laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Oskar Pastik

Oskar Pastik (15. veebruar 1904 Õisu – 2. mai 1980 California) oli eesti vaimulik. Pastik lõpetas 1925. aastal Viljandi Maagümnaasiumi ja 1930. aastal Tartu Ülikooli (õppis usuteaduskonnas). Oli prooviaastal Narva Aleksandri koguduses praost Jakob Jalajase juures. Ordineeriti 8. novembril 1931 Tallinna Toomkirikus õpetajaametisse. Narva-Jõesuu koguduse õpetajaks valiti 6. novembril 1931. Aastatel 1931–1944 töötas ta Narva-Jõesuu koguduse õpetajana, ühtlasi oli 1939–1940 Narva Jaani koguduse õpetaja ja 1941–1944 Narva Mihkli koguduse õpetaja. Põgenes 1944. aastal Saksamaale. Oli aastatel 1944–1949 Nürnbergi põgenikelaagri õpetaja. 1950. aastast elas USA-s, kus töötas kooliteenijana kuni pensionile minekuni 1967. aastal. Pärast seda töötas Chicago praostkonna vikaarõpetajana. Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Eesti Kirik nr.1. 1979 Tartu Ülikooli üliõpilased
Hannes Toomsalu

Hannes Toomsalu (sündinud 1960) on Eesti sõjaväelane (kolonel). Ta on olnud Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealik, Kuperjanovi pataljoni Pärnu õppekompaniii ülem ja Kalevi pataljoni ülem. 5. septembril 1991 andis peaminister vabariigi presidendi ülesandeis Heinrich Mark oma käskkirjaga Toomsalule ülemleitnandi sõjaväelise auastme. Eesti Vabariigi sõjaväelised auastmed 1992 nooremleitnant, 1993 leitnant, 1995 kapten, 1998 major, 2007 kolonelleitnant, 2010 kolonel. Töötab teooria- ja sõiduõpetajana.[1] Toomsalu kuulub alates 2022. aastast erakonda Isamaa. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 48 häält ning ei osutunud valituks. Tänukirjad, kiitused, hinnalised kingitused, Kaitseväe teenetemärk, Kaitseväe teenetemärk (2011), Mälestusmedal „10 aastat Eesti Kaitseväge“, Kaitseministeeriumi kuldrinnamärk, Mereväe teenetemärk „Usk ja austus“ III klass „Raudankur“ Kotkaristi V klassi teenetemärk, Kaitseministeeriumi II klassi teeneterist, Kaitseväe Eriteenete rist, Kaitsejõudude Peastaabi teeneterist, Kaitseliidu Pärnumaa maleva teenetemärk, Valgeristi III klass, 2020 Pärnumaa vapimärk (erukolonel, Kaitseliidu Pärnumaa maleva taasloomise eestvedaja) Ester Vilgats "Kaitseliidu asupaika tähistab mälestustahvel" Pärnu Postimees. 12. november 2008[alaline kõdulink] Hannes Toomsalu "Raukade armee ehk Eesti 15 aastat hiljem" Eesti Ekspress. 26. veebruar 2010 Kolonel-Hans trehvas kol-ltn Hannes Toomsalu ja pani tal sõrmed sahtli vahele Aleksander Krjukov "Ajakirjanik: kõrge sõjaväelane ahistas mind internetis" delfi.ee 14. aprill 2010 Kuidas teha õigeid asju õigesti Tapale ehitatakse hiigelsuur sõjaväelinnak Kaitseväelased osalevad Euroopa suurimal rahuvalveõppusel Sõjaväelisi objekte hakkavad valvama Kaitseliidu liikmed Eripensionireeglite muutmine pälvis huvigruppide meelepaha Kolonel-Hans https://parnu.postimees.ee/396816/hannes-toomsalu-globaliseeruvas-maailmas-on-koik-omavahel https://parnu.postimees.ee/6869889/selgusid-tanavused-parnumaa-vapimargi-saajad
Atsüülimine

