laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Johann Peter Eckermann

Johann Peter Eckermann (21. september 1792 Winsen, Hannover – 3. detsember 1854 Weimar) oli saksa luuletaja ja proosakirjanik. Ta on peamiselt tuntud Johann Wolfgang von Goethe sekretärina. Ta sündis alamas perekonnas ning kasvas üles suures viletsuses ja üksinduses. "Kõnelused Goethega tema viimastel eluaastatel 1823–1832". Tõlkinud Mati Sirkel. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2018.
Karba

Karba on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaugu

Kaugu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Kaugus tegutses Sänna külakool. Külakooli hoone on arvatud kultuurimälestiseks. Küla kagunurgas Pärlijõe ääres asus Kaugu veski. Küla põhjaosas maantee ääres asuvad Kunnasilla koopad. Kaugu veski Kunnasilla koopad Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kavõldi

Kavõldi (aastani 1997 Kaveldi) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kellämäe

Kellämäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kiidi

Kiidi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hummuli vald

Hummuli vald oli vald Lõuna-Eestis Valga maakonnas. 21. oktoobril 2017 moodustati Helme valla, Tõrva linna, Põdrala valla, Hummuli valla ja Puka valla Soontaga küla ühinemisel uus omavalitsus Tõrva vald. Hummuli vald jäi kahe linna, Valga ja Tõrva vahele. Lõunaosas piirnes vald Lätiga, idas Tõlliste ja Õru vallaga suuremas osas piki Väikest Emajõge, põhjas ja läänes Helme vallaga. Hummuli viimane vallavanem oli Enn Mihailov. Hummuli valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. Hummuli vallas oli Hummuli alevik ja kaheksa küla: Aitsra, Alamõisa, Jeti, Kulli, Piiri, Puide, Ransi ja Soe. Hummuli mõis Hummuli raamatukogu Alamõisa veski Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Harju maakonna Saue valla, Rapla maakonna Järvakandi ja Märjamaa alevi ning Juuru ja Käru valla, Saare maakonna Kaarma valla, Tallinna Maardu linna ja Valga maakonna Hummuli valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 21.11.1991)
Kogrõ

Kogrõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kokõ

Kokõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Külas asub Koke Külalistemaja, mis tegutseb endises külakoolimaja hoones. Küla asub Rõuge–Kurgjärve–Haanja tee ja Rõuge–Vastseliina tee vahel. Koke Külalistemaja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Koke külalistemaja". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2017. Vaadatud 27. juunil 2017.
Kokõjüri

Kokõjüri on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kokõmäe

Kokõmäe (aastani 1997 Kokemäe) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kolga (Rõuge)

Kolga on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kuklasõ

Kuklasõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kurgjärve

Kurgjärve on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kurvitsa

Kurvitsa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kuuda

Kuuda on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kähri (Rõuge)

Kähri on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kähri

Kähri on mitme koha nimi: Kähri, küla Otepää vallas Valga maakonnas Kähri, küla Põlva vallas Põlva maakonnas Kähri, küla Rõuge vallas Võru maakonnas
Kängsepä

Kängsepä on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Laossaarõ

Laossaarõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Liivakupalu

Liivakupalu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Listaku (Rõuge)

Listaku on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Listaku

Listaku on mitme koha nimi: Listaku, küla Võru vallas Võru maakonnas Listaku, küla Rõuge vallas Võru maakonnas
Otsa

Otsa on küla Võrumaal Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas. Küla asub mõisnik Bentenhofi poolt 16. sajandi keskel asutatud Pindi mõisale kuulunud maadel. Otsat läbiv Riia-Pihkva laiarööpmeline raudtee avati 1889. aastal. Reisirongid sõitsid läbi Otsa raudteepeatuse liinil Valga-Veski kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pille

Pille on küla Võrumaal Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Villa (Võru)

Villa on küla Võrumaal Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas. Küla alalt on leitud kiviaja asulakohti (Villa asulakoht). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Villa (täpsustus)

