laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Antonin Scalia

Antonin Gregory Scalia (11. märts 1936 – 13. veebruar 2016) oli Ameerika Ühendriikide jurist, kes oli aastatel 1986–2016 Ameerika Ühendriikide Ülemkohtu kohtunik. 1986. aastal määras Ameerika Ühendriikide president Ronald Reagan Scalia ülemkohtu kohtunikuks ja sellel ametikohal töötas ta oma surmani. Scalia esindas Ülemkohtus konservatiivset tiiba, kuhu kuulus viimastel aastatel neli kohtunikku üheksast. 2018. aastal andis president Donald Trump talle Presidendi Vabadusmedali. 10. septembril 1960 abiellus Scalia Maureen McCarthyga Massachusettsi osariigis Yarmouthis. Neil sündis viis poega ja neli tütart. Kahest pojast, Eugene Scaliast ja John Scaliast, said samuti advokaadid, seejuures Eugene'ist sai 2019. aasta septembris Donald Trumpi valitsuskabinetis tööminister. Scalia oli kirglik jahimees. Ta õpetas jahtima ka kaaskohtuniku Elena Kagani. Scalia, Antonin (1997), Gutmann, Amy (toim.), A Matter of Interpretation: Federal Courts and the Law, Princeton N.J.: Princeton University Press, ISBN 0-691-00400-5 Scalia, Antonin; Garner, Bryan A. (2008), Making Your Case: The Art of Persuading Judges, St. Paul: Thomson West, ISBN 978-0-314-18471-9 Scalia, Antonin; Garner, Bryan A. (2012), Reading Law: The Interpretation of Legal Texts, St. Paul: Thomson West, ISBN 978-0-314-27555-4 Scalia, Antonin; Scalia, Christopher J.; Whelan, Edward (2017). Scalia Speaks: Reflections on Law, Faith, and Life Well Lived. Crown Publishing Group. ISBN 9780525573326. Obama kavatseb nimetada ülemkohtu uue kohtuniku ERR Uudised, 14. veebruar 2016 (vaadatud 14. veebruar 2016). Veronica Stracqualursi (11. november 2018). "Trump to award Medal of Freedom to Elvis, Babe Ruth, among others". CNN (inglise). Vaadatud 10. veebruar 2020. Biskupic, Joan (2009). American original: the life and constitution of Supreme Court Justice Antonin Scalia. New York: Sarah Crichton Books/Farrar, Straus And Giroux. lk 361. ISBN 9780374202897. Melissa Chan (16. veebruar 2016). "Growing Up Scalia". Time (inglise). Vaadatud 10. veebruar 2020. Andrew Ackerman (26. september 2019). "Senate Confirms Eugene Scalia as Labor Secretary". The Wall Street Journal (inglise). Vaadatud 10. veebruar 2020. Andrew Ackerman (31. august 2016). "Justice Elena Kagan talks about her warm relationship with her late colleague Antonin Scalia". azcentral (inglise). Vaadatud 10. veebruar 2020.
Sevedstorp

Sevedstorp on küla Rootsis Smålandis Kalmari läänis Vimmerby vallas. Sevedstorp asub Vimmerbyst ligi 13 km lääneedelas. Sevedstorp on Astrid Lindgreni raamatus "Bullerby lapsed" kujutatava Bullerby küla prototüüp. Sevedstorpis kasvas üles Astrid Lindgreni isa Samuel August Ericsson. http://www.astridsbullerbyn.se/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. veebruar 2016. Vaadatud 14. veebruaril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Eesti Võitlejate Ühing

Eesti Võitlejate Ühing on mitme väliseesti organisatsiooni nimi: Eesti Võitlejate Ühing Adelaides Eesti Võitlejate Ühing Austraalias Eesti Võitlejate Ühing Connecticutis Eesti Võitlejate Ühing Lakewoodis Eesti Võitlejate Ühing Los Angeleses Eesti Võitlejate Ühing Marylandis Eesti Võitlejate Ühing Saksamaal Eesti Võitlejate Ühing San Franciscos Eesti Võitlejate Ühing Torontos Eesti Võitlejate Ühing Uus-Lõuna-Walesis (Eesti Võitlejate Ühing New South Walesis) Eesti Vigastatud Võitlejate Ühing
Abja vald (Halliste kihelkond)

