laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Louisa Vesterager Jesperseni ja Maren Uelandi mõrv

17. detsembril 2018 leiti Imlili küla lähedal asuvalt Toubkali mäe jalamilt (Maroko Atlase mäed) 24-aastase taani naise Louisa Vesterageri ja 28-aastase norra naise Maren Uelandi surnukeha. Naised olid reisinud Marokosse vaatamata oma perekondade soovitustele. Ueland oli iroonilisel kombel postitanud sotsiaalmeedias sisserändajaid kiitvaid postitusi. Maroko politsei on mõrvadega seoses vahi alla võtnud 18 meest. Maroko peaprokurör on mõrva kirjeldanud terroriaktina pärast seda, kui Internetis hakkas levima video, kus mõned kahtlusalused vandusid ustavust Iraagi ja Levandi Islamiriigile. Islamiterroristide video, mis kujutab seda, kuidas naistel pea maha raiuti, on Skandinaavias keelatud levitada/vaadata. Maailma feministlikud ühendused mõistsid barbaarse misogüünse rünnaku teravalt hukka. https://www.theguardian.com/world/2018/dec/21/bodies-of-women-murdered-morocco-flown-home-louisa-vesterager-jespersen-maren-ueland https://edition.cnn.com/2018/12/20/africa/morocco-scandinavian-tourists-murder-intl/index.html https://www.cbsnews.com/news/louisa-vesterager-jespersen-maren-ueland-norway-murder-video-from-morocco-likely-authentic/ https://jyllands-posten.dk/premium/indblik/Indland/ECE11086372/islamisk-stat-i-soegelyset-efter-drab-paa-to-veninder/ https://www.reuters.com/article/uk-morocco-crime-denmark-idUKKCN1QO1A1 https://en.yabiladi.com/articles/details/72470/imlil-murders-feminist-associations-denounce.html
Madalsoomuld

Madalsoomuld on Eestis levinud mulla tüüp, mis valiti aastal 2019. aasta mullaks. Madalsoomullad on õrnad ja liigniisked. Madalsoomuld on kujunenud põhjaveetoitelistel liigniisketel madalamatel aladel, kus turbakihi tüsedus ületab 30 sentimeetrit. Enamasti koosnevad nad hästi lagunenud toitainerikkast musta värvi turbast, mis on tekkinud looduslikel lagesoodel mitmesuguste tarnaliikide jäänustest. Madalsoomullad moodustavad umbes 14% Eesti maafondist ja esinevad peaaegu kõikides Eesi piirkondades. Viimase sajandi jooksul olid paljud madalsoomullad kuivendatud metsa- ja põllumajanduslikus otstarbeks. Kuivendatud madalsoomuldadel kujutatakse suure saagikusega rohumaad või kuusikud. Kuivendamise ja mullaharimise pärast toimub kiire turba lagunemine, millega kaasneb suures koguses süsihappegaasi lendumine atmosfääri ning mulla kahjustumine. Rein Kase koostanud Eesti muldade nimestiku (1988) järgi jaotatakse madalsoomuldi järgmisteks: Tüüp: madalsoomullad Alltüüp: glei-madalsoomullad Alltüüp: madalsoomullad Variandid: harilikud madalsoomullad karbonaatsed madalsoomullad deluviaalsed madalsoomullad Eesti mullastik soomuld 2019. aasta muld on madalsoomuld Postimees, 05.12.2018 Kask, R. (1988). Eesti NSV muldade süstemaatiline nimestik ja lühidiagnostika. Tallinn. Lk 53–55 Madalsoomulla profill Pilt Mullamuuseumi kogust
Hansahoovi Teater

Hansahoovi Teater on teater Tartus aadressil Aleksandri tänav 46. Teater tegutseb aastast 2006. 2006 Jan Rahman "Sõit" ... https://web.archive.org/web/20190202225517/http://www.hansahooviteater.ee/index.php?main=1 (vaadatud 04.01.2019) Koduleht
ERMi teater

ERMi teater (Eesti Rahva Muuseumi teater) on Eesti Rahva Muuseumi peahoones tegutsev teater. 2018 "Seitse Venda ehk Uurali Kajakas" https://web.archive.org/web/20210826214213/https://teater.ee/teater_eestis/teatrid/ERMi_teater.theatre_id-220 (vaadatud 04.01.2019) https://www.erm.ee/et/events/teater Teatrist Eesti Teatri Agentuuri kodulehel
Kunda vapp

