laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vooremaa (ajaleht)

Vooremaa (1949–1962 Kolhoosnik, 1962–1989 Punalipp) on Jõgeva maakonna ajaleht. Jõgeval hakati maakonnalehte välja andma 1949. aastal, kui moodustati Jõgeva maakond ja maakonna lehe nimeks sai Kolhoosnik. Kolhoosnikust sai Punalipp peamiselt Hruštšovi-aegse majanduse juhtimise ümberkorraldamise tõttu, kui moodustati territoriaalsed tootmisvalitsused. Nii korraldati ümber ka kohalikud ajalehed. Uus nimi anti lehele Tallinnast. Kohalike arvamusi küll küsiti, kuid neid ei arvestatud. Nii ilmuski 15. mail 1962 Punalipp nr 1, mis kandis alapealkirja „EKP Keskkomitee ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu ajaleht Jõgeva Territoriaalse Tootmisvalitsuse juures“. 6. mail 1989 ilmus esimene Vooremaa, mille päismiku kujundas Tiina Soo, kes oli kujundanud ka Punalipu viimase, 1981. aasta päismiku. Ilmub kolm korda nädalas – teisipäeval, neljapäeval ja laupäeval. 2003 aastast oli peatoimetaja Helve Laasik, praegune peatoimetaja on Tiit Lääne. Väljaandjaks AS Seitung. 2003–2006 aastatel ilmus koos Vooremaaga Jõgeva Linnaleht. Kord kuus ilmuvad Vooremaa vahelehena ka Jõgevamaa omavalitsuste häälekandjad: Jõgeva Valla Teataja, Palamuse Valla Teataja, Saare Valla Teataja, Torma Valla Teataja Pajusi Valla Leht Jõgeva Linna Leht Mustvee Linna Leht Teisipäeviti ilmub Vooremaa reklaamilisa: Jõgevamaa Ärileht. Vooremaa vahel ilmub ka Kaitseliidu Jõgeva maleva ajaleht Kindel Tahe. Aastast 1980 toimub ajaleht Vooremaa auhinnavõistlus maadluses. Ajalehe koduleht
Wilhelmøya

Wilhelmøya on Norrale kuuluv asustamata saar Svalbardis Teravmägede saarestikus. Wilhelmøya asub Hinlopeni väinas Lääne-Teravmägede saare kirderanniku lähedal. Saare geograafilised koordinaadid on 79° 3′ N, 20° 25′ E Saare pindala on 120 km². Saar on nime saanud keiser Wilhelm I järgi.
Argentina jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Argentina jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Tülllased

Tülllased (Charadriidae) on kurvitsaliste seltsi kuuluv sugukond linde, kuhu kuulub 64–66 liiki. Suurim tülllane on lokutkiivitaja, kelle pikkus on 35 cm ja kaal 370 g. Väikseim on värbtüll pikkusega 18 cm ja kaaluga 35 g. Sugukonnas on kaks alamsugukonda. Eestis esineb tülllasi 11 liiki: Kiivitaja Vanellus vanellus Kõrbetüll Charadrius leschenaultii Liivatüll Charadrius hiaticula Mustjalg-tüll ehk meritüll Charadrius alexandrinus Plüü Pluvialis squatarola Roosterind-tüll ehk mornel Charadrius morinellus Rüüt Pluvialis apricaria Stepikiivitaja Vanellus gregarius Tundrarüüt Pluvialis fulva Valgesaba-kiivitaja Vanellus leucurus Väiketüll Charadrius dubius andi tüll (Oreopholus) diadeemtüll (Phegornis) kiivitaja (Vanellus) käändnokk-tüll (Anarhynchus) mudatüll (Elseyornis) rüüt (Pluvialis) Thinornis tüll (Charadrius) vesitüll Erythrogonys öötüll (Peltohyas)
Austraalia pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Austraalia pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel Craig Anderson Thomas Brice Adrian Burnside Rodney van Buizen Gavin Fingleson Paul Gonzalez Nick Kimpton Brendan Kingman Craig Lewis Graeme Lloyd David Nilsson Trent Oeltjen Wayne Ough Chris Oxspring Brett Roneberg Ryan Rowland-Smith John Stephens Phil Stockman Brett Tamburrino Richard Thompson Andrew Utting Ben Wigmore Glenn Williams Jeff Williams Pesapall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Norra viipekeel

