laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dünastiate loend

Siin on loetletud dünastiaid. Abbassiidid Acciajuoli dünastia Aghlabiidid Ahhemeniidid Alaviidide dünastia Albret' dünastia Almohaadid Almoraviidid Anjou dünastia antigoniidid Antiookia-Lusignani dünastia antipatriidid Apafi dünastia Aragóni dünastia Árpádi dünastia Aseni dünastia Askania dünastia Attaliidide dünastia Autuni dünastia Avisi dünastia Babenbergi dünastia Bagratiidid Bagrationi dünastia Báthory dünastia Battenbergi dünastia Bernadotte'i dünastia Bertoleonid Billungi dünastia Bironid Bivini dünastia Blois Bonaparte Borna dünastia Boulogne'i dünastia Bourbonid Bragança dünastia Bruce'i dünastia Burgundia dünastia Champagne'i dünastia Corvinuse dünastia Courtenay dünastia Della Rovere Diodotose dünastia Drzislavi dünastia Dulo dünastia Este dünastia Euratidese dünastia Évreux' dünastia Farnese Fatimiidid Filaliidid Flandria dünastia Foix' dünastia Folkungid Gedimiinid Glücksburgi dünastia Glyksborgi dünastia Gonzaga Gorizia dünastia Grimaldid Habsburgid Habsburgid-Lotringid Hafsiidid Hamdaniidid Hammudiidid Hani dünastia Hannoveri dünastia Hašimiidide dünastia Hauteville'i dünastia Hesseni dünastia Hethumiidid Hohenstaufenid Hohenzollernid Hohenzollern-Sigmaringeni dünastia Holstein-Gottorpi dünastia Holstein-Gottorp-Romanovite dünastia Horezmi dünastia Hulagiidid Idrisiidid Ihšiidid Jagelloonid Kadžaarid Kapetingid Karađorđevićid Karolingid Kettlerid Krumi dünastia Kärnteni dünastia Lancasteri dünastia Lazarevićid Lusignani dünastia Luksemburgid MacAlpini dünastia Makedoonia dünastia Mariniidid Mecklenburgid Medici Merina dünastia Merovingid Mingi dünastia Montefeltro Montferrat Nasriidid Nassau-Oranje dünastia Navarra dünastia Neman Normandia dünastia Norra dünastia Obrenovićid Oldenburgi dünastia Ongenduse dünastia Oranje dünastia Orléansi dünastia Osmanid Palaiologosed Penda Piasti dünastia Plantagenetid Pommeri dünastia Priezda dünastia Przemyśli dünastia Ptolemaioste dünastia Qini dünastia Rákóczi dünastia Ranade dünastia Retheli dünastia Rjurikovitšid Romanovid Rubeniidid Rustamiidid Saadiidid Saali dünastia Safariidide dünastia Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia Samaniidide dünastia Sassaniidid Savoia dünastia Seleukiidid Sforza dünastia Shahi dünastia Shangi dünastia Sismani dünastia Songi dünastia Stuartid Subićid Sunifredi dünastia Sverker Zaccaria dünastia Zapolja Zhou dünastia Ziriidid Taani dünastia Tahiriidide dünastia Tangi dünastia Tenochtitláni dünastia Trastámara dünastia Tudorid Tuluniidid Toulouse'i dünastia Traakia dünastia Tšingisiidid Vasad Valois'd Valois-Burgundia dünastia Villehardouini dünastia Visconti Vlastimir Vojislav Vukashin Wattasiidid Welfide dünastia Wessexi dünastia Wettini dünastia Windsori dünastia Wittelsbachi dünastia Württembergi dünastia Xia dünastia Ynglingi dünastia Yorki dünastia Yuani dünastia
Robert Burgess

Robert Burgess (sündinud 21. detsembril 1952) on Bermuda endine poksija. Burgess osales 1972. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel poolraskekaalus (kuni 81 kg), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Costică Dafinoiule (Rumeenia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Tulemused inglise keeles Robert Burgess veebisaidil Olympedia (inglise)
Hüdrobotaanika

