laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bubiai (Batniava)

Bubiai on küla Leedus Kaunase rajoonis, Batniava valla halduskeskus. Külas on põhikool, postkontor ja kultuurimaja. Küla on esimest korda mainitud aastal 1616, mil seal asus Kaunase ja Raseiniai vahelisel teel postijaam. Nõukogude ajal oli küla aiandusliku suunitlusega sovhoosi keskasulaks. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 24.08.2017. Bubiai. Mažoji lietuviškoji tarybinė enciklopedija, Kd. 1 (A–J). Vilnius, Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1966, 270 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Brjantsevi-nimeline Noorsooteater

Brjantsevi-nimeline Noorsooteater (vene keeles Театр юных зрителей имени А. А. Брянцева) on noorsooteater Peterburis. Teater asutati 1922 ja on sellega üks maailma esimesi noorsoole mõeldud repertuaari ette kandev elukutseliste näitlejate teater. Nõukogude ajal kandis teater nime Leningradi Noorsooteater (vene keeles Ленинградский театр юных зрителей). Aastast 1980 kannab teater selle asutaja Aleksandr Brjantsevi nime. Teatri koduleht
Kluoniškiai

Kluoniškiai on küla Leedus Kaunase rajoonis, Žapyškise valla halduskeskus. Külas on põhikool, raamatukogu, postkontor ja kultuurimaja. Külas asuvad puidutöötlusettevõtted Simile ja Saegewerk und Patenfertigung Paul Maag. Kluoniškiai asub Kaunasest 17 kilomeetri kaugusel Nemunase jõe vasakul kaldal. 1941. aastal hukkasid Saksa okupatsiooniväed küla kohal 280 inimest. 1942. valmis sealne katoliku kirik, mis ehitati kihelkonnakirikuks, asendamaks Zapyškise vana kirikut. 1967. aastal ehitati külla ka uus Zapyškise kooli hoone. Antanas Sutkus – leedu fotograaf Andrius Vištelis-Višteliauskas – leedu luuletaja Motiejus Eimaitis – Knygnešystė tegelane Jurgis Žitinevičius – Knygnešystė tegelane 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 24.08.2017. Kluoniškiai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. X (Khmerai-Krelle). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 296 lk. Küla portaalis vietoves.Lt (Video teine pool)
Sieversi kanal

Sieversi kanal (ka Sieverski kanal[viide?]; vene keeles Сиверсов канал) on laevatatav kanal Novgorodi oblastis Novgorodi rajoonis. Kanal ühendab Msta jõge Volhovi jõega. Kanali pikkus on 10 km. Kanal ehitati aastatel 1798–1803 Novgorodi kuberneri Jacob Johann von Sieversi eestvõttel. Tema järgi sai kanal ka nime.
Mastaičiai

Mastaičiai on küla Leedus Kaunase rajoonis, Alšėnai valla halduskeskus. Külas on põhikool (tänapäeval Garliava Adomas Mitkase nimelise põhikooli filiaal) ja postkontor. Mastaičiai asub Kaunasest 5 kilomeetri kaugusel Via Baltica ääres. Aastal 1923 oli Mastaičiais 163 elanikku. Aastal 1990 rajati külla Kaunase kõrgem põllumajanduskool. Hiljem liideti see kool Kaunase kolleegiumiga ja sellest sai kolleegiumi maaparandusteaduskond. Aastal 1991 valmis sealne 25 meetri pikkune kuue rajaga bassein. Aastal 2013 kolis maaparandusteaduskond Kaunasesse, selle ruumides alustas tööd Leedu politseikool. Mastaičiai Koolimaja Politseikool 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 24.08.2017. Mastaičiai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. XIV (Magdalena-México). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008. 401 lk. Kauno rajono gyventojams – atnaujintas baseinas Mastaičiuose // „Kauno diena“, 2010 m. gruodžio 3 d. Küla portaalis vietoves.Lt
Saḩar Delījānī