Norra viipekeel (norsk tegnspråk, lühend NTS, rahvusvaheline lühend NSL) on Norras kasutatav viipekeelevariant. Norra viipekeel on arenenud alates 1825. aastast, kui alustas tööd kurtide kool. Seal kohtusid kuulmislangusega inimesed teiste norrakatega, kel oli sarnane probleem. Siis sai alguse ka norra kurtide kultuurne ühtekuuluvus. Tänapäeval on umbes 4000 kurti, kellel on emakeeleks norra viipekeel. Nad kuuluvad Norras keelelisse ja kultuurilisse vähemusse, kuid neil on hästi üles ehitatud sotsiaalne struktuur. Norras on rohkem kui 20 kurtide ühendust, mille eesmärgiks on parandada kurtide ja vaegkuuljate olukorda ühiskonnas. Norra viipekeel on arenenud norra kurtide ja vaegkuuljate kultuuris ning erineb teiste riikide viipekeeltest. Norra viipekeel ei ole norra keele viiplemine. Norra viipekeel on visuaalne keel oma grammatika ja viibete järjestusega. Kui rääkida norra keelt ja samal ajal kasutada viipeid või märke, ei ole tegemist korrektse norra viipekeelega. Norra kõnekeelel on teistsugune grammatika ja sõnade järjestus. Füüsiliselt on võimatu rääkida norra keelt ja norra viipekeelt samaaegselt. Kui viibelda sõna-sõnalt norra keelt, siis ei ole tegemist norra viipekeelega, vaid norra keele viiplemisega. Muidugi on norra viipekeel mingil määral mõjutatud norra keelest. Sõrmendamine seisneb erinevates käevormides. Iga üksik käevorm väljendab norra tähestikust kindlat tähte. Sõrmendamist kasutatakse norra kirja- ja kõnekeelsete sõnade tähthaaval väljendamiseks. Sõrmendamise mõistmine eeldab norra keele lugemise ja kirjutamise oskust. Sõrmendamist kasutatakse peamiselt nende nimede (kohanimed, inimeste nimed) väljendamiseks, millel puudub oma viibe või mille viibet viipleja ei tea. Sõrmendamist saab kasutada ka võõrsõnade, terminoloogia ja teiste harva kasutatavate sõnade väljendamisel. Nora Edwardsen Mosand og Ann-Kristin Malmqvist: "Se mitt språk!" - en innføring i norsk tegnspråk. 1996: Døves forlag.
Nigul Maatsoo

Nigul Maatsoo (kuni 1936 Nikolai Matsov; 26. detsember 1902 Tallinn – 11. november 1967 Tallinn) oli eesti poksija ning poksitreener ja -tegelane. Maatsoo poksis aastatel 1921–1924, algul oli tema treener Arkadi Harlampijev. Maatsoo tegutses 1924. aastast treenerina, 1940. aastast "Dünamo" poksitreenerina. Tema õpilased olid Roman Kariste, Karl Käbi, Martin Linnamägi, Hillar Loskit, Anton Raadik, Evald Seepere, Nikolai Stepulov jt. Ta osales ka Helsingi 1952. aasta olümpiamängudel Nõukogude Liidu poksikoondise juures treenerina. Maatsoo tegutses ka Eesti poksijate esindajana. Ta oli mitme poksiklubi ja erialase spordiliidu alusepanija ning kuulus nende juhatusse. Ta tegutses ka poksikohtunikuna. Nigul Maatsoo mälestuseks peeti Tallinnas aastatel 1968–1981 temanimelisi mälestusvõistlusi. Nigul Maatsoo vend oli poksija, poksitreener ja poksitegelane Peeter Matsov. Vendade mälestuseks peeti Tallinnas aastatel 1986-1990 nendenimelisi mälestusvõistlusi. Vend Jevgeni Gaikovitš oli korvpallur. "Poks. Jiu-jitsu". Kaasautorid Aadu Adari ja Edgar Kolmpere. Loodus. Tallinn 1939 "Poks". Pedagoogiline Kirjandus. Tallinn 1949 Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001 Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009 Biograafia ESBL-is
Jaak Simm

