laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ahvenlased

Ahvenlased (Percidae) on kalade sugukond, mis kuulub ahvenaliste seltsi. Sugukonda kuuluvad peamiselt põhjapoolkeral mageveekogudes ja riimvetes levinud röövkalad. Enamus liike elavad nearktises, aga on ka liike palearktises. Sugukonnas on üle 200 liigi ja 11 perekonda, FishBase'i andmete järgi 239 liiki ja 11 perekonda. Ahvenaid nendest liikidest on 3: ahven, kollane ahven ja balhaši ahven. Ahvenlased on ühed kõige arvukamad kalad Põhja-Ameerikas, ainult karplased on arvukamad. Eesti vetes on esindatud kolm liiki: ahven (Perca fluviatilis), koha (Sander lucioperca) ja kiisk (Gymnocephalus cernuus). Kõige suurem ahvenlane on koha, kes võib kasvada kuni 100 sentimeetri pikkuseks. Aga enamus ahvenlased on palju väiksemad. Üks kõige väiksemaid ahvenlasi on pärisdarteri perekonda kuuluv Etheostoma microperca, kes kasvab maksimaalselt ainult 45 mm pikaks. Ta on levinud Põhja-Ameerikas. Eesti kõige suurem püütud ahvenlane on koha, kes kaalus 14,25 kg ja oli 90 cm pikk, püüti Võrtsjärvest aastal 1975. Eesti kõige suurem püütud ahven kaalus 2,8 kg, pikkus on teadmata. Kala püüti Peipsi järvest aastal 1964. Eesti kõige suurem püütud kiisk kaalus 0,195 kg, pikkuseks 27,5 cm ja püüti Uulu vallast (Pärnu kihelkond) aastal 1999. Eestis püütakse ahvenlasi ka töönduslikult. Kõige rohkem püütakse ahvenat, teisena koha. Kiisal tööndusliku tähtsust ei ole. Ahvenat püüti Eestis aastal 2020 sisevetest 1251 tonni ja Läänemerest 749 tonni. Kusjuures, sisevetest pole nii palju ahvenat püütud alates 2005. aastast. Koha püüti Eestis aastal 2020 sisevetest 949 tonni ja Läänemerest 20 tonni. Ka koha püüginumbrid olid väga kõrged, ainult 2006. aastal püüti rohkem sisevetest (1127 tonni). Sugukonda iseloomustab 2 seljauime, mis on üksteisest eraldi või vähesel määral ühildunud. Esimene seljauim ogakiirtega, teine seljauim harunenud kiirtega. Anaaluimel tavaliselt 1 või 2 ogakiirt, teine ogakiir üldiselt harunenud. Kõhuuimed ühe ogakiirega ja 5 harunenud kiirega. Nende soomused on ktenoidsed ja kehad enamasti piklikud. Koonilised hambad kinnituvad peale lõualuude veel mitmele teisele suuõõne luule. Teose "Fishes of the World" viies väljaanne jagab ahvenlased viite alamsugukonda. Sugukonda kuulub 11 perekonda: Liivakala (Ammocrypta) Crystallaria Pärisdarter (Etheostoma) Kiisk (Gymnocephalus) Nothonotus Ahven (Perca) Perkariin (Percarina) Karedarter (Percina) Võldasahven (Romanichthys) Sander Süstikahven (Zingel) "Family Percidae - Perches". FishBase. Originaali arhiivikoopia seisuga 14.12.2021. Vaadatud 12.12.2021. "Percidae". Encyclopedia of Arkansas. Vaadatud 12.12.2021. "Ahvenlased (Percidae)". KALAPEEDIA. Vaadatud 12.12.2021. "Eesti rekordkalad". Maaleht. 07.03.2016. Vaadatud 18.01.2022. "Kalandus". Statistikaamet. Originaali arhiivikoopia seisuga 18.01.2022. Vaadatud 18.01.2022.
Jenga

Jenga on 1970. aastatel Briti lauamängude kavandaja ja autori Leslie Scotti loodud ja Hasbro turustatud füüsilist osavust arendav lauamäng. Kaks või enam mängijat eemaldavad 54 puitklotsist (tavaliselt 1,5 cm × 2,5 cm × 7,5 cm) koosnevast 18-kihilisest tornist kordamööda ühe klotsi. Iga eemaldatud klots asetatakse seejärel torni tippu, mis muudab tarindi üha ebapüsivamaks.
Mäliste

Mäliste on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 11.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Mäliste küla taludest ja ajaloost
Brandon Gormley

Brandon Gormley (sündinud 18. veebruaril 1992 Murray Riveris, Prints Edwardi saarel) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Saksamaa kõrgliigaklubis Iserlohn Roosters. Aastatel 2008–2012 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Moncton Wildcats. Hooajal 2009–10 pälvis ta Michael Bossy Trophy. 2010. aastal valis Phoenix Coyotes ta NHL-i draft '​is 13. valikuna. Hooaja 2012–13 asus ta mängima American Hockey League'is Coyotesi noorteklubis Portland Pirates. NHL-is debüteeris ta 10. märtsil 2014 mängus Tampa Bay Lightningi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is sama aasta 16. novembril mängus Edmonton Oilersi vastu. Coyotesi põhikoosseisus ei suutnud ta oma kohta kindlustada, saades 2014–15 põhihooaja kirja 27 mängu, milles lõi kokku kaks väravat ja andis kaks väravasöötu. 2015. aasta septembris kaubeldi Gormley Colorado Avalanche'ile. Hooaja 2015–16 esimeses pooles ei suutnud ta taas silmapaistvaid esitusi teha (26 mänguga vaid üks väravasööt) ning mängis hooaja teises pooles AHL-is Avalanche'i noorteklubis San Antonio Rampage'is. Hooaja lõpus Avalanche Gormleyle uut lepingut ei pakkunud. Hooajal 2016–17 mängis ta AHL-i klubides Albany Devils ja Binghamton Senators. 2017. aasta oktoobris sõlmis ta üheaastase lepingu Rootsi kõrgliiga klubiga Mora IK. Hooaja 2018–19 esimeses pooles mängis ta Soome kõrgliiga klubis HC TPS. Seejärel naasis ta Rootsi kõrgliigasse, liitudes Frölundaga, kus mängis kuni hooaja 2019–20 lõpuni. Hooajal 2018–19 tuli ta Frölundaga Rootsi meistriks ning võitis 2019. ja 2020. aastal võitis lisaks Jäähoki Meistrite Liiga. Hooajal 2020–21 mängis Saksamaa kõrgliiga klubis Straubing Tigers. 2021. aasta augustis sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Riia Dinamo. 2021. aasta detsembris siirdus ta Jaroslavli Lokomotivi. Hooajal 2022/23 mängis ta KHL-is HK Sotši ridades. 2023. aasta oktoobris sõlmis ta üheaastase lepingu Iserlohn Roostersiga. 2012. aastal võitis Gormley Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Gormley oli selle aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Dougie Hamiltoni kõrval resultatiivseim kaitsemängija valiti turniiri parimaks kaitsemängijaks ja turniiri sümboolsesse koosseisu. 2016. aastal võitis ta Kanada jäähokikoondise koosseisus Spengleri karika. "DINAMO RĪGA sastāvu papildina kanādiešu aizsargs Brandon Gormley". dinamoriga.lv. 18.8.2021. Vaadatud 15.12.2021 "Roosters sign defenceman Brandon Gormley" (saksa). Iserlohn Roosters. 2. oktoober 2023. Vaadatud 2. oktoobril 2023. https://www.eliteprospects.com/player/19428/brandon-gormley (vaadatud 15.12.2021) Brandon Gormley NHL.com lehel Brandon Gormley hockeydb.com lehel
NHS COVID-19

NHS COVID-19 on Suurbritannia elanike jaoks loodud nutirakendus, millega teatatakse kasutajale võimalikest kokkupuudetest koroonaviirusega nakatunutega. Rakendus on välja töötatud Suurbritannia riikliku tervishoiusüsteemi NHS tellimusel. NHS-i rakendus – üldotstarbeline rakendus COVID Symptom Study – mitte-NHS-i sümptomite jälgimine Suurbritannias Koroonateaberakendused – kõik riigid NHSX. "NHS official website". Vaadatud 15.12.2021.
Arkadak

Arkadak on linn Venemaal Saratovi oblastis, Arkadaki rajooni keskus. Asub Bolšoi Ardkadaki jõe ääres, 248 km Saratovist läänes. Linn rajati 1721. aastal. Linnaõigused sai 1963. aastal. Linnas on toiduainetetööstuse ettevõtted ning piiritusevabrik. 2020. aastal oli linnas 11 516 elanikku. Q126684906 https://ark.arkadak.sarmo.ru/ https://www.arkadak.ru/
Hubertus Heil

Wolfgang-Hubertus Heil (sündinud 3. novembril 1972 Hildesheimis) on Saksamaa sotsiaaldemokraatlik poliitik. Ta on alates 14. märtsist 2018 Saksamaa töö- ja sotsiaalminister. Ta sündis Hubertuse päeval 1972. aastal Hildesheimi õpilasnõuniku pojana. Pärast keskkooli lõpetamist 1992. aastal Peines läbis ta asendusteenistuse. Seejärel õppis ta 1995. aastast Potsdami ülikoolis politoloogiat ja sotsioloogiat ning lõpetas 2006. aastal Hageni ülikoolis magistriõppe. Ta on 1998. aastast Bundestagi liige. Ta on 14. märtsist 2018 Saksamaa töö- ja sotsiaalminister. Ta on abielus jurist Solveig Orlowskiga, neil on poeg ja tütar. Usutunnistuse poolest on ta luterlane.
Männiku (Märjamaa)

Männiku on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Männiku peakraav Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 7.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rubiinšokolaad

Rubiinšokolaad on šokolaadisort, mida 2017. aastal tutvustas Belgia ja Šveitsi kakaofirma Barry Callebaut. Šokolaad on valmistatud "rubiinkakaoubadest". Need on olemasolevad botaanilised kakaooasordid, millel on töötlemiseks õiged omadused. Kuigi täpne tootmismeetod on ärisaladus, märgivad väljaanded, et tööstusharu spekuleerib, et rubiinšokolaadi valmistamisel kasutatakse Brasiilia Lavadose kääritamata kakaoubasid, millel võib olla naturaalne punakasroosa värvus. Rubiinkakaoube kasvatatakse Ecuadoris, Brasiilias ja Elevandiluurannikul, kuna neil on sarnane keskkond. Õigete ubade leidmiseks on välja töötatud test, mis tuvastab, kas hangitud oad vastavad neljandat tüüpi šokolaadi, rubiinšokolaadi, tootmiseks vajalikele spetsifikatsioonidele. Rubiinšokolaad on arendamisel alates 2004. aastast. Barry Callebaut registreeris 2009. aastal patendi kääritamata kakaoubadest (või kuni kolm päeva kääritatud ubadest) saadud "kakaost saadud materjalile", mis muutub punaseks või lillaks pärast nende töötlemist happega (nt sidrunhape) ja seejärel kakaoubadega rasvatustamist petrooleetriga või tõenäoliselt CO2-ga. Šokolaad patenteteeriti 2015. aastal Barry Callebaut` nimele patendinumbriga US 910473 Maailmale tutvustati uut sorti 5. septembril 2017 Shanghais toimunud eraüritusel. Rubiinšokolaadi turustatakse tumeda, piima- ja valge šokolaadi kõrval neljanda šokolaaditüübina ning sellel on roosa värv. Rubiinubade omaduste avamiseks ja rubiinšokolaadi loomiseks juhitakse hoolikalt kogu tootmisprotsessi alates kakaoubadest kuni rubiinšokolaadini. Käärimine, temperatuur, koorimisaeg ja happesuse tase on protsessi peamised parameetrid. Nagu iga tumeda, piima- ja valge šokolaadi puhul, on ainulaadne töötlemine võtmetähtsusega. Šokolaad ei kasva iseenesest, see on koostisosade töötlemine, mis vabastab ubades loomulikult esinevad värvid ja maitsed. Sama kehtib ka rubiinšokolaadi kohta, siin ei kasutata mingeid lisandeid, kõik on oa enda sees. See tähendab, et rubiinšokolaadi roosa rubiinvärv ja puuviljane maitse on 100% looduslik. Rubiinšokolaadi tootmist ei saa nimetada "looduslikuks" lihtsalt seetõttu, et see ei toimu looduses spontaanselt. See kehtib ka kõigi teiste šokolaaditoodete kohta. Selle iseloomuliku maitse ja värviga rubiinšokolaadi loomiseks ühendatakse looduslikud koostisosad. Ei ole lisatud marjamaitset, roosat ega muud värvi. Rubiinšokolaadi valmistamiseks kasutatakse sidrunhapet sidrunhape, mida leidub rohkesti looduses, erinevates puu- ja köögiviljades, näiteks tsitrusviljades. Eriti kõrge happe kontsentratsioon on sidrunites ja laimides Šeremet, D., Mandura, A., Vojvodić Cebin, A., Oskomić, M., Champion, E., Martinić, A., & Komes, D. (2019). Ruby chocolate–bioactive potential and sensory quality characteristics compared with dark, milk and white chocolate. Hrana u zdravlju i bolesti: znanstveno-stručni časopis za nutricionizam i dijetetiku, 8(2), 89-96. EP patent 2237677, Dumarche Arnaud; Troplin Philippe & Bernaert Herwig et al., "Process for producing cocoa-derived material", issued 2012-06-13, assigned to Barry Callebaut AG https://www.barry-callebaut.com/fr-CH/manufacturers/how-ruby-chocolate-is-made
1969. aasta Sudaani riigipööre

1969. aasta Sudaani riigipööre oli kolonel Jaafar Nimeiry juhtimisel president Ismail al-Azhari valitsuse vastu korraldatud võimupööre. Sellega lõppes Sudaani teine demokraatlik aeg ning algas Nimeiry 16-aastane valitsusaeg. Uue valitsuse poliitikat iseloomustasid araabia rahvuslus ning vasakpoolsus, sotsiaal- ja majanduspoliitika olid sotsialistlike joontega. Suur osa eraomandist riigistati. Nimeiry ajal lõpetati ka 1955. aastast kestnud esimene Sudaani kodusõda. Rahu nimel anti paljudele mässulistele armu ning 9. juunil 1969 Lõuna-Sudaanile autonoomia. 1989. aasta Sudaani kodusõda Historical Dictionary of the Sudan. Lk 41.
Ohukotsu

Ohukotsu on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Ohukotsu oja Ohukotsu mõis Ohukotsu küün Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Harsa

Harsa (Martes flavigula) on nugise perekonda kuuluv liik kärplasi. Harsa elab Kagu-Aasias. Eluviisilt ja välimuselt sarnaneb metsnugisega.
Nugis (perekond)

Nugis (Martes) on perekond kärplasi. Martes foina – kivinugis Martes martes – metsnugis Martes americana Martes caurina Martes flavigula – harsa Martes gwatkinsii Martes melampus Martes pennanti – ilka Martes zibellina – soobel
Anne Spiegel

Anne Spiegel (sündinud 15. detsembril 1980 Leimenis Baden-Württembergi liidumaal) on Saksamaa poliitik, ta on erakonna Liit 90/Rohelised liige. Ta on 15. detsembrist 2021 Saksamaa pereasjade, pensionäride, naiste ja noorte minister. 2016. aasta maist kuni 2021. aasta maini oli ta Rheinland-Pfalzi liidumaa pere-, naiste-, noorte-, integratsiooni- ja tarbijakaitseminister ning 2021. aasta jaanuarist ka keskkonna-, energeetika-, toitumis- ja metsaminister. Alates 18. maist 2021 kuni 15. detsembrini 2021 oli ta Rheinland-Pfalzi liidumaa kliimakaitse-, keskkonna-, energeetika- ja liikuvusminister ning liidumaa asepeaminister. Ta sündis aastal 1980 Leimenis Baden-Württembergi liidumaal. Ta kasvas üles Speyeris ja Ludwigshafen am Rheinis. Aastal 2000 lõpetas ta gümnaasiumi. Seejärel õppis ta politoloogiat, filosoofiat ja psühholoogiat Darmstadti Tehnikaülikoolis, Johannes Gutenbergi Mainzi Ülikoolis, Mannheimi Ülikoolis ja Salamanca ülikoolis Hispaanias. Aastal 2007 kaitses ta M.A. kraadi Mainzi Ülikoolis. 15. detsembrist 2021 on ta Saksamaa pereasjade, pensionäride, naiste ja noorte minister. Ta on abielus, tema abikaasa on šotlane ning neil on neli last. Tema emapoolne vanaema on itaallane (pärit Sitsiiliast). Anne Spiegeli koduleht (saksa keeles)
Audi Q5

Audi Q5 on Saksa luksusautode tootja Audi 2008. aastast alates toodetud kompaktsete luksuslike crossover-maasturite sari. Teise põlvkonna Q5 esitlus toimus 2016. aasta Pariisi autonäitusel.
Šihhanõ

Šihhanõ on linn Venemaal Saratovi oblastis. Asub Volga paremkalda lähedal, 129 km Saratovist kirdes. 1997–2018 oli kinnine linn. Šihhanõ on munitsipaalmoodustis linnaringkonna staatuses ja on ümbritsetud Volski rajoonist. Linnast 2 km edelas asub keemiarelvade baas Šihhanõ-2, tuntud ka kui Volsk-18. Asula rajati 1820. aastal. 1895 avati Šihhanõt läbiv raudtee Atkarski ja Volski vahel. Linnaõigused sai 1996. aastal. 2020. aastal oli linnas 5414 elanikku. Q126684906 http://zatoshihany.ru/
Michael Belov

Michael Belov (vene keeles Михаэль Арнольдович Белов; sündinud 27. novembril 2001 Moskvas) on vene autosportlane. Ta võistleb sarjas SMP Racing. 19. augustil 2020 teatati, et oli David Schumacher lahkus Charouz Racing Systemi meeskonnast. Sellega palkas meeskond Belovi võistlema FIA Vormel-3 meistrivõistluste 2020. aasta ülejäänud hooajal. Michael Belovi karjääri statistika (inglise keeles)
Vincent Niclo

Vincent Niclo (sündinud 6. jaanuaril 1975 Pariisis) on prantsuse pop-ooperi tenorlaulja. Ta on teinud koostööd Punaarmee kooriga.  Vincent Niclo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Hanstedt

Hanstedt on Saksamaal Alam-Saksi liidumaal mitme valla nimi. Hanstedt (Nordheide), vald Harburgi kreisi Hanstedt (Uelzen), vald Uelzeni kreisis
Varbola

Varbola on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Külas asub keskaegne Keldrimäe asulakoht. Varbola vanade rannamoodustiste kaitseala Varbola Jaanilinn Kükita suurkivi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Komöödia

Komöödia ehk pilke- või naljamäng (kr kōmōdia < komos 'lõbus, lärmitsev salk' + ōdē 'laul') on lõbusa lõpplahendusega näidend, üks dramaatika žanre (võrdle tragöödia ja draamaga). Komöödia naeruvääristab satiiri ja huumori abil inimlikke nõrkusi ja pahesid, paljastab elukorralduse pahupooli ja sotsiaalseid müüte ning pakub vabastava naeru läbi meelelahutust. Konfliktid on komöödias tavaliselt kergekaalulisemad kui tragöödias või draamas ja lahenevad mitmesuguste sekelduste, arusaamatuste, ootamatute sündmuspöörakute ja valeperipeetiate järel õnnelikult. Inimesekujutus võib olla ühekülgsem kui draamas, tüüpilist rõhutav, koomilisi liialdusi pakkuv (hüperbool, karikatuur, šarž). Domineerivate tunnuste alusel jagatakse komöödiaid žanritüüpideks, nagu satiiriline ja humoorikas komöödia; farss ehk jant, vodevill, kõrgkomöödia, olustikukomöödia, karakterkomöödia, konversatsiooni- ehk salongikomöödia, kommetekomöödia, intriigikomöödia, mütoloogiline komöödia, poleemiline komöödia, pastoraalne komöödia. Koomilisi filme ehk komöödiafilme nimetatakse tavaliselt samuti komöödiateks. Kuulsamaid autoreid: Shakespeare, Ben Jonson, Sheridan, Oscar Wilde, George Bernard Shaw, Lope de Vega, Molière, Beaumarchais, Carlo Goldoni, Nikolai Gogol, Aleksis Kivi. Eesti kirjanikest: esimesed algupärased naljamängud kirjutas Juhan Kunder, Eesti teatriloos oluline August von Kotzebue. Klassikaline eesti komöödia on Eduard Vilde "Pisuhänd", komöödiakirjanikud on veel Oskar Luts, Hugo Raudsepp, Juhan Smuul, Enn Vetemaa, Andrus Kivirähk. http://www.utlib.ee/ekollekt/eeva/index.php?lang=et&do=autor&aid=55[alaline kõdulink] Kreeka komöödia., Kiri ja Kunst nr 1/1927
Evengi autonoomne ringkond

Evengi autonoomne ringkond (Evengimaa) oli Vene NFSV ja Venemaa Föderatsiooni haldusüksus, föderatsiooni subjekt Siberi föderaalringkonnas. Alates 1. jaanuarist 2007 on see reorganiseeritud Krasnojarski krai Evengi rajooniks. Ringkond asub Kesk-Siberi kiltmaal, põhjaosas asub Putorana mägismaa. Tähtsamad jõed on Alam-Tunguska ja Podkamennaja Tunguska. Kliima on mandriline. Jaanuari keskmine temperatuur on –26 kuni –36 °C, juulis +14 °C. Keskmine sademete hulk on 400 mm aastas. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli ringkonna rahvaarv 17 697, kellest 10 958 (62%) olid venelased, 3802 (21,5%) evengid ehk tunguusid, 991 (5,6%) jakuudid, 550 (3,1%) ukrainlased ja 211 (1,2%) ketid. Rahvaarv väheneb peamiselt väljarände tõttu. Suuremad asulad on Tura alev (5700 elanikku), Baikiti (4000) ja Vanavara (3300) küla. Ringkond on jaotatud kolmeks rajooniks: Baikiti rajoon (Байкитский район), Ilimpiiski rajoon (Илимпийский район) (keskus Tura) ja Tunguska-Tšunja rajoon (Тунгусско-Чунский район) (keskus Vanavara). Ringkond moodustati 10. detsembril 1930 Evengi rahvusringkonnana. 30. juunil 1908 toimus seal Tunguusi katastroof. 17. aprillil 2005 toimunud rahvahääletuse tulemusena liideti Evengi AR 1. jaanuaril 2007 Krasnojarski kraiga, kus tema baasil moodustati Evengi rajoon. Evengimaa ametlik veebileht
Põlli

Põlli on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Põlli külas asub Varbola Jaanilinn. Põlli kraav Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Põlli küla koduleht
Karl Lauterbach

Karl Wilhelm Lauterbach (sündinud 21. veebruaril 1963 Dürenis) on Saksamaa sotsiaaldemokraatlik poliitik, arst, epidemioloog. Ta on alates 8. detsembrist 2021 Saksamaa tervishoiuminister. Ta sündis aastal 1963 Dürenis, kuid kasvas üles töölisperekonnas Oberzieris Julichi tuumauuringute keskuse lähedal Düreni kreisis Nordrhein-Westfaleni liidumaal, tema isa töötas linnas piimakombinaadis. Gümnaasiumi lõpetas ta Dürenis. Aastast 1982 õppis ta arstiteadust RWTH Aacheni Ülikoolis ja San Antonios asuvas Texase ülikoolis. 8. detsembrist 2021 on ta Saksamaa tervishoiuminister.
Hermann I (Baden)

Hermann I Badenist (u. 1040 – 25. aprill 1074 Clunys) oli Verona markkrahv ja Badeni markkrahvide liini esivanem. Hermann sündis Freiburgis Berthold I vanima pojana. Ta abiellus Eberstein-Calwi krahvinna Judithiga Backnang-Sulichgaust, kes oli Hirsau kloostri rajaja. Temalt sai ta õiguse Badenile, millest sai hiljem perekonna valduste tuumik. Nende maade hulka kuulusid Albgau ja Ufgau Frangimaal. Tema ja ta naine rajasid Backnangi augustiinlaste kloostri. See lagunes kiiresti ja nende poeg ehitas selle 1123. aastal uuesti üles. Seejärel oli klooster Badeni markkrahvide viie põlvkonna puhkepaik. Kui Hermanni isast sai 1061. aastal Kärnteni hertsog, sai Hermann Verona markkrahvi viisakustiitli. Kuigi ta kunagi Kärnteni sõltlases Veronas ei valitsenud, pidi markkrahvitiitel jääma tema järglastele. Ta oli ka Breisgau krahv. 1073. aastal läks ta oma naisest lahku, andis kloostritõotused ja sai ilmikvennaks Cluny kloostris, kus ta ka suri. Katoliku kirikus tähistatakse teda 25. aprillil. Hermann ja Judith said järgmised lapsed: Hermann II (suri 8. oktoobril 1130) Luitgard
Blackfriars

Blackfriars on piirkond Londoni kesklinnas Thamesi jõe põhjakaldal. See paikneb City of Londoni edelaosas. Blackfriarsi sild  Blackfriars – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Hermann II (Baden)

Hermann II Badenist (u. 1060 – 7. oktoober 1130) oli esimene Badeni markkrahvi tiitli kandja, perekonna asukoha Hohenbadeni lossi järgi. See loss on tänapäeval Baden-Badeni linnas. Hermann oli Hermann I Badenist ja Judithi Backnang-Sulichgaust poeg. Ta oli Verona margi valitseja aastatel 1112-1130. Ta nimetas end Dominus in Baden, comes Brisgaviae, marchio Verona (Badeni isand, Brisgau krahv, Verona markkrahv). 1070. aasta paiku hakkas Hermann ehitama Hohenbadeni lossi vana keldi ehitise jäänuste peale. Pärast valmimist 1112. aastal võttis ta endale Badeni markkrahvi tiitli. Ta ehitas uuesti üles augustiinlaste kloostri, mille tema isa oli 1123. aastal Backnangi ehitanud. Hermanni viimne puhkepaik asub selles kloostris. Hermann II abiellus Judithiga Backnangist ja nad said järgmised lapsed: Hermann III (suri 16. jaanuaril 1160) Judith (suri 1162. aastal), abiellus Kärnteni hertsogi Ulrich I-ga (suri 1144. aastal)
Prandi vakus

Prandi vakus (ajalooliselt ka Kardina vakus) oli vakus kesk- ja varauusaegsel Järvamaal. Orduajal kuulus see Järva foogtkonna ning Rootsi võimuperioodil Paide lossilääni Mäo mõisa koosseisu. Prandi vakust on esmamainitud ilmselt ajavahemikus 1288–1403 koostatud dokumendis, mis loetleb Järvamaa külasid või vakuseid ja nende sõjalisi kohustusi maaisanda ees. Järva vakused pidid andma nii väljapoole Liivimaad tehtavate sõjakäikude (equi expeditiales) kui ka Liivimaa kaitsmiseks (equi malwye) kergeratsaväelasi (plathen), sõjaratsusid ning voorihobuseid. Prandi (Cardenaye) pidi välja panema 3 kergeratsanikku, 15 sõjaratsut ning koos Ramma ja Valgma vakusega kokku 8 voorihobust. 16. sajandi lõpus ja 17. sajandi alguses kuulusid Prandi vakusesse järgmised külad: Prandi (Kardenay) Veskiaru (Ennefer) Koigi (Koyke) Ubakalu (Ubbokall) Sõrandu (Sernisz) Sigapusma (Sigdapus) Valgma (Walckemes) Nurmsi (Nurmis) Koivase (Koeiphas; alates 1590.–1591. aasta vakuraamatust enam Prandi vakuse külade hulgas loetletud pole) Padula (Paddul) Seinapalu (Sainapall) Mündi (Myntenhoff; ainult 1613. vakuraamatus) Viimane teadaolev Prandi vakuse vakuraamat koostati 1613. aastal. 1615. aasta Mäo mõisa vakuraamatus ei ole enam vakuseid mainitud, kuigi Prandi vakuse küladest olid selleks hetkeks välja läänistatud vaid Prandi ja Veskiaru. Tablis on Prandi vakuse külade suurus adramaades ning veskite ja üksjalgade arv Rootsi võimu ajal koostatud vakuraamatute põhjal: Enn Tarvel “Orduaeg (1227-1581)” koguteosest “Järvamaa I. Loodus, aeg, inimene”. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk. 325 Paul von Ungern-Sternberg “Materialien zur Gütergeschichte Jerwens für die ältere schwedische Zeit bis zur Abfassungder ältesten uns erhaltenen Munster- und Rossdienstrollen Estlands”. Tallinn 1912, lk. 70-71
Sudaani Demokraatlik Vabariik

Sudaani Demokraatlik Vabariik (perioodi kohta ka Nimeiry aeg) oli riik tänapäeva Sudaani ja Lõuna-Sudaani aladel aastatel 1969–1985. Ajajärk algas 25. mail 1969, kui end Vabadeks Ohvitserideks nimetanud sõjaväelased riigis võimu haarasid. Nimi oli võetud 1952. aastal Egiptuses riigipöörde korraldanud Vabade Ohvitseride Liikumise järgi. Vabu ohvitsere juhtisid üheksa sõjaväelast eesotsas kolonel Jaafar Nimeiryga, kes oli võimu õõnestanud juba Ibrāhīm ‘Abbūdi ajal. Nimeiry võimupöörde ajaks oli tekkinud teisigi režiimiga rahulolematuid liikumisi, millest enamik koosnes erinevatest sõjaväe osadest, mida toetasid Sudaani Kommunistlik Partei (SKP), araabia rahvuslased ja usukonservatiivid. Jaafar Nimeiry süüdistas tsiviilpoliitikuid tegevusetuses ning majandus- ja lõimeprobleemide tekitamises. Sudaani DV lõppes 1985. aastal uue riigipöördega. Sudaani ajalugu Esimene Sudaani kodusõda "The Sudan, 1985-9: The Fading Democracy Kamal Osman Salih". JSTOR. Cambridge University Press. Vaadatud 21. august 2021.