laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Orelimuuseum

Orelimuuseum (pikemalt ka: Orelimuuseum "Vennad Kriisad Haanjamaalt ja nende orelid") on muuseum, mis asub Võru linnas. Muuseum kajastab orelimeistrite Kriisade elu ja tegevust. Muuseumis eksponeeritakse muu hulgas neljaregistrilist ühe manuaaliga koduorelit. Muuseumiga samas majas tegutseb ka Orelikeskus, kus kaardistatakse ja kataloogitakse Eesti alal olevaid oreleid. Võrumaa muuseumid (vaadatud 15.06.2013)
Berlaymont

Berlaymonti hoone on Euroopa Komisjoni büroohoone Belgias Brüsselis aadressil 200 rue de la Loi/Wetstraat. Hoone ehitati aastatel 1963–1969, selle arhitektid on Lucien De Vestel Jean Gilson, André Polak ja Jean Polak. Berlaymonti hoonel on 14 korrust, selle pindala on 240 500 m². Berlaymonti hoones asuvad Euroopa Komisjoni presidendi ja ülejäänud 26 voliniku ning nende personali kabinetid. Seal asuvad ka Euroopa Komisjoni peasekretariaadi, õigus- ja pressiteenistuse kontorid. Ursula von der Leyen on esimene komisjoni president, kes ka elab Berlaymontis. Tema eluruumid on väikesel eraldatud alal 13. korrusel asuva kabineti kõrval. Nimi Berlaymont pärineb Berlaimonti krahvinna Marguerite de Lalaingi 1625. aastal asutatud augustiinlaste ordu kloostrilt. Berlaymonti klooster asus alates 1864. aastast tänapäeva büroohoone asukohas. Tänapäeva hoone kohal asus kahe hektari suurune Berlaymonti daamide kloostri park. Rue de la Loi/Wetstraat kujunes Brüsseli kasvades üheks väga huvitavaks büroohoonete asukohaks ja 8. detsembril 1958 tegi Belgia valitsus Berlaymonti kloostrile ettepaneku osta kinnistu Euroopa Ühenduse halduskeskusele büroohoone rajamiseks. Lisaks ostuhinnale kavatseti eraldada kloostrile 15 kilomeetrit Brüsselist lõunas asenduskoht. Ostu-müügileping sõlmiti 25. mail 1960. Ehitusmaana ostetud kinnistu anti 552,9 miljoni euro eest Euroopa Ühenduse kasutusse. Hoone välisilme pärineb arhitekt Lucien De Vestelilt ja ristikujuline hoone ehitati aastatel 1963–1967 arhitektide Jean Gilsoni, André Polaki ja Jean Polaki juhtimisel. Belgia valitsus soovis, et hoone projekteeritaks nii, et seda saaks kasutada ka ministeeriumina, kui Euroopa institutsioonid peaksid kolima mõnesse muusse linna. Sel ajal ei olnud Euroopa ühenduste asukoha küsimus veel ametlikult selgeks saanud. 1992. aastal suleti Berlaymonti hoone asbesti tõttu. Hoonet renoveeriti põhjalikult ja see taasavati pidulikult 21. oktoobril 2004 Euroopa Komisjoni tollase presidendi Romano Prodi ja Belgia peaministri Guy Verhofstadti juuresolekul. Kuni 2004. aastani kuulus hoone Belgia riigile. 2004. aastal omandas hoone Euroopa Komisjon.
Koela talumuuseum

Koela talumuuseum on aastal 1987 avatud muuseum, mis asub Lääne-Nigula vallas Koela külas. Muuseum paikneb 19. sajandi lõpus ehitatud Lääne-Eesti tüüpi rehielamus. Muuseumis eksponeeritakse muu hulgas rahvapäraseid tööriistu ja tarbeesemeid. Muuseumi peab Koela Talumuuseum MTÜ, külastada saab seda vaid eelneva kokkuleppe korral. http://www.muuseum.ee/et/muuseumid/eesti_muuseumid/by_alphabet?action=details&museum_id=142 (vaadatud 15.06.2013) Koela talumuuseumi koduleht (vaadatud 19.06.2024) Koela talumuuseumi koduleht Andrus Karnau, "Juhtkiri: Museaalne muuseum", Lääne Elu, 28. november 2014
Vaemla Villavabrik

