laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Antti Tulenheimo

Antti Agathon Tulenheimo (aastani 1906 Thulé; 4. detsember 1879 Kangasala – 3. september 1952 Helsingi) oli Soome poliitik ja jurist, ta kuulus Rahvusliku Koonderakonna ridadesse. Ta oli aastal 1925 Soome peaminister. Veel on ta olnud Soome siseminister, Helsingi Ülikooli professor, rektor ja kantsler ning Helsingi linnapea. Ta on lõpetanud Helsingi Ülikooli. Aastatel 1911–1918 oli ta Helsingi Ülikooli dotsent, aastast 1919 oli ta kriminaalõiguse professor. Aastatel 1926–1931 oli ta Helsingi Ülikooli rektor, aastatel 1944–1952 Helsingi Ülikooli kantsler. Lisaks oli ta aastatel 1950–1952 Helsingi Kaubanduskõrgkooli kantsler. 19. novembril 1929 nimetati ta Tartu Ülikooli audoktoriks. Teda on kolm korda valitud Eduskunna liikmeks. Esimest korda oli ta Eduskunna liikmeks (vanasoomlaste ridades) 2. veebruarist 1914 kuni 3. aprillini 1917. Teist korda oli ta Eduskunna liige 5. septembrist 1922 kuni 30. aprillini 1924 (Rahvusliku Koonderakonna ridades), kolmas kord 21. oktoobrist 1930 kuni 31. augustini 1933. Ta oli 27. novembrist 1918 kuni 17. aprillini 1919 siseministriks Lauri Ingmani valitsuses. 30. märtsist 1925 kuni 31. detsembrini 1925 oli ta Soome peaminister. Aastatel 1931–1944 oli ta Helsingi linnapea. "Tartu Ülikooli audoktorid". Tartu Ülikool. Vaadatud 13. detsembril 2022.
Kollakas korgik

Kollakas korgik (Amyloporia xantha) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Kollakas korgik andmebaasis eElurikkus
Lambakorrik

Lambakorrik (Cerrena unicolor) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seenel on alaküljel labürintjad poori. Pealt sarnasel vill-taglal on poorid väiksed ja korrapärased, kasepehikul eoslehekesed. Seent on leitud ka Eestist. Lambakorrik andmebaasis eElurikkus
Brașovi maakond

Brașovi maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Transilvaanias. Brașov (Brassó, Kronstadt) Codlea (Feketehalom) Făgăraș (Fogaras) Ghimbav (Vídombák) Predeal Râșnov (Rozsnyó) Rupea (Kőhalom) Săcele (Hétfalu) Victoria Zărnești (Zernyest) 2021 Romanian census Brașovi maakonna koduleht
Hall sametkorgik

Hall sametkorgik (Cinereomyces lindbladii) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen kasvab enamasti kuuse lamatüvel. Hall sametkorgik andmebaasis eElurikkus
Männikorgik

Männikorgik ehk männi-vahakorgik (Diplomitoporus flavescens) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Männi-vahakorgik andmebaasis eElurikkus
Kollane kõhrik

Kollane kõhrik (Tremella mesenterica) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on mittesöödav. Hans E. Laux. Seenelise teejuht. Tallinn: Sinisukk, 2011. Lk 590 Kollane kõhrik andmebaasis eElurikkus
Pruun kõhrik

Pruun kõhrik (Tremella foliacea) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on mittesöödav. Hans E. Laux. Seenelise teejuht. Tallinn: Sinisukk, 2011. Lk 590 Pruun kõhrik andmebaasis eElurikkus
Harkjas sarvik

Harkjas sarvik (Calocera furcata) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on mittesöödav. Hans E. Laux. Seenelise teejuht. Tallinn: Sinisukk, 2011. Lk 592 Harkjas sarvik andmebaasis eElurikkus
Tsilgutaja

