laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kombitsmadu (perekond)

Kombitsmadu (Erpeton) on veemadulaste sugukonda kuuluv maoliste monotüüpne perekond. Kombitsmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: Erpeton tentaculatum Lacépède, 1800 – kombitsmadu ehk herpeton Kombitsmao levila asub Tai, Kambodža ja Vietnami rannikualade vetes. Loomade elu, 5:295. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Erpeton Roomajate andmebaasis (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne CoL-is Sissekanne IUCN-is Sissekanne ITIS-es Sissekanne NCBI Taxonomy database'is Sissekanne Roomajate andmebaasis
Łachva

Łachva (valgevene keeles Лахва, jidiši keeles לאכווע, transkribeerituna Lahva) on küla (endine alev) Valgevenes Bresti oblastis Łuninieci rajoonis Śmierdźi jõe kaldal. Asula on Łachva külanõukogu halduskeskus.[viide?] Łachvas on keskkool, raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on vanalinn ja õigeusu kirik aastast 1880. Lisaks asub asula lähedal rauaaegne asulaplats.[viide?] Łachvat on esmamainitud 1493. aastal. Asula hakkas kuuluma Navahradaki vojevoodkonda ja Navahradaki maakonda. Algul Leedu suurvürstide valduses olnud asula läks hiljemKiszkade ja seejärel Radziwillide valdusse.[viide?] XVII sajandil sai Łachvast alev, selle juurde rajati mõisakompleks. XVIII sajandil rajati mõisa juurde ka loss. Need ehitised on tänapäevaks hävinud.[viide?] Poola jagamisel läks Łachva aastal 1793 Venemaa koosseisu. Alev hakkas kuuluma Minski kubermangu. Asula omanikuks said Sayn-Wittgensteinid. XIX sajandi alguses pandi asulas tööle polsterdatud mööblit valmistav vabrik. Alevis oli suur juutide kogukond. 1897. aastal oli alevis 3894 elanikku, neist 1597 olid juudid; 1909. aastal oli elanikke 8654, neist 2880 juudid. Alev oli toona Niemirowicz-Szczyttide valdus.[viide?] Pärast Esimest maailmasõda kuulus Łachva Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, ühtlasi kaotas see ka alevi staatuse. 1942. aastal toimus kohalikus getos elanud juutide ülestõus, mis oli esimene selletaoline Natsi-Saksamaal. Getos olnud 2350 juudist suurem osa hukkus, umbes tuhandel õnnestus põgeneda.[viide?] Marian Hutten-Czapski – Poola zooloog Łachva Łachva ülestõusu ajal pääsenu tunnistus
Balti Raudteelane

Balti Raudteelane oli aastatel 1953–1956 väljaande Eesti Raudteelane asemel ilmunud ajaleht. Balti Raudteelane oli Eesti, Läti ja Leedu Raudtee Valitsuse ja Ametiühingu Raudtee Orgkomitee häälekandja. vaadatud 02.09.2014 E-kataloogis ESTER
Eesti leedulased

Leedulased on Eesti üks vähemusrahvusi. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1727 leedulast. Esimesed leedulased asusid Eesti aladele tõenäoliselt ajal, mil Eesti alade lõunaosa oli Rzeczpospolita koosseisus. Olulisem sisserände periood saabus aga pärast aastat 1832, mil suleti Vilniuse Ülikool ja leedu üliõpilased asusid õppima Tartu ülikoolis. Osa novembriülestõusus osalenud leedulasi küüditati ka Eestisse, kus neid rakendati Tallinna sõjasadama ehitusel. Aastal 1922 elas Eesti aladel 436 leedulast. Paljud neist naasid järgnevatel aastatel kodumaale ning aastaks 1940 oli leedulasi Eestissse jäänud vaid 213. Olukord muutus nõukogude perioodil, mil Eestisse asusid elama küüditatud leedulased, kes ei saanud luba kodumaale naasmiseks. Ka suunati Eestisse vähesel määral Leedu spetsialiste. Päring Statistikaameti andmebaasist Gintautas Ereminas, Linas Saldukas, Vytautas Spečiūnas. Estijos lietuviai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XII (Lietuva). Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 832 lk Estijos lietuvių bendruomenė (sud. Cecilija Rasa Unt). Tallinn 2006. 176 p.: iliustr. – ISBN 9955-726-02-4
Enhydris

