laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Adana

Adana on linn Türgis, Adana provintsi keskus. Asub Tauruse mäestikust lõunas, 40 km kaugusel Vahemere rannikust. https://archive.is/HVsgG, 24.12.2022, http://www.citypopulation.de/en/turkey/adana/_/2839__adana/, 24.12.2022, Adana (Adana, Turkey) - Population Statistics, Charts, Map, Location, Weather and Web Information. Adana koduleht
223 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 240. aastad eKr | 230. aastad eKr | 220. aastad eKr | 210. aastad eKr | 200. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 226 eKr | 225 eKr | 224 eKr | 223 eKr | 222 eKr | 221 eKr | 220 eKr | ► | ►► 223. aasta eKr ehk ab urbe condita DXXXI (531). Rooma sõjavägi ületas sõjakäigul keltide vastu esimest korda Po jõe. Insuberid lõid nad alguses tagasi, kuid tsenomaanide abiga õnnestus roomlastel nad alistada. Antiochos III sai Seleukiidide riigi kuningaks. ... Seleukos III, Seleukiidide riigi kuningas
Macho

Macho (hispaania keeles macho [matšo], 'mehelik') on omadus, mis on iseloomulik mehele, kes usub, et ta peab alati oma meheks olemist tõestama ning kaitseb seetõttu traditsioonilisi soorolle. Macho üheks vastandiks on pehmo. Hispaania keeles tähendab sõna macho algses neutraalses tähenduses eelkõige isast, vastandina emasele (hembra). Sõna macho on omandanud negatiivse tähenduse sõna machismo kaudu, mis tähendab pettekujutlust mehelikkusest. Mõiste machismo tuli esimest korda kasutusele 1940. aastatel Mehhikos. Sõnaga macho on seotud ka hispaaniakeelne sõna machista, mis tähendab survet kaitsta ühiskonnas oma mehelikkust isegi siis, kui see on vastuolus inimese enda huvidega. Machista tähendus viitab ühtaegu nii meheliku au kaitsmisele kui ka seksuaalsele väljapakutusele. Maskulinism Américo Paredes. The United States, Mexico and machismo. Journal of the folklore institute 8 (1971, 17–37) Marju Lauristin: Eesti suurim mure on meie meeste macho-kultuur. See peab muutuma, mehi tuleb kasvatada. Delfi 30.12.2018
Sonda valla vapp

Sonda valla vapp on Ida-Viru maakonnas asnud endise Eesti haldusüksuse Sonda valla vapp. Vapp kinnitati 4. oktoobril 1996. Rohelisel taustal kuldne kuuselõikeline päis, kolm vasakult langevat hõbedast varrast ja paremalt langevas reas kolm kuldset püstist tammelehte. Vapil olev kuuserida näitab metsarohkust, kolm põikvarrast sümboliseerivad kolme elutähtsat raudteed, mis Sondat kunagi läbisid ning mille ümber asula tekkima hakkas. Kolm kuldset tammelehte kujutavad valla kolme looduskaitseala. Sonda valla lipp Sonda valla sümboolika valla kodulehel Sonda valla sümboolika
Ruumipsühholoogia

Ruumipsühholoogia käsitleb inimese tajukogemust kolmemõõtmelises ruumis, mille juurde kuuluvad füüsikalised tunnused nagu näiteks temperatuur, valgus, materjal, värv, ruumi suurus jne. Samas ei sisalda inimese tajukogemus ainult tema tajusüsteemide psühhofüsioloogilise töö tulemusi, vaid ka praktilises ja teoreetilises tegevuses saadud kogemusi. Ruumis ühtivad ja põimuvad subjektiivne ja objektiivne, sensoorne ja intellektuaalne aspekt, hetkereaalsus ja minevikukogemus. Ruumipsühholoogia kuulub kognitiivse psühholoogia ja biopsühholoogia valdkonda. füüsiline ruum, kontseptuaalne ruum, pertseptiivne ruum, eluruum, avalik ruum, tööruum jne. ruumisemiootika prokseemika Kidron , A. 2008. Psühholoogia põhisuunad. Erkotrükk. Lehari, K. 1997. Ruum. Keskkond. Kohad. Eesti Kunstiakadeemia. Fisher, D. ; Bell, P. ; Baum, A. 2001. Environmental Psychology. Harcourt College Publishers.
Umlazi

