laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tuliszków

Tuliszków (saksa keeles Tuliszkow, 1943–1945 Tulischau) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Tureki maakonnas, Tuliszkówi valla halduskeskus. Tuliszków asub Koninist umbes 17 km lõunas. Tuliszków sai linnaõigused enne 1458. aastat. Teise Poola jagamise tagajärjel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. 1807–1815 oli linn Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Neljanda Poola jagamise tulemusel läks Tuliszków 1815. aastal Venemaa Keisririigiga reaalunioonis olnud Poola Kuningriigi (nn. Kongressi-Poola) koosseisu. 1870. aastal kaotas Tuliszków linnaõigused, kuid sai need 1919. aastal tagasi. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023015827074-0949320?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Tuliszków Encyklopedia PWN
Miłosław

Miłosław (saksa Liebenstädt) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Września maakonnas, Miłosławi valla halduskeskus. Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1314. aastal. Linnaõigused sai 1397. aastal. Teist korda sai linnaõigused Magdeburgi õiguse alusel 1539. aastal. 1599. aastal hävis tulekahjus suur osa linnast. Miłosław Region Wielkopolska
Tsafiki keel

Tsafiki keel ehk kolorado keel on barbakoa keelkonda kuuluv keel, mida räägivad tsafikid Ecuadoris. 2000. aastal loendati 2300 tsafiki keele kõnelejat. Tsafiki keeles on 10 vokaalfoneemi ja 16 konsonantfoneemi. http://www.eki.ee/knab/lgv/mcb.htm https://www.ethnologue.com/language/cof http://linguistics.berkeley.edu/~saphon/en/inv/Tsafiki.html Tsafiki keel UNESCO ohustatud keelte punases raamatus https://glottolog.org/resource/languoid/id/colo1256 http://www.native-languages.org/tsafiki.htm
Linnamäe (Lääne-Nigula)

Linnamäe on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Külas on Linnamäe bussipeatus, Kärbla ja Linnamäe piiril on Räägu bussipeatus. Räägu mõisa peahoone, kaev, tall-tõllakuur, kelder, park, ait-kuivati ja ait ning pargis asuv II maailmasõjas hukkunute ühishaud on kaitstavad muinsusmälestised. Linnamäe loodeosa jääb Silma looduskaitsealale. Kuni 2013. aastani kuulus küla Oru valda. Linnamäe kolhoos Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 17.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. https://xgis.maaamet.ee/xgis2/page/app/maanteeamet Maa-ameti geoportaal
Milda Lauberte

Milda Lauberte (7. oktoober 1918 Ratnieki – 19. oktoober 2009 Lēdurga) oli läti maletaja. Lauberte lõpetas 1951. aastal Riia Meditsiiniinstituudi. Ta töötas arstina ja meditsiinikirjanduse toimetajana kirjastuses. Males jõudis ta 1930. aastate teisel poolel maailma paremikku. 1937. aastal Stockholmis jagas ta koos Sonja Grafiga maailmameistrivõistlustel Vera Menchiku ja Clarice Benini järel 3.–4. kohta. 1939. aastal sai ta Buenos Aireses paralleelselt maleolümpiaga toimunud naiste MM-turniiril 6. koha, seejuures viigistas ülekaalukalt naiste maailmameistriks tulnud Menchikuga (kes tegigi vaid kaks viiki, ülejäänud partiid võitis). Lauberte oli 13-kordne Läti naiste malemeister (esimest korda võitis 1937. aastal, viimati 1960. aastal). Aastavahetusel 1948/1949 mängis ta NSV Liidu naiste meistrivõistluste finaalturniiril, kus sai 12. koha. 1954. aastal pääses Lauberte veel kord NSV Liidu meistrivõistluste finaalturniirile, kuid saadud 7.–8. koha jagamine sulges tema tee maletippu. Ta oli abielus maletaja Lūcijs Endzelīnsiga.
Ljudmõla Rudenko

