laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vallaleht (Kareda vald)

Vallaleht oli 1993-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas endise Kareda valla uudiseid. Lehte andis välja Kareda vallavalitsus. Lehte toimetas Marko Eding. Leht ilmus üks kord kuus. Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Kareda vald Järva vallaga, annab endise Kareda valla aladel toimuva kohta uudised edasi Järva Valla Leht. Vallaleht (Kareda vald) E-kataloogis ESTER (vaadatud 25.05.2019) Vallaleht (Kareda vald) E-kataloogis ESTER
Michalina Wisłocka

Michalina Anna Wisłocka (neiupõlvenimega Braun; 1. juuli 1921 – 5. veebruar 2005) oli Poola günekoloog ja seksuoloog. Ta oli populaarse raamatu "Sztuka kochania" ("Armastuse kunst", ilmus inglise keeles pealkirjaga "A Practical Guide to Marital Bliss", 1978) autor. "Sztuka kochania" oli esimene avalikult seksuaalelust rääkiv teos kommunistlikes riikides[viide?]. Tema raamatust sai Poolas menuk, mida osteti kokku üle 7 miljoni eksemplari ning mis muutis ühiskonna arutelu soo ja seksuaalelu küsimustes avatumaks. Ta oli seltsi Society of Sensible Maternity kaasasutaja, kus töötas viljatusravi ja abordi osakonnas. Wisłocka oli Varssavis asuva Ema ja Lapse Instituudi juhataja. 1970. aastatel oli ta pereplaneerimise ühingu eesotsas[viide?] ja tsütodiagnostik. Wisłocka suri Varssavi Solski haiglas südameinfarkti tüsistuste tõttu. 11. veebruaril 2005 maeti ta Augsburgi evangeelsele kalmistule Varssavis. Wisłocka elust on tehtud dokumentaalfilm "Sztuka kochania. Historia Michaliny Wisłockiej" ("Armastuse kunst: Michalina Wisłocka lugu"), mis esilinastus 2017. aastal.
Igaunis

Igaunis ('eestlane'; naissoo vorm Igaune) on lätipärane perekonnanimi. Gunārs Igaunis (1965; Läti ettevõtja ja poliitik) Laura Igaune (Läti kergejõustiklane)
Aadjalaid

Aadjalaid on saar (laid) Saare maakonnas Saaremaa vallas Asva küla territooriumil Tepu lahes. Laiu pindala on 1,1 hektarit ja rannajoone pikkus 490 meetrit. Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse ja on looduskaitse all. Laid on ümar-sirpja kujuga, mille läänepoolses rannas asub abajas. Laiu pinnamood on kruusane, seal esineb rohttaimi. Vaadjalaid Eesti looduse infosüsteemis
UNESCO maailmapärand Gruusias

Gruusia alal on UNESCO maailmapärandi nimistus kolm objekti ja 15 objekti kandidaati. Nimistusse on kantud: kolm kultuuripärandi objekti: 1994 Gelati klooster 1994 Mtskheta ajaloolised mälestusmärgid 1996 Ülem-Svaneetia nimistusse kandideerib alates 1994. aastast veel 15 objekti UNESCO maailmapärand Gruusias. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 26. mail 2019) UNESCO maailmapärand Gruusias. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles
Hiid-soomusloom

