laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sangsaadu

Sangsaadu oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Ervu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ervu külaga. Külast on teateid alates 1945. Enn Ernits: artikkel "Ervu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Siberinurme

Siberinurme oli küla Tartumaal, ajalooliselt Ulila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kaimi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Puhja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kaimi külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Сиберинурмъ). Enn Ernits: artikkel "Kaimi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Sohvia

Sohvia (kirjakeeles varem ka Sofia) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Alatskivi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kolkja asula alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kodavere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kolkja asulaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Софійка). Peeter Päll: artikkel "Sohvia" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Sookurgu

Sookurgu oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kargaja küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kargaja külaga. Külast on teateid alates 1937. Peeter Päll: artikkel "Kargaja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Sooranna

Sooranna (ka Sootaga) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Pajukurmu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pajukurmu külaga. Külast on teateid alates 1970 (Sootaga). Enn Ernits: artikkel "Pajukurmu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Inglise mastif

Inglise mastif ehk inglise dogi (ka mastif) on suurt kasvu inglise koeratõug. Britid aretasid mastifi kõige puhtamas vormis. Inglise mastif aretati valvuriks – inglastel olid suured lossid ja maavaldused, kus koerad öösiti ringi liikusid. "Inglise mastif" (PDF). EKL. 2. märts 2011. Vaadatud 17. juulil 2022. Mastifite tõuühing
Tapu-Soe

Tapu-Soe (varasema nimega Tapu) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kaatsi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kaatsi külaga. Külast on teateid alates 1930.[viide?] Küla on nimetatud Tapu mõisa järgi. Enn Ernits: artikkel "Kaatsi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tordi

Tordi oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kükitaja küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kükitaja külaga. Külast on teateid alates 1930.[viide?] Küla on nimetatud Tordi mõisa (Taabri mõisa kõrvalmõis) järgi. Enn Ernits: artikkel "Kükitaja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tõlvamäe

Tõlvamäe oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kirepi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kirepi külaga. Külast on teateid alates 1945.[viide?] Enn Ernits: artikkel "Tõlvamäe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk Kirepi1.
Raudja

Raudja oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Vehendi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vehendi külaga. Külast on teateid alates 1945. Enn Ernits: artikkel "Vehendi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Reheküla

Reheküla (ka Rehe) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Mäksa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mäksa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mäksa külaga. Küla rajati 1920. aastatel endise Mäksa mõisa aladele. Marje Joalaid: artikkel "Mäksa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Rekussaare

Rekussaare oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Poriküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Porikülaga. Külanime lähteks on talunimi (1839 Recko talu). Enn Ernits: artikkel "Poriküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vilikonsa

Vilikonsa oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Selgise küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Selgise külaga. Külast on teateid alates 1937. Peeter Päll: artikkel "Selgise" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kahtla

Kahtla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Laimjala valda. Külas asuvad Kahtla Lasteaed-Põhikool, Laimjala Vassilius Suure kirik ja Kahtla kalmistu. Seal asub Kahtla laid. Kahtla küla karjamaal (bussipeatusest 2,5 km lääneloode pool) asub üks Saaremaa kahest kaitse all olevast rauaaja vanema poole asulast (Kahtla asulakoht). Maadevahe jõe ja Pöide–Valjala vaheliste soiste alade servas asuvat muistset asustuskeskust uuris 1976.–1979. aastani Vello Lõugas. Kahtla kivikirstkalmed on esimesed endise Pöide kihelkonna alal avastatud varase rauaaja kalmed. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Väike-Torila

Väike-Torila oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kokora mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Torila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kodavere kihelkonda. 1977 liideti Mets-Torila, Suur-Torila ja Väike-Torila küla kokku ja moodustati uus küla: Torila. Peeter Päll: artikkel "Torila" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Välgi-Alajõe

Välgi-Alajõe oli küla Tartumaal, ajalooliselt Elistvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Välgi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Välgi külaga. 1582 on esimest korda mainitud nime Aloge. Peeter Päll: artikkel "Välgi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ängu

