laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
René Chaloult

René Chaloult (26. jaanuar 1901 Québec – 20. detsember 1978 Québec) oli Kanada poliitik. Aastatel 1936–1952 oli ta Québeci parlamendi liige. Kui Saksamaa võttis Austria, Sudeedimaa ja Danzigi, siis oli see häbiväärne kuritegu. Kui aga Nõukogude Liit pani käe peale Eestile, Lätile, Leedule ja suuremale osale Poolast, siis vaikitakse. (Hääli Balti riikide ja Poola kaitseks. Välis-Eesti, 25. veebruar 1945, nr. 8, lk. 2.)
Julius (Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg)

Julius (14. oktoober 1824 Gottorfi loss, Schleswigi hertsogkond – 1. juuni 1903 Itzehoe, Schleswig-Holstein) oli Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi prints ning lühikest aega Hellenite kuninga Geórgios I nõunik. Oldenburgi dünastiast põlvnev Julius sündis Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi hertsogi Friedrich Wilhelmi (1785–1831) ning Hessen-Kasseli printsessi Luise Karoline (1789–1867) kaheksanda lapsena. 1863. aastal sai Juliuse vennapoeg Vilhelm (1845–1913) Geórgios I nime all Hellenite kuningaks ning Julius saadeti koos kuningaga Kreekasse, kus ta täitis kuninga nõuniku ülesandeid. 18 kuud hiljem, naastes ühelt oma jalutuskäigult, avastas kuningas, et Julius on kutsunud enda juurde seitse eelmise kuninga Ottoga (1815–1867) seotud ministrit, et arutada kuninga nõuniku krahv Wilhelm Sponnecki (1815–1888) ametist kõrvaldamist. Kuningas, kes oli veendunud, et Julius plaanis paleepööret, andis viimasele käsu nädala jooksul riigist lahkuda. Julius sõlmis 2. juulil 1883 morganaatilise abielu Elisabeth von Ziegesariga (1856–1887), kes oli Wolf von Ziegesari tütar. Abielludes sai Elisabeth Roesti krahvinna tiitli.
Peter Lindemann

Peter Lindemann (ka Peter Johann Lindemann ja Peter Lindeman; sündis Östergötlandi maakonnas, suri 1795 Ruhnul) oli Eesti vaimulik. Ta õppis Uppsala ja Königsbergi ülikoolis (immatrikuleeriti 25. augustil 1749) usuteadust. Ta oli aastatel 1767–1795 Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Erich Birk

Erich Birk (16. juuli 1907 Narva-Jõesuu – 19. märts 1945 Delsbo, Gävleborgi lään, Rootsi) oli eesti sisearhitekt. Ta omandas keskhariduse Tallinna Reaalkoolis ja õppis arhitektuuri Praha Tehnikaülikoolis ja Dresdeni Rakenduskunstiakadeemias. Ta oli alates 1933. aastast Richard Wunderlichi mööblitööstuse Uudne Mööbel kaasomanik. Tema tööde hulgas on Oru lossi, Kadrioru Administratiivhoone, Välisministeeriumi ja Eesti saatkonna Helsingis sisustus. Hanno Kompus. Erich Birk †. Välis-Eesti nr 15, 15. aprill 1945. Lk 5
Küljejoon

Küljejoon (ladina linea lateralis) on veeselgroogseil (sõõrsuudel, kaladel ja kahepaiksetel) piki kere külgi ja peas asetsev elund, mis tajub vee liikumise suunda ja tugevust ning tahketelt kehadelt peegelduvaid veevoole. Nende omaduste tõttu nimetatakse küljejoont ka seismosensoorseks elundiks. Veeselgroogsete küljejoon moodustub kas nahalohukestest või ridamisi soomustes paiknevate avade kaudu nahapinnale ulatuvatest nahasisestest kanalitest. Nahasistes kanalites paiknevad meelerakkude kogumid (nn neuromastid), mis talitlevad kemoretseptorina. EE 5. köide, 1990
Nils Linderstam

