laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Artigues

Artigues võib tähendada järgmist: Artigues on vald Prantsusmaal Ariège'i departemangus Artigues on vald Prantsusmaal Aude'i departemangus Artigues on vald Prantsusmaal Hautes-Pyrénées departemangus Artigues on vald Prantsusmaal Vari departemangus lisaksː Les Artigues-de-Lussac on vald Prantsusmaal Gironde'i departemangus Artigues-près-Bordeaux on vald Prantsusmaal Gironde'i departemangus ja Artigues on asula Prantsusmaal Aveyroni departemangu Maleville'i vallas Artigues on asula Prantsusmaal Aveyroni departemangu Saint-Hippolyte'i vallas Artigues on asula Prantsusmaal Gironde'i departemangu Pauillaci vallas Artigues on asula Prantsusmaal Lot-et-Garonne'i departemangu Foulayronnesi vallas
Artix

Artix on vald Prantsusmaal Ariège'i departemangus. Artix on vald Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiquesi departemangus.
Delegatsioon

Delegatsioon (ladina sõnast delegatio 'saatmine, määramine') on rühm isikuid (delegaadid), kelle valitsus, organisatsioon või kollektiiv on delegeerinud (volitanud või lähetanud) esindama vastava üksuse (näiteks valitsuse) huve mingil üritusel (näiteks kongressil, konverentsil). Seadusandlik Delegatsioon (Eesti I iseseisvusajal) esindaja esindus Eesti nõukogude entsüklopeedia. 2. köide: CERA–FILL. Tallinn: Valgus, 1987, lk 79. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus"
Arville

Arville võib tähendada järgmist: Arville on vald Prantsusmaal Loir-et-Cheri departemangus. Arville on vald Prantsusmaal Seine-et-Marne'i departemangus.
Dispanser

Dispanser (prantsuse sõnast dispensaire) on endisaegne raviasutus. Algselt peeti dispanseeri all silmas heategevuslikku tasuta raviasutust. Nõukogude Liidu perioodil oli dispanser eriravi- ja profülaktikaasutus. Dispanseriga seotud töövormi nimetatakse dispanseerimiseks. Eesti NSVs olid tuberkuloosi-, onkoloogia-, psühhoneuroloogia-, struuma- (näiteks Vabariiklik Struumatõrje Dispanser), naha- ja suguhaiguste ning kehakultuuridispanserid. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 2. köide: CERA–FILL. Tallinn: Valgus, 1987, lk 132.
Elektrifitseerimine

Elektrifitseerimine on teiste energialiikide asemel elektrienergia kasutuselevõtt. Kitsamas tähenduses on elektrifitseerimine riigi mingis majandusharus (näiteks tööstuses) elektrienergiale üleminek või kogu riigi majanduses elektrienergiaga seotud infrastruktuuri ja elektroenergeetika eelisarendamine. Elektrifitseerimine algas 19. sajandil, kui gaasilaternaid hakati asendama elektervalgustitega nii tänava- kui ka tööstusvalgustuses. Esimesi tööstuslikke elektrijaamu hakati rajama 1873. aastal.  Pikemalt artiklis Eesti elektrifitseerimine Eesti elektrifitseerimine algas tööstusettevõtetele väikeste valgustuselektrijaamade ehitamisega. Esimene selline jaam valmis 1882 Kreenholmi Manufaktuuris. Esimene avalik elektrijaam avati 1907 Pärnus (Pärnu elektrijaam). GOELRO Eesti nõukogude entsüklopeedia. 2. köide: CERA–FILL. Tallinn: Valgus, 1987, lk 512. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 2. köide: CERA–FILL. Tallinn: Valgus, 1987, lk 512.
Maie Kalnin