Abja vald (saksa keeles Abia) oli vald Pärnumaal Halliste kihelkonnas. Valla pindala oli 141,1 km² ja elanikke oli 3000 (1922. aasta seisuga). Vald moodustati 1866. Vallas oli 308 talundit ja need kasutasid 11 444 ha maad. Vallamaja asus Abja-Paluoja külas. Vallas asus Abja asundus, Abja küla, Abja raudteejaam ja Abja lina-, puhastuse- ja värnitsavabrik. Abja vallas oli kaks mõisat: Abja mõis ja Vanamõisa mõis. 1900 liideti Abja vallaga Vanamõisa vald. 1939. aasta vallareformiga moodustati oluliselt muudetud piiridega uus Abja vald. Eesti Entsüklopeedia. 1. köide: A–Chamdi. Tartu: Loodus, 1932, lk 73. Abja vald (Halliste kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.02.2016) Maa-ameti kaardirakendused Abja vald (Halliste kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Bertrand Traoré

Bertrand Isidore Traoré (sündinud 6. septembril 1995 Bobo-Dioulassos) on Burkina Faso jalgpallur. Ta mängib ründaja või ründava poolkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Villarreal ja Burkina Faso jalgpallikoondises. Aastatel 2014–2017 kuulus ta Londoni Chelsea ridadesse. Esimese värava Londoni Cheleas lõi Traoré 31. jaanuaril 2016 FA Cupi mängus klubi Milton Keynes Dons vastu, mille Chelsea võitis 5:1. Oma esimese värava Inglismaa Premier League'is lõi ta 13. veebruaril 2016 võidumängus Newcastle Unitedi vastu (5:1). Aastatel 2014–2015 oli ta laenul Hollandi klubis Vitesse ja aastatel 2016–2017 Ajaxis. 26. juunil 2017 sõlmis ta Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Lyoni Olympique lepingu viieks aastaks. Tema üleminekusumma oli 10 miljonit eurot. 2020. aasta septembris sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Aston Villa. Arvatav üleminekusumma oli 17 miljonit naelsterlingit. Hooaja 2022/23 esimeses pooles oli ta Aston Villast laenul Türgi kõrgliigaklubis İstanbul Başakşehir. 2024. aasta veebruaris sõlmis ta kuni hooaja lõpuni lepingu Villarrealiga. Traoré kuulus Burkina Faso noorte koondisse 2009. aasta noorte maailmameistrivõistlustel. Samal aastal tuli ta koondisega Aafrika noorte meistriks. Debüüdi Burkina Faso rahvuskoondises tegi ta 15-aastaselt 3. septembril 2011 sõprusmängus Ekvatoriaal-Guinea vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 14. augustil sõprusmängus Maroko vastu. 2017. aasta Aafrika rahvuste karikavõistluste viimases alagrupimängus 22. jaanuaril lõi ta värava Guinea-Bissaule. Burkina Faso võitis turniiril kolmanda koha ja Traoré valiti turniiri sümboolsesse koosseisu. 2022. aasta Aafrika rahvuste karikavõistluste kaheksandikfinaalis lõi ta värava Gaboni vastu. Burkina Faso saavutas turniiril neljanda koha, kui kolmanda koha mängus kaotati penaltiseeria järel Kamerunile. 2024. aasta Aafrika rahvuste karikavõistlustel lõi ta kolm väravat. Burkina Faso jõudis sel turniiril kaheksandikfinaali, kus kaotati Malile. ""Bertrand Traoré joins Lyon from Chelsea after clubs agree £8.8m fee". The Guardian. 26.6.2017. Vaadatud 29.6.2017 "Bertrand Traore: Aston Villa complete £17m signing of Lyon forward". Sky Sports. 19.9.2020. Vaadatud 5.10.2020 "Benvingut, Bertrand Traoré!" (hispaania). Villarreal CF. 1. veebruar 2024. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2024. Vaadatud 2. veebruaril 2024. "Bassogog named Total Man of the Competition". CAF. 6.2.2017. Vaadatud 29.6.2017  Bertrand Traoré – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Anarhia Žirmūnais

