laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nouvelle-Amsterdam

Nouvelle-Amsterdam (Île Amsterdam, ka Nieuw-Amsterdam) on väike vulkaanilise tekkega saar India ookeani lõunaosas. Paikneb lähimatest mandritest ja asustatud piirkondadest umbes 3000 km kaugusel, olles üks kõige eraldatum paik maailmas. Nouvelle-Amsterdam asub India ookeani keskmäestiku piirkonnas ja on tekkinud kahest üle merepinna kerkinud vulkaanist viimase 690 000 aasta jooksul. Tänapäeval esineb saarel vulkanismi jäänuknähtusi. Kujult meenutab saar põhja-lõunasuunalist ellipsit, mis on 9,2 km pikk, 7,4 km lai. Pindala on 55 ruutkilomeetrit ja rannajoone pikkus 28 km. Rannik on peaaegu kogu ulatuses kaljune, vaid saare põhja- ja loodeosas on paar laugemat kohta. Suurimad kaljud kerkivad läänerannikul ookeanist 400–700 meetri kõrgusele. Kõige kõrgem paik on Mont de la Dives (La Divese mägi) mis ulatub 881 m üle mere pinna. Nouvelle-Amsterdami saarel valitseb parasvöötmeline ookeanikliima. Aasta keskmine õhutemperatuur on 13,8 °C. Külmim kuu on august kuu keskmise õhutemperatuuriga 11,2 °C ning kõige soojem kuu veebruar keskmise temperatuuriga 17,0 °C. Madalaim mõõdetud õhutemperatuur on +1,8 °C (juulis 1964) ja kõrgeim 25,8 °C (jaanuaris 1989). Aasta keskmine sajuhulk on keskmiselt 1121 mm. Sajusem on talv ning sajupäevi on aastas 238. Valitsevad loodetuuled, mille keskmine kiirus on 7,4 m/s (27 km/h), tormi-iile (vähemalt 16 m/s) esineb kuni 163 päeval aastas. Tugevaimad mõõdetud puhangud on kiirusega 140–200 km/h (kuni 56 m/s). Taimestikus valdavad saare madalamas osas rohumaad, kõrgemal valitsevad puhmastaimed ja samblad. Saare algupärane taimestik ja loomastik on tugevalt kannatanud nii juhuslikult kui sihilikult sisse toodud liikide mõjul. Olulist mõju on avaldanud 1871. aastal sisse toodud veised, kes tänapäevaks moodustavad kuni 2000 isendist koosneva metsiku populatsiooni, mis on kohaliku taimestiku ja loomastiku kaitsmiseks piiratud taraga saare lõunaossa. Nouvelle-Amsterdami saare avastas oma esimesel ümbermaailmareisil Hispaania meresõitja Juan Sebastián Elcano 18. märtsil 1522, kuid ei pannud sellele nime. Aastal 1633 nimetas Hollandi kapten Anthonie van Diemen saare oma laeva järgi Nieuw Amsterdam (hollandi k. Uus Amsterdam). Prantsuse kapten Pierre François Péron veetis saarel merehädalisena kolm aastat (1792–1795). Aastal 1924 liideti saar koos Saint-Pauli saarega formaalselt Madagaskariga ja muudeti nii Prantsusmaa kolooniaks. Esimene Prantsuse uurimisbaas rajati Nouvelle-Amsterdami saarele 1949. aastal ja nimetati Camp Heurtiniks. Sestpeale on saarel tehtud atmosfääri- ja ilmamõõtmisi, uuritud seismoloogilist aktiivsust ja tehtud geomagnetilisi mõõtmisi.
Musulmanide pataljon

