laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Neeme (Jõelähtme)

Neeme on küla Jõelähtme vallas Harjumaal. See asub Tallinna kesklinnast umbes 40 km kaugusel. Neeme (varem Sumini, Sunaneeme ja saksa keeles Ihhasalloneem) küla asutati 1560. aastal ja see asub Ihasalu poolsaare tipus. 1977—1997 oli Ihasalu küla osa. Neeme küla on esimene küla Eestis, millel on oma lipp ja vapp, mille kirjeldus on järgmine: sinisel kilbil hõbedane kilbi ülaservani ulatuv kaarjate külgedega teravik ja kaks püstasendis seljakuti asetatud vastandvärvustes kala. Sinine tähistab merd, hõbedane teravik viitab neemele. Kalad osutavad randlaste traditsioonilisele tegevusele – kalapüügile. Neeme küla vapp on kantud 22. juunil 1996 Eesti vapiregistrisse.[viide?] Neeme külas on lasteaed, kuueklassiline kool (asutatud 1898), raamatukogu, rahvamaja, pood, Wana Kala kõrts, restoran Ruhe. Kuni 2007. aastani tegutses Neemes postipunkt.[viide?] Külas on väga arenenud kolmas sektor – tegutsevad mitmed mittetulundusühingud: MTÜ Neeme Rannavalve Selts, MTÜ Neeme Sadam, MTÜ Lühitneeme Selts). Neeme küla oli üks esimesi külasid, mis liitus naabrivalve liikumisega.[viide?] Traditsioonilistest üritustest suurimad on iga viie aasta tagant tähistatavad Neeme päevad, iga aasta juulis peetav kalurite päev, augustis toimuv muinastulede öö ja septembris toimuv Neeme lõikuskuu laat.[viide?] Aastatel 2002–2005 ilmus Neeme küla ajaleht Neemekene. 2006. aastast kannab Neeme ja Ihasalu küla ajaleht nime Oma Poolsaar. Neeme küla tunnistati 2001. aastal Harjumaa kauneimaks külaks[viide?] ning 2002. aastal tunnistas president selle Eesti kauneimaks külaks[viide?]. Külas on käimas ka vilgas kinnisvaraarendus, suurim arendatav elamurajoon on Kadakaranna. Tegelik elanike arv külas on ametlikest andmetest tunduvalt suurem.[viide?] Neeme külas on ka väikesadam Neeme Sadam, mis on rekonstrueeritud, aga mida veel arendatakse. Neeme sadamas on võimalik randuda väikestel ja keskmise suurusega alustel. Sadamal on oma tankla.[viide?] Enamik supluskohtadest on liivarannad.[viide?] Neeme küla sadam Droonivideo Neeme külast Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 7.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Neeme". Eesti kohanimeraamat. Eesti Keele Instituut. "Neeme". Eesti kohanimed. Eesti Keele Instituut.
Nehatu (Jõelähtme)

Nehatu on küla Jõelähtme vallas Harjumaal. Nehatu külas Pirita jõe ääres paikneb kunagise Nehatu mõisa mõisasüda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 18 inimest. Neist 17 olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 7.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Tähestik