Ljudmõla Volodõmõrivna Rudenko (ukraina keeles Людмила Володимирівна Руденко; 27. juuli 1904 Lubnõ, Poltava kubermang – 28. veebruar 1986 Leningrad) oli ukraina päritolu Nõukogude Liidu maletaja, maailmameister (1950–1953), naiste suurmeister (1976). Rudenko osales 1946. aastal NSV Liidu ja Suurbritannia vahelises male raadiomatšis. Aastavahetusel 1949/1950 mängis ta naiste maailmameistrivõistluste turniiril uue maailmameistri selgitamiseks. 16 osavõtjaga turniiri võitiski Rudenko, edestades teiseks jäänud NSV Liidu 1949. aasta meistrit Olga Rubtsovat. 1953. aastal kaotas ta MM-tiitlimatšis pretendentide turniiri võitnud Jelizaveta Bõkovale. 1955. aastal toimunud pretendentide turniirist (võitis Olga Rubtsova) Rudenko osa ei võtnud. Rubtsova sai võiduga õiguse MM-tiitlimatšile, kuid ootamatult otsustas FIDE teisiti – korraldada MM-tiitlimatši asemel 1956. aastal matšturniir maailma kolme tugevaima maletaja vahel (Bõkova, Rudenko ja Rubtsova). Selline turniir toimuski, kuid Rudenko jäi seal kolmandaks. Ta sai FIDE-lt 1950. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja rahvusvahelise meistri ning 1976. aastal naiste suurmeistri nimetuse. 1953 – teeneline meistersportlane  Ljudmõla Rudenko – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kalevala rahvusrajoon

Kalevala rahvusrajoon on haldusüksus Venemaal Karjala Vabariigis. Rajoonikeskuse endine nimi on Uhtua. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kalevala rahvusrajooni elanikest venelasi 46,34%, karjalasi 35,94%, valgevenelasi 9,83%, ukrainlasi 3,24% ja muudest rahvustest inimesi 4,65%. 2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kalevala rahvusrajooni elanikest venelasi 61,88%, karjalasi 27,06%, valgevenelasi 4,99%, ukrainlasi 1,60%, soomlasi 0,36%, poolakaid 0,29%, tatarlasi 0,19% ja teistest rahvustest inimesi 3,63%. Juškozero on Karjala vanemaid asulaid. 700 elanikuga küla 7 tänavat ääristavad veekogude kaldaid. Kui kogu Karjalas on soomeugrilasi alla 15%, siis siin on neid 70%. Küla on hoolikalt säilitanud oma emakeelt. Algklassides õpitakse kohustuslikus korras karjala keelt. Külal on oma käsitöökeskus. Austatakse vanu kombeid, rahvalaulu ja tantse. Korraldatakse folkloorifestivale. Etnilise omapäraga säravaid meistreid leiab nii kangastelgede tagant kui ka paadimeistrite seast. Karjala paat on kõrge ninaga, üle 5 meetri pikk, et kiires voolus lainet valitseda. Aleksander Kaasik "Vabaduse mõtteis Karjalas" ISBN 978-9949-30-997-9 Q126683534 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. november 2012. Vaadatud 3. juulil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Итоги Всероссийской переписи населения 2020 года. Том 5. Национальный состав и владение языками. Таблица 1. Национальный состав населения
Portimonense S.C.

Portimonense Sporting Clube on Portugali spordiklubi, mis on eelkõige tuntud oma jalgpallimeeskonna poolest. Klubi tegutseb Algarve regioonis Portimãos. Klubi on asutatud 14. augustil 1914. Portimonense jalgpallimeeskond mängib riigi kõrgliigas Primeira Liga. Portimonense ei Portugali jalgpallis suuri tiitleid võitnud. Aastatel 1979–1990 püsiti 11 hooaega järjest Portugali kõrgliigas. Hooajal 1984–85 saadi liigas klubi ajaloo parim koht, kui jäädi viiendaks. Järgmisel hooajal osaleti UEFA karika esimeses ringis, kus kaotati Serbia klubile FK Partizan kahe mängu kokkuvõttes 1:4. Aastatel 1983, 1987 ja 1988 jõuti Portugali karikavõistlustel poolfinaali. Hooajal 2010–11 mängiti esimest korda pärast 20 aastat taas kõrgliigas, kuid liigasse püsima ei jäädud. 2016–17 võideti Portugali esiliiga ja tõusti tagasi kõrgliigasse. Enne seda mängiti kõrgliigas hooajal 2010–11. Klubi kodustaadion on Estádio Municipal de Portimão, mis mahutab 9544 pealtvaatajat. Ametlik koduleht
Krajenka

