laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Supilinna Tirin

Supilinna Tirin on Tartu Supilinna linnaosa ajaleht. Ajalehe 10. number ilmus aprillis 2012, nr. 14 aprillis 2016. Ajaleht ilmub alates 2003. aastast üks kord aastas, selle saab iga Supilinna elanik postkasti ning seda on võimalik lugeda ka internetist. Ajalehe väljaandja on Supilinna Selts, toimetaja Aime Jõgi, alates 2017. aastast Tiia Kõnnussaar. Supilinna Tirina nimi pärineb Toomas Jüriadolt, kes oli ka väljaande teise ja kolmanda numbri peatoimetaja. Liin, Aliis (2012). "Supilinna selts: kujunemine ja roll". Acta Architecturae Naturalis Supilinn. Vaadatud 29.03.2021. Koduleht
Antonietta Di Martino

Antonietta Di Martino (sündinud 1. juunil 1978 Cava de' Tirrenis) on Itaalia kergejõustiklane (kõrgushüppaja). 2008 Peking 10º (1.93) 2007 Osakas maailmameister (2.03) 2011 Taeguis pronksmedal (2.00) 2011 Paris Euroopa meister (2.01) Antonietta Di Martino IAAF-i kodulehel
Aktiivsus

Aktiivsus on toekus, toimekus, agarus. Sõna on kasutusel ka terminina: keemiline aktiivsus aktiivsus ehk liigi aktiivsus ökoloogias on liigi praegusaegne seisund areaalis või mingis selle osas aktiivsus on psühholoogias organismi omadus reageerida oma vajaduste rahuldamiseks välisärritustele psüühiline aktiivsus isiksuse aktiivsus aktiivsus ehk ühiskondlik aktiivsus on sotsioloogias isiksuse, kollektiivi vm grupi ühiskonna käitumise peavaldkondades avalduv eneseteostus aktiivsus on füüsikaline suurus, mis iseloomustab radioaktiivse lagunemise kiirust. Aktiiv Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006. EE 1. köide, 1985 Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Barjäär

Barjäär on tõkestav, eraldav tara; võre, eriti poolsein, madalavõitu vahesein. Millegi tõkkena on sõna kasutatud mitmel erialal terminina või termini komponendina: Barjäär (biogeograafia) on geograafiline levimistõke, nt mäestik või veekogu. Barjäär (geokeemia) on ala, kus keemilise aine liikumisvõime langeb ja kus seetõttu võib tekkida maardla. Barjäär (põllumajandus) on kahjulike ainete liikumist pidurdav kultuurmaastiku element, näiteks hekk või põllukaitsepuistu. Barjäärriff on rannaga paralleelne korallrahu. Helibarjäär Majanduses räägitakse tollibarjäärist. Barrikaad Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006 Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Kolle

Kolle on mitmetähenduslik sõna. Kolle on ahju või pliidi osa, kus põleb tahke kütus. Kolle ehk tulekolle on seade, milles kütus põleb. Kolle ehk lee oli reheahju suu esine kividega piiratud süvend, mis oli keedukoht ja kuhu tõmmati söed ja tuhk. Kolle on tekkekoht, keskus, millest miski mujale edasi levib. Kolle on lõunaeesti murdes laiem äär, väljaulatuv osa ahjusuu kohal, peakattel, anumal jne. Kolle on keskmurdes õõnsus, auk, lohk, nõgu; ka nõlv kaldal, künkal, peenral. Kolle kui millegi tekke- või säilituskoht Kahjustuskolle on ühtne ala, kus taimekahjustaja tekitab mingi perioodi vältel olulist kahju. Tekkekolle ehk esmane kolle on koht, kust liik (vm takson) pärineb. Levimiskolle on piirkond, kust liigi areaal on pärast ebasoodsat perioodi taas laienema hakanud. Haiguskolle on haiguspesa, haigustekitajate esinemiskoht organismis, asulas vm. Looduskolle ehk reservuaar on haigustekitajate säilimiskoht näriliste populatsioonides (looduskoldelisus). Magmakolle on vulkaani osa, kust magma kerkib lõõri kaudu maapinnale. Maavärina kolle ehk hüpotsenter on koht maakoores, kus vabanes energia ja oli tekkinud seismilised lained. Looduskoldelisus EE 4. köide, 1989 Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus Keskkonnasõnaraamat 2004 [2] (vaadatud 17.04.2012) Kolle Eesti murrete sõnaraamat
Kultiveerimine