Umlazi on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis eThekwini linnaringkonnas. Umlazi asub Durbanist edelas. Umlazi on asutatud 1845. aastal. Alates 1967. aastast oli Umlazi mustanahaliste township. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Umlazi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,44%, India või Aasia päritolu inimesi 0,25%, värvilisi 0,14%, valgeid 0,07% ja teisi 0,10%. Suulu keelt pidas emakeeleks 91,42%, koosa keelt 2,99% inglise keelt 2,09% ja ndebele keelt 1,16%. Umlazi South African History Online https://census2011.adrianfrith.com/place/599163
Stairway to Heaven

"Stairway to Heaven" ('taevatrepp') on inglise hard rock'i ansambli Led Zeppelin laul nende 1971. aastal ilmunud neljandalt, nimeta stuudioalbumilt (nn "Led Zeppelin IV"). Laulu meloodia autor on ansambli kitarrist Jimmy Page ja sõnade autor laulja Robert Plant. See on üks rokkmuusika tuntumaid lugusid. Kaheksaminutiline lugu jaguneb kolmeks osaks. See algab akustilise kitarri ja plokkflöödi osaga, seejärel algab laul ning aegamööda lisanduvad teised pillid. Lugu lõpeb Jimmy Page'i kitarrisoologa. Ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis jõudis lugu 31. kohale. Laulu sõnad
224 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 240. aastad eKr | 230. aastad eKr | 220. aastad eKr | 210. aastad eKr | 200. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 227 eKr | 226 eKr | 225 eKr | 224 eKr | 223 eKr | 222 eKr | 221 eKr | ► | ►► 224. aasta eKr ehk ab urbe condita DXXX (530). Rooma sõjavägi saavutas Telamoni lahingus konsulite Gaius Atilius Reguluse ja Lucius Aemilius Papuse juhtimisel võidu Gallia Cisalpina aladel elanud keldi hõimude liitlasväe üle. ... ...
Toon Tellegen

Antonius Otto Hermannus (Toon) Tellegen (sündinud 18. novembril 1941) on hollandi kirjanik. Tema ema sündis kaupmeheperekonnas Peterburis, kuhu Hollandi perekond oli 18. sajandil kolinud. 1918. aastal naasis perekond Hollandisse. Toon Tellegen on kirjutanud nii luulet, proosat, näidendeid kui ka lastejutte. Tema lastelood on kirjutatud nii, et neid on ühtviisi huvitav kuulata lastel ja lugeda täiskasvanuil. Tegelasteks on sageli inimesesarnased või inimeste keskel elavad loomad. 2018. aastal eesti keeles ilmunud jutukogumik "Kõik on olemas" sisaldab 131 loomalugu, mis on valitud kahest kogumikust (hollandi keeles 1995 ja 2009) ja kust leiab üle sadakonna looma, nende hulgas on Tellegeni loomingus alati olulist rolli mänginud oravad ja sipelgad. Tema raamat "Minu isa" räägib väikese poisi vaatevinklist tema isast, kes on ühtlasi maailma kõige targem, tugevam, ilusam ja suurem mees. Tellegeni 2006. aastal ilmunud luulekogus "Raafvogels" ("Kaarnad") algab iga luuletus fraasiga "minu isa". See on mõjuv sissevaade oma esivanema vastuolulisse maailma, koomilise ja türanliku, groteskse ja kaastunnet äratava inimese ellu. "Elevandipoeg Tõnis" ("Teunis", 1996). Kirjastus Huma 2000 (tõlkinud Katrin Laiapea). "Minu isa" ("Mijn vader", 1994). Kirjastus Huma 2002 (tõlkinud Kerti Tergem), "Kõik on olemas. Lugusid oravast, sipelgast ja teistest loomadest". Kirjastus Aasta Raamat 2018 (tõlkinud Vahur Aabrams, toimetanud Mart Orav, kujundanud Regina Lukk-Toompere). "Orava sünnipäev ja teised lood". Kirjastus Draakon ja Kuu 2021 (tõlkinud Vahur Aabrams). "Siili igatsus". Varrak, 2024. 2019 – Paabeli Torni auhind ("Kõik on olemas" tõlge eesti keeles) Kumberg, Krista. Siin on kõik olemas. Postimees, 9. november 2018. "Toon Tellegen. Kirjandusfestivali HeadRead veebisait". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. oktoober 2020. Vaadatud 9. mail 2020.  Toon Tellegen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Voldemar Jaanus

