laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aaron Paul

Aaron Michael Paul (sündinud 27. augustil 1979) on Ameerika näitleja ja laulja. Teledebüüdiks oli osalemine 1990. aastal ühes teleseriaali "Beverly Hills, 90210" osas. Laiem tuntus sai talle osaks Jesse Pinkmani rolliga AMC sarjas "Halvale teele", mis tõi talle Primetime Emmy auhinna parima draamasarja meeskõrvalosatäitja kategoorias. Paul kihlus 2012. aasta 1. jaanuaril Pariisis Lauren Parsekianiga. Paar elab Santa Monicas Californias. Aaron Paul Biography (1979–) Aaron Paul andmekogus IMDb (inglise) Aaron Pauli kihlus
Erkki Juhandi

Erkki Juhandi (sündinud 7. oktoobril 1969 Tallinnas) on eesti vaimulik. Galerist ja kunstinäituste kurtaator. Ta on õppinud EELK Usuteaduse Instituudis. Ta ordineeriti 30. detsembril 1997 diakoniks ja 26. mail 2022 preestriks. Ta oli EELK Viimsi Püha Jaakobi koguduse rajaja, kiriku ehituse algataja ja eestvedaja. Viimsi Püha Jaakobi kirik pühitseti 25. juulil (jaagupipäeval) 2007. a. Kirikuehituse patroon oli president Lennart Meri, pärast tema surma Helle Meri. Juhandi oli EELK Viimsi koguduse vaimulik aastatel 1994–2007, 2007–2019 oli ta EELK reservvaimulik. Alates 2019 on ta Tallinna praostkonna vikaarvaimulik. Ta on tegutsenud kunstinäituste kuraatorina. Viimsi Püha Jaakobi kiriku galerii ja Tallinna Jaani kiriku galerii kuraator ja galerist. 2007. aastal sai ta Viimsi valla autasu "Viimsi Vaal". 2016.aastal sai ta Viimsi valla Kultuuripreemia 2015. Ta on aastast 2017 Eesti Kunstnike Liidu liige. Ta on aastast 2022 EELK Konsistooriumi kultuuriväärtuste komisjoni liige.
Kvadrootor

Kvadrootor või kvadrokopter või nelikopter on nelja tiivikuga helikopter. Erinevalt tavalistest kopteritest kasutatakse nende puhul harilikult sümmeetrilisi tiivikuid. Sõiduki juhtimiseks muudetakse ühe või enama tiiviku suunda ja/või pöörlemiskiirust, mis omakorda muudab jõumomenti ja tõstejõu omadusi. Lennuajaloo algusaastatel peeti kvadrootoreid lahenduseks mitmetele vertikaallennu puhul esile kerkivatele probleemidele; jõumomendist tekkivad juhtimisprobleemid (ning tõstejõudu mittetekitava tüürpropelleri tõhususe küsimused) on võimalik kõrvaldada oluliselt lühemate labadega konstruktsiooniga, mille puhul tiivikud vastassuundades pöörlevad. Seda on ka lihtsam ehitada. 1920.–1930. aastatel loodi mitmeid mehitatud lennuks sobilikke seadmeid. Nende seas olid esimesed edukad vertikaalseks õhkutõusuks ja maandumiseks sobivad lennumasinad. Paraku oli esimeste prototüüpide tõhusus väike ning hilisemad prototüübid nõudsid piloodilt märkimisväärselt stabiliseerimisponnistust ja olid alajuhitavad. Kvadrootoritel põhinevad lahendused on viimasel ajal[millal?] seoses mehitamata õhusõidukitega seotud arendustegevusega populariseerunud. Neid sõidukeid stabiliseerivad elektroonilised juhtsüsteemid ja andurid. Tänu oma väiksusele ja heale juhitavusele saab neid kasutada nii ruumides kui ka neist väljaspool. Kvadrokopteritel on sama suurusega helikopterite ees mitmed eelised. Esiteks ei vaja nad tiiviku laba nurga reguleerimise mehhanisme, mis lihtsustab sõiduki ehitamist ja hooldust. Teiseks võimaldab nelja tiiviku kasutamine tiivikute väiksemaid diameetreid, mistõttu on nende kineetiline energia lennu ajal madalam. See vähendab võimaliku kokkupõrke puhul tekkivat kahju. Väikesed mehitamata õhusõidukid on seetõttu lähidistantsidel keskkonnale ja iseendale mõnevõrra ohutumad. Mõnikord on tiivikutel kokkupõrgetel tekkivate kahjustuste vältimiseks ka kaitseraamid. Ehitamis- ja juhtimismugavuse tõttu kasutatakse kvadrootoreid tihti mudellennuamatööride hobiprojektides. Rootor tekitab oma pöörlemisteljel nii tõstejõudu kui ka jõumomendi ja lennuvahendi liikumise suunale vastupidise õhutakistuse. Kui kõik rootorid pöörlevad sama nurkkiirusega ning rootorid üks ja kolm päripäeva ning rootorid kaks ja neli vastupäeva, on aerodünaamiline pööret tekitav jõumoment tasakaalustatud ja võrdne nulliga, mis tähendab, et eraldi stabiliseeriva rootori jaoks vajadus puudub. Lennuvahendi pööramiseks on võimalik jõumomendid tasakaalust välja viia, muutes vastassuundades pöörlevate tiivikute pöörlemiskiirust. Kallutusnurkade muutmine on võimalik pööret põhjustamata. Samas suunas pöörlevate tiivikute paar juhib üht telge ja nende omavaheline kiiruste kasvatamine ja kahandamine säilitab jõumomentide tasakaalu samaaegset pööret põhjustamata. Nii on võimalik püsivat kaldenurka hoides lennuvahendit kiirendada.
Tiivik

