laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alfred Osman

Alfred Osman (18. oktoober 1893 Vao vald (Väike-Maarja kihelkond), Virumaa – 4. oktoober 1939 Rakvere) oli eesti advokaat. Oli Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vabakuulaja 1922 ja üliõpilane 1923–1925 (lõpetas cum laude). Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 1913–1915 ja 1918 algkooliõpetaja Rakveres. Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas (1. Jalaväerügemendis, alamleitnant), 1926–1931 vandeadvokaat Martin Kutti abi, alates 1931 advokaat Rakveres. Rakvere linnavolinik. Majaomanikkude Koja juriidilise toimkonna liige. Seltskondliku Viru maakomitee liige. Rakveres suri advokaat Osman. Uus Eesti, 5. oktoober 1939, nr 271, lk 6 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Ohvitseride andmekogu Geni
Arbumine

Arbumine on nõidumise varal ennustamine ja liisuheitmine läänemeresoomlaste vanas rahvausundis; endemaagia liik. Arbumisvahendid ehk arbud olid näiteks nõiatrumm, sõel või laastud. Handidelt on teada ka surnukehaga arbumist[viide?]. Ida-Eestis nimetati arbudega ennustajat või nõida arbujaks või arbulööjaks. TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: [1] (vaadatud 24.04.2014))
1613

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1609 | 1610 | 1611 | 1612 | 1613 | 1614 | 1615 | 1616 | 1617 | ► | ►► 1613. aasta (MDCXIII) oli 17. sajandi 13. aasta. 3. märts (vkj 21. veebruar) - Moskva patriarhi poeg Mihhail Romanov valiti Vene tsaariks, see pani aluse Romanovite dünastiale. ... ... ... ...
1612

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1608 | 1609 | 1610 | 1611 | 1612 | 1613 | 1614 | 1615 | 1616 | ► | ►► 1612. aasta (MDCXII) oli 17. sajandi 12. aasta. Jaapanis keelati ära ristiusk. Galileo Galilei nägi esimese astronoomina planeeti Neptuun oma teleskoobiga, kuid pidas seda kinnistäheks. Moskva Kremlist aeti välja poolakad, lõppes Poola okupatsioon Moskvas. ... Louis Le Vau, prantsuse arhitekt 20. jaanuar – Rudolf II, Saksa-Rooma keiser 22. september – Vassili IV, Vene tsaar
Marge-Ly Rookäär

Marge-Ly Rookäär (sündinud 15. veebruaril 1972) on eesti raadiosaadete toimetaja ja muusikaajakirjanik. Rookäär lõpetas Georg Otsa nimelse Tallinna Muusikakooli koolimuusika, koorijuhtimise (õpetaja Silvia Mellik) ja heliloomingu (õpetaja Lembit Veevo) erialal 1994. aastal ning Tartu Ülikooli teatriteaduse erialal 2010. aastal. Aastail 1994–2000 oli Tallinna Tehnikaülikooli Vilistlaste Naiskoori dirigent. Töötab ERR-i Klassikaraadio tegevtoimetajana alates 1998. aastast. Rookäär on teinud aastaid Vikerraadios ja Klassikaraadios otseülekandeid laulupidudelt, toimetanud Eesti Raadio fondisalvestusi ning vahendanud kontserte. Toimetanud Klassikaraadio saateid "Luukamber", "Teekond iseendasse", "Delta", "Küll mina laulan", "Fantaasia", "Ütle, mis sul on", "Traditsiooni Tarkus", "Usu jõud" ning stuudiokontserte "Areaal LIVE", "Koorilaulukuu" jt. Rookäär kirjutab arvamuslugusid koorikontsertidest ja peab koorimuusikablogi. Ta on toimetanud Eesti kooride esinemisi Euroopa Ringhäälingute Liidu (EBU) koorimuusikakonkursil "Let The Peoples Sing", mille Grande Prix on kahel korral Eestisse tulnud: Tallinna Muusikakeskkooli lastekoor (dirigent Ingrid Kõrvits, 2005) ja kammerkoor Collegium Musicale (dirigent Endrik Üksvärav, 2017). Konkursi algatas 1966. aastal BBC propageerimaks koorimuusikat raadioeetris. Konkurss toimub igal teisel aastal mõnes Euroopa kultuurikeskustes (tavaliselt eelmise konkursi võitjamaa) ja koorid lähetab konkursile rahvusraadio. Kui esimeses voorus kuulab žürii koore helilintidelt, siis finaal toimub avaliku kontserdina, mis EBU raadiojaamade vahendusel oma rohkem kui miljoni raadiokuulajaga on üks maailma suurima auditooriumiga koorimuusika raadiosaade. 2008 – Eesti Rahvusringhäälingu aasta parima toimetaja 2009 – Eesti Kooriühingu koostööpreemia 2016 – Eesti Rahvusringhäälingu kolleegipreemia 2016 – kultuurilehe Sirp eripreemia muusikateemaliste kirjutiste võistlusel 2017 – Gustav Ernesaksa Fondi kooriliikumise edendamise stipendium pikaajalise ja silmapaistva töö eest Eesti koorimuusika nähtavaks tegemisel Marge-Ly Rookääru blogi Eesti Rahvusmeeskoor 75 / Marge-Ly Rookäär, ajakiri Muusika, 18. detsember 2019 Marge-Ly Rookäär: oleksin tahtnud kohtuda Ernesaksaga / ERR.ee, 25. märtsil 2019 Raadiokolleeg Marge-Ly Rookäär: Ilus laul võttis Andresel silmad märjaks. Ta ei peljanud emotsiooni, ta jagas seda. / Õhtuleht, 4. aprill 2018 Raadiosaade "Luukamber"
Tiia Teder

