laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
2008. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

2008. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 42. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 8.–17. veebruarini Östersundis Rootsis. Kuupäev: 9. veebruar Osavõtjaid: 114 Lõpetajaid: 114 Maailmameister 2007: Ole Einar Björndalen Ametlikud tulemused Kuupäev: 10. veebruar Osavõtjaid: 60 Lõpetajaid: 60 Maailmameister 2007: Ole Einar Björndalen Ametlikud tulemused Kuupäev: 17. veebruar Osavõtjaid: 30 Lõpetajaid: 30 Maailmameister 2007: Michael Greis Ametlikud tulemused Kuupäev: 14. veebruar Osavõtjaid: 112 Lõpetajaid: 109 Maailmameister 2007: Raphael Poiree Ametlikud tulemused Kuupäev: 16. veebruar Osavõtjaid: 24 võistkonda Lõpetajaid: 24 võistkonda Maailmameister 2007:  Venemaa Ivan Tšerezov, Maksim Tšudov, Dmitri Jarošenko, Nikolai Kruglov Ametlikud tulemused Kuupäev: 9. veebruar Osavõtjaid: 96 (Stardileht) Lõpetajaid: 94 Maailmameister 2007: Magdalena Neuner Ametlikud tulemused Kuupäev: 10. veebruar Osavõtjaid: 60 (Stardileht) Lõpetajaid: 55 Maailmameister 2007: Magdalena Neuner Ametlikud tulemused Kuupäev: 16. veebruar Osavõtjaid: 30 (Stardileht) Lõpetajaid: 30 Maailmameister 2007: Andrea Henkel Ametlikud tulemused Kuupäev: 14. veebruar Osavõtjaid: 93 (Stardileht) Lõpetajaid: 91 Maailmameister 2007: Linda Grubben Ametlikud tulemused Kuupäev: 17. veebruar Osavõtjaid: 21 võistkonda (Stardileht) Lõpetajaid: 20 võistkonda Maailmameister 2007:  Saksamaa Martina Glagow, Andrea Henkel, Magdalena Neuner, Kati Wilhelm Ametlikud tulemused Kuupäev: 12. veebruar Osavõtjaid: 19 võistkonda {Stardileht[ Lõpetajaid: 19 võistkonda Maailmameister 2007:  Rootsi Helena Jonsson, Anna Carin Olofsson, Björn Ferry, Carl Johan Bergman Ametlikud tulemused Östersund 2008
Akadeemia (ajakiri)

Akadeemia (alapealkirjaga Eesti Kirjanike Liidu kuukiri Tartus) on Tartus riigi toel ilmuv kultuuriajakiri, mille eesmärk on "vahendada eri teadusharude tänapäevast taset ja arengut". Ajakirjas avaldatakse filosoofiliste, teaduslike ja populaarteaduslike artiklite ja esseede tõlkeid ning algupäraseid artikleid ja esseesid, vähem ilukirjandust ja graafika reproduktsioone. Ilmub ka retsensioone. Ajakiri hakkas ilmuma sagedusega kord kuus 1989. aasta aprillist. Alates 1990. aastast ilmub 12 korda aastas. Praeguse ajakirja Akadeemia eelkäija oli Tartus 1937–1940 ilmunud üliõpilasseltside ajakiri Akadeemia, mis esindas tollasele autoritaarsele režiimile vastanduvat demokraatlikku hoiakut ning sarnanes taotlustelt praeguse ajakirjaga. Ajakirja andis välja Üliõpilasseltside Vilistlaskogude Liit. Lisaks tavalistele mitmekesise sisuga numbritele on koostatud aeg-ajalt temaatilisi erinumbreid: 2002 nr 12 – ülikooli ajaloo erinumber 2006 nr 11 – Eesti teatri aasta erinumber 2009 nr 9 – julgeolekupoliitika (sõja-, rahu- ja julgeolekupoliitika) erinumber 2011 nr 5 – vaba tahte erinumber 2011 nr 12 – rahvastiku (rahvaloenduse) erinumber 2013 nr 12 – kultuuripärandiaasta erinumber 2014 nr 5 – 10 aastat NATOs ja Euroopa Liidus 2015 nr 4 – kultuuriteooria erinumber 2017 nr 10 – usupuhastuse erinumber 1937–1940 toimetus – Alfred Koort, Hans Kruus, Ants Piip, tegev- ja vastutav toimetaja Jaan Ots 1989–2001 Ain Kaalep 2001–... Toomas Kiho 1996 – Eesti Taassünni Auhind 2005 – Tartu Kultuurikandja aunimetus (kutseline kooslus) Ajakiri Akadeemia Akadeemia aastakäigud 1937–1940 Eesti Rahvusraamatukogu digiarhiivis
Viisu mõis