Enhydris on veemadulased sugukonna maoperekond. Perekonda Enhydris klassifitseeritakse CoLis järgmised maoliigid: Enhydris albomaculata (Duméril, Bibron & Duméril, 1854) Enhydris alternans (Reuss, 1834) Enhydris bocourti (Jan, 1865) Enhydris chanardi Murphy & Voris, 2005 Enhydris doriae (Peters, 1871) Enhydris enhydris (Schneider, 1799) Enhydris gyii Murphy, Voris & Auliya, 2005 Enhydris indica (Gray, 1842) Enhydris innominata (Morice, 1875) Enhydris jagorii (Peters, 1863) Enhydris longicauda (Bourret, 1934) Enhydris maculosa (Blanford, 1881) Enhydris matannensis (Boulenger, 1897) Enhydris pahangensis Tweedie, 1946 Enhydris pakistanica Mertens, 1959 Enhydris plumbea (Boie, 1827) Enhydris punctata (Gray, 1849) Enhydris subtaeniata (Bourret, 1934) Enhydris vorisi Murphy, 2007. Perekonda Enhydris klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Enhydris chanardi Murphy & Voris, 2005 Enhydris enhydris (Schneider, 1799) Enhydris innominata (Morice, 1875) Enhydris jagorii (Peters, 1863) Enhydris longicauda (Bourret, 1934) Enhydris subtaeniata (Bourret, 1934) Neid madusid võib kohata Kagu- Ida- ja Lõuna-Aasia rannikualade vetes. Van Wallach, Kenneth L. Williams, Jeff Boundy, "Snakes of the World: A Catalogue of Living and Extinct Species", 22. aprill 2014, lk 269, CRC Press, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 2.05.2015) (inglise keeles) Enhydris[alaline kõdulink] (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Enhydris roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 2.05.2015) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne CoL-is Sissekanne IUCN-is Sissekanne ITIS-es Sissekanne NCBI Taxonomy database-s Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne uBio-s Sissekanne saidil Wikispecies Sissekanne WoRMS-is Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Enhydris seisuga 2.09.2014.
Velise vald (Vigala kihelkond)

Velise vald (saksa keeles Felks) oli vald Vigala kihelkonnas. Vallamaja asus Velise külas. Vald moodustati 1866. aastal. 1891. aastal liideti Velise vallaga Nurtu vald, Päärdu vald ja Valgu vald. 1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Velise valla koosseisu, välja arvatud Rääsküla ja Kurevere külade maa-alad, mis läksid Vigala valda, ning Laane talude maa-alad, mis läksid Kaisma valda. Maa-ameti kaardirakendused
Coimbra grupp

Coimbra grupp on Euroopa vanimate ülikoolide ühendus, mis asutati 1985. aastal. Ühendus võttis endale nime Coimbra Ülikooli järgi, mis tähistas ühenduse loomise aastal 700. aastapäeva. Ühenduse eesmärk on tugevdada liikmesülikoolidevahelisi akadeemilisi ja kultuurisidemeid, luua eeldused hästitoimivaks infovahetuseks ning arendada teadlas- ja üliõpilasvahetust. Tartu Ülikool kuulub Coimbra gruppi alates 2003. aastast. 2021. aasta juuni seisuga oli grupis 41 ülikooli 23 riigist.  Austria Grazi Ülikool  Belgia Katholieke Universiteit Leuven (hollandikeelne) Université catholique de Louvain (prantsuskeelne)  Eesti Tartu Ülikool  Hispaania Barcelona Ülikool Granada Ülikool Salamanca ülikool  Iirimaa Iiri Rahvusülikool Dublini Trinity College  Itaalia Bologna ülikool Padova ülikool Pavia Ülikool Siena ülikool  Leedu Vilniuse Ülikool  Madalmaad Groningeni ülikool Leideni Ülikool Utrechti Ülikool  Norra Bergeni Ülikool  Poola Jagiełło ülikool  Portugal Coimbra Ülikool  Prantsusmaa Montpellier' Ülikool Montpellier' Paul Valéry ülikool Poitiers' ülikool  Rootsi Uppsala Ülikool  Rumeenia Alexandru Ioan Cuza ülikool  Saksamaa Göttingeni ülikool Heidelbergi ülikool Jena ülikool Kölni ülikool Würzburgi ülikool  Soome Åbo Akademi Turu Ülikool  Suurbritannia Bristoli Ülikool Durhami Ülikool Edinburghi Ülikool  Šveits Genfi Ülikool  Taani Aarhusi Ülikool  Tšehhi Karli ülikool  Türgi İstanbuli Ülikool  Ungari Loránd Eötvösi ülikool  Venemaa Peterburi ülikool Coimbra grupi liikmed. Coimbra grupi veebisait. Coimbra grupi koduleht
Mikaševičy