Tiia Teder (sündinud 10. detsembril 1959) on eesti muusikateadlane ja muusikaajakirjanik, Klassikaraadio peatoimetaja. Tiia Teder on õppinud muusikat Viljandi Muusikakoolis ja Tallinna Muusikakeskkoolis ning lõpetanud Eesti Riiklikus Konservatooriumis muusikateooria eriala. Tema diplomitöö teema oli "Žanrilisus Raimo Kangro ooperiloomingus", juhendaja Merike Vaitmaa. Tiia Teder on Eesti Heliloojate Liidu liige 2005. aastast. Ta toimetab Klassikaraadio sarju "NYYD-muusika", "Ideaalmaailmad" ja "Rostrum". 2007. aastal valiti ta EBU (Euroopa Ringhäälingute Liidu) muusikagrupi liikmeks. 2008. aastal valiti Tiia Teder Põhja- ja Baltimaade raadiote muusikajuhtide koosolekul muusikagrupi koordinaatoriks. Tiia Teder koordineeris 2006. aastal raadiotevahelist koostööd Dmitri Šostakovitši 100. sünniaastapäeva tähistamisel. Ta on juhtinud projekti «Favourite national classics», milles osaleb 30 Euroopa raadiojaama, ja kontserdisarja «Love in music». Ta on olnud Borletti-Buitoni fondi konkursi žürii liige. 2012 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2013 – Felix Moori tänuauhind 2015 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (pikaajaline ja edukas Rostrumil osalemine ja maailma ühe olulisema nüüdismuusika foorumi toomine Eestisse) Tema õde on endine Eesti Televisiooni peatoimetaja Heidi Pruuli, poplaulja Hannah on tema õetütar. Tiia Tederil on kolm täiskasvanud last. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Katri Soe. Hea muusikamaitse valvurid. Äripäev, 07.11.2007. "NYYD-muusika. Uued helid Klassikaraadios." Koostanud Immo Mihkelson ja Tiia Teder. Tallinn 2007 Katri Soe. "Hea muusikamaitse valvurid." (Tiia Tederist ja Heidi Pruulist) Äripäev.ee 7. november 2007
Põhjusmäärus

Põhjusmäärus ehk kausaaladverbiaal on määrus, mis väljendab põhjust. Mu pea valutab lärmist. Ta suri vähki. See kõik on sinu pärast.
Tingimusmäärus

Tingimusmäärus ehk konditsionaaladverbiaal on määrus, mis väljendab sündmuse tingimust. Õnnetuse korral tuleb kiirelt tegutseda. Hea isuga võib paksuks minna.
Mööndusmäärus