Saḩar Delījānī (pärsia keeles سحر دلیجانی; sündinud 18. septembril 1983 Teheranis) on Iraani päritolu ingliskeelne kirjanik. Ta õppis California Ülikoolis Berkeleys ja elab praegu Itaalias Torinos. Tema esimene ilmunud raamat "Children of the Jacaranda Tree" (2013) on tõlgitud 28 keelde. "Sahar Delijani Official Page Simon & Schuster". simonandschuster.com. Ametlik koduleht (inglise, pärsia ja itaalia keeles) Sahar Delijani Interview
Noreikiškės

Noreikiškės on küla Leedus Kaunase rajoonis, Ringaudai valla halduskeskus. Külas on Aleksandras Stulginskise Ülikooli katsemajand, seal asub ka endise Noreikiškėse mõisa hoonetekompleks. Sealset mõisat on esmamainitud 1897. aastal. Küla moodustati aastail 1926–1927, mil seoses põllumajandusreformiga mõisa maadest osa talumeestele jagati. Asula hakkas kasvama 1964. aastal, kui sinna viidi üle Leedu Põllumajanduse Akadeemia, nüüdne Aleksandras Stulginskise Ülikool (üleviimisotsus oli tehtud juba 1959. aastal, ent alles 1964. aastal valmisid kooli õppehooned). 1986. aastaks oli külas juba 4024 elanikku. Akademija alev moodustati küla tihedamini asustatud osast 1999. aastal. 2001. aastal oli külas üksnes 383 elanikku. 2007. aastal toimusid seal põllumeeste maailmameistrivõistlused. Paisjärv Katsemajandi hooned Noreikiškėse mõis 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 24.08.2017. Noreikiškės. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. 217 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Ameerika paps

"Ameerika paps" (inglise "American Dad!") on Ameerika Ühendriikide täiskasvanute joonisfilmiseriaal. Sarja autorid on Seth McFarlane, Mike Barker ja Matt Weitzman, kes lõid selle Fox Broadcasting Company jaoks.
Ringaudai

Ringaudai on küla Leedus Kaunase rajoonis Ringaudai vallas. Külas on põhikool, raamatukogu ja kultuurikeskus. Ringaudai on vana kohanimi. Seda on seostatud Mindaugase võimaliku isa või esivanema vürst Ringaudasega. XIX sajandil asus seal Ringvaldiškise karjamõis, mille juures elas 118 inimest. Aastal 1922 jagati Marvelė mõisa maad rahvale. Asula hakkas kasvama 1964. aastal, kui Noreikiškėsesse viidi üle Leedu Põllumajanduse Akadeemia, nüüdne Aleksandras Stulginskise Ülikool. Ringaudai kujunes seejärel ülikoolile alluva 5000 hektari suuruse õppemajandi keskasulaks. Samuti rajati sel ajal sinna lähedusse Kaunase Kazliškiai linnaosa. 1987. aastaks oli külas juba 1294 elanikku. Tadas Ivanauskas – Leedu zooloog Šarūnas Vasiliauskas – Leedu korvpallur Liudas Vailionis – Leedu botaanik 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 24.08.2017. Ringaudai. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. 552 lk. Küla koduleht (leedu keeles) Küla portaalis vietoves.Lt
Kazliškiai

