laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bill Maher

William Maher (sündinud 20. jaanuaril 1956) on Ameerika Ühendriikide stand-up-koomik, saatejuht, ühiskonnakriitik ja publitsist. Maher juhtis hilisõhtust vestlussaadet "Politically Incorrect", mida näitas kanal Comedy Central ja hiljem ABC. Pärast seda hakkas ta juhtima saadet "Real Time with Bill Maher". Maher on väga kriitiline organiseeritud religioonide vastu, mida ta sageli kirjeldab neuroloogilise hälbena, mis õigustab hullusi ja takistab inimestel loogiliselt mõtlemast. Tema sõnul apelleerivad religioonid moraalile, kuid ei oma tegelikult moraaliga midagi ühist. Ta on vastu ka kohtute lähedale rajatud religioossetele monumentidele, kuna see rikkuvat kiriku ja riigi lahutatuse põhimõtet. Tema sõnul on väide, nagu põhinevat USA ühiskond kümnel käsul, täiesti vale, sest kümnest käsust olevat ainult kaks seadustega reguleeritud: tapmine ja vargus. Maher on öelnud, et aabrahamlike religioonide reaalne vahe on, et "kristlased pomisevad lakke, judaistid pomisevad seinale ja moslemis pomisevad põrandale".[viide?] Ta on korduvalt eitanud süüdistusi ateismis, ta ei pea end ka deistiks ega agnostikuks, kuid on nimetanud religioone olemuslikelt valelikeks, sest nad vastavad küsimustele, mille vastust ei ole võimalik kontrollida, nagu "Kuhu ma lähen pärast surma?" või "Kas põrgu on olemas?", ja väidavad, et nende vastus on kindlasti õige. Kui kuulaja helistas tema saatesse ja küsis, kas ta hakkaks jumalat uskuma, kui see talle end ilmutaks, vastas Maher, et ta läheks siis psühhoneuroloogiahaiglasse ravile ja et seda peaks tegema igaüks, kellele jumal ilmunud on. Põhjus, miks religioosseid inimesi hulludeks ei peeta, olevat üksnes see, et liiga paljudel inimestel olevat ühesugune hullus. Maher on kriitiline Maailma Kaubanduskeskuse huku vandenõuteooriate suhtes. Ta on nendesse uskujaid nimetanud naiivseteks ja suurteks hulludeks. 19. oktoobril 2007 katkestasid otsesaate publikus olevad vandenõuteooriate pooldajad korduvalt saadet, mispeale Maher nad lõpuks ise publiku seast välja viskas. Sellega äratas ta üleriigilist tähelepanu. 2009 – Richard Dawkinsi auhind "Religulous" (2008) "New Rules: Best of" (2009) "Sex, Drugs & Religion" (2010) Bill Maheri koduleht Sex, Drugs & Religion (2010)
Jaan Sööt

Jaan Sööt (sündinud 26. septembril 1964 Tartus) on eesti muusik. Ta on tuntud peamiselt ansambli Jäääär eestvedajana, kuid on osalenud ka ansamblites Jääboiler (kahekesi InBoiliga), Lindpriid, Pantokraator, L'Dorado, Helena Wanje jmt. Sööt sündis Tartus, kuid kooliteed käis Põlvas, kus lõpetas ka keskkooli. Ta õppis Tallinna Riiklikus Konservatooriumis muusikapedagoogikat, kuid ei lõpetanud. Seejärel jätkas Sööt õpinguid Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis, kus õppis muusikateooriat ja muusikaajalugu. Pärast kooli lõpetamist töötas ta kolm aastat Eesti Rahva Muuseumi vanemteadurina. Aastail 1994–2000 oli Sööt Viljandi Kultuuriakadeemia muusikaosakonna õpetaja. Alates 2004. aastast oli Sööt aastaid Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi kitarriõpetaja. 2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Erakonna Eestimaa Rohelised nimekirjas, kuid ei osutunud valituks. Ta on olnud kolm korda abielus ning tal on viis last. Tema ema on muusikapedagoog Ülle-Liis Sööt. 2024 Valgetähe V klassi teenetemärk 2009 – "Iseendale" Tammert, Triin. Jaan Sööt, enne jäääätulemist. – Postimees: Arter, 01.11.2014, lk 5–7.
Iseendale (Sööt)

