laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hans Anton Schultz

Hans Anton Schultz (1866–1905) oli rätsep, rahvaluulekoguja ja 1905. aasta revolutsioonist osavõtnu Järvamaalt Koeru kihelkonnast Vaali külast. Schultz sai haridust vaid kolm aastat külakoolis. Lisaks rätsepatööle oli ta olnud ka rändraamatukaupmeheks. Vähesest haridusest hoolimata omanud ta siiski kõnemehe osavust, eriti piiblitsitaatide kasutamisel. Ta oli Jakob Hurda üks viljakamaid korrespondente rahvaluule kogumisel. 1905. aasta revolutsiooni käigus asutas ta koos mõnekümne kaaslasega "Vaali Vabariigi", mille juhiks (Eesti presidendiks) ta ka ise siis oli. Mehed mõõtsid 1905. aasta sügisel Vaali mõisast tagasi paarkümmend aastat varem mõisaga ühendatud talu maad. Oli 1905. aasta oktoobris moodustatud Vaali komitee saadik Tartu kongressil. Moodustas miilitsasalga ja mõõtis maatameestele Vaali mõisa maid. Nn "Vaali vabariigi" asutajana on teda peetud üheks esimeseks Eesti Vabariigi idee algatajaks. Sama aasta jõululaupäeval lasi tsaari karistussalk mitšman Izmailovi juhtimisel tema ja ta mõttekaaslased Mart Jürmanni, Voldemar Jürmanni ja teised Koerus maha. Oskar Loorits on teda iseloomustanud järgmiselt: "ta on oskamatult räpakas ja ajuti otse närvlikult tujukas, ülihõlpsasti süttiv ja ärrituv, vaimustuse kõrgelt harjalt kauhti silmapilkselt ahastuse karidelle kukkuv ja pettumuse-pessimismi purunev. Ei mõistuse tasakaalustavat süstemaatsust, ei loogikat, enesekriitikat ega järjekindlust selle mehe iseloomu pole sadestund, seda enam aga siia on kuhjund õhulosside lapselikkust ja härdameelset hellust, fantaseeringut ja otse avasilmi unelemist, igatsemist ja tundeid, tunge, kirgi kuni endaunustuse ja eksaltatsioonini kas või kõige tüütavamas argielu proosas." Sünnijärgne eesnimi Hans, Anton lisandus õigeusku pöördumisel, ka lihtsalt Hans; ka oma perekonnanime kirjutas ta mitut moodi: Schults, Schultz, Schuls, Schulz jne. Vt. Katre Kikas. Rahva( ja )luule piiril: Hans Anton Schults Oskar Looritsa ja Richard Viidalepa käsitlustes. Paar sammukest XXIII. Eesti Kirjandusmuuseumi aastaraamat. Tartu 2007. Lk. 72. Oskar Loorits. Meie, eestlased. Ilmamaa, Tartu 2000, lk. 354. Oskar Loorits. Poeedi ja professori prototüübid massis. Raamatus: Meie,eestlased, Ilmamaa, Tartu 2000 (Eesti mõttelugu), lk. 352–366. Varem avaldatud: Meie Tee, 1955, nr. 7-8, 1956, nr. 1-2. Richard Viidalepp, "Jakob Hurt ja Hans Anton Schultz" – Keel ja Kirjandus 1982, nr 5, lk 252–261; bibliograafia rea-alustes märkustes Pekka Erelt Eesti Vabariik sündis Vaali külas Eesti Ekspress 07. detsember 2000
Rannametsa tee (Pärnu)

Rannametsa tee on tänav Pärnus Raeküla linnaosas. Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteelt. Rannametsa tee ristub veel Merimetsa tänavaga, Marjametsa ja Männimetsa teega. Tänava pikkus on ligikaudu 796 meetrit.
Põdra tänav (Pärnu)

Põdra tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas. Tänav saab alguse Käo tänavalt, suundub edelasse ja lõppeb Lehola tänaval. Laane tänav ristub veel Sambla ja Merimetsa tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 524 meetrit. Põdra tänava algus Käo tänavalt oktoobris 2023 Põdra tänav, vaade Sambla tänavalt Merimetsa tänava suunas oktoobris 2023
Pala tänav

Pala tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas Ugandi ja Lehola tänava vahel. Tänava pikkus on ligikaudu 132 meetrit.
Marakei

