laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aleksander Jürgen

Aleksander Jürgen (8. veebruar 1892 Olustvere, Viljandimaa – 4. jaanuar 1981 Los Angeles) oli Eesti sõjaväelane (major). Ta oli Vabadussõja veteran. Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.1 | jaanuar 1981 | lk 9 (surmateade, vasakul keskel) Ohvitseride andmekogu
Hialeah

Hialeah on linn Ameerika Ühendriikides Florida osariigis Miami-Dade'i maakonnas. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 223,109. See on elanike arvult teine linn Miami linnastus ja Florida osariigis kuues. Hialeah on suurima ladinaameeriklaste osakaaluga linn USA-s (peale Puerto Rico) – ladinaameeriklased moodustasid 2022. aasta seisuga elanikkonnast 95,7%. Umbes 75% elanikest on Kuuba päritolu. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Hialeah' koduleht
Transekt

Transekt on ribakujuline kitsas proovipind geobotaanilisel või ökoloogilisel uurimisel. Transektid võivad uuritaval maa-alal üksteisele järgneda või olla üksteisest lahutatud. Ökoloogialeksikon. (1992)./ koost. Masing, V. Eesti Entsüklopeediakirjastus: Tallinn, lk 255
Iluuisutamine 1984. aasta taliolümpiamängudel

Iluuisutamine 1984. aasta taliolümpiamängudel Iluuisutamisvõistlused peeti 12. - 18. veebruaril Zetra jäähallis. 18. veebruar, 24 võistlejat 13. veebruar, 23 võistlejat 12. veebruar, 15 paari 14. veebruar, 19 paari
Düün (ühik)

Düün (tähis dyn) on CGS-süsteemi jõuühik. 1 düün on arvuliselt võrdne jõuga, mis annab kehale massiga 1 gramm kiirenduse 1 cm/s2: 1   d y n = 1   g ⋅ c m s 2 = 10 − 5   N . {\displaystyle {\begin{alignedat}{2}1\ \mathrm {dyn} &=1\ \mathrm {g\cdot {\frac {cm}{s^{2}}}} &&=10^{-5}\ \mathrm {N} \end{alignedat}}.} Düün võeti kohustuslikuna kasutusele 1873. a ja oli üldse esimene rahvusvaheliselt kokkulepitud jõuühik. Alates 1. jaanuarist 1979 asendab düüni SI jõuühik njuuton (N). B. E. Clotfelter: The Cavendish experiment as Cavendish knew it. Am. J. Phys. 55, 210 (1987); DOI:10.1119/1.15214 Jõuühikute teisendamine (kalkulaator)
Michiko Yokote

Michiko Yokote (jaapani keeles 横手 美智子 Yokote Michiko) on Jaapani stsenarist. Mahou Sentai Magiranger Tokusou Sentai Dekaranger Jūken Sentai Gekiranger Originaalne lugu Mermaid Melody Mermaid Melody Pure Filmi stsenaarium Ah! My Goddess The Movie Saint Seiya Heaven Chapter Overture Head Script Writer (Seerjare kompositsioon) Air Master Genshiken Gravitation Haré+Guu Princess Tutu Saint Seiya: The Hades Chapter Strange Dawn xxxHolic You're Under Arrest (Teine hooaeg) Kobato. Kirjutaja .hack//SIGN Bleach Comic Party Cowboy Bebop Hikaru no Go Iriya no Sora, UFO no Natsu Kamikaze Kaito Jeanne Magic User's Club (TV) Magical Project S Naruto (manga) Patlabor Kobato Patlabor (2) Syntax Error Patlabor (3) Third Mission Patlabor (4) Black Jack Vol. 1 Patlabor (5) Black Jack Vol. 2
Heinrich XLV

Heinrich XLV (13. mai 1895 Ebersdorf – teadmata kadunud 1945, kuulutatud surnuks 5. jaanuaril 1962) oli Reußi noorema liini (Reuß-Schleizi) pärusvürst 13. maist 1912 kuni 11. novembrini 1918 ja Reußi vürstliku perekonna pea 21. novembrist 1928 kuni surmani. Tema isa oli vürst Heinrich XXVII. Kuna 1927. aastal suri viimane Reußi vanema liini vürst, lõpetati 1930. aastal vanema ja noorema liini eristamine. 1933. aastal külastas Heinrich XLV Eestit. Ta arreteeriti Nõukogude okupatsioonivägede poolt 1945. aastal ja suri tõenäoliselt samal aastal. Prints Heinrich 45. Tallinnas. Rahvaleht, 28. jaanuar 1933, nr. 12, lk. 1.
Vanamees ja põder