Musulmanide pataljon (vene keeles мусульманский батальон, lühend мусбат musbat) oli juunis 1979 moodustatud Nõukogude Liidu ajutine väekoondis, mille ülesanne oli osaleda 1979. aasta Afganistani riigipöördes. Musulmanide pataljon, ametliku nimetusega 154. üksik eriotstarbeline salk (154-й отдельный отряд специального назначения) oli 1979. aastal erinevatest spetsnazi üksustest (põhiliselt Turkestani sõjaväeringkonna 15. Üksiku Eriotstarbelise Brigaadi baasil) kogutud islamiusulistest Nõukogude Liidu sõjaväelastest moodustatud rünnaküksus. Üksuse isikkoosseisus oli 520 meest (sõjaajaüksus), neist 60 ohvitseri. Rahvuslik koosseis oli valitud Nõukogude Liidu Kesk-Aasia liiduvabariikidest: tadžikid, usbekid, türkmeenid. Üksuse formeerimise eest vastutas otse NSV Liidu sõjaväeluure peavalitsuse 5. Valitsuse Eriluure suuna ülem polkovnik Vassili Vassiljevitš Kolesnik. Salga koosseis: juhtkond, ülem major H. Halbajev (kes enne üksuse moodustamist oli 15. ÜEB ülema asetäitja), asetäitja poliitalal kapten Anvar Sahhatov; staap; 4 roodu: 1. rood – 5 BMP-1; 2. rood – BTR-60пб; 3. rood – BTR-60пб; 4. rood: granaadiheitja AGS-17 Plamja (АГС-17) rühm, RPO Rõs (РПО “Рысь”) rühm, sapöörirühm; üksikrühmad: siderühm, 4 iseliikuvat õhutõrjeseadeldist Šilka (ЗСУ «Шилка»), autorood, (UAZ-id ja GAZ-66), materiaal-tehnilise kindlustamise rühm. 19/20. november 1979 – salk toimetati sõjaväe transpordilennukitega Bagrami linna (isikkoosseis lennukiga AN-12, rasketehnika AN-22); 13. detsember 1979 – salgale püstitati ülesanne jõuda omal jõul Bagrami linnast Kabuli, Tadž-beki palee valve tugevdamiseks. 17. detsember 1979 – hommikul algas väeosa liikumine Kabuli ning sama päeva õhtuks jõudis salk Dae-ul-Amani piirkonda; 27. detsember 1979 – salk osales Afganistanis Nõukogude-Afganistani sõja alguses Afganistani juhi Ḩāfiz̧ullāh Amīni palee vallutamise operatsioonis Štorm-333, koos NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee ründerühmadega Zeniit ja Grom. Salga kaotused operatsioonis: 5 tapetut, 35 haavatut (neist 12 raskelt ja 23 kergelt). 2. jaanuar 1980 – salga isikkoosseis toimetati sõjaväe transpordilennukitega Taškenti ja sealt põhidislokatsioonipaika Tširtšikki Usbeki NSV-s. Командиры соединений и частей 40 Армии. Командиры бригад и отрядов спец. назначения. Page last updated at 14:47 GMT, Monday, 16 February 2009, Afghan role of 'Muslim Battalions', bbc.co.uk
Üleslaadimine

Üleslaadimine on andmeside liiklus väljuval suunal ühest arvutisüsteemist teise, tavaliselt suuremasse arvutisüsteemi. Kasutaja poolt vaadatuna tähendab faili üleslaadimine faili saatmist teise arvutisse, mis on seatud seda vastu võtma. Enamiku koduste internetiühenduste üleslaadimiskiirused on oluliselt madalamad allalaadimiskiirustest (5-15 korda), kuna enamus andmesideliiklusest toimub kodukasutaja teenuse tarbimise spetsiifikast lähtudes allalaadimissuunal. Seevastu ettevõtetele pakutav internetiühendus on enamikul juhul sümmeetriline, mis tähendab, et saavutatavad kiirused on üles- ja allalaadimissuunas võrdsed. ADSL Allalaadimine http://whatis.techtarget.com/definition/0,,sid9_gci213255,00.html http://www.elisa.ee/et/Eraklient/Teenused/Taisside/Vali-sobivad-paketid[alaline kõdulink] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. aprill 2010. Vaadatud 15. märtsil 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2010. Vaadatud 15. märtsil 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Eesti Kommunist

Eesti Kommunist oli EKP Keskkomitee teoreetiline ja poliitiline kuukiri. Ajakiri asutati aastal 1945 (kandis aastani 1952 nime Eesti Bolševik) ja avaldas marksismi-leninismi teooria, parteielu, nõukogude töö, aga ka majandusalaseid ning kultuuri käsitlusi. Paralleelselt ilmus venekeelne rööpväljaanne (Bolševik Estonii), mis asutati aastal 1951. Eesti Kommunist ilmus kuni aastani 1989. Detsembrist 1989 ilmus edasi nimega Poliitika. Selle nime all ilmus detsembrini 1991. Ajakirjal oli lisaväljaanne Küsimused ja Vastused (1961–1984). Tallinn: lühientsüklopeedia (Tallinn: Valgus, 1979 (Tallinn: Punane Täht), lk 179. EKP Keskkomitee häälekandja Kommunist (ajaleht), 1940–1941
Küsimused ja Vastused