Voldemar Jaanus (5. juuli 1905 Kodila vald, Harjumaa – 19. jaanuar 1977 Tallinn) oli Eesti kommunist ja ametiühingutegelane.
Martin Kurg

Martin Kurg (24. jaanuar 1891 Nehatu vald, Harjumaa – 23. juuli 1944 Leningrad) oli eesti ametiühingutegelane.
Richard Arvin Overton

Richard Arvin Overton (11. mai 1906 Bastropi maakond – 27. detsember 2018 Austin) oli Ameerika ülipikaealine, kes oli 112 aasta ja 230 päeva vanuselt vanim USA Teise maailmasõja veteran ning Ameerika Ühendriikide vanim mees. Royce-Bartlett, Lindy (11. november 2013). "Oldest World War II vet Richard Overton, 107, honored by President Obama". CNN. Vaadatud 29. detsembril 2018. Thuman, Scott (11. november 2013). "Richard Overton honored by President Obama on Veterans Day". WJLA-TV. Vaadatud 29. detsembril 2018. Toppo, Greg (10. november 2013). "Oldest living WWII vet to meet with Obama". USA Today. Vaadatud 29. detsembril 2018. "Oldest known WWII veteran honored at Arlington ceremony". Fox News. 11. november 2013. Vaadatud 28. detsembril 2018.  Richard Arvin Overton – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
225 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 240. aastad eKr | 230. aastad eKr | 220. aastad eKr | 210. aastad eKr | 200. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 228 eKr | 227 eKr | 226 eKr | 225 eKr | 224 eKr | 223 eKr | 222 eKr | ► | ►► 225. aasta eKr ehk ab urbe condita DXXIX (529). Gallia Cisalpina aladel elanud keldi hõimude liitlasvägi tungis Itaaliasse ja rüüstas Etruriat. ... Gaius Atilius Regulus, Rooma konsul Seleukos II, Seleukiidide riigi kuningas
Van Zylsrus

Van Zylsrus on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis John Taolo Gaetsewe ringkonnas Joe Morolongi vallas. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Van Zylsrusi elanikest mustanahalisi aafriklasi 86,56%, värvilisi 9,20% ja valgeid 4,25%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 52,48% inimesi, afrikaani keelt 45,28%, sotho keelt 1,06% ja ndebele keelt 1,06%. https://census2001.adrianfrith.com/place/39504
Nadežda Tihhanova

Nadežda Tihhanova (14. jaanuar 1907 Narva – 2. detsember 1978 Tallinn) oli Eesti NSV ühiskonnategelane ja kohtunik. Juunipööre, Eesti okupeerimine 1940. aastal
Karl Toming

Karl Toming (10. jaanuar 1903 Tartu – 24.detsember 1941 Saaremaa ,Soodevahe) oli Eesti NSV parteitöötaja. Oli seotud 1941 hävituspataljonide tegevusega.
Toila valla vapp

Toila valla vapp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Toila valla vapp. Vapp on kinnitatud 25.augustil 1993. Sinisel kilbil hõbedane vasak piit ja vastasvärvides laineline langetatud palk, mille kohal kolmest heraldilisest okaspuuoksast koosnev kuldne männilatv. Valla vapi kujundid ja värvid tähistavad merd, pankrannikut, Pühajõge, männikuid, võimu, vastupidavust ja jõudu. Toila valla lipp Ida-Viru maakond Toila valla sümboolika valla kodulehel Toila valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Huko Lumet