Tsilgutaja ehk Mauri on küla Võrumaal Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Küla keskosa läbib ida-läänesuunaliselt Luutsniku–Ruusmäe tee. Küla põhjaosas asuvad kolm järve: Paavõlka järv,Tsilgutaja Väikejärv ja Tsilgutaja järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lilla ebanahkis

Lilla ebanahkis (Chondrostereum purpureum) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 98 Lilla ebanahkis andmebaasis eElurikkus Aleksander Laane, Esimest korda nakatas taimeseen inimest, Postimees, 3. aprill 2023
Zakroczym

Zakroczym on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Nowy Dwór Mazowiecki maakonnas, Zakroczymi valla halduskeskus. Zakroczym asub Visla paremal kaldal, Varssavi kesklinnast umbes 35 km loodes. Zakroczymi on ürikutes esmamainitud 1065. aastal, linnaõigused sai 1422. aastal. 15. ja 16. sajandil oli Zakroczym oluline kaubanduse ja käsitöö keskus. 17. sajandil linna tähtsus vähenes. Teises maailmasõjas hävis 70% linnast. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071413014064-0921869?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Zakroczym Encyklopedia PWN
Peetri päikeseelektrijaam

Peetri päikeseelektrijaam ehk Peetri päikesepark on päikeseelektrijaam Järvamaal Järva vallas Peetri alevikus. 2017. aasta augustis teatati, et endise sigala asemele paigutatakse 2,5 hektari suurusele alale 4500 päikesepaneeli. Kavandatud päikesejaama installeeritud võimsus pidi tulema 1,2 MW ja aastane toodang umbes 1 GWh. Päikesejaam pidi valmima sama aasta novembriks. Elektrijaam avati 2018. aasta veebruaris. See oli 996 kW nimivõimsusega ja 4232 paneeliga ning sellega tol ajal suurim Eestis[viide?]. Jaama aastasest elektritoodangust piisab umbes 350 majapidamise vajaduse rahuldamiseks. Investeeringu maht oli 1,2 miljonit eurot, rajaja oli SigmaSystems OÜ. Elektrijaama ehitas Eesti kapitalil põhinev ettevõte Olsson & Nielsen Nordic OÜ. Järvamaa ettevõtja rajab rekordsuure päikesejaama, Äripäev, 17.08.2017 (vaadatud 23.07.2019) Dmitri Kotjuh Eesti suurim päikesejaam asub Järvamaal, Järve Teataja, 26.04.2018 (vaadatud 21.07.2019) Päikeseenergia buumib, Äripäev, 02.04.2018 (vaadatud 21.07.2019)
Ajukõhrik

Ajukõhrik (Tremella encephala) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 91 Ajukõhrik andmebaasis eElurikkus
Laibasitikas (perekond)

Laibasitikas (Trox) on mardikaliste seltsi laibasitiklaste (Trogidae) sugukonda kuuluv putukaperekond. Selle perekonna liike leidub peaaegu kõikjal maailmas. Eestis elab kaks selle perekonna liiki Trox sabulosus kondisitikas Trox scaber laibasitikas Trox hispidus Silfverberg, Hans 2010. Enumeratio renovata Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae. Sahlbergia 16(2): 1-144. (Lk. 49.)
136

136. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad - 130. aastad - 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad Aastad: 131 132 133 134 135 - 136 - 137 138 139 140 141 ... ... ...
Karvane nahkis

Karvane nahkis (Stereum hirsutum) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 98 Karvane nahkis andmebaasis eElurikkus
Mügarlik nahkis

Mügarlik nahkis (Stereum rugosum) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 98 Mügarlik nahkis andmebaasis eElurikkus
Lehviknahkis

Lehviknahkis (Stereum subtomentosum) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 99 Lehviknahkis andmebaasis eElurikkus
Kosa

Kosa (vanasti ka Čankas) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Skujene vallas. Kosa asub valla lääneosas merepinnast 200 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Skujenest 3 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusele. Kosa on kujunenud endise Kosa mõisa keskuse juurde. Aastani 1949 asus seal Kosa valla halduskeskus. Tänapäevane Kosa küla hõlmab üksnes endise küla idaosa, läänepoolne osa mõisa ja õigeusu kiriku ümbruses kannab nime Ģērķēni. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. Külas asub Kosa bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
135

135. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad - 130. aastad - 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad Aastad: 130 131 132 133 134 - 135 - 136 137 138 139 140 ... ... ...
Łaskarzew

Łaskarzew on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Garwolini maakonnas. Łaskarzew asub Garwolinist umbes 12 km lõunas. Łaskarzew sai linnaõigused 1418. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal. Linnaõigused sai Łaskarzew tagasi 1969. aastal. Łaskarzew Encyklopedia PWN
Kärdla päikeseelektrijaam

Kärdla päikeseelektrijaam ehk Kärdla päikesepark on päikeseelektrijaam Hiiumaal Kärdlas. 2017. aasta veebruaris teatati, et Põllu tänava lõpus Kärdla linna ja Pühalepa valla piiril on ehitamisel tolle aja võimsaim, 1,1 MW installeeritud võimsusega päikeseelektrijaam. Ligi 25 000 ruutmeetri suurusele alale plaaniti paigutada 3240 päikesepaneeli. Aastane toodangumaht pidi tulema umbes 1 GWh. Päikesejaam pidi valmima sama aasta kevadel. Elektrijaam avati 2017. aasta aprillis. Oma 1,1 MW nimivõimsusega ja 3240 paneeliga oli see tol ajal suurim päikeseelektrijaam Eestis. Rajaja oli OÜ 646. Elektrijaama ehitas ettevõte Solar4You OÜ. Eesti suurim päikeseelektrijaam kerkib Kärdla piirile, Hiiu Leht, 03.02.2017 (vaadatud 23.07.2019) Päikeseenergia buumib, Äripäev, 02.04.2018 (vaadatud 23.07.2019)
Vecskujene

Vecskujene on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Skujene vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. Vecskujene asub valla idaosas merepinnast 234 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Skujenest 8 ja Riiast 110 kilomeetri kaugusele. Külas on Skujene põhikool. Vecskujenes asuvad Skujenes skola ja Vecskujene bussipeatus. Küla piiridesse jäävad Ģībēni muinaskalmed, mis on arheoloogiamälestisena regionaalse kaitse all.. 2007. aastal oli külas 30 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Autotransporta direcija Ģībēnu senkapi Vietvārdu datubāze
Prišņicas

Prišņicas on endine küla Lätis Cēsise piirkonnas Skujene vallas. Küla asus valla põhjasosas merepinnast 222 meetri kõrgusel ja jäi valla keskusest Skujenest 6, piirkonna keskusest Ausmasest 31 ja Riiast 108 km kaugusele. Külast läks läbi maantee V300.
Ķēči

Ķēči on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. Ķēči asub valla idaosas merepinnast 227 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Nītaurest 10 ja Riiast 92 kilomeetri kaugusele. Seal asub Ķēči bussipeatus. Ķēčis kasvavad Birutase tamm ja Birutase maja hiidtamm on võetud looduskaitse alla. Külast lõunas asub Ķēči linnamägi, mis on arheoloogiamälestisena kohaliku kaitse all.. Aastal 2007 oli külas 14 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ķēču pilskalns Vietvārdu datubāze
Iłża

Iłża on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Radomi maakonnas, Iłża valla halduskeskus. Iłża asub Radomi kesklinnast umbes 27 km lõunas. Asula oli olemas juba 12. sajandil. Linnaõigused sai Iłża tõenäoliselt 1239. aastal. 1870. aastal kaotas Iłża linnaõigused, kuid sai need tagasi 1925. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071422725034-0973375?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Iłża Encyklopedia PWN
Przysucha

