laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Abd el-Krim

Abd el-Krim (araabia keeles محمد بن عبد الكريم الخطابي‎ (Muḩammad ibn ‘abd al-Karīm al-Khaţţābī); 1880 või 1882 Ajdir – 6. veebruar 1963 Kairo) oli Rifi berberite juht, kes juhtis relvastatud vastupanu Prantsuse ja Hispaania koloniaalvõimule Marokos. 1920 alustas ta koos oma isa ja vennaga ülestõusu Hispaania koloniaalvõimu vastu. Tema eesmärk oli ühendada Rifi hõimud sõltumatusse Rifi vabariiki. 1921 saatis Hispaania valitsus väe Rifi enda kontrolli alla tagasi võtma. Seda juhtis kindral Manuel Fernández Silvestre, kes seadis sõjaväeposti Abaráni mägedes olevale Amekrani jõele, mida Abd el-Krim oma valduste piiriks nimetas. Juunis 1921 ründasid Rifi väed umbes 250-mehelist sõjaväeposti, tappes 179 hispaanlast. Järgnevalt purustas Abd el-Krim juulis Melillast 40 km läänes toimunud Annuali lahingus kõigest 3 tuhande mehega 13-tuhandelise Hispaania sõjaväe, tappes 8 tuhat hispaanlast. Kindral Silvestre arvatavasti tappes enese, tulistades ennast pähe, kuid on ka väidetud, et ta langes vangi ja Abd el-Krim hukkas ta isiklikult. Silvestre surnukeha ei leitud. See kaotus tekitas Hispaanias poliitilise kriisi, mis viis kindral Miguel Primo de Rivera riigipöörde ja sõjalise diktatuurini (1923–1930) ning Hispaania monarhia kokkuvarisemiseni 1931. aasta aprillis. 1924. aastal oli Hispaania sunnitud oma positsioonidelt isegi Maroko rannikul tagasi tõmbuma. Tollane suurim koloniaalvõim Põhja-Aafrikas Prantsusmaa taipas, et ülestõus võib kergesti laieneda tema valdustesse (enamik tänapäeva Marokost kuulus Prantsusmaale), ja valmistus sõjaks. Aprillis 1925 tungiski Abd el-Krim oma vägedega Prantsusmaa Marokosse ja Prantsuse väed, mida juhtis marssal Henri Philippe Pétain, alustasid sõjategevust. Prantsuse ja Hispaania vägede suurus oli ühtekokku veerand miljonit meest, seevastu Abd el-Krimil ei ületanud see kunagi 80 tuhandet. Intensiivsed lahingud kestsid ligi aasta ning sealjuures kasutati berberite vastu keemiarelvi (sinepigaasi). Sõjas tapeti 84 tuhat berberit. 26. mail 1926 alistus Abd el-Krim prantslastele, kes saatsid ta asumisele Réunioni saarele. 1947 lubati tal elada Lõuna-Prantsusmaal, kuid ta sai varjupaiga Egiptuses. Tema sissisõjataktika on olnud eeskujuks Mao Zedongile, Hồ Chí Minhile ja Che Guevarale. Chambers Biographical Dictionary, ISBN 0-550-18022-2, lk 2
Abdoomen

Abdoomeni (ladina abdomen 'kõht, tagakeha') all võidakse mõista selgroogsete kõhtu või lülijalgsete tagakeha.
Patna

Patna on linn Indias, Bihari osariigi ja Patna ringkonna keskus. Asub Gangese lõunakaldal. Linna varasemad nimed on olnud Kusumpura, Pushpapura ja Pataliputra. Linnas asuv Patna Ülikool on asutatud aastal 1917 ja on üks India vanimaid ülikoole. Patnas asub Lok Nayak Jayaprakashi lennujaam. 2011. aasta rahvaloenduse andmed Patna ringkonna koduleht
Köögiviljasupp

