laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lengenbostel

Lengenbostel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis. Valla pindala on 5,08 km². 31. detsembril 2017 elas seal 458 inimest. Lengenbostel kuulus 1180. aastal rajatud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik hertsogkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsoglikust territooriumist, sealhulgas Lengenbostelist, sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.sittensen.de
Sittensen

Sittensen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis. Valla pindala on 18,55 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5901 inimest. Vald asub umbes 20 km Rotenburgist kirdes ja 45 km Hamburgist edelas. Sittensen kuulus – selle valitsusena – 1180. aastal rajatud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. Kuid religioosses mõttes moodustas Sittensen osa Verdeni piiskopkonnast, kuni 1566. aastal kaotasid senised piiskopid paavsti tunnustamise, peale viimase katoliku piiskopi aastatel 1630–1631. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik hertsogkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsoglikust territooriumist sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.sittensen.de
Vanalinna Advokaadibüroo

Vanalinna Advokaadibüroo on Tallinnas tegutsev advokaadibüroo. Büroo eesotsas on Leelo Viil. Büroo ajalugu ulatub 1950. aastatesse, mil see tegutses nime all Tallinna II Õigusnõuandla.[viide?] 1991 nimetati see ümber Vanalinna Advokaadibürooks. Tallinna I Õigusnõuandla https://web.archive.org/web/20190210044402/https://www.advokatuur.ee/eng/law-offices/law-offices.ao/vanalinna-advokaadiburoo (vaadatud 09.02.2019) https://leadell.ee/advokaadid/aivar-pilv/ (vaadatud 09.02.2019) https://www.advokatuur.ee/eng/law-offices/law-offices.ao/vanalinna-advokaadiburoo
Tiste

Tiste on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis. Valla pindala on 23,85 km². 31. detsembril 2017 elas seal 895 inimest. Tiste kuulus 1180. aastal rajatud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik hertsogkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsoglikust territooriumist, sealhulgas Tistest, sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.tiste.de
Vierden

Vierden on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis. Valla pindala on 21,30 km². 31. detsembril 2017 elas seal 746 inimest. Vierden kuulus 1180. aastal rajatud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik hertsogkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsoglikust territooriumist, sealhulgas Vierdenist, sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.vierden.de
Wohnste

Wohnste on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis. Valla pindala on 19,18 km². 31. detsembril 2017 elas seal 761 inimest. Wohnste kuulus 1180. aastal rajatud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik hertsogkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsoglikust territooriumist, sealhulgas Wohnstest, sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.sittensen.de
Anseküla

Anseküla on küla Saaremaa vallas Saare maakonnas. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Salme valda. Anseküla kiriku endisse asukohta on ehitatud Anseküla tuletorn. Anseküla kihelkond Anseküla mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Advokaadibüroo COBALT

Advokaadibüroo COBALT OÜ on Eesti advokaadibüroo. See büroo on Baltimaade advokaadibüroode keti COBALT Eestis tegutsev üksus. Eestis tegutsev büroo asutati 1990. See büroo on kandnud eri nimesid: Advokaadibüroo COBALT AS Advokaadibüroo LAWIN AS LAWIN Lepik & Luhaäär Advokaadibüroo AS AS Advokaadibüroo Lepik & Luhaäär LAWIN. https://web.archive.org/web/20190209174933/https://www.cobalt.legal/ee/b%C3%BCroo/meist/ (vaadatud 09.02.2019) e-Äriregister (vaadatud 09.02.2019) Koduleht
Ahausen

Ahausen on vald Saksamaal Alam-Saksimaal Rotenburgi kreisis. Valla pindala on 34,41 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1886 inimest. Wümme jõgi voolab idast läände umbes 2 km Ahauseni keskusest põhjas. Ahausenit ümbritsev ala on tugevalt metsane ja paljud rajad sobivad matkamiseks. Seal on suured looduskaitsealad, mis koosnevad nõmmedest. Wolfsgrund on tuntud kaitseala lõunas. Küla on esmamainitud 1226. aastal nimega Ouhusen. Siis kuulus Ahausen 1180. aastal rajatud vürstlikku Verdeni piiskopkonda. Linn purustati Kolmekümneaastases sõjas (1618–1648) krahv Tilly vägede poolt. 1648. aastal muudeti vürstlik piiskopkond Verdeni vürstkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. Hannoveri kuningriik liidendas vürstkonna reaaluniooni ning vürstlikust territooriumist, sealhulgas Ahausenist, sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. Evangeelne luterlik kirik on küla maamärk. Kirikut ehitati ümber 1637. aastal ja taas 1848. aastal. Ahauseri veski ja selle 36 000 m² veskitiik on populaarsed turismisihtkohad. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Ahauseni veebileht
Bötersen