Nils Linderstam (15. jaanuar 1878 Väversunda – 1930 Malmö) oli Eesti ja rootsi vaimulik. Nils Linderstam sündis Väversunda (praeguse haldusjaotuse järgi Vadstena vallas Östergötlandi läänis) praost Gustav Adolf Linderstami pojana. Ta õppis Vadstena ja Linköpingi koolides. Aastast 1898 õppis ta Uppsala Ülikoolis. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta adjunktõpetajana Lapimaal. Seejärel töötas ta vanglavaimulikuna Härnösandis (praeguse haldusjaotuse järgi Härnösandi vallas Västernorrlandi läänis). Aastatel 1918–1919 oli ta Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja ja 1919–1921 Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja. Pärast seda teenis ta vaimulikuna Rootsis Norrköpingis, Växjös ja Malmös. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
August Zetterquist

August Zetterquist (7. mai 1860 Axberg – 7. jaanuar 1929 Götlunda) oli rootsi vaimulik.[viide?] August Zettergquist käis koolis Örebros ning aastatel 1882–1890 õppis ta Uppsala ülikoolis usuteadust. Ordineeriti 15. juunil / 27. juunil 1890 õpetajaks.[viide?] Ta oli 1890–1891 Svärta koguduse (asub Strängnäsi piiskopkonnas) abiõpetaja, 1892–1897 Fogdö koguduse (asub samuti Strängnäsi piiskopkonnas) õpetaja ning 1897–1906 Vingåkeri ja Ornö koguduse (asuvad Stockholmi piiskopkonnas) õpetaja. Aastatel 1907–1914 oli ta Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja ning 1915–1929 Götlunda koguduse õpetaja. 1928. aastal sai ta praostiks. 1924 Vasa ordu rüütel Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Sukelaparaat

Sukelaparaat on seade, millega viiakse vee alla uurijad, süvaveetuukrid, veealuste konstruktsioonide paigaldajad ning uurimisaparatuur. Sukelaparaat võib olla kas automaatne või mehitatud ning autonoomne, pukseeritav või kaabli abil juhitav. Batüskaaf Mesoskaaf Süvaveeliikur Eesti õigekeelsussõnaraamat, 2006. [1] Mereleksikon, 1996. Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Aleksandr Zamahhin

Aleksandr Vladimirovitš Zamahhin (vene keeles Александр Владимирович Замахин; 11. august 1928, Širokovo küla, Kolomna maakond, Moskva kubermang, NSV Liit – 28. aprill 1990 Tallinn) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane. Aleksandr Zamahhin õppis Moskva Teraseinstituudis, kus omandas insener-metallurgi kutse. 1953. aastal suunati ta tööle Eestisse Dvigateli tehasesse, kus töötas vanemmeistri ja tsehhi tehnoloogilise büroo ülemana. 1957. aastal astus ta NLKP-sse, 1960. aastal valiti ta EKP Tallinna Linna Mererajooni Komitee II sekretäriks. 1964. aastal lõpetas ta NLKP KK Kõrgema Parteikooli ning seejärel määrati tööle EKP KK aparaati. Aastatel 1969–1973 oli ta Narva linna RSN TK esimees, aastatel 1973–1978 EKP Narva Linnakomitee I sekretär. 1978. aastal määrati ta EKP KK organisatsioonilis-parteilise töö osakonna juhataja I asetäitjaks. Aastatel 1980–1984 oli ta EKP KK tööstus- ja transpordiosakonna juhataja, 1984. aastast oli ta Eesti NSV Statistikavalitsuse juhataja. Oli Eesti NSV Ülemnõukogu IX ja XI koosseisu liige. Ta suri 28. aprillil 1990 ja maeti 7. mail 1990 Metsakalmistule. Tööpunalipu ordeni kahekordne kavaler Rahvaste Sõpruse orden Rahva Hääl, 1. mai 1990 (nekroloog). Aleksandr Vladimiri p. Zamahhin, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 163 Haud Tallinna Metsakalmistul[alaline kõdulink]
Francisco Cabañas