Mikaševičy (transkribeerituna Mikaševitšõ) on linn Valgevenes Bresti oblastis Łuninieci rajoonis, Mikaševičy külanõukogu halduskeskus. Poola keeles Mikaszewicze. Linna ühendab Prõpjatsi jõega kanal, ka läbib linna Łuniniec-Kalinkavičy raudtee. Linna piirides on 3 keskkooli, gümnaasium, laste spordikool ja muusikakool. Mikaševičys on ka kultuurimaja ja 2 raamatukogu. Linna esindab jalgpalliklubi FC Granit Mikashevichi (ФК Граніт Мікашэвічы. Tööstusettevõtetena on linnas esindatud toiduainetetööstus ja ehitusmaterjalide tootmine. Linnas valmistatakse raudbetooni ja kaevandatakse dioriiti. Suurim vaatamisväärsus linnas ongi dioriidikarjäär. Mikaševičyt on esmamainitud 1785. aastal, mil see kuulus Radziwillidele. Asula hakkas kasvama 1880. aastatel, mil avati raudteejaam ja asulast sai alev. XX sajandi alguses ehitati sinna vineerivabrik; vabriku punastest tellistest hoone on vanim säilinud maja selles linnas. Tänapäeval asub seal lasteaed. 1921. aastast oli Mikaševičy Poola koosseisus. 1939. aastal liideti alev Valgevene NSV-ga. Mikaševičyst sai linn 2005. aastal. The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements  Mikaševičy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Mikaševičy karjäär YouTube'is Mikaševičy Linna koduleht Mikaševičy karjäär
Erastvere mõisa kalmistu

Erastvere mõisa kalmistu on kalmistu Kanepi kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Erastvere külas Kanepi vallas Põlva maakonnas. Kalmistu jääb Erastvere mõisa südamest umbes 200 meetri kaugusele edelasse. Kalmistu rajasid 1883. aastal mõisa tollased omanikud Ungern-Sternbergid. Samal ajal püstitati kalmistule ka kabel, mis lammutati 1948. aastal. Vana kabeli kohale püstitasid 1997. aastal kunagiste omanike järeltulijad Martha ja Gerd von Ungern-Sternberg uue kabeli. See pühitseti 2007. aastal. Kabelile projekteeris lisanduse arhitekt Illar Kannelmäe. Kabel nimetati Conradi kabeliks Gerd Freiherr von Ungern-Sternbergi vanaisa mälestuseks. 1851. aastal sündinud Conrad suri 1903. aastal Saksamaal ja on maetud perekonna kabelisse Erastvere pargis. Põlva maavalitsus kinkis kabelisse Tartu kunstniku Stanislav Netšvolodovi eri liiki puidust valmistatud suure krutsifiksi. Kalmistut piirab madal kivimüür. Kalmistule maetute üldarv ei ole teada. Nüüdisajal on kalmistu üldiselt hooldatud ja korrastatud. Kanepi. - Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926. Lk 195 Kellatorn koos kellaga. Eesti Kirik, 3. august 2007. Alo Särg. "Erastvere (Errestfer, varem Erbstfer)". - Põlvamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2013. Lk 18-19 Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Pärandkultuuri objekt: "Erastvere mõisnike kalmistu ja kabel" (285:KAV:001) Eesti looduse infosüsteemis Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Eesti e-Ülikool