Köögiviljasupp on köögiviljadest tehtud supp. Eesti köögis on põhilisemad supiköögiviljad kartul, porgand, peakapsas, sibul. Tavalised on ka kaalikas, lillkapsas, rooskapsas, spargelkapsas, hernes, till. Lihtsa köögiviljasupi valmistamiseks tuleb pesta, koorida ja hakkida köögiviljad ning panna need soolaga maitsestatud vette keema. Keeta köögiviljad pehmeks ja lisada maitseaineid. Valmis supi võib ka püreestada, sel juhul on tulemuseks köögiviljapüreesupp. Köögivilja-piimasupp Frikadellisupp Talupojasupp
Vadim Abdrašitov

Vadim Jussupovitš Abdrašitov (vene Вадим Юсупович Абдрашитов, tatari Вадим Йосыф улы Габдерәшитов, Vadim Yosıf ulı Ğabderəşitov; 19. jaanuar 1945 Harkiv – 12. veebruar 2023) oli tatari päritolu Nõukogude Liidu ja Venemaa filmirežissöör. Tema tuntumad filmid on "Rebasejaht" (1980), "Rong jäi seisma" (1982), "Planeetide paraad" (1984), "Plumbum ehk Ohtlik mäng" (1986), "Teener" (1988), "Armavir" (1991), "Näidend reisijale" (1995), "Tantsija aeg" (1997), "Magnettormid" (2003). Nõukogude Liidu riiklik preemia (1991) Venemaa rahvakunstnik (1992) Nika auhind (2003) Tantsijate ja karnevalikostüümide aeg. – Teater. Muusika. Kino, 1982, nr 6 (Vadim Abdrašitovi intervjuu Peeter Perelmuterile filmist "Tantsija aeg", tõlkinud Jüri Ojamaa) Lauri Kärk. Kolm filmi: erinevad ja sarnased. – Teater. Muusika. Kino, 1982, nr 6 (filmist "Rong jäi seisma") Viive Ruus. Teisenemised Abdrašitovi-Mindadze aegruumis. – Teater. Muusika. Kino, 1985, nr 2 (filmidest "Rebasejaht", "Rong jäi seisma" ja "Planeetide paraad") Villu Känd. Üleskeeratav Plumbum. – Teater. Muusika. Kino, 1990, nr 12 (filmist "Plumbum ehk Ohtlik mäng") Kalle Käsper. Fuismi tulek filmikunsti. – Teater. Muusika. Kino, 1993, nr 4 (filmist "Armavir).
Raymond Abellio

Raymond Abellio (õieti Georges Soulès; 11. november 1907 Toulouse – 26. august 1986 Nice) oli prantsuse kirjanik ja esoteeriline mõtleja. BnF
Aberratsioon

Aberratsioon on hälve, kõrvalekalle. Seda sõna kasutatakse mitmes valdkonnas terminina: aberratsioon, vaatleja liikumisest ja valguse kiiruse lõplikkusest tulenev taevakeha näiva asukoha muutus aberratsioon, optikariistas tekkiva kujutise kõrvalekalle optimaalsest aberratsioon, liigi vorm, mis hälbib tavalisest kujust aberratsioon, muutus kromosoomi ehituses aberratsioon, koe või elundi kõrvalekalle normist aberratsioon, vaimsete funktsioonide hälbed
Abikool

Abikool on kool kerge vaimse alaarenguga laste õpetamiseks, mis lähtub põhikooli lihtsustatud (abiõppe) riiklikust õppekavast. Sellist õpetamist nimetatakse ka abiõppeks. Abikoolis õpetavad õpilasi eripedagoogid. Põhikooli lihtsustatud (abiõppe) riiklik õppekava
Refraktiivkirurgia

