laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Margaret Chan

Margaret Chan Fung Fu-chun (traditsioonilises kirjas 陳馮富珍; lihtsustatud kirjas 陈冯富珍; sündinud 21. augustil 1947 Hongkongis) on hiina arst, kes oli Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) peadirektor aastatel 2007–2017. Margaret Chan lõpetas oma meditsiiniõpingud Kanadas Lääne-Ontario ülikoolis. Aastal 1978 asus ta tööle Hongkongi terviseametkonnas. Aastatel 1994–2003 oli ta Hongkongi valitsuses tervisedirektor. Sellel ametikohal vastutas ta ka linnugripi (1997) ja SARSi vastase võitluse eest (2003). SARS-i suri Hongkongis ligi 300 inimest. Avalikkus ja parlament kritiseerisid Chani viivitava hoiaku pärast SARS-iga võitlemisel. Aastatel 2003–2005 ning 2005–2007 WHO nakkushaiguste järelevalve ja nakkushaigustevastase võitluse osakonna direktor ja peadirektori asetäitja gripipandeemia alal. 8. novembril 2006 valis WHO Täitevkomitee ta WHO peadirektoriks ja 9. novembril kinnitas selle valiku Maailma Terviseassamblee eriistung. Tema esimene ametiaeg algas 4. jaanuaril 2007 ning lõppes 30. juunil 2012, ent 2012. aasta mais kinnitati ta samale ametikohale ka teiseks perioodiks, mis kestis kuni 30. juunini 2017. Dr Margaret Chan appointed to a second term as Director-General, WHO News Release, 23. mai 2012. Ametlik elulugu (inglise keeles) Miriam Shuchman: Improving Global Health — Margaret Chan at the WHO. – New England Journal of Medicine, 356:7, lk 653jj (osutab sellele, et Chan ei ole süüdi SARSi tõrjel tehtud vigades) WHO peadirektor võtab Ansipi luubi alla
Das Phantom der Oper

"Das Phantom der Oper" (või "Das Gespenst im Operhaus") on 1916. aastal Saksamaal loodud must-valge tummfilm, mis pole tänapäevani säilinud. Film põhineb Gaston Leroux' romaanil "Ooperikummitus" ning on esimene film ooperifantoomist.
Ivan VI

Ivan VI (Иоанн Антонович; 23. august (12. august vkj) 1740 – 16. juuli (5. juuli vkj) 1764) oli Venemaa keiser aastatel 1740–1741. Ivan oli Ivan V tütretütre Anna Leopoldovna poeg. Kui Ivan sündis, oli Venemaa keisrinna ja Ivani tädi Anna Ivanovna suremas ning otsustas trooni temale pärandada. Ivan määrati vaid pooleteisekuuselt Venemaa valitsejaks, regendiks määrati esialgu Kuramaalt pärit keisrinna Anna favoriit Bironite dünastia Kuramaa hertsog Ernst Johann Biron (Bühren). Kuna aga õukonnas peeti teda liialt vene aadli huvidele vastanduvaks, siis sama aasta lõpus Biron kukutati ja asendati keisri ema Anna Leopoldovnaga. Siiski jäi vene aadli rahulolematus alles, sest kõrgetel kohtadel olid enamuses sakslased, sealhulgas oli keiser ise sünni poolest sakslane. Anna Leopoldovna oli samuti valitsemiseks liiga noor ja tundis vähe huvi riigiasjade vastu, valitsuse tegelik juht oli Andrei Osterman. 1741. aasta lõpus toimus uus vandenõu, mis lõppes Ivani ja ta vahepeal regendiks saanud ema kukutamisega, uueks keisrinnaks sai Peeter I tütar Jelizaveta Petrovna. Ivan suleti Schlüsselburgi vanglasse. Vangistuse alguses oli Ivan kõigest aastane ja ta jäi vanglasse elu lõpuni. Seetõttu ei saanud ta haridust ja tema vaimsed võimed jäid välja arenemata. Ivanil olid kaks õde ja kaks venda, kõik nooremad. Nemad sündisid vangistuses. Ema Anna Leopoldovna suri 1746. Ivani õed-vennad vabastati vangistusest 1780. aastal, kui Katariina II võim oli kindlustunud ja ta ei pidanud neid enam ohtlikeks. Ivani õdedest-vendadest ühelgi polnud lapsi. 1762. aastal külastas teda uus keiser Peeter III, kes näis Ivanile kaasa tundvat ja võis isegi mõelda tema vabastamise peale. Kuid Katariina II käskis pärast võimuletulekut Ivani iga hinna eest vangistuses hoida, nõudes tema kohest tapmist, kui tekib oht tema vabanemiseks. 1764. aastal prooviski Vassili Mirovitš Ivani vabastada ja taas keisrivõimule aidata. Vabastamiskatse käigus Schlüsselburgi kindlusest Ivan aga hukkus. Püha Andreas Esmakutsutu orden (17. oktoober 1740)
Suur väin