Eesti e-Ülikool oli Eesti kõrgkoolide konsortsium, mis tegeles kõrghariduse mitmekesistamise ja paindlikumate õppimisvõimaluste loomisega kõrgkoolides ning elukestva õppe toetamise ja rahvusvahelise konkurentsivõime tõstmisega.
Djokoiskandarus

Djokoiskandarus on veemadulaste sugukonda kuuluv maoliste monotüüpne perekond. Perekond on nime saanud Indoneesia herpetoloogi Djoko Tjahjono Iskandari auks. Perekonda Djokoiskandarus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: Djokoiskandarus annulata (de Jong, 1926) Djokoiskandarus annulata on endeemne Uus-Guinea rannikuala vetes. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Djokoiskandarus Roomajate andmebaasis (inglise keeles) Sissekanne roomajate andmebaasis
Dieurostus

Dieurostus on veemadulaste sugukonda kuuluv maoliste monotüüpne perekond. Perekond on nime saanud Prantsuse zooloogi Jean-Jacques Dussumier'i auks. Perekonda Dieurostus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: Dieurostus dussumieri (Duméril, Bibron & Duméril, 1854) Dieurostus dussumieri levila asub India Kerala osariigi ja Bangladeshi rannikualade vetes. Van Wallach, Kenneth L. Williams, Jeff Boundy, Snakes of the World: A Catalogue of Living and Extinct Species, 22. aprill 2014, lk 228, CRC Press (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Dieurostus Roomajate andmebaasis (inglise keeles) Sissekanne Roomajate andmebaasis Sissekanne uBio-s
Koerpeamadu

Koerpeamadu (Cerberus) on maoperekond. Koerpeamadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Cerberus australis (Gray, 1842) Cerberus dunsoni Murphy, Voris & Karns, 2012 Cerberus microlepis Boulenger, 1896 Cerberus rynchops (Schneider, 1799) Cerberus schneiderii (Schlegel, 1837). Neid madusid võib kohata Lõuna-Aasia, Kagu-Aasia ja Okeaania rannikualade vetes. Loomade elu, 5:295. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Cerberus roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 02.09.2014) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne CoL-is Sissekanne IUCN-is Sissekanne ITIS-es Sissekanne NCBI Taxonomy database-s Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne uBio-s Sissekanne saidil Wikispecies Sissekanne WoRMS-is Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Cerberus (genre) seisuga 02.09.2014.
Łuniniec

