laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vaatlus

Vaatlus on tähelepanekute tegemine füüsilisest maailmast meeltetaju abil. Vaatlus on üks tähtsamaid uurimismeetodeid empiirilistes teadustes – loodusteaduses ja teistes reaalteadustes. Kitsamas mõttes mõeldakse teadusfilosoofias vaatluste all protsesside jälgimist niisugusel kujul, nagu nad eest leitakse. Nii mõistetud vaatlust eristatakse eksperimendist, mille puhul jälgitav protsess toimub katse korraldaja poolt olulisel määral kontrollitavates tingimustes. Francis Bacon leidis, et teaduslikud vaatlused peavad olema täiesti eelarvamustevabad (vt Induktsioon). Tegelikult aga pole vaatlusi võimalik teha ilma eelneva arusaamata vaadeldava loomusest. Vaatlus eeldab ka arusaama sellest, millistele asjadele või omadustele tuleb tähelepanu koondada. See arusaam võib olla teooria-eelne ja isegi teadvustamata. Ka Baconi enda meetod eeldab andmete kogumisel suunatust teatud kindlat laadi vaatlusandmete otsimisele. Ka tabeli kasutamise juures Baconi meetodi puhul tehakse faktiliselt eeldus, et see, mille näiteid uuritakse, on loomulik liik. Teisest küljest, seda, mis tegelikult on loomulik liik, ei pruugi me ühe mõiste alla paigutada. Üldsegi ei saa sündmuste või asjade sarnasust täheldada ilma mingi eelduseta, sest iga kaks asja on milleski sarnased ja milleski mitte. Samuti ei saa ilma mingi eelduseta täheldada eri laadi sündmuste koosesinemist. Ei ole võimalik tähele panna kõike: teooria suunab meie tähelepanu. Vaatlus ilma teooriateta, eeldusteta, "iidoliteta" on võimatu. Samuti nagu vaatlus ilma teadvuse, küllaldase intelligentsita on võimatu ja tähenduseta, sest pole konteksti, süsteemi, kuhu vaatluse tulemused paigutada. Vajalik on ka keele, semiootilise süsteemi olemasolu, et vaatlust kirjeldada. On tarvis ka teadvusega olendite kogukonda, kes siis vaatluse tulemusest teada saaksid ja seda mõistaksid. Vaja on inimest, inimühiskonda ja ajastu ajalooline taust, arengutase, tõekspidamised, eelarvamused mõjutavad seda, kuidas ühte ja sama fakti vaadeldakse, kuidas seda seletatakse. Kui kasutada Kuhni sõnu, siis võib öelda, et vaatleja saab vaadelda tegelikkust, reaalsust üksnes kehtiva teadusliku paradigma piirides. Näited. Isaac Newton ei oleks Baconi meetodil suutnud avastada seost loodete, planeetide tiirlemise ja õuna kukkumise vahel. Ignaz Semmelweis ei oleks Baconi meetodil leidnud seost lapsevoodipalaviku ja laipade lahkamise vahel. Seega vaatlus on ikka mõjutatud eelarvamustest. Kuid toetudes vaatlustele jääb ekslikele eelarvamustele, fiktsioonidele, üha vähem ruumi, need asenduvad tõepärasemate eelarvamustega. Inimajaloos toimunud maailmavaatelist pööret, mis seab vaatluse ja fakti tähtsamale kohale kui dogmaatilise eelarvamuse, mis peab vaatlust teisejärguliseks, vähem tähtsaks, on raske alahinnata. Suurem usk vaatluse ja katse faktidesse võrreldes üksnes teooriate, filosoofiliste või religioossete hinnangutega ei saanud valdavaks üleöö. Teaduslik maailmapilt muutus valdavaks järk-järgult. Vähetähtis polnud sealjuures ka tehnika areng, mis võimaldas korraldada üha täpsemaid, usaldusväärsemaid vaatlusi ja katseid. Kui asetada taim aknalauale, siis märkame, et lehed pöörduvad valguse poole. Astronoomiline vaatlus Linnuvaatlus
Siegen