Kultiveerimine ehk kultivatsioon on millegi harimine, rajamine, viljelemine; millegi kultuurseks muutmine ehk kultuuristamine. Kultiveerimine kui millegi harimine, rajamine, kasvatamine Kultiveerimine ehk viljelemine on sama mis maaharimine. Kultiveerimine ehk viljelemine on põllukultuuride viljelemine, nende kasvatamine. Kultiveerimine ehk viljelemine on mikroorganismide vms kultuurina kasvatamine. Kultiveerimine on põllumajanduses kultivaatoriga mulla harimine. Kultiveerimine on metsanduses metsakultuuri rajamine Kultiveerimine kui millegi kultuurseks muutmine ehk kultuuristamine Kultuuristamine on looduslikku taimeliiki kultuurtaimeks muutma; kultuurtaimeks aretama. Kultuuristamine on looduskooslust kultuurkoosluseks (nt kultuurrohumaaks) muutma. Kultuur (bioloogia) Rekultiveerimine Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006. EE 5. köide, 1990 Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Maailma kõige enam külastatud kunstimuuseumide loend

Tabelis on loetletud maailma kõige enam külastatud kunstimuuseumid (see tähendab kõiki neid muuseume, milles on pandud välja mistahes vormis kunstiteoseid; mõned muuseumid, nagu Loodusloo muuseum, on jäetud välja). Loend tugineb ajalehe The Art Newspaper koostatud ja 2011. aasta aprillis avaldatud arvudele muuseumide külastatavuse kohta. Suurima külastajate arvuga riik loendis on Ühendkuningriik. Kõige enam loendi esisaja muuseume asub Ameerika Ühendriikides. Tabelist on jäetud välja mõned suuremad kunstimuuseumid, nagu Keelatud linn Pekingis, mida külastab igal aastal 7 miljonit inimest, Prantsuse Ajaloomuuseum Versailles' lossis, 5 659 606 külastajaga aastas (2009), Vatikani muuseumid Roomas, 5 078 004 külastajaga 2011. aastal ja Rahvuslik Paleemuuseum Taipeis, 4 500 678 külastajaga 2013. aastal. Võrdluseks võib välja tuua, et Eesti kõige külastatum muuseum on Eesti Kunstimuuseum, mida külastas näiteks 2007. aastal 246 600 inimest. Kuna EKM koosneb mitmest filiaalist, siis nende kaupa on näitajad juba väiksemad. Näiteks Kumu külastati sel perioodil 111 600, Kadrioru Kunstimuuseumi 66 300 ja Niguliste muuseumi 51 600 korda. "Exhibition and museum attendance figures 2010 (page 2)" (PDF). London: The Art Newspaper. Aprill 2011. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5.07.2012. Vaadatud 17.04.2012. Asia's most-visited tourist sites "World Heritage Sites with one million visitors or more". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. detsember 2010. Vaadatud 17. aprillil 2012. N Antonio Paolucci, Director of the Vatican Museums (11. jaanuar 2012). "Vatican Museums sold out". L'Osservatore Romano. Vatican City. Originaali arhiivikoopia seisuga 5.03.2016. Vaadatud 17.04.2012. "National Palace Museum Annual Report 2013". National Palace Museum. Aprill 2014. Lk 59. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19.05.2015. Vaadatud 5.09.2014. Kultuuripärand – muuseumid lk 10–11 The Art Newspaper – kunsti(aja)lehe koduleht (inglise keeles)
Lootuse tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lootuse tänav (Hoffnungsstraße) on tänav Tartus. Tänav algab Tähe tänavalt ja lõpeb Võru tänaval ning ta pikkus on umbes 350 meetrit. Lootuse tänavaga ristub Kesk tänav.
Õnne tänav

Õnne tänav on tänav Tartus Karlova linnaosas. Tänav algab Võru tänavalt ja kulgeb üldiselt itta. Õnne tänavaga ristuvad Kesk, Tähe, Linda ja Salme tänav. Tänav lõpeb Kalevi tänaval, kust edasi kulgeb Sõpruse puiestee. Tänava pikkus on 770 meetrit. Puitelamu, Õnne 33 Puitelamu, Õnne 35 Puitelamu, Õnne 37 Grafiti Õnne tn lõpus
Lootuse tänav (täpsustus)