Refraktiivkirurgia ehk Refraktiivne silmakirurgia on silma refraktsioonihäirete korrigeerimine kirurgiliste meetoditega. Refraktiivkirurgia meetodid on radiaalne keratotoomia (RK), fotorefraktiivne keratektoomia (PRK), LASIK, sarvkestasiseste rõngaste paigaldus ja silmasisese lääte vahetus või lisaläätse paigaldus.
Abiturient

Abiturient (lähtub hilisladina sõnast abituriens 'ära minna tahtja') on keskkooli lõpuklassi õpilane, kitsamas tähenduses keskkooli lõpueksamite sooritaja. Abiturientidele rõhutatakse, et nad peavad kõigile teistele õpilastele eeskujuks olema, sest nooremad vaatavad neile alt üles.[viide?] Ka õpetajad rõhutavad oma suhtumisega nende eristaatust.[viide?] Nõukogude ajal oli mõnes koolis abiturientidel teistsugune riietus kui teistel õpilastel. Kevadel on abiturientidel saja päeva ball ja viimasel koolipäeval tutipidu. Tänapäeval sooritavad abituriendid riigieksamid. Keskkooli lõpetamisel saavad abituriendid keskkooli lõputunnistuse. Abituurium Küpsuseksamid Sisseastuja
Abja rajoon

Abja rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1962. Abja rajoon moodustati 1950 septembris seoses maakondade likvideerimisega, hõlmates Viljandimaa lõunaosa ja Pärnumaa kaguosa. Rajooni keskus asus Abja-Paluoja alevis. Rajooni kuulusid algselt Mõisaküla linn, Abja-Paluoja ja Nuia alev ning Abja, Halliste, Kaarli, Kangru, Kariste, Paluoja, Penuja, Pera, Polli, Pöögle, Rajangu, Sudiste, Tuhalaane, Uue-Kariste ja Äri külanõukogu. Pärast külanõukogude ühendamisi juunis 1954 jäi Abja rajooni 7 külanõukogu: Abja, Halliste, Kariste, Karksi, Lilli, Polli ja Rajangu külanõukogu. Veebruaris 1959 liideti Abja rajooniga suurem osa likvideeritud Kilingi-Nõmme rajoonist – Kilingi-Nõmme linn ning Jäärja, Kanaküla, Massiaru, Saarde, Tali ja Tihemetsa külanõukogu. Jaanuarist 1963 Abja rajoon likvideeriti. Selle alad jagati Viljandi rajooni ja Pärnu rajooni vahel, nii et Kilingi-Nõmme linn, Massiaru, Saarde, Tali ja Tihemetsa külanõukogu liideti Pärnu rajooniga ning Mõisaküla linn, Abja-Paluoja ja Nuia alev, Abja, Halliste, Kariste, Karksi, Polli ja Rajangu külanõukogu liideti Viljandi rajooniga. Eesti Nõukogude Entsüklopeedia, 1. kd, Tallinn, Valgus: 1985 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus "Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest". Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 21. detsembri 1962 seadlus "Eesti NSV territooriumi administratiivses jaotuses muudatuste tegemise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1962, 51, 183
Abrakadabra

Abrakadabra (abracadabra) on amulettidel kasutatav sõna haiguste ja muu kurja ärahoidmiseks. Sõna tähtedest moodustati kolmnurk, mis kujutab haiguse kadumist.
Eripedagoog

Eripedagoog on pedagoog, kes on saanud eripedagoogika-alase hariduse puuetega laste õpetamiseks. Eripedagoogi põhitegevus on erimetoodikat kasutades suunata hariduslike erivajadustega lapse arengut, et soodustada psüühiliste protsesside ja isiksuse arengut. Eripedagoog võib anda parandusõppe tunde, anda logopeedilist abi, õpetada abikoolis, toimetulekukoolis ja tasandusklassis ning nõustada lapsevanemaid ja õpetajaid hariduslike erivajaduste asjus. Eestis õpetatakse eripedagoogikat Tartu Ülikoolis ja Tallinna Ülikoolis. Tartu Ülikoolis jaguneb eripedagoogika õpetamine logopeediaks, erivajadustepedagoogikaks ja viipekeele tõlgi erialaks. Kitsamalt spetsialiseerunud eripedagoogid on veel surdopedagoog (kurtide ja nürmikute õpetaja) ning tüflopedagoog (pimedate ja nörbikute õpetaja).
Emamaa