"Vanamees ja põder" on Eesti 2009. aasta dokumentaalfilm, mille on lavastanud Joosep Matjus. Film räägib Joosep Matjuse vanaisast Harri Põldsamist, kes on üle 30 aasta uurinud põtru ja nende hingeelu. Noor režissöör saadab kogenud kütti ja põdraspetsialisti põtrade radadel. 2009. aasta Matsalu rahvusvahelisel loodusfilmide festivalil grand prix ja parima operaatoritöö auhind võistlusklassis "Inimene ja loodus" 2009. aasta Baikali filmifestivalil (Irkutsk, Venemaa) parima dokumentaalfilmi auhind 2010. aasta Eesti Filmi Päevadel Eesti Kinoliidu loomestipendium Kärt Einlo "Noor režissöör viib vaataja põtradega suhtlema" – uuseesti.ee Tarmo Teder "Kuidas inimene põdraks kehastub". Sirp, 15. mai 2009 Tiit Tuumalu "Noore eestlase põdralugu võitis Matsalu filmifestivali". Postimees, 20. september 2009 Riho Västrik "Joosep Matjuse film "Vanamees ja põder" võitis Venemaal auhinna". Sirp, 21. september 2009 Tiit Tuumalu "Vanamees ja... ei, mitte meri – põder hoopis!" – elu24.ee, 1. oktoober 2009 Maris Meiessaar "Metsauudised metsast välja". Ärileht, 17. oktoober 2009
Heinrich IV (Reußi prints)

Heinrich IV (26. oktoober 1919 Ernstbrunn – 20. juuni 2012) oli Reußi vürstliku perekonna pea ja titulaarne Reußi vürst. Ta oli prints Heinrich XXXIX ja viimase abikaasa, Castell-Castelli krahvinna Antonia vanim poeg. Tema isal oli õigus Reuß-Köstritzi vürsti tiitlile, kuid ta ei kasutanud seda. Eelmine Reußi vürstliku perekonna pea Heinrich XLV arreteeriti Nõukogude okupatsioonivõimude poolt 1945 ja suri tõenäoliselt samal aastal, kohtu otsusega kuulutati ta 5. jaanuaril 1962 surnuks; temaga lõppes Reußi perekonna Schleizi haru ja säilis ainult Köstritzi haru. Heinrich IV isa suri 24. veebruaril 1946. Ta abiellus 10. juunil 1954 Varlaris Salm-Horstmari printsessi Marie Luisega, neil oli üks poeg (Heinrich XIV, sündinud 14. juulil 1955) ja kolm tütart. [1]
Ülemistejärve

Ülemistejärve on asum Tallinnas Kesklinna linnaosas. Asum piirneb Raudalu, Liiva, Järve, Kitseküla, Luite, Juhkentali, Ülemiste ja Mõigu asumi ning Rae vallaga. Ülemistejärve on pindalalt Tallinna suurim asum, selle pindala on 13,96 km². Asumi põhiosa moodustavad Ülemiste järv (9,6 km²) ja kitsas maariba ümber järve, mille kaldajoone pikkus on 15,2 km. Asum on saanud nime Ülemiste järve järgi, mida on eri aegadel nimetatud ka Järveküla järveks, Mõigu järveks, Kuninga järveks ja Paberijärveks. Praegune nimi Ülemiste tuleneb sellest, et järv paikneb linnast kõrgemal. Ülemiste järv on keskajast saadik olnud Tallinna kõige olulisemaks joogiveeallikaks. 14. sajandil rajati 4 km pikkune joogiveekanal, mis ulatus järvest Harju väravani. Keskajal oli järv ümbritsetud männimetsaga, mis hävitati Liivi sõja ajal. Uue metsa rajamine järve kaldale tõusis päevakorrale 1830. aastal. Liivikute süsteemne ja ulatuslik metsastamine algas alles 1870. aastate lõpus. 1918. aastaks oli Ülemiste järve ja Pärnu maantee vahelisele alale istutatud 184 ha metsa (1994. aasta seisuga 126 ha). 2010. aastast saadik kannab osa sellest metsast Järve metsa nime. Ülemistejärve asumis on väike grupp elumaju, kus elavad enamasti veepuhastusjaamaga seotud inimesed. Pikka aega oli probleemiks Ülemiste järvest tuleva joogivee halb kvaliteet. See probleem lahenes 1927. aastal, kui järve loodekaldale rajati ajakohane filterveevärk. Veepuhastusjaama uus osa valmis 1978. aastal. 1990. aastate keskpaigas hakati vee eelkloorimise asemel seda osoneerima, mis parandas joogivee kvaliteeti. 2008. aasta seisuga oli Ülemiste järve joogivee kvaliteet isegi parem (98%) kui Euroopa Komisjoni joogivee direktiiviga nõutud (95%). 2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68-aastasi oli 10–19%. Asumi põhiline ettevõte on Ülemiste järve ääres asuv Ülemiste veepuhastusjaam. Suure osa asumi territooriumist võtab enda alla Ülemiste järv. Asumit läbib Kurna oja ning järve kaldal asub Järve mets. Ülemiste järves asub Linda kivi, mis on kaitstav loodusmälestis. Ülemistejärve aladele jääb osa Tartu maanteest ja Järvevana teest. Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinn arvudes 2020, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2020 Tallinna temaatiline taskuentsüklopeedia : illustreeritud ülevaade Tallinna 84 asumist. Tallinn, 2016, lk. 112 Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011, lk 153 Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012, lk 155 Tallinn arvudes 2016, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2016, lk 37-38 Kaitsealune ala või üksikobjekt: Linda kivi (KL04000127) Eesti looduse infosüsteemis. Keskkonnaagentuur.
Daisen

