laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nesbyeni vald

Nesbyeni vald on vald Norras Buskerudi maakonnas. Valla halduskeskus on Nesbyen. Næsi kihelkond sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838. Flå piirkond lahutati Nesi vallast 1. jaanuaril 1905 ning sellest sai omaette Flå vald. 2019. ja kandis nime Nesi vald. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Nidelva (Agder)

Nidelva on jõgi Norras Agderi maakonnas. Jõe pikkus on 210 km ja valgla pindala 4000 km². Nidelva saab alguse Nisserelva ja Fyreselvi ühinemisel. Jõele on rajatud kuusteist hüdroelektrijaama; Nidelva on üks enim ülespaisutatud jõgesid Norras. Rygene juures on keskmine vooluhulk 110 m³/s, sügisel 1987 mõõdeti suurimaks vooluhulgaks 1200 m³/s. Nidelva suubub Arendali vallas Skagerraki väina. Nidelva Frolandi kiriku lähedal Nidelva Reiersølis
Mardalsfossen

Mardalsfossen on juga Norras Mardøla jõel. Joa keskosa koordinaadid on 62° 28′ 22″ N, 8° 7′ 22″ E. Mardalsfossen on üks kõrgeimaid Euroopa jugasid – kogukõrgus Statistika Keskbüroo järgi on 705 m (Ülemaailmse jugade andmebaasi andmetel 657 m). Juga koosneb mitmest astmest. Üldiselt jaotatakse juga kaheks, kuid alumises languses eristatakse mitut lühemat langust. Pikim vertikaalne langus on 358 meetrit. 1970. aastatel ehitati joast läände 15 km kaugusele Grytteni hüdroelektrijaam, mistõttu juga kanaliseeriti ümber. Hüdroelektrijaama tõttu lastakse juga vabalt voolata oma looduslikus sängis aastas ainult kaks kuud: 20. juunist kuni 20. augustini. Protestiks tammiehituse vastu, mis jättis peaaegu kogu aastaks joa kuivaks, sidus 1970. aastal Norra liikumise Süvaökoloogia asutaja Arne Næss end koos kolmesaja toetajaga kinni. Protesti tulemusena suurendati kahel suvekuul joa vooluhulka 3-lt 45 kuupmeetrini sekundis. "Mardalsfossen". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2010. Vaadatud 4. mail 2009.
Terminaator (elektroonika)

Terminaator on riistvarakomponent, mis paigaldatakse juhtme või kaabli lõppu, et vältida signaali tagasipeegeldumist, mis tekitaks interferentsi. Selle asemel terminaator summutab signaali. Passiivne terminaator koosneb lihtsast takistist. Selliseid on kahte tüüpi: takisti on signaali ja maanduse vahel nagu Ethernetis või positiivse ja negatiivse signaalkaabli vahel nagu SCSI terminaator. Aktiivne terminaator koosneb pingeregulaatorist, mis hoiab pinge lõpptakisti(te)s püsivana. Kõik paralleel-SCSI seadmed kasutavad terminaatoreid. SCSI seadmeid kasutatakse peamiselt salvestamiseks ja varundamiseks. 50-oomisele koaksiaalkaabli Ethernetile rajatud 10Base2 ja 10Base5 arvutivõrgud vajavad kindlasti tööks 50-oomist BNC terminaatorit. Kui arvutivõrgu kaabeldus ei ole korralikult termineeritud, siis toimub tugev signaalide peegeldumine ja põhjustab kõikide võrku ühendatud arvutite omavahelise ühenduse kaotamise. 75-oomisele televisioonikaablile kasutatakse televisiooni (75-oomise) koaksiaalkaabli lõpetamiseks F-konnektoriga. Keermestatud F-terminaator kruvitakse üldiselt otse kaablile. Läbi TV-koaksiaalkaabli jagatakse sageli ka interneti püsiühendust.
Nesi vald