Küsimused ja Vastused oli EKP Keskkomitee ühiskondlik-poliitiline ajakiri, mis ilmus EKP Keskkomitee ajakirja Eesti Kommunist lisana aastail 1961–1984. Aastatel 1959–1960 ilmus ajakiri kaheksa korda aastas, 1961–1974 üks kord kuus, aastast 1975 kaks korda kuus. Ajakiri sisaldas propagandaartikleid ja suuremalt jaolt artikleid, mis olid vastusteks lugejate küsimustele väga erinevatel teemadel. Ajakirja toimetuses on töötanud Eesti kirjanikke, nagu Andres Vanapa (1956–1970), Enn Vetemaa (1963–1965), Andres Ehin (1965–1966), Henn-Kaarel Hellat (1968–1975?) jt. Küsimuste ja Vastuste eellane oli ajakiri Abiks Agitaatorile (1945–1960) ja järglane ajakiri Aja Pulss, mis hakkas ilmuma aastal 1985.
Aja Pulss

Aja Pulss oli aastatel 1985–1993 Eestis välja antud EKP Keskkomitee ühiskondlik-poliitiline ajakiri. Ajakiri asutati kommunistliku ideoloogiat kandva ühiskondlik-poliitilise ajakirjanduse moderniseerimiseks[viide?]. Aja Pulss hakkas ilmuma ajakirja Küsimused ja Vastused asemel 1985. aasta jaanuaris. Küsimuste ja Vastuste halli ja igava välimuse asemel oli Aja Pulss värvitrükis, suures formaadis ja fotodega illustreeritud. Enne ajakirja Aja Pulss ilmusid EKP KK väljaanded: Abiks Agitaatorile (1945–1960), Küsimused ja Vastused (1961–1984). Vambola Lillemäe Endel Põder Jüri Arusoo Aive Herja, "Ühe ajakirjaniku 40 aastat manöövreid miiniväljal" Postimees, 10.09.2009
Giuliano Razzoli

Giuliano Razzoli (sündinud 18. detsembril 1984 Castelnovo ne' Montis) on Itaalia mäesuusataja, kes võistleb põhiliselt slaalomis. Olümpiavõitja (2010). Razzoli osales esimest korda rahvusvahelisel tippvõistlusel 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Val-d'Isère'is slaalomis, kuid oli sunnitud katkestama rajalt väljasõidu tõttu. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris tuli ta slaalomis olümpiavõitjaks. Esimest korda osales Razzoli maailma karikasarjas 18. detsembril 2006 Alta Badias slaalomis, kuid ei jõudnud teise ringi. Esimest korda jõudis ta punktikohale, 30 parema hulka, samal hooajal 2007. aasta jaanuaris Kitzbühelis, kus sai slaalomis 24. koha. Kaks aastat hiljem 2009. aasta jaanuaris astus ta esimest korda poodiumile, olles Zagrebis toimunud MK-etapil slaalomis kolmas. Hiljem samal hooajal sai Razzoli Kranjska Goras slaalomis teise koha. Esimese võidu MK-võistluste etapil sai ta 2009.–2010. aasta maailma karikasarja arvestuses slaalomis 2010. aasta jaanuaris Zagrebis. Kokku on ta poodiumile jõudnud 2015. aasta märtsi seisuga kaheksal korral. Razzoli on võitnud ka kolm Euroopa karikasarja etappi. Itaalia meistrivõistlustel on ta saanud slaalomis 2006. aastal kuldmedali ja 2009. aastal hõbemedali. 2010 Vancouveris olümpiavõitja slaalomis Giuliano Razzoli on osalenud (seisuga 15. märts 2015) 83 MK-etapil ja jõudnud poodiumile kaheksal korral, millest kaks korda kõige kõrgemale astmele. Giuliano Razzoli koduleht Giuliano Razzoli FIS-i kodulehel (inglise)
Alamvõrgumask