Viisu mõis (saksa keeles Wieso) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Paide linna Järva maakonnas. Mõisa keskus asus Viisu külas. 1613. aastal sai mõisa omanikuks Hans von Fersen Kirna mõisast. 1623. aastal ostis mõisa Jakob Williamson Silmsi mõisast. 1633. aastal sai mõisa omanikuks Bogislaus von Rosen. Rosenite kätte jäi mõis kuni 1725. aastani, mil see abielu teel läks Kaspar Friedrich von Engelhardtile. 1823. aastal ostis mõisa Henriette Christine von Harpe. Harpede kätte jäi mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni. Viimane omanik oli Eugen von Harpe (1875–1939). Eesti mõisate loend Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005 Viisu mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
2004. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

2004. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 39. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 4.–15. veebruarini Oberhofis Saksamaal. Kuupäev: 7. veebruar Osavõtjaid: 113 Lõpetajaid: 109 Maailmameister 2003: Ole Einar Bjørndalen Ametlikud tulemused Kuupäev: 8. veebruar Osavõtjaid: 60 Lõpetajaid: 48 Maailmameister 2003: Ricco Groß Ametlikud tulemused Kuupäev: 15. veebruar Osavõtjaid: 30 Maailmameister 2003: Ole Einar Bjørndalen Ametlikud tulemused Kuupäev: 12. veebruar Osavõtjaid: 112 Maailmameister 2003: Halvard Hanevold Ametlikud tulemused Kuupäev: 13. veebruar Osavõtjaid: 21 võistkonda Maailmameister 2003:  Saksamaa Peter Sendel Sven Fischer Ricco Groß Frank Luck Ametlikud tulemused Kuupäev: 7. veebruar Osavõtjaid: 90 Lõpetajaid: 87 Maailmameister 2003: Sylvie Becaert Ametlikud tulemused Kuupäev: 8. veebruar Osavõtjaid: 60 Lõpetajaid: 56 Maailmameister 2003: Martina Glagow Sandrine Bailly Ametlikud tulemused Kuupäev: 14. veebruar Osavõtjaid: 30 Lõpetajaid: 27 Maailmameister 2003: Albina Ahhatova Ametlikud tulemused Kuupäev: 10. veebruar Osavõtjaid: 88 Lõpetajaid: 82 Maailmameister 2003: Kateřina Holubcová Ametlikud tulemused Kuupäev: 12. veebruar Osavõtjaid: 17 võistkonda Maailmameister 2003:  Venemaa Albina Ahhatova Svetlana Išmuratova Galina Kukleva Svetlana Tšernoussova Ametlikud tulemused
2003. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

2003. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 38. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 15.–23. märtsini Hantõ-Mansiiskis Venemaal. Kuupäev: 15. märts Osavõtjaid: 93 Lõpetajaid: 87 Maailmameister 2001:Pavel Rostovtsev Ametlikud tulemused Kuupäev: 16. märts Osavõtjaid: 60 Maailmameister 2001: Pavel Rostovtsev Ametlikud tulemused Kuupäev: 23. märts Osavõtjaid: 30 Maailmameister 2002: Raphaël Poirée Ametlikud tulemused Kuupäev: 19. märts Osavõtjaid: 91 Maailmameister 2001: Paavo Purunen Ametlikud tulemused Kuupäev: 21. märts Osavõtjaid: 18 võistkonda Maailmameister 2001:  Prantsusmaa Gilles Marguet Vincent Defrasne Julien Robert Raphaël Poirée Ametlikud tulemused Kuupäev: 15. märts Osavõtjaid: 78 Maailmameister 2001: Kati Wilhelm Ametlikud tulemused Kuupäev: 16. märts Osavõtjaid: 60 Lõpetajaid: 54 Maailmameister 2001:Liv Grete Poirée Ametlikud tulemused Kuupäev: 22. märts Osavõtjaid: 30 Maailmameister 2002: Olena Zubrilova Ametlikud tulemused Kuupäev: 18. märts Osavõtjaid: 75 Maailmameister 2001: Magdalena Forsberg Ametlikud tulemused Kuupäev: 20. märts Osavõtjaid: 15 võistkonda Maailmameister 2001:  Venemaa Olga Põljova Anna Bogali-Titovets Galina Kukleva Svetlana Tšernoussova Ametlikud tulemused
2002. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