Tähestik ehk alfabeet (ka: aapestik, aabestik) on tähtede (kirja elementaarsümbolite) standardne komplekt. Tähestiku tähed on või on ajalooliselt olnud ligikaudses vastavuses mingi keele foneemidega. Kiri võib põhineda tähestikul, kuid ka ideogrammidel, mis vastavad mõistetele või kujutlustele, või olla silpkiri, mille igale sümbolile vastab mingi silp. Sõna "alfabeet" on tuletatud sõnadest "alfa" ja "beeta", mis tähistavad kreeka tähestiku esimesi tähti. Tähestike hulgas võib eristada vanemaid konsonanttähestikke, milles märgiti üles ainult kaashäälikuid, uuemaid kreeka tähestiku tüüpi tähestikke (alfabeete kitsamas mõttes) ja silptähestikke. Igas keeles võivad olla kindlad reeglid, mis sätestavad tähtede ja foneemide vahelise vastavuse, kuid nende reeglite järgimise järjekindlus on keeleti ja ka täheti erinev. Täielikult fonoloogilises tähestikus oleks foneemide ja tähtede vahel üksühene vastavus: kirjapilt määrab ära häälduse ja hääldus kirjapildi. Häälduse ja kirjapildi erinevused tulenevad ühelt poolt sellest, et pärast kirja väljakujunemist keel muutub, ja teiselt poolt sellest, et kiri on laenatud mõnest teisest keelest. Tähtede ja foneemide vaheline üksühene vastavus võib olla rikutud järgmistel viisidel: Foneemile võib vastata mitte üks täht, vaid täheühend. Ühele foneemile võib vastata mitu erinevat tähte või täheühendit. Mõne sõna kirjapildis võib olla tähti, mida ei hääldata, kuid mida kasutatakse ajaloolistel või muudel põhjustel. Sõna kirjapildi hääldus võib oleneda naabersõnadest lauses. Keele eri murretes võib sõna foneemkoostis olla erinev. Albaania keele foneetika ja albaania tähestik Eesti tähestik Kreeka tähestik Ladina tähestik Rahvusvaheline signalisatsioonikood Soome tähestik Vene tähestik
Parasmäe

Parasmäe on küla Jõelähtme vallas Harjumaal. Parasmäel on arvukalt muinasaegseid kultusekive (Parasmäe kultusekivid), millest mitmed on arvele võetud kultuurimälestisena. Kultusekive on Parasmäe külas 18, üks nendest suur rändrahn. Kive hakati religioossetel eesmärkidel kasutama 1. aastatuhandel e.m.a. Parasmäe küla on esimest korda mainitud tundmatu Taani munga poolt aastal 1219, kuid asula on arvatavasti tekkinud umbkaudu 2000 aastat tagasi. Parasmäe külast, seal asuvatest taludest ja asula ajaloost on ilmunud mitu raamatut, sealhulgas 2012. aastal ilmunud teos "Parasmäe talude lood" (autor Helen Sooväli-Sepping), aga ka: Julius Põldmäe "Jõelähtme ajaloost"; Gea Troska "Rebala, Parasmäe ja Vandjala küla ajaloost ja ehitistest"; Jõelähtme valla "Jõelähtme valla raamatust „Jõelähtme teejuht rändajale ja koduloohuvilisele"; Tiina Pelli "Noppeid Parasmäe küla ajaloost". Maardu–Raasiku tee Jõelähtme vald Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. https://joelahtme.kovtp.ee/parasmae-kula (vaadatud 6.04.2020) https://maaleht.delfi.ee/arhiiv/kostivere-kultuurimoisa-saalis-esitleti-vastvalminud-raamatut-parasmae-talude-lood?id=65591128 (vaadatud 6.04.2020)
Rammu

Rammu on küla Harjumaal Jõelähtme vallas. 2012. aastast on Rammu küla rahvastikuregistris registreeritud ühe inimese elukohaks. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel Rammu külas püsielanikke polnud. Rammu küla alla kuuluvad Rammu ja Allu saar ning Malusi saared. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistika. Jõelähtme vallavalitsus, vaadatud 23.05.2015.
Rebala

Rebala on küla Jõelähtme vallas Harjumaal. Rebala küla asub Rebala muinsuskaitseala territooriumil. Piirkond on osa endisest Maardu fosforiidikaevandusest. Rebala külas asub lisaks loodus- ja huviväärsustele ka Jõelähtme prügila.[viide?] Rebala külas elas 2023. aasta aprilli seisuga 165 elanikku. Keeleteadlase Lauri Kettuneni arvates tuleneb küla nimi perekonnanimest Rebane. Eesti entsüklopeedia järgi pärineb nimi ürgaegsetelt kohalikelt hõimudelt, kelle tootemloom oli rebane. Sama tüvega ja la-lõpuline nimi esineb läänemeresoomlaste asualal mujalgi (soome Repola, karjala Reboilu). Kohalikus kõnepruugis on küla kutsutud ka Räbalaks. Kettuneni hinnangul on see rahvaetümoloogiline nimekuju. Keeleteadlane Per Wieselgren on välja pakkunud võimaluse, et nimi on kujunenud sõnast räbal ~ ribal ’kaltsud, vilets’ ja sellega seotud sõna "riba" kõrvaltähendusest ’maariba’. Räbala tähendaks seega ’maariba’ + kohakäändeliide -la. Wieselgreni arvates võib külanimega olla seotud ka Revala muinasmaakonna nimi. Rebala külaga liidetud Jõelähtme lähedale rajatud uusasumit on rahvasuus kutsutud Männisaluks ja Kärmuks. Rebala küla järgi on nime saanud Lasnamäe lademe Väo kihistu Rebala kihistik. Rebala muinsuskaitseala Rebala Lastekangrud Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rebala küla. Jõelähtme valla koduleht Rebala. Eesti kohanimeraamat Revala. Eesti kohanimeraamat Rebala kihistik Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 17.08.2019)
Nahakunstnike loend