Alamvõrgumask (subnet mask) on mask IP-aadressist alamvõrgu osa eristamiseks. See osa leitakse, tehes AND-tehte IP-aadressi ja alamvõrgumaski vahel. Tulemus on alamvõrguaadress ja jääk on võrgu-ID. Näide IPv4-võrgundusest. AND-tehet saab vaadelda järgnevas binaar tabelis. Alamvõrgumaski nimetatakse maskiks kuna seda saab kasutada alamvõrgu tuvastamiseks, mille osaks on antud IP aadress, kui teha bitikaupa AND-operatsioone maski ja IP aadressiga (AND-operatsioonile omaselt on tulemus 1, juhul kui mõlemad kahendarvud on võrdsed 1-ga, vastasel korral on tulemus 0). Tulemuseks ongi alamvõrgu aadress. IP-aadress Alamvõrk Arvutivõrk "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2011. Vaadatud 14. märtsil 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.webopedia.com/TERM/S/subnet_mask.html
Kahendarv

Kahendarv ehk binaararv on kahendsüsteemis kujutatud arv. Selle numbrikohal saab olla ainult 2 väärtust, ehk siis kas 0 või 1. Kahendarvud on näiteks kujul 1, 10, 11, 100, 101, 110 jne. Kümnendsüsteemis arv 2 on näiteks kahendsüsteemis 10, arv 3 on 11, arv 4 on 100 jne. Kahendarve kasutatakse informaatikas, kuna arvutid opereerivad riistvara tasandil just nimelt kahendsüsteemis. Informaatikas kasutatakse rohkem siiski kuueteistkümnendarve ja varem vähemal määral ka kaheksandarve kuna need on inimestele kergemini loetavad. Negatiivsete arvude esitamiseks kahendsüsteemis kasutatakse peamiselt kolme võimalust: Märgi lisamine arvule (otsekoodile) (märgibitt on positiivsete arvude korral 0, negatiivsete arvude korral 1) Täiendkood (two's complement) Pöördkood (one's complement)
Praktiline informaatika

Praktiline informaatika on informaatika haru, mis tegeleb arvuti tööd vahetult juhtivate programmidega – riistvara ja rakendustarkvara vahelise vahelüliga. Praktilise informaatika alla kuuluvad muu hulgas tarkvaratehnika, andmebaasid, teadmussüsteemid, kompilaatorite ehituse ja operatsioonisüsteemid. Heinz Peter Gumm, Manfred Sommer. Einführung in die Informatik, 2006, lk 2. Google'i raamat Inga Petuhhov. Programmeerimise materjalid. Loeng 1
Kahendfail

Kahendfail ehk binaarfail (inglise binary file, binary) on arvutifail, mis võib sisaldada suvalist tüüpi andmeid, mis pole lihttekstilisel kujul. Kahendfailid on näiteks programmifailid, fotod ja videod ning enamik dokumendivorminguid. Siiski võib kahendfail osaliselt sisaldada ka lihtteksti. Lihtsustatult võib öelda, et kahendfail on selline fail, mille sisu on täielikult loetav vaid arvutile, kuid mitte inimesele. Kahendfaili kasutamiseks või töötlemiseks on enamasti vaja vastavat programmi. Mõnede erinevate kahendfailide loetelu on toodud faililnimede laiendite lehel. Kahendfaili sisuline vastand on tekstifail.
DVB-C

DVB-C (Digital Video Broadcast - Cable ehk 'digitaalse videosignaali ülekanne – kaabel') on tehnoloogia digitaalse televisioonisignaali ülekandeks koaksiaalkaabelvõrgu kaudu seal seni edastatud analoogtelevisiooni signaali asemel. DVB-C olulisteks eelisteks analoogtelevisiooni ees on võimalus edastada samas sageduskanalis kuni 15 korda rohkem programme, sealhulgas kõrglahutusega programme. Programme edastatakse ühtse paketina, mida nimetatakse multipleksiks (mux). Ka puuduvad analoogtelevisioonile omased häired ning on võimalik edastada krüpteeritud programme. Lisaks saab DVB-C multipleksides koos teleprogrammidega edastada ka raadioprogramme. Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut TSI kinnitas 1998. aastal DVB-C-standardi EN 300 429 ja 2010. aastal selle edasiarenduse DVB-C2 standardi EN 302 769 . Viimane võimaldab edastada ka ultrakõrglahutusega televisiooni signaali. DVB-C on peale Euroopa kasutusel suures osas Aasias, samuti Aafrikas, Austraalias ja Lõuna-Ameerikas. Põhja-Ameerikas ja Jaapanis on oma kaabeltelevisioonisüsteemid. Eestis kasutavad DVB-C-standardit elisa, STV ja Telset. Enamik nende edastatavaid programme on krüpteeritud ning avanevad vaid teenusega liitumisel kiipkaardi abil. Kaabeltelevisioon EN 300 429 V1.2.1 (1998-04) [http://www.etsi.org/deliver/etsi_en/302700_302799/302769/01.01.01_60/en_302769v010101p.pdf ETSI EN 302 769 V1.1.1 (2010-04) https://www.dvb.org/standards/dvb-c2 DVB-C2
Stan Laurel