"Anarhia Žirmūnais" on 2010. aastal valminud Leedu mängufilm. Provintsist pärit Vilė saabub Vilniusse ülikooli õppima. Esialgu elab ta oma tädi juures, kuid nad ei saa omavahel läbi ja Vilė asub uut elukohta otsima. Juhuslikult õnnestub tal leida üürituba kahtlase kuulsusega Žirmūnai linnaosas anarhisti, punkari ja lesbi Sandra juures. Ka Vilėl tekib huvi anarhismi vastu ja ta loeb sel teemal kirjandust. Sandra kaudu saab ta tuttavaks mitme anarhistiga. Kuid vähehaaval selgub, et end anarhistiks pidavad noored kujutavad endast küllalt kahtlast seltskonda. Toma Vaškevičiūtė – Vilė Severija Janušauskaitė – Sandra Jūratė Onaitytė – Vilė tädi Martynas Nedzinskas – Aleksas
Aidu vald

Aidu vald (saksa keeles Aidenhof) oli vald Viljandimaal Paistu kihelkonnas aastatel 1866–1937. Aidu vald asus praeguse Viljandi valla territooriumil (endise Paistu valla ala kesk- ja lõunaosas). Valla pindala oli 48,7 km² ja elanikke oli 1200 (1922. aasta seisuga). Vallas oli 168 talundit ja need kasutasid 5528 ha maad. Vallas asus Aidu asundus ja Aidu küla;, Aidu külas asus ka vallamaja. Enne 1919. aasta mõisade võõrandamist asus vallas Aidu mõis. Vabariigi Valitsuse 28. mai 1937. aasta otsusega vald 1. juulil 1937 kaotati. Suurem osa valla territooriumist läks Paistu valla koosseisu, väiksemad osad liideti Tuhalaane valla ja Heimtali vallaga. Aidu vallamaja Aidu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.02.2016) Aidu vald Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 14.02.2016) Eesti Entsüklopeedia. 1. köide: A–Chamdi. Tartu: Loodus, 1932, lk 166. Maa-ameti kaardirakendused Aidu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Avanduse vald (Simuna kihelkond)

Avanduse vald (saksa keeles Awandus) oli vald Simuna kihelkonnas Viru kreisis ja Virumaal aastatel 1867–1939. Valla pindala oli 161,5 km² ja elanikke oli 3000 (1922. aasta seisuga). Vallamaja asus Avanduse külas. Vallas oli 524 talundit ja need kasutasid 11 708 ha maad. Vallas asus Avanduse asundus, Avanduse küla, samuti Avanduse, Lõusa, Määri, Pudivere, Rohu, Võivere mõis ja Simuna kirikumõis. 1913. aasta allikates on valla koosseisus nimetatud ka Liinemõisa ja Orguse mõis. 1893. aastal liideti vallaga Lõusa, Määri, Pudivere, Rohu ja Võivere vald. 1939. aasta vallareformiga moodustati: Avanduse ja Vao vallast Avanduse vald Paasvere, Venevere ja Avanduse vallast Paasvere vald Salla, Avanduse ja Venevere vallast Salla vald. Avanduse vald (Simuna kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.02.2016) Eesti Entsüklopeedia. 1. köide: A–Chamdi. Tartu: Loodus, 1932, lk 768. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Avanduse vald (Simuna kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Hiiglasliku kokkupõrke hüpotees