Villa on hoonetüüp. Villa on ka mitme koha nimi: Villa, küla Rõuge vallas Võru maakonnas Villa, küla Võru vallas Võru maakonnas Villa, küla Viljandi vallas Viljandi maakonnas Villa, koht Itaalias Valle d'Aostas Alleini vallas Villa (perekonnanimi) Aston Villa on Inglismaa jalgpallimeeskond. Villa Park on jalgpallistaadion Birminghamis.
Villa (Rõuge)

Villa on küla Võrumaal Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Külas asub ohvriallikas ja ohvrikivi Tõnisekivi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Villa (Viljandi)

Villa on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Külast voolab läbi Tarvastu jõgi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tarvastu jõgi Eesti looduse infosüsteemis
Anikatsi

Anikatsi on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Küla idapiiril asub Purgi järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 31.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Arakumäe

Arakumäe oli küla Viljandimaal Tarvastu kihelkonnas. Küla asus Õhne jõe vasakkaldal ja hõlmas Vooru Umbjärve ümbruse. 1977. aastal liideti ta naaberasulatega. Arakumäe jääb nüüdse Vooru küla piiresse. Tarvastu külanõukogu külade kaart. Eesti Rahva Muuseum: Etnograafilised joonised. Viljandimaa. Kohanimenõukogu asustusnimede töörühma arvamused ja ettepanekud, 23. september 1997.
Hämmastav Hulk (1996)

"Hämmastav Hulk" ("The Incredible Hulk") oli joonissari Bruce Bannerist, kes on juba aastakümneid erinevas vanuses vaatajaile huvi pakkunud. Inimeste meeli on köitnud Bruce'i topeltelu võimsa Hulkina. Joonissarja sisu on järgmine. Tugev päikesekiirgus on muutnud maa kiirgustaset. Baasi kommunikatsioonivahendid ei toimi ning Dr. Kaheksajalg otsustab juhust kasutada ning baasist võimsa keemilise aine röövida. Banner muutub tänu kiiritusele samm-sammult Hulkiks.
Anto Unt