Vaemla Villavabrik on Hiiumaa vallas Vaemla külas asuv villatöötlemise ja turustamisega tegelev vabrik, mida haldab OÜ Hiiu Vill. Vabrikus saab jälgida vanadel masinatel villatöötlemist. Vaemla mõisa villaveski kohvik Villaveski sisevaade Villaveski sisevaade http://www.muuseum.ee/et/muuseumid/eesti_muuseumid/by_alphabet?action=details&museum_id=570
Rebala muuseum

Rebala keskus-muuseum on muuseum, mis asub Jõelähtme vallas Jõelähtme külas Tallinna–Narva maantee ääres Rebala muinsuskaitseala territooriumil[viide?]. Rebala kihelkond, kui muinasaja üks vanimaid asustusi asub Tallinna lähedal ning mõne allika järgi on piirkond: Rebala-Revala-Rävala andnud nime ka Tallinna linnale. Rebala kaitseala ulatub palju kaugemale kui vaid keskus-muuseumi kompleksi ümbrus ning asub mõlemal pool Tallinna–Narva maanteed. Rebala keskus-muuseumi hoonekompleks on alates 2023. aastast avatud uuendatud kontseptsiooniga. Rebala keskus-muuseumis on lisaks ja piirkonna muinasaja elu-olu ning iidse pronksiaja matusekultuuri väljapanekule võimalus vaadata ka lühifilmi, saada infot piirkonna, (vana)külade ja asulate (34 + 2), piirkonna huviväärsuste ja võimaluste kohta, osaleda kohaliku käsitöö õpitubades. Lisaks on võimalik saada infot Jõelähtme valla objektide, ametlike atesteeritud giidide, piirkonna retkede võimaluste, kohalike ettevõtjate jm kohta, osta kohalikke meeneid, trükiseid jne. Nädalavahetustel müüakse Rebala kompleksi parklas taimi, lilli, aiasaadusi. Rebala muinsuskaitseala territooriumil on kõige rohkem muinsuskaitsealuseid objekte Eestis. Piirkonnas asub põnevate pinnavormidega Kostivere karstiala koos salajõega; Saha kabel, mida on nimetatud ka Pirita kloostri minikoopiaks ning kus on filmitud ka "Melhiori" filmi stseene, jm. Piirkonna ettevõtjate teenuseid kasutades saab näiteks veebipõhise Navicup rakenduse abil rentida kontaktivabast rattapunktist jalgratta, tutvuda piirkonna (vana)küladega, külastada Kostivere Kultuurimõisa või muid vaatamisväärsusi, matkata ümbruskonnas, ratsutada või pidada Rebala tallides näiteks laste sünnipäeva, piirkonnas saab ka mängida golfi, ööbida kohalikes majutusasutustes jne. Rebala keskus-muuseumi kompleksi haldab Jõelähtme vallavalitsus. https://www.puhkaeestis.ee/et/rebala-keskus-muuseum (vaadatud 27.05.2023) [1] (vaadatud 27.05.2023) Muuseumist Rebala muinsuskaitseala kodulehel (vaadatud 15.06.2013)
Pikk maja

Pikk maja on hoone Hiiumaal Kärdlas, Vabrikuväljak 8. Hoone ehitati 1830. aastatel Hiiu-Kärdla kalevivabriku direktorite (Ungern-Sternbergide) elamuks. Aastast 1998 on hoones Hiiumaa Muuseumi teadus- ja arenduskeskus. Seal on välja pandud püsiekspositsioon, mis muu hulgas tutvustab Kärdla ja kalevivabriku ajalugu. "Pikk Maja". Originaali arhiivikoopia seisuga 3.12.2013. Vaadatud 15.06.2013. Pikk maja kultuurimälestiste riiklikus registris Pikast majast Hiiumaa Muuseumi kodulehel
Õhkpadi