Hüdrobotaanika on veetaimi uuriv botaanika (ühtlasi hüdrobioloogia) haru. Hüdrobotaanika eriteadlast nimetatakse hüdrobotaanikuks. Eesti nimekamate hüdrobotaanikute seas on olnud või on Aime Mäemets, Helle Mäemets, Tiiu Trei jt. Hüdrobotaaniliste teadustööde avaldamisele on spetsialiseerunud mitmed teadusajakirjad, näiteks Aquatic Botany. Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Tsönoobium

Tsönoobium on kindla rakkude arvuga koloonia, mis on tekkinud raku simultaanse jagunemise tulemusena. Tsönoobiume moodustavad nt vetikaperekondade Scenedesmus ja Volvox liigid. Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses on võistlused Kreeka-Rooma maadluses, mida korraldatakse Eestis 1921. aastast.
Kalle Randalu

Kalle Randalu (sündinud 25. novembril 1956 Tallinnas) on eesti pianist. Kalle Randalu õppis Tallinna Konservatooriumis Bruno Luki ja hiljem Moskva konservatooriumis Lev Vlassenko juures. Aastatel 1980–1988 oli Kalle Randalu Eesti NSV Riikliku Filharmoonia solist, 1982–1983 Eesti Raadio muusikasaadete peatoimetaja, 1984–1988 Tallinna Riikliku Konservatooriumi ja Tallinna Muusikakeskkooli klaveriõppejõud. Aastast 1988 elab ta Saksamaal Karlsruhes. Zwickau Schumanni konkursi võitja 1981 Moskva Tšaikovski konkursi laureaat 1982 Müncheni ARD konkursi võitja 1985 Jaan Rääts. Marginalia. 2014 Estonian Record Productions, ERP 5814 Great Maestros I (koos ERSO ja Neeme Järviga). 2016 Estonian Record Productions, ERP 8916 Great Maestros II (koos ERSO ja Neeme Järviga). 2016 Estonian Record Productions, ERP 9016 1982 – Eesti NSV teeneline kunstnik 1987 – Eesti NSV rahvakunstnik 1999 – Eesti Muusikaakadeemia audoktor 2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk 2006 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (aktiivse kontserttegevuse eest) 2016 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (särav ja silmapaistev loominguline tegevus) Eesti Muusika Infokeskus Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Kalle Randalu biograafia Eesti Muusika Infokeskuse lehel Kalle Randalu saates "Kukul külas", 3. september 2000, 1. osa, 2. osa, 3. osa
Ujula

Ujula on spordirajatis, kus saab tegeleda ujumise ja muude veespordialadega. Siseujula on ruum, hoone või hoonetekompleks ujumisbasseinide ja muu sisustusega. Väliujula võib olla rajatud looduslikule veekogule või tehislike basseinidega. Kose ujula Nõmme ujula
Siseujula

Siseujula on ruum, hoone või hoonetekompleks ühe või mitme basseini ja muu sisustusega. Tavaliselt on seal ka riietus- ja pesemisruumid. Siseujulas võib olla mitu basseini. Suurem on sel juhul tavaliselt sügavam ja jagatud radadeks. Suur bassein on tavaliselt 25 või 50 meetrit pikk. Väiksem ja madalam bassein on mõeldud lastele, kes alles õpivad ujuma. Seal on tavaliselt ka vee temperatuur kõrgem. Ujula juurde võib kuuluda ka saun. Veel võivad seal olla sügav bassein vettehüpete jaoks, väga külma veega bassein, mullivannid jms. Siseujula võib olla avalik, sel juhul võivad kõik soovijad seal tasu eest ujuda. Siseujulad on ka mõnedel koolidel ja lasteaedadel.
Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku koosseis 1951