Kazliškiai (poola keeles Koźliszki) on Kaunase linnaosa, mis asub linna edelaosas Aleksotase valla territooriumil. Varem on see kandnud ka nime Juodelyne. Kazliškiai piirneb idas Birutė linnaosaga ja põhjas Aleksotasega. Seal asub aastal 2008 endise lihakombinaadi territooriumile rajatud õppekeskus tehnopark Technopolis. Kazliškiai alad ühendati kaunasega XX sajandi keskpaigas, linnaosale nime andnud Kazliškiai ehk Kazliškėse küla linnaga liitmata alad jäävad Ringaudai valda. Aadressil Senosios Obels g. 18 kasvab looduskaitsealune metsõunapuu, mille kõrgus on kaheksa meetrit, ja ümbermõõt 2,85 meetrit. Puu on ligikaudu 360 aastat vana, tegemist on Leedu vanima õunapuuga. Linnaosas eristatakse viit asumit. Linnaosa lääneosas asub Armaniškiai ehk Armoniškiai asum. Kaunase ja Garliava vahelise tee ääres paikneb varasema Juliške küla kohale tekkinud Julijanava asum. Aastal 1894 rajati sinna Kaunase kindluse II fort. Seal asub keskkool. Julijanava terioloogilisel kaitsealal elavad veelendlane, pruun-suurkõrv ja pargi-nahkhiir. Linnaosa lõunapiiril asub Narsiečiai asum, mis kujunes samanimelise küla Kaunasega liidetud aladele. Linnaga liitmata osa külast asub Alšėnai vallas. Linnaosa lõunapiiril asub ka Naugardiškė asum. Seal asus nõukogude ajal Mitšurini nimelise sovhoostehnikumi keskasula. Sealne haljastus kujundati aastal 2001 ümber 2,3 hektari suuruseks Naugardiškė pargiks. Alšėnai vallas asuva Tirkiliškiai küla Kaunasega liidetud osa moodustab Tirkiliškiai asumi. Sinna jääb Tirkiliškiai mõisa hoonetekompleks. Kazliškiai õunapuu aastal 2012 Naugardiškė Armaniškiai Julijanava keskkool Narsiečiai Naugardiškė park Tirkiliškiai "Kauno rajono gamtos paminklai - Senoji obelis". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. märts 2017. Vaadatud 26. augustil 2017.
Oktjabrski rajoon (Kurski oblast)

Oktjabrski rajoon (vene keeles Октябрьский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Prjamitsõno alev. Rajoon piirneb põhjas Fateži rajooniga, idas Kurski rajooniga, lõunas Medvenka rajooniga, edelas Bolšoje Soldatskoje rajooniga ja läänes Kurtšatovi rajooniga. Rajooni pindala on 628 km². Elanike arv oli 2012. aastal 23 188, 2007. aastal 23 763 ja 2002. aastal 23 877. Oktjabrski rajoonis on 93 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Prjamitsõno) ja kümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Seim, Bolšaja Kuritsa ja Vorožba. Q126687602
Tartu Teerajajate allee

Tartu Teerajajate allee on Tasku keskuse Riia tänava poolsel küljel looklev jalajälgede allee, mis väärtustab Tartu arengusse panuse andnud inimesi ning innustab teisi nende jälgedesse astuma. 2010. aastal alguse saanud alleel on skulptor Bruno Kadaku poolt pronksi valatud jalajäljed. Tartu Teerajajate alleed täiendatakse igal sügisel. Uued teerajajad selguvad žürii abil ja rahvahääletuse tulemusena. Senised teerajajad on: 2010 Tartu vaim, Andres Metspalu, Herta Elviste, Hannes Kaljujärv 2011 Andrei Sõritsa, Jaan Kirsipuu, Tiiu Sild, Hillar Palamets 2012 Tanel Laisaar ja Marget Savisaar, Tiia Toomet 2013 Rutt Hinrikus, Mart Noorma 2014 Ülo Niinemets, Sirje Eomõis, Evald Rooma 2015 Joel Luhamets, Aivar Tommingas 2016 Mika Keränen, Rasmus Mägi 2017 Janika Mölder, Mati Karmin 2018 Andres Dvinjaninov, Peeter Volkonski 2019 Teater Vanemuine, Undel Kokk, Andres Kuusik 2020 Maire Breede, Airi Liiva 2021 Julia Beljajeva, Mart Ustav 2022 Tarmo Noop ja Katrin Õunap 2023 Hele Everaus ja Krista Aru 2024 Ene-Margit Tiit, Kregor Zirk ja Euroopa kultuuripealinn Tartu. Tartu Teerajajate allee. Tasku Keskuse veebisait. Hanson, Raimu. Galerii: Teerajajate alleele lisandusid uued pronksist jäljed. Tartu Postimees, 11. september 2019. Riives, Armas. GALERII. Tartu Teerajajate allee pikenes kahe jäljepaari võrra. Tartu Postimees, 22. september 2020.
Belaja rajoon