Marakei on Kiribatile kuuluv atoll Mikroneesias, üks Gilberti saartest. Asub saarestiku põhjaosas, Abaiangist 26 km kirde pool. Atolli elanike arv oli 2015. aastal 2799. Suurim küla on Rawannawi, kus elab umbes 1000 inimest. Atolli maismaapindala on 14,13 km². Marakei on üks kahest Kiribati atollist, mille laguun on maismaaga tervikuna ümbritsetud. Laguuni vesi on soolane ja selle pindala on 19,6 km². Mööda atolli kulgeb 26 km pikkune ringtee.
Tamana

Tamana on Kiribatile kuuluv saar Mikroneesias, üks Gilberti saartest. Asub Gilberti saarte lõunaosas, Aroraest läänes. Saare pindala on 4,5 km². Saarel on 3 küla. Tamana elanike arv oli 2020. aastal 1054. See on väikseim asustatud Kiribati saar. Saare põhjaosas asub Tamana lennuväli.
Makin

Makin on Kiribatile kuuluv atoll Mikroneesias, põhjapoolseim Gilberti saartest. Asub 7 kilomeetrit Butaritarist kirdes. Koosneb 6 saarest, millest 2 on asustatud. Atolli elanike arv oli 2015. aastal 1990. Atolli maismaapindala on 7,86 km². Laguuni pindala on 232,5 km².
Tarawa

Tarawa on Kiribatile kuuluv atoll Mikroneesias, suurim Gilberti saartest. Koosneb 9 saarest, millel on kokku 30 küla. Atolli elanike arv oli 2020. aastal 70 480. Atollil asub ka Kiribati pealinn Tarawa South. Atolli maismaapindala on 31 km². Laguuni pindala on 343,6 km². Kõrgus merepinnast on kuni 3 meetrit. Teises maailmasõjas 20.–23. novembril 1943 toimus Tarawa atollil USA ja Jaapani vägede vahel Tarawa lahing, mis oli osa sõjast Vaiksel ookeanil.
Guntis Berelis

Guntis Berelis (sündinud 2. juulil 1961 Cēsises) on läti kirjanduskriitik, kirjanik ja ajakirjanik. Ta õppis aastatel 1979-1981 Läti Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonnas füüsikat ning seejärel Läti Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna raamatukoguteaduse ja bibliograafia osakonnas. Ta on töötanud Skujenes külaraamatukogu juhatajana. Aastatel 1989–1992 ja 2003–2010 töötas ta ajakirjas Karogs. Kirjanduskriitikuna oli tema hiilgeaeg 1990. aastatel, kui ta sõnastas Aivars Ozoliņši, Jānis Einfeldsi, Arvjas Kolmansi, Nora Ikstenase, Jānis Vēversi ja teiste noorte autorite poeetika jooni, selgitades postmodernse kirjanduse põhimõtteid ja vaadates läbi kriteeriumid. kunstilisusest läti proosas. Tema ilukirjandusteostest on eesti keeles ilmunud "Härra Heideggerile meeldivad kassid ja teisi jutte" (Loomingu Raamatukogu, 2022, tõlkija Contra; originaal: "Es nekad nerunāju muļķības", 2018).
Teraina

Teraina (ka Teeraina ja Washingtoni saar) on Kiribatile kuuluv atoll Mikroneesias, üks Line´i saartest. Elanikke oli 2020. aasta seisuga 1893. Atolli pindala on 14,2 km². Teraina on 5,4 km pikk ja 2,1 km lai. Saare keskel asub mageveeline Washingtoni järv. Kõrgus merepinnast on kuni 5 m. Saare avastas eurooplastele 12. juunil 1798 USA kapten Edmund Fanning (elas 1769–1841).
Modo Hockey

Modo Hockey on Rootsi jäähokiklubi, mis tegutseb Örnsköldsviks. Ametlik koduleht
AIK IF

AIK IF (Allmänna Idrottsklubben Ishockeyförening) on Rootsi jäähokiklubi, mis tegutseb Stockholmis. Nad mängivad HockeyAllsvenskan liigas. Ametlik koduleht
Södertälje SK

Södertälje SK on Rootsi jäähokiklubi, mis tegutseb Södertäljes. Nad mängivad HockeyAllsvenskani liigas. Koduleht
Millenniumi atoll

