laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Korvett

Korvett (inglise keeles corvette, hollandi keeles corf ja ladina keeles corbis) on rannikulähedasel merel peamiselt julgestus- ja valveülesannteteks mõeldud lahinguotstarbeline sõjalaev. Korvett oli purjelaevade ajastul 18.–19. sajandil 3-mastiline ühe suurtükitekiga ja 10–40 suurtükiga purjelaev, mida kasutati tavaliselt side- ja luurelaevana. Traditsiooniline nimetus on kandunud tänapäeva. Korvettide tüüpilised ehituslikud ja võimelised iseärasused: veeväljasurve üldjuhul 500–2000, harva kuni 2500 t, kuid kindlasti alla 3000 t, autonoomsus 1–2 nädalat, pikkus 51-100 m, kiirus vähemalt 20 sõlme, tõrjevõime vähemalt kahes dimensioonis kolmest (allvee, pealvee, õhu). Korvetid on sageli mõeldud kaitseülesannete täitmiseks, rõhuasetusega peamiselt kahes põhilises tõrje-dimendisoonis. Fregattidest eristab neid tavaliselt lisaks väiksematele mõõtmetele ka väiksem autonoomsus. Uuemal ajal on sõjalaevaliikide, sealhulgas korvettide mõõtmed kippunud riikides vaikselt kasvama, kuigi nimetused on jäetud pigem n-ö madalamale tasemele. Seega kipuvad ka mõned uued korvetid pigem "üle kasvama" vanematest kergematest fregattidest. Samuti on uutele korvettidele hakatud paigaldama rakettrelvastust ka maismaal asuvate sihtmärkide ründamiseks. Korveti komandör on reeglina alama või noorema astme vanemohvitser (Eesti mõistes kaptenmajor). Korvettide relvastuses on peamiselt lühi- või ka keskmaa õhutõrjeraketid, sonar ja süvaveepommid, universaalsed kahurid ja kuulipildujad. Harvem ka laevavastased raketid. Sageli on korvettidel meremiinide veeskamise võime. Korvette kasutatakse tänapäeval peamiselt: ranniku (akvatooriumi) valveks ja kaitseks, allveetõrjeks, tsiviillaevade saatmiseks, miinilaevade ja abilaevade julgestamiseks, sageli ka piirivalve ülesanneteks (sh piiri kaitseks). Korvetiks loetakse NATO-s tänapäeval tavaliselt ka allveetõrjelaev (allveelaevahävitaja) ja väike raketilaev, mis on seni jäänud erilisena näiteks Venemaa mereväe relvastusse. Mõnedes riikides on aga korvette või fregatte liigitatud ka suurteks vahilaevadeks, mis võib olla ka tugevalt relvastatud sõjalaeva n-ö "pehmendav" ametlik kattenimetus. Näiteks Soome mereväe Hämenmaa klassi miiniveeskajad (ametlik klassifikatsioon) on klassifitseeritavad pigem oma tugevdatud tõrjevõimekuse põhjal pigem korvettideks. Raketikaatreid (kiirkaatreid) korvettide alla pigem ei liigitata. Fregatt – korvetist suurem sõjalaev Patrullkaater, patrull-laev – korvetist väiksem sõjalaev Raketikaater Flower-klassi korvett – tuntumaid korvetiklasse ajaloos
Ronaldo

