1928

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 | 1931 | 1932 | ► | ►► 1928. aasta (MCMXXVIII) oli 20. sajandi 28. aasta. ... 11. veebruar – Šveitsis Sankt Moritzis algasid II taliolümpiamängud. ... ... 17. mai – Hollandis Amsterdamis algasid IX kaasaegsed suveolümpiamängud. 9. juuni – Charles Kingsford-Smith ja Charles Ulm lendasid esimestena maailmas üle Vaikse ookeani. 6. juuli – New Yorgis esilinastus 57-minutine helifilm, krimidraama "Lights of New York" ("New Yorgi tuled"). ... ... 12. oktoober – Bostoni lastehaiglas kasutati esimest korda "raudkopsu". 15. oktoober – Saksamaa dirižaabel (õhulaev) Graf Zeppelin tegi esimese kommertslennu üle Atlandi ookeani, maandudes USA New Jersey osariigis Lakehursti linnas. ... ...  Pikemalt artiklis 1928. aasta Eestis 1. jaanuar – toimus 1928. aasta rahareform. Markade-pennide asemel hakkasid kehtima kroonid-sendid. 6. jaanuar – Riias toimus Tartu Noorte Meeste Kristliku Ühingu võrkpallimeeskonna ja sealse, eelmise aasta mitteametlikuks maailmameistriks tulnud meeskonna JKSi vahel matš, mille võitis Tartu 2:0. 29. jaanuar – lõppesid Eesti meistrivõistlused kiiruisutamises. Mitmevõistluses võitis Christfried Burmeister. 5. veebruar – Eesti Spordi Keskliit kinnitas Amsterdami olümpiaks ettevalmistuse eelarve (238 000 marka) kuni 1. maini. Eelarve suurimad kulud olid kergejõustikule ja jalgpallile. 13. veebruar – Sankt Moritzi taliolümpiamängud: sel päeval võistlesid kiiruisutajad Christfried Burmeister ja Aleksander Mitt. Kahe mehe parim koht oli 15. 14. veebruar – Sankt Moritzi taliolümpiamängud: sel päeval võistlesid taas (võistlesid ka 13. veebruar) kiiruisutajad Christfried Burmeister ja Aleksander Mitt. Kahe mehe parim koht oli 19. 16. veebruar – liikluseks avati Lelle-Papiniidu kitsarööpmeline raudtee. Nüüd sai Tallinnast Pärnusse varasema 14 tunni asemel 6 tunniga. 19. veebruar – Tallinnas avati Eesti esimene raadionäitus. Tuntud välisfirmade kõrval osalesid ka kohalikud raadiotöökojad ja -amatöörid. 24. veebruar – kogu Eestis toimusid suured pidustused omariikluse 10. aastapäeva puhul. 25. veebruar – Helsingis peetud kiiruisutamisvõistlustel tegi Aleksander Mitt 5000 m-s Eesti rekordi ajaga 9.18,8 ja jäi sellega 10. kohale. 28. veebruar – Tallinnas asutati jalgpalliselts Estonia. 29. veebruar – valitsuse otsusel müüdi Eestis tuletikkude valmistamise ainuõigus Rootsi tikutootmisettevõttele. 12. märts – Tallinnas lõppesid esimesed Eestis peetud rahvusvahelised jääpurjetamisvõistlused. Need kestsid kaks päeva ja need võitis Erik Holst. 2. aprill – Eesti Spordi Keskliidu esimeheks sai kindral Johan Laidoner. 18. aprill – asutati Välis-Eesti Ühing. 27. aprill – Tallinnas avati esimene autonäitus: eksponeeriti 22 sõidu- ja 8 veoautot. 7. mai – asutati Pärnumaa Spordiliit. 15. mai – Viljandis asutati spordiselts Sakala. 18. mai – Tallinna tehnikumis kaitses diplomitöö Johanna Tammison, kellest sai Eesti esimene naisinsener. 25. mai – Riigikogu võttis vastu "Raudteevõrgu arendamise seaduse". 2. juuni – Ohvitseride Keskkogu ruumides valiti väeosaülemate aukohtu esimene koosseis. 3. juuni – Tallinnas toimusid Eesti meistrivõistlused maratonis, kus üllatuslikult võitis ajakirjanikust spordimees Karl Laas. 10. juuni – avati Otepää Vabadussõja mälestussammas. 17. juuni – Tallinnas lõppes kolm päeva kestnud esimene Eesti-Soome tennisemaavõistlus, mille Eesti kaotas 5:12. 26. juuni – Tallinnas avati rootsi nüüdiskunsti ülevaatenäitus, kus oli eksponeeritud üle 300 teose. 