2002. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 37. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 24. märtsil Holmenkollenis Norras. Kuna laskesuusatamises olümpiamängude aastal eraldi maailmameistrivõistlust ei peetud, siis selgitati maailmameister ainult neil aladel, mis olümpiamängude kavva ei kuulunud. Seega selgus Holmenkollenis maailma karikasarja raames nii meeste kui ka naiste ühisstardiga sõidus uus maailmameister. Kuupäev: 24. märts Osavõtjaid: 30 Maailmameister 2001: Raphaël Poirée Ametlikud tulemused Kuupäev: 24. märts Osavõtjaid: 30 Maailmameister 2001: Magdalena Forsberg Ametlikud tulemused
Rava mõis

Rava mõis (saksa keeles Rawaküll) oli rüütlimõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas. Mõisa keskus asus Rava külas. Rava mõis rajati 17. sajandi alguses ning selle esimesed omanikud olid Helffreichid. Mõis jäi suguvõsa kätte 1797. aastani, mil selle 45 000 hõberubla eest ostis Georg Friedrich von Stackelberg Öötla mõisast. Stackelbergide kätte jäi mõis 1919. aasta võõrandamiseni. Viimane omanik oli Marie von Stackelberg. 19. sajandi lõpus lasi Bernhard Arnold Alexander von Stackelberg rajada ühekorruselise viilkatusega kivist peahoone. Umbes samal ajal valmisid ka kõrvalhooned, park ja paisjärv. Pärast võõrandamist asusid mõisahoones rahvamaja ja metskond. Tänapäeval on mõisakompleks eravalduses. Eesti mõisate loend Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005 Rava mõisast Eesti mõisaportaalis
Miljon aastat tagasi

Miljon aastat tagasi lühendiks kasutatakse akronüümi MAT, mis on tulnud sõnadest mega-aasta ja tagasi. "Mega" on SI-süsteemis kümnendeesliide. Inglise keeles kasutatakse "mya" (million years ago). Plioteseen vastab ajavahemikule 5,3 – 1,8 MAT Holotseen algas 0,01 MAT Homo erectus eksisteeris 1,8 – 0,3 MAT Homo sapiens lahknes neandertallasest 0,6 MAT
Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit

"IBU" suunab siia. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge IBU (täpsustus). Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit (inglise keeles International Biathlon Union, lühend IBU) on laskesuusatamise rahvusvaheline liit. Liidu peakorter asub Salzburgis Austrias. Rahvusvahelise Laskesuusatamise Liidu president on rootslane Olle Dahlin. Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit moodustati 2. juulil 1993, kui Suurbritannia Rahvuslik Laskesuusatamise liit otsustas välja astuda Rahvusvahelisest Moodsa Viievõistluse Liidust UIMB-st (Union de Pentathlon Moderne et Biathlon), kuhu kuuluti 1953. aastast. See sai rahvusvahelise laskesuusatamise liidu loomise ajendiks. IBU loomisel valiti selle juhtkond ja sinna võeti 57 liikmesriiki, kes enne kuulusid UIMB-i. ROK siiski uut liitu kohe ei tunnustanud, vaid tegi seda alles 1998. aasta augustis. IBU tähtsaim tegutsev organ on iga kahe aasta tagant toimuv kongress. IBU ametlik koduleht
Elussünd

Elussünd märgib elu tundemärkide (hingamine, liigutused või südamelöögid) ilmnemist pärast lapse täielikku väljumist emaihust. Vastandiks on surnultsünd. Sünd Surnultsünd Sündimus Sündimatus Surm
Surnultsünd

Surnultsünd märgib elu tundemärkide (hingamine, liigutused, südamelöögid) puudumist pärast lapse täielikku väljumist sünnitusteedest. Vastandiks on elussünd. Sünd Elussünd Sündimus Sündimatus Surm
Sünd

