laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Puujala järv

Puujala järv (ka 2. Sootaga järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 545 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Nurkjärv

Nurkjärv (ka Sootaga järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 6,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1215 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pahasenja järv

Pahasenja järv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 572 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Viinamardi järv

Viinamardi järv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 585 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Korponi järv

Korponi järv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 309 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Puhatu Martiska järv

Puhatu Martiska järv (ka Martiska järv, Väike Puhatu järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1099 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Võhma järv

Võhma järv (ka Voogamaa järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Sälliku külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 617 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Püssi paisjärv

Püssi paisjärv on järv Ida-Viru maakonnas Püssi linnas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 586 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Arkna paisjärv

Arkna paisjärv on järv Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Arkna külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1183 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Päide järv

Päide järv (ka Päide paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Päide külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1145 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Sillamäe alumine paisjärv

Sillamäe alumine paisjärv (ka Alumine paisjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Sillamäe linnas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1041 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mutale

Mutale on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas, Mutale valla halduskeskus. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mutale elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,83%, värvilisi 0,02%, valgeid 0,02% ja teisi 0,12%. Venda keelt pidas emakeeleks 98,21%, inglise keelt 0,26%, afrikaani keelt 0,22% ja tsonga keelt 0,19%. https://census2011.adrianfrith.com/place/965100
Sillamäe ülemine paisjärv

Sillamäe ülemine paisjärv (ka Ülemine paisjärv, Sillamäe keskmine paisjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Sillamäe linnas. Veekogu pindala on 11,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2435 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tudulinna paisjärv

Tudulinna paisjärv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Roostoja külas. Veekogu pindala on 13,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 7813 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Sõtke paisjärv

Sõtke paisjärv (ka Sillamäe ülemine paisjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Sillamäe linnas, Sõtke ja Vaivara külas. Veekogu pindala on 31,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 6532 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Geneva

Geneva ('Genf') on omavalitsusega linn USA-s Illinoisi osariigi põhjaosas Foxi jõe ääres, Kane'i maakonna keskus, Chicago eeslinn. Geograafilised koordinaadid on 41°53′ N, 88°19′ W. Pindala on 22,2 km², elanike arv 19 515 (2000. aasta rahvaloendus). Geneva koduleht
Vihula veskijärv

Vihula veskijärv on paisjärv Mustoja jõel Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vihula külas Vihula mõisa pargis. Veekogu pindala on 2,5 ha, millest 0,3 ha jääb kolme saare alla ning 2,2 ha on veepeegli pindala. Veekogu kaldajoone pikkus on 1810 m. Järvest ülesvoolu asub Vihula järv ning allavoolu Saeveski järv. Vihula veskijärv Keskkonnaportaal
Laviku järv

Laviku järv (ka Laviku paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Koljaku külas. Veekogu pindala on 4,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2060 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Oruveski järv

Oruveski järv (ka Oruveski paisjärv, 2. Oruveski paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Palmse külas. Veekogu pindala on 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1673 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Muike järv

Muike järv (ka Muike paisjärv, 3. Oruveski paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Palmse külas. Veekogu pindala on 9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3499 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ado Anderkopp

