laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Frosinone provints

Frosinone provints on provints Itaalias Lazio maakonnas. Provintsi keskuseks on Frosinone linn. Frosinone piirneb järgmiste provintsidega: Rooma, L'Aquila, Isernia, Caserta ja Latina provints. Frosinone provints jaguneb 91 omavalitsusüksuseks (comune). Acquafondata Acuto Alatri Alvito Amaseno Anagni Aquino Arce Arnara Arpino Atina Ausonia Belmonte Castello Boville Ernica Broccostella Campoli Appennino Casalattico Casalvieri Cassino Castelliri Castelnuovo Parano Castro dei Volsci Castrocielo Ceccano Ceprano Cervaro Colfelice Colle San Magno Collepardo Coreno Ausonio Esperia Falvaterra Ferentino Filettino Fiuggi Fontana Liri Fontechiari Frosinone Fumone Gallinaro Giuliano di Roma Guarcino Isola del Liri Monte San Giovanni Campano Morolo Paliano Pastena Patrica Pescosolido Picinisco Pico Piedimonte San Germano Piglio Pignataro Interamna Pofi Pontecorvo Posta Fibreno Ripi Rocca d'Arce Roccasecca San Biagio Saracinisco San Donato Val di Comino San Giorgio a Liri San Giovanni Incarico San Vittore del Lazio Sant'Ambrogio sul Garigliano Sant'Andrea del Garigliano Sant'Apollinare Sant'Elia Fiumerapido Santopadre Serrone Settefrati Sgurgola Sora Strangolagalli Supino Terelle Torre Cajetani Torrice Trevi nel Lazio Trivigliano Vallecorsa Vallemaio Vallerotonda Veroli Vicalvi Vico nel Lazio Villa Latina Villa Santa Lucia Villa Santo Stefano Viticuso Kõige enam elanikke elab (seisuga 30.06.2011): Arpino Posta Fibreno järv ja Colle Monacesco Cassino lauskmaa Vaade Sacco orule Ferentinost Casalattico ja Val di Comino "Popolazione residente al 31 maggio 2019". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuli 2019. Vaadatud 23. oktoobril 2019. Frosinone provintsi koduleht (itaalia keeles)
Ryan Moseley

Ryan Moseley (sündinud 8. oktoobril 1982 Bridgetownis) on Barbadosel sündinud Austria sprinter. Ta on mitmekordne Austria meister 100 m, 200 m ja 60 m jooksus. Ryan Moseley Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Eestlane ja tema isand

"Eestlane ja tema isand" (originaalpealkiri saksa keeles "Der Ehste und sein Herr") oli aastal 1861 Berliinis anonüümselt ilmunud raamat, mille autor oli tõenäoliselt Vassili Blagoveštšenski. Raamat rääkis muu hulgas eesti talupoegade raskest elust ja seetõttu reageeris raamatule eriti vihaselt balti aadelkond. Raamatu tõttu alguse saanud tuline sõnasõda kestis aastatel 1861–1864. Raamat ilmus eesti keeles kommenteeritud väljaandena 1959. aastal. "Der Ehste und sein Herr. Zur Beleuchtung der öconomischen Lage und der Zustandes der Bauern in Ehstland. Von Einem, der weder ein Ehste noch dessen Herr ist". R. Gaertner, Amelang. Berlin 1861. 164 lk Eesti nõukogude entsüklopeedia. 2. köide: CERA–FILL. Tallinn: Valgus, 1987, lk 459. "Eestlane ja tema isand. Talupoegade majandusliku olukorra ja nende seisundi valgustamiseks Eestimaal. Kirjutanud keegi, kes pole eestlane ega tema isand". Sissejuhatus ja kommentaarid Juhan Kahk. Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 1959. 176 lk
Vassili Blagoveštšenski

