laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Raigaste

Raigaste on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rõngu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Sõda Vietnamis (1945–1946)

Sõda Vietnamis (Suurbritannia koodnimi operatsioon Masterdom (inglise keeles Operation Masterdom); Vietnamis ka lõuna vastupanusõda (vietnami keeles Nam Bộ kháng chiến)) oli teise maailmasõja järgne relvakonflikt, milles Suurbritanniast-Indiast, Prantsusmaast ja Jaapani Lõunaarmeest koosnev koalitsioon sõdis Vietnami kommunistliku liikumise Việt Minhiga. Mõlema osapoole eesmärgiks oli saavutada kontroll Vietnami lõunaosa üle, mis pärast Jaapani kapituleerumist teises maailmasõjas oli destabiliseerunud. Indohiina sõdadeks loetakse üldiselt kolme konflikti: esimene neist oli Prantsusmaa ebaõnnestunud relvakonflikt Viet Minhi vägedega aastatel 1946–1954; teine oli sõda riigi lõunaosa üle, kuhu sekkusid ka Ameerika Ühendriigid, ning mis lõppes aastal 1975; kolmas Indohiina sõda algas Vietnami kallaletungiga Kambodžale aastal 1978. Selline määratles jätab kahe silma vahele lühikese, kuid märkimisväärse konflikti aastatel 1945–1946, mis algas, kui Briti okupatsioonijõud maabusid Jaapani kapituleerumise kinnitamiseks Saigonis. Operatsioon beleaguer Operatsioon blacklist forty Jaapani okupeerimine George Rosie and Bradley Borum, Operation Masterdom: Britain's Secret War in Vietnam Activities mark 75th anniversary of Southern Resistance War Vietnamese Struggle With Their Past: History of the Southern Resistance Vietnam Wars: 1945–1972 The first Vietnam War, by Mark Atwood Lawrence, Fredrik Logevall
Leforest' kanton

Leforest' kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. Kanton koosnes 4 vallast: Courcelles-lès-Lens Dourges Évin-Malmaison Leforest
Lens-Esti kanton

Lens-Esti kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. Kanton koosnes 2 vallast: Lens Sallaumines
Lens-Nord-Esti kanton

Lens-Nord-Esti kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 3 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Lensi kantoniga. Kanton koosnes 3 vallast: Annay Lens Loison-sous-Lens
Kalme (Elva)

Kalme (kohanimi Kalmele) on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rõngu valda. Küla on hiline ja tekkis ametlikult 1939, kui Uderna küla nimetati ümber, eristamaks seda samanimelisest asundusest. TEA entsüklopeedia järgi nimetati küla seal varem asunud Kalmemäe (mis aja jooksul on tee-ehitusteks ära veetud) järgi. Kuid külas on Kalme talu ja pigem sai küla nime talu järgi, mis oma nime võis küll künkalt saada. Lauri Kettunen tuletas kohanime sõnast kalm : kalmu~kalma, mis tähendas (pühitsemata) hauakohta, paganlikku matuse- või ohverduskohta, mitmuse omastavas käändes. Kohanimekartoteegi andmeil on küla nimetatud ka Kirepi-Uderna ja Pimsi külaks. Viimane seostub Uderna mõisa varasema eestikeelse nimega – 1796 nimetati seda Pinski mõisaks. Mõis asus Rõngu kihelkonnas. Kalme piiresse jääb Kanepi karjamõis, mida nimetati saksa keeles Kanepäh ja eesti keeles aastal 1839 Kanepä. Aastail 1766–1973 tegutses külas Uderna kool. Hiljem on samas hoones tegutsenud Uderna muuseum. 1977 liideti Kalmega osa Lauri ja Leivaste külast. Küla lääneosa läbib Jõhvi–Tartu–Valga maantee ja mööda idaosa kulgeb Tartu–Valga raudteelõik. Külas asus Uderna raudteepeatus, kus peatus viimane reisirong 2008. aastal ja mis suleti seda kasutavate reisijate vähesuse tõttu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018. Eesti kohanimeraamat, lk. 164
1946. aasta Iraani kriis

