laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1479

1479. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad - 1470. aastad - 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad 1520. aastad Aastad: 1474 1475 1476 1477 1478 - 1479 - 1480 1481 1482 1483 1484 1. juuni – asutati Kopenhaageni Ülikool. ... 25. märts – Vassili III, Moskva suurvürst ...
Artefakt

Artefakt ehk tehis on inimeste tehtud või ümber kujundatud ese. Mõiste on laialdaselt kasutusel arheoloogias, kuid ka laiemalt kultuuri kui sellise uurimises. Artefakti vastand on kõik looduslik. Ajaloo kulgu vaadeldes ilmneb, et mida rohkem õpivad inimesed tundma loodust, loodusseadusi, seda suuremaks kasvab ka artefaktide hulk.
Heili Lindepuu

Heili Lindepuu (sündinud 22. märtsil 1979 Tartus) on eesti koreograaf. Ta lõpetas Viljandi Kultuuriakadeemia tantsukunsti õppetooli tantsuõpetaja-koreograafi kutsega ning kaitses Tartu Ülikoolis humanitaarteaduse magistritööd teatriteaduse alal. Praegu õpib Tartu Ülikooli kultuurikorralduse magistriõppes. 2014 “Lavastuslik filmiviktoriin” 2015 “Tantsud Eesti filmidest” 2017 “Kahekümne viies kaader” 2013 Tallinna innovaatiline õpetaja 2015 Eesti teatri aastaauhindade nominent haldus- ja administratiivtöötajate kategoorias Tõlkija Hendrik Lindepuu on Heili Lindepuu onu. Lindepuu, Heili Eesti teatri biograafiline leksikon "Heili Lindepuu. Tallinna Tantsuteatri veebisait". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. aprill 2018. Vaadatud 4. aprillil 2018.
Ostlemine

Ostlemine (ka poodlemine; sõna "šoppamine" on argikeelne) on poode pidi käimine kaupade ostmise ja valimise ning müügilolevaga tutvumise eesmärgil. Juhul kui inimesel on pidev vajadus midagi osta, kuigi tal neid asju polegi vaja, võib tegemist olla haigusliku Impulsihäirega, mida kutsutakse oniomaania. Kui inimene ostab korduvalt asju, mida ta hiljem ei tarvita, võib olla tegemist probleemiga, mida kutsutakse patoloogiliseks kogumiseks. Konsumerism Tarbijakäitumine Tarbimine Turundus
Jim Parsons

James Joseph Parsons (sündinud 24. märtsil 1973 Texases Houstonis) on ameerika näitleja. Näitlejaks otsustas Parsons saada juba kuueaastaselt, kui ta mängis koolinäidendis Rudyard Kiplingi tekkemuistendi põhjal selle kohta, kuidas elevant sai pika londi, Kolo-Kolo lindu. Parsons sai populaarseks tänu osalemisele telesarjas "Suure Paugu teooria", kus mängis füüsikageenius Sheldon Cooperit. 2010 sai Emmy auhinna komöödiasarja peaosatäitja kategoorias. Lisaks esitati ta Rahva valiku auhinna ja Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks komöödianäitleja kategoorias ega võitnud kumbagi. 2011 pälvis Parsons teist aastat järjest Emmy samas kategoorias. Lisaks esitati ta Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödiasarjanäitleja kategoorias ja Rahva valiku auhinna kandidaadiks komöödianäitleja kategoorias ning ta pälvis Kuldgloobuse. 2009 esitati Parsons Emmy kandidaadiks komöödiasarja peaosatäitja kategoorias, aga ei võitnud seda. 2010 esitati ta Rahva valiku auhinna ja Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks komöödianäitleja kategoorias ega võitnud kumbagi. 2012 esitati Parsons juba neljandat aastat järjest komöödiasarja peaosatäitja kategoorias Emmy kandidaadiks, aga seekord ei võitnud. 2013 esitati ta Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödiasarjanäitleja kategoorias, aga ei saanud seda auhinda.
Honey Aaltonen