Atsüülimine (IUPAC-i nomenklatuuri järgi alkanoüülimine) on keemiline reaktsioon, mille tulemusena viiakse molekuli atsüülrühm RC(=O)+. Varem on kasutatud ka terminit atsüleerimine. Keemiline ühendit, mis on atsüülrühma allikaks, nimetatakse atsüülivaks agendiks: kõige enam kasutatakse atsüülkloriide ja karboksüülhapete anhüdriide. Atsüülimise erijuht on atsetüülimine, kui R=CH3, näiteks benseeni Friedeli-Craftsi atsetüülimine atsetüülkloriidiga: Atsüülrühm Atsetüülrühm
Kirke Kangro

Kirke Kangro (sündinud 21. aprillil 1975) on eesti kunstnik. Ta on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia 1999. aastal skulptuuri erialal. Magistrikraadi sai ta 2009. aastal interdistsiplinaarsete kunstide erialal. Ta on töötanud 2010. aastast Eesti Kunstiakadeemia skulptuuri osakonna dotsendina ja 2011. aastast EKA skulptuuri ja installatsiooni osakonna juhatajana. 2014. aastal valiti ta EKA professoriks ja alates 2016. aasta sügisest töötab ta EKA vabade kunstide dekaanina. Ta on Eesti Kunstnike Liidu ja Kujurite Ühenduse liige, 2013. aastast Eesti Kunstnike Liidu volikogu liige. Kirke Kangro tõlgitud on muusikal "Vampiiride tants" (saksa keelest eesti keelde) ning ta on tõlkinud või toimetanud ka muude lavateoste laulutekste ja dialooge. "Human Formula", Riga 1999 "Mullamehed", Linnagalerii, Tallinn 2006 "Süvakraaped", Hobusepea Galerii, Tallinn 2006 "War and Peace", Helsingi 2008 "Pidu", (koos Andrus Lauringson), Linnagalerii, Tallinn 2009 "Apokalypsis I, II", Hobusepea Galerii, Tallinn 2009 "Home and Uncanny", Pariis 2010 "Diskreetne elevant", Tallinn 2012 "Katkine õhk", Haapsalu 2013 "Almost", Hobusepea galerii, Tallinn 2014 "Skulptuur räägib: võim ja vabadus", Tallinna Kunstihoone 2007 "Kättemaks", Tallinna Kunstihoone 2010 "Perfektne mets", Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseum 2012 "Eksootika", Tallinna Kunstihoone 2012 "Terra incognita: Familiar Infinity", Kumu aed 2016 Riia Rahvusvaheline Skulptuurikvadriennaal, Wagner's Hall, Riia 2016 1998 Nukitsa konkurss, 2. koht kunstnike kategoorias ("Vanad head muinasjutud III", koos Ülle Meistriga) 2010 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (kuraatoritöö eest Kunstihoone näitusel "Kättemaks") Kirke Kangro on sündinud kirjanik Leelo Tungla ja helilooja Raimo Kangro teise lapsena. Kirjanik Maarja Kangro on tema õde. Kirke Kangro koduleht [1] [2]
Äike päike

"Äike päike" on Niki 2007. aastal ilmunud teine stuudioplaat. Plaadi väljaandjaks on plaadifirma TopTen. Äike päike Millepärast Sa oled see kes jääb Peotäis liiva Mis küll minuga teed Meeles sa pea Keelatud soovid Tea et minna nüüd võid Pime öö Sellel ööl Pilkudes on leek Veel kestab päev Millepärast [MCO Reggae mix] Sa oled see kes jääb [MCO Dance mix]
Tahvelmaal

Tahvelmaal on teisaldatavale alusele (lõuendile, papile, puittahvlile) maalitud teos. Tahvelmaal on iseseisev kunstiteos ega ole erinevalt seinamaalist seotud konkreetse ruumiga. "tahvelmaal | "Eesti keele seletav sõnaraamat"". EKI. Vaadatud 28.10.2017. "panel painting | Definition of panel painting in English by Oxford Dictionaries". en.oxforddictionaries.com/ (pdf). Originaali arhiivikoopia seisuga 23.07.2020. Vaadatud 28.10.2017.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Atsüülrühm