Tiivik on geomeetrilise väändeta (laba mistahes punktis on selle kohtumisnurk ühetaoline) tiivalaadsete labadega horisontaalsel teljel pöörlev labamasin, mille abil muudetakse ühes suunas liikuvate gaaside (nt tuule) kineetiline energia mehaaniliseks tööks. Tavaline labadega ratas või trummel, mis telje ümber vabalt pöörleb, on näiteks tuuleveski, paljulabaline tuulemootor jne. Tiivikud on lihtsamalt ehitatavad, kaasaegsete rootorite algelisemad eelkäijad. propeller tuulegeneraator
Otia Ioseliani

Otia Ioseliani (gruusia keeles ოტია იოსელიანი, varem eesti keeles Iosseliani; 16. juuni 1930 Gvištibi – 14. juuli 2011 Tskaltubo) oli gruusia kirjanik ja dramaturg. Ioseliani tuli kirjandusse 1950. aastate keskel ning avaldas oma esimese jutukogu 1957. Tuntus saabus esimese jutustusega "Tähesadu" ("ვარსკვლავთცვენა", 1962), mis käsitleb Teise maailmasõja teemat. "Mäng" (tõlkinud Uno Ussisoo; Loomingu Raamatukogu 22, 1965) "Üheksa mäe taga" (jutustus, tõlkinud Uno Ussisoo; Tallinn: Eesti Raamat, 1967) "Tähesadu" (tõlkinud Merike Pau; Loomingu Raamatukogu 23–25, 1976) "Vahva poiss Datši" (jutustus, tõlkinud Uno Ussisoo; Tallinn: Eesti Raamat, 1976)
Burjaatia Vabariigi vapp

Burjaatia vapp on Venemaa Föderatsiooni kuuluva Burjaatia Vabariigi vapp. geraldika.ru
Siebengebirge