Łuniniec (transkribeerituna Luninets) on linn Valgevenes Bresti oblastis, Łuninieci rajooni halduskeskus. Leedu keeles Luninecas. Łuniniec on raudteede sõlmpunkt, sealt hargnevad liinid Baranavičy, Bresti, Kalinkavičy ja Sarni suunas. Asulat on esmamainitud nimega Mały Łulin (Малы Лулін), hiljem on kasutatud nimesid Łuliniec (Лулінец) ja Łuniniec Mały (Лунінец Малы). Tänapäevast nimekuju on kasutatud esimest korda 1561. aastal. Łuniniecis on toiduainetetööstus, seal töödeldakse puitu ja valmistatakse ehitusmaterjale. Tähtsaim ettevõte on elektrimootorite tehas, kus mootoreid ka remonditakse. Linnas asub koduloomuuseum. Vaatamisväärsusteks on veel katoliku kirik (1931) ja õigeusu kirik (1912–1921). Łuninieci on esmamainitud 1449. aastal. Esimesed teadaolevad omanikud olid Niemirowiczid. 1552. aastal ostsid asula Dowojnod. Asula kuulus Navahradaki vojevoodkonda ja Navahradaki maakonda. 1580. aastaks olid asula omanikuks saanud Drucki-Lubeckid. Alates 1580. aastast vahetusid omanikud kiiresti – Snouskised, Salamjaretskid, Klačkovnad, Narutowiczid ja 1595. aastal Kuncewiczid. 1617. aastal omandasid asula Dalmatid ja 1622. aastal kingiti Łuniniec Dziatłava kloostrile. 1793. aastal läks asula teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Łuniniec hakkas kuuluma Minski kubermangu. 1842. aastal kloostri maad riigistati. Asula hakkas arenema pärast raudteede valmimist 1880. aastatel. Asulasse rajati depoo ja postkontor. 1921. aastast oli Łuniniec Poola koosseisus, 1939. aastal liideti Valgevene NSV-ga. Linnaõigused sai asula 1940. aastal, ühtlasi sai Łuniniecist rajoonikeskus. 1970. aastatel ehitati sinna suur elektrimootorite tehas. Raudteejaam Iryna Chlustava – valgevene kergejõustiklane Aksana Sprynčan – valgevene kirjanik Jerzy (Korenistow) – poola vaimulik Czesław Zbierański – poola lennundusinsener Płaton Cichanovič – valgevene keeleteadlane Mikałaj Kalinkovič – valgevene kirjanik Mieczysław Bohatkiewicz – poola vaimulik Franciszek Drucki-Lubecki – Poola poliitik Zygmunt Jagodziński – Poola poliitik Michał Jakubik – Poola lendur ja kõrgem sõjaväelane Ryszard Kraśko – poola följetonist ja kirjanik Mikołaj Sukniewicz – Poola kõrgem sõjaväelane Zygmunt Ziółkowski – Poola poliitik The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements  Łuniniec – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Linna koduleht Linna hümn YouTube'is Łuniniec Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Cantoria (perekond)

Cantoria on veemadulaste sugukonda kuuluv maoliste monotüüpne perekond. Perekonda Cantoria klassifitseeritakse Roomajate andmebaasis üksainus liik: Cantoria violacea Girard, 1857 Cantoria violacea levila asub Birma ja Tai lõunaosas ning Andamani saarte, Malaisa poolsaare, Singapuri ja Indoneesia (Sumatra ja Kalimantani saare) jõgedes ja rannikuala vetes. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Cantoria Roomajate andmebaasis (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne IUCN-is Sissekanne ITIS-es Sissekanne NCBI Taxonomy database'is Sissekanne Roomajate andmebaasis Sissekanne WoRMS-is
Calamophis

Calamophis on maoperekond. Perekonda Calamophis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Calamophis jobiensis (Meyer, 1874) Calamophis katesandersae Murphy, 2012 Calamophis ruuddelangi Murphy, 2012 Calamophis sharonbrooksae Murphy, 2012. Neid madusid võib kohata Uus-Guinea rannikualade vetes. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Calamophis roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 02.09.2014) (inglise keeles) Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne uBio-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Calamophis seisuga 02.09.2014.
Brachyorrhos

Brachyorrhos on maoperekond. Perekonda Brachyorrhos klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Brachyorrhos albus (Linnaeus, 1758) Brachyorrhos gastrotaenius (Bleeker, 1860) Brachyorrhos raffrayi (Sauvage, 1879) Brachyorrhos wallacei Murphy, Mumpuni, de Lang, Gower & Sanders, 2012. Neid madusid võib kohata Maluku saarte rannikualade vetes. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Brachyorrhos roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 02.09.2014) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne CoL-is Sissekanne IUCN-is Sissekanne ITIS-es Sissekanne NCBI Taxonomy database-s Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne uBio-s Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Brachyorrhos seisuga 02.09.2014.
Bitia

Bitia on veemadulaste sugukonda kuuluv maoliste monotüüpne perekond. Perekonda Bitia klassifitseeritakse Roomajate andmebaasis üksainus liik: Bitia hydroides Gray, 1842 Bitia hydroides levila asub Birma, Tai ja Malaisia poolsaare rannikuala vetes. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Bitia Roomajate andmebaasis (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne CoL-is Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne Roomajate andmebaasis Sissekanne WoRMS-is
Łuninieci rajoon

