laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Apocalypto

"Apocalypto" on Oscarile nomineeritud 2006. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide eepiline seiklusfilm, mille lavastas Mel Gibson. Filmi peategelane on Jaguar Paw. Jaguar Paw on Kesk-Ameerika põliselanike maiade ühe suguharu pealiku Flint Sky poeg. Flint Sky küla satub vaenuliku klanni rünnaku alla ning Jaguar Paw otsustab päästa oma lapseootel naise, peites ta tühja kaevu. Jaguar Paw ise tormab seejärel ebavõrdsesse võitlusse vaenulike jõududega, kuid koos paljude teiste külaelanikega ta vangistatakse. Enne vangide lahkumist külast lõikab üks vaenuliku klanni võitleja läbi köie, millega Jaguar Paw naine pääseks tagasi maapinnale. Vangid viiakse külast riigi pealinna, kus naisvangid müüakse orjadeks ja mehed otsustatakse ohverdada jumalale. Jaguar Paw ohverdamise ajal aga algab päikesevarjutus, mistõttu tema ning teised vangid jäetakse esialgu ellu, kuid nad peavad läbi tegema mängu, millest on võimatu eluga pääseda. Mängu käigus saab Jaguar Paw raskelt haavata, kuid pääseb siiski eluga. Teda hakatakse jälitama džunglis, kuid tal õnnestub peaaegu kõik vastased ükshaaval tappa ning jõuda tagasi oma kodukülla, kus päästab kaevust oma naise ning vastsündinud lapse. Siiski jälitab veel kolm meest Jaguar Paw'd. Jaguar Paw'l õnnestub üht neist meelitada loomapüünisesse, kuid ta ise saab seekord raskelt haavata. Jaguar Paw komberdab kuidagi edasi ning jõuab välja mereni, kus kaks jälitajat ta kätte saavad. Samal hetkel aga näevad Jaguar Paw' jälitajad mitut eurooplaste laeva ning paatidega maale tulevaid mehi. Nad on nähtust niivõrd imestunud, et lasevad Jaguar Paw'l minna ning jäävad ise mererannale valgete tegutsemist vaatama. Filmis mängivad indiaani näitlejad. Kõik dialoogid on jukateegi keeles. Film on varustatud inglis- jt keelsete subtiitritega. Any Puello – Heaven Flower Rudy Youngblood – Jaguar Paw Dalia Hernández – Seven Jonathan Brewer – Blunted Mayra Sérbulo – noor naine Morris Birdyellowhead – Flint Sky Carlos Emilio Báez – Turtles Run Amílcar Ramírez – Curl Nose Israel Contreras – Smoke Frog Israel Ríos – Cocoa Leaf María Isabel Díaz – mehe ema Iazúa Laríos – Sky Flower Raoul Trujillo – Zero Wolf Gerardo Taracena – Middle Eye Rodolfo Palacios – Snake Ink Ariel Galván – Hanging Moss Fernando Hernandez – High Priest Rafael Velez – Mayan King Bernardo Ruiz – Drunkards Four Ricardo Díaz Mendoza – Cut Rock Richard Can – Ten Peccary Carlos Ramos – Monkey Jaw Ammel Rodrigo Mendoza – Buzzard Hook Marco Antonio Argueta – Speaking Wind Aquetzali García – poiss oraakel María Isidra Hoil – tüdruk oraakel Abel Woolrich – naerev mees Gilmerio DSouza – Ultimate Ekach "Apocalypto". British Board of Film Classification http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=apocalypto.htm "Apocalypto"]. Box Office Mojo "Apocalypto" andmebaasis Box Office Mojo (inglise) Apocalypto. Blogi Trash Can Dance, 10. jaanuar 2007 Apocalypto (2006). Blogi Paranoiadisco, 28. mai 2009
Rahvusvahelised veed

Rahvusvahelised veed (ka eksterritoriaalveed, välisveed) on rahvusvahelise mereõiguse kohaselt veealad, mis jäävad väljapoole rannikuriikide jurisdiktsioonile alluvaid territoriaalvesi. Avamerel seilavate laevade üle on jurisdiktsioon lipuriigil. Erandina saavad piraatluse ja orjakaubanduse puhul kõik riigid nende laevade üle jurisdiktsiooni teostada. Avameri Territoriaalveed Majandusvöönd
Lilleoru