Anto Unt (sündinud 26. detsembril 1955) on eesti filosoof, kes tegeleb analüütilise filosoofiaga. Ta on tõlkinud eesti keelde Willard Van Orman Quine'i teose "Sõna ja objekt" ja Saul Kripke raamatu "Nimetamine ja paratamatus", samuti mitme filosoofi artikleid ning esinenud ettekannetega epistemoloogia ning modaalloogika alal. Anto Unt lõpetas 1974. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal. Kandidaadikraad astrofüüsikas (1990). Kaitses 2010. aastal Tartu Ülikoolis teadusmagistritöö filosoofias "Making inferences in case of attitudes", juhendaja Rein Vihalemm, oponent Mikko Leinonen. Osalenud Analüütilise filosoofia seminaris 1994. aastast. Ta töötab programmeerijana. On õpetanud Tartu Ülikoolis ja Tallinna Ülikoolis. Anto Undi vanemad olid Väino Unt ja Inge Unt. Arvustus: Undo Uus. Blindness of Modern Science. Tartu 1994. Akadeemia 1995, nr 8, lk 1753–1757 ”Undo Uusist ja tema raamatust”. Eesti Ekspress 1995, 27 jaanuar, lk B6 "Hoiakuloogika". Akadeemia 1997, nr 2, lk 344–356 "Teaduse mõiste kujunemisest ja täppisteaduslikust ideaalist". Tiidüs ja tõdõ. Märgütüisi: arutlusi teadusest ja tõest. Toim. Jaan Kangilaski, Enn Kasak. Võro, 1998. (Võro Instituudi toimõtiseq 5), lk 10–11 "Tõde hoiakuloogikas". Tiidüs ja tõdõ. Märgütüisi: arutlusi teadusest ja tõest. Toim. Jaan Kangilaski, Enn Kasak. Võro, 1998. (Võro Instituudi toimõtiseq 5), lk 120–123 "The Copenhagen Interpretation of Quantum Mechanics and Common Sense". Estonian Studies in the History And Philosophy of Science. Boston Studies in the Philosophy of Science. Vol. 219. Ed. Rein Vihalemm. Dordrecht: Kluwer, 2001, pp 247–262 "Tähendus, radikaaltõlge ja hägusus". Tõtt-öelda. Toim. Toomas Lott jt. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2003, lk 20–27. Ümbertrükk ajakirjas Kirikiri. "Madis Kõiv ja mina". Püsimatu metaphysicus: Madis Kõiv 75. Toim. Jaan Kangilaski, Bruno Mölder, Veiko Palge. Tartu: EYS Veljesto Kirjastus, 2004, 13–15. "Kas füsikalism ise allub füsikalistlikule kirjeldusele?" Teaduse uuringud: Eesmärgid ja meetodid. Koost. R. Vihalemm. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2007, lk 130–136 "Semantika naturaliseerimisest". Studia Philosophica Estonica 2008, Vol. 1.3, lk 17–28 "'Lõputus kohvijoomises' väljendub pigem Eestimaa loomus kui Eestimaa muutumine". Sirp 2008, 5. dets, lk 14–15 "Uskumine, teadmine ja järeldumine". Filosoofia ja analüüs: analüütilise filosoofia seminar 20. Toim. Bruno Mölder, Jaan Kangilaski. EYS Veljesto Kirjastus, 2011, lk 153–167 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2010. Vaadatud 6. septembril 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Vabariigi kooliõpilaste täppisteaduste olümpiaadil matemaatikas ja füüsikas esikohale tulnud Tartu 2. keskkooli 8. klassi õpilasele Anto Undile annab diplomid üle olümpiaadikomisjoni esimees Anatoli Mitt. Märts 1971. Täppisteaduste olümpiaadi vabariikliku vooru võitjad (vasakult) Tartu 2. keskkooli õpilased Anto Unt, Sulev Haldre ja Tõnu Oja pärast autasustamist TRÜ aulas. Aprill 1973.
Jeremy Sumpter

Jeremy Robert Myron Sumpter (sündinud 5. veebruaril 1989 Montereys California osariigis) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja. Tema kõige tuntum osa on tõenäoliselt nimiroll P. J. Hogani filmis "Peeter Paan" (2003). Jeremy ja tema kaksikõde Jessica sündisid Põhja-Californias Gary Sumpteri ja Sandra Johnsoni perekonnas. Kui Jeremy oli veel üsna väike, kolis poisi pere Kentucky osariiki, kus ühes väikeses külas veetis poiss oma varasema lapsepõlve. Kui Jeremy sai üksteist aastat vanaks, võttis poiss osa talendiotsimisvõistlusest, ja nii algas tema tee näitlejana. Aastal 2000 kolis Jeremy Los Angelesse. Kui Jeremy sai kolmteist aastat vanaks, valiti poiss P. J. Hogani filmi "Peeter Paan" Peeter Paani mängima.
Iguaçu

Iguaçu [iguass'uu] (varasem eestikeelne nimekuju Iguassu; portugali keeles Iguaçu, varem Iguassú; hispaania keeles Iguazú) on jõgi Lõuna-Ameerikas. Jõgi algab Serra do Marist ning voolab Brasiilia mägismaal läände, läbib kärestikke. Suudme lähedal langeb Iguaçu joast, suubub vasakult Paraná jõkke. Jõe nimi pärineb guaranii keelest ja tähendab Suur vesi.
Ülemjooks

Ülemjooks on jõe lähte lähedane osa. Ülemjooksu ulatus (lähtest) sõltub iga konkreetse jõe eripärast. Kirjutades, et "N jõe ülemjooksul elavad ...", peetakse silmas mitte ainult jõge, vaid ka tema lähemat ümbrust. Tavaliselt voolab jõgi ülemjooksul kitsas jõeorus kiire vooluga, vooluhulk on enamasti väike, vesi kulutab peamiselt jõesängi põhja. Mägiojade ja -jõgede ülemjooksupiirkonda, kus elavad reofiilsed organismid, nimetatakse ritraaliks. Alamjooks Keskjooks
Keskjooks