Siegen on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Siegen-Wittgensteini kreisi keskus. Asub Siegi jõe kaldal. Siegeni linn rajati 1224. aastal Nassau krahvi ja Kölni peapiiskopi ühisvaldusena. 1303. aastal sai Siegen linnaõigused ja 1381 läks Nassau krahvi ainuvaldusesse. 16. sajandil ümbritseti linn paksude müüride ja 16 müüritorniga. Siegenis on sündinud Peter Paul Rubens. 16. detsembril 1944 hävis Briti lennuväe pommirünnaku tagajärjel 80% linnast. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuli 2015. Vaadatud 13. juulil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Siegeni koduleht
Saare sosinad

"Saare sosinad" oli 2012–2013 Kanal 2-s näidatud Eesti teleseriaal, mille režissöör ja stsenarist on Elo Selirand. Kahe hooaja peale jõudis eetrisse kokku 40 osa. Tegemist on suhtedraamaga, mille tegevustik toimub Madeira saarel. Seriaali peaosades on Jaan Rekkor ja Marilyn Jurman. Teistes osades teevad kaasa Viire Valdma, Marika Vaarik, Tiit Sukk, Indrek Sammul, Margus Tabor, Helene Vannari ja Inga Salurand. https://kanal2.postimees.ee/saated/Saare-sosinad (vaadatud 24.11.2018) Sarjast Kanal 2 kodulehel "Saare sosinad" on uus kodumaine draamasari. Maaleht/Delfi 11. veebruar 2012
Vīksna

Vīksna või Viksna (vanasti ka Vīksnumežs, Nikolajeva) on küla (vidējciems) Lätis Balvi piirkonnas, Vīksna valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 125 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 13 ja Riiast 224 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel Stacija põhikooli Viksna osakond, rahvamaja ja raamatukogu. Küla tekkis Abrene-Sita raudtee Vīksna raudteepeatuse juurde. Aastal 1945 nimetati see ümber Nikolajevaks, seda nime kandis küla aastani 1965. Nõukogude ajal oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Külas asub aastal 1916 ehitatud õigeusu kirik. Vietvārdu datubāze, vaadatud 24. november 2018 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. http://www.pravoslavie.lv/index.php?newid=6683
Nikolajeva

Nikolajeva on Läti asula Vīksna endine nimi. Nime Nikolajev naissoo vorm.
Aleksandrs Leimanis

Aleksandrs Leimanis (17. september 1913 Gavrilovo küla, Smolenski kubermang – 17. juuni 1990 Riia) oli läti filmilavastaja. Aleksandrs Leimanis lõpetas 1939. aastal Moskvas Anatoli Lunatšarski nimelise Riikliku Teatrikunstiinstituudi. Töötas seejärel Tšeboksarõ, Semipalatinski ja Omski teatrites ja läti kunstiansambites. Alates 1944. aastast elas Lätis. Ta oli 1946–1947 Noorsooteatri ja 1952–1953 Jelgava Draamateatri pealavastaja. Alates 1954. aastast töötas Leimanis Riia Filmistuudios. Lisaks oli ta aastatel 1948–1957 Läti Riikliku Konservatooriumi teatriteaduskonna õppejõud ja 1971–1973 kateedrijuhataja. Aleksandrs Leimanis Nekropole
Regilaulutuba

Regilaulutuba on regilauluteemaline ürituste sari, mis toimub igal aastal Eesti Rahva Muuseumis. Ürituse eestlauljaks valitakse üks tuntud pärimusmuusik, kelle eestvedamisel laulavad teised kaasa. Igal üritusel on oma nimi ja teema. Näiteks 2018 lauldi õhtu- ja unelaulusid. 2017 Jaak Juhanson 2018 Anneli Vilbaste https://www.erm.ee/et/events/regilaulutuba (vaadatud 24.11.2018) https://www.erm.ee/et/events/regilaulutuba-3 (vaadatud 24.11.2018) Üritusest ERMi kodulehel
Uus Laul 1994