Hiid-soomusloom (Manis gigantea) on soomusloomlaste sugukonda soomuslooma perekonda kuuluv imetaja, soomusloomaliste seltsi suurim esindaja. Ta esineb Lääne- ja Kesk-Aafrika metsades ja savannides. Kõrgel mägedes ta ei ela. Looma tüvepikkus on 75–80 cm, saba pikkus 50–65 cm. Isased on pisut suuremad emastest: isaste pikkuseks on koos sabaga mõõdetud kuni 140 cm, emastel kuni 125 cm. Isendi kaal on ulatunud 33 kg-ni. Soomused on võrdlemisi suured, karv valkjas. Soomused on pruunid või punakaspruunid. Karvu ei esine mujal kui silmalaugudel. Tal on pikk koon, pikk paks saba ja suured esiküünised. Hiid-soomusloom elab maapinnal, kaevab endale urge. Elupaigas peab leiduma vett ning sipelgaid või termiite, sest peaaegu midagi muud ta ei söö. Sel põhjusel on teda raske loomaaias pidada. Ta suudab ronida puude ja teiste objektide otsa. Hiid-soomuslooma liikumise ajal toetub enamus looma keharaskusest tema sambasarnastele tagajalgadele. Esikäpad tõmbab loom rusikasse ja toetub maha mitte peopesade, vaid pigem randmetega, et kaitsta oma väärtuslikke küüsi. On nähtud, et loom tõuseb tagajalgadele ja liigub kahel jalal, hoides sabaga tasakaalu. Tal on terav haistmine. Tema eluviisi on vähe uuritud, sest ta on ööloom. Nähtavasti on loomade suhtlemises tähtsal kohal väljaheited. Täiskasvanud loomad elavad enamasti üksikuna. Hiid-soomusloom kuulub kõige vähem ohustatud liikide hulka. Siiski tema arvukus väheneb vihmametsade hävitamise ja üleküttimise tõttu. Ebausklikud inimesed arvavad tema soomustel olevat maagilist mõju. Kütitakse ka söödava liha pärast. Hiid-soomuslooma kui liiki kirjeldas esimest korda saksa zooloog Johann Karl Wilhelm Illiger 1815. aastal. Nixon, S., Pietersen, D., Challender, D., Hoffmann, M., Godwill Ichu, I., Bruce, T., Ingram, D.J., Matthews, N. & Shirley, M.H. (2019). Manis gigantea. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2019. "Loomade elu" 7. kd., lk. 101
Aurustuv gaasigloobul

Aurustuv gaasigloobul (inglise keeles evaporating gaseous globule; lühend EGG) on gaasilise vesiniku piirkond kosmoses suurusega umbes 100 astronoomilist ühikut, mis varjutab selle taga asuvat gaasi äsja sündinud tähtede ultraviolettkiirguse eest. Gaasigloobul toimib kaitsva kilbina, tänu millele selle varju jäävas tihedas gaasis võivad tekkida tähed. Esmakordselt tuvastati aurustuvad gaasigloobulid fotodel, mis tehti 1995. aastal Hubble'i kosmoseteleskoobiga. Aurustuvad gaasigloobulid on uute prototähtede kõige tõenäolisemad eelkäijad. EGG-de sees on gaasi ja tolmu tihedus suurem kui ümbritsevas tolmupilves. Gravitatsioon tõmbab pilve veelgi tihedamalt kokku, kuna EGG jätkab materjali kogumist oma ümbrusest. Koos pilve tihenemisega tõuseb ka temperatuur gloobuli väliskihtide raskuse all ja EGG sees sünnib prototäht. Kui nii juhtubki, ei pruugi prototäht olla piisavalt suur, et tingimata täheks areneda. Sel juhul muutub prototäht pruuniks kääbuseks. Gloobul Lont Evaporating Gas Globule. scienceworld.wolfram.com
Anfissa

Anfissa (vene keeles Анфиса) on slaavipärane naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1074. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Anfissa 53 naisel. Kujul Anfisa oli 2019. aasta seisuga Eestis esinemissageduselt 1045. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Anfisa 56 naisel. 2021. aasta seisuga oli 60 naisel eesnimi Anfisa. Anfissa Reztsova, Nõukogude Liidu ja Venemaa murdmaa- ja laskesuusataja, olümpiavõitja ... Anfisa https://www.stat.ee/nimed/Anfissa (vaadatud 25.05.2019) https://www.stat.ee/nimed/Anfisa Anfissa statistikaameti andmebaasis Anfisa statistikaameti andmebaasis
Muižnieks

Muižnieks on lätipärane perekonnanimi. Nime naissoost vorm on Muižniece. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Muižnieks Eestis 5 mehel ja alla viiel naisel. Indriķis Muižnieks Jānis Muižnieks Valdis Muižnieks ... Nimede statistika (vaadatud 22. juulil 2019)
Balodis

Balodis (läti keeles 'tuvi'; naissoo vorm Balode) on lätipärane perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Balodis Eestis 13 mehel ja 8 naisel. Jānis Balodis, Läti sõjaväelane ja poliitik ... Nimede statistika (vaadatud 19. juulil 2019)
Rohtla-soomusloom

