laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Fedor von Bock

Moritz Albrecht Franz Friedrich Fedor von Bock (3. detsember 1880 - 4. mai 1945) oli Saksa kindralfeldmarssal, kes teenis Saksa sõjaväes Teise maailmasõja ajal. Bock oli 1939. aastal Väegrupp Nordi ülem Poola invasiooni ajal, 1940. aastal juhtis ta Väegrupp B Prantsuse invasioonis. Hiljem juhtis ta Väegrupp Mittet Nõukogude Liidu ründamisel 1941. aastal; tema viimane juhitud armee oli Väegrupp Süd 1942. aastal. Bock juhtis operatsiooni Taifuun, täielikult ebaõnnestunud katse vallutada Moskva 1941. aasta sügisel ja talvel. Wehrmachti rünnakut aeglustas tugev vastupanu Možaiski ümbruses, samuti "rasputitsa", vihma ja muda hooaeg Kesk-Venemaal. Nõukogude vasturünnak sundis peagi Saksa armee taganema ja Bock vabastati seejärel Adolf Hitleri käsul ametikohast. Olles monarhist, ei olnud Bock poliitikaga seotud. Samas ei tahtnud ta ka Adolf Hitleri kukutamist ega kritiseerinud kunagi tsiviilelanike kohtlemist SS-i ja tema enda vägede poolt. Bockil oli ka sõnaõigust, privileeg mille Hitler laiendas talle ainult seetõttu, et ta oli lahingutes olnud edukas. Bock koos teise abikaasa ja kasulapsega tapeti 4. mail 1945 pikeeriva Briti hävitaja poolt, kui nad sõitsid autoga Hamburgi. Afflerbach, Holger (1996). Falkenhayn: Politisches Denken und Handeln im Kaiserreich. Munich: Oldenbourg. Beevor, Antony (1998). Stalingrad, the Fateful Siege: 1942–1943. Harmondsworth, United Kingdom: Penguin Putnam Inc. ISBN 978-0-670-87095-0. Evans, Richard J. (2008). The Third Reich at War: 1939–1945. London: Allen Lane. ISBN 978-0-7139-9742-2. Gerbet, Klaus and Johnston, David. Generalfeldmarschall Fedor von Bock: The War Diary 1939–1945. Schiffer Publishing. 1 January 2000 Glantz, David M.; House, Jonathan (2009). To the Gates of Stalingrad: Soviet-German Combat Operations, April-August 1942. Lawrence, Kansas: University Press of Kansas. ISBN 978-0-7006-1630-5. Horner, D. M., Jukes, Geoffrey. The Second World War: The Eastern Front 1941–1945. Osprey Publishing (25 July 2002) Scherzer, Veit (2007). Die Ritterkreuzträger 1939–1945 [The Knight's Cross Bearers 1939–1945] (German). Jena, Germany: Scherzers Militaer-Verlag. ISBN 978-3-938845-17-2.{{cite book}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Mitcham, Samuel W. (2009). The Men of Barbarossa: Commanders of the German Invasion of Russia, 1941. Philadelphia: Casemate. Turney, Alfred W. (1971). Disaster at Moscow: von Bock's Campaigns 1941–42. Cassell & Co. ISBN 0-826-3-01-673. Wheeler-Bennett, John (1967). The Nemesis of Power The German Army in Politics 1918-1945. London: Macmillan. ISBN 978-1-4039-1812-3.
Kellukalaadsed

Kellukalaadsed (Campanulales ) on õistaimede selts Cronquisti süsteemi järgi. APG II süsteem seda ei tunnista.
Kikkapuulaadsed

Kikkapuulaadsed (Celastrales) on õistaimede selts. kikkapuulised (Celastraceae) Lepidobotryaceae
Kontpuulaadsed

Kontpuulaadsed (Cornales) on õistaimede selts. kontpuulised (Cornaceae) hortensialised (Hydrangeaceae)
Kõrvitsalaadsed

Kõrvitsalaadsed (Cucurbitales) on õistaimede selts. kõrvitsalised (Cucurbitaceae)
Linalehikulaadsed

Linalehikulaadsed (Santalales) on õistaimede selts. linalehikulised (Santalaceae)
Palmilaadsed

Palmilaadsed (Arecales) on õistaimede selts. Seltsi on arvatud kaks sugukonda: palmilised (Arecaceae) ja habepuulised (Dasypogonaceae).
Pandanilaadsed

