3. juuli

3. juuli on Gregoriuse kalendri 184. (liigaastal 185.) päev. Juliuse kalendri järgi 20. juuni (1901–2099). 1624 – jaanitulest süttis juba osaliselt lagunenud Tartu Toomkirik, mis pärast tulekahju jääb jäädavalt varemetesse. 1858 – Tallinnas Vene turul peksti avalikult (aeti läbi kadalipu) 51 Kurisoo ja Anija mõisa talupoega, sest nad tulid Eestimaa kubermangu valitsusele oma mõisnike suhtes kaebusi esitama. 1870 – asutati Tartu Saksa Käsitööliste Selts. 1878 – Tartus algas järgmise päevani kestnud II üldlaulupidu. 1906 – Tallinna reidil seisval õppelaevastiku ristlejal "Pamjat Azova" toimus ülestõusukatse. 18 ülestõusu juhti hukati kohtu otsusega 18. augustil (vkj 5. august) Toompea lossi aias. 1909 – Tartus algas 4. juulini kestnud ligi 400 osavõtjaga suur põllutööteemaline koosolek, kus muu hulgas oli esindajaid eesti asundustest Venemaal. 1919 – Strazdumuiža koolimajas kirjutati alla sõjategevuse lõpetamise kokkuleppele Eesti ja Saksa vägede vahel – lõppes Landesveeri sõda, Vabadussõja relvakonflikt Landeswehri ja Rauddiviisiga Läti territooriumil. 1920 – Tallinnas algasid Eesti esimesed meistrivõistlused kergejõustikus. 1920 – Stephen George Tallentsi juhitav komisjon määras kindlaks Eesti-Läti piirijoone. 1932 – Rootsi kroonprints Gustaf Adolf lahkus Tallinnast. 1936 – Tallinnas tuli kokku Põllutöökoja uus koosseis, August Jürima valiti esimeheks. 1992 – jõustus Eesti Vabariigi 1992. aasta põhiseadus. 0324 – Adrianoopoli lahing. 1250 – mamelukid vangistasid ristisõjas Prantsuse kuningas Louis IX. 1767 – mitšman Robert Pitcairn avastas saared, mis tema järgi nimetati Pitcairni saarteks. 1775 – George Washington asus Kontinentaalarmee etteotsa. 1778 – algas Baieri pärilussõda. 1844 – Eldey saarel Islandi rannikul tapeti viimane paar hiidalke. 1848 – Taani Lääne-Indias (nüüd USA Neitsisaared) vabastati orjad. 1866 – Sadova lahing. 1886 – Karl Benz esitles esimest sõiduvahendiks ehitatud autot. 1898 – USA laevastik hävitas Kuuba rannikul, Santiago all Hispaania laevastiku. 1933 – Londonis kirjutasid Nõukogude Liidu, Eesti ja veel seitsme riigi esindajad alla Agressiooni defineerimise konventsioonile. 1941 – Stalin pidas raadiokõne nõukogude rahvale. 1944 – Punaarmee vabastas Minski. 1974 – Austraalia valitsus tunnustas de jure Eesti, Läti ja Leedu inkorporeerimist Nõukogude Liitu. Avalikuks tuli see 3. augustil 1974. 1975. aasta detsembris tühistas järgmine Austraalia valitsus selle otsuse. 1988 – Iran Airi lend 655: USA laevastiku alus USS Vincennes tulistas Pärsia lahel Hormuzi väina kohal alla Iraani reisilennuki. Kõik pardal viibinud 290 inimest hukkusid.  Pikemalt artiklis Sündinud 3. juulil 1780 – Carl Ludvig Engel, Saksa päritolu Soome arhitekt 1883 – Franz Kafka, Austria kirjanik 1897 – Elise Aron, eesti jurist 1903 – Lembit Pärn, Nõukogude sõjaväelane 1921 – François Reichenbach, prantsuse filmilavastaja 1925 – Anatoli Efros, vene teatrilavastaja ja filmirežissöör 1937 – Tom Stoppard, inglise kirjanik 1941 – Liamine Zéroual, Alžeeria president 2001–2004 1943 – Enn Kärmas, eesti kujunduskunstnik 1944 – Viiu Härm-Rummo, eesti luuletaja 1951 – Jean-Claude Duvalier, Haiti president 1971–1986 1951 – Lea Laarmaa, eesti riigikohtunik 1952 – Laura Branigan, USA laulja ja näitleja 1954 – Valeri Korb, riigikogu liige 1956 – Andres Root, eesti audiitor 1962 – Tom Cruise, ameerika näitleja 1966 – Märt Kraft, siseministeeriumi kantsler 1970 – Teemu Selänne, soome jäähokimängija 1979 – Ludivine Sagnier, prantsuse modell ja näitleja 1987 – Sebastian Vettel, saksa Vormel 1 sõitja  Pikemalt artiklis Surnud 3. juulil 1907 – Maksud Alihhanov-Avarski, Vene kindral, Mervi ja Thbilisi kuberner 1941 – Friedrich Akel, eesti poliitik ja diplomaat 1966 – Jaan Saul, eesti näitleja ja lavastaja 1971 – Jim Morrison, laulja (The Doors) 2003 – Juri Štšekotšihhin, vene ajakirjanik ja poliitik 2014 – Jüri Tuulik, eesti kirjanik 2024 – Roland Dumas, Prantsusmaa poliitik ja jurist Rahvusvaheline kilekotivaba päev Eestis – Arvo, Aulik ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 76 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 134 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 142 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 148 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 174 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Valga linna kroonika, 1920 Eesti A & O. Tallinn, 1993, lk. 131 https://www.tracesofwar.com/articles/4628/Radio-speech-by-Stalin-03-07-1941.htm?c=gwtm Agnes Smith. Australia's de jure recognition of the incorporation of the Baltic states by the USSR of 3 August, 1974 : an account of the background of the decision and the response of public opinion, with special emphasis on Australia's Baltic community. Melbourne, 1985, lk. iv–v, 69 Sinu läbipaistev kilekott seab ohtu ookeanikalade elu: täna on rahvusvaheline kilekotivaba päev Delfi, 03.07.2018 (vaadatud 21.07.2020)