Jaak Simm (14. juuli 1943 Tartu – 14. juuli 1981 Saaremaa) oli eesti keeleteadlane. Tema lapsepõlv möödus Tartus ja koolipõlv Elvas. Simm lõpetas 1967. aastal soome-ugri keelte erialal Tartu Riikliku Ülikooli. 1973. aastal kaitses kandidaadiväitekirja "Võnnu kihelkonna asustusalane toponüümika" ja sai sellega filoloogiakandidaadi kraadi. Ta töötas aastatel 1967–1968 eesti keele õpetajana Tartu 5. Keskkoolis ja alates 1968. aastast Eesti NSV Teaduste Akadeemia keele ja kirjanduse instituudis: 1968–1971 oli ta aspirant toponüümika erialal; 1971–1981 toponüümikarühma nooremteadur; 1976–1981 murdesektori toponüümikarühma vanemteadur. Ta tegeles eesti kohanimede uurimisega (onomastikaga), kogus ja uuris eelkõige Tartumaa kohanimesid. Ta avaldas üle 100 uurimuse ja aimekirjutise. Ta on maetud Pärnamäe kalmistule. Pall, Valdek 1981. Jaak Simm 14.VII 1943–14.VII 1981. Keel ja Kirjandus nr 9, lk 573.
Jaapani pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Jaapani pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel Ryoji Aikawa Yuya Ando Atsushi Fujimoto Kosuke Fukudome Hirotoshi Ishii Hisashi Iwakuma Hitoki Iwase Kenji Jojima Makoto Kaneko Takuya Kimura Masahide Kobayashi Hiroki Kuroda Daisuke Matsuzaka Daisuke Miura Shinya Miyamoto Arihito Muramatsu Norihiro Nakamura Michihiro Ogasawara Naoyuki Shimizu Yoshinobu Takahashi Yoshitomo Tani Koji Uehara Kazuhiro Wada Tsuyoshi Wada Pesapall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Andrus Eelmäe

Andrus Eelmäe (sündinud 27. juulil 1956 Pärnus) on eesti näitleja. Andrus Eelmäe on lõpetanudl 1975. aastal Vanemuise Teatri õppestuudio ja 1983. aastal Tartu Kaugõppekeskkooli. Eelmäe töötas üle 20 aasta Vanemuises draamanäitlejana, osales ka operetis. Tegutseb vabakutselisena. Johan (Astrid Lindgren "Väike Tjorven, Pootsman ja Mooses", 1971) Ronk (Švartsi "Lumekuninganna", 1978) Timo (Aleksis Kivi ja O. Toominga "Seitse venda", 1981) Razmann (Schilleri "Röövlid", 1983) Arno Tali (Oskar Lutsu ja Adlase "Suvi", 1984) Robot Marius (Čapeki "R.U.R.", 1986) Juhan Liiv (Lindepuu "Kas teda hoida saab", 1988) Hartius Möller (Külveti "Menning", 1990) Ervin Reile (August Gailiti ja Põdra "Kas mäletad mu arm", 1991) Troughton (Cooney "Oi, Johnny!", 1993) Jakob Hurt (Süvalepa "Emajõe Ööbik", 1993) Santeri Palo (Leino "Jõulud", 1993) Ants ja Karla (Anton Hansen Tammsaare ja Mati Undi "Taevane ja maine armastus", 1995) Metsik Hermann (Frimli ja Stotharti "Rose-Marie", 1996) Indiaani noormees (M. Craveni "Öökull huikas mu nime", 1997) Harry Larkcom (Jerome'i "Neljanda korruse ajutine", 1997) Diktaator (Karel Čapek "Putukate elust", Pärnu Endla teater 1999) Kümme aastat osales Tartus restorani Püssirohukelder varietees nii laulu, tantsu kui ka sõnaliste etteastetega. On üles astunud luule- ja laulukavadega. Juhendanud näiteringe kooli- ja rahvamajade juures. On osalenud telefilmides, mänginud Kanal 2 sarisaate „Saladused” osades. Osalemised teleseriaalides "Kelgukoerad", "Kättemaksukontor", "Ühikarotid", "Naabriplika". Eelmäe kirjutatud jutte on avaldatud ajakirjades Eesti Naine ja Noorus. Alustas õpinguid Teoloogilises kõrgkoolis, mis aga jäi pooleli. Mängib klaverit, akordioni ja kitarri. Andrus Eelmäe vanemad olid näitlejad Lembit Eelmäe ja Herta Elviste. Tal on kaheksa last. Tartu Kaugõppekeskkool 1983. aasta lõpetajad Eesti teatri biograafiline leksikon Tallinn 2000 Näitleja Andrus Eelmäe: ma olen alkohoolik, endisi alkohoolikuid ei ole olemas
Jaan Hammas