Kunda vapp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti linna Kunda vapp. Vapi kirjeldus on kooskõlastatud Eesti Vabariigi Heraldikanõukoguga ja kinnitatud Eesti Vabariigi Riigikantselei riigisekretäri poolt 27. septembril 1994. Hõbedase kilbi ülaosas kolm sinist lainelist joont, nende all kolm musta muistse ahingu otsa püstiasendis 2 + 1. Lained sümboliseerivad Kunda jõge, merd ja muinasjärve. Nende all asetsevad püstiasendis kolm musta muistset ahinguotsa, mis on viiteks väga ammusele asustusele Kunda Lammasmäel. Hõbedane taustavärv tuleb sinisavist. Kunda lipp Kunda sümboolika Riigikantselei lehel
Kelder (ansambel)

Kelder on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2007. Allan Vainola (laul, kitarr) Anna-Liisa Ovir (elektriorel, laul) Heiko Kask (basskitarr) Tiina Tõnisson (löökriistad). https://alumiinium.aule.ee/ (vaadatud 04.01.2019)
Kongomania

Kongomania on Eesti ansambel. Marilin Kongo – vokaal Siim Rospu – kitarr Kristjan Kaasik – kitarr Riivo Torstenberg – bass Priit Mägi – trummid Kongomania, myspace.com Kongomania, twitter
Kristjan (ansambel)

Kristjan on Eesti ansambel. Ansambel tegutses 1977–1985. 2018 tuli ansambel uuesti kokku. Gunnar Loho .... https://virumaateataja.postimees.ee/4903396/elust-enesest-ansambel-kristjan-tuli-32-aasta-jarel-kokku (vaadatud 04.01.2019) https://virumaateataja.postimees.ee/4903396/elust-enesest-ansambel-kristjan-tuli-32-aasta-jarel-kokku
Lainer (ansambel)

Lainer oli Eesti ansambel, mis tegutses 1980. aastatel. Jaak Joala – laul, klahvpillid, bass Igor Tsõganov – klahvpillid Sergei Pedersen – klahvpillid, saksofon Taago Daniel – bass Tõnu Hallik – kitarr Kalev Välk – löökriistad Ülo Valdmaa – direktor Gunnar Suviste – heli http://ruja.ee/Teema/102/ (vaadatud 04.01.2019) Ansamblist ruja.ee andmebaasis
Kjahta