Pandanilaadsed (Pandanales) on õistaimede selts. Cyclanthaceae Pandanaceae Stemonaceae Triuridaceae Velloziaceae
Pipralaadsed

Pipralaadsed (Piperales) on õistaimede selts. pipralised (Piperaceae) tobiväädilised (Aristolochiaceae)
Massiühiskond

Massiühiskond on üksteisest ja võimust võõrandunud isiksustest koosnev ühiskond, mis allub manipulatsioonidele massimeedia kaudu. Massimeedia omakorda on vajalik tööriist niihästi massiühiskonna saavutamiseks kui ka selle alahoidmiseks.[viide?] C. Wright Mills, Chapter 13 of "The Power Elite", Mass Society 1956
Prootealaadsed

Prootealaadsed (Proteales) on õistaimede selts. Eestis ei kasva sellesse seltsi kuuluvaid pärismaiseid taimeliike. prootealised (Proteaceae) lootoselised (Nelumbonaceae)
Tähtaniisipuulaadsed

Tähtaniisipuulaadsed (Austrobaileyales) on õistaimede selts. Eestis ei kasva sellesse seltsi kuuluvaid pärismaiseid taimeliike. tähtaniisipuulised (Illiciaceae)
Uniohakalaadsed

Uniohakalaadsed (Dipsacales) on õistaimede selts. uniohakalised (Dipsacaceae) harakkuljuselised (Linnaeaceae) muskuslillelised (Adoxaceae)
Vesiroosilaadsed

Vesiroosilaadsed (Nymphaeales) on õistaimede selts. vesiroosilised (Nymphaeaceae)
Radłów

Radłów on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Tarnówi maakonnas, Radłówi valla halduskeskus. Radłów asub Tarnówist umbes 12 km loodes. Radłówit on ürikutes esimest korda mainitud 1080. aastal. Kirik ehitati 1337. aastal. Linnaõigused sai Radłów 2010. aastal. Radłów. Local history Virtual shtetl
Eesti jõed

Eesti jõed on Eesti territooriumil asetsevad või seda läbivad vooluveekogud. Veelahkmete järgi on jõed jaotatud nelja vesikonna vahel: Narva-Peipsi vesikond (15 620 km²) Soome lahe vesikond (9942 km²) Väinamere – Riia lahe vesikond (14 468 km²) Saarte vesikond (4140 km²) Eesti jõed on suhteliselt lühikesed ja veevaesed. Üle 100 km pikkusi jõgesid on 11, neist pikim on Võhandu jõgi (162 km), millele järgnevad Pärnu jõgi (145 km), Põltsamaa jõgi (136 km), Pedja jõgi (125 km), Kasari jõgi (115 km), Keila jõgi (112 km), Pirita jõgi (107 km), Ahja jõgi (104 km), Piusa jõgi (104 km), Õhne jõgi (103 km) ja Navesti jõgi (102 km). Üle 1000 km² valglaga jõgesid on Eestis 15. Suurim on Narva jõe valgla (56 200 km²), millele järgneb Emajõe valgla. Troofsuse ja orgaaniliste ühendite sisalduse alusel jaotatakse Eesti jõed Arvi Järvekülje järgi kaheksasse hüdrobioloogilisse tüüpi: oligohumoossed-oligotroofsed jõed, polühumoossed-oligotroofsed, oligohumoossed-mesotroofsed, polühumoossed-mesotroofsed, oligohumoossed-eutroofsed, polühumoossed-eutroofsed, oligohumoossed-hüpertroofsed, polühumoossed-hüpertroofsed. Eesti jõgede loend Eesti jugade loend Keskkonnaregister, vaadatud 15.12.2021. Lühiülevaade Eesti jõgedest Keskkonnaministeeriumi kodulehel Eesti jõed Eesti Entsüklopeedias Eesti Maaülikooli hüdrobioloogide Eesti jõgede ja järvede pildigalerii maakondade kaupa
Julia Sommer

