laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
FC Elva

FC Elva on 2000. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Elvas. FC Elva on asutatud 8. augustil 2000. Vaata ka: Kategooria:FC Elva jalgpallurid Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. FC Elva II FC Elva (N) Esiliiga 3. koht (1): 2022 Esiliiga B 2. koht (1): 2016 II liiga 2. koht (1): 2004 III liiga Võitjad (1): 2011 Eesti jalgpalliklubide loend "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. november 2017. Vaadatud 18. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Klubi koduleht FC Elva Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
FC Haiba

FC Haiba on 2000. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis peab kodumänge Kernu Põhikooli staadionil. FC Haiba Eesti Jalgpalli Liidu lehel (2015) FC Haiba koduleht (arhiveeritud 2008. aastal)
1550. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | ► 1550 | 1551 | 1552 | 1553 | 1554 | 1555 | 1556 | 1557 | 1558 | 1559 1550. aastad on ajavahemik 1550. aasta algusest kuni 1559. aasta lõpuni. ... ... ...
JK Keskerakond

JK Keskerakond on 2001. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis peab kodumänge Loo kunstmuruväljakul. Nime muutused: 2001-2003 - Keskerakonna NK 2004-2010 - Keskerakonna JK 2011-2012 - JK Baltika Keskerakond 2013 - JK Keskerakond
1556

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1552 | 1553 | 1554 | 1555 | 1556 | 1557 | 1558 | 1559 | 1560 | ► | ►► 1556. aasta (MDLVI) oli 16. sajandi 56. aasta. 16. jaanuar – Karl V loobus Hispaania kuninga ja Saksa-Rooma keisri tiitlist, esimene läks tema pojale Felipe II-le ja teine vend Ferdinand I-le. 23. jaanuar – maavärinas, mille epitsenter oli Hiina Shaanxi provintsi idaosas, hukkus 830 000 inimest. 21. märts – ketserluses süüdistatud Canterbury peapiiskop Thomas Cranmer põletati tuleriidal. Koadjuutorivaenus Vana-Liivimaal: ordu koadjuutor Wilhelm Fürstenberg vangistas Riia peapiiskopi Wilhelm von Hohenzollerni. ... ...
1555

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1551 | 1552 | 1553 | 1554 | 1555 | 1556 | 1557 | 1558 | 1559 | ► | ►► 1555. aasta (MDLV) oli 16. sajandi 55. aasta. 23. mai – Paavstiks sai Paulus IV. Tema lühikese valitsusaja jooksul sai Kirikuriik sõdades mitu korda lüüa. 25. september – sõlmiti Augsburgi usurahu. 25. oktoober – Saksa-Rooma keiser Karl V teatas Brüsselis võimust loobumisest. See sai teoks järgmisel aastal. Algas koadjuutorivaenus. Tartus asutati gildide ettepanekul tsistertslaste Katariina nunnakloostri juurde tütarlastekool. ... 21. aprill – Ludovico Carracci, Itaalia kunstnik 1. august – Edward Kelley, inglise okultist 27. detsember – Johann Arndt, saksa teoloog 23. märts – Julius III, Rooma paavst 12. aprill – Juana Nõdrameelne, Kastiilia kuninganna 1. mai – Marcellus II, Rooma paavst 25. mai – Henri II, Navarra kuningas 9. oktoober – Justus Jonas, saksa teoloog 21. november – Georgius Agricola, Saksa arst ja loodusteadlane Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
West Highlandi terjer

West Highlandi terjer ehk westie on koeratõug, mis on pärit Šotimaalt. Esialgu kasutati teda urukoerana väikeloomade jahil, kuid tänapäeval on nad ka populaarsed seltsikoerad. Westie on taibukas ja energiline koer ning vajab palju liikumist. Westie on valge väikest kasvu koer. Tema turjakőrgus on 23–30 cm ning kaal 6–10 kg. Pealiskarv on karm, aluskarv pehme. Tal on väikesed püstised kõrvad. Eestis on ta vähelevinud. "West highlandi terjer" (PDF). EKL. Vaadatud 5.11.2019. "West Highland White Terrier" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 1.11.2019.
Neeme Mudila Lasteaed