Uus Laul 1994 oli 1994. aastal Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni korraldatud lauluvõistlus. Võistlus toimus Tallinna Linnahallis. Võistluse võitis Evelin Samuel lauluga "Vari ja roos".[viide?] Televaatajate ja publiku preemia sai Maarja-Liis Ilus, kes esitas laulu "Paradiis". Võistluse toimumise ajendiks oli see, et Eesti ei pääsenud 1995. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele. Seetõttu korraldati alternatiivne üritus Uus Laul 1994. https://web.archive.org/web/20181124111412/http://muusikastuudio.ee/?page_id=48 (vaadatud 24.11.2018) Võistlused saated ERRi digiarhiivis
Läänemere mängud

Läänemere mängud (inglise Baltic Sea Games) olid iga nelja aasta tagant toimunud spordivõistlused, kus osalesid Läänemere-äärsed riigid (sealhulgas Eesti). Esimesed mängud toimusid 1993 Tallinnas. Teised mängud toimusid 1997 Leedus Kaunases. 1997 oli kavas 29 spordiala. 1997 võtsid mängudest osa 11 riigi sportlased, kokku umbes 2500 sportlast. 2001 ei leitud võistlustele korraldajat ja siiani (2018) pole enam toimunud. Läänemere noorte mängud (inglise Baltic Sea Youth Games) Avati Läänemere mängud Õhtuleht, 28. juuni 1997 (vaadatud 24.11.2018) http://www.gbrathletics.com/ic/bsg.htm (vaadatud 29.03.2015) Avati Läänemere mängud Õhtuleht, 28. juuni 1997
Rolands Kalniņš

Rolands Kalniņš (9. mai 1922 Vecslabada – 17. mai 2022) oli läti filmilavastaja. Rolands Kalniņš on pärit postiametniku perekonnast. 1940. aastal lõpetas ta Riia 1. Keskkooli. Aastatel 1947–1990 töötas ta Riia Filmistuudios. Alates 1990. aastast töötas filmistuudio Trīs juhatajana ja oli üheksa filmi produtsent. Rolands Kalniņš (09.05.1922) Latvijas Filmas Rolands Kalniņš Latvijas Radošo savienību padome
Stadtoldendorf

Stadtoldendorf on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Linna pindala on 24,86 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5758 inimest. Stadtmuseum im Charlotte-Leitzen-Haus Freilichtmuseum Mühlenanger Försterbergturm, 13. sajandist Hagentorturm Kellbergturm Homburgi loss, vana küla kohal Altes Rathaus (aastast 1875) Ratskeller (aastast 1621) Charlotte-Leitzen-Haus Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.stadtoldendorf.de
Iisaku valla vapp

Iisaku valla vapp on Ida-Viru maakonna endise Eesti haldusüksuse Iisaku valla vapp. Vapp on kinnitatud 20. detsembril 1994. Rohelisel kilbil on hõbedane alt saehambuline palk. Selle kohal on kaks ja all üks kuldne istuv orav. Vapil kajastub mets ja selle töötlemine. 3 oravat sümboliseerivad hoolsust, töökust ja kokkuhoidlikkust ning neil omadustel põhinevad vallarahva tulevikulootused. Iisaku valla lipp Ida-Viru maakond Iisaku valla sümboolika valla kodulehel Iisaku valla sümboolika
Wangelnstedt

Wangelnstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 15,15 km². 31. detsembril 2017 elas seal 571 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.stadtoldendorf.de
Kurna (Kubuli)

Kurna on endine küla Lätis Balvi piirkonnas. Seal asus Kubuli valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 115 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 5 ja Riiast 212 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel lasteaed, valla vabaõhulava, postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu. Küla on üks vanemaid Kubuli valla asulaid. Kurna varasem asukoht oli tänapäevasest asulast lõuna pool, küla vanast asupaigast on tänapäeva asulasse toodud vana rist. Tänapäeva Kurna rajati 1970. aastatel, kui külla rajati kolm korterelamut. 1971. aastal ehitati sinna ka kultuurimaja ja ülejäänud taristu. Kurna küla on kavas ühendada Fabrika, Druvenīki ja Balvu stacija külaga ühiseks Kubuli külaks. Vietvārdu datubāze, vaadatud 24. november 2018 Balvu reģiona kultūrvēstures datu bāze Balvu novada teritorijas plānojums 2012. – 2023.gadam. Paskaidrojuma raksts
Jānis Streičs

