26. veebruar

26. veebruar on Gregoriuse kalendri 57. päev. Juliuse kalendri järgi 13. veebruar (1901–2099). 1909 – hakkas ilmuma ajaleht Tallinna Teataja[küsitav]. 1914 – Tartus esilinastus mängufilm "Karujaht Pärnumaal" (operaator Johannes Pääsuke). 1920 – Vabadussõda: algas maini kestnud Rahvaväe demobiliseerimine, mille käigus vabastati teenistusest enam kui 47 000 sõdurit. 1921 – Riias toimusid rahvusvahelised kiiruisutamisvõistlused, kus kõik distantsid (500, 5000 ja 10 000 m) võitis Christfried Burmeister. Kõikidel distantsidel püstitas ta ka Eesti rekordi. 1937 – Rahvuskogu otsustas koostada vastavalt riigivanem Konstantin Pätsi esitatud projektile uue põhiseaduse. 1939 – Tamperes toimus Eesti-Soome esimene tõstmise maavõitlus, mille võitis Soome 3:2. 1991 – Põhjamaade Nõukogu istungil Kopenhaagenis osalesid külalistena ka Eesti, Läti ja Leedu riigijuhid. 1992 – Eesti Vabariigi Ülemnõukogu võttis vastu 1938. aasta kodakondsusseaduse rakendusotsuse. 1998 – Rootsi annetas Eesti kultuuriobjektide hooldamiseks ja remondiks 35 miljonit Rootsi krooni, millest 21 miljonit läks Eesti Kunstimuuseumile kuuluva Kadrioru lossi remondiks. 1999 – töö lõpetas Riigikogu VIII koosseis. 2000 – Läänemeres Utö saare lähedal kadus Soome kalalaev, neljaliikmelisest meeskonnast olid kaks eestimaalased. 0364 – Valentinianus I kuulutati Rooma keisriks. 1266 – Benevento lahing: Anjou krahv Charles purustas Sitsiilia kuninga Manfredi juhitud Saksa-Rooma ja Sitsiilia ühendväed. Manfred langes lahingus ning Charlesist sai uus Sitsiilia ja Napoli kuningas. 1531 – Lissaboni maavärin, ohvreid mitukümmend tuhat. 1794 – Taani pealinnas Kopenhaagenis põles maha Christiansborgi loss. 1797 – Inglise Pank lasi välja esimesed 1- ja 2-naelased rahatähed. 1815 – Napoleon Bonaparte põgenes Elba saarelt. 1848 – Prantsusmaal kuulutati välja Teine Vabariik. 1871 – Otto von Bismarck Saksa riigi nimel ja Adolphe Thiers Prantsusmaa nimel sõlmisid Versailles' eelrahulepingu. Prantsuse-Preisi sõja lõpetas paari nädala pärast sõlmitud Frankfurdi rahuleping. 1924 – Õllekeldriputš: Saksamaal Münchenis algas kohtuprotsess Adolf Hitleri ja Erich Ludendorffi üle, keda süüdistati riigireetmises. 1925 – NSV Liit ja Jaapan sõlmisid diplomaatilised suhted. 1931 – Väinö Hakkila nõudis avalikus arupärimises Soome valitsuselt normaalsete olude jaluleseadmist. 1935 – Saksamaal viidi läbi õhujõudude reform ja taasasutati sõjalennuvägi Luftwaffe nime all. 1936 – Jaapanis algas nooremohvitseride riigipöördekatse Okada Keisuke valitsuse kukutamiseks. Mäss nurjus ja suruti lõplikult maha 29. veebruariks. 1945 – Teine maailmasõda: Egiptus ja Süüria kuulutasid Saksamaale sõja. 1952 – Suurbritannia peaminister Winston Churchill informeeris avalikkust, et tema riigil on valminud tuumapomm. 1965 – sõlmiti konkordaat Vatikani ja Saksamaa Alam-Saksi liidumaa vahel. 1990 – algas Nõukogude armee üksuste väljaviimine Tšehhoslovakkiast. 1991 – Tim Berners-Lee esitles esimest veebibrauserit, mis kandis nime WorldWideWeb. 1991 – Lahesõda: Saddam Hussein andis Iraagi vägedele käsu Kuveidist välja tõmbuda. 1993 – Ameerika Ühendriikides plahvatas New Yorgi Maailma Kaubanduskeskuse (World Trade Center) põhjatorni all autopomm, tappes 6 ja vigastades üle 1000 inimese. 2001 – Afganistani valitsev islamiliikumine Taliban hävitas Bāmīāni orus kaks iidset Buddha kuju. 2003 – Leedus astus ametisse president Rolandas Paksas. 2004 – Makedoonia president Boris Trajkovski hukkus Mostari lähistel toimunud lennuõnnetuses.  