Emamaa on kolonialistliku riigi peamine osa, kust kolonisatsioon on lähtunud. Asumaad sõltuvad oma emamaast – osalemine maailmamajanduses ja -poliitikas toimub emamaa kaudu. Isamaa
Alar Kotli

Alar Kotli (27. august 1904 Väike-Maarja – 4. oktoober 1963 Tallinn) oli eesti arhitekt ja mööblidisainer. Alar Kotli sündis Väike-Maarja köstri Johan Kotli perekonnas. Alghariduse sai kodus. Aastatel 1915–1922 õppis Rakveres Viru maakonna reaalgümnaasiumis (millele 1935. aastal projekteeris uue hoone), seejärel aastatel 1922–1923 Pallases skulptuuri ja Tartu ülikoolis matemaatikat. Arhitektikutse omandas aastatel 1923–1927 Danzigi Tehnikaülikooli arhitektuuriteaduskonnas. Aastatel 1927–1928 oli sealsamas assistent. Alar Kotli oli aastast 1930 Eesti Arhitektide Ühingu ja Rakenduskunstnike Ühingu ning aastast 1934 Insenerikoja liige. Ta osales 1945 Eesti Nõukogude Arhitektide Liidu asutamises ning oli 1945–1950 selle esimees ja 1955–1963 aseesimees. Samuti oli ta Kultuurkapitali Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse poolt valitud Riiginõukogu liikme valijamees.[viide?] 1930–1935: Haridus- ja Sotsiaalministeerium 1935–1937: Teedeministeerium 1937–1940: riigi ehitusettevõtte "Ehitaja" 1939–1940: Haridusministeeriumi juurde asutatud Kunstikomitee liige 1940–1941: Kergetööstuse RK Projekteerimiskeskuse abidirektor 1941–1944: Tehnikadirektooriumi ehitusvalitsuses osakonnajuhataja 1944–1958: "Estonprojekti" arhitekt (aastast 1955 peaarhitekt) 1958–1961: Ehituse ja Ehitusmaterjalide Instituudi ehitus- ja arhitektuurisektori juhataja[viide?] Samuti on Alar Kotli töötanud pedagoogina: Aastast 1938 Riigi Kunsttööstuskoolis 1940–1941 Jaan Koorti nimelises Riigi Rakenduskunsti Koolis aastast 1946 (vaheaegadega) ERKI-s (aastast 1958 dotsent, aastast 1961 professori kandidaat; aastatel 1961–1963 arhitektuurikateedri juht) 1948–1952 Tallinna Pedagoogilises Instituudis[viide?] Alar Kotli loomingu moodustab suur hulk eramuid ja ühiskondlikke hooneid, ka monumente (ja nende kavandeid).[viide?] Olulisemad tööd ja ehitised: Mõisaküla Maarja-Magdaleena kirik (1933) A. Kotli enda eramu Väike-Maarjas (valmis 1933) Rakvere gümnaasium (1935) Rakvere Pauluse kirik (1935) Toompea lossi juurde- ja ümberehitused (1935–1936) Tapa Gümnaasium (1936) Kadrioru administratiivhoone (1938) Kaitseliidu hoone Tartus (1938) Pangahoone Pärnus (1939) Taagepera mõisa härrastemaja lähedusse ehitatud uus funktsionaalstiilis sanatooriumihoone (1930. aastate lõpp) Tallinna Inglise Kolledž, nüüd Tallinna Ülikooli Terra hoone (1939, Narva mnt 25), koostöös Erika Nõvaga Estonia teatri taastamine (1945–1950), koostöös Edgar Johan Kuusikuga Tallinna laululava (1958) 1947 Eesti NSV teeneline kunstitegelane[viide?] Antakse välja Alar Kotli arhitektuuripreemiat. 16. oktoobril 1982 aastal Rakvere Gümnaasiumi 70. juubeli puhul avati tema bareljeef kooli peasissekäigu kõrval. Alar Kotli tütred on arhitekt Anu Kotli ja programmeerija Malle Kotli.[viide?] http://www.ra.ee/apps/andmed/index.php/matrikkel/view?id=3555&_xr=eNpLtDK0qs60MrBOtDKGMIqtDI2slIpSC0tTi0v0ExNLS5SAYhZWSgWpRal5mbmZIK6plZJ3fkkOmG1opVQIpQ2VrGtrATCCGSw%253D "Rakvere Alar Kotli". Eesti monumentide e-kataloog. Alar Kotli Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Põtalovo rajoon