Krajenka (saksa Krojanke) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Złotówi maakonnas, Krajenka valla halduskeskus. Krajenka asub Złotówist umbes 8 km lõunaedelas. Ürikutes on Krajenkat esimest korda mainitud 1286. aastal. Poola võimu alla läks 1343. aastal. Linnaõigused sai 1420. aastal. Esimese Poola jagamise tulemusel läks Krajenka 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Uuesti Poola koosseisu läks linn 1945. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023016031034-0966932?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Krajenka Encyklopedia PWN
Tootsi valla vapp

Tootsi valla vapp on Pärnu maakonnas asuva endise Eesti haldusüksuse Tootsi valla vapp. Vapp on kinnitati 21. septembril 1999. Vapi autor on Priit Herodes. Tootsi valla vapiks on põigiti laineliselt poolitatud heraldiline kilp, mille ülemisel kuldsel väljal on must haamer ning mustal alumisel väljal kaks hõbedast varrast. Kuldne ja must on Pärnumaa värvid. Laineline jaotusjoon vihjab Sauga jõele, mille kaldal asunud Tootsi talu järgi said nime raudteejaam, alev ja vald. Haamer tähistab Tootsi valla tööstuslikku tausta. Must värvus osutab turbatootmisele. Kaks hõbedast varrast sümboliseerivad ajaloolist kitsarööpmelist raudteed. Tootsi valla lipp Tootsi valla vapp Tootsi valla kodulehel Tootsi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Sompolno

Sompolno (saksa 1939–1943 Deutscheck, 1943–1945 Deutscheneck) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Konini maakonnas, Sompolno valla halduskeskus. Sompolno asub Koninist umbes 25 km kirdes. Küla on ürikutes esimest korda mainitud 1242. aastal. Linnaõigused sai 1477. aastal. Teise Poola jagamise tagajärjel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. 1807–1815 oli linn Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Neljanda Poola jagamise tulemusel läks Sompolno 1815. aastal Venemaa Keisririigiga reaalunioonis olnud Poola Kuningriigi (nn. Kongressi-Poola) koosseisu. Sompolno kaotas 1870. aastal linnaõigused, kuid sai need 1973. aastal tagasi. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023015810104-0949253?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Sompolno Encyklopedia PWN
Lehmanisa

Lehmanisa on mitme seene ja taime: rahvapärane nimetus: ümarmürkel kevadkogrits põldosi
Skoki

Skoki (saksa Schokken) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Wągrowieci maakonnas, Skoki valla halduskeskus. Skoki asub Poznańi kesklinnast umbes 33 km põhjakirdes. Skoki sai linnaõigused 1367. aastal. Esimese Poola jagamise tulemusel läks Krajenka 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Vahepeal oli linn aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Tagasi Poola koosseisu läks linn 1919. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023016028054-0971459?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Skoki Encyklopedia PWN
Karhumäe rajoon

Karhumäe rajoon on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal. Piirneb idas Arhangelski oblastiga. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel Karhumäe rajooni elanikest on venelasi 82,3%, karjalasi 6,6%, valgevenelasi 5,0%, ukrainlasi 2,5% ja muudest rahvustest inimesi 3,6%. 2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Karhumäe rajooni elanikest venelasi 91,31%, karjalasi 2,15%, valgevenelasi 1,40%, ukrainlasi 0,94%, poolakaid 0,26%, tadžikke 0,22%, soomlasi 0,21% ja teistest rahvustest inimesi 3,51%. Q126709394 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. november 2012. Vaadatud 3. juulil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Итоги Всероссийской переписи населения 2020 года. Том 5. Национальный состав и владение языками. Таблица 1. Национальный состав населения
Krobia

Krobia (saksa Kröben) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Gostyńi maakonnas, Krobia valla halduskeskus. Krobia asub Lesznost umbes 28 km idakagus. Asula oli olemas juba 11. sajandil. Linnaõigused sai Krobia enne 1290. aastat, tõenäoliselt 1286. aastal. Teise Poola jagamise tulemusel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). 1919. aastal läks Krobia Poola koosseisu tagasi. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023015904034-0954538?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Krobia. Local history[alaline kõdulink] Virtual shtetl
Kleczew