1946. aasta Iraani kriis (Iraani allikates ka Aserbaidžaani kriis (pärsia keeles غائله آذربایجان‎, Qaʾilih Âzarbâyjân)) oli külma sõja esimestest kriisidest, mis algas, kui Jossif Stalini Nõukogude Liit keeldus pärast korduvaid lubadusi okupeeritud Iraani territooriumilt lahkumast. Koos teise maailmasõjaga pidi lõppema ka liitlaste ühine okupatsioon Iraanis. Selle asemel kuulutasid nõukogudemeelsed iraanlased välja separatistliku Aserbaidžaani Rahvavalitsuse ning kurdi separatistid Mahabadi Vabariigi. Ameerika Ühendriikide tõhus diplomaatiline surve Nõukogude Liidule oli esimesi märke sellest, et Trumani doktriin ja ohjeldamispoliitika toimivad. Augustis-septembris 1941 hõivasid Nõukogude Punaarmee põhjast ning Suurbritannia väed keskelt ja lõunast Iraani. Ameeriklased ja britid kasutasid Iraani tarneteena Nõukogude Liitu. Liitlased leppisid kokku, et lahkuvad Iraanist kuue kuu jooksul pärast sõjategevuse lõppu. Kui tähtpäev 1946. aasta alguses saabus, otsustasid Stalini väed Iraani jääda. Varsti pärast seda puhkes Iraani valitsusvägede ja kurdide ning kommunistlike jõudude, keda toetas Nõukogude Liit, vahel sõda, milles hukkus umbes 2000 inimest. Iraani peaminister Ahmad Qavami läbirääkimised ning Ameerika Ühendriikide diplomaatiline surve viisid lõpus Nõukogude vägede lahkumise ja separistlike riikide likvideerimiseni. Pärsia NSV Kaasaegsete Lähis-Ida konfliktide loend 1953. aasta Iraani riigipööre Miyata, Osamu (juuli 1987), "The Tudeh Military Network during the Oil Nationalization Period", Middle Eastern Studies, 23: 313–328, DOI:10.1080/00263208708700709, JSTOR 4283187 Ahmadoghlu, Ramin (2019), "Azerbaijani National Identity in Iran, 1921–1946: Roots, Development, and Limits", The Journal of the Middle East and Africa, 10: 253–278, DOI:10.1080/21520844.2019.1656455, S2CID 204368556 "Archived copy". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. jaanuar 2014. Vaadatud 14. november 2013.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "All the Shah's Men", Kinzer, lk 65-66 Sebestyen, Victor (2014). 1946: The Making of the Modern World. Pan Macmillan. ISBN 978-0230758001. Brands, H.W. Into the Labyrinth: The United States and the Middle East, 1945–1993 (1994) pp 7–12. André Fontaine, La guerre froide 1917–1991, Edestermann: "Kurdish Independence and Russian Expansion", Foreign Affairs, Vol. 24, 1945–1946, pp. 675–686 George Lenczowski, Russia and the West in Iran (1949) Iraani kriisi dokumendid lehel Cold War International History Project
Lens-Nord-Ouesti kanton

Lens-Nord-Ouesti kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. Kanton koosnes 2 vallast: Loos-en-Gohelle Lens
Liévin-Nordi kanton

Liévin-Nordi kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. Kanton koosnes 2 vallast: Grenay Liévin
Liévin-Sudi kanton

Liévin-Sudi kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. Kanton koosnes 3 vallast: Angres Éleu-dit-Leauwette Liévin
Hénin-Beaumonti 1. kanton

Hénin-Beaumonti 1. kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Selle keskus on Hénin-Beaumont. See koosneb järgmistest valdadest: Dourges Hénin-Beaumont (osaliselt) Montigny-en-Gohelle Oignies Populations légales 2021
Kõduküla (Elva)

Kõduküla on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rõngu valda. Külas asus Rõngu Hiietamm. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Hénin-Beaumonti 2. kanton

Hénin-Beaumonti 2. kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Selle keskus on Hénin-Beaumont. See koosneb järgmistest valdadest: Courcelles-lès-Lens Drocourt Évin-Malmaison Hénin-Beaumont (osaliselt) Leforest Noyelles-Godault Populations légales 2021
Lensi kanton

Lensi kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Selle keskus on Lens. See koosneb järgmistest valdadest: Annay Lens Loison-sous-Lens Populations légales 2021
Liévini kanton

Liévini kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Selle keskus on Liévin. See koosneb järgmistest valdadest: Éleu-dit-Leauwette Givenchy-en-Gohelle Liévin Vimy Populations légales 2021
Montigny-en-Gohelle'i kanton