"Iseendale" on Jaan Söödi 2009. aasta album. "Mõtte nukker viis" "Unustuste jõel" "Keegi tulla võib" "Kas jälle armastus" "Telegramm "Ilusa rõõmu laul "Võrdlus" "Pikakoivaline plika" "Mind jälgis kuu" "Viimane laev" "Jaan Sööt avaldas sooloplaadi "Iseendale"" Eesti Päevaleht, 24. september 2009
Projekt 9/12

Projekt 9/12 (inglise keeles 9/12 Project, hääldatakse "nine-twelve") on Ameerika Ühendriikides tegutsev poliitiline liikumine, mille asutas 2009. aasta märtsis Fox News Channeli kommentaator ja raadiosaatejuht Glenn Beck. Liikumise eesmärk on ühendada ameeriklasi samas patriootlikus vaimsuses, mis valitses päeval pärast 11. septembri terrorirünnakuid.
Linda (skulptuur)

"Linda" on Tallinnas Lindamäel asuv August Weizenbergi 1920. aastal valminud monument. See on muinsuskaitse all. Monumendi pronksist figuraalne osa kujutab Eesti rahvuseeposest "Kalevipoeg" tuntud episoodi, kus Kalevi kalmule kivi tassiv leinav Linda on istunud kivile puhkama. Skulptuur on paigutatud kõrget kaljurüngast meenutavale tahulisele graniidist alussambale. Linda monumendist on saanud küüditamisohvrite mälestamise koht Tallinnas, rahvuslik sümbol. Selle ees on graniittahvel Marie Underi sõnadega: Ikka mõtlen neile, kes siit viidi... Taeva poole karjub nende äng. Kunstnikul oli huvi eesti mütoloogia vastu ja ta soovis püstitada Tartusse Toomemäele Vanemuise kuju ja Tallinna Kalevipoja ema Linda kuju. Esimene, marmorisse raiutud "Linda" variant valmis 1880. aastal ja asub nüüd Eesti Kunstimuuseumis. 1920. aastal teostus skulptori soov – Kalevi hauale Toompea jalamile Rootsi kantsile püstitati Tallinnas A. Straussi valukojas pronksi valatud Linda kuju. Kuju aluseks toodi Soomest graniidirahn, mis sai paika 27. mail 1920. Monumendi järgi on nime saanud ka Linda park. Kaks korda aastas, 1949. aasta märtsiküüditamise aastapäeval 25. märtsil ja 1941. aasta juuniküüditamise aastapäeval 14. juunil, toimub Linda kuju juures Eesti Memento Liidu korraldamisel küüditamisohvrite mälestamine. Mälestustseremoonial peetakse kõned ning asetatakse Linda monumendi jalamile pärjad ja süüdatakse küünlad Riigikogu, Vabariigi Valitsuse, Kaitseväe ja Kaitseliidu, Tallinna Linnavalitsuse, diplomaatilise korpuse ja kodanikuorganisatsioonide poolt. Tavapäraselt algab mälestustseremoonia kell 16, samal ajal helistatakse üle Eesti kirikukelli. Esimest korda mälestati aasta varem toimunud küüditamist Linda kuju juures 14. juunil 1942. Monument "Linda" Kultuurimälestiste riiklikus registris Nädala juubilar AUGUST WEIZENBERG 170 Kesknädal, 4. aprill 2007. "Linda" kuju aluspaigale pandud. Kaja, 27. mai 1920. "Linda" kuju Rootsi kantsile üles pandud. Päevaleht, 7. juuni 1920. Ralf R. Parve. Möödub 56 aastat märtsiküüditamisest Kesknädal, 23. märts 2005. Linda kultuurimälestiste riiklikus registris
Algiinhapped