Honey Aaltonen (õieti Isko Kaleva Honey Aaltonen; 9. veebruar 1960 – 29. oktoober 2022) oli Soome trummar, laulja, raadiotoimetaja ja kirjanik. Ta on avaldanud ansambli Hurriganes biograafia. Ta töötas väljaande Blues News toimetajana. Jussi Kettu Band Tortilla Flat Downhome Boys Big Bertha & The Bulldozers U-bayou Krazy Kats Cat Lee & Co Teendreams "Hurriganes". Johnny Kniga. Helsinki 2002 "Cisse Häkkinen". Johnny Kniga. Helsinki 2011 https://www.hs.fi/muistot/art-2000009179987.html
1480

◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1450. aastad | 1460. aastad | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1476 | 1477 | 1478 | 1479 | 1480 | 1481 | 1482 | 1483 | 1484 | ► | ►► 1480. aasta ... Aasta algul algas 1481. aastani kestnud Liivimaa-Pihkva sõda. Suvi. Liivimaa-Pihkva sõda: Liivimaa vägedel ei õnnestunud vallutada Irboskat ja Pihkvat. ... ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 53
Kolm monarhi ja viis keisrit

Kolm monarhi ja viis keisrit olid Muinas Hiina Xia dünastia eelse perioodi osati mütoloogilised valitsejad ja kultuuriloojad ajavahemikul umbes 3500 eKr kuni 2000 eKr . Morton, W. Scott Morton. Morton, William Scott. Lewis Charlton M. [2005] (2005). China: its history and culture. McGraw-Hill. ISBN 0071412794, 9780071412797. pg 14. 劉煒/著. [2002] (2002) Chinese civilization in a new light 中華文明傳真#1 原始社會：東方的曙光. Commercial press publishing company. ISBN 9620753143. Timetable.
Anne Kull (teoloog)

Anne Kull (sündinud 30. juunil 1959) on eesti teoloog. Ta on lõpetanud 1977. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja on kaitsnud doktoriväitekirja Chicago Ülikooli juures. Ta töötab Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. 2005. aastast on ta süstemaatilise usuteaduse professor. Anne Kull on 2002. aastal asutatud teaduse ja religiooni kolleegiumi asutaja ja juhataja. 2009 Tartu Ülikooli aumärk Tema isa oli jurist, poliitik ja ühiskonnategelane, Eesti Vabariigi Rahvuskomitee asutajaliige Ernst Voldemar Kull. "XLIV lend 1977 (vilistlased)". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2015. Vaadatud 8. jaanuaril 2015. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Anne Kull Eesti Teadusinfosüsteemis http://www.ajakiri.ut.ee/581796
Gersdorff

Gersdorff on Saksamaalt, tänapäeva Saksimaa liidumaa idaosas ja Brandenburgi lõunaosas asuvast Ülem-Lausitzist pärit baltisaksa aadlisuguvõsa. Suguvõsa esivanemaks Liivimaal oli Rootsi sõjaväelane, Toolse (1614–1617) ja Padise (1618/19) kindluseülem, kapten Jürgen von Gersdorff, kellele kuulus Laiuse kihelkonnas Rääbise mõis. 4. detsembril 1693 sai Närke ja Värmlandi jalaväerügemendi kortermeister Georg Gersdorff (1628–1709] naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuks ja immatrikuleeriti samal aastal nr 1282 all Rootsi rüütelkonda. Gersdorffid olid kantud 1745. aastal Eestimaa rüütelkonna ja 29. juulil 1747 ka Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 67 all. Moritz Heinrich von Gersdorff (1714–1762), Venemaa kindralmajor, Riigikontori (Staatscomptoir) asepresident Friedrich Johann von Gersdorff (1735–1805), Ingeri Kummolovo mõisnik, Peeter I ihuarsti Johann Blumentrosti (1676–1756) väimees Moritz Friedrich von Gersdorff (1747–1820), Riia asehaldurkonna aadlimarssal 1786–1792, Liivimaa maanõunik Friedrich Salomon von Gersdorff (1775–1848), Kummolovo mõisnik, Malta ordu rüütel Ernst von Gersdorff (1806–1883), Venemaa kindralleitnant, salanõunik, keiserliku õukonna ülemjäägermeister Friedrich von Gersdorff (1838–1898), Venemaa kindralmajor Alexander von Gersdorff (1839–1911), Venemaa kindralmajor Georg von Gersdorff (1856–1923), Liivimaa maanõunik Arthur Moritz von Gersdorff (1856–?), Stavropoli kubermangu maapealik Viktor von Gersdorff (1884–?), Orenburgi kubermangu maapealik Anders Anton von Stiernman: Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ...2, 1755, lk. 938 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1, Livland, Bd. 2: Görlitz, ca 1935, lk. 731-746 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, Estland, Bd. 2: Görlitz, 1930, lk. 231-232
1490

◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1460. aastad | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1486 | 1487 | 1488 | 1489 | 1490 | 1491 | 1492 | 1493 | 1494 | ► | ►► 1490. aasta (MCDXC) oli 15. sajandi 90. aasta. ... ... 12. mai – Gustav I Vasa, Rootsi kuningas 1523–1560 ...
Abar

Abar (vene sõnast обор) ehk abaravõrk (Tartu murdes kimm või kemm, Pärnumaal kimudega mutt), samuti kimu, kimudega võrk, liigsilmadega võrk on eesti rahvakultuuris kalavõrk, mille võrgulinad on kolmekordsed (vahel ka kahekordsed). Välised võrgulinad on keskmisest kitsamad ja palju suuremate silmadega. Suuruse järgi jagunesid abarad särjeabaraks ja latikaabaraks. Abarvõrk oli tavaliselt 30 m pikk ja kuni 1,5 m kõrge. Abarat kasutati põhiliselt Lõuna-Eesti veekogudel roostikes suurte kalade püüdmisel, kusjuures kalu hirmutati mütaga. Süvavee- ehk latikaabar oli püügivahendiks ka talvel. Abar on kasutusel olnud kogu Euroopas. Varasemas "kalapüügieeskirjas" oli abar määratletud kui "nakkevõrk, millele on ühele või mõlemale küljele juurde rakendatud suuresilmne võrgulina". Alates 2016. a ei kuulu abar enam Eestis lubatud püügivahendite hulka. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1995. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn, AS Pakett trükikoda. Lk 3 Abar, Eesti Rahva Muuseum
Fu Xi

Fu Xi ehk Fuxi (伏羲 või 虙羲/宓犧 (Fú Xī)) ehk Pao Xi (庖犧/庖牺 (Páo Xī)) ehk Tai Hao (太昊 (Tài Hào)) (pärimuse järgi valitses umbes 29. sajandil eKr) oli Hiina (Taevaaluse) legendaarne esimene keiser, esimene kolmest müütilisest Vana-Hiina monarhist (三皇 (sānhuáng)). Ta olevat elanud 197 aastat ja valitsenud 115 aastat (2852–2737 eKr) või 116 aastat (2952–2836 eKr). Tema abikaasana kujutati sageli tema õde, jumalanna Nüwad. Müüdid tema kohta ilmusid Zhou dünastia alul. Hani dünastia ajal sai temast jumal – Idakaare Valdjas ja kevadejumal. Tema residents oli ruudukujuline Maa tempel. Hani dünastia aegsetel seinareljeefidel kujutati teda sageli maduinimesena koos Nüwaga. Fu Xi nime mainib esimest korda Zhuangzi (4.–3. sajandil eKr; peatükid 4, 6, 10, 16) koos Huangdi ja teiste tegelastega lugejale enam-vähem tuttavana. Tema nime mainitakse ka teostes "Shang jun shu", "Zhoubi suanjing" ja "Huainanzi". Talle kui kultuuriloojale on omistatud gua '​de (Hiina muutuste raamatu kaheksa trigrammi) leiutamine taevast ja maast mediteerides. Kaheksa trigrammi ja kuusjoonte järjestus seostati tema nimega. Nende alusel olevat ta leiutanud hiina kirja. Trigraafid olevat ta jäljendanud ühelt õpetatud tiivulise draakoni (yinglong) seljalt, keda ta olevat kohanud Kollase jõe kaldal. Ta olevat inimestele õpetanud nöörist kalavõrkude punumist, mille ta leiutas, ja võrkpüünistega jahti, tulel toiduvalmistamist, loomade kodustamist ning sõlmedega nööride kasutamist aja ja vahemaade mõõtmiseks. Ta olevat inimestele toonud meloodia ja muusika. Samuti olevat ta leiutanud meditsiini. Ta õpetas metsloomade taltsutamist ja siidiussikasvatust. Legendi järgi on ta inimeste esiisa. Teda kujutati mao või draakoni kehaga ja inimese peaga (Huangfu Mi (215—282) kirjeldus), st naaga kujul. Tema abiline oli puuvaim Goumang, kes hoidis käes sirklit, mille Fu Xi oli leiutanud. Fu Xi värv oli roheline. Tema residents oli Chengzhous Henanis, tänini eksisteerivas linnas. Fu Xi sünd oli imepärane. Tema ema rasestus, kui ta teel Leize järve äärde astus kõuevaimu, hiiglase Lei Sheni jalajälje sisse. Фицджералд Чарльз Патрик. История Китая, Москва: ЗАО Ценрполиграф 2004, lk 76–77. Anne Birrell. Chinesische Mythen, Stuttgart 2002. В. Ежов. Мифы Древнего Китая, Москва 2004. Worshiping the Three Sage Kings and Five Virtuous Emperors - The Imperial Temple of Emperors of Successive Dynasties in Beijing, Beijing: Foreign Language Press. 2007. ISBN 978-7-119-04635-8.
Kahuzi-Biega rahvuspark