Vassili Timofejevitš Blagoveštšenski (11. jaanuar 1802 Moskva kubermang – 31. august 1864 Tallinn) oli Baltimaadest kirjutanud vene publitsist ja pedagoog. Aastast 1825 oli ta vene keele õpetaja Rakveres, Viljandis ja Riias. Aastatel 1846–1850 oli ta Riias ja 1850–1864 Tallinnas väliskirjanduse tsensor. Arvatavasti oli ta 1861. aastal Berliinis ilmunud eesti talupoegade rasket elu kajastava raamatu "Der Ehste und sein Herr" ('Eestlane ja tema isand') autor. 07.05.2014 Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Eesti Partisaniliikumise Staap

Eesti Partisaniliikumise Staap (vene Эстонский штаб партизанского движения) oli Teise maailmasõja ajal Saksamaa hõivatud Eesti alal Nõukogude partisaniliikumist korraldanud organ. Staap asus aastatel 1942-1943 Moskvas ja 1944 Leningradis, Võrus ja Tallinnas. Staabi ülem oli EK(b)P KK sekretär Nikolai Karotamm. Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 435.
Assonants

Assonants on keeleteaduses sõna esimese silbi täishääliku kordumine samas värsis või lauses, nt: "Ostsin Otilt ma hobuse" (rahvalaul). Assonants on eesti regivärsi kujundusvõte, seda leidub ka vanasõnades, kõnekäändudes jm, sageli koos alliteratsiooniga. Algriim Alliteratsioon
Eesti valitsusjuhtide loend

Siin loetletakse Eesti peaministreid ja teisi valitsusjuhte. Parteid ██ Eesti Maarahva Liit (EML) Parteid ██ Eesti Maarahva Liit (EML) ██ Eesti Rahvaerakond (RE) ██ Eesti Tööerakond (TE) Parteid ██ Põllumeeste Kogud (PK) / Ühinenud Põllumeeste Erakond (ÜPE) ██ Eesti Rahvaerakond (RE) / Rahvuslik Keskerakond (RKE) ██ Eesti Tööerakond (TE) ██ Eesti Sotsialistlik Tööliste Partei (ESTP) ██ Kristlik Rahvaerakond (KRE) Parteid ██ Eestimaa Kommunistlik Partei (EKP) Parteid ██ Eesti Reformierakond (RE) ██ Rahvarinne (RR) / Eesti Keskerakond (KE) ██ Rahvuslik Koonderakond Isamaa (RKEI) / Isamaaliit (IL) ██ Eesti Koonderakond (KE) ██ Mõõdukad (M) / Eesti Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) ██ Erakond Res Publica (RP) ^[a] Päts oli vangistuses kuni 20. novembrini 1918, tema ametisse määramisest kuni vangistusest vabanemiseni täitis peaministri kohuseid Jaan Poska. ^[b] Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei liitus koalitsiooniga 16. novembril 1918. ^[c] Saksa Erakond Eestimaal liitus valitsusega 28. novembril 1918. Vene Kodanikkude Kogu liitus valitsusega 28. veebruaril 1919. ^[d] Eesti Rahvaerakond lahkus valitsusest 20. septembril 1919. ^[e] Kuigi nimetati ametisse, ei asunud Birk ametikohuseid täitma. ^[f] Eesti Tööerakond lahkus valitsusest 13. oktoobril 1921. Tööerakonna ministrid astusid tagasi 20. oktoobril 1921. ^[g] Eesti Tööerakond lahkus valitsusest 14. veebruaril 1924. Tööerakonna ministrid astusid tagasi 19. veebruaril 1924. ^[h] Rahvuslik Vabameelne Partei liitus koalitsiooniga 12. jaanuaril 1926. ^[i] Kuna kõik poliitilised erakonnad olid keelatud, siis Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinnet ei peetud erakonnaks, vaid organisatsiooniks, mis koondas 1938. aasta Riigivolikogu valimistel Pätsi toetajaid. ^[j] Kuna Johannes Varese valitsus nimetati ametisse Nõukogude okupatsioonivõimude poolt põhiseaduse vastaselt, siis seaduslikult lõppesid Uluotsa valitsuse volitused Otto Tiefi valitsuse ametisse astumisel 18. septembril 1944. ^[k] Nimetati ametisse Nõukogude okupatsioonivõimude korraldusel põhiseaduse vastaselt, ei ole Eesti seaduslik peaminister. ^[l] Jäi okupeeritud Eestisse, Nõukogude Liidu vang alates 10. oktoobrist 1944. ^[m] Reformierakond lahkus valitsusest 1. detsembril 1996. Arengupartei liitus koalitsiooniga 9. detsembril 1996. ^[n] Sotsiaaldemokraatlik Erakond lahkus valitsusest 21. mail 2009. ^[o] Keskerakond lahkus valitsusest 3. juunil 2022. Eesti riigivanemate loend Eesti NSV valitsusjuhtide loend Eesti Vabariigi valitsuste loetelu
2000 meetri jooks