Kleczew (saksa keeles Lehmstädt) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Konini maakonnas, Kleczewi valla halduskeskus. Kleczew asub Koninist umbes 17 km põhjas. Kleczew sai linnaõigused 1366. aastal. Teise Poola jagamise tagajärjel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. 1807–1815 oli linn Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Neljanda Poola jagamise tulemusel läks Tuliszków 1815. aastal Venemaa Keisririigiga reaalunioonis olnud Poola Kuningriigi (nn. Kongressi-Poola) koosseisu. 1870. aastal kaotas Kleczew linnaõigused, kuid sai need 1919. aastal tagasi. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023015810044-0949023?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Kleczew Encyklopedia PWN
Szamocin

Szamocin (saksa Samotschin, 1943–1945 Fritzenstadt) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Chodzieżi maakonnas, Szamocini valla halduskeskus. Szamocin asub Chodzieżist umbes 14 km idas. Szamocini on esimest korda mainitud 1367. aastal, linnaõigused sai 1748. aastal. Teise Poola jagamise tulemusel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). 1919. aastal läks Szamocin Poola koosseisu tagasi. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023016001054-0967096?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Szamocin Encyklopedia PWN
Märtsipommitamine Tallinnas

Märtsipommitamine Tallinnas oli Tallinna pommitamine Nõukogude Liidu lennuväe poolt 1944. aastal Teise maailmasõja käigus. Tallinnale oli toimunud juba mitu õhurünnakut, kuid 1944. aasta 9. ja 10. märtsi omad olid neist suurimad. Pommitamiste tagajärjel hukkus ametlike teadete andmetel 757 inimest (586 tsiviilisikut, 50 sõjaväelast ja 121 sõjavangi), 213 said raskeid ja 446 inimest kergeid haavu. Hävis 1549 ja sai kannatada 3350 hoonet, mis kokku moodustas ligi 30% Eesti pealinna elamispinnast. Rängalt sai kannatada Harju tänav ja Estonia teatri ümbrus. Maha põles eestluse sümboli tähendust omav Estonia teatrimaja, kus just enne pommirünnaku algust oli alanud balletietendus "Kratt". Süttis Tallinna Niguliste kirik, vaekoda Raekoja platsil ja hulk teisi ehitismälestisi, hävis ka Tallinna ajalooline sünagoogi hoone Maakri tänaval. Samuti endine Töölisteater (toona Väiketeater), kannatasid linnaarhviiv, koolid, haiglad jne. Umbes 20 000 inimest jäi peavarjuta. Esimene rünnak algas ootamatult õhtul kell 19.15 ja see kestis kella 21.15-ni. Kell üks öösel algas teine rünnak ja pommisadu kestis kuni poole neljani öösel. Rünnakust võttis kokku osa umbes 280 Nõukogude pommilennukit. Linnale heideti suurel hulgal süüte-, lõhke- ja fosforpomme. Lasnamäe lennuväljal paiknenud ööhävitajate Ju-88 eskadrilli üheksast lennukist oli sel ajal stardivõimelisi vaid viis. Ometi lasid Luftwaffe hävitajad kokku alla 16 pommitajat. Kokku tulistasid sel ööl linna kaitsel olnud õhutõrjeüksused ja ööhävitajate Ju-88 eskadrill alla 36–38 Nõukogude pommitajat.[viide?] 3.–14. mai 1942 – kahjustusi polnud 15.–16. mai 1942 – väiksemad kahjustused hoonetel 15.–16. september 1942 – väiksemad kahjustused hoonetel 14.–15 veebruar 1943 – hävis 117 hoonet. Umbes 20 tsiviilisikut sai surma 21. veebruar 1943 – vigastada sai 9 hoonet 22.–23. veebruar 1943 – 44 hoonet sai vigastada 20. märts 1943 – 27 elamut sai suuremaid vigastusi 22. märts 1943 – väiksemad kahjustused hoonetel 23.–24. märts 1943 – vigastada sai 79 hoonet 24.–25. märts 1943 – vigastada sai 111 hoonet, 12 tsiviilisikut sai surma ja 13 haavata 25.–26. märts 1943 – väiksemad kahjustused hoonetel ? aprill 1943 – väiksemad kahjustused hoonetel ? mai 1943 – toimus neli rünnakut üksteise järel. Väiksemad kahjustused hoonetel 31. juuli – 1. august 1943 – kannatada sai 45 hoonet 16.–17. august 1943 – kannatada sai 5 hoonet 4.–5. september 1943 – kannatada sai 30 hoonet 9.–10. märts 1944 – hävis umbes 2800 hoonet, sealhulgas 2 teatrit, mitu pühakoda, muuseumi ja kino ning muid ühiskondlikke hooneid. Hukkus 757 ja haavata sai 659 inimest 25. juuli 1944 – sadamas sai tabamuse kaubalaev Nordwind laskemoonaga ja läks põhja 20. september 1944 – rünnati sadamast lahkuvaid laevu 21. september 1944 – vigastada said hooned Viru tänaval ja Mere puiesteel Märtsipommitamine Estonia 1940–1945. Tallinn 2005. Lk 1052 Fotod: Tallinnas meenutati 74 aasta möödumist märtsipommitamisest. ERR-i portaal. 9. märts 2018 TERRORIRÜNNAKUD EESTI LINNADELE, Eesti Lennuväepoisid, LÄHIAJALUGU 1918 - 1946
Golina