Suur väin on väin Lääne-Eestis Muhu saare ja Mandri-Eesti vahel. Ta ühendab Väinamere siseosa ja Liivi lahte. Väinas on mitu väikest saart, sealhulgas Papirahu, Kesselaid, Kõbajad ja Viirelaid. Suur väin on üks sügavamaid Väinamere osasid. Väinamere sügavaim koht asub Kesselaiu ja Muhu vahel (24 meetrit). Kuivastus asub Muhu tähtsaim sadam. Lalli külas asub sadam väikelaevadele. Veel jäävad Muhu vallas väina äärde Lõetsa, Lehtmetsa, Hellamaa, Võlla, Tusti ja Võiküla. Kesselaiul on omaette küla (Kesse). Suure väina ääres asub Virtsu, mis oli Hanila valla suurim asula. Seal asuvad sadam (nii reisi- kui ka tähtis kaubasadam) ning Virtsu I ja II tuulepark. Esiveres asub samuti tuulepark. Kuivastu ja Virtsu vahel on laevatee, mille kaudu toimub parvlaevaliiklus. Põhjast lõunasse kulgeb peamine Muhu väina laevatee. Kavandatakse silda üle Suure väina (Saaremaa sild). Muhu ja Saaremaa vahel asub Väike väin. Viire kurk
Tony Kushner

Tony Kushner (kodanikunimi Anthony Robert Kushner; sündinud 16. juulil 1956 New Yorgis) on mitmete auhindadega pärjatud USA näitekirjanik ja stsenarist. Tema tuntuimaks näidendiks on 1992. aastal valminud "Inglid Ameerikas", mille eest ta pärjati Pulitzeri preemiaga. Lisaks on ta koos Eric Rothiga kirjutanud stsenaariumi 2005. aasta Steven Spielbergi lavastatud filmile "München", mille eest ta nomineeriti parima mugandatud stsenaariumi Oscarile. 2005 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks 2012 – National Medal of Arts
Marguerite Porete

Marguerite Porete (suri 1310) oli prantsuse müstik, kes kirjutas kristlikku müstikat kajastava teose "Le Mirouer des simples âmes anienties et qui seulement demeurent en vouloir et désir d'amour". Raamat oli eriti populaarne 15. sajandi Inglismaal. Tema elu kohta on väga vähe teada. Ajaloolased arvavad, et ta pärines Hainaut' krahvkonnast (ala praeguse Prantsusmaa ja Belgia piiril). Ta oli begiin. Aastal 1306 või 1307 süüdistati teda ketserluses ning pandi Pariisis vanglasse. Pikk inkvisitsiooniprotsess kestis 18 kuud ning Marguerite mõisteti surma. Ta põletati tuleriidal 1. juunil 1310 koos proselüüdist juudiga (kes olevat rüvetanud Püha Neitsi pildi) tuleriidal.
Kaposvár

Kaposvár on komitaadi õigustega linn Ungaris, Somogyi komitaadi ja Kaposvári kreisi keskus. Linna on Kaposina esimest korda mainitud 1009. aastal. 1555 vallutasid linna türklased. Tänu asukohale Budapesti–Zagrebi raudtee ääres arenes linn 19. sajandil kiiresti. Linnas asus Austria-Ungari sõjaväegarnison. Kaposvári ülikool asutati 2000. aastal. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024.  Kaposvár – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kaposvári koduleht
Emil Lenz