Lootuse tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Lootuse tänav, tänav Elvas Lootuse tänav, tänav Kiili alevis Lootuse tänav, tänav Käina alevikus Lootuse tänav, tänav Mustvees Lootuse tänav, tänav Narva-Jõesuus Lootuse tänav, tänav Rae külas Rae vallas Lootuse tänav, tänav Tartus Karlova linnaosas Lootuse tänav, tänav Tõstamaa alevikus Lootuse tänav, tänav Vasalemma alevikus Lootuse tänav, tänav Võsu alevikus Lootuse puiestee Tallinnas
Kjell Westö

Kjell Anders Westö (sündinud 6. augustil 1961 Helsingis) on soomerootsi kirjanik ja ajakirjanik. Ta on õppinud Helsingis rootsikeelses Svenska social- och kommunalhögskolanis. Ta on töötanud ajalehtede Hufvudstadsbladet ja Ny Tid toimetajana. Ta debüteeris aastal 1986 luulekoguga "Tango orange". Esimene proosaraamat "Utslag och andra noveller" ilmus 1989. aastal. Kjell Westöt tuntakse enim tema Helsingi-teemaliste eepiliste romaanide järgi. 1997 – medal "Tack för boken" 2001 – De Nios Vinterpris 2006 – Finlandia kirjandusauhind 2008 – Pro Finlandia medal 2014 – Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind "Tango orange" (1986) "Epitaf över Mr. Nacht" (1988) "Avig-Bön" (1989; pseudonüümi Anders Hed all) "Utslag och andra noveller" (1989) "Fallet Bruus. Tre berättelser" (1992; eesti keeles "Bruusi juhtum" (novellikogu); rootsi keelest tõlkinud ja järelsõna kirjutanud Mari Allik. Tallinn: Perioodika, 1996) "Drakarna över Helsingfors" (1996) "Metropol" (1998; koos Kristoffer Albrechtiga) "Vådan av att vara Skrake" (2000) "Lang" (2002; eesti keelde tõlkinud Ülev Aaloe. Tallinn: Kultuurileht, 2007) "Lugna favoriter" (2004) "Där vi en gång gått" (eesti keeles "Kus kõndisime kunagi: romaan ühest linnast ja meie soovist rohu seest välja paista"; rootsi keelest tõlkinud Tõnis Arnover. Tallinn: Eesti Raamat, 2011) "Gå inte ensam ut i natten" (2009) "Hägring 38" (2013; eesti keeles "Terendus 38"; rootsi keelest tõlkinud Tõnis Arnover. Tallinn: Eesti Raamat, 2014) "Den svavelgula himlen" (2018; eesti keeles "Väävelkollane taevas"; rootsi keelest tõlkinud Tõnis Arnover. Tallinn: Eesti Raamat, 2018) "Tritonus" (2020; eesti keeles "Tritonus"; rootsi keelest tõlkinud Tõnis Arnover. Tallinn: Eesti Raamat, 2020)
2. Viljandi Eesti kommunistlik kütipolk

2. Viljandi Eesti kommunistlik kütipolk (vene 2-й Вильяндиский (Фелинский) эстонский коммунистический стрелковый полк) oli Nõukogude Venemaa Punaarmee koosseisus 1918. aastal moodustatud sõjaväeosa. 2. Viljandi eesti kommunistliku kütipolgu formeerimine algas 1918. aasta oktoobris. 2. Viljandi kommunistlik kütipolk koosnes algul vaid 17 mehest, kaasa arvatud polguülem. Siis kuulutati välja Venemaa eestlaste sundmobilisatsioon, kusjuures tõrkujaid ootas mahalaskmine. Polgu 1. pataljon moodustati Jamburgis ja 2. pataljon Petrogradis. 1918. aasta 18. oktoobriks oli polgus vaid 60 meest. Lisa saadi aga 263 meest 1. Tallinna polgust ja 1918. aasta 22. novembriks oli Viljandi polgus juba 730 meest, kuulipildujakomando 9 kuulipildujaga ja ratsaluurekomando. Polgukomandör: Elmar Tinn (september-oktoober 1918); Eduard Teiter (oktoober 1918-veebruar 1919); Karl Kanger (veebruar-august 1919); Juhan Evert (jaanuar 1920); Polgukomissar: Aleksander Jea (september 1918-veebruar 1919); Gustav Moosberg (veebruar 1919-); Vassiljev (jaanuar 1920); Arnold Tiisman (märts 1920-lõpp); Karl Kanger (september 1918-veebruar 1919); A. Abel (veebruar 1919-); August Aints (september-oktoober 1918); Jaan Jürisson (oktoober 1918-veebruar 1919); Ivan Blatt (veebruar 1919-); Eesti kütiväed Eesti Kütidiviis Üksik Eesti Kütibrigaad
Inokulatsioon