Huko Lumet (kuni 1935 Hugo Liibek; 29. mai 1907 Kolgaküla, Kõnnu vald, Kuusalu kihelkond, Harjumaa – 25. juuli 1981 Tallinn) oli Eesti Nõukogude riigitegelane, kirjandus- ja teatrikriitik ning näitekirjanik. Ta lõpetas 1927. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi ning õppis aastatel 1928–1930 Tartu Ülikooli usu- ja 1938. aastal filosoofiateaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta EÜS Ühenduse liige. 1941 töötas ta ajalehe Noorte Hääl toimetuses. 1941–1944 oli ta sõja ajal NSV Liidu tagalas. 1944–1947 ajalehtede Õhtuleht ja Rahva Hääl, 1947–1950 ajakirjade Stalinlik Noorus ja Pikker toimetuse liige, 1950–1951 Eesti TA toimetus-kirjastusnõukogu toimetaja, 1951–1956 Eesti NSV Teatriühingu vastutav sekretär, almanahhi "Eesti Nõukogude Teater" toimetaja. 1964. aastal sai ta Eesti NSV personaalpensionäri staatuse. II Riigivolikogu valimistel 14. ja 15. juulil 1940 oli ta NSV Liidu poolt organiseeritud Eesti Töötava Rahva Liidu kandidaat. Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseisu saadik. NLKP liige 1947. aastast Esimesed artiklid avaldas 1936. aastal. Kirjutanud näidendeid, libretosid, teatrikriitikat ja humoreske. 1954 muusikalise komöödia "Rummu Jüri" libreto 1958 komöödia "Neiud roolis" 1962 huumorivalimik "Tänapäeva tungalteri" "Eesti artell Hissari orus". Stalinlik Noorus 3 ja 4, 1948 1945 Eesti NSV Teatriühingu asutajaliige, sh 1951–1956 vastutav sekretär 1961 Eesti NSV Ajakirjanike Liit Eerik Teder. "Lumet, Huko". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 310 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944 Haud Tallinna Metsakalmistul
Artur Saks

Artur Saks (8. detsember 1910 Tartu – 1. september 1982 Tallinn) oli eesti jurist, ENSV Advokaatide Kolleegiumi Presiidiumi esimees 1966-1972.
Leonardo Valts

Leonardo Valts (18. aprill 1907 Rakvere – 14. september 1941 Tapa) oli Eesti raudteelane ja Eesti NSV I Ülemnõukogu liige. 29. juulil 1940 naasis Moskvast Eesti NSV I Ülemnõukogu NSV Liiduga ühinemise deklaratsiooni esitama sõitnud delegatsiooni erarong, mis peatus Tapa raudteejaamas. Jaamas väljusid vagunist orkestri marsihelide saatel Riigivolikogu delegatsiooni liikmed eesotsas Tapalt valitud saadiku Leonardo Valtsi ja peaminister Johannes Vares-Barbaruse, sotsiaalminister Neeme Ruusi ja välisminister Nigol Andreseniga. Riigivolikogu Moskva delegatsiooni tervitas Tapal suurim rahvahulk, mida Tapa jaam kunagi näinud., Järva Teataja (1926-1944), nr. 88, 31 juuli 1940
Andrei Oja

Andrei Oja (1. juuli 1908 Meremäe vald, Petserimaa – 21. detsember 1941) oli eesti rätsep.
Hugo Juhvelt

Hugo Juhvelt (30. aprill 1911 Paide – september 1941) oli eesti kommunist. Hugo Juhvelt õppis Paide gümnaasiumis, kus kooliõpilasena tegutses illegaalses noorsotsialistlikus initsiatiiv-rühmas juhtiva tegelasena ning hiljem legaalses noorsotsialistide ühingus. Samuti oli ta juhtiva isikuna tegev Noorsoo Liidus ja mujal. Õppis Tartu ülikooli õigusteaduskonnas. Hugo Juhvelt töötas mitmesugustel juhutöödel maanteedel, sihiajamistel jne kuni teenistuseni endise Mäo valla kantseleis. Seejärel sai koha Järva maavalitsuse teedeosakonnas ja hiljem Järvamaa maahaiglas, kus teenis kuni abimaavanema ülesannetesse asumiseni. H. Juhvelt oli kahes koosseisus Paide linnavolinik ja II Riigivolikogu liige. Ta oli Järva abimaavanem ja alates 27. juulist 1940 Järva maavanem. Juhvelt oli II Riigivolikogu (Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseisu) liige. Järva maavanemaks Hugo Juhvelt, Paide linnapeaks Artur Tire. Abilinnapeaks määrati Paul Pettäi, uueks maanõunikeks E. Marmei. Järva Teataja, nr. 88, 31. juuli 1940 Suuri muudatusi omavalitsuse ametikohtadel, Lääne Elu : Läänemaa häälekandja, 31 juuli 1940
Madis Kõmmus