Montigny-en-Gohelle'i kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 2 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Hénin-Beaumonti 1. kanton. Kanton koosnes 2 vallast: Hénin-Beaumont Montigny-en-Gohelle
Pärlvalge

Pärlvalge ehk pärlmuttervalge on sädelevalt valge värvitoon, või piimjas ja sillerdav nagu pärlmutter. Värvinimetust kasutatakse sageli läikivate ja sillerdavate esemete ning pindade puhul, ka hammaste kirjeldamiseks. Valged pärlid Pärlmutterliistudest lehvik RAL Classic värvikaardi toon 1013 Perlweiß on kahvatu soojatooniline valkjas värvus      , mis asub kollaste ja beežide värvitoonidega ühes rühmas. Pantone värvitoon 12-1006 Mother Of Pearl on külm beež      . Veebivärv Pearl on kahvatubeež      , värvitoon Pearl White on kergelt rohekas kahvatuhall      . Pärlhall "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. oktoober 2021. Vaadatud 5. oktoobril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://sonaveeb.ee/search/unif/dlall/dsall/p%C3%A4rlvalge/1[alaline kõdulink] https://www.ralfarbpalette.de/ral-classic/ral-1013-perlweiss "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. oktoober 2021. Vaadatud 5. oktoobril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.colorhexa.com/eae0c8 https://www.htmlcsscolor.com/hex/EAE0C8 https://www.crispedge.com/faq/what-is-the-color-code-for-pearl-white
Kõduküla

Kõduküla on mitme Eesti küla nimi: Kõduküla, küla Tartu maakonnas Elva vallas Kõduküla, küla Tartu maakonnas Tartu vallas
Phillip Sharp

Phillip Allen Sharp (sündinud 6. juunil 1944) on Ameerika Ühendriikide geneetik ja molekulaarbioloog. 1969. aastal sai Sharp Illinoisi Ülikoolist doktorikraadi keemias. Ta on töötanud James Watsoni alluvuses Cold Spring Harbor Laboratorys. 1974. aastal asus ta Salvador Luria kutsel tööle Massachusettsi Tehnoloogiainstituuti. 1999. aastast töötab ta Kochi Instituudi professorina. 1993. aastal sai Sharp koos Richard Robertsiga Nobeli meditsiiniauhinna splaissimise ja eukarüootse DNA intronide avastamise eest. 1991 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks "Phillip A. Sharp Facts". The Nobel Prize. Vaadatud 5. oktoober 2021.
Bruno Kalniņš

Bruno Kalniņš (täisnimega Brūno Haralds Kalniņš; 7. mai 1899 Tukums – 26. märts 1990 Stockholm) oli läti poliitik ja ajaloolane. Kalniņš sündis 1899. aastal ja omandas kõrghariduse õigusteaduses. Oli Lätis tuntud poliitiku Pauls Kalniņši poeg ning sai rahvasaadikuks asutavas kogus ja kõigis Läti Vabariigi parlamentides Läti Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esindajana. Juhtis Töölisspordiliitu. Pärast Ulmanise riigipööret 15. mail 1934. aastal mõisteti ta kolmeks aastaks vangi. 1937. aastal emigreerus ta Soome. Omas reservleitnandi auastet. Ta naasis Lätti 3. juulil 1940 ning sai Kirhenšteinsi nukuvalitsuse ajal Läti sõjaväe poliitiliseks juhiks ning vastutas armee sotsialistlikuks muutmise eest. Nõukogude ajal oli ta dotsent Nõukogude Läti ülikoolis Riias. Teise maailmasõja lõpul pages Rootsi, kus keskendus vaba uurimistöö organiseerimisele ja kirjutamisele Baltimaade kohta. Juhtis 1970–1975 Balti Instituuti ning Läti sotsiaaldemokraatide ühingut Rootsis, võideldes oma uurimustes ja poliitilises tegevuses Nõukogude okupatsiooni ning Rootsis balti pagulaste tagastamise vastu. "Sõjakohtu otsus Läti sotsidele". Sakala. 28.11.1934. "Läti töölissportlased muudawad silti". Päewaleht. 07.09.1933. "Läti sõjaväe poliitiliseks juhiks Bruno Kalninsh". Postimees. 11.07.1940. "Läti sõjavägi puhastatakse reaktsionäärilistest ohvisteridest". Uudisleht. 25.07.1940. "Läti komitee põhikirjatüli esitati Rootsi võimudele". Stockholms-Tidningen Eestlastele. 02.02.1949. "Terav kriitika suuna vastu". Estniska Dagbladet. 07.02.1981. "Protestid, meeleavaldused". Teataja : poliitika, kultuuri, ühiskonna- ja noorteprobleemide häälekandja. 18.11.2000.
Boris Tiit