Siebengebirge (Seitse mäge) on Saksamaa Mittelgebirge küngastik Reini keskjooksu idakaldal, Bonnist kagus, osa Reini Kiltkivimäestikust. Bad Honnefi ja Königswinteri valdades asuv ala koosneb rohkem kui 40 künkast. Künkad on iidset vulkaanilist päritolu ja tekkisid 28–15 miljonit aastat tagasi. Enamik Siebengebirge territooriumist kuulub keskkonnakaitse all olevasse Siebengebirge loodusparki (Naturpark Siebengebirge). Kõrgeim tipp on Großer Ölberg, 460 m üle merepinna. See on populaarne turismisihtkoht matkamiseks, oma loodusliku keskkonna tõttu. Seitse kõige olulisemat küngast Großer Ölberg (460 m) Löwenburg (455 m) Lohrberg (435 m) Nonnenstromberg (335 m) Petersberg (331 m, varem: Stromberg) Wolkenburg (324 m) Drachenfels (321 m) Teised künkad Himmerich (366 m) Trenkeberg (430 m) Weilberg (297 m) Stenzelberg (287 m) Broderkonsberg (378 m) Mittelberg (353 m) Leyberg (359 m) Jungfernhardt (320 m) Geisberg (324 m) Schallenberg (310 m) Großer Breiberg (313 m) Kleiner Breiberg (288 m) Wasserfall (338 m) Kleiner Ölberg (332 m) Limperichsberg Scharfenberg Zickelburg (182 m) Ehkki mõned allikad tõlgivad nime sõna otseses mõttes seitse mäge, kus sieben on tänapäeva saksa keeles 'seitse' ja Gebirge on küngastik, on soovitatud nime alternatiivseid tuletisi. On olemas kolm teooriat: Vanim nimi ei olnud Siebengebirge, vaid Sieben Berge (septem montes, seitse mäge). Sõltuvalt vaatepunktist Reini jõe lähedal on märgata peaaegu täpselt seitset küngast, mis pole alati samad ja isegi mitte kõrgeimad. Ka number seitse, mida kasutati suvalise hulga esemete tähistamiseks, oli ühendatud maagiaga ja sellel oli seega väga sümboolne tähendus. See teeb sellest ilmse nime piirkonnale, mille kohta öeldi enne 19. sajandit olevat olnud võigas ja läbitungimatu. Sõna sieben on tuletatud sõnast siefen, mis omakorda pärineb keskalamsaksa keele sõnast sîpe "märg lohk" või "väike oja, nire", verb sîpen tähendab "nirisema, tilkuma". Nimi Siebengebirge tekkis sõnast Siedengebirge, mis osutas seebikatelde ("Seifensieder") olemasolule, mis olid orgudes keelatud, kuna keeva seebi lõhn oli nii halb.
Lev Narets

Lev Narets (ka Leo Narets; 31. august 1899 Smolensk, Venemaa – 30. oktoober 1978 Tallinn) oli Eesti mehaanikateadlane. Lev Narets oli maamõõtja poeg. Lõpetas 1917 Smolenski Ühisgümnaasiumi, 1928 Kiievi Polütehnilise Instituudi teedeinsenerina; tehnikakandidaat (1943, Uurali Polütehniline Instituut), väitekiri "Решение трансцендентных уравнений корни которых определяют частоты собственных колебаний и критические силы упругих систем". Oli 1935–51 Uurali Polütehnilise Instituudi ehitusmehaanika kateedri dotsent, ühtlasi 1939–1948 kateedri juhataja, 1951–1962 TPI ehitusmehaanika kateedri juhataja, 1962–1970 dotsent. Luges tugevusõpetuse ja ehitusmehaanika kursusi. Tihedad sidemed Vene teadlaste A. Umanski jt-ga. Üleliidulise Teadus-metoodilise Nõukogu liige ehitusmehaanika alal, lõi TPI-s selles valdkonnas väikese koolkonna. Tema teeneks on arvutustehnika rakendamine ehitusmehaanikas ühena esimestest NSVL-s. Üle 10 teadustrükise, palju uurimusi jäi käsikirja. Narets suri 30. oktoobril 1978 Tallinnas ja ta maeti 3. novembril 1978 Liiva kalmistule. Расчёт статически неопределимых систем на малых вычислительных машинах. М, 1958 Расчёт стержневых систем по Э-методу (kaasautor I. Harhurim). М, 1966 Расчёт стержневых конструкций по методу деформаций в обобщённом варианте на прочность, устойчивость, колебания, на упругом основании и по деформиированной схеме. // Применение ЭВМ в строительной механике. Киев, 1968. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide http://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=Maetu+eesnimi&filter_maetud_perenimi=Narets&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=[alaline kõdulink] Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 32, 165, 228–229, 238–239. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Sunža ahelik