Belaja rajoon (vene keeles Беловский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Belaja sloboda. Rajoon piirneb põhjas Bolšoje Soldatskoje rajooniga, idas Obojani rajooniga, lõunas Belgorodi oblastiga ja Sumõ oblastiga (Ukraina) ning läänes Sudža rajooniga. Rajooni pindala on 950 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17 178, 2007. aastal 19 272 ja 2002. aastal 22 182. Belaja rajoonis on 51 asulat, mis kuuluvad neljateistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Psjol ja Ilek. Q126687602
Delījān

Delījān (pärsia keeles دليجان) on linn Iraanis Markazī provintsis, Delījāni maakonna keskus. جمعیت به تفکیک تقسیمات کشوری, vaadatud 29.10.2023.  Delījān – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Zolotuhhino rajoon

Zolotuhhino rajoon (vene keeles Золотухинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Zolotuhhino alev. Rajoon piirneb põhjas Orjoli oblastiga, idas Štšigrõ rajooniga, lõunas Kurski rajooniga, läänes Fateži rajooniga ja loodes Ponõri rajooniga. Rajooni pindala on 1150 km². Elanike arv oli 2012. aastal 22 622, 2007. aastal 23 942 ja 2002. aastal 26 800. Zolotuhhino rajoonis on 137 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Zolotuhhino) ja üheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Snova ja Tuskar. Q126687602
Fateži rajoon

Fateži rajoon (vene keeles Фатежский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Fateži linn. Rajoon piirneb põhjas Orjoli oblastiga, kirdes Ponõri rajooniga, idas Zolotuhhino rajooniga, kagus Kurski rajooniga, lõunas Oktjabrski rajooniga, edelas Kurtšatovi rajooniga, läänes Konõšovka rajooniga ja loodes Železnogorski rajooniga. Rajooni pindala on 1300 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 217, 2007. aastal 21 433 ja 2002. aastal 23 194. Fateži rajoonis on 193 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Fateži linna) ja kümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Svapa, Krassavka, Usoža ja Ruda. Q126709394
Andrejs Rastorgujevs

Andrejs Rastorgujevs (sündinud 27. mail 1988 Alūksnes) on Läti laskesuusataja. Andrejs Rastorgujevs on esikolmikusse jõudnud ühe korra. IBU. "Isiklikud andmed". biathlon.com.ua. "Maailma karikasarja kohad". Andrejs Rastorgujevs IBU lehel
Avasüsteem

Avasüsteem (inglise hole basis system of fits) on istude kogum, kus sama nimimõõtme ja täpsusega liite moodustamisel jäävad ava piirmõõtmed muutumatuks. Erinevad istud saadakse võlli piirmõõtmete muutmisega. Avasüsteemi kõigil istudel on ava ülemine hälve alati + märgiga ja alumine hälve 0. See tähendab ava tolerantsitsoon toetub nulljoonele ülevaltpoolt. Enamikul juhtudel kasutatakse avasüsteemi. Võllisüsteem Täpsus masinaehituses Mait Purde "Täpsustehnika" Tallinn 2002
Xədicə İsmayılova