Przysucha on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Przysucha maakonna ja Przysucha valla halduskeskus. Przysucha asub Radomist umbes 36 km läänes ja Varssavist ligikaudu 103 km lõunaedelas. Przysuchat on ürikutes esimest korda mainitud 1490. aastal, linnaõigused sai 1710. aastal. 1870. aastal kaotas Przysucha linnaõigused, kuid sai need 1958. aastal tagasi. 1921. aastal moodustasid juudid 65,0% Przysucha elanikest ja 1931. aastal 73,9%. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071422723064-0973777?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Przysucha Encyklopedia PWN Przysucha. Demografia Wirtualny sztetl
Okaspuu-kooresikk

Okaspuu-kooresikk (Rhagium inquisitor) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Okaspuu-kooresikk andmebaasis eElurikkus
Lehtpuu-kooresikk

Lehtpuu-kooresikk (Rhagium mordax) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Lehtpuu-kooresikk andmebaasis eElurikkus
Suur-õiesikk

Suur-õiesikk (Anoplodera rubra) on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliik. Putukas on Eestis väga tavaline. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Suur-õiesikk andmebaasis eElurikkus
192

192. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad - 190. aastad - 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad Aastad: 187 188 189 190 191 - 192 - 193 194 195 196 197 ... ... Commodus, Vana-Rooma keiser
Kirju-õiesikk

Kirju-õiesikk (Anoplodera sexguttata) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat esineb paiguti Lõuna- ja Lääne-Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Kirju-õiesikk andmebaasis eElurikkus
Pargisikk

Pargisikk (Rhamnusium bicolor) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on leitud ka Eestist. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Pargisikk andmebaasis eElurikkus
Marmor-oksasikk

Marmor-oksasikk (Pogonocherus hispidulus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukas on Eestis haruldane. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Marmor-oksasikk andmebaasis eElurikkus
Tüvesikk

Tüvesikk (Spondylis buprestoides) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Tüvesikk andmebaasis eElurikkus
Ząbki

Ząbki on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Wołomini maakonnas. Ząbki asub Varssavi kesklinnast ligikaudu 8 km kirdes. Ząbki küla oli olemas juba 16. sajandi keskel. Linnaõigused sai Ząbki 1967. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071412934031-0921958?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Ząbki Encyklopedia PWN
Uitsikk

Uitsikk (Oxymirus cursor) on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliik. Putukas on Eestis sage. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 281 Uitsikk andmebaasis eElurikkus
Sini-õiesikk

Sini-õiesikk (Gaurotes virginea) on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliik. Ta on Eestis tavaline. Sini-õiesikk on Euroopas laialdaselt levinud. Sini-õiesikul on neli variatsiooni ja neli alamliiki: Gaurotes virginea aemula (Mannerheim, 1852) Gaurotes virginea kozhevnikovi (Plavilstshikov, 1915) Gaurotes virginea thalassina (Schrank, 1781) Gaurotes virginea virginea (Linnaeus, 1758) Gaurotes virginea virginea var. notaticollis Gaurotes virginea virginea var. sanguinaria Gaurotes virginea virginea var. vidua (Mulsant, 1839) Gaurotes virginea virginea var. violacea (DeGeer) Gaurotes virginea kõht on üldiselt punakas, kuigi osadel alamliikidel esineb ka üleni must kõht. Mardika elutsükkel kestab kaks aastat. Tema vastsed toituvad harilikust männist. Täiskasvanud isendid elutsevad maist augustuni. Täiskasvanud isendid toituvad erinevate taimede õietolmust, nende üks lemmik on Heracleum sphondylium. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus "Taxon profile — species Gaurotes virginea (Linnaeus, 1758)". BioLib. Vaadatud 13. jaanuar 2024. Szujecki, A. Ecology Of Forest Insects. Sini-õiesikk andmebaasis eElurikkus
Saatürsikk

Saatürsikk (Anaglyptus mysticus) on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliik. Eestis on ta haruldane ja esineb Lääne-Eesti lehtmetsades. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Saatürsikk andmebaasis eElurikkus
Kaelussikk