Ado Anderkopp (18. jaanuar 1894 Massu vald – 30. juuni 1941 Tallinn, hukati) oli Eesti ajakirjanik, poliitik (Tööerakondlane), I Riigivolikogu liige ja sporditegelane. Ado Anderkopp sündis Virtsus Hanila külas Kaseküla Sootooma talus. Ta lõpetas 1913. aastal Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. Aastatel 1913–1917 õppis ta Peterburi ülikooli õigusteaduskonnas ja 1922. aastal lõpetas eksternina Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Aastatel 1916–1917 töötas ta Petrogradis ajalehe Pealinna Teataja ärijuhina, 1917. aastal Venemaa sise- ja kaubandus-tööstusministeeriumis ning seejärel Viru Maakonnavalitsuse sekretärina, organiseeris samas Virumaa Kaitseliitu ning osales kaitseväe koondamises ja varustamises. 1919. aastast oli ta Eesti Asutava Kogu ning Riigikogu I–V koosseisu liige, Eesti Vabariigi põhiseaduskomisjoni esimees, oli üks seaduseelnõude koostajaid. Aastatel 1921–1929 oli ta ajalehe Vaba Maa peatoimetaja, 1923–1924 sõjaminister, 1930–1933 sise- ja kohtuminister. Ta oli ka Rahvasteliidu seltside asutajaid Eestis, aastatel 1920–1923 Eesti Spordi Liidu, 1933–1934 Eesti Spordi Keskliidu esimees ja 1935–1937 selle aseesimees, EKRAVE Liidu (Eesti Kerge-, Raske- ja Veespordi Liidu), Eesti Jalgpalli Liidu ja Eesti Olümpiakomitee asutajaid, 1923–1940 EOK sekretär, kehalise kasvatuse sihtkapitali abiesimees, 1930–1939 Eesti Jalgpalli Liidu esimees ning 1920–1921 ja 1936–1940 Tallinna Kalevi esimees. Ta oli Eesti olümpiameeskonna esindaja 1920 Antwerpenis ja 1936 Berliinis. 1920. aastal sai temast Eesti Spordilehe esimene toimetaja. Nõukogude okupatsioonivõimud arreteerisid ta 1940. aasta 22. juulil ja ta hukati Tallinna vanglas kaks päeva pärast surmamõistmist. Tema kui tolleaegse sõjaministri järgi nimetati 1920. aastatel kasutatud Eesti sõjaväemütsi anderkopiks. 1916. aastast ajalehe Pealinna Teataja ajakirjanik, hiljem ärijuht 1917. aastast Viru maakonna valitsuse liige Eesti Asutava Kogu liige alates 1919 Vaba Maa peatoimetaja 1921. aastast I–V Riigikogu liige Rahvuskogu liige Rahvuskogu 2. koja üldaruandja I Riigivolikogu liige (1. valimisringkonnast) Riigivolikogu I abiesimees Sõjaminister (2. august 1923 – 19. veebruar 1924) Kohtu- ja siseminister (12. aprill 1930 – 12. veebruar 1931, 19. veebruar 1932 – 18. mai 1933) Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk (1929) Kotkaristi I klassi teenetemärk (27. mai 1930) Eesti Punase Risti I järgu II astme teenetemärk (20. veebruar 1933) Valgetähe II klassi teenetemärk (23. veebruar 1938) Jalgpalliliidu kuldmärk (2017, postuumselt) "Anderkopp, Ado". Eesti Entsüklopeedia. "ANDERKOP ADO JANOVICH 1913". earchive-estlatrus.eu.[alaline kõdulink] Õitsituled nr1 1922 (lk 45) Eesti ajakirjanikud - Lühikesed eluloolised andmed "ANDERKOPP, ADO". ESBL. Vaadatud 09.09.2020. Ado Anderkopp Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Biograafia ESBL-is
Vrede

Vrede on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Thabo Mofutsanyana ringkonnas, Phumelela valla halduskeskus. Vrede on asutatud 1863. aastal, linnaõigused sai 1879. aastal. 'Vrede' tähendab afrikaani keeles 'rahu'. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vrede elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,1%, valgeid 5,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5%, värvilisi 0,4% ja teisi 0,4%. Suulu keelt pidas emakeeleks 53,4% inimesi, sotho keelt 36,5%, afrikaani keelt 6,0%, inglise keelt 1,1% ja teisi keeli 3,1%. Vredes on sündinud kirjanik André Brink (1935–2015). Vrede Free State Info https://census2011.adrianfrith.com/place/473001 https://census2011.adrianfrith.com/place/473002 André Philippus Brink South African History Online
Köök (seriaal)

"Köök" oli Eesti komöödiasari, mis põhineb Vene formaadil "Kuhnja". Sarja tehti aastatel 2014–2018, režissöör oli Margus Raid. Esimene osa oli Kanal 2 eetris 8. septembril 2014. Maks – Kristjan Kasearu Viktor Paulus – Indrek Taalmaa Fred – Märt Koik Sergo – Lauri Pedaja Leino – Jaanus Mehikas Lui – Andres Roosileht Vika – Margaret Kodusaar Kaspar – Veljo Reinik Natali – Carmen Seljamaa Sari Kanal 2 kodulehel
Winburg

Winburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Masilonyana vallas. Winburg on asutatud 1837. aastal ja on vanim linn Free State'i provintsis. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Winburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,2%, valgeid 5,4%, värvilisi 1,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,4%. Sotho keelt pidas emakeeleks 78,5% inimesi, afrikaani keelt 9,1%, inglise keelt 4,2%, koosa keelt 3,7% ja teisi keeli 4,5%. Winburgi kirik Vana hoone About Winburg Guest House SafariNow https://census2011.adrianfrith.com/place/464004 https://census2011.adrianfrith.com/place/464005
Scotii