Maie Kalnin (sünninimi Maie Lõvi; 21. august 1932 Tallinn – 15. oktoober 2015) oli eesti hambaarst, suu-, näo- ja lõualuukirurg. Ta sündis 1932. aastal Tallinnas. Kuna tema vanemad küüditati, siis möödusid tema noorusaastad Venemaal Kirovi oblastis. 1953. aastal lõpetas ta Belaja Holunitsas (Kirovi oblastis) töölisnoorte keskkooli ja alustas samal aastal õpinguid Permi Riikliku Meditsiiniinstituudi stomatoloogia teaduskonnas, mille lõpetas aastal 1958. Pärast meditsiiniinstituudi lõpetamist töötas ta Pärnu-Jaagupi haiglas stomatoloogina. Aastatel 1960–1963 oli ta aspirantuuris Leningradi Arstide Täiendusinstituudi näo-lõualuukirurgia kateedris, kaitses 1964. aastal väitekirja "Lõualuude osteomüeliidid lastel" ja sai meditsiinikandidaadi kraadi. Novembrist 1963 töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli stomatoloogia kateedris assistendina ning 1973. aastast samas dotsendina. 1983. aastal kaitses ta Leningradi I Meditsiiniinstituudis väitekirja "Etioloogia ja kirurgilise ravi põhiküsimused kaasasündinud (huule-) suulaelõhedega haigetel Eestis" ja sai meditsiinidoktori kraadi. 1984. aastal valiti ta stomatoloogia kateedri professori ametikohale, aastatel 1985–1992 oli ta ka stomatoloogia kateedri juhataja. Aastatel 1993–1997 töötas ta erakorralise professori ametikohal; septembrist 1997 oli ta Tartu Ülikooli emeriitprofessor. Ta on uurinud huule- ja suulaelõhede tekkepõhjusi ning sagedust Eestis ja nende anomaaliate kirurgilise ravi võimalusi. Tema sulest on ilmunud üle 200 teaduspublikatsiooni, õppevahendi ja populaarteadusliku väljaande. 1997 Tartu Ülikooli suur medal Tema isa oli spordiajakirjanik Oskar Lõvi. "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 4.12.2022.
Korrespondent

Korrespondent on perioodikaväljaande, televisiooni, raadio või teabeagentuuri toimetuse ülesandel töötav ajakirjanik, kes peab kirjutama või hankima kaastööd teatud valdkonnast või piirkonnast. Eristatakse kohalikku, välis-, eri- ja ühiskonnakorrespondenti. Kohalik korrespondent esindab toimetust mingis piirkonnas ja väliskorrespondent välisriigis; erikorrespondent on seotud mingi erakorralise sündmusega (näiteks sõjakorrespondent); ühiskonna korrespondent on toimetuse kaastööline, kes võib esineda toimetuse nimel. korrespondentliige (kirjavahetajaliige) Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 68. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 23.10.2015)
Sõnajalg

Sõnajalg (Dryopteris) taimede perekond sõnajalaliste sugukonnast. Ta kasvab metsas. Ta eelistab kasvamiseks niisket ja varjulist pinnast. Perekonnast on teada üle maailma 150 liiki. Uuematel andmetel üle 300 liigi. Eestis kasvab 4 liiki: maarja-sõnajalg (Dryopteris filis-mas), suga-sõnajalg (Dryopteris cristata), ohtene sõnajalg (Dryopteris carthusiana), laiuv sõnajalg (Dryopteris expansa). Eesti entsüklopeedia. 9. köide: SUN–TÜRG. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996, lk 64. Hassler, Michael & Schmitt, Bernd "Dryopteris". Checklist of Ferns and Lycophytes of the World
Dubna

Dubna on linn Venemaal Moskva oblastis Taldomi rajoonis. Asub Volga kaldal Dubna jõe suudmes. Asutatud 1956. aastal seoses tuumauuringute instituudi rajamisega. Instituut tegutseb tänapäevani. Põhiliselt uuritakse seal raskeid keemilisi elemente. Linna järgi on nimetuse saanud seal sünteesitud keemiline element dubnium (järjenumbriga 105). Dubnas asub maailma kõrgeim (25 meetrit) Lenini kuju, mis ehitati 1937. aastal. Q126683186 Dubna koduleht http://www.dubna.org/
Vabakutseline (Eesti)