Mööndusmäärus ehk kontsessiivadverbiaal on määrus, mis väljendab sündmuse mööndust. Halvast ilmast hoolimata läksime jalutama. Saime hakkama raskustele vaatamata.
Otstarbemäärus

Otstarbemäärus ehk finaaladverbiaal on määrus, mis väljendab sündmus(t)e otstarvet. Need riided on õues mängimiseks. "Maris Jõks: Eestile on kombeks" ERR, 15.12.2014
1611

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1607 | 1608 | 1609 | 1610 | 1611 | 1612 | 1613 | 1614 | 1615 | ► | ►► 1611. aasta (MDCXI) oli 17. sajandi 11. aasta. Esimesed hollandi meremehed randusid Austraalia põhjarannikul ning viisid koju tagasi teate, et maa on kasutu ja elamiskõlbmatu, kuna Austraalia läänerannik on kaetud peamiselt suurte kõrbetega ja põhjaranniku kuum ja niiske kliima oli nende jaoks talumatu. Lõppes Rootsi-Poola sõda. ... ... 30. november – Karl IX, Rootsi kuningas
Hall (meteoroloogia)

Hall ehk kahu ehk öökülm on sade, mis tekib maapinnale, taimedele ja esemetele. Õhuke ebaühtlane jääkristallide kiht moodustub õhus sisaldavast veeaurust, kui aluspinna temperatuur langeb alla 0 °C. Hallad võivad tugevasti kahjustada aia- ja põllukultuure. Hallakahjustus Hallatõrje Härmatis Kaste
Eiríkur Örn Norðdahl

Eiríkur Örn Norðdahl (sündinud 1. juulil 1978) on Helsingis elav islandi luuletaja. Koduleht (inglise keeles)
1610

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1606 | 1607 | 1608 | 1609 | 1610 | 1611 | 1612 | 1613 | 1614 | ► | ►► 1610. aasta (MDCX) oli 17. sajandi 10. aasta. Astronoomina tuntud Johannes Kepler projekteeris esimese teadaoleva hammasrataspumba. ... ... 22. aprill – Aleksander VIII, Rooma paavst 14. mai – Henri IV, Prantsusmaa kuningas 18. juuli – Michelangelo Caravaggio, itaalia maalikunstnik
Rändajad

"Rändajad" on Sven Lõhmuse laul, mis esindas Eestit 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel 16. mail Moskvas ning sai finaalis 6. koha. Laulu esitas Sandra Nurmsalu koos keelpilliansambliga Urban Symphony. Eurovisiooni lavaesituses osalesid lisaks ka taustalauljad Marilin Kongo ja Mirjam Mesak. Laul võistles 2. poolfinaalis, kus jõudis 3. kohale ja pääses finaali. Finaalis saadi 6. koht. Esitajate tumesinist tooni helkivad lavarõivad disainis Ene-Liis Semper. "Rändajad" valiti Raadio 2 iga-aastasel "Aastahiti" auhinnagalal kodumaistest lugudest 2009. aastal teisele kohale. Eesti Laulu konkursile pääses hiljem rahvusvahelises konkurentsis üliedukaks kujunenud "Rändajad" üksnes tänu sellele, et üks kümne sekka valitud laulust diskvalifitseeriti. Sama stsenaarium kordus ka aasta hilisema võiduloo "Siren" puhul. Mõlemad juhused on andnud alust spekulatsioonideks žürii pädevuse teemal. Laul "Rändajad" kõlab ka Venemaa 2010. aasta filmis "Tee tagasi" ("Обратный путь"). Muusikavideo etv.err.ee lehel Eesti laul "Rändajad" pääses Eurovisiooni finaali Laulu sõnad
2PU

2PU on Poola ansambel. Izabela Miedejszo – vokaal Jacek Brzuz – kitarr Marek Wiskowski – basskitarr Andrzej Piwowar – trummid 2005 – "2 Public Use" 2002 – "Find Another Way..." 2003 – "Banana Core" 2004 – "Banana Core vol.2" 2004 – "Nun!" 2008 – "Twoja Wina" 2008 – "Your Fault" Koduleht (arhiveeritud leht) MySpace (inglise) MySpace (poola) Last.fm
1617