Neeme Mudila Lasteaed on lasteaed Harju maakonnas Jõelähtme vallas Neeme külas. Lasteaed asub umbes 40 km kaugusel Tallinnast. Lasteaed asub Männimäe teel. Lasteaias on kolm liitrühma lastele vanuses 1,5 kuni seitse aastat. Lasteaed on avatud kõikidel tööpäevadel kella seitsmest hommikul kuni seitsmeni õhtul. Lasteaia teeninduspiirkonda kuuluvad Neeme, Ihasalu, Jõesuu ning Jägala-Joa küla. Neeme Mudila direktor on Pille Trumm. Koduleht Koduleht
1554

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1550 | 1551 | 1552 | 1553 | 1554 | 1555 | 1556 | 1557 | 1558 | ► | ►► 1554. aasta (MDLIV) oli 16. sajandi 54. aasta. 25. jaanuar – Brasiilias asutati São Paulo. 17. märts – Elizabeth I vangistati Tower of Londonisse. Vana-Liivimaa ja Moskva tsaaririik pikendasid vaherahu 15 aastaks. Sellele vaatamata nõudis tsaaririik Tartu piiskopkonnalt Tartu maksu. 25. juuni – Hermann II Wesel sai Tartu piiskopiks. ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 57
1553

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1549 | 1550 | 1551 | 1552 | 1553 | 1554 | 1555 | 1556 | 1557 | ► | ►► 1553. aasta (MDLIII) oli 16. sajandi 53. aasta. ... ... 13. detsember – Henri IV, Prantsusmaa kuningas ...
Tartu SK 10 II

Tartu SK 10 II on Eesti jalgpalliklubi Tartu SK 10 duubelmeeskond.
FC Toompea

FC Toompea on 1994. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis peab kodumänge Wismari staadionil. FC Toompea jalgpall.ee
1552

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1548 | 1549 | 1550 | 1551 | 1552 | 1553 | 1554 | 1555 | 1556 | ► | ►► 1552. aasta (MDLII) oli 16. sajandi 52. aasta. ... 20. veebruar (vkj 10. veebruar) – Tallinnas asutati eestlastest noormeeste väljaõpetamiseks luterlastest kiriku- ja kooliõpetajateks vaeste koolipoiste institutsioon, mis asus tegutsema ühislaeka baasil. Oleviste kiriku juurde rajati Tallinna esimene avalik raamatukogu. ... 17. september – Paulus V (Camillo Borghese), Rooma paavst 20. detsember – Katharina von Bora, Saksa nunn, Martin Lutheri abikaasa Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
1551

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1547 | 1548 | 1549 | 1550 | 1551 | 1552 | 1553 | 1554 | 1555 | ► | ►► 1551. aasta (MDLI) oli 16. sajandi 51. aasta. Peruu asekuningriigi valitsejaks sai Antonio de Mendoza. Algas Itaalia sõda (1551–1559). Paavst Julius III kutsus 1. maiks kokku oikumeenilise Trento kirikukogu. ... Esimese Piibli eesti keelde tõlkimise katsena tõlkis Tallinna koolipoiss Hans Susi ära evangeeliumite perikoobid ja Taaveti lauluraamatu, kuid tema tehtud töö jäi trükis avaldamata. Arnold Annebati järel sai Tallinna piiskopiks Friedrich von Ampten. Õisu esmamainimine. ... Gustaf Gabrielsson Oxenstierna (1551–1597), Rootsi riigitegelane 19. september – Henri III, Rzeczpospolita ja Prantsuse kuningriigi kuningas ... Sebastián de Belalcázar, Hispaania konkistadoor Francysk Skaryna, valgevene ja idaslaavi esmatrükkal, teadlane, valgustaja, tõlkija, kirjanik ja graafik 4. veebruar – Johann IV (Anhalt-Zerbst), Anhalt-Dessau ja Anhalt-Zerbsti vürst 8. mai – Barbara Radziwiłłówna, Zygmunt II Augusti abikaasa ja Poola kuninganna 18. mai – Johann von der Recke, Liivi ordumeister 4. september – Philipp I (Braunschweig-Grubenhagen), Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst ...
Starõi Krõm

Starõi Krõm (krimmitatari Eski Qırım) on linn Ukrainas Krimmis Kirovi rajoonis. Asub Krimmi poolsaare idaosas. Pärast Krimmi õigusvastast annekteerimist märtsis 2014 on linn de facto Venemaa valduses. Starõi Krõm asutati 13. sajandi alguses. 14. sajandil kujunes linn oluliseks kaubanduskeskuseks, kus asusid Krimmi emiiri residents ja mitmed mošeed. Pärast Krimmi khaaniriigi teket ja pealinna viimist Bahtšisaraisse kaotas linn oma tähtsuse. 40,8% linna elanikest on krimmitatarlased. Linnas elas ja suri kirjanik Aleksandr Grin. Seal asub tema majamuuseum. Q126688840
Bahtšisarai