Inokulatsioon (ld inoculātio 'silmastamine, pookimine') ehk inokuleerimine on millegi sisestamine, pooge, pookimine. Inokulatsioon ehk kaitsepookimine ehk vaktsineerimine on meditsiinis antigeeni (nt bakterimürgi või seerumi) sisestamine inim- või loomorganismi. Inokulatsioon on meditsiinis kasvajarakkude või transplantaatide viimine katselooma organismi. Inokulatsioon on bioloogias mikroobide viimine või siirdumine sobivasse kasvukeskkonda. Inokulatsioon on parasiitide sattumine inimese või looma verre putukate ja puukide hammustuse tagajärjel. Pookimine ehk vääristamine on aianduses üht taimeosa teisega nii liitma, et nad kokku kasvaksid; vegetataviise paljundamise võte. Inokulatsioon on mõiste aianduses, sama mis silmastamine. Inokulatsioon on tehnikas teatav modifitseerimismeetod, kui sulametallisse lisatakse sulami struktuuri ja omaduste parandamiseks inokulante. Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006. EE 3. köide, 1988 Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Lord of the Flies

"Kärbeste jumal" (inglise "Lord of the Flies"), William Goldingu tuntuim romaan "Kärbeste jumal" (inglise "Lord of the Flies"), selle romaani järgi tehtud 1963. aasta film "Kärbeste jumal" (inglise "Lord of the Flies"), selle romaani järgi tehtud 1990. aasta film "Lord of the Flies", Iron Maideni laul albumilt "The X Factor". Ka laul on inspireeritud romaanist.
Tuultolmleja

Tuultolmleja on tuule abil tolmlev taim. Tuultolmleja õied on enamasti väikesed ja lõhnatud. Nende õitest ulatuvad välja tolmukad ja emakasuudmed. Tuulest on nende taimedel õietolmu rohkesti.
1967. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

1967. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused toimusid Rumeenias Bukarestis.
Bellriva

Bellriva (end Rhine Emerald, Bonaventura Emerald, Italia, ehitatud kui Holland Emerald) on Hollandi laevakompanii Cruiselines Nijmegen Holding BV jõereisilaev, mis on ehitatud Bodewes Binnenvaarti laevatehases Millingen aan de Rijnis 1971. aastal. Kölnist ettevõte 1AVista Reisen kasutab seda renditud laeva Reinil ja tema lisajõgedel Saksamaal, Hollandis ja Belgias. Kiil pandi laevale tehasenumbriga 688 Bodewes Binnenvaarti laevatehases Millingen aan de Rijnis Hollandis 29. aprillil 1970. 6. märtsil 1971 lasti laev vette ja ristiti samal päeval. Laev sai nimeks Holland Emerald. 17. aprillil 2012 sõitis Bellriva udus vastu kolme põiktammi. Reini 347. kilomeetril Elchesheim-Illingeni lähistel. Laev sai kerevigastuse, kolm umbes 10 × 15 cm suurust auku, ja vajus küljele. Reisijad ja meeskonnaliikmed evakueeriti Karlsruhe sadamas. Kaks inimest sai südamerikke. Jõereisilaevade loend Schip Detailgegevens (hollandi keeles) MS Bellriva Landeskategorie ***+ (saksa keeles) Rheinschiff schlägt nach Fahrfehler leck (saksa keeles)
Delaware'i ülikool