Stan Laurel (sünninimega Arthur Stanley Jefferson; 16. juuni 1890 Ulverston, Cumbria, Inglismaa – 23. veebruar 1965 Santa Monica, California osariik) oli inglise komöödianäitleja. Koos Oliver Hardyga moodustas filmiajaloo tuntud koomikutepaari Laurel ja Hardy.  Stan Laurel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Stan Laurel andmekogus IMDb (inglise)
Voogedastus

Voogedastus ehk striiming (inglise keeles streaming) on andmevoogude ülekanne serverist, nii et andmete kasutamiseks ei pea ootama edastuse lõppu. Voogedastusena toimub näiteks internetiraadio kuulamine. Voogedastusena saab üle kanda nii reaalajas kui ka varem salvestatud heli või pilti. Eraldi voogedastuse liik on mitmikedastus. allalaadimine MPEG-4
Multiedastus

Multiedastus ehk multisaade (inglise keeles multicast, multicasting) on selline andmeside edastamise liik, kus samad andmepaketid jõuavad korraga mitmesse sihtkohta. Multiedastust kasutatakse näiteks IPTV korral. Multiedastuse võimalused interneti kaudu on väga piiratud, seda kasutatakse põhiliselt kohtvõrgus. Multiedastust saab määratleda erinevates protokollikihtides, näiteks 2. kihis Etherneti tasemel ja 3. kihis IP tasemel. Etherneti multiedastus toimub ühe Etherneti võrgu piires, levib seega üle järgurite ja sildade, kuid mitte üle ruuterite. Osa MAC-aadresse on IEEE poolt eraldatud kindlaks otstarbeks. Vabalt kasutatavad multiedastusaadressid on vahemikus C0-00-00-00-80-00 kuni C0-00-40-00-00-00. IP-multiedastuse jaoks on eraldatud aadressivahemik 224.0.0.0–239.255.255.255 (klass D). 4 esimest bitti aadressis on ühed, ülejäänud 28 bitti moodustavad multiedastusgrupi numbri. Aadressipiirkond 224.0.0.0–224.0.0.255 on reserveeritud kohaliku leviga gruppide jaoks (s.t neile aadressidele saadetud pakette ei edastata ühelt liideselt teisele). IP-pakettidel on TTL (eluea) väli. Multiedastuse korral on eluea väärtustel eritähendused: 0 on kohalik arvuti, 1 kohalik võrk, <32 sama ruum, asutus või osakond, <64 sama regioon, <128 sama kontinent, <192 ülemaailmne, kuid piiratud riba, <256 piirangud puuduvad. Reserveeritud aadressid: 224.0.0.1 kõik arvutid alamvõrgus, 224.0.0.2 kõik ruuterid alamvõrgus, 224.0.0.4 kõik DVMRP ruuterid, 224.0.0.5-8 kõik OSPF ruuterid, alates 224.0.0.9 kõik RIPv2 ruuterid. IP multiedastamisel üle Etherneti aadressiteisenduse protokolli analoog puudub. IP-aadressi madalamad 23 bitti kopeeritakse otse MAC-aadressi madalamatesse bittidesse. Selle jaoks on reserveeritud MAC-aadresside vahemik 01-00-5E-XX-XX-XX ja nende XX-ide asemele see IP-aadressi osa kirjutataksegi. 5 bitti jääb kajastamata, seega võib tekkida kollisioon ja kahe multiaadressi paketid pole eristatavad. Sel juhul eristatakse õigeid pakette valedest sihtpunkti IP-aadressi järgi. Kogu internet ei ole veel multiedastusvõimeline. Eksisteerivad "saared", mille piires multiedastus töötab. Hulk selliseid saari on ühendatud virtuaalseks multiedastusvõrguks MBONE. Saarte ühendamiseks kasutatakse "tunneleid". MPEG-4 Voogedastus
IPTV