Heinrich Friedrich Emil Lenz (24. veebruar/vkj 12. veebruar 1804 Tartu – 10. veebruar 1865 Rooma) oli baltisakslasest füüsik. Ta sõnastas 1833 induktsioonivoolu suuna määramise reegli (Lenzi reegel). Tema järgi on valitud induktiivsuse tähis L. Ta lõpetas 1820 Tartu Kubermangugümnaasiumi. Aastail 1820–1823 õppis ta Tartu Ülikoolis keemiat ja füüsikat. 1823–26 võttis Lenz osa Otto von Kotzebue kolmandast ümbermaailmareisist füüsikuna. Ta mõõtis külastatud paikades ilma ja merevee füüsikalisi omadusi. Ekspeditsiooni tulemused avaldati 1831 "Peterburi Teaduste Akadeemia Toimetistes". Tema nime kannab Lenzi neem Taimõri järves. Hiljem mõõdistas Lenz Kaukaasias Kaspia mere rannikut. Aastast 1828 kuulus Lenz Peterburi Teaduste Akadeemiasse, esialgu adjunktina, alates 1834 akadeemikuna. 1836. aastast oli ta Peterburi ülikooli õppejõud (aastast 1840 professor ja matemaatika-füüsikateaduskonna dekaan, 1863. aastast surmani rektor). Lisaks õpetas ta 1830–31 St. Petri-Schules, samuti Mihhaili suurtükiväekoolis. Lenzi loengud füüsikast ja füüsikalisest geograafiast paistsid silma selguse ja range süstemaatilisuse poolest. Sama kehtis tema gümnaasiumide füüsikaõpiku ja füüsikalise geograafia käsiraamatu kohta. Kumbagi anti välja mitu trükki. Eriti levinud oli neist füüsikaõpik. Lenzi reegli järgi tekitab indutseeritud elektromotoorjõud alati elektrivoolu, mille magnetväli püüab kompenseerida muutusi induktsioonivoolu esilekutsuvas magnetvoos. Selle reegli avaldas ta 1834 artiklis "Über die Bestimmung der Richtung durch elektrodynamische Vertheilung erregten galvanischen Ströme" Füüsika ja Keemia Aastaraamatus ("Annalen der Physik und Chemie", alates 1900 kuni tänapäevani kannab see ajakiri nime "Annalen der Physik"). Elektromagnetismi hakkas Lenz õppima 1831. Lisaks omanimelisele seadusele avastas Lenz James Prescott Joule'ist sõltumatult 1842 Joule'i seaduse ja sellepärast nimetatakse seda Joule'i-Lenzi seaduseks. Lenz osales agaralt galvanoplastika väljatöötamises. Selle meetodi oli leiutanud tema sõber ja kolleeg Moritz von Jacobi. 1839 valmistas Lenz selle meetodi abil mitu medaljoni. Koos ühe reljeefiga, mille Jacobi samal aastal valmistas, on need maailma esimesed galvanoplastilised skulptuurid. Füüsikalise geograafia vallas uuris Lenz õhutemperatuuri ja merevee soolsust, Kaspia mere veetaseme kõikumist, õhurõhu muutuse sõltuvust kõrgusest merepinnast, maamagnetismi mõõtmist, magnetilist inklinatsiooni jm. Lenz suri Roomas rabandusse. Tema vanaisa Friedrich David Lenz oli Tarvastu koguduse õpetaja ning Tartu Ülikooli eesti ja soome keele lektor. Tema poeg Robert Lenz (1833–1903) oli füüsik, Vene Geograafiaseltsi füüsikalise geograafia osakonna juht, Peterburi Teaduste Akadeemia korrespondentliige ja salanõunik. Eesti entsüklopeedia, 5. köide, Tallinn 1990, ISBN 5899000090 Valdek Pütsep, Repliik, Sirp ja Vasar, 29. detsember 1978, lk 13
Meeksi Ristija Johannese kirik