Kahuzi-Biega rahvuspark on rahvuspark Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Park asub riigi idaosas ning ulatub Kivu järve ja Rwanda piiri lähedale. Pargi pindala on umbes 6000 km². Umbes 80 km kaugusele pargi põhjapiirist ulatub Maiko rahvuspark. Rahvuspark loodi 1970. aastal praeguse pargi idaossa kahe kustunud vulkaani Kahuzi (3308 m) ja Biega (2790 m) ümbrusse. Tollal moodustas see kitsa 75 km² suuruse riba. Aastal 1975 laiendati parki lääne suunas. Idaosas kõrgub Ida-Aafrika riftivööndisse kuuluv Mitumba mäestik. Lääneosa on madalam ja tasasem ning seal domineerivad vihmametsad. Kahuzi-Biega rahvuspark on üks väheseid gorilla Gorilla beringei graueri elupaiku. Alates 1980. aastast kuulub park UNESCO maailmapärandi nimistusse ja alates 1997. aastast ohustatud maailmapärandi hulka. Kahuzi-Biega rahvuspargis elavad lisaks gorilladele ka šimpans, primaadid Cercopithecus hamlyni, Colobus guereza ja Galago matschiei, elevant Loxodonta cyclotis, kahvripühvel (Syncerus caffer), sigalane Hylochoerus meinertzhageni, värvulised Nectarinia rockefelleri, Pseudocalyptomena graueri ja Bradypterus graueri. Piirkonna endeemsete imetajate hulka kuuluvad Micropotamogale ruwenzorii, Paraxerus alexandri ja kärpkaslane Genetta victoriae. Pargi elustik on kannatanud kodusõja, tulekahjude, salaküttimise ning nioobiumi- ja tantaalimaagi (kolumbiidi) otsingute tagajärjel. Kirjeldus UNESCO lehel
SOMUA MCG

SOMUA MCG oli suurtükiveduk ja evakuatsioonimasin, mida kasutasid Prantsuse relvajõud. Põhimõttelt oli tegemist poolroomiksõidukiga ja see suutis kanda kuni 1500 kg koormat. Relvastus ja soomus puudusid. Seda kasutati selliste keskmise suurusega suurtükkide veoks nagu 155 mm mudel 1917 haubits või 105 mm mudel 1936 välisuurtükk. Lisaks veel vastava relva laskemoona haagised. Suurtükivedukina kasutatavat versiooni ehitati kokku 345 masinat: 264 kuni 1. septembrini 1939 ja 81 kuni mai lõpuni 1940. aastal. Lisaks oli veel evakuatsioonimasin, millele oli paigaldatud kraana ja mis oli mõeldud katkiste tankide pukseerimiseks. Selliseid masinaid ehitati 440 tükki. Vauvillier, F. & Touraine, J.-M. L'automobile sous l'uniforme 1939–40, Massin, 1992, ISBN 2-7072-0197-9
Göran Persson