Kaelussikk (Acmaeops collaris) on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliik. Putukas on Lõuna-Eestis tavaline, Põhja-Eestis haruldane. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Kaelussikk andmebaasis eElurikkus
Rohekas lapiksikk

Rohekas lapiksikk (Callidium aeneum) on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliik. Eestis ei ole ta sage. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Rohekas lapiksikk andmebaasis eElurikkus
Vaablassikk

Vaablassikk (Necydalis major) on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliik. Eestis on ta haruldane. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Vaablassikk andmebaasis eElurikkus
Sääsksikk

Sääsksikk (Molorchus minor) on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliik. Putukas on Eestis tavaline. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Sääsksikk andmebaasis eElurikkus
Aedoa-teramardikas

Aedoa-teramardikas (Acanthoscelides obtectus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Aedoa-teramardikas andmebaasis eElurikkus
Purpur-roomardikas

Purpur-roomardikas (Donacia vulgaris) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Purpur-roomardikas andmebaasis eElurikkus
Harilik viljakukk

Harilik viljakukk (Oulema melanopus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Harilik viljakukk andmebaasis eElurikkus
Sipelgapoi

Sipelgapoi (Clytra quadripunctata) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Sipelgapoi andmebaasis eElurikkus
Aasa-kantpoi

Aasa-kantpoi (Cryptocephalus sericeus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Aasa-kantpoi andmebaasis eElurikkus
Jutt-kantpoi

Jutt-kantpoi (Cryptocephalus bipunctatus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Jutt-kantpoi andmebaasis eElurikkus
Mündi-helkpoi

Mündi-helkpoi (Chrysolina polita) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Mündi-helkpoi andmebaasis eElurikkus
Vööt-helkpoi

Vööt-helkpoi (Chrysolina cerealis) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Vööt-helkpoi andmebaasis eElurikkus
Uuemõisa (küla Haapsalus)

Uuemõisa on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Uuemõisa Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.07.2023.
Tõmmu-helkpoi

Tõmmu-helkpoi (Chrysolina geminata) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Tõmmu-helkpoi andmebaasis eElurikkus
Oblikapoi

Oblikapoi (Gastrophysa viridula) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Oblikapoi andmebaasis eElurikkus
Suur-haavapoi

Suur-haavapoi (Chrysomela populi) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Kattetiivad õmbluse tipul musta nelinurkse tähniga. Kahjustab noori haabasid, esineb ka paplil ja pajul. Putukat on ka Eestis. E.Merivee (1973). Mardikate määraja. Tallinn: Valgus. Lk 204. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Suur-haavapoi andmebaasis eElurikkus
Kirjakpoi

Kirjakpoi (Chrysomela vigintipunctata) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Kirjakpoi andmebaasis eElurikkus
Harilik punapoi

Harilik punapoi (Gonioctena viminalis) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Harilik punapoi andmebaasis eElurikkus
Tahkuna poolsaar