Daisen on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Jaapanis Akita prefektuuris. 秋田県の人口と世帯（月報） | 美の国あきたネット, vaadatud 25.03.2021.
Mario Kivistik

Mario Kivistik (sündinud 15. juunil 1955) on Eesti tõlkija, kirjastaja, ulmekirjanik ja ulmekirjanduse vahendaja. Ta lõpetas 1979. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi inglise ja saksa keele erialal. Aastail 1989–1991 oli Eesti Rohelise Partei esimees. Intervjuu Mario Kivistikuga
Uss (programm)

Uss ehk ussviirus on iseseisev ennast edasi levitav kahjulik arvutiprogramm, mis ei vaja võrgus levimiseks kasutajapoolset tegevust. Tavaliselt üritab uss enda olemasolu varjata. Usse võib liigitada järgmiselt: harilikud ussid – kasutavad TCP/IP-protokollil põhinevaid otseühendusi, et rünnata turbeauke operatsioonisüsteemides ja rakendustes; meiliussid – levitavad ennast e-posti teel; Microsoft Windowsi failijagamise ussid – kasutavad levimiseks protokolle SMB ja CIFS. Ussi toimelaengul võib olla mõni järgmine eesmärk: toimelaenguta – ussid, mis ei tee midagi peale levimise; kaugjuurdepääsu andmine; ummistusrünne; rämpspostivahendus; väljapressimine; andmepüük; andmehävitus, vandalism; jne. Usside rünnaku vastu aitab õigesti seadistatud tulemüür ja turbeaparanduste õigeaegne rakendamine. Alustades esimese uurimistööga usside kohta Xerox PARC-is on üritatud teha kasulikke usse. Näiteks Nachi perekonna ussid üritasid Microsofti lehelt Windowsi värskendusi alla laadida ja installida. Leiti, et see võib see küll teha Windowsi turvalisemaks, kuid katsete käigus tekitas palju võrguliiklust, taaskäivitas arvuti installimise ajal ette teatamata ja tegi kogu oma töö ilma kasutajalt luba küsimata. Mõned ussid, näiteks XSS-ussid, on loodud uurimaks usside levikut, näiteks suhtlusvõrkudes. Teised ussid on mõeldud pigem naljana, nagu uss, mis saatis arvuti printimisjärjekorda öökulli pildi repliigiga: "O RLY?". Stuxnet http://www.sophos.com/pressoffice/news/articles/2006/05/hoots.html
Vägivallatus

Vägivallatus on moraali- või ideoloogiline põhimõte, mille kohaselt tuleb konfliktide lahendamisel hoiduda vägivallast. Vägivallatuse tuntud rakendaja on olnud Mohandas Gandhi, kes tuginedes ahinsa põhimõttele. ahinsa patsifism elanikele toetuv kaitse
Loogikapomm