Bötersen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis. Valla pindala on 19,85 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1060 inimest. Bötersen kuulus 1180. aastal rajatud vürstlikku Verdeni piiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik piiskopkond Verdeni vürstkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik vürstkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti vürstkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas vürstkonna reaaluniooni ning vürstlikust territooriumist, sealhulgas Bötersenist, sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.boetersen.de
Easte

Easte on hajaküla Saaremaa vallas Saare maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hassendorf

Hassendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis. Valla pindala on 11,67 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1133 inimest. Hassendorf kuulus 1180. aastal rajatud vürstlikku Verdeni piiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik piiskopkond Verdeni vürstkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik vürstkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti vürstkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas vürstkonna reaaluniooni ning vürstlikust territooriumist, sealhulgas Hassendorfist, sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.hassendorf.de
Hellwege

Hellwege on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis. Valla pindala on 27,44 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1068 inimest. Hellwege kuulus 1180. aastal rajatud vürstlikku Verdeni piiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik piiskopkond Verdeni vürstkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik vürstkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti vürstkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas vürstkonna reaaluniooni ning vürstlikust territooriumist, sealhulgas Hellwegest, sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.sottrum.de
Horstedt (Alam-Saksi)

Horstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis. Valla pindala on 22,49 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1302 inimest. Horstedt kuulus 1180. aastal rajatud vürstlikku Verdeni piiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik piiskopkond Verdeni vürstkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik vürstkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti vürstkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas vürstkonna reaaluniooni ning vürstlikust territooriumist, sealhulgas Horstedtist, sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.sottrum.de
Reeßum

Reeßum on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis. Valla pindala on 28,47 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1712 inimest. Reeßum kuulus 1180. aastal rajatud vürstlikku Verdeni piiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik piiskopkond Verdeni vürstkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik vürstkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti vürstkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas vürstkonna reaaluniooni ning vürstlikust territooriumist, sealhulgas Reeßumist, sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.reessum.de
Ķeiži

Ķeiži on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Jērcēni vallas. Küla asub valla keskusest Jērcēnist 10, endisest piirkonnakeskusest Strenčist 8,8 ja Riiast 123,9 kilomeetri kaugusel. Viis küla ümbruses kasvavat pärna ja üks vaher on looduskaitse all. Külas asub Ķeiži bussipeatus. Aastal 2016 oli külas 16 elanikku. Aastail 2009-2021 kuulus küla Strenči piirkonda. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Autotransporta direcija
Sõrve-Hindu

Sõrve-Hindu on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Salme valda ja kandis nime Hindu. Leeltse nina Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Tooni loodusala

Tooni loodusala on loodusala, mis asub Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Tammiku külas. Loodusala pindala on 22 ha. Loodusala on kinnitatud 2011. Loodusalal pesitseb must-toonekurg. Tooni loodusala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 08.02.2019) Tooni loodusala Eesti looduse infosüsteemis
Endla loodusala

Endla loodusala on loodusala, mis hõlmab alasid Lääne-Viru, Järva ja Jõgeva maakonnas. Loodusala pindala on umbes 10 000 ha. Loodusala on kinnitatud 2008, et teiste seas kaitsta järgmisi liike: tiigilendlane, kaunis kuldking, Eesti soojumikas. Endla loodusala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 08.02.2019) Endla loodusala Eesti looduse infosüsteemis
Jaunklidzis

Jaunklidzis on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas Plāņi vallas. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel, valla keskusest Plāņist 8,5, endisest piirkonnakeskusest Strenčist 8 ja Riiast 142 kilomeetri kaugusel. Küla rajati Nõukogude perioodil kui Plāņi sovhoosi keskasula. Küla kohal asus varem kohalik seltsimaja, kus asusid ka kinosaal, koorejaam, raamatukogu ja postkontor. 2010. aastal ehitati selle varemetele uus kohalik seltsimaja-raamatukoguhoone, mis jäljendab 1785. aastal rajatud valla seltsimaja, mille originaal asub 1940. aastast Läti vabaõhumuuseumis. Aastail 2009–2021 kuulus küla Strenči piirkonda. Külas on Bērziņi ja Jaunklidzise bussipeatus. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 2. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2002. 183. lk. ISBN 9984-00-436-8. Autotransporta direcija
Kazruņģis

Kazruņģis on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Plāņi vallas. Küla asub Vilkpura oja kaldal, valla keskusest Plāņist 5,1, endisest piirkonnakeskusest Strenčist 12,4 ja Riiast 141,5 kilomeetri kaugusel. Aastail 2009-2021 kuulus küla Strenči piirkonda. Külas on Kazruņģise bussipeatus. Külas kasvav Jaunennese tamm on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Oliņas