Francisco Cabañas Pardo ( 22. jaanuar 1912 México – 26. jaanuar 2002 México) oli Mehhiko poksija. Cabañas sai kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale István Énekesile (Ungari). Ta oli esimene Mehhiko poksija, kes on võitnud olümpiamedali. 10. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1932. Tulemused inglise keeles Francisco Cabañas veebisaidil Olympedia (inglise)
Hüdroseeria

Hüdroseeria ehk järve kinnikasvamise suktsessioon (inglise hydrosere) on suktsessiooniliselt üksteisele järgnevate koosluste rida veekogus või soos. Teatava aja jooksul mis tahes mageveekogu settib täis (mudastub), kasvades kinni ja muutudes sooks. Selle aja jooksul valitsevad veekogus ja hiljem soos üksteisele järgnevad eriomased taimekooslused. Mudastumine Jõepõhja tõus Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Looduslähedane vesiehitus

Looduslähedane vesiehitus (inglise environmental river engineering või environmentally sound hydraulic engineering) on meetmed vesiehitiste kujundamiseks jõgede loodusliku seisundi ja maastikulise väärtuse taastamise eesmärgil, võttes arvesse ka muid rakendusotstarbeid. Ökoloogiline vesiehitus Vesiehitus Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 02.02.2012)
Sandro Viletta

Sandro Viletta (sündinud 23. jaanuaril 1986 Valbellas) on Šveitsi mäesuusataja, olümpiavõitja. Juunioride maailmameistrivõistlustel 2006. aastal Mount St. Anne'is sai Viletta slaalomis pronksmedali. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Val-d'Isère'is oli ta Alpi kahevõistluses kuues ja slaalomis kolmeteistkümnes. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai Viletta Alpi kahevõistluses 14. koha ja suurslaalomis 15. koha. 2011. aasta MM-il Garmisch-Partenkirchenis sai ta suurslaalomis 24. koha. Viletta osales esimest korda maailma karikasarjas Levil 12. novembril 2006 slaalomis, kuid tulemust ta kirja ei saanud, kuna esimesel laskumisel sõitis rajalt välja. Esimese poodiumikoha ja ühtlasi ka esimese võidu MK-etapil sai ta Beaver Creekis 3. detsembril 2011 ülisuurslaalomis. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta Alpi kahevõistluses kuldmedali. 2014 Sotšis olümpiavõitja Alpi kahevõistluses 2006 Mount St. Anne'is pronksmedal slaalomis Sandro Viletta on osalenud (seisuga 23. jaanuar 2015) 115 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 1 korra, mis viis ta kohe ka kõige kõrgemale astmele. Sandro Viletta koduleht Sandro Viletta FIS-i kodulehel (inglise)
August Allik

August Allik (18. märts 1920 Loodi – 21. august 1962 Tallinn) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane, Eesti laskurkorpuse 300. laskurpolgu rühmakomandör. Ta nimetati Väikese väina forsseerimise eest Nõukogude Liidu kangelaseks 24.märtsil 1945. Ta maeti 23. augustil 1962 Rahumäe kalmistule. http://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=August&filter_maetud_perenimi=Allik&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=[alaline kõdulink] Аллик Август Августович (vene keeles)
Nivikool

Nivikoolid on sulaval lumel elavad loomad. Nivikoolid on nt mitmed lumekärbsed, talikoonlased ja hooghännalised. Jäävetikad Pagon Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Carl Eduard Aspelund

