laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Intervallmeetod

Intervallmeetod ehk intervallide meetod on meetod kõrgema astme võrratuste lahendamiseks. Võrratusi kujul ( x − x 1 ) ( x − x 2 ) ( x − x 3 ) > 0 {\displaystyle (x-x_{1})(x-x_{2})(x-x_{3})>0} kus x 1 > x 2 > x 3 {\displaystyle x_{1}>x_{2}>x_{3}} on võrratuse nullkohad, saab lahendada intervallmeetodil. Praktiliselt kujuneb võrratuse lahendamine intervallmeetodil järgmiseks: kanname võrratuse nullkohad (antud juhul x1, x2, x3 ) x – teljele, eeldades, et a > 0 (vastasel juhul korrutame lähtevõrratust −1-ga), tõmbame läbi nende punktide joone, alustades paremalt ülalt, kui nullkoha järk on paaritu arv, läbime nullkohta lõigates x-telge, kui nullkoha järk on paarisarv, läbime nullkohta puudutades, võrratuse lahendihulga määrame graafikult Näide. Lahendame võrratuse x(x −2)(x + 1)> 0. Lahendus: vastava funktsiooni y = x(x −2)(x + 1) nullkohad on x = 0, x = 2, x = -1 ning kõik need on ühekordsed. Seega läbib abijoon neid punkte x-telge lõigates. Selle võrratuse lahendamine tähendab funktsiooni y = x(x −2)(x + 1) positiivsuspiirkonna leidmist. Positiivsuspiirkonna moodustavad need x väärtused, mille korral funktsiooni graafiku skits asub ülalpool x- telge. Antud juhul on positiivsuspiirkonnaks, aga seega ka vastava võrratuse lahendiks hulk X = (−1;0)U(2;∞). [1][alaline kõdulink] Lepmann, L.; Lepmann,T., Velsker, K. (2000). Matemaatika 10. klassile. Tallinn, Koolibri. ISBN 9985-0-0978-9.{{cite book}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Murdvõrratus

Murdvõrratus on võrratus, mis sisaldab muutujat murru nimetajas. Lepmann, L.; Lepmann,T., Velsker, K. (2000). Matemaatika 10. klassile. Tallinn, Koolibri. ISBN 9985-0-0978-9.{{cite book}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Douglas MacArthur

Douglas MacArthur (26. jaanuar 1880 Little Rock, Arkansas – 5. aprill 1964 Washington) oli USA sõjaväelane. USA armee kindralina juhtis ta Teise maailmasõja ajal USA relvajõude Vaikse ookeani sõjatandril. MacArthur oli USA avalikkuses väga tuntud ja kõrgelt hinnatud väejuht. Ta oli Jaapanile aatomipommi heitmise peamine pooldaja. 1942 – USA kõrgeim sõjaline teenetemärk Medal of Honor  Douglas MacArthur – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Fotod Ingliskeelne elulugu
Abraham

Abraham (kodanikunimega Lennart Lundve; sündinud 10. novembril 1988 Tallinnas) on Eesti räppar, kes on tuntud oma rohkeid vägisõnu sisaldavate tekstide poolest. Hiphopi leidis Lundve enda jaoks aastal 2005, kui ta kuulis Eesti MC Battle'ist ehk Eesti MC-võistlustest. 2006–2008 võttis ta neist ka ise osa – ükski lahing ei lõppenud enne finaali. 2006. aastal lõppes võistlus Lundve jaoks teise kohaga, 2007 loobus ta finaalist, kuid 2008 krooniti Abraham sõnalahingu kuningaks. Esimene album, millel sisalduvad ka Abrahami lood, on 2007. aastal ilmunud kogumikplaat “Osta elevant ära”. Ühegi teise MC-ga pole Abraham varem suuremat koostööd teinud – alles 2009. aasta lõpus ilmunud singlilt „Tantsi, tantsi“ võib leida ka Chalice’i häält. Produtsentidest on Abraham teinud koostööd Wizone’i ja Chalice’iga. 2010 esitles räppar Abraham oma debüütalbumit “Piffe, plekki ja presidendiks!“. Plaadi andis välja Superbandiit Records. "Piffe, plekki ja presidendiks!" (2010) "Nüüd ma olen sõbralikum" (2013) "Kaine Mõistus" (2016)
Elbasani maakond

Elbasani maakond (Qarku i Elbasan) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias. Piirneb idas Põhja-Makedooniaga. Maakonna keskus on Elbasani linn. Maakond jaguneb neljaks ringkonnaks: Elbasani ringkond, Gramshi ringkond, Librazhdi ringkond ja Peqini ringkond. Popullsia sipas qarqeve 1 Janar. Instituti i Statistikave, vaadatud 9.11.2019. http://www.qarkuelbasan.gov.al/
Piffe, plekki ja presidendiks!

