laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dombóvár

Dombóvár on linn Ungaris Tolna komitaadis, Dombóvári kreisi keskus. Dombóvár asub Ungari lõunaosas Kaposi jõe orus. Linnas elab ligi 19 000 inimest. Linn tekkis Dombó perekonna valduses olnud ja 16. sajandil rajatud kindluse juurde. 1535–1539 elas seal luuletaja Sebestyén Tinódi, kes kirjutas Dombóváris poeemi "Iason ja Medeia". Dombóváris käis koolis kirjanik Gyula Illyés, kelle järgi on nime saanud kohalik gümnaasium. Seal on Dombóvárist pärit kirjaniku István Fekete muuseum. Linnas on ka koduloomuuseum. Dombóváris sündis olümpiavõitja ujumises Norbert Rózsa. Sebestyén Tinódi mälestusmärk Dombóváris Koduloomuuseum Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. István Fekete muuseum Dombóvári koduleht
Jaan Kartau

Jaan Kartau (sündinud 23. märtsil 1938 Kilingi-Nõmmes) on Eesti jurist ja endine kohtunik. 1957. aastal lõpetas ta Kilingi-Nõmme Keskkooli ja 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. Aastatel 1962–1967 töötas Kartau Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu juriskonsuldi ja arbiterina ning Pöögelmanni-nimelises Elektrotehnika Tehases kaadriosakonna juhatajana. 1967–1973 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu Asjadevalitsuse haldus- ja õigusküsimuste osakonnas vanemreferent. 1973–1993 oli ta Eesti NSV Riikliku Arbitraaži peaarbiteri asetäitja. 19. augustil 1993 nimetas president Lennart Meri Riigikohtu üldkogu ettepanekul Jaan Kartau kohtunikuks Tallinna Ringkonnakohtusse. 25. augustil kiitis Riigikogu heaks Kartau Tallinna ringkonnakohtu esimeheks nimetamise. Otsus jõustus 14. septembril 1993. Juhataja ametikohal töötas ta kuni pensionile jäämiseni. 23. märtsil 2006 vabastati ta ringkonnakohtu esimehe ja kohtuniku ametist seoses teenistusvanuse ülemmäära täitumisega. Kartau on Eesti Kohtunike Ühingu liige. Ta oli NLKP liige 1962 kuni aprillini 1990. 1988 Eesti NSV teeneline jurist 2006 Valgetähe III klassi teenetemärk Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (1996), lk 13. VII Riigikogu stenogramm. Riigikogu erakorraline istungjärk, 25. august 1993 Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 19.08.1993 otsus nr 166 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1993, 58, 800. Elektrooniline Riigi Teataja. Riigikogu 25.08.1993 otsus "Jaan Kartau Tallinna Ringkonnakohtu esimehe ametisse nimetamise seadus". Avaldamismärge: RT I 1993, 60, 845. Elektrooniline Riigi Teataja. RT I, 14.09.1993. "Ilmumas ja ilmunud". Veebilehtede arhiiv (web.archive.org). Eesti Vabariigi kohtute veeb (kohus.ee). Tallinna Ringkonnakohut tutvustav alamleht. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 02.03.2006 otsus nr 982 "J. Kartau ja M. Odakase kohtunikuametist vabastamine". Avaldamismärge: RTL 2006, 23, 391. Eesti Kohtunike Ühingu veebilehekülg. "Liikmed". Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 06.02.2006 otsus nr 976 "Riiklike autasude andmine". Avaldamismärge: RTL 2006, 17, 314. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Dallase politseinike tulistamine 7. juulil 2016

Dallase politseinike tulistamine 7. juulil 2016 oli politseinike vastu toime pandud vägivallaakt Ameerika Ühendriikide Texase osariigis Dallases 7. juulil 2016. Sel päeval toimus Dallases rahumeelne meeleavaldus juulis 2015 politsei käe läbi hukkunud kahe mustanahalise, Alton Sterlingi ja Philando Castile mälestuseks. Rahuliku meeleavalduse lõpus avas Micah Xavier Johnson varitsusest tule 12 politseiniku ja kahe tsiviilisiku pihta, tappes viis politseinikku; seitse politseinikku sai haavata. Johnson oli Afganistani sõja veteran ja väidetavalt sellepärast vihane, et politseinikud mustanahalisi olid tulistanud. Tulistamisele järgnenud vastasseisus parklagaraaži juures tappis politsei 8. juuli varahommikul Johnsoni pommiroboti külge kinnitatud pommiga. Dallase politseinike tulistamine oli ohvriterohkeim intsident Ameerika Ühendriikide õiguskaitseorganite jaoks 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakutest saadik.
Päike (astroloogia)