Scotii, Scoti või Scotti oli ladinakeelne nimetus gaeli rahvaste jaoks. Nime kohta pärinevad esimesed andmed 3. sajandi lõpust. Esialgu viitas nimi kõikidele gaelidele nii Iirimaal kui ka Suurbritannias. Hiljem kasutati seda vaid Põhja-Suurbritannia gaelide kirjeldamiseks. Viimased rajasid kuningriigi, mida tänapäeval tuntakse kui Ühendkuningriigi koosseisu kuuluvat Šotimaad (Scotia), mille elanikud on tuntud kui šotlased. Gaelid Gaeli keel
Vaimusünnitus

Vaimusünnitus või vaimusünnitis on vaimutöö tulemus ehk pingsa vaimse töö resultaat. See võib olla looming, teos, ehitis, vms, mida võidakse seostada autori geniaalsusega. Meistriteos
Vaimutöö

Vaimutöö ehk mõttetöö ehk ajutöö on vaimne töö, mis võib tihti olla vaimselt pingne. Suurt vaimset pingutust eeldatakse näiteks õpetlastelt. Vaimutöö on tihti teoreetiline, administreeriv, kalkuleeriv või projekteeriv, kuid selle tulemused leiavad enamasti õnnestumise korral materiaalse teostuse või rakenduse praktikas. Vaimusünnitus Vaimne tervis
Patrīcija Eiduka

Patrīcija Eiduka (sündinud 1. veebruaril 2000 Riias) on Läti murdmaasuusataja. 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis saavutas ta 10 km vabatehnikasõidus 44. koha. FIS: Patrīcija Eiduka
Järvo Tandre

Järvo Tandre (endise nimega Rudolf Stockeby, ka Rudolf Stockeby-Tandre; 22. oktoober 1899 Vahuküla, Väinjärve vald – 30. august 1943 Ussollag, Permi oblast) oli Eesti poliitik, I Riigivolikogu liige. Raamatu "Koeru kihelkond" (1934) koostaja. I Riigivolikogu liige (3. valimisringkonnast)
Semipalatinski tuumapolügoon

Semipalatinski tuumapolügoon oli Nõukogude Liidu esimene tuumapolügoon. See asus Kasahstanis 130 kilomeetrit Semipalatinskist läänes. Semipalatinski testimispaika kasutati tuumakatsetusteks aastatel 1949–1989, kokku korraldati seal 456 katsetust, millest 340 maa all ja 116 atmosfääris.[viide?] Tuumapolügooni asukoha valis 1947. aastal välja Lavrenti Beria, kes juhtis NSV Liidu tuumaprogrammi. Polügooniks oli 18 tuhat km² steppi, mille kohta Beria valetas, et see olevat asustamata. 19. augustil 1949 toimus seal operatsioon "Esimene välk", mille käigus lõhati NSV Liidu esimene tuumapomm RDS-1. 1947 rajati polügooni kirdenurka suletud linn Kurtšatov, mille elanikkonna moodustasid peamiselt tuumateadlased ja sõjaväelased ning kust juhiti tuumapolügoonil toimuvat. Semipalatinski polügoonil elanud kohalike inimeste tervisele mõjusid sagedased tuumakatsetused halvasti. Täheldati suurenenud haigestumust vähki ja 5% lastest sündis geneetilise hälbega. Kokku sai tervisekahjustusi 200 tuhat inimest. Eriti suurenes haigestumus söögitoru-, kõhunäärme-, kopsu-, rinna- ja maksavähki. Seevastu mõnesse vähivormi haigestumus ei suurenenud: sellised olid emakakaela-, neeru-, jämesoole- ja pankreasevähk. Semipalatinski tuumapolügooni sulges 19. augustil 1991 Nursultan Nazarbajev, kes tollal oli Kasahstani Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär. Tänapäeval on see maailma kõige paremini läbi uuritud ja ainus avalikkusele avatud tuumapolügoon. Pärast NSV Liidu lagunemist jäeti tuumapolügoon maha. Kurtšatovi elanike arv langes enam kui kaks korda, 20 tuhandelt 8–9 tuhandele. Radioaktiivne aine jäeti sinna, kus see olema juhtus, tavaliselt maa-alustesse käikudesse ja tavaliselt igasuguse valveta, nii et igaüks, niihästi varanduseotsijad kui terroristid, oleksid sellele juurde pääsenud. Kasahstan, Venemaa ja USA alustasid 1995 ühistegevust sellise olukorra lõpetamiseks. Radioaktiivne aine kas viidi ära või selleni viivad käigud suleti. See tegevus kestis 17 aastat ja põhiliselt salajas, et avalikkuses ei räägitaks, kui lihtne on Semipalatinskist radioaktiivset ainet hankida. Alles 2012. aasta oktoobris teatati, et nüüdsest kõrvalistel isikutel enam Semipalatinski polügoonil radioaktiivsele materjalile juurdepääsu ei ole. See operatsioon maksis kokku 150 miljonit dollarit.
Tallinna vanalinna muinsuskaitseala