Ronaldo Luis Nazário de Lima (sündinud 18. septembril 1976 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallikoondise endine jalgpallur. Esimese suure saavutuseni jõudis ta Belo Horizonte Cruzeiros 1993, kui lõi 60 mängus 58 väravat ja võitis Brasiilia karika. Ronaldo debüüt rahvuskoondises oli 24. märtsil 1994, kui mängiti Argentinaga ja saadi võit 2:1. Esimese värava koondise kasuks lõi ta 4. mail 1994, kui võideti Islandit 3:0. 27. juunil 2006 lõi ta oma 15. värava maailmameistrivõistluste finaalturniiridel, ületades sellega sakslase Gerd Mülleri 1974. aastast püsinud rekordi. 2006. aastal lükkas Ronaldo tagasi 120 miljoni USA dollari suuruse pakkumise mängida järgmised 10 aastat New Yorgi "Red Bullis". 14. veebruaril 2011 teatas Ronaldo, et loobub tippspordist. PSV Eindhoven 1996 – Hollandi karikas FC Barcelona 1996 – Hispaania superkarikas 1997 – Copa del Rey 1997 – UEFA karikavõitjate karikas Milano Internazionale 1998 – UEFA karikas Madridi Real 2003 – Hispaania meister 2003 – Hispaania superkarikas 1994 – maailmameister (ehkki kordagi platsile ei pääsenud) 1998 – maailmameistrivõistluste hõbemedal 2002 – maailmameister Copa América võitja – 1997, 1999 FIFA aasta jalgpallur 1996, 1997, 2002 Euroopa aasta jalgpallur 1997, 2002 Ronaldo on 183 cm pikk. Ta abiellus 1997 Milene Dominguesega ja 6. aprillil 2000 sündis neil poeg Ronald Domingues Nazario da Lima. Abielu kestis 4 aastat ja lõppes lahutusega. Veebruaris 2005 abiellus ta Daniella Cicarelliga. See abielu kestis 3 kuud. Novembris 2005 sai Ronaldo Hispaania kodakondsuse. Ronaldo elulugu (inglise keeles) Ronaldo Web (inglise keeles) Põhjalik sait Ronaldost (viimati uuendati märtsis 2004) (inglise keeles)
Jakob Pontus Stenbock

Jakob Pontus Stenbock (vene Яков Фёдорович Стенбок; 10. september 1744 – 23. september 1824 Tallinn) oli rootsi päritolu Venemaa sõjaväelane (brigadir) ja mõisnik, krahv. Jakob Pontus Stenbock sündis Rootsi sõjaväelase krahv Fredrik Magnus Stenbocki ja Ebba Margaretha De la Gardie pojana. Talle kuulusid Hiiu-Suuremõisa mõis, Emmaste ja Uuemõisa mõis ning tema rajatud on praegune Eesti Vabariigi Valitsuse hoone, niinimetatud Stenbocki maja. Suuremõisa müüs ta raske majandusliku olukorra tõttu Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternbergile. Krahv Stenbock juhtis kohtuprotsessi, mille tulemusena Ungern-Sternberg hiljem Siberisse küüditati. Stenbocki ja Ungern-Sternbergi vahelistest tülidest ja kohtuprotsessist on kirjutanud oma raamatus "Randröövel" kirjanik Herman Sergo. Tema eluajal arvestati mõisnike rikkust paljuski selle järgi, mitu pärisorja kellelegi kuulus ja selle poolest oli Jakob Pontus Stenbock Eestimaa kubermangu rikkaim mees. 1775. aastal päris Hiiu-Suuremõisa koos 3,5 tuhande talupojaga. 1777. aastal müüs Lepistu küla rahva, kes küüditati seejärel Virumaale. Aastal 1778 müüs Stenbock talle kuuluva Soonlepa küla rahva Jõhvi mõisnikule Schwebsile. 1781. aastal ostis vend Johannilt Putkaste mõisa, saades sel moel kokku ligi 5000 talupoja peremeheks. Toompeal asuv Stenbocki maja on suures osas tema pärisorjade ehitatud. Krahv Stenbock abiellus 1764. aastal Peterburis krahvitar Sarah Eleonore von Fermoriga, kes oli kindral Wilhelm von Fermori tütar. Abielust sündisid: Katharina Stenbock (sünd. 1765) krahv Jakob Wilhelm Stenbock (1766–1808), Vene polkovnik, Villivalla mõisnik krahv Magnus Johann Stenbock-Fermor (1768–1834), Nitaure mõisnik Liivimaal ning Orjaku, Uuemõisa ja Salajõe mõisnik Eestimaal, Vene polkovnik Sarah Dorothea Margaretha Stenbock (1771–1854), abiellus kindral Vassili Kulomsiniga Juliane Charlotte Elisabeth Stenbock (sünd. 1772) krahv Alexander Matthias Stenbock (sünd. 1773) Barbara Sophie Stenbock (sünd. 1774) Hiljem abiellus krahv Stenbock Jekaterina Djakovaga, kes oli brigaadikindral Aleksei Djakovi tütar ja Gavrila Deržavini naiseõde. Stenbock Stenbocki maja Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust http://www.riigikantselei.ee/?id=1587 "Kaua võib? Valitsuse maja Toompeal kannab Eesti suurima orjapidaja ja inimkaupleja nime". Eesti Ekspress. Vaadatud 27. detsembril 2023. "Krahv Jakob Pontus Stenbock | Riigikantselei". www.riigikantselei.ee. Vaadatud 11. veebruaril 2024.
Riksu laht