Carl Eduard Aspelund (ka Karl Edvard Aspelund; 31. oktoober 1816 Kuopio – 24. märts 1902 Mäntsälä) oli Eesti ja Soome vaimulik. Aspelund lõpetas Kuopios elementaarkooli ja Porvoos gümnaasiumi. Aastatel 1834–1846 õppis ta (immatrikuleeriti ) Helsingi Ülikoolis filosoofiat ja usuteadust. Ordineeriti 19. mail 1847 õpetajaks. Kaitses 22. juunil 1847 Helsingis filosoofiamagistri (Mag. fil.) väitekirja. Ta oli pärast ordineerimist adjunktõpetajaks Kuopios, aga ka Tohmajärvil ja Kitees (mõlemad Põhja-Karjala maakonnas, Ida-Soome läänis. Juunis 1852 kutsuti ta Peterburi Soome Maria koguduse adjunktõpetajaks, samaaegselt oli ta kirikukooli õpetaja. Aastatel 1853–1859 oli ta (kutsuti 7. septembril/19. septembril 1853, introdutseeriti 25. oktoobril/6. novembril 1853) Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja, oli samaaegselt ka mereväedivisjoni vaimulik. Võttis 22. jaanuaril/3. veebruaril 1858 puhkuse, lahkus 4. juulil/16. juulil 1859 ametist. Aastatel 1858–1865 oli ta Soome ametliku ajalehe Suomen Julkisia Sanomia vastutav toimetaja. Oli aastatel 1864–1895 Mäntsälä koguduse õpetaja, sai 10. detsembril 1889 praostiks. Jäi aastal 1895 emerituuri. Aspelund oli aastast 1837 Soome Kirjanduse Ühingu liige, aastast 1844 Soome Kunstiühingu, Soome fauna- ja flooraseltsi, aastast 1846 Viiburi Soome Kirjanduse Ühingu liige, aastast 1855 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige ja aastatel 1854–1859 Eesti Piibliseltsi Komitee liige. ta on kirjutanud ajakirjandusse artikleid, aastal 1889 ilmus tema jutluseraamat ja mälestused Kuopiost; aastal 1897 ilmus tema teoloogiline käsitlus ristimisest. Aspelund oli kaks korda abielus. Tema esimese naise Johanna Marie (1825–1866) isa Karl Fredrik Calonius oli Tohmajärvi abipastor. Tema teise naise Berta Sofia (1832–1906) isa Anders Johann Sjögren oli keeleteadlane (osseedi ja gruusia keele uurija, aga ka liivi ja komi keele uurija), ajaloolane, etnograaf ja rännumees, Peterburi Teaduste Akadeemia akadeemik. Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007 Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 (Karl Edvard Aspelund)
Diplomaatia

Diplomaatia on riike või rahvusvahelisi organisatsioone esindavate isikute (diplomaatide) vaheline suhtlemine. Kahepoolne (bilateraalne) diplomaatia toimub kahe riigi vahel ja mitmepoolne (multilateraalne) diplomaatia paljude riikide vahel. Mitmepoolne diplomaatia toimub sageli mõne rahvusvahelise organisatsiooni (näiteks ÜRO) egiidi all. Diplomaatia on osa riigi välispoliitikast. Diplomaatia on välispoliitika peamine vahend, kuid välispoliitika eesmärkide saavutamiseks võidakse kasutada ka muid vahendeid (spionaaž, sõjaline jõud vms). Tavaliselt üritatakse diplomaatiliste läbirääkimiste kaudu säilitada rahu. Hoolimata sellest võib diplomaatia sisaldada ka hoiatusi ja ähvardusi (suhete katkestamine, esindajate tagasikutsumine, majandus- või muud sanktsioonid, ultimaatum vms). Kui välispoliitilised eesmärgid on üldiselt avalikult teada, siis igapäevane diplomaatiline suhtlemine toimub enamasti avalikkusest eemal. Läbirääkimiste tulemused (sõlmitud rahvusvahelised lepingud jmt) üldjuhul avalikustatakse. Viini kongress Diplomaatia mõisteid Diplomaatide loend Eesti saadikute loend Eesti Vabariigi välisesindajate loend (1939) Kultuuridiplomaatia Henry A. Kissinger "Diplomaatia", ester.ee Henry A. Kissinger "Diplomaatia", lugeja.ee
Luige tänav (Paide)

Luige tänav on tänav Paides. Luige tänav on umbes 280 meetrit pikk. Tänav algab Tiigi tänavalt, kulgeb paralleelselt Koidu ja Laia tänavaga (nende kahe vahel) kirdesse ja ristub Soo tänavaga, kus ta ka lõppeb. Paide tänavate loend
Koidu tänav (Paide)