Õhkpadi on suhteliselt suure õhurõhu piirkond masina aluspinna ja toetustasandi vahel või mehhanismi liikuvate osade vahel.. Staatiliseks õhkpadja tekitamise mooduseks nimetatakse, kui õhurõhku suurendatakse puhuri või kompressori abil. Kambrimoodus Düüsimoodus Pilumoodus Dünaamiliseks õhkpadja tekitamise mooduseks nimetatakse, kui õhkpadi tekib õhurõhu suurenemisel, näiteks maapinna läheduses liikuva õhusõiduki tiiva all tekkiva ülerõhu arvel. Tiivamoodus Hõljukite ja hõljuklennukite õhushoidmine Güroskoopseadmed Õhklaager Tehnikaleksikon. Valgus. 1981. Lk 593.
Kudruküla (Narva)

Kudruküla on Narva lahuslinnaosa. Linnaosa pindala on 560 ha. Linnaosa ümbritseb Narva-Jõesuu linn. Linnaosa kaart
Aigueperse (Puy-de-Dôme)

Aigueperse on vald (commune) Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus Riomi ringkonnas, Aigueperse'i kantoni halduskeskus. Valla pindala on 10,5 km² ja elanike arv 2500 (1999). Maksimaalne kõrgus üle merepinna on 356 meetrit. Linnapea on Gilbert Petitalot (ametiaeg 2001–2008). Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021 Mitteametlik koduleht
Olgina linnaosa

Olgina on Narva lahuslinnaosa. Linnaosa pindala on 58 ha. Linnaosa ümbritseb Narva-Jõesuu linn.
Villem Mend

Villem Mend (ka Wilhelm Mend) (23. märts 1890 Tallinn – 1978 oli Eesti sõjaväelane (leitnant). VR I/3. Villem Mend lõpetas Tallinna Peetri Reaalkooli ja 1. juunil 1917 Pauli sõjakooli. 27. septembrist 1917 kuni 20. märtsini 1918 teenis ta nooremohvitserina 3. Eesti rügemendis. Ta osales 30. novembrist 1918 Vabadussõjas, kus teenis Sõjavägede staabis sideohvitserina sõjaministri juures ja käskudetäitja ohvitserina (adjutant Sõjaministeeriumis) kuni sõja lõpuni. Ülendati 1. mail 1920 leitnandiks ja lahkus kaitseväe teenistusest 6. mail 1922. 1920 Prantsuse hõbeaumärk "Medaille d'honneur" 1920 Vabadusristi I liigi 3. järk Abielust Luise Mendiga (sündinud Jäddal; 1896–1982) sündis tütar Ingeborg Mend (1921–1992). Villem Mendi poolõed olid kindralmajorite Voldemar Riebergi ja Martin Jervani abikaasad. http://www.deutsche-biographie.de/sfz68718.html http://www.mommsen.de/stamm/1921im.html http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=21994
Berrieni maakond

Berrieni maakond (Berrien County) on maakond USA-s Michigani osariigi edelaosas. Maakonna halduskeskus on St. Joseph ja suurim linn Niles. Maakonna pindala on 4096 km², millest 2617 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 156 813. Aastal 2000 oli elanike arv 162 453. Van Bureni maakond (põhjas ja kirdes) Cassi maakond (idas) St. Josephi maakond (kagus) LaPorte'i maakond (lõunas) Porteri maakond (edelas) Cooki maakond (läänes) Lake'i maakond (loodes) Berrieni maakond moodustati 29. oktoobril 1829. aastal. Maakond on saanud nime USA justiitsministri John M. Berrieni järgi. Grand Mere State Park Warren Dunes State Park Warren Woods State Park 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. 2020 United States Census, vaadatud 1.04.2022. Berrieni maakonna koduleht (inglise keeles)
Berrieni maakond (Georgia)