Madis Kõmmus (23. juuni 1898 Kärdla – 27. oktoober 1941 Kärdla) oli eesti tööline. Eesti NSV Eesti NSV I Ülemnõukogu liige Madis Kõmmus tabati ja hukati 1941. aastal Hiiumaal 500 kilomeetri kaugusel rindejoonest. K. Ilus 7. juuli 1981 Nõukogude Hiiumaa, Hiiumaa 1941, lk 308. Hiiumaa Militaarajalooselts 2014
Mihkel Mihkelson

Mihkel Mihkelson (25. detsember 1899 Khuthaisi – 13. september 1943 Tobolsk) oli eesti advokaat, IV ja V Riigikogu ning Eesti NSV I Ülemnõukogu liige.
Jüri Uustalu

Jüri Uustalu (31. jaanuar 1889 Massu vald, Läänemaa – 25. november 1973 Haapsalu) oli eesti pedagoog ja poliitik.
Georg Roovik

Georg Roovik (2. veebruar 1907 Saatse vald, Pihkva kubermang – 20. juuni 1981 Türi) oli eesti pedagoog, Riigivolikogu liige ja Petseri linnapea. Rooviku lapsepõlv möödus tulevasel Petserimaal väiketalus. Alghariduse sai ta kohalikus vallakoolis, õpinguid jätkas Petseri Ühisgümnaasiumis ja Rakvere Õpetajate Seminaris. Pärast õpinguid asus Roovik töötama koolides. 1940. aastaks oli ta Viljandimaal Imaveres algkooli juhataja. Roovik läks kaas Juunipöörde sündmustega. 14. ja 15. juulil 1940 Nõukogude võimu korraldatud Riigivolikogu valimistel valiti Roovik Petserimaalt 31. ringkonna kandidaadina Riigivolikokku ning määrati 7. augustist Petseri linnapeaks. Ta oli aastatel 1948–1968 Türi Näidissovhoostehnikumi direktor. 1957 – Eesti NSV teeneline õpetaja "Petseri linnavalitsus tööhoos". Postimees. 15.08.1940. "Georg Roovik". Kalmistud.ee. Vaadatud 30.09.2021.
Vladimir Rea

Vladimir Rea (23. august 1891 Seli, vald, Pärnumaa – 9. jaanuar 1974 Tallinn) oli eesti ametiühingutegelane.
Aleksander Ingalt

Aleksander Ingalt (15. jaanuar 1896 Kärla vald, Saaremaa – 2. juuni 1942) oli eesti ajakirjanik.
Jaan Tross

Jaan Tross (26. august 1901 Erastvere vald, Tartumaa – 28. august 1941 Soome laht) oli eesti kommunist.
Arkaadi Uibo

Arkaadi Uibo (9. august 1914 Viljandi vald, Viljandimaa – 19. juuni 1957 Moskva) oli eesti marksistlik filosoof, ENSV riigikontrolör. Ta lõpetas aastal 1934 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Tema tütar oli Karin Rummo. http://www.htg.tartu.ee/d7/lennud_d.php?aasta=1934 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Johannes Oinas