Siin on loetletud nahakunstnikke. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Egge Edussaar Tiia Eikholm Illu Erma Hans-Peter Frölich Inna Grinchel Rene Haljasmäe Ruth Heidok Eve Hintsov Tiina Hirvesoo Erma Illu Annelie Joandi Lua Jõemaa Elo-Reet Järv Eve Kaaret Kiira-Marianne Kadarik Anne Kahar Silvi Kalda Riina Kermik Sirje Keva Kaja Kits-Karm Pille Kivihall Leanika Korn Sirje Kriisa Agne Kuusing-Soome Pille Kängsep Maila Käos Juta Kübarsepp Ella Külv Ivi Laas Aino Lehis Maili Lootus Kaia Lukats Rutt Maantoa Luule Maar Ruuda Maarand Epp Maltis Helen Maran-Poll Reda Marks Mall Mets Tiiu Mäger Lennart Mänd Kaire Olt Urmas-Jüri Orgusaar Ülle Paap Minni Patune Tiina Piisang Eha Raend Elina Randla Jane Rannamets Õie Raudsepp Jüri Roosa Tähti Roostalu Liia Saluvee Anne Sander Krista Sander Katrin Sasi Sille Sikmann Ella Summatavet Naima Suude Žanna Žuravel Ivi Tafel Signe Taremaa Eva Teemant Maie Teivik Ulla Torop Tiiu Tulev-Soots Tulvi-Hanneli Turo Rita Tänav Eduard Taska Maarja Undusk Anne Vahtra Endel Valk-Falk Urve Varik Eve Vetemaa Tiiu Vijar Ene Voore Esta Voss Inara Õun
Rohusi

Rohusi on küla Rohusi saarel Jõelähtme vallas Harjumaal. Varem oli küla nimi Rohusaare. Küla oli elanikega 18.-19. sajandil, seal elas kaks peret. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kohanimenõukogu asustusnimede töörühma arvamused ja ettepanekud. Harjumaa 8. september 1997 (vaadatud 19. juulil 2014)
Ruu

Ruu on küla Jõelähtme vallas Harjumaal. Ruu (Rutæ) küla on nimetatud „Taani hindamisraamatus”. Küla 8 adramaa valdajaks oli sel ajal Robert Slutter (taani k. Robert af Slutter), kuid juba 1249. aastal läänistas Taani kuningas küla Tallinna piiskopile Thorkillile ning 1281. aastal on küla nimetatud koos Jägala piiskopimõisaga. Seejärel läänistasid Tallinna piiskopid küla maid mitmele valdajale. 1560. aastal kinnitas piiskop külast 4 adramaad Gerdt Schüttele (mida enne olid kasutanud talupojad Molle, Bewer, Hanto, Pebbo ja Barthold). Ülejäänud 3 talu kuulusid 1565. aasta andmetel endiste piiskopi valdustena Rootsi kroonile. Aastal 1623 vahetasid Gerhard Schütte ja Jakob De la Gardie omavahel maid, selletulemusena läks kogu Ruu küla taas Jägala mõisa alla. Ruu külast võib pärineda Nicolaus Rutto. Ruu kaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. AJALUGU, MTÜ Ruu küla heakorra selts Ulvar Käärt. Ruu karjääri tuleku otsustab riik EPL, 20. jaanuar 2009 Ruu küla heakorra selts, Ruu küla koduleht, 10. august 2010
Saha