Millenniumi atoll ehk Caroline'i atoll on idapoolseim atoll Kiribatile kuulvatest Line´i saartest. Atoll on asustamata. Koosneb umbes 39 saarest. Saarte kogupindala on 3,76 km². Atolli avastasid eurooplased 1606. aastal. Inimasustust ei leitud. Meresõitja William Robert Broughton pani sellele 16. detsembril 1795 nimeks Carolina saar. 9. juulil 1868 läks atoll Ühendkuningriigi valdusse. Pärast Kiribati iseseisvumist 1979. aastal läks atoll Kiribati koosseisu. 1995. aastal viidi saar ajavööndisse UTC+14:00, mistõttu saarel tõusis esimesena päike 1. jaanuaril 2000, mil tähistati uue aastatuhande algust. Ühtlasi nimetati saar ümber Millenniumi saareks. https://earthobservatory.nasa.gov/images/39286/millennium-island-kiribati
2006. aasta Hollandi naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

2006. aasta Hollandi naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Zaandamis 29. oktoobrist 5. novembrini. Oma viienda meistritiitli võitis Nina Hoekman.
Timrå

Timrå on tiheasustusega paikkond Rootsis Västernorrlandi läänis, Timrå valla keskus. Statistical localities 2020 Statistiska tätorter 2018 – befolkning, landareal, befolkningstäthet Statistical localities 2020
Leksand

Leksand on tiheasustusega paikkond Rootsis Dalarna läänis, Leksandi valla keskus. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
IF Björklöven

IF Björklöven on Rootsi jäähokiklubi, mis tegutseb Umeås. Ametlik koduleht
Charles (Orléansi hertsog)

Vaata ka artiklit Charles d'Orléans. Orléansi Charles (24. november 1394 – 5. jaanuar 1465) oli Prantsuse aadlik, aastast 1407, pärast oma isa Louis' surma Orléansi hertsog. Ta oli ka Valois' hertsog, Beaumont-sur-Oise'i ja Blois' krahv, Coucy lord ja ema Calentina Visconti kaudu Asti pärija. Teda tuntakse tänapäeval viljaka luuletajana, kuna säilinud on üle 500 tema prantsus- ja ingliskeelse luuletuse, mille ta kirjutas 25-aastase sõjavangipõlve ajal ning pärast seda Prantsusmaale naasnuna. Coldiron, A. E. B. (2000). Canon, Period, and the Poetry of Charles of Orleans: Found in Translation. University of Michigan Press. Fox, John (1965). "Charles d'Orléans, poète anglais?". Romania. Librairie Droz. 86 (3): 433–462. DOI:10.3406/roma.1965.3007. Goldstone, Nancy (2013). The Maid and the Queen: The Secret History of Joan of Arc. Phoenix Paperbacks, London. Goodrich, Norma Lorre (1967). Charles of Orléans: A Study of Themes in his French and in his English Poetry. Librairie Droz. Vaughan, Richard (2002). John the Fearless: The Growth of Burgundian Power. Kd 2. The Boydell Press. BnF MS. fr. 25458, the personal manuscript of Charles d'Orléans at Gallica Collection of English poems by Charles d'Orléans, composed during his captivity in England, at the British Library. The Online Medieval Sources Bibliography cites print and online works by Charles d'Orléans
Villa tänav (Pärnu)

Villa tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas, mis saab alguse A. H. Tammsaare puiesteelt ja liitub Tiiru tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 287 meetrit.
Toominga tänav (Pärnu)

Toominga tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas. Tänav algab Muuli tänavalt, ristub Söödi tänavaga ja lõppeb Muru tänaval. Tänava pikkus on ligikaudu 185 meetrit. Tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale.
Tiiru tänav (Pärnu)

Tiiru tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas. See saab alguse Viire tänavalt ja lõppeb tupikus. Tänav pikkus on ligikaudu 153 meetrit.
Sääse tänav (Pärnu)

Sääse tänav on ühesuunaline tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas. See saab alguse Pärna ja Roosi tänava ristist ning lõppeb Supeluse tänava ja A. H. Tammsaare puiestee ristmikul. Sääse tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale. Lõpuosas piirneb Pärnu rannapargiga. Tänava pikkus on ligikaudu 226 meetrit. Rannapargi äärde ning Sääse ja Pärna tänava vahele jääb Estonia hotell-spaa. Sääse 1 Sääse 2 (Villa Rosalie) Sääse 5 (2023) Sääse 5a Sääse 5a hoone uks
2023. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