Lilleoru on kogukond ja jätkusuutliku eluviisi keskus Harju maakonnas Rae vallas Aruvalla külas. Asutusele pani aluse kriya-jooga õpetaja Ingvar Villido koos oma õpilastega 1993. aastal. Tegevuste paremaks korraldamiseks asutati 2001. aastal samanimeline mittetulundusühing, millel on üle saja liikme. Lilleoru on rahvusvahelise kriya-jooga ühenduse ja Euroopa ökokogukondade võrgustiku liige ning Eesti Ökokogukondade Ühenduse asutajaliige. Lilleoru juurde kuulub Teadlikkuse Rakendamise Kool, Ishwarananda aašram, Elulille park. Lilleoru kõrval asub Taevasmaa ökoasum. Keskus peab oma eesmärgiks aidata kaasa inimeste terviklikule arengule õppimisvõimaluste pakkumise ja arengut soodustavate tingimuste loomise kaudu. Praktikad on võetud erinevatest religioonidest ja esoteerilistest õpetustest. Alates 2002. aastast on Lilleorus Babaji aašram. Lilleorus on kooskäimiste maja koos kõrvalhoonega, mahepõllumaa ja iluaed. Lilleorus on käinud õpetamas sadu erinevaid lektoreid ja loengute pidajaid nii Eestist kui ka välismaalt. Lilleoru keskuse koolitusjuht on Ingvar Villido. 2023. aasta juulis peatas Marshall Govindan üheks aastaks Villido tegevuse kriya-jooga õpetajana seoses Villido kauaaegsete õpilaste kaebekirjadega Villido kohta. Organisatsioon www.lilleoru.ee (vaadatud 19.02.2017) Vainküla, Kristi (13.09.2023). "Häbi ja alandus Lilleorus. Kauaaegsete õpilaste kaebekirjad peatasid kogukonna juhi Ingvar Villido tegevuse joogaõpetajana". Eesti Ekspress. Vaadatud 23. septembril 2023. Lilleoru keskuse veebileht Lilleoru keskuse Youtube'i kanal Anna Teele Orav. "Usundiloolane Ringo Ringvee: Lilleoru on fenomen. Mul tekkis küsimus, millega see kõik lõpeb?". Eesti Ekspress, 17.09.2023
Idiofonid