Saha on küla Jõelähtme vallas Harjumaal. Külas asub Saha kabel, Maardu hiiemets, Maardu hiiemetsa ohvrikivi, Saha kivikalmed. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 150 inimest. Neist 141 (94,0%) olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Sambu

Sambu on küla Jõelähtme vallas Harjumaal. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Eero Loone

Eero Loone (sündinud 26. mail 1935) on eesti filosoof, emeriitprofessor filosoofia alal. 1953 lõpetas Tartu 1. Keskkooli 1958 lõpetas Moskva Riikliku Ülikooli ajaloo erialal 1984 kaitses NSV Liidu Teaduste Akadeemia Filosoofia Instituudis doktoriväitekirja ajaloofilosoofia alal 1958–1960 – NSVL TA Maailmamajanduse ja Rahvusvaheliste Suhete Instituudi abiteadustöötaja ja nooremteadur 1960–1963 – aspirantuur 1963–1966 – TRÜ üldajaloo kateedri õpetaja 1966–1969 – TRÜ filosoofia kateedri vanemõpetaja 1969–1985 – samas dotsent, vanemteadur, dotsent 1986–1992 – filosoofia kateedri juhataja 1988 – professorikutse 1985. aastast samas professor 1992–2000 TÜ praktilise filosoofia professor, seejärel emeriitprofessor 1989–1990 Clare Hall Cambridge'i Ülikoolis (kolleegiumi liige), alates 1990. aastast eluaegne liige 2000 Tartu Ülikooli suur medal 2005 Tartu Ülikooli aumärk Jaan Rebane, Mihhail Makarov, Eero Loone, Aleksandra Gorjatšova, Rem Blum-Russak, Leonid Stolovitš. Ajalooline materialism. Tallinn: Eesti Raamat, 1970, 2. trükk 1977 Ээро Лооне. Современная философия истории. Таллинн: Ээсти раамат, 1980 Eero Loone. Ühiskondlik-majanduslike formatsioonide teooria. Tallinn: Eesti Raamat, 1983 Eero Loone. Sissejuhatus materialistlikusse ühiskonnafilosoofiasse. Tallinn: Eesti Raamat, 1989 Eero Loone. Soviet Marxism and Analytical Philosophies of History. London, New York: Verso, 1992 Eero Loone (koost.) Mõistlike valikute õigustamise filosoofilised eeldused. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1995 Eero Loone, Tanel Mätlik, Valdar Parve. Konflikt, konsensus, moraal: uurimusi pluralistliku diskursuse filosoofiast. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2000 Eero Loone, Marek Järvik, Kerstin-Oudekki Loone. Suveräänsus, seadus, immigratsioon. Tartu: Atlex, 2004 Ta on Nigolas Loone ja Leida Loone poeg. Eero Loonel on tütred Piret Loone ja Oudekki Loone, abikaasa on matemaatik Leiki Loone. Eero Loone 85 Tartu Ülikooli filosoofia ja semiootika instituut, 26. mai 2020 "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 4.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Eero Loone: Karl Marx – müüdid, tondid, mõistlikud mõtted Postimees, 16. mai 2009
Sõnaliik

Sõnaliigid on keele sõnade klassid, mis ühendavad ühesuguste süntaktiliste, semantiliste ja morfoloogiliste omadustega sõnu. Eesti keele grammatikas eristatakse tavaliselt järgmisi sõnaliike. käändsõnad nimisõna ehk substantiiv: loom, kivi, Mart omadussõna ehk adjektiiv: hea, kollane, suur asesõna ehk pronoomen: mina, selline, mis arvsõna ehk numeraal: üks, seitseteist, neljas pöördsõnad tegusõna ehk verb: tahtma, käima, mõtlema muutumatud sõnad määrsõna ehk adverb: hästi, täna, vara hüüdsõna ehk interjektsioon: oh, aitäh, hurraa sidesõna ehk konjunktsioon: ja, või, ega kaassõna ehk adpositsioon: peal, järgi, üle
Uusküla (Jõelähtme)

Uusküla on küla Jõelähtme vallas Harjumaal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 466 inimest. Neist 183 (39,3%) olid eestlased. Külas asub osaliselt Muuga sadam ja Muuga tööstuspark. Matsu Kodukivi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Võerdla