Piiskop ja EELK Komitee esimees Johan Kõpp Vikaarpiiskop ja EELK Komitee abiesimees Johannes Oskar Lauri EELK Komitee liige ja Uppsala koguduse õpetaja Jakob Aunver EELK Komitee liige ja Põhja-Rootsi piirkonna õpetaja Richard Koolmeister EELK Komitee liige ja Stockholmi koguduse õpetaja praost Aleksander Täheväli Göteborgi koguduse õpetaja praost Martin Ots Lääne-Rootsi koguduse õpetaja praost Jaan Gnadenteich Kirikliku elu korraldaja ja Jaani koguduse õpetaja praost Friedrich Stockholm Melbourne'i koguduse õpetaja Uno Stockholm Kirikliku elu korraldaja ja Londoni koguduse õpetaja Jaak Taul Põhja-Inglismaa koguduse õpetaja Rudolf Reinaru Kirikliku elu korraldaja ja Jaani koguduse õpetaja Montrealis Karl Raudsepp Toronto koguduse õpetaja Otmar Pello Vancouveri koguduse õpetaja praost Manivald Heinam Praosti kt ja New Yorgi Pauluse koguduse õpetaja Aleksander Hinno Chicago koguduse õpetaja Valter Viks Detroiti koguduse õpetaja Juhan Eduard Sõmer Lakewoodi koguduse õpetaja Maks Saar San Francisco koguduse õpetaja Karl Lipping Seabrooki koguduse õpetaja Mihkel Soovik Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku koosseis 1943 Kes kus asub. Eesti Kirik, märts 1951, nr. 2, lk. 23 jj.
Valga linnavolinike loend

Siin on loetletud Valga linnavolikogu volinikke. 8. ja 9. jaanuaril 1927 valiti Valga linnavolikokku järgmised volinikud. Edumeelse töörühma esimene nimekiri Mihkel Kont Edumeelse töörühma teine nimekiri Hugo Kruustük Eesti rahvaerakonna nimekiri Artur Kokkult Tõnis Grünberg, Johan Melts Hendrik Leiur Arnold Tammik, Eesti Rahvaerakonnast Eesti sotsialistliku tööliste partei nimekiri Johan Kaska Juhan Pastarus Aleksander Vibo Jaan Griivin Jaan Kala Aleksander Käo Andres Uibo Peeter Palvadre Paul Päiv Edmund Sakkeus Juhan Oja Johannes Kõrb, Eesti Sotsiaaldemokraatlikust Tööliste Parteist Majaomanikkude, kaupmeeste ja töösturite esimene nimekiri Johan Müllerson Jaan Tamm Jakob Lepik. Majaomanikkude, kaupmeeste ja töösturite teine nimekiri Jaan Soo Märt Gross Majaomanikkude, kaupmeeste ja töösturite neljas nimekiri Andres Reiman Tööerakonna nimekiri Ernst Õsso, Eesti Tööerakonnast Vähemusrahvuste rühma esimene nimekiri Karl Zesneek Maksimilian Rudolff Karl Opman Väljaspool parteisid seisvate nimekiri Johan Pullisaar 14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Valga linnavolikokku järgmised volinikud (RTL 1934, 16). Asjaliku ja õiglase linnamajapidamise pooldajate valimisliit Artur Kokkult Johan Ilves Hendrik Leiur Eesti sotsialistliku tööliste partei valimisliit Jaan Kala Johan Pastarus Villem Rebane Johan Kaska, astus tagasi, tema asemele kutsutud Eduard Urb (14. märts 1934, RTL 1934, 25) Juhan Oja (Valga linnavolinik) Eduard Turm Nikolai Kõiv Kokkuhoiu ja õiglaste maksude pooldajate valimisliit Theodor Villa Tõnis Grünberg Aksel Schmidt Adolf Stafenau Hans Sims Kristliku koonduse valimisliit Johan Tahvenau Vabadussõjalaste rahvaliikumise valimisliit (volikogust välja arvatud arvates 22. märtsist 1934, RTL 1934, 31) Johan Müllerson, astus tagasi (18. märts 1934, RTL 1934, 31) Leonhard Pallon Jüri Kalm Arnold Suur August Palo, astus tagasi, tema asemele kutsutud Alfred Uibopuu (14. märts 1934, RTL 1934, 25) Hermann Noppasson Aleksander Suija Eduard Brachmann, astus tagasi (1. märts 1934, RTL 1934, 31) Alfred Neuland Vähemusrahvuste valimisliit Eduard Meeks Samuel Polykovski Paul Tretjakov Karl Zehsneek 15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Siseministri poolt 7. novembril 1939 kinnitati Valga linnavolinikeks (RTL 1939, 101): 5615 hääleõiguslikust kodanikust käis valimas 4339 (77,6%). Juhan Ilves (3255 häält) Jaan Kokk (2996) Artur Kokkult (2806) Hendrik Leiur (2241) Karl-Oskar Uibopuu (2198) August-Arcadius Puudersell (1792) Aleksander Tamm (1622) Hans Tuul (1329) Friedrich Klement (1173) Teodor Villa (1157) Juhan Uuemaa (1149) Villem Maidre (1054) Nikolai Kõiv (1008) Eduard Meeks (957) Adolf Stafenau (922) Peeter Berson (912) Jakob Saar (883) Aleksander Egel (839) Boris-Nikolai Treufeldt (754) Jaan Saar (749) Valga linnavolinikkude nimekiri. 1927 a. – 1929 a., Riigi Teataja, nr. 12, 8 veebruar 1927
Türi linnavolinike loend