Golina (saksa Gohlen am Warthe) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Konini maakonnas, Golina valla halduskeskus. Golina asub Koninist umbes 11 km läänes. Golina on asutatud 1330. aastal, linnaõigused sai 1362. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023015810014-0949017?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Golina. Local history Virtual shtetl
Mõdriku

Mõdriku on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Küla läbib Sõmeru jõgi, külas asuvad Mõdriku Hiieallikad ja Mõdriku-Vanaküla allikad ning küla piiresse jäävad ka Mõdriku paisjärv ja Lillemaa järv. Mõdriku mõisa pargis asub Mõdriku täkusammas, mis püstitati 1812. aasta Vene-Prantsuse sõja mälestuseks. Mõdriku mõisakompleksis tegutseb Tallinna Tehnikakõrgkooli teenusmajanduse instituut. Enne Tallinna Tehnikakõrgkooliga liitmist 2019. aastal tegutses see Lääne-Viru Rakenduskõrgkoolina. Asutus moodustati ise 2001. aastal Mõdriku Tehnikumi ja Rakvere Pedagoogikakooli baasil ja esimesed aastad tegutses see kutsekoolina (Lääne-Virumaa Kutsekõrgkool). Mõdriku-Roela maastikukaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Mõdriku mõisa peahoone
Zduny

Zduny on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Krotoszyni maakonnas, Zduny valla halduskeskus. Zduny sai linnaõigused 1267. aastal. Teise Poola jagamise tulemusel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). 1919. aastal läks Zduny Poola koosseisu tagasi. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023015712064-0937439?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Zduny. Historia miejscowości Wirtualny sztetl
Peahari

Peahari ehk juuksehari on juuste sugemise hari. Keskaegses Euroopas oli kasutusel seaharjastest valmistatud seenekujuline peahari. Selle käepidemeks oli tihedalt kokkupressitud ning pigi või kuusevaiguga läbi immutatud pikem harjaste osa, mille ümber oli mähitud nöör. Eestis oli sellised peaharjad laialdaselt kasutusel veel 19. sajandil. Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 199. Peahari, Eesti Rahva Muuseum
Bruno Rodríguez Parrilla

Bruno Eduardo Rodríguez Parrilla (sündinud 22. jaanuaril 1958 Méxicos) on Kuuba diplomaat ja poliitik. Bruno Rodríguez Parrilla on lõpetanud Havanna Ülikooli õigusteaduse erialal ja ta on töötanud samas rahvusvahelise avaliku õiguse professorina. 1991 aastal määrati ta ajalehe Juventud Rebelde peatoimetajaks. Alates 1990. aastast on ta Kuuba Kommunistliku Partei Keskkomitee liige. 1993. aasta detsembris määratsi ta Kuuba erakorraliseks ja täievoliliseks esindajaks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni juures. Alates 1995. aasta veebruarist kuni 2003. aasta detsembrini oli ta Kuuba alaline esindaja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni juures. Seejärel oli ta Kuuba välisministri asetäitja Ladina-Ameerika ja Kariibi mere regiooni ning informatsiooni ja kommunikatsiooni küsimustes. 2004. aasta detsembris määrati ta välisministri esimeseks asetäitjaks. Alates 2. märtsist 2009 on ta Kuuba välisminister. Bruno Eduardo Rodríguez Parrilla Ministry of Foreign Affairs of Cuba Navendra Seoraj:Cuban foreign minister to visit Guyana Guyana Chronicle, 12. juuni 2019
Tiibetikeelne Vikipeedia