Julia Sommer (sündinud 22. detsembril 1987) on Eesti poliitik. 16. novembril 2018 valiti Julia Sommer Eestimaa Ühendatud Vasakpartei ajutiseks juhiks ja detsembri algul toimunud erakonna kongressil erakonna esimeheks. 2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eestimaa Ühendatud Vasakpartei esinumbrina valimisringkonnas nr 4. Ta kogus 83 häält ja ei osutunud valituks. 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris Julia Sommer Eestimaa Ühendatud Vasakpartei ainsa kandidaadina. Ta kogus 221 häält ja ei osutunud valituks. 17. jaanuaril 2020 viidi Sommer Harju maakohtu otsusega Vasakpartei liikmeskonnast välja. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Eestimaa Ühendatud Vasakpartei nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 1477 häält ning ei osutunud valituks. "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. mai 2019. Vaadatud 25. mail 2019. Indrek Tart:Intriig väikeparteis: Eestimaa Ühendatud Vasakpartei esitas riigikogusse kandideerimiseks kaks konkureerivat nimekirja Delfi, 18. jaanuar 2019 Detailne hääletamistulemus. Valimisringkond nr 4 Riigikogu valimised 2019 Eesti Vabariik kokku Euroopa Parlament 2019 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. veebruar 2020. Vaadatud 26. veebruaril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Ziemeļblāzma

Ziemeļblāzma on mitme Läti asja nimi: Ziemeļblāzma küla, Limbaži piirkonnas Ziemeļblāzma, kultuurikeskus Rēzeknes ... Ziemeļblāzma raudteejaam
Ziemeļblāzma küla

Ziemeļblāzma on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 32 ja Riiast 64 km kaugusele. Ziemeļblāzma piirneb Saulkrasti piirkonnas asuva Zvejniekciemsi külaga. Külas on kaks poodi. Seal asub Ziemeļblāzma bussipeatus. Aastal 2015 oli külas 94 elanikku. Aastal 2021 oli elanikke 316, aastal 2022 aga 357. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Kara-Dag

Kara-Dag (ukraina Кара-Даг, vene Кара-Даг, krimmitatari Qara dağ) on vulkaanilise päritoluga mäemassiiv Krimmis Musta mererannikul. Suurim kõrgus on 577 meetrit, massiivi pikkus on kaheksa kilomeetrit, pindala 22 kruutkilomeetrit. Mäe krimmitatarikeelne nimi tähendab tõlkes musta mäge. Massiivi jalamil asub Koktebeli linn. Aastal 1881 oletas Krimmi uurija A. Prozorovski-Golitsõn esimesena, et massiiv on vulkaanilise päritoluga. Aastal 1885 koostas Aleksandr Lagorio massiivi geoloogilise kaardi. XX sajandi algul lõi neuropatoloog Terenti Vjazemski mäe jalamile bioloogiajaama, mille baasil rajati sinna aastal 1979 looduskaitseala pindalaga 2874,2 hektarit. Massiiv koosneb kolmest kõrgemast osast. Krimmitatarlased eristavad Qoba Töpe, Süyrü Qaya, Gâvur Baği ja Gâvur Çeşme ahelikke, slaavi traditsioonis eristatakse loodepoolset Väikest Kara-Dagi, mereäärset Rannikuahelikku ja kõrgeimat Püha mäge. Rannikuäärset osa liigendavat erosiooni teel kujunenud kaljud, millest paljudel on oma nimed. Kara-Dagi loonud vulkaan tegutses Juura keskel. Massiiv koosneb andesiidist, basaldist. Mineraalidest leidub seal kvartsi, kaltsedoni, opaale, ahhaati, jaspist, karneoole, ametüste, tsitriini ja oonüksit. Sagedased on ka tseoliidid. Aastal 1927 rajati mäe nõlvadele karjäär, kus kaevandati vääriskive. Hiljem kaevandati seal ehituskive, ent kohalike elanike nõudmisel need karjäärid suleti. 2012 anti luba massiivi Koktebeli poole jäävas ja looduskaitseala koosseisu mitte kuuluvas osas andesiidikarjääri rajamiseks. Vaade Kara-Dagile merelt Kuldne Värav Kargav Hobune Kuradipöial Vaade Kara-Dagilt Kara-Dagi rannik Kara-Dag ja Must meri Puri Lagorio sein Qoba Töpe Kara-Dagi erodeerunud kaljud http://karadag.com.ru/history Булава Л. М. Фізична географія України. 8 клас: Підручник. — Харків.: Ранок, 2008. 224 lk. ISBN 978-966-15-9802-6 Минералы Карадага Полканов Ю. А. Минералы Крыма. — Симферополь : Таврия, 1989. — 157 lk. — ISBN 5-7780-0128-2. Мина замедленного действия под Карадаг[alaline kõdulink]
Priedes