Hiiglasliku kokkupõrke hüpotees kirjeldab Kuu tekkimise ühte tõenäolist stsenaariumi. Hüpoteesi järgi on Maa kaaslane Kuu tekkinud 30–110 miljonit aastat pärast Päikesesüsteemi moodustumist, ligikaudu 4,5 miljardit aastat tagasi aset leidnud Maa ja Marsi-suuruse taevakeha hiiglasliku kokkupõrke tulemusel Maa ümber tiirlema jäänud materjalist. Oletatavat Maaga kokkupõrganud taevakeha on hakatud nimetama Theiaks. Titaan Theia oli vanakreeka mütoloogias kuujumalanna Selene ema. Hiiglasliku kokkupõrke hüpotees on pooldatavaim hüpotees Kuu tekke seletamiseks. Hüpoteesi kasuks räägivad järgnevad asjaolud: Maa pöörlemissuund ja Kuu tiirlemissuund on samad; Kuult pärit kivimiproovide analüüs viitab, et Kuu pind on kunagi olnud sula-olekus; Kuul on võrreldes Maaga proportsionaalselt väiksem metalliline tuum (Kuul on ruumala kohta raskemaid elemente vähem, silikaate rohkem); Kuu kivimite stabiilsete isotoopide suhted on samad, mis Maa kivimites, mis näitab ühtset päritolu; On tõendeid taolistest kokkupõrgetest teistes tähesüsteemides (kokkupõrked, mille tulemusel väljapaiskunud materjal jääb planeedi ümber kettana tiirlema). Lisaks neile räägib hiiglasliku kokkupõrke hüpoteesi kasuks ka kooskõlalisus levinuimate Päikesesüsteemi tekkimise teooriatega, mille kohaselt esines Päikesesüsteemi varases ajaloos hiiglaslikke kokkupõrkeid. Kuigi hiiglasliku kokkupõrke hüpotees on pooldatavaim, pole siiski leitud sobivat simulatsiooni, mis algaks kokkupõrkega ja jätkuks kuni väljapaiskunud materjalist kaaslase moodustumiseni. Samas viitavad arvutiga modelleeritud kokkupõrked, et selline kokkupõrge ei saanud olla piisavalt segipaiskav, et sellega selgitada Maa ja Kuu kivimite suurt sarnasust. Halliday, A. N. (2008) A young Moon-forming giant impact at 70–110 million years accompanied by late-stage mixing, core formation and degassing of the Earth. Philosophical transactions. Series A, Mathemathical, physical, and engineering sciences, 366 (1883): 4163–81. Meng, H. Y. A.; Su, K. Y. L.; Riekel, G. H.; Stevenson, D. J.; Plavchan, P.; Rujopakarn, W.; Lisse, C. M.; Poshyachinda, S.; Reichart, D. E. (2014) "Large impacts around a solar-analog star in the era of terrestrial planet formation". Science, 345 (6200): 1032–1035 Canup, R.; Asphaug, E. (2001) "Origin of the Moon in a giant impact near the end of the Earth's formation", Nature 412 (6848): 708–712. Borg, L. E.; Shearer, C. K.; Asmerom, Y.; Papike, J. J. (2004) "Prolonged KREEP magmatism on the Moon indicated by the youngest dated lunar igneous rock." Nature 432, 209–211. Clery, D. (2013) "Impact Theory Gets Whacked". Science 342: 183. "Teooria Kuu tekke kohta ei pea paika" Novaator, 26. märts 2012 "Apollo proovid toetavad Kuu tekke kokkupõrketeooriat" ERR Novaator, 6. juuni 2014 "Kas Kuu tekkis planeetide kokkupõrkel?" Novaator, 6. juuni 2014 "Maa ja Kuu osutusid 60 miljonit aastat vanemaks" Novaator, 11. juuni 2014
Trahhüandesiit

Trahhüandesiit on vulkaaniline kivim. Trahhüandesiit on omadustelt ja koostiselt trahhübasaldi, trahhüüdi ja andesiidi vahepealne kivim. Ajaloolisel ajal toimunud vulkaanipursetest on olnud suurel määral trahhüandesiitse koostisega purskematerjaliga Tambora purse aastal 1815. Põhilised mineraalid on päevakivi ja naatriumirikas plagioklass, samuti sisaldab see aluselisi mineraale: amfibooli, biotiiti, ägiriini või pürokseeni. Aktsessoorsete mineraalide seas on apatiit ja nefeliin. Tänu suurele magneesiumi ja raua sisaldusele on trahhüandesiidile omane paramagnetism. http://link.springer.com/article/10.1007%2Fs10751-008-9904-5 Rhyolite–dacite–trachyandesite association: a Mössbauer spectroscopy study K. M. Hassan
Kivimurd