Põtalovo rajoon on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis. Piirneb läänes Lätiga. Rajoonis on Põtalovo linn ja 304 väiksemat asulat. 2015. aastast jaguneb rajoon halduslikult 1 linna- ja 3 maa-asunduseks. Põtalovo linn Gavrõ vald Linovo vald Utroja vald 1920–1944 kuulusid rajooni alad Lätile. https://pskovstat.gks.ru/storage/mediabank/NAS230403_1.htm Rajooni koduleht Põtalovo rajoon Pihkva oblasti kodulehel
Bernhard Holberg

Bernhard Holberg (18. september 1903 Ole, Emmaste vald – 7. veebruar 2008 Toronto) oli eesti pikaealine, kes suri 104-aastaselt Kanadas. Enne Teist maailmasõda töötas Holberg autojuhina ja oli Hiiumaa ainuke taksojuht. Bernhard Holberg – 104!, Eesti Elu, 5. oktoober 2007
Irun

Irun (baski keeles; hispaania Irún) on linn Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Gipuzkoa provintsis. Linna pindala on 42,4 km². Ta ulatub küll peaaegu mereni (madalaim paik linnas on 5 m kõrgusel merepinnast), aga kõrgeim koht linna haldusalas tõuseb 825 m kõrgusele merepinnast. Linna keskus asub 20 m kõrgusel. Selle geograafilised koordinaadid on 43°20'16" N, 1°47'20" W. Irun asub Hispaania ja Prantsusmaa piiril Bidasoa jõe ääres mägedes 15 km kaugusel provintsi pealinnast San Sebastiánist. Teisel pool jõge ja Prantsusmaa piiri asub Hendaye linn. Iruni on kirjalikult esmamainitud 1203. aastal, kuid linna kohal asus antiikajal baskide kindlustatud Oiasso asula. Välja on kaevatud Oiasso sadama ja kaubaladude jäänused. Iruni ala ühendati Kastiiliaga 1200, enne seda oli ta seotud Navarraga. Asukoha tõttu kolme riigi piiril (Kastiilia, Navarra ja Prantsusmaa) käisid asulast sageli üle laastavad sõjad. Bidasoa jõel Hispaania ja Prantsusmaa piiril asub Faasanisaar. 1659 sõlmisid Louis XIV ja Felipe IV Püreneede rahu. Hiljem sõlmiti sel saarel Louis XIV ja Felipe IV tütre Hispaania Maria Theresia vaheline abieluleping. Tänapäeval kuulub Faasanisaar pooleaastaste perioodide kaupa vaheldumisi Hispaaniale ja Prantsusmaale. 17. veebruaril 1766 andis Hispaania kuningas Carlos II Irunile haldusliku sõltumatuse. Enne seda allus ta lähimale linnale Ondarribiale. Linna staatuse sai Irun 15. augustil 1913. Hispaania kodusõjas olid linnas algul võimul vabariiklased, aga 1936. aasta septembris vallutasid selle pärast ägedat piiramist vabariiklased. Kodusõjas hävis suur osa linnast. Linnas on raudteejaam, kus toimub ümberistumine Prantsusmaale suunduvatele rongidele. Otserongi pole võimalik käima panna, sest Hispaania poolel on raudtee rööpmelaius 1668 mm ja Prantsusmaa poolel 1435 mm. Iruni peamised majandusharud on masinaehitus transpordi ja elektrotehnika jaoks, tsemendi-, naha- ja tselluloosi-paberitööstus, must metallurgia ning keraamika valmistamine. Iruni jalgpalliklubi Real Unión mängib hooajal 2010/11 Hispaania tugevuselt kolmandas liigas, nagu ta alates hooajast 1993/94 igal hooajal (2 erandiga) mänginud on. Municipal Register of Spain of 2023 Iruni koduleht
San Sebastián de los Reyes