Hans Göran Persson (sündinud 20. jaanuaril 1949 Södermanlandi läänis Vingåkeris) on Rootsi poliitik, aastatel 1996–2007 Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei esimees ja 1996–2006 Rootsi peaminister. Töölisklassi perekonnast pärit Göran Persson asus õppima Örebro kolledžisse sotsioloogiat ja politoloogiat, kuid lahkus sealt 1971. aastal õppeasutust lõpetamata. Aastal 2005 anti talle vaatamata lõpetamata kõrgharidusele Örebro Ülikooli audoktori kraad meditsiini alal. Poliitikas on Persson osalenud juba 1970. aastate algusest. Aastatel 1972–1975 kuulus ta Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Noorteühenduse juhatusse. Hiljem oli ta tegev munitsipaalpoliitikuna Katrineholmi vallas ja loobus 1979 isegi parlamendiliikme kohast, et jätkata tegevust Katrineholmis. Aastatel 1989–1991 oli Göran Persson Ingvar Carlssoni valitsuses koolide minister ja 1994–1996 rahandusminister. Pärast Carlssoni pensionile minekut valiti Persson Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Partei uueks esimeheks ja 22. märtsil 1996 kinnitas parlament ta ühtlasi riigi uueks peaministriks. Aastal 1998 toimunud parlamendivalimistel kaotasid sotsiaaldemokraadid kõvasti hääli, saavutades vaid 36,4% valijate toetuste. Teiste vasakpoolsete parteide toel õnnestus Perssoni valitsuskoalitsioonil siiski püsima jääda. Järgmistel valimistel parandasid sotsiaaldemokraadid oma valimistulemust, kuid ei moodustanud koalitsiooni, vaid jätkasid vähemusvalitsuses. Perssoni valitsus langes 2006. aasta parlamendivalimiste järel. 17. septembril 2006 toimunud valimistel kogusid sotsiaaldemokraadid küll kõige enam kohti parlamendis, kuid tervikuna jäi vasakpoolsete parteide valimisliidu tulemus nõrgemaks parempoolsete parteide tulemusest. 5. oktoobril 2006 kinnitas Rootsi parlament riigi uueks peaministriks Moderaatide partei liidri Fredrik Reinfeldti. Perssoni enam kui kümme aastat kestnud valitsusaeg oli lõppenud. Göran Persson teatas, et 2007. aastal lahkub ta ka Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Partei esimehe ametikohalt. 17. märtsil 2007 valitigi tema asemel partei uueks esimeheks Mona Sahlin. 2011 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk Göran Persson on aastast 2003 abielus Anitra Steeniga. See on tema kolmas abielu. Aastatel 1978–1995 oli ta abielus Gunnel Claessoniga, kellega tal on kaks tütart. Tema teine abikaasa oli Annika Barthine (abielu kestis 1995–2002).
Rootsi peaministrite loend

Siin loetletakse Rootsi peaministreid.
GAZ-64

GAZ-64 oli neljarattaveoga maastikusõiduk, mida tootis GAZ Punaarmeele Teise maailmasõja ajal. See oli mõeldud järglaseks varasemale autole GAZ-61 ja oli võrreldes sellega täiesti rekonstrueeritud. Rekonstrueerimine toimus väga kiiresti: töö kestis 1941. aasta 3. veebruarist kuni 25. märtsini. Peakonstruktor oli Vitali Gratšov. Kokku toodeti kõigest 646 masinat 1941. aasta märtsist kuni 1942. aasta suveni. GAZ-64 kasutati algul baasmasinana soomusauto BA-64 tootmisel 1941. aasta lõpust 1942. aastani, kuid tehnilised probleemid GAZ-64-l ja fakt, et tegemist ei olnud kõige prioriteetsema projektiga GAZ-i tehases, pidurdasid tootmist. Alates 1943. aastast hakati BA-64 tootmiseks kasutama GAZ-67B maasturit, mis oli edasiarendus GAZ-64-st. Zaloga, lk 187 ja lk 189 Steven J. Zaloga, James Grandsen Soviet Tanks and Combat Vehicles of World War Two Weidenfeld & Nicholson military 1984 ISBN 0853686068 Inglise k.
GAZ-67