Fail:Xədicə İsmayılova 1.jpg Khadija Rovshan qizi Ismailova (aserbaidžaani keeles: Xədicə İsmayılova; sündinud 27. mail 1976) on aserbaidžaani ajakirjanik ja tõlkija. Aastal 1997 lõpetas ta Aserbaidžaani Riikliku Ülikooli. On juhtinud telesaadet "İşdən Sonra". Töötab Vabadusraadios – Raadio Vaba Euroopas. Ismailova on aserbaidžaani keelde tõlkinud Saḩar Delījānī romaani "Children of the Jacaranda Tree". "Пройдет презентация книги, переведенной Хадиджей Исмаил". Raadio Vaba Euroopa. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2017. Vaadatud 26. augustil 2017.
Kalle Onno

Kalle Onno (7. aprill 1927 Tallinn – 31. mai 2016 Stockholm) oli aktiivne rootsieestlaste ühiskonnategelane. Ta oli Siim Saare ja Sven Tillu Hansoni kõrval ESTO 80 juhtiv tegelane ning koos samade meestega Estivalide algatajaks 1982. aastal. Laiemalt sai Kalle Onno Rootsis tuntuks mälestussamba Vabaduse värav projektijuhina. 2002. aastal pälvis ta Valgetähe V klassi teenetemärgi. "30 aastat Estivale. Aho Rebas. Meie Kodu 04.10.2012". Originaali arhiivikoopia seisuga 26.08.2017. Vaadatud 26.08.2017. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Guitar Hero

"Guitar Hero" on muusikaline videomäng, mille töötas välja Harmonix ja avaldas RedOctane videomängukonsoolile PlayStation 2. See on "Guitar Hero" mängude sarja esimene osa. "Guitar Hero" anti välja 8. novembril 2005 Põhja-Ameerikas, 7. aprillil 2006 Euroopas ja 15. juunil 2006 Austraalias. Mängu väljatöötamine oli Harmonixi ja RedOctane'i koostöö tulemus, et tuua "Guitar Freaksi" sarnane mäng ka Ameerikasse. Mäng sisaldab kitarrikujulist mängupulti, mida mängija kasutab rokkmuusika mängimiseks. Mängu käik sarnaneb videomängu "Guitar Freaks" omaga, kus mängija vajutab mängupuldil nuppe, et pihta saada ekraanil liikuvatele nootidele. Mäng sisaldab kaverlugusid 30 populaarsest rokkloost, mis ulatuvad viide aastakümnesse. "Guitar Hero" tõusis suureks hitiks, pälvis kriitikute heakskiidu ja võitis palju auhindu suurimatelt videomängude publikatsioonidelt. Lisaks valiti see 21. sajandi esimese aastakümne üheks mõjukamaks mänguks. Mängu edu algatas ainumüügiõiguse, mis teenis üle 2 miljardi dollari. Mängule hakati välja andma järgesid, edasiarendusi ja muid mänguga seotud tooteid.
798

798. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad - 790. aastad - 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad Aastad: 793 794 795 796 797 - 798 - 799 800 801 802 803 Sigered sai Essexi kuningaks. ... ...
Villem Jauram

Villem Jauram (kuni 1938 ka Villem Jõuram; 25. mai 1890 Laiuse vald, Tartumaa – detsember 1972 Tartu) oli eesti advokaat. Ta õppis 1910–1915 ja 1920–1921 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, Üliõpilasselts Ühendus liige. Ta osales Vene kodusõjas Koltšaki sõjaväes. Eraadvokaat, alates 1937 vandeadvokaat Tartus. Teise maailmasõja ajal oli Omakaitses, arreteeritud Nõukogude Liidu okupatsioonivõimude poolt 1945–1946. Hiljem oli ettevõtete juriskonsult. Maetud Tartu Maarja kalmistule. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Birutė