2000 meetri jooks on kergejõustiku ala.
Moldejazz

Moldejazz on rahvusvaheline džässifestival Norras Moldes. Iga-aastast nädal aega kestvat festivali korraldatakse alates 1961. aastast. See on suurim, tähtsaim ja vanim džässifestival Euroopas.[viide?] Festivali ajal külastab Moldet igal aastal 80 000 – 100 000 inimest. Moldejazzil on esinenud teiste seas Eric Clapton, James Brown, Bob Dylan, Santana, Jeff Healey, Miles Davis, Paul Simon, Joe Cocker, Chick Corea ja Stevie Wonder. Moldejazzi ametlik koduleht (norra ja inglise keeles)
Sõjakool (üldmõiste)

Sõjakool on sõjaväeline õppeasutus, kus valmistatakse ette sõjaväelise eriharidusega ohvitsere. "Sõjakool". "Eesti keele seletav sõnaraamat". Vaadatud 23. veebruar 2018. "Definition of military school in English". en.oxforddictionaries.com (inglise). Oxford Dictionaries. Originaali arhiivikoopia seisuga 24.02.2018. Vaadatud 23.02.2018.  Sõjaline koolitus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis  Sõjaline koolitus Eestis – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Dunbari arv

Dunbari arv on inimese aju töövõimet iseloomustav suurus, mis näitab inimrühma suurust, mille piires inimene suudab sõbra või hea tuttava tasemel meeles pidada teisi inimesi - nägu, kuju, häält, isikuandmeid, lugu, kontakte jne. Dunbari arvuks on nimetatud 150. Mõtlemise metodoloogi Andrei Kurpatovi väitel on see konstruktori tüüpi inimestel umbes 100, suhtenägija tüübil 150, kunstniku tüübil kuni 300. Selle tõi oma uurimuses esile briti antropoloog Robin Dunbar. Андрей Курпатов. Троица. 2018 Dunbar, R. I. M. 1992. Neocortex size as a constraint on group size in primates. Journal of Human Evolution 22(6): 469–493.
Robin Dunbar

Robin Dunbar (sündinud 28. juunil 1947 Liverpoolis) on briti antropoloog. Ta töötab Oxfordi Ülikoolis. Tema järgi on nimetatud Dunbari arv.
Georg Simmel

Georg Simmel (1. märts 1858 Berliin – 28. september 1918 Straßburg (tänapäeval Strasbourg, Prantsusmaa)) oli saksa sotsioloog. tertius gaudens
150 (arv)

150 ehk sada viiskümmend on naturaalarv, mis järgneb 149-le ja eelneb 151-le. Rooma numbritega kirjutatakse see CL. 150 on kaheksa järjestikuse algarvu summa (7 + 11 + 13 + 17 + 19 + 23 + 29 + 31). aasta 150 Dunbari arv
Verbano-Cusio-Ossola provints