San Sebastián de los Reyes on linn Hispaanias Madridi autonoomses piirkonnas. Asub Madridi kesklinnast 18 km kaugusel. San Sebastián de los Reyes on kokku kasvanud Alcobendase linnaga. Kahe linna piiriks on Avenida de España tänav. Linna läbib Madridi metroo 10. liin. Municipal Register of Spain of 2023 http://www.ssreyes.org/
Besòs

Besòs (hispaania keeles Besós) on jõgi Hispaanias Kataloonias. Algab Mogenti ja Congosti liitumisel ning suubub Barcelona juures Vahemerre. Pikkus 17,7 km, valgala 1039 km², vooluhulk 4,3 m³/s.
Aulis Aret

Aulis Aret (1936. aastani Aleksis Kallits; 2. august 1907 Kaisma vald – 24. jaanuar 1974 Frunze) oli eesti pedagoogikateadlane ja kirjanik ning Kirgiisi NSV pedagoogikateadlane. Ta lõpetas 1927. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1934. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna magistrikraadiga. Akadeemiliselt oli ta ÜS Liivika liige. Tema magistrikraad arvestati 1946. aastal pedagoogikakandidaadi kraadiks. Ta kaitses 1965. aastal Herzeni-nimelises Leningradi Pedagoogilises Instituudis doktoriväitekirja. Ta töötas aastatel 1935–1941 Narvas, Tapal ja Tallinnas õpetajana. Ta oli Teise maailmasõja ajal aastatel 1941–1944 Nõukogude tagalas. Oli õpetaja Usbeki NSV-s, hiljem Groznõi Õpetajate Täiendusinstituudis. Ta oli aastatel 1947–1951 Tallinna Õpetajate Instituudis pedagoogika- ja psühholoogiakateedri juhataja. 1951. aastast oli ta Frunzes Kirgiisi Riikliku Ülikooli õppejõud, pedagoogika ja psühholoogia kateedri dotsent, aastatel 1954–1964 kateedrijuhataja, alates 1964.aastast doktor, 1967. aastast professor. Uuris õpilaste kutsevaliku motiive ning enesekasvatuse teooriat ja metoodikat. "Õngespordi õpperaamat" (1933) "Imelik mees Peterson" (jutustus, 1933) "Haakristi ja viisnurga vahel" (luulekogu, 1934) "Peeter Põld : eesti hariduse teenäitaja" (1936) "Самовоспитание школьников". Kaasautor Leonid Ruvinski. Moskva 1976 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Aas-hanerohi

Aas-hanerohi (Arabis planisiliqua ka Arabis gerardii) on taimeliikristõieliste sugukonna hanerohu perekonnast. Aas-hanerohtu vaadeldakse ka aas-hanerohu alamliigina Arabis planisiliqua subsp. nemorensis või kareda hanerohu alamliigina Arabis hirsuta subsp. gerardii. Eestis kasvab hajusalt, peamiselt mandril. Aas-hanerohi on üheaastane taim. Õied on valged. Aas-hanerohi andmebaasis eElurikkus
Aaskaerand