Atsüülrühmaks ehk alkanoüülrühmaks nimetatakse orgaanilises keemias rühma RC(=O)+, kus R on alküülrühm, kas funktsionaalrühmana või lihtsalt molekuli osana. Atsüülrühmas on alküülrühm R üksiksideme kaudu seotud karbonüülrühmaga C=O. Atsüülrühma sisaldavad karboksüülhapped, atsüülhaliidid (näiteks bensoüülkloriid C6H5COCl), estrid, amiidid, aldehüüdid ja ketoonid.  Pikemalt artiklis Atsüülimine Keemilist reaktsiooni, mille tulemusena viiakse molekuli atsüülrühm, nimetatakse atsüülimiseks. Üks tuntumaid atsüülimisprotsesse on Friedeli-Craftsi atsüülimine, mille käigus viiakse areeni molekuli ühe vesiniku aatomi asemele atsüülrühm. Atsüülimisel sünteesitakse atsüülrühm tavaliselt karboksüülhappest, kuid mitte tingimata. Atsüülimisel võib kasutada isegi happeid, mis üldse süsinikku ei sisalda, näiteks sulfoonhapet H2SO3 või fosfoonhapet H3PO4.  Pikemalt artiklis Atsüülradikaal Iseseisvat, mitte teiste molekulide koosseisus olevat atsetüülrühma nimetatakse atsetüülradikaaliks. Selle kesksel süsiniku aatomil on üks vaba side, mis muudab ta positiivseks iooniks ja võimaldab moodustada teiste radikaalidega mitmesuguseid molekule.  Pikemalt artiklis Atsetüülrühm Atsetüülrühm on atsüülrühma erijuhtum. Kui alküülrühmaks R on metüülrühm, siis see metüülrühm ja selle juurde kuuluv atsüülrühm moodustavad atsetüülrühma.  Pikemalt artiklis Atsüülligand Paljude karbonüülimisreaktsioonide saaduseks või vahesaaduseks on atsüülligandid. Need molekulid sisaldavad metalli aatomit. Atsüülligandid on olulised mõnes katalüütilises reaktsioonis. Metallide atsüülid võivad tekkida vingugaasi molekuli CO viimisega metalli ja alküüli sideme vahele, samuti metallide reageerimisel atsüülkloriididega.  Pikemalt artiklis Atsetoksüülrühm Atsetoksüülrühm on rühm, mis erineb atsüülrühmast täiendava hapniku aatomi olemasolu poolest atsüülrühma ja alküülrühma vahel.
Eesti Heliloojate Liit

Eesti Heliloojate Liit (lühend EHL) on Eesti kutselisi heliloojaid ja muusikateadlasi ühendav loomeliit. Liidu tegevuse eesmärk on eesti heliloomingu ja muusikateaduse vaba arengu ja leviku soodustamine, loominguvabaduse kaitsmine ja oma liikmete loominguliste huvide esindamine. 2010. aasta seisuga kuulub Eesti Heliloojate Liitu 106 liiget. 2014. aastast on liidu esimees Märt-Matis Lill. Eesti Heliloojate Liidu eelkäija, Eesti Akadeemiline Helikunstnike Selts asutati 19. novembril 1924. Pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist 1940. aastal nimetati see ümber Kutseliste Helikunstnike Ühinguks, mis 1940. aasta lõpus siiski likvideeriti. 27.mail 1944. aastal asutati Leningradis Eesti Nõukogude Heliloojate Liit, mis 29.maist 1959 nimetati Eesti NSV Heliloojate Liiduks , mis 1989. aastal nimetati ümber Eesti Heliloojate Liiduks. 1993. aastal võeti vastu EHL-i uus põhikiri. 1944–1966 Eugen Kapp 1966–1974 Boris Kõrver 1974–1993 Jaan Rääts 1993–2000 Lepo Sumera 2000–2001 Raimo Kangro 2001–2014 Olav Ehala 2014–... Märt-Matis Lill Eesti Heliloojate Liit: Liidust: Ajalugu Eesti Heliloojate Liidu koduleht (vaadatud 09.09.2016) Mare Põldmäe. Heliloojad on koondunud juba 75 aastat TeMuKi (vaadatud 09.09.2016) Eesti Heliloojate Liidu koduleht Toomas Velmet "Eesti Heliloojate Liit 80" Sirp, 17. detsember 2004
Strateegilise kaitse algatus