Boris Tiit (9. aprill 1913 Jekaterinburg, Venemaa Keisririik – september 1941 Moskva) oli Eesti riigiametnik. Tiit lõpetas 1931. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1933. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna cum laude. Ta kirjutas ülikoolis kaks auhinnatööd ja jätkas õpinguid finantsõiguse alal. 1935. aastal käis Tiit Poolas stipendiaadina. Kuulus akadeemilisse organisatsiooni ÜS Liivika. Borise abikaasaks oli Helene Tiit. Tiit astus 1936. aastal majandusministeeriumi teenistusse, olles Maksude Talituse üldosakonna kaubandusosakonna teenistuses, jõudes seal vaneminspektori positsioonini. 12. juulil 1940 nimetati Tiit majandusministeeriumi nõunikuks. Tiit arreteeriti 1941. aasta mais, viidi Moskvasse ja mõisteti seal sama aasta septembris surma. "Boris Tiit majandusministeeriumi nõunikuks". Postimees. 13.07.1940. "Boris Villiam Tiedt (Tiit)". Rahvusarhiiv. Vaadatud 06.10.2021. "Diplomaat-, ameti- ja ministeriaalpassi saanute ...; ERA.957.16.2a; 1920-1940".
Bita Razavi

Bita Razavi (sündinud 1983) on kaasaegne kunstnik. Bita Razavi õppis Teherani Kunstiülikoolis muusikat (BA, 2008) ning Helsingis asuvas Soome Kunstiakadeemias kunsti (MA, 2013). Residentuurid: Suomenlinnas HIAPis (2011), Nida kunstiresidentuuris (2011), Moostes MoKSis (2013), Tallinnas Polymeri Kultuuritehases (2013), New Yorgis ISCPs (2017). Tema loomingut on eksponeeritud Teherani Kaasaegse Kunsti Muuseumis, 1. Trondheimi biennaalil Norras, Soome Fotomuuseumis, XV Biennale de la Méditerranéel Thessalonikis, Helsingi Fotobiennaalil, Helsingi Disainimuuseumis, Videobrasilil, SESC Pompeias, Cité international des Arts’is Pariisis, Fotografisk Centeris Kopenhaagenis, Göteborgi rahvusvahelisel kaasaegse kunsti biennaalil, Ukraina Riiklikus Kunstimuuseumis ning festivalil Survival Kit 10.0. Koostöös kunstnik Kristina Normani ja kuraator Corina L. Apostoliga valiti Bita Razavi 2022. aastal toimuvale 59. Veneetsia biennaalile Eestit esindama. Projekt “Orhideliirium. Isu külluse järele” käsitleb troopiliste taimede kujutamise kaudu teemasid nagu rahvus, kuulumine ja kolonialism. Oskar Öflundsi fondi kunstniku peaauhind (2017) D'Aubagne'i filmifestivali parima dokumentaalfilmi auhind (2008) ""Orchidelirium: An Appetite for Abundance"". Arterritory.com. "Estonia represented by Kristina Norman, Bita Razavi and Emily Rosaly Saal at the 59th Venice Biennal". cca.ee. 09.07.2020. Koduleht Bita Razavi Eesti Kaasaegse Kunsti Keskuse kunstnike andmebaasis
Noyelles-sous-Lensi kanton

Noyelles-sous-Lensi kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 3 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Harnesi kantoniga. Kanton koosnes 3 vallast: Billy-Montigny Fouquières-lès-Lens Noyelles-sous-Lens
Nižni Novgorodi oblast