GAZ-67 ja selle edasiarendus GAZ-67B olid Punaarmee nelikveolised maastikuatod Teise maailmasõja ajal. Neid toodeti GAZ tehases alates 1943. aastast ja seda saab pidada Willys Jeepi Nõukogude analoogiks. Võrreldes eelkäija GAZ-64-ga oli GAZ-67-l laiem rööbe, šassii raami oli tugevdatud ja muid parandusi tehtud. GAZ-67B-del oli mõnevõrra võimsam mootor (54 hj eelkäija 50 hj asemel). GAZ-67 tootmine algas 23. septembril 1943 ja jaanuaris 1944. aastal hakati tootma GAZ-67B mudelit. Tootmine kestis 1953. aastani. Kui GAZ-67B saadavale ilmus, siis hakati seda kasutama varasema GAZ-64-a asemel soomusauto BA-64 baasmasinana. Zaloga, lk 189 Steven J. Zaloga, James Grandsen Soviet Tanks and Combat Vehicles of World War Two Weidenfeld & Nicholson military 1984 ISBN 0853686068 Inglise k. GAZ-67, 4x4, Command Car
Hall

Hall on mitmetähenduslik sõna. Hall on värvus. Hall on õhutemperatuuri langemisel alla 0 °C maapinnale, taimedele ja esemetele tekkiv sade. Hall on arhitektuuri mõiste. Hall on mõiste usundiloost. Hall on murdekeeles sama mis malaaria. Hall on perekonnanimi. Granville Stanley Hall oli Ameerika Ühendriikide psühholoog. Edwin Hall oli Ameerika Ühendriikide füüsik. Tema järgi on nimetatud Halli efekt. Philip Hall oli inglise matemaatik. Tema järgi on nimetatud Halli teoreem. Hall on kohanimi. Hall on kraater Kuul. HALL on Tallinnas paiknev technoklubi. Jäähall Kilehall Spordihall
Club Penguin

"Club Penguin" oli ingliskeelne online-rollimäng (MMORPG). Mängu tegevustik leidis aset talveteemalises virtuaalmaailmas, kus mängija sai kehastada pingviini. Mängijad said tegeleda mitmesuguste veebipõhiste tegevuste ja mängudega. Mängu töötas välja ettevõte New Horizon Interactive (nüüdne Disney Canada Inc.) ning see oli avalikkusele kättesaadav alates 2005. aasta oktoobrist. 2007. aasta lõpuks oli mängus 30 miljonit registreeritud kasutajat. 2013. aasta juuliks oli registreeritud kasutajate arv kasvanud üle 200 miljoni. Kuigi mäng oli kättesaadav tasuta, oli mängijatel võimalik tasuliste teenuste kaudu kasutada lisavõimalusi. Mängukarakterile sai osta riide- ja mööbliesemeid ning mängusisest raha. Registreerima asudes said kasutajad panna oma pingviinile nime ja valida värvi. Alustades oli võimalik ka tasuliseks liikmeks registreerida. Seejärel võis kohe asuda mängima eri mänge, arendada oma tegelaskuju Card-jitsus või teiste mängijatega suhelda. Club Penguin Wiki
Cortland (õunasort)