Nesi vald on mitme valla nimi. Nesi vald (Viken), vald Norras Vikeni maakonnas (varem Akershusi maakonnas) Nesbyeni vald, vald Norras Vikeni maakonnas (varem nimega Nesi vald Buskerudi maakonnas) Nesi vald (Hedmark), endine vald Norras Hedmarki maakonnas Nesi vald (Sør-Trøndelag), endine vald Norras Sør-Trøndelagi maakonnas Nesi vald (Vest-Agder), endine vald Norras Vest-Agderi maakonnas Nesi vald (Fääri saared)
Drammeni vapp

Drammeni vapp on Norra Drammeni valla vapp. See kinnitati 17. novembril 1960. Vapil kujutatakse kivivundamendil seisvat hõbedast sammast, mille ees on ristatud võti ja mõõk. Vapp põhineb Bragernesi pitsatil aastast 1723. Bragernesi ladinakeelne moto oli In Fide Et Justitia Fortitudo ('usus ja õigluses on tugevus') ja pitsatil olevad esemed viitavad sellele: võti – usk, mõõk – õiglus, sammas kividel – tugevus.
1999. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

1999. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 35. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 2.–14. veebruarini Vailis ja Beaver Creekis USA-s 2499–3483 meetri kõrgusel merepinnast. Võistlustel oli mängus 10 komplekti medaleid (viis ala nii meestele kui ka naistele). MM-i sangariks oli Norra mäesuusataja Lasse Kjus, kes võitis igal alal medali (kaks kulda ja kolm hõbedat). Austerlane Hermann Maier võitis kaks kuldmedalit. Olgu lisatud, et ülisuurslaalomis said mõlemad kuldmedali, kuna finišisse jõudsid nad võrdse ajaga. Võistluste suurim üllataja oli soomlane Kalle Palander, kes tuli maailmameistriks slaalomis. Naistest oli edukam kahe kuldmedaliga Austriat esindanud Alexandra Meissnitzer. Finaal: 14. veebruar Osavõtjaid: 83 Maailmameister 1997: Tom Stiansen, Norra Ametlikud tulemused Finaal: 12. veebruar Osavõtjaid: 94 Maailmameister 1997: Michael von Grünigen, Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 2. veebruar Osavõtjaid: 50 Maailmameister 1997: Atle Skårdal, Norra Ametlikud tulemused Finaal: 6. veebruar Osavõtjaid: 42 Maailmameister 1997: Bruno Kernen, Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 9. veebruar Osavõtjaid: 40 Maailmameister 1997: Kjetil André Aamodt, Norra Ametlikud tulemused Finaal: 13. veebruar Osavõtjaid: 77 Maailmameister 1997: Deborah Compagnoni, Itaalia Ametlikud tulemused Finaal: 11. veebruar Osavõtjaid: 77 Maailmameister 1997: Deborah Compagnoni, Itaalia Ametlikud tulemused Finaal: 3. veebruar Osavõtjaid: 41 Maailmameister 1997: Isolde Kostner, Itaalia Ametlikud tulemused Finaal: 7. veebruar Osavõtjaid: 25 Maailmameister 1997: Hilary Lindh, USA Ametlikud tulemused Finaal: 8. veebruar Osavõtjaid: 28 Maailmameister 1997: Renate Götschl, Austria Ametlikud tulemused Ülisuurslaalomis anti välja kaks kuldmedalit, kuna nii Hermann Maier, kui Lasse Kjus lõpetasid võrdse ajaga. MM-i tulemused FIS-i kodulehel
Orkla

Orkla jõgi (nr Orkla, Orklaelva) on jõgi Norras Trøndelagi maakonnas. Jõe pikkus on 182 km. Ta on maakonna pikim jõgi. Orkla jõgi voolab välja Orkelsjøeni järvest Oppdali vallas, voolab läbi Orkladali oru ja suubub Orkangeri küla juures Orkdalsfjordenisse. Jõel on viis hüdroelektrijaama, mis on rajatud aastatel 1978–1985.
Rumba raudteesild

