1923

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1919 | 1920 | 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | ► | ►► 1923. aasta (MCMXXIII) oli 20. sajandi 23. aasta. 9. jaanuar – Hispaania insener Juan de la Cierva tegi esimese eduka õhulennu helikopteri eelkäija tiiviklennukiga. 10. jaanuar – Memeli piirkonnas elavad Leedu elanikud alustasid mässu Rahvasteliidu otsuse vastu jätta piirkond Prantsusmaa võimu all olevaks Rahvasteliidu mandaadiks. 11. jaanuar – vaatamata Suurbritannia vastuväidetele okupeerisid Prantsuse ja Belgia väed Ruhri piirkonna, et nõuda sellega Saksamaalt reparatsioonide tasumist. 16. veebruar – Howard Carter avas Kuningate orus Tutanhamoni hauakambri. 3. märts – ilmus ajakirja Time esimene number. 3. märts – USA Senat lükkas tagasi ettepaneku, et Ameerika Ühendriigid võiksid ühineda Alalise Rahvusvahelise Kohtuga. 26. aprill – prints Albert (hilisem kuningas George VI) abiellus Westminster Abbeys Elizabeth Bowes-Lyoniga. 24. mai – lõppes Iiri kodusõda. 9. juuni – Bulgaarias kõrvaldati riigipöördega võimult peaminister Aleksandǎr Stambolijski. 18. juuni – purskas Etna vulkaan Itaalias, mille tõttu jäi 60 000 inimest koduta. 6. juuli – loodi NSV Liidu kõrgeim valitsusorgan NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu, mille esimeheks sai Vladimir Lenin. 13. juuli – USA California osariigis Los Angeleses avati ametlikult Hollywoodi silt. 24. juuli – liitlasriigid sõlmisid Türgiga Lausanne'i rahuleppe, millega Türgi loobus Esimeses maailmasõjas kaotatud mittetürgi aladest. 2. august – pärast Warren G. Hardingi surma sai Ameerika Ühendriikide presidendiks Calvin Coolidge. 1. september – Jaapani peasaart Honshūs tabas 7,9-magnituudiline maavärin, millest kujunes Jaapani ajaloo ohvriterohkeim maavärin, kui hukkus üle 100 000 inimese. 13. september – kindral Miguel Primo de Rivera juhitud väed võtsid kokkuleppel kuningas Alfonso XIII-ga üle võimu Hispaanias. 15. september – USA Oklahoma osariigi kuberner Jack C. Walton kuulutas Ku Klux Klani vastu võitlemiseks osariigis välja sõjaseisukorra. 29. september – algas Briti mandaat Palestiinas. 16. oktoober – Roy ja Walt Disney asutasid Hollywoodis filmistuudio Disney Brothers Cartoon Studio, millest sai hiljem maailma üks suuremaid meedia- ja meelelahutusettevõtteid. 29. oktoober – Kemal Atatürk kuulutas Türgis välja vabariigi. 1. november – Bruno Lucander asutas ettevõtte Aero O/Y, mis sai Finnairi eelkäijaks. 8. november – Adolf Hitler korraldas Münchenis õllekeldriputši nime all tuntud ebaõnnestunud riigipöördekatse. 15. november – Saksa hüperinflatsioon saavutas rekordtaseme, dollari eest maksti neli triljonit marka. 1. detsember – Itaalia põhjaosas purunes Gleno pais. Selle põhjustatud üleujutustes hukkus vähemalt 356 inimest. 21. detsember – allkirjastati Nepali-Briti leping, millega Suurbritannia tunnustas Nepali iseseisvust. 6. jaanuar – toimusid Eesti esimesed meistrivõistlused males, mille võitis Paul Rinne. 14. jaanuar – Tallinnas asutati Rahvasteliidu Eesti Ühing. 22. jaanuar – liikluseks avati 44 km pikkune Riisselja–Orajõe kitsarööpmeline raudtee. 24. jaanuar – Balti Päästeselts tutvustas Saksamaalt ostetud Eesti uusimat aurikut Eestimaa. 27. jaanuar – tõstja Voldemar Noormägi püstitas Narvas uue maailmarekordi kergekaalus (kuni 67,5 kg) kahe käega surumises, kui ta surus üles 88,5 kg. 15. veebruar – Helsingis oli Eesti jääpallimeeskonna esimene maavõistlus, kus võideti Saksamaad 10:0. 17. veebruar – algas 19. veebruarini kestnud rahvahääletus avalike algkoolide seaduse muutmiseks. Hääletuse tulemusena lisati õppekavva näiteks usuõpetus. 17. veebruar – asutati Tallinna Linna Politsei Spordiring. 17. veebruar – Eesti kaotas esimese jääpallimaavõistluse Soomele, skoor jäi 0:22. 24. veebruar – järgmise päevani kestnud raamatukogutööliste kongressi käigus pandi alus Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingule. 27. aprill – ilmus Eesti Kirjanike Liidu ajakirja Looming esimene number. 13. mai – Eesti Rahva Muuseum kolis Raadi mõisa härrastemajja. 9. juuni – Eesti apostlik õigeusu kirik hakkas alluma Konstantinoopoli patriarhile, säilitades siiski laialdase autonoomia. 