Berrieni maakond (Berrien County) on maakond USA-s Georgia osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Nashville. Maakonna pindala on 1186 km², millest 14 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 19 286. Aastal 2000 oli elanike arv 16 235. Irwini maakond (põhjas) Coffee maakond (kirdes) Atkinsoni maakond (idas) Lanieri maakond (kagus) Lowndesi maakond (lõunas) Cooki maakond (läänes) Tifti maakond (loodes) Berrieni maakond moodustati 25. veebruaril 1856. aastal Coffee, Irwini ja Lowndesi maakonna osadest. Maakond on saanud nime USA justiitsministri John M. Berrieni järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Berrieni maakonna koduleht (inglise keeles)
983

983. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad - 980. aastad - 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad Aastad: 978 979 980 981 982 - 983 - 984 985 986 987 988 ... Erik Punane jõudis Gröönimaale. ... 7. detsember – Otto II, Püha Saksa Rooma Riigi keiser
St. Josephi maakond

St. Josephi maakond (St. Joseph County) on maakond USA-s Indiana osariigis. Maakonna halduskeskus on South Bend. Maakonna pindala on 1195 km², millest 9 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 266 931. Aastal 2000 oli elanike arv 265 559. Berrieni maakond (põhjas) Cassi maakond (kirdes) Elkharti maakond (idas) Marshalli maakond (lõunas) Starke'i maakond (edelas) LaPorte'i maakond (läänes) St. Josephi maakond moodustati 1830. aastal. Maakond on saanud nime St. Josephi jõe järgi. Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses South Bendis −9 °C (16 °F) ja kõrgeim juulis 28 °C (83 °F). Madalaim temperatuur −30 °C (−22 °F) on mõõdetud 1943. aasta jaanuaris ja kõrgeim temperatuur 43 °C (109 °F) 1934. aasta juulis. Keskmine kuu sajuhulk varieerub 50 mm veebruari ja juuni 106 mm vahel. 2020 United States Census https://www.census.gov/quickfacts/fact/table/stjosephcountyindiana,US/PST045221 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. ""Monthly Averages for South Bend, Indiana"". The Weather Channel. (inglise keeles). 27. jaanuar 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) St. Josephi maakonna koduleht (inglise keeles)
St. Josephi maakond (Michigan)

St. Josephi maakond (St. Joseph County) on maakond USA-s Michigani osariigis. Maakonna halduskeskus on Centreville. Maakonna pindala on 1350 km², millest 45 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 61 295. Aastal 2000 oli elanike arv 62 422. Kalamazoo maakond (põhjas) Branchi maakond (idas) Cassi maakond (läänes) LaGrange'i maakond (lõunas) Elkharti maakond (edelas) St. Josephi maakond moodustati 1829. aastal. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. St. Josephi maakonna koduleht (inglise keeles)
Bryani maakond

Bryani maakond (Bryan County) on maakond USA-s Oklahoma osariigis. Geograafilised koordinaadid on 33° 97' N, 96° 25' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Durant. Maakonna pindala on 2443 km², millest 90 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 42 116. Aastal 2000 oli elanikke 36 534. Atoka maakond (põhjas) Choctaw' maakond (idas) Lamari maakond (kagus) Fannini maakond (lõunas) Graysoni maakond (edelas) Marshalli maakond (läänes) Johnstoni maakond (loodes) Bryani maakond moodustati 16. juulil 1907. Maakond on saanud nime riigitegelase William Jennings Bryani järgi. 1872. aastal ehitati läbi maakonna Missouri, Kansase ja Texase osariiki ühendav raudtee. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Buhnõ

Buhnõ (ukraina keeles Бухни) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 526.
Montšõn

Montšõn (ukraina keeles Мончин) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 609.
Sopõn

Sopõn (kirillitsas Сопин) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 453.
Margus Martmaa

Margus Martmaa (sündinud 4. novembril 1966) on eesti muusik, ansambli Karavan basskitarrist.
Sindi muuseum