Vabakutseline on üldises tähenduses enamasti loometööga tegelev inimene, kes on saanud loomingulisel alal erialase hariduse, kuid ei tööta koosseisulise töötajana palgalisel ametikohal. Vabakutseline loovisik on loovisikute ja loomeliitude seaduse järgi "loovisik, kes tegutseb käesoleva seaduse § 2 lõikes 1 märgitud loomealal ja kes ei ole avalikus teenistuses või ei tööta töölepingu või muu sellesarnase iseloomuga võlaõigusliku lepingu alusel". Vabakutseliseks ei nimetata pensionieas loomeinimesi, juhutööd tegevaid erialase loomehariduseta inimesi (nt ajalehe kirjasaatjaid/kaastöölisi) ega töötuna arvel olevaid inimesi. Ka riikliku kirjaniku- või kunstnikupalga saajaid ei loeta selle palga saamise perioodil vabakutselisteks. Sageli kuuluvad vabakutselised loomeinimesed oma eriala järgi mõnda loome- või erialaliitu (nt Eesti Kirjanike Liitu või Eesti Näitlejate Liitu). Nii mõnigi loomeliit hoolitseb oma vabakutseliste eest kas aineliselt (nt sotsiaalmeetmena loometoetusi makstes) või võimaldades soodustingimustel erialast enesetäienduskoolitust ja/või aidates neil leida oma loomingule kliente/tarbijaid. Enamasti müüvad vabakutselised kas oma teoseid/taieseid kui tooteid või nende loomise/tegemise teenust kas honorari või töötasu eest. Teatud tingimustel võivad nad kvalifitseeruda teoste autoriteks, kellel on õigus saada autoritasu. Vabakutselisi loomeinimesi ei tohiks segi ajada vabatahtlikega, kes annavad oma heategevusliku panuse tasuta. Samuti ei ole õige nimetada vabakutseliseks igasuguse muu juhutöö tegijaid (nt hooajalisi maasikakorjajaid, nn tööampsude kaupa sekretäritöö tegijad jms). Peale loome- ja erialaliitude abi on mitmesuguseid võimalusi, kuidas vabakutselisena oma loomingule turgu ja kliente leida. Näiteks võib oma teoseid või teenuseid pakkuda kuulutuste kaudu. Leidub veebilehti ja platvorme, mis on keskendunud vabakutseliste teoste ja teenuste vahendamisele, näiteks Upwork ja Freelancer. Enda osutatavaid loometeenuseid saab müügiks pakkuda näiteks veebilehtedel Fiverr ja Eesti Vabakutselised. autor autoriõigus autorikaitseseadus loomemajandus loomeliit looming "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 24.10.2015) Loovisikute ja loomeliitude seadus Jõustunud 01.01.2005. Kirjaniku- ja kunstnikupalk Kultuuriministeeriumi koduleht. 20.12.2021. Vabakutseliste loovisikute loometoetus ja loomeliidud Kultuuriministeeriumi koduleht. Vaadatud 13.05.2023. Autoriõiguse seadus Riigi Teataja. Vastu võetud 11.11.1992.
Kütusetööstus

Kütusetööstus on tööstusharu, mis tegeleb kütuse tootmise, ümbertöötamise ja tarbijatele edastamisega. Kütusetööstus jaguneb järgmisteks allharudeks: naftatööstus, gaasitööstus, söetööstus, põlevkivitööstus, turbatööstus. Kuna tuumaelektrijaamade kütuseks on uraanimaak, siis võib ka uraanitööstuse arvata kütusetööstuse haruks. Kütusetööstuse allharud tegelevad kõigepealt kütuse eriliikide, peamiselt fossiilkütuste kaevandamise, vajaduse korral ka puhastamise ja rikastamisega.
Knud Illeris

Knud Illeris (sündinud 7. märtsil 1939) on Taani teadlane ja elukestva õppe professor ülikoolis Danish School of Education. Tema uurimistöö peamiseks teemaks on täiskasvanute elukestev õppimine. Illerise välja arendatud õppimise kontseptsiooni aluseks peetakse õppimise kolme dimensionaalsuse – funktsionaalsus (functionality; viitab sisule), tundlikkus (sensitivity; rõhutab motivatsiooni, emotsiooni ja tahet) ning lõimimine (integration; seondub õppija võimega õpitavat seostada) – eristamist. Oma uuemate publikatsioonidega õppimise teooria ja töökeskkonnas õppimise kohta lõi Illeris uue õppimise mudeli, mis baseerub kolmel printsiibil: emotsionaalne, kognitiivne (tunnetuslik) ja sotsiaalne. Illerise mitteõppimise kontseptsioonil (non-learning) on samuti kolm dimensiooni: valesti õppimine (mislearning), kaitse õppimise eest (learning defence) ja vastupanu õppimisele (learning resistance). "The Three Dimensions of Learning: Contemporary Learning Theory in the Tension Field Between the Cognitive, the Emptional and the Social", National Institute of Adult Continuing Education, 2003, ISBN: 978-8778671219 "The Three Dimensions of Learning", Krieger Publishing Company, 1. jaan. 2004 "How We Learn: Learning and Non-Learning in School and Beyond", Routledge, Taylor & Francis Group, 2007 "Contemporary Theories of Learning: Learning Theorists ... In Their Own Words", 2009 "Transformative Learning and Identity", Routledge, 2014 Kes on kes andraoogikas, veebiversioon (tarve 24.10.2015)(inglise keeles) Knud Illeris, veebiversioon (tarve 24.10.2015)(inglise keeles) Norbert M. Seel, "Encyclopedia of the Sciences of Learning", Springer, lk 2479, 2012, Google'i raamatu veebiversioon (tarve 24.10.2015)(inglise keeles) SIGRID MÕISAVALD, ÜLIÕPILASTE ÕPIBARJÄÄRIDE ÜLETAMISE TOETAMINE ÕPPEJÕUDUDE ARUSAAMADES, veebiversioon (tarve 25.10.2015) Knud Illeris – publikationer på andre sprog (publications in other languages). KNUD ILLERIS Knud Illeris, Oplæg på konferencen "Rum for uformel læring" , 28. aprill 2011 Knud Illeris: Transformativ læring og identitet - del 1, 28. jaanuar 2013
Naftatööstus