"Piffe, plekki ja presidendiks!" on Abrahami debüütalbum. Plaat ilmus 2010. aastal ja selle väljaandja oli Superbandiit. 01. Ettevaatust Juut 02. $itak$ Plekki 03. Tantsi Tantsi 04. Abraham On Nummi 05. Lahutan Meeli 06. Minuga Ei Nussi 07. Miski On Lilla 08. Mis Teeb Minust Õnneliku 09. Kõva 10. Vot See On Armastus 11. Aitähh Aitähh 12. Presidendi Kõne
Berati maakond

Berati maakond (Qarku i Beratit) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias. Maakonna keskus on Berati linn. Maakond jaguneb kolmeks ringkonnaks: Berati ringkond, Kuçovë ringkond ja Çorovodë ringkond. Popullsia sipas qarqeve 1 Janar. Instituti i Statistikave, vaadatud 9.11.2019. http://www.qarkuberat.net/
Spandarjani veehoidla

Spandarjani veehoidla (armeenia keeles Սպանդարյանի ջրամբար) on suur tehisjärv Vorotani jõel Armeenias Sjunikhi maakonnas Spandarjani omavalitsuses, Gorajkist kagus. Veehoidla maht on 257 mln m³. Tehisjärv rajati 1980. aasta paiku Arpa jõe lähedusse ning on väidetavalt ühendatud jõega 9-miilise tunneli kaudu.Veehoidla ääres asub Armeenia ainus stepi-tuuletallaja (Falco naumanni) pesitsuskoloonia. Samuti on selle juures Spandarjani hüdroelektrijaam. saiga20k - Гидроэнергетика Армении. Состояние и перспективы развития Engineering news-record. McGraw-Hill. 1981. Vaadatud 15. oktoober 2011. "Where to Watch Birds in Armenia". Armenia Birding. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. aprill 2012. Vaadatud 15. oktoober 2011.
2011. aasta Raadio 2 Aastahitt

2011. aasta Raadio 2 Aastahitt oli 18. Raadio 2 korraldatud muusikaküsitlus Raadio 2 Aastahitt ja -üritus. Tulemused kuulutati välja 6. jaanuaril 2012. (sulgudes on häälte arv) Kuuenda "Unistuste bändi" koosseisu valiti Ott Lepland (vokaal), Stig Rästa (kitarr), Mihkel Mattisen (klahvpillid), Reigo Ahven (trummid), Ivo Etti (basskitarr) ja Sandra Sillamaa (torupill). Aastahitigalal esitas bänd loo "Sülita vaid allatuult", mille autorid on Ivo Linna ja Ott Arder.
Harper Lee

Nelle Harper Lee (28. aprill 1926 Monroeville, Alabama – 19. veebruar 2016 Monroeville) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik. Tema tuntuim romaan on "Tappa laulurästast" (1960). Eesti keeles ilmus romaan esmakordselt 1964. aastal Eesti Riikliku Kirjastuse sarjas "XX sajandi raamat". 2008. aastal andis kirjastus Pegasus sarjas Pegasuse klassika välja raamatu kordustrüki. Romaani tõlkis Valda Raud. ISBN 978-9949-442-25-6 Aastal 2017 ilmus raamatu kolmas trükk ISBN 978-9949-620-57-9. „Tappa laulurästast“ põhjustas sensatsiooni 1960. aastate raamatumaailmas ning pälvis tänu intrigeerivale süžeele ja võimsale sõnumile kiiresti ülemaailmse tunnustuse. Aastal 1962 valmis romaani põhjal samanimeline film. Selle lavastas Robert Mulligan, peaosa mängis Gregory Peck. 21. sajandi algul selgus, et juba 1950. aastate keskel oli Harper Lee kirjutanud raamatu „Mine, pane vahimees välja” – romaan tarkusest, inimlikkusest, kirest ja mõistvusest. Eesti keeles ilmus see 2017. aastal kirjastuselt Pegasus, tõlkija Matti Piirimaa. Eesti teatris on lavastatud tema romaani põhjal lavatükk "Tappa laulurästast" (lavastaja Urmas Lennuk; esietendus 9. veebruaril 2012; Tartu Sadamateater). 1961 – Pulitzeri preemia 2007 – Presidendi Vabadusmedal 2010 – National Medal of Arts http://www.pegasus.ee/raamat/tappa-laulurastast http://www.pegasus.ee/raamat/mine-pane-vahimees-valja
Christian Ehrenfried Baumann