Rumba raudteesild on Rapla–Virtsu raudtee tarvis ehitatud sild üle Velise jõe. Sild asub Lääneranna vallas Rumba külas. Betoonvõlvsild valmis 1931. aastal raudtee eriprojekti järgi. Silla kõrvale ehitati 1937. aastal maanteesild, mis 1941 hävitati. Enne raudtee sulgemist 1968. aastal koosnes kahest sildest, teine (läänepoolne, ilma võlvita) eemaldati hiljem maaparandustööde käigus. Tänapäeval on raudteesild kasutusel Kirbla–Rumba–Vana-Vigala tee maanteesillana, kuhu rohkem kui üks auto kõrvuti ei mahu (eesõigus on Vana-Vigala poolt Kirbla poole liiklejatel). Foto 1993
Rena jõgi

Rena ehk Renaelva on jõgi Norras Innlandeti maakonnas Rendaleni ja Åmoti vallas, üks Glåma suuremaid lisajõgesid. Rena pikkus on 165 km ja valgla pindala 3967 km². Rena saab alguse Tysla ja Unsetåa ühinemisel. Jõgi moodustab Lomnessjøeni ja Storsjøeni järve. Rena jõkke suubuvad Mistra, Søndre Osa ja Julussa jõgi. Jõge ületab mitu silda, nende hulgas Kjøllsæteri sild. Rena suubub Glåma jõkke Rena lähedal. Store norske leksikon
Belize

Belize [bel'iiz] on riik Kesk-Ameerikas Kariibi mere ääres Yucatáni poolsaare kaguosas. Ta piirneb põhjas Mehhikoga ning läänes ja lõunas Guatemalaga. Vähim kaugus Hondurasest, mis paikneb kagu pool teisel pool Hondurase lahte, on 75 km. Belize'i varasem nimi oli Briti Honduras. Praeguse nime on ta saanud Belize'i linna ja jõe järgi. Belize'i linn on riigi ainus linna mõõtu asula, põhiline sadam ja Briti Hondurase endine pealinn (aastani 1970). Hispaania keeles kasutatakse tavaliselt nimekuju Belice. Rahvuslill: must orhidee (Encyclia cochleatum) Rahvuspuu: mahagonipuu (Swietenia macrophilla) Rahvuslind: tuukan (Ramphastos solfurantus) Rahvusloom: taapir (Tapirello bairdii) Belize on halduslikult jaotatud kuueks ringkonnaks, mis on omakorda jagatud 31 valimisringkonnaks. Suurimad linnad on Belize, San Ignacio, Belmopan, Orange Walk, Dangriga ja San Pedro. CIA maailma faktiraamatu kohaselt on Belize'is Kesk-Ameerika suurim töötuse määr – 9,4%. 33,5% elanikkonnast elab allpool vaesuspiiri. Majanduses on valdav põllumajandus, toiduainetööstus ja turism. Ekspordist üle poole moodustavad suhkur ja banaanid. Toledo ringkonnas asuvad naftavarud, kuid seniajani pole neid veel kaevandatud. Riigis on piirkonna kõige kallim elekter. Sisemajanduse kogutoodang oli 2005 aastal 2,1 miljardit USA dollarit ja SKT elaniku kohta 7800 USA dollarit. Majanduse kasvutempo aastal 2005 oli 3,8% Pinnamood on tasane kuni kergelt künklik, välja arvatud Maya mäed (1122 m) sisemaal. Kliima on troopiline, vahelduva niiskusega. Taimkatte moodustavad troopilised vihmametsad, üksikud männisavannid ja sood ning rannikualadel kasvavad mangroovid. Ranniku lähedal on arvukalt korallsaari. Belize'i Vallrahu on 290 km pikk ning seega läänepoolkera kõige suurem korallrahu. Rahvusrühmad jagunevad järgmiselt: kreoolid 39,7%, mestiitsid 33,1%, maajad 9,5%, garifunad 7,6%, indialased 2,1%, teisi 8,0%. Belize'is räägitakse inglise, hispaania ja garifuna keelt, maaja keeli ja alamsaksa keelt. 1980. aasta andmetel olid 62% elanikest katoliiklased, 12% anglikaanid, 6% metodistid, 4% mennoniidid, 3% adventistid, 2% nelipühilased, 1% Jehoova tunnistajad ja 2% mitteusklikud. 21. septembril 1981 iseseisvus Briti võimu alt. Enne eurooplaste tulekut asus Belize'i aladel maiade tsivilisatsioon ning sellest ajast on säilinud paljud iidsed asulakohad (Altun Ha, Caracol, Cahal Pech, Xunantunich, Lamanai, El Pilar, Lubaantun). Belize'i kindralkuberneride loend Maailmapanga andmebaas, vaadatud 8.04.2019. Maailmapanga andmebaas, vaadatud 20.10.2018. Maailmapanga andmebaas, vaadatud 27.05.2019. "Must orhidee". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2015. Vaadatud 24. oktoobril 2015. "Mahagonipuu". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2015. Vaadatud 24. oktoobril 2015. "Tuukan". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2015. Vaadatud 24. oktoobril 2015. "Taapir". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2015. Vaadatud 24. oktoobril 2015.
Rena