Naftatööstus on tööstusharu, kütusetööstuse allharu, mille ettevõtted tegelevad nafta tootmise, ümbertöötamise ning vastavate naftasaaduste veo, ladustamise ja müügiga. Naftatööstus on kapitalimahukas sektor ning seal tegutsevad valdavalt suured naftakompaniid nagu Royal Dutch Shell, BP, Saudi Aramco, ExxonMobil, PetroChina, Pemex, Petrobras jt. Seejuures kuuluvad need suurima turuväärtusega ettevõtete sekka maailmas ning on oluliseks maksutulu allikaks mitmetele riikidele.
Diplomaatilised esindused Aserbaidžaanis

Allpool on loetletud Aserbaidžaanis asuvad diplomaatilised esindused 2015. aasta seisuga. Aserbaidžaani pealinnas Bakuus asub 62 riigi saatkond. Bakuu  Afganistan  Alžeeria  Ameerika Ühendriigid  Araabia Ühendemiraadid  Argentina  Austria  Belgia  Brasiilia  Bulgaaria  Colombia  Eesti  Egiptus  Gruusia  Hiina  Hispaania  Holland  Horvaatia  India  Indoneesia  Iraak  Iraan  Iisrael  Itaalia  Jaapan  Jordaania  Kasahstan  Katar  Kõrgõzstan  Kreeka  Kuuba  Kuveit  Läti  Leedu  Liibüa  Lõuna-Korea  Malaisia  Mehhiko  Moldova  Maroko  Norra  Pakistan  Palestiina  Poola  Portugal  Prantsusmaa  Rootsi  Rumeenia  Saksamaa  Saudi Araabia  Serbia  Sudaan  Suurbritannia  Šveits  Tadžikistan  Tšehhi Vabariik  Türgi  Türkmenistan  Ukraina  Ungari  Usbekistan  Venemaa Bakuu Euroopa Liit (Delegatsioon) Dagestan Põhja-Küprose Türgi Vabariik (Esindus) Põhja-Makedoonia (Majandusliku Kontor) Tatarstan Järgmised mitteresidendist saatkonnad on akrediteeritud Aserbaidžaani: Aserbaidžaani välispoliitika Aserbaidžaani välisesinduste loetelu Republic of Azerbaijan Ministry of Foreign Affairs, List of Diplomatic Missions in Azerbaijan (PDF) Aserbaidžaani Välisministeerium
STS-134

STS-134 oli NASA Space Shuttle'i programmi eelviimane lend ning kosmosesüstiku Endeavour 25. ja viimane lend. Endeavour viis ISS-i tehnikat ja varustust. Algselt pidi missioon jääma programmi viimaseks lennuks, aga 2011. veebruaris teatas NASA, et missioon STS-135 toimub igal juhul. STS-134 oli viimane missioon, kus NASA hoidis stardivalmis teise süstiku, mis pidi appi minema siis, kui meeskond poleks saanud Maale tagasi pöörduda. Endeavouri start lükati korra edasi, kui see sai teoks 16. mail 2011. Kosmosesüstik maandus 1. juunil plaanipäraselt Kennedy Kosmosekeskuses. Kuna komandör Mark Kelly abikaasa kongresmen Gabrielle Giffords sai 2011. aasta jaanuaris atentaadis raskelt vigastada, nimetas NASA Kelly asendajaks Frederick Sturckowi, kes pidi kosmosesse minema siis, kui Kelly oleks kosmosesse minekust keeldunud või missioonilt eemaldatud. Roberto Vittori, kes on Euroopa Kosmoseagentuuri astronaut, oli viimane mitteameeriklane kosmosesüstiku pardal enne programmi lõppu. "Commander Mark Kelly and STS-134 Crew Arrive at Kennedy for Endeavour's Final Flight". NASA. Vaadatud 11. august 2019.
Marss ründab