Algiinhapped (ka alghapped) on polüsahhariidid, mille molekulid koosnevad β-D-mannuroonhappe ja α-L-guluroonhappe jääkidest. Algiinhappeid leidub pruunvetikate rakukestades ja mõnedes bakteriliikides (sh Azotobacter vinelandii). Algiinhapete derivaate – sooli ja estreid – nimetatakse alginaatideks. Algiinhapped on enamasti valged, kuid nende värvus võib varieeruda kollakaspruunini. Algiinhapped on veeslahustumatud, algiinhappe Na-, K- ja NH4-soolad aga lahustuvad. Divalentsete katioonidega (Ca2+, Sr2+, Ba2+) alginaadid on lahustumatud. Algiinhapetel on võime siduda 200–300 korda oma massist suurem kogus vett[viide?]. Algiinhappeid kasutatakse eriti toidulisaainena, vastav E-kood on 400. Eesti vetikatest sisaldab algiinhappeid harilik põisadru. Alginaadid Ammooniumalginaat Algiinhapped. – TEA entsüklopeedia [1. kd]. TEA Kirjastus, 2008. Clementi, F. Alginate production by Azotobacter vinelandii. Crit. Rev. Biotechnol., 2008, 17(4), 327-361. https://doi.org/10.3109/07388559709146618
Nunn

Nunn on vaimsele elule pühendunud naisisik, kes üldreeglina on saanud pühitsuse, andnud vastava tõotuse ning on seeläbi (katoliku kirikus) vaimuliku ordu (organisatsiooni) liige. Sarnaselt pühendunud meesisikut nimetatakse mungaks. Klooster
Bitterdoll

Bitterdoll on eesti rokkansambel. Annika – vokaal Gleb – kitarr Max – basskitarr Serzhant – trummid "High On Life" (2009) Bitterdoll MySpace'is Bitterdoll YouTube'is Sissekanne Eesti Ansamblite Andmebaasis
Filtreerimine (täpsustus)

Filtratsioon ehk filtreerimine ehk filtreerumine ehk filtrimine on millegi eraldamine või liikumine mingis keskkonnas. Filtreerimine on keemias vedelikust või gaasist tahke mittelahustuva aine eraldumine poorse materjali või kihi (filtri) abil. Filtratsioon ehk imbumine on vedeliku või gaasi liikumine looduslikus poorses keskkonnas, nt pinnases. Filtreerimine on teatavate loomade toitumisviis. Infiltratsioon Filtratsiooni põhiseadus (Darcy seadus)
Toomas Leito