Delaware'i ülikool (University of Delaware) on Ameerika Ühendriikide Delaware'i osariigi suurim ülikool. Ülikooli peamine linnak asub Newarkis ning väiksemad linnakud Doveris, Wilmingtonis, Lewesis ja Georgetownis. Ülikoolis õpib umbes 19 000 üliõpilast. Ülikooli eelkäijaks olnud kool asutati 1743. aastal. Ülikoolina hakkas see tööle 1833. aastal. Ülikooli maskotiks on Delaware'i osariigi tunnuslind sinine kana. Koduleht
Charles Ives

Charles Edward Ives (20. oktoober 1874 Danbury, Connecticut – 19. mai 1954 New York) oli Ameerika Ühendriikide modernistlik helilooja. 1946 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
Newark (Delaware)

Newark on linn USA Delaware'i osariigi New Castle'i maakonnas. Newark asub 19 km Wilmingtonist edelas. 2010. aastal elas linnas 31 454 inimest. Newarkis asub Delaware'i ülikooli peamine linnak. 2010 U.S. Gazetteer Files, vaadatud 9.07.2020. Ameerika Ühendriikide 2010. aasta rahvaloendus, vaadatud 10.05.2022.
Newark (täpsustus)

Newark on mitme paiga nimi: Newark-on-Trent, linn Inglismaal Nottinghamshire'is Newark, linn USA-s New Jersey osariigis Newark, linn USA-s California osariigis Newark, linn USA-s Delaware'i osariigis Newark, linn USA-s Ohio osariigis ...
New Castle'i maakond

New Castle'i maakond on maakond USA-s Delaware'i osariigis. See on osariigi kolmest maakonnast kõige põhjapoolsem, pindalalt kõige väiksem, aga rahvaarvult kõige suurem. See on ka osariigi maakondadest jõukaim. 2010. aastal oli maakonna rahvaarv 538 479. Maakonna halduskeskus on Wilmington. https://public.tableau.com/shared/D42S9NQKP, vaadatud 21.09.2021. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Prantsuse revolutsioonikalender

Prantsusmaa revolutsioonikalender ehk Prantsusmaa Vabariigi kalender oli pärast Prantsuse revolutsiooni kasutusele võetud kalender. Uus ajaarvamine, mis oli puhastatud kõigest kristlikust ja rojalistlikust, võeti vastu 1793. aasta oktoobris ning see hakkas kehtima tagasiulatuvalt alates 22. septembrist 1792. Sel päeval kuulutati Prantsusmaa vabariigiks. Prantsusmaa revolutsioonikalender jagas aasta kaheteistkümneks kuuks, igaühes neis oli 30 päeva. Aasta algas sügis- ja lõppes suvekuudega. Kuudele anti nimetused loodusnähtuste järgi. Aasta lõpus oli veel 5 (liigaastatel 6) päeva, mis kandsid sankülotiidide nime. Revolutsioonikalender kehtis Prantsusmaal 1805. aasta lõpuni. Revolutsioonikalendrit kasutati ka 1871. aastal Pariisi Kommuuni ajal, kokku 18 päeva. sügiskuud: vandemjäär (Vendémiaire, viinamarjakuu), 22. september–21. oktoober brümäär (Brumaire, udukuu), 22. oktoober–20. november frimäär (Frimaire, külmakuu), 21. november–20. detsember talvekuud: nivoos (Nivôse, lumekuu), 21. detsember–19. jaanuar plüvioos (Pluviôse, vihmakuu), 20. jaanuar–18. veebruar vantoos (Ventôse, tuulekuu), 19. veebruar–20. märts kevadkuud: žerminaal (Germinal, idanemiskuu), 21. märts–19. aprill floreaal (Floréal, õitsemiskuu), 20. aprill–19. mai preriaal (Prairial, heinakuu), 20. mai–18. juuni suvekuud: messidoor (Messidor, lõikuskuu), 19. juuni–18. juuli termidoor (Thermidor, kuumakuu), 19. juuli–17. august früktidoor (Fructidor, viljakuu), 18. august–16. september Dekaadide päevi nimetati nende järjekorranumbritena: primidi (esimene päev), duodi (teine päev jne.), tridi, quartidi, quintidi, sextidi, septidi, octidi, nonidi ja décadi. Lisapäevad olid pühad ja pühendatud väärtustele – vastavalt voorustele ja karskusele, andele ja talentidele, tööle ja töökusele, veendumustele ja põhimõtetele, aule ja tänule ning revolutsioonile ja aadetele. Lisaks oli aasta kõikidele päevadele kinnitatud mingi sümbol (vastukaaluks Gregoriuse kalendri pühakutele). Number 5-ga lõppevad päevad olid tähistatud loomade ja lindudega, 0-ga lõppevad kuupäevad tööriistade või -vahenditega (sh ka veski) ning ülejäänud taimede või mineraalide nimetustega. Enamik taimedest olid seejuures kultuur- või toidutaimed, sageli ka maitsetaimed. Mati Laur, Tõnu Tannberg, Inimene, ühiskond, kultuur. III osa, Uusaeg (Tallinn: Avita, 2009), lk 82. Ingliskeelne Vikipeedia (vaadatud 19. veebruar 2013).
Erich Pehap