IPTV (Internet Protocol TeleVision) on selline digitaaltelevisiooni edastamise liik, kus televisioonisignaali kandev andmevoog liigub läbi interneti ja kohtvõrgu andmepakettidena telerisse internetiprotokolli ehk -reeglistiku alusel. Andmevoog liigub võrgus multiedastusena, s.t võib jõuda korraga mitmesse sihtkohta. Internetiühendus vaskkaabli (telefonikaabli ja keerdpaarkaabli) kaudu võimaldab ADSL-ühenduse kasutamisel kiirust üleslaadimisel kuni 16 Mbit/s ja allalaadimisel 1 Mbit/s. Seega on peale tavalahutusega televisiooni võimalik levitada ka kõrglahutusega televisiooni signaali, mis vajab vähemalt 10 Mbit/s. Vaskkaablivõrkudes minnakse üle kiirema lairibaühenduse tehnikale VDSL2, mis võimaldab edastuskiirusi 40/10 Mbit/s või ka enam. Perspektiivsed tehnoloogiad (nt G.fast) lubavad tulevikus kiirusi kuni 400 Mbit/s. Kui signaal jõuab vastuvõtukoha terminali läbi valguskaabli, on võimalik valida Elioni pakutavaid kiirusi kuni 300 Mbit/s üles/alla (2015. a). Vastuvõtukoha terminalist läheb signaal telerisse läbi spetsiaalse ruuteri ja digiboksi, mille juurde kuulub eraldi pult. IPTV võimaldab mitmeid interaktiivseid teenuseid, nt saadete järelvaatamist, teleprogrammide (kanalite) tellimist ja videolaenutust teleri ekraanilt. "Eesti Telekomi pressiteade". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 30. märtsil 2015. 2. Comment fonctionne l'IPTV? iptv quebec
Massikommunikatsioon

Massikommunikatsioon on kommunikatsioon, kus saatja on vastuvõtja jaoks umbisikuline. Massikommunikatsiooni puhul seega saatja ei ole mitte subjekt, vaid teabekanal, mille suhe vahendatava sisuga on vastuvõtjale tundmatu ja kontrollimatu. Saatja umbisikulisus tähendab, et erinevalt kommunikatsiooni normaalsituatsioonist ei ole vastuvõtjal võimalik kinnitada teate vastuvõtmist, saatjal ei ole võimalik kontrollida teate kohalejõudmist ja saatjal ei ole võimalik ka kontrollida tõlgendusreeglitest kinnipidamist. Kommunikatsiooni mõiste kasutamist selles olukorras õigustab asjaolu, et vastuvõtja tõlgendus temale vahendatud sisust on olemuselt autokommunikatiivne. Tagasiside massikommunikatsiooni olukorras tähendab vastuvõtja autokommunikatiivset võimet sünteesida uusi tähendusi.
Autokatalüüs

Autokatalüüs on katalüüs, mille korral reaktsiooni saadus kiirendab reaktsiooni ennast. Autokatalüüsi aluseks on positiivne tagasiside. ahelreaktsioon (keemia)
Iseregulatsioon

Mitte segi ajada mõistega eneseregulatsioon Iseregulatsioon ehk autoregulatsioon on paljude süsteemide (eriti biosüsteemide) tasakaalu tagamise mehhanism; harvem ka mõeldud kui omadust kohandada end ümber tingimuste muutumise korral. Mõiste võttis kasutusele bioloog Hans Driesch. eneseregulatsioon iseorganiseeruvus regulatsioon Bernard Feltz, Marc Crommelinck, Philippe Goujon (eds.) 2006. Self-Organization and Emergence in Life Sciences. Dordrecht: Springer, lk. 223.
Pääsupunkt

Pääsupunkt (inglise keeles access point 'juudepääsupunkt'), ka pöörduspunkt, on seade, mis võimaldab juurdepääsu internetile või muule andmesidevõrgule. See võib olla näiteks Wi-Fi, Bluetoothi või muu sarnase tehnoloogia pääsupunkt. Tulipunktist erineb see selle poolest, et tulipunktiks nimetatakse seadme tekitatud leviala, pääsupunktiks aga seadet ennast. Tüüpiline pääsupunkt Tööstuslik pääsupunkt Tulipunkt Traadita võrk Wi-Fi WiMAX
Baieri kiltmaa