Toomas Leito (11. juuli 1946 Rakvere – 6. märts 2020) oli eesti kirjastaja, ajakirjanik ja ajakirjandusjuht, kirjastuse Tänapäev ja ajalehe Nelli Teataja üks omanikke. Ta lõpetas 1964[küsitav]. aastal Turba Keskkooli, Tartu Riikliku Ülikooli 1969. aastal eesti filoloogia erialal ja 1979. aastal Moskvas NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia. Aastatel 1971–1972 elas ja töötas ta Saksa DVs. Toomas Leito oli ametikohast lähtuvalt aastail 1985–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu liige. 1969–1970 aktsiaseltsi Inturist Tallinna osakonna giid-tõlk 1972–1974 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Välisturismi Valitsuse inspektor, hiljem vaneminspektor 1974–1977 kirjastuse Eesti Raamat toimetuse juhataja ja välispoliitika ülevaatekogumiku "Välispanoraam" koostaja 1979–1980 ajalehe Rahva Hääl toimetaja asetäitja 1980–1983 EKP Keskkomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna ajakirjandussektori juhataja ja osakonnajuhataja asetäitja 1983–1985 NLKP Keskkomitee propagandaosakonna instruktor 1985–1987 oli Toomas Leito EKP Keskkomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja 1987–1994 ajalehe Rahva Hääl toimetaja ja hiljem peatoimetaja 1994–1995 Eesti Sõnumite vastutav väljaandja 1995–1998 Sõnumilehe vastutav väljaandja 2004–2010 Eesti Ajalehtede Liidu tegevdirektor ja ajalehe Nelli Teataja vastutav väljaandja 2007. aastal avaldas Toomas Leito luulekogu "Eks me kõik ole kunagi noored olnud" (kirjastus Kentaur). Eesti Iseseisvuspartei juht, automaatikainsener Vello Leito on Toomas Leito vend, nende õde oli sotsioloog Aili Kelam (1935–2017), nende vennad on ornitoloogid Tiit Leito ja Aivar Leito (1954–2018). Tema poeg oli Priit Leito (1975–2020) ja on Ivo Leito. Mart Niklus. "Homo soveticusest eesti inimeseni." (Toomas Leito visiidist USA-sse.) [1] Ants Sild. "Ajakirjandus – pehme või karvane" (Toomas Leito varasem ja nüüdne roll.) [2] Luulenäide aastast 2007 [3] Toomas Leito: Võrreldes igava Sirbiga on Nelli Teataja lugemine mõnus! www.Publik.ee 23. august 2010 20. august 1991: Toomas Leito: Putši ajal tegi ajaleht ennast ise www.DELFI.ee 20. august 2011 Vahur Koorits. “Toomas Leito: Rahva Hääle hävitamine jääb Laari hinge peale”[4] – www.delfi.ee 16. september 2012 Olev Remsu. "Viimane ENSV kommunist lahkub umbes aastal 2040" (retsensioon Toomas Leito memuaaridele "Tagasivaated"), Postimees, 24. X 2020.
Iseloom

Iseloom on elutingimuste mõjul kujunenud käitumislaad, mis avaldub inimese käitumises ja tegudes. Iseloom on inimese isiksuse väljendus ning koosneb iseloomujoontest nagu suhtumine kaasinimestesse, iseendasse, töösse ja tahteomadused. Iseloomu kujundavateks teguriteks on kodune kasvatus, kool, sõbrad, kaaslased ning ühiskonna väärtushinnangud. Diferentsiaalpsühholoogia (ka individuaalsete erinevuste psühholoogia) uurib viise, kuidas üksikisikud oma käitumises teistest erinevad. Diferentsiaalpsühholoogia mõistab psühhotüüpi inimesele iseloomulike omaduste püsiva kompleksina. Diferentsiaalpsühholoogia meetodeid kasutatakse näiteks kutsenõustamisel, personalivalikul ja indiviidi võimete diagnoosimisel. Suur viisik on isiksusejoonte mudel psühholoogias, mis kirjeldab inimese iseloomu viie erineva dimensiooni või faktori abil: avatus kogemusele, meelekindlus, ekstravertsus, koostöövalmidus ja neurootilisus. Iga suure viisiku dimensioon koosneb omakorda mitmest omavahel korreleeruvast aladimensioonist. Jungi isiksusetüpoloogia aitab mõista, milliseid psühholoogilisi funktsioone inimene eelistab kasutada. Funktsioonid määratles Carl Jung oma raamatus "Psühholoogilised tüübid", nende hulka kuuluvad näiteks mõtlemine versus tunnetus ja taju versus intuitsioon. Sotsioonika materjalide kogumik. Vaadatud 29.04.2014. diferentsiaalpsühholoogia – Eesti Entsüklopeedia. Vaadatud 29.04.2014.
Must kohv

Must kohv on kohv, millele ei ole serveerimisel lisatud piima ega koort. Must kohv võib olla suhkruga või ilma.
Tundmatu Jumal

Tundmatu Jumal oli kreeka praktikas asendusväljend, mida kasutati jumalate kohta, kelle nime ei olnud teada. Ateenas oli Tundmatu Jumala tempel ja altar. Apostel Paulus väitis, et Tundmatu Jumal on tegelikult kristlik Jumal (Apostlite teod, 17:23).
Ühitatud veos