Koidu tänav on tänav Paides. Koidu tänav on umbes 280 meetrit pikk. Tänav algab Tiigi tänavalt, kulgeb paralleelselt Luige tänavaga kirdesse ja ristub Soo tänavaga, kus ta ka lõppeb. Paide tänavate loend
Oscar Luigi Scalfaro

Oscar Luigi Scalfaro (9. september 1918 Novara – 29. jaanuar 2012 Rooma) oli Itaalia president aastatel 1992–1999. 1942. aastal lõpetas Milano Püha Südame Katoliikliku Ülikooli ja alustas tööd juristina. 1945. aastal sai temast riiklik süüdistaja. Samal aastal nõudis ta surmanuhtlust Novara prefektile Enrico Vezzalinile ning tema kaaslastele Raffaele Infantele, Arturo Missiatole, Domenico Riccile, Salvatore Santorole ja Giovanni Zenole, keda süüdistati kollaboratsionismis, koostöös Saksa okupatsioonivõimudega. Kõik kuus mõisteti surma ja hukati samal aastal. Pärast seda saavutas Scalfaro veel ühe surmaotsuse, kuid selle saanule anti enne otsuse täideviimist armu. Scalfaro on viimane Itaalia prokurör, kes saavutanud surmaotsuse. 1946. aastal valiti ta Torino konstitutsioonilise assamblee liikmeks ja 1948. aastal sai temast Itaalia Kristlik-Demokraatliku Partei esindajana Itaalia parlamendi liige. 1972–1973 oli ta haridusminister, 1983–1987 siseminister. 1992. aastal valiti Scalfaro parlamendi esimeheks ja juba mõne kuu pärast Itaalia presidendiks. President oli ta 1999. aastani ja vastavalt Itaalia põhiseadusele pärast seda kuni surmani eluaegne senaator. Scalfaro oli abielus. Naine Maria Inzitari suri 1944. aastal kõigest 20-aastaselt. Neil sündis tütar Marianna. Scalfaro ei abiellunud enam kunagi. 1997 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk [1]
Kitsas tänav (Paide)

Kitsas tänav on tänav Paides. Kitsas tänav on umbes 310 meetrit pikk. Tänav algab Tallinna tänavalt, kulgeb läände ja ristub Puuvilja tänavaga, kus ta ka lõppeb. Kitsas tänav ristub Väike-Aia tänavaga. Osa tänavast jääb Paide vanalinna muinsuskaitseala piiridesse. Paide tänavate loend
Väike-Aia tänav

Väike-Aia tänav on tänav Paides. Kitsas tänav on umbes 330 meetrit pikk. Tänav algab Pärnu tänavalt, kulgeb põhja ja ristub Laia tänavaga, kus ta ka lõppeb. Väike-Aia tänav ristub Kitsa tänavaga. Osa tänavast jääb Paide vanalinna muinsuskaitseala piiridesse. Paide tänavate loend
Tapa linnavolinike loend

Siin on loetletud Tapa linnavolikogu volinikke. 14. ja 15. jaanuaril valiti Tapa linnavolikogusse järgmised linnavolinikud. Vaba ruudu järgi valitud Tõnis Rähn Johannes Ruuse Helmi Kaber Hendrik Elisson Eesti sotsialistlik tööliste partei August Tops Johannes Järveldt, Eesti Sotsiaaldemokraatlikust Tööliste Parteist Erapooletute liit Konstantin Kaal Bernhard Rooba Johan Pari Tapa linna kodanikud Helmuth Kiisk Tapa linna majaomanikud, raudteelased, töölised August Heinmets Vabadussõjalaste rahvaliikumise nimekiri Andres Vaher Johannes Peterson Richard Mihkels Ervin Jürgenson 8. novembril 1935 toimunud Tapa linnapea valimistel sai ainus ülesseatud kandidaat Oskar Pelska poolt ja vastu võrdsel arvul hääli, mistõttu linnapea jäi valimata. 15. ja 16. oktoobril 1939 valitud ja Järva maavanema poolt 28. oktoobril 1939 kinnitatud Tapa linnavolinike loetelu: Jaan Maidre (849 häält) Helmi Kaber (739) Julius Martov (531) Karl Vernik (510) Liborius Paal (487) Helmut Kiisk (461) Richard Mihkels (449) Johan Pari (424) Ivan Ivanov August Unt (365) Ernst Murs (359) Andres Vaher (339) 2121 hääleõiguslikust kodanikust võtsid valimistest osa 1216 (55,8%), 12 kohale oli 17 kandidaati. RTL 1934, 10 Tapa linnapea kriis võtab tõsisema iseloomu. Uus Sõna, 9. november 1935, nr. 262, lk. 6. RTL 1939, 101
Paldiski linnavolinike loend