Priedes on mitme Läti asula nimi: Priedes (Limbaži piirkond) Priedes (Saulkrasti piirkond) Priedes (Valmiera vald)
Priedes (Limbaži piirkond)

Priedes on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Katvari vallas. Küla asub valla lääneosas. Külas on kruusakarjäär. Priedeses kasvav Īvanti tamm ümbermõõduga 4 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2016 oli külas 66 elanikku. Aastal 2021 oli elanikke 69, aastal 2022 aga 71. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Skultes muiža

Skultes muiža (ka Skultesmuiža) on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. Külast läheb läbi maantee P53. Küla on kujunenud endise Skulte mõisa keskuse juurde. Külas on raamatukogu. Seal asub Gaiļi bussipeatus. Looduskaitse all on saar ümbermõõduga 3,5 ja kõrgusega 17 meetrit, pärn ümbermõõduga 5 ning kõrgusega 5 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,9 ja kõrgusega 4,5 meetrit, tamm ümbermõõduga 5,5 ning kõrgusega 25 meetrit, saar ümbermõõduga 4,45 meetrit, tamm ümbermõõduga 5,33 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,3 ja kõrgusega 22 meetrit, vaher ümbermõõduga 3,81 ning kõrgusega 26,5 meetrit, tamm ümbermõõduga 5,85 meetrit, Lääne elupuu, Skulte tammed, Gaiļi tamm ning Kaupiņi tamm. Küla põhjaosa asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal. Aastal 2015 oli külas 64 elanikku. Aastal 2021 oli elanikke 67, aastal 2022 aga 68. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Katvari

Katvari on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Limbaži piirkonnas Katvari vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 7 ja Riiast 80 km kaugusele. Katvaris asub erivajadustega lastele mõeldud internaatkool. Külas on raamatukogu, mis tegutseb kooli hoones. Asulas on Katvaru skola bussipeatus. Asulasse jääb endise Katvari mõisa hoonetekompleks. Häärberi kamin ja kolme toa laed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Küla asub Katvari järve kaldal. Katvaris kasvavad tammed ümbermõõtudega 4,39 ja 4,42 meetrit, Katvari mõisa tamm, Katvari lehis, Katvari pärnad, Katvari pargi mänd ja Akmentiņi tamm on looduskaitse all. Külast läheb läbi maantee V125. Aastal 2007 oli külas 30 elanikku. Katvari raudteepeatus Läti Ruumiandmete Agentuur Katvaru pagasts https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Nabe küla

Nabe on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Limbaži vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 10 ja Riiast 63 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V129. Seal asub Nabe bussipeatus. Nabe küla asub Vitrupe kaldal. Külas asub Nabe mõis. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all 14. sajandil ehitatud Nabe lossi torn, ja Nabe keskaegne vasallilinnus. Regionaalse kaitse all on Nabe mõisa hoonetekompleks (sealhulgas mõisa häärber, viinavabrik, kuur, ait, elumaja ja tootmishoone). Nabe jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Kaitse all on saar ümbermõõduga 3,86 meetrit, hõberemmelgad ümbermõõtudega 4,8 ja 5 meetrit, Nabe tammed ning Nabe Siberi seedermänni tukk Aastal 2007 oli külas 35 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Dauguļi

Dauguļi on mitme Läti asula nimi: Dauguļi (Kocēni piirkond) ... Dauguļi mõis Dauguļi raudteejaam
Tartu Kaubandusliku Hariduse Edendamise Selts

Tartu (Jurjewi) Kaubandusliku Hariduse Edendamise Selts (Юрьевское общество распространения коммерческого образования) oli haridusselts, mis tegutses Tartus aastatel 1911–1918. Seltsi põhikiri kinnitati 26. aprillil 1912. Seltsi eesmärgiks oli kaubandus- ja tööstusettevõtete teenistujate hulgas kaubandusalaste teadmiste levitamine. Seltsil oli õigus avada kaubandusliku suunitlusega õppeasutusi, korraldada temaatilisi kursusi jm. Seltsi kõrgeim organ oli peakoosolek, jooksvat tegevust juhtis eestseisus. Tegevus hõlmas peamiselt Tartu linna ja mõnda Liivimaa kubermangu Eesti ala linna (Viljandi, Valga). Selts oli tegev Tartu kommertskooli (hiljem Tartu reaal- ja kommertskooli) ja Tartu tehnikagümnaasiumi asutamisel. "Tartu Kaubandusliku Hariduse Edendamise Selts". AIS - Arhiivi Infossüsteem. 07.05.2001. Vaadatud 25. mai 2019. "Tartu Kaubandusliku Hariduse Edendamise Selts - EAA.3729". Ajalooarhiivi fondiloend. Vaadatud 25.05.2019.
Dauguļi (Kocēni piirkond)