Sindi muuseum on aastal 1983 asutatud muuseum, mis asub Sindi linnas. Muuseumis saab tutvuda Sindi tekstiilivabriku ajalooga ja Sindi linna arenguga, samuti kajastab muuseum Sindi haridus-, spordi- ja seltsielu. Eksponeeritakse ka tööriistu ja naiskäsitööd. Sindi Eesti Tarvitajate Ühisuse hoone kultuurimälestiste riiklikus registris http://www.muuseum.ee/et/muuseumid/eesti_muuseumid/by_alphabet?action=details&museum_id=167 (vaadatud 15.06.2013)
Tori muuseum

Tori muuseum on aastal 1934 asutatud muuseum, mis asub Tori vallas Tori alevikus. Muuseum oli Eesti esimene kihelkonnamuuseum. Muuseumi asutas August Pulst. Muuseum paikneb 1814. aastal ehitatud aidahoones. https://web.archive.org/web/20130915072439/http://web.zone.ee/pmvms/Tori/Tori.htm (vaadatud 15.06.2013) Muuseumi koduleht (vaadatud 15.06.2013)
Perm

Perm (vene keeles Пермь) on linn Venemaal, Uuralite eelmäestikus, Kama jõe ääres, Permi krai keskus. Linnas on palju rasketööstuse ettevõtteid ja Kama HEJ. Linn asutati 1781 Brjuhhanovo küla kohale. Aastatel 1940–1957 kandis nime Molotov. 1916 avati Permi Riiklik Ülikool. 14. septembril 2008 kukkus Permis maandumisel alla lennufirma Aeroflot tütarettevõttele Aeroflot-Nord kuulunud reisilennuk Boeing 737-500, mis oli teel Moskvast Permi. Lennuki pardal viibis 88 inimest, kes kõik hukkusid. 5. detsembril 2009 toimus ööklubis "Lombakas hobune" tulekahju, mille tagajärjel hukkus koha peal üle 100 inimese, koos hiljem haiglates surnutega ulatus ohvrite arv 156-ni. Permi elanike arvu arengut kajastab allolev tabel: Aastal 1979 sai Permist Venemaa üheksas miljonilinn, kuid 2003. aastal langes elanike arv taas alla miljoni peamiselt negatiivse loomuliku iibe tõttu (2002. aastal –4,8‰; 2006. aastal –3,7‰, 2007. aastal –3,1‰). 88,6% elanikest on venelased, 4,3% tatarlased. Linn jaguneb halduslikult 7 linnaosaks (rajooniks) ja Novõje Ljadõ aleviks. Permis tegutsevad jalgpalliklubi Permi Amkar ja korvpalliklubi Ural Great. Permi koduleht
Räwala

Räwala oli Tallinna Sõltumatu Maleva infoleht, mis ilmus aastatel 1988–1989. Tõenäoliselt viimane, 13. infoleht, ilmus 20. septembril 1989. Lehe toimetaja oli Jaan Hatto. Infoleht ilmus korra kuus; see oli eri formaadis, paljundatud, kehva kvaliteediga. Esimesel aastal oli huvitavaim[viide?] järjejutt "Kuidas käituda ülekuulamisel".
Mahutavus

Mahutavus on üldtähenduses mahutamisvõime. Kitsamaid tähendusi eri valdkondades: mahutavus (laevandus) ‒ iseloomustab laeva ruumide mahtu; mahutavus (andmekandja) ‒ väljendab suurimat salvestusmahtu; mahutavus (keemiline vooluallikas) ‒ iseloomustab elektrihulka keemilises vooluallikas.
Teokraatia

