikolai Natšinkin Linda Otto Aleksei Ovsjannikov Kaarel Paas Aleksander Pitk Miralda Prääts August Pusta Endel Puusepp Nikolai Puusepp Eduard Päll Anna Rannaste Arnold Raud Hilda Reinhold Aleksander Resev Ernst Ristmägi Anatoli Roslak Helene Saar Miili Selge Elfriede Selgmäe Johannes Semper Mihhail Serjugin Maire Soobik Jossif Stalin Jaan Suits Juhan Suting Eela Sõstramets Eduard Säremat Voldemar Zukker Andrei Ždanov (suri 31.08.1948) Voldemar Telling Peeter Tiido Hamlet Tiits Alma Tomingas Andrei Torf Arnold Treiberg Nikolai Turkestanov Paul Uusman Artur Vaha Arnold Veimer Johannes Villevelt Fatinia Voolmäe Bronislav Võrse "Olev Liivik. Eesti NSV Ülemnõukogu moodustamine – valimised ja komplekteerimise põhimõtted" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 22. märts 2018. Vaadatud 22. märtsil 2018. Sirje Piho, Eesti NSV Ülemnõukogu valimised 1947. aastal, Tartu Ülikool, filosoofia teaduskond, ajaloo ja arheoloogia instituut, Tartu 2013
Induktor

"Induktor" on mitmetähenduslik sõna: induktor, käsitsi käivitatav vahelduvvoolu elektrigeneraator induktor, elektrimasinas magnetvälja tekitaja induktor, induktsioonahju või kuumutusseadme osa, mis tekitab magnetvälja induktor on sädelahenduse tekitamise seadis Võib tähistada ka induktiivpooli.
Daniel Kajmakoski

Daniel Kajmakoski (makedoonia keeles Даниел Кајмакоски; sündinud 11. oktoobril 1983 Strugas) on Põhja-Makedoonia laulja. Ta võitis 2013. aastal talendisaate "X Factor Adria" esimese hooaja. Ta esindas Makedooniat 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis lauluga "Autumn Leaves". Laul sai oma poolfinaalis 28 punktiga 15. koha ega pääsenud finaali.