Loogikapomm on mingi arvutiprogrammi sisse peidetud koodilõik, mille kahjustav toime käivitub etteantud tingimuste täitumisel, näiteks kindlal ajahetkel. Ei kopeeri end ise. 2019. aastal mõisteti David Tinley süüdi loogikapommide programmeerimises tarkvarasse, mille ta oli Siemensile arendanud. Tarkvara töös tekkisid loogikapommi tõttu ettekavatsetult teatud aja möödumisel tõrked, mille parandamiseks osteti Tinleylt teenust. Loogikapommidele ei saadud jälile kahe aasta vältel (2014–2016) ning need tulid välja alles siis, kui tal ühel korral ei olnud võimalik endal minna tarkvara hooldama ja ta pidi administreerimisparooli üle andma. Cimpanu, Catalin. "Siemens contractor pleads guilty to planting logic bomb in company spreadsheets". ZDNet (inglise).
Tallinna FC Concordia Audentes

FC Concordia Audentes oli 1998. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis pidas kodumänge Männiku staadionil. FC Concordia Audentes jalgpall.ee
Ken Ostrat

Kenneth Ostrat on eesti päritolu Ameerika Ühendriikide sõjaväelane, major. Ta lõpetas leitnandina USA Õhujõudude ohvitserikooli ja võitles rindeluure üksuses Lahesõjas "Desert Storm". Ta on 357th Airlift Squadroni operatsiooni direktor. Tema vanaisa John Ostrat (1901–1979) oli Vabadusristi kavaler. Ta on abielus Lora Wise'iga. Eesti noormees USA õhujõudude ohvitseriks., Võitleja, nr.1 jaanuar 1995, lk 7 Southern Flyer. 908th Airlift Wing, Air Force Reserve Command, Maxwell AFB, Ala., Vol. 45, Issue 10, October 2008 PDF http://genforum.genealogy.com/estonia/messages/1379.html[alaline kõdulink]
Heinrich Nieländer

Wilhelm Carl Heinrich Nieländer (20. juuli/1. august 1815 Palamuse – 14/27. mai 1905 Vigala) oli organist, koorijuht, Laiuse köster aastail 1837–1896 ja kihelkonnakooli juhataja kuni 1873. aastani. Ta juhatas Laiuse meeskoori I üldlaulupeol Tartus 1869. aastal ja oli Eesti Kirjameeste Seltsi asutajaliige. "ABD- ehk lugemise-öppimise ramat pissokeste lastele" 1862 [1]
Rohevint

Rohevint (Chloris chloris) on linnuliik vintlaste sugukonnast rohevindi perekonnast. Rohevint on levinud Euroopas, Loode-Aafrikas, Väike-Aasias, Põhja-Iraanis ja Kesk-Aasias. Eestis on rohevint üldlevinud ja harilik lind. Tema pesitsusaegseks arvukuseks on hinnatud 50 000–80 000 paari ning talviseks arvukusejs 100 000–300 000 isendit. Levila põhjaosas on ta rändlind, lõunaosas paigalind. Eestis kohatakse rohevinti talvelgi, harilikult salgati. Rohevint on umbes varblasesuurune ja kaalub 20–28 grammi. Teistest sama suurtest vintlastest on rohevinti lihtne eristada koguka ja korrapäraselt koonilise noka, ereda kollakasrohelise kõhualuse ja oliivrohelise üldvärvuse järgi . Emaslind on tuhmim ja hallikam. Mõlemal sugupoolel on tiiva külgserval ja äärmistel sabasulgedel laialt kollast värvi. Noorlinnu alapoolel ja seljal on tumedad triibud. Isaslinnu territooriumihüüd on vali "šrrüüi", seda kannab ta ette mõnel kõrgemal kohal istudes. Laul on sidistav-kuristav, rohevint laulab puu otsas või lennul. Iseloomulik on lihtsa lühikese laulu lõpuosa, mis meenutab tasast kuristamist. Intensiivseim lauluperiood on märtsis–aprillis. Rohevindi elupaikadeks on pargid, suured aiad, kalmistud, kuusehekid, metsaservad, hõredad metsatukad, puisniidud, kadastikud. Sageli jagab ta elupaiku kanepilinnuga. Rohevint saabub pesapaikadesse märtsis – aprilli alguses. Pärast seda moodustuvad paarid. Sel ajal on näha isaste mängulendu. Mängiv isane laskub puulatva, laulab valjusti, lendab aeg-ajalt üles liugleb veidi aega laialiaetud saba ja tiibadega ning laskub siis endisele kohale või selle lähedale. Pesa ehitab emaslind. Pesa asub madalal, puu otsas, oksaharude vahel. Pesa paikneb tihedas puuvõras, tavaliselt kuusel. Väljast koosneb pesa kuivadest kõrtest ja raagudest, samblast ja samblikust, sisevooderdises leidub karvu, villa jms. Välisilmelt sarnaneb see metsvindi pesaga. Kurnas on 4–7 muna, mis on sinakad kuni valkjad, väikeste hele- ja tumepruunide tähnide ning laikudega. Emaslind haub 12–14 päeva. Pojad kooruvad paljaste ja pimedatena, aga kasvavad kiiresti ja lendavad 13–14 päeva vanuselt pesast välja. Mõlemad vanemad toidavad poegi putukatega ja pugus pehmendatud seemnetega. Nädal pärast pesast lahkumist hakkavad pojad iseseisvalt elama, vanemad aga rajavad teise kurna. Pesakonnad ühinevad salkadesse ja liiguvad koos ringi. Septembris algab sügisränne. Rohevint on segatoiduline. Ta sööb suvel peamiselt mardikaid, sipelgaid ja teisi putukaid, suve lõpus ja sügisel marju ja mitmesuguseid seemneid. Poegi toidetakse nii putukate kui seemnetega, mis on eelnevalt vanalinnu pugus pehmeks leotatud. Talvel ja kevadel toitub peale seemnete ka pungadest. Külastab meelsasti toidulaudu. BirdLife International (2004). Carduelis chloris. 2006 IUCNi punane nimistu. IUCN 2006. Vaadatud 6. veebruar 2008. "Loomade elu", 6. kd., lk. 407 "Hirundo", 1:2009 Rohevint andmebaasis eElurikkus Viio Aitsam. Rohevintidel Sõrves silm peal, Maaleht, 3. detsember 2009
Antiseptika

