Kiievi vürstiriik

Kiievi vürstiriik oli pärast Kiievi Suurvürstiriigi lagunemist Lääne-Kiievimaa, Loode-Tšerkassõ, Ida-Žitomiri maa-aladel, moodustunud riik, mis eksisteeris aastatel (1132–1471), riigi pealinnaks oli Kiievi linn. Kiievi vürstiriik eksisteeris pärast Mongolite invasiooni Vene aladele , Kuldhordi vasallina kuni allutamiseni Leedu suurvürst Algirdase poolt ja liitmiseni 1362. aastani, mil liideti Vene Suurvürstiriigina Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigiga ning moodustas osa Leedu Suurvürstiriigi territooriumist oma lääne-slaavi päritolu elanikkonnaga. Aastatel 1471–1654, kuulus ta Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigi koosseisu ning suurvürstiriigi liitumisel personaaluniooniga Rzeczpospolitaga oli Rzeczpospolita koosseisus. 1654. aastal pärast Moskva tsaaririigi ja Rzeczpospolita sõda liideti Paremkalda-Ukraina territoorium Moskva tsaaririigiga. Jaropolk Vladimirovitš (1132–1139); Vjatšeslav Vladimirovitš (1139); Vsevolod Olgovitš (1139–1146); Igor Olegovitš Püha (1146); Izjaslav Mstislavitš (1146–1149) (1150) (1150–1154); Juri Vladimirovitš Dolgoruki Suzdalist (1149–1150) (1150) (1156–1157); Vjatšeslav Vladimirovitš (1150–1154); Rostislav Mstislavitš Smolenskist (1154–1155) (1158–1160)(1160–1168); Izjaslav Davõdovitš Volõõniast (1155–1156) (1157–1158) (1160); Mstislav Izjaslavitš Volõõniast (1168–1169) (1170); Gleb Jurjevitš Perejaslavslist (1169–1170) (1170–1171); Vladimir Mstislavitš Smolenskist (1171); Roman Rostislavitš Smolenskist (1171); Vsevolod Jurjevitš Suzdalist (1171); Rjurik Rostislavitš (1171) (1180–1181) (1194–1202) (1203) (1205–1206) (1206–1207); Jaroslav Vladimirovitš Osmomõl Galiitsiast (1171–1172) (1172); Svjatoslav Vsevolodovitš Tšernigovist (1172)(1176–1180) (1181–1194); Jaroslav Izjaslavitš Lutskist (1172–1175); Roman Rostislavitš Smolenskist (1175–1176); Ingvar Jaroslavitš Lutskist (1202–1203); Roman Mstislavitš Volõõniast (1202–1203); Rostislav Rjurikovitš (1203–1205); Vsevolod Svjatoslavitš Tšermnõi (Чермный) Tšernigovist (1206)(1207–1214); Mstislav Romanovitš Smolenskist (1214–1223) Vladimir Rjurikovitš (1223–1233); Izjaslav Vladimirovitš (1233–1234); Mihhail Vsevolodovitš Tšernigovist (1234–1239) Rostislav Msislavitš Smolenskist (1239); tuhatnik Dmitri (Galiitsia haldur 1239–1240); Mihhail Vsevolodovitš Tšernigovist (1240–1245) 1240 Mongolite riigi sõjaretk vürstiriigi maadele; 1243–1246 Mihhail Vsevolodovitš 1243–1244 Rostislav IV 1244–1248 Rostislav III Mstislavovitš 1249–1252 Aleksander Nevski ?-1321 Stanislav Kiievist enne 1331–1362 Fedor 1263–1310 valitsenud vürstid teadmata; Stanislav (umbes 1310–1321); Fjodor Svjatoslavitš (umbes 1321–1362) Vürstiriik liitus 1362. aastal Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigiga. 1362–1471 oli Kiievi vürstiriik Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigi asehaldurite valitseda; 1362–1395 Algirdas Gediminase poeg (venepäraselt Ольгерд Гедиминович; 1395–1397 Władyslaw II Jagiełło Algirdase poeg (Владимир Ольгердович, poolapäraselt Włodzimierz Olgierdowic)); 1389–1392 Skirgaila Algirdase poeg, vene õigeusku ristimise järel nimi Ivan, (Иван Ольгимантович, Skirgiełło Iwan) (); 1392–1396 Skirgaila Algirdase poeg, vene õigeusku ristimise järel nimi Ivan, (Скиргайло (Иван) Ольгердович) (); 1396–1420 Skirgaila Algirdase poeg 1397–1398 Iwan Olgimuntowic Holszański asevalitseja 1398–1399 Iwan Borysewic Tveri asevalitseja 1400–1418? Olelko asevalitseja 1420–1442 Mihhail Ivanovitš Olšanski (Михаил Иванович Ольшанский, Michał Zygmuntowic) 1442–1455 Aleksandr–Olelko Vladimirovitš Słuckist (Александр–Олелько Владимирович слуцкий, Andrzej Iwanowic), Drutski asevalitseja 1455–1471 Semjon Olelkovitš Słuckist (Семен Олелькович, Symeon Olelkowic) 1471 Martynas Goštautas (Poola vojevood). Aastatel 1471–1654 kuulus Kiievi vürstiriigi alad, Kiievi, Tšernigivi ja Bratslavi vojevoodkondadaena Leedu, Vene ja Žemaitija ning Poola ühisriigi Rzeczpospolita koosseisu. Kiievi-Vene Kiiev