Bahtšisarai (krimmitatari Bağçasaray) on linn Ukrainas Krimmis, Bahtšisarai rajooni halduskeskus. Pärast Krimmi õigusvastast annekteerimist märtsis 2014 on linn de facto koos Krimmi Vabariigiga Venemaa valduses. Asub Krimmi poolsaare lõunaosas Krimmi mäestiku jalamil Kurganne orus. Bahtšisaraid on esmamainitud 1502. aastal. 1532–1783 oli Krimmi khaaniriigi pealinn. 17. sajandil oli linnas umbes 2000 maja. 1736. aastal põletasid Vene väed kogu linna maha. Bahtšisarai jäi krimmitatarlaste keskuseks kuni nende küüditamiseni 1944. aastal, see oli ka 1917. aastal loodud lühiajalise Krimmi Rahvavabariigi pealinn. Linnas asub Bahtšisarai khaanipalee (Hansaray) ja linnast 2,5 km idas Tšufut-Kale kindlus. Aleksandr Puškin on kirjutanud poeemi "Bahtšisarai purskkaev". Khaanipalee Bahtšisarais Aleksandr Puškini monument Bahtšisarais Krimmi khaanipalee koduleht
1550

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1546 | 1547 | 1548 | 1549 | 1550 | 1551 | 1552 | 1553 | 1554 | ► | ►► 1550. aasta (MDL) oli 16. sajandi 50. aasta. Asutati Helsingi linn. ... 4. oktoober – Karl IX, Rootsi kuningas ...
Johan Sooman

Johan Sooman (16. november 1889 Massu vald, Läänemaa – 17. juuni 1942 Ussollagi vangilaager, Permi oblast, Venemaa) oli Eesti politseiametnik. Aastal 1923 sai ta Kaitsepolitsei Peavalitsuse ülema kohusetäitjaks, seejärel oli Kaitsepolitsei ülem ning 1924. aasta 23. detsembrist Siseministeeriumi Politsei Peavalitsuse ülema abi ja asedirektor. 1933. aastal oli ta Jaan Tõnissoni valitsuse nimetatuna lühikest aega Vangimajade Peavalitsuse abidirektor. Aastatel 1938–1940 oli ta Siseministeeriumi Politseitalituse direktor. Ta arreteeriti NKVD poolt 28. augustil 1940 ning viidi Ussollagi vangilaagrisse Permi oblastis Venemaal. Surmaotsus, lasti maha. Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk (1928) Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk (1933) Kotkaristi III klassi teenetemärk (1935) Riigivapi III klassi teenetemärk (1937) Ametisse kinnitused., Riigi Teataja, nr. 4, 13 jaanuar 1925 J. Sooman uuesti politseipeavalitsuse abidirektoriks. Hommikleht, 23. detsember 1933, nr. 116, lk. 1. Okupatsioon.ee
1549

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1545 | 1546 | 1547 | 1548 | 1549 | 1550 | 1551 | 1552 | 1553 | ► | ►► 1549. aasta (MDXLIX) oli 16. sajandi 49. aasta. ... 1549. aasta katkuepideemia Eestis ... ... 10. november – Paulus III (Alessandro Farnese), Rooma paavst Hans Susi, Tallinna linnakooli õpilane, kes alustas piibli tõlkimist eesti keelde
Tüürose piiramine

Tüürose piiramine oli Foiniikia linna Tüürose piiramine 332. aastal eKr Aleksander Suure juhitud Makedoonia vägede poolt, mis olid sõjakäigul Pärsia vastu.
1548

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1544 | 1545 | 1546 | 1547 | 1548 | 1549 | 1550 | 1551 | 1552 | ► | ►► 1548. aasta (MDXLVIII) oli 16. sajandi 48. aasta. Zygmunt I Vana järel sai Poola kuningaks Zygmunt II August. Stockholmis trükiti esimene soomekeelne Uue Testamendi tõlge, mille käsikiri oli Mikael Agricolal valminud juba 1543. ... Valmisid Tallinna rae piltvaibad. ... Giordano Bruno 2. september – Vincenzo Scamozzi ... 1. aprill – Zygmunt I Catherine Parr, Henry VIII viimane naine ...
Gaston, Orléansi hertsog