Jānis Streičs (sündinud 26. septembril 1936 Preiļi vallas) on läti filmilavastaja ja stsenarist. Jānis Streičs lõpetas 1955. aastal Rēzekne Pedagoogilise Kooli. Lõpetamise järel töötas lühikest aega õpetajana ja võeti seejärel sundajateenistusse Nõukogude armees. 1963. aastal lõpetas ta Läti Riikliku Konservatooriumi teatriteaduskonna lavastajana. 1963–1990 töötas ta Riia Filmistuudios filmilavastajana. Aastatel 1991–1995 oli ta Läti Kinematografistide Liidu esimees. Jānis Streičs (26.09.1936) Latvijas Filmas Jānis Streičs Latvijas Radošo savienību padome Янис Стрейч kino-teatr.ru
E.O.S. ralli

E.O.S. ralli (inglise keeles E.O.S. Rally) oli 2000. aastatel Eestis toimunud autorallivõistlused. Võistluste peasponsor oli ettevõte E.O.S.[viide?] Võistlused olid osa Eesti meistrivõistlustest rallis. 2002 korraldas võistlusi AS EK Holding. 2001 Markko Märtin 2002 Markko Märtin 2003 Markko Märtin 2005 Markko Märtin https://www.rally.ee/?a=a018&b=412 (vaadatud 24.11.2018) https://www.rally.ee/?a=a018&b=412
Lavakujundus

Lavakujundus on kunstivorm, kus stsenograafi poolt on kokku pandud visuaalsed elemendid lavastuse ruumis. See moodustab terviku, hõlmates rekvisiite, dekoratsioone, kostüüme, valgust, heli ja multimeediaefekte. Need elemendid loovad keskkonna, milles toimub lavastus. Lavakujunduses dekoratsioonide kasutamise eesmärk on luua vastav ajastu, ajaline määratus (lumelabidas – talv), koht (vastav keskkond), meeleolu (romantiline) või karakteristika (piip, kepp). Lisaks kasutatakse dekoratsioone ka näitleja tegevuse toetamiseks, näiteks vihahoos millegi puruks viskamine. Dekoratsioon Lavadekoratsioonide alla kuuluvad mitmesugused riputised, raamdekoratsioonid ehk kulissid, plastilised ehk ruumilised dekoratsioonid, poolplastilised dekoratsioonid, poodiumid, trepid ja käsipuud. Rekvisiit Lavakujunduses on rekvisiidid jaotatud kolme valdkonda: lavarekvisiidid, käsirekvisiidid ja kujunduselemendid. Lavarekvisiidid on enamasti suuremad esemed, mis loovad vajalikku atmosfääri ning mida on lihtne laval transportida. Näiteks mööbel, vaip ja ahi. Käsirekvisiidid on väiksemad esemed, mida näitlejad saavad vajadusel endaga kaasas kanda. Nendeks võib olla näiteks taldrik, kiri, raamat ja latern. Kujunduselementideks peetakse üldjuhul selliseid rekvisiite, mida näitlejad ei puutu ega kasuta, näiteks kardinad, seinamaalid ja laternad. Kostüüm Kostüüme kasutatakse lavakujunduses karakterite võimendamiseks. Kostüüme saab liigitada kaheks – visuaalselt nähtavad ja varjatud. Varjatud kostüümielemendid on aluspluus, korsett, püksid, sukad jms. Lisaks kuuluvad varjatud kostüümi alla ka keha moonutavad elemendid, näiteks padjad kõhu või lihaste suurendamiseks. Visuaalselt nähtavate kostüümielementide alla kuuluvad riided, aksessuaarid (saapad, mütsid, kotid), ehted, parukad ning ka näitlejate grimm. Helikujundus Helikujundus luuakse vastavalt stseeni meeleolu loomiseks. Helitehnik loob heliefekte ja muusikat. Helikujundus kooskõlastatakse dekoratsioonide, rekvisiitide, kostüümide ja valguskujundusega. Valguskujundus Lavakujunduses kasutatakse valguskujundust eri valgusallikate kaudu lavastuse atmosfääri loomiseks. Valgusallikateks võivad olla nii prožektorid kui ka küünlad ja lambid. Valguskujundus luuakse vastavalt atmosfääri, karakteri, konteksti või objekti informatsiooni edasiandmiseks. Stsenograaf ehk lavakujundaja on kunstnik, kes loob ja organiseerib kõik vajaminevad elemendid lavakujunduse loomiseks. Üldjuhul jaotuvad need oskused selliste töötajate vahel nagu butafoor, kostüümikunstik, grimeerija, helitehnik ja valguskujundaja. Malloy, K (2015). The art of theatrical design. Focal Press. Unt, L (2005). Rekvisiit ja mänguasi: Kunstiteaduslikke uurimusi. Tallinn: Eesti: Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühing. Mikkel, J (2012). Lavast ja lavatehnikast. Tallinn: Eesti: Eesti Teatriliit. Gillette, J, M (1999). Theatrical Design and Production: An Introduction to Scene Design and Construction, Lighting, Sound, Costume and Makeup.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) "Film Sound". Vaadatud 24.11.2018. Pavis, P (1998). Fictionary of the theatre. Terms, concpets and analysis. Toronto Press.
Bit (täpsustus)