Riksu laht (ka Riksu järv) on järv Saaremaal Saaremaa vallas Riksu külas. Järv on avalik veekogu. Järve kaldajoone pikkus on 5175 m. Järves on viis saart kogupindalaga 2 ha. Valgala pindala on 46,4 km². Veevahetus toimub 22 korda aastas. Järve keskkonnaregistri kood on VEE2095300. Riksu laht Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 22. novembril 2014)
Riksu jõgi

Riksu jõgi (ka Riksu oja, Koimla-Riksu peakraav) on jõgi Saaremaal Saaremaa vallas. Kohalikud kutsuvad seda Jürise jõeks või Sepa jõeks olenevalt sellest, millise talu juurest jõgi läbi voolab.[viide?] See on üks kolmest veekogust Eestis, kust on leitud invasiivset võõrliiki signaalvähki. Riksu ojas tõrjuti signaalvähki. Uudistaja, 13.08.2014. Riksu jõgi keskkonnaportaalis
Miassi jõgi

Miassi jõgi on jõgi Venemaal. Miassi jõgi algab Uurali mäestikust. Ülemjooksul voolab põhja, seejärel pöördub itta ja laskub Lääne-Siberi madalikule. Alamjooksul pöördub kirdesse ja suubub vasakult Issetisse. Jõe pikkus on 658 km, valgla 21 800 km². Jõe ääres asuvad Miass ja Tšeljabinsk.
Chihuahua

Chihuahua on Mehhikost pärinev koeratõug. Chihuahua on maailma kõige väiksem FCI tunnustatud koeratõug. Nende ideaalkaal on 1,5–3 kg. "Chihuahua on väga hea seltsikoer. Julge, väga elav, uhke ja ettevõtlik, nõuab ja pakub ka ise tohutult kiindumust. Koerale meeldib väga limpsida oma peremehe nägu, see on erakordselt kahtlane tegevus kõigi teiste v.a. peremehe jaoks." "Chihuahuade päritolu varjutab saladuseloor. Teadlased pole veel kokkuleppele jõudnud, milline rahvus lõi chihuahuad: muistsed indialased, egiptlased või hiinlased." Pildid "Chihuahua" (PDF). Eesti Kennelliit. Vaadatud 26.08.2017. "Chihuahua". www.koer.ee. Vaadatud 26.08.2017.  Chihuahua – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Chihuahua koer.ee saidil
Maḩmūd ‘Abbās

Maḩmūd ‘Abbās (araabia keeles محمود عباس; sündinud 26. märtsil 1935 Ẕefatis) on Palestiina poliitik, alates 15. jaanuarist 2005 Palestiina omavalitsuse president. Alates 1948. aastast elas tema perekond eksiilis Süürias, kus ta sai ka hariduse. Ta lõpetas Damaskuse Ülikooli ja jätkas õigusteaduseõpinguid Egiptuses. Doktorikraadi kaitses ta 1982. aastal Moskvas, tema väitekirja teema oli "Salajased sidemed natsionaalsotsialistide ja sionistliku liikumise juhtide vahel". Poliitikas on ‘Abbās tegev juba 1950. aastatest, olles üks poliitilise liikumise Fataḩ asutajaliikmetest. Samuti sai temast sellel perioodil üks juhtfiguure Palestiina Vabastusorganisatsioonis (PVO). Kõik need organisatsioonid tegutsesid tollal peamiselt eksiilis. Hilisematel aastakümnetel kujunes temast PVO mõõdukama tiiva juht. Märtsist oktoobrini 2003 oli ta Palestiina omavalitsuse peaminister. Pärast Yāsir ‘Arafāti surma sai Maḩmūd ‘Abbāsist 11. novembril 2004 Palestiina Vabastusorganisatsiooni täitevkomitee esimees. Sellel ametikohal on ta siiani. 9. jaanuaril 2005 valiti ta Palestiina omavalitsuse presidendiks ja kuus päeva hiljem astus ta ametisse. 12. novembril 2006 valis Fataḩi Revolutsiooniline Nõukogu ta oma üldjuhiks. 16. detsembril 2006 kutsus ta üles korraldama Gaza sektoris ennetähtaegseid valimisi. Selle tagajärjel puhkesid kähmlused Fatah' ja Hamasi pooldajate vahel . 15. juunil 2007 nimetas ‘Abbās sõltumatu parlamendiliikme Salam Fayyadi Palestiina erakorralise valitsuse peaministriks . "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 237 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 244 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 273
Aleksandria kubernerkond