Aaskaerand varem aaskaer (Helictotrichon pubescens) on rohttaime liik kõrreliste sugukonna kaerandi perekonnast. Ta on Eurosiberi levikuga. Eestis väga tavaline. Aaskaerad on apofüüt. Kasvab niitudel. Aaskaerand andmebaasis eElurikkus
Tähevärav: Tõelaegas

"Tähevärav: Tõelaegas" on 2008. aasta DVD-film, mis on Robert C. Cooperi kirjutatud ja lavastatud. Eestis esilinastus film 25. juunil 2010 kanalis TV6.
Jack O'Neill

Jack O'Neill on väljamõeldud tegelaskuju Kanada-Ameerika sõjaväeulme põhistes SyFy televisioonisarjades "Tähevärav SG-1", "Tähevärav: Atlantis" ja "Tähevärav: Universum". Teda kehastab ameerika näitleja Richard Dean Anderson. Esmakordselt ilmus Jack O'Neilli tegelaskuju 1994. aasta ulmefilmis "Tähevärav", kus teda kehastas Kurt Russell.
Aas-koldkaer

Aas-koldkaer ehk harilik koldkaer (Trisetum flavescens) on kõrreliste sugukonda koldkaera perekonda kuuluv üheaastane taim. Ta erineb enamikust koldkaeraliikidest erakordselt suure arvu kromosoomide poolest (36 kromosoomi). Taim on levinud Euroopas subatlantiliselt. Areaali põhjapiir kulgeb läbi Lõuna-Rootsi ja Edela-Eesti. Alpides kasvab ta kuni 2400 meetri kõrguseni. Eriti iseloomulik on ta kõrgustel 400–900 meetrit. Eestis on ta oma areaali kirdepiiril ning esineb kohati ja harva. Aas-koldkaer on apofüüt ehk teisisõnu kasvab mõõduka kuni tugeva inimmõju all olevates kohtades. Ta kasvab viljakatel mittehappelistel muldadel. Eestis kasvab ta kuivadel rohumaadel ja parkides. Aas-koldkaera kõrgus on 20–80 cm, harva kuni 100 cm. Taim on katsumisel väga pehme. Nii vars, lehed kui ka lehetuped on kaetud pikkade pehmete karvakestega. Vars on püstine. Varrel on 2–5 sõlme. Lehed on 3,5–12 cm pikad ja kitsad (0,2–0,5 cm). Lehelaba alumine osa on jämeda otsaga (umbes 0,3 cm) ja sakiline. Ta õitseb Eestis juunist augustini, aga levila lõunaosas maist juunini. Õisik on pikk (5–12 cm) ja tihe. Pähikud on kollakad. Pähikus on kaks õit. Vili on tera. Selle läbimõõt 0,3 cm, pikkus on 1,3–2,5, harva kuni 2,8 mm. Ta on väärtuslik söödakultuur. Saagikus on väike. Ta sisaldab B3-vitamiini. Aas-koldkaer andmebaasis eElurikkus Trisetum flavescens (L.) P.Beauv. - aas-koldkaer
Koldkaer

Koldkaer (Trisetum) on kõrreliste sugukonda kuuluv perekond. Koldkaera on umbes 75 liiki. Eestis kasvavad neist aas-koldkaer ja siberi koldkaer. Sissekanne veebisaidil GrassBase
Aas-kurereha