Teokraatia (kreeka keeles θεοκρατία theokratia < θεός theos 'jumal' + κρατεῖν kratein 'valitsema') on valitsusvorm, mille puhul valitsejat peetakse kas jumalaks või jumala asemikuks maa peal. Teokraatia puhul on valitsusel (riigil) religioosne legitiimsus, sest riik on üles ehitatud ja toimib vastavalt jumalikule tahtele. Religioon annab kuninga või poliitilise eliidi võimule religioosse legitiimsuse. Tänapäeval on teokraatia kehtiv riigivalitsemise vorm ainult Vatikanis, mida juhib paavst. Varem on teokraatia olnud näiteks Tiibetis 17. sajandist kuni 1959. aastani. Muslimite religioonikäsitlusse kuulub palju sellist, mida kristlane peab ilmaliku elu valdkonda kuuluvaks. Islam ei tunnista ilmaliku ja vaimuliku lahutamist. Muhamedi rajatud ühiskond oli juba teatud määral teokraatia. Muhamedil polnud vaja vaeva näha valitsejate soosingu võitmiseks, nii nagu kristlased seda esimeste sajandite jooksul Rooma riigis tegema pidid. Muhamed võitis vastupanu osutavad hõimud küllalt kiiresti, pealegi oli riiklik korraldus tollal Araabia poolsaarel nõrgalt arenenud. Muhamedi järel kujunes kalifaat teokraatiaks. Kaliif valvas usujuhtide imaamide abiga koraani käskude täitmist ning ilmalikku võimu teostas sultan. Paljudes islamimaades taotleb ilmaliku võimu kandja ka kõrgeimat vaimulikku autoriteeti. Tänapäeva ühiskonnas toetavad sunniidid valitsevat ühiskondlikku süsteemi, šiiidid on aga tunduvalt radikaalsemad nii sise- kui ka välispoliitikas. Egiptuses sai 1956 presidendiks Gamal Abdel Nasser, kes moodustas 1958 Araabia Ühinenud Vabariigi, mis alguses oli liitriik Süüriaga. Põhiseadus annab islamile riigiusundi staatuse. Nasser ei lõhkunud islami nõutud poliitika ja religiooni ühtsust. Ta üritas araabiasotsialismi abil läbi viia uuendusi, mis tuginevad koraanile. Araabiasotsialismi aluseks on koraani kuulutus vendlusest. Almuste jagamise nõuet käsitatakse sotsiaalpoliitikana ning püha sõda on võitlus ebaõigluse ja ülekohtu vastu. Ka president Anwar Sadat tõlgendas islamit kui õigluse ja võrdõiguslikkuse religiooni. Egiptuseski on islami positsioon viimastel aastatel tugevnenud. Nähtava kuju on see saanud fanaatilise ja Sadati-vastase Muslimite Vennaskonna tegevuse elavnemises. Vennaskonnal on mõjuvõimu ka Sudaanis ja Süürias. Šahh Reza Pahlevi püüdis muuta Iraani mõnekümne aastaga rikaste naftamaardlate abil juhtivaks tööstusriigiks. Kuid ta kõrvaldas liiga järsult islami ja selle juhtide mullade ja ajatollade autoriteedi, samas ei saavutanud kiire läänestumine masside poolehoidu. Riigiusundi positsioonil asuv šiiitlus on traditsiooniliselt aldis uuendustele ja revolutsioonilistele muudatustele. Sellele toetub ka ajatolla Rūḩollāh Khomeynī juhitud liikumine, mis pagendas šahhi 1978 riigist ning mis üritab sellest ajast saadik Iraani muuta islamivabariigiks. Autokraatia Demokraatia Kalvinism Monarhia Oligarhia Šariaat Vabariik
Bakerville

Bakerville on mitme koha nimi USA-s ja Lõuna-Aafrika Vabariigis Bakerville, asula USA Arizona osariigis Bakerville, asula USA Colorado osariigis Bakerville, asula USA Illinoisi osariigis Jeffersoni maakonnas Bakerville, asula USA Illinoisi osariigis Logani maakonnas Bakerville, asula USA Missouri osariigis Bakerville, asula USA Tennessee osariigis Bakerville, asula USA Wisconsini osariigis Bakerville, linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis
Ilmre

Ilmre oli Eesti luuletajate ajaleht, mis ilmus 1990. aastate alguses. Lehe toimetaja oli Ingvar Luhaäär ja väljaandja Eesti Luuleliit. Ajaleht ilmus alates 1989. aasta septembrist kord kuus ja 1991. aastal neli korda aastas.
Bannack

Bannack on kummituslinn Ameerika Ühendriikides Montanas Beaverheadi maakonnas. Bannack asutati 1862. aasta kullapalaviku ajal. 1864 sai see esimeseks Montana territooriumi pealinnaks. Tänapäeval asub linnas üle 70 hästi säilinud hoone. Montana kummituslinnade loend
Argitanu

