laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Abja vald (1939)

Abja vald oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Abja valla maa-alast, välja arvatud Peraküla ja Sarja küla maa-alad ning Mõisaküla ümbruse piirkond; senise Penuja valla maa-alast; senise Vana-Kariste valla lõunapoolse lahustüki maa-alast, välja arvatud Kamali ja Undimaa küla ning Viianiidu talude piirkonnad; senise Uue-Kariste valla lõunapoolse lahustüki lõunapoolsest maa-alast kuni Puisu, Laane, Liiva-Hans, Liiva-Mihkel, Kiviste ja Metsamõisa taluni, nimetatud talud kaasa arvatud; senise Pornuse valla lõunapoolsest maa-alast kuni Nosi, A-21, Araka, Luusi, Läti ja Sonita-Andrese taluni, nimetatud talud kaasa arvatud. 1. aprillil 1939 oli vallas 5609 elanikku. Esimene vallavanem oli Jaan Ravel. Detsembris 1939 valiti vallavanemaks Jaan Sossi. Vald kuulus Riigivolikogu 38. valimisringkonda, kust valiti Oskar Gustavson, ning Abja põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 1945. aasta augustis moodustati Abja vallas Abja külanõukogu keskusega Abja-Paluoja külas, Halliste külanõukogu keskusega Risti alevikus, Kariste külanõukogu keskusega Saapa külas, Paluoja külanõukogu keskusega Abja-Paluoja külas ja Penuja külanõukogu keskusega Penuja alevikus. 1950. aastal Abja vald likvideeriti ja selle alad arvati Abja rajooni koosseisu. Abja mõis Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Are vald (1939)

Are vald oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950. Vallavanem Jaan Juuriksoo valiti 23. mail 1940 Pärnu maavolinikuks. Vald kuulus Riigivolikogu 36. valimisringkonda, kust valiti Viktor Päts. 2. Are vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Are valla maa-alast; b) senise Suigu valla maa-alast; c) senise Tori valla Uru, Murru ja Sauga külade maa-aladest; d) senise Viluvere valla end. Tootsi mõisa maa-alast; e) senise Enge valla Pööravere asunduse, Sõmerlaane talude ning seniste Suigu ja Are valla vahel asuvate heinamaatükkide maa-aladest; f) senise Halinga valla Miku talu maa-alast. 1945. aasta augustis moodustati Are vallas Are külanõukogu keskusega Eavere külas ja Suigu külanõukogu keskusega Suigu külas. 1950. aastal Are vald likvideeriti ja selle alad arvati Pärnu-Jaagupi rajooni koosseisu. Are mõis A. Ilmjärv uueks vallavanemate esindajaks maavalitsusse. Rahvaleht, 24. mai 1940, nr. 120, lk. 5. Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Audru vald (1939)

Audru vald oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Audru valla maa-alast, välja arvatud Audru metskonna Tõstamaa metsandiku kvartaalide nr. 92–95, 98–102 ja 109–112, Peraküla metsavahikoha ning Kurgo ja Koti talude maa-alad; senise Võlla valla maa-alast; senise Koonga valla Kodasma küla ning Ellamaa ja Rintali asunduste maa-aladest. 1945 augustis moodustati Audru vallas Aruvälja külanõukogu keskusega Põhara külas, Audru külanõukogu keskusega Audru külas ja Kihlepa külanõukogu keskusega Kihlepa külas. 1950. aastal Audru vald likvideeriti ja selle alad arvati Pärnu rajooni koosseisu. Audru mõis Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 "Audrus tulevad uued vallavolikogu valimised" Päevaleht, 10. jaanuar 1940, nr. 8, lk. 7. Olaf Esna, "Veel kord Audru lahingust ajaloolise selguse mõttes", Pärnu Postimees, 16. aprill 2009
Halinga vald (1939)

Halinga vald oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Halinga valla maa-alast, välja arvatud Miku talu maa-ala; senise Enge valla maa-alast, välja arvatud Metsaperede küla, Pööravere ja Anna asunduste, Paisu, Vesiveski ja Sõmerlaane talude ning seniste Suigu ja Are valla vahel asuvate heinamaatükkide maa-alad; senise Vee valla maa-alast, välja arvatud Parasmaa asunduse, Elbu raba osa ja selle ümbruses olevate heinamaade maa-alad; senise Kaelase valla maa-alast. Esimene vallavanem oli Hendrik Rehe. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Joosep Raidla. Vald kuulus Riigivolikogu 36. valimisringkonda, kust valiti Viktor Päts. 1945. aasta septembris moodustati Halinga vallas Halinga külanõukogu keskusega Pärnu-Jaagupi alevikus, Kaelase külanõukogu keskusega Kaelase külas, Pööravere külanõukogu keskusega Mõisakülas ja Vee külanõukogu keskusega Vee külas. 1950. aastal Halinga vald likvideeriti ja selle alad arvati Pärnu-Jaagupi rajooni koosseisu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 13. septembrist 1945 muudeti Pärnu-Jaagupi alevik linna tüüpi aleviks. Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Häädemeeste vald (1939)