Päike on taevakeha, mis kuulub tänapäeva Lääne astroloogias viie isikliku planeedi hulka. Maalt vaadatuna teeb Päike sodiaagile ringi peale umbes aastaga. Päike on astroloogias üks tähtsamaid taevakehi. Selle märgipositsiooni on inimestel enamasti väga lihtne ilma eelteadmisteta määrata (piisab oma sünnipäeva teadmisest) ja sellel põhineb ka horoskoopide ning kaheteistkümne päikesemärgi populaarsus. Päike väljendab inimese horoskoobis tema tahet, elu põhieesmärke ja püüdlusi. Päike annab inimesele enamiku selle märgi omadustest, milles ta paikneb. Päikese asend horoskoobis näitab, mis inimest innustab ja motiveerib, kuidas ta ennast ühiskonnas kehtestab, mille poolest tahab silma paista ja millisena end teistele näidata. Samuti seda, millised on tema loomulikud käitumismallid. Päikese asend näitab aga ka valdkondi, kus inimene peab arenemiseks ja oma mina-tunde tugevdamiseks aktiivselt võitlema takistuste ja oma nõrkustega. Isikuhoroskoobis väljendab Päike meesplaneedina lisaks ka lähedasi meesterahvaid inimese elus (isa, vend, abikaasa, ülemus, poeg – eriti esimene poeg). Anatoomiliselt on Päike seotud südame, arterite, lülisamba, mehel parema ja naisel vasaku silmaga . Päike valitseb Lõvi märki ja on seotud 5. astroloogilise majaga. Mütoloogia Kreeka mütoloogias kehastasid Päikese printsiipi kaks jumalat: Helios ja Apollon (vanarooma Apollo), kellest viimane oli kuujumalanna Artemise kaksikvend. Helios olevat iga päev sõitnud nelja tulise hobusega vankris oma idas asuvast paleest üle taeva lääne paleesse. Ta nägi ja kuulis kõike, seepärast kutsuti ta vandetõotuste andmise juurde alati tunnistajaks. Apollon austas ja väärtustas inimest. Tema valitseda oli eeskätt muusika, ravikunst, ennustamine ja vibulaskmine. Apollon oli Zeusi ja naistitaan Leto poeg. Tema suurimad saavutused olid Delfi oraakel (Delfis tappis ta selgeltnägija mao Pythoni) ning lauto- ja lüüramäng. Hoolimata tema ilust ja kunstiannetest, läksid enamik naisi ja noori mehi, keda ta samuti himustas, tal tee pealt eest – takistamatult särav Päike on surelike jaoks talumatu ja selle eest tuleb kaitset otsida. Lisaks oli Apollon innukas meessoo ülemvõimu kaitsja. Apolloni oraakli juhtmõte oli: tunne iseennast, et tunneksid jumalat! See iseloomustab ka Päikese sümboolikat sünnihoroskoobis. Päike (astronoomiline käsitlus) Triin Tobber. "Sünnikaardi saladused", Tallinn, 2012, lk 14 Howard Sasportas "Astrologische Häuser und Aszendenten", Ulm, 1997, lk 228 Juhani Nummela. "Astrologian käsikirja", Porvoo, 1989, lk 75 Astrowiki.de, Päike
Tiiu Lõhmus