See artikkel räägib Kęstutise abikaasast. Kaunase linnaosa kohta vaata artiklit Birutė (Kaunas). Naisenime kohta vaata artiklit Biruta (eesnimi). Birutė (poola keeles Biruta; valgevene keeles Biruta (Бірута); umbes 1318 – oletatavasti 1382) oli kuralaste preestrinna ja Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigi suurvürsti Kęstutise teine abikaasa, Leedu suurvürstide Vytautas Suure ja Žygimantas Kęstutaitise ema. Birutė elukäigu tkohta on vähe teada. Oletatavasti sündis ta Palanga lähistel. Kroonikate kohaselt oli ta paganlik preestrinna, keda Kęstutis kosimas käis. Birutė keeldus abielust, ent vürst viis seejärel väevõimuga Trakaisse, kus nad abiellusid. Oletatavasti soovis ta selle abieluga tugevdada oma mõjuvõimu paganlikel Žemaitija aladel. Birutėst sai vürsti teine naine. Umbkaudu aastal 1350 sündis neil hilisem Leedu suurvürst Vytautas Suur, hiljem aga Žygimantas Kęstutaitis. Kokku sündis neil vähemalt kümme last, enne Vytautast veel Patrikejus ja Butautas, seejärel Tautvilas, Vaidotas, Vaišvilas, pärast Žygimantas Kęstutaitist veel ka Miklausė Marija, Ona Danutė ja Rimgailė. Birutė surma asjaolud on lahtised. Pärast seda, kui Jogaila tema abikaasa vahistas, suundus ta Bresti, kus ühe kroonika kohaselt ta olevat aastal 1382 uputatud (eeldatavasti vastuseks Vytautase põgenemisele Kreva lossist). Siiski eitas žemaitide delegatsioon Konstanzi kirikukogul kümme aastat pärast neid sündmusi Birutė tapmist. Teise versiooni kohaselt olevat Birutė pärast oma abikaasa suma naasnud Palangasse, kus olevat tegutsenud preestrinnana kuni oma surmani aastal 1389. Selle versiooni kohaselt olevat ta maetud tänapäeva Palanga botaanikaaia territooriumil asuvale Birutė mäele. Birutė eeldatav matusepaik kujunes paganlikuks pühapaigaks. Arheoloogilistel kaevamistel on leitud jälgi sealsest hiiepaigast ja observatooriumist. Väidetavalt olevat selle külastamine toonud inimestele head õnne. Aastal 1508 püstitas katoliku kirik Birutė kultusega võitlemiseks mäele Püha Jüri kabeli. Aastal 1869 rajati leedu rahvusromantiliselt meelestatud inimeste eestvedamisel Birutė mäele uus kabel. Rowell, S. C. (Spring 1994). "Pious Princesses or Daughters of Belial: Pagan Lithuanian Dynastic Diplomacy, 1279–1423". Medieval Prosopography. 15 (1): 12. ISSN 0198-9405. Ян Чачот. Спевы пра даўніх ліцьвінаў // «Ад Лідскіх муроў» № 6, 2003. Kallio, Aulis: Liettuan historia, lk. 54–55. Tampere: Jagellonica-kulttuuriyhdistys ry, 2009. ISBN 978-951-98665-3-6. Birute Hill Palanga - Amber Park Museum
Konõšovka rajoon

Konõšovka rajoon (vene keeles Конышёвский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Konõšovka alev. Rajoon piirneb põhjas Dmitrijevi rajooniga, kirdes Železnogorski rajooniga, läänes Fateži rajooniga, kagus Kurtšatovi rajooniga, lõunas Lgovi rajooniga ja läänes Homutovka rajooniga. Rajooni pindala on 1135 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 217, 2007. aastal 21 433 ja 2002. aastal 23 194. Konõšovka rajoonis on 90 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Konõšovka) ja üheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Svapa, Plotavka, Prut, Belitška, Vablja, Tšmatša, Žigajevka, Kotlevka ja Ruda. Q126687602
Lõvikoerake