Kivimurruks nimetatakse kohta Maakera pindmises kihis, kus kaevandatakse kive (valdavalt kas ehituskive või viimistlusmaterjali). Kivimurd on enamasti avatud tüüpi kaevandus. Kivimurd on sisuliselt üks karjääri tüüpe, kuigi üksikud neist on ka maa all (neist tähtsaim on kollase lubjakivi murd Bathi linna lähistel Inglismaal. Kivimurdudes murtakse näiteks kriiti, kaoliniiti, diabaasi, marmorit, graniiti, gabrot, kipsi, liivakivi. Kivimurdudeks nimetatakse ka lahtisi kaevandusi, kus toodetakse erinevaid maake või kivisütt. Eestis esinevad kivimurdudest paemurrud, kus kaevandatakse kas siis lubjakivi või dolomiiti.
Pahuvere vald

Pahuvere vald oli vald Viljandimaal Paistu kihelkonnas. Vald moodustati 1866. aastal ja selle keskuseks oli Pahuvere mõis (saksa keeles Willust). Pahuvere vallal oli oma vallakohus, mille haldusalasse kuulus alates 1890. aastast ka Aidu vald. Pahuvere vallakohtu otsused sai alates 1889. aastast edasi kaevata Viljandimaa I ülemtalurahvakohtusse. Politseisüsteemis kuulus vald Viljandimaa III politseijaoskonna ja I komissarijaoskonna haldusalasse. Pahuvere vald likvideeriti 1902. aastal, mil see ühendati Tuhalaane vallaga. Pahuvere vallas asunud Pahuvere külas sündis 1892. aastal luuletaja Johannes Semper. Pahuvere vald Eesti ala valdade register 1866–1917. Rahvusarhiiv (vaadatud 14.02.2016) Aidu vald Eesti ala valdade register 1866–1917. Rahvusarhiiv (vaadatud 14.02.2016)
Ines Rannap

Ines Rannap (23. mai 1930 Tallinn – 13. veebruar 2016 Tallinn) oli eesti viiuldaja, pedagoog ja muusikakriitik. Viiulimängija hariduse omandas Ines Rannap Herbert Laane juhendamisel Tallinna Riiklikus Muusikakoolis (1944–1948) ja Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, mille lõpetas 1953. aastal. Alates 1961. aastast avaldas Rannap ajakirjanduses muusikakriitilisi artikleid ja artiklisarju ning juhtis Eesti Televisioonis muusikasaated („Muusikaelu”, „Igal lapsel oma pill”). 1963–1995 töötas Ines Rannap Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis viiuli, kammeransambli- ja keelpillimuusika ajaloo õpetajana. Ines Rannap on olnud mitmete eesti heliloojate, sh Edgar Arro, Hillar Kareva, Hugo Lepnurme, Eino Tambergi, Helmut Rosenvaldi ja Harri Otsa viiuliteoste esmaesitaja. 1953–1982 oli ta Eesti NSV Riikliku Filharmoonia solist ning andis aastate jooksul hulganisti soolokontserte, kammeransamblipartneriteks Helju Tauk, Vaike Vahi, Bruno Lukk, Hugo Lepnurm, Rolf Uusväli, Ivo Juul, Leelo Kõlar, Rein Rannap, Uve Uustalu jt. Ines Rannap on korduvalt soleerinud ka Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri ees ning aastatel 1972–1978 mängis ta vanamuusikaansamblis Sonare. Aastakümneid osales ta ka filharmoonia korraldatud loeng-kontsertidel ning esines NSV Liidus, Ungaris ja Poolas. Lisaks on Ines Rannap uurinud eesti muusikat ja muusikaelu ning koostanud õppematerjale. 1974 – Eesti NSV teeneline kunstnik Tema abikaasa oli Heino Rannap ja nende poeg on Rein Rannap. Ines Rannap 23. V 1930 – 12. II 2016
Pajaka maastikukaitseala