Jaan Hammas (9. september 1887 Rootova vald – 18. juuni 1937 Tartu) oli eesti põllumees. Ta õppis Tartu Ülikoolis, oli Petseri maavalitsuse ja Laura põllumeeste konvendi esimene esimees. Petserimaa põllumees-seltskonnategelase J. Hammas'e surma puhul. Uus Eesti, 21. juuni 1937, nr. 166, lk. 6.
HND

HND on 2006. aastal loodud eesti ansambel. Varem tegutseti nime all High'n'Dry. Ansambel nimetab oma muusikat krati-metaliks. HND on välja andnud neli albumit. Ansambel sai esiksingliga "Vaevu hingan" kiiresti tuntuks ja juba 2007. aasta aprillis andsid nad välja esimese albumi "Paturaamat". Teine album "Aivaravai" ilmus CD ja DVD kujul. Kolmas album "Päikesepilkajad" jõudis müügile 9. oktoobril 2009. aastal. Unplugged album "Akustiline" ilmus aastal 2012. 2008. aastal esines HND ja Cool D üheskoos Pärnu kontserdimajas toimunud Eesti Muusikaauhindade galal. 2010. aastal esines HND koos Vanemuise sümfooniaorkestri ja dirigent Tarmo Leinatammega Tartu Levimuusikapäevadel. Orkestri seaded tegi Raul Sööt. 2009. aastal esines HND Alexela kontserdimajas toimunud Eesti Muusikaauhindade galal HU? looga "Absoluutselt". 2010. aasta Eesti Muusikaauhindadel oli HND nomineeritud rahva lemmiku kategoorias. HND on teinud videod lugudele "Vaevu hingan", "Metamfetamiini blues" ning "Jihad ja langenud inglite maal". 2012. aastal avaldasid nad singli "Kui sa vaid saad" (unplugged). HND sai Raadio Uuno Top 100-s lauluga "Kui sa vaid saad" 19. koha. Nende muusikat (nt "Metamfetamiini blues") on kasutatud Eesti filmis "Seenelkäik" (2012). 2014. aastal ilmus singel "Allaandjad" ja 2015. aastal "Tähetolmus". Tarvo Mölder on tuntud režissöör, kes on teinud näiteks "Ott Tänak - The Movie". 2022. Avaldatud singlid "Nõuniku laul", "Lennata", "Soo" 2022. aastal avaldas HND uue singli „Saja aasta eest“, mille ühiskonnakriitilised sõnad on inspireeritud Eesti riigitegelase Jaan Tõnissoni 1939. aasta kõnest. 2023. aasta oktoobris ilmus bändi neljas album „Täiuslik torm“, mille kõlapildi eest vastutas Rootsi üks tipp-masterdajaid Tony Lindgren, kelle käe all on muuhulgas valminud ka selliste tuntud metalbändide nagu Paradise Lost, Dimmu Borgir ja Soilwork albumid. 2024. aastal võitis HND looga "Kõik ei saa korda" Raadi Rock FM aasta hümni tiitli. 2024. aasta Eesti Muusikaauhindadel oli HND nomineeritud albumiga " Täiuslik Torm" Parima Rockalbumi kategoorias. Tarvo Mölder – laulja Madis Savi – kitarrist Tarmo Põiklik – basskitarrist Andi Aus – trummar Meelis Tauk - kitarrist "Paturaamat" (2007) "Aivaravai" (2008) "Päikesepilkajad" (2009) "Akustiline" (2012) "Täiuslik torm" (2023) HND andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) https://www.youtube.com/user/HNDofficial
Gerhard Armauer Hansen