Verbano-Cusio-Ossola provints on provints Itaalias Piemonte maakonnas. Provintsi keskus on Verbania linnas. Verbano-Cusio-Ossola provints jaguneb 77 omavalitsusüksuseks (comune). Antrona Schieranco Anzola d'Ossola Arizzano Arola Aurano Baceno Bannio Anzino Baveno Bee Belgirate Beura-Cardezza Bognanco Brovello-Carpugnino Calasca-Castiglione Cambiasca Cannero Riviera Cannobio Caprezzo Casale Corte Cerro Cavaglio-Spoccia Ceppo Morelli Cesara Cossogno Craveggia Crevoladossola Crodo Cursolo-Orasso Domodossola Druogno Falmenta Formazza Germagno Ghiffa Gignese Gravellona Toce Gurro Intragna Loreglia Macugnaga Madonna del Sasso Malesco Masera Massiola Mergozzo Miazzina Montecrestese Montescheno Nonio Oggebbio Omegna Ornavasso Pallanzeno Piedimulera Pieve Vergonte Premeno Premia Premosello-Chiovenda Quarna Sopra Quarna Sotto Re San Bernardino Verbano Santa Maria Maggiore Seppiana Stresa Toceno Trarego Viggiona Trasquera Trontano Valstrona Vanzone con San Carlo Varzo Verbania Viganella Vignone Villadossola Villette Vogogna Verbano-Cusio-Ossola provintsi koduleht (itaalia keeles)
Külmoja

Külmoja (ka Saare peakraav) on oja Põltsamaa vallas. Oja lähe on Põltsamaa ja Kuningamäe piiril Põltsamaa–Võhma maantee juures. Oja suubub Kamari järvest allavoolu Põltsamaa jõkke. Külmoja on olnud Põltsamaa jõe harujõgi. Põhja pool Mõhkülas asunud hargnemiskoha ja Põltsamaa–Võhma tee vahel asendab kunagist voolusängi maasisene torustik. Õgvendusjärgselt on veekogu kandnud ka nime Saare peakraav. Kasutatud on ka nime Kuningaoja. Muinasaja lõpul oli oja Põltsamaa jõe peaharu. Mõhküla on peetud Mõhu muinaslinnuse võimalikest asukohtadest looduslikult sobivaimaks. Seoses Põltsamaa ordulinnuse ehitamisega olevat vanast kõrvalharust tehtud pärast linnuse valmimist peaharu, endine peaharu aga jäi edasi kõrvalharuna ning kuhtus ajapikku. Külmoja ääres Kuningamäe kõige kõrgemal kohal vana Viljandi tee ääres võis Liivi sõdade aegu olla Moskva tsaaririigi ja hertsog Magnuse väe pealaager, sest looduslikult on just see koht ümbruskonna valdamiseks kõige sobivam. Veel 1950. aastatel olevat oja eriti suurvee aegu olnud hinnatud kalajõgi, kuid 1960. aastatel alustatud maaparandustöödel on oja oluliselt õgvendanud (jõe varasem pikkus oli umbes 8,5 km praeguse 6,5 km asemel) ning see on viinud peaaegu oja kuivamiseni. Külmoja suubumisel Põltsamaa jõkke asus varem Külmoja veski. Külmoja on 1,7 km ulatuses Põltsamaa linna lääneküljel linna ja valla piiriveekogu. Külmoja hüdroelektrijaam Külmoja veski "Põltsamaa soetab rohelist wööd". - Põltsamaalt. Ringi ümber kodumaa. Postimees 15. august 1935, lk 6 Helmut Joonuks. Põltsamaa jõgi. Tallinn, 1971, lk 72 Vilja Roots, Rutt Tänav. Põltsamaa. Maalehe Raamat. Tallinn 2002, lk 10 Külmoja Eesti looduse infosüsteemis Külmoja keskkonnaportaalis Sild Põltsamaa–Võhma maanteel üle Külmoja umbes 1912. aastal. Eesti Rahva Muuseumi fotokogu
Baudouin I