Türi linnavolikogu oli Türi linna omavalitsusorgan (linnavolikogu), mille valisid valimisõiguslikud linnakodanikud. Linna täidesaatev võimuorgan oli Türi Linnavalitsus. Türi sai linnaks 2. juulil 1926. Kuna 1934. aastal valitud Türi linnavolikogu sattus makseraskustesse, pandi tema tegevus Vabariigi Valitsuse otsusega 4. jaanuaril 1935 seisma. Linnavolikogu tegevus taastati alles pärast uue linnavolikogu valimist, 1. detsembril 1939. 20. detsembril 1990 taastati Türi omavalitsusliku linna staatus. 23. oktoobril 2005 moodustati aga Türi linna, Türi valla, Oisu valla ja Kabala valla ühinemisel uus omavalitsusüksus Türi vald. Nii lõpetas tegevuse ka Türi Linnavalitsus. 14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Türi linnavolinikeks (RTL 1934, 16): Vaba ruudu järgi valitud Jaan Kaldassau Johannes Lagge Eesti sotsialistlik tööliste partei Anton Pertmann Joosep Brafeldt Karl Toban Jaan Biiber Linna üldhuvide kaitseks Albert Narustrang Ferdinand Rebmann Majaomanikud, väikemajaomanikud, kaupmehed, põllupidajad, käsitöösturid, käsitöölised, ametnikud ja töölised Rudolf Kraus Majaomanikud, väikemajaomanikud, põllupidajad, käsitöösturid, käsitöölised, ametnikud ja töölised David Karro Johan Luukas Rahvuslik erapooletu rühm Hans Kullerkann Voldemar Evart Heinrich Lang Türi tööliste rühm Johann Kärner Kuna Türi linnavolikogu sattus maksuraskustesse, pandi tema tegevus Vabariigi Valitsuse otsusega 4. jaanuaril 1935 seisma. 15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Järva maavanema poolt 28. oktoobril kinnitati Türi linnavolinikeks (RTL 1939, 101): Johan Luukas (senine abilinnavanem) 880 häält Albert Narustrang (end. politseikommissar) 836 häält, lahkus omal soovil, tema asemele kutsutud Kaarel Tõnissoo (16. detsember 1939, RTL 1939, 109) Johannes Lagge (end. linnavanem) 790 häält Ants Viirmaa (656) Aksel Eensoo (618) Jüri Riisma (613) August Tepp (543) Heinrich Lang (521) Sigfrid Viirman (504) Ernst Rannamees (452) Karl Luup (408) August Mets (405) 1830 hääleõiguslikust kodanikust käis valimas 1509, kehtetuks tunnistati 14. Kandidaate oli kokku 19. Türi valis väga elavalt. Järva Teataja, 18. oktoober 1939, nr. 120, lk. 10.
Mustla alevivolinike loend

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Mustla alevivolinikeks (RTL 1934, 17): August Johanson Johan Tinn Johan Aavik Hugo Orro Andres Lamson Jaak Leppik Nikolai Karu August Tupits Arvati välja alevivalitsuse otsusega. Konstantin Koik Jaan Seero Jaak Klein Johan Rekandi Arvati välja alevivalitsuse otsusega. Karl Lamson August Ruus Jaak Taperson Mustla linnavolinike loend Vabside rookimine Viljandis ja Mustlal. Rahvaleht, 5. aprill 1934, nr 78, lk 2.
Elva alevivolinike loend

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Elva alevivolinikeks (RTL 1934, 18): Hugo Erosk Aleksander Parveots Endel Anderson Paul Uibo Reinhold Poll Vilhelm Telling August Raudsepp Johan Sepp Christjan Leesik Friedrich Kikkas August Päll Karl Kruuse Aleksander Bender Jaan Simenson Theodor Tuul Prits Ereline Elva linnavolinike loend
S46 (Berliin)