Häädemeeste vald oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Häädemeeste külas. Vald moodustati senise Häädemeeste valla maa-alast, välja arvatud valla põhjapoolne terav osa kuni talude nr. A-32 ja Papisilla nr. 3-a juurdeliideteni, viimased kaasa arvatud; senise Laiksaare valla Soometsa küla ja Võiduküla asunduse maa-aladest; senise Tahkuranna valla Rannametsa küla maa-alast; senise Orajõe valla Penu küla talude nr. 1-a, 2-a, 3-a, 4-a, A-205, A-206, A-525, Lillemäe ja Murumetsa maa-aladest. Vald kuulus Riigivolikogu 37. valimisringkonda, kust valiti Jüri Looväli. Vald kuulus Pärnu põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks August Martveli. 1945 augustis moodustati Häädemeeste vallas Krundiküla külanõukogu keskusega Viira külas ja Rannametsa külanõukogu keskusega Pulgoja külas. 1950. aastal Häädemeeste vald likvideeriti ja selle alad arvati Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kaisma vald (1939)

Kaisma vald oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Kaisma valla maa-alast; senise Viluvere valla maa-alast, välja arvatud endise Tootsi mõisa ja Uusna talu maa-alad; senise Enge valla Metsaperede küla, Anna asunduse ning Vesiveski ja Paisu talude maa-aladest; senise Velise valla Laane talude maa-aladest. Vald kuulus Riigivolikogu 35. valimisringkonda, kust valiti Juhan Kaarlimäe. 1945 augustis moodustati Kaisma vallas Kaisma külanõukogu keskusega Kaisma külas ja Kõnnu külanõukogu keskusega Kõnnu külas. 1950. aastal Kaisma vald likvideeriti ja selle alad arvati Vändra rajooni koosseisu. Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Laiksaare vald

Laiksaare vald oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Urissaare külas. Vald moodustati senise Laiksaare valla maa-alast, välja arvatud Soometsa küla ja Võiduküla asunduse maa-alad, mis läksid Häädemeeste valla koosseisu. 1945 augustis moodustati Laiksaare vallas Asuja külanõukogu keskusega Laiksaare-Mõisakülas ja Massiaru külanõukogu keskusega Massiaru külas. 1950. aastal Laiksaare vald likvideeriti ja selle alad arvati Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Chálki

Chálki (kreeka keeles Χάλκη) on saar Egeuse mere kaguosas, üks Lõuna-Sporaadide saari. Pindala 28 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 601 meetrit. Kuulub Kreekale.
Lelle vald

Lelle vald oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Lokuta külas. Vald moodustati senise Lelle valla maa-alast, välja arvatud Kirnasoo ja Kuusiku talude ning talu nr. A-56 lahustüki ja Käru metskonna Pulga metsandiku kvartaali nr. 1 maa-alad; senise Kehtna valla Haakla küla, Lelle aleviku osa ja Otimatsi nr. 7, Sinikse nr. 5, Lassi nr. 6, Pelgulinna nr. 7-a ja Valdeki nr. 5-a talude maa-aladest. Vald kuulus Riigivolikogu 35. valimisringkonda, kust valiti Juhan Kaarlimäe. 1945 augustis moodustati Lelle vallas Eidapere külanõukogu keskusega Eidapere asulas ja Hiiekõnnu külanõukogu keskusega Kõnnu külas. 1950. aastal Lelle vald likvideeriti ja selle alad arvati Vändra rajooni koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Orajõe vald

Orajõe vald oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Orajõe külas. Vald moodustati senise Orajõe valla maa-alast, välja arvatud Penu küla talude nr. 1-a, 2-a, 3-a, 4-a, A-205, A-206, A-525, Lillemäe ja Murumetsa maa-alad. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Aleksander Randla. Vald kuulus Riigivolikogu 37. valimisringkonda, kust valiti Jüri Looväli. Vald kuulus Saarde põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 1945 augustis moodustati Orajõe vallas Kabli külanõukogu keskusega Kabli külas ja Orajõe külanõukogu keskusega Ranna külas. 1950. aastal Orajõe vald likvideeriti ja selle alad arvati Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Paikuse vald (1939)