Ängu oli küla Tartumaal, ajalooliselt Suure-Konguta mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lembevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Puhja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lembevere külaga. 1449 on esimest korda mainitud nime Enge, seejärel 1582 Angi, 1628 Hengi, 1638 Engokyll, 1839 Engo. Enn Ernits: artikkel "Ängu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Änni

Änni oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Vasula küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vasula külaga. Külast on teateid alates 1970. Änni järv (Harju maakonnas) Enn Ernits: artikkel "Änni" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Asumõisa

Asumõisa (ka Asu asundus) oli küla Valgamaal, ajalooliselt Koorküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jeti küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jeti külaga. Külanime lähteks võib olla talupoja lisanimi (1684 Asso Hans). Marja Kallasmaa: artikkel "Jeti" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Arnold Laidva

Arnold Johannes Laidva (kuni 23. juuni 1935 Arnold Johannes Laubert; 21. august 1906 Tallinn – 13. september 1990 Uppsala, Rootsi) oli eesti poksija. Ta oli kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) Eesti meistrivõistlustel aastatel 1924 ja 1926 Eesti meister. Ta sai Eesti meistrivõistlustel 2. koha kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 1925. aastal ning sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1927. aastal ning kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 3. koha aastatel 1929 ja 1930. Ta töötas hiljem politseinikuna. Ta põgenes 1944. aastal Rootsi. Oli hiljem pikka aega tegev Uppsala Eesti Seltsis (muuhulgas ka laekuri ja sekretärina). Tema poeg on Rootsi ja Eesti laevandustegelane Hans Laidwa. Aastatel 1944–1945 Arnoldi peetud päevikut on poeg Hans kasutanud oma elulugu jutustavas raamatus "Ett liv på Östersjön - som båtflykting och färjeredare" (rootsi keeles; Stockholm 2003; eesti keeles "Elu Läänemerel: paadipõgenikust reederiks". Tänapäev. Tallinn 2004, tõlkinud Tõnis Arnover). Kontvõõras. "Arnold Laidva 50-aastane". Stockholms-Tidningen Eestlastele, 19. august 1956. Lk 1 Kontvõõras. "Arnold Laidva 50-aastane". Stockholms-Tidningen Eestlastele, 19. august 1956. Lk 1 Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009 Rein Pajur, Juhan Maidlo, Erlend Teemägi. "Poks". // Eesti spordi aastaraamat 1918–1940. Eesti Spordiajaloo Selts. 2015. Lk 338–340 ja 363 Arnold Lauberti sporditulemused
Vektormõõtmine

Vektormõõtmine on vektorsuuruse mõõtmine selle reaalarvu kujul esitatavate parameetrite kaudu. Üks olulisemaid vektormõõtmiste aladest on perioodilise harmoonilise vahelduva elektripinge ja -voolu ja elektriahelate impedantsi Z vektorparameetrite mõõtmine. Selleks kasutatakse vektorvoltmeetreid ja impedantsi või komplekstakistuse mõõtureid.
Faasisünkronisatsioonisüsteem

Faasisünkronisatsioonisüsteem on süsteem, milles toimub kahe või enama sõltumatu vahelduvpinge või voolu allika omavaheline sünkroonimine kuni sageduste võrdsustumiseni kas nullilähedase või piisavalt väikese faasinihkega nende signaalide vahel. Laialdaselt kasutatavad on automaatsed faasisünkronisatsiooni süsteemid ehk faasilukksüsteemid (inglise k. Phase-Locked Loop, PLL). Elektrienergeetikas on faasisünkronisatsioonisüsteem kasutusel generaatorite sünkroonimisel enne nende lülitamist ühtsesse elektrivõrku.
Eera

Eera oli küla Valgamaal, ajalooliselt Hoomuli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Holdre küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Holdre külaga. Eera on küla staatuses alates 1922. Eera järved Marja Kallasmaa: artikkel "Eera" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jaasikse

Jaasikse oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Kalme küla alale. Külast on teateid alates 1930.[viide?] Marja Kallasmaa: artikkel "Kalme4" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kakulaane