Rohtla-soomusloom (Manis temminckii) on soomusloomalaste sugukonda soomuslooma perekonda kuuluv imetaja. Rohtla-soomusloom elab Lõuna- ja Ida-Aafrika savannides . Aafrikas elab 4 liiki soomusloomi, aga Ida- ja Lõuna-Aafrikas üksnes rohtla-soomusloom. Tema tüvepikkus on ligi 50 cm, saba pikkus 35 cm . Tal on ebaproportsionaalselt väike pea, väikesed esikäpad ja võimsad tagakäpad. Tal on võimsad küünised, mida vajab sipelga- ja termiidipesade lõhkumiseks. Rohtla-soomuslooma kere on kaetud suurte soomustega . Neid ei ole tal ainult kõhul. Hädaohu korral rullib ta end kokku kõvaks palliks, mida inimene ei suuda lahti kangutada. Soomusloom võib vaenlasi ka sabaga lüüa. Kui ta keras ei ole, pole sabasoomused päris üksteise vastas. Sabasoomused on teravad ja kui loom sabaga virutab, siis ta nagu lööks mitmekümne noaga. Ta liigub mööda maapinda ja on öise eluviisiga . Ta on üksnes maismaa-elanik. Üldiselt on ta aeglane loom. Käib ta neljal jalal, toetudes mitte esijalgade peopesadele, vaid sõrmenukkidele, et mitte oma väärtuslikke küüsi murda. Kui on vaja kiiremini liikuda, jookseb ta tagajalgadel, hoides sabaga tasakaalu. Joostes võib ta arendada kiirust 3,5–6 km/h, mis ei ületa inimese kõndimise kiirust. Ta sööb peamiselt sipelgaid ja termiite. Selleks on ta hästi kohastunud. Tal on väga pikk, kuni poole meetri pikkune kleepuv keel, mis tavaliselt on tema suus olevas taskus. Soomuslooma sülg meelitab putukaid ligi. Rohtla-soomusloom suudab endale ka ise uru kaevata, aga ta eelistab elada tüügassea või tuhniku kasutamata koopas või lihtsalt lamada tihedas taimestikus. See, et tal ei ole kindlat elupaika, teeb tema jälgimise veelgi raskemaks. Emane toob ilmale korraga ühe poja. Kaksikuid on väga harva. Praegu peetakse teda ohualtiks liigiks, kuna hoolimata tema laiast levikualast on liigi arvukus salakaubanduse tõttu vähenemas. Rohtla-soomuslooma kirjeldati teaduslikult esimest korda 1832. Siis anti talle ka teaduslik nimi. Selle sai ta hollandi zooloogi Coenraad Jacob Temmincki järgi. Pietersen, D., Jansen, R., Connelly, E. (2019). Manis temminckii. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2019. "Loomade elu", 7. kd., lk. 101
Auciems

Auciems (vanasti ka Auciema muiža) on küla (vidējciems) Lätis Cēsise piirkonnas Raiskumsi vallas. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Stalbest 9 ja Riiast 85 km kaugusele. 2021. aastani kuulus küla Pārgauja piirkonda. Külas asub Auciemsi järv. Seal asuvad Raiskumsi põhikool ja Auciemmuiža rahvamaja. Külast läheb läbi maantee P14. Asulas on Auciemsi ja Lezdkalni bussipeatus. Küla asub endise Auciemsi mõisa alal. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Avotiņi muinaskalmed, regionaalse kaitse all on Auciemsi keskaegne kalmistu. Auciems jääb Gauja rahvusparki. 2017. aastal oli külas 253 elanikku, 2021. aastal 228. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Avotiņu senkapi Auciema viduslaiku kapsēta Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Jaunrauna

Jaunrauna (vanasti ka Jaunraunas muiža) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas. Külast lähevad läbi maanteed P28 ja V296. Külas on Jaunrauna bussipeatus. Jaunrauna asub valla idaosas. Küla jääb osaliselt Gauja rahvusparki. Asula on tekkinud endise Jaunrauna mõisa keskuse juurde. Uks Jaunrauna mõisa mõisavalitseja majas on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Aastail 2009–2021 jäi Jaunrauna Priekuļi piirkonda. Aastal 2007 oli külas 32 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Durvju komplekts". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. oktoober 2022. Vaadatud 9. oktoobril 2022. Vietvārdu datubāze
Sarkaņi

Sarkaņi on mitme Läti asula nimi: Sarkaņi - küla Liepa vallas Sarkaņi - küla Sarkaņi vallas
Sarkaņi (Priekuļi piirkond)