Rena on asula Norras Innlandeti maakonnas Glåma jõe kaldal, Åmoti valla keskus. Elanike arv 2054 (2008), pindala 2,18 km². Rena papivabrik Åmoti kirik Renas
Teepõõsas

Teepõõsas ehk hiina teepõõsas ehk teekameelia (Camellia sinensis) on liik teepõõsaliste sugukonda teepõõsa perekonda kuuluvaid igihaljaid puid ja põõsaid. Cronquisti süsteemis klassifitseeritakse teepõõsas kaheiduleheliste klassi Theales seltsi. APG III süsteemis klassifitseeritakse teepõõsas kanarbikulaadsete seltsi teepõõsaliste sugukonda. Teepõõsas jaguneb kaheks varieteediks: Assami teepõõsas (Camellia sinensis var. assamica) Hiina teepõõsas (Camellia sinensis var. sinensis) Mõlemad varieteedid jagunevad arvukateks sortideks. Varem on neid varieteete käsitletud ka eraldi liikidena. Tee on igihaljas põõsas, mis looduses kasvab 4,5–9 m kõrguseks, kuid istandustes ei lasta neil noppimise kergendamiseks kasvada kõrgemaks kui 1–1,5 m. Teepõõsa õied on kas valged või roosad. Teepõõsa iga võib ulatuda 300 aastani. Kuna taime õrnad lehed kärbuvad päikesepaistel kergesti, istutatakse need sageli valitud puude alla.  Pikemalt artiklis Teepõõsa lehed Teepõõsal on suur majanduslik tähtsus, kuna tema lehtedest toodetakse teed, nii rohelist kui musta teed. Rohelist teed saadakse teelehti auruga töödeldes, ensüümid inaktiveeritakse ja seeläbi säilib teelehtede roheline värvus. Musta tee saamiseks lehed osaliselt kuivatatakse. Teesorte on rohkesti, näiteks Assami ehk India tee, Darjeelingi tee, Tseiloni tee, Hiina tee, Gruusia tee, Aafrika tee jt. Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 154 – 155, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010 Sissekanne ITIS-es
Ål

Ål on asula Norras Vikeni maakonnas, Åli valla keskus. Ta asetseb Hallingdaleni peaoru keskel Strandafjordeni idasopis. Elanike arv on 2293 (2008). Aastal 2006 oli elanike arv sama. Tettsteders befolkning og areal Store norske leksikon (allikas) Store norske leksikon (allikas)
Telglõige