Sünni ehk sünnijuhu all mõistetakse organismi järeltulija ilmaletulekut ehk prenataalse arengu üleminekut postnataalseks. Eristatakse elussündi ehk elussündinud lapse sünnijuhtu surnultsünnist elu tundemärkide (hingamine, liigutused, südamelöögid) esinemine pärast lapse täielikku väljumist sünnitusteedest. Kuigi tihti vastandatakse sünnile surma, pole see täpne, sest kui sünd on teatud etapp organismi individuaalses arengus ehk ontogeneesis, siis surm on ontogeneesi lõpp. Lisaks imetajatele sünnitavad ka mõned roomajad, kahepaiksed, kalad ja selgrootud. Seejuures esineb mõnes loomarühmas ka ovovivipaariat, mille käigus emakehas viljastatud munade sees asuvad looted arenevad emakeha sees.  Pikemalt artiklis Sünnitus Inimestel kestab rasedus üheksa kuud ja sünnib tavaliselt üks laps. Viimase veerand miljoni aasta jooksul on inimesed saanud lapsi keskmiselt 26,9 aasta vanuses (isaks on saadud keskmiselt 30,7-aastaselt ja emaks 23,2-aastaselt). Sünnitus Elussünd Surnultsünd Sündimus Sündimatus "Inimesed on saanud lapsi keskmiselt umbes 27-aastaselt" ERR Novaator, 9. jaanuar 2023
Eostus

Eostuse põhjustab munaraku viljastumine seemneraku ehk spermatosoidiga, sellest algab naise rasedus. Eostusvilja nimetatakse tema arengu algstaadiumis embrüoks ehk idulaseks, edaspidi looteks ehk feetuseks ehk vililaseks. Ajamoment, mil embrüost saab loode, pole täpselt piiritletud: osa teadlasi loeb selleks 12 nädala ehk kolme kuu möödumist eostushetkest, sagedamini nimetatakse eostusvilja fetaalseks ehk looteliseks juba pärast kaheksa üsasisese elunädala möödumist. Pesastumine tähistab mõned päevad pärast eostust aset leidvat munaraku kinnitumist emaka seina külge. Eostamine Eostumine Kunstlik viljastus
Loode

Loode ehk feetus ehk vililane on embrüost ehk idulasest välja arenenud eostusvili. Sünnieelses ehk prenataalses arengus võib eristada kolme perioodi: eostumisperiood, embrüonaalperiood, looteperiood. Sõna "loode" kasutatakse teaduskirjanduses lisaks "feetus" (3.–9. elukuu) vastena ka sõna "idulane" (2 esimest elukuud) sünonüümina. Näiteks öeldakse kogu üsasisese, sünnieelse arenguperioodi koha "looteiga".  Pikemalt artiklis Inimloode Looteperiood kestab 60. elupäevast ehk 9. rasedusnädalast sünnini. Loodet nimetatakse eluvõimeliseks, kui ta on saavutanud omaduse iseseisvalt eksisteerida väljaspool emaihu; see loetakse tavaliselt toimunuks pärast 28-nädalast raseduskestust. Enne seda on loode eluvõimetu. Kui rasedus on kestnud sellest piirajast kauem, nimetatakse loote emaihust eraldumist (olgu elusalt või surnult) sünnituseks; varasemat, loote surmaga seotud eraldumist aga abordiks. embrüo embrüogenees embrüoloogia Arne Lepp. Inimese anatoomia, I osa. Liikumisaparaat, siseelundid, Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 23, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8.
Darvinism

Darvinism on suund evolutsionismis, mis põhineb Charles Darwini evolutsiooniteoorial. Selle kohaselt on liikide ajaloolise muutumise peamiseks põhjuseks looduslik valik. Darvinism kujunes varsti pärast Darwini teose "Liikide tekkimine" ilmumist. Selle olulisi esindajaid ja propageerijaid oli Thomas Huxley.  Pikemalt artiklis Looduslik valik Loodusliku valiku tuletas Darwin järgmistest eeldustest: iga populatsiooni indiviidid on pärilikult mitmekesised, peamiselt juhuslike erinevuste näol; isendite paljunemisel tekib järglasi rohkem, kui saab piiratud ressursside tõttu ellu jääda; eksisteerib isenditevaheline konkurents elutingimuste pärast ehk olelusvõitlus. Tulemusena leiab aset genotüüpide diferentseeritud paljunemine ehk looduslik valik – mõne genotüübiga isendid jäävad ellu ning annavad paljunemisvõimelisi järglasi enam kui teised liigikaaslased. neodarvinism antidarvinism evolutsionism evolutsiooniõpetus nomogenees sotsiaaldarvinism sünteetiline evolutsiooniteooria Tiit Kändler, "Darvinism tähendab eri kultuuridele eri asja", Eesti Päevaleht, 26. november 2009
Lähevere mõis