Kakulaane oli küla Valgamaal, ajalooliselt Sangaste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lauküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Sangaste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Laukülaga. Küla tekkis 19. ja 20. sajandi vahetusel. Mariko Faster: artikkel "Kakulaane" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Keerdi

Keerdi oli küla Valgamaal, ajalooliselt Vaalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Õlatu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Sangaste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Õlatu külaga. Külast on teateid alates 1922. Mariko Faster: artikkel "Õlatu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Keisri

Keisri oli küla Valgamaal, ajalooliselt Koorküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Koorküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Koorkülaga. Külanimi pärineb talunimest Keiser: 1638 mainitakse Koorküla mõisa all talu Keiser Iwask, 1724 Kayser Jack, Kayser Jürgen, 1795 kaks talu nimega Keiser. Marja Kallasmaa: artikkel "Keisri" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kohtu

Kohtu oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Mägiste küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mägiste külaga. Külast on teateid alates 1970. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 28.01.2019)
Kirmi

Kirmi oli küla Valgamaal, ajalooliselt Uderna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pastaku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõngu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pastaku külaga. 1839 on esimest korda mainitud nime Kirmi. Enn Ernits: artikkel "Pastaku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Koive

Koive oli küla Valgamaal, ajalooliselt Patküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Patküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Patküla külaga. Külast on teateid alates 1922. Marja Kallasmaa: artikkel "Patküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Koosi

Koosi oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Kungi küla alale. Küla eksisteeris 1930. aastatel. Marja Kallasmaa: artikkel "Kungi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Koriste

Koriste oli küla Valgamaal, ajalooliselt Taagepera mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Karjatnurme küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Külast on arvatavasti teateid alates umbes 1900 (Кароте). Marja Kallasmaa: artikkel "Koriste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Harkujärve kogudus

EELK Harkujärve kogudus on Harku vallas tegutsev luterlik kogudus. Kogudus kuulub Tallinna praostkonda. Kogudus kasutab Harkujärve kogukonnakirikut. Mais 2014 koostati notariaalne ostu-müügileping MTÜ Harkujärve Kiriku Taastamise Seltsi ja Eesti Karismaatilise Episkopaalkiriku vahel ja sellega läks kirikuhoone Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku käsutusse. 28. septembril 2014 kell 17.00 alanud jumalateenistusel pühitses EELK peapiiskop Andres Põder Harkujärve kogukonnakiriku. 2018. aasta aprilli kirikukogu otsusega moodustati Harkujärve kogudus. Kuni kirikukogu otsuseni oli Harkujärve kogudus sisuliselt Tallinna Peeteli koguduse tütarkogudus. Koguduse hooldajaõpetaja on Avo Üprus.
Kuski

Kuski oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Tõlliste küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõlliste külaga. Külast on teateid alates 1970. Mariko Faster: artikkel "Tõlliste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Laagiste

Laagiste oli küla Valgamaal, ajalooliselt Taagepera mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Karjatnurme küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Karjatnurme külaga. 1510 on Helme kihelkonnas mainitud mõisat või küla nimega Lagesze. Marja Kallasmaa: artikkel "Laagiste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Laksi

Laksi oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Pühaste küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pühaste külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Enn Ernits: artikkel "Pühaste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
1176

1176. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad - 1170. aastad - 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad Aastad: 1171 1172 1173 1174 1175 - 1176 - 1177 1178 1179 1180 1181 29. mai – Friedrich I Barbarossa sai Legnano lahingus Lombardia Liigalt lüüa ... ... Rokujō, Jaapani keiser
Leesiku

Leesiku oli küla Valgamaal, ajalooliselt Aakre mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pedaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõngu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pedaste külaga. Külast on teateid alates 1638 (Lesekakyllo). Enn Ernits: artikkel "Pedaste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lopsu

Lopsu oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Ala küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ala külaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Lopsu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lüüdi

Lüüdi oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Iigaste küla alale. Mariko Faster, Evar Saar: artikkel "Iigaste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Yoshimasa Hayashi

