15. jaanuar

15. jaanuar on Gregoriuse kalendri 15. päev. Juliuse kalendri järgi 2. jaanuar (1901–2099). 1892 – Tartus algas Eesti karskusseltside esimene kongress, mis kestis 16. jaanuarini (uue kalendri järgi). Karskusliikumise juhiks sai Ado Grenzstein. 1920 – Helsingis leidis aset 22. jaanuarini kestnud Balti riikide IV konverents. 1931 – allkirjastati Eesti-Leedu kaubandusleping, mis tõi kaasa kahe riigi suhete soojenemise. 1941 – Nõukogude Liidu valitsuse käsul natsionaliseeriti Eesti pankades hoiused. 1953 – USAs hakkas ilmuma ajakiri Eesti Male. 1959 – toimus üleliiduline rahvaloendus. Eestis elas 1 196 791 inimest, neist oli eestlasi 892 653 (74.59%), venelasi 240 227 (20,07%), soomlasi 16 699, ukrainlasi 15 769 (1,32%),valgevenelasi 10 930 (0,91%), juute 5436 (0,45%) ja lätlasi 2888 (0,24%). 1970 – toimus üleliiduline rahvaloendus. Eestis elas 1 356 076 inimest, neist oli eestlasi 925 157 (68,22%), venelasi 334 620 (24,68%), ukrainlasi 28 620 (2,11%), valgevenelasi 18 732 (1,38%), soomlasi 18 537 (1,37%), juute 5288 (0,39%) ja lätlasi 3286 (0,24%). 1991 – Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ratifitseeris 12. jaanuaril sõlmitud Eesti Vabariigi ja Vene NFSV poliitilise lepingu. 1991 – Toompeal toimus nõukogudemeelsete miiting. 1992 – asutati Eesti Akadeemiline Spordiliit (EASL). 1996 – Tallinna Pedagoogikaülikooli juhtkond süüdistas kooli endist rektorit Talis Bachmanni 3,2 miljoni krooni raiskamises. 2001 – Tartu Raekoja platsile kogunes mitu tuhat üliõpilast, kes nõudsid reisirongiliikluse säilimist ja bussipiletite hindade langust. 2011 – 2011. aasta Eesti rahareform: Eestis lõppes 14. jaanuaril Eesti krooni ja euro paralleelkäive. 15. jaanuarist sai ainsaks maksevahendiks euro. 0588 eKr – Babüloonia kuningas Nebukadnetsar II asus piirama Jeruusalemma. 0532 – Konstantinoopolis puhkes Nika ülestõus keiser Justinianus I vastu. Süüdati palju hooneid, sealhulgas Suur palee ja Hagia Sophia. 1535 – Inglismaa kuningas Henry VIII võttis endale riigi kõrgeima kirikupea tiitli. 1559 – Elizabeth I krooniti Inglismaa ja Iirimaa kuningannaks. 1582 – Moskva tsaaririik ja Poola-Leedu sõlmisid Jam-Zapolski rahulepingu, mida vahendas paavst Gregorius XIII. Lepingu tagajärjel kaotas Venemaa juurdepääsu Läänemerele. 1649 – Fronde'i puhkemise järel lahkus Prantsuse õukond Pariisist. 1759 – avati Briti Muuseum. 1822 – Kreeka kuulutas end iseseisvaks. Esimeseks presidendiks sai Alexandros Mavrokordatos. 1877 – Budapesti kokkuleppega leppisid Austria-Ungari ja Venemaa kokku mõjupiirkondades Balkanil. Austria-Ungari kinnitas, et jääb Vene-Türgi sõja puhkemisel neutraalseks. 1885 – Wilson Bentley tegi esimesed fotod lumehelvestest. 1896 – Pariisis asutati esimene autorendifirma. 1910 – Prantsuse Kongo reorganiseeriti Prantsuse Ekvatoriaal-Aafrikaks. 1919 – Poola Vabariigi peaministriks sai Ignacy Jan Paderewski. 1922 – moodustati Iiri Vaba Riik Briti dominiooni staatuses, Vaba Riiki juhtis Michael Collins. 1943 – Teine maailmasõda: Jaapani sõjavägi taandus Vaikse ookeani Guadalcanali saarelt. 1959 – toimus üleliiduline rahvaloendus. Nõukogude Liidus elas 208 826 650 inimest, neist oli venelasi 114 113 579 (54,65%). 