Miikse Ristija Johannese kirik on õigeusu kirik Võru maakonnas Setomaa vallas Miikse külas. Kiriku ehitasid 1953. aastal (veel Jossif Stalini eluajal) ühiskondlikus korras koguduse liikmed vana kiriku asemele. Ehitati öösiti, ehitajad pääsesid huvitaval kombel tagakiusamisest. Hoone pühitseti aastal 1956. Miikse kiriku suurim ja tuntuim peetav püha on vana jaanipäev 7. juulil. Kirikupühade ajal tulevad selle kandiga seotud inimesed koju, et hommikupoolikul olla kirikus. Toimub ka ristikäik ümber kiriku. Pärast jumalateenistust külastatakse omaste haudu, kuhu võetakse kaasa ka sööki ja jooki. Kirik on ehitatud puidust ja kaetud puidust laudisega. Viimati renoveeriti hoonet 2013. aastal koguduse poolt. Kiriku ümber asub Miikse kalmistu. Kalmistul paikneb ka Teises maailmasõjas langenute mälestusmärk. Kirik asub Miikse oja kaldal teede ristumispunktis. Kirikust edelas, 80 meetri kaugusel asub Miikse oja kaldal Jaanikivi, mis on muinasaegne ohvrikivi. Kunagi asus selle ohvrikivi juures ka Miikse Jaanikivi tsässon. Miikse kirikust lõunas, 500 meetri kaugusel asub Miikse külaplats, kus tähistatakse suurima pühana jaanipäeva (vana kalendri järgi). https://www.eoc.ee/kogudus/meeksi-ristija-johannese-kogudus/
Bodeni vald

Bodeni vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Suuremad asulad on: Boden Bodträskfors Gunnarsbyn Harads Svartlå Sävast Unbyn Vittjärv Q129406980 Valla koduleht
Liidia Poska-Teiss

Liidia Poska-Teiss (6. aprill 1888 Kuressaare – 14. mai 1956 Tartu) oli eesti zooloog, histoloog ja tsütoloog; aastast 1939 bioloogiadoktor (esimene eestlasest naisteadusdoktor). 1914. aastal lõpetas ta Peterburis naiste loodusteaduskursused loodusteaduste õpetamise ja histoloogia alal. Aastatel 1912–1914 oli samas histoloogiaassistendi abi. 1917. aastal töötas V. Behterevi nimelises psühhoneuroloogiainstituudis histoloogia ja embrüoloogia õppejõuna. 1918. aastal alustas õpetajana tööd Tallinnas. 1919. aastast töötas Tartu ülikoolis, kus oli 1919–1926 oli zooloogiakateedri vanemassistent, 1939. aastast dotsent, 1940. aastast professor ja 1941. aastast üldbioloogia labori juhataja. Teise maailmasõja ajal töötas ta sealsamas kateedris assistendina. Aastail 1944–1956 oli Tartu Riiklikus Ülikoolis tsütoloogia ja geneetika kateedri professor, 1956. aastast arstiteaduskonna histoloogiakateedri juhataja. Ta avastas Eestis elava rohekärnkonna. Tegeles limuste ja kahepaiksete ning nende sugurakkude uurimisega. Liidia Poska-Teiss on maetud Tartu Raadi kalmistule. Tema isa, kooliinspektor ja talurahvaasjade komissar Mihhail (Michael) Poska (1860–1892) oli riigimees Jaan Poska (1866–1920) vend. Tema vend Mihhail Poska juunior oli Tartu ülikoolis 1913–1918 Rooma õiguse õppejõud.
Gustav Schädler

Gustav Schädler (18. november 1883 Triesenberg – 19. juuni 1961 Vaduz) oli Liechtensteini pedagoog ja poliitik, aastatel 1922–1928 Liechtensteini valitsusjuht. Hariduse omandas Schädler Saulgau õpetajate seminaris ja Šveitsis Zürichi ülikoolis. Zürichis kuulus ta üliõpilasseltsi Manessia. Aastaid oli ta tegev õpetajana. Poliitikuna kuulus ta konservatiivsesse Rahvaparteisse. 2. märtsil 1922 valis Liechtensteini Maapäev ta 13 häälega valitsusnõunikuks ehk valitsuse liikmeks. Sama aasta 6. juunil valis Maapäev ta seitsme poolthäälega uueks valitsusjuhiks. Tema valitsuse ajal viidi 24. mail 1924 sisse ühisturg Šveitsiga ja võeti ametliku maksevahendina kasutusele Šveitsi frank. Schädleri valitsuse 1926. aastal välja töötatud ja Maapäeva poolt kinnitatud rahandusõigus pani aluse Liechtensteini kujunemisele Euroopa oluliseks panganduskeskuseks. Septembris 1927 tabasid Gamprini ja Ruggelli valda ulatuslikud üleujutused. Valitsusjuhina juhtis Schädler 28. septembril moodustatud keskabikomiteed, mis tegeles üleujutuste tagajärgede likvideerimisega. Kui 1928. aastal puhkes skandaal Liechtensteini Laenu- ja Hoiukassas avastatud omavoli ümber, viis see Schädleri valitsuse langemiseni. 15. juunil 1928 esitas ta tagasiastumisavalduse, mille vürst ka rahuldas. Aastatel 1928–1931 esitati Schädlerile seoses Laenu- ja Hoiukassa juhtumiga mitmeid süüdistusi ameti- ja järelevalvekohustuste eiramises, milles riigikohus ta lõpuks 14. detsembril 1931 õigeks mõistis. Hiljem jätkas ta tööd kooliõpetajana. Tema kauaaegseks töökohaks oli Vaduzi Maakool. Aastast 1939 kuulus ta ka kooli nõukogusse.
Alfons Feger