Paikuse vald oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kõrsa külas. Vallavanem Arne Ilmjärv valiti 23. mail 1940 valla- ja linnavanemate esindajaks Pärnu maavalitsusse. Vald kuulus Riigivolikogu 36. valimisringkonda, kust valiti Viktor Päts. 11. Paikuse vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Taali valla maa-alast, välja arvatud Tammiste asunduse maa-ala; b) senise Tori valla Taali metskonna Tori metsandiku kvartaalide nr. 107, 126, 127, 138, 148, 149, 157–159, 162 ja 163 maa-aladest; c) senise Kilingi valla Kabli ja Vingerja külade ning Kilingi metskonna Kikepere metsandiku kvartaalide nr. 1–18 ja Kilingi metskonna Kilingi metsandiku kvartaalide, nr. 1–12, maa-aladest; d) senise Uulu valla Auge, Männiko, Luige, Põdra, Nakki ja Laimetsa talude ning Pärnu metskonna Surju metsandiku kvartaalide nr. 16–22 maa-aladest. 1945 augustis moodustati Paikuse vallas Seljametsa külanõukogu keskusega Pustuski asunduses ja Taali külanõukogu keskusega Taali asunduses. 1950. aastal Paikuse vald likvideeriti ja selle alad arvati Pärnu rajooni koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused A. Ilmjärv uueks vallavanemate esindajaks maavalitsusse. Rahvaleht, 24. mai 1940, nr. 120, lk. 5. Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Järvesuu vald

Järvesuu vald (varasema nimega Lobotka vald) oli vald Eesti Petseri maakonnas 1945. aastani ja Eesti NSV-s Võrumaal aastail 1945–1949, 8. juunil 1949 liideti Saatse vallaga. Vallamaja asus Värska külas. Järvesuu vald on saanud nime Värska orglahe järgi. 1939. aasta valdade reformiga jäid varasema valla piirid muutmata. Järvesuu valda kuulusid külad: Värska, Kostkova, Ersava, Kremesova, Lobodka, Võpolsova, Tonja, Mäsovitsa, Verhulitsa, Väike-Rõsna, Petseri Põhjalaager, Suure-Kuliska, Väike-Kuliska, Kesksaare, Suure-Põrste, Väike-Põrste, Võõlaste, Jastrova, Velna, Saarepää, Podmotsa, Popovitsa, Gorodištše, Jatsmanni, Jaamiste, Lutepää, Lõpolje, Suure-Trestki, Väike-Trestki, Suure-Netsaja, Väike-Netsaja, Võporsova, Kuuleski 18. jaanuaril 1945 avaldatud seadlusega viidi valla kirdeosa üle Pihkva oblasti koosseisu. Järvesuu valla koosseisu jäid Treski, Podmetsa, Netsaja, Värska, Rõsna, Slobodka, Tonja, Popovitsa, Kremesova, Velna, Väike-Rõsna, Väike-Treski, Suure-Treski, Verhuulitsa, Ersova, Määsovitsa, Kostkova, Väike-Netsaja, Suure-Netsaja, Lutepää ja Järvesuu küla. 13. septembril 1945 moodustati valla territooriumil Järvesuu ja Verhuulitsa külanõukogu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) 598. Petseri Maavanema otsus Petseri maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nendejpiiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939 Elmar Elisto, Akadeemilise Emakeele Seltsi juhatuse keelelisi otsuseid ja seletusi, Eesti Keel, 1936 nr 5, lk 159
Kärla vald (1939)

Kärla vald oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kärla külas. Valla maa-ala kattus senise Kärla valla alaga. Vald kuulus Riigivolikogu 41. valimisringkonna koosseisu, kust 1938. aastal valiti rahvasaadikuks kirjanik August Mälk. Vald kuulus Sõrve põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Esimene vallavanem oli Aleksander Ojamäe. 4. jaanuaril 1940 määras vallavolikogu vallavanema palgaks 40 krooni kuus. 24. jaanuaril 1940 valiti vallavanemaks Friido Niit. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kärla külanõukogu, Paadla külanõukogu ja Sauvere külanõukogu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Kärlal valiti uus vallavanem. Meie Maa, 26. jaanuar 1940, nr. 13, lk. 1.
Pihtla vald (1939)