Telglõikeks nimetatakse tasandilist kujundit, mis tekib geomeetrilise keha lõikamisel tasandiga, mis läbib lõigatava keha telge.
Ristlõige

Ristlõige on ruumilise kujundi ühisosa tasandiga, mis ristub mõne fikseeritud sirgega. Projektsioon Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
RCA

RCA võib tähistada mitmeid asju: RCA Corporation asutatud kui Radio Corporation of America, oli USA ettevõte. RCA Records on USA muusikaettevõte. RCA konnektor on ühenduspesa, mida kasutatakse laialdaselt audio/video süsteemide ühendamiseks. RCA Dome on staadion Indianapolises USA-s. Royal College of Art (RCA) on Londonis paiknev kunsti ja disainialast haridust andev ülikool. Reformed Church in America (RCA) on kiriklik organisatsioon Põhja-Ameerikas.
SMA-konnektor

SMA-konnektor (lühend SMA sõnadest SubMiniature version A) on pisike keermesliitega koaksiaalkaablite pistikühendus, mis töötati välja 1960. aastail. Konnektori lainetakistus on 50 Ω ja talitlussagedus kuni 27 GHz. SMA variant on RP-SMA ehk RSMA (Reverse polarity SMA). Polaarsuse pööramine tähendab siin tegelikult seda, et pistiku keskkontaktiks on metalltihvti asemel metalltoru. Pistikühendust RP-SMA kasutatakse laialdaselt Wi-Fi-seadmeis. PR-SMA pesapoolel on väliskeere, millele kruvitakse pistikut ümbritsev mutter . Toodetakse ka niisuguseid SMA-pistikühendusi, millel on mutter pistiku küljes ja väliskeere pistikul. RF-konnektor Pistikühendus RF Connectors from WA1MBA
1300. aastad

1300. aastad 1300. aastad on aastad 1300–1309. Sajandid: 12. sajand - 13. sajand / 14. sajand - 15. sajand Kümnendid: 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad - 1300. aastad - 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad Aastad: 1300 1301 1302 1303 1304 1305 1306 1307 1308 1309 ... ... ... ...
Joonpind

Joonpind on pind, mille saab moodustada ruumis liikuva sirgega. Selle sirge iga asendit nimetatakse joonpinna moodustajaks. Joonpindasid saab kirjeldada parameetriliste võrranditega kujul x ( u , v ) = b ( u ) + v d ( u ) , {\displaystyle \mathbf {x} (u,v)=\mathbf {b} (u)+v\mathbf {d} (u),} kus x = (x,y,z), u ja v on parameetrid, b(u) on joonpinna juhtjoon ja d(u) on funktsioon, mis annab moodustajatele sihi. Seega iga moodustaja parameetrilise võrrandi saab siis, kui fikseerida parameetri u väärtus (olgu selleks u = ufix) ja jälgida x sõltuvust ainult parameetrist v. Viimane annabki aga just sellise sirge võrrandi, mis läbib punkti b(ufix) ja mille siht on d(ufix). tasand koonus silinder hüperboolne paraboloid ühekatteline hüperboloid Möbiuse leht helikoid Catalani pind on joonpind, mille moodustajad on paralleelsed mõne fikseeritud tasandiga. Konoid on Catalani pind, mille moodustajad lõikuvad mõne fikseeritud sirgega (teljega). Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Mosteri vald

Mosteri vald on endine vald Norras Hordalandi maakonnas. Vald moodustati 1. juulil 1916, kui varasem Finnåsi vald jagati Mosteri, Bømlo ja Bremnesi vallaks. Valla pindala oli 66 km². Moodustamise ajal oli vallas 1316 elanikku. 1962. aasta lõpus, mil vald kaotati, oli elanike arv 1834. 1. jaanuaril 1963 liideti need kolm valda uuesti Bømlo vallaks, mille territoorium langeb kokku Finnåsi valla territooriumiga aastatest 1865–1916. Vald hõlmas muu hulgas Mosteri saare Mosterhamni asulaga. Endisele Mosteri vallale vastab Mosteri kogudus Finnåsi kihelkonnas. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Moster seisuga 4.05.2009. Store norske leksikon
Statistika Keskbüroo (Norra)