"Marss ründab" ("Mars Attacks!") on 1996. aasta Tim Burtoni film, mis räägib marslaste sissetungist Maale. Filmis teevad kaasa mitmed tuntud näitlejad, sealhulgas Pierce Brosnan, Jack Nicholson ja Michael J. Fox. Jack Nicholson – President James Dale, Art Land Glenn Close – Esimene Leedi Marsha Dale Annette Bening – Barbara Land (Art Landi abikaasa) Pierce Brosnan – Professor Donald Kessler Martin Short – Pressisekretär Jerry Ross Sarah Jessica Parker – Nathalie lake Michael J. Fox – reporter Jason Stone Frank Welker – kõigi Marslaste hääled Natalie Portman – Presidendi tütar Taffy Dale Lisa Marie Smith – Marslastüdruk (Marslaste palgasõdur)
Olga Baltažõ

Olga Baltažõ (kuni 2009. aastani kehtinud ukraina-eesti transkriptsioonireeglite järgi Baltaži; ukraina Ольга Семенівна Балтажи; neiupõlvenimega Hazanovõtš, ukraina Хазанович, sündinud 28. aprillil 1970 Zaporižžjas) on Ukraina kabetaja, rahvusvaheline suurmeister. 2014. aastal võitis ta Tallinnas peetud Euroopa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes. 2015. aastal tuli ta välkkabe maailmameistriks. http://www.president.gov.ua/documents/5962015-19523
Õpetajate seminar

Õpetajate seminar on õppeasutus (seminar), kus valmistatakse ette õpetajaid. Forseliuse seminar Tartu Ülikooli Õpetajate Seminar Tallinna õpetajate seminar Rakvere Õpetajate Seminar Jädivere õpetajate seminar Kuuda õpetajate seminar Võru Õpetajate Seminar Ataste õpetajate seminar Kaarma õpetajate seminar vaimulik seminar
Kambüüs

Kambüüs on laeva köök või toiduvalmistamiskoht. Harvem kutsutakse samamoodi ka õhusõiduki kööki. Kambüüsi ruumikus, sisseseade ja teenindav personal sõltub toitlustatava aluse ette nähtud meeskonna (ja reisijate) arvukusest. Kambüüsi pliidil, laudadel ja riiulitel on reeglina turvaääred, et neile paigutatud nõud ja muud esemed ei libiseks laeva kaldudes üle serva maha. Väikesel laeval või purjejahil võib pliit olla paigaldatud kiigele, mis säilitab nõude horisontaalsuse ka kreeni korral. Kapiustel on laeva kaldumisel tahtmatu avanemise vältimiseks lukustusriivid. Suuremate laevade kambüüsides on tänapäeval alati sundventilatsioon. Laeva pardal viibijate toitlustuse korraldus on säästu ja efektiivsuse huvides plaanitud tavaliselt nii, et kambüüsis tegutseks võimalikult väike professionaalne personal ja ruumid oleksid minimalistlikud. Sellest pärineb ka maismaal levinud ütlus aktiivse ja kiire töötegemise kohta: "Töö käib nagu laeva köögis." Kambüüsid võeti sellekohaste laevaruumidena kasutusele 15. sajandil. Senimaani valmistati merel toitu peamiselt laeva peatekile asetatud vahenditega. Mess Kajut Kokandus Alamsaksa laensõnad eesti keeles: kambüüs Kambüüs Merevikis
Wilhelm Cuno