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1613 | 1614 | 1615 | 1616 | 1617 | 1618 | 1619 | 1620 | 1621 | ► | ►► 1617. aasta (MDCXVII) oli 17. sajandi 17. aasta. 27. veebruar – Moskva tsaaririik ja Rootsi sõlmisid Stolbovo rahu, mis lõpetas kahe riigi vahel toimunud Ingeri sõja. Likvideeriti Narva lään, mis koosnes Narva ja Vasknarva foogtkondadest. Peale Narva Lääni likvideerimist sai Alutaguse kihelkonnast Ingerimaa osa. 13. august – Johannes Andreas Quenstedt, saksa dogmaatik märts – Pocahontas, põlisameeriklane 25. september – Francisco Suárez, hispaania jesuiidi preester, filosoof ja teoloog
1618

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1614 | 1615 | 1616 | 1617 | 1618 | 1619 | 1620 | 1621 | 1622 | ► | ►► 1618. aasta (MDCXVIII) oli 17. sajandi 18. aasta. ... ... 1. jaanuar – Bartolomé Esteban Murillo, Hispaania maalikunstnik 2. aprill – Francesco Grimaldi, itaalia füüsik ja astronoom ...
2009. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused

2009. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused olid 73. meeste maailmameistrivõistlused jäähokis, mis toimusid Šveitsis 24. aprillist 10. maini. Võistluspaikadeks olid Šveitsi pealinn Bern ja Zürichi eeslinn Kloten. A- ja D-alagrupi mängud peeti Klotenis ning B- ja C-alagrupi mängud Bernis. Berni jäähallis oli 10 000 pealtvaatajakohta ja Klotenis 6000. Väljalangemismängud ja medalimängud peeti Bernis. Šveits korraldas MM-turniiri juba kümnendat korda. Eelmised võistlused olid 1928, 1935, 1939, 1948, 1953, 1961, 1971, 1990 ja 1998. Meeskonnad olid jagatud nelja alagruppi. Igas alagrupis kohtusid meeskonnad korra omavahel, seega kogunes meeskonnale kolm mängu ja kogu alagrupis kuus kohtumist. Mängud ei tohtinud lõppeda viigiga. Meeskond sai normaalajal lõppenud võidu eest tabelisse kolm punkti. Kui normaalaeg lõppes viigiga, sai kumbki meeskond ühe punkti ja mängiti 5-minutine lisaaeg nelja väljakumängijaga vastasmeeskonnaga. Kui ka lisaajal ei selgunud võitja, võeti kasutusele trahvivisked. Lisaajal või trahvivisetest võidu saanud meeskond sai veel ühe punkti tabelisse. Iga alagrupi kolm paremat pääses vaheturniirile, kus oli kaks alagruppi. E-alagrupis mängisid B- ja C-alagrupi kolm paremat meeskonda ning F-alagrupis A- ja D-alagrupi kolm paremat meeskonda. Alagrupis juba kohtunud meeskonnad vahegrupis uuesti ei mänginud ja sama tulemus kanti ka vahegrupi tabelisse. Mõlema grupi neli paremat jätkasid veerandfinaalides. Alagruppides viimaseks jäänud selgitasid järjestuse 13.–16. kohani ning meistriliigast kaks väljakukkujat. Väljalangemismängude kohta oli küsimusi tekitanud see, et järgmiste MM-võistluste korraldaja Saksamaa ei saanud välja langeda. Kuid siiski tema vastu mängitud mängud võisid mõjutada teiste maade omavahelist järjestust. Kui Saksamaa oleks jäänud alagrupis viimaseks, siis oleksid kaks temast eespool olnud meeskonda välja langenud. Välja langesid Austria ja Ungari. * Saksamaa korraldab 2010. aasta MM-turniiri ja jääb seetõttu A-divisjoni püsima. Välja langesid Austria ja Ungari. Parim väravavaht Andrei Mezin Parim kaitsja Shea Weber Parim ründaja Ilja Kovaltšuk Väärtuslikum mängija Ilja Kovaltšuk Väravavaht Andrei Mezin Kaitsjad Shea Weber, Kenny Jönsson Ründajad Ilja Kovaltšuk, Martin St. Louis, Steven Stamkos Ametlikud tulemused IIHF.com M = Mänge; V = Väravaid; S = Sööte; P = Punktid; TM = Trahviminutid; MK = Mängukoht; R = Ründaja; K = Kaitsja Võistluste reeglid IIHF-i kodulehel 2009. aasta MM-i koduleht
Valter Pärtelpoeg (arst)