Christian Ehrenfried Baumann (? Frankenstein Sileesia – 24. november 1755 Vigala) oli Eesti vaimulik. Baumann sündis 18. sajandi alguses Frankensteinis Sileesias, praeguste nimede ja haldusjaotuse järgi Ząbkowice Śląskies Ząbkowice Śląskie maakonnas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Poolas. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 28. aprillil 1747) Jena ülikoolis. Ordineeriti õpetajaks 27. septembril 1752. Ta oli (kutsuti 6. juulil 1752) aastatel 1752–1755 Vigala Maarja koguduse adjunktõpetaja. Tema äi oli Harju-Madise koguduse õpetaja Samuel Stricker. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Ace Rusevski

Ace Rusevski (makedooniapäraselt Аце Русевски; sündinud 30. novembril 1956 Kumanovos Makedoonias) on Põhja-Makedoonia ja Jugoslaavia FSV endine poksija, rahvuselt makedoonlane. Ta võistles kuni märtsini 1981 Jugoslaavia FSV eest. Jugoslaavia-siseselt võistles ta Makedoonia SV eest. Ta oli kokku neljakordne Jugoslaavia meister – kergekaalus (kuni 60 kg) aastatel 1977 ja 1978 ning I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) aastatel 1979 ja 1980. Ta sai kergekaalus (kuni 60 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Howard Davisile (USA) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel, kus kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Patrizio Olivale (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales kergekaalus (kuni 60 kg) 2. maailmameistrivõistlustel (Belgrad, 1978), kus kaotas 2. ringis oma kohtumise hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Davidson Andeh'le (Nigeeria) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta võitis kergekaalus (kuni 60 kg) 22. Euroopa meistrivõistlustel (Halle, 1977) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta poksis märtsist 1981 kuni juunini 1987 elukutselisena. Ta pidas kokku 23 kohtumist ning võitis neist 18 (neist 8 nokaudiga), kaotas 2 (neist 1 nokaudiga) ja viigistas 3 kohtumist. Jugoslaavia meistrivõistlused poksis. Tulemused Inglise keeles 21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Montréal 1976. Tulemused inglise keeles 22. suveolümpiamängude poksivõistlus. Moskva 1980. Tulemused inglise keeles "2. maailmameistrivõistlused poksis. Belgrad 1978. Tulemused inglise keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. oktoober 2014. Vaadatud 26. juulil 2013. 22. Euroopa meistrivõistlused poksis. Halle 1977. Tulemused inglise keeles Ace Rusevski veebisaidil Olympedia (inglise) Ace Rusevski lehel BoxRec. Inglise keeles
Zvonimir Vujin

Zvonimir Vujin (serbiapäraselt Звонимир Вујин; 28. juuni 1943, Zrenjanin, Kesk-Banati ringkond, Vojvodina – 8. detsember 2019 Zrenjanin, Serbia) oli Serbia ja Jugoslaavia endine poksija, rahvuselt serblane. Ta oli kokku neljakordne Jugoslaavia meister aastatel 1965, 1966, 1969 ja 1972. Vujin sai kergekaalus (kuni 60 kg) pronksmedali 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Józef Grudzieńile (Poola) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja ning I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ray Sealesile (USA) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Vujin sai kergekaalus (kuni 60 kg) 17. Euroopa meistrivõistlustel (Rooma, 1967) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Józef Grudzieńile (Poola). 19. suveolümpiamängude poksivõistlus. México 1968. Tulemused inglise keeles 20. suveolümpiamängude poksivõistlus. München 1972. Tulemused inglise keeles 17. Euroopa meistrivõistlused poksis. Rooma 1967. Tulemused inglise keeles Zvonimir Vujin veebisaidil Olympedia (inglise)
Konstitutsioon