Siin on loetletud Paldiski linnavolikogu volinikke. 14. ja 15. jaanuaril 1934 Paldiski linnavolikokku järgmised volinikud: Valimisliit "Edumeelsed kodanikud" Johannes Odres Oskar Puhm Alfred Lipp Ludvig Klaamas Balder Hanstein Karl Grep Valimisliit "Maaderentnike, kalurite ja majaomanike rühmade koondis" Jakob Sepp Jaan Jaama Ralf Lemberg Boris Ragel Valimisliit "Vabadussõjalaste rahvaliikumise nimekiri" Hartvig Reinvald Rudolf Reha Herbert Ranna Arvid Ugast Iseseisev valijateühendus "Kohalikkude kodanikkude rühm" Aleksander Treugut 15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Harju maavanema poolt 21. oktoobril kinnitati Paldiski linnavolinikeks (RTL 1939, 101): Toomas Brecher Kustav Erit Jaan Jaama August Kirsel Ludvi Klaamas Karl Krepp Edgar Lemberg Ralf Lemberg Johannes Odres Teodor Soo Aleksander Treugut Aleksander Tummeleht RTL 1934, 13
Petseri linnavolinike loend

Petseri linnavolinike loend 1934 on 14. ja 15. jaanuaril 1934 Petseri linnavolinikeks valitud esindajatest: August Ruusmann Hans Murri Evald Piirisild Jaan Kelder Paul Mägi Johan Prahm Vassili Poljakov Ernst Puusepp Ernst Kallas Nikolai Grünthal Nikolai Kulikov August Usai Johannes Gangnus Nikolai Slessarev Villem Reier 24. mail 1939 toimunud tulekahju tõttu ei valitud Petseri linnavolikogu 1939. aastal ümber ja ametisoleva volikogu volitusi pikendati kuni 1. jaanuarini 1941. (RTL 1934, 13) https://dea.digar.ee/article/AKriigiteataja/1939/06/13/4 Petseri linna ülesehitamise seadus (RT 1939, 50, 400 II)
Tõrva linnavolinike loend

Tõrva linnavolikogu oli Tõrva linna omavalitsusorgan (linnavolikogu), mille valisid valimisõiguslikud linnakodanikud. Linna täidesaatev võimuorgan oli Tõrva Linnavalitsus. 2. juulil 1926 anti Tõrva alevile linnaõigused, kuid majanduslikel kaalutlustel lasti see aasta veel alevina lõpetada. Esimesed Tõrva linnavolikogu valimised toimusid 8. ja 9. jaanuaril 1927. Tõrva linnavolinikeks valiti 14. ja 15. jaanuaril 1934 (RTL 1934, 13): Käsitööliste ja teiste töötavate kodanikkude ühise nimekirja valimisliidu järgi Martin Saag Aleksander Roots Elmar Pirs Majaomanikkude liidu valimisliidu järgi Voldemar Adamson Hans Usberg Majaomanikkude valimisliidu järgi Tõnis Muru Boris Zvetkov Arkadi Käärik Majaomanikkude ühenduse valimisliidu järgi Jaak Tauk Majaomanikkude, üürnikkude, käsitööliste, kaupmeeste, vabakutseliste ja twiste edumeelsete Tõrva kodanikkude koonduse valimisliidu järgi Jaan Viks Leonhard Kahro Jüri Bergmann Tööliste, üürnikkude ja käsitööliste ühise nimekirja valimisliidu järgi Jaan Põder Jaan Abras Vabadussõjalaste rahvaliikumise nimekirja valimisliidu järgi Julius Berenstrauch (välja arvatud alates 22. märtsist 1934, RTL 1934, 34) 15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Valga maavanema poolt 3. novembril 1939 kinnitati Tõrva linnavolinikeks: Jaan Viks Madis Reisenbuk Arkadi Käärik Artur Mandri Tõnis Muru, lahkus omal soovil, tema asemele kutsutud Artur Neumann (26. juuni 1940, RTL 1940, 59) Karl-Heinrich Perandi Johan Kuus Hans Tauts Jaan Põder Julius Berenstrauch Ants Salev Aleksander Merendi
Andrei Ilvest