Lähevere mõis (saksa keeles Lehhewer) oli Päinurme mõisa karjamõis Lähevere külas Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva maakonna Järva valda. Eesti mõisate loend
Palasi mõis

Palasi mõis (saksa keeles Pallas) oli Päinurme mõisa karjamõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva maakonna Järva valda. Eesti mõisate loend
Olli mõis

Olli mõis (saksa keeles Olli) oli Viisu mõisa karjamõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Paide linna Järva maakonnas. Eesti mõisate loend
Limmat

Limmat on jõgi Šveitsis. Algab Zürichi linnas Zürichi järvest. Suubub Aaresse. Pikkus 35 km. Jõel asub vähemalt kümme hüdroelektrijaama.
AJ

AJ või Aj võib tähendada järgmist: aj, Juliuse aasta tähis ...
Kiloaasta

Kiloaasta (ladina kiloannus, lühendatult ka) on ajavahemik üks tuhat aastat (10 ka = 10 000 aastat). "k" on SI-süsteemis kümnendeesliite "kilo" tähis. Veel kasutatakse akronüümi KAT (tuhat aastat tagasi). Näiteks 20 KAT = 20 000 aastat tagasi. Aastatuhat Mega-aasta Giga-aasta
Eugleniidid

Eugleniidid (Euglenoidea, varasemates allikates nimega Euglenida) on protistide rühm, mis kuulub Euglenozoa hõimkonda. Eugleniide on teada umbes 800 liiki. Enamik eugleniide elab mageveekogudes, mõned rühmad ka merevees. Paljudel eugleniididel on kloroplastid, mille abil nad suudavad fotosünteesides energiat toota, mõned rühmad toituvad ka fagotsütoosi või difusiooni teel. Eugleniidid on tekkinud sekundaarse endosümbioosi tagajärjel, kui eukarüoot neelas rohevetika (kes ise oli tekkinud primaarse endosümbioosi tagajärjel). Enamik eugleniide on ainuraksed flagellaadid (monaadid). Fotosünteesivate eugleniidide kloroplastid on kaetud kolme membraanikihiga. Klorofüllidest esineb neil nagu rohevetikatelgi vormid a ja b. Eugleniidide iseloomuliks tunnuseks on pelliikula, mis asub rakumembraani all. Pelliikula katab rakku helikaalselt. Õhukese pelliikuliga vormidel on täheldatud unikaalset liikumisviisi – nn eugleniidne ehk euglenoidne liikumine. Eugleniide kirjeldas esimesena Otto Bütschli 1884. aastal. Tolle aja botaanikud lugesid rühma Euglenida vetikate alla – see aga tähendas, et eugleniidid kuulusid teatud omaduste poolest üheaegselt nii loomade kui ka taimede hulka. See on üks paljudest näidetest, miks oli vaja luua uus rühm – protistid. Mõnikord on teatud eugleniide nimetatud ka euglenofüütideks (Euglenophyta (eesti keeles nimetatud ka silmviburvetikateks) või Euglenophyceae[viide?]), see viitab fototroofsetele (autotroofid) eugleniididele, jättes välja heterotroofsed vormid. Euglena (silmviburlane; liike ka Eestis)
Hermann Ludwig von Löwenstern