Sunža ahelik (vene Сунженский хребет, tšetšeeni Taşxoyn̩ raġ) on mäeahelik Põhja-Kaukaasias Põhja-Osseetia, Inguššia ja Tšetšeenia alal. Ta osa Suur-Kaukasuse eelmäestikest. Kulgeb ida-lääne suunas Sunža jõe vasakkaldal. Kõrgus kuni 926 meetrit.
Absoluutne idealism

Absoluutne idealism on filosoofiline positsioon, mille kohaselt on olemas ainult ideed. Absoluutse idealismi järgi on olemas absoluut või Jumal, mis kõiki ideesid tajub. Kõik asjad on fundamentaalselt üks tolle vaimuga, mis on reaalsuse alus. Absoluutne idealism on sageli olnud religioossete mõtlejate positsioon. Seda võib leida nii kristlikel müstikutel (Meister Eckhart) kui ka ida usundites (hinduismis advaita, budismis zen, maadhjamika, joogatšaara, mõned Puhta Maa õpetused). Absoluutse idealismi kriitikud apelleerivad põhiliselt sellele, et absoluutse idealismi väited ei ole põhjendatud. Arthur Schopenhauer juhtis tähelepanu sellele, et Hegel rajas oma absoluutse idealismi pärast seda, kui Kant oli diskrediteerinud kõik jumalatõestused. Absoluut on Jumala mitteisikuline aseaine: ta on üks subjekt, mis tajub universumit ühe objektina. Indiviidid osalevad selles tajus. Et Hegelil on universum idee Absoluudi vaimus, siis Hegel jäljendab spinoza panteismi, milles kõik on Jumalas ehk Looduses. George Berkeley Georg Wilhelm Friedrich Hegel Friedrich Wilhelm Joseph von Schelling Francis Herbert Bradley Nāgārdžuna Padmasambhava Meister Eckhart Emanatsionism Idealism Immanuel Kant Ratsionalism Neutraalne monism "Tlön, Uqbar, Orbis Tertius"
Werra

Werra on jõgi Euroopas Saksamaal. Werra algab Tüüringi metsa läänenõlvult Eisfeldi lähedalt ja voolab valdavalt loodesse. Ühinedes Fulda jõega moodustab Weseri jõe. Kahe jõe ühinemiskohas asub Hann. Münden. Jõe pikkus on 299,6 km.
Suur Veelahkmeahelik

Suur Veelahkmeahelik (inglise Great Dividing Range) on mäestik Ida-Austraalias. Kulgeb idaranniku lähedal kaarena: mäestiku põhjaosa loode-kagu sihis, keskosa põhja-lõuna sihis, lõunaosa aga kirde-edela ja ida-lääne sihis. On Austraalia olulisimaid pinnavorme. Toimib Ida-Austraalia jõgede veelahkmena, siit on pärit ka aheliku ka nimi. Kõrgus kuni 2228 meetrit (Mount Kosciuszko).
Kalle Nigola