Pajaka maastikukaitseala on maastikukaitseala Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Kaitseala kogupindala on 201,7 ha, millest maismaa alla jääb 195,0 ja veeosa alla 6,7 ha. Kaitseala on moodustatud 1958. aastal kaitse alla võetud Hiie talu tamme-kuuse segametsa baasil ja maastikukaitseala kaitse-eeskiri kinnitati 2006. aastal. Maastikukaitsealal kaitstakse väärtuslikke elupaigatüüpe ja kaitsealuseid liike. Need elupaigatüübid on lamminiidud, siirde- ja õõtsiksood, liigirikkad madalsood, vanad loodusmetsad, vanad laialehised metsad ning siirdesoo- ja rabametsad. Need kaitsealuseid liigid on võldas ja tõugjas. Pajaka maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 14.02.2016) Pajaka maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.02.2016) Pajaka maastikukaitseala keskkonnaportaalis Pajaka maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis
57 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 70. aastad eKr | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 60 eKr | 59 eKr | 58 eKr | 57 eKr | 56 eKr | 55 eKr | 54 eKr | ► | ►► 57. aasta eKr Vana-Rooma konsuliteks olid Publius Cornelius Lentulus Spinther ja Quintus Caecilius Metellus Nepos Iunior. Julius Caesar alistas belgid Axona lahingus. Mithridates III ja tema vend Orodes II mõrvasid oma isa Phraates III ja tõusid Partia kuningateks. ... Kleopatra VI
Nõmme mõis (Kose)

Nõmme mõis (saksa keeles Nömmemois) oli poolmõis (faktiliselt Ravila mõisa kõrvalmõis) Kose kihelkonnas Harjumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jäävad mõisa alad Harju maakonda Kose valda. Mõisat mainiti esimest korda 1555. 20. sajandi algul kuulus mõis Kotzebuedele ja mõis oli poolmõisa staatuses. Et Kotzebued omasid Ravila mõisat, siis faktiliselt oli Nõmme mõis Ravila mõisa kõrvalmõis. Puidust mõisa peahoone ehitati tõenäoliselt 18. sajandil või 19. sajandi I poolel. Osa mõisa peahoonest on säilinud tänapäevani ja seda kasutatakse elamuna. Nõmme mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 14.02.2016) Nõmme mõis Eesti mõisaportaalis Nõmme mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Nutu mõis

Nutu mõis (saksa keeles Nutz) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jäävad mõisa alad Harju maakonda Kose valda. Mõis rajati 1659. aastal Triigi mõisast eraldatud alast. 19. sajandil minetas Nutu mõis mõisa staatuse. Tagasihoidlikust mõisasüdamest on tänapäevani säilinud mõned mõisapargi puud ja ümberehitatud kõrvalhooned. Nutu mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 14.02.2016) Nutu mõis Eesti mõisaportaalis Nutu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Palvere mõis

Palvere mõis (saksa keeles Pallfer) oli Ravila mõisa kõrvalmõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jäävad mõisa alad Harju maakonda Kose valda. Mõis rajati 1666 Ravila mõisast eraldatud alast. 1768 sai Palvere mõisast Ravila mõisa kõrvalmõis. Mõisa peahoone, mis on ühekorruseline ja maakividest, ehitati 19. sajandi lõpus või 20. sajandi alguses. 1970. aastatel ehitati peahoone põhjalikult ümber ja sellele püstitati ka teine korrus. Hoonet hakati kasutama kortermajana. Palvere mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 14.02.2016) Palvere mõis Eesti mõisaportaalis Palvere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Saarnakõrve mõis