Ühitatud veos ehk konsolideeritud saadetis on erinevate saadetiste kogum, mis on paigutatud ühte kauba- või lastiruumi ning mida käsitletakse veoprotsessi mingites osades ühe saadetisena. Sellisel puhul veetakse koos mitme saatja kaupa, kaupa veetak­se algpunktist sihtkohta mitme erineva transpordivahen­diga vms. Teekonna mingis punktis võib toimuda saadetise ühitamine ehk konsolideerimine ja mingis punktis dekonsolideerimine.
Priim (muusika)

Priim (ladina k primus "esimene") ehk puhas priim on diatoonikas intervall, mille astmeline suurus on 1 ja tooniline suurus on 0 Priim on diatoonilise helirea 1. aste.
Märt Bormeister noorem

Märt Bormeister (sündinud 4. juunil 1951) on eesti maalikunstnik ja fotograaf. Osa tema teostest on avaldatud kunstnikunimede Martin Sun ja Märt Brom all. Bormeister on õppinud Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis oma isa Märt Bormeistri juhendamisel. 1978. aastal lõpetas ta Tallinna Fotoklubi korraldatud kaheaastased fotograafiakursused. Aastatel 1982–1988 võttis osa Eesti Kunstnike Liidu aktimaali krokii seanssidest maalikunstnik Raivo Korstniku käe all. Ta on maalinud linnavaateid, akte ning figuraalseid ja abstraktseid kompositsioone, tegelnud fotokunstiga ning eksperimenteerinud eri tehnikate ja kunstiliikide ühendamisega. Tema teoseid eksponeeriti esimest korda avalikult 1981. aasta vabariiklikul akvarellinäitusel. Seal olid väljas tema temperamaalid kunstnikunime Märt Brom all. 1996. aastal toimus Märt Bormeister noorema isikunäitus koos ta isa 80. sünniaastapäevale pühendatud mälestusnäitusega. Ta on osalenud kultuurifestivali TriaLogos raames maalinäitustega vanast Tallinnast. Tema teoseid leidub peamiselt välismaa erakogudes (Soomes, USA-s, Saksamaal ja mujal). Universum Abstraktne Abstraktne Abstraktne Abstraktne Akt Akt Akt Akt Akt Aktimaal Eesti rahvatants Fashion Grupiportree Happy weekend Happy weekend Happy weekend Happy weekend Hääletu alistumine Foto Portree Abstraktne Abstraktne Fashion Linnavaade Fashion In Facebook--Martin Sun and Johann Sebastian Bach are friends Kompositsioon Kompositsioon Kompositsioon Linnavaade Linnavaade Linnavaade Linnavaade Linnavaade Linnavaade Linnavaade Linnavaade Linnavaade Linnavaade Linnavaade Linnavaade Linnavaade Maastik Maastik Maastik Maastik Maastik Maastik Maastik Muutused maailmas. Berliini müüri lammutamine. Rahvaste vabanemine. Uute riikide teke ja iseseisvuse taastamine Night Night Night Portree Portree Portree Portree Portree Portree Portree Portree Portree Portree Portree Portree Portree Portree Portree Portree Reportaažpildistus. Laulev revolutsioon Reportaažpildistus Reportaažpildistus Seadeldis Seadeldis Seadeldis Seadeldis Seeriad read.reisid Spring Stalkeri maastik Tallinn Tallinna vanalinna päevad Tants madudega Vabaõhumuuseum Vabaõhumuuseum Vabaõhumuuseum Weekend Tema vanemad olid kunstnikud Magda ja Märt Bormeister. "Just" nr 13, veebruar 2005. Vabariiklik akvarellinäitus: näituse kataloog 28. augustil – 27. septembril 1981. Tartu 1981. "Märt Bormeister - ikka noorte seas". Õhtuleht, 1. oktoober 1996
Norra tantsukunst