S46 on Berliini linnaraudtee liin, mis sõidab Königs Wusterhausenist Westendi. Kuni 28. maini 2006 sõitis liin Könings Wusterhausenist Gesundbrunnenisse. Liini lühendati Westendini, et tihendada sõidugraafikut liinidel S41 ja S42. Lühendatud liinil on 23 peatust.
Nõmme linnavolinike loend

Siin on loetletud Nõmme linnavolikogu volinikke. 14. ja 15. jaanuaril 1934 Nõmme linnavolinike valimisel valitud Nõmme linnavolinikest: Eesti Sotsialistlik Tööliste Partei valimisliit Mihkel Mihkelson; astus tagasi, tema asemele kutsutud Bernhard Laulik (17. oktoober 1934, RTL 1934, 81) Erapooletute rühm (rentnikud, riigi- ja omavalitsuseteenijad, kaitseväelased, raudteelased, vabriku- ja käsitöölised, väikekaupmehed ja üürnikud) Aleksander Pedaja, astus tagasi, tema asemele kutsutud Arnold Grünberg (18. aprill 1934, RTL 1934, 31) Nõmme hariduse- ja seltskonnategelased – valimisliit Aleksander Ignatjev Nõmme linna Majaomanikkude Ühing ("Nõmme Elu" väljaandja) Bernhard Sild, astus tagasi, tema asemele kutsutud Priidik Gutmann (18. aprill 1934, RTL 1934, 31) Arthur Vanderer Aleksander Eichelmann Nõmme linna Majaomanikkude Ühing ("Nõmme Elu" väljaandja) Jakob Kulbusch Nõmme Majaomanikkude Seltsi – valimisliit Hans Tuksam; astus tagasi, tema asemele kutsutud Karl Reinmann (20. veebruar 1935, RTL 1935, 17) Aksel Mei Juhan Toomes Valimisliit – Nõmme Majaomanikud ja teised eraomandust pooldajad Jaan-Ivan Vaga Anton Eilart Hans Ingermann, astus tagasi, tema asemele kutsutud Johann Kirrepe (18. aprill 1934, RTL 1934, 31) Valimisliit – Nõmme saksa kodanikud Erhard Thomson Roman Studemeister Valimisliit – Nõmme Ühendatud Majaomanikkude selts Aleksander Oit, astus tagasi, tema asemele kutsutud August Hermel-Ermel (18. aprill 1934, RTL 1934, 31) Nõmme üürnikkude ja väikemajaomanikkkude valimisliit Villem Tikk; astus tagasi, tema asemele kutsutud Peeter Reima (17. oktoober 1934, RTL 1934, 81) Valimisliit – Rahvuslik keskerakond ja väljaspoolt ühinenud majandus- kultuurtegelased, vabakutselised ning palgateenijad August Reinvart Heinrich Laretei, astus tagasi, tema asemele kutsutud Johannes Mööl (21. juuni 1934, RTL 1934, 38) Valimisliit – Vabadussõjalaste rahva liikumise nimekiri Valimisliit – Vabadussõjalaste rahva liikumise nimekiri oli volikogu koosseisust välja arvatud Konstantin Sirotkin Aleksander Tamm Heinrich Lipstok Julius Paulson Eugen Tamberg Ferdinand Klemmer Valerjan Kraulberg Nikolai Aren Karl Müürmann Bernhard Methusalem Voldemar Palitser 15. ja 16. oktoobril 1939 valiti Nõmme linnavolinikeks ja kinnitati Siseministri poolt 3. novembril 1939 (RTL 1939, 101): Ludvig Ojaveski Aleksander Vastalu Juhan Murumets Anton Eilart August Kahn Jaan Vaga Friedrich-Herbert Vendach Karl-Aleksander Reinaste Nikolai Kivi Gaston-Osvald Randvee Johannes-Rudolf Taimsalu Rudolf Tikman Arnold-Paul Süvalep Ilmar Priks Osvald Piirma Karl Lilbok Alfred Petulai Alfred Teaste Aleksander Jomm Karl-Arnold Jalakas Karl-Aleksander Nõmmisto Madis Käbin Joosep Kallismaa Karl Villemi Jakob Kärner Kaarel Puskar Artur Vanderer Eduard Kaev Juhan Tamm Aleksander Eelmaa RTL 1934, 19 RTL 1934, 31
S47 (Berliin)

