Marju Kõivupuu

Marju Kõivupuu (sündinud 14. novembril 1960 Võrumaal) on eesti filoloog, kultuuriloolane, kirjanik ja folklorist. Marju Kõivupuu on sündinud Mäepõru külas Võrumaal. Tänu oma päritolule valdab soravalt võru keelt. 8. klassi lõpetas ta Valga 1. Keskkoolis 1976. aastal, Tartu 5. Keskkooli bioloogia-geograafia süvaõppega klassi 1979. aastal. 1986. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina. Aastatel 1990–1993 õppis Tartu Ülikooli aspirantuuris ning 1995–1999 Eesti Põllumajandusülikooli doktorantuuris. 2002. aastal kaitses Marju Kõivupuu doktoritöö surmakultuuri suundumustest Võrumaa matusekombestiku näitel. 2017–... Tallinna Ülikool, Humanitaarteaduste instituut, Maastiku ja kultuuri keskus, vanemteadur, hiljem dotsent 2007–2017 Tallinna Ülikool, Eesti Humanitaarinstituut, vanemteadur 2005–2007 Tartu Ülikool, Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia, dotsent 2003–2004 Tallinna Ülikool, filoloogiateaduskond, Eesti filoloogia osakond, Eesti kirjanduse õppetool, dotsent Ta on Tallinna Ülikooli Humanitaarteaduste instituudi maastiku ja kultuuri keskuse vanemteadur. Lisaks loengute pidamisele tegeleb teadustöö ja juhendamisega. Ta on pidanud erialaseid loenguid ka tele- ja raadiosaadetes ning osaleb Vikerraadio mälumängusaate "Mnemoturniir" võistkonnas. On avaldanud eri teemadel artikleid nii Õhtulehes, Postimehes kui ka Maalehes.[viide?] Kõivupuu oli 2017. aasta suvel toimunud XII noorte tantsupeo teema idee "Koit ja Hämarik" üks autoreid. Võitis tantsupeo ideekavandi konkursi koos Margus Toomla, Meelis Kompuse, Maian Kärmase ja Rasmus Puuri koosloomes sündinud tööga. Uurimishuvidena on välja toonud inimese ja looduse/maastiku suhted ning kultuuripärandid. Lisaks tegeleb surmakultuuri ja rahvameditsiini uurimisega. 29. septembril 2023 esitas Tallinna Ülikooli rektoraat Marju Kõivupuu kandidatuuri Eesti Teaduste Akadeemia juhatusele akadeemikukandidaadiks etnoloogia ja folkloristika valdkonnas märkides, et Kõivupuul on väljapaistvaid saavutusi nii uurimis- ja arendustöös kui oma uurimissuuna populariseerimise vallas ning ta on andnud tähelepanuväärse panuse Eesti vaimukultuuri arengusse ja rahvusteaduste eestkõnelejana ning oma valdkonna põhjaliku tundjana on Kõivupuul potentsiaali panustada igakülgselt folkloristika ja etnoloogia arengusse nii kohalikul kui rahvusvahelisel tasandil. 2016−... Muinsuskaitseameti juurde moodustatud ajalooliste looduslike pühapaikade eksperdinõukogu esimees 2015−... ajakirja Mäetagused (1.2) toimetuskolleegiumi liige 2014−... Kultuuriministeeriumi juurde moodustatud muuseumide tegevustoetuse komisjoni liige 2014−... Võru Instituudi teadusnõukogu liige 2013−... ajakirja Studia Vernacula toimetuskolleegiumi liige 2013−... Muinsuskaitseameti juurde moodustatud ajalooliste looduslike pühapaikade eksperdinõukogu liige 2012−… Vaimse kultuuripärandi nõukogu liige 2011 – ... Akadeemilise Rahvaluule Seltsi folkloristi aastapreemia määramise komisjoni liige 2011 – ... Riigi kultuuripreemiate komisjoni liige 2011 – ... Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali nõukogu liige 2010 – ... Sarja "Tänapäeva folkloorist" toimetuskolleegiumi liige 2010 – ... Kultuuriteooria tippkeskuse doktorikooli komisjoni liige 2009 – ... Kutsekoda; Kutsekvalifikatsiooni Sihtasutus, Kultuuri kutsenõukogu liige 2009 – ... TLÜ humanitaarteaduste valdkonnanõukogu liige 2009 – ... Kultuuriministeeriumi kultuuriväärtuste osakonna juurde moodustatud "Vana Võrumaa kultuuriprogramm 2010–2013" koostajate komisjoni liige 2008 – ... TLÜ senati õppekomisjoni liige 2004 – ... TLÜ Humanitaarteaduste doktorikooli nõukogu liige 2004 – ... Eesti Rahvuskultuuri Fond. O. ja E. Looritsa mälestusfondi nõukogu liige 2004 – ... Rahvusvahelise rahvajutu-uurijate seltsi liige 1999 – ... Akadeemilise Teoloogia Seltsi liige 1988 – ... Võru Seltsi VKKF liige 1985 – ... Emakeele Seltsi liige 1985 – ... Akadeemilise Rahvaluule Seltsi liige 2017−2018 Euroopa kultuuripärandi aasta (2018) Eesti juhtkomitee liige 2017−2022 Vaimse kultuuripärandi nõukogu liige 2014−2017 Vana Võromaa kultuuriprogrammi nõukogu liige 2013−2013 Kultuuripärandi aasta (2013) pärandisaadik 2013−2015 Eesti kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapital; nõukogu esimees 2011−2016 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali nõukogu liige 2011−2014 Riigi kultuuripreemiate komisjoni liige 2010–2013 Programmi "Vana Võromaa kultuuriprogramm" nõukogu liige 2009–2013 Riikliku programmi "Eesti keel ja kultuurimälu (2009–2013)" juhtkomitee liige 2007–2009 Riikliku programmi "Eesti keel ja rahvuslik mälu (2004–2008)" jätkuprogrammi "Eesti keel ja kultuurimälu (2009–2013)" ettevalmistava töörühma liige 2004–2008 Riikliku programmi "Eesti keel ja rahvuslik mälu" juhtkomitee liige 2004–2004 TPÜ filoloogiateaduskond, dekaan 2003–2005 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali nõukogu liige 2003–2005 2005. aastal Eestis toimunud 15. ISFNR-i kongressi korraldustoimkonna liige 2003–2004 4. soome-ugri rahvaste maailmakongressi Tallinnas korralduskomitee liige 2002–2004 TPÜ eesti filoloogia osakonna juhataja Arvukate kultuuri- ja folklooriteemaliste tele- ja raadiosaadete (kaas)autor ja konsultant.[viide?] Koostöös Eesti Rohelise Liikumisega 2006 fotonäitus "Ristipuud" Lõuna-Eesti maastikul.[viide?] Korraldanud 3 Kaika suveülikooli (1992 Kuutsil, 1998 Põlgastes, 2012 Harglas)[viide?] 2009 – "Hinged puhkavad puudes" 2011 – "101 Eesti pühapaika" 2013 – "Igal hädal oma arst, igal tõvel ise tohter. Sissevaade Eesti rahvameditsiini" 2015 – "Eestlase eluring" 2017 – "Estonian Heritage" (ilmunud inglise keeles, kaasautor Riin Alatalu) 2017 – "Loomad eestlaste elus ja folklooris" 2018 – "Pärimusaabits lastele ja suurtele" 1996 – J. von. Uexkülli asutatud Eesti Taassünni auhind (kollektiivselt Võru Keele ja Kultuuri Fondile) 1995 – Eesti Vabariigi presidendi peapreemia rahvaluule kogumise eest 2004 – Tallinna Pedagoogikaülikooli parim monograafia 2007 – ajakirja Akadeemia Naturalia aastaauhind artikli "Haigus kui staatusesümbol: traditsioon, lähiminevik ja tänapäev" eest 2010 – Tallinna Ülikooli parim monograafia "Hinged puhkavad puudes" (Huma 2009) 2011 – Maavalla koja tänukiri ristipuude uurimise, tutvustamise ja kaitsmise eest 2012 – "101 Eesti pühapaika" – 2011. aasta parim eesti autori teatmeteos 2012 – "101 Eesti pühapaika" – Tallinna Ülikooli 2011. aasta parim teatmeteos 2012 – Maavalla koja aunimetus "Hiie sõber 10225" 2013 – aasta kodanik 2014 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2016 – TLÜ parim monograafia "Eestlase eluring" (Varrak 2015) 2017 – Oskar Kallase auhind märkimisväärse panuse eest Eesti kultuuriloosse 2019 – Rukkiräägu kultuuriauhind 2019 – Eerik Kumari looduskaitsepreemia 2021 – Muinsuskaitseameti aastapreemia (Pärandi tutvustaja) Kõivupuul on kaks poega: Kaarel Kõivupuu (sündinud 1987) ja Martin Onoper (sündinud 2000). Kolmele akadeemikukohale kandideerib 12 teadlast, Postimees, 11. oktoober 2023 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Marju Kõivupuu Eesti Teadusinfosüsteemis Toidublogi: Marju Kõivupuu, Eesti Ekspress, 19. juuli 2017