Gaston Jean-Baptiste (25. aprill 1608 Fontainebleau – 2. veebruar 1660 Blois) oli Henri IV kolmas poeg ja Louis XIII noorem vend.
1547

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1543 | 1544 | 1545 | 1546 | 1547 | 1548 | 1549 | 1550 | 1551 | ► | ►► 1547. aasta (MDXLVII) oli 16. sajandi 47. aasta. 28. jaanuar – Edward VI sai Inglismaa ja Iirimaa kuningaks. 20. veebruar – Westminster Abbeys krooniti Edward VI. Trükiti esimene leedukeelne raamat, mille autor oli Martynas Mazvydas. ... ... 28. jaanuar – Henry VIII, Inglismaa kuningas 31. märts – François I, Prantsusmaa kuningas
Joe Lieberman

Joseph Isadore Lieberman (24. veebruar 1942 Stamford – 27. märts 2024 New York) oli juudi päritolu Ameerika Ühendriikide poliitik. Ta oli senati liige aastatel 1989–2013. Ta valiti Connecticuti osariigist ja oli sõltumatu demokraat. Aastail 1982–1988 oli ta Connecticuti osariigi justiitsminister. Joe Lieberman toetas Iraagi sõda. 2006. aasta valimistel kaotas ta Demokraatliku Partei eelvalimistel Ned Lamontile, kuid kandideeris sõltumatuna ning valiti senatisse tagasi. 2008. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel toetas ta vabariiklaste kandidaati John McCaini. http://lieberman.senate.gov/
Estcoy-9

Estcoy-9 oli Eesti jalaväekompanii, mis osales NATO juhitud sõjalisel operatsioonil Afganistanis 17. novembrist 2009 kuni maini 2010. Estcoy-9 ülem oli kapten Sergei Guselnikov. Eesti NATO sõjalistes operatsioonides Scoutspataljon Operatsioon Moshtarak Estcoy-9 jõudis Afganistanist koju - Postimees, 18. mai 2010 Afganistani uue kontingendi juhtkond tutvub Helmandi oludega - Eesti Päevaleht, 15. august 2009 Afganistani uue kontingendi juhtkond tutvub Helmandi oludega – Eesti Päevaleht, 15. august 2009 "Fotod: Estcoy-9 asus Afganistani poole teele" DELFI, – 7. november 2009 "Afganistanis vahetuvad Eesti üksused" – Postimees, 6. november 2009 Eesti sõdur sai Afganistanis raskelt haavata – Postimees, 12. detsember 2009 Kaitsevägi viib haavata saanud sõduri ravile Inglismaale – Postimees, 13. detsember 2009 Afganistanis langes Eesti kaitseväelane – Postimees, 15. detsember 2009 Kristjan Jalakas – Postimees, 15. detsember 2009 Laaneots: Taliban on oma tegevust aktiviseerinud – Postimees, 15. detsember 2009 Relvavennad mälestasid langenud kaaslast – Postimees, 16. detsember 2009 Ilves: Kristjan Jalakas oli õige sõdur ja langes Eesti eest – Postimees, 19. detsember 2009 Eesti sõduritel on Afganistanis jõululaual vürtsikilu ja õlu – Postimees, 23. detsember 2009 Galerii: Estcoy-9 avas langenud relvavennale mälestustahvli – Postimees, 7. jaanuar 2010 Estcoy-9 aitab afgaanidel külasid valitsuse kontrolli alla võtta – Postimees, 15. veebruar 2010 Afganistanis sai viga Eesti sõdur – Postimees, 19. veebruar 2010 Estcoy vastutusalale on jäänud umbes 15 aktiivset taliibi – Postimees, 20. märts 2010 Estcoy-9 pidas kinni isevalmistatud lõhkekehade paigaldajad – Delfi, 8. aprill 2010 Estcoy-9 pidas kinni isevalmistatud lõhkekehade paigaldajad – Postimees, 8. aprill 2010 Estcoy-9 jõudis Afganistanist koju – Postimees, 18. mai 2010 Kaitseväe Peastaabi fotod: Estcoy-9 teelesaatmine Tallinna Lennujaamas 6. november 2009 Kaitseväe Peastaabi fotod: Estcoy-9 (I) Kaitseväe Peastaabi fotod: Estcoy-9 (II) Kaitseväe Peastaabi fotod: Estcoy-9 väljaõppel
Franz Seldte