Keskjooks on jõe osa alam- ja ülemjooksu vahel. Väikestel jõgedel keskjooksu eraldada pole mõtet. Kirjutades, et "N jõe keskjooksul elavad ...", peetakse silmas mitte ainult jõge, vaid ka tema lähemat ümbrust. Võrreldes ülemjooksuga vooluhulk jõesängi keskjooksul kasvab, voolukiirus väheneb. Kohati tekivad setted. Põhjakulutus väheneb ja jõgi kulutab rohkem sängi külgi. Tekivad looked, jõeorg laieneb.
Alexandra Ripley

Alexandra Ripley (neiupõlvenimi Braid; 8. jaanuar 1934 – 10. jaanuar 2004 Richmond Virginia) oli Ameerika kirjanik, kes sai tuntuks 1991. aastal ilmunud romaaniga "Scarlett", mis oli järg romaanile "Tuulest viidud". Alexandra õppis Ashley Hallis, tüdrukute eliitkoolis. 1972 "Who's the Lady in the President's Bed?" 1981 "Charleston" 1984 "On Leaving Charleston" 1985 "The Time Returns" 1987 "New Orleans Legacy" 1991 "Scarlett"
Gabriel

Gabriel (ka Gaabriel; heebrea keeles גַּבְרִיאֵל Gavriʼel, ladina keeles Gabriel, araabia keeles جبريل Jibrīl, kreeka keeles Γαβριήλ) on judaismis, kristluses ja islamis üks peainglitest, Jumala saadik, sõnumitooja. Peaingel Gabrieli nimi tähendab "Jumal on mu jõud". Ta on taevaste varanduste valvur, lunastuse ingel ja Jumala ülemkäskjalg. Ta seletab Taavetile ta nägemusi, kuulutab ette Simsoni ja Ristija Johannese sündi ning Maarjale Jeesuse sündi. Aastal 1921 kuulutas paavst Benedictus XV Gabrieli postitöötajate, telefoni- ja telegraafitöötajate kaitsepühakuks.
Raafael

Raafael on peaingel, kelle nimi tähendab "Jumal tervistab"; ta on kaitseinglite pealik ja kogu inimkonna kaitseingel. Ta on lahke sõber neile, keda ta teenib. Nii kaitseb ta ka Toobijat tema teekonnal. Raafael on noorte ja süütute kaitsja, eriti jälgib ja kaitseb ta palverändureid ja teekäijaid. Kristliku pärimuse järgi olevat just peaingel Raafael ilmunud karjastele jõuluööl teatega: "Ärge kartke! Sest vaata, ma kuulutan teile suurt rõõmu, mis saab osaks kogu rahvale, et teile on täna sündinud Taaveti linnas Päästja, kes on Issand Kristus."
Haanja vald