Pikemalt artiklis sündinud 26. veebruaril 1361 – Wenzel, Saksa 1378–1400 ja Böömi kuningas 1378–1419 1759 – Ludwig Heinrich von Jakob, saksa filosoof ja majandusteadlane 1786 – Dominique François Arago, prantsuse füüsik ja matemaatik 1802 – Victor Hugo, prantsuse kirjanik 1808 – Honoré Daumier, prantsuse graafik, maalikunstnik ja skulptor 1829 – Levi Strauss, saksa päritolu USA ettevõtja ja rõivadisainer 1846 – Buffalo Bill, USA pioneer ja sõjaväelane 1852 – John Harvey Kellogg, USA arst ja toitumisspetsialist, maisihelveste looja 1855 – Carl Oswald Bulla, saksa-eesti fotograaf, Venemaa fotoreportaažide teerajaja 1869 – Nadežda Krupskaja, vene revolutsionäär, NSV Liidu riigitegelane 1884 – Nikolai Maim, eesti õigusteadlane 1885 – Aleksandras Stulginskis, Leedu president 1922–1926 1894 – Albert Suurkivi, eesti poliitik 1896 – Andrei Ždanov, NSV Liidu partei- ja riigitegelane 1903 – Giulio Natta, itaalia keemik, Nobeli keemiaauhhinna laureaat 1963 1903 – Helene Johani, eesti raamatuloolane ja bibliograaf 1910 – Sergei Gorškov, NSV Liidu mereväelane, admiral 1910 – Olav Roots, eesti dirigent ja pianist 1914 – Robert Alda, USA filminäitleja 1914 – Heino Lepikson, eesti tehnikateadlane 1918 – Theodore Sturgeon, USA kirjanik 1920 – Karel Houba, tšehhi kirjanik ja tõlkija 1928 – Fats Domino, USA muusik 1928 – Ari'el Sharon, Iisraeli peaminister 2001–2006 1930 – Lazar Berman, juudi päritolu NSV Liidu pianist 1932 – Johnny Cash, ameerika kantrilaulja 1932 – Olav Renno, eesti ornitoloog ja looduskaitsja 1933 – Ljubomir Guzar, Ukraina kreeka-katoliku kiriku eestseisja ja kardinal 1933 – Endel Mallene, eesti kirjandusteadlane ja tõlkija 1934 – Robert Novak, USA ajakirjanik ja poliitikaanalüütik 1936 – Riho Nõmmik, eesti füüsik 1942 – Maret Sõmer, eesti tekstiilikunstnik 1943 – Kazimiera Prunskienė, Leedu poliitik 1950 – Helen Clark, Uus-Meremaa peaminister aastast 1999 1950 – Ott Arder, eesti luuletaja ja tõlkija 1952 – Jaan Arder, eesti muusik 1953 – Michael Bolton, vene-juudi päritolu USA laulja 1954 – Recep Tayyip Erdoğan, Türgi peaminister aastast 2003 1954 – Mare Kõiva, eesti folklorist 1955 – Krista Laos, eesti metallikunstnik 1956 – Kaia Urb, eesti laulja 1956 – Rein Oja, eesti näitleja, Eesti Draamateatri direktor 1959 – Mati Karmin, eesti skulptor 1962 – Greg Germann, ameerika filminäitleja 1964 – Alar Streimann, eesti riigiametnik ja diplomaat 1965 – Linnar Viik, eesti infotehnoloog ja analüütik, Tiigirihüppe Sihtasutuse juht 1967 – Lauri Aav, eesti muusik 1968 – Heiko Sööt, eesti näitleja 1974 – Sébastien Loeb, Prantsusmaa rallisõitja 1975 – Frank Busemann, Saksamaa kümnevõistleja 1981 – Märt Avandi, eesti näitleja 1982 – Li Na, Hiina naistennisist 1988 – Sinta Ozoliņa, läti odaviskaja  Pikemalt artiklis surnud 26. veebruaril 1154 – Roger II, Sitsiilia kuningas 1130–1154 1266 – Manfred, Sitsiilia kuningas 1258–1266 1577 – Erik XIV, Rootsi kuningas 1560–1568 1770 – Giuseppe Tartini, itaalia viiulikunstnik ja helilooja 1931 – Otto Wallach, saksa keemik, Nobeli keemiaauhinna laureaat 1910 1933 – Felix Auerbach, saksa füüsik 1943 – Theodor Eicke, SS-ohvitser, koonduslaagrite inspektor 1934–1943 1952 – Theodoros Pangalos, Kreeka sõjaväelane ja poliitik 1969 – Levi Eshkol, Iisraeli peaminister 1963–1969 1971 – Fernandel, prantsuse näitleja 1998 – Theodore William Schultz, USA majandusteadlane, Nobeli majandusauhinna laureaat 1979 1999 – Stasys Anglickas, leedu luuletaja 2004 – Boris Trajkovski, Makedoonia president 1999–2004 2004 – Adolf Ehrnrooth, soomerootsi sõjaväelane, Soome jalaväekindral 2005 – Jef Raskin, USA infotehnoloog, Macintoshi arvutite looja 2016 – Eri Klas, Eesti dirigent Kuveidi vabastamise päev (1991). Aserbaidžaanis Hodžalõ genotsiidi mälestuspäev (1992). Tallinna maksimumtemperatuur +5,2 °C (1990) Tallinna miinimumtemperatuur –25,8 °C (1942) Tartu maksimumtemperatuur +6,2 °C (2015) Tartu miinimumtemperatuur –30,4 °C (1963) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 175 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 179 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. november 2015. Vaadatud 21. juuni 2016.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Arupärimine Lapua vastu. Sõnumed, 27. veebruar 1931, nr 7, lk 1. http://chroniknet.de/extra/was-war-am/?ereignisdatum=26.2.1945