Mitte segi ajada aseptikaga Antiseptika on mikroobide hävitamine elusatel kudedel antiseptilise vahendiga. Antiseptik Antibiootikumid Desinfektsioon
Aseptika

Mitte segi ajada antiseptikaga Aseptika on steriilsete esemete (kindad, töövahendid, materjalid) nõuetekohane kasutamine haavadesse mikroobide sattumise vältimiseks meditsiinis.
Bakterieemia

Bakterieemia ehk bakterveresus (ka baktereemia) on elujõuliste bakterite esinemine veres. Normaalses olekus on veri steriilne ja seega viitab bakterite esinemine veres infektsioonile. Tavaliselt on bakterieemia mööduv, sest organismi immuunsüsteem kõrvaldab selle. Bakterieemia võib aga esile kutsuda kogu keha hõlmava põletiku ehk sepsise. Bakterid võivad verre sattuda mitmel viisil. Eri tüüpi bakteritel on iseloomulikud vereringesse sattumise teed. Bakterieemia tekkimise riskitegurite hulgas on HIV-nakkus, suhkurtõve põdemine, hemodialüüs, elundisiirdamine, hematopoeetiliste tüvirakkude siirdamine, ravi glükokortikosteroidididega, neerupuudulikkus.
Bakteriostaatiline aine

Bakteriostaatiline aine on bakterite kasvu ja paljunemist pidurdav aine.
Biotsiid

Biotsiid, ka biotsiidne toode või ökotsiid on elusorganisme surmav kemikaal. Biotsiide saab jagada pestitsiidideks (nt fungitsiidid, insektitsiidid, algitsiidid) ja antibakteriaalseteks aineteks (nt antibiootikumid). Eestis reguleerib biotsiidsete toodete kasutamist biotsiidiseadus. Ökotsiid Keskkonnasõnaraamat EnDic2004. Tartu : Mats; Tallinn : Tallinna Raamatutrükikoda Biotsiidiseadus
Dekontaminatsioon

Dekontaminatsioon on protseduur, mis muudab kasutatud meditsiinilise instrumentaariumi ohutuks personalile, kuid ei loo tingimusi instrumentide taaskasutamiseks patsiendil. Kontaminatsioon
Desinfektsioon

Desinfektsioon ehk desinfitseerimine on mikroorganismide hävitamine elututelt objektidelt füüsikaliste protseduuride või keemiliste ainete kasutamisega. Neid aineid nimetatakse desinfitseerimis- ehk desoaineteks. Bakterite eosed ja teised suhteliselt resistentsed organismid (mükobakterid, seened), sh viirused, võivad seejuures säilitada eluvõime. Infektsioon
Düsbioos