Haanja vald oli vald Võru maakonnas. Haanja vallas oli 92 küla: Ala-Palo, Ala-Suhka, Ala-Tilga, Andsumäe, Haanja, Haavistu, Hanija, Holdi, Horoski, Hulaku, Hurda, Hämkoti, Ihatsi, Jaanimäe, Kaaratautsa, Kaldemäe, Kallaste, Kaloga, Kergatsi, Kilomani, Kirbu, Kotka, Kriguli, Kuiandi, Kuklase, Kuura, Kõomäe, Käänu, Kääraku, Külma, Leoski, Lillimõisa, Loogamäe, Luutsniku, Lüütsepä, Mahtja, Mallika, Meelaku, Miilimäe, Mikita, Murati, Mustahamba, Mäe-Palo, Mäe-Suhka, Mäe-Tilga, Märdimiku, Naapka, Palanumäe, Palli, Palujüri, Pausakunnu, Peedo, Piipsemäe, Pillardi, Plaani, Plaksi, Posti, Preeksa, Pressi, Pundi, Purka, Puspuri, Raagi, Resto, Rusa, Ruusmäe, Saagri, Saika, Saluora, Sarise, Simula, Soodi, Sormuli, Söödi, Trolla, Tsiamäe, Tsiiruli, Tsilgutaja, Tsolli, Tummelka, Tuuka, Tõnkova, Uue-Saaluse, Vaalimäe, Vaarkali, Vakari, Vastsekivi, Vihkla, Villa, Vorstimäe, Vungi ja Vänni küla. Haanja vald moodustati 1991. aasta 10. jaanuaril. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Haanja, Misso, Mõniste, Rõuge ja Varstu valla ühinemise uus haldusüksus, mille nimeks sai Rõuge vald. Haanja vallal olid järgmised vallavanemad: Arno Vene 24.01.1991 – 30.04.1992 Jüri Planhof 20.04.1992 – 21.05.1993 Kaljo Poldov 17.05.1993 – 01.11.1993 Juss Torp 01.11.1993 – 10.09.1995 Andi Veski (abivallavanem vallavanema ülesannetes) 11.09.1995 – 31.12.1995 Juri Gotmans 02.01.1996 – 20.10.2017 Haanja Valla Rahvamajad Maakatastri statistika, vaadatud 17.10.2018. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Võru maakonna Haanja valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 10.01.1991) Haanja valla, Misso valla, Mõniste valla, Rõuge valla ja Varstu valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine (Riigi Teataja, vastu võetud 31.01.2017 nr 38) Haanja valla ajalugu www.haanja.ee
Moulay Rachid

Prints Moulay Rachid (sündinud 20. juunil 1970 Rabat) on Maroko prints. Tema isa oli Hassan II. Hassan II Golf Trophy King of Hearts The greatest visionary leader Together For a Better World
Täielik kosmoloogiline printsiip

Täielik kosmoloogiline printsiip ehk absoluutne kosmoloogiline printsiip on kosmoloogias postulaat, mille kohaselt Universum on igal pool ja igal ajal ühesugune. Ta erineb Albert Einsteini 1917. aastal kasutusele võetud kosmoloogilisest printsiibist, mis ütleb, et kindlal ajahetkel on kõigil Universumi punktidel ühesugused omadused. Täieliku kosmoloogilise printsiibi esitasid statsionaarese seisundi teooria autorid Fred Hoyle, Thomas Gold ja Hermann Bondi. See printsiip meenutab antiikaegset taeva muutumatuse, kuid 20. sajandil esitati see alternatiivina Suure Paugu teooriale, mis mõningatele kosmoloogidele eesotsas Albert Einsteiniga ei meeldinud. Sellest printsiibist ja statsionaarse seisundi teooriast loobuti, sest avastati kosmoloogiline mikrolaine-taustkiirus, mille olemasolu ning eriti absoluutselt musta keha kiirgusspekter on statsionaarse seisundi teooria raames seletamatu. Hiljem on vaadeldud mitmesuguseid galaktikate parvede evolutsiooniefekte ning mõõdetud taustkiirguse temperatuuri muutumist. Need vaatlused on otseselt näidanud, et täielik kosmoloogiline printsiip ei pea paika. Kui Universum on kogu aeg ühesugune, peab selle energiatihedus olema konstantne. Selle pärast peab kas Universum olema staatiline (ilma paisumiseta) või siis küll paisuv, kuid mingi mehhanism peab tema energiatihedust konstantsena hoidma. Staatilise universumi mudeli esitas 1917. aastal Albert Einstein (Einsteini universum). Selle mudeli puhul kasutatakse harva väljendit "täielik kosmoloogiline printsiip". Einstein ise rääkis lihtsalt kosmoloogilisest printsiibist; see väljend ei viita tema mudeli statsionaarsusele ehk staatilisusele. Kui aga Universum on paisuv, siis paisumise kiirus (Hubble'i konstant) peab olema muutumatu. Säärast konfiguratsiooni nimetatakse de Sitteri universumiks, sest selle esitas 1920ndate alguses Willem de Sitter. De Sitteri versioonis on Universumi aineline sisu kosmoloogiline konstant, mida võib käsitada aine väga ebatüüpilise vormina, mille energiatihedus on konstantne olenemata ruumalast, mille ta enda alla võtab. See mudel ei vasta vaadeldavale Universumile, sest on teada, et viimane koosneb tavalisest ainest, mida Universumi paisumine hõrendab. Statsionaarse seisundi teooria eeldab, et ainsad eksisteerivad aine vormid on elementaarosakeste füüsika standardmudelis tuntud barüonaine, elektronid, neutriinod ja footonid, kuid neid luuakse pidevalt juurde, et tasakaalustada paisumisest tulenevat hõrenemist. Seda pidevat loomist tingib hüpoteetiline väli C. Stasionaarse seisundi teooria Väli C De Sitteri universum
Novell (ettevõte)