Sarkaņi (Nõukogude perioodil ka Oktobra 41. gadadienas ciemats või Oktobra Revolūcijas 41. gadadienas ciemats) on küla (vidējciems) Lätis Cēsise piirkonnas Liepa vallas. Külast läheb läbi maantee V323. Selle lähistele jääb Eduards Veidenbaumsi muuseumiks muudetud kodu Kalāči. Külas on bussipeatus Veidenbauma muzejs.Aastail 2009–2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. 2017. aastal oli külas 91 elanikku, 2022. aastal oli elanikke 77. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Dukuri

Dukuri (vanasti ka Dukurmuiža) on küla (vidējciems) Lätis Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas. Külast läheb läbi maantee V330. Dukuri jääb ka Pihkva–Riia raudtee äärde. Külas on Dukuri bussipeatus. Küla jääb Gauja rahvusparki. Küla jääb endise Dukuri mõisa alale. Aastail 2009–2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. Aastal 2017 oli külas 216 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 192. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Garkalne

Garkalne on mitme Läti asula nimi: Garkalne (Ādaži piirkond) Garkalne (Garkalne piirkond) Garkalne (Priekuļi piirkond)
Garkalne (Priekuļi piirkond)

Garkalne on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas. Külast läheb läbi maantee V321. Garkalne asub valla põhjaosas. Küla jääb Gauja rahvusparki. Aastail 2009–2021 jäi Garkalne Priekuļi piirkonda. Aastal 2007 oli külas 115 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Pieškalni

Pieškalni (ka Pieškaļi) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas. Pieškalni asub merepinnast 62 meetri kõrgusel valla kirdeosas, Cēsisest 5,5 kilomeetrit põhja pool. Sinna jääb Ērgļu klintise bussipeatus. Külas asub väike Pieškalni järv. Paika on esmamainitud 1601. aastal (Pesskallems), kui Liivi vakuse juurde kuuluvat majapidamist. Paiga nime on tõlgendatud kuningliku kannusemeistri elukohana (läti piešu kalējs). 1725. aastal on paika Võnnu ordulinnuse valduste hingeloendis taas mainitud (Peskals). 1767. aastal on paika mainitud kui talu (Peeschkaln). Teise maailmasõja ajal jooksis sealt mõnda aega läbi rinne, sealsetes metsades asusid sakslaste positsioonid. Küla asutati talu juurde 1950. aastatel, mil sinna rajati kolhoosidevaheline munakanade farm; ühtlasi ehitati sinna siis farmi tööliste ja nende perede tarbeks ka elamud. Hiljem kuulus sealne kanala kolhoosile Sarkanais karogs. Veel hiljem oli selle omanikuks SIA "Gaižēni", mis rajas 2000. aastal sinna emiselauda. Aastail 2009–2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. Pieškalni jääb Gauja rahvusparki. Küla juurde jäävad looduskaitse alused Ērgļi pank ja Ramāta pank. Ka Pieškalni (Pieškaļi) Rootsi mänd kõrgusega 20 meetrit ja ümbermõõduga 2,62 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2007 oli külas 71 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Cēsu pils vēsture. 10. nodaļa Cēsu pilsnovads līdz XVII gs. vidum, Dzenis, A. "Ērgļu klintis. Īsais tūrisma vēstures kurss". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. oktoober 2022. Vaadatud 9. oktoobril 2022. Dāņu uzņēmējs, ieguldot četrus miljonus, būvēs vēl vienu cūku fermu Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
India soomusloom

India soomusloom (Manis crassicaudata) on suurte soomuste ja punakaspruuni karvastikuga kaetud soomusloom. Looma kehatüve pikkus on 60–65 cm, saba pikkus 45–50 cm. India soomusloom elab Sri Lanka ja India metsades. Liigub maapinnal, kaevab pikki, pesakambritega varustatud urge. Mahmood, T., Challender, D., Khatiwada, A., Andleeb, S., Perera, P., Trageser, S., Ghose, A., Mohapatra, R.K. (2019). Manis crassicaudata. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2019.
Leukādijas

Leukādijas (vanasti ka Rauguļi) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas. Küla jääb valla keskusest Priekuļist 5 ja Riiast 89 km kaugusele. Aastail 2009–2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. Leukādijas jääb Gauja rahvusparki. Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,85 meetrit on looduskaitse all. Külast läheb läbi maantee P20. Sinna jääv luuletaja Edvards Treimanis-Zvārgulise elukoht ja haud on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Aastal 2007 oli külas 19 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. oktoober 2022. Vaadatud 10. oktoobril 2022. Vietvārdu datubāze
Kauguri küla