Kalle Nigola (10. märts 1930 Kanepi vald, Võrumaa – 29. aprill 2011) oli eesti õigusteadlane. Kalle Nigola oli talupidaja poeg. Lõpetas 1948 Võru 1. Keskkooli, 1955 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna, 1962–65 Tartu Riikliku Ülikooli aspirant, õiguskandidaat (1970, TÜ), väitekiri "Karistuse mõistmine autotranspordialaste kuritegude eest Eesti NSV materjalide põhjal". Oli 1955–60 ENSV Siseministeeriumi Miilitsavalitsuse uurija, 1960–62 Eesti NSV Siseministeeriumi Tartu linna miilitsaosakonna ülema asetäitja, 1965–66 TRÜ kriminaalõiguse ja -protsessi kateedri õpetaja, 1966–70 kriminoloogia-labori vanemteadur, 1971–75 kriminaalõiguse ja -protsessi kateedri vanemõpetaja, 1975–92 dotsent, ühtlasi 1983–86 kateedri juhataja, Aastatel 1992–95 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna avaliku õiguse instituudi dotsent, 1996–2003 õppeülesannete täitja, 1998–2003 ka Riigikohtu konsultant, aastast 2007 oli Tartu Ülikooli emeriitdotsent. Uurinud kriminaalõigust, kohtukorraldust ja õigusemõistmise protsessi. Umbes 50 teadustrükist ja aimeartiklit. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Mõningaid küsimusi seoses "Eesti NSV kriminaalkoodeksi" § 204 kohaldamisega. // TÜ Toimetised 183 (1966) Autotranspordialaste kuritegude ühiskonnaohtlikkuse iseloomust ja astmest. // Nõukogude Õigus (1969) 1 Kuriteo toime panemine joobeseisundis raskendava asjaoluna. // Nõukogude Õigus (1973) 2 Nõukogude kohus. Tartu, 1976 Konkreetse kuriteo ühiskonnaohtlikkuse iseloomu ja astet mõjutavad asjaolud. // TÜ Toimetised 447 (1978) Peamist liiki varavastaste kuritegude reglementeerimisest ENSV KrK-s. // TÜ Toimetised 666 (1984) Kohtueelse uurimise korraldus NSV Liidus. Tartu, 1986 Prokuratuur NSV Liidus. Tartu, 1990. Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu, 1987, 440 Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), II, 113 University of Tartu: Faculty of law: directory. Tartu, 1994, 46. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Bohol

Bohol (inglise ja sebu keeles Bohol; tagalogi keeles Buhol) on üks Visayani saartest. Pindala 3864 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 800 meetrit. Kuulub Filipiinidele. Šokolaadimäed
Konrad I (Saksa kuningas)

Konrad I (umbes 890 – 23. detsember 918) oli Ida-Frangi (Saksa) kuningas alates 911. aastast ja Frangimaa hertsog alates 906. aastast. Konrad oli esimene Ida-Frangi riigi valitseja, kes ei kuulunud Karolingide dünastiasse. Seetõttu loetakse teda mõnikord esimeseks Saksa kuningaks, mõnikord viimaseks Ida-Frangi kuningaks. Ta püüdis riiki stabiliseerida ja ühendada ning viikingite ja ungarlaste röövretked lõpetada, kuid ei saavutanud erilist edu. Seetõttu käskis ta surres oma vennal Eberhardil pakkuda kuningakrooni Saksimaa hertsogile Heinrich Linnupüüdjale, sest too oli tugevaim Saksa (Ida-Frangi) vürst, kes oleks ainsana võinud reaalselt vastu seista ungarlaste röövretkedele. Ida-Frangi riik Ungari vürstiriik Frangi riik
Ludwig III Laps