Idiofonid (kr. idios 'oma' + phōnē 'heli' = 'iseheliseja') ehk korpuspillid on löökpillid, mille heli tekib kogu instrumendi võnkumisest. Igor Tõnurist, toetudes väljaandele "Musical Instruments" liigitab idiofonid kaheksasse, paljude alaliigitustega põhirühma: 1. Tampivad idiofonid (inglise stamping idiophones) – heli tekib esemest, millega lüüakse vastu maad või mõnda teist kõva alust, nt kepi või seest õõnsa helitoru (inglise k hollow tube, õõnes bambusest või puust toru, mille alumine ots on kinnine) löök vastu maad või põrandat, ühe-kahe-kolme nuiaga tampimine uhmris, stepkingades tantsimine. 2. Tambitavad (inglise stamped idiophones) – heli tekib alusest, mille vastu lüüakse, nt löök rusikaga vastu söögilaua pealispinda, löök kepiga vastu palki, rütmiline tants augu kohal, mis on kaetud kõva resoneeriva kattega (seda viimast Eestis ei tunta), jms. 3. Raputatavad (inglise shaken idiophones) – heli tekib eset raputades (laste kõristid, kuljused, helisevad metallkaunistused riietel, kõrinatega õllekann jms). 4. Löödavad (inglise percussion, ka struck idiofones) – valmistatakse sellistena, et heli saamiseks tuleb neid lüüa pulga või erilise nuiaga jms (nt ksülofon, gong, triangel, kõraga (= tilaga) kell, väljastpoolt palgilöögiga helisema pandav kell, eesti lokulaud). See on kõige ulatuslikum pillirühm. 5. Väristatavad (inglise concussion) – heli saadakse kahe või enama sarnase osa (= eseme) kokkulöömisega (nt metallist taldrikud, kastanjetid). 6. Hõõrutavad (inglise friction) – heli tekib hõõrumisest, mõnikord (nagu muusikalise sae puhul) hõõruvad kaks pinda vastamisi, samuti tekib heli hõõrudes niiske sõrmega mööda klaasi serva, heli võib tekitada ka kampoliga määritud ust sõrmega hõõrudes. 7. Kraabitavad (inglise scraped) – heli tekitatakse, tõmmates pulga või muu sellisega järsult üle riibitud või ebaühtlase aluspinna (pesulaud, vaalikurikas, käristi, eesti tuhapill-pingipill). 8. Näpitavad (inglise plucked, nimetatakse ka linguaphones) – heli tuleb ühest või enamast raami külge kinnitatud laastukujulisest keelekesest, mis näppides helisema pannakse (nt parmupill, sansa). Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigituses moodustavad idiofonid 1. kategooria ja on jaotatud nelja alamkategooriasse: löömise idiofonid näppimise idiofonid hõõrumise idiofonid puhumise idiofonid 111. Kell Kastanjetid Taldrikud Hi-hat Ksülofon Gong Tamburiin Triangel 112. Celesta Ksülofon Marimba Vibrafon Eesti rahvapillidest on idiofonid lokulaud, heliraud, pingipill, jauram, käristi, kilk, parmupill. Musical Instruments of the World: An Illustrated Encyclopedia, Diagram Group. London et al.: Paddington Press, 1976:90–91 [http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/araamat/2007/9igortonurist.pdf Tõnurist, Igor: "Eesti idiofonid – traditsioon ja "juhuslikkus"", 274-275 en:List of idiophones by Hornbostel-Sachs number
Membranofonid

Membranofonid ehk membraanpillid on löökpillid, mille heli tekitab membraani, kas pingul kile või naha võnkumine. Membranofonid on näiteks basstrumm, bongod, tabla, tamburiin, timpan. Eesti rahvapillidest kuuluvad membranofonide hulka: põsepill – heli tekitatakse ühe või mõlema käe sõrmedega vastu põski nipsutades. Pinget muutes saadakse erinev heli. kammipill – piid on kaetud õhukese paberi või puulehega. Kui kammi vastu huuli surudes viisi ümiseda, hakkab paber või puuleht võnkuma. Membranofonide hulka kuuluvad ka näiteks indiaani "näpitavad trummid", mille membraani panevad võnkuma trummi külge kinnitatud pillikeeled. Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigituses moodustavad membranofonid 2. kategooria. Membranofonide loend Tõnurist, Igor: Eesti idiofonid – traditsisoon ja “juhuslikkus”.274 en:List of membranophones by Hornbostel-Sachs number
Helgi Hirv

Helgi Hirv (22. mai 1925 Tartu – 8. jaanuar 1977) oli eesti graafik. Helgi Hirv sündis metallitöösturi Johannes Hirschi perekonnas. Ta lõpetas 1945. aastal Tartu 5. keskkooli. Kunstiõpinguid alustas 1943. aastal Pallase kunstikoolis, 1951. aastal lõpetas Ado Vabbe ja Leopold Ennosaare õpilasena Tartu Riikliku Kunstiinstituudi. Helgi Hirv töötas aastatel 1952–1956 Tartu Kunstitoodete Töökodade dekooriateljees ning tegi Eesti Riikliku Kirjastuse teadusväljaandeile illustratsioone. Alates 1959. aastast oli ta Kunstnike Liidu liige. Esines näitustel alates 1951. aastast, tema isikunäitus toimus aastal 1975. Ta on loonud lüürilise loodustunnetusega maastiku- ja linnavaateid peamiselt sügavtrükitehnikas. Helgi Hirve abikaasa oli kunstnik Louis Pavel ja nende poeg on luuletaja Indrek Hirv. Tema vennatütar on ehtekunstnik Piret Hirv.
Esimene Eesti kinopiltide tehas Estonia