Valter Pärtelpoeg (3. november 1900 Peterburi – 8. veebruar 1971 Tartu) oli eesti arst, anatoom ja seeneteadlane. Ta lõpetas 1919 Tartu Linna Saksa Ühishumanitaargümnaasiumi ja 1926 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Vabadussõjas võitles koolipoiste pataljonis. 1926–1933 TÜ anatoomia instituudi nooremassistent ja Kõrgema Kunstikooli Pallas plastilise anatoomia õppejõud. 1933–1937 Audaku leprosooriumi juhataja 1937–1944 TÜ anatoomia instituudi assistent 1944 TÜ dotsent, Tallinna Meditsiinikooli direktor 1944–1945 Tartu Meditsiinikooli direktor 1945–1950 TRÜ anatoomia kateedri juhataja 1950–1968 TRÜ dotsent, õppeülesandetäitja Uuris lülide välis- ja siseehituse seost nende funktsiooniga ning leeprahaigete settereaktsiooni. Oli ka tuntud mükoloog, eriti hästi tundis ta šampinjone. Täiendas end Prantsusmaal (1938) ja Ungaris (1939). 1930. aastate lõpul valminud doktoriväitekiri "Lülide sisestruktuuri sõltuvus välisteguritest" hävis Teise maailmasõja käigus. Dotsent Pärtelpoja hüüdnimi oli Roosamanna või lihtsalt Manna. 2010. aasta sügisel ilmus tema 110. sünniaastapäevaks elulooraamat "Üks ja ainus härra "Manna"" (ISBN 978-9949-2-1328-3), mille koostas Ago Pärtelpoeg. Raamatu tutvustus Apollo kodulehel Roosamanna raamatu esitluse avas prof. Andres Arend Hillar Palamets härra Mannast Roosamanna raamat - prof. Joel Starkopfi avakõne Ajalootund R2-s: Valter Pärtelpoja noorus Neevalinnas Ajalootund R2-s: Valter Pärtelpoeg arsti ja anatoomina Ajalootund R2-s: Kaasaegsed Valter Pärtelpojast Hillar Palamets. Frankofiilist anatoom, kes armastas seeni, Kliinikumi Leht, oktoober 2004 Hillar Palamets. Sine lingua latina non est medicina, Kliinikumi Leht, jaanuar 2005 Raimu Hanson. Kuulus ja kummaline härra «Manna» jõudis kõvade kaante vahele, Tartu Postimees, 8. oktoober 2010 Raimu Hanson. Roosamanna hüüdnimi tekkis põskedest, Tartu Postimees, 14. oktoober 2010 Malle Elvet. Kont on aia taga, meie õppisime luid, Lõunaleht, 14. oktoober 2010 Kuulo Kalamees. Mükoloog Valter Pärtelpoeg 110, Eesti Loodus, 11/2010
1619

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1615 | 1616 | 1617 | 1618 | 1619 | 1620 | 1621 | 1622 | 1623 | ► | ►► 1619. aasta (MDCXIX) oli 17. sajandi 19. aasta. Inglane Dud Dudley (1599–1684) sai esimese patendi raua sulatamisel puusöe kivisöekoksiga asendamisele. 30. juuli – Jamestownis Virginias moodustati Ameerika esimene seadusandlik kogu (the House of Burgesses) ... 29. august – Jean-Baptiste Colbert, Prantsuse riigitegelane ...
Ә

Ә (ә) on täht, mida kasutati ja kasutatakse ä-hääliku märkimiseks endise Nõukogude Liidu alal elavate turgi rahvaste kirillitsal põhinevates tähestikes. Lisas ka mõnes muus keeles, näiteks talõši keeles. Soome-ugri keeltes seda ei kasutatud. Aserbaidžaani keeles võeti pärast üleminekut kirillitsalt ladina kirjale kasutusel visuaalselt sarnane ladina kirja täht Ə.
Irina Hakamada