Ludwig III Laps (mõnikord ka Ludwig IV; 893 Altötting – 911 Maini-äärne Frankfurt) oli viimane Karolingist Ida-Frangi riigi valitseja. Ludwig oli kuninga ja keisri Arnulfi ning tema abikaasa Ota (Oda, Uta) ainus poeg ning sai kuningaks tolle surma järel, olles vaid 6-aastane. Ta krooniti 4. veebruaril 900. aastal ja see on esimene Saksa kuninga kroonimine, mille kohta on kirjalikke andmeid. Ludwig oli kehaliselt nõrk ja sageli haige. Tema eest valitsesid aadlikud ja piiskopid. Kõige mõjukamad nende hulgast olid Mainzi peapiiskop Hatto I ja Konstanzi piiskop Salomon III. Ludwigil oli vanem poolvend, väljaspool abielu 871. aastal sündinud Zwentibold, kes valitses Arnulfi armust Lotringis. Pärast Arnulfi surma keeldus Zwentibold Ludwigile allumast ja kuulutas Lotringi iseseisvaks. Aadli toetus kuulus aga Ludwigile, nad hakkasid mässama ja mässuline krahv Reginhar tappis Zwentiboldi. Zwentiboldil polnud pärijaid ja Ludwig sai tema maad endale. 903. aastal kuulutas Ludwig välja Raffelstetteni tollieeskirjad, mis oli ainus varakeskaja Euroopas tollimakse reguleeriv õigusakt. Raffelstetten oli koht Doonaul, kus mööduvatelt laevadelt tollimaksu võeti, ja see asus Linzist mõne kilomeetri allavoolu, tänapäeva Astenis. Peamised kaubanduspartnerid olid Bütsants ja Kiievi-Venemaa. Tema valitsusajal kannatas maa rängalt ungarlaste rüüsteretkede all. 900. aastal rüüstas üks ungarlaste vägi rängalt Baieri hertsogkonda, aga teise suutsid markkrahv Liutpold ja Passau piiskop Richeri väed puruks lüüa. 901. aastal laastasid ungarlased Kärnteni marki. 904. aastal kutsusid sakslased ungarlaste vaimse juhi Kurszáni, kes oli Árpádi kaasvalitseja, läbirääkimistele, kuid mõrvasid ta kogu kaaskonnaga, misjärel Árpád sai ungarlaste ainuvalitsejaks. 906. aastal rüüstasid ungarlased kahel korral Saksimaad ja 907. aastal andsid nad baierlastele ränga hoobi, tappes ka markkrahvi Liutpoldi. Ludwig proovis sõjaväge ka ise juhtida, aga tema vägi löödi Pressburgi (Bratislava) all puruks. Järgmisel aastal oli Saksimaa ja Tüüringi kord ning 909. aastal käisid ungarlased koguni Švaabimaal ja Ülem-Burgundias. Ludwig III suri kõigest 18-aastaselt Maini-äärses Frankfurdis ja maeti oma isa kõrvale Regensburgi Püha Emmerami kloostrisse. Kui Ludwig pärijateta suri, algas riigis segadusteaeg, mis lõppes Heinrich Linnupüüdja võimuletulekuga. Lotringi valitsejaks sai Reginhar, kes oli enne seal valitsenud Zwentiboldi ise tapnud.
Star Treki kronoloogia

Star Treki kronoloogia on Star Treki ulmemaailma kronoloogia. Kronoloogia pandi paika 1960. aastatel esimese telesarja tootmise käigus. Sündmused algavad ligikaudu 1980. aastate lõpust, kui Kesk-Aasiast pärit geeniteadlane Khan Noonien Singh kloonis enda geneetiliselt täiustatud variandi, kes seejärel tappis originaali. Peale seda lõi kloon peaaegu kogu Aasiat katva riigi, mis sattus tuumakonflikti Euroopa ja Ameerika riikide ühisrindega. Sõja tagajärjel pani Khan oma järglased ja enda krüogeenilisse seisundisse ja lahkus Päikesesüsteemist uue kodu otsingutele. Umbes aastal 2000 leiutati mootor, mis võimaldas inimese tehtud kosmoselaeval Päikesesüsteemist lahkuda ja tähtedevaheliselt reisilt naasta inimese eluea jooksul. Raketi katsetuse ajal möödus Päikesesüsteemist vulcanite uurimislaev, kes vastavalt Galaktika reeglitele võttis kontakti tähtedevahelise reisi tasandile arenenud rassiga. Koos vulcanitega asuti taastama seda, mis oli Maast järele jäänud, ning valmistama ette Maa inimesi astuma Galaktika Föderatsiooni liikmeteks. Umbes sellel ajal toimub teleseriaali "Star Trek: Enterprise" tegevus. Star Trek: Enterprise (sari) Star Trek (sari) Star Trek (animasari) Star Trek: Film Star Trek 2: Khani raev Star Trek 3: Otsides Spocki Star Trek 4: Kodutee Star Trek 5: Viimane piir Star Trek 6: Avastamata maa Star Trek: Uus põlvkond (sari) Star Trek: Voyager (sari) Star Trek: Süvakosmos 9 (sari) Star Trek: Generatsioonid Star Trek: Esimene kontakt Star Trek: Ülestõus Star Trek: Nemesis Star Trek
Aleksander Ohu