Baudouin I (hollandi keeles Boudewijn Albert Karel Leopold Axel Marie Gustaaf van België, prantsuse keeles Baudouin Albert Charles Léopold Axel Marie Gustave de Belgique; 7. september 1930 Stuyvenbergi loss, Laeken – 31. juuli 1993 Motril, Hispaania) oli belglaste kuningas aastatel 1951–1993. Ta oli kuningas Léopold III ja tema esimese abikaasa Rootsi printsessi Astridi vanim poeg. Kuna Baudouinil ei olnud lapsi, sai tema surma järel kuningaks tema vend Albert II.
Kia Soul

Kia Soul on Kia Motorsi toodetav maasturilaadse välimusega kompaktauto. Seda on toodetud kolm põlvkonda. Esimest põlvkonda tutvustati 2008. aasta Pariisi autonäitusel ning ideeautot, millest hiljem sai Kia Soul, tutvustati Põhja-Ameerika autonäitusel Detroitis 2006. aastal. Kia ideeauto Soul 1. põlvkond 2. põlvkond Souli 3. põlvkond Souli 3. põlvkond
Eduard Vigel

Eduard Vigel (23. juuli 1890 Mäksa vald, Tartumaa – 6. detsember 1957 Tartu) oli eesti raamatukogundustegelane. Ta õppis 1907–1911 Rjazani Gümnaasiumis ning lõpetas selle hõbemedaliga. 1915. aastal lõpetas ta Moskva Lazarevi Idamaade Keelte Instituudis idamaade keelte eriala, mille kõrval süvendas oma teadmisi ajaloo ja vene kirjanduse ajaloo alal. 1915–1917 teenis sõjaväes. 1920–1922 töötas ta Viljandi Maakonna Reaalgümnaasiumis õpetajana ning 1922–1923 Räpina Reaalgümnaasiumis direktorina. 1923–1957 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli Pearaamatukogus raamatukoguhoidja, sektori- ja osakonnajuhataja, vanembibliograaf. Ta juhtis perioodikakogu reorganiseerimist, mis tingis uue kataloogi koostamise, korrastas käsikirjade kogu, bibliografeeris Tartu Ülikooli ajalugu ja õppejõude puudutavat ainest, uuris ülikooli ja ülikooli raamatukogu ajalugu. Ta on maetud Raadi kalmistule. Vigel, Eduard 1962. Tartu Riikliku Ülikooli Teadusliku Raamatukogu asutamine ja areng aastail 1802–1839. Tartu. "Tema bibliograafia ja personaalia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. mai 2014. Vaadatud 7. mail 2014.
Švaa

Švaa ehk svarabhakti on konsonantide vahele tekkinud hääldust hõlbustav vokaal (näiteks koorem ← koorm, ansambel ← ansambl).
Hannes Hermaküla

Hannes Hermaküla (sündinud 12. jaanuaril 1969) on eesti teleajakirjanik ja koolitaja. Ta on ka ürituste juht. 2020 – Selge Kõneleja auhind 2024 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk Tema isa oli Evald Hermaküla. Tal on kaks poega. Abikaasa Iiri on moedisainer. Selged kõnelejad 2021 Eesti Vaegkuuljate Liit, 11. jaanuar 2022 Hannes Hermaküla: isasest tuleb isa kasvatada, suhteid väärtustades, Eesti Päevaleht, 10. november 2012 "Hannes ja Iiri Hermaküla – ajakirjanik ja moedisainer". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. mai 2014. Vaadatud 7. mail 2014.
Ivo Saarma

Ivo Saarma (sündinud 29. oktoobril 1959) on eesti günekoloog. Ta on Eesti Eratervishoiuasutuste Liidu eestkõneleja ja AS Fertilitas juhataja. Epp-Mare Kukemelk, Ivo Saarma: seekord elama jäävad erakliinikud ootavad uut likvideerimist ja ega haigekassa seda ei varjagi, Delfi, 21. veebruar 2014
Boksiit