Kjahta (vene keeles Кя́хта, burjaadi keeles Хяагта хот, mongoli keeles Хиагт хот) on Venemaal Burjaatias Mongoolia piiri ääres asuv linn, Kjahta rajooni keskus. Linna nimi tuleb burjaadi sõnast хяаг (mongoli keeles хиаг), mis tähistab orasheinataolist rohttaime Elytrigia. Kjahta asub Burjaatia pealinnast Ulan-Udest 234 km edelas piiritsoonis. Kjahta ja Altanbulag moodustavad kaksiklinna. Nende vahelt käib läbi Venemaa-Mongoolia piir. Kjahta on märksa suurem: 20 tuhat inimest Altanbulagi 4 tuhande vastu. Kui paljude Siberi linnade elanike arv on pärast NSV Liidu kokkuvarisemist vähenenud, siis Kjahta elanike arv on püsinud ja isegi pisut kasvanud (1989. aastal 18 tuhat elanikku). Kjahta asutati 1727. aastal kindlustatud tugipunktina, selle juurde rajati 1728. aastal kaubandusasula. Kjahtast 4 km kaugusele ehitati 1727. aastal Novotroitskaja kindlus, mille juurde tekkis Troitskosavski linn. 1743 sai Kjahta slobodaa õigused. 1792. aastal viidi Irkutskist Kjahtasse üle tollipunkt. 1934. aastal Troitskosavsk ja Kjahta ühendati. Sadakond aastat käis Venemaa ja Hiina vaheline kaubandus läbi Kjahta. Venemaalt viidi Hiinasse kalevit, käsitöö- ja karusnahatooteid ning juhtnahka, Hiinast teed. Praktiliselt kogu Lääne-Euroopat varustati sel ajal Kjahta kaudu veetud teega, kusjuures Venemaal kutsuti seda kjahta teeks ja Lääne-Euroopas vene teeks. Kjahta tähtsus hakkas vähenema 1860, kui piirikaubandust lubati kogu Venemaa-Hiina piiri ulatuses. Veel suurema hoobi andis Suessi kanali valmimine 1866, misjärel enamus Lääne-Euroopa kaubandusest Hiinaga hakkas käima läbi Suessi kanali. Pärast 1903. aastat, mil valmis Mandžuuria raudtee, muutus Kjahta üsna tähtsusetuks piiriasulaks. 11.–13. juunil 1921 pidas Kjahta all lahingu Roman Ungern von Sternberg, kes sai bolševikelt lüüa ja pidi taganema Mongooliasse. Kjahtas on niiske mandriline kliima. Keskmine õhutemperatuur on kõige kõrgem juulis (+19 °C), kõige madalam jaanuaris (–20 °C) ja detsembris (-17 °C). Aasta keskmine temperatuur on +1 °C. Maksimaalsed temperatuurid on kõige kõrgemad juulis (+41 °C) ja juunis (+39 °C), jaanuaris pole kunagi plusskraade täheldatud. Minimaalsed temperatuurid on kõige madalamad jaanuaris (–55 °C) ja veebruaris (–49 °C), juulis pole kunagi miinuskraade registreeritud. Aasta keskmine sademete hulk on 348 mm. Sademed jaotuvad ebaühtlaselt. Kõige sajusemad kuud on juuli (89 mm) ja august (74 mm), kõige kuivem on veebruar (3 mm). Kuid õhuniiskus on suurem pigem nendel kuudel, kui sademeid vähe on: kõige niiskemad kuud on jaanuar ja detsember (79&), kõige kuivemad on aprill ja mai (53%). Sademetest hoolimata on kõige päikesepaistelisem kuu juuli (279 tundi). Kõige vähem päikest paistab detsembris (127 tundi) ja novembris (153 tundi). 12 июня 1727 года - Основана Кяхта Экспедиционный центр Красноярского краевого отделения Русского географического общества Кяхтинский район, г. Кяхта (Бурятия) heraldicum.ru
Kuapa keel

Kuapa keel (varem ka kuapo keel) on siuu keelkonda kuuluv pärissiuu keel, mida traditsiooniliselt rääkisid tänapäeva USA Arkansase osariigi aladel elanud kuapad. Keelt räägitakse tänapäeval vähesel määral teise keelena USA Oklahoma osariigi kirdeosas. Kuapa keeles on 7 vokaali ja 26 konsonanti. Vokaalid: a, e, i, o, ã, ĩ, õ. Konsonandid: http://www.ethnologue.com/language/qua Inglise-kuapa sõnaraamat
Tsvilihhivka

Tsvilihhivka (ukraina keeles Цвіліхівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 277. Pindala on 0,135 km².
Kordelivka

Kordelivka (ukraina keeles Корделівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 2902. Pindala on 4,778 km².
Naturalisatsioon Eestis

Naturalisatsiooniks nimetatakse mittesünnijärgset kodakondsuse omandamist. Seda omandatakse perekonnaseisu, isikliku soovi või eriliste teenete läbi. Naturalisatsiooni saamise korda reguleerib kodakondsusseadus. Seda saab taotleda vähemalt 15 aastane isik, kes: omab pikaajalist või alalist elamisluba; on sooritanud eesti keele oskuse eksami; on sooritanud Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsuse seaduse tundmise eksami; omab legaalset püsivat sissetulekut; omab registreeritud elukohta Eestis; on lojaalne Eesti riigile. Need, kes on toime pannud raske kuriteo või on välisriigi sõjaväelased, ei oma õigust taotleda naturalisatsiooni. Eesti kodakondsuse naturalisatsiooni korras sündimise hetkest saab: alla 15 aastane alaealine, kes on Eestis sündinud või kes asub kohe pärast sündi koos vanema või vanematega püsivalt Eestisse elama, kui tema vanemad või last üksi kasvatav vanem, keda ükski riik ei pea kehtivate seaduste alusel oma kodanikuks, on lapse sünni hetkeks elanud vähemalt viis aastat seaduslikult Eestis. Denaturaliseerimine on naturalisatsiooni vastand, kus riik jätab ühe oma kodaniku kodakondsusest ilma. Üksikisiku seisukohast tähendab denaturaliseerimine kodakondsuse tühistamist või kaotamist. Denaturaliseerimist saab õigustada mitmete seaduslike põhjendustega. Kõige tõsisem vorm on kodakondsusest ilma jätmine, kus denaturaliseerimine toimub karistusena riigi poolt kriminaalseks peetavate tegevuste eest, mis on tihti vaid kaudselt seotud kodakondsusega, näiteks välisriigi sõjaväes teenimine. Riikides, kus topelt- ja mitmikkodakondsus on keelatud, sealhulgas Eestis, toob vabatahtliku kodakondsuse omandamine teises riigis kaasa algse kodakondsuse automaatse kaotamise; selline keeld võib soodustada ka olukorda, kus isik vabatahtlikult loobub oma esialgsest kodakondsusest.
Loojang (film 2018)