"Strateegilise kaitse algatus", ka "Strateegiline kaitseinitsiatiiv" (inglise keeles Strategic Defence Initiative, lühendatult SDI) oli USA presidendi Ronald Reagani 23. märtsil 1983 peetud kõnes välja kuulutatud programm, mis nägi ette USA kaitsmise välisriikide, eeskätt NSV Liidu ja teiste Varssavi Lepingu Organisatsiooni riikide rünnaku eest kosmoses asuvate tuumarelva kanda suutvate ballistiliste rakettide tõrjesüsteemi rajamise abil. 1984 loodi Ameerika Ühendriikide kaitseministeeriumi juurde Strateegilise Kaitse Algatuse Organisatsioon (Strategic Defense Initiative Organization, SDIO), mille ülesandeks sai programmi juhtimine ning järelevalve. Kuna programmi eesmärgid ja meetodid tundusid utoopilistena, siis hakkasid massikommunikatsioonivahendid seda varsti George Lucase filmisaaga ("Tähtede sõda") järgi kutsuma "Tähesõdade programmiks". 1987 jõudis Ameerika Füüsikaühing (American Physics Society) järeldusele, et sellise globaalse kaitsekilbi loomine nagu "tähesõdades" nõutud, oli tolle aja tehnoloogia juures mitte üksnes võimatu, vaid ka et kulub veel vähemalt kümme aastat, et aru saadagi, kas see üldse on teostatav. 1993 lõpetas Bill Clintoni valitsus "Strateegilise kaitse algatuse programmi", keskendudes maa peal paiknevatele tõrjesüsteemidele ja luues Ballistiliste Sihtmärkidega Kaitse Organisatsiooni (Ballistic Missile Defence Organization).
Antiloobid

Antiloobid on taimtoidulised mäletsejad imetajad, kes elavad Aafrika savannides, Aasia rohtlates ja Euroopa steppides. Antiloobid kuuluvad veislaste sugukonda (Bovidae), kuid iseseisvat süstemaatilist üksust ei moodusta. Antiloopide alamsugukondadesse on rühmitatud sadakond liiki, näiteks Aafrikas elavad gasell ja gnuu ning Aasias elav saiga. Antiloopidel on sõrad ja sarved. Nad elavad suurte karjadena ja liiguvad pidevalt, otsides söögiks mahlakat rohtu. Gaselle jahivad sageli lõvid, hüäänid ja šaakalid. Gasellid suudavad väga kiiresti joosta ja on pidevalt valvel. Sügiseti isased antiloobid võitlevad, et määrata, kes võidab territooriumi ja saab karja juhiks. orüks
Apatšid