Tobias Wilhelm Franz Seldte (29. juuni 1882 Magdeburg – 1. aprill 1947 Fürth) oli Saksa poliitik. Ta oli kemikaale tootva vabriku omaniku poeg. Ta õppis Magdeburgis gümnaasiumis, oli siis müügitööl õpipoiss, seejärel õppis ülikoolis keemiat ning võttis siis üle oma varalahkunud isa äri. Ta osales Esimeses maailmasõjas, kus kaotas vasaku käe. Ta oli paramilitaarse organisatsiooni Stahlhelm kaasasutaja. 30. jaanuarist 1933 kuni 23. maini 1945 oli ta Saksa Riigi tööminister. Teise maailmasõja järel vahistati ta ameeriklaste poolt. Teda taheti kohtu alla anda, kuid ta suri enne kohtuprotsessi algust ameerika sõjaväehaiglas. Germany. Ministries 1871-1945 rulers.org Franz Seldte 1882-1947 Lebendiges Museum Online
Herbert Backe

Herbert Friedrich Wilhelm Backe (1. mai 1896 Bathumi – 6. aprill 1947 Nürnberg) oli Saksamaa poliitik. 23. maist 1942 kuni 30. aprillini 1945 oli Herbert Backe Saksamaa toitlustuse ja põllumajanduse minister. Ameerika okupatsioonivõimud arreteerisid Backe 15. mail 1945 Reimsis. Ta lõpetas vangistuses elu enesetapuga. Reichsregierung ohne Reich Spiegel, 30. aprill 2012
Ramsholmen

Ramsholmen – poolsaar ja looduskaitseala Soomes, Ahvenamaal, Jomala vallas Ramsholmen – saar, park, rand ja loodusrada Soomes, Tammisaaris Ramsholmen – poolsaar Rootsis, Östergötlandi läänis Norrköpingi vallas Ramsholmen – saar Rootsis Västra Götalandi läänis Ramsholmen – looduskaitseala Rootsis Västergötlandis Örbys Ramsholmen – laid Norras, Vestfoldis, Nøtterøy vallas (Ranrike, Bohuslän) Ramsholm – poolsaar ja endine saar Noarootsis
1545

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1541 | 1542 | 1543 | 1544 | 1545 | 1546 | 1547 | 1548 | 1549 | ► | ►► 1545. aasta (MDXLV) oli 16. sajandi 45. aasta. 19. juuli – Inglise sõjalaev Mary Rose uppus Solenti lahingus otse Portsmouthi kõrval. Laev tõsteti üles 1982. aastal. 13. detsember – algas Trento kirikukogu. Ilmus esimene trükitud baskikeelne raamat. Kirjutati vanim säilinud leedu keele mälestis, kirikulaulutõlge. Gerolamo Cardano võrrandite lahendamist käsitlevas teoses "Ars magna, sive de regulis algebraicis" puudutati esimest korda imaginaarseid suurusi. Maailmas esimesena avati Padova botaanikaaed, samal aastal asutati botaanikaaed ka Firenzes. ... 22. mai – Sher Shah Suri, Suri riigi rajaja ja sultan 25. august – Peter Stackelberg, Tartu stiftifoogt september – Hans Baldung, saksa kunstnik ja graafik
1544

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1540 | 1541 | 1542 | 1543 | 1544 | 1545 | 1546 | 1547 | 1548 | ► | ►► 1544. aasta (MDXLIV) oli 16. sajandi 44. aasta. 14. aprill – Taani lõpetas liidu Prantsusmaaga. Asutati Königsbergi ülikool. Žygimantas Senasise järel sai Leedu suurvürstiks Žygimantas Augustas (poolapäraselt Zygmunt II August), kes viis oma õukonna Vilniusse. Hispaania õukonda jõudis kakaojook. ... ... 19. jaanuar – François II, Prantsusmaa kuningas ... 22. märts – Johannes Magnus, teoloog, genealoog ja ajaloolane, Rootsi viimane katoliiklik Uppsala peapiiskop Manco Inca Yupanqui, Inkade riigi ülemklassi liige, viimase valitseja Atahualpa vend ...
Jaan Tänavots