 Pikemalt artiklis Norra rahvatants Kaljujoonistel 1. aastatuhande teisest poolest eKr on motiive, mida on tõlgendatud esiaegsete rituaalsete ja maagiliste tantsude kujutistena. Keskaegsest norra tantsust on vähe teada, kuid võib arvata, et nagu mujalgi Põhjamaades, tantsiti aheltantse (laulutantse). Keskajal on "dans" olnud mõne isiku lisanimi (Sverting dans (1292), "Sigurd dans" (15. sajand). Arvatakse, et see märgib head tantsuoskust. Külatants (bygdedans) on norra rahvatantsu kihistus, mis on välja kujunenud vanemast paaristantsust. Seda mängitakse viiuli (hardingfele) saatel. Põhilised tantsud on kolmeosalise taktimõõduga springar (Lääne-Norra) ja pols (Ida-Norra) ning kaheosalise taktimõõduga gangar ja halling. Hardfele saatel tantsitavad põhitantsud on springar, halling, gangar ja rull (vossarull). Pols'i tantsitakse tavalise viiuli või lõõtspilli saatel. Springar tuli arvatavasti enne 1600. aastast Saksamaalt või Austriast; oletatakse sugulust lendleriga. Külatantsud on improvisatsioonilised. Neis vahelduvad üksik- ja paaristants. Paarid liiguvad mööda ringi nagu valsis, mis jõudis Norrasse 19. sajandil. 19. sajandi lõpus olid külatantsud välja suremas, kuid Noregs ungdomslag, Landslaget for Spelemenn jt organisatsioonid hakkasid neid kultiveerima. Vanatantsud (gammeldans) jõudsid Norrasse 18. sajandi lõpust. Kõigepealt tuli valss, siis hoppvals, skotsk, hamburger ja lõpuks reinlender. 19. sajandi lõpus tulid polkamasurka, masurka ja Pariisi polka. Pärast 1950. aastat tuli Läti polka. On ka laulumänge ja mitme paari ringtantse. 20. sajandi esimese poole rahvatantsuliikumises tekkisid Fääri saarte eeskujul laulutantsud.  Pikemalt artiklis Norra ballett 20. sajandi esimesel poolel oli Norra balleti keskus Norra Rahvusteater. Tolle aja tähtsamad nimed on Gyda Christensen ja Lillebil Ibsen. Esimese kutselise balletiansambli lõid 1948 Gerd Kjølaas ja Briti päritolu Louise Browne. Pärast mitut nimevahetust sai trupist 1958 loodud Den Norske Opera osa. Balletitrupi kunstiliseks juhiks sai Harcourt Algernoff Austraaliast. Klassika kõrvale toodi repertuaari kaasaegset koreograafiat (George Balanchine, Antony Tudor, Birgit Cullberg, Glen Tetley). Norra uute koreograafide seas olid Kjersti Alveberg ja Kari Blakstad. Trupi juhtide seas olid Sonja Arova ja Anne Borg. Aastatel 1990–2002 juhtis taanlane Dinna Bjørn truppi, mis pälvis rahvusvahelise tunnustuse. Talle järgnes ballettmeistrina Espen Giljane. Alates 1992. aastast kannab trupp nime Den Norske Nationalballet.  Pikemalt artiklis Norra moderntants Moderntantsu harrastab Norras näiteks Nye Carte Blanche Bergenis. Sealsed koreograafid on Ingun Bjørnsgaard ja Ina Christel Johannessen. Jo Strømgren Kompani Egil Bakka. Norske dansetradisjonar, Oslo: Samlaget 1978, ISBN 82-521-0859-8
Sekund (muusika)