Konstitutsioon võib olla: põhiseadus, võimu funktsioneerimise üldist korraldust ning tavaliselt ka inim- ja kodanikuõigusi mingis riigis sätestav ühtne seadus, mis on teiste seaduste ees ülimuslik riigi põhikord, võimu funktsioneerimise üldine korraldus ning tavaliselt ka inim- ja kodanikuõigusi riigis sõltumata sellest, kas need on põhiseadusega sätestatud bioloogias isendile omased anatoomilised või füsioloogilised jooned või nende tüüp (konstitutsioon) "Konstitutsioon", dekabristide Põhjaühingu programmiline dokument, mille koostas Nikita Muravjov.
Joseph-Michel Montgolfier

Joseph-Michel Montgolfier (26. august 1740 – 26. juuni 1810), vanem Montgolfier' vendadest, oli prantsuse paberivabrikant, kuumaõhupalli loojaid. 1784. aastal leiutas langevarju. Jacques-Étienne Montgolfier
Vaino Kallas

Vaino Kallas (12. november 1927 Krundiküla, Häädemeeste vald, Pärnumaa – 9. aprill 2019) oli Eesti vabadusvõitleja, harrastusajaloolane ja raadioamatöör, mitme ajalooraamatu autor. 1975 Eesti NSV teeneline sidetöötaja 2002 Kotkaristi kuldrist 2010 Pärnu vapimärk (elutöö eest Eesti Vabariigi heaks) 2015 Kaitseministeeriumi teeneterist "Igavesti noored" "Tules ja pakases" kirjastus Perona, 1990 (195 lk) "Eesti koolipoisid Teises maailmasõjas I" kirjastus Heili, 1999 (466 lk) "Eesti koolipoisid Teises maailmasõjas II" autori kirjastus, 2000 (210 lk) "Kahe sõja vahel" 2006 (560 lk + 160 fotot) "Eesti Sõjameeste Pärnu Ühendus" 2007 (95 lk + 112 fotot) "Mööda käidud teed" 2008 (347 lk + 80 fotot) "Eesti Vabadusvõitlejate Liidu ajalugu" 2011 (392 lk + 310 fotot) "Laule kodust ja kodumaast" (CD lauludega) "Idatuulte pöörises" – romaan 2012 (307 lk, kirjastus Grenader) "Valega tõe jälil" – romaan 2014 (320 lk, kirjastus Grenader) "Kaitselahingud Eestis 1944. aastal" – romaan 2019 (168 lk, kirjastus Grenader) http://www.parnupostimees.ee/227537/vaino-kallas-kirjutab-raamatuid-ja-loob-laule/
Borghese galerii

Borghese galerii (itaalia keeles Galleria Borghese) on endise Villa Borghese Pinciana ruumides asuv kunstigalerii Roomas Itaalias. Muuseumis on pandud välja Gian Lorenzo Bernini, Agnolo Bronzino, Antonio Canova, Caravaggio, Raffaeli, Peter Paul Rubensi, Tiziani ja teiste kunstnike teosed. 2008. aastal külastas muuseumi 486 885 inimest, 2016. aastal 527 937 inimest. Valikloend galeriis välja pandud teostest ja nende autoritest tähestikulises järjekorras. Bacchiacca Joosepi vendade vangistamine Bernini Taavet Apollon ja Daphne Scipione Borghese büst Tõde Paulus V büst Canova Paolina Borghese võiduka Venusena Caravaggio Puuviljakorviga poiss, 1593–1594 Haige Bacchos, 1593–1594 Palafrenieri Madonna, 1605–1606 Taavet Koljati peaga, 1605–1606 Püha Hieronymus kirjutamas, 1605–1606 Paavst Paulus V portree, 1605–1606 Cesare da Sesto Leda luigega, Leonardo da Vinci teose koopia, umbes 1515–1520 Correggio Danae, umbes 1531 Dosso Dossi Melissa, umbes 1522–1524 Giorgione Kirglik laulja, umbes 1508–1510 Flöödimängija (Giorgione), umbes 1508–1510 Lorenzo Lotto Džentelmeni portree, umbes 1535 Parmigianino Pianerlotto portree, umbes 1531 Raffael Mehe portree, 1503–1504 Ükssarvega daami portree, umbes 1506 Kristuse ristilt mahavõtmine, 1507 Peter Paul Rubens Haudapanek, 1601 Susanna ja Vanemad, 1607 Savoldo Tobias ja ingel, umbes 1527 Tizian Taevane ja maine armastus, u 1515 "Touring Club Italiano - Dossier Musei 2009" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 18. aprill 2012. Vaadatud 14. jaanuaril 2012. "Dati visitatori dei siti museali italiani statali nel 2016" (PDF). Originaali (pdf) arhiivikoopia seisuga 10.01.2017. Vaadatud 25.08.2018.  Borghese galerii – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht Villa Borghese ja Casino arhitektuur ja aiad
Mart Lajal