Apatšid on mitme lähedases keelesuguluses oleva ja sarnase kultuuriga indiaanlaste rühma koondnimetus. Apatši keeled ehk lõunaatapaski keeled kuuluvad atapaski keelkonda. Apatši rahvaste kunagine asuala jääb Ameerika Ühendriikide edelaossa, kus see laius üle praeguse Arizona idaosa, New Mexico ja Texase loodeosa ning Suure tasandiku lõunaosa. Tänapäeval elab Arizona ja New Mexico reservaatides umbes 50 000 apatši, väljaspool reservaate elab apatše Oklahomas ja Texases. Apatšide hulka loetakse praegu järgmised rühmad: lääneapatšid, tširikauad ja meskaleerod, hikariljad, lippanid ning kaiova-apatšid. Ajalooliselt on nad tuntud küttide ja korilastena, kuid põliste elatusalade hulka on kuulunud ka põlluharimine. Apatšid avaldasid tugevat vastupanu hispaanlastest kolonistidele ja lääne poole liikuvatele ameeriklastest asustajatele. Mitmed apatšide juhid, nende hulgas Cochise, Naiche ja Geronimo said nendes sõdades kuulsaks. Apatšide religioossetes lugudes tegutsevad kaks kultuuriheerost, kellest üks (Vaenlaste/Koletiste Tapja) sümboliseerib päikest ja tuld ning teine (Vee Laps / Sündinud Vee jaoks) sümboliseerib vett, Kuud ja äikest. Kahe peale kokku hävitavad nad hulganisti inimkonnale kahjulikke olendeid. Enamik apatšide jumalusi on isikustatud loodusjõud, kes hulguvad mööda maailma ning keda inimesed saavad rituaalsete tseremooniate abil enda huvides kasutada. Teistest paremini suudavad seda teha šamaanid. Mõningaid loomi, nimelt öökulle, madusid, karusid ja koiotte seostatakse kurjade vaimudega, kes inimestel haigusi põhjustavad. Apatšide järgi on saanud nime näiteks Apache HTTP Server ja USA päritolu helikopter AH-64 Apache. Census.gov Census 2000 PHC-T-18. American Indian and Alaska Native Tribes in the United States: 2000. US Census Bureau 2000 (retrieved December 28, 2009) Apatši keeled KNAB
Nikolai Kultas

Nikolai Kultas (16. detsember 1908 Rakvere – 16. jaanuar 1995 Tallinn) oli eesti ärimees ja kultuuritegelane. Kultas lõpetas 1928. aastal Tallinna Reaalkooli, õppis 1926–1928 paralleelselt ka Tallinna Konservatooriumi lauluklassis. Aastatel 1930–1932 õppis ta Brno Tehnikaülikoolis eklektrotehnikat ja 1932 Tartu Ülikoolis õigusteadust. 1934. aastast kuulus korporatsioon Sakala ridadesse. Ajateenistuse ajal Eesti Kaitseväes 1929–1930 sõjaväeteenistuse juhatas ta Tallinna garnisoni džässorkestrit ja mängis puhkpilliorkestris. Aastatel 1932–36 oli Kultas Tartus ärijuht ettevõtja Johannes Paabo juures, kes oli kohviku, kino ja mitme muu firma omanik. Kultase esimene oma äri oli Apollo kino ümberehitamine ja töölepanek. 2. veebruaril 1937 avati Tallinnas Vabaduse väljakul kaasaegne ja elegantne Kultase kohvik. 1937. aasta lõpul avas Kultas Tallinnas Niguliste tänavas kohviku, mis rahvasuus sai nimeks Väike-Kultas. Temale kuulus ka Narva-Jõesuu rannakohvik. Kõik Kultase ettevõtted natsionaliseeriti 1940. aastal. Ta oli lühikest aega veel Kultase kohviku tehniline direktor, seejärel aga Narvas segakaubastu sisseostuosakonna juhataja. 16. juunil 1941 Kultas arreteeriti ja küüditati Sverdlovski oblastisse, hiljem Vorkuta ja Uhta laagritesse. Ta naasis Siberist Eestisse 1961. aastal. 1969–1989 töötas Kultas Tallinnas Kaarli puiesteel asunud fotolaboris, mis tegeles filmide ja diapositiivide ilmutamisega. Nikolai Kultas on maetud Tallinna Vana-Kaarli kalmistule. Tema tütar on Kristi Kultas-Ilinsky. 1988 Ta andis Lembit Laurile intervjuu, mis avaldati raadiosaates "Kirjutamata memuaare" ja eraldi raamatuna. 2010 "Kultaste saaga" Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Telephone