Yoshimasa Hayashi (jaapani keeles 林 芳正 Hayashi Yoshimasa; sündinud 19. jaanuaril 1961 Shimonosekis) on Jaapani poliitik, ta kuulub Liberaaldemokraatlikku Parteisse. Ta oli aastal 2008 Jaapani kaitseminister, aastal 2009 Jaapani majandus- ja fiskaalpoliitika minister ning aastatel 2012–2014 ja aastal 2015 Jaapani põllumajandus-, metsandus ja kalandusminister. 10. novembrist 2021 kuni 13. septembrini 2023 oli ta Jaapani välisminister. Alates detsembrist 2023 on ta peaministri büroo juht. Ta on lõpetanud Tōkyō Ülikooli, seejärel õppis ta Harvardi Ülikooli juures asuvas John F. Kennedy nimelises valitsemiskoolis (John F. Kennedy School of Government). Tema isa Yoshiro Hayashi (1922–2017) oli samuti Jaapani poliitik.
Meema

Meema oli küla Valgamaal. Kihelkondlikult kuulus küla Otepää kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Arula külaga. Arula jäi Meemast põhja. Teised lähimad külad olid idas Kääriku ja Laane, kagus Tsäpste, lõunas Mäeküla, läänes Pringi ning loodes Tolkuse. Külast on teateid alates 1922. Kuid juba 1839 esmamainiti selles kohas asuvat Mema talurühma. Mariko Faster: artikkel "Arula" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Eesti kohanimeraamat, kaart 38. KNAB (vaadatud 26.04.2018) Eesti kohanimeraamat, lk. 51
Madsa

Madsa oli küla Valgamaal, ajalooliselt Karula mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rebasemõisa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rebasemõisa külaga. Külas on tegutsenud Madsa kool, mis asutati 1867 (Schulland Madsa). Madsa oli küla staatuses alates 20. sajandi II poolest. Madsa lump Evar Saar: artikkel "Madsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Nilbi

Nilbi oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Alamõisa küla alale. Külanimi pärineb talunimest (1839 Nilbi, 1855–1859 Нильби). Marja Kallasmaa: artikkel "Alamõisa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ojamäe

Ojamäe oli küla Valgamaal, ajalooliselt Nüpli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nüpli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Otepää kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nüpli külaga. Külast on teateid alates 1922 (Vidrike-Eedi). Küla on nimetatud sealsamas asunud Ojamäe karjamõisa järgi (saksa keeles Ojama). Mariko Faster: artikkel "Nüpli" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 26.04.2018)
Otike

Otike oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Koorküla alale. 1638 on esimest korda mainitud nime Ottick. Marja Kallasmaa: artikkel "Koorküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Paluoti

Paluoti oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Väljaküla alale. Mariko Faster: artikkel "Väljaküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Parandu

Parandu (varem Metsaküla) oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Kaagjärve küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kaagjärve külaga. Külast on teateid alates 1970 (Metsaküla). Evar Saar: artikkel "Kaagjärve" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Parve

Parve oli küla Valgamaal, ajalooliselt Jõgeveste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jõgeveste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõgeveste külaga. Parve asulast on teateid alates 1922 (Parve alevik, ka Kiisalinn). Marja Kallasmaa: artikkel "Jõgeveste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pukamõisa

Pukamõisa oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Plika küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Plika külaga. Külast on teateid alates 1970. Mariko Faster: artikkel "Plika" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Raiga

Raiga oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Räbi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Räbi külaga. Külast on teateid alates 1970. Mariko Faster: artikkel "Räbi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 26.04.2018)
1175

1175. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad - 1170. aastad - 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad Aastad: 1170 1171 1172 1173 1174 - 1175 - 1176 1177 1178 1179 1180 ... ... András II, Ungari kuningas ...
Robi

Robi oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Rampe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rampe külaga. Külast on teateid alates 1970. Mariko Faster: artikkel "Rampe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Saareantsu

Saareantsu oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Möldre küla alale. Saareantsu oli küla staatuses 1930. aastatel. Marja Kallasmaa: artikkel "Möldre1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Saarõ

Saarõ (varasema nimega Saare) oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Vilaski küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vilaski külaga. Külast on teateid alates 1932 (Saare). Mariko Faster: artikkel "Vilaski" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tantsumäe