Andrei Ilvest (2. mai 1846 Kärla kihelkond, Saaremaa – 1939) oli Eesti politseinik. Ta osales Vene-Türgi sõjas, oli 34 aastat Kuressaares tolliametnik ja seejärel politseinik kuni pensionile minekuni 78-aastaselt, olles olnud riigiteenistuses 51 aastat. Ta oli Kuressaare tuletõrje seltsi auliige. Maetud Kudjape kalmistule. Andrei Ilvest 90-aastane. Meie Maa, 20. mai 1936, nr. 56, lk. 3. Kudjape kalmistule maetute nimekiri
Vistseraalne rasv

Vistseraalne rasv on rasv, mis ladestub kõhupiirkonda elutähtsatesse elunditesse ja nende ümber. Vistseraalse rasvkoega inimesel on “õunakujuline” keha. Inimestel, kellel rasvkude ladestub peamiselt naha alla puusadele ja reitele (subkutaanne rasv), on “pirnikujuline” kehakuju. Vistseraalne rasvkude on metaboolselt aktiivsem kui subkutaanne rasvkude. Vistseraalne rasvkude vabastab vereringesse toksiine, mis soodustavad südame pärgarterite põletiku ja II tüüpi diabeedi teket. Rasvumine, eriti rasvaladestuste esinemine kõhupiirkonnas (vistseraalne rasvumine) ja ülakeha osas, on kindlasti insuliinisõltumatu suhkurtõve sõltumatu riskitegur. Vistseraalse rasva mõõtmine ja normid Sisemise rasva mõõtmine koos keha rasvaprotsendi mõõtmisega
Vee tänav (Paide)

Vee tänav on tänav Paides. Vainu tänav on umbes 270 meetrit pikk. Tänav algab Paide Keskväljakult, kulgeb itta ja ristub Parkali tänavaga, kus ta ka lõppeb. Vee tänav ristub Rüütli ja Vahe tänavaga. Osa tänavast jääb Paide vanalinna muinsuskaitseala piiridesse. perearstikeskus apteek
Gustav Oehrn

Gustav Oehrn on olnud mitme Eesti vaimuliku nimi: Gustav Oskar Oehrn Gustav Axel Conrad Oehrn Gustav Hermann Axel Oehrn
Posti tänav (Paide)

Posti tänav on tänav Paides. Posti tänav on umbes 270 meetrit pikk. Tänav algab Pikalt tänavalt ja kulgeb itta, kus ristub Parkali tänavaga ja lõppeb. Posti tänavaga ristub Rüütli tänav. Posti tänav jääb Paide vanalinna muinsuskaitseala piiridesse. Paide Saksa Tütarlaste Eragümnaasium, hiljem paiknes hoones Järvamaa Keskraamatukogu (Posti 12) Paide tänavate loend
Vahe tänav (Paide)

Vahe tänav on tänav Paides. Vahe tänav on umbes 160 meetrit pikk. Tänav algab Vee tänavalt, kulgeb lõunasse ja ristub Vainu tänavaga, kus ta ka lõppeb. Uus tänav ristub Põik tänavaga. Paide tänavate loend
Valli tänav (Paide)

Valli tänav on tänav Paides. Vallimäe külje all asuv Valli tänav on umbes 230 meetrit pikk. Tänav algab Posti tänavalt, kulgeb läände ja ristub Parkali tänavaga, kus ta ka lõppeb. Paide tänavate loend