Tiiu Lõhmus (1973. aastani Tiiu Kena; sündinud 12. detsembril 1952 Tallinnas) on eesti sisearhitekt. Lõhmus lõpetas 1971. aastal Tallinna 22. Keskkooli ning 1978. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonna ruumi- ja mööblikujunduse erialal. 1978–1989 töötas Tiiu Lõhmus Kultuurimälestiste Riiklikus Projekteerimise Instituudis, 1989–1986 Vana Tallinn OÜs. Tänapäeval on ta vabakutseline sisearhitekt. Peamiselt on Lõhmus tegelenud ajalooliste interjööride ja restaureerimisprojektidega. Tiiu Lõhmus on Eesti Sisearhitektide Liidu liige. Eesti NSV Riiklik Ajaloo Keskarhiiv Tallinnas, Tolli 4/6 – 1985 Laste Loomingu maja Tallinnas, Kuninga 6 – 1986 Vanalinna Muusikamaja, Uus 16 – 1987 Pürksi mõis, Noarootsi Gümnaasium – 1995 Gustav Adolfi Gümnaasiumi algklasside maja – 1997 Tallinna Reaalkool – 2000 (ESL-i aastapreemia parima ajaloolise interjööri eest) Tallinna Rootsi-Mihkli kirik – 2002 Kadrioru lossi jääkelder, Vabariigi presidendi Kantselei – 2005 Jakob Westholmi Gümnaasium – 2006 Rooslepa kabel Läänemaal Noarootsis – 2006 Vanalinna Hariduskolleegiumi gümnaasium – 2007 Saka mõisa restaureerimine – 2010 2008 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Mari Hammeri, Helve Ilvese ja Villu Kadakaga; Vanalinna Hariduskolleegiumi gümnaasiumihoone kõiki ajaloo etappe respekteeriv põhjalik restaureerimine)
Timo Villak

Timo Villak (sündinud 22. novembril 1980) on eesti sisearhitekt ja disainer. 1987–1999 õppis Villak Pelgulinna Gümnaasiumis, 1999–2003 Eesti Kunstiakadeemias sisearhitektuuri erialal bakalaureuseastmes ning 2005–2011 samas sisearhitektuuri ja mööblidisaini erialal magistriastmes. 2015 Elamu sisekujundus Viimsis Lille teel 2015 Eramu sisekujundus Meriväljal, Ranniku teel 2014 Dochouse'i kontori sisekujundus, Sõpruse pst 157, Tallinn 2014 Riigi Kinnisvara AS-i Tartu kontori sisekujundus, Sõpruse pst 4, Tartu (kaasautor Aap Piho) 2012 Bürohoone S157 sisekujundus, aadress Sõpruse pst 157 2012 Elamu sisekujundus Rohuneemes, Kivineeme teel 2011 Tool Enter, tootja pehmemööblifirma Borg 2009 EAS-i büroo sisekujunduskonkurss, 2. koht, Lasnamäe tee 2, Tallinn 2008 Elamu sisekujundus Viimsis, Pringi külas, Kimsi teel 2007 Swissôtel Tallinn: Spa&Wellness (7. korrus); restoran Horisont (30.korrus) sisekujundus, aadress Tornimäe 3 (kaasautor M. Pressi Arhitektuuribüroo AS) 2006 Kella- ja juveelikaupluse "Boutique Caprice" sisekujundus, Tornimäe 3  2004 Tallink City Hotel, numbritubade sisekujundus, A. Laikmaa 5, Tallinn (kaasautor M. Pressi Arhitektuuribüroo AS)
Viktoria Bankov

Viktoria Bankov (ka Viktorija; sündinud 17. septembril 1982) on Eesti sisearhitekt ja disainer. 2005–2009 õppis Bankov Mainori Kõrgkoolis sisekujundust ja mööblidisaini. 2007–2011 töötas ta mööblidisainerina firmas Idema Köögid, 2011. aastast on sisekujundaja ettevõttes VB Design. Viktoria Bankov on Eesti Sisearhitektide Liidu liige. 2013 – Vastseliina külalistemaja Kotka Pesa 2014 – Büroo (Vibu 5, Tallinn) 2014 – Sõbrakese Lasteaed (Kiili7, Tallinn) 2014 – YIT-i ekspositsioon sisustusmessil ja näidiskorter (Staadioni 4, Tallinn) 2015 – Oma Ehitaja näidiskorter (Pinna 6a, Tallinn) 2018 – Tõnismägi Premium (Tõnismägi 11a, Tallinn) Kodusaade: Sisearhitekt Viktoria Bankovi rätsepatööna kohendatud ridaelamu Delfi/Moodne Kodu, 20. juuni 2016 Kliendi fantaasiaid teostades Tank, 08.04.2016 Viktoria Bankov - Sisearhitekt Tallinnas
Juha Rehula