Nižni Novgorodi oblast on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Volga föderaalringkonnas. Nõukogude ajal kandis nime Gorki oblast. Suuremad linnad on Nižni Novgorod, Dzeržinsk, Arzamass, Sarov ja Bor. Oblastis on 39 rajooni ja 13 rajooni õigustega linna. Rajoonid: Ardatovi rajoon Arzamassi rajoon Balahna rajoon Bogorodski rajoon Bolšoje Boldino rajoon Bolšoje Muraškino rajoon Buturlino rajoon Dalneje Konstantinovo rajoon Divejevo rajoon Gagino rajoon Gorodetsi rajoon Knjaginino rajoon Kovernino rajoon Krasnooktjabrski rajoon Krasnõje Baki rajoon Kstovo rajoon Lukojanovi rajoon Lõskovo rajoon Navašino rajoon Pavlovo rajoon Pilna rajoon Potšinki rajoon Sergatši rajoon Setšenovo rajoon Sokolskoje rajoon Sosnovskoje rajoon Spasskoje rajoon Šaranga rajoon Šatki rajoon Tonkino rajoon Ureni rajoon Vadi rajoon Varnavino rajoon Vatša rajoon Vetluga rajoon Volodarski rajoon Voznessenskoje rajoon Vorotõnetsi rajoon Voskressenskoje rajoon Rajooni õigustega linnad: Arzamass Bor Dzeržinsk Kulebaki Navašino Nižni Novgorod Pervomaisk Perevoz Sarov Semjonov Šahhunja Tškalovsk Võksa
Uderna

Uderna on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Uderna külas asus Uderna mõis, selle hoonetes asub nüüdisajal Uderna hooldekodu. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rõngu valda. Udernas tegutses 1890. aastate lõpus kaheklassiline ministeeriumikool. Uderna kool Uderna raudteepeatus Tartumaa Tervisespordikeskus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018. Talving, Hanno (1. mai 2023). "Pudrusõda Saaremaal: maarahvas tsaarivalitsuse ministeeriumikoolide vastu – Imeline Ajalugu". Imeline Ajalugu. Vaadatud 14. juulil 2023.
Rouvroy kanton

Rouvroy kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. Kanton koosnes 3 vallast: Drocourt Méricourt Rouvroy
Sains-en-Gohelle'i kanton

Sains-en-Gohelle'i kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. Kanton koosnes 6 vallast: Aix-Noulette Bouvigny-Boyeffles Gouy-Servins Hersin-Coupigny Sains-en-Gohelle Servins
Bercki kanton

Bercki kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. 2015. aasta märtsis jõustunud haldusreformi järel kuulub kantonisse senise 10 valla asemel 31 valda: Airon-Notre-Dame Airon-Saint-Vaast Attin Beaumerie-Saint-Martin Berck Bernieulles Beutin La Calotterie Campigneulles-les-Grandes Campigneulles-les-Petites Colline-Beaumont Conchil-le-Temple Écuires Estrée Estréelles Groffliers Hubersent Inxent Lépine La Madelaine-sous-Montreuil Montcavrel Montreuil Nempont-Saint-Firmin Neuville-sous-Montreuil Rang-du-Fliers Recques-sur-Course Sorrus Tigny-Noyelle Verton Waben Wailly-Beaucamp Populations légales 2021
Étaplesi kanton

Étaplesi kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. 2015. aasta märtsis jõustunud haldusreformi järel kuulub kantonisse senise 19 valla asemel 15 valda: Bréxent-Énocq Camiers Cormont Cucq Étaples Frencq Lefaux Longvilliers Maresville Merlimont Saint-Aubin Saint-Josse Le Touquet-Paris-Plage Tubersent Widehem Populations légales 2021
Korfu kanali intsident