Sekund ( < ladina k secundus "teine") on diatoonilise helirea 2. aste; intervall, mille astmeline suurus on 2 ja tooniline suurus sõltub intervallist: väike sekund – tooniline suurus ½ tooni, suur sekund – tooniline suurus 1 toon, vähendatud sekund – tooniline suurus 0 tooni, suurendatud sekund – tooniline suurus 1½ tooni. (a) suur sekund (b) väike sekund (c) suurendatud sekund (d) vähendatud sekund Sekund on dissoneeriv intervall, mis harmoonilistes järgnevustes nõuab lahendamist. väike sekund (pooltoon): üles C-Des alla C-H suur sekund (tervetoon): üles C-D alla C-B Diatooniline intervall Altereeritud intervall Enharmooniline intervall
Heinrich von Tunderfelt

Heinrich von Tunderfelt (ka Tunderfeld, Tunderfeldt; kuni 1651 Heinrich (Henrik, Henricus) Tunder; u. 1619–1675) oli Tallinna bürgermeister. Ta oli Tallinna gümnaasiumi õigusteaduse ja matemaatika õpetaja, sai 7. märtsil 1651 Rootsi aadlikuks ja uueks perekonnanimeks Tunderfelt, oli Rootsi kuningliku Tallinna linnusekohtu assessor ja sekretär, Tallinna rae sekretär ja asesündik (Jaanuar 1658), sündik (27. august 1658) ja bürgermeister (8. detsember 1661). Ta oli 1664. aastast Harjumaal Harju-Jaani kihelkonnas Taubede Haljava mõisa rentnik ja 1666. aastast kuulus talle Hageri kihelkonna Lümandu mõis. Ta oli abielus Anna von Rosenbachiga (surnud 1693), kes oli Perila ja Kodasoo mõisaomaniku, Tallinna raehärra ja bürgermeistri, ning Rosenbachide aadlisuguvõsa esivanema Bernhard von Rosenbachi (1600–1661) ja Viimsi mõisast pärit Anna Derenthali (surnud 1684) tütar, Tallinna raehärra ja bürgermeistri Johann Derenthali (surnud 1630) tütretütar. Abielust sündis: Anna von Tunderfelt (surnud 1700), abiellus 1669 Tallinnas Ekenäsi linna lähedal asunud Mörby (Mörby gård) mõisniku ja Narva komandandi Wenzel Pilar von Pilchau (1606–1675) poja, Rootsi ooberstleitnandi ja Kristianstadi komandandi Nikolaus Georg Pilar von Pilchauga (surnud 1697) Christian Tunder (surnud 1710) Saha ja Nehatu mõisnik, Tallinna Suurgildi vanem ja raehärra 1700-10, abiellus Margaretha Stahl[en]iga Sophie Tunder (1652–1710), Nehatu mõisa pärijanna, abiellus 1670 Hans Bevermanniga (surnud 1680) ja 1683 Tallinna Suurgildi vanema ja raehärra Jürgen Riesenkampffiga (1647–1703) Samuel Tunder (1679–1751), Käina pastor Carl Samuel Tunder (surnud 1811), Suurgildi vanem, Tallinna magistraadi liige ja raehärra 1800–1811. Friedrich Georg von Bunge: Die Revaler Rathslinie nebst Geschichte der Rathsverfassung und einem Anhange über Riga und Dorpat., Reval: Franz Kluge 1874. lk.135 August Wilhelm Hupel: Hrn. J. B. Fischer's Beyträge und Berichtigungen zu Hrn. F. K. Gadebusch livländischer Bibliothek. Nordische Miscellaneen. Viertes Stück., Riga: Johann Friedrich Hartnoch 1782, lk.140 Ajalooarhiivi kinnistute register: Lümandu mõis (Hageri khk) Ajalooarhiivi kinnistute register: Haljava mõis (Harju-Jaani khk) Friedrich Georg von Bunge: Die Revaler Rathslinie nebst Geschichte der Rathsverfassung und einem Anhange über Riga und Dorpat., Reval: Franz Kluge 1874. lk.124 "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 2: Estland" Starke. Görlitz. 1930 lk.185 "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 2: Estland" Starke. Görlitz. 1930 lk.154
Alan Colmes