Aleksandria kubernerkond on 1. järgu haldusüksus Egiptuses. https://www.citypopulation.de/Egypt-Cities.html Ametlik koduleht (araabia keeles) Aleksandria kuberneride nimekiri fotodega (1798–2000) (araabia keeles)
Karatšai järv

Karatšai järv on väike järv Venemaal Uuralites. Alates 1951. aastast kasutati järve Nõukogude Liidus tuumajäätmete prügilana. 1960. aastatel hakkas järv kuivama, järve põhja jäid üliradioaktiivsed setted. 1968. aastal kandis tugev tuul järvepõhjast tolmu laiali 1800 km² alale, kus elas umbes 500 000 inimest. Laiali kandunud saasta radioaktiivsus oli 185 petabekrelli, mis on võrreldav Hiroshimale heidetud tuumapommi põhjustatud radioaktiivse saastega. 1978–1986 kaeti järv betoonplokkidega. Tänapäeval on järve kaldal radioaktiivsus 600 röntgenit tunnis, mis on inimesele surmav. Enne jäätmete järve ladustamise algust oli järve pindala 0,26 km2. 1962. aastaks oli järve pindala veetaseme tõusu tõttu juba 0,5 km2. Ohtlikem paik maailmas: järv Venemaal, mis on nii reostunud, et juba tunnike selle kaldal tapab Карачай исчезнет через пять лет Озеро Карачай — хранилище радиоактивных отходов под открытым небом
Tuusula vald

Tuusula on vald Soomes Uusimaa maakonnas. Piirneb Vantaa, Nurmijärvi, Hyvinkää, Mäntsälä, Sipoo, Järvenpää ja Keravaga. Vallas on 3 linnalist asulat: Hyrylä, Jokela ja Kellokoski. Tuusula sõprusvald Eestis on Vinni vald. 1643. aastal moodustati Tuusula abikiriku kogudus. Seda loetakse Tuusula valla sünniaastaks. 1924. aastal eraldus vallast Kerava ja 1951 Järvenpää. Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Finland's preliminary population figure was 5,608,218 at the end of February 2024 Tuusula koduleht
Usbeki NSV lipp

Usbeki NSV lipp oli NSV Liidu haldusüksuse Usbeki NSV lipp. Usbeki NSV esimene lipp võeti kasutusele 1927. aastal. See oli punane kangas, mille vardapoolsesse ülanurka oli kuldsete tähtedega kirjutatud riigi lühendatud nimi. See oli kahes keeles, vene ning usbeki keeles (usbeki keelt kirjutati araabia tähtedega). 1929. aastaks oli usbeki keeles kasutusele võetud ladina tähestik ning ka lipul tehti muudatus usbekikeelse kirja osas, samuti lisati kolmas, tadžikikeelne kirje. Aastatel 1931–1937 oli kiri jälle ainult kahes keeles (vene ja usbeki keeles). Alates 1937. aastast kirjutati riigi nimetus pikemalt välja, vene keeles "УЗБЕКСКАЯ ССР" ja usbeki keeles "OZBEKISTAN SSR". Alates 1941. aastast, kui usbeki keeles mindi üle kirillitsal põhinevale tähestikule, oli lipul "ЎЗБЕКИСТОН ССР". 29. augustil 1952 võeti kasutusele uus lipp. See oli punane kangas, mille keskele oli paigutatud sinine horisontaalne laid, millel oli üleval ja all valge ääris. Sinine sümboliseeris pilvitut taevast ja elu andvat vett, valged äärised aga "valget kulda" – puuvilla. Vardapoolses ülanurgas oli kuldsed sirp ja vasar ning kuldse äärisega punane viisnurk. Lippu kasutati 30. septembrini 1991. Usbeki NSV vapp Usbekistani lipp
Väike sekund

Väike sekund on intervall, mille astmeline suurus on 2 ja tooniline suurus ½ tooni. Väikese sekundi enharmooniline intervall on suurendatud priim. Väike sekund on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust. Väikest sekundit on võimalik ehitada: mažooris VII - I ja III - IV helirea astmele minooris II - III ja V - VI helirea astmele Kõige rohkem kasutatakse väikese sekundi ehitamist minoori II-lt astmelt, mis laheneb III-sse ja I-sse astmesse. minooris 3 III - III 2 II 1 \ I väike sekund (pooltoon): üles C-Des alla C-H
Albert Uderzo