Võerdla on küla Jõelähtme vallas Harjumaal. Võerdla soo Maardu–Raasiku tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Homofoonia

Homofoonia (kreeka keeles homoios ühesugune + phone heli ) on muusikas mitmehäälne faktuur, milles ühte domineerivat meloodiat saadab muu muusikaline materjal. polüfoonia
Täht

Täht ehk taevatäht on teatud astronoomiline objekt. Täht on mitmeharuline tähe kujutis vappidel, lippudel jms. Täht ehk kirjatäht on alfabeetilise kirja kirjamärk, mis kuulub tähestikku. Täht ehk sümbol ehk märk on matemaatikas ja informaatikas tähestiku element. Täht on selline graaf, mille üks tipp on seotud kõigi ülejäänud tippudega ja iga ülejäänud tipp üksnes keskse tipuga. Täht ehk staar on tuntud ja palju fänne omav inimene, sõna vanemas tähenduses tippteadlane või muul viisil väga võimekas inimene. Täht ehk tunnistäht ehk tunnus on tähis või märk, mille abil millestki aru saadakse või midagi teada saadakse. Operatsioon Täht oli Punaarmee operatsioon Teises maailmasõjas. Täht oli 1905 Tallinnas ilmunud ajaleht Täht oli 1907–1939 aastatel tegutsenud Tallinna trükikoda Täht oli Petseri trükikoda Täht oli Võru trükikoda Star Zvezda
Rullnokk

Rullnokkadeks nimetatakse teatud elustiili või isegi subkultuuri esindajaid 1990. aastate ja 21. sajandi alguse Eestis. Rullnoka mõiste tõi laiemasse kasutusse ajakirjandus. Eriti tuntuks sai see sõna rahva seas 2001. aastal Kanal 2 huumorisaatest "Wremja" (stsenaristid Mart Juur ja Andrus Kivirähk), kus näitlejad Jan Uuspõld ja Dan Põldroos mängisid karikeeritult kahte rullnokka (Aivar Saan ja Peeter Kelk ehk Aiku ja Pets). Rullnokki kujutavaks võib pidada ka ansambli Smilers laulu "Mina, Pets, Margus ja Priit". 2006. aastal valmis Rasmus Merivool Tallinna Ülikooli filmi ja video õppetooli lõputööna lühimängufilm "Tulnukas", mille peategelased on rullnokad. Rullnokkade elustiili parodeerib Martin Saare laul ja muusikavideo "Mul on bemmil uued kummid". "Loo "Bemmi kummid" lõi Inese peika" Õhtuleht, 11. oktoober 2007
Utena maakond

Utena maakond on üks kümnest maakonnast Leedus. Utena maakonda kuuluvad järgmised omavalitsused (savivaldybė): Anykščiai rajoon (Anykščių rajonas) Ignalina rajoon (Ignalinos rajonas) Molėtai rajoon (Molėtų rajonas) Zarasai rajoon (Zarasų rajonas) Utena rajoon (Utenos rajonas) Visaginase linn (Visagino miestas) 186 500 (2004) 172 600 (2008) 150 600 (2011) 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Utena maakonna elanikest leedulasi 79,12%, venelasi 12,44%, poolakaid 4,03%, valgevenelasi 1,90%, ukrainlasi 0,96%, tatarlasi 0,15% ja lätlasi 0,09%. Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 14. aprillil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Groningen

Groningen (hollandi hääldus: [ˈɣroːnɪŋə(n)] ( kuula)) on linn Hollandis, Groningeni provintsi keskus. Groningen asub mitme kanali ääres (Winschoterdiep, Noord-Willems-Kanaal, Van Starkenborghkanaal ja Eemskanaal). Groningen on Tallinna sõpruslinn. Groningenis paikneb Leideni Ülikooli järel vanuselt teine ülikool Hollandis – 1614. aastal asutatud Groningeni Ülikool. Linna elanikest umbes 50 000 on üliõpilased. Rahvusvahelist tähelepanu ja kiitust on pälvinud Groningeni Ülikooli Meditsiinikeskuse uus kompleks. Linnas on jalgpalliklubi FC Groningen.  Groningen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Linna koduleht Ülikooli meditsiinikeskus, fotod UMCG uuest hoonest
Miskolc