Aleksander Ohu (23. veebruar 1901 Ravila vald, Harjumaa – 18. veebruar 1972 Tartu) oli Eesti geofüüsik ja meteoroloog. Aleksander Ohu oli talupidaja poeg. Lõpetas 1921 Tallinna Rahvaülikooli Seltsi Eragümnaasiumi, õppis 1922–34 TÜ matemaatika-loodusteaduskonnas, lõpetas 1940. Oli 1925–28 TÜ meteoroloogiaobservatooriumi sünoptik, töötas aastast 1929 Tallinna Hüdrometeoroloogia Instituudis, oli aastast 1947 Eesti TA Füüsika, Matemaatika ja Mehaanika Instituudi teadur. Hiljem töötas Tartu Struumatõrje Dispanseris. Uurimisvaldkond: ilmastik Eestis ja Läänemere piirkonnas. Üle 10 teadustrükise. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Tormid Läänemerel. // Rahvaülikool (1928) 3, 4 Merevee temperatuuri, soolsuse ja voolu vaatlused 1924–1928. Tartu, 1930 Eesti ilmastiku sõltumusi. // Loodusuurijate Seltsi aastaraamat XXXVIII (1931) Äikese nähtusi Eestis. Tartu, 1932 Äärmiinimumide tekkimine ja arenemine Läänemere piirkonnas. Tartu, 1933 13-aastase perioodi esinemisi Eesti ilmastikus. // Eesti Loodus (1934) 4 Mikrokliimast ja aedviljasaakidest. Tallinn, 1961 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. Trt, 1994, II, 220 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Venemaa lippude loend

Siin loetletakse Venemaa Föderatsiooni haldusüksuste lippe. Venemaa ajalooliste riigilippude kohta vaata artiklit Venemaa lipp. Adõgee Vabariigi lipp Altai Vabariigi lipp Baškortostani Vabariigi lipp Burjaatia Vabariigi lipp Dagestani Vabariigi lipp Hakassia Vabariigi lipp Kabardi-Balkaari Vabariigi lipp Inguši Vabariigi lipp Kalmõkkia Vabariigi lipp Karatšai-Tšerkessi Vabariigi lipp Karjala Vabariigi lipp Komi Vabariigi lipp Mari Eli Vabariigi lipp Mordva Vabariigi lipp Põhja-Osseetia lipp Sahha Vabariigi lipp Tatarstani Vabariigi lipp Tšetšeeni Vabariigi lipp Tšuvaši Vabariigi lipp Tõva Vabariigi lipp Udmurtia Vabariigi lipp Altai krai lipp Habarovski krai lipp Krasnodari krai lipp Krasnojarski krai lipp Primorje krai lipp Stavropoli krai lipp Moskva lipp Peterburi lipp Juudi autonoomse oblasti lipp Aga Burjaatia lipp Evengi lipp Handi-Mansi Jugra lipp Jamali Neenetsi lipp Korjaki lipp Neenetsi lipp Permikomi lipp Taimõri (Dolgaani-Neenetsi) lipp Tšuktši lipp Ust-Orda Burjaadi lipp Amuuri oblasti lipp Arhangelski oblasti lipp Astrahani oblasti lipp Belgorodi oblasti lipp Brjanski oblasti lipp Ivanovo oblasti lipp Irkutski oblasti lipp Jaroslavli oblasti lipp Kaliningradi oblasti lipp Kaluga oblasti lipp Kamtšatka oblasti lipp Kemerovo oblasti lipp Kirovi oblasti lipp Kostroma oblasti lipp Kurgani oblasti lipp Kurski oblasti lipp Leningradi oblasti lipp Lipetski oblasti lipp Magadani oblasti lipp Moskva oblasti lipp Murmanski oblasti lipp Nižni Novgorodi oblasti lipp Novgorodi oblasti lipp Novosibirski oblasti lipp Omski oblasti lipp Orenburgi oblasti lipp Orjoli oblasti lipp Penza oblasti lipp Permi oblasti lipp Pihkva oblasti lipp Rjazani oblasti lipp Rostovi oblasti lipp Sahhalini oblasti lipp Samara oblasti lipp Saratovi oblasti lipp Smolenski oblasti lipp Sverdlovski oblasti lipp Tambovi oblasti lipp Tjumeni oblasti lipp Tomski oblasti lipp Tšeljabinski oblasti lipp Tšita oblasti lipp Tula oblasti lipp Tveri oblasti lipp Uljanovski oblasti lipp Vladimiri oblasti lipp Volgogradi oblasti lipp Vologda oblasti lipp Voroneži oblasti lipp Gattšina lipp