Korfu kanali intsident koosneb kolmest 1946. aastal Suurbritannia kuningliku mereväe laevadega Korfu kanalis toimunud vahejuhtumist. Seda peetakse üheks külma sõja esimestest sündmustest. Esimene intsidentidest oli, kui kuningliku mereväe laevade pihta avati Albaania kaitserajatistest tuli. Teine vahejuhtum oli, kui kuningliku mereväe laevad sõitsid otsa meremiinidele. Kolmanda vahejuhtumi sisuks oli kuningliku mereväe demineerijate tegevus Korfu kanalis, mille käigus siseneti Albaania territoriaalvetesse. Albaania esitas selle kohta kaebuse ÜRO-le. Intsidentide tulemusel andis Suurbritannia Albaania Rahvusvahelisse Kohtusse ning algatati Korfu kanali kaasus. Kohtu otsusel pidi Albaania Suurbritanniale 844 000£ hüvitist maksma. Tänapäeval on see võrdeline umbes 35 miljoni euroga. Korfu kanali vahejuhtumite tulemusel astus Suurbritannia 1946. aastal kahe riigi vaheliste diplomaatiliste suhete loomise kõnelustest tagasi. Diplomaatilised suhted taastusid alles 1991. aastal. Cook, Bernard A., toim (2001). "Corfu Channel Incident". Europe Since 1945: An Encyclopedia. Kd 1. Taylor & Francis. Lk 224. ISBN 978-0-8153-1336-6. Vaadatud 23. aprill 2015. Times Online Obituary: Lieutenant-Commander Hugh Knollys Navigator who won a DSC on D-Day and survived when his destroyer hit a mine in the postwar Corfu Channel incident. Roselli, Alessandro (2006). Italy and Albania: financial relations in the Fascist period. I.B. Tauris. Lk 136–137. ISBN 9781845112547. Vaadatud 30. mai 2010. Waibel, Michael, (2012) ‘Corfu Channel Case’ in Rüdiger Wolfrum (ed), Max Planck Encyclopedia of Public International Law, vol III (Oxford University Press 2012), https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=1919599 JSTOR The Corfu Channel Case Quincy Wright The American Journal of International Law, Vol. 43, No. 3 (July 1949), pp. 491–494 (article consists of 4 pages) Published by: American Society of International Law Retrieved 31-07-08 "Corfu Channel (United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland v. Albania)". International Court of Justice. 30. september 1947 – 15. detsember 1949. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2013. Vaadatud 18. august 2010. Catalogue description for document piece ADM 116/5759, Corfu Channel Incident: correspondence and papers relating to claim against Albanian government, The National Archives JSTOR Legal Problems Involved in the Corfu Channel Incident. by Il Yung Chung International Affairs (Royal Institute of International Affairs 1944–), Vol. 37, No. 4 (Oct. 1961), pp. 505–506 (review consists of 2 pages) Published by: Blackwell Publishing on behalf of the Royal Institute of International Affairs JSTOR The Eagle Spreads His Claws: A History of the Corfu Channel Dispute and of Albania's Relations with the West, 1945–1965. by Leslie Gardiner International Affairs (Royal Institute of International Affairs 1944–), Vol. 43, No. 2 (Apr. 1967), pp. 372–373
Frugesi kanton

Frugesi kanton (lääneflaami: Frusje) on kanton Põhja-Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. 2015. aasta märtsis jõustunud haldusreformi järel kuulub kantonisse senise 25 valla asemel 55 valda (millest 6 ühinesid uute Saint-Augustini, Bellinghemi ja Enquin-lez-Guinegatte'i vallaga): Ambricourt Audincthun Avondance Avroult Beaumetz-lès-Aire Bellinghem Bomy Canlers Coupelle-Neuve Coupelle-Vieille Coyecques Crépy Créquy Delettes Dennebrœucq Ecques Embry Enquin-lez-Guinegatte Erny-Saint-Julien Fauquembergues Febvin-Palfart Fléchin Fressin Fruges Heuringhem Hézecques Laires Lebiez Lugy Mametz Matringhem Mencas Merck-Saint-Liévin Planques Quiestède Racquinghem Radinghem Reclinghem Renty Rimboval Royon Ruisseauville Sains-lès-Fressin Saint-Augustin Saint-Martin-d'Hardinghem Senlis Thérouanne Thiembronne Torcy Verchin Vincly Wardrecques Populations légales 2021
Lumbresi kanton

Lumbresi kanton (lääneflaami: Lumeres) on kanton Põhja-Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. 2015. aasta märtsis jõustunud haldusreformi järel kuulub kantonisse senise 33 valla asemel 60 valda: Acquin-Westbécourt Affringues Aix-en-Ergny Alette Alquines Audrehem Avesnes Bayenghem-lès-Seninghem Bécourt Beussent Bezinghem Bimont Bléquin Boisdinghem Bonningues-lès-Ardres Bourthes Bouvelinghem Campagne-lès-Boulonnais Clenleu Clerques Cléty Coulomby Dohem Elnes Enquin-sur-Baillons Ergny Escœuilles Esquerdes Haut-Loquin Herly Hucqueliers Humbert Journy Ledinghem Leulinghem Lumbres Maninghem Nielles-lès-Bléquin Ouve-Wirquin Parenty Pihem Preures Quelmes Quercamps Quilen Rebergues Remilly-Wirquin Rumilly Saint-Michel-sous-Bois Seninghem Setques Surques Vaudringhem Verchocq Wavrans-sur-l'Aa Wicquinghem Wismes Wisques Zoteux Zudausques Populations légales 2021
Rannaküla (Elva)

Rannaküla on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rõngu valda. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.