Łuninieci rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2709 km². 2009. aasta seisuga elas seal 73 200 inimest. Rajoon moodustati aastal 1940. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Bahdanaŭka, Bastyńi, Čučavičy, Dziatłavičy, Dvareci, Haradoki, Łachva‎, Łunini, Mikaševičy, Radzihierava, Sinkievičy ja Vulka külanõukogu. Halduskeskus on Łuninieci linn. Teised tähtsamad asulad on Mikaševičy linn, Łachva‎ ja Kažan-Haradok. Łuninieci raudteejaam Łachva‎ Kažan-Haradok Rajoon asub Polesje madalikul. Suurim jõgi on Prõpjats rajooni lõunapiiril, suuremad sinna voolavad jõed on Cna, Łań, Śmierdź ja Bobryk. 2009. aasta seisuga olid elanikest 96,17% valgevenelased, 2,54% venelased ja 1,29% oli teistest rahvustest. 76,78% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 21,88% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 45,48% elanikke, vene keelt aga 53,09%.  Łuninieci rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart
Simalia

Simalia on maoperekond. Perekonda Simalia klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Simalia amethistina (Schneider, 1801) Simalia boeleni (Brongersma, 1953) Simalia clastolepis (Harvey, Barker, Ammerman & Chippindale, 2000) Simalia kinghorni (Stull, 1933) Simalia nauta (Harvey, Barker, Ammerman & Chippindale, 2000) Simalia oenpelliensis (Gow, 1977) Simalia tracyae (Harvey, Barker, Ammerman & Chippindale, 2000). Neid kägistajamadusid võib kohata Austraalias, Paapua Uus-Guineas ja Indoneesias. Simalia on maoperekonna Morelia taksonoomiline sünonüüm (Reynolds, Niemiller et Revell, 2014.). Peter Uetz & Jakob Hallermann, Simalia roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 02.09.2014) (inglise keeles) Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne uBio-s R. Graham Reynolds, Matthew L. Niemiller, Liam J. Revell, Toward a Tree-of-Life for the boas and pythons: Multilocus species-level phylogeny with unprecedented taxon sampling, Molecular Phylogenetics and Evolution, 2013 Elsevier Inc., veebiversioon (vaadatud 02.09.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Simalia seisuga 02.09.2014.
ÕL

ÕL on lühend, mis võib tähendada järgmist: Õpetajate Leht Õhtuleht ...
VÕS

VÕS on lühend, mis võib tähendada järgmist: Vene Keele Õpetajate Selts võlaõigusseadus Võru Õpetajate Seminar "Väike õigekeelsussõnaraamat" ...
VTÜ

VTÜ on lühend, mis võib tähendada järgmist: Võru Tarbijate Ühistu vabatahtlik tuletõrjeühing Vanemuise Tantsijate Ühendus[küsitav] ...
Belle-Île

Belle-Île ehk Belle-Île-en-Mer (bretooni Enez ar Gerveur) on saar Biskaia lahes Bretagne'i lõunaranniku lähedal, Bretagne'i suurim saar. Pindala 83 km², kõrgus kuni 63 meetrit. Kuulub Prantsusmaale.
VTA

VTA on lühend, mis võib tähendada järgmist: Veeteede Amet Veterinaar- ja Toiduamet vähi-testise antigeenid
Die Welt

Die Welt on Saksa kirjastuse Axel Springer SE kirjastatav saksakeelne päevaleht, mis ilmub esmaspäevast laupäevani. Päevalehe veebipõhine uudisteportaal WELT Online kannab septembrist 2012 samuti nime Die Welt. "Aus "Welt Online" wird "Die Welt"". Die Welt (saksa). Vaadatud 02.09.2014. Ametlik koduleht Arhiiv
VOL

VOL või Vol või vol ja muud nende tähtede variandid võivad tähendada järgmist: Valgamaa Omavalitsuste Liit Viljandimaa Omavalitsuste Liit Võrumaa Omavalitsuste Liit ...
VMV