BIT tähendab järgmist: BIT (kirjastus) Bit tähendab järgmist: Bit (eksperimentaalkombinaat), Nõukogude-aegne bit tähendab järgmist: bit on andmehulga mõõtühiku bitt tähis (sümbol)
Milestone Media

OÜ Milestone Media (varasema nimega Saare Media) on Eesti meediaettevõte, mis on tegelenud kirjastamisega ja filmitootmisega. Ettevõte asutati 1998. 2014 tootis ettevõte dokumentaalfilmi "Sõda rahu ajal". https://www.kultuurikava.ee/event/dokumentaalfilm-soda-rahu-ajal (vaadatud 24.11.2018)
Eesti Ajaleht Välismaal

Eesti Ajaleht Välismaal oli eesti pagulaste kirjastusühisus Saksamaal. 1948 andis ühisus ajalehte Eesti Post. https://www.eesti.ca/?op=article&articleid=11355&PHPSESSID=676f3b2fc25f1427193245357184be89 (vaadatud 24.11.2018)
Üks (ajakiri)

Üks : terviseajakiri tervetele oli Eesti ajakiri, mis ilmus aastatel 2005–2014. Ajakirja andis välja OÜ Meedium. Ajakiri ilmus kuus korda aastas. 2005–2012 oli ajakirja toimetaja Ülli Plink ja 2013–2014 Anne Veskimeister. Üks (ajakiri) E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.11.2018) Üks (ajakiri) E-kataloogis ESTER
Naudaskalns

Naudaskalns (latgali Naudyšova, vanasti ka Naudaskolns ja Naudišova) on küla (vidējciems) Lätis Balvi piirkonnas, Balvi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 115 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 5 ja Riiast 228 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel rahvamaja, kultuuri- ja spordikeskus ning raamatukogu. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Vietvārdu datubāze, vaadatud 24. november 2018 Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 сlk.
Ya‘qūb Ḩaydarī

Moḩammad Ya‘qūb Ḩaydarī (passinimi Mohammad Yaqub Haidari; puštu ja pärsia محمد یعقوب حیدری; sündinud 15. mail 1962) on tadžiki päritolu Afganistani ettevõtja ja poliitik. Haidari on lõpetanud tehnikakooli Kabulis, 1980-1984 õppis ta Minski kõrgemas poliitilises sõjakoolis. 1984-1987 teenis ta Afganistani kaadriohvitserina, tõustes hiljem Afganistani julgeolekuteenistuse ülema nõunikuks. 1989. aastal alustas ta põllumajandusäriga Ida-Euroopas, talle kuulusid mitmed toiduainetööstusettevõtted ning ka karjamaid. Hiljem alustas ta põllumajandustoodete impordi-ekspordiga Afganistani. 2001–2003 oli ta Eesti piimandusettevõtte AS Rapla Diary juht. 2013. aastast on ta Afganistani turvaettevõtte TacForce juht. 2002. aastast alates oli ta Ahmad Zia Massudi nõunik ning 2014. aastal juhtis tema presidendivalimiste kampaaniat. 2017. aastast on ta Kabuli provintsi kuberner. [http://www.afghanistan-analysts.org/wp-content/uploads/wp-post-to-pdf-cache/1/new-faces-vs-old-structures-afghanistans-new-cabinet.pdf AAN: New Faces Versus Old Structures: Afghanistan’s national unity cabinet (amended)], 2015 Andres Reimer, Haidari: Eesti presidentide lemmikust jooksikuks, Postimees afghan-bios.info: Haidari, Yaqoob
Plaadikompass