S47 on Berliini linnaraudtee liin, mis sõidab Spindlersfeldi jaamast Hermannstraße peatusesse. Kuni 28. maini 2006 sõitis liin Spindlersfeldist Gesundbrunnenisse, kuid lühendati siis Südkreuzini, et tihendada sõidugraafikut liinidel S41 ja S42. 11. detsembril 2011 lühendati liini veelgi Hermannstraße peatuseni, liinil on nüüd 7 peatust.
Otepää alevivolinike loend

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Otepää alevivolinikeks (RTL 1934, 19): Johan Kõiv Karl Mõttus Valter Jentson Johannes Vaher Peeter Madisson August Hermann Gustav Raudheiding Aleksander Kahu Paul Selge Aleksander Linnamägi Jaan Kõiv Gustav Selge August Sahar Hassan Hannov Eduard Kantsvei Emilie Lagoš
S5 (Berliin)

S5 on Berliini linnaraudtee liin, mis sõidab Strausberg Nordist Spandausse. Liini idapoolses otsas, Strausbergi ja Strausberg Nordi jaamade vahel sõidab rong kõige tihedamini iga 40 minuti tagant, mis teeb lõigu kõige vähem kasutatavaks liiniosaks kogu S-Bahni võrgus.
Armen Džigarhanjan

Armen Džigarhanjan (armeenia keeles Արմեն Ջիգարխանյան, vene keeles Арме́н Бори́сович Джигарханя́н; 3. oktoober 1935 Jerevan, Armeenia – 14. november 2020 Moskva) oli üks populaarsemaid Armeenia, Nõukogude Liidu ja Venemaa näitlejaid. Ta mängis peaosa kümnetes Nõukogude Liidu filmides (nt "Tabamatud tasujad"), dubleeris paljude multifilmitegelaste teksti ning asutas Moskvas Moskva Draamateatri. 1953–1954 töötas Džigarhanjan operaatori assistendina filmistuudios Armenfilm. Näitlejakarjääri alustas ta 1955. aastal Stanislavski-nimelises Vene draamateatris Jerevanis, 1967. aastal siirdus aga Lenkomi teatrisse Moskvas. 1969. aastal läks ta tööle Majakovski Akadeemilisse Teatrisse. 1975 pälvis Džigarhanjan Armeenia NSV riikliku preemia rolli eest filmis "Kolmnurk" ja 1979 taas filmi "Leinav lumi" eest. Ta mängis kuritegeliku jõugu juhti 1979. aasta teleseriaalis "Kohtumispaika ei tohi muuta", kus talle vastandus Vladimir Võssotski uurijana. 1981. aastal mängis ta peaosa nats Max Richardina rahvusvahelise trupiga (Claude Jade, Alain Delon ja Curd Jürgens) Vene-Prantsuse filmis "Teheran 43". 1985. aastal anti Džigarhanjanile NSV Liidu rahvakunstniku aunimetus. Ta on mänginud ligi 200 filmis, samuti paljudes teleseriaalides, kuuldemängudes ja helindustes. Näitleja "Tere, mina siin!" (1966) "Tabamatute tasujate uued seiklused" (1968) "Vene impeeriumi kroon ehk Jälle need tabamatud" (1971) "Tere, mina olen teie tädi!" (1975) "Briljandid proletariaadi diktatuurile" (1977) "Kohtumispaika muuta ei tohi" (1979) "Teheran 43" (1981) "Kõige parem film" (2008) Dublaažinäitleja "Once Upon a Dog" (1982) – The Wolf "Armastuse valem" (1984) – krahv Cagliostro "Aarete saar" (1988) – John Silver Armeenia NSV teeneline kunstnik (1966) Vene NFSV rahvakunstnik (1973) Armeenia NSV rahvakunstnik (1977) Armeenia NSV riiklik preemia, kaks korda (1975 ja 1979) NSV Liidu rahvakunstnik (1985) Orden "Teenete eest Isamaa ees" (Venemaa) 3. klass (3. oktoober 1995) – suure isikliku panuse eest näitekunsti 4. klass (1. detsember 2005) – silmapaistva panuse eest näitekunsti arengusse ning paljude aastate pikkuse loomingu eest 2. klass (3. oktoober 2010) rahvusvaheline Stanislavski preemia (2000) Jerevani aukodanik (2001) Au orden (Armeenia, 2010) Teatriauhind "Kuldne mask", kaks korda (2001, 2015) Tsarskoselskaja kunstiauhind (18. oktoober 2011) – "Algupäraste rollide ning teatris ja kinos ainulaadse tee rajamise eest" Armen Džigarhanjan IMDB-s
S7 (Berliin)