Pihtla vald oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Pihtla külas. Vald kuulus Riigivolikogu 40. valimisringkonda, kust valiti Otto Pukk. Vald kuulus Kuressaare põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 11. märtsil 1940 valiti vallavanemaks Riidu Laus. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kaali külanõukogu, Pihtla külanõukogu ja Tõlluste külanõukogu. 10. Pihtla vald – maa-alaga, mis moodustub senise Pihtla valla maa-alast, välja arvatud Vatsküla ja Võrsna külade ning Kasti asunduse piirkonnad. Maa-ameti kaardirakendused
Pärsamaa vald

Pärsama(a) vald oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Pärsama külas. Vald moodustati senise Pärsamaa valla maa-alast, välja arvatud Ranna, Roobaka ja Pöitsemäe küla ning Roobaka asunduse piirkonnad; senise Leisi valla Aruste ja Purtsa küla piirkonnad. Vald kuulus Riigivolikogu 40. valimisringkonda, kust valiti Otto Pukk. Vald kuulus Pärsamaa põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Esimene vallavanem oli Armand Kreitsmann. Kuna 1939. aasta oktoobris valitud vallavolikogu 12-liikmelisest koosseisust lahkus neli seoses minekuga vallavolinikku ja üks volinik eemaldati kohtuliku karistuse tagajärjel, määras siseminister Pärsamaa uue vallavolikogu valimised 14. ja 15. juulile 1940. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Pamma külanõukogu ja Pärsamaa külanõukogu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Pärsamaal uued vallavalimised. Uus Eesti, 1. juuni 1940, nr. 144, lk. 8.
Pöide vald (1939)

Pöide vald oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Esimene vallavanem oli I Riigivolikogu liige Aleksander Rei, kes valiti 21. aprillil 1939 Saare maavolikogu liikmeks. 1. aprillil 1939 oli vallas 4837 elanikku. Vald kuulus Riigivolikogu 39. valimisringkonda, kust valiti Aleksander Rei. Vallas on sündinud Vambo Kaal ja Eimar Rahumaa. Vallas on surnud Aleksander Mui. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Maasi külanõukogu, Orissaare külanõukogu, Pöide külanõukogu ja Tornimäe külanõukogu. 12. Pöide vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Maasi valla maa-alast; b) senise Uuemõisa valla maa-alast.
Pilistvere Vabadussõja mälestussammas

Pilistvere kihelkonna langenute mälestussammas on mälestusmärk Pilistveres kiriku naabruses. See on pühendatud 58 Pilistvere kihelkonnast pärit ja Vabadussõjas langenud mehele. Samba skulptor oli Aleksander Eller. Mälestussammas avati 26. juulil 1931. Samba avas kindralmajor Gustav Jonson (VR I/3 ja II/3). 19. augustil 1940 purustati mälestussammas Nõukogude võimu käsul. Samba taasavas 12. juulil 1942 (ilma pronkssõdurita) Eesti Omavalitsuse direktor Hans Saar. Sammas purustati uuesti sügisel 1945. Samba taasavasid 28. juulil 1991 (ilma pronkssõdurita) Vabadussõda veteranid Jaak Kask ja Julius Saar. Mälestussamba esiküljel on tekstid: "EESTIMAA SU MEHE MEEL / POLE MITTE SURNUD VEEL" ja "LANGENUILE / VÕITLUSES VABADUSE EEST / 1918 – 1920". Samba vasakul küljel asuval metallplaadil on loetletud nimed: "JAKOB TABUR / JAAN BLOCKMANN / HANS HIMMELREICH / JULIUS TAMM / JOHANNES SAGAR / MIHKEL JALAKAS / OTTO KIIDE / JUHAN LUIK / BERNHARD IBRUS / PEETER MULKSON / ELMAR VILL / KARLA SUIT / RUDOLF PUHK / BORIS VARES / JAAN TUUDELEPP / MARTIN PIHELGAS / JUHANNES PENT / ALEKS. HENDRIKSON / JAAN TOMINGAS / JÜRI LOTT / JAAN REIMANN / JAKOB MÜLLERSON / JÜRI VÄKRAM / FERDINANT SUPP / ALEKSAND. LABIDAS / JAAN REBANE". Samba paremal küljel asuval metallplaadil on loetletud nimed: "MIHKEL TELLISSAAR / JAAN PÕDRA / AUGUST RAKKEL / JÜRI EHRBERG / JOHANNES IBRUS / MARTIN ARU / JAAK VAHTER / JAAK VAIN / JAAK RÄTSEPSO / JÜRI MATSINA / JÜRI LAUR / ALBERT PETERS / JAKOB KUKK / KARL KÜTT / PRIIDO RAMM / JÜRI KOTSAR / JAAK KOTSAR / JAAN REHEPÕLD / JÜRI LIIBER / ANDRES SAPP / PAUL REBANE / JAAK PIILMANN / JAAN TUUR / AUGUST VALG / KARL LEPPIK / PEETER KOLK / JAAN TELLISSAAR / PAUL PRAKS". Vaade sambale kiriku poolt Lähivaade Vasak nimeplaat Parem nimeplaat Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend "Nägus mälestussammas Pilistwerre". Päevaleht. 26.07.1931. Vaadatud 27.05.2020. Sakala | 16. september 2008 | "Mälestussambad meenutavad neid, kes andsid oma elu Eesti Vabariigi eest": https://web.archive.org/web/20080919184519/http://www.sakala.ajaleht.ee/160908/esileht/5036369.php Jaak Pihlak | "Vabadussambad Viljandimaal": http://www.viljandimaa.ee/turismiinfo/maakonna_filed/20071122110446.pdf[alaline kõdulink] Pilistvere Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Rhinelander