Kauguri on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonna Kauguri vallas. Küla asub merepinnast 60 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Mūrmuižast 3,5 ning Riiast 110 km kaugusele. Külas asuvad raamatukogu, valla kultuurimaja ja Kauguri põhikool. Asulasse jääb Kauguri bussipeatus. Kauguri rajati nõukogude perioodil vana Kauguri valla vallamaja juurde kui kolhoosi Kaugurieši keskasula. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda. Külast läheb läbi maantee V187. Aastal 2007 oli külas 86 elanikku, aastal 2016 oli elanikke 66, aastal 2021 aga 62. Vietvārdu datubāze https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija
Cempi

Cempi on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonna Brenguļi vallas. Küla asub merepinnast 75 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Mūrmuižast 6,5 ja Riiast 116 km kaugusele. Cempi rajati nõukogude perioodil endise Jaunvāle valla vallamaja juurde kui kolhoosi Vārpa keskasula. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda. Külast läheb läbi maantee V182. Seal asub Cempi bussipeatus. Aastal 2016 oli külas 145 elanikku, aastal 2021 aga 118 elanikku. Cempi mõis Cempi raudteepeatus Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0 Autotransporta direcija
Līči

Līči on mitme Läti asula nimi: Līči (Beverīna piirkond) Līči (Saulkrasti piirkond) Līči (Ģibuļi vald) Līči (Stopiņi piirkond) Līce küla teine nimekuju on Līci
Līči (Beverīna piirkond)

Līči on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonna Kauguri vallas. Külast voolab läbi Miegupe jõgi. Külast läheb läbi maantee P20. Asulasse jääb Līči bussipeatus. Līči kihtide paljand on looduskaitse all. Küla ise jääb Gauja rahvusparki. Aastal 2016 oli külas 60 elanikku, aastal 2021 oli elanikke 49. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Pangoliin

Pangoliin (Manis pentadactyla) on soomusloom, kelle suured kõrvalestad torkavad rohkem silma kui teistel liikidel. Tüvepikkus 50–60 cm, saba pikkus 25-38 cm, kaal täiskasvanuna 2-7 kg. Liik on levinud Põhja-Indias, Nepalis, Bhutanis, Birmas, Indohiina poolsaare põhjaosas ja suuremas osas Lõuna-Hiinast. Challender, D., Baillie, J., Ades, G., Kaspal, P., Chan, B., Khatiwada, A., Xu, L., Chin, S., KC, R., Nash, H. & Hsieh, H. 2014. Manis pentadactyla. The IUCN Red List of Threatened Species 2014
Rozes

Rozes (läti keeles 'roos') on mitme Läti asula nimi või nimevariant: Rozes (Rauna piirkond) Cīruļi küla nimevariant Rozase küla nimevariant
Rozes (Rauna vald)

Rozes (vanasti ka Rozes muiža) on küla (vidējciems) Lätis Smiltene piirkonna Rauna vallas. Külast voolab läbi Lisa jõgi. Küla asub endise Roze mõisa alal. Nõukogude perioodil oli see kolhoosi Zelta druva keskasulaks. Aastail 1999–2021 kuulus küla Rauna piirkonda. Seal asuvad Rozese, Liesmase ja Jāņaskola bussipeatus. Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,9 meetrit ja Rozese mänd ümbermõõduga 3,12 ning kõrgusega 26 meetrit on looduskaitse all. Küla põhjaserval asuv Krieviņi keskaegne kalmistu ehk Türgi hauad on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. 2016. aastal oli külas 183 elanikku; 2021. aastale 182. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. veebruar 2022. Vaadatud 9. veebruaril 2022.
Ainava

Ainava (ka Ainavas) on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 3,5 ja Riiast 45,4 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee P6, seal asub Dārziņi bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 9 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 13. Läti Ruumiandmete Agentuur "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 31. oktoobril 2020. Vietvārdu datubāze
Āres (Saulkrasti piirkond)

Āres on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 3,8 ja Riiast 49,5 km kaugusele. Külast voolab läbi Ķīšupe jõgi. Külast läheb läbi maantee V78. Küla piiril asub bussipeatus DS "Ķīšupe 2". Aastal 2017 oli külas 35 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 60. Läti Ruumiandmete Agentuur "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 31. oktoobril 2020. Vietvārdu datubāze
Lilaste