"Loojang" (ungari keeles "Napszállta", ingliskeelne pealkiri "Sunset") on 2018. aastal linastunud Ungari-Prantsuse koostööfilm, mille lavastas László Nemes, kellel on see juba teine täispikk film. Film esilinastus 2. septembril 2018 75. Veneetsia filmifestivalil ja sai FIPRESCI auhinna. Filmi näidati ka 2018. aasta Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil. "Loojang" valiti Ungarit esindama 91. Oscarite jagamisele, kuid ei osutunud nomineerituks. Eestis esilinastus "Loojang" PÖFFil. Filmi tegevus leiab aset 1913. aastal Austria-Ungari pealinnas Budapestis. Majandus kasvab ja moes on laiad peenepitsilised daamikübarad. Kõige kuulsam ja nooblim Leiteri kübaratöökoda valmistub tähistama oma 30. tegutsemisaastat. Ootamatult astub kontorisse keegi Irisz Leiter (Julia Jakab), kes esitleb end segastel asjaoludel hukkunud äri asutajate tütrena. Uuele omanikule Oszkár Brillile (Vlad Ivanov) taoline ootamatu sissetung ei meeldi ning ta püüab Iriszest lahti saada. Irisz kuuleb, et kusagil Budapestis elab ja tegutseb ka tema ammu kadunud vend, ning ta asub Kalmanit otsima linna kuritegelikust ja anarhistlikust allilmast. See on tume paheliste aristokraatide, revolutsionääride ja seksuaalsadistide maailm, mis ka Iriszt üha sügavamale endasse tõmbab. Elsa Keslassy. "‘Son of Saul’ Director László Nemes to Start Shooting ‘Sunset’". Variety. Retrieved 19 September 2017. KB-: Az egyik legmenőbb filmfesztiválon versenyezhet az Oscar-díjas magyar rendező új filmje. index.hu. Budapest: Index.hu Zrt. (2018. júl. 5.) (Hozzáférés: 2018. júl. 29.) arch "Biennale Cinema 2018 | Collateral Awards of the 75th Venice Film Festival". La Biennale di Venezia. 2018-09-08. Retrieved 2018-09-08. Barraclough, Leo (11 September 2018). "Oscar Winner László Nemes' 'Sunset' to Represent Hungary at Academy Awards". Variety. Retrieved 11 September 2018. "Venice to Kick Off Awards Season With New Films From Coen Brothers, Luca Guadagnino and Alfonso Cuaron" "Sunset". www.tiff.net. Retrieved 24 July 2018. ps://2018.poff.ee/filmid/415004</r http://www.kino.ee/Event/4815/ [treiler]
Uussisserändajad Eestis

Uussisserändajad Eestis on inimesed, kes on vähem kui 5 aastat Eestis seaduslikul alusel (tähtajalise elamisõiguse või -loaga) elanud. Esmakordsete tähtajaliste elamislubade statistika näitab, et kõige rohkem tulevad välismaalased Eestisse tööle, õppima või pererände korras. Viimastel aastatel on kõige rohkem elamislubasid väljastatud töötamiseks, 2018. aastal oli see arv 1850. Enim tullakse Eestisse Ukrainast, Venemaalt, Indiast, Soomest ja Lätist. Peaasjalikult asutakse elama Harjumaale, Ida-Virumaale, Tartumaale ja Pärnumaale. Vaata ka: Eesti kohanemisprogramm Kõikidel uussisserändajatel, kes on alla 5 aasta Eestis elanud, on võimalus eesti keele ja kultuuriga tutvumiseks võtta osa kohanemisprogrammist. Kohanemisprogramm koosneb lühikestest ja interaktiivsetest inglis- ja venekeelsetest koolitusmoodulitest. Lisaks praktilisele infole on uues keskkonnas toimetulekuks võtmetähtsusega ka kohaliku keele oskus. Seetõttu sisaldab kohanemisprogramm ka A1-taseme eesti keele õpet. Loe rohkem Sisseränne Eestisse Rändestatistika ülevaade 2014-2018
Kunda lipp