Tantsumäe oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Patküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Patkülaga. Külast on teateid alates 1945. Küla on nimetatud lähedal asuva Tantsumäe järgi. Marja Kallasmaa: artikkel "Tantsumäe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tollari

Tollari oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Põru küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põru külaga. Külast on teateid alates 1970. Mariko Faster: artikkel "Põru1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tsopi

Tsopi oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Kolli küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kolli külaga. Külast on teateid alates 1970. Mariko Faster: artikkel "Kolli" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Turbasöödi

Turbasöödi oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Rebaste küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rebaste külaga. Külast on teateid alates 1970. Marge Kuslap: artikkel "Rebaste2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 26.04.2018)
Tuuse

Tuuse oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Aakre küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti vastloodud Aakre külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Külanimi pärineb isiku lisanimest (1628 Tusa Hann). Evar Saar: artikkel "Aakre" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Sauniku

Sauniku oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Põru küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põru külaga. Külast on teateid alates 1939. Mariko Faster: artikkel "Põru1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Sootla

Sootla (ka Soodla) oli küla Valgamaal, ajalooliselt Aakre mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pühaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõngu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pühaste külaga. Külast on teateid alates 1628 (Sodla Kuella). Evar Saar: artikkel "Pühaste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Sälgu

Sälgu (varasema nimega ka Väikevooru) oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vooru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kungi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tarvastu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kungi külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Вейкеворокюля). Marge Kuslap: artikkel "Sälgu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ago Vilo

Ago Vilo (sündinud 14. septembril 1933 Tallinnas) on eesti geotehnikainsener ja poliitikavaatleja. Ago Vilo on lõpetanud 1957. aastal Leningradi Mäeinstituudi mäeinsener-geoloogina. Ta on töötanud Eesti Tööstusprojektis ja Riiklikus Ehitusuuringute Instituudis. 1991–1999 töötas Vilo Eesti Vabariigi Välisministeeriumi nõunikuna Kesk-Euroopa poliitika alal. 1969–1994 oli ta Tartu Ülikooli mittekoosseisuline õppejõud (õpetas ehitusgeoloogia, pinnasemehaanika, geotehnika jmt kursust). Peamised uurimissuunad: pehmete savide omadused ja kandevõime, ehitusgeoloogilise uurimise metoodika, ehitiste vajumine. Oli 1971. aastal Eesti pinnasenormide autorikollektiivi juht, 1978. aastast NSVL TA Ehitusgeoloogia Nõukogu liige, 1962 ENSV Ehituskomitee Geotehnika Komisjoni organiseerijaid ja esimees, Baltimaade geotehnikaalase koostöö organiseerijaid. Olnud Euroraili Ühingu (Helsingi) juhatuse liige. 1961. aastast on ta olnud Eesti Raadio ja ajalehtede poliitikavaatleja (sh oli üks Eesti Raadio esimesi väliskommentaatoreid)[viide?], tõlkinud raamatuid poola, tšehhi (Miloš Zapletal "1000 mängu, 1984) ja slovaki (sh František Chorvát ja Juraj Orlík "Meie igapäevaviisakus", 1990) keelest. 1989. aastast on ta Tšehhi Seltsi (aastani 1993 Tšehhoslovakkia Ühing) esimees. Mitme erialaühingu (sh Rahvusvahelise Pinnasemehaanika ja Geotehnika Ühingu) liige. Valgetähe medaliklassi teenetemärk (2001) Poola Kuldne Teeneterist "Ago Vilo EE-s".
Taipei Taoyuani rahvusvaheline lennujaam

Taipei Taoyuani rahvusvaheline lennujaam (IATA: TPE, ICAO: RCTP) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Taipeid ja Taiwani põhjaosa. Lennujaam asub umbes 40 kilomeetrit Taipeist. Lennujaam on üks viiest regulaarsete rahvusvaheliste lendudega lennujaama Taiwanis.
Savosa

Savosa on vald Šveitsis Ticino kantonis Lugano ringkonnas. 2016. aastal elas seal rohkem kui 2200 inimest.