1901

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1897 | 1898 | 1899 | 1900 | 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | ► | ►► 1901. aasta (MCMI) oli 20. sajandi 1. aasta. 22. jaanuar – (ukj) Hamburgis toimusid elukutseliste maadlejate MM-võistlused Kreeka-Rooma maadluses, mille võitis Georg Lurich. Kevadel ilmus Tartus Gustav Suitsu eestvõttel huvialaringi Kirjanduse Sõbrad album "Kiired I" . 6. juuni (vkj 24. mai) – loodi Tallinna Jalgrattasõitjate Selts Kalev. 17.–19. august (vkj 4.–6. august) – Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi eestvõttel toimus Viljandi tänaval (praegu Jaan Tõnissoni tänav) rohkelt külastatud (üle 11 000 inimese) Eesti põllu- ja käsitöö näitus. 6. september–9. september (vkj 24.–27. august) – suurpõllumeeste eestvõttel toimus Tartus Põhja-Liivimaa augustikuu näitus. 12. september (ukj) – Riias osales Aleksander Aberg esimest korda elukutseliste turniiril; siit sai alguse tema edukas maadlejakarjäär. 19. oktoober (vkj 6. oktoober) – asutati Tartu Spordiring, millest 1902. aastal kujunes välja spordiselts Aberg. 23. november (vkj 10. november) – Konstantin Pätsi toimetamisel ilmus ajalehe Teataja esimene proovinumber. 9. detsember – "Lastelehes" ilmus F. J. Mihkelsoni jutt "Siil". 20. detsember (vkj 7. detsember) – Valga linnavolikogu valimised võitsid eesti ja läti valijad. Esimeseks eestlasest linnapeaks saab proviisor Johannes Märtson.  Pikemalt artiklis Jaanuar 1901 ... ... 29. märts – Austraalias toimusid esimesed föderaalvalimised. ... 7. mai – Melbourne'is pidas avaistungi Austraalia esimene parlament. ... ... ... 6. september – anarhist Leon Czołgosz tulistas Buffalos USA presidenti William McKinleyt, kes suri 14. septembril. 2. oktoober – Inglismaal lasti vette esimene Suurbritannia merejõudude tellitud allveelaev. 19. oktoober – Brasiilia lendur Alberto Santos-Dumond lendas ümber Eiffeli torni. Lennuks kulus 30 minutit. 26. oktoober – Pariisis registreeriti esimene juhtum, mil kurjategijad kasutasid põgenemiseks autot. Tegemist oli poeröövlitega.[viide?] ... ...  Pikemalt artiklis Sündinud 1901 14. jaanuar – Kustav Kuuskvere, Eesti kohtunik 16. jaanuar – Fulgencio Batista, Kuuba sõjaväelane ja poliitik 24. jaanuar – Mihhail Romm, Vene filmilavastaja 26. jaanuar – René Chaloult, Kanada poliitik 30. jaanuar – Rudolf Caracciola, Saksa võidusõitja 1. veebruar – Clark Gable, USA näitleja 13. veebruar – Paul Reim, Eesti metsateadlane 14. veebruar – Johannes Hüsse, Eesti keemik 27. veebruar – Jaan Audova, Eesti vaimulik 28. veebruar – Linus Pauling, keemik, Nobeli auhind keemias 1954 ja rahuauhind 1962 1. märts – Armenak Sarkisjan, Armeenia luuletaja 11. märts – Léopold III, Belgia kuningas 15. märts – Hendrik Allik, Eesti poliitik 16. märts – J. Oro, Eesti lastekirjanik 23. märts – Albert Kosenkranius, eesti metsavend 27. märts – Eisaku Satō, Jaapani peaminister 1964–1972, Nobeli rahuauhind 1974 11. aprill – Richard Antik, Eesti bibliograaf 12. aprill – Oskar Juul, Eesti vaimulik 17. aprill – Karl Beurlen, Saksa paleontoloog 29. aprill – Hirohito, Jaapani keiser 6. mai – Aleksandra Raatma, kohtuarstiteadlane (surnud 22. juunil 1967) 7. mai – Gary Cooper, USA filminäitleja 8. mai – Eduard Brock, Eesti tõstja 8. mai – Hilda Kauri, Eesti ajaloolane ja pedagoog (surnud 6. detsembril 1990) 10. mai – John Desmond Bernal, Briti füüsik 20. mai – Max Euwe, Hollandi malemaailmameister 7. juuni – Richard Aavik, Eesti sõjaväelane 10. juuni – Frederick Loewe, USA helilooja 18. juuni – Jeanette MacDonald, USA filminäitleja 18. juuni – Anastassia Nikolajevna Romanova, Venemaa suurvürstinna 28. juuni – Betti Aronstamm, Eesti arst 1. juuli – Felix Randel (pseud. Redo), eesti maalikunstnik ja karikaturist 5. juuli – Sergei Obraztsov, vene lavastaja 7. juuli – Vittorio De Sica, itaalia filmilavastaja ja -näitleja 15. juuli – Nicola Abbagnano, Itaalia filosoof 4. august – Louis Armstrong, USA džässmuusik 20. august – Gustav Padar, Eesti sõjaväelane 20. august – Salvatore Quasimodo, Itaalia kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1959 25. august – Kjeld Abell, Taani näitekirjanik 29. august – Herbert Küttim, Eesti kergejõustiklane ja võistlustantsija 9. september – Artur Uritamm, Eesti helilooja ja pedagoog 16. september – Eduard Ahas, Eesti kunstnik 19. september – Ludwig von Bertalanffy, Austria-Ungari bioloog 23. september – Jaroslav Seifert, tšehhi kirjanik ja ajakirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1984 25. september – Robert Bresson, Prantsuse filmilavastaja 29. september – Enrico Fermi, Itaalia füüsik, Nobeli auhind 1938 29. september – Johannes Santpank, Eesti sõjaväelane 3. november – Léopold III, belglaste kuningas 5. november – Etta Moten Barnett, USA näitleja ja laulja 10. november – Ly Lasner, eesti näitleja (surnud 14. veebruaril 1967) 15. november – Elmar Gustav Kaljot, Eesti jalgpallur ja treener 21. november – Juhan Kaarlimäe, Eesti poliitik 23. november – Johannes Kichlefeldt, Eesti jalgpallur 5. detsember – Walt Disney, USA animaator ja filmiprodutsent 6. detsember – Marian Spychalski, Poola riigitegelane 14. detsember – Aino Bach, Eesti graafik 27. detsember – Marlene Dietrich, näitleja ja laulja 16. jaanuar – Arnold Böcklin, Šveitsi kunstnik 22. jaanuar – Victoria, Suurbritannia ja Iiri kuninganna ja India keisrinna 27. jaanuar – Giuseppe Verdi, Itaalia helilooja 13. märts – Benjamin Harrison, USA 23. president 9. september – Henri de Toulouse-Lautrec, Prantsuse kunstnik 14. september – William McKinley, USA 25. president (tapeti) 29. oktoober – Leon Czolgosz, president William McKinley mõrvar füüsika – Wilhelm Conrad Röntgen keemia – Jacobus Henricus van 't Hoff meditsiin – Emil Adolf von Behring kirjandus – Sully Prudhomme rahu – Jean Henri Dunant, Frédéric Passy ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 161 https://dea.digar.ee/page/lastelepostimeheli/1901/11/01/7