Erich Konstantin Pehap (ka Eric Pehap; 10. aprill 1912 Viljandi – 22. november 1981 Toronto) oli eesti graafik ja maalikunstnik. Ta lõpetas 1931. aastal Viljandimaa Poeglaste Gümnaasiumi. Õppis Tartus Kõrgemas Kunstikoolis Pallas 1932–1933 maalikunsti ja Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis 1933–1934 keraamikat ja tarbegraafikat. Samal aastal naasis ta Pallasesse ning lõpetas selle 1939 graafiku kutsega. 1937. aastal omandas Pallases ka joonistusõpetaja kutse. Töötas joonistusõpetajana ja 1939–1940 vabakunstnikuna, 1940–1941 oli segakaubastu dekoraator ja 1942–1943 vabakutseline kunstnik Viljandis. Põgenes 1943. aastal Soome ja liikus sealt 1944. aastal Rootsi, kus tegutses tarbegraafikuna ning täiendas ennast Stockholmi Graafikainstituudis. Juba esimesel aastal Rootsis sai Pehap rea tellimusi ning kohalikult Sotsiaalametilt ülesande hoolitseda Kummelnäsi põgenikelaagri kunstilise välimuse eest. 1945. aastal sai ta tööd kohalikus reklaamibüroos, kus tegeles kujundamise ja illustreerimisega. 1949. aasta lõpus emigreerus Kanadasse, kus lõpetas 1952 Montréali Mehaanilise Joonestamise Instituudi. Pehap töötas Kanadas elukutselise maalija, graafikakunstniku ja kujundajana. Reisis ta Euroopas, USAs ja Mehhikos. Osales Eesti Kunstnike Koondise Torontos loomises ning oli aastatel 1961–1968 selle president. Erich Pehap katsetas eri tehnikaid, ent kõige paremini sobis talle puu(vineeri)lõige. 1942. aastal tegi ta linoollõigete mapi "Maa-elu". Ta on maalinud palju akvarelle, Rootsi põgenedes loobus ta akvarellist guašši kasuks. Põgenikelaagris viibides maalis Pehap laagreid ja nende ümbrust ning põgenike paatide laevastikku Vikingshilli lahes. Kunstnik töötas välja autoritehnika new direct method ehk n.d.m. (uus otsene meetod) ning kirjastas ja illustreeris kunstialbumeid ja raamatuid, millest viimaseks jäi "Eric Pehap: Paintings & Graphics" (Toronto, 1981). Kanadas elades korraldas Pehap 19 isikunäitust ja võttis osa enam kui 300 grupinäitusest Kanadas, USA-s, Lääne-Saksamaal, Prantsusmaal, Hispaanias ja Rootsis. "Pehap — Rootsis on head eeldused loominguliseks tööks". Stockholms-Tidningen Eestlastele. 9. jaanuar 1949. Vaadatud 1.12.2017. "Erich Pehap surnud". Teataja : poliitika, kultuuri, ühiskonna- ja noorteprobleemide häälekandja = Estnisk tidning för politik, kultur, samhällsinformation och ungdomsfrågor. 23. jaanuar 1982.
Carlos III

Carlos III (20. jaanuar 1716 – 14. detsember 1788) oli Hispaania kuningas 1759–1788. Ta oli kuningas Felipe V ja tema teise naise Isabeli vanim poeg. Tal oli 13 last, kellest 8 elas täiskasvanuealiseks.
Peter Parler

