Jaan Poska tänav

Jaan Poska tänav asub Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadriorus. Tänav algab Kollase tänava ja Laulupeo tänava ristumisel, kulgeb läbi Kadrioru ja lõpeb Narva maanteel. Aastatel 1940–1991 kandis tänav Leineri tänava nime. 17. jaanuaril 1927 pandi tänavale Jaan Poska nimi (kuigi raamatus "Tallinn ajaloolistel linnaplaanidel 1634-1989" (Grenader Grupp OÜ 2011) on lk 110-111 Tallinna plaanil aastast 1921 Liiva tänava asemel juba Poska tänav). 1838. aastal oli see Liiva tänav (saksa: Sandstraße, vene: Pesotšnaja ulitsa) – nimi tulenes liivasest pinnasest ja seal voolanud Liiva ojast. Kasutati ka Suur-Liiva (saksa: Große Sandstraße) tänava nime. 30. augustil 1940 sai tänav nime Aleksander Leineri järgi ja 18. oktoobril 1991 taastati Jaan Poska järgi oandud tänavanimi. 19. sajandi esimesest veerandist pärit plaanide järgi oli Kadrioru alevikus kuni 25 kinnistut. Lossialeviku majad olid puidust, kivist oli ainult Poska 37 maja. Poska tänava piirkonda ehitati 18. sajandil Kadrioru lossi teenijate ja ehitajate maju. Seda hooneterühma nimetati Kadrioru lossialeviks ehk slobodaaks (slobodaa – vene küla, vene agul; paljud lossiteenijad olid rahvuselt venelased). Väikesed, kohati onnikeselaadsed majad moodustavad praegu Kadrioru hoonestuse vanima ja väärtuslikuma osa. Rida slobodaa vanimaid maju hävis 19. sajandi keskel tulekahjus, osa aga lammutati Nõukogude ajal. Säilinutest on vanemate seas Poska 19 hoonekompleks, mitmes järgus kujunenud hoovitiivaga elamu Poska 33 ja klassitsistliku tüüpfassaadiga ühekorruseline Poska 35. Slobodaa alale olid iseloomulikud pikad kitsad kinnistud ja hoonete paiknemine tiheda reana tänava ääres. Slobodaa piirkonna üks omanäolisemaid maju on rikkaliku venepärase puitpitsdekooriga õigeusu preestri elamu Poska 41. Tallinna II eeslinna kruntide 1865. aasta plaanil on näha Narva maantee ja Weizenbergi tänava vahelisel lõigul Poska tänaval kolme krunti. Seal asusid Rotermanni, Adamsoni, Gahnbäcki ja Mayeri suvilad. Tänapäeva Faehlmanni, Köleri, Poska ja Vesivärava tänava vaheline ala kuulus 1860. aastatel bürgermeister Aleksander Martin Lutherile ja oli kasutusel peamiselt heinamaana. Poska ja Vilmsi tänava nurgal Poska (tollal Liiva) 6 asus 14. aprillist 1918 kuni 21. juulini 1923 Tallinna linna 21. algkool, 1. oktoobrist 1923 kuni 31. detsembrini 1924 Tallinna Merekool, Tallinna Merekool asutati 1919. aastal seltsi "Laevandus" algatusel. Poska 6 tegutsemise ajal merekooli laiendati ja avati lisaklasse. 1925. aastast tegutses Liiva tänav / Jaan Poska tänav 6, Constance Poskale kuulunud hoones Tallinna V Lasteaed, mis koliti 1931. aastal hoonesse Juhan Kunderi 4. Poska 8 maja on tuntud poliitik Jaan Poska kauaaegse elukohana. 1920. aastate lõpust kuni 1930. aastate keskpaigani asus seal Itaalia saatkond. Hiljem kolis saatkond Pärnu maantee 76 majja. 1930. aastatel omandas hoone Eesti Naisliit. Suuremas majas oli esimesel korrusel kaks korterit (14 elutuba), mida kasutati Eesti Naisliidu tütarlaste internaadina. Väiksemas majas asus esimesel korrusel ladu ja pööningul kaks korterit. 24. jaanuaril 2008 avati majas muuseum. Ludwig Vaher lasi Poska 9 asuva maja püstitada 1932. aastal. Hoones on algusest peale peetud üürikortereid ja sama otstarvet täidab see praegugi. Maja renoveeriti aastatel 2010–2012, kasutades traditsioonilisi lahendusi ja materjale. Eriti 1970. aastatel oli Koidula ja Leineri tänava ristmik Kadrioru üks tuiksooni ning seal asusid piima- ja lihapood, viinapood, kalapood ja ETKVL-i pood. Poska 15, asub alates 1996. aastast vanurite päevakeskus, mille omanik on Tallinna linn ning mida kasutab Vanurite Eneseabi ja Nõustamisühing. 1950. aastatel tegutses hoones Tallinna Laste Tuberkuloosi Haigla.. Poska 15 hoone ehitust alustati 1902. aastal, kahekorruselise puidust elamu projekteeris insener-arhitekt Erwin Bernhardt. 