S7 on Berliini linnaraudtee liin, mis sõidab Ahrensfeldest Potsdami. Liinil on 29 peatust ning kogu liini läbimiseks kulub 74 minutit.
S75 (Berliin)

S75 on Berliini linnaraudtee liin, mis sõidab Wartenbergi ja Westkreuzi vahel. Liinil on 21 peatust ning kogu liini läbimiseks kulub 65 minutit.
Johann von Buxhoeveden

Johann von Buxhoeveden (surnud 1548) oli Saaremaa stiftifoogt 1527., 1528. ja 1534. aastal. Johann von Buxhoeveden pärines arvatavasti Saaremaalt. Esimest korda on teda Saaremaa stiftifoogtina mainitud 17. märtsil 1527 ja seejärel korduvalt nii 1527. kui ka 1528. aastal. Viimast korda on teda stiftifoogtina mainitud 11. detsembril 1534, kuid ilmselt ajavahemikus 1530–1534 ta selles ametis ei olnud, sest siis on Kuressaare foogtina mainitud Gotthard von Gilsenit. 1527. ja veel ka 1536. aastal on Johann von Buxhoevedeni mainitud Saare-Lääne piiskopi nõunikuna. Tõenäoliselt oli piiskop Reinhold von Buxhoeveden tema küllaltki lähedane sugulane. 1528. aastal abiellus Johann von Buxhoeveden Barbara Danelovega. Essen, Nicolai von, Johann von Buxhoeveden., Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, 1971, s. 58 Leonid Arbusow vanem. Livlands Geistlichkeit von 12. bis ins 16. Jahrhundert. 3. Nachtrag. 1913, lk 39. Essen, Nicolai von, Johann von Buxhoeveden., Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, 1971
Valter Ilves

Valter Ilves (7. september 1910 Elistvere – 4. märts 2004 Peatskivi) oli eesti vaimulik. Ta lõpetas aastal 1937 Tartu Õhtuühisgümnaasiumi. Aastatel 1937–1938 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, aastatel 1940 ja 1944 õppis ta samas matemaatikat. Ta oli aastatel 1950–1954 Hanila, Karuse ja Lihula Eliisabeti koguduse aseõpetaja. Aastatel 1954–1956 oli ta Anna ja Paide Püha Risti koguduse õpetaja. Aastatel 1957–1965 oli ta Alatskivi koguduse õpetaja. Aastast 1965 oli ta Kirbla Püha Nikolause koguduse õpetaja. Valter Ilves suri 4. märtsil 2004, ta on maetud Äksi kalmistule. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. III, lk. 295 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Jaan Pulk

Jaan Pulk (6. veebruar 1912 Hummuli vald, Viljandimaa – 26. juuni 1990 Tartu) oli eesti õigusteadlane. Ta lõpetas 1933. aastal Valga Ühisgümnaasiumi, õppis 1934–1938 (lõpetas cum laude, õppis edasi 1938–1939) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane, cand. jur. 1956. 1934–1935 Tartu depoo vagunite kütja 1937–1940 Õpetajate Koja peasekretär 1938–1941 Tartu Ülikooli assistent 1939–1940 vandeadvokaat Kustav Kure abi Tallinnas 1940–1941 Riikliku Plaanikomisjoni ökonoomika- ja kohaliku tööstuse sektori juhataja 1941–1945 teenis Nõukogude armees 1946–1949 Leningradi ülikooli aspirant 1949–1954 Tartu Ülikooli tsiviilõiguse ja -protsessi kateedri 1951–1952 Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse ökonoomika ja organiseerimise kateedri assistent 1952–1958 vanemõpetaja 1958–1974 Tartu õigusnõuandla advokaat 1974 läks pensionile. Tartu Ülikooli üliõpilased