Novell oli Ameerika Ühendriikide tarkvarafirma, mis tegutses aastatel 1980–2014. Ettevõtte peakontor asus Provo linnas Utah' osariigis. Novell tegeles peamiselt võrgutarkvaraga, näiteks arendati operatsioonisüsteeme Novell NetWare ja SUSE Linux (OpenSUSE). Novelli koduleht
Tõstamaa vald

Tõstamaa vald oli vald Pärnu maakonnas. 2017. aastal sai Eesti omavalitsuste haldusreformiga osaks Pärnu linna omavalitsusest. Tõstamaa valla naabriteks olid läänes Varbla vald, põhjas Koonga vald ja idas Audru vald. Tõstamaa viimane vallavanem oli Toomas Rõhu. Tõstamaa Tõstamaa vallas on 19 küla: Alu, Ermistu, Kastna, Kavaru, Kiraste, Kõpu, Lao, Lõuka, Manija, Männikuste, Peerni, Pootsi, Päraküla, Rammuka, Ranniku, Seliste, Tõhela, Tõlli ja Värati küla. 1866. aastal kaotasid uue vallaseadusega mõisad valdade üle võimu. Seadus kohustas valdasid ise majandama ning selle tulemusena hakkasid vallad ühinema. 1891 ühines Pootsi vald Seli vallaga ja 1893 ühines Kastna vald Tõstamaa vallaga. 1. aprill 1939 liideti Tõstamaa vallaga Saulepi valla Rammuka, Rammukametsa, Suurtüki ja Jäärumetsa külad ning Vaiste asundustalud. Kihnule kuulunud postitalu anti Seliste vallale. 1950–1951 toimunud kolhooside liitmisega liideti Tõstamaaga Soomra küla, mis tagastati Audrule 1964. aastal koos Murru küla. 1950–1992 oli Tõstamaa valla aladel Tõstamaa külanõukogu. Selle perioodi sisse jääb 1971. aastal toimunud Seliste külanõukogu liitmine Tõstamaa külanõukoguga. 17. juunil 1992 muudeti Tõstamaa külanõukogu Tõstamaa vallaks. 2017. aastal otsustas Vabariigi Valitsus sundliita Tõstamaa vald haldusreformi käigus moodustatava Pärnu linna omavalitsusega. Tõstamaa Vallavolikogu ei nõustunud vabatahtlikult Pärnu linnaga liituma ja vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks. 1. novembril 2017 jõustus Audru valla, Paikuse valla, Pärnu linna ja Tõstamaa valla ühinemine ning moodustus uus omavalitsusüksus Pärnu linn. Valla ainukeses koolis Tõstamaa Keskkoolis õppis 2013/14 õppeaastal 156 õpilast. Munalaiu sadam Kõpu kirik Tõstamaa kirik Koolihoone Ermistu küla Seliste kirik Kastna kirik Munalaiu sadam Maakatastri statistika, vaadatud 22.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Vabariigi Valitsuse 22. juuni 2017. a määruse nr 98 „Audru valla, Paikuse valla, Pärnu linna ja Tõstamaa valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine“ põhiseaduspärasuse kontroll Tõstamaa valla koduleht