Dauguļi on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas Dikļi vallas. Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Dikļist 10, piirkonna keskusest Kocēnist 18 ning Riiast 97 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee P11. Seal asub põhiharidust andev Dauguļi eriinternaatkool. Külas on bussipeatused Dauguļu pasts (Dauguļi postkontor) ja Dauguļi. Külas kasvavad Ceļmala teine tamm ümbermõõduga 5,5 meetrit, Kuitese hõberemmelgas ümbermõõduga 4,7 meetrit, Baueri pärn ümbermõõduga 4,3 meetrit ja Dauguļi mõisa lehised (esimesel ümbermõõt 4,5 meetrit, teisel 3,1 meetrit) on looduskaitse all. Küla asub endise Dauguļi mõisa alal. Dauguļit on esmamainitud 1529. aastal kui Lielstraupe mõisale kuuluvat küla. 1949. aastani asus seal Dauguļi valla keskus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. 2016. aastal oli külas 156 elanikku, 2021. aastal oli elanikke 149. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 99
Simeon (Zinkevõtš)

Simeon (ukraina keeles Симеон; kodanikunimega Олег Анатолійович Зінкевич Oleg Anatoljovõtš Zinkevõtš; sündinud 5. mail 1979 Leningradis Vene NFSV-s) on Ukraina Õigeusu Kiriku Dnipro ja Krõvõi Rigi piiskop. Ta juhib UÕK Dnipro piiskopkonda.
Jaunburtnieku skola

Jaunburtnieku skola või Jaunburtnieku pamatskola (vanasti Zaltiņi, tõlkes Jaunburtnieki kool või Jaunburtnieki põhikool) on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Bērzaine vallas. Küla jääb endisest piirkonnakeskusest Kocēnist 21 ja Riiast 122 km kaugusele. Küla on nime saanud seal asuva Jaunburtnieki kooli järgi. Kooli ja vana vallamaja juurde on asula ka tekkinud. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. Külas kasvav Jaunburtnieki kooli pappel ümbermõõduga 5,42 meetrit ja Jaunburtnieki kooli tamm ümbermõõduga 4,9 meetrit on looduskaitse all. Külast läheb läbi maantee V193. Seal on Jaunburtnieku skola bussipeatus. Aastal 2007 oli külas ligikaudu 30 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Vākšēni

Vākšēni on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Bērzaine vallas. Küla jääb endisest piirkonnakeskusest Kocēnist 22 ja Riiast 122 km kaugusele. Külast voolab läbi Briede jõgi. Külast läheb läbi maantee V112. Seal on Vākšēni bussipeatus. Külas kasvav Purmaļi tamm on looduskaitse all. Purvmaļi muinaskalmed ning hiiepaik Daviņi hiidrahn on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Aastal 2007 oli külas ligikaudu 35 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. mai 2021. Vaadatud 14. mail 2021. Vietvārdu datubāze
Brandeļi

Brandeļi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Kocēni vallas. Külast voolab läbi Jumara jõgi. Külast läheb läbi maantee A3. Seal on Valmiera VTU bussipeatus. Aastal 2015 oli külas 207 elanikku. Aastal 2016 oli elanikke 196, aastal 2021 aga 206. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Viestura laukums

Viestura laukums on küla (lielciems) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Burtniekist 25 ja Riiast 110 km kaugusele. Küla tekkis pärast II maailmasõda. Aastail 2009-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Küla lähedalt läheb läbi maantee A3. Seal on Viesturskola bussipeatus. Külas asub valla raamatukogu. Autotransporta direcija https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu
Ķempēni

Ķempēni on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Ēvele vallas. Aastail 2009-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Küla asub endise Ķempēni mõisa alal. Seal asub Žagatase bussipeatus. Külas kasvav hobukastan ümbermõõduga 3,46 m on looduskaitse all. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Lizdēni