Oliņas on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Plāņi vallas. Küla asub Koiva jõe kaldal, valla keskusest Plāņist 26,4, endisest piirkonnakeskusest Strenčist 10,3 ja Riiast 139,4 kilomeetri kaugusel. Aastail 2009-2021 kuulus küla Strenči piirkonda. Seal asub Oliņase bussipeatus. Külas asub looduskaitsealune Rāmnieki liivakivipaljand. Ka külas kasvavad Vecrāmnieki jalakas ja Vecrāmnieki mänd on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Matthew Walker

Matthew P. Walker (sündinud Liverpoolis Inglismaal) on Briti ja Ameerika Ühendriikide neuroteadlane. Ta on New York Timesi bestselleri "Miks me magame" autor. See teos on tõlgitud 34 keelde. Walker lõpetas 1996. aastal Nottinghami Ülikooli ja sai 1999. aastal Swindonis asuvast Medical Research Councilist doktorikraadi neurofüsioloogias. Ta töötas aastatel 2004–2007 Harvard Medical Schoolis psühhiaatria professorina. 2007. aastast on ta California Ülikoolis Berkeleys neuroteaduse ja psühholoogia professor. Ühtlasi on Walker California Ülikooli Berkeleys psühholoogia osakonnas tegutseva Uneteaduse keskuse rajaja ja direktor. Walkeri uurimisvaldkond on kognitiivne neuroteadus ja tema teadustöö teemaks on une mõju inimese tervisele. 2017 – "Why We Sleep: Unlocking the Power of Sleep and Dreams", Penguin Random House (eesti keeles "Miks me magame. Une ja unenägude vägi". Tõlkinud Triin Olvet. Teadustoimetanud Jaan Aru. Kirjastus Argo: Tallinn, 2018. ISBN 978-9949607686). Writer. sleepdiplomat.com Center for Human Sleep Science. vcresearch.berkeley.edu Matthew P. Walker. psychology.berkeley.edu Scientist. sleepdiplomat.com Koduleht
August Rei parlamendiuuringu stipendium

August Rei parlamendiuuringu stipendium on Riigikogu Kantselei välja antav stipendium magistrandile või doktorandile, kelle teadustöö on seotud parlamendiga, parlamentarismiga või Eesti parlamentaarsete kogudega. Stipendiume jagatakse aastast 2008. https://www.riigikogu.ee/infoallikad/uuringud/stipendiumid/ (vaadatud 09.02.2019) Stipendiumist Riigikogu kodulehel
Huillitše keel

Huillitše keel on araukaani keelte hulka kuuluv keel, mida räägitakse Tšiili keskosas Los Lagose ja Los Ríose piirkonnas. Huillitše keelt kõnelevad üksikud vanainimesed. Enamik etnilisest rühmast on üle läinud hispaania keelele. http://www.swarthmore.edu/SocSci/dharris2/pdfs/reports/Enduring_Voices-Chile_2011.pdf
Lev Mehlis

Lev Mehlis (vene keeles Лев Захарович Мехлис; 13. jaanuar (vkj. 1. jaanuar) 1889 Odessa – 13. veebruar 1953 Moskva) oli juudi rahvusest Nõukogude Liidu partei- ja riigitegelane ning sõjaväelane. Lev Mehlis oli pärit juudi teenistuja perekonnast. Ta lõpetas kuus klassi Odessa Juudi Kommertskoolis. Töötas 1904–1911 kontoriametnikuna ja koduõpetajana. Aastatel 1907–1910 oli ta juudi sotsiaaldemokraatliku partei Poalei Zion liige. Alates 1911. aastast teenis Vene armees (1914–1917 kahurväes). 1918. aastal astus Mehlis Venemaa Kommunistlikku (bolševike) Parteisse. Kodusõjas osales komissarina. 1921–1922 töötas ta Tööliste-Talupoegade Inspektsiooni Rahvakomissariaadis, 1922–1926 VK(b)P Sekretariaadi sekretäri abina ja büroojuhatajana. 1926–1927 õppis Mehlis Kommunistlikus Akadeemias marksismi kursustel ja 1927–1930 Punase Professuuri Instituudis. Alates 1930. aastast oli ta ÜK(b)P Keskkomitee pressiosakonna juhataja ja samaaegselt ajalehe Pravda peatoimetaja. 30. detsembril 1937 määrati ta Punaarmee Poliitilise Valitsuse juhatajaks, millisele ametikohale ta jäi kuni 1940. aasta septembrini. 1940–1941 oli ta Nõukogude Liidu Riigikontrolli rahvakomissar ja NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu esimehe asetäitja. Alates 7. maist 1941 oli ta NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu Büroo liige ja alates 21. juunist 1941 Punaarmee Poliitilise Peavalitsuse juhataja. Suure terrori ajal osales Mehlis repressioonides Punaarmee juhtivkooseisu vastu. Mehlis mängis instrumentaalset rolli 1941. aasta sügisel 22. Eesti laskurkorpuse rindelt tagalasse töölaagritesse tõmbamisel.[viide?] 19. märtsist 1946 kuni 27. oktoobrini 1950 oli ta Nõukogude Liidu riigikontrolli minister. 1949. aasta detsembris tabas teda insult ja ta oli 1950. aasta oktoobris halvenenud tervise tõttu sunnitud erru minema. Ta oli ÜK(b)P Keskkomitee liikmekandidaat alates 1934. aastast ja liige alates 1937. aastast. ÜK(b)P Keskkomitee Orgbüroo liige oli ta alates 14. jaanuarist 1938 kuni 5. oktoobrini 1952. Лев Мехлис peoples.ru Мехлис Лев Захарович odesskiy.com Юрий Рубцов:Лев Мехлис: карательная «секира» Сталина Звезда, 14. oktoober 2018 Мехлис Лев Захарович encyclopedia.mil.ru Лев Захарович Мехлис deduhova.ru Вячеслав Воронков:Одессит был «серым кардиналом» Сталина Новости Одессы и Одесской области, 23. oktoober 2017 Мехлис Лев Захарович (1889-1953) Семейные истории Мехлис padchin.narod.ru Мехлис Лев Захарович hrono.info
Emiliano Sala

Emiliano Raúl Sala Taffarel (31. oktoober 1990 Cululú – 21. jaanuar 2019) oli Argentina jalgpallur. Ta hukkus 21. jaanuaril 2019, kui teda vedanud kergelennuk Piper PA-46 La Manche'i väina kohal alla kukkus. Ta oli äsja sõlminud lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Cardiff City ning oli teel oma esimesele treeningule uues klubis.
Šalkas

Šalkas on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Plāņi vallas. Küla asub maantee A3 ääres, valla keskusest Plāņist 18,6, endisest piirkonnakeskusest Strenčist 2,5 ja Riiast 131,6 kilomeetri kaugusel. Aastail 2009-2021 kuulus küla Strenči piirkonda. Šalkases asub Sedas pagrieziensi bussipeatus. Külas kasvav tamm kõrgusega 25 m on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Vadži

Vadži on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Plāņi vallas. Küla asub Vadžupe jõe ääres, valla keskusest Plāņist 12,5, endisest piirkonnakeskusest Strenčist 10,4 ja Riiast 139,5 kilomeetri kaugusel. Aastail 2009-2021 kuulus küla Strenči piirkonda. Vadžis on Vadži bussipeatus. Külas kasvav Jaunķiguļi tamm on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Višķi (Plāņi vald)

Višķi on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Plāņi vallas. Küla asub valla keskusest Plāņist 4,3, endisest piirkonnakeskusest Strenčist 15,2 ja Riiast 144,3 kilomeetri kaugusel. Aastail 2009-2021 kuulus küla Strenči piirkonda. Külas kasvav saar kõrgusega 25 m on looduskaitse all. Külas asuvad Višķi bussipeatused. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Autotransporta direcija
Taurene

Taurene (vanasti ka Neiķene, Nēķens, Nēķins või Pandermuiža) on küla (lielciems) Lätis Cēsise piirkonnas, Taurene valla halduskeskus. Küla asub Vecpiebalgast 16 km ja Riiast 111 km kaugusel, merepinnast 205 meetri kõrgusel. Asulas oli Nēķini mõisa (Nötkenshof) süda. Taurenes asuvad kohalik kultuurimaja ja raamatukogu, seal tegutseb koduloomuuseum. Külas asub Taurene bussipeatus. Taurenet on esmamainitud 1439. aastal, mil see hakkas kuuluma Dzērbene piiskopilinnusele. 1601. aastal rajati mõis, mille juurde kujunes ka praegune Taurene küla. Algul kandis see nime Nēķene, praeguse nime sai 1925. aastal. Küla hakkas kasvama nõukogude perioodil, mil sinna rajati kohaliku kolhoosi keskasula. Aastail 2009–2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Taurenes asub looduskaitsealune Nēķene park. Kultuurimälestistest on Taurenes regionaalse kaitse all olevad Nēķini muinaskalmed. 2018. aastal oli Taurenes 389 elanikku, 2019. aastal 392. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Nēķina senkapi Vietvārdu datubāze
Nēķens

Nēķens on mitme asula teine nimekuju Lätis: Nēķens on Taurene alternatiivne nimekuju; Nēķens on Nēķene alternatiivne nimekuju;