Lilaste on Läti kohanimi: Lilaste (Carnikava piirkond), küla Lilaste (Saulkrasti piirkond), küla Lilaste jõgi Lilaste raudteejaam
Vlatadoni klooster

Vlatadoni klooster (kreeka keeles Μονή των Βλατάδων Moní ton Vlatádon) on Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhi otsealluvuses stauropegiaalne klooster Thessaloniki linnas Kreekas. Vlatadoni klooster ehitati 14. sajandil. See on ainus säilinud bütsantsiaegne klooster Thessalonikis ja kuulub 1988. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Lilaste (Saulkrasti piirkond)

Lilaste (vanasti ka Līlaste) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 11,3 ja Riiast 36,8 km kaugusele. Lilaste asub paigas, kus Lilaste jõgi Lilaste järvest välja voolab. Sama nime kannab ka küla Lilaste jõe lõunakaldal, kus asub Lilaste raudteejaam. Külast läheb läbi maantee A1 ja Riia-Skulte raudtee. Seal kasvab neli looduskaitse alla võetud mändi. Küla põhjaosa asub Piejura maastikukaitsealal. Aastal 2017 oli külas 29 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 74. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Priedes (Saulkrasti piirkond)

Priedes on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 4,6 ja Riiast 46,4 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V98. Aastal 2017 oli külas 51 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 105. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Vēsma

Vēsma on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 4,6 ja Riiast 46,5 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V98. Vēsma ja Roze piiril asub Vēsma bussipeatus. Aastal 2017 oli külas 47 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 80. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Ratnieki

Ratnieki on küla (vidējciems) Lätis Cēsise piirkonnas Līgatne vallas. 2021. aastani kuulus küla Līgatne piirkonda. Külas asub Läti Ülikooli konverentsi- ja puhkekeskus Ratnieki. Seal asuvad Ozoliņi ja Ratnieki bussipeatus. Asula jääb Gauja rahvusparki. Ratniekit on esimest korda mainitud aastal 1601, mil see allus Sigulda ordulinnusele. Hiljem kuulusid sealsed maad Nurmiži mõisale. Ratnieki talu, mille pindala oli 117,88 hektarit, ostis mõisalt 5850 rubla eest välja Pēteris Lauberts. Tema neljast pojatütrest kaks, Ella ja Milda Lauberte, olid väljapaistvad maletajad. Pēterise poja Rūdolfs Laubertsi surma järel ostis talu Läti ajakirjanik Emīlija Benjamiņa, aastal 1932 aga tekstiilivabriku Rīgas audums omanik Roberts Hiršs. Aastal 1939 pages ta USA-sse, kus surres talu oma testamendis Läti Ülikoolile pärandas. Teise maailmasõja järel läks Ratnieki Vildoga külanõukogu koosseisu, sinna rajati postkontor ja paigast sai külanõukogu keskus. Aastal 1992 võeti USA-st Läti Ülikooliga ühendust ja teavitati neid pärandist. Aastal 1998 kinnitati ülikooli omandiõigust nendele aladele, kuigi kinnistamisprotsess jõudis lõpule alles aastal 2003. Ülikool alustas seejärel puhkekompleksi rajamist, talli rajati konverentsisaal, kolmekorruselisse tööliste majja aga 36 voodikohaga perede toad. 2018. aastal oli külas 71 elanikku, 2022. aastal 55. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Palestik

Palestik, ka palendsein on ukse- või aknaava vertikaalse sisepinna ehk palendi erivorm, mis on kujundatud fassaadi suunas ühtlaselt või astmeliselt laienevaks. Portaalide, kuid vahel ka aknaavade kujundus astmelise palestikuna (astmikportaal) on eriti iseloomulik romaanikale ja gootikale. Hilisemas arhitektuuris esineb palestik ajaloolisi stiile matkivas historitsismis. Astmelist palestikku kohtab ka idamaade, näiteks vanaindia arhitektuuris (Nachna Parvati tempel Indias). astmikportaal palestikportaal http://www.keeleveeb.ee/dict/speciality/art/dict.cgi?word=sv1837 https://docplayer.org/50018843-Vaeike-saksa-eesti-keskaja-arhitektuuri-seletav-sonastik.html https://portaalid.weebly.com/osad.html http://www.keeleveeb.ee/dict/speciality/art/dict.cgi?word=sv1958 https://digitalcollections.lib.washington.edu/digital/collection/ic/id/7810/