Miskolc on komitaadi õigustega linn Ungaris, Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadi keskus. Miskolc on elanike arvult neljas linn Ungaris. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Miskolci elanikest ungarlasi 95,7%, mustlasi 2,2%, slovakke 0,3%, sakslasi 0,3%, kreeklasi 0,1% ja teistest rahvustest inimesi 1,4%. Tiszai Avas Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Miskolci ametlik veebileht
Lusaka

Lusaka on Sambia pealinn ja suurim linn, Lusaka provintsi keskus. Linn asub riigi lõunaosas 1400 m kõrgusel platool. Linn asutati 1905. aastal Euroopa asunike poolt aafriklaste küla kohale. 1935. aastal sai Briti kroonikoloonia Põhja-Rodeesia pealinnaks. Kesklinnast 26 km kaugusel asub Kenneth Kaunda rahvusvaheline lennujaam. https://www.lcc.gov.zm/about-lusaka-2/
Marilyn Waltz

Marilyn Ardith Waltz (abielus Marilyn Ardith Jordan; 5. november 1931 Waukesha, Wisconsin – 23. detsember 2006 Medford, Oregon) oli ameerika modell ja näitleja. Ta oli esimene, kes poseeris Playboy posteritüdrukuna kolmel korral (hiljem kordas seda Janet Pilgrim). Waltz oli postril veebruaris 1954, aprillis 1954 ja aprillis 1955. Kui Waltz esimest korda ilmus posteritüdrukuna Playboys, esitleti teda nimega Margaret Scott. Kuni 1990. aastate keskpaigani arvati, et Playboys oli poseerinud kaks eri isikut. Alles siis märkas Hugh Hefner, kes parasjagu koostas raamatut "The Playmate Book", nende fotode vahel suuri sarnasusi. Hiljem, kui Hefner avaldatud raamatus selle üle spekuleeris, teatas Waltz, et tegelikult esimest korda poseeriski ta nime Margaret Scott all. Waltz oli ka laulja ja näitleja. Enne Playboys poseerimist oli ta olnud muudegi meesteajakirjade modell. Hiljem töötas ta mitmes kinnisvarafirmas, kuni läks 1996. aastal pensionile. 16. jaanuaril 1958 abiellus Marilyn Breck Jordaniga. Neil sündis kaks last. Tema mõõdud poseerimise ajal olid: rinnaümbermõõt 37 tolli (94 cm) vööümbermõõt 23 tolli (58,5 cm) puusaümbermõõt 35 tolli (89 cm) kasv 5 jalga 5 tolli (151 cm) kaal 113 naela (51 kg)
Obduktsioon

See artikkel on geoloogia mõistest; meditsiini mõiste kohta vaata artiklit Lahkamine Obduktsioon on geoloogiline protsess, mille käigus lükatakse mandrilise maakoore peale fragment ookeanilise maakoorega litosfäärist. Tavaliselt toimub ookeanilise maakoore sukeldumine mandrilise maakoore alla, sest viimane on väiksema tihedusega. Seda protsessi nimetatakse subduktsiooniks. Obduktsioon võib toimuda näiteks orogeneesi käigus, kui üksteisega põrkuvad näiteks kontinent ja saarkaar või kaks kontinentaalset plokki, mille vahele kiilutakse kunagise ookeanipõhja jäänused. Obduktsiooni läbi tekkinud kivimkompleksi nimetatakse ofioliidiks. Sellistes kompleksides võib paljanduda ka näiteks kunagine Moho ehk maakoore ja vahevöö piirpind. Ofioliitide uurimine annab teavet ookeanilise maakoore ja selle aluse litosfääri koostise kohta.
Mezeni jõgi