Tiibetikeelne Vikipeedia (tiibeti keeles བོད་ཡིག་གི་ཝེ་ཁེ་རིག་མཛོད།, bod yig gi we khe rig mdzod) on Vikipeedia tiibetikeelne versioon. Tiibetikeelsele vikipeediale pandi alus 9. veebruaril 2008. Seal on 7095 artiklit, millega see on artiklite arvult 190. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Tiibetikeelne Vikipeedia
Volapükikeelne Vikipeedia

Volapükikeelne Vikipeedia (volapüki keeles Vükiped Volapükik) on Vikipeedia volapükikeelne versioon. Volapükikeelne Vikipeedia loodi 2003. aasta veebruaris, aktiivne tegevus algas 2004. aasta jaanuaris. Seal on 37 736 artiklit, millega see on artiklite arvult 109. keeleversioon, ja 154 832 lehekülge. Seal on 36 546 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 35) ja 2 administraatorit. 2007. aastal algul lõi Brasiilia lingvist Sérgio Meira arvutiprogrammi SmeiraBot, millega asus samal aastal looma massiliselt lühikesi artikleid peamiselt Prantsusmaa, Itaalia ja USA linnade kohta ning 7. septembril 2007 ületas volapükikeelne Vikipeedia 15. keeleversioonina 100 000 artikli piiri, kuigi veel juunis oli seal olnud ainult umbes 5000 artiklit. SmeiraBot lõpetas tegevuse aprillis 2008 pärast 1,15 miljoni muudatuse tegemist. Keeleversiooni suur hulk botiga loodud artikleid kutsus esile laiema arutelu arvutiprogrammide rollist Vikipeedia arendmisel ja rohkelt kriitikat lihtsalt kvantiteedile keskendumise eest. 2022. aasta seisuga oli enamik botiartiklitest kustutatud. All Wikipedias ordered by number of articles Volapükikeelne Vikipeedia
Zazakeelne Vikipeedia

Zazakeelne Vikipeedia (zaza keeles Wikipediyay Zazaki) on Vikipeedia zazakeelne versioon. Zazakeelsele Vikipeediale pandi alus 2006. aastal. Seal on 42 004 artiklit, millega see on artiklite arvult 107. keeleversioon, ja 63 258 lehekülge. Seal on 29 186 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 27) ja 3 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Zazakeelne Vikipeedia
Puštukeelne Vikipeedia

Puštukeelne (puštu keeles ويکيپېډيا) on Vikipeedia puštukeelne versioon. Puštukeelsele Vikipeediale pandi alus 2003. aastal. Seal on 19 241 artiklit, millega see on artiklite arvult 129. keeleversioon, ja 67 866 lehekülge. Seal on 33 458 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 39) ja 3 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Puštukeelne Vikipeedia
Ilokokeelne Vikipeedia

Ilokokeelne Vikipeedia (iloko keeles Wikipedia) on Vikipeedia ilokokeelne versioon. Ilokokeelsele Vikipeediale pandi alus 2005. aastal. Seal on 15 386 artiklit, millega see on artiklite arvult 142. keeleversioon, ja 70 398 lehekülge. Seal on 18 103 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 22) ja 2 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Ilokokeelne Vikipeedia
Odolanów

Odolanów (saksa Adelnau) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Ostrów Wielkopolski maakonnas, Odolanówi valla halduskeskus. Odolanów asub Ostrów Wielkopolskist umbes 13 km edelas. Asula oli olemas juba 12. sajandil. Odolanów sai Magdeburgi linnaõigused 1373. aastal. Odolanów. Historia miejscowości Wirtualny sztetl