1903. aastal rajasid närviarst Edgar Weissi ja psühhiaater Hugo Hirschi hoonesse Kadrioru sanatooriumi halvatuste ja muude närvihaiguste all kannatajatele. Hirschi närvikliinik kandis H. Hirschi nime ja lõpetas tegevuse 1939. aastal sakslaste lahkumisel Eestist umsiedlung'iga. Alates 1940. aastast tegutses asutus Kadrioru Haigla nime all ja 1950. aastal asus majja Tallinna Linna Lastehaigla tuberkuloosiosakond, mis hiljem nimetati Tallinna Linna Tuberkuloositõrje Dispanseri Laste Sanatoorseks osakonnaks. 1987. aastal asutus likvideeriti. Poska 15 (Leineri tn 15) hoones tegutses Eesti NSV ajal Tallinna II Toidukaubastu. Poska 19 krundil asuvad villa Mon Repos (Narva mnt 92) ja veel paar maja, mis 2010. aastal kuulusid Krediidipanga tütarettevõttele, aktsiaseltsile Martinosa. Suurim majadest on Tallinna üks vanemaid puithooneid, kivikatusega maja esindab klassitsismi. 1850. aastatel ehitati Poska ja Weizenbergi tänava nurgale kohvik ja hiljem selle kõrvale Roheliseks Konnaks hüütud kohvik. Vanema kohviku maja oli hiljem elamu, kuni see 1984. aastal lammutati. Roheline Konn lammutati 2004. aastal. Poska 28 asus Eesti NSV ajal ETKVLi toidupood, nüüd on sinna ehitatud eramu. Praeguse aadressi järgi Poska 36 ehitati 1874. aastal Koppelsoni villa. 1906. aasta paiku kuulus see salanõunik parun A. Maydelli pärijatele ja kandis villa Patria nime. 1913. aastal kuulus see parun N. Stackelbergile. 19. sajandil asus Faelmanni ja Poska tänava nurgal raehärra A.M. Lutheri suvila. Poska 51a asus Voldemar Mayeri villa. J. Poska tn 51B asub arhitekt Ernst Boustedti 1909. aastal projekteeritud kortermaja, mille interjöörid on 1937. aastast (arhitekt Franz de Vries) (kultuurimälestis number 8264). Narva maantee ja Poska tänava nurgal (aadressil Poska 53) asub Georg Stude villa, mis oli aastaid viletsas seisus, kuid restaureeriti 2012. aastal. Poska 6a korteris 3 elas 1930. aastate teisel poolel ajakirjanik ja ühiskonnategelane Eduard Laaman koos luuletajast tütre Ilona Laamaniga, kes oli Jaan Poska lapselaps; korteris 4 elas 1930. aastate lõpus ja 1940. aastate algul riigikohtunik Timotheus Grünthal; korteris 9 elas 1964. aastast arhitekt Vivian Lukk; korteris 2 elas pangandus- ja ühiskonnategelane Bernhard Baumann; korteris 1 elas Jaan Poska tütar Tatjana Poska-Laaman; 1961. aastast asus samas korteris pikemat aega nahakunstnik ja pedagoog Helda Reimo. Aastatel 1953–1966 elas majas Poska 10 näitleja Betty Kuuskemaa. Poska 8, J. Poska muuseum Poska 14 Poska 15, päevakeskuse külalistemaja Poska 15, vanurite päevakeskus Poska 17 J. Poska 19 Poska 19, Bürgermeister Lutheri suvemõisa osa Poska 20 Poska 24 Poska 33 Poska 35 kõrvalhoone Poska 35 Poska 41 Poska 51 Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Kirjastus "Valgus", Tallinn, 1972 Lossiteenijate alevik kasvas tasapisi ülipopulaarseks suvituslinnaks. 20.04.2007[alaline kõdulink] "Miljööväärtuslikud piirkonnad Tallinnas". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. jaanuar 2011. Vaadatud 23. jaanuaril 2012. Jaan Poska muuseum[alaline kõdulink] Kadriorg ja tema majad. V. Tamme. 2002 Jaan Poska tänav kultuurimälestiste riiklikus registris, 27031 Elamu, J. Poska tn. 15, I maja Jaan Poska tänav kultuurimälestiste riiklikus registris, 27054 Elamu J. Poska tn. 15, II maja "VENÜ". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. jaanuar 2012. Vaadatud 23. jaanuaril 2012. Kalender-märkmik 1959, Eesti NSV Ajalehtede-ajakirjade kirjastus. Tallinn, lk 130 Saksa haiglad lõpetasid haigete vastuvõtu.,Uus Eesti, nr. 277, 11 oktoober 1939 LASTETERVISHOIUASUTUSTE ARENG TALLINNAS. Ajalugu, www.lastehaigla.ee, (vaadatud 11.12.2022) Poska tänava villa võõrustab eakaid seitse päeva nädalas, pealinn.ee, 11. veebruar 2022 Poska tänava räämas puitmajadest saavad korterelamud. 9.9.2010. A. Klemet. Tallinna vanad kohvikud Kultuur ja Elu Elamu J.Poska t. 51B, 1909, 1937 kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 11.12.2021) "FOTOD: Selgusid Tallinna paremini restaureeritud majad" Delfi, 19. märts 2013 Robert Nerman, Poska tänava majad pakatavad kultuuriloost, Postimees, 16. november 2007 Jaan Poska maja Robert Nerman, Kadrioru lossi teenijate alevikust 1896. aasta laulupeo paigaks, Postimees, 24. märts 2006