Mart Lajal (sündinud 13. jaanuaril 1965) on eesti motosportlane. Ta on osalenud Dakari rallil. VE: Lajal, Mart – motikahull, Virumaa.ee, 18.01.2003 Biograafia ESBL-is
Reena Koll

Reena Koll (sündinud 15. novembril 1996) on Eesti teivashüppaja. Tema nimel on Eesti naiste teivashüppe rekord 4.36 (25. juuli 2018, Tartu). Sisetingimustes hüppas 9. veebruaril 2016 Eesti absoluutrekordiks 4.31. 5. veebruaril 2013 Tartus peetud Martin Kutmani mälestusvõistlustel püstitas ta sisetingimustes Eesti absoluutrekordiks 4.24. 14. jaanuaril 2012 Tartus hüppas ta 4.15. See oli ka Eesti rekord. 26. jaanuaril 2013 hüppas ta 4.20. Enne välisrekordi 4.36 püstitamist hüppas 16. juunil 2018 4.35. Tema varasem välisrekord oli 24. juulil 2014 hüpatud 4.20. 22. juunil 2013 hüppas ta rekordiks 4.15. Seitsmevõistluses on tema parim punktisumma 5125 (24. august 2012). Reena Koll sai 2012. aastal Vabariigi Presidendi Kultuurirahastu noore sportlase preemia. 4.12, 19. juuni 2011 (ER) 4.15, 22. juuni 2013 (ER) 4.20, 24. juuli 2014 (ER) 4.35, 16. juuni 2018 (ER) 4.36, 25. juuli 2018 (ER) 4.24, 5. veebruar 2013 (ER) 4.30, 31. jaanuar 2016 (ER) 4.31, 9. veebruar 2016 (ER) VIDEO ja FOTOD: 16-aastane Reena Koll uuendas Eesti teivashüpperekordit![alaline kõdulink] Delfi Sport, 5. veebruar 2013 15aastane teivashüppetalent parandas taas Eesti rekordit! Õhtuleht, 24. jaanuar 2012 DELFI DUBLINIS: Esiliigasse püsimajäämise nimel algab tihe heitlus ungarlastega[alaline kõdulink] Delfi, 23. juuni 2013 Andmed IAAF-i lehel Reena Koll Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Hooaja avavõistluse asemel sattus Reena Koll operatsioonilauale Põhjarannik, 14. juuli 2017
Erich Loit