Rhinelander on väikelinn Ameerika Ühendriikides Wisconsini osariigis, Oneida maakonna keskus. Aastal 2000 elas linnas 7735 elanikku.
Kalevi tänav (täpsustus)

Kalevi tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Kalevi tänav, tänav Tartus, Kesklinna ja Karlova linnaosas Kalevi tänav, tänav Haapsalus Kalevi tänav, tänav Kohtla-Järvel, Järve linnaosas Kalevi tänav, tänav Kundas Kalevi tänav, tänav Kuressaares Kalevi tänav, tänav Rakveres Kalevi tänav, tänav Tallinnas, Põhja-Tallinna linnaosas Kalevi tänav, tänav Valgas Kalevi tänav, tänav Viljandis Kalevi tänav, tänav Võrus Kalevi tänav, Pärnu Rüütli tänava endine nimi Kalevi tänav, Tallinna Kalevala tänava endine nimi
Kalevi tänav (Kohtla-Järve)

Kalevi tänav on üks Kohtla-Järve peatänavaid. Tänav algab Järveküla teelt ja kulgeb loodesse. Tal on ühine ristmik algusest lõpu poole minnes Tuuslari tänavaga (vasakult), Ravi tänavaga (paremalt), Keskalleega (vasakult), Pärna tänavaga (risti), Olevi tänavaga (risti), Põhja alleega (paremalt) ja Metsapargi tänavaga (paremalt). Tänav on täiesti sirge ja üle kilomeetri pikk. Aadressil Kalevi 4 asub Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa Kolledži üliõpilaskodu. Ekspresskataloog 2005, lk. 42. Kohtla-Järve kaart mõõtkavas 1:18 000 Kalevi tänav avatakse ajutiselt liikluseks, Põhjarannik, 22. august 2009
Kalevi tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kalevi tänav on tänav Tallinnas Kalamajas Põhja-Tallinna linnaosas, Salme kultuurikeskuse taga. Tänav algab Valgevase tänavalt ja kulgeb loodesse, ristub Linda tänavaga (vasakult), Graniidi ja Salme tänavaga ning lõpeb Kungla tänaval. Suurim majanumber on 42. Tänav on 500 m pikk. Kalevi 27 Kalevi tn 29 Kalevi tn 31 Kalevi tn 33 Kalevi tn 33 Kalevi tn 40 Elamu Kalevi t. 27, 1920.-1930. aastad kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.11.2022) Elamu Kalevi t. 29, 1920.-1930. aastad kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.11.2022) Elamu Kalevi t. 31, 1920.-1930. aastad kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.11.2022) Elamu Kalevi t. 33, 1920.-1930. aastad kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.11.2022)
Paljak

Paljak (Psilocybe) on Hymenogastraceae sugukonda ja šampinjonilaadsete (Agaricales) seltsi kuuluv seente perekond. Enamik selle perekonna liike sisaldavad psühhedeelikume nagu psilotsübiin, psilotsiin, baeotsüstiin. Perekonnas on kokku 60 kuni 300 liiki. Psilocybe atrobrunnea – mustjas paljak Psilocybe cubensis – kuuba paljak Psilocybe modesta Psilocybe semilanceata – terav paljak; huumusesaproob; psühhotroopne seen Psilocybe subviscida Deconica coprophila Deconica inquilina – ebapaljak Deconica merdaria – juurpaljak Deconica montana Paljak andmebaasis eElurikkus
Suur Saarjärv