Juha Tapani Rehula (sündinud 3. juunil 1963 Hollolas) on Soome poliitik (Keskerakond). Ta oli 29. maist 2015 kuni 10. juulini 2017 Juha Sipilä valitsuses sotsiaalteenuste minister. Ta sündis aastal 1963 Hollolas. Ta on lõpetanud sotsiaaltöö alal aastal 1986 Lahti kaubanduskooli ja aastal 1990 Tampere Ülikooli. Ta on töötanud aastatel 1990–1991 Valkeala valla varahoidjana, aastatel 1992–1994 füüsilisest isikust ettevõtjana, aastatel 1995–1996 Pukkila valla omavalitsuse sekretärina ja aastatel 1996–1999 Padasjoki vallas haldusdirektorina. Ta oli aastal 1985 Hollola vallavolikogu liige aastast 1985 ning vallavolikogu esimees aastatel 1997–1998 ja 2001–2010. Aastal 2006 sai ta Eduskunna asendusliikmeks (kui Sirkka-Liisa Anttila valiti Euroopa Parlamendi liikmeks). Ta oli sotsiaal- ja tervishoiuministriks 24. maist 2010 kuni 22. juunini 2010 Matti Vanhaneni teises valitsuses ja 22. juunist 2010 kuni 22. juunini 2011 Mari Kiviniemi valitsuses. Rehula on abielus ja tal on kaks last. Tal on kapteni auaste.
Kandlemees Sander Karu kandlelood

"Kandlemees Sander Karu kandlelood" on Kandlemees Sanderi 2011. aastal ilmunud CD. Sander Karu "Trilleri polka" 2:20 – Sander Karu kandlel ja Simmaniduo Rahvalik laul "Kevade valss" 1:17 – Sander Karu kandlel ja Kukerpillid Rahvalik laul "Kaks lauljat " 1:27 – Sander Karu kandlel Sander Karu "Valga-Valgamaa" 2:05 – Sander Karu kandlel Max Oscheit "Mets mühiseb" 2:11 – Sander Karu kandlel Heino Träss "Noorpaari valss" 2:25 – Sander Karu kandlel Rahvalik laul "Täna öösel naudin elu" 1:45 – Sander Karu kandlel Rahvalik laul "Mäletad, kui tookord kukkus kägu" 1:09 – Sander Karu kandlel Rahvalik laul "Tule, Mannike" 1:12 – Sander Karu kandlel Rahvalik laul "Ma tahaksin kodus olla" 1:28 – Sander Karu kandlel Rahvalik laul "Trillallaa polka" 1:32 – Sander Karu kandlel Rahvalik laul "Kallis kodu" 2:23 – Sander Karu kandlel Rahvalik laul "Pingike" 1:55 – Sander Karu kandlel Rahvalik laul "Johnny-boy" 1:27 – Sander Karu kandlel Rahvalik laul "Ma ei tea, ma ei tea" 1:46 – Sander Karu kandlel Rahvalik laul "Kui laupäeva õhtul" 2:08 – Sander Karu kandlel Rahvalik laul "Kevadel, kui maikuu päevad" 1:08 – Sander Karu kandlel Rahvalik laul "Kallim neid" 2:52 – Sander Karu kandlel Rahvalik laul "Sinu ilusad sinised silmad" 1:48 – Sander Karu kandlel Friedrich Saebelmann "Mul meelen kuldne kodukotus" 2:10 – Sander Karu kandlel Sander Karu "Trilleri polka" 1:24 – Sander Karu ja Kukerpillid Kandlemees Sander Karu kandlelood koduleht Kandlemees Sander Karu kandlelood video
Simmaniduo & Kukerpillid kassett

Simmaniduo & Kukerpillid kassett on Simmaniduo ja Kukerpillid 1992. aastal ilmunud kassett. I pool Kukerpillid Läksin mina läbi külatänava kalameeste valss Kihnust Rooslaiu polka Õhtu jõudis kätte Kalamees Pausiga polka Viru-Nigulast Ostetud hääl Sõrmõlugu Kom vännen Kust mina tunnen tuima neiu Popurii Eesti rahvaviisidest Mardilaul Kui kallist kodust läksin II pool Simmaniduo Sander Karu – Trilleri polka 1:24 Sander Karu ja Kukerpillid Rahvalik laul – Kevade valss. 1:15 Sander Karu ja Kukerpillid Rahvalik laul – Mäletad kevadet õites 4:27 Simmaniduo Rahvalik laul – Mäletan, kui tookord kukkus kägu 2:57 Simmaniduo Rahvalik laul – Tiina, Tiina 2:12 Simmaniduo Rahvalik laul – Kui tuled sa 3:51 Simmaniduo Rahvalik laul – Siga istus 3:20 Simmaniduo Rahvalik laul – Kardan Aidsi ma 2:40 Simmaniduo Rahvalik laul – Eestimaa 3:37 Simmaniduo Rahvalik laul – Hurraaderii, Simmaniduo lõpetab 3:01 Simmaniduo Simmaniduo & Kukerpillid kassett koduleht
Marzahn-Hellersdorf