Tallinna vanalinna muinsuskaitseala on Tallinna vanalinna kaitseks moodustatud muinsuskaitseala. Muinsuskaitseala põhimääruse järgi koosneb see "ajaloolisest linnatuumikust (linnamüüriga ümbritsetud ala ja selle laiendus linna idaküljes müüri ja muldkindlustuste vahel) ja seda ümbritsevast muldkindlustustele rajatud haljasvööndist koos hoonestatud kvartalitega". Muinsuskaitseala hõlmab Mere puiestee, Estonia puiestee, Vabaduse väljaku, Kaarli puiestee, Toompuiestee, Kopli tänava ja Põhja puiestee vahelise ala. Ala loodi 1966 ENSV Ministrite Nõukogu määrusega. 1997 kanti ala UNESCO maailmapärandi nimistusse. Ala kaitset korraldavad Muinsuskaitseamet ja Tallinna linnavalitsus. Vanalinn talvel Päikesetõus vanalinnas Raekoja plats Tuvid Raekoja platsil Tallinna jõuluturg Vana Toomas Harju tänav Kooli tänav Hommik vanalinnas Tallinna linnamüür Linnamüür Puu linnamüüril Vanalinna müüride restaureerimine Nõelasilma värav Viru värava eesvärav Katariina käik Dominiiklaste kloostri vana idatiiva klausuur Tallinna Kesklinna Valitsuse hoone Hoone Pika ja Tolli tänava nurgal Tallinna Linnamuuseumi hoone Paks Margareeta Toompea loss Tallinna vanalinna muinsuskaitseala põhimäärus (vaadatud 28.07.2018) Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 306 Tallinna vanalinna muinsuskaitsealast Muinsuskaitseameti kodulehel Tallinna vanalinna muinsuskaitseala põhimäärus "Tallinna vanalinna uus kaitsekord jagab hooned eri kategooriatesse" ERR, 17. juuni 2023
Tafelkop

Tafelkop on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Sekhukhune ringkonnas Elias Motsoaledi vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tafelkopi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,54%, värvilisi 0,13%, India või Aasia päritolu inimesi 0,12%, valgeid 0,07% ja teisi 0,14%. Pedi keelt pidas emakeeleks 83,71%, ndebele keelt 7,16%, suulu keelt 2,91% ja inglise keelt 2,69%. https://census2011.adrianfrith.com/place/984026
Makwassie

Makwassie on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Kenneth Kaunda ringkonnas Maquassi Hillsi vallas. Asula rajati misonijaamana 1822. aastal, linnaõigused sai 1907. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Makwassie elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,17%, valgeid 4,95%, värvilisi 4,10%, India või Aasia päritolu inimesi 0,65% ja teisi 0,12%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 74,44% inimesi, afrikaani keelt 8,19%, sotho keelt 7,53%, koosa keelt 4,72%, suulu keelt 1,64%, inglise keelt 1,17% ja ndebele keelt 1,09%. Makwassie, North West Pathfinda https://census2011.adrianfrith.com/place/678009
Kiburikari

Kiburikari (ka Kiburikari säär) on maasäär Harju maakonnas Prangli saare kagutipus.
Vesirahu

Vesirahu (ka Põhja-Ristna nina) on neem Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Neeme lähedal asub Ristna tuletorn.
Mutorai

Mutorai on küla Venemaal Krasnojarski krais Evengi rajoonis. Küla asub Tšunja jõe paremal kaldal. Mutorai küla on asutatud 1926. aastal.
Hiiessaare neem