Baieri kiltmaa on kiltmaa Euroopas Saksamaa lõunaosas. Sellelt voolab läbi Salzachi jõgi.
Väljund

Väljund on süsteemi produkt või tulem, mis on väljundsuurusena mõõdetav või registreeritav ja mille kaudu süsteem võib mõjustada oma ümbrust või teisi süsteeme. Väljundit eristatakse süsteemi seisundist (olekust). Sisend Tagasiside
Sisend

Sisend on süsteemi seisundit mõjustada võiv tegur, mida iseloomustatakse arvuliselt kui sisendsuurust. Väljund Tagasiside Sisend/väljund Sisendseade
Kersti Merilaas

Kersti Merilaas (sündinud Eugenia Moorberg, kodanikunimi aastast 1936 Kersti Sang; 7. detsember (24. november vkj) 1913 Narva – 8. märts 1986 Tallinn) oli eesti luuletaja, laste- ja näitekirjanik. Lapsepõlves elas Peterburis (kuni 1917) ja osa lapsepõlvest veetis Moora talus Väike-Maarja vallas Äntu Valgejärve ja Äntu Linaleojärve lähedal. Õppis Väike-Maarja koolides – 1921–1927 Kiltsi algkoolis, ühe aasta Väike-Maarja gümnaasiumis ning kolm ja pool aastat Rakvere erakommertsgümnaasiumis, kust ta pärast 1932 välja heideti. Lõpetas 1932. aastal Tapa keskkooli. Hiljem elas Tartus ja töötas raamatukogus. Tema abikaasa oli August Sang, tütred olid Liina Pihlak (1937–2019) ja lastearst Maarja Panov (1939–2007) ning poeg on Joel Sang. Tema lapselaps on Kristina Pai. "Maantee tuuled" (1938) "Rannapääsuke" (1963) "Kevadised koplid" (1966) "Kuukressid" (valikkogu, 1969) "Antud ja võetud" (1981, 2. trükk 1985) "Munapühad" (värsslugu, 1940) "Kallis kodu" (luulekogu, 1944) "Päikese paistel" (luulekogu, 1948) "Turvas" (värsslugu, 1950) "Veskilaul" (värsslugu, 1959) "Lugu mustast ja valgest" (värsslugu, 1962) "Lumest lumeni" (luulekogu, 1982) "Kui vanaema noor oli" (lasteluule valikkogu, 1983) "Kindakiri. – Варежки" (poeem, eesti ja vene keeles, 1986) "Siit siiani. Piksepill" (luulekogu, 1989) "Siit siiani. Piksepill 2" (luulekogu, 1990) "Kaks viimast rida" (näidend, ilmus 1973 ja lavastati samal aastal Vanemuises) "Pilli-Tiidu" (näidend, lavastati Vanemuises 1974, esmatrükk valimikus "Lastenäidendeid", 1977) "Valitud teosed" (I-II, 1986 – luule, näidendid, lühiproosa) 1974 Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Kaks viimast rida") 1976 Friedebert Tuglase novelliauhind ("Eilsete perest") 1980 Eesti NSV teeneline kirjanik 1982 Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Antud ja Võetud") Kersti Merilaas Kiltsi Põhikooli kodulehel "Targalt hirmu ületades" (PDF). Originaali arhiivikoopia (PDF) seisuga 7. juuli 2007. Vaadatud 7. juulil 2007. Äntu-Nõmme looduse õpperada Väike-Maarja valla kodulehel "Väike-Maarja – Rakke". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. aprill 2009. Vaadatud 22. juunil 2010. Sirje Kiin, "Kersti Merilaas: luuletaja elu". Eesti Raamat, Tallinn 1989 Merilaasi luule Tarkvarastuudio kodulehel Kersti Merilaas Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Kersti Merilaasi tekstile kirjutatud kooripoeem "Põhjarannik", ERR arhiiv
Sübariit

Sübariit on mõnutsev elunautija. Inimene, kes armastab mugavust ja mõnusid. Vanakreeka linna Sybarise järgi. hedonism Kleis jt. 1981. Võõrsõnade leksikon.