Argitanu on ajalooliselt valgest linasest riidest väike igapäevane tanu, mida kandsid eeskätt Muhu naised. Ta õmmeldi ühest riidetükist, tema kuklaserv kroogiti. Tanu äärt kaunistas kuni 5 cm laiune värviline ristpistes männamotiividega tikand. Argitanu seoti pähe kukla tagant juuste alt läbikäiva paelaga.. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 21 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 13 Argitanu, Eesti Rahva Muuseum
Linuk

Linuk ehk sabaga tanu on ajalooline, seljale rippuva sabaga tanu, mida kandis Põhja- ja Kesk-Eesti noor abielunaine pidulikel puhkudel. linik tanu Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 146 Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 01.06.2013) Linuk, Eesti Rahva Muuseum
Katal

Katal (tähis: kat) on SI-süsteemi tuletatud ühik, mille väljendatakse ensüümide ja teiste katalüsaatorite katalüütilist aktiivsust teatud tingimuste korral. 1 kat = 1 mol/s Katal ei kirjelda keemilise reaktsiooni kiirust, vaid katalüsaatori omadust, katalüütilist aktiivsust, mille väärtus on sõltumatu katseprotseduurist, kuid sõltub üldjuhul katsetingimustest. Näiteks üks katal trüpsiini on trüpsiini kogus, mis lõhub ühe mooli peptiidsidemeid sekundis etteantud tingimuste korral. Katal kuulub SI-ühikute hulka alates 1999. aastast. [viide?]
Kaltsud

Kaltsud on endisaegsed valgest linasest, takusest või villasest riidest koosnevad torujad pahkluudeni ulatuvad säärekatted Kaltsud olid tööriietusena kasutusel Kirde-Eestis 19. sajandil ja 20. sajandi algul. Kuna mehed kandsid suvel laiasäärelisi valgeid linaseid põlvpükse, kuulusid kaltsud nende juurde kui säärekatted ja püksisääre pikendused. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 61-62 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 49
Viisud

Viisk (mitmuses: viisud, kirdemurdes virs) on 2–3 cm laiustest puukoore ribadest valmistatud pastlataoline ilma sääreta tööjalats. Viiske kanti kogu Kirde-Euroopa metsavööndis. Tavalised olid nad Ida- ja Lõuna-Eestis, aga ka Lätis, Leedus, Venemaal ja Valgevenes. Eestis kanti viiske peamiselt suvel (nädalas võis kuluda mitu paari), 20. sajandi algusaastail juba vähesel määral, põhiliselt heina tehes vesistel sooheinamaadel. Viisud koosnesid ninast, põhjast, kannast ja paeltest. Enamasti tehti nad paju või pärna koore ribadest (sugadest), harvem kase (Kirde-Eestis) või kadaka koorest. Erinevalt venelaste ja soomlaste tugevamatest diagonaalkoega viiskudest olid eestlaste viisud lihtsad, ristkoelised. viisuluda pastlad sussid Murdekaart Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 353 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 239 Eesti rahvariiete ajalugu. Ilmari Manninen. 1927, 2009. Viisud, Eesti Põllumajandusmuuseum Soome-ugri rahvaste esemed, E-varamu
Pastlad

Pastel on ühest pargitud või parkimata nahatükist tehtud kerge kontsata jalanõu, mille servadesse on tehtud augud ehk tärkmed paelte läbitõmbamiseks. viisk suss Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 204 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 138
Pätt (jalanõu)

Pätt on endisaegne nöörist või riidest pastlataoline jalanõu, mida kanti Saaremaal ja Muhus. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 232 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 157
Vaalikurikas

Vaalikurikas on 50–100 cm pikkune lapik käepidemega kurikas, millega siluti ümara vaalikaika ümber keeratud pesu. Vaalikurikast lühemat (15–30 cm) pesu tagumisel kasutatud vahendit nimetati kurikaks. vaalikaigas Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 228 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 330