Alfons Feger (5. aprill 1856 Triesen – 18. juuli 1933 Vaduz) oli Liechtensteini poliitik, 4. maist 1. juunini 1922 valitsusjuhi kohusetäitja. 2. märtsil 1922 valiti ta valitsusjuht Josef Ospelti asetäitjaks. Kui Ospelt 26. aprillil samal aastal Liechtensteini Maapäeva poolt ametist vabastati, nimetati uue valitsusjuhi määramiseni peaministri kohusetäitjaks Alfons Feger. Tema volitused jõustusid sama aasta 4. maist. Teadmata põhjustel lahkus ka Feger ise ennetähtaegselt oma kohusetäitja ametist ja 1. juunil nimetati tema asemel ajutiselt valitsust juhtima Felix Gubelmann. Alfons Feger jätkas tööd valitsuse liikmena ja oli Gustav Schädleri valitsuses aastatel 1923–1928 taas valitsusjuhi asetäitja.
Mývatn

Mývatn on järv Põhja-Islandil Norðurland eystra piirkonnas Suður-Þingeyjarsýsla maakonnas Húsavíkist 54 km ja Akureyrist 99 km kaugusel. Mývatniks kutsutakse vahel ka kogu järve ümberkaudset asustatud piirkonda. Selles piirkonnas asuvad veel sellised vaatamisväärsused nagu Hveriri mudaaugud, Grjótagjá lõhe, Hverfjalli vulkaanikraater, Dimmuborgiri laavaväli, ja Krafla vulkaaniline piirkond. Mývatn asub 215 km pikkusel turismimarsruudil Teemantring (Diamond circle), kuhu kuuluvad veel Dettifoss, Ásbyrgi ja Húsavík. Mývatni (Kärbsejärv, sõnadest mý 'kärbes', vatn 'järv') nimi tuleneb tohutust kärbeste hulgast selles piirkonnas. Järv asub 277 m kõrgusel üle merepinna, pindala on 37 km2, keskmine sügavus 2,5 m ning suurim sügavus 4,5 m. Sellel asub umbes 50 saart ja saarekest. Järv ja selle ümbruse märgala on erakordselt rikas veelindude poolest, eriti palju on parte. Piirkonna kaguosas paikneb Höfdi looduspark. Mývatn asub Põhja-Ameerika ja Euraasia laama kokkupuutekohas. Laamad eralduvad teineteisest umbes 2 cm aastas. Tekkinud lõhed täidab maapõuest välja voolanud laava. See on läbi aegade põhjustanud suurt vulkaanilist aktiivsust. Lake Myvatn and the river Laxá
Liechtensteini valitsusjuht