Irina Hakamada (vene keeles Ирина Муцуовна Хакамада, jaapani keeles イリーナ・ハカマダ või イリーナ袴田; sündinud 13. aprillil 1955 Moskvas) on Venemaa poliitik. Tema isa oli jaapani kommunist Mutsuo Hakamada, kes põgenes teise maailmasõja ajal Nõukogude Liitu. Ema on venelane, töötas kooliõpetajana. Tema poolvend Shigeki Hakamada on sovetoloog, Aoyama Gakuini Ülikooli professor Tōkyōs. Hakamada lõpetas Moskvas Patrice Lumumba nimelise Rahvaste Sõpruse Ülikooli majandusteaduskonna. Ta kaitses Mihhail Lomonossovi nimelises Moskva Riikliku Ülikooli majandusteaduskonnas kandidaadikraadi. 1983 sai ta poliitökonoomias dotsendiks. 1980. aastal sai temast Vene NFSV Plaanikomitee Teadusliku Uurimise Instituudi nooremteadur. 1984–1989 kuulus ta NLKP-sse. Kuni 1990. aastate alguseni tegeles ta õppe- ja teadustegevusega. 1992. aastal asutas ta Majandusvabaduse Partei ja sai selle peasekretäriks, kuni sellest ametist 1994. aastal loobus. 1993. ja 1995. aastal valiti ta Riigiduumasse. 1997. aastal nimetati ta Venemaa Föderatsiooni väikeettevõtluse toetamise ja arendamise riikliku komitee esimeheks. Ta oli ka Venemaa majandusreformi komisjoni liige ning SRÜ riikide väikeettevõtluse toetamise ja arendamise konsultatiivnõukogu esimees. 1999. aastal valiti ta kolmandat korda Riigiduumasse. Aastatel 2000–2003 oli ta Riigiduuma asespiiker. Ta oli ka Riigiduuma eelarve- ja maksukomitee liige ning investorite õiguste kaitse komisjoni esimees. Ta oli üks 2001. aastal asutatud Paremjõudude Liidu kaasesimeestest, kuid 2003. aastal ei suutnud ta Riigiduumasse pääseda. Ta osales 2004. aasta presidendivalimistel, kus saavutas 4. tulemuse 3,9%-ga. 2004. aastal asutas ta partei Meie Valik, mis ühines 2005. aastal liikumisega Rahvuslik-Demokraatlik Liit. 2006. aastal asutas ta selle liikumise raames regioonidevahelise sotsiaalse solidaarsuse ühiskondliku fondi Meie Valik. 2008. aasta mais teatas ta oma poliitilise tegevuse lõpetamisest ja astus Rahvuslik-Demokraatlikust Liidust välja. 2016. aastal astus ta Kasvu Parteisse ja on selle nõukogu liige, Sotsioloogilise küsitluse põhjal valiti ta aastatel 1997–1999 ja 2001–2005 Venemaa aasta naise kandidaadiks. 1999. ja 2002. aastal võitis ta konkursi ja tunnistati Venemaa aasta naiseks. Tänapäeval on Hakamada pühendunud raamatute kirjutamisele. 2006. aastal ilmus tema esikteos "Seks suures poliitikas", millel oli suur lugejamenu ja tohutu ühiskondlik tagasiside. Sellele järgnesid "Armastus. Mängust väljas: ühe poliitilise enesetapu lugu" (2007) ja "Edu suures linnas" (2008). Ta on abielus Vladimir Jevgenjevitš Sirotninskiga. Neil on kaks last. Koduleht Tuntud Vene ühiskonnategelane viib Tallinnas läbi meistriklassi, ERR Uudised, 20.01.2012
Üldlaiend