Wilhelm Carl Josef Cuno (2. juuli 1876 Suhl – 3. jaanuar 1933 Aumühle) oli Saksa ettevõtja ja poliitik, Saksamaa riigikantsler 1922. aasta novembrist kuni 1923. aastani augustini. Wilhelm Cuno õppis õigusteadust Berliini ja Hamburgi Ülikoolis, doktoriks promoveeriti ta 1907. aastal. Ülikooli lõpetamise järel asus ta tööle Riigivaraametis assessorina, 1910. aastal sai ta valitsusnõunikuks ja 1912. aastal salajaseks valitsusnõunikuks. Esimese maailmasõja ajal oli Cuno kuni 1916. aasta juulini Riigi Teraviljaameti (Reichsgetreidestelle) juhataja. Seejärel töötas ta kuni 1916. aasta lõpuni Sõjatoitlustusametis (Kriegsernährungsamt). 1916. aasta lõpul sai ta Riigivaraametis sõjamajanduse küsimuste peareferendiks. 1. novembril 1917 lahkus ta riigiteenistusest ja asus tööle laevandusfirma Hapag juhtkonda. 20. detsembril 1918 sai ta laevandusfirma HAPAG (Hamburg-Amerikanische Packetfahrt-Actien-Gesellschaft) peadirektoriks. 1919. aastal võttis Cuno Saksamaa valitsuse eksperdina osa rahuläbirääkimistest. Ka aastatel 1920–1922 esindas ta töö asjus välismaal viibides mitteametlikult Saksamaa valitsuse majandushuve. Talle pakuti välisministri kohta, kuid ta keeldus sellest. 22. novembrist 1922 kuni 13. augustini 1923 oli Wilhelm Cuno Saksamaa riigikantsler (valitsusjuht). 1923. aasta jaanuaris okupeeris Prantsusmaa Ruhri piirkonna. See tekitas riigikantsler Cunole tõsiseid probleeme. Tema passiivse vastupanu poliitikat ei mõistetud ja 1923. aasta augustis oli ta sunnitud ametist tagasi astuma. Cuno pöördus tagasi tööle laevandusfirmasse HAPAG, kus ta oli esialgu järelevalvenõukogu liige ja 1927. aastal sai uuesti peadirektoriks. 1927. aastal asutas ta Hamburgis Saksamaa esimese Rotary klubi, mille esimeheks ta sai. 1933. aasta jaanuaris suri ta südameinfarkti tagajärjel. Cuno, Wilhelm Deutsche Bibliographie Wilhelm Cuno 1876-1933 Lebendiges Museum Online Countries Ga-Gi : Germany rulers.org Wilhelm Cuno Spartacus Educational Wilhelm Cuno Zeitklicks
STS-133

STS-133 oli NASA Space Shuttle'i programmi 133. missioon ja kosmosesüstik Discovery 39. ja viimane lend. Missioon startis 24. veebruaril 2011 ja maandus 9. märtsil. Discovery viis ISSi uue mooduli Leonardo ja muud varustust ja tehnikat. Meeskond koosnes kuuest astronaudist, kes kõik olid varem kosmoses käinud. Viimane muudatus meeskonna koosseisus tehti kuu aega enne lendu, kui astronaut Timothy Kopra sai jalgrattaõnnetuses vigastada. Kopra asemel läks kosmosesse Stephen Bowen. "STS-133 Crew". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. juuli 2018. Vaadatud 11. august 2019.
Vändra valla lipp

Vändra valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Vändra valla lipp. Lipp kinnitati 22. veebruaril 1996. Vändra valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Kollasel kangal diagonaalsed (vardapoolsest ülanurgast lehvipoolsesse alanurka) laineline roheline laid ja roheline kuuselõige ning neid eristav valge laineline laid. Kanga kollane värvus viitab Pärnumaale, roheline põllumajandusele, kuuselõige tähistab valla metsarikkusi ning lained jõgesid. Valge laid sümboliseerib vallamaid ühendavaid teid. Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm. Vändra valla lippu ei heisata alaliselt Vändra vallavalitsuse peahoonele, vaid hoitakse alaliselt istungite ruumis. Lippu võib kasutada valda sümboliseeriva sümbolina maakondlikel ja vabariiklikel üritustel vallavanema korraldusel. Valla jaoks pidulikel juhtudel või välisdelegatsioonide vastuvõtu ajaks heisatakse valla lipp Vändra vallavalitsuse peahoonele. Lipp heisatakse päevasel ajal ning kindlaksmääratud tundideks. Vändra valla lipu kasutamisel koos Eesti riigilipuga heisatakse valla lipp riigilipust lippude poolt vaadates vasakul. Muudel juhtudel võib valla lippu kasutada vallavanema poolt antud loa alusel. Kui Vändra valla lippu kasutatakse vähendatud mõõdus, peab selle kujutise värvus vastama etalonkujutisele. Vändra valla vapp Vändra valla vapp ja lipp valla kodulehel Vändra valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Gangotri liustik