VMV on lühend, mis võib tähendada järgmist: Valga Maavalitsus Viljandi Maavalitsus Võru Maavalitsus ...
VM

VM on lühend, mis võib tähendada järgmist: Välisministeerium Vaba Maa Vaba Maa, päevaleht Vaba Maa, trükikoda (Eesti NSV ajal Punane Täht) ...
VL

VL on lühend, mis võib tähendada järgmist: valimisliit "Võõrsõnade leksikon" ...
Tytti Tuppurainen

Tytti Johanna Tuppurainen (sündinud 18. veebruaril 1976 Oulus) on Soome poliitik, ta oli alates 6. juunist 2019 kuni 20. juunini 2023 Soome Euroopa asjade minister, alguses Antti Rinne valitsuses ja seejärel Sanna Marini valitsuses. Ta kuulub Soome Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Ta on Eduskunna liige alates 2011. aastast. Eduskunna valimistel kogus ta 2011. aastal 5313 häält ja 2007. aastal 2791 häält. 2004, 2008 ja 2012 valiti ta Oulu linnavolikogu liikmeks. Tytti Tuppuraise koduleht
Tytti Isohookana-Asunmaa

Tytti Isohookana-Asunmaa (sündinud 18. veebruaril 1947 Haukipudases) on Soome poliitik. Ta oli 26. aprillist 1991 kuni 12. aprillini 1995 kultuuriminister Esko Aho valitsuses. Ta kuulub Soome Keskerakonda. Ta oli Eduskunna liige 1983–2003. Tytti Isohookana-Asunmaa on riigiteaduste doktor. Ta on töötanud Oulu ülikooli ajaloo ja ühiskonnateaduste lektori ja dotsendina. Tytti Isohookana-Asunmaa Eduskunna kodulehel
Kelgutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel

Kelgutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 11. – 15. veebruarini Cesana Pariolis. Kelgutamises jagatud medalid riigiti. 11. – 12. veebruar Osavõtjaid: 36 stardileht Olümpiavõitja 2002: Armin Zöggeler, Itaalia Ametlikud tulemused 15. veebruar Osavõtjaid: 21 (stardileht) Olümpiavõitjad 2002: Patric-Fritz Leitner ja Alexander Resch, Saksamaa Ametlikud tulemused 13. - 14. veebruar Osavõtjaid: 30 (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Sylke Otto, Saksamaa Ametlikud tulemused
Metsšampinjon

Metsšampinjon (Agaricus sylvicola) on seeneliik šampinjoniliste sugukonna šampinjoni perekonnast. Metsšampinjon on väga hea söögiseen. Metsšampinjon Eesti Loodusmuuseumi virtuaalnäitusel
Eesti.pl

Eesti.pl (nimetatud ka: Estonia onLine - Eesti.pl) on Eesti teemat kajastav poolakeelne veebileht. Veebileht loodi 2003. aastal. Veebilehe peatoimetaja on Kazimierz Popławski. O nas. Eesti.pl. Poola keeles, vaadatud 23.05.2016 http://www.eesti.pl/o-nas (vaadatud 03.09.2014) Eesti.pl koduleht
Tsüstoskoopia

Tsüstoskoopia on endoskoopia, mille puhul spetsiaalse endoskoobi (tsüstoskoobi) abil uuritakse steriilse vedelikuga täidetud kusepõit. Tsüstoskoopia abil on võimalik diagnoosida kusepõie haigusi (sealhulgas tsüstiiti), võtta koeproove ja teha raviprotseduure (näiteks põiekivide purustamine, põiekasvaja eemaldamine).
Tsütodiagnostika

Tsütodiagnostika ehk rakudiagnostika ehk tsütoloogiline diagnostika ehk tsüstoloogiline diagnoosimine on haiguste varajane diagnoosimine rakkude mikroskoopilise uurimise teel. Rakud eraldatakse kudedest, kehavedelikest või eritistest. Üks tuntumaid tsütodiagnostika meetodeid on Papanicolau test, mille abil diagnoositakse emakakaelavähki.