Schaumburgi mets

Schaumburgi mets (saksa: Schaumburger Wald) on metsane ala, umbes 80 m üle merepinna, pindalaga umbes 40 km², Schaumburgi kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Schaumburgi mets asub Alam-Saksi liidumaa piirist Nordrhein-Westfaleniga vahetult idas, Schaumburgi kreisi loodeosas, mitte kaugel idas Weseri jõest, Rehburgi mägedest lõunas ja Kesk-Saksa kanalist loodes. See ulatub Wölpinghausenist põhjas Pollhagenisse ja Meerbecki idas (Stadthagenist ja Obernkirchenist kaugel ja idas), Bückeburgi lõunas, Mindenisse edelas ning Petershagenisse ja Wiedensahli läänes. Põhjas külgneb see peaaegu Rehburgi mägedega Nienburgi kreisis. Schaumburgi mets, mis on 19,5 km pikk ja kuni 4 km lai, asub Põhja-Saksa madalikul kõrgusel umbes 45 ja 80 m vahel üle merepinna; selle kõrgeim punkt on Wölpinghauseni (põhjas) ja Pollhageni (lõunas) vahelisest liidumaa maanteest (Landesstraße) L 371 läänes. Nordrhein-Westfaleni liidumaa Minden-Lübbecke kreisi piir kulgeb peaaegu täpselt piki metsa loodepiiri. See tähendab, et mitmed puudekeeled eenduvad Vestfaali territooriumile (näiteks Petershageni-Borsteli lõunaosas). Lisaks võib arvukaid metsatukki Petershageni lähistel lugeda laiemas mõttes Schaumburgi metsa osaks, nii et Minden-Lübbecke võib väita osa metsast enda omaks. Lai rada Landwehrallee kulgeb läbi Schaumburgi metsa keskosa idaalade laias laastus paralleelselt Kesk-Saksa kanaliga ja metsaserva lähedal. Rada kulgeb Mittelbrink-Landwehrist (Niedernwöhreni osa) kirdes Rusbendi (Bückeburgi osa) kagus. Varasematel aegadel oli Schaumburgi mets piiriala Schaumburg-Lippe vürstkonna ja Preisi kuningriigi vahel; täna moodustavad lääneserva osad osa Nordrhein-Westfaleni piirist. Piirivall Schaumburger Landwehr kulgeb umbes 25 km läbi Schaumburgi metsa. Kunagi ulatus see Steinhuder Meerini ning tähistas keskajal Schaumburg-Lippe ja Vestfaali vahelist piiri. Schaumburgi mets on läänepoolseim jäänuk ajaloolisest Dülwaldi metsast, mis ulatus kord Mindenist Steinhuder Meerini ja oli vanade sakside kreiside või Gaude piirimets. Metsa keskel Petershageni ja Bückeburgi vahelise tee ääres on Baumi jahiloss ja väike mausoleum, Schaumburgi krahvi Wilhelmi ja tema perekonna viimne puhkepaik. Veel üks mausoleum on Schaumburgi metsa lõunaosas umbes 1 km Meinsenit ja Cammerit (mõlemad Bückeburgi osad) ühendavast teest põhjas. Selles on Bad Eilseni asutaja, Schaumburg-Lippe krahvinna Juliane (1761–1799) ja tema ema sargad. Juliane lesestus varakult ja tema salaarmukese, vürsti vanemmetsniku Clemens August von Kaasi (1760–1832) haud on väga hästi peidetud metsa Baumi lossist idas. Schaumburgi mets sai kultuurilist ja ajaloolist tähtsust, sest kunstnik Wilhelm Busch joonistas ja maalis sageli paikades piki metsaserva ja selle lagendikel. Tema sünnipaik Wiedensahl, kus ta hiljem sageli peatus, oli metsa lääneserva lähedal. Schaumburgi mets moodustab umbes poole Bückeburgi palgimetsast, mis kuulub Schaumburg-Lippe vürstile Alexanderile. Teist poolt metsast, see on kogu metsamaa L 372 maanteest põhjas Wiedensahlist Niedernwöhrenini, omab Alam-Saksi liidumaa. Schaumburgi mets on segamets, peamiselt tamm ja pöök. Ammustest aegadest olid suured tammed kõige olulisemad majandustegurid Schaumburgi metsas. Mets on jalgratturite seas väga populaarne tänu oma avaratele ja varjulistele metsaradadele tasasel maastikul, mida on sageli kilomeetreid. Läbi Schaumburgi metsa on olemas ka kaks turismile orienteeritud jalgrattateed temaatilise teeäärse teabega, teekaartide ja suundadega: "Wilhelm Buschi rada" ja "Vürstirada" (Fürstenroute), mis läbivad peaaegu kogupikkuses Schaumburgi metsa Spießingsholist põhjas Rusbendini lõunas. Einestada saab Hiddenserbornis (Kesk-Saksa kanali ääres metsa servas), Mittelbrinkis (metsa keskel) ja Wiedensahlis metsa lähedal. Metsloomadest on eriti märkimisväärsed suured hirvlased ja metsseakarjad. Lisaks elavad metsas ka kabehirv ja metskits. Schaumburgi mets