Düsbioos on organismi või selle osa mikrofloora tasakaaluhäire. Düsbioosi võivad esile kutsuda ebatavaline toit, antibiootikumid, stress, mitmesugused sisehaigused, kliimamuutused, radiatsioon, organismi vananemine. Üheks düsbioosi tunnuseks võib olla kõhulahtisus. Düsbioosi vastand on eubioos, kui mikrofloora on makroorganismiga normaalses vahekorras. Mikrofloora stabiliseerimiseks ehk düsbioosi kõrvaldamiseks võib tarbida probiootilisi tooteid, millele on lisatud probiootiliste bakterite liike, enamasti perekonna Lactobacillus ja Bifidobacterium esindajaid. "Ei saa me läbi bakterita" Eesti Loodus, nr 5/2004
Endeemia

Endeemia ehk endeemiline haigus ehk paigustaud on haigus, mis mingi piirkonna elanikkonna seas esineb pidevalt, ilma et selleks oleks tarvis spetsiaalset tõuget. endeem epideemia pandeemia (laustaud)
Epideemia

Epideemia ehk taud ehk rändtaud (inglise keeles epidemic) on hulgaline haigestumine mingisse ägedasse nakkushaigusse. See on haiguse kiire levik suurele hulgale peremeesorganismidele antud populatsioonis lühikese aja jooksul. Epideemiaks nimetatakse tänapäeval ka mis tahes haiguse ebaharilikult sagedast ilmnemist, näiteks vähktõve või südame- ja veresoonkonna haiguste sagedast esinemist kogu maailmas. Epideemiaid põhjustavad tavaliselt mitmed tegurid, sealhulgas muutused peremeespopulatsiooni ökoloogias (nt suurenenud stress või vektorliikide tiheduse suurenemine), patogeeni reservuaari geneetiline muutus või esilekerkiva patogeeni sissetoomine peremeespopulatsioonile (patogeeni või peremehe liikumisega). Epideemia piirdub ühe piirkonnaga, kui see aga levib teistesse riikidesse või mandritele ja mõjutab suurt hulka inimesi, võib seda nimetada pandeemiaks. Nakkushaiguste epideemiat põhjustavad tavaliselt mitmesugused tegurid, sealhulgas: Muutused vastuvõtva populatsiooni ökoloogias Geneetiline muutus patogeeni reservuaaris või esilekerkiva patogeeni viimine peremeespopulatsiooni Peremeesorganismi immuunsus kas väljakujunenud patogeeni või äsja esilekerkiva uudse patogeeni suhtes väheneb järsult alla endeemilises tasakaalus leiduva immuunsuse ja ülekandelävi on ületatud Nakatunud toiduvarud, nagu saastunud joogivesi ja teatud loomade, näiteks rottide või sääskede populatsioonide ränne, mis võivad toimida haiguste edasikandjatena Teatud aastaajad, näiteks läkaköha esineb kevadel, samas kui leetrid põhjustavad kaks epideemiat, ühe talvel ja teise märtsis. Gripp, nohu ja muud ülemiste hingamisteede infektsioonid esinevad valdavalt talvel Nakkustest, mis levib inimeselt inimesele, loomalt inimesele või keskkonnast või muust meediast Pärast kokkupuudet kemikaalide või radioaktiivsete materjalidega. Näiteks Minamata haigus on põhjustatud elavhõbedaga kokkupuutest endeemia pandeemia European Centre for Disease Prevention and Control Centers for Disease Control and Prevention Epideemia Epideemia
Reinhold Wilhelm von Essen