Hiiessaare neem on neem Hiiu maakonnas. Neeme juures on Hiiessaare sadam ja Hiiessaare tuletorn
Nidõm

Nidõm on küla Venemaal Krasnojarski krais Evengi rajoonis. Küla asub Alam-Tunguska jõe paremal kaldal. Nidõm on asutatud 1940. aastal.
Jalgpalliklubi

Jalgpalliklubi (lühendina JK või FC) on spordiklubi, mis koosneb ühest või mitmest jalgpallivõistkonnast ja tugipersonalist. Klubi koosseisus võivad olla esindusmeeskond, -naiskond, noorteklasside võistkonnad, treeningurühmad lastele jne. Eesti jalgpalliklubide loend UEFA kõrgliigaklubide loend
George Smoot

George Fitzgerald Smoot (sündinud 20. veebruaril 1945) on Ameerika Ühendriikide astrofüüsik ja kosmoloog. 2006. aastal anti talle ja John C. Matherile Nobeli füüsikaauhind kosmilise reliktkiirguse spektri täppismõõtmise ja selle kiirguse ruumilise ülipeenstruktuuri avastamise eest. Ta on üks kahest inimesest, kes on võitnud peaauhinna (miljon dollarit) Ameerika Ühendriikide viktoriinisaates "Are You Smarter than a 5th Grader?" (Eestis "Targem kui 5B"). "Kas elame plahvatanud või püsikindlas Universumis?" Horisont Nr. 6/2006
Roy Glauber

Roy Jay Glauber (1. september 1925 New York – 26. detsember 2018) oli Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik. 2005. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind panuse eest optilise koherentsi teooriasse. Ta sai poole auhinnarahast, teise poole jagasid võrdselt John Hall ja Theodor Hänsch. "Nobeli teadusauhinnad 2005. Füüsika" Horisont Nr. 6/2005
Aandi nina

Aandi nina (ka Aanda nina) on nina Hiiu maakonnas. Nina jääb Kassari maastikukaitseala piiridesse.
Greyton

Greyton on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Theewaterskloofi vallas. Greyton on asutatud 1854. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Greytoni elanikest värvilisi 69,17%, valgeid 24,03%, mustanahalisi aafriklasi 4,93%, India või Aasia päritolu inimesi 0,79% ja teisi 1,08%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 74,18% inimesi, inglise keelt 22,03% ja koosa keelt 0,87%. Walk the walk in Greyton Welcome to Overberg https://census2011.adrianfrith.com/place/171006
Kaldajoon

Kaldajoon (ka veepiir) on veekogu ja kuiva maa (kalda) vaheline piirjoon. Kaldajooneks nimetatakse jõgede ja väiksemate järvede veepiiri. Merede ja suurte järvede veepiiri nimetatakse rannajooneks.
Aleksis Tsänk

Aleksis Tsänk (12. august 1908 Meremäe vald – 20. aprill 1942 Sosva laager, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik, I Riigivolikogu liige. Ta arreteeriti NKVD poolt ja hukati. Riigivolikogu liige (31. valimisringkonnast)
Ausneem

Ausneem (ka Auskneem, Miiduranna neem, Auskneeme ots) on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Miiduranna külas.
Bussby neem

Bussby neem (ka Bussby nina) on neem Lääne maakonnas Vormsi vallas.
Bürgermeistri holm

Bürgermeistri holm (ka Pürjermeistri holm, Bürgermeister-Holm, Suur holm, Suur-Holm) on neem Lääne maakonnas Haapsalus. Neeme piirab Haapsalu laht. Bürgermeistri holmil, Tagalahes asuvad Haapsalu Vanasadam, Veskiviigi sadam, Grand Holm Marina ehk Suur-Holmi sadam ehk ajalooline Haapsalu jahisadam, Westmeri Jahisadam, Westmeri sadam. Suur-Holmi sadam Krimmi holm
Juhan Uuemaa

Juhan Uuemaa (enne eestistamist Juhan Neumann, 24. juuli 1903 Hummuli vald – 10. aprill 1942 Kirov) oli Eesti poliitik ja jurist, I Riigivolikogu liige. Vandeadvokaat Juhan Uuemaa arreteeriti 6. novembril 1940. NKVD Erinõupidamine mõistis ta surma 7. märtsil 1942. Rahvuskogu liige I Riigivolikogu liige (57. valimisringkonnast) Kotkaristi IV klassi teenetemärk (20. veebruar 1939) Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärk Andmed ja nimekirjad okupatsioon.ee
Tahuksammal