Albert Aleandro Uderzo (25. aprill 1927 – 24. märts 2020) oli prantsuse koomiksikunstnik. Alustas kunstnikukarjääri 1945. aastal Pariisis. Ta oli koos René Goscinnyga koomiksisarja "Asterix" autor. 2005 Prantsuse Auleegioni orden
Suur septim

Suur septim on intervall, mille astmeline suurus on 7 ja tooniline suurus 5½ tooni. Suure septimi enharmooniline intervall on vähendatud oktav. Suur septim on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust. Suurt septimit on võimalik ehitada: mažooris I - VII ja IV - III helirea astmele minooris III - II ja VI - V helirea astmele Kõige rohkem kasutatakse suure septimi ehitamist mažooris I-lt (laheneb intervalli puhas oktav) ja minooris III-lt astmelt (laheneb intervalli suur sekst). mažooris (C-duuris) minooris (a-mollis) 2 II (h) 1 /I \ I 7 VII(h) 6 5 4 3 III(c) - III 2 1 I(c) - I suur septim: üles C-H alla C-Des
Suur terts

Suur terts on intervall, mille astmeline suurus on 3 ja tooniline suurus 2 tooni. Suure tertsi enharmooniline intervall on vähendatud kvart. Suur terts on konsoneeriv intervall ja on mažoorse kolmkõla alumine terts. suur terts: üles C-E alla C-As
Väike sekst

Väike sekst on intervall, mille astmeline suurus on 6 ja tooniline suurus 4 tooni. Väikese seksti enharmooniline intervall on suurendatud kvint. Väike sekst on konsoneeriv intervall.
Suur sekst

Suur sekst on intervall, mille astmeline suurus on 6 ja tooniline suurus 4½ tooni. Suure seksti enharmooniline intervall on vähendatud septim. Suur sekst on konsoneeriv intervall.
Harissa

Harissa on Tuneesiast pärit põletavalt terav maitsekaste, mille valmistamiseks kasutatakse tšillit, küüslauku, vürtsköömneid, köömneid ja oliiviõli. Harissa on traditsiooniline lisand kuskussile, kuid seda kasutatakse ka suppide, hautiste ja muude roogade maitsestamisel.
Vähendatud sekst

Vähendatud sekst on intervall, mille astmeline suurus on 6 ja tooniline suurus 3½ tooni. Vähendatud seksti enharmooniline intervall on puhas kvint. Vähendatud sekst on altereeritud intervall.
These Broken Remains

These Broken Remains on eesti metalcore-bänd, mis tegutseb aastast 2005. Bänd alustas sisuliselt garaažibändina ning selle stiil ja koosseis oli küllaltki kõikuv. Ent 2005. aasta lõpust muutusid need kindlamaks ning 2006. aastal võitis bänd Hard Rock Laagri Noorte Bändide võistluse ja esinesid ka üritusel. 2007. aasta augustis ilmus ka nende esimene album "No Forever After". TBR estonianmetal.com-is
Chuck Norris

Carlos Ray Norris (sündinud 10. märtsil 1940) on USA filminäitleja. Norris on peamiselt tuntud telesarja "Walker, Texase korravalvur" ("Walker, Texas Ranger") nimitegelasena, kuid ta on mänginud ka sõjafilmides ("Delta Force", "Missing in Actioni" kolm osa), mis on taganud talle eriliselt karmi märulikangelase imidži. Chuck Norrisest on saanud oluline tegelaskuju internetifolklooris. "Chuck Norris Facts". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. november 2016. Vaadatud 19. oktoobril 2013. On Chuck Norris 'mania' sweeping the Net WorldNetDaily, 2006 Ametlik veebileht IMDb link puudub Chuck Norris andmekogus IMDb (inglise)
Polütsüteemia

Polütsüteemia ehk erütrotsütoos on vererakkude suurenenud arv tsirkuleerivas veres. Tavaliselt mõeldakse polütsüteemia all suurenenud erütrotsüütide hulka veres. Relatiivne polütsüteemia – hematokrit on tõusnud, kuid erütrotsüütide üldarv on normaalsuse piires. Absoluutne polütsüteemia – erütrotsüütide üldarv on tõusnud. Primaarne polütsüteemia – erütropoetiinist sõltumatu erütrotsüütide üldarvu suurenemine. Sekundaarne polütüteemia – erütropoetiinist sõltuv erütrotsüütide üldarvu suurenemine. Kohane sekundaarne polütsüteemia Ebakohane sekundaarne polütsüteemia
Sosigenes