Alan Samuel Colmes (24. september 1950 Brooklyn, New York – 23. veebruar 2017 Manhattan, New York) oli Ameerika Ühendriikide raadio- ja telesaatejuht, poliitikakommentaator ja blogija. Alan Colmes juhtis koos Sean Hannityga vestlussaadet "Hannity & Colmes".
Terts

Terts ( < ladina k tertius "kolmas") on diatoonilise helirea 3. aste akordi põhikuju teine heli (noot) intervall, mille astmeline suurus on 3 ja tooniline suurus sõltub intervallist. väike terts – tooniline suurus 1½ tooni suur terts – tooniline suurus 2 tooni vähendatud terts – tooniline suurus 1 tooni suurendatud terts – tooniline suurus 2½ tooni (a) suur terts (b) väike terts (c) suurendatud terts (d) vähendatud terts Klassikalises harmoonias on terts konsoneeriv intervall. Range stiili polüfoonias käsitleti tertsi dissonantsina. väike terts: üles C-Es alla C-A suur terts: üles C-E alla C-As Diatooniline intervall Altereeritud intervall Enharmooniline intervall
Iseendale

"Iseendale" (vanakreeka keeles "Τὰ εἰς ἑαυτόν") on Marcus Aureliuse teos, milles ta mõtiskluste vormis annab edasi oma stoitsistlikke ideid. Teos koosneb 12 raamatust. Eesti keeles on teos ilmunud Jaan Undi tõlkes (Tallinn: Eesti Raamat, 1983). Iseendale Internet Archive'is (eesti keeles)
Aeratsioonivöönd

Aeratsioonivöönd ehk õhustusvöönd (ka aeratsioonivöö) on maakoore ülemine, maapinnast põhjavee pealispinnani ulatuv osa, mille poorides on nii õhku kui vett. Aeratsioonivöös olevat vaba või seotud vett nimetatakse ripp- ehk vadoosseks veeks. Aeratsioonivööndi omadused mõjutavad tugevasti vaadeldava ala muldi. Aeratsioonivööndi geoloogilisest ehitusest sõltub põhjavee kaitstus. gravitatsioonivesi pinnas Keskkonnasõnaraamat EnDic2004. Tartu : Mats; Tallinn : Tallinna Raamatutrükikoda
Gravitatsioonivesi

Gravitatsioonivesi ehk vajuvesi ehk nõrgvesi ehk vaba vesi on aeratsioonivööndis raskusjõu toimel liikuv vesi. kapillaarvesi põhjavesi rippvesi Keskkonnasõnaraamat EnDic2004. Tartu : Mats; Tallinn : Tallinna Raamatutrükikoda
Kvart

Kvart ( < ladina k quartus "neljas") on diatoonilise helirea 4. aste intervall, mille astmeline suurus on 4 ja tooniline suurus sõltub intervallist. puhas kvart – tooniline suurus 2½ tooni vähendatud kvart – tooniline suurus 2 tooni suurendatud kvart – tooniline suurus 3 tooni (a) puhas kvart, (b) suurendatud kvart (c) vähendatud kvart Lüüdia mažoor (mažoorne helirida) erineb joonia mažoorist kõrge IV astme poolest, mida nimetatakse lüüdia kvardiks (suurendatud kvart) Kvarti peetakse klassikalises harmoonias dissoneerivaks intervalliks. Suurendatud kvarti nimetatakse ka tritooniks ning seda on keskajal peetud kas äärmiselt dissoneerivaks või siis lausa lubamatuks intervalliks ("Kurat muusikas", Diabolus in musica). Klassikalises harmoonias laheneb IV ja VII astme vahel asuv diatooniline suurendatud kvart vastavalt III ja I astme vahel asuvasse seksti. puhas kvart üles C-F puhas kvart alla C-G tritoon (suurendatud kvart): üles C-Fis alla C-Ges Diatooniline intervall Altereeritud intervall Enharmooniline intervall