Cortland on kauasäiliv taliõunasort. Aretatud USA-s Genevas 1898. aastal. Õunasort on saanud nime aretuskoha läheduses asuva Cortland County järgi. Cortland on sortide 'Ben Davise' ja 'Mcintosh' ristand. Puu on üsna tugevakasvuline, võra rippuvate okstega, hakkab vilja kandma varakult, pidevalt, kuid mõõdukalt. Lehed munajad. Vili on ümar kuni laiümar. Keskmise suurusega, 70…115 g. Põhivärvus on rohekaskollane, kattevärvus tumedam punane. Viljaliha on valge, peeneteraline hapukasmagus. Heas hoidlas säilivad õunad kevadeni. Õunasort sobib mahla ja kompoti valmistamiseks ning kuivatamiseks. ‘Cortland’ on äraütlemata hea õun
Abara tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Abara tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Tänav ulatub Jõeküla tänavast Jõeoti tänavani ja on umbes 300 meetrit pikk. Tänava nime määras Tallinna Linnavalitsus määrusega nr 103 19. septembrist 2001. Tänav on saanud nime kalastusvahendi abara järgi. Tänavale on ette nähtud 60 eramut. Eramud Abara tänaval Abara tänav Abara tänav Tallinna tänavanimed Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 264
Christophorus Cellarius

Christophorus Cellarius või Christoph Cellarius (kodanikunimi Christoph Keller; 22. november 1638 – 4. juuni 1707) oli saksa ajaloolane, kes on tuntud peamiselt selle poolest, et võttis kasutusele ajaloolise aja jagamise vana-, kesk- ja uusajaks. Cellariuse isa oli Schmalkaldeni superindendent. Pärast õpinguid sealses koolis täiendas Cellarius end Jena ja Gießeni ülikoolis, õppides idamaiseid keeli, ajalugu, teoloogiat, filosoofiat ja matemaatikat. 1666. aastal sai ta Jenast filosoofiamagistri kraadi ning ta asus järgmisel aastal tööle Weißenfelsi gümnaasiumi professorina, õpetades heebrea keelt ja eetikat. Tänu silmapaistvatele teadmistele ja õpetamisoskusele sai temast 1673. aastal Weimari gümnaasiumi rektor, 1688. aastal sai ta samale ametikohale Merseburgi toomkoolis. Pärast Halle ülikooli rajamist 1694. aastal sai Cellariusest selle ajaloo- ja retoorikaprofessor. Temast sai ka ülikooli raamatukogu juhataja ning aastatel 1697–1698 oli ta ülikooli prorektor. Lisaks õppetööle tegeles Cellarius ka kirjatööga, peamiselt latinistika ja ajaloo teemadel. Cellarius andis oma ulatuslikus töös "Historia Universalis" (1702) uue üldajaloo periodiseeringu, jagades selle vana-, kesk- ja uusajaks. Varem oli ajalugu üldiselt periodiseeritud maailmariikide järgnevuse teel. Renessansi ajal oli kasutusele võetud keskaja mõiste, kuid eraldi uusaega ei olnud siis veel eristatud. Cellariuse antud üldine ajalooperiodiseering on kehtima jäänud tänapäevani.
Jaunjelgava piirkond

Jaunjelgava piirkond (läti Jaunjelgavas novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Jaunjelgava piirkonna elanikest lätlasi 79,98%, venelasi 12,10%, valgevenelasi 2,27%, leedulasi 2,26%, ukrainlasi 1,19% ja muudest rahvustest inimesi 2,21%. Piirkond moodustati 2009. aastal neljast vallast ja Jaunjelgava linnast. 2021. aastal liideti Jaunjelgava piirkond Aizkraukle piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2011. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Jaunjelgava piirkonna koduleht
Franz Joseph

Franz Joseph on olnud mitme inimese nimi. Franz Joseph I, Austria-Ungari keiser Franz Josef I, Liechtensteini vürst Franz Josef II, Liechtensteini vürst Franz Joseph, Eesti kergejõustiklane ja sporditegelane
Cēsise piirkond (2009–2021)

Cēsise piirkond (läti keeles Cēsu novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Cēsise piirkonna elanikest lätlasi 85,3%, venelasi 10,2%, valgevenelasi 1,1% ja muust rahvusest inimesi 3,4%. Piirkond moodustati 2009. aastal Vaive vallast ja Cēsise linnast. 2021. aastal moodustati senisest Cēsise piirkonnast ning Amata, Jaunpiebalga, Līgatne, Pārgauja, Priekuļi ja Vecpiebalga piirkonnast uus Cēsise piirkond. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021.