Üldlaienditeks nimetatakse selliseid sõnu või fraase, mis kuuluvad kas ühe lauseliikme või kogu lause juurde ning annavad lausele mingi lisatähenduse. Üldlaiend on mittelauseliikmeline lauseelement. Üldlaiendid võivad väljendada kõneleja suhtumist, nt Võib-olla ei teadnud ta sellest midagi. Kahjuks pandi pood varem kinni. Äkki on ta tõesti haigeks jäänud. küsimust, nt Kas ta üldse mäletab, millest me rääkisime? eitust, nt Ega ma tahagi temaga kokku saada. millegi ootuspärase kinnitust, nt Just seda ma temalt ootasingi. Grammatilised üldlaiendid (kas, või, ega, no, küll, kus jne) võtavad osa oma mõjualale kindla grammatilise tähenduse andmisest, näiteks Küll on alles tuuline! Või kõik noormehed jooksid sulle järele? Ega sul polegi vaja talle midagi öelda. Modaallaiendid (võib-olla, küllap, vist, niikuinii, vaevalt, õnneks, kahjuks, paraku jne) annavad lausele nominatiivmodaalse tähenduse, näiteks Võib-olla nii ongi parem. Küll ma temaga toime tulen. Vaevalt ta sellega nõus on. Õnneks on tal kõik eksamid tehtud. Infostruktuurilaienditega viidatakse sellele, et lausega tähistatu on kas teadaolev (nt ju, eks), teadaolevast järelduv (nt siis) või sellest lähtudes ootuspärane (nt ikka; -gi/-ki verbi finiitsele vormile liidetuna, näiteks Ma ju ei ole selline. Just seda oligi tarvis tõestada. Ta ikka otsustas tulla. Konnektiivlaiendid (ka, -gi/-ki, samuti, lisaks, näiteks, ühtlasi, hoopis, siiski, esiteks, kas või jne) viitavad rinnastussuhtele, näiteks Ka meie otsustasime koju jääda. Meiegi otsustasime koju jääda. Isegi meie otsustasime koju jääda. Lisaks kassidele meeldisid talle oravad. Tema tahtis hoopis palli mängida. Tulgu kas või veeuputus. Me nägime palju vaeva, kuid ei saanud ikkagi esimest kohta. Intensiivistavad üldlaiendid tugevdavad kommunikatiivset modaalsust (ometi, no, õige, nüüd, aga), väite jaatamist või eitamist (muidugi, jah, küll, just, mitte, vaat, näe) jm kogu lausele toimivaid tähendusi, näiteks No hakkame nüüd ometi minema! Kui läheks õige koju tagasi? Läheme jah! Vaat nii on hea elada. Ma läksin muidugi kohe pärast kooli koju. sidend Üldlaiend
Seahernes

Seahernes (Lathyrus) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Perekonda kuulub umbes 150 liiki parasvöötmes levivaid ühe- või mitmeaastast enamasti ronivat taime, millest mõned liigid on söödavad. Väheste liikide levila on troopilises Aafrikas ja Lõuna-Ameerikas. Õite värvus on väga kirju, esineb punaseid, lillasid, roosasid, kollaseid ja siniseid toone ja ka valget värvi õisi. Lathyrus maritimus (L.) Bigelow rand-seahernes – harva (rannikul) Lathyrus linifolius (Reichard) Bässler mägi-seahernes – haruldane Lathyrus niger (L.) Bernh. (ehk Orobus niger L.) must seahernes (ehk must kurelääts) – paiguti (läänesaartel) Lathyrus palustris L. soo-seahernes – tavaline Lathyrus pisiformis L. hernelehine seahernes – harva (loode- ja keskosas) Lathyrus pratensis L. aas-seahernes – sage Lathyrus sylvestris L. mets-seahernes – hajusalt Lathyrus vernus (L.) Bernh. (ehk Orobus vernus L.) kevadine seahernes (ehk kevadine kurelääts) – tavaline Lathyrus annuus L. suvik-seahernes (ehk üheaastane seahernes) – väga haruldane tulnukas Lathyrus hirsutus L. karvane seahernes – väga haruldane tulnukas Lathyrus odoratus L. lillhernes – kultuurtaimena, harva metsistub Lathyrus tuberosus L. seapähkel – harva tulnukana
Kevadine seahernes

Kevadine seahernes (Lathyrus vernus (L.) Bernh.) ehk kevadine kurelääts (Orobus vernus L.) on seaherne perekonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis pärismaine, laialt levinud kevadel õitsev taim. Kevadine seahernes andmebaasis eElurikkus