2023. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused on 47. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises. Võistlused toimuvad Prantsuse Alpides Courchevelis ja Méribelis 6.–19. veebruaril 2023. Asukoht otsustati 2018. aasta mais Costa Navarinos (Kreeka)s toimunud FIS-i 51. kongressil, kus Courchevel-Méribel võitis austerlaste Saalbach-Hinterglemmi vastu häältega 9:6. Samad linnad korraldasid juba 1992. aasta taliolümpiamänge. Courchevelis toimusid suusahüpped ja kahevõistlus ning Méribel oli naiste mäesuusatamise koht. 12. veebruar Osavõtjaid: 45 Riike: 17 Maailmameister 2021: Vincent Kriechmayr, Austria Olümpiavõitja 2022: Beat Feuz, Šveits Ametlikud tulemused 9. veebruar Osavõtjaid: 56 Riike: 23 Maailmameister 2021: Vincent Kriechmayr, Austria Olümpiavõitja 2022: Matthias Mayer, Austria Ametlikud tulemused 7. veebruar Osavõtjaid: 54 Riike: 23 Maailmameister 2021: Marco Schwarz, Austria Olümpiavõitja 2022: Johannes Strolz, Austria Ametlikud tulemused 17. veebruar Osavõtjaid: 100 Riike: 64 Maailmameister 2021: Mathieu Faivre, Prantsusmaa Olümpiavõitja 2022: Marco Odermatt, Šveits Ametlikud tulemused 19. veebruar Osavõtjaid: 100 Riike: 54 Maailmameister 2021: Sebastian Foss-Solevåg, Norra Olümpiavõitja 2022: André Myhrer, Rootsi Tulemused 15. veebruar Osavõtjaid: 46 Riike: 23 Maailmameister 2021: Mathieu Faivre, Prantsusmaa Ametlikud tulemused 11. veebruar Osavõtjaid: 29 Riike: 13 Maailmameister 2021: Corinne Suter, Šveits Olümpiavõitja 2022: Corinne Suter, Šveits Ametlikud tulemused 8. veebruar Osavõtjaid: 37 Riike: 18 Maailmameister 2021: Lara Gut-Behrami, Šveits Olümpiavõitja 2022: Lara Gut-Behrami, Šveits Ametlikud tulemused 6. veebruar Osavõtjaid: 33 Riike: 16 Maailmameister 2021: Mikaela Shiffrin, USA Olümpiavõitja 2022: Michelle Gisin, Šveits Ametlikud tulemused 16. veebruar Osavõtjaid: 114 Riike: 52 Maailmameister 2021: Lara Gut-Behrami, Šveits Olümpiavõitja 2022: Sara Hector, Rootsi Ametlikud tulemused 18. veebruar Osavõtjaid: 120 Riike: 51 Maailmameister 2021: Katharina Liensberger, Austria Olümpiavõitja 2022: Petra Vlhová, Slovakkia Ametlikud tulemused 15. veebruar Osavõtjaid: 41 Riike: 18 Maailmameister 2021: Marta Bassino, Itaalia Ametlikud tulemused      Korraldajariik Ametlik koduleht
Söödi tänav (Pärnu)

Söödi tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas Toominga ja Seedri tänava vahel. Sääse tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale. Tänava pikkus on ligikaudu 53 meetrit.
Suvituse tänav

Suvituse tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas, mis algab Mere puiesteelt ja lõppeb Supeluse tänaval. Sealt saab alguse Eha tänav. Tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale ning Pärnu rannapargi territooriumile. Tänava pikkus on ligikaudu 346 meetrit. Suvituse 7 – Villa Wasa Suvituse 14 – Wasa Resort Suvituse 2 Villa Wasa, Suvituse 7 27007/511 Suvituse tn 7 , register.muinas.ee Wasa Resort I Spaa, wasahotels.ee
Seedri tänav (Pärnu)

Seedri tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas. See saab alguse Remmelga tänavalt ja lõppeb liitudes Muuli tänavaga. Sellega liituvad Muru ja Söödi tänavad. Tänava pikkus on ligikaudu 335 meetrit. Seedri tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale. Tänavast lõunasse jääb Pärnu rannapark.
Sadama tänav (Pärnu)