1970 – toimus üleliiduline rahvaloendus. Nõukogude Liidus elas 241 720 134 inimest, neist oli venelasi 129 015 140 (53,37%). 1966 – Rio de Janeiros toimus üleujutus, kus hukkus üle 400 inimese. 1970 – Biafra kinnitas veel kord oma alistumist, lõppes Nigeeria kodusõda. 1972 – Taani kuningannaks sai Margrethe II. 1986 – Lesothos toimus sõjaväeline riigipööre. 1989 – Tšehhoslovakkia politsei summutas üle 2000 osavõtjaga meeleavalduse. 1990 – Bulgaaria parlament tühistas kommunistliku partei võimumonopoli. 1992 – Sloveenia ja Horvaatia iseseisvust tunnustas Euroopa Ühendus. 1993 – Itaalia maffiaboss Salvatore Riina arreteeriti Sitsiilias. Ta oli olnud tagaotsitav juba 30 aastat. 1996 – Kreeka peaminister Andréas Papandréou astus tagasi. 2001 – tegevust alustas vaba võrguentsüklopeedia Wikipedia. 2011 – Lõuna-Sudaanis lõppes iseseisvusreferendum. 99% osalenutest hääletas iseseisvuse poolt.  Pikemalt artiklis Sündinud 15. jaanuaril 1622 – Molière, prantsuse näitekirjanik ja teatrilavastaja 1791 – Franz Grillparzer, Austria kirjanik 1795 – Aleksandr Gribojedov, vene kirjanik 1809 – Pierre-Joseph Proudhon, prantsuse filosoof, sotsioloog ja majandusteadlane 1842 – Paul Lafargue, prantsuse revolutsionäär 1850 – Sofja Kovalevskaja, vene matemaatik 1873 – Max Adler, Austria filosoof, sotsioloog ja poliitik 1891 – Ossip Mandelštam, juudi päritolu vene kirjanik 1899 – Artur-Tõeleid Kliimann, eesti õigusteadlane 1900 – William Heinesen, fääri taanikeelne kirjanik 1906 – Aristoteles Onassis, kreeka laevandusmagnaat 1917 – Anton Raadik, eesti poksija 1918 – Gamal Abdel Nasser, Egiptuse poliitik ja sõjaväelane 1925 – August Englas, eesti maadleja 1929 – Martin Luther King, USA aktivist 1949 – Riho Mesilane, eesti ajakirjanik ja humorist 1957 – Priit Hõbemägi, eesti ajakirjanik 1958 – Boris Tadić, Serbia poliitik 1959 – Mart Rannut, eesti keeleteadlane 1960 – Anu Kalm, eesti graafik 1963 – Heie Treier, eesti kunstikriitik  Pikemalt artiklis Surnud 15. jaanuaril 0069 – Galba 1826 – Nikolai Rumjantsev, Vene poliitik ja diplomaat 1841 – Friedrich Parrot, arstiteadlane ja bioloog 1915 – Sir George Strong Nares, Briti mereväeohvitser ja polaaruurija 1939 – Sergei Rezhevski, eesti arst 1940 – Alfred Palm, eesti insener 1975 – Ernest Koliqi, albaania kirjanik 1983 – Armin Öpik, eesti geoloog 1983 – Meyer Lansky, juudi päritolu USA kurjategija 1989 – Kalju Kangur, eesti kirjanik 2002 – Michael Anthony Bilandic, Chicago linnapea (1976–1979) 2003 – Gudmund Saxrud, Norra ametnik ja diplomaat 2008 – Artjom Sergejev, NSV Liidu sõjaväelane, Jossif Stalini kasupoeg 2008 – Brad Renfro, USA näitleja 2011 – Susannah York, Briti teatri- ja filminäitleja 2013 – John Thomas, USA kõrgushüppaja 2021 – Tiit Lilleorg, eesti näitleja 2024 – Uno Palu, eesti kümnevõistleja ja kergejõustiku treener Õigeusu kirikus Teeba vaga Pauluse ja vaga Johannes Telklase mälestuspäev Tallinna maksimumtemperatuur +4,6 °C (1983) Tallinna miinimumtemperatuur –25 °C (1942) Tartu maksimumtemperatuur +4,1 °C (1983) Tartu miinimumtemperatuur –27,9 °C (1968) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 156 ESBL veebis (vaadatud 21.03.2015) Население СССР 1987 : статистический сборник. Москва, 1988.