27. juuni – Tartus avati kuningas Gustav Adolf II ausammas. 30. juuni – Tallinnas toimus 2. juulini kestnud IX üldlaulupidu. 7. juuli – esimest korda toimus jooks ümber Viljandi järve. 8. juuli – asutati Eesti Jahtklubide Liit. 12. juuli – Nõukogude jäälõhkuja Krassin (selle kapten oli eestlane Karl Jõgi) päästis Teravmägede lähedal Umberto Nobile ekspeditsiooni ellujäänud. 31. august – Tartus asutati Eesti Maanaiste Keskselts. 31. august – Haapsalus asutati Läänemaa spordiselts Läänela. 1. september – Eesti laskis käibele esimesed kümnekroonised paberrahad. 8. september – Estonia teatris esietendus esimese algupärase eesti ooperina Evald Aava "Vikerlased". 9.–10. september – toimus esimene üleriiklik loomakaitse kongress. 15. september – tegevust alustas Tartu Ülikooli Kehakultuuri Instituut. 14. oktoober – Tõrvas avati Vabadussõja mälestussammas. 26. oktoober – Timotheus Grünthal valiti riigikohtunikuks. Novembris ilmus August Gailiti romaan "Toomas Nipernaadi". 6. detsember – Jaan Jaago tuli Münchenis elukutseliste maadluses seitsmendat korda maailmameistriks. 14. detsember – Käreveres kukkus kokku äsja valminud sild üle Emajõe.  Pikemalt artiklis Sündinud 1928 1. jaanuar – Vello Viisimaa, eesti opereti- ja estraadinäitleja 18. jaanuar – Aleksandr Gomelski, vene korvpallitreener 24. jaanuar – Desmond Morris, Briti antropoloog ja kirjanik 24. jaanuar – Vladimir Nikolajev, Eesti võrkpallitreener 8. veebruar – Vjatšeslav Tihhonov, Nõukogude Liidu filminäitleja 15. veebruar – Eno Raud, eesti kirjanik 22. veebruar – Ingrid Wigernæs, norra murdmaasuusataja 24. veebruar – Michael Harrington, USA demokraatlik sotsialist 31. märts – Gordie Howe, kanada hokimängija 7. aprill – Alan J. Pakula, USA filmilavastaja, – produtsent ja -stsenarist 20. aprill – Arvo Kruusement, eesti filmilavastaja 23. aprill – Shirley Temple (Shirley Temple Black), ameerika näitleja ja poliitik 10. mai – Arnold Rüütel, eesti poliitik 24. mai – William Trevor, iiri kirjanik 2. juuni – Stig Claesson, rootsi kirjanik ja kunstnik 15. juuni – Laurence Badie, prantsuse teatri- ja filminäitleja 13. juuli – Ellen Niit, eesti lastekirjanik, luuletaja ja tõlkija 28. juuli – Vive Tolli, eesti graafik 6. august – Andy Warhol, USA kunstnik 21. august – Chris Brasher, Suurbritannia kergejõustiklane ja spordiajakirjanik 3. september – Ion Druță, Moldova kirjanik 9. oktoober – Einojuhani Rautavaara, soome helilooja 22. november – Uno Aava, eesti rallisõitja 23. november – Kalmer Tennosaar, eesti laulja 12. detsember – Tšõngõz Aitmatov, kirgiisi kirjanik 31. detsember – Veijo Meri, soome kirjanik  Pikemalt artiklis Surnud 1928 6. jaanuar – Alvin Kraenzlein, USA kergejõustiklane 16. jaanuar – Bernhard III, endine Sachsen-Meiningeni hertsog 28. jaanuar – Vicente Blasco Ibáñez, hispaania kirjanik 24. märts – Mindaugas II, Leedu kuningas 1918. aastal 25. aprill – Peter von Wrangell, üks valgekaartlaste juhte Vene kodusõjas 18. juuni – Roald Amundsen, Norra polaaruurija 9. august – Friedrich II, endine Badeni suurhertsog 12. august – Leoš Janáček, tšehhi helilooja 16. oktoober – Sally von Kügelgen, baltisaksa maalikunstnik 21. november – Heinrich XXVII, Reußi noorema liini vürst füüsika – Owen Willans Richardson keemia – Adolf Otto Reinhold Windaus meditsiin – Charles Jules Henri Nicolle kirjandus – Sigrid Undset rahu – auhinda ei antud välja ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 218–220