laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kabile

Kabile (vanasti ka Kabele) on küla (vidējciems) Lätis Kuldīga piirkonnas. Kabile valla halduskeskus. Kabile asub merepinnast 90 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 29 ja Riiast 119 km kaugusel. Küla on ajalooallikates mainitud juba 1253. aastal. Vanad nimekujud on Cabillen (Cabyllen), Cab(e)le, Kabilwen, Kabillen, Kabele. Tänapäevane asula on tekkinud Kabile mõisa juurde. Nõukogude perioodil kujunes sellest kohaliku kolhoosi keskasula. Külas asub bussipeatus, seal on ka raamatukogu. Kabiles kasvav tamm ümbermõõduga 4.2 meetrit on looduskaitse all. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kabile mõisakompleks (pesuköök, tall, ait, teenijate maja ("Ķēķis"), elumaja seal asuva ahju ja lae dekoratiivribadega, häärber, mõisavalitseja maja). Kabile lähistel Vecdudeni talus on sündinud läti filosoof Jēkabs Osis (Jakob Ohse). Aastal 2015 oli külas 340 elanikku, aastal 2018 oli elanikke 330, aastal 2020 aga 338. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5095 Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 23. septembril 2020. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink]
Jeghiše Tšharentsh

Jeghiše Tšharentsh (armeenia keeles Եղիշե Չարենց; 13. märts 1897 Kars – 27. november 1937 Jerevan) oli armeenia luuletaja.
Hasse Jeppson

Hans Olof Jeppsson; tuntud kui Hasse Jeppson (10. mai 1925 Kungsbacka – 22. veebruar 2013 Rooma) oli Rootsi jalgpallur. Jeppson kuulus 1950. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel pronksmedali võitnud Rootsi jalgpallikoondisse. Hasse Jeppson mängis rahvuskoondises 12 mängus ja lõi 9 väravat. Aastail 1952–1956 kuulus ta Itaalia jalgpalliklubi SSC Napoli koosseisu ja lõi 112 mängus 52 väravat.
Ingvar Rydell

Gustav Ingvar Rydell (7. mai 1922 – 20. juuni 2013) oli Rootsi jalgpallur (ründaja). Rydell kuulus pronksmedali võitnud Rootsi jalgpallikoondisse 1950. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel ja 1952. aasta suveolümpiamängudel. Ingvar Rydell mängis rahvuskoondises 13 mängus ja lõi 9 väravat.
Dan Clark

Daniel Gregory Clark (tuntud nimega Dan Clark; sündinud 3. juulil 1976) on inglise näitleja, koomik, stsenarist, režissöör ja laulja. Kõige rohkem tuntakse teda Don Danbury kehastajana BBC Three situatsioonikomöödiast "How Not To Live Your Life" ('Kuidas mitte elada oma elu'). Ta osales sarjas ka stsenaristi ja režissöörina. Dan Clark andmekogus IMDb (inglise)
Laimdota Straujuma esimene valitsus

Laimdota Straujuma esimene valitsus oli 22. jaanuaril 2014 Läti Vabariigi Seimi kinnitatud Laimdota Straujuma juhitud nelja erakonna koalitsioonivalitsus. Valitsuse volitused lõppesid 5. novembril 2014, kui tööd alustas Laimdota Straujuma teine valitsus. Koalitsiooni koosseis: Läti peaminister Läti riigipeade loend "Läti valitsuse koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. november 2011. Vaadatud 3. veebruaril 2015.
Sharon den Adel

Sharon Janny den Adel (sündinud 12. juulil 1974 Waddinxveenis) on hollandi laulja ja helilooja, kes on tuntud eelkõige Hollandi sümfoonilise metali bändi Within Temptation solistina. Muusikaga on ta tegelenud juba alates 14. eluaastast.
Kojaline