Marzahn-Hellersdorf on Berliini linnarajoon. See tekkis 1920. aastal, mil Berliiniga liideti viis linna lähedal olevat küla: Biesdorf, Hellersdorf, Kaulsdorf, Mahlsdorf ja Marzahn. Idapoolsetest rajoonidest on see üks moodsamaid. See ehitati Saksa Demokraatliku Vabariigi ajal, kusjuures see oli üks esimesi kohti endises idablokis, kus hakati paneelmaju renoveerima. Rajooni läbib Wuhle jõgi. Selle jõe ääres asub Kienbergi mägi (102m), mille kõrvale on rajatud stiliseeritud park (Erholungspark Marzahn) koos mitme maa aiaga. Rajoonivalitsuse 55 kohast kuulub 19 kohta Vasakparteile, 16 kohta on Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikul Parteil, 10 kohta Saksamaa Kristlik-Demokraatlikul Liidul (CDU), 4 kohta on piraatidel, 3 kohta rohelistel ning 2 kohta on natsionalistidel ja üks koht pole täidetud. Rajooni kõrgeim tipp on üks kahest Ahrensfelde mäest (Ahrensfelder Berge), mis on 112 ning 101 meetrit üle merepinna. Rajoonis on kolm suurt ostukeskust: Helle Mitte (metrooliin U5, trammid M6 ja 18 ning bussid 195, X54 ja N5). Seal asuvad ka Marzahn-Hellersdorfi raekoda ja Alice Salomoni nimeline kõrgkool. Eastgate Berlin (raudtee S7, trammid M6 ja 16 ning bussid 191, 192 ja 195) Biesdorf–Center (U5, bussid X69, 108, 154, 198, 269, 398, N69).Selle lähedal asub ka peatänav B1/B5, mille keskel asuval saarel Biesdorfi kirik asetseb ja teisel pool tänavat asub väike Biesdorfi "loss" koos lossipargiga. Biesdorf Marzahn Hellersdorf Kaulsdorf Mahlsdorf Marzahn-Hellersdorfi linnarajoon koosneb viiest linnaosast. Hellersdorf, Kaulsdorf ja Mahlsdorf moodustasid 1986–2001 iseseisva linnarajooni Hellersdorfi. Die City Helle Mitte
Rita, Sue ja Bob ka!

"Rita, Sue ja Bob ka!" on 1987. aastal valminud Suurbritannia mängufilm. Filmis kujutatakse kriitiliselt ja irooniliselt 1980. aastate Suurbritannia ühiskonda. Vaesest perest pärit gümnaasiumiõpilased Rita ja Sue käivad Michelle'i ja Bobi juures lapsehoidjatena lisaraha teenimas. Kuid Bob ei ole Rita ja Sue suhtes ükskõikne. Ta teeb neile ettepaneku mõlemaga suhte alustamiseks. Tüdrukud on seda sorti salasuhtega vägagi nõus. Varsti hakkab aga Michelle aimama, et midagi kahtlast on teoksil. Kuid tüdrukud ja Bob suudavad teda veenda, et kahtlused on alusetud. Kuid üks Michelle'i sugulane näeb Bobi Rita ja Sue'ga ööklubis. Puhkeb skandaal, Michelle võtab lapsed kaasa ja läheb Bobi juurest minema. Kuna Bob hakkab Ritaga koos elama, siis lähevad ka Sue ja Rita tülli. Sue leiab endale pakistanlasest poiss-sõbra Aslami, kes esialgu tundub väga sümpaatne, kuid hiljem osutub armukadedaks ja vägivaldseks. Ka Rita ja Bob lähevad lahku. Filmi lõpus lepivad aga Bob, Rita ja Sue ära ning jätkavad oma kolmiksuhet. Michelle Holmes – Sue Siobhan Finneran – Rita George Costigan – Bob Lesley Sharp – Michelle Kulvinder Ghir – Aslam Willie Ross – Sue isa Danny O'Dea – Paddy Maureen Long – Rita ema Patti Nicholls – Sue ema Jane Atkinson – Helen Bryan Heeley – Michael Paul Oldham – Lee Bernard Wrigley – õpetaja
Gisela Stuart