Statistika Keskbüroo (norra keeles Statistisk sentralbyrå, lühend SSB) on Norra riigiasutus, mis tegeleb ametlike statistiliste andmete kogumise, töötlemise ja edastamisega. See asutati iseseisva direktoraadina 1. juulil 1876. Ta on sõltumatu direktoraat, mis halduslikult allub Norra rahandusministeeriumile (Finansdepartementet). Asutust juhib haldusdirektor (2005. aastast Øystein Olsen). Büroos töötab umbes 1000 inimest (Kongsvingeris ja Oslos). Igal aastal avaldab büroo umbes 800 publikatsiooni, mis on loetavad büroo veebilehel. Paljud dokumendid on nii norra- kui ka ingliskeelsed. Büroo norrakeelne koduleht Ingliskeelne koduleht
Arvo Orn

Arvo Orn (kuni 1935 Aleksei Orn; 13. aprill 1905 Pühajärve vald, Tartumaa – 29. aprill 1986 Võrumaa) oli Otepää linnavanem. Lõpetas 1926. aastal Otepää Hariduse Seltsi Gümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas 1926–1929 ja 1939. 1927 Pühaste Algkooli juhataja, 1929–1932 Pühajärve valla käskjalg ja raamatukogu juhataja, alates 1932 Otepää Teataja väljaandja ja toimetaja. 14. detsembril 1939 valiti ta ainsa kandidaadina (senine linnavanem Julius Niklus loobus oma kandidatuurist) häältega 10:2 Otepää linnavanemaks, tema palgaks määrati 50 krooni kuus. 1940. aastal vabastati linnavanem Arvo Orn oma palvel ametist. 1960. ja 1970. aastail oli ta Haanja 8-klassilise kooli direktor. Otepää linnavanemaks Arvo Orn. Rahvaleht, 15. detsember 1939, nr. 295, lk. 4. Suuri muudatusi omavalitsuse ametikohtadel, Lääne Elu : Läänemaa häälekandja, 31 juuli 1940 Otepää linnavanemaks Arvo Orn. Uus Eesti, 15. detsember 1939, nr. 342, lk. 8. Valgamaa kodulooline andmebaas ISIK Arvo Orn Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Tartu Ülikooli üliõpilased
Jüri Jams

Jüri Jams (30. aprill 1884 Uue-Võidu vald, Viljandimaa – 4. juuli 1939 Tartu) oli eesti põllumees, Jamsu talu peremees, Uue-Võidu vallavanem ja Viljandi abivallavanem. Waba Maa, 21. veebruar 1934, nr 43, lk 6 Viljandi abivallavanem Jüri Jams. Uus Eesti, 6. juuli 1939, nr. 179, lk. 7
Vestlandet

Vestlandet on regioon Norra lääneosas. See hõlmab Rogalandi, Hordalandi, Sogn og Fjordane ja Møre og Romsdali maakonna. Regiooni suurim linn on Bergen, suuruselt teine on Stavanger. Vestlandet tähendab norra keeles läänemaad. Vestlandet piirneb idas Østlandeti, lõunas Sørlandeti ja põhjas Trøndelagiga. Läänest piirab Vestlandetit Norra meri. Rannikul asuv Vestlandet on Põhja-Atlandi hoovuse tõttu soojema ja niiskema kliimaga kui ülejäänud Norra. Vestlandet on sademerikkamaid piirkondi Euroopas. Keskmiselt tuleb aastas 3500 mm sademeid, mõnel aastatel isegi kuni 5000 mm. 2009. aasta 1. juuli seisuga elas Vestlandetis 1 253 610 inimest. Regiooni pindala on 58 560,4 km². Linnad on järjestatud elanike arvu järgi. Bergen Stavanger Sandnes Ålesund Haugesund Molde Kristiansund Stord Egersund Førde Bryne Florø Åkrehamn Kopervik Jørpeland Odda Ulsteinvik Sauda Fosnavåg Skudeneshavn Måløy Åndalsnes Vestlandetis on levinud uusnorra keel (nynorsk). 87% uusnorra keele kõnelejatest elab Vestlandetis. Siiski kasutab 56% Vestlandeti elanikest bokmål'i (eelkõige on see levinud suuremates linnades). Norra ajaloolised piirkonnad Folkemengd og befolkningsendringar, 1. kvartal 2014
Rørosi vald