Sadama tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas Pärnu Vallikääru ääres. Tänav algab Lootsi tänavalt, suundub edelasse ja lõppeb Ringi tänaval. Tänava pikkus on ligikaudu 381 meetrit. Tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale. Aadressil Sadama 13 asub Sadama villa.
Remmelga tänav (Pärnu)

Remmelga tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas. See saab alguse Esplanaadi tänava ja Mere puiestee ristmikult. Remmelga tänavalt saab omakorda alguse Seedri tänav. Tänava pikkus on ligikaudu 154 meetrit. Tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale. Remmelga tänava idaküljele jääb Ammende villa krunt. Tänavast lõunasse jääb Pärnu rannapark.
Pärna tänav (Pärnu)

Pärna tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas. See saab alguse Nikolai tänavalt, ristub Roosi tänavaga ja lõppeb liitudes Paul Kerese tänavaga. Pärna ja Roosi tänava risti liitub ka Sääse tänav. Tänava pikkus on ligikaudu 282 meetrit. Tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale.
Muuli tänav (Pärnu)

Muuli tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas. See jääb Ringi ja Seedri tänava vahele. Sealt saab alguse Toominga tänav. Tänava pikkus on ligikaudu 109 meetrit. Tänav jääb Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala servale.
Muru tänav (Pärnu)

Muru tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas. See jääb Ringi ja Seedri tänava vahele. See ristub Esplanaadi tänavaga ning seal lõppeb Toominga tänav. Tänava pikkus on ligikaudu 183 meetrit. Tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale.
Lootsi tänav (Pärnu)

Lootsi tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas Pärnu jõe ääres. See algab Sadama tänavalt ja jätkub Lootsi põik tänavaga. Sealt saab alguse Kapteni tänav. Tänava pikkus on ligikaudu 116 meetrit. Tänav jääb Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala piirile. Lootsi tänav, juuni 2023 Lootsi tn 2, veebruaris 2024 Lootsi 4, veebruaris 2024
Lootsi põik

Lootsi põik on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas Lootsi ja Ringi tänava vahel. Tänava pikkus on ligikaudu 208 meetrit. Tänava ääres asuvad Pärnu Jahtklubi jahisadam ja Tartu Ülikooli Pärnu kolledž.
Kajaka tänav (Pärnu)

Kajaka tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas, mis saab alguse Aia tänavalt ja ristub Tulbi tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 281 meetrit. Kajaka tänava algus Kajaka tn 6 Tahvel maja seinal, Kajaka tn 6, Pärnu Kajaka tänav Kajaka tn 21
Eha tänav (Pärnu)

Eha tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas, mis saab alguse Suvituse tänavalt. Tänava pikkus on ligikaudu 121 meetrit. Tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale ning Pärnu rannapargi territooriumile. Tänava lõppu jääb Pärnu kuursaal.
Auli tänav (Pärnu)

Auli tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas. Tänav algab Supeluse tänavalt, ristub Aia ja Tulbi tänavaga ning lõppeb Karusselli tänaval. Tänav on umbes 573 meetrit pikk.
Labajalavalss

Labajalavalss ehk labajalg on 3/4 taktimõõdus eesti rahvatants. Iseloomulik on iga takti esimese osa tugev rõhutamine. Mõnikord võib olla rõhuline ka kaheksanda takti teine osa. Labajalavalss on eeskuju saanud kolmesammulisest saksa valsist.
Aleksandr Karavajev