Gerhard Henrik Armauer Hansen (29. juuli 1841 Bergen – 12. veebruar 1912 Florø) oli norra arst ja patoloog, kes 1873. aastal avastas pidalitõve tekitaja, bakteri Mycobacterium leprae. Hansen lõpetas 1866 Oslo ülikooli. 1868 läks tagasi Bergenisse, kus tegeles pidalitõve uurimisega. Pidalitõbe peeti pärilikuks või miasmide põhjustatud haiguseks. Hansen arvas, et haigusel on kindel põhjustaja. Aastal 1873 teatas ta, et on leidnud kõikide haigete kudedest haiguse põhjustaja. Tema väiteid ei usutud, sest tal ei õnnestunud bakterit tehistingimustes kasvatada ega tõestada, et kepikujulised organismid on nakkavad. Hansen andis 1879. aastal oma koenäiteid Albert Neisserile, kel õnnestus bakterit värvida. Neisser avaldas 1880 artikli, milles ta esitas end pidalitõve tekitaja avastajana, salates Hanseni rolli maha. Hansen üritas ühte naispatsienti ilma tolle nõusolekuta bakteriga nakatada. Kuigi see ei õnnestunud, jõudis asi kohtusse ning Hansen mõisteti süüdi. Ta jäi 1880. aastal ilma töökohast Bergeni leprosooriumi arstina. 1860ndatest põdes ta süüfilist ja suri 1912 südamehaigusesse.
Tokke vald

Tokke vald on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Dalen. Tokke vald moodustati 1. jaanuaril 1964, pärast Lårdali ja Mo maa-alade liitmist. Lårdalis asub ka vana Eidsborgi püstpalkkirik. Vapp kinnitati 6. veebruaril 1987. Sellel kujutatakse musta karu kuldsel taustal, mis sümboliseerib Tokke valla metsarikkust. Karul on tähtis koht ka kohalikes legendides ja juttudes. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Kanada pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Kanada pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel Chris Begg Todd Betts Richard Clapp Eric Cyr Phil Devey Jason Dickson Rob Ducey Jeff Guiel Shawn Hill Mike Johnson Danny Klassen Mike Kusiewicz Pierre-Luc Laforest Chris Mears Aaron Myette Kevin Nicholson John Ogiltree Peter Orr Simon Pond Ryan Radmanovich Paul Spoljaric Adam Stern Andy Stewart Jeremy Ware Pesapall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Tokke

Tokke on jõgi Norras Vestfold og Telemargi maakonna lääneosas Vinje ja Tokke vallas. Jõgi voolab Totaki järvest Bandaki järve. Jõe lähe on kõrgusel 687 m üle merepinna ja suue 72 m üle merepinna. Jõele ehitati aastatel 1959–1979 seitse hüdroelektrijaama.
Nissedali vald

Nissedali vald on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Treungen. Vald loodi 1. jaanuaril 1838. Vapp kinnitati 30. oktoober 1992. Sellel kujutatakse kolme punast päkapikumütsi (nisselue). Selliseid traditsioonilisi punaseid villaseid mütse kandsid talumehed ja lihtrahvas kuni 19. sajandini lõpuni. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Taiwani pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Taiwani pesapalli meeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel Chih-Chia Chang Tai-Shan Chang Chih-Yuan Chen Chin-Feng Chen Wei-Yin Chen Yung-Chi Chen Chang-Ming Cheng Chao-Hang Cheng Chia-Shian Hsieh Chun-Chung Huang Chung-Yi Huang Chih-Kang Kao Po-Hsuan Keng En-Yu Lin Wei-Chu Lin Ying-Chieh Lin Wei-Lun Pan Cheng-Min Peng Feng-An Tsai Chin-Hui Tsao Chang-Wei Tu Chien-Ming Wang Chien-Fu Yang Chun-Chang Yen Pesapall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Udmurdid