Hermann Ludwig von Löwenstern (5. jaanuar 1749 (vkj 25. detsember 1748) – 7. oktoober (vkj 25. september) 1815 Raasiku mõis) oli baltisaksa poliitik. Hermann Ludwig von Löwenstern sündis Restu mõisniku Johann von Löwensterni ja Barbara Sophia von Breverni pojana. 1767. asus ta õppima Leipzigi ülikooli. 1787. sai ta kreisimarssaliks ja 1789–1792 oli ta Eestimaa kubermangu aadlimarssal. 1796–1814 oli ta Eestimaa maanõunik ja 1803–1815 Eestimaa konsistooriumi president. Talle kuulusid Raasiku, Kambi, Alavere, Valkla ja Jäneda mõis. Hermann Ludwig von Löwenstern abiellus 1773. aastal Fabian Ernst Stael von Holsteini tütre Hedwig Margarethaga (1756–1799). Abielust sündisid: Karl Johann Ernst (1774–1805), Voore mõisnik, abiellus kindralleitnant Georg Johann von Frieselli (surn. 1788) tütre Tamsalu ja Moe mõisa pärijanna Elisabeth Charlotte von Frieselliga Margaretha Sophie Helene (1775–1795), abiellus Prantsuse ratsaväerügemendi Royal-Allemandi lipniku ja Oru mõisniku Magnus von Reuterniga (surn. 1815) Woldemar Hermann (1776–1858), Venemaa kindralmajor (Владимир Иванович Левенштерн), Raasiku ja Kambi mõisnik Hermann Ludwig (1777–1836), Venemaa mereväelane – kaptenleitnant ja maadeuurija (Герман Густав (Ермолай Ермолаевич) Левенштерн), Alavere, Raasiku ja Kambi mõisnik, abiellus aastal 1815 hilisema Eestimaa tsiviilkuberneri Otto Wilhelm von Esseni tütre Wilhelminega (1795-1862). Hedwig Henriette Elisabeth (1779–1806), abiellus Seli mõisniku krahv Johann Stenbockiga Juliane Wilhelmine Karoline (1781–1797) Amalie Chistine (1785–1841), abiellus vabahärra Karl Gustav von Tiesenhauseniga Taani vabahärra Georg Heinrich von Löwenstern (Løwenstern) (1786–1856), diplomaat, Jäneda mõisnik, Balti kubermangude kindralkuberneri von Esseni adjutant, hiljem Taani kindralmajor, kammerhärra, vabahärra (1827), saadik Rio de Janeiros ja Viinis Theodor Moritz (1789–1808), Venemaa sõjaväelane, Sumõ husaarirügemendi kornet Johann Peter Eduard (1790–1837), Venemaa kindralmajor (Иван Иванович Левенштерн), Alavere mõisnik, abiellus Ekaterina Gavrilovna Gamalejaga (1807–1887) Dansk biografisk Lexikon, lk.613 Löwenstern, Hermann Ludwig von; tõlkinud Victoria Joan Moessner (2003). The first Russian voyage around the world: The journal of Hermann Ludwig von Löwenstern 1803-1806. Fairbanks: University of Alaska Press. Lk 510 lk. ISBN 1889963453. (inglise keelde tõlkinud Victoria Joan Moessner) Nevski, Vladimir; vene keelest tõlkinud Voldemar Pirson (1957). Vene lipu all ümber maailma. Sarjast Maailm ja mõnda. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus. Lk 226 lk. Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust Eluloolised andmed Agur Benno, Maanõunik Hermann Ludwig von Löwensterni lapsed kui erandlik autorite kogum baltisaksa memuaarkirjanduses, TUNA 4/2022, lk 8–17
Mallorca

Mallorca on Hispaaniale kuuluv saar Vahemeres, suurim Baleaari saartest. Pindala on 3640 km². Saare põhjaosa on mägine, kõrgusega kuni 1443 meetrit. Mallorcal asub Palma linn. Mallorcal on kuus maakonda (comarca): Xueta'd  Mallorca – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Raasiku mõis

Raasiku mõis (saksa keeles Rasik) oli rüütlimõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Raasiku valda Harju maakonnas. Raasiku mõis pärineb keskajast, mil see kuulus Padise kloostrile. 17. sajandil kuulus mõis De la Gardie suguvõsa esindajaile. Põhjasõja järel kuulus mõis järgemööda Taubede, Stackelbergide, Bohnide ja Brevernide omandusse. 1774. aastal omandas mõisa Hermann Ludwig von Löwenstern, kelle järeltulijate kätte jäi mõis 1843. aastani, mil see läks Sieversitele. 1866. aastal asutas krahv Eduard Karl Jakob Sievers (1820–1900) kolm eraldiseisvat Sieversite fideikomissi: Liivimaa kubermangu 1. Läti aladel asuvad Volmari kreisis Matīši kihelkonna Vilzēni mõis, Aloja kihelkonna Stakenberģi mõis koos Puršēni mõisaga. 2. Harjumaa Raasiku, Kambi ja Paenurme koos Topi metsaga. 3. Läänemaa Märjamaa kihelkonna Vana- ja Uue-Kasti koos Uue-Märjamaa maakohaga. 1900. aastal sai fideikomissijärgselt on mõisate omanikuks krahvinna Elisabeth Siversi pärija Helene von Stackelberg (1862–1945) (sünd von Stackelberg). Talle kinnistati Raasiku, Kambi, Paenurme, Vana- ja Uue-Kasti mõisad Märjamaa kihelkonnas. 1899–1919 kuulus mõis Stackelbergidele. Mõisa peahoone oli 19. sajandi teisel poolel ehitatud kivist ühekorruseline kelpkatusega hoone. Selle ümber paiknes park ja hulk kõrvalhooneid. 1905. aastal mõisahoone põletati ja seda enam ei taastatud. 20. sajandi teisel poolel rajati kunagisse mõisakeskusse Raasiku Elektromehaanikatehas. Püstitati hulk uusi hooneid. Tänapäeval on peahoonest säilinud vaid vasakpoolne sokliosa, alles on ka mõni ümberehitatud kõrvalhoone. Eesti mõisate loend Raasiku mõis (Harju-Jaani khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Raasiku mõisast Eesti mõisaportaalis Raasiku mõis Eesti Ajalooarhiivi kinnistute registris
Alexander von Keyserling