"Telephone" on ameerika poplaulja Lady Gaga kirjutatud ja esitatud laul. Lugu on salvestatud koostöös ameerika laulja Beyoncéga. Laul "Telephone" valmis 2010. aastal. "Telephone" kuulub Lady Gaga teise albumisse "The Fame Monster". Laul jõudis Ameerika edetabelis 30. kohale, Austraalia edetabelis 24. kohale, Kanadas 12. kohale, Saksamaal 3. kohale, Iirimaal 26. kohale, Rootsis 33. kohale ja Ühendkuningriigis 30. kohale. Laulu "Telephone" video on järg Lady Gaga laulu "Paparazzi" videole, mille lõpus peategelane Lady Gaga tapab mürgitades oma poiss-sõbra ja läheb vanglasse. Laulu "Telephone" video kirjeldab Lady Gaga läbielamisi naistevanglas. Laulu video kestab 9 minutit ja 31 sekundit.
Aurumasin

Aurumasin on soojusmootor, mis muudab rõhu all olevas aurus talletatud potentsiaalse energia mehaaniliseks energiaks. Lihtsaima aurumasina tähtsaim osa on veega täidetud aurukatel, kus vesi aetakse keema koldes kivisütt põletades. Aurukatlast tulev aur paneb liikuma kolvid, mis omakorda panevad liikuma rattad. Kasutatud auru surub kolb tagasikäigul kondensaatorisse, kus külm vesi seda jahutab, nii et aur kondenseerub.  Pikemalt artiklis James Watt Esimese aurumasina – antiikmaailma kõige kiiremini pöörleva objekti aeolipile – valmistas Aleksandria Heron 1 sajandil. Tema kaasaegsed kreeklased ei leidnud seadmele praktilist rakendust. Esimese kaevandusest vee välja pumpamiseks praktiliselt kasutatava aurumasina ehitas hispaanlane Jeronimo de Ayanz y Beaumont 1606. aastal. Seeriaviisiliselt hakkas samaks otstarbeks enda ja oma kaasosaniku Thomas Savery 1712. aastal leiutatud aurumasinaid tootma Thomas Newcomen. Sellepärast on teda kutsutud ka tööstusrevolutsiooni isaks. Kuigi James Watt on ekslikult tuntud aurumasina leiutajana, muutis ta 1784. aastal Newcomeni aurumasina konstruktsiooni sellele eraldi kondensaatori lisamisega. See suurendas aurumasina tõhusust mitu korda ja muutis ta ka palju kiiremaks, mis omakorda tegi võimalikuks selle kasutamise transpordivahendites. Aurumasinad olid 19. sajandi tööstusliku pöörde seisukohalt üliolulised ja aitasid kaasa Lääne-Euroopa majanduse ümberkujundamisele. Aurumasinate tähtsus vähenes pärast sisepõlemismootori kasutuselevõttu. Thomas Newcomen Aurumasin[alaline kõdulink]. Teadur.ee artikkel. (Kasutatud 8. juunil 2010)
Air France

Air France (varem Société Air France) on Prantsusmaa rahvuslik lennuettevõte ja üks suurimaid lennufirmasid maailmas. See on Air France-KLM Grupi tütarettevõte ja lennufirmade ühenduse SkyTeam asutajaliige. Air France teenindab 32 sihtkohta Prantsusmaal ja opereerib 178 ülemaailmset reisijate-ja kaubatranspordi sihtkohta 89 riigis. Air France'i kodulennujaam on Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam. Töötajate arv Air France's on 2015. aasta 31. detsembri seisuga 62 885. Air France on Aerofloti järel üks maailma ohvriterohkemaid lennufirmasid. Sellega on kokku hukkunud 1783 reisijat. 30. septembril 2003 kuulutasid Air France ja Hollandi lennufirma KLM Royal Dutch Airlines oma ühinemisest, uue firma nimeks sai Air France-KLM. Ühinemine sai teoks 5. mail 2004. Air France-KLM on maailma suurima sissetulekuga lennufirma ja kolmas (Euroopas suurim) reisijate läbitud vahemaa poolest. Hoolimata sellest, et mõlemad lennufirmad kuuluvad ühe ja sama firma alla, otsustasid nad siiski lennata oma brändi nimedega. Air France'ile kuuluvad järgmised reisilennukid (5. juuni 2010 seisuga): Air France lennukite keskmine vanus on 9,1 aastat (13. aprilli 2010 seisuga). Air France'i lend 447 Air France'i lend 4590 Air France'i lend 8969 "Air France – The company key figures". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. jaanuar 2017. Vaadatud 14. detsembril 2016. AOL välja otsitud 8.12.10 http://www.airfleets.net/flottecie/Air%20France.htm välja otsitud 8.06.10 (inglise keeles) Air France'i lennukite vanus välja otsitud 8.06.10 (inglise keeles) AirFranceChannel YouTube'is
Registertonn