Saarnakõrve mõis (saksa keeles Sarnakorb) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jäävad mõisa alad Harju maakonda Kose valda. Mõis rajati 17. sajandil. 18. sajandil kuulus mõis Paykullidele ja Hagemeisteritele. 19. sajandi keskpaigast said mõisa omanikuks Stackelbergid, kes omasid mõisat 1919. aasta mõisate võõrandamiseni. Mõisa peahoone, mis oli barokne ja puidust, ehitati tõenäoliselt 18. sajandi keskpaigas või varemgi. Peahoone lammutati 1964. Ka mõisa kõrvalhooned on tänapäevaks kõik hävinud. Saarnakõrve mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 14.02.2016) Saarnakõrve mõis Eesti mõisaportaalis Saarnakõrve mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Saia mõis

Saia mõis (saksa keeles Saia) oli Ravila mõisa kõrvalmõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonna Anija valla territooriumile. http://www.mois.ee/pikknims.shtml (vaadatud 14.02.2016) http://www.mois.ee/vallad/harju.shtml (vaadatud 21.05.2016) Saia mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Saumetsa mõis

Saumetsa mõis (saksa keeles Saumetz) oli poolmõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jäävad mõisa alad Harju maakonda Kose valda. Mõis rajati 1827 Habaja mõisast eraldatud alast. Mõisa esimene omanik oli Eduard von zur Mühlen. 1874 sai mõis poolmõisa staatuse. 1904 said mõisa omanikuks Habaja mõisa omanikud Hunniused. Et 1919. aasta mõisate võõrandamine poolmõisaid ei puutunud, siis jäi Saumetsa Hunniustele kuni 1939. aastani. Mõisa peahoone oli puidust ühekorruseline ja see polnud esinduslik. Tänapäeval on mõisa peahoone ja kõik selle kõrvalhooned hävinud. Saumetsa mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 14.02.2016) Saumetsa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 14.02.2016) Saumetsa mõis Eesti mõisaportaalis Saumetsa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Sõmeru mõis (Kose)

Sõmeru mõis (saksa keeles Sommerhof) oli Ravila mõisa kõrvalmõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jäävad mõisa alad Harju maakonda Kose valda. Mõisasüda paiknes Pirita jõe kaldal. Mõis rajati kas 17. sajandi lõpul või 18. sajandi alguses. Mõisa peahoone, mis oli keskel asuva mantelkorstnaga ja puidust, ehitati tõenäoliselt 18. sajandi lõpul või 19. sajandil. Mõisa peahoonest on tänapäevani säilinud osaliselt kokku varisenud korsten ja hoone tellismüüre. Sõmeru mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 14.02.2016) Sõmeru mõis Eesti mõisaportaalis Sõmeru mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Bert Koenders

Albert Gerard Koenders (sündinud 28. mail 1958 Arnhemis) on Hollandi poliitik (Tööpartei). Ta oli 17. oktoobrist 2014 kuni 17. oktoobrini 2017 Hollandi välisminister. Ta õppis aastani 1978 poliitikateadusi Amsterdami Vabas Ülikoolis (nl:Vrije Universiteit Amsterdam) ning lõpetas aastal 1983 rahvusvaheliste suhete ja majanduse alal Amsterdami Ülikooli. Ta sai magistrikraadi Johns Hopkinsi Ülikoolist (kus ta õppis School of Advanced International Studies'is Bolognas ja Washingtonis).
Vaga Kosmas

Vaga Kosmas (suri umbes 787) oli Maiuma piiskop, kaanonite looja. Ta on õigeusu pühak. Kosmas oli pärit Jeruusalemmast. Ta jäi orvuks ja teda kasvatasid Damaskuse Johannese vanemad. Koos Johannesega sai ta suurepärase hariduse. Kui Kosmas sai täisealiseks, läks ta ühte Palestiina kloostrisse, kus ta paistis silma usuvägitegudega. Ta astus koos Johannesega välja ikonoklasmi vastu ja ikoonide kaitseks. Kosmas kirjutas palju kaanoneid kirikupühadeks ning kolmlaule vaikseks nädalaks. Nad kirjutasid palju ikonoklasmivastaseid kirjutisi. 743. aastal sai Kosmas Maiuma piiskopiks. Ta suri kõrges vanuses 787. aasta paiku. Vaga Kosmase mälestuspäev on 12. oktoober.