Suur Saarjärv on järv Antsla vallas Ähijärve külas. Asub Karula rahvuspargis. Pindala 10,9 ha, suurim sügavus 5,5 meetrit. Järve idaosas asub väike saar. Läbivool on vähene. Suur Saarjärv on kraavi kaudu ühendatud Väikese Saarjärvega ja Sibula järvega, millest algab Mustjõgi. Suur Saarjärv Eesti looduse infosüsteemis
Baltasar Kormákur

Baltasar Kormákur Baltasarsson (sündinud 27. veebruaril 1966 Reykjavíkis) on Islandi näitleja, lavastaja ja produtsent. Oma filmiga "Mýrin" võitis ta Kristallgloobuse 2007. aasta Karlovy Vary filmifestivalil. Baltasar Kormákur andmekogus IMDb (inglise)
Kuues meel

"Kuues meel" on 1999. aastal esilinastunud psühholoogiline põnevik, mille lavastas M. Night Shyamalan. Film jutustab loo probleemsest ja enesessetõmbunud poisist Cole Sear (Haley Joel Osment), kes näeb vaime ja saab nendega suhelda. Sarnaselt probleemne lastepsühholoog (Bruce Willis) üritab teda aidata.
Paul Crutzen

Paul Jozef Crutzen (3. detsember 1933 Amsterdam – 28. jaanuar 2021) oli hollandi keemik, Nobeli auhinna laureaat. Ta uuris osooni vähenemist atmosfääris. Aastal 1995 pärjati ta Nobeli keemiaauhinnaga. 1988 – valiti Academia Europaea liikmeks (asutajaliige) 1990 – valiti Hollandi Kuningliku Teaduste ja Kunstide Akadeemia korrespondentliikmeks 1992 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1992 – valiti Rootsi Kuninglik Inseneriakadeemia välisliikmeks 1992 – valiti Leopoldina liikmeks 1994 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1995 – Nobeli keemiaauhind 1996 – valiti Paavstliku Teaduste Akadeemia liikmeks 1999 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks 2006 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 2006 – valiti World Academy of Art and Science liikmeks 2007 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
Käbikeha

Käbikeha ehk käbinääre ehk pineaalkeha ehk epifüüs ehk pineaalnääre (ladina keeles glandula pinealis, corpus pineale, epiphysis cerebri (pinus on ladina keeles mänd)) on enamikul selgroogsetel loomadel vaheaju epitalamuses asuv sisenõrenääre.Käbikeha reguleerib organismi ööpäevarütmikat ja sünteesib serotoniinist hormooni – melatoniini. Käbikeha on jaotatud sagarikeks, mis sisaldavad pinealotsüüte ja neurogliiarakke. Käbikeha pärsib varajast sugunäärmete arengut. Pineaalkeha talitluse lakkamine tingib enneaegset suguküpsust. Isendi vanaduses käbikeha taandareneb. Käbikeha areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Kõikidel tänapäeval elavatel madudel on käbinääre, kuid selle ülesanded pole päris selged. Katsed harilike tripimadudega (Thamnophis sirtalis parietalis) näitasid, et isased maod, kes ei ole talveune ajal madalatel temperatuuridel maha jahtunud, ei ole võimelised kevadise paaritumise ajal emaste madudega paljunemisele suunatud käitumise osas läbi käima. Uurijad seostavad seda osaliselt käbinäärme talitlusega. Koduloomadel koosneb käbinääre kehast (corpus), varrest (pedunculus) ja käbisopisest (rec. pinealis). Käbikeha kirjeldus omistatakse René Descartesile ("Hinge passioonid", "Les Passions de l'âme", 1649). Peaaju "Meditsiinisõnastik" 390:2004. Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 144, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. Carl Gans, David Crews, M.C.Moore, J.Lindzey, Brain, and Behavior, Biology of Reptilia, Vol 18, Physiology E, lk 94, 1992, University of Chicago Press, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 10.04.2014) (inglise keeles) Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 267, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8. Sissekanne Terminologia Anatomica-s A11.2.00.001: Glandula pinealis. Käbikeha Sissekanne Nomina Anatomica Veterinaria-s-s Glandula pinealis. Käbinääre, lk 123, 5th ed, 2012 Sissekanne Encyclopaedia Britannica-s