Kojaline on Tallinna Puuetega Inimeste Koja väljaantav ajakiri. Ajakiri käsitleb eeskätt puuetega inimestele, nende lähedastele ja valdkonna spetsialistidele suunatud informatsiooni, kajastab puuetega inimeste elu, puuetega inimeste ühenduste tegevusi ning tutvustab neile suunatud toetusi ja teenuseid. Ajakiri ilmub 2009. aasta novembrist, keskmiselt kaks numbrit kalendriaastas. Ajakiri on kättesaadav elektrooniliselt Tallinna Puuetega Inimeste Koja kodulehel. Ajakirja levitatakse tasuta. Ajakirja numbrite väljaandmist on toetanud Vabaühenduste Fond, Tallinna linnavalitsus, Euroopa Sotsiaalfond ja Hasartmängumaksu Nõukogu. "Kojaline: kaheksas number on ilmunud. 11.01.2013". Originaali arhiivikoopia seisuga 3.02.2015. Vaadatud 3.02.2015. "Tallinna Puuetega Inimeste Kojal ilmus puuetega inimeste valdkonda kajastava infolehe "Kojaline" esimene number. 20.11.2009". Originaali arhiivikoopia seisuga 3.02.2015. Vaadatud 3.02.2015. Ajakiri Kojaline nr 9, 2013 Ajakiri Kojaline nr 10, 2014
Eesti reisidokumendid

Eesti reisidokumendid on Eesti Kodakondsus- ja Migratsiooniameti väljastavad reisidokumendid Eesti kodanikele ja Eestis elavatele välismaalastele. Eesti kodanike reisidokumendid on järgmised: Eesti kodaniku pass ID-kaart (Euroopa Liidu piirides) diplomaatiline pass meremehe teenistusraamat tagasipöördumistunnistus. Eesti Vabariigi poolt välismaalastele väljastatavad reisidokumendid on järgmised: välismaalase pass ID-kaart (Euroopa Liidu kodanikele) meresõidutunnistus ajutine reisidokument pagulase reisidokument Eesti Vabariiki tagasipöördumise luba. https://web.archive.org/web/20150203171349/https://www.eesti.ee/est/teemad/reisimine/piiri_uletamine/reisidokumendid (vaadatud 03.02.2015)
Staabikapten

Staabikapten on mitmes riigis kasutusel olnud sõjaväeline auaste. Staabikapten (tšehhi keeles: štábní kapitán, slovaki keeles: štábny kapitán) oli kuni 1953. aastani auaste Tšehhoslovakkia armees, olles kapteni auastmest kõrgem ja majori auastmest madalam. Staabikapteni auaste oli Eesti sõjaväes kasutusel lühikest aega 1918. aastal. Kuna Eestit okupeerinud Saksamaa sõjaväes selline auaste puudus, võrdsustati staabikaptenid kaptenitega. 27. märtsil 1919 loodi staabikapteni auastme asemele alamkapteni auaste. Staabikapteni (iiri keeles: captaen na foirne) auaste oli kasutusel Iiri Vabariiklikus Armees Iiri revolutsiooniperioodi (1917–1923) ajal. Staabikapten (saksa keeles: Stabskapitän või Stabshauptmann) oli auaste kuninglikus Preisi armees. Auaste oli vanemleitnandi (saksa keeles: Premierleutnant, hiljem Oberleutnant) auastmest kõrgem ja kapteni (saksa keeles: Hauptmann/Rittmeister) auastmest madalam. Selle hoidja võttis üle kapteni ja kompanii komandöri kohustused ning juhtis kompaniid nende äraolekul või kui nende ülesannete eest vastutavad ohvitserid, kes olid tihti aadlisoost, ei tundnud huvi kompanii juhtimise vastu, kuid isegi sel juhul jäid hauptmanile alles ta auaste, staatus ja munder. Venemaa keiserlikus armees oli staabikapten (vene keeles: штабс-капитан) kasutusel leitnandi (vene keeles: лейтенант) ja kapteni (vene keeles: капитан) vahele jääva auastmena, n-ö leitnant-kaptenina, kes juhtis enamasti kompaniisuurust üksust. Staabikapten (inglise keeles: algul master of the fleet ja hiljem staff captain) oli kasutusel Briti Kuninglikus Mereväes, olles kapteni auastmest madalam. Kasutusel on staabikapteni auastmega sarnanev vanemleitnandi (soome keeles: yliluutnantti) auaste, mis on leitnandi (soome keeles: luutnantti) auastmest kõrgem ja kapteni (soome keeles: kapteeni) auastmest madalam. Staabikapten (saksa keeles: Stabshauptmann) on kõrge auaste Bundeswehris. Staabiülem "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 21. november 2016. Vaadatud 20. novembril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. oktoober 2016. Vaadatud 20. novembril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.ouririshheritage.org/page/seamus_mc_evilly
Professionaalse Psühholoogia Erakool