24. juuni – Kaunases toimus Eesti-Leedu maavõistlus jalgpallis, milles Eesti võitis 6:0. See oli ühtlasi Eesti esimene võit jalgpallimaavõistlustel; see oli Eesti 6. maavõistlusmäng. 30. juuni – algas 2. juulini kestnud VIII üldlaulupidu. 16. september – Tartus toimus esimene Balti riikide üliõpilaste olümpia. See oli SELLi mängude eelkäija. 19. september – Tallinnas toimus Eesti esimene jalgpalli maavõistlus Nõukogude Liiduga; Eesti kaotas 4:2. 1. oktoober – Tallinnas Nõmmel hakati õpetama politsei ja piirivalve tarvis teenistuskoeri. 3. oktoober – Tallinnas avati 21. algkooli hoone, mis oli esimene koolimaja kaheteistkümnest, mille ehitamise linnavalitsus oli hädavajalikuks pidanud. 20. oktoober – avati 17 km pikkune Valga ja Koikküla vaheline kitsarööpmeline raudtee, mis tegi Eestil võimalikuks kahe asula vahel liiklemiseks mitte kasutada Läti alal kulgevat raudteed. 16. november – algasid kaks päeva kestnud Eesti esimesed meistrivõistlused poksis. 20. november – kohtus esines esimese Eesti naiskaitsjana vannutatud advokaadi abi Fanni-Benita Lippand. 25. november – avati Tallinna Hipodroom. 8. detsember – registreeriti Eesti Olümpiakomitee põhikiri. 12. detsember – Narvas avati uus raudteesild. 14. detsember – asutati Eesti Käsipalliliit (sinna kuulusid nii korv- kui ka võrkpall). 28. detsember – Tartus toimus 29. detsembrini kestnud I üleriiklik hariduskongress. Kongressil pandi alus Eesti Haridusliidule. 28. detsember – Tartus peeti esimest ajalooõpetajate päeva. Asutati Eesti Kunstnikkude Rühm.  Pikemalt artiklis Sündinud 1923 1. jaanuar – Valentina Cortese, itaalia näitleja 14. jaanuar – Hugo Raudsaar, eesti astronoom 20. jaanuar – Nora Brockstedt, norra laulja 12. veebruar – Franco Zeffirelli, itaalia filmi- ja teatrilavastaja 10. märts – Valter Ojakäär, eesti helilooja ja publitsist 10. märts – Val Logsdon Fitch, USA tuumafüüsik 12. märts – Hjalmar Andersen, norra kiiruisutaja 26. märts – Leida Laius, eesti filmilavastaja 3. aprill – Svetozar Kuzmitš Russakov, Nõukogude Liidu animaator 4. aprill – Ilmar Jaks, eesti kirjanik 15. aprill – Artur Alliksaar, eesti luuletaja 22. aprill – Aaron Spelling, USA teleprodutsent 22. aprill – Bettie Page, USA modell 23. aprill – Manuel Mejía Vallejo, Colombia kirjanik ja ajakirjanik 4. mai – Eric Sykes, inglise filminäitleja 7. mai – Anne Baxter, USA näitleja 28. mai – Karl Vaino, Eesti NSV poliitik 31. mai – Rainier III, Monaco vürst 2. juuni – Lloyd Shapley, USA matemaatik ja majandusteadlane 8. juuli – Harrison Dillard, USA kergejõustiklane 13. juuli – Mihhail Pugovkin, vene filminäitleja 2. august – Shim'on Peres, Iisraeli poliitik ja riigitegelane 10. august – Rhonda Fleming, USA filmi- ja seriaalinäitleja 20. august – Jim Reeves, USA kantrilaulja 25. august – Álvaro Mutis, Colombia kirjanik 16. september – Albert Cornelis Baantjer, hollandi kirjanik 17. september – Hank Williams, USA kantrilaulja 4. oktoober – Charlton Heston, USA filminäitleja 5. oktoober – Glynis Johns, Briti näitleja 16. oktoober – Linda Darnell, USA filminäitleja 27. oktoober – Roy Lichtenstein, ameerika kunstnik 6. november – Aleksandra Tšudina, Nõukogude Liidu kergejõustiklane ja võrkpallur 25. november – Mauno Koivisto, Soome president 1982–1994 5. detsember – Vladimir Tendrjakov, vene kirjanik 3. jaanuar – Jaroslav Hašek, tšehhi kirjanik 10. veebruar – Wilhelm Conrad Röntgen, saksa füüsik, Nobeli füüsikaauhind (1901) 4. aprill – John Venn, inglise filosoof ja loogik 2. august – Warren G. Harding, USA 29. president (1921–1923) 7. september – Nikolai von Glehn, Jälgimäe mõisa omanik, Nõmme rajaja 10. oktoober – Andrés Avelino Cáceres, endine Peruu president 12. detsember – Raymond Radiguet, prantsuse kirjanik 27. detsember – Gustave Eiffel, prantsuse insener ja arhitekt füüsika – Robert Andrews Millikan keemia – Fritz Pregl meditsiin – Frederick Grant Banting, John James Richard Macleod kirjandus – William Butler Yeats rahu – auhinda välja ei antud Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 207–209 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014)