Aleksandr Karavajev (sündinud 24. septembril 1959 Rostovis Doni ääres Vene NFSV-s) on vene päritolu Eesti korvpallur. Karavajev on lõpetanud 1976. aastal Kiievi 2. keskkooli ja õppinud aastatel 1977–1982 Leningradis F. Engelsi nimelises Kaubandusinstituudis. Aleksandr Karavajev (pikkus 213 cm) mängis Nõukogude Liidu juunioride koondises (1976–1977), Leningradi Spartakis (1977–1982) ja Riia VEF-is (1983–1987). Ta võitis Spartaki meeskonnas mängides 1978. aastal Nõukogude Liidu karika ning Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 1978. aastal hõbe- ja 1981. aastal pronksmedali. Riia VEF meeskonna koosseisus on tulnud kolmel korral Läti meistriks. NSV Liidu meistersportlaseks sai ta 1978. aastal. Aastatel 1987–1995 mängis Karavajev Kalevi esindusmeeskonnas, aastatel 1987–1991 Eesti NSV korvpallikoondises ja 1991–1995 Eesti korvpallikoondises. Ta tuli 1991. aastal Kalevi meeskonna koosseisus Nõukogude Liidu meistriks ja oli 1994. aastal Idaliiga võitjaid. Karavajev osales 1993. aastal Eesti koondise ridades Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril, kus meeskond sai 6. koha. Eesti meistrivõistlustel on Karavajev võitnud Kalevi meeskonnas 1992. ja 1993. aastal kuldmedali ning 1988. aastal hõbemedali. 1992. aastal võitis ta Kalevi meeskonnas Eesti karika. Tema abikaasa on võrkpallur ja treener Anu Karavajeva. Korvpalliklubi Kalev Eesti korvpallikoondis Kuldne Kalev "Kalev" (film) ESBL, Aleksandr Karavajev. Aleksandr Karavajev. basket.ee. Vaadatud 7.02.2023. Aleksandr Karavajev, tulemused. ESBL. Vaadatud 7.02.2023. Aleksandr Karavajev nakatas poja korvpallipisikuga. Eesti Päevaleht, 2. september 2000. JÄTKAME KALEVI MEESTE TUTVUSTAMIST, SEEKORD ON LUUBI ALL ALEKSANDER KARAVAJEV sport.tv3.ee. Tallinna Kalev – Leningradi Spartak (NSV Liidu meistrivõistluste finaal, 06.05.1991), YouTube.
Regina Lind

Regina Lind (sünninimi Regina Karjakina) on eesti sotsiaaltöötaja ja koolitaja. 2003. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli sotsiaaltöö magistriõppe. Ta töötab Tervise arengu instituudis. Ta on ajakirja Sotsiaaltöö vastutav toimetaja. Ta on Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsiooni (ESTA) asutajaliige. E-kataloog ESTER Eesti Päevaleht 17.03.2010.
Torkav karuohakas

Torkav karuohakas (Carduus acanthoides) on korvõieliste sugukonda karuohaka perekonda kuuluv taimeliik. Torkav karuohakas on kaheaastane taim. Eestis suhteliselt haruldane, kasvab mererannas ja jäätmaadel. Torkava karuohaka vars on ogaline, torkavate ogadega. Taime kõrgus 20–100 cm. Õied peamiselt purpursed, õitseb juulis ja augustis. Eesti puud, põõsad ja rohttaimed. Carduus acanthoides L. – torkav karuohakas
Mihhail Poretšenkov

Mihhail Jevgenjevitš Poretšenkov (vene keeles Михаил Евгеньевич Пореченков; sündinud 2. märtsil 1969 Leningradis) on vene filminäitleja. Aastatel 1986–1990 õppis Poretšenkov Tallinna Kõrgemas Ehitusvägede Poliitilises Sõjakoolis, kuid ei lõpetanud seda, sest lahkus koolist 10 päeva enne lõpetamist. Õpingute kõrval tegeles spordiga, täitis meistrikandidaadi järgu nõuded poksis. 1996. aastal lõpetas Poretšenkov Peterburi Riikliku Teatriakadeemia. Ta on mänginud enam kui 110 mängufilmis. Paljude filmirollide seas oli Poretšenkovil ka peaosa kaks hooaega väldanud krimiseriaalis "Sild" (2018–2020). Filmivõtted toimusid Venemaal ja Eestis. Oktoobris 2014 käis Poretšenkov uut filmi esitlemas tunnustamata Donetski Rahvavabariigis. Selle käigus külastas ta 30. oktoobril valitsusvastaste vägede positsioone Donetski lennuvälja lähedal, kust tulistas raskekuulipildujast mitu valangut Ukraina vägede kaitsepositsiooni suunas. Selle asjaolu tõttu algatasid Ukraina võimud näitleja vastu kriminaalasja. Vastukaaluks andsid valitsusvastased Poretšenkovile 9. novembril 2014 Donetski Rahvavabariigi rahvakunstniku aunimetuse. Läti välisminter teatas pärast seda kui internetti ilmus video, milles Poretšenkov Donetskis viibides tulistas kuulipildujast Donetski lennujaama suunas, et Poretšenkov lülitatakse isikute nimekirja, kellel pole Lätti sisenemise luba. Jaanuaris 2015 ilmus meedias teade, et Ukraina Julgeolekuteenistus kuulutas Mihhail Poretšenkovi tagaotsitavaks seoses kahtlustusega terroriakti sooritamises. 1996 – Kuldne Mask teatrirolli eest 2008 – FSB auhind filmirolli eest seriaalis "Likvidatsija" 2019 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik Михаил Пореченков Пореченков взялся за пулемет. gazeta.ru, 31. oktoober 2014 За стрельбу в Донецке Пореченкова наградили званием народного артиста "ДНР". archive.org Актеру Пореченкову запретили въезд в Латвию после стрельбы в Донецке. interfax.com.ua, 1. novemberr 2014 Украина объявила Михаила Пореченкова в розыск. interfax.ru, 27. jaanuar 2015  Mihhail Poretšenkov – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Prantsuse Alpid