Aas-kurereha (Geranium pratense) on taimeliik kurerehaliste sugukonna kurereha perekonnast. Aas-kurereha on mitmeaastane, tugeva kasvuga paljuvarreline taim kõrgusega 30–90 cm. Lehed on karekarvased, seitsmeti sõrmlõhised. Kroonlehed sinised (punakate soontega), kuni 2,5 cm pikad ja 1,5 cm laiad. Õieraod rohkete näärmekarvadega. Välimuselt on kõige sarnasemad teised suurekasvulised kurerehaliigid, soo- ja mets-kurereha, ent nende õied on punakad või lillakad ning lehed pole nii sügavalt lõhestunud. Looduslik üldlevila piirdub Euraasiaga, Ameerikas tulnukana. Eestis tavaline mandriosas, saartel haruldasem, Hiiumaalt pole uuemal ajal leitud. Aas-kurereha kasvab niisketel ja kuivadel niitudel ja puisniitudel, metsaservadel, sihtidel, kraavikallastel, jäätmaadel. Peetakse heaks meetaimeks. Kariloomad söövad teda pigem heinana kui värskelt. Aas-kurereha on Eestis laialt levinud taim, sellepärast kuuluvad temale peaaegu kõik nimetused, millega märgitakse rahva keskel kurerehasid. Levinud nimetus on pistirohi ja selle mitmesugused teisendid. Pistirohu nimetus tekkinud sellest, et taime kasutatakse pistihaiguse puhul ravimtaimena: keedetakse ummukses teed, torgitakse vilja terava otsaga seda kohta, kus on pistja või süüakse taime seemneid. Reier, Ülle (2010). Kurerehalised - Geraniaceae. Eesti taimede määraja. 3. tr. Tartu: EMÜ. Lk 184-185. "Geranium pratense — aas-kurereha". Eesti taimede uue levikuatlase tööversioon. 2019. Vilbaste, Gustav (1993). Eesti taimenimetused. Tallinn: Emakeele seltsi toimetised nr 20. Lk 336-337. Aas-kurereha andmebaasis eElurikkus
Selma Björnsdóttir

Selma Björnsdóttir (sündinud 13. juunil 1974 Reykjavíkis) on islandi laulja, laulukirjutaja ja näitleja. Ta sai rahvusvaheliselt tuntuks tänu 1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele, kus tema kirjutatud ja esitatud lugu "All Out of Luck" tuli teisele kohale, mis oli tollal Islandi suurim Eurovisiooni-saavutus. Ta esindas oma koduriiki ka 2005. aasta Eurovisioonil Kiievis, kuid seal tema lugu "If I Had Your Love" poolfinaalist kaugemale ei jõudnud. Kodusaarel Islandil on Selma Björnsdóttir populaarne ka muusikalinäitlejana: ta on mänginud näiteks muusikalides "Grease" (Sandy), "West Side'i lugu" ja "Hüljatud".
Ben Browder

Robert Benedic Browder (sündinud 11. detsembril 1962) on USA näitleja ja kirjanik. Tema kui näitleja tuntumate osatäitmiste seas näiteks John Crichtoni roll telesarjas "Farscapes" ja Cameron Mitchelli roll sarjas "Tähevärav SG-1". BenBrowder.net (arhiveeritult) Karlsweb Farscape e-Zine Ben-Browder.com Ben Browder IMDb's
Amanda Tapping

Amanda Tapping (sündinud 28. augustil 1965 Rochfordis Essexis) on Kanada näitleja ja produtsent. Ta on tuntud Samantha Carteri kehastajana sarifilmides "Tähevärav SG-1" ja "Tähevärav: Atlantis", aga ka doktor Helen Magnusena telekanali SyFy sarifilmis "Sanctuary". "Võlur Oz" "The Lion in Winter" – Alais Capet "Steel Magnolias" – West End Theater "Look Back in Anger" – Alison (1986) "Children of a Lesser God" – Sarah (1987) "The Taming of the Shrew" – Bianca (1988) "Noises Off" "The Shadow Walkers" Ametlik Amanda Tappingu koduleht Amanda Tappingu intervjuu Amanda Tapping räägib "Tähevärav Atlantisest", "Tähevärava" filmidest ja "Sanctuaryst" Amanda Tapping räägib "Sanctuaryst"