Lõvikoerake on Prantsusmaalt pärinev koeratõug. Tõug on suhteliselt haruldane, näiteks 1973. aastal oli registreeritud vaid 65 seda tõugu looma. Koer on väga südamlik, kuulab hästi peremehe sõna, on tähelepanelik ja vastuvõtlik, käitub sundimatult igas olukorras. Iseloomult heatujuline, suhtlemisaldis, elavaloomuline ja taibukas. Pildid "PETIT CHIEN LION (233)" (inglise). FCI. Vaadatud 27.08.2017. "Lõvikoerake" (PDF). Eesti Kennelliit. Vaadatud 26.08.2017.[alaline kõdulink] The dog selector, David Alderton, 2010, pg 59, ISBN 978-91-7401-2460 või ISBN 0-7641-6365-5 või ISBN 978-07-641-6365-4. "Lõvikoerake". www.koer.ee. Vaadatud 26.08.2017.  Lõvikoerake – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Lõvikoerake koer.ee saidil
Iwo Jima

Iwo Jima (jaapani 硫黄島 Iō-tō, "väävlisaar") on saar Ogasawara saarestikus Kazan-rettō saarerühmas Vaikses ookeanis. Saare pindala on 23,73 km² ja see asub 1200 km Tōkyōst lõuna pool. Saare kõrgeim tipp on 170 m kõrgune Suribachi vulkaan. 1877. aastal võttis Jaapan saare oma valdusse, kuid Iwo Jima oli 1889. aastani asustamata. 1943. aastal elas saarel 1018 inimest. Teise maailmasõja ajal toimus saarel Iwo Jima lahing USA ja Jaapani vägede vahel. 23. veebruaril 1945 pildistas Associated Pressi fotograaf Joe Rosenthali foto, mis kujutas kuut Ameerika sõdurit saarel asuvale Suribachi mäele USA lippu heiskamas. Foto on üks tuntumaid sõjafotosid ja tänapäeval on see osa ameeriklaste kollektiivest mälust. USA okupeeris saart 1968. aastani, mil see tagastati Jaapanile. Tänapäeval on saar Jaapani kaitsejõudude valduses. Seal asub umbes 400 sõjaväelast. Kirjad Iwo Jimalt
Dmitrijevi rajoon

Dmitrijevi rajoon (vene keeles Дмитриевский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Dmitrijev-Lgovski linn. Rajoon piirneb põhjas Orjoli oblastiga, idas Železnogorski rajooniga, kagus Konõšovka rajooniga ja edelas Homutovka rajoonis. Rajooni pindala on 1270 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17 173, 2007. aastal 18 758 ja 2002. aastal 22 420. Dmitrijevi rajoonis on 124 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Dmitrijev-Lgovski linn) ja seitsme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Svapa ja Haraseja. Q126709394
Marissa Nasution

Marissa Nasution (sündinud 8. veebruaril 1986 Jakartas) on Indoneesia näitleja, telesaatejuht ja modell. Ta on VJ(en) telekanalis MTV Indonesia(id). Namaku Dick (2008) kui Tiara Mupeng (2008) kui Rebecca Cintaku selamanya (2008) Janda kembang (2009) kui Ibu Fadli Get Married 2 (2009) kui Vivi The Police (2009) kui Anita Cowok bikin pusing (2011) kui Angela 99 Cahaya di Langit Eropa (2013) kui Maarja Epen Cupen the Movie (2015) Marissa confident with her birthmark, scar The Jakarta Post, August 29 2016 VJ Marissa goes for dangdut The Jakarta Post, April 14 2009 Marissa Nasution andmekogus IMDb (inglise) Marissa Nasution (KapanLagi.com)
Železnogorski rajoon

Železnogorski rajoon (vene keeles Железногорский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Železnogorski linn (ei kuulu rajooni koosseisu). Rajoon piirneb põhjas Orjoli oblastiga, kagus Fateži rajooniga, lõunas Konõšovka rajooniga ja läänes Dmitrijevi rajooniga. Rajooni pindala on 991 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 377, 2007. aastal 16 757 ja 2002. aastal 18 192. Železnogorski rajoonis on 111 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Magnitnõi) ja seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Svapa, Usoža ja Tšern. Q126687602