Registertonn on laevanduses kasutusel olnud mahutavuse ühik, mis on võrdne 2,831685 kuupmeetriga. Brutoregistermahutavuse (lühendid BRT, GRT) puhul kasutati ühikunimetust brutoregistertonn (brt) ja netoregistermahutavuse (NRT) puhul ühikunimetust netoregistertonn (nrt). 1 registertonn = 100 kuupjalga = 2,831685 m3 Laevade mõõtmise rahvusvahelise konventsiooni (1969) kohaselt asendavad varasemaid ühikuga suurusi ühikuta kogu- ja puhasmahutavus, mida tähistavad vastavalt lühendid GT ja NT. Selle konventsiooniga määratud mahumõõtmise reeglid jõustusid uute laevade jaoks 18. juulil 1982, vanemad laevad said ajapikendust 18. juulini 1994.
Geosünklinaal

Geosünklinaalide hüpotees on vananenud kontseptsioon, mis kirjeldas maakoore vertikaalset liikumist. Laamtektoonika on selle tänapäeval kõrvale tõrjunud. Geosünklinaalideks loeti maakoore ulatuslikke suhteliselt liikuvaid ja tugevasti liigestatud väljavenitatud kujuga alasid, mida iseloomustab settekivimite suur paksus, aktiivne seismilisus, magmatism ja metamorfism. Nad asetsevad suhteliselt jäikade maakoore massiivide – platvormide – vahel või nende piiril. Geosünklinaali arengus võib esile tõsta kahte põhilist arenguetappi – vajumist (settekompleksi kuhjumist) ja kerkimist (orogeneesi). Esimesel etapil kujutab geosünklinaal endast süvaveelist merelist settimisbasseini. Vastavalt merepõhja vajumisele kuhjuvad selles väga suure paksusega settekivimid (kuni 25 km). Vajumisele kaasneb kohati aktiivne magmaline ja vulkaaniline tegevus, kusjuures maakoort läbivate süvalõhede kaudu võib tungida merepõhja vulkaaniline laava või tuhk. Teisele etapile iseloomulikuks, kerkimisega kaasnevaks nähtuseks on settekivimite kurrutumine, hiljem ka lõhestumine murrangutega ning magma tungimine lõhestunud settekivimite plokkide vahele. Selley, Richard C., Applied Sedimentology, Academic Press, 2nd edition, 2000, lk 486 ISBN 978-0126363753 Story of Geosynclines
Ida-elupuu

Ida-elupuu (Platycladus orientalis, sünonüümid Thuja orientalis L.; Biota orientalis; ka Platycladus stricta, Thuja chengii) on taimeliik okaspuude seast. Kui ta on arvatud perekonda Platycladus, siis on selle perekonna ainus liik. Tihti arvatakse aga teda perekonna Thuja liigiks.
MoldovaGaz

MoldovaGaz on 62% ulatuses Gazpromile kuuluv ettevõte, mis varustab gaasiga Moldovat ja Transnistriat. Moldova Hits The Gas, RFE/RL, 28.05.2010. Ettevõtte koduleht
Tuvilased