Gisela Gschaider Stuart (sündinud 26. novembril 1955 Veldenis) on Saksamaal sündinud Suurbritannia leiboristlik poliitik. Ta on aastast 1997 Suurbritannia parlamendi alamkoja liige. 9. juunil 2016 kutsus ta ITV telesaates Referendumist Suurbritannia lahkumisest Euroliidust (koos endise Londoni linnapea Boris Johnsoni ja konservatiivse poliitiku Andrea Leadsomiga) üles hääletama Suurbritannia Euroliidust lahkumise poolt. Ta sündis aastal 1955 Veldenis Landshuti kreisis Alam-Baieris Saksamaal, ta lõpetas Vilsbiburgis reaalkooli. Aastal 1974 asus ta Suurbritanniasse. Ta asus õppima ärikursustele Manchesteri Polütehnilisse Instituuti. Aastal 1993 lõpetas ta Londoni Ülikooli õigusteaduse bakalaureusena. Ta asus õppima ka Birminghami Ülikooli, kuid seaösed õpingud jäid lõpetamata, kuna tast sai elukutseline poliitik. Ta oli aastatel 1980–2000 abielus Robert Stuartiga, neil sündis kaks poega; abielu lahutati. Aastatel 2010–2012 oli ta abielus Derek Scottiga, abielu lõppes Derek Scotti surmaga.
Granada kuningriik

Granada kuningriik (hispaania: Reino de Granada) oli Kastiilia krooni osa alates rekonkista lõpust aastal 1492 kuni aastani 1833, kui Javier de Burgos Hispaania provintsideks jaotas. Granada polnud "kuningriik" selle sõna traditsioonilises mõttes, Kastiilia kroon koosnes mitmest sellisest kuningriigist. Sarnaselt teiste Hispaania kuningriikidega lakkas Granada eksisteerimast 1833. aasta haldusreformiga.
Uula Eronen

Uula Kalervo Eronen (sündinud 27. septembril 1937 Helsingis) on soome ajakirjanik ja kirjanik. Uula Eronen on lõpetanud Tampere Ülikooli. Ta töötas üle 30 aasta ajalehe Helsingin Sanomat toimetuses. "Kenraalivalssi" ("Kindralivalss") 1969 "Ryssä puussa" (Tibla puu otsas") 1992 "Kuolleet eivät valita" ("Surnud ei kurda") 2001 "Aaverakastaja" ("Kummitusarmastaja") 2006 "Enkelit eivät käytä pikkuhousuja" ("Inglid ei kanna aluspükse") 2006 "Neitsytperho" ("Neitsiliblikas") 2007 "Boheemimatka – Kirjailija Kiannon kaipuu" ("Boheemlaslik reis - kirjanik Kianto igatsus") 2010 "Lukemisia Suomen lapsille" ("Lugemist soome lastele") 2012 "Kylmäveristä" ("Külmaveriselt") 2014 Tema abikaasa on kirjanik Maimu Berg. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. august 2016. Vaadatud 9. juulil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kuu (astroloogia)