Erich Loit (20. mai 1928 Erra – 10. jaanuar 2012 Tallinn) oli eesti muusik, dirigent ja muusikapedagoog. Ta alustas muusikaõpinguid Rakveres, spetsialiseerudes viiulile. Hiljem õppis Tallinna Muusikakoolis muusikateooriat ja orkestridirigeerimist. Muusikakooli lõpetas Loit 1951. aastal. Hiljem omandas ta muusikalise kõrghariduse vioola erialal Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, mille lõpetas 1959. aastal. 1954. aastast töötas Erich Loit teatris Estonia vioolamängijana ja oli samas aastatel 1964–1973 ka rühmakontsertmeister. Estoniast siirdus ta pensionile 2003. aastal. Ühtlasi õpetas Loit Tallinna Muusikakooli ja Tallinna Muusikakeskkooli orkestriklassides. Aastatel 1964–1994 oli Loit Vabariikliku Noorte Viiuldajate Ansambli dirigent ja kunstiline juht. Ka ansambel asutati tema eestvedamisel. 1985. aastal XX üldlaulupeol, samuti mitmel koolinoorte laulupeol, aga ka rahvatantsu- ja muusikapeol oli ta keelpilliorkestrite juht. 1994. aastal oli ta tantsupeo muusikaline juht. Lisaks praktilisele muusikalisele tegevusele ja muusika õpetamisele töötas Loit Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi teadurina. Tema sulest on ilmunud teosed "Muusikainstrumendid ja orkestrid" (1976) ning "Ma ise ilutegija" (2003), samuti on ta koostanud ülevaateteose "Vabariiklik Noorte Viiuldajate Ansambel" (1984). Erich Loit maeti 14. jaanuaril 2012 Pärnamäe kalmistule. 1974 Eesti NSV teeneline kunstitegelane Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi teenetemärk Hõbesõlg 2003 Valgetähe IV klassi teenetemärk Erich Loit : [nekroloog]. – Sirp, 13. jaanuar 2012, lk 28. Erich Loit Tartu Laulupeo veebilehel
Aerostaat

Aerostaat (kreeka keelest aero 'õhk' + statos 'seisev'), on õhust kergem, õhukese kestaga õhus püsiv ümara kujuga seadeldis, mille tõstejõud saavutatakse aerostaatilise üleslükke jõul. Aerostaadi ruumala täidab tõstejõudu tekitav õhust kergem gaas või ka ümbritsevast õhust märgatavamalt soojem/soojendatav õhk (vt Archimedese seadus). Jõuseadmeta aerostaati nimetataks õhupalliks, mis triivib õhuvooludes. Jõuseadme ja (pool)jäiga kestaga juhitavaid aerostaate nimetatakse dirižaabliteks või ka tsepeliinideks (näiteks "Hindenburg"). Kuumaõhupall
Dibëri maakond

Dibëri maakond (Qarku i Dibrës) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias. Piirneb idas Põhja-Makedooniaga. Maakonna keskus on Peshkopia linn. Maakond jaguneb kolmeks ringkonnaks: Bulqiza ringkond, Dibëri ringkond ja Mati ringkond. Popullsia sipas qarqeve 1 Janar. Instituti i Statistikave, vaadatud 9.11.2019. http://www.qarkudiber.gov.al/
Christopher Loeak

Christopher Loeak (sündinud 11. novembril 1952) on Marshalli Saarte poliitik, kes oli 10. jaanuarist 2012 kuni 11. jaanuarini 2016 Marshalli Saarte president. Christopher Loeak on pärit Ailinglaplapi atollilt. Ta õppis Hawaii Pacificu ülikoolis ja Spokane'i Gonzaga ülikoolis õigusteadust. Ta valiti esimest korda parlamenti 1985. aastal. Aastatel 1988–1992 oli ta justiitsminister, 1992–1996 sotsiaalminister, 1996–1998 haridusminister, 1998–1999 Raliki saarte minister. Pärast 2011. aasta parlamendivalimisi kogunenud parlament valis 3. jaanuaril 2012 sõltumatuna kandideerinud Christopher Loeaki presidendiks. Ta sai 21 häält tollal ametis olnud presidendi Jurelang Zedkaia 11 hääle vastu. "The Honorable Minister Christopher J. Loeak" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2012. Vaadatud 15. jaanuaril 2012.
City Nights

"City Nights" on Teele Viira esimene soolosingel. Laulu autorid on Priit Uustulnd ja Teele Viira ise. Pala on üks Eesti Laul 2012 kahekümnest poolfinalistist. Laulule tehakse ka muusikavideo. Laulu info ja sõnad Eesti Laulu kodulehel
Durrësi maakond