Tuvilased (Columbidae) on lindude sugukond tuviliste seltsist. Kõik liigid peale turteltuvi elutsevad inimasulate läheduses. Tuvid pole küll rändlinnud (v.a turteltuvid), kuid nad on kodutee leidmises väga osavad (nt kodutuvi). Tuvid toituvad enamjaolt teraviljast, kuid söövad ka lehti, marju ja mugulaid. Tuvi hääl on nagu kumedalt kõlavad "kuu"-silbi variatsioonid, turteltuvi aga nurrub ja kaelus-turteltuvi hääl tundub veidi oigav. Tuvidel on elu jooksul vaid üks paariline. Nad pesitsevad paarikaupa ja kindlal maa-alal (territoriaalselt). Tuvide pesa meenutab okstest tehtud hõredat lasundit, milles on tavaliselt 2 muna. Üles kasvatatakse 2–3 pesakonda aastas, ent 4 või 5 pole ebatavalised ja ette võib tulla ka 6 pesakonda. Mõlemad vanemad hooldavad ja toidavad poegi, haududes vaheldumisi 16–18 päeva. Tuvilased jaotatakse järgmiste perekondade vahel: † Bountyphaps, monotüüpne, Bountyphaps obsoleta Bambusetuvi Claravis, 3 liiki † Dront Raphus, monotüüpne, Raphus cucullatus † Dysmoropelia, monotüüpne, Dysmoropelia dekarchiskos Faasantuvi Otidiphaps, monotüüpne, Otidiphaps nobilis Habetuvi Trugon, monotüüpne, Trugon terrestris Halatuvi Turtur, 5 liiki Hammastuvi Didunculus, monotüüpne, Didunculus strigirostris Haraktuvi Reinwardtoena, 3 liiki Hemiphaga, 2 liiki † Kahupea-tuvi Microgoura, monotüüpne, Microgoura meeki Keisertuvi Ducula, 39 liiki Kivituvi Petrophassa, 2 liiki Kroontuvi Goura, 4 liiki Kuuba töbituvi Starnoenas, monotüüpne, Starnoenas cyanocephala Kägutuvi Macropygia, 10 liiki Küüdustuvi Henicophaps, 2 liiki Lakktuvi Caloenas, monotüüpne, Caloenas nicobarica Maatuvi Gallicolumba, 10 liiki Manteltuvi Leptotila, 11 liiki Mägituvi Gymnophaps, 3 liiki † Natunaornis, monotüüpne, Natunaornis gigoura Nesoenas, 2 liiki Pagutuvi Cryptophaps, monotüüpne, Cryptophaps poecilorrhoa Paletuvi Aplopelia, monotüüpne, Aplopelia larvata Paruktuvi Lopholaimus, monotüüpne, Lopholaimus antarcticus Patagioenas, 17 liiki Pisituvi Uropelia, monotüüpne, Uropelia campestris Pruuntuvi Phapitreron, 8 liiki Puunatuvi Metriopelia, 4 liiki Püütuvi Geophaps, 3 liiki † Rodriguese dront Pezophaps, monotüüpne, Pezophaps solitaria Rohetuvi Ptilinopus, 50 liiki Ruugetuvi Zenaida, 7 liiki † Rändtuvi Ectopistes, monotüüpne, Ectopistes migratorius Sabatuvi Oena, monotüüpne, Oena capensis Scardafella, 2 liiki Sinituvi Alectroenas, 3 liiki Smaragdtuvi Chalcophaps, 2 liiki Spilopelia, 2 liiki Zentrygon, 8 liiki Turacoena, 2 liiki Turdtuvi Drepanoptila, monotüüpne, Drepanoptila holosericea Turteltuvi Streptopelia, 13 liiki Tutt-tuvi Ocyphaps, monotüüpne, Ocyphaps lophotes Tuvi Columba, 33 liiki Töbituvi Geotrygon, 9 liiki Valjastuvi Phaps, 3 liiki Viigituvi Treron, 31 liiki Viirtuvi Geopelia, 5 liiki Vongatuvi Leucosarcia, monotüüpne, Leucosarcia melanoleuca Värbtuvi Columbina, 7 liiki Kõik Eestis elavad tuvilased on perekondadest tuvi (Columba) ja turteltuvi (Streptopelia). Dominic Couzens, Linnud, Varrak, 2005