Kuu on astroloogias üks olulisemaid taevakehi, mõnes astroloogia harus kõige olulisem (nt selektiivne astroloogia, horaarastroloogia). Kuu kuulub tänapäeva Lääne astroloogias viie isikliku planeedi hulka. Kuu teeb Maalt vaadatuna sodiaagile ringi peale u 27–28 päevaga. Kuu tähistab astroloogias emotsioone ja alateadvust, alateadlikke motiive. Astroloogilise uskumuse kohaselt tegutseb inimene igapäevaelus peaaegu mehaaniliselt vastavalt oma Kuu märgile . Kuu asend inimese horoskoobis näitab, kui empaatiavõimeline inimene on, millele ta on vastuvõtlik ning mis pakub talle turvatunnet, samuti seda, kuidas ta ise teistele turvalisust pakub. Kuu positsioonist horoskoobis võib välja lugeda ka tema suhtumise perekonda, toitumisharjumused, ema ja lapsepõlvega seonduva. Kuuga seotud valdkonnas oleme ebastabiilsed, kõikuva meeleoluga, sõltume palju oma minevikust ning võime käituda lapsikult ja ebakindlalt, aga ka positiivses mõttes emotsionaalselt. Naisenergia kandjana väljendab lähedasi naisterahvaid: naine, ema, õde, (esimene) tütar. Mehe kaardis kajastab ka suhteid naistega. Anatoomiliselt on Kuu seotud rindade, naissuguelundite, mao ning meestel vasaku ja naistel parema silmaga. Kuu valitseb Vähi märki ja 4. astroloogilist maja. Mütoloogia Peaaegu kõigi rahvaste mütoloogias seostatakse Kuud jumalannadega. Nende koguarv on üpris suur, sest erinevaid Kuu faase valitsevad erinevad jumalannad. Päikese ja Kuu jumalad olid peaaegu alati vastassoost. Vanim kreeka kuujumalanna oli Selene, kelle kahe tütre isa oli Zeus. Hiljem tõrjus Selene kõrvale Apolloni kaksikõde Artemis, kellest on rohkem legende. Tema oli jahi ja loomade neitsilik kaitsja ning hõljus noorte saatjannadega mööda metsi. Mehi, kes teda ei austanud, karistati väga karmilt. Artemisega algas kreeklastel ka jumalannade jaotus Kuu faaside järgi. Artemis kui sõltumatu metsik ratsanik kehastab kasvava Kuud. Oma tujukuse, julmuse ja ekstaatilisusega võib ta aga olla seotud ka täiskuuga. Täiskuu naiselikku ja toitvat aspekti kehastab Hera (roomlaste Juno), kes oli Zeusi abikaasa ning perekonna ja kodu kaitsja. Pimeduse ja surma hirmuäratav jumalanna Hekate on aga seotud noorkuuga. Rahvajuttudes ratsutab ta öösiti mustal hobusel ringi ja toob inimestele õudusunenägusid. Kuu (astronoomiline käsitlus) Juhani Nummela. "Astrologian käsikirja", Porvoo, 1989, lk 76 Howard Sasportas "Astrologische Häuser und Aszendenten", Ulm, 1997, lk 248 Astrowiki.de, Kuu
Agathon

Agathon (vanakreeka keeles Ἀγάθων; u 448 eKr Ateena – u 400 eKr Pella) oli vanakreeka tragöödiakirjanik, kes elas ja tegutses peamiselt Ateenas, pärast 411. aastat aga Makedoonias Pellas. Ta oli kolme suure traagiku (Aischylos, Sophokles, Euripides) kõrval olulisemaid Kreeka tragöödiakirjanikke. Agathonilt ei ole säilinud mitte ühtegi terviklikku teost, aga teiste autorite teostest on teada u 50 värsirida, samuti on teada tragöödiate pealkirju.
Ridala valla lipp

Ridala valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Ridala valla lipp. Lipp kinnitati 7. veebruaril 2000. Ridala valla lipp on vapilipp, millel on vapil olevad kujundid pööratud horisontaalseks. Punase kanga vardapoolsel osal on must valge äärisega rõngasrist. Risti lehvipoolne haar väljub ringist ning läbib horisontaalselt lehvipoolse lipuvälja. Risti harude vahelised sektorid on kollased. Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. Rõngasrist sümboliseerib elupuud, mis tähendab igavest elu ning pärineb unikaalselt muistiselt, milleks on trapetsikujuline hauaplaat Ridala kiriku edelanurga lähedal. Risti harude vahelised kollased sektorid sümboliseerivad Päikeseketast ilmasamba otsas. Ridala valla lipp heisatakse alaliselt volikogu ja valitsuse hoone peasissekäigu juurde või selleks sobivasse kohta kas lipuvarda vastavasse hoidjasse või lipumasti. Ajutiselt võib lippu heisata valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, kui ka muudel avalikel üritustel. Vallalipu heiskamise vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel võib teha kohustuslikuks üksnes volikogu otsuse või valitsuse korraldusega. Teistele omanikele on need otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga. Rahvusvahelistel, üleriigilistel ja regionaalsetel üritustel võivad valla lippu kasutada Ridala valla ametlik delegatsioon või valda esindavad kollektiivid või üksikisikud. Vallalipu heiskamisel koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub vallalipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust. Ridala valla vapp Lääne maakond Ridala valla sümboolika valla kodulehel Ridala valla sümboolika