Lizdēni on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas Rencēni vallas. Külast voolab läbi Buļļupe. Külast läheb läbi maantee V231. Seal on Lizdēni bussipeatus. Külas on raamatukogu. Küla asub endise Lizdēni mõisa alal. 1907. aastal rõngastas sealne mõisnik Harald von Loudon seal sinikael-pardi; tegemist oli esimese lindude rõngastamisega toonase Venemaa aladel. Aastail 2009-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Looduskaitse all on Lizdēni pärn ümbermõõduga 6,88 meetrit, Lizdēni allee lehis ümbermõõduga 3,12 ja kõrgusega 27 meetrit ning Lizdēni lehiseallee. 2015. aastal oli külas 207 elanikku, 2021. aastal 190. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Latvijas Universitāte Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Rūpnieki (Burtnieki piirkond)

Rūpnieki on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. Külast läheb läbi maantee A3. Seal on Slaunese bussipeatus. Külas kasvav pärn ümbermõõduga 4,43 meetrit, tammed (ümbermõõdud 4,93 ja 4,08 meetrit) ja Lielķīši tamm (ümbermõõt 4,01 meetrit) on looduskaitse all. Aastal 2015 oli külas 154 elanikku, aastal 2016 aga 161 elanikku. Aastal 2021 oli elanikke 151. Aastail 2009-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Rencēnmuiža

Rencēnmuiža on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Rencēni vallas. Küla jääb endisest piirkonnakeskusest Burtniekist 16 ja Riiast 120 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V112. Seal on Rencēnmuiža bussipeatus. Rencēnmuiža on tekkinud endise Rencēni mõisa keskuse juurde. Rencēni mõisa vana härrastemaja ja pargikompleks on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Kohaliku kaitse all on mõisa valge ait, mõisavalitseja maja, viinaköök ja uus häärber. Looduskaitse all on Rencēnmuiža tammeallee, Euroopa lehis ümbermõõduga 3.22 meetrit, Tilikase tamm ümbermõõduga 5,45 meetrit, Rencēnmuiža allee saar ümbermõõduga 3,57 ja kõrgusega 29 meetrit, Rencēnmuiža vaher ümbermõõduga 3,82 meetrit, Rencēni pärn ümbermõõduga 6,31 ning kõrgusega 24 meetrit, ja tamm ümbermõõduga 4,4 meetrit. Aastal 2007 oli külas 20 elanikku. Aastail 2009-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Wojnicz

Wojnicz on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Tarnówi maakonnas, Wojniczi valla halduskeskus. Linn asub Dunajeci jõe ääres, Tarnówi kesklinnast ligikaudu 12 km lääneedelas. Linnaõigused sai Wojnicz 1278. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal. Uuesti sai Wojnicz linnaõigused 2007. aastal. Wojnicz. Local history Virtual shtetl
Nazar (eesnimi)

Nazar (vene keeles Назар) on mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 898. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Nazar 49 mehel. Kristlastele tähendab nimi "Naatsaretist pärinev" (heebrea keeles on linnanimi Natzrat). Nazar Beloussov, Eesti advokaat ... https://web.archive.org/web/20190525122657/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Nazar (vaadatud 25.05.2019) Nazar statistikaameti andmebaasis
Platon (eesnimi)

Platon on venepärane mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 472. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Platon 174 mehel. Platon Lebedev Platon Zubov ... https://web.archive.org/web/20190525123241/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Platon (vaadatud 25.05.2019) Platon statistikaameti andmebaasis
Rodion

Rodion on mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 426. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Rodion 214 mehel. Rodion Denissov Rodion Gataullin Rodion Malinovski ... https://web.archive.org/web/20190525123543/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Rodion (vaadatud 25.05.2019) Rodion statistikaameti andmebaasis
Rostislav

Rostislav (vene keeles Ростислав) on venepärane mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 518. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Rostislav 146 mehel. Rostislav Gurjev Rostislav Merkulov ... https://web.archive.org/web/20190525124016/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Rostislav (vaadatud 25.05.2019) Rostislav statistikaameti andmebaasis
Savva

Savva (vene keeles Савва) on venepärane mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 772. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Savva 66 mehel. Savva (Ananjev) Savva Kuliš Savva Tarassov ... https://web.archive.org/web/20190525124222/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Savva (vaadatud 25.05.2019) Savva statistikaameti andmebaasis