Boksiit on settekivim, mis koosneb peamiselt alumiiniumoksiidist ja alumiiniumhüdroksiidist. Boksiit on peamine alumiiniumimaak. Lisandeiks võivad olla ränidioksiid, raudhüdroksiidid, savimineraalid jne. Peamised koostismineraalid on gibsiit, bömiit ja diaspoor. Varem peeti boksiiti savimineraaliks, mille keemiline valem on Al2O3·2H2O. Värvuselt on boksiit hallikas, pruun, kollakas või punakaspruun. Boksiit tekib niiskes ja soojas kliimas alumiiniumi sisaldavate kivimite porsumisel. Suurimad boksiidivarud on Guineal, Austraalial ja Brasiilial. Boksiit on saanud nimetuse Les Baux de Provence'i järgi Lõuna-Prantsusmaal, kus varem boksiiti kaevandati.
Töötasu

Töötasu on tasu, mida makstakse töö tegemise eest ja milles lepingu pooled on kokku leppinud. Lepinguteks võivad olla tööleping, töövõtuleping või käsundusleping. Vabariigi Valitsuse kehtestatud töölepingu töötasu alammäärast madalamat töötasu ei või töötajale maksta. Alates 1. jaanuarist 2014 on tunnitasu alammäär 2,13 eurot ja kuutasu alammäär täistööajaga töötamise korral 355 eurot. 1. jaanuarist 2015 on aasta tunnitasu alammäär 2,34 eurot ja kuutasu alammäär täistööajaga töötamise korral 390 eurot. Töötasu maksmine erinevate lepingute põhjal: tööleping – tööandja maksab töötajale töö eest perioodilist tasu; töövõtuleping – tellija maksab töö eest siis, kui töö on üle antud. Tellija ei pea töö eest tasuma enne, kui tal on võimalus asi üle vaadata; käsundusleping – kui käsunduslepingus pole töötasus kokku lepitud, kuulub tasu maksmisele, kui käsundi täitmist võib mõistlikult eeldada üksnes tasu eest, eelkõige kui käsundisaaja täitis käsundi oma majandus- või kutsetegevuses. Kui tasu suurust ei ole kindlaks määratud, tuleb maksta vastavalt asjaoludele mõistlik tasu. Brutopalk Sotsiaalmaks Tulumaks Töötasu, Sotsiaalministeerium, vaadatud 08.05.2014 Töötasu alammäära kehtestamine, Riigi Teataja, vaadatud 08.05.2014 Tööleping versus töövõtuleping, CV Keskus, vaadatud 08.05.2014 Kõik, mida peaksid teadma käsunduslepingust, CV Keskus, vaadatud 08.05.2014 Võlaõigusseadus (VÕS), Riigi Teataja
Tomahookide aeg

"Tomahookide aeg" on Eesti indiaaniuurija Omar Volmeri 1980. aastal kirjastuses Eesti Raamat ilmunud aimeraamat, mis räägib Põhja-Ameerika indiaanlaste ajaloost (peamiselt Ameerika Ühendriikides) ning USA kujunemisloost indiaanisõdades. Raamatu kujundas autor Omar Volmer. Pikka aega oli see põhiline eestikeelne allikas Põhja-Ameerika indiaanlaste kohta.
Marianne Kõrver

Marianne Kõrver (sündinud 27. mail 1980) on eesti filmirežissöör. Ta on lõpetanud Tallinna Inglise Kolledži ja Nõmme Muusikakooli, õppinud Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis džässklaverit ja kompositsiooni ning Eesti Kunstiakadeemias kunstiteadust. Ta on lavastanud Von Krahli teatris "Madame Bovary" (2011) ja "Solarise needuse" (2014) ning Ülo Kriguli kammerooperi "Luigeluulinn" (2016). Ta avaldab Eesti meedias filmikriitikat. "Trail Baltic. Väljasõit rohelisse" (2023) "Destudio. Pohmelus" (2021) "Olev Subbi. Elu kuues peatükis" (2021) "Konrad Mägi. Kunst on ainuke pääsetee" (2020) "Pank" (seriaal, 2018) "Tõnu Kõrvits. Lageda laulud" (2018) “Perpetuum mobile ja piiritud hinged” (2017) "Vigala Sass - viimased lindid" (2016) "Lained ja võnked" (2014) "Saare võimalikkusest" (2013) "Äraoldud päevade summa" (2005) "Tabamata ime" (2006) "Erkki-Sven Tüür: 7 etüüdi piltides" (2010) "Inimese mõõt" (2011) "Pildi sisse minek" (2001) "Kujutluse tume taevas" (2003) 2018 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (aasta portreefilm – „Tõnu Kõrvits. Lageda laulud“) Ta on Boris Kõrveri tütar. Marianne Kõrver andmekogus IMDb (inglise) Tanel Veenre, Marianne Kõrver lavastab helid piltideks, Eesti Päevaleht, 10. aprill 2010
Vercelli provints