Reinhold Wilhelm von Essen (vene Рейнгольд-Вильгельм Иванович Эссен; 14. september (vkj 3. september) 1722 Kalvi mõis – 17. jaanuar (6. jaanuar) 1788 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane (kindralleitnant). Reinhold Wilhelm von Essen sündis Kalvi, Aseri, Vana-Alatskivi ja Kokora mõisniku Klaus Gustav von Esseni (surnud 1740) ja Lunetta von Rohri (maetud 1752) pojana. Tema vanem vend oli Klaus Gustav von Essen (1720–1777). 1771. aastal oli ta Moldovas asuvate Vene vägede ülemjuhataja. 1776–1788 oli ta Tallinna ülemkomandant. Teda autasustati Püha Georgi 4. järgu ordeni ja Püha Aleksander Nevski ordeniga. Talle kuulusid Kiideva ja Halliku mõis. Reinhold Wilhelm von Essen abiellus 17. oktoobril (vkj 6. oktoobril) 1756 Kiideva mõisa pärijanna Anna Eleonora von Sassiga (1734–1765), kes oli Johann Christoph von Sassi ja Anna Hedwig von Hirschheydti tütar. Abielust sündisid: Henriette Anna Lunette von Essen (1755–1811), abiellus riiginõuniku ja Vilniuse kuberneri Woldemar von Baggehufvudtiga Georg Gustav von Essen (1756–1822), Venemaa major, Munalaskme ja Gaponovskoje mõisnik Wilhelmine Dorothea von Essen (sündis 1758) Otto Wilhelm von Essen (1761–1834), Eestimaa tsiviilkuberner, mitme Eestimaal asunud mõisa omanik Friederika Dorothea von Essen (1763–1790), abiellus saksa näitekirjaniku August von Kotzebuega (1761–1819) Alexander Reinhold von Essen (1764–1838), Venemaa major noorelt surnud tütar 31. juulil (vkj 20. juulil) 1770 abiellus Reinhold Wilhelm von Essen Vasula mõisas Charlotta Eleonora von Stiernhielmiga (1748–1818), kes oli Vasula mõisniku Peter Otto von Stiernhielmi (surnud 1757) ja Katharina Juliana von Hirschheydti tütar. Abielust sündisid: Juliane Wilhelmine Anna von Essen (1771–1840), abiellus Liivi ja Kirna mõisniku krahv Johann Gotthard Manneteuffeliga (1752–1805) noorelt surnud poeg Essen (aadlisuguvõsa) Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland, Görlitz, 1930. Lk. 77-78 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland, Görlitz, 1930. Lk. 72 familypedia.wikia.com: Hans Christoffer von Rohr (1626-1700)
Infektsioon

Infektsioon ehk nakkus on seisund, mis tuleneb haigustekitajate tungimisest organismi või selle ühest piirkonnast teise. Infektsioon võib avalduda nakkushaigusena või mikroobikandlusena. Desinfektsioon Nakatumine
Kohortimine

Kohortimine on patsientide jaotamine haigla palatitesse nii, ühes palatis oleksid sama haigustekitajaga patsiendid. Patsientide, kelle suhtes rakendatakse kontaktisolatsiooni, piiskisolatsiooni või õhkisolatsiooni, kohortimine on lubatud ainult infektsioonikontrolliteenistuse loal. Kontaktisolatsioon Haiglainfektsioon. Õpiobjekt. Koostaja: Marit Kiljako (vaadatud 19. juulil 2019)
Kontaktnakkus

Kontaktnakkus on nakatumine otsesel kokkupuutel nakkuskandjaga (otsene nakkus) või haigustekitajaid sisaldava toidu või veega (kaudne nakkus). Piisknakkus
Frégate'i süsik

Frégate'i süsik (Polposipus herculeanus) on süsiklaste sugukonda kuuluv mardikaline, kes elab looduslikult ainult Seišellide Frégate'i saarel. Ta on lennuvõimetu ja öise eluviisiga. Kasvab 20–30 mm pikkuseks ja on suurim süsiklane. "Loomaaeda jõudis uus haruldane mardikas", Pealinn, 26. oktoober 2009 "Ringvaade", 26. oktoober 2009
Lõppdesinfektsioon

Lõppdesinfektsioon on meditsiiniasutuses kogu ruumi ja kasutatud vahendite puhastamine ja desinfektsioon päeva lõpus või pärast patsiendi lahkumist. Eeldesinfektsioon Jooksev desinfektsioon
Mikroobikandlus

Mikroobikandlus (ka pisikukandlus, bakterikandlus) on inim- või loomorganismis nakkus mikroobidest haigustekitajatega, millega ei kaasne haigust. Haigustekitajad võivad organismis püsida ja sealt erituda ilma kliiniliste haigusnähtudeta aastaid, sh pärast haigusest tervenemist.
Patogeensus

Patogeensus on mikroorganismi (patogeeni) võime põhjustada makroorganismil haigust. Patogeensus hõlmab muu hulgas allergilisust, toksilisust, nakatamisvõimet ja virulentsust.