Krahv Alexander Friedrich Michael Lebrecht Nikolaus Arthur von Keyserling (vene: Александр Андреевич Кейзерлинг) (15. august 1815 Kabile mõis, Kuramaa – 8. mai 1891 Raikküla mõis) oli baltisaksa geoloog ja paleontoloog ning poliitik. Alexander von Keyserling sündis Kuramaal Kabile mõisas krahv Heinrich Dietrich Wilhelm von Keyserlingki ja Anna Amalia Benigna von Nolde pojana. Kuni 19-aastaseks saamiseni õppis koduõpetaja Adolph Wilhelm Riemschneideri käe all. Aastal 1834. asus ta Berliini Ülikoolis õigusteadust õppima kuid peagi vahetas selle loodusteaduste vastu. Keyserling kaitses 1841. aastal seal doktoriväitekirja. 1840–1843 osales ta mitmel teaduslikul uurimisreisil Siberisse. 1843. aastal sai ta kammerjunkru tiitli. 1846–1847 oli ta suurvürstinna Jelena reisikaaslane. 1847. aastal asus ta elama naise kaasavarana saadud Raikküla mõisa. 1848–1857 ja 1876–1879 oli ta Eestimaa Põllumajanduse Seltsi president. 1857–1862 oli Keyserling Eestimaa rüütelkonna peamees ja 1861–1862 ja 1873–1891 Eestimaa rüütelkonna maanõunik. Aastast 1858. oli Peterburi Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliige ja aastast 1887 auliige. 1859–1862 ja 1890–1891 oli ta Eestimaa Kirjanduse Ühingu president. 1859. aastal sai Keyserling kammerhärra, 1866. aastal õuemeistri tiitli. 1862–1869 oli ta Tartu Ülikooli kuraator. 1869 sai ta Tartu Ülikooli audoktoriks. Charles Darwin märkis oma teoses "Liikide tekkimine" (1859) Keyserlingi kui üht oma eelkäijat evolutsiooniõpetuse väljatöötamisel. Alexander von Keyserling on maetud Raikküla mõisa lähedal asuvale perekonnakalmistule. Tema poeg oli Leo Keyserling ja pojapoeg oli filosoof Hermann Keyserling. Kongo, L.; Rõõmusoks, A. 1990. Alexander von Keyserlingi elu ja tegevus. Eesti Loodus 12. Kuulsaid mõisnikke Alexander von Keyserlingi eluloolised andmed (arhiiviversioon) Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Optimism

Optimism on positiivne ellusuhtumine, vaade, mille kohaselt maailm on positiivne paik. Kalduvus eeldada kõike paremat või vähemalt soositavat tulemust. Elujaatav maailmakäsitlus. Kalduvus olla lootusrikas, väärtustades pigem positiivset osa situatsioonist kui negatiivset. Vastand – pessimism. "Kas klaas on pooltühi või pooltäis?" on tavaline keerdküsimus, millega illustreeritakse optimismi ja pessimismi vastasseisu. Optimistidelt eeldatakse vastust "pooltäis", pessimistidelt "pooltühi". Optimismis ilmneb vasturääkivus selles, et ainuke asi, millesse optimist ei saa suhtuda positiivselt, on pessimist, samas pessimisti käitumist, mis märgistab ülemeelsust, võidakse vaadata positiivselt. Filosoofilise optimismi esindaja on Gottfried Wilhelm Leibniz, filosoofilise pessimismi esindaja aga Arthur Schopenhauer. Pessimism Tehnoloogiline optimism Õpitud optimism Ökooptimism