Durrësi maakond (Qarku i Durrësit) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias. Läänes moodustab loodusliku piiri 61,8 km Aadria mere rannikut. Maakonna keskus on Durrësi linn. Maakond jaguneb kaheks ringkonnaks: Durrësi ringkond ja Kruja ringkond. Popullsia sipas qarqeve 1 Janar. Instituti i Statistikave, vaadatud 9.11.2019. http://www.qarkudurres.gov.al/
Lezhë maakond

Lezhë maakond (Qarku i Lezhës) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias. Läänes moodustab maakonna loodusliku piiri Aadria meri. Sisemaal asub Mirdita mägismaa. Suuremad jõed on Drin, Mat ja Fan. Maakonna keskus on Lezhë linn. Maakond jaguneb kolmeks ringkonnaks: Kurbini ringkond, Lezhë ringkond ja Mirdita ringkond. Popullsia sipas qarqeve 1 Janar. Instituti i Statistikave, vaadatud 9.11.2019. http://www.qarkulezhe.gov.al/
Alu mõis

Alu mõis (saksa keeles Allo) oli rüütlimõis Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb Rapla maakonna Rapla valla territooriumile. Mõisakompleks asub Alus. Vanimad teated Alu mõisa kohta pärinevad 1409. aastast. Aastatest 1306-1422 on Alus (Allo) mainitud von Alwenid, 1523 aastani Dönhoffid, ca 1550. aastast Pirita kloostri küla. Tõenäoliselt oli mõisa keskuses juba keskajal kivihoonestus. 1594. aastal kuulus Wrangellidele 17. sajandil kuulus mõis Uexküllidele ja Wrangellidele. Pärast Põhjasõda vahetas mõis sageli omanikke, kuuludes Rosenitele, kuni Hans Diedrich von Rosen (maetud 1738) müüs 26. aprillil 1705. aastal Alu mõisa Bengt Heinrich von Bistramile, Bistramite ning Tiesenhausenite omandusse. 1858. aastal läks Alu mõis naabruses asuva Sikeldi mõisa omaniku Otto von Lilienfeldi valdusse, kes lasi lammutada vanad hooned ning rajada uue härrastemaja. Mõisa viimane omanik oli Rudolf von Lilienfeldt, kellelt see 1919. aastal võõrandati. Mõisa härrastemaja ehitustööd algasid 1862. aastal arhitekt Paul Alischi, kes oli ka Kreenholmi Manufaktuuri arhitekt, projekti järgi. Hoone valmis 1875. aastal, saades oma lõpliku kuju Friedrich Modi projekti järgi. Viiekorruselise nurgatorni, sakmelise rinnatise ja kuubikukujulise vormiga uusgooti stiilis ehitis on mõjutatud keskaegsest linnusearhitektuurist. 1920.–1930. aastatel asus endises härrastemajas kool. Teise maailmasõja järel oli hoone Eesti Põllumajandustehnika kasutuses. 1999. aastal omandas kunagise Alu mõisa peahoone Kaitseliit, rajas sinna oma õppekeskuse ning sellega seoses lasi 2000. aastate alguses hoone restaureerida. Härrastemaja juures asub park koos tiigiga. Vähestest säilinud kõrvalhoonetest on silmapaistvam uusgooti stiilis ait. Kultuurimälestiste registris on Alu mõisa peahoone registrinumbri 15323 all, park registrinumbri 15324 all ning ait-kuivati registrinumbri 15325 all. 1999. aastal ostis Kaitseliidu peastaap Rapla vallalt Alu mõisahoone ja rajas sinna koolituskeskuse härrastemaja härrastemaja ait-kuivati mõisa park mõisa park Eesti mõisate loend Uusgootika Alu mõisast Eesti Mõisaportaalis Alu ja Rapla mõis, Eesti Ajalooarhiiv, EAA.1693 Alu mõis (Rapla khk), Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register Vana ürik tahab tagasi Järvamaale , Maaleht, 16.11.2015 Alu mõis. Arhitektuurimälestise pass. Kultuurimälestiste register. Kaitseliit ostab endale Raplamaal Alu mõisa, www.ohtuleht.ee, 4. september 1999 Alu mõis kultuurimälestiste riiklikus registris Alu mõisast Eesti mõisaportaalis Alu mõis (Mõisate ülevaated) – Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv Alu mõis (Rapla khk), Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register Vana ürik tahab tagasi Järvamaale , Maaleht, 16.11.2015