Tahuksammal (Meesia) on perekond lehtsammaltaimi. Perekonda kuulub 7 liiki. Eestis kasvab kolm liiki tahuksamblaid. Meesia longiseta – harjakas tahuksammal Meesia triquetra – kolmis-tahuksammal Meesia uliginosa – soo-tahuksammal
Diby neem

Diby neem on neem Lääne maakonnas Vormsi vallas Diby poolsaare tipus.
Elmereika

Elmereika on neem Saare maakonnas Saaremaa vallas Abruka saarel. Männareika Pootsareika
Harjakas tahuksammal

Harjakas tahuksammal (Meesia longiseta) on tahuksambla perekonda kuuluv liik lehtsammaltaimi. Eestis haruldane, peeti pikka aega väljasurnuks. 2016. aasta sügisel Äntu maastikukaitsealalt kogutud turbaproovist kasvasid harjaka tahuksambla võsud välja 2017. aasta aprillis. Katre Tatrik 2018. TÜ laboris ärkas ellu Eestis seni väljasurnuks peetud samblaliik. Novaator. Harjakas tahuksammal andmebaasis eElurikkus
Haabassaare nukk

Haabassaare nukk on nukk Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi saarel.
29 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 29 sõidab Viru keskuse bussiterminali ja Priisle vahel läbides Iru Hooldekodu. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Tööpäeviti alustab liin Priisle bussipeatusest, pühapäeviti Viru keskuse bussiterminalist. Väljumised 25-60 minuti tagant 29. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
28 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 28 sõidab Vana Lõuna asumi ja Väike-Õismäe (Sinilille peatuse) vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäeviti. Väljumised 15-23 minuti tagant 28. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Hilgard Muller

Hilgard Muller (4. mai 1914 Potchefstroom – 10. juuli 1985 Pretoria) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik (Rahvuslik Partei). Hilgard Muller õppis Pretoria Ülikoolis ja Oxfordi Ülikoolis. 1941–1947 töötas ta õppejõud Pretoria Ülikoolis, seejärel tegutses advokaadina. 1953–1955 oli ta Pretoria linnapea ja 1958–1961 Lõuna-Aafrika Vabariigi parlamendi liige. 1961–1964 oli Muller Lõuna-Aafrika Vabariigi saadik Suurbritannias. 9. jaanuarist 1964 kuni 1. aprillini 1977 oli Hilgard Muller Lõuna-Aafrika Vabariigi välisminister. Hilgard Muller : südafrikanischer Politiker; Außenminister (1964-1977) Munzinger South Africa. Ministries, etc. rulers.org
Haldreka nina

Haldreka nina on nina Hiiu maakonnas Haldreka külas Haldreka poolsaare tipus. Nina lähedal asub Haldreka päevamärk.
Haldreka poolsaar

Haldreka poolsaar on poolsaar Hiiu maakonnas. Poolsaare tipus on Haldreka nina. Poolsaarel on Haldreka päevamärk.
Hauaneem

Hauaneem (ka Hauanieme) on neem Harju maakonnas Kuusalu vallas Pärispea poolsaare tipus.
Hundipea neem

Hundipea neem (ka Hundipea nukk) on neem Tallinnas Hundipea poolsaarel. Neemel asub Hundipea sadam. Hundipea poolsaar Hundipea sadam
Häädemeeste nina

Häädemeeste nina on nina Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Häädemeeste alevikus. Nina juures suubub merre Häädemeeste jõgi. Nina jääb Luitemaa looduskaitseala piiridesse.
Kabelikari

Kabelikari on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Rohuneeme külas.
Arnold Tartu

Arnold Tartu (1. august 1910 Haljala vald – 25. juuli 1986 Harku külanõukogu) oli Eesti poliitik, I Riigivolikogu liige. Riigivolikogu liige (68. valimisringkonnast) Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Ohvitseride andmekogu
Kabelikari (Naissaar)

Kabelikari (eestirootsi keeles Kapeländan, Kabelkarel) on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Naissaarel Lõunakülas. Neeme lähedal on Naissaare kalmistu.
Kaarnasäär

Kaarnasäär (ka Ruhve laid) on säär Saare maakonnas Saaremaa vallas Ruhve külas.