Tahkuna poolsaar on Hiiumaa põhjapoolseim poolsaar. Poolsaar kuulub Hiiu maakonda, enne 2017 aasta omavalitsuste haldusreformi kuulus poolsaar Kõrgessaare valda ja kaguosas Hiiumaa valda, praeguseks kuulub poolsaar täielikult Hiiumaa valda. Poolsaarel asuvad Tahkuna nina, kivilabürint, tuletorn, Estonia huku mälestusmärk ja Lehtma sadam. Tahkuna poolsaar on valdavalt liivase pinnasega, kaetud männi- ja kuusemetsaga. Tegemist on Eesti ühe suurema looduslikus seisundis metsaalaga. Poolsaare keskosas asuvad kinnikasvanud Tahkuna Suurjärv (ka Lehtma Suurjärv), Kodeste järv ja Kuusikjärv. Keset rabamännikut on väike poolehektariline Põhjatu järv. Tahkuna poolsaarel on metsade, luitemaastike ja nõmmrabade kaitseks loodud Tahkuna looduskaitseala. Jugapuu kasvukoht Tahkuna looduskaitsealal on üks Eesti suuremaid. II kaitsekategooria taimeliikidest esinevad poolsaarel veel näiteks kõdu-koralljuur ja rand-orashein. Tahkuna poolsaar on tuntud oma seene- ja marjarikkuse poolest. Poolsaarel kasvavat metsa kahjustas 1967. aasta augustitorm. Tahkuna poolsaarel pesitsevad I kaitsekategooria linnuliik merikotkas ja II kaitsekategooria liigid laululuik ja mudanepp, samuti näiteks sookurg ja täpikhuik. Tahkuna nina on sobiv koht arktiliste veelindude rände jälgimiseks. Tahkuna poolsaarel asuvad Tahkuna, Lehtma, Kodeste, Kauste ja Meelste külad. Suurim vaatamisväärsus on 43 meetri kõrgune malmplaatidest kokkupolditud Tahkuna tuletorn, mis telliti Pariisist 1875. aastal. Räägitakse, et algselt oli see majakas mõeldud Ristna neeme otsa, kuid mingi segaduse tõttu püstitati ta hoopis Tahkunasse. Pikka aega oli Tahkuna poolsaar asustatud rootslastega. Tahkuna poolsaare metsades ja randades võib näha ka olnud sõdade jälgi. Juba enne I maailmasõda hakati siia rajama Peeter Suure merekindluse Rannapatarei nr 39 koos suurtükipositsiooni taristuga Malvaste küla juures ning Rannapatarei nr 38 Lehtma lähedal. Eesti okupeerimise järel ehitati Tahkunale, NSV Liidu mereväe Balti laevastiku, Tallinna mereväebaasi PBL Tallinna Peabaasi Läänemere rajooni rannakaitse Tahkuna rannakaitsepatarei nr 26 ja rannakaitsepatarei nr 316. 1941. aasta oktoobris peeti poolsaarel lahinguid nõukogude meremeeste ja Saksa vägede vahel operatsiooni Siegfried käigus. Pärast II maailmasõda asus saarel ka mereväe tehniline vaatluspunkt (взвод отдельный морской радиотехнического батальона обнаружения и наблюдения, в/ч 59055). Tahkuna poolsaarel asub 2007. aastal avatud Hiiumaa Militaarmuuseum. Kivilabürint torni juures Tuletorni vana laternaruum Kivilabürint Reisipraam “Estonia” hukule pühendatud monument (skulptor Mati Karmin, 1995) Tahkuna tuulegeneraator Kaart (Mapquest)
Paju-kollapoi

Paju-kollapoi (Lochmaea caprea) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Paju-kollapoi andmebaasis eElurikkus
Kanarbiku-kollapoi

Kanarbiku-kollapoi (Lochmaea suturalis) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Eestis tavaline. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Kanarbiku-kollapoi andmebaasis eElurikkus
Lepa-ehmespoi

Lepa-ehmespoi (Galerucella lineola) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Lepa-ehmespoi andmebaasis eElurikkus
Must-nahkpoi

Must-nahkpoi (Galeruca tanaceti) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Must-nahkpoi andmebaasis eElurikkus
Tensotajur

Tensotajur on takistustajurite hulka kuuluv tajur, mille takistus muutub tajuri deformeerimisel. Tensotajureid kasutatakse jõudude, momentide, rõhkude ning dünaamilistes süsteemides ka kiirenduse mõõtmiseks. Pealekleebitavad traattajurid, Pealekleebitavad linttajurid, Pooljuhttensotajurid.
Must-lehemardikas

Must-lehemardikas (Luperus longicornis) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Must-lehemardikas andmebaasis eElurikkus
Lodjapuu-ehmespoi

Lodjapuu-ehmespoi (Pyrrhalta viburni) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Lodjapuu-ehmespoi andmebaasis eElurikkus
Harilik pajupoi

Harilik pajupoi (Phratora vitellinae) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus Harilik-pajupoi andmebaasis eElurikkus