Rørosi vald asub Norras Trøndelagi maakonnas. Valla halduskeskus on Røros. Läbi aegade on lõunasaamid seda maa-ala kasutanud põhjapõtrade karjatamiseks. Seda teevad nad tänapäevani. Rørosi linn on nimetatud kunagise Rørosi (1530. aasta paiku nimetatud Røraasiks) talu järgi, mille maadele on linn asutatud. Linna nimi tuleb Røa jõe nimest, millele liitub sõna "os", mis tähendab norra keeles jõesuud. Linnas suubub Røa jõgi Norra kõige suuremasse ja pikemasse Glåma jõkke. Kuid see, mida tähendab Røa jõe nimi, on teadmata. Samuti pole seletust asula saamikeelsele nimele Plassje. Rørosi vald asutati 1. jaanuaril 1838. 1. jaanuaril 1875 liideti temaga Åleni valla asustamata osa (seda valda enam ei eksisteeri). 1. jaanuaril 1926 jagati Rørosi vald neljaks vallaks, mille nimed olid Rørosi vald, Røros landsogn, Brekken ja Glåmos. Pärast seda oli Rørosi vallas kõigest 2284 elanikku. 1. jaanuaril 1964 liideti need neli valda taas üheks. Enne liitumist oli Rørosi vallas 3063 elanikku. 21. aprillil 1989 anti asustamata osa Rørosi vallast üle Holtåleni vallale, mis on Åleni valla õigusjärglane. Rørosi valla vapp võeti vastu alles 29. oktoobril 1992. Kuna Røros on vana kaevanduslinn, siis on vapil kujutatud punasel taustal kollasega vase sümbol, mille all on ristatud kaks kaevandustööriista. 2017. aastani kuulus vald Sør-Trøndelagi maakonda. Rørosi vald asub põhiliselt platool, mis ida suunast lääne poole laskub. Kõige madalam koht vallas on pisut üle 600 m kõrgusel merepinnast, aga kõrgeim tipp Storvigelen küündib üle 1200 meetri. Vald on põhiliselt kaetud kaasikute ja männikutega, aga metsapiir ei jää kaugele. Valla suurim järv on 46 km² suurune Aursund, millest algab Glåma jõgi. Rørosi vallas on ka Norra suuruselt 3. järve Femundi (203 km²) põhjatipp. Lisaks neile on vallas hulgaliselt väiksemaid järvi. Rørosi valla jõed ja järved sobivad kanuuga sõitmiseks ja kalastamiseks. Vallas asuvad Femundsmarka rahvuspark ja Forollhogna rahvuspark. Valda läbib Rørosbanen. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Avatud Eesti Fond