Udmurdid (ka votjakid) on soome-ugri rahvas, kelle peamine asustusala on Volga lisajõgede Kaama ja Vjatka vahel Udmurdi Vabariigis; pealinn on Iževsk. Neid elab veel Permi krais ja Kirovi oblastis ning Baškortostani ja Tatarstani Vabariigis. Aegade jooksul on udmurtide põhiline elatusala olnud teraviljakasvatus. Udmurdi keel kuulub soome-ugri keelte permi rühma, lähim sugulaskeel on komi keel. Udmurte oli 1989. aasta andmetel 714 000, neist pidas emakeeleks oma rahvuskeelt 76,5%. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 552 299 udmurti. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 386 465 udmurti. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 193 udmurti, neist Tallinnas 60. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 180 udmurti (65 meest ja 115 naist). Neist 62 emakeel oli udmurdi keel, 3 eesti keel ja 109 vene keel. 51 udmurti olid Eesti kodanikud. Eri rahvusrühma moodustavad Põhja-Udmurtias elavad bessermanid (umbes 10 000), kes on arvatavasti udmurdi keelele üle läinud Volga bulgaaride järeltulijad. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2020. Vaadatud 29. juunil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Jaak Prozes:Uurali rahvad ja Venemaa 2020. aasta rahvaloendus Sirp, 10. veebruar 2023. Vaadatud 11. augustil 2023 Päring Statistikaameti andmebaasist Statistika andmebaas.RL21442: RAHVASTIK, 31. DETSEMBER 2021 | Aasta, Elukoht, Sugu, Vanuserühm, Rahvus, Kodakondsus ning Emakeel Kaljo Põllu "Kümme soome-ugri uurimisreisi" 1990 http://www.suri.ee/ohuur/udmurdi.html Rein Sikk. "Udmurdi vanaemad laulavad rokki" EPL, 25. mai 2009
Notoddeni vald

Notoddeni vald on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Notoddeni linn. Notoddenist sai omaette vald 1913. aastal, kui ta eraldati Heddali vallast. 1. jaanuaril 1964 liideti Heddali ja Gransheradi vald Notoddeni vallaga, et luua uus suurem omavalitsusüksus. Norra suurim püstpalkkirik Heddali püstpalkkirik asub Notoddeni linnast mõne kilomeetri kaugusel. Notoddeni Tuveni lennujaam asub kesklinnast läänes. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023  Notoddeni vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Drangedali vald

Drangedali vald on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Prestestranda. Vald loodi 1. jaanuaril 1838. Valla vapp kinnitati 1989. aastal. Vapil on kaks kuldset männikäbi rohelisel taustal. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Seljordi vald

Seljordi vald on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Seljordi küla. Siljordi kogukond sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838. Seljord on kuulus oma meremao Selma poolest, kes väidetavalt elab Seljordi järves (Seljordsvatnet). Vapp kinnitati 15. septembril 1989. Sellel kujutatakse meremadu Selmat kuldsena punasel taustal. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Seljord

Seljord on küla Norras Vestfold og Telemargi maakonnas, Seljordi valla halduskeskus. Seljordis peetakse iga-aastast Dyrsku'ni laata, mida külastab 60 000 – 80 000 inimest. Tettsteders befolkning og areal Dyrsku'ni laada koduleht
Tsunami