Jaan Tänavots (15. märts 1935 Orutaguse küla, Undla vald – 8. august 2012) oli eesti botaanik. Ta sündis asuniku väiketalus (maa lõigati mõisamaast isa Vabadussõjas olemise eest). Kooliteed alustas Neeruti koolis, edasi Kadrinas. Ta lõpetas 1950. aastal kiituskirjaga Kadrina mittetäieliku keskkooli (7. klassi). Seejärel õppis Rakvere Pedagoogilises Koolis, mille lõpetamise järel oli õpetaja Hiiumaal ning Tapa ja Rakvere rajoonis. Ta oli 1964–1969 TRÜ bioloogia teaduskonna üliõpilane, lõpetas cum laude. Juba õppimise ajal asus tööle Tartu Ülikooli Botaanikaaeda ja töötas seal kuni pensionini 1996. aastal. Botaanikaaias oli ta põhiliselt pargikogude kuraator, sekka tuli ajutiselt kureerida ka näiteks üheiduleheliste ja lähistroopiliste taimede osakondi. Ta juhendas üliõpilaste kursuse- ja diplomitöid, pidas mõningaid väiksemaid loengutsükleid (kooliaed, kultuur- ja ilutaimed). Aastast 1996 teadusmagister botaanika erialal (töö teemal "Taimede introduktsioonist Tartu Ülikooli Botaanikaaeda"). Alates 1996. aastast oli ta mittekoosseisuline lektor Eesti Maaülikooli aianduse instituudis kuni 2009. aastani. Ta osales mitmel teadusekspeditsioonil Amuurimaale, Kesk-Aasiasse, Kaukaasiasse ja Karpaatidesse. Enne ülikooli astumist avaldas ta aeg-ajalt luuletusi (ajakirjades Looming ja Noorus, samuti mõnes ajalehes), hiljem mitte, kuigi kirjutas pidevalt. Küll aga avaldas ta populaarteaduslikke ja ka teaduslikke artikleid erialaväljaannetes. 2012. aasta kevadel ilmus talt luulekogu "Elu kui keermes lõng". 1996–1997 Tartu Ülikooli medal "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022.
Giza püramiidid

Giza püramiidid on püramiidide grupp Giza platool Kairo linnast kagus. Püramiidide hulgas on Menkaura, Hafra ja Hufu Suur püramiid. Y. Kawae, H. Kamei, K. Sato, AIMING TO GO BEYOND ARCHAEOLOGICAL HORIZONS: 3D DATA OF PYRAMIDS AND THEIR INTERPRETATIONS Pyramids of Giza, virtuaalselt
1543

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1539 | 1540 | 1541 | 1542 | 1543 | 1544 | 1545 | 1546 | 1547 | ► | ►► 1543. aasta (MDXLIII) oli 16. sajandi 43. aasta. 1. mai – ilmus Mikolaj Koperniku peateos "Taevasfääride pöörlemisest". Tsistertslaste Püha Mihkli naiskloostri hoonetes Tallinnas asutati tütarlastekool (Jungfernschule). ... ... 24. mai – Mikołaj Kopernik, poola astronoom Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Abigail Breslin

Abigail Kathleen Breslin (sündinud 14. aprillil 1996 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja. Breslini tuntumad rollid on Olive Hoover filmist Väike Miss Päikesepaiste, Nim Rusoe filmist Nim'i Saar, ja nimitegelane filmis Kit Kittredge: An American Girl. Ta uusim film on Tere tulemast Zombiemaale. Breslin sündis New Yorgis. Tema vanemad on Kim, kes jälgib tütre karjääri, ja Michael Breslin, telekommunikatsiooni ekspert, arvutiprogrameerija ja konsultant. Tal on ka kaks vanemat venda, Ryan ja Spencer Breslin, kes on ka näitleja. Breslin elab oma perega New Yorgis. Ta on nimetatud Ameerika Ühendriikide esileedi Abigail Adamsi järgi ja kogub "American Girl" nukke, kaisuloomi, Webkinze ja "Hot wheels" automudeleid.
1541

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1537 | 1538 | 1539 | 1540 | 1541 | 1542 | 1543 | 1544 | 1545 | ► | ►► 1541. aasta (MDXLI) oli 16. sajandi 41. aasta. Christoph Kolumbuse säilmed jõudsid Santo Domingo katedraali, kuhu need jäid kuni 1795. aastani. Ignatius Loyola määrati salajasel hääletamisel jesuiitide ordukindraliks. 12. veebruar – rajati Santiago. 29. august – türklased vallutasid Buda. ... Karepa nimi esineb esimest korda kirjalikes allikates metsa nimena (Wald von Karrepso). ... El Greco ... 26. juuni – Francisco Pizarro, hispaania konkistadoor, kes vallutas inkade impeeriumi ja asutas Lima linna 24. september – Paracelsus, Šveitsi päritolu arst ja loodusteadlane, iatrokeemia rajaja 18. oktoober – Margaret Tudor ...