Vercelli provints on provints Itaalias Piemonte maakonnas. Provintsi keskuseks on Vercelli linn. Vercelli provints jaguneb 86 omavalitsusüksuseks (comune). Alagna Valsesia Albano Vercellese Alice Castello Arborio Asigliano Vercellese Balmuccia Balocco Bianzè Boccioleto Borgo Vercelli Borgo d'Ale Borgosesia Breia Buronzo Campertogno Carcoforo Caresana Caresanablot Carisio Casanova Elvo Cellio Cervatto Cigliano Civiasco Collobiano Costanzana Cravagliana Crescentino Crova Desana Fobello Fontanetto Po Formigliana Gattinara Ghislarengo Greggio Guardabosone Lamporo Lenta Lignana Livorno Ferraris Lozzolo Mollia Moncrivello Motta de' Conti Olcenengo Oldenico Palazzolo Vercellese Pertengo Pezzana Pila Piode Postua Prarolo Quarona Quinto Vercellese Rassa Rima San Giuseppe Rimasco Rimella Riva Valdobbia Rive Roasio Ronsecco Rossa Rovasenda Sabbia Salasco Sali Vercellese Saluggia San Germano Vercellese San Giacomo Vercellese Santhià Scopa Scopello Serravalle Sesia Stroppiana Tricerro Trino Tronzano Vercellese Valduggia Varallo Vercelli Villarboit Villata Vocca Vercelli provintsi koduleht (itaalia keeles)
Arseni Palu

Arseni Palu (14. jaanuar 1912 Karula – 25. aprill 1997 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant, 1938) ja populaarsete auto-moto käsiraamatute autor. Palu suri 25. aprillil 1997 ja ta maeti 5. juulil 1997 Metsakalmistule. Läheme lendama, Kunst 1971. Mootorrattad : Ehitus, ekspluatatsioon ja sõidutehnika, Valgus 1976. https://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=arseni&filter_maetud_perenimi=palu&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu= https://arhiiv.err.ee/vaata/kirjutamata-memuaare-arseni-palu http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=22945
Cobh

Cobh (iiri An Cóbh) on sadamalinn Iirimaal Corki krahvkonnas. Asub Atlandi ookeani kaldal. Aastatel 1849–1922 oli linna nimi Queenstown. Cobhi sadama kaudu lahkusid miljonid iirlased sealt Ameerikasse. Cobhis peatus viimast korda Titanic enne teeleasumist Ameerikasse.  Cobh – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Riigikool

Riigikool on kool, mida peab üleval riik ning mida esindab riigi haridus- ja teadusministeerium. Eestis peab üldiselt koole üleval vastav omavalitsus (munitsipaalkoolid), ent on ka üksikuid riigikoole, näiteks Noarootsi Gümnaasium ja Tartu Emajõe Kool. Riigigümnaasium Autorite kollektiiv, 2014. Hariduse ja kasvatuse sõnaraamat. Eesti Keele Sihtasutus. Lk 366
EMK Võru Elupuu kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Võru Elupuu kogudus on Võrus tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus kasutab hoonet aadressil Uus tänav 21. Hoone õnnistati 2. oktoobril 1994 ja sellest ajast tegutseb ka kogudus. 2007. aastal alustati koguduse hoone laiendamist[viide?]. Juurdeehitis õnnistati 5. oktoobril 2014. Koguduse pastor on Kaupo Kant. Varem oli koguduse kaaspastor ka Ele Paju. https://web.archive.org/web/20150513121428/http://www.elupuukeskus.ee/et/kogudus/koguduse-lugu (vaadatud 13.05.2015) https://web.archive.org/web/20150513121356/http://www.elupuukeskus.ee/et/kogudus/kes-me-oleme (vaadatud 13.05.2015) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel Koguduse koduleht Kogudus Facebookis Kogudus Twitteris
Overlokpiste