Liechtensteini Vürstiriigi valitsusjuht (saksa keeles Regierungschef des Fürstentums Liechtenstein) on Liechtensteini täidesaatva võimu ehk valitsuse juht. Teda nimetatakse ka Liechtensteini peaministriks, kuid see ei ole ametlik nimetus. Liechtensteini valitsusjuhi nimetab ametisse riigi parlamendi ehk Maapäeva ettepanekul Liechtensteini vürst. Liechtensteinis ei esitata tavaliselt valitsusjuhiks valimised võitnud partei esimeest, vaid selle partei mõni muu mõjukas liige. Vastavalt Liechtensteini põhiseadusele võib vürst anda isiklikult valitsusjuhile ülesandeid. Põhiseaduse kohaselt kaasallkirjastab valitsusjuht seadused, samuti vürsti ja regendi määrused ning otsused. Ükski neist ei jõustu ilma valitsusjuhi allkirjata. Valitsusjuht annab ametivande kas vürstile või regendile, teised valitsusliikmed aga temale. Liechtensteini valitsusjuht juhib valitsuse (Regierung) tööd, kuhu peale tema kuulub veel vähemalt neli valitsusnõunikku (Regierungsrat). Üks valitsusnõunikest on ühtlasi valitsusjuhi asetäitja. Asetäitja nimetatakse sarnaselt valitsusjuhiga parlamendi ettepanekul ametisse vürsti poolt. Liechtensteini esimeseks valitsusjuhiks oli Josef Ospelt, kes nimetati sellesse ametisse 2. märtsil 1921. Liechtensteini valitsusjuhtide loend Liechtensteini valitsuse veebileht (saksa ja inglise keeles)
Felix Gubelmann

Felix Gubelmann (24. detsember 1880 Gamprin – 13. juuli 1929 Gamprin) oli Liechtensteini poliitik, 1. juunist 6. juunini 1922 valitsusjuhi kohusetäitja. Ta oli Progressiivse Kodanikepartei liige. Liechtensteini Maapäeva valimistel 1922. aastal valiti ta Gamprini valla esindajana parlamenti. Maapäeva esimesel istungil 3. märtsil 1922 valiti ta kaheteistkümne poolthäälega valitsuse liikmeks ehk valitsusnõunikuks. Kui valitsusjuhi kohusetäitja Alfons Feger oma ametist 1. juunil 1922 loobus, oli Gubelmann kuus päeva kuni Gustav Schädleri valitsuse ametisse nimetamiseni valitsusjuhi kohusetäitja. Pärast seda jätkas ta valitsuse koosseisus valitsusnõunikuna kuni 1926. aastani. Aastatel 1927–1928 oli ta Maapäeva liikluskomisjoni liige.
Fjodor II

Fjodor II (vene Фёдор II Борисович; 1589 – 20. juuni (vkj 10. juuni) 1605) oli Vene tsaar 23. aprillist (vkj 13. aprillist) 11. juunini (vkj 1. juunini) 1605 Segaduste ajal Venemaal. Fjodor oli Ivan Julma soosiku Maljuta Skuratovi tütre Maria ja Boriss Godunovi poeg. Isa andis talle oma-aja parima hariduse, valmistades poega ette haritud valitsejaks. Paistab, et Fjodori vaimsed võimed olid suured, sest ta koostas (või tehti seda tema juhtimisel) Venemaa esimese algupärase kaardi, mis on säilinud tänaseni. 1605. aasta 13. aprillil suri Boriss Godunov ootamatult, kui parajasti käis sõda Moskva peale liikuvate Vale-Dmitri väesalkadega, ja nii sai vaevalt 16-aastane Fjodor tsaariks. Ehkki ta oli andekas ja füüsiliselt väga tugev, polnud Fjodoril oma isa autoriteeti ega võimalusi, et bojaare vaos hoida. Üldine rahulolematus, mida oli tuntud Borissi vastu, pöördus nüüd poja vastu. Olukorraga toime tulemiseks toetus Fjodor Pjotr Basmanovile, kes keelitas oma väesalku Fjodorile truudust vanduma, ise aga haudus salaplaani tema vastu. Samal ajal marssis Vale-Dmitri oma vägedega Moskva peale ning nõudis Godunovide kukutamist. Rühm bojaare haaraski 10. juunil kremlis võimu ja kukutas tsaari. Varsti pärast seda nii Fjodor kui ta ema kägistati. Hiljem väideti, et nad olid enesetapu teinud, ehkki surnukehadel olid selged vägivalla märgid. Fjodoriga lõppes ka kõigest seitse aastat kestnud Godunovide dünastia valitsemisaeg Venemaa troonil.
Ilmapuu