Johannes Oinas (18. detsember 1896 Tõlliste vald, Tartumaa – 21. oktoober 1941) oli eesti kommunist. Johannes Oinas oli 1940–1941 EK(b)P Valgamaa Komitee I sekretär ja 1941. aastal Hiiumaal loodud hävituspataljoni komissar. Heroilised võitluspäevad, Hiiumaa 1941, lk 271. Hiiumaa Militaarajalooselts 2014 Hiiumaa kaitsmise lahingutest osavõtjad kirjutavad. Mälestus seltsimeestest ei kustu, Hiiumaa 1941, lk 272. Hiiumaa Militaarajalooselts 2014
Jaan Põder (asunik)

Jaan Põder (26. september 1894 Taevere vald, Viljandimaa – 25. aprill 1965) oli eesti käsitööline, asunik ja Eesti NSV poliitik. Põder sündis 1894. aastal Taevere vallas töölise pojana. Hariduse omandas ta Viljandis tolleaegses Vene kihelkonnakoolis. Oma kutsetööd hakkas Põder õppima 14-aastaselt. Aastatel 1915–1917 võttis osa maailmasõjast, mille lõppedes osales Vabadussõjas algusest lõpuni. 1922. aastast oli Põder tegev Viljandi Nahatööliste Ametiühingus ja elukutselt kingsepp. Ametiühingu tegevuses osaledes puutus Põder kokku ka kommunistliku liikumisega. 1937. aastal osales Põder Eesti esimese (kingseppade) artelli "Täht" loomisel. Juunipöörde järel korraldatud valimistel kandideeris Põder Eesti Töötava Rahva Liidu nimekirjas 60. valimisringkonnas Põltsamaal ja pääses II Riigivolikokku. Juuli lõpus moodustas Põder Eestimaa Kommunistliku Partei Viljandimaa parteikomitee. Pärast Riigivolikogu ümberkorraldamist ajutiseks Eesti NSV Ülemnõukoguks jätkas Põder ülemnõukogu liikmena kuni valimisteni. Pärast tööd ülemnõukogus jätkas Põder tööd jalatsitsehhi juhatajana samas artellis, mis oli ümber nimetatud "Leegiks". 1957. aastast kuni surmani elas Põder Viljandis Männi tänavas. "Eesti Töötawa Rahwa Liidu kandidaate Lõuna-Eestis". Postimees. 14.07.1940. Vald, E. (17.08.1957). "Töölisühingust kasvas välja artelli loomise idee". Tee Kommunismile. Lk 2. Mäestik, R. (19.04.1970). "Pisiartellist suurettevõtteks". Tee Kommunismile. Lk 1. "Eesti Töötava Rahva liidu kandidaadid, kes valiti üksmeelselt Viljandi linna ja Viljandimaa esindajateks Riigivolikogus". Sakala. 17.07.1940. Lk 2. "EKP jõudude paigutus 1940. a. revolutsioonis". Pärnu Kommunist. 23.06.1976. Lk 2. "Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Riigivolikogu otsus ENSV Riigivolikogu ENSV Ajutiseks Ülemnõukoguks kuulutamise kohta". Riigi Teataja. 25.08.1940. Nr. 111. Vahl, A. (21.07.1956). "Ka nüüd esimeste hulgas". Tee Kommunismile. Lk 1.
Jaan Änilane

Jaan Änilane (16. oktoober 1903 Viljandi – 15. september 1972 Viljandi rajoon) oli eesti põllumees. Eesti Nõukogude Liiduga liitmine 1940 aastal: Riigivolikogu delegatsioon oli 21-liikmeline. Sinna kuulus ka Jaan Änilane.
August Põlts

August Põlts (14. märts 1906 Narva – 23. november 1944) oli eesti tööline.
Rudolf Jurtom

Rudolf Jurtom (18. jaanuar 1906 Kunda vald, Virumaa – 30. märts 1969 Rakvere) oli eesti kommunist. EKP liige 24.juunist 1940.
Otto Milder

Otto Milder (27. oktoober (vkj)/ 9. november 1901 Liigvalla vald, Koeru kihelkond, Järvamaa – 19. november 1984 Kohtla-Järve) oli eesti kaevur ja kommunist. 12. oktoobril 1940 nimetati ta natsionaliseeritud New Consolidated Gold Fields Ltd. direktoriks. Osales Kohtla-Nõmme kaevandusasula pea täielikus mahapõletamises 12. augustil 1941.
Bergville