Professionaalse Psühholoogia Erakool oli Tallinnas asuv rakenduslik erakõrgkool, mis annab teadmisi psühholoogiast. 2015. aastal oli kooli tegevus peatatud ja õppetööd ei toimunud. Rita Rätsepp Karmen Palts Varje Ojala Tiina Jõgeda Ene Vainik Virge Naeris https://web.archive.org/web/20150203174256/http://www.profpsyh.ee/?page=29 (vaadatud 04.02.2015) Kooli koduleht
Kohtla-Järve Tammiku Põhikool

Kohtla-Järve Tammiku Põhikool on Ahtme linnaosas Kohtla-Järvel asuv põhikool. Enne põhikooliks ümberorganiseerumist oli see gümnaasium (Kohtla-Järve Tammiku Gümnaasium, lühemalt Tammiku Gümnaasium). Kooli koduleht Kohtla-Järve Tammiku Gümnaasiumi põhimäärus eRTis
Himmaste allikad

Himmaste allikad on kaitsealused allikad Põlvamaal Põlva valla ja kihelkonna Himmaste külas. Himmaste allikad asuvad Orajõe veerul Himmaste vana koolimaja lähedal. Allikavesi voolab umbes 150 meetri kaugusel asuvasse Orajõkke. Allikaid on nimetatud ka Silmaallikateks. Allikaveest tekkinud väikest veekogu on nimetatud Silmajärveks. Allikaveel on usutud olevat raviomadusi. Himmaste allikad on kaitstava looduse üksikobjektina võetud looduskaitse alla 2003. aastast. Himmaste allikate piiranguvööndi pindala on 1,49 ha. Himmaste allikad Maa-ameti pärandkultuuri andmebaasis Himmaste allikad Eesti looduse infosüsteemis Keskkonnaregister. Himmaste allikad Keskkonnaministri 28.07.2009 määrus nr 41 "Põlvamaa looduse üksikobjektide kaitse alla võtmine" Himmaste allikad katastrikaardil Himmaste allikad pärandkultuuri fotokogus
Toomakirjandus

Tooma kirjanduseks nimetatakse algkristlikke tekste, mille peategelane on apostel Toomas (üks Jeesuse kaheteistkümnest õpilasest, kellest on kirjutatud evangeeliumites Mt 10:3; Mk 3:18; Lk 6:15; Jh 11:16; 14:5; 20:24.26.27.28; 21:2) või mille autorsus omistatakse apostel Toomale. Tähtsaim neist tekstidest on "Tooma evangeelium". Teos on tekkinud ilmselt 2. sajandil Ida-Süürias (kus apostel Toomas oli tähtis), on kokkupuutepunkte gnoosisega, kuid kokkupuutepunkte on tal ka apostel Tooma India-retke kirjeldava "Tooma tegude" raamatuga ning Nag Hammadist leitud "(Atleet) Tooma raamatuga". Vaimulaadilt lähedasteks neile teostele luges Uku Masing ka "Johannese evangeeliumi" 12 ja "Saalomoni oode" ning ta väitis, et kõik need teosed pärinevad ühest kindlast algkristluse ringkonnast. Seda varakristluse rühmitust nimetas Uku Masing toomakristlasteks. Ta väitis, et toomakristlus oli Jeruusalemma juudakristluse ning Pauluse esindatava hellenistliku kristluse kõrval kolmