laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Maiken Pius

Maiken Pius (kuni 2019. aastani Maiken Schmidt; sündinud 17. aprillil 1985) on eesti näitleja. Ta on lõpetanud 2003. aastal Kilingi-Nõmme Gümnaasiumi, 2006. aastal Tallinna Ülikooli koreograafia erialal ning 2012. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (25. lend). Ta on 2012. aastast Tallinna Linnateatri näitleja. 2013 – parima naisnäitleja eripreemia filmifestivalil "Blue Sea Baltic Herring" (Soome) osatäitmise eest lühifilmis "Kevad á la carte" 2014 – AS-i ESPAK näitlejapreemia 2017 – Eesti Päevalehe eripreemia 2023 – Ants Lauteri nimeline auhind (osatäitmised: Kelluke – „Jumala narride vennaskond“ (2010); Donna – „Vaata, ma kukun“ (2011, mõlemad Tallinna Linnateater ja EMTA lavakunstikool); Nan Janeway ja Lina – „Kolm vihmast päeva“ (2013, Tallinna Linnateater); Riina – „Testamenditäitjad“ (2014, Kuressaare Linnateater); Curley naine – „Hiirtest ja inimestest“ (2014); Agnes – „See hetk“ (2016); Meredith, Dublant, Arst ja Näitlejanna – „Inimesed, kohad ja asjad“ (2016); Helena – „Abel Sánchez. Ühe kire lugu“ (2021); osatäitja – „Osnap“ (2022); Linnapealiku tütar – „Revident“ (2022, kõik Tallinna Linnateater); Krõõt – „Tõde ja õigus“ (2019, Allfilm)) 2013 – Tallinna Linnateatri kolleegipreemia parimale naiskõrvalosatäitjale rollide eest lavastuses "Lantimiskunstnikud" 2014 – Tallinna Linnateatri juhtkonna preemia möödunud aasta jooksul enim etendusi andnud naisnäitlejale Tema abikaasa on näitleja Priit Pius, nad abiellusid juulis 2019. Neil on poeg (2018) ja tütar (2020). 55. lend 2003. a Kilingi-Nõmme Gümnaasium Palju õnne! Priit Pius ja Maiken Schmidt sõudsid abieluranda! Palju õnne! Priit Pius ja Maiken Schmidt said lapsevanemateks. Kroonika/Delfi, 06.04.2018. KLÕPS | Kaks emandat! Saara Pius õnnitles Maiken ja Priit Piusi imearmsate piltidega Maiken Pius (Linnateatri kodulehel) Maiken Schmidt Eesti filmi andmebaasis Maiken Pius andmekogus IMDb (inglise) Maiken Pius Eesti Entsüklopeedia veebiversioonis
National Geographic Eesti

National Geographic Eesti on Eesti ajakiri, mis on ajakirja National Geographic eestikeelne väljaanne. Ajakiri ilmus kord kuus. Esimene number ilmus oktoobris 2011 ja viimane detsembris 2021. Alates 2022. aastast ilmuvad eesti keeles ainult 6 erinumbrit aastas. Ajakirja peatoimetaja oli Erkki Peetsalu. Ajakiri National Geographic lõpetab eestikeelsena ilmumise, Postimees Ajakirja koduleht
Raivo Lugima

Raivo Lugima (17. juuni 1965 – 2. juuli 2014 Tallinn) oli eesti teleprodutsent. Raivo Lugima on õppinud Eduard Vilde nimelises Juuru Keskkoolis[viide?] ja G. Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis.[viide?] Ta oli teleproduktsioonifirma Filmimees asutaja, režissöör ja produtsent.[viide?] Ta on režissööri või produtsendina osalenud näiteks telesaadete "Unistuste prints" (1999, TV3), "Naistevahetus" (TV3), "Jazzi kokakool" (2003-2004, Kanal 2) jm tegemisel.[viide?] Raivo Lugima vend oli muusik, ansamblis Günf klahvpille mänginud Ivar Lugima. Suri Filmimehe asutaja ja produtsent Raivo Lugima
Leili Muuga

Leili Muuga (14. november 1922 Maima küla, Oiroodi autonoomne oblast, Vene NFSV – 1. august 2016) oli eesti maalikunstnik. Leili Muuga sündis Venemaal maamõõtja perekonnas. 1925. aastal kolis perekond Pjatigorskisse ja sealt edasi 1938. aastal Naltšikisse. 1940. aastal lõpetas ta seal kuldmedaliga keskkooli. Aastatel 1940–1941 õppis ta Moskva Tehnoloogia Instituudis keemiat. Pärast seda töötas kaks aastat kunstiateljee meistri ja juhendajana ning meditsiiniõena. Aastatel 1943–1945 õppis ta Ordžonikidze Mäe ja Metallurgia Instituudis ning jätkas õpinguid Leningradi Mäeinstituudi IV kursusel. 1946. aastal kolis pere Tartusse, kus Leili Muuga töötas joonestaja-konstruktorina arhitektuurivalitsuse juures projekteerimisbüroos. Maali õppis ta aastatel 1947–1951 Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis Alfred Kongo käe all ning lõpetas õpingud Tallinnas 1953. aastal Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis. Aastatel 1962–1977 töötas ta kunstiinstituudis õppejõuna, seejärel hakkas vabakunstnikuks. Tema loomingus moodustavad valdava osa maastiku- ja meremaalid, silmapaistvad on suured kompositsioonid. Järjepidevalt on Muuga viljelenud aga ka emotsioone ja intiimset õhustikku peegeldavaid lillemaale ja natüürmorte. Leili Muuga on portreteerinud hulka loomeinimesi. Tema modellid on olnud näiteks Veljo Tormis (1970), Anna Ekston (1967) ja Mari Adamson (1963), uuemate seas on näiteks Malle Leisi ja Tiiu Pallo-Vaigu portreed. Leili Muuga teoseid on Eesti Kunstimuuseumis, Tartu Kunstimuuseumis, Tallinna Kunstihoone Fondis, Tretjakovi Galeriis ja mitme Venemaa kunstimuuseumi kogudes. 1953 Eesti Kunstnike Liit 1959 Balti liiduvabariikide temaatiline maal. Eesti Kunstnike Liidu I preemia ja diplom 1965 Eesti NSV teeneline kunstnik 1967 “Teater ja muusika kujutavas kunstis”, Moskva, kuldmedal ja esimene preemia 1996 Tallinna kevadnäituse aastapreemia 1996 Eesti Kultuurkapitali loominguline stipendium Eesti Kunstnike Liidu auliige Hilja Läti. "Muuga, Leili, maalikunstnik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 325 Õhtu kunstniku ateljees Nekroloog Postimehes
Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Parlamentaarne Assamblee

Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Parlamentaarne Assamblee (OSCEPA) on üks Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni organitest. 320-liikmelise assamblee põhiülesandeks on aidata kaasa parlamentidevahelisele dialoogile. Assamblee kõrgeimaks esindajaks on president, kes valitakse ametisse kord aastas peetaval Assamblee istungil. Üheaastase ametiaja täitumisel võidakse president täiendavaks üheaastaseks ametiajaks tagasi valida. 2014. aasta juuli alguse seisuga olid kõigi kolme OSCEPA Peakomitee (General Committee) eesotsas naised; komiteede üheksast ametikohast seitsmel on samuti naised. Assamblee XXIII istung toimus Aserbaidžaani pealinnas Bakuus 28. juuni – 2. juuli 2014. Assamblee võttis 2. juulil vastu Bakuu deklaratsiooni. Dokumendi kesksete teemade seas on Ukraina kriis. Venemaa Föderatsiooni poolt Helsingi põhimõtete rikkumist käsitleva resolutsiooni 20. punktis nõutakse, et Venemaa Föderatsioon lõpetaks sõjalennukite provokatiivsed ülelennud Põhjamaade-Läänemere piirkonna kohal, kutsuks kohe tagasi relvajõud Balti riikide piiridelt ning lõpetaks õõnestustegevuse Eesti, Läti ja Leedu etnilise vene elanikkonna hulgas. Bakuu deklaratsiooni vastuvõtmise poolt hääletas 97 parlamendiliiget, vastu hääletas üks parlamendiliige. 5.–9. juulil 2015 Soome pealinnas Helsingis toimunud XXIV istungil võeti vastu 2015. aasta Helsingi deklaratsioon. OSCEPA "Ilkka Kanerva of Finland elected President of OSCE Parliamentary Assembly". www.oscepa.org. OSCEPA. 2. juuli 2014. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuli 2014. Vaadatud 2. juuli 2014. 23rd Annual Session, Baku, 2014 Deklaratsiooni lõpptekst inglise, prantsuse ja vene keeles. Vaadatud 2014-07-02. Sisaldab 140-punktilist deklaratsiooni (HELSINKI +40: TOWARDS HUMAN SECURITY FOR ALL) ja 14 resolutsiooni. Supplementary Items. Deklaratsiooni täiendused ja lisad, inglise, prantsuse ja vene keeles. Vaadatud 2014-07-02. "Baku Declaration". www.oscepa.com (inglise). OSCEPA. 2. juuli 2014. Lk 19. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2014. Vaadatud 30. mai 2015. "24th Annual Session, Helsinki, 2015". OSCEPA. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuli 2015. Vaadatud 9. juulil 2015. "OSCE Parliamentary Assembly adopts 2015 Helsinki Declaration". OSCEPA. 9. juuli 2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. juuli 2015. Vaadatud 9. juulil 2015. www.oscepa.org
Märt Pius

Märt Pius (sündinud 4. veebruaril 1989) on eesti näitleja. Lõpetas 2008. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi ja 2012. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (25.lend). 2012. aastast töötab Tallinna Linnateatri näitlejana. 2010 – Peter Barnes / Elmo Nüganen "Jumala narride vennaskond" (Frapper, Esimene teener) 2011 – Johanna Emanuelsson / Diana Leesalu "Vaata, ma kukun" (Eskil) 2011 – Molière / Elmo Nüganen "Scapini kelmused" (Scapin) 2011 – Saša Pepeljajev "Gizzelle" (Albert) 2012 – A. H. Tammsaare / Elmo Nüganen "Tõde ja õigus. Teine osa" (Lible) 2012 – Diana Leesalu / Paavo Piik "Lantimiskunstnikud" (Priimus) 2012 – Aleksis Kivi / Elmo Nüganen "Seitse venda" (Aapo) 2013 – Tom Stoppard / Elmo Nüganen "Utoopia rannik. I osa. Teekond" (Nikolai Sazonov) 2013 – Ferenc Molnár / Mart Koldits "Pál-tänava poisid" (Kolnay) 2013 – Diana Leesalu "Offline" (-rax-) 2013 – Mark Twain / Aapo Ilves / Andres Puustusmaa "Prints ja kerjus" (Prints Edward Tudor) 2014 – Margus Karu / Mihkel Ulk "Nullpunkt" (Johannes) 2015 – "1944" 2017 – "Sangarid" (Ralf) 2017 – "Rohelised kassid" (Justiitsametnik) 2018 – "Eia jõulud Tondikakul" (Moorits) 2024 – "Frank" 2010 – Voldemar Panso nimeline auhind Tema kaksikvend on näitleja Priit Pius. Ta abiellus 9. juunil 2019 näitleja Saara Kadakuga. 25. märtsil 2017 sündis tütar Susanna, 31. mail 2020 poeg Mihkel. Rebane, Karmen, toim (25. juuli 2023). "Pildid: algasid uue noortefilmi "Frank" võtted". ERR. Vaadatud 28. juulil 2023. Palju õnne! Näitlejad Saara Kadak ja Märt Pius saavad lapsevanemateks FOTO | Saara ja Märt Piusi perre sündis poeg: beebi sai endale ka juba nime! Märt Pius (Linnateatri kodulehel) Märt Pius Eesti filmi andmebaasis https://www.elisa.ee/et/eraklient/tv/elisa-elamus/seriaal/alo
Priit Pius

Priit Pius (sündinud 4. veebruaril 1989) on eesti näitleja. Ta lõpetas 2012. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (25.lend). Ta on 2012. aastast Tallinna Linnateatri näitleja. 2010 Kaarel B. Väljamäe/Diana Leesalu "Suur mees juba" 2010 Peter Barnes/Elmo Nüganen "Jumala narride vennaskond" (Viennet, Brodin) 2011 Neil Simon/Sander Pukk "Biloxi Blues" (Don Carney) 2011 Molière/Elmo Nüganen "Scapini kelmused" (Scapin) 2011 Saša Pepeljajev "Gizzelle" (Albert) 2012 A. H. Tammsaare/Elmo Nüganen "Tõde ja õigus. Teine osa" (Adalbert Sikk) 2012 Diana Leesalu/Paavo Piik "Lantimiskunstnikud" (Alfaisane, saatejuht, hipster) 2012 Aleksis Kivi/Elmo Nüganen "Seitse venda" (Tuomas) 2012 Brian Friel/Priit Pedajas "Lõikuspeo tantsud" (Gerry Evans) 2013 Richard Greenberg/Diana Leesalu "Kolm vihmast päeva" (Walker Janeway, Ned Janeway) 2013 Ferenc Molnár/Mart Koldits "Pál-tänava poisid" (Barabas) 2013 Diana Leesalu "Offline" (Pärtel) 2013 Marina Carr/Madis Kalmet "Kassirabal" (Noor Dunne) 2013 Mark Twain/Aapo Ilves/Andres Puustusmaa "Prints ja kerjus" (Tom Canty) 2015 "1944" (Vend Käär) 2015 "Must alpinist" (Eero) 2017 ''Rohelised kassid'' (Justiitsametnik) 2018 "Eia jõulud Tondikakul" (Laurits) 2023 "Vaba raha" (Taavi) 2023 "Kaka, kevad ja teised", dublaažinäitleja Tema kaksikvend on Märt Pius. Tema abikaasa on juulist 2019 näitleja Maiken Pius. Neil on 22. märtsil 2018 sündinud poeg ja 18. märtsil 2020 sündinud tütar. 2010 – Voldemar Panso nimeline auhind "Kivirähki ainetel: uues kodumaises animafilmis seikleb kakajunn". Postimees. 21. detsember 2022. Vaadatud 21. detsembril 2022. Palju õnne! Priit Pius ja Maiken Schmidt said lapsevanemateks. Kroonika/Delfi, 06.04.2018. KLÕPS | Kaks emandat! Saara Pius õnnitles Maiken ja Priit Piusi imearmsate piltidega Priit Pius (Linnateatri kodulehel) Priit Pius Eesti filmi andmebaasis https://www.elisa.ee/et/eraklient/tv/elisa-elamus/seriaal/alo
Hugo Gottfried Masing

Hugo Gottfried Masing (1875-1939) oli Tartust pärit, Venemaal ja Saksamaal tegutsenud peenmehaanik, seismograafide konstrueerija. Hugo Gottfried oli vanim Tartu kaupmehe Aleksander Woldemar Masingu seitsmest lapsest. Ta õppis Tartu optiku Bernhard Schulze juures ning täiendas end hiljem Saksamaal. 1901. aastal kutsus Peterburi Teaduste Akadeemia füüsikainstituudi direktor vürst Boriss Golitsõn Masingu tööle akadeemiasse. Seal pälvisid tunnustust nende valmistatud seismograafid. 1920. aastal opteerus Hugo Masing Eestisse koos sakslannast abikaasa ja viie lapsega. Tartus asusid nad elama Masingu isakoju aadressil Jaani tänav 18 (üks Tartu vanemaid puumaju, praegu 19. sajandi linnakodaniku muuseum). Samas tegutsesid ka Masingu töökoda ja kontor. 1938. aastal müüsid Masingud kaks elumaja koos krundiga 19 150 Eesti krooni eest perekond Petersonile. Aasta pärast lahkusid nad Saksamaale.
Aleksander Woldemar Masing

Aleksander Woldemar Masing (1838-1905) oli Tartu kaupmees ja Suurgildi vanem. 1874. aastal avas Masing praeguse Lossi ja Ülikooli tänava nurgal koloniaalkaupluse, kus müüs vürtse, väljamaa veine ja fajanssi. Samal aastal võeti ta vastu Tartu kodanikuseisusse ning aasta pärast Suurgildi. Aastate vältel pidas Masing mitmeid ühiskondlikke ameteid, sealhulgas oli ta 1888-1905 Suurgildi vanem. Aleksander Woldemar Masingule kuulus Tartus maja Jaani tänav 18, kus praegu tegutseb 19. sajandi linnakodaniku muuseum. Ta on maetud Vana-Jaani kalmistule (hauakivi Olevi Kulli hauakivi kõrval). 1871. aastal abiellus Aleksander Woldemar Masing kaupmehesellina tisler Ferdinand Woldemar Steinbergi vanema tütre Maria Johannaga. Kokku oli neil seitse last, kellest vanim, Hugo Gottfried Masing, oli tunnustatud peenmehaanik.
Gao Jingyi

Gao Jingyi (hiina 高晶一, pinyinis: Gāo Jīngyī, sündinud 1982) on pikka aega Eestis elanud hiina keeleteadlane. Tema peamised uurimisvaldkonnad on etümoloogia ja filoloogia. Ta on avaldanud kolm monograafiat ja artikleid, sealhulgas ka sellistes indekseeritud ajakirjades nagu Linguistica Uralica ja Trames Eestis, Yǔyán yánjiū (Keele uurimine) Hiinas, Studies in Language Hollandis ja Central Asiatic Journal Saksamaal. Ta on uurinud ühiseid etümoloogiaid ka nendes keelkondades, mida tavaliselt ei võrrelda, nt hiina ja germaani keelte vahel, hiina ja uurali keelte vahel, ungari ja jenissei keelte vahel. Gao on kaitsnud 2014. aastal Tartu Ülikoolis üldkeeleteaduse erialal filosoofiadoktori kraadi (juhendaja Urmas Sutrop). Ta on töötanud alates 2008. aastast Eesti Keele Instituudis, lisaks alates 2010. aastast Tartu Ülikoolis. Ta on õpetanud ka Tallinna Ülikoolis. Alates 2016. aastast on ta Pekingi rahvusvaheliste õpingute ülikooli (Beijing International Studies University) erakorraline professor. Ta on esimese eesti keelest otse hiina keelde tõlgitud raamatu "Eesti muinasjutud" (Peking, 2010) tõlkija. Ta on koos Märt Läänemetsaga koostanud esimese spetsiaalselt eesti õppijale mõeldud hiina keele õpiku (Tartu Ülikooli Kirjastus, 2015). Gao on koostanud esimese eesti-hiina sõnaraamatu "Eesti-hiina põhisõnavara sõnastik" (EKSA, 2019). 2010 Kreutzwaldi Memoriaalmuuseumi Kreutzwaldi mälestusmedal (Friedrich Reinhold Kreutzwaldi muinasjuttude hiina keelde tõlkimise eest) Gao Jingyi Eesti Teadusinfosüsteemis https://leht.postimees.ee/328996/eesti-muinasjutud-ilmusid-hiina-keeles Raimu Hanson, "Ilmus esimene eestikeelsetele õppijatele tehtud hiina keele õpik", Tartu Postimees, 21. detsember 2015. http://portaal.eki.ee/avalehe-uudised-taisloend/2803-2019-08-22-13-20-05.html Gao Jingyi koduleht Hiina Baidu Encyclopedia artikkel Gao Jingyist Jingyi Gao: "Hiina ja soome-ugri keelte ühisest päritolust" Novaator ERR, 30. jaanuar 2015 Eesti-hiina sõnaraamat, Eesti keele põhisõnavara sõnastiku alusel koostanud Gao Jingyi, Eesti Keele Instituut, Eesti Keele Sihtasutus, 2014.
Alfa (jõelaev)

Alfa on 1984 Soomes ehitatud ning Tartus Emajõel 2014. aastast reisijaid vedav mootorlaev. Laeva haldab Seto Line Reisid OÜ. 14,5 m pikkune laev toodi Tartusse Soomest ning on mitmekümne aasta jooksul esimene uus laev Tartus. Laevale mahub kuni 80 reisijat, kruiisikiirus on 9–10, tippkiirus 11–12 sõlme. Laeva kapten on Rain Kiidma. Jaan Olmaru "Uus laev toob jõeliiklusse uut elu" Postimees 29. aprill 2014 "Jõelaev M/l Alfa'ga sõit Emajõel" Visittartu.com Jaan Olmaru "Uus laev toob jõeliiklusse uut elu" Postimees 29. aprill 2014 "VIDEO: Milline näeb välja Tartu uus puust lõbusõidulaev" EPL 29. aprill 2014 "Puulaev Alfa alustab reisidega" 13. juuni 2014
Memphis Depay

Memphis Depay (sündinud 13. veebruaril 1994 Moordrechtis) on Hollandi jalgpallur. Ta on mänginud Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Atlético ja Hollandi jalgpallikoondises ründajana. Ta alustas klubikarjääri PSV Eindhovenis. Hooajal 2014–15 oli ta 22 väravaga Hollandi kõrgliiga suurim väravakütt ja ta valiti samal aastal Hollandi jalgpalli aasta talendiks. Aastatel 2015–2017 mängis Manchester Unitedis. Aastatel 2017–2021 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigaklubis Lyoni Olympique. Hooajal 2017–18 lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas 19 väravat. Hooajal 2020–21 lõi ta 20 väravat ja jäi sel hooajal Prantsusmaa kõrgliigas parimate väravaküttide arvestuses jagama teist kohta. Lisaks oli Depay hooajal 2020–21 Prantsusmaa kõrgliigas enim väravasööte andnud mängija (12) ning ta valiti samal hooajal liiga sümboolsesse koosseisu. 2021. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga FC Barcelona. 2023. aasta jaanuaris sõlmis ta kahe ja poole aasta pikkuse lepingu Madridi Atléticoga. Debüüdi rahvuskoondises tegi Depay 15. oktoobril 2013 mängus Türgi vastu. Louis van Gaal valis jalgpalluri 2014. aasta maailmameistrivõistlustel osalemiseks. Esimest korda tuli Memphis Brasiilias vahetusena platsile alagrupi teise vooru mängus Austraalia vastu, kui kaitsja Bruno Martins Indi sai vigastuse. Samas mängus lõi Depay võiduvärava tugeva löögiga umbes 30 meetri kauguselt ja sai Hollandi ajaloo noorimaks väravalööjaks MMil. Teine värav MM-il tuli alagrupi viimase vooru mängus Tšiiliga, mille Oranje 2:0 võitis. 2021. aasta Euroopa meistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta penaltist värava Austria vastu ja viimases alagrupimängus värava Põhja-Makedoonia 2022. aasta maailmameistrivõistluste kaheksandikfinaalis lõi ta värava USA vastu. PSV Eredivisie: 2014–15 KNVB beker: 2011–12 Johan Cruyff Shield: 2012 Barcelona Supercopa de España: 2022–23 "Memphis Depay Barça's fourth signing". FC Barcelona. 19. juuni 2021. "Club Atlético de Madrid - Welcome, Memphis!". Club Atlético de Madrid (inglise). 20. jaanuar 2023. Vaadatud 20. jaanuaril 2023.
Wilhelm II (Braunschweig-Calenberg-Göttingen)

Wilhelm (u. 1425 – 7. juuli 1503), kutsutud Nooremaks, oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog. Wilhelm abiellus aastal 1444 Stolberg-Wernigerode krahvi Botho VII tütre Elisabethiga. Nad said kolm last: Anne Heinrich Erich
Juan Carlos Varela

Juan Carlos Varela Rodríguez (sündinud 12. detsembril 1963 Panamás) on Panama poliitik, kes oli 1. juulist 2014 kuni 1. juulini 2019 Panama president. Juan Carlos Varela õppis Atlantas Georgia tehnikainstituudis inseneriks ning töötas seejärel perefirmas. Alates 2006. aastast on ta Partido Panameñista esimees. Aastatel 2009–2011 oli ta Ricardo Martinelli valitsuses välisminister ja 2009–2014 asepresident.
‘Abd al-Fattāḩ Khalīl as-Sīsī

‘Abd al-Fattāḩ Sa‘īd Ḩusayn Khalīl as-Sīsī (araabia keeles عبد الفتاح سعيد حسين خليل السيسي; sündinud 19. novembril 1954 Kairos) on Egiptuse poliitik ja endine sõjaväelane, alates 8. juunist 2014 Egiptuse president. Aastatel 2012–2014 oli ta Egiptuse kaitseminister ja vägede ülemjuhataja. Märtsis 2014 läks ta erru, et kandideerida presidendiks.
Alevtina Koltšina

Alevtina Koltšina (sündinud Bakilina; 1951–1954 Leontjeva; 11. november 1930 Permi oblast – 1. märts 2022) oli NSV Liidu suusataja. Olümpiavõitja (1964) ja seitsmekordne maailmameister (1958, 1962 ja 1966). 1956 Cortina d'Ampezzos hõbemedal 3x5 km 1964 Innsbruckis olümpiavõitja 3x5 km pronksmedal 5 km 1968 Grenoble'is pronksmedal 5 km pronksmedal 3x5 km 1958 Lahtis maailmameister 10 km maailmameister 3x5 km 1962 Zakopane maailmameister 5 km maailmameister 10 km maailmameister 3x5 km 1966 Oslos maailmameister 5 km maailmameister 3x5 km hõbemedal 5 km Alevtina Koltšina oli abielus Pavel Koltšiniga (1930–2010). Nad elasid alates 1973. aastast Eestis, Otepääl. Koos abikaasa Paveliga on nad maailma kuulsaim suusatajatest abielupaar, kes võitis kokku 21 tiitlivõistluste medalit (Alevtina 13, Pavel 8). Nende poeg Fjodor Koltšin oli kahevõistleja. Aastast 1996 oli ta Eesti kodanik. https://esbl.ee/biograafia/Alevtina_Kolt%C5%A1ina Biograafia ESBL-is
Siret Siilbek

Siret Siilbek (sündinud 6. juunil 1981) on eesti advokaat. Siret Siilbek lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduse alal 2004. aastal. Ta on 18. oktoobrist 2005 Eesti Advokatuuri liige, 1. juulist 2008 vandeadvokaat. Ta töötas 2012. aastani advokaadibüroos Alvin Rödl & Partner. Aastast 2013 on ta Advokaadibüroo ALTERNA vandeadvokaat ja partner. Siret Siilbek on 2013. aastast Justiitsministeeriumi juures tegutseva maksejõuetusõiguse ekspertnõukogu ja 2014. aastast Eesti Advokatuuri maksejõuetusõiguse komisjoni liige. Siret Siilbek ja Annika Vait: Riigikohus tunnustab aktsionäri õigust teabele, postimees.ee, 6. oktoober 2013 Siret Siilbek (kaasautor): 40 eurot võla eest, postimees.ee, 2. juuni 2013 Siret Siilbek: Realistlik saneerimisplaan võib päästa ettevõtte, postimees.ee, 2. märts 2013 Siret Siilbek: Eraisikul paketi trahvi vastu lihtsam vaielda, äripäev.ee, 31. jaanuar 2013 Siret Siilbek: Aegunud nõue – prügikasti?, postimees.ee, 30. november 2012 Siret Siilbek: Abiks kohtusse pöördujaile, postimees.ee, 22. juuli 2012 Siret Siilbek (kaasautor): Kas Eesti riigilõivusüsteem on õige ning õiglane?, postimees.ee, 22. märts 2012 Siret Siilbek: Kuidas liisingulepingu lõppemisel kaitsta end paisutatud nõuete vastu, raamatupidaja.ee, 10. oktoober 2011 "Inforegister". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuli 2014. Vaadatud 4. juulil 2014. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. juuni 2016. Vaadatud 25. veebruaril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Uudis Advokaadibüroo ALTERNA saidil". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. oktoober 2013. Vaadatud 3. juulil 2014. "Advokatuuris loodi maksejõuetusõiguse komisjon". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2014. Vaadatud 5. augustil 2014. Tutvustus Advokaadibüroo ALTERNA saidil
Väike pingviin

"Väike pingviin" (inglise "The Pebble and the Penguin") on 1995. aastal valminud muusikaline animafilm. Väike pingviin andmekogus IMDb (inglise) Väike pingviin saidil Disney Screencaps
Suhtlusvõrgustik

Suhtlusvõrgustik ehk sotsiaalvõrgustik on erinevate sotsiaalsete objektide vaheliste suhete ülesehitamiseks, kajastamiseks ja korraldamiseks mõeldud platvorm, veebiteenus või veebisait. Suhtlusvõrgustikke näitlikustavad sotsiaalsed graafid. aNobii aSmallWorld Badoo Cloob Diaspora Facebook Foursquare Friendica FriendFeed Friendster GayRomeo Google+ Habbo Instagram Last.fm LinkedIn Mastodon Meetup mixi MySpace Netlog Ning Orkut Pheed Rate.ee ResearchGate Skyrock Socialgo Social Network Poisoning Spaces Twitter Tumblr US Intelligence Community A-Space Viadeo Wiser.org Vine Dynamic Spread of Happiness in a Large Social Network: Longitudinal Analysis over 20 Years in the Framingham Heart Study "Ihu ja hingega internetis: kuidas mõista sotsiaalmeediat?" Katrin Tiidenberg. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2017, 363 lk; ISBN 978-9985-58-838-3