Tundraneenetsi keel

Tundraneenetsi keel on üks suuremaid samojeedi keeli. Selle kõige lähedasemad sugulaskeeled on nganassaani ja eenetsi keel. Tundraneenetsi keel on aglutinatiivne keel, mis kasutab rikast käänete süsteemi. Tundraneenetsi keeles pole üksainus omadussõna kategooria, pigem kasutatakse nimisõnu või tegusõnu nimisõnafraaside ees omaduste kirjeldamiseks. Näiteks omadussõna pircya (kõrge, pikk) ja tegusõna t'ec'ɘ(s') (külm olema) kasutatakse nimisõnadena, aga need lähevad nimisõnafraaside ette ja toimivad sihitu öeldisena. Kuigi tundraneenetsi keele leviala on laialdane, siis keele murded suuresti ei erine, osaliselt rääkijate nomaadilise eluviisi tõttu. Keel koosneb kolmest murdest, mida saab geograafiliselt võrrelda nii: Lääne murdeid räägitakse Petšora jõest läänes, keskmurdeid Petšora jõe ja Uurali mägede vahel ja ida ehk Siberi murdeid Uurali mägede idaosas ja Jamali poolsaarel. Peamised erinevused on fonoloogilised, näiteks lääne murretes puudub ninahäälik ŋ ja ida murdes kasutatakse s-hääliku asemel enamasti θʲ-kaashäälikut. On olemas ka teisi erinevusi, nagu näiteks küsivaid asesõnu (kes). Kanini murdes kasutatakse xuja (kes) "xiwja" asemel. Alltoodud tabelis on erinevate tundraneenetsi murrete arvsõnad. Tundraneenetsi keel kasutab kirillitsat nagu teised Venemaal kõneldavad keeled, aga lisaks kasutatakse tundraneenetsi tähestikus tähti ӈ, ', ja ". Algupärane ortograafia erines tavaliste ja palataliseeritud täishäälikude versioonidest. Selles osas asub kaashäälikute, välja arvatud palataliseeritud kaashäälikute tabel. Täht "' märgib tavalist kõrisulghäälikut, aga sõnalõpulise /n/-i korral märgitakse kõrisulghäälikut tähega ''. Palataliseeritud tähti märgitakse pehmendusmärgiga ь tähe järel nagu vene keeles. Seda ei tehta pärast palataliseeritavat täishäälikut. Tundraneenetsi keel sarnaneb osaliselt oma sugulaskeeltega, aga sellel on siiski omapäraseid jooni. Näiteks fonoloogilised protsessid võivad keeles toimuda morfoloogilisi protsesse muutmata. Tundraneenetsi keeles eristatakse lühikesi ja pikki vokaale. Keeles on ka olemas nõrk vokaalharmoonia. Tundraneenetsi keeles on 10 vokaalfoneemi, millele lisandub 17 erinevat häälikuvarianti, mis muutuvad kaashäälikutega palataliseerimise järgi. Tundraneenetsi keeles on 27 konsonantfoneemi. Huulhäälikutel ja kõva suulae häälikutel on tavaline ja palataliseeritud versioon. Keele peamisi morfoloogilisi meetodeid on liitsõnamoodustus ja vokaalide muutmine. Nimisõnu võib moodustada nii: Tundraneenetsi keeles on 7 käänet, mis jagatakse kaheks rühmaks: grammatilised käänded ja kohakäänded. Esimeses rühmas on nominatiiv, akusatiiv, genitiiv ja daativ, teises on lokatiiv, ablatiiv ja prolatiiv. Nimisõnadel on 3 arvu: ainsus, kaksus (esemeid või olendeid on kaks) ja mitmus (esemeid või olendeid on kolm või enam). Tundraneenetsi sõna "сэв" ("silm") käänatakse nii: Tundraneenetsi keeles tähistavad asesõnad inimesi ja loomi, aga mitte esemeid. Ainult kolmes esimeses käändes kasutatakse asesõnu kõigis kolmes arvus. Tundraneenetsi keele tegusõnu pööratakse nii: Nagu mitmel uurali keelel, on ka tundraneenetsi keele sõnajärg SOV. Inimõiguste ülddeklaratsiooni esimene artikkel tundraneenetsi keeles: Kirillitsas Ет хибяри ненэць соямарианта хуркари правада тнява, ӈобой ненэця ниду нись токалба, ӈыбтамба илевату тара. Ladina kirjas Et xibjari nenėc’ sojamarianta xurkari pravada tnjava, ṇoboj nenėcja nidu nic’ tokalba, ṇybtamba ilevatu tara. Tõlge eesti keelde Kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neile on antud mõistus ja südametunnistus ja nende suhtumist üksteisesse peab kandma vendluse vaim. Alates 17. sajandist edastati keelt suuliselt, alles 1920. ja 1930. aastatel loodi tundraneenetsi kirjakeel. Üks tuntumaid tundraneenetsi kirjanikke on Anna Njerkagi. Nagy Imre Csaba (2004) The Nenets Language. The Baltic-Finnic Languages, The Finno-Ugric World, Teleki Lászlo Foundation, Budapest. Nikolaeva, Irina. (2014). A Grammar of Tundra Nenets. Walter DeGruyter, Germany. Mus, Nikolett. (2015). Interrogative Words and Content Questions in Tundra Nenets. University of Szeged. Jalava, Lotta. (2013). "Adjectives" in Tundra Nenets. Properties of Property Words. SUSA/JSFOU 94. "Vene-neenetsi vestmik". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2017. Vaadatud 6. jaanuaril 2018. Salminen, Tapni. (1997). Tundra Nenets Inflection. Mémoires de la Société Finno-Ougrienne. 227. Helsinki: Suomalais-Ugrilainen Seura. Kavitskaya, Daryja, Staroverov, Peter. 2017. Tundra Nenets consonant sandhi as coalescence. The Linguistic Review. Salminen, Tapani. Notes on Forest Nenets Phonology. http://www.sgr.fi/sust/sust253/sust253_salminen.pdf Pyrerka & Tereschcenko 1948 Russko-neneckij slovar'. Moskva: Ogiz-Gis, 1948 Hajdú Péeter 1966 Beveyetés ay uráli nzelvtudománzba; a magyar nyelv finnugor alapjai. [Introduction to Uralic inguistics; the Finno/Ugric Basis of the Hungarian Language] Budapest: Tankénzvkiadó "Tundra Nenets". Soosaar, Sven-Erik (2000). Eesti-tundraneenetsi sõnastik. Tartu. Алмазова, А.В (1961). САМОУЧИТЕЛЬ НЕНЕЦКОГО ЯЗЫКА (vene) (Skvodo toimetanud e-raamat märts 2010 (Электронную книгу отредактировал Skvodo март 2010 года) trükk). Vene NSFV (РСФСР): RSFSRi HARIDUSMINISTEERIUMI RIIKLIKU HARIDUS- JA PEDAGOOGIAKIIRJAS LENINGRADI FILIAAL (ГОСУДАРСТВЕННОЕ УЧЕБНО-ПЕДАГОГИЧЕСКОЕ ИЗДАТЕЛЬСТВО МИНИСТЕРСТВА ПРОСВЕЩЕНИЯ РСФСР ЛЕНИНГРАДСКОЕ ОТДЕЛЕНИЕ). Lk 55. ISBN 5-02-031810-8. http://www.omniglot.com/writing/nenets.htm http://www.ohchr.org/EN/UDHR/Pages/Language.aspx?LangID=est Linke tundraneenetsi keelega seotud materjalide juurde