Esimene Eesti kinopiltide tehas Estonia (ka esimene Eesti kinopiltide tehas ja Estonia Film) oli aastatel 1912–1914 Tartus tegutsenud filmistuudio ehk "esimene Eesti kinopiltide tehas", mille asutas esimene eestlasest filmioperaator Johannes Pääsuke, kes oli siis vaid 20-aastane. Johannes Pääsuke filmis Eesti paiku ja sündmusi. Eesti Filmi Andmebaas Lõhmus, Jaak. Ikka sellest Utotškini lennu filmist. Postimees, 24. aprill 2009 Lõhmus, Jaak. Johannes Pääsuke oli Eesti esimene juutuuber. Postimees, 28. aprill 2017
Kawasaki (täpsustus)

Kawasaki võib tähendada mitut asja: Kawasaki on linn Jaapanis. Kawasaki Heavy Industries on Jaapani suurettevõte, mis toodab liiklusvahendeid; ettevõte pole seotud Kawasaki linnaga. Kawasaki on levinud perekonnanimi: Jiro Kawasaki, Jaapani poliitik (1947–) Ryō Kawasaki, jaapani muusik (1947–2020) Utah Kawasaki, jaapani muusik (1976–) Yukari Kawasaki, jaapani vibulaskja (1976–) Kawasaki haigus on kogu organismi haarav väikeste veresoonte põletikuline haigus.
Nõmme (Lääneranna)

Nõmme on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Külas asub Nõmmeküla rändrahn. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 3.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Piha

Piha on küla Pärnumaal Lääneranna vallas. Sisseütlev kääne külanimest on Pihasse. Piha küla mainiti 1689 kujul Pyhakull och Rahiska, 1726 kujul Peha, 1782 kujul Püha ja 1798 kujul Pihha. Küla kuulus Varbla kihelkonda ja Uue-Varbla mõisale. Esmamainimise põhjal oli küla esialgne nimi Püha ja nimes on ü muutunud i-ks. Sellegipoolest on peetud võimalikuks nime pärinemist sõnast pihk : piha 'vaik' või pihestik 'võsastik'. 1977–97 oli Piha küla ametlikult Raheste osa, ka 1689 peeti neid samaks külaks. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 4.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk. 479
Aaderduskamm

Aaderduskamm on lame painduv terasest või plastmassist tööriist, millel on traadist või kummist piid või hambad ning mida kasutatakse aaderdamiseks. Aaderduskamm tõmmatakse läbi märja laki või värvi, et saada triibuline või sooniline pind. Aaderduskammi võib asendada ka tavaline juuksekamm. Aaderdamine Aaderduspintsel Pildid: kummist aaderduskammid Pildid: terasest aaderduskammid Pilt: kolmnurkse aaderduskammi jälg Pilt: terasest aaderduskammi jälg Pilt: gradueeritud aaderduskammi jälg Alumine pilt: metallist aaderduskammid Aaderduskammi kasutamine (ingliskeelne jutt ja pildid)
Raespa

Raespa on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Raespa hoiuala Vaiste lõpp Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 4.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Raheste

Raheste on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 4.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rannaküla (Lääneranna)

Rannaküla on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Küla rannikul on Saarma augu Saarma rand. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 4.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rauksi

Rauksi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 4.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rädi

Rädi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Kulli palvemaja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 5.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saare (Lääneranna)

Saare on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Kolga looduskaitseala Raespa hoiuala Vaiste lõpp Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 5.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saulepi

Saulepi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Raespa hoiuala Saulepi vald Saulepi mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 5.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Saulepi valitsejad Saulepi piirkonna koduleht
Selja (Lääneranna)

Selja on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 5.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sookalda

Sookalda on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Küla lõunasevas paikneb Paadrema mõis. Sookalda küla läbib Paadrema jõgi, mis küla piires voolab mööda magistraalkraavi. Vana jõesäng sellest põhja pool on osaliselt alles. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 5.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tamba

Tamba on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 5.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tiilima

Tiilima on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 5.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Täpsi

Täpsi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 6.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Käru (Lääneranna)

Käru on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 31.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rae (Põhja-Pärnumaa)