Prantsuse Alpid on Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi ja Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas asuvad Alpide osad. Osa Prantsuse Alpide ahelikest, sealhulgas Mont Blanci mäeahelik, ulatuvad Šveitsi ja Itaaliasse. Prantsusmaa ja Itaalia piiril asuv Mont Blanc (itaalia keeles Monte Bianco) on 4808 meetri kõrgune ning see on Alpide ja Lääne-Euroopa kõrgeim mägi. Märkimisväärsed linnad Prantsuse Alpides on Grenoble, Chamonix, Annecy, Chambéry, Évian-les-Bains ja Albertville. Mont Blanc (4810 m) Aiguille du Dru (3754 m) Aiguille Verte (4122 m) Mer de Glace, Dent du Géant (4013 m), Grandes Jorasses (4208 m) ja Chamonix (umbes 1890) Mont-Blanci trammitee, Bellevue jaam (1794 m) Saint-Gervais-les-Bains'i külas Jacques Balmatile ja Alpinismi isale Horace-Benedict de Saussure'ile püstitatud monument Chamonix's Grand Capucin (3838 m) ja selle 400-meetrine vertikaalne külg Vanoise'i rahvuspark Écrinsi rahvuspark Alpi kaljukits Aussois's Savoia departemangus Suvila keskaegses Yvoire'i linnas Palais de l'Isle Annecy's
Armagnacid

Armagnacid oli Prantsusmaa aadlisuguvõsa, mis sai alguse 961. aastal Armagnaci krahvi Bernard I-ga. Armagnacid olid oma mõjukuse tipus 14.–15. sajandil. Armagnaci suguvõsa ei olnud 13. sajandil veel oma aladelt võimu projitseerimiseks piisavalt mõjukas. Kagu-Prantsusmaa mõjukas Toulouse'i suguvõsa sai albilaste ristisõjas Kapetingidelt lüüa ning väiksemad kohalikud dünastiad, nagu Foix, Commingesi krahvid ja Albreti suguvõsa said mõjuvõimu juurde. 14. sajandi alguses said Armagnacid endale Rodezi krahvkonna alad ning muutusid sellega kohalikul tasandil mõjukateks tegijateks. Kuna lisaks päritud aladele oli neil valdusi ka Gascogne'is, oli Armagnaci suguvõsa üks riigi tähtsamatest ning käis läbi ka Prantsusmaa valitsejadünastiaga. 15. sajandiks said Armagnacid endale veel alasid, mh Charolais', La Marche'i krahvkonna, Pardiaci krahvkonna, Castres' ja Nemoursi. 14. sajandil muutusid Argagnaci krahvid Prantsusmaa kuningaga lähedasteks, kuid 15. sajandil prooviti end suurema iseseisvuse huvides kuningast distantseerida. Kuningas Louis XI purustas nende sõltumatuspüüdlused jõuga ning lõplikult. Armagnacide allakäik lõppes 16. sajandil suguvõsa hääbumisega. Armagnacide suguvõsa kuulsaim esindaja oli ilmselt Rodezi ja Armagnaci krahv ning Prantsusmaa konnetaabel Bernard VII, kes juhtis Armagnacide parteid saja-aastases sõjas Burgundide vastu. Armagnacid pärinesid 8. või 9. sajandil tegutsenud Gascogne'i hertsogitest. Dunbabin, Jean, France in the making, 843-1180, Oxford University Press, 2000. Knecht, Robert, The Valois: Kings of France 1328-1589, Hambledon Continuum, 2007.