Bergville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas, Okhahlamba valla halduskeskus. Bergville asub Tugela jõe ääres. Bergville on asutatud 1897. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bergville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 60,44%, valgeid 19,95%, India või Aasia päritolu inimesi 14,58%, värvilisi 1,28% ja teisi 3,75%. Suulu keelt pidas emakeeleks 39,42% inimesi, inglise keelt 26,06%, afrikaani keelt 15,96%, viipekeelt 3,65%, sotho keelt 2,98% ja tsvana keelt 2,21%. Bergville KwaZulu-Natal Information Directory https://census2011.adrianfrith.com/place/571064001
Tudulinna valla vapp

Tudulinna valla vapp on Ida-Viru maakonna endise Eesti haldusüksuse Tudulinna valla vapp. Vapp kinnitati 30. mail 1997. Kuldsel kilbil nelja ehistutiga punane padi, mille keskel on kümne kodaraga kuldne vokiratas. Vapi jalamil on viie õielehega punane murakas. Vokiratas on Tudulinna sajandite pikkuse puutöö-traditsionni ning oma vormi tõttu ka valla ühtsuse sümbol. Kodutöönduslik puutöö ja vokitreimine on Tudulinna valla laialt tuttavaks teinud. Kodarate arv (10) on tüüpiline siitkandi vokkidele. Toponüümile Tudulinna (esmamain. 1583 Tutinlinna) viitab ehistuttidega padi, mis on nimest tulenevalt magamise e. tudumise; lastekeeles tudimise atribuut. Roosõieliste sugukonda kuuluv murakas sümboliseerib taimestiku ja loomastiku kaitseala - Murakaraba. Värvid sümboliseerivad tarbepuu kollakat süüd ja muraka toonide skaalat punasest mesikollaseni. Tudulinna valla lipp Ida-Viru maakond Tudulinna valla sümboolika valla kodulehel Tudulinna valla sümboolika
Wilcken (Bebri)

Wilcken (vene keeles Вилькен) oli aadlisuguvõsa. Liivimaa läti distrikt: Auliciems (Aulitzeem) (alates 1800, liideti Radalka mõisaga), Jaunbebri (Neu-Bewershof) (1763−1797), Radalka (Glauenhof) (1801−1859, panditud 1853−1859), Rīteri (Grütershof) (1712−1731), Vecbebri (Alt-Bewershof) (1747−1868) Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 482. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelige Häuser B. Bd XXI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1995. Lk 544-571. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd XVI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2005. Lk 200-201.
Henry Wilson

Henry Wilson (sünninimega Jeremiah Jones Colbath; 16. veebruar 1812 Farmington, New Hampshire – 22. november 1875 Washington) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, asepresident 1873–1875 Ulysses S. Granti presidendiks oleku ajal. 1848. aastal asutas ta Free Soil Party. Pärast selle lagunemist oli ta üks Vabariikliku Partei rajajatest. Aastatel 1844–1846 ja 1850–1852 oli ta Massachusettsi Senati liige ja 1851–1852 selle president. 1855–1873 oli ta USA Senati liige. Henry Wilson oli kindel orajapidamise vastane. Ta esitas 1861. aastal seaduseelnõu orjapidamise keelustamiseks. Ameerika kodusõja ajal värbas ta Massachusettsis vabatahtlikke sõjaväkke ja juhtis lühikest aega 22. Massachusettsi vabatahtlikku jalaväerügementi.
Mtubatuba

Mtubatuba on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMkhanyakude ringkonnas, Mtubatuba valla halduskeskus. Mtubatuba on asutatud raudteepeatusena 1903. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mtubatuba elanikest mustanahalisi aafriklasi 94,53%, valgeid 3,29%, värvilisi 1,15%, India või Aasia päritolu inimesi 0,96% ja teisi 0,07%. Suulu keelt pidas emakeeleks 87,99%, inglise keelt 6,13% afrikaani keelt 1,74% ja ndebele keelt 1,55%. Matubatuba South Africa Info https://census2011.adrianfrith.com/place/586031