Peter Parler (ladina keeles Petrus de Gemunden in Suevia, tšehhi keeles Petr Parléř; 1330(?) Schwäbisch Gmünd – 13. juuli 1399 Praha) oli saksa arhitekt. Tema tuntuimad tööd on Svatý Víti katedraal ja Karli sild Prahas, kus ta elas alates umbes 1356. aastast. Ta oli Praha linnaosa Nové Město peamine kavandaja. Tema loomingu hulgas on ka Nürnbergi Frauenkirche. Ta suri Prahas ning maeti Svatý Víti katedraali. Tema tööd jätkasid tema kaks poega. Tema auks on nimetatud 1988. aastal avastatud asteroid 6550 Parléř. Svatý Víti katedraal Karli sild Petr Parléř. - Encyclopedia Britannica Peter Parler. - The Prague Vitruvius. Ten centuries of European architecture & heritage
Kalervo Alanenpää

Kalervo Johannes Alanenpää (sündinud 18. aprillil 1956 Ylitornio vallas Soomes) on Rootsi endine poksija. Alanenpää oli Rootsi meister kergekaalus (kuni 60 kg) 1980. aastal. Alanenpää osales kergekaalus (kuni 60 kg) 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Alanenpää osales kergekaalus (kuni 60 kg) 24. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 1981), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Carlo Russollilole (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 18. aprillil 2012. 22. suveolümpiamängude poksivõistlus. Moskva 1980. Tulemused inglise keeles 24. Euroopa meistrivõistlused poksis. Tampere 1981. Tulemused inglise keeles Kalervo Alanenpää lehel Ringside. Rootsi keeles Kalervo Alanenpää veebisaidil Olympedia (inglise)
Gunnar Nilsson

Nils Gunnar Lorentz Nilsson (3. märts 1923 Grevie, Båstadi vald – 12. mai 2005 Västra Frölunda, Göteborg) oli Rootsi poksija. Nilsson oli Rootsi meister raskekaalus (üle 80 kg) 1948. aastal. Nilsson sai raskekaalus (üle 80 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Rafael Iglesiasele (Argentina). Nilsson poksis novembrist 1949 kuni detsembrini 1956 elukutselisena. Ta pidas kokku 18 kohtumist, millest võitis 12 (neist 4 nokaudiga), kaotas 4 (neist 2 nokaudiga) ja viigistas 2 kohtumist. "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 18. aprill 2012. 14. suveolümpiamängude poksivõistlus. London 1948. Tulemused inglise keeles Gunnar Nilsson lehel Ringside. Rootsi keeles Gunnar Nilsson veebisaidil Olympedia (inglise) Gunnar Nilsson veebisaidil BoxRec (inglise)
Moritz Stensson Leijonhufvud

Moritz Stensson Leijonhufvud (10. september 1559 – 23. november 1607 Käggleholm) oli Rootsi riigitegelane, Raseborgi krahv. Tema isa Sten Eriksson Leijonhufvud (1518–1568) oli alates 1539 Rootsi riiginõunik. Tema ema oli Ebba Månsdotter Lilliehöök. Tal oli vanem vend Axel Leijonhufvud ning kolm vanemat ja kaks nooremat õde, kellest kõik elasid vähemalt 34-aastaseks. Moritz Stensson Leijonhufvud saadeti juba noorena Södermanlandi hertsogi Karli õukonda. 1584 sai temast hertsogi nõunik. 1588 oli ta saadiku ülesannetes Poolas ja 1592 Holsteinis. 1595 sai ta Närke maakonnakohtunikuks. 1598 määrati ta Västeråsi lossi asehalduriks. 1601–1602 oli ta Eestimaa kuberner. Seejärel sai ta riiginõunikuks ja töötas kuni surmani Rootsi riigikohtunikuna. Ta abiellus 1592 Amalia von Hatzfeldiga (1560–1628). Neil sündis üks laps, tütar Ebba Leijonhufvud (aastal 1595), kellest sai kuninganna Kristiina kasuema. Pärast mehe surma müüs tema lesk Amalia Raseborgi krahvi tiitli juba samal aastal Moritza vennapojale Sten Axelsson Leijonhufvudile.
Fiksatsioon

Fiksatsioon ehk fikseerimine on kudede ja rakkude surmamine ning konserveerimine teatud kemikaalidega (fiksaatoritega), külmutades või kuumutades, et nende struktuuri uurimiseks säilitada. EE 2. köide, 1987.