Overlokpiste on õmbluspiste, mida kasutatakse overlok(õmblus)masinaga kangaserva ääristamiseks, palistamiseks ja/või ühendamiseks teise kangaservaga. Lisaks sellele lõikavad overlokmasinad tavaliselt kangaserva(d) enne õmblemist tasaseks. Overlokpiste leiutas Merrow Machine Company aastal 1881. J. Makens Merrow ja tema poeg Joseph Merrow, kellele kuulus 1838. aastal asutatud õmblusvabrik Connecticutis, töötasid õmblusvabrikus kasutamiseks välja mitmesuguseid tehnoloogilisi uuendusi. Merrow'de esimene patent käis heegeldusmasina kohta ja Merrow Machine Company toodab tänapäevani heegeldusmasinaid, mis põhinevad tollel algsel mudelil. Heegeldusmasina tehnoloogia pani aluse overlokmasina väljatöötamisele, mille Joseph Merrow patenteeris aastal 1889. Kunagine Merrow' loodud kolmeniidisüsteemiga üle ääre õmblev õmblusmasin on tänapäevaste overlokmasinate eelkäija. Overlokõmblusi klassifitseeritakse mitmel viisil. Kõige elementaarsem klassifikatsioon on pistes kasutatud niitide arvu järgi. Tööstuslikud overlokmasinad on tavaliselt valmistatud 1, 2, 3, 4 või 5 keermega. Igal neist koosseisudest on unikaalne kasutus ja eelised: 1-lõngaline: tükikaupade otsaõmblus ehk "takkõmblus" tekstiili viimistlemiseks. 2-lõngaline: ääristamine ja õmblemine, eriti kudumitel ja kootud kangastel, õmblusservade viimistlemine, tasapinnaliste õmbluste õmblemine, elastse ja pitsi õmblemine pesu külge ning palistamine. See on kõige levinum overlokõmbluse tüüp. 3-lõngaline: õmblemine, kitsaste valtsitud ääriste loomine, kanga servade viimistlemine, dekoratiivsed äärised ja kudumite või kootud kangaste õmblemine. 4-lõngaline: dekoratiivne ääris ja viimistlus, suure pingega piirkondade õmblemine, imiteeritud turvaõmblused, mis loovad lisatugevust, säilitades samal ajal paindlikkuse. 5-lõngaline: rõivatootmises loovad kahe nõelaga turvaõmblused väga tugeva õmbluse. Kaks kangast on ühendatud 1 niidiga overlokpistetega Kanga serv on ääristatud overlokpistega Overlokpistega ääristatud kanga serv kahelt poolt
Haaremipüksid

Haaremipüksid on pikad kotjad püksid, millel on elastne kumm pahkluul ja vöökohal. Püksid on pärit Araabia poolsaarelt. Ajalooliselt ulatusid haaremipüksid maani välja ja meenutasid midagi seeliku ja pükste vahepealset. Tänapäevased haaremipüksid kui moeese võeti kasutusele 1980. aastate lõpus. Nende tegemiseks kasutatakse vähem riiet, mistõttu need pole nii kottis nagu traditsioonilised haaremipüksid. Samuti ei ulatu need maani välja, vaid kitsenevad alla jõudes. Haaremipükse on laval esinedes kandnud näiteks ansambli Boyzone laulja Shane Lynch ja räppar Stanley Burrell.