Sosigenese nime all on tuntud mitu inimest: Sosigenes Aleksandriast, astronoom, kes nõustas Julius Caesarit Juliuse kalendri loomisel Sosigenes Peripateetik, kreeka filosoof 2. sajandil pKr Sosigenese kraater, kraater Kuul
Sosigenes Aleksandriast

Sosigenes Aleksandriast oli hellenistliku Egiptuse astronoom, kes aitas Julius Caesaril luua Juliuse kalendrit. Eiptuses oli kalendrireformi 238 eKr püüdnud läbi viia Ptolemaios III. Sosigenes oli sellest tõenäoliselt teadlik ning pakkus seetõttu ka Caesarile välja väga lihtsa kalendrivariandi, kus iga neljas aasta oleks liigaasta. Aasta keskmiseks pikkuseks tegi see 365,25 ööpäeva, mis pole aga päikeseaasta reaalne pikkus, mis on umbes 365,2422 ööpäeva. Et aga Egiptuses oli aasta pikkus üldse vaid 365 päeva, siis tundus see pikkus olevat piisavalt õige. Kas Sosigenes oma välja pakutud aasta pikkuse ebakorrektsusest ka teadis, on vaieldav. Võimalik, et ta ei pidanud seda tähtsaks, sest ühepäevane viga tekib Juliuse kalendris alles 128 aastaga ning umbes 700–800 aastat ei pööratud sellele ka erilist tähelepanu. Sosigenesest endast on teada vähe: ainult seda, et ta oli Aleksandria astronoom ning Julius Caesar kutsus ta 45 eKr appi kalendrit reformima. Tema nimi esineb Plinius Vanema ajalooraamatus.
Slaalom (täpsustus)

Slaalom on termin, mis võib tähendada ükskõik millist spordiala, kus on mõeldud läbida keppide või väravatega märgistatud rada võimalikult kiiresti. Alad, kus on slaalom kasutuses: Kärestikuslaalom Slaalom (mäesuusatamine) Slaalom (veesuusatamine) Suurslaalom (lumelaud) Suurslaalom (mäesuusatamine) Ülisuurslaalom (mäesuusatamine)
Garam masala

Garam masala on India köögist pärinev vürtsisegu. Sõna masala tähistabki Indias vürtsisegu, garam tähendab aga tulist ehk vürtsist (ing k hot). Garam masala ei ole õigupoolest kindel vürtsisegu, pigem on variatsioone sama palju, kui on india toite valmistavaid kokkasid. Garam masala koostisse võib kuuluda 12 vürtsi, sealhulgas must pipar, nelk, koriander, vürtsköömen, kardemon, kuivatatud tšillikaunad, apteegitilli vilju, muskaadiõied ja muskaatpähkel. Garam masala on müügil kõigis suuremates kauplustes ka läänemaades. Seda on lihtne ka ise kodus oma maitse järgi valmistada, kuid seda tuleks teha parajas koguses, mitte pikemaks säilitamiseks, sest kokkusegatud vürtsid kaotavad hiljem värskuse. Sarnaselt muude vürtsidega tuleb garam masala't säilitada jahedas kuivas kohas valguse eest kaitstult, mitte kauem kui 6 kuud. Garam masala't lisatakse roogadele kas nende valmistamise lõppjärgus või riputatakse toidule vahetult enne serveerimist. 2 spl koriandriseemneid 1 spl vürtsköömne seemneid 1/4 tl rohelise kardemoni seemneid 2 tl musti sinepiseemneid 2 tl apteegitilli seemneid 2 tl musti piprateri 1 triiki tl vürtsiteri 1 pulk kaneelikoort, poolitatuna (meil saadaval on nn kassia kaneeli koor) Kuumuta raudpann keskmisel tulel, lisa kõik maitseained ning kuumuta pidevalt segades seni, kuni sinepiseemned hakkavad popsima ning maitseained on muutunud mõne värvitooni võrra tumedamaks ehk 3–4 minutit. Siis tõsta maitseained teise nõusse ja lase 5 minutit jahtuda. Jahvata maitseained kas mortaris või kohviveskis pulbriks. Säilitada õhukindlalt.
Slaalom

Slaalom on mäesuusatamise aladest kõige tehnilisem. Siin võistleja üritab võimalikult kiiresti vaheldumisi läbida kahest punasest ja kahest sinisest kepist moodustatud värava. Väravaid on meestel 55–75 ja naistel 45–65, väravad ei või olla üksteisele lähemal kui 75 cm ning kahe värava vahemaa ei või olla üle 13 meetri. Väravakepid on valmistatud plastist ning kinnitatud nii, et need painduvad, kui sportlane neist lähedalt möödub. Slaalomivõistlus kestab 50–60 sekundit. Võistlustel on kaks laskumist, mille tulemuste liitmisega selgitatakse võitja. Slaalomisuusad on 155–165 cm pikkused. Suurslaalom Ülisuurslaalom Kiirlaskumine Alpi kahevõistlus
Suurslaalom

Suurslaalom on slaalomist veidi kiirem mäesuusatamise ala. Meeste raja kõrguste vahe peab olema 250–450 meetrit ja naistel vastavalt 250–400 meetrit. Maailma karikasarjas on lubatud väiksem kõrgustevahe 300 meetrit. Suurslaalomis on vähem väravaid kui slaalomis ja mäenõlv on laugem. Rajal on kurvid pikemad ja nõuavad sportlaselt tehnika valdamist, eriti osavat suuskade valitsemist ja head suunatunnetust. Suurslaalomi värav koosneb kahest kepist, mida ühendab värviline tähis. Väravate laius on 4–8 meetrit ja kahe värava vaheline kaugus peab olema vähemalt 10 meetrit. Suurslaalomi võistluslaskumine kestab 1,15–1,45 minutit. Igal võistlusel on kaks laskumist, mille liitmisel selgub võitja. Suurslaalomi suusad on 190–203 cm pikkused. Slaalom Ülisuurslaalom Kiirlaskumine Alpi kahevõistlus
Ülisuurslaalom

Ülisuurslaalom või ka supersuurslaalom (super-G) on mäesuusatamise ala, kus on ühendatud kiirlaskumise ja suurslaalomi tehnika. Kiirlaskumist meenutab see sellepärast, et harilikult võisteldakse kiirlaskumisrajal, mida on paarisaja meetri võrra lühendatud ja võistlustel on üks laskumine ning laskumine kestab enam-vähem sama kaua kui kiirlaskumises. Kiirus ei tõuse ülisuurslaalomis nii suureks kui kiirlaskumises ja rajal on rohkem kurve. Suurslaalomiga võrreldes on super-G kiirem. Ülisuurslaalomis on meeste raja kõrgustevahe 500–600 meetrit ja naistel vastavalt 350–600 meetrit. Kurvide maksimummäär on 10% kõrgustevahest. Minimaalselt on meestel 35 ja naistel 30 väravad, kuid mitte arvestades stardi- ja finišiväravat. Ülisuurslaalomis on kasutusel kahte moodi väravaid: horisontaalsed (lahtine) ja vertikaalsed (kinnine). Lahtised väravad on 6–8 meetrit laiad ja asuvad üksteisest vähemalt 25 meetri kaugusel, kinnised väravad on 8–12 meetrit laiad ja nendevaheline kaugus on vähemalt 15 meetrit. Ülisuurslaalomis kasutatakse samu suuski kui kiirlaskumises ja need on 208–235 cm pikkused. Ülisuurslaalom oli maailmameistrivõistluste kavas esimest korda 1987. aastal ja olümpiamängude kavas 1988. aastal. Slaalom Suurslaalom
Namp'o

Namp'o (korea keeles 남포특별시 (南浦特別市)) on eristaatusega linn Põhja-Koreas P'yŏngan-namdo provintsis. Asub P'yŏngyangist 55 km edelas Taedongi jõe suudmes. Jõe suudmes on 8 km pikkune tamm. Namp'o on sadamalinn. Seal on laevaehitus- ja värvilise metallurgia tehased. 1993 North Korean census
Tsementiit

Tsementiit ehk raudkarbiid on raua ja süsiniku ühend, mille keemiline valem on Fe3C. Ühendi süsinikusisaldus on 6,6%. Tsementiit on väga kõva, kuid habras. Tsementiit on austeniidi ja perliidi kõrval üks terase koostisosi. Malm