Ilmapuu ehk maailmapuu ehk elupuu on müütiline puu. Ilmapuu kujundit on kasutatud eesti ornamentikas, rauaaegse riietuse juurde kuulunud keekandjates ja ka eelkristlikust ajast pärit eesti ülikute trapetsiaalsetel hauaplaatidel.[viide?] Yggdrasil Suure tamme laul Elupuu (mütoloogia)
September 2003

September 2003, kroonika Kuupäevad:   1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Astronoomid teatasid asteroidi 2003 QQ47 avastamisest. David Blaine alustas Thamesi jõe kohal vastupidavuskatset, mille käigus ta püüab elada 44 päeva 30 jala kõrgusel väikeses kastis ilma söögi ja joogita. Bermudale jõudis orkaan Fabian. Tegemist oli tugevaima orkaaniga, mis oli saart viimase viieteistkümne aasta jooksul tabanud. Singapuri mehel diagnoositi SARS. Tegemist oli esimese haigusjuhtumiga alates sama aasta juunist. Taifuun tabas Lõuna-Koread, tappes 42 inimest ja jättes kadunuks 24. Rootslased hääletasid euro kasutuselevõtu vastu. Euroopa Liidu laienemine: eestlased hääletasid Euroopa Liiduga liitumise poolt. Rootsi politsei vahistas Per-Olof Svenssoni kahtlustatuna Rootsi välisministri Anna Lindhi mõrvas. Euroopa Liidu laienemine: lätlased hääletasid Euroopa Liiduga liitumise poolt. Rumeeniast 2002. aastal leitud lõualuu tunnistati kuuluvat vanimale leitud nüüdisinimesele. Lõualuu vanuseks määrati radiosüsiniku meetodiga vahemik 34 000 kuni 36 000 aastat tagasi. Moskva ja kogu Venemaa patriarh Aleksius II saabus visiidile Eestisse.
Tšernihiv

Tšernihiv (varem eesti keeles venepäraselt Tšernigov) on linn Ukrainas, Tšernihivi oblasti keskus. Asub Desna paremal kaldal. Tšernihiv on Kiievi-Vene vanimaid linnu. 9. sajandil oli see severjaanide keskus. Asulat on esmamainitud 907. aastal. Jaroslav Targa poja Svjatoslav II Jaroslavitši, Tšernigovi vürsti ja Rjurikovitšide Tšernigovi vürstidünastia rajaja ajal kujunes vürstiriik ja selle valitsejad üheks olulisemaks dünastiaharuks Vana-Vene riigi alal, kui Jaroslavi kolm poega valitsesid kolmeks jagatud Vana-Vene alasid. 1239. aastal rüüstasid linna mongolid. 1370. aastast kuulus Tšernihiv Leedu suurvürstiriiki, 1503. aastal läks Moskva vürstiriigile.  Pikemalt artiklis Tšernihivi piiramine 2022. aastal sai linn kannatada sõjategevuses. 6. märtsil 2022 andis president Zelenskõi linnale kangelaslinna tiitli. Vaade Tšernihivi detinetsilt Tšernihivi Issandamuutmise peakirik, ehitatud 1030. aastal Tšernihivi Paraskeva kirik, 1201 Borõssi ja Glibi kirik Katariina kirik 17. sajandist Tšernihivi Kolmainu kloostri Jumalaema templisseminemise kirik 1677. aastast Tšernihivi rügemendikantselei hoone, ehitatud 1690. aastatel Tšernihivi kolleegiumi ukraina barokkstiilis hoone 18. sajandi algusest Tšernihivi Jeletski kloostri Jumalaema Uinumise kirik Kolmainsuse kloostri Püha Kolmainu katedraal Kolmainsuse kloostri Püha Kolmainu katedraali kellatorn 13. sajandi märtritele pühitsetud Mihhaili ja Fjodori kirik, püstitatud 19. sajandil Administratiivhoone Tšernihivis Oblasti filharmoonia hoone Hotell Tšernihivis Tarass Ševtšenko nimeline draamateater Peapiiskopi residents Tšernihivi raudteejaam Tšernigivi vürstiriik Tšernihivi piiramine Ряду украинских городов присвоено специальное звание Город-герой - Korrespondent.net, 06.03.2022 (vaadatud: 07.03.2022) Linnavalitsuse koduleht