Avatud Eesti Fond (AEF) on heategevuslik sihtasutus, mis asutati 1990. aastal Ungari päritolu Ameerika Ühendriikide filantroobi George Sorosi toetusel eesmärgiga toetada avatud ühiskonna kujunemist Eestis. Avatud Eesti Fondil on kaks peamist tegevussuunda: 1) avatud valitsemine ning 2) põhiõigused ja sotsiaalne sidusus. Nende raames algatab fond projekte, korraldab üritusi ja arutelusid, käivitab toetusprogramme ja projektikonkursse. AEF vahendab Vabaühenduste Fondi kaudu ka Norra ja Euroopa Majanduspiirkonna toetusi Eesti kodanikuühendustele. AEFi toel on sündinud filosoofilise kirjanduse sari „Avatud Eesti raamat”, kooliuuendusliikumine "Omanäoline kool", lasteaedade programm „Hea algus”, avalikud internetipunktid kõikjal Eestis, Sorosi Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus, telesaade „Subboteja” jne. Alates 1997. aastast annab Avatud Eesti Fond oma aastapäeva puhul iga aasta aprillis välja Koosmeele auhinna, millega tunnustatakse inimesi, kes on ilmutanud silmapaistvat kodanikutunnet või aidanud kaasa avatud ühiskonna kujunemisele Eestis ja mujal. AEF kuulub avatud ühiskonna toetusfondide (Open Society Foundations) võrgustikku. Avatud Eesti Fondi juhataja on Mall Hellam. Koosmeele auhind Avatud Eesti Fondi koduleht Avatud Eesti Fondi ajaveeb
Grytteni hüdroelektrijaam

Grytteni hüdroelektrijaam asub Norras Møre og Romsdali maakonnas Rauma vallas. Jaam asub Romsdalshorni mäe jalamil. Jaam saab vett Mardalsfosseni joast, Mongefosseni joast ja veel mitmetest veekogudest, mis asuvad hüdroelektrijaamast idas. Hüdroelektrijaama rajamise käigus protesteeriti Mardalsfosseni joa ümberkanaliseerimise vastu. 1970. aastal aheldasid Arne Næss ja 300 aktivisti end ehituse külge, et takistada joa likvideerimist. Hüdroelektrijaama ühe turbiini maksimaalne võimsus on 149 MW. Grytten kraftverk - nedbųrsfelt Hüdroelektrijaama veega varustamise skeem
Flåm

Flåm on küla Norras Sogn og Fjordane maakonnas Aurlandi vallas. Asula asetseb Flåmsdaleni oru põhjas Aurlandsfjordeni sopis. Koha nimi on algselt mitmuse daativ vanapõhja sõnast flá ('järskude mägede vaheline väike tasandik'). Seda nime on esimest korda mainitud aastal 1340 kujul Flaam. Külas elab umbes 500 inimest. Hea ligipääsu ja kauni looduse tõttu käib Flåmi piirkonnas alates 19. sajandi lõpust palju turiste, viimasel ajal[millal?] ligi 450 000 turisti aastas. Flåmi raudteejaam on Flåmsbaneni lõppjaam. Paljud turistid tulevad Flåmi raudteega, sest Flåmi viiv 20 km pikkune raudteeharu on maailma kõige järsem raudtee (kaldega 1:18), kui hammasratasraudteid mitte arvestada. Raudteel on ka mõned spiraalid. Flåmi vanas raudteejaamas on tänapäeval Flåmi raudtee muuseum. Jaama kõrval on süvaveekai, mille äärde võivad randuda suured kruiisilaevad. Keskmiselt saabub sinna 131 kruiisilaeva aastas. Asulat läbib ka Oslot ja Bergenit ühendav maantee E16. Flåm on kirjanik Per Sivle sünnikoht. Flåmi kogudus Store norske leksikon Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Flåm seisuga 11.08.2009.
Johan Ludwig Mowinckel

Johan Ludwig Mowinckel (22. oktoober 1870 Bergen – 30. september 1943) oli Norra poliitik. Ta kuulus Venstresse, Norra sotsiaalliberaalsesse parteisse. 1902–1906 ning 1911–1913 oli ta Bergeni linnapea. 1922–1923, 1924–1926, 1928–1931 ning 1933–1935 oli ta Norra välisminister. 1924–1926, 1928–1931 ja 1933–1935 oli Mowinckel Norra peaminister. Ta asutas laevakompanii A/S J. Ludwig Mowinckels Rederi. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Johan Ludwig Mowinckel seisuga 4.05.2009.