Mezeni jõgi (komi keeles Mõzõn ) on jõgi Põhja-Venemaal Komi Vabariigis ja Arhangelski oblastis. Jõgi suubub Mezeni lahte. Jõe pikkus on 966 km. Valgla suurus on 78 tuhat km². Vooluhulk suudmes on keskmiselt 866 m³/s, maksimaalselt 9530 m³/s. Jõgi on segatoiteline, kõige rohkem toitub lumesulamisveest. Suurvesi on kevadel lume sulamise järel ja sügisel vihmade tõttu, madalvesi mais-juunis. Jäätub oktoobri lõpust novembri keskpaigani, vabaneb jääkattest aprilli lõpus - mai alguses. Looded on tuntavad suudmest kuni 64 km ülesvoolu. Jõgi algab Timaani kõrgustikult Komimaalt. Tema lähte geograafilised koordinaadid on umbes 55° idapikkust ja 65°30' põhjalaiust. Jõgi voolab edelasse, siis loodesse, siis jälle edelasse. Verhnemezenskis pöördub jõgi lõunasse, Glotovos, kus temasse suubub vasakult Irva jõgi, läände ning voolab läbi Koslani ja Ussogorski. Viimane on ainus koht, kus jõe äärde ulatub raudtee. Ussogorskis pöördub jõgi põhja ja voolab läbi Bolšaja Põssa, kus temasse suubub vasakult Põssa jõgi, Komimaa piirini Arhangelski oblastiga. Kaugemal põhjas, Vožgoras suubub paremalt Mezeni jõkke Mezenskaja Pižma. Vožgoras pöördub jõgi loodesse. Temasse suubuvad vasakult Nizma ja paremalt Sula jõgi, siis voolab ta läbi Koinassi ja temasse suubub paremalt Kõma jõgi, misjärel ta pöördub läände ja voolab läbi Tsenogora kuni Lešukonskojeni. Seal suubub temasse vasakult suurim lisajõgi Vaška. Mezeni jõgi pöördub loodesse, voolab läbi Tselegora ja Kozmogorodskoje. Dorogorskojes suubuvad Mezeni vasakult Kimža ja paremalt suurim parempoolne lisajõgi Pjoza. Seejärel läbib jõgi Mezeni ja Kamenka ning suubub Mezeni lahte Valges meres. Mezenist kuni Bolšaja Põssani kulgeb jõe kaldal maantee, Mezenist Lešukonskojeni kattega, sealt edasi katteta tee, Mezenist Vožgorani jõe paremal, sealt edasi vasakul kaldal. Mezeni jõgi on laevatatav suudmest 201 km kuni Vaška suudmeni Lešukonskojes, aga kevadel suurvee ajal koguni 681 km. Suur maailma atlas, lk. 67
Lodeinoje Pole rajoon

Lodeinoje Pole rajoon on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis. Rajoonis on kaks linnalist asulat (Lodeinoje Pole ja Svirstroi) ja kolm külaasundust. Q126709394
Nadine Gordimer

Nadine Gordimer (20. november 1923 Springs – 13. juuli 2014 Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna (1991) ja Bookeri auhinna (1974) laureaat. Nadine sündis söekaevanduslinnas Springsis, mis asub Johannesburgi lähedal, Isidore ja Nan Gordimeri peres. Tema vanemad olid juudid; isa oli emigreerunud Leedust ja ema Londonist. Hariduse sai ta katoliiklikust konvendikoolist. Seejärel õppis ta aasta Witwatersrandi Ülikoolis, kus kraadiõpe jäi pooleli. 1960. ja 1970. aastail õpetas ta mitmes Ameerika ülikoolis. Ta sekkus ka avalikult Lõuna-Aafrika poliitikasse, nõudes apartheidipoliitikast loobumist. Suur osa tema loomingust põhinebki moraalsetel ja psühholoogilistel rassipingetel, mis olid tema kodumaal levinud. Tema esimene avaldatud teos oli lühijutt lastele, "The Quest for Seen Gold", mis ilmus 1937. aastal Children's Sunday Expressis. Tema esimene lühijuttude raamat "Face to Face" avaldati 1949. aastal. Tema esimene romaan, "The Lying Days", ilmus 1953. aastal. Aastal 1954 abiellus Nadine kõrge reputatsiooniga kunstikaupleja Reinhold Cassireriga, kes asutas ettevõtte South African Sotheby's[küsitav], hiljem asutas Reinhold oma galerii ja juhtis seda. Paaril sündis 1955. aastal poeg Hugo. 1974 – Bookeri auhind 1985 – Malaparte auhind 1991 – Nobeli kirjandusauhind LitWeb.net: Biograafia