Kunda lipp on Lääne-Viru maakonnas asuva Kunda linna lipp. Lipu kirjelduse on kinnitanud Eesti Vabariigi Riigikantselei riigisekretär 29. septembril 1994. Ristkülikukujuline lipp koosneb kahest võrdse laiusega värvilaiust, millest ülemine laid on kollane, alumine punane. Lipu laiuse ja pikkuse vahekord on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm. Linna lipp heisatakse alaliselt Kunda Linnavolikogu ja Linnavalitsuse hoonel või selle läheduses. Linna lipp heisatakse ajutiselt linna pidupäevadel, avalikel üritustel jne. valitsuse korraldusel või viimasega kooskõlastatult. Linna lipu valmistamine ärilistel eesmärkidel on lubatud ainult valitsuse loaga. Linna vapi ja lipu etalonkujutised on hoiul linnasekretäri käes. Kunda vapp Kunda sümboolika Riigikantselei lehel
Sisseränne Eestisse

Eestisse sisserände all mõistetakse ükskõik millise inimese (eestlasest tagasipöörduja, Euroopa Liidu kodanik, kolmandate riikide kodanik jne) ajutist või pikaajalist kolimist Eestisse. Alates 2015. aastast ületab sisseränne väljarännet ja Eesti rändesaldo on positiivne. Enamik sisserännanutest on Ukraina, Venemaa ja Euroopa Liidu kodanikud. Nõukogude okupatsiooni ajal saabus Eestisse ühtekokku 1,6 miljonit inimest ning lahkus 1,26 miljonit. Rändesaldo oli positiivne 340 tuhande inimese võrra. Eestlaste osakaal langes 88%-lt 61%-le, põlisrahvastiku osakaal 99%-lt 66%-le ja immigrantrahvastik kasvas 1%-lt 34%-le. Vaata ka: Eesti rahvastik, Uussisserändajad Eestis ja Tagasipöördumine Eestisse Ränne Sisseränne suurendab juba viis aastat rahvaarvu, 17. jaanuar 2020 – Statistikaameti pressiteade nr 7
Tume

Tume on küla (lielciems) Lätis Tukumsi piirkonnas, Tume valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel Tume kraavi kaldal, asudes piirkonna keskusest Tukumsist 7 ja Riiast 69 kilomeetri kaugusel. Tumes asuvad keskkool, kultuurimaja, lasteaed, postkontor ja raamatukogu. Külas asuvad Tume, Tumes centrsi ja Skaudrase bussipeatus. Tume kujunes endise Tume mõisa (Tummen) juurde. Nõukogude perioodil rajati sinna kolhoosi Dzimtene keskasula. 2015. aastal oli külas 590 elanikku, 2018. aastal 594 ja 2020. aastal 576. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3340 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 18. juulil 2020.
Degole vald

Degole vald (läti keeles Degoles pagasts) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Slampe, Irlava, Tume, Lestene ja Smārde vallaga. Valla pindala on 67,4 km². 2016. aasta seisuga elas seal 685 inimest. Valla keskus on Vienība küla. Vallavanem on Lidija Legzdiņa (ka Tume valla vallavanem). Vald on kujunenud Degole mõisa (Degahlen) maadele. Aastal 1945 moodustati Irlava vallas Degole külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1960 liideti sellega Mežnieki külanõukogu sovhoosi Irlava alad, aastal 1962 aga likvideeritav Praviņi külanõukogu. Aastal 1968 liideti sellega Slampe külanõukogu sovhoosi Vienība maad. Aastal 1973 arvati osa sellest Lestene külanõukogu koosseisu. Aastal 1975 arvati külanõukogu koosseisu osa Viesātase ja Irlava külanõukogust, aastal 1977 veel osake Irlava külanõukogust. Aastal 1979 arvati osa Degole külanõukogu maadest Irlava ja Jaunpilsi külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 moodustati Degole külanõukogust Degole vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda. Looduskaitse all on mitmed nimetud looduskaitsealused põlispuud. 2011. aastal elas vallas 579 lätlast, 63 venelast, 26 valgevenelast, 12 ukrainlast, 2 poolakat ja 17 leedulast. Vallas on järgmised külad. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. "(vaadatud 3.01 2019)". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. jaanuar 2019. Vaadatud 6. jaanuaril 2019. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Degole vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vienība

Vienība on küla (vidējciems) Lätis Tukumsi piirkonnas, Degole valla halduskeskus. Küla asub piirkonna keskusest Tukumsist 9,8 ja Riiast 70,7 kilomeetri kaugusel. Vienība on Degole valla (varem Degole külanõukogu) halduskeskuseks aastast 1989, seal asuvad valla algkool ja raamatukogu. Külas asub Vienība bussipeatus. Aastal 2018 oli külas 263 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 264. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=23127 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 18. juulil 2020.
Karogi

Karogi on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub valla keskusest Staicelest 4, endisest piirkonnakeskusest Alojast 11 ja Riiast 126 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda. Küla lähistel paikneb Karogi liivakivikoobas. Külas asub Karogi bussipeatus. Karogi hiiepaigana kasutusel olnud Karogkalniņši küngas ja seal asuv Ohvrikivi on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas dabas pieminekļi Autotransporta direcija Karogu Baznīckalniņš (Karogkalniņš) un Upurakmens - kulta vieta
Ķila

Ķila on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub valla keskusest Staicelest 4, endisest piirkonnakeskusest Alojast 18 ja Riiast 145 kilomeetri kaugusel. Külas on alla 100 elaniku. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda. Külas kasvavad kaks Ķila paju on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Limšeni

Limšeni (ka Limšēni, vanasti ka Limšenu muiža) on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub valla keskusest Staicelest 7, endisest piirkonnakeskusest Alojast 15 ja Riiast 150 kilomeetri kaugusel. Küla asub Salatsi jõe kaldal. Limšeni on kujunenud endise Limšeni mõisa (Limschen) hoonetekompleksi juurde. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda. Külas kasvavad Limšēni kask ja Limšēni mänd on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Līciems

Līciems on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub valla keskusest Staicelest 12, endisest piirkonnakeskusest Alojast 9 ja Riiast 136 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda. Küla asub paigas, kus Īģe jõgi Salatsisse suubub. Külas kasvavad kolm Līciemsi pärna ja nimetu mänd on looduskaitse all. Külas asuv Lījciemsi keskaegne kalmistu on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Lījciema viduslaiku kapsēta
Mārciems

Mārciems (ka Mārciemi) on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub Salatsi jõe kaldal merepinnast 45 meetri kõrgusel, valla keskusest Staicelest 6, endisest piirkonnakeskusest Alojast 20 ja Riiast 115 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda. Vietvārdu datubāze
Puršeni

Puršeni (ka Puršēni ja Vecpuršenu pusmuiža) on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub merepinnast 45 meetri kõrgusel Salatsi jõe kaldal, valla keskusest Staicelest 7, endisest piirkonnakeskusest Alojast 19 ja Riiast 140 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda. Külas kasvavad Vecpuršēni vaher, Puršēni pärn ja Dūņgravise kask on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Rozēni

Rozēni (vanasti ka Rozeni) on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub Salatsi jõe kaldal merepinnast 49 meetri kõrgusel, valla keskusest Staicelest 8, endisest piirkonnakeskusest Alojast 22 ja Riiast 133 kilomeetri kaugusel. Küla kujunes Rozēni mõisa (Koddiak) keskuse juurde. Aastail 1949-1958 asus seal Rozēni külanõukogu halduskeskus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda. Külas asub Rozēni bussipeatus. Külas kasvavad Rozēni Mežmuiža pärn ja Rozēni Mežmuiža tamm on looduskaitse all. Asula järgi on nime saanud Rozēni kihistik. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Stratigraafia terminoloogia