Rae on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 12.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaansoo

Kaansoo on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Kaansoo külaga on liidetud Alt-Kaansoo, Kaansoo-Ojaküla ja Pärassaare. Külas asub Kaansoo kalmistu. Kaansoo liigikaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Kaansoo" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kalmaru

Kalmaru on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kirikumõisa

Kirikumõisa on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kose (Põhja-Pärnumaa)

Kose on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Triiton

Triiton on triitiumi (vesinik-3) tuum. Triiton koosneb ühest prootonist ja kahest neutronist ja on radioaktiivne. Tritoon Triton
Kullimaa (Põhja-Pärnumaa)

Kullimaa on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. 1977. aastal liideti Kullimaa külaga Maidemaa. Küla on nime saanud Kullima põlistalu järgi. Kullimaal on sündinud Mart Kull ja Lembit Kull. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Kullimaa2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kullimaa

Kullimaa on mitme koha nimi: Kullimaa, küla Türi vallas Järva maakonnas Kullimaa, küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas
Kullimaa (Türi)

Kullimaa on küla Türi vallas Järva maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rapla maakonda Käru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kobra küla

Kobra on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. 1977. aastal liideti Kobra külaga Järvaku. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Kobra" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kurgja

Kurgja on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal Pärnu jõe ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Kurgjal asub Carl Robert Jakobsoni talumuuseum. Kurgja-Linnutaja kaitseala Kurgja maanteesild Kurgja talu Männiku mänd Särghaua talu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Leetva

Leetva on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 11.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Luuri

Luuri on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Luurilt on pärit majandusanalüütik Ruta Arumäe (Eier). Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Luuri raudteejaam Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 11.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lüüste

Lüüste on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 11.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Massu (Põhja-Pärnumaa)

Massu on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 11.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mädara

Mädara on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Küla paikneb mõlemal pool Pärnu-Paide-Rakvere-Sõmeru maanteed Mädara jõe (Pärnu jõe parempoolne lisajõgi, 38km pikk) ääres. Külas paikneb Mädara linnamägi (1. aastatuhande teine pool), mis oli muistse Alempoisi väikemaakonna üks kahest-kolmest linnusest. 1805. aastal ilmunud maakaardil "Charte von der Herzogthümern Liefland und Esthland oder den Statthalterschaften von Riga und Reval" on küla nimi esitatud kujul Meddara. Aastal 1883 ajalehe Olevik lisana välja antud ühel esimesel eestikeelsel Eestimaa kaardil on küla nimeks märgitud Mädaraa. Külas võib peale palumetsade kohata ka endist liivakarjääri ning motokrossirada. Ühtlasi läbib Mädara küla RMK Oandu-Ikla matkatee ning seal asub matkateele jääv RMK Kellissaare lõkkekoht. . Mädara jõgi, mis suuresti Mädara küla läbib Lumine mets Mädaras Laanepüü on Mädara metsades sageli kohatav kanaline Mädara linnamägi Mädara mets Laanerähni kohtab Mädara vanemates metsatukkades Männi-kuuse segamets Pohlade korjamine marjakombainiga Mänsakut kohtab Mädara männikutes ja kuusikutes Metsavahetee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 12.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tritoon

Tritoon (ladina sõnast tritonus 'kolmtoon') on muusikas intervall, mille moodustab kolm tervetooni. Tritoon on ka pool oktavit. Tritooni on keskajal peetud kõige dissonantsemaks intervalliks, nimetatud ka Saatana intervalliks (Diabolus in musica 'kurat muusikas').
Mustaru

Mustaru on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. 1977. aastal liideti Mustaru külaga Aleküla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 12.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Mustaru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Rahnoja

Rahnoja on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 12.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rätsepa (Põhja-Pärnumaa)

Rätsepa on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 13.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Suurejõe

Suurejõe on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Suurejõe maanteesild Suurejõe vesiveski Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 13.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Suurejõe vesiveski Suurejõe vesiveski. Vaade maanteesillalt
Võidula

Võidula on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Võidula Võidula mõis Võidula mõisa park ja Käru jõgi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 14.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.