Gangotri on liustik Aasias Himaalajas. Algab Badrinathi mäelt. Voolab umbes 30 km valdavalt läände. Liustiku keelest lähtub Ganges.
STS-6

STS-6 oli NASA Space Shuttle'i programmi kuues missioon ja kosmosesüstiku Challengeri esmalend. Missioon startis Kennedy kosmosekeskusest 4. aprillil 1983 ja maandus Edwardsi õhujõudude baasis 9. aprillil. Missiooni peamiseks eesmärgiks oli satelliidi orbiidile viimine. STS-6 oli esimene Space Shuttle'i missioon, mille käigus väljusid astronaudid avakosmosesse. Missiooni meeskonnas oli neli liiget ja see oli viimane neljaliikmeline missioon enne Space Shuttle'i programmi viimast missiooni STS-135. Missiooni STS-6 komandöriks oli Paul J. Weitz, kellele see oli teine missioon. Missioon pidi algselt startima 20. jaanuaril 1983, kuid probleemid peamootoritega lükkasid stardi edasi. Pärast ühe mootori väljavahetamist ja ülejäänud kahe parandamist sai probleem lahendatud. Mootorite remondi ajal saastus laadungiks olnud satelliit ja selle puhastamine ja kontrollimine lükkas missiooni veelgi edasi. Lõpuks sai stardi ajaks aprill 1983. Challenger startis 4. aprillil 1983, kell 13:30 kohaliku aja järgi. See oli esimene missioon, kus kasutati uusi ja kergeid tahkekütusekiirendeid ja välispaaki. Ajavahemikus 7.–8. aprill väljusid Musgrave ja Peterson avakosmosesse, kus nad olid 4 tundi ja 17 minutit. Laadungiks olnud satelliidi paigutamine kosmosesse oli edukas, kuid viga satelliidis paigutas selle liiga madalale orbiidile. Siiski suutsid insenerid satelliidi enda tõukurite abil selle õigel orbiidile viia. Challenger naasis Maale 9. aprillil 1983 ja maandus kell 10:53 kohaliku aja järgi, Edwardsi õhujõudude baasis. Challenger tegi missiooni ajal 80 tiiru ümber Maa ja läbis 3 370 437 kilomeetrit. "STS-6". Astronautix. Vaadatud 28. juuli 2018. "1983-1986: The Missions and History of Space Shuttle Challenger". NASA Spaceflight. Vaadatud 28. juuli 2018. "STS-6". Space Facts. Vaadatud 28. juuli 2018. "STS-6". NASA. Vaadatud 28. juuli 2018. "STS-6". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2019. Vaadatud 28. juuli 2018.
Mess (laevaruum)

Mess on laeva ühiskajut, mis on sisustatud söömiseks, aga ka ajaveetmiseks ja nõupidamisteks. Messiks võidakse nimetada ka merendusorganisatsiooni maismaarajatises paiknevat sama otstarbega ruumi, sööklat või tuba. Messi kõrval või läheduses paikneb üldjuhul kambüüs ja sageli ka WC. Tavaliselt ei ole messis statsionaarseid koikohti. Messis võivad kehtida omad viisakus- või söögiajakombed sõltuvalt laeva või mereorganisatsiooni traditsioonidest. Näiteks, et söömist võib alustada alles pärast kapteni või vanema laevaohvitseri (allohvitseride või meeskonna messis vanema pootsmani) saabumist või lauda istumist või on osa istekohti jaotatud ametite järgi. Ent paljudel laevadel on ka Rootsi lauaga mess ning pole kindlaid söögiaegu. Messi suurus ja kohtade arv sõltub laevapere (meeskonna) suurusest, kuid võimalusel planeeritakse ja sisustatakse mess nii, et korraga mahuks sinna istuma või sööma vähemalt umbes pool laevaperet. Suurematel sõjalaevadel ja tsiviillaevadel võib olla eraldi ohvitseride, allohvitseride ja meeskonna (madruste) mess. Sel juhul on ohvitseride mess traditsiooniliselt kõige luksuslikuma ja meeskonna oma kõige lihtsama interjööriga. Kantiin Ruhv Salong