Plaadikompass on magnetkompass, mille ristkülikukujulisele alusplaadile on kinnitatud magnetilise nõela karp. Nõela punane ots näitab põhjasuunda, selle järgi keeratakse orienteerumiskaart põhja suunas. Kompassi nõel pöörleb laagerdatud teravikul hermeetilises nõelakarbis, mis on täidetud vedelikuga. Vedelik tagab nõela stabiilse liikumise. Esimese vedelikuga täidetud kompassi valmistas soomlane Tuomas Volhonen 1936 aastal. Kompassinõelu on mitme kuju ja suurusega, millest olenevalt peatub nõel kas kiiremini või aeglasemalt. Samuti oleneb nõela kujust, kui stabiilne on see liikumise pealt suunda jälgides. Pööratava nõelakarbi läbipaistval põhjal on markerid ehk peened jooned, mis keeratakse paralleelseks kaardi põhjasuuna joontega. Plaadikompassil võivad lisadena olla: nurgakraadidega asimuutskaala või värvisektorid; millimeeterskaalaga joonlaud; mõõtkavaline joonlaud; suunanool ja plaadi pikisuunalised abijooned; avaused – kolmnurk stardi ja ring kontrollpunkti joonistamiseks kaardile; luup kaardipildi suurendamiseks; pael kompassi randmele kinnitamiseks. Arne Kivistik, Tõnu Raid (1986). Orienteeruja käsiraamat. Tallinn: Eesti Raamat. Lk 24. Tarmo Klaar (2010). Orienteerumisest iseõppijatele. Tallinn. Lk 26. Kompassitootjaid: Silva, Rootsi Suunto, Soome Moscompass, Venemaa
Food Network

Food Network on ülemaailmne telekanal. Mis näitab peamiselt toidu ja kokkamise saateid. Kanal alustas tegevust 22. novembril 1993. aastal
Tribeca filmifestival

Tribeca filmifestival on 2002. aastal Jane Rosenthali, Robert De Niro ja Craig Hatkoffi asutatud filmifestival. Festival toimub igal aastal Tribeca naabruskonnas Lower Manhattanil New Yorgis Ameerika Ühendriikides. 18. aprillil 2014 toimus festivali raames Ilmar Raagi lavastatud draamafilmi "Ma ei tule tagasi" maailmaesilinastus. 24. aprillil 2017 toimus seal Rainer Sarneti filmi "November" maailmaesilinastus. "Ilmar Raagi uus film "Ma ei tule tagasi" pälvis USA-s eripreemia". Müürileht, 26.04.2014 (kasutatud 5.05.2014) Kais Allkivi: Ameeriklased eestlaste "Novembrist": "See on ju kapitalism, mitte eestlaste ahnus!" Õhtuleht, 9. mai 2017 Festivali koduleht
Pöidlakompass

Pöidlakompass on magnetkompass, mis kinnitatakse kummipaelaga ümber pöidla. Pöidlakompassi põhilised funktsioonid on samad mis plaadikompassil. Pöidlakompass võimaldab mugavamalt kaarti kompassiga samas käes hoida ning kaardil asukohale vastavat järge hoida. Pöidlakompasse valmistatakse nii parema kui ka vasaku käe jaoks. Kompassi nõelakarp võib olla pööratav või mitte. Osale mudelitest on võimalik kinnitada luup detailse kaardiinfo lugemise hõlbustamiseks. Tarmo Klaar (2010). Orienteerumisest iseõppijatele. Tallinn. Lk 26. Kompassitootjaid: Silva, Rootsi Suunto, Soome Moscompass, Venemaa
Jamāl Khāshuqjī

Jamāl Aḩmad Khāshuqjī (araabia keeles جمال أحمد خاشقجي‎ jamāl ʾaḥmad ḵāšuqjī; türgi keeles Cemal kaşıkçı; kasutatud ka kirjapilti Jamal Ahmad Khashoggi; 13. oktoober 1958 – 2. oktoober 2018) oli Saudi Araabia ajakirjanik, dissident, kirjanik ja uudistekanali Al Arab News juht ja peatoimetaja. Ta oli ka Saudi Araabia progressiivse ajalehe Al Watan toimetaja. Khashoggi põgenes kodumaalt 2017. aasta septembris ning läks eksiili. Ta väitis, et Saudi Araabia valitsus eemaldas tema konto Twitterist ning hiljem kritiseeris oma artiklites kodumaa võime. Khashoggi kritiseeris teravalt ka Saudi Araabia kroonprintsi Mohammad bin Salmani ning kuningas Salman bin Abdul-Aziz Al Saudi. Ta oli vastu Saudi Araabia juhitud koalitsiooni sekkumisele Jeemenis. 2. oktoobril 2018 mõrvasid Saudi Araabia valitsuse agendid ta Saudi Araabia Istanbuli konsulaadis. Khashoggi sisenes Saudi Araabia Istanbuli konsulaati 2. oktoobril 2018, kuid enam sealt ei väljunud. Kui liikuma hakkasid jutud sellest, et ajakirjanik tapeti ja tükeldati konsulaadis, viisid Saudi Araabia ja Türgi ametnikud 15. oktoobril majas läbi uurimise. Alguses väitsid Saudi võimud, et Khashoggi väljus konsulaadist elusana, kuid 20. oktoobril tunnistasid, et ta kägistati seal puhkenud kakluse käigus surnuks. 25. oktoobril tunnistas Saudi Araabia peaprokurör pärast Türgis kohapael käimist, et mõrv oli ettekavatsetud. 16. novembril 2018 teatas USA meedia eesotsas The Washington Postiga, et Luure Keskagentuur (CIA) jõudis oma uurimises järelduseni, et kroonprints Mohammed bin Salman tellis Khashoggi mõrva. 20. novembril vaidlustas president Donald Trump selle järelduse ning ütles, et uurimine peab jätkuma. Kaks päeva hiljem väitis Trump uuesti, et CIA pole jõudnud järelduseni, et Mohammed bin Salman mõrvaks käsu andis. Ajakirjandusvabadus Black, Ian (19. oktoober 2018). "Jamal Khashoggi obituary". The Guardian. Vaadatud 25. oktoober 2018. Hubbard, Ben; Gladstone, Rick; Landler, Mark (16. oktoober 2018). "Trump Jumps to the Defense of Saudi Arabia in Khashoggi Case". The New York Times. Vaadatud 17. oktoober 2018. {{cite news}}: eiran teksti "." (juhend) "Khashoggi 'died after fight' – Saudis". BBC. 19. oktoober 2018. Vaadatud 19. oktoober 2018. "What we know (and don't) about missing Saudi journalist Jamal Khashoggi". Vaadatud 16. oktoober 2018. Hendley, Paul (17. mai 2010). "Saudi newspaper head resigns after run-in with conservatives". Al Hdhod. Vaadatud 11. oktoober 2018. "Saudi Arabia wasn't always this repressive. Now it's unbearable". Opinion. The Washington Post. Vaadatud 7. oktoober 2018. "Jamal Khashoggi: An unauthorized Turkey source says journalist was murdered in Saudi consulate". BBC News. 7. oktoober 2018. "Turkey says journalist Khashoggi 'killed at Saudi consulate'". France 24. 7. oktoober 2018. "Speakers". International Public Relations Association – Gulf Chapter (IPRA-GC). 2012. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. mai 2012. Vaadatud 10. mai 2012. Urmas Kiil (29.12.2018). "AASTA 2018: spiooniskandaalid, sanktsioonid ja protestiaktsioonid". Saarte Hääl.
Bērzkalne

Bērzkalne on küla (vidējciems) Lätis Balvi piirkonnas, Bērzkalne valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 125 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 6 ja Riiast 229 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel vabaõhulava, postkontor, lasteaed ja raamatukogu. Küla tekkis nõukogude perioodil kui kolhoosi Sarkanais partizāns keskasula. Vietvārdu datubāze, vaadatud 24. november 2018 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.