Tsunami (jaapani keeles 津波 'sadamalaine') on maavärina, maalihke või vulkaanipurske tagajärjel tekkinud hiiglaslik merelaine. Tsunamid on erakordselt ohtlikud, kuna nad tekivad meres ning seejärel liiguvad suurel kiirusel maismaa suunas, kus ilma eelhoiatuseta purustavad ja tapavad kõik oma teel. Meiji-Sanriku maavärin 1896 on üks paljudest sellistest näidetest ajaloos. Ka asteroidid ja mereäärsete kaljude varingud võivad tekitada hiidlaineid. Tsunamid jõuavad randa ja võivad tekitada suuri purustusi. Tsunami kõrgus võib ranna lähedal olla mitukümmend meetrit. Tsunami võib tungida kaugele (praktikas on ohtlik tsoon kuni 5 km) sisemaale ja hävitada kõik ettejääva. Tsunami tekitab ka järsu lühiajalise üleujutuse. Kõige sagedamini esinevad tsunamid Vaikse ookeani rannikul ja Jaapani saarestikus. Selle põhjuseks on Vaikse ookeani tektooniline ebastabiilsus. Hiidlaine laieneb keskmest ringikujuliselt. Laine kiirus sõltub otseselt vee sügavusest. Avamerel võib tsunami kiirus olla isegi 700 km/h, kuid ta on ohutu, sest laine on üsna madal. Madalasse vette jõudes aga laine aeglustub ning avamerelt kiirelt järele tulevate veevoolude mõjul muutub üha kõrgemaks. Ranniku ääres madalas vees surutakse veemassid kokku ja lained võivad kerkida mitmekümne meetri kõrguseks. Kuigi lained liiguvad kiiresti, ei ilmu nad tänapäeval nii ootamatult kui maavärinad, sest seismilised lained, mis annavad märku maavärina toimumisest, levivad tsunamist oluliselt kiiremini. Hawaiil Honolulus asub tsunamijaam, kus registreeritakse kõik Vaikse ookeani piirkonnas toimunud maavärinad. Kui märgatakse maavärinat, mis võiks tsunami vallandada, hoiatatakse ohustatud piirkondade inimesi. Sealt teatatakse ka hiidlaine saabumise arvatav aeg. Inimesed kuulevad hoiatust raadiost. Nii jõuavad nad oma rannikul asuvatest majadest kõrgematele aladele varjuda. See kõik peab siiski kiiresti toimuma. Vaikse ookeani põhjaosas tekkinud hiidlainel kulus kõigest viis tundi, et Vaikse ookeani keskel asuvale Hawaiile jõuda. Seal, 3300 km kaugusel maavärina epitsentrist, oli hiidlaine kõrgus ikka veel 15 meetrit. Väidetakse, et tsunami võib Vaikse ookeani rannikute vahel pendeldada terve nädala. Jaapanis Hanasakis registreeriti laineid, mis tekkisid Alaska maavärina tagajärjel 1946. aastal ja põrkasid arvatavasti tagasi Põhja-Ameerika rannikult. Lained, mis hiljem Honolulusse jõudsid, põrkasid tagasi Aasia mandrinõlvalt. Jaapani valitsuse töörühm avaldas seisukoha, et maavärin, mille magnituud on 9, võib tekitada kuni 30-meetrise hiidlaine. Ohuallikad on Jaapani süviku ja Kuriili süviku lähedastel aladel Hokkaidol, Iwatel, Chiba prefektuuris Boso poolsaarel, Sanriku, Hidaka, Tokachi ja Nemuro. Apr 21, 2020, M9 quake, 30-meter tsunami could hit northern Japan: government panel, japantimes.co.jp Pilt ja pisut juttu tsunamist Pacific Tsunami Warning Center International Tsunami Information Center NOAA animatsioon India ookeani tsunamist 11. märtsi 2011 Honshu tsunami, NOAA Apr 21, 2020, M9 quake, 30-meter tsunami could hit northern Japan: government panel, japantimes.co.jp
Danskøya

Danskøya ('Taani saar') on Norrale kuuluv asustamata saar Svalbardis Teravmägede saarestikus. Danskøya asub Lääne-Teravmägede saare looderanniku lähedal. Saare geograafilised koordinaadid on 79° 40′ N, 10° 48′ E Saare pindala on umbes 40 km². Saar on nime saanud taanlaste järgi, kes 1631. aastal saare läänerannikule Kobbefjordeni äärde teadaolevalt esimese vaalapüügiasunduse rajasid.
Moffen

Moffen on Norrale kuuluv asustamata saar Svalbardis Teravmägede saarestikus. Moffen asub Lääne-Teravmägede saare põhjaranniku ääres Wijdefjordeni suudme lähedal. Saar on 3 km pikk, kuni 2 km lai ja pindala on umbes 5 km². Saare geograafilised koordinaadid on 80° 2′ N, 14° 30′ E Saar koosneb umbes nelja kilomeetrise läbimõõduga kruusa- ja liivavallist, mille keskel on laguun. Saar on madal ja tasane. Moffenil leidub suuri morsakolooniaid. Saar on ka oluline lindude pesitsuspaik. Saarel on Moffeni looduskaitseala, mis kuulub Nordvest-Spitsbergeni rahvusparki.
Utsira vald

Utsira vald on vald Norras Rogalandi maakonnas. Asub Utsira saarel ja mõnel väiksemal saarel Karmøy lähedal meres. Utsira on rahvaarvult Norra väikseim ja pindalalt Kvitsøy valla ees eelviimane vald. Utsira tuletornis on Norra kõrgeimal asuv tuletornituli 78,2 m kõrgusel merepinnast. Saarel on 1785. aastal ehitatud kirik. 2004. aastal rajas Norsk Hydro saarele kombineeritud tuule- ja vesinikelektrijaama. Ornitoloogidele on saar tuntud oma väga rikka linnustikuga. Seal on kohatud 317 linnuliiki, neist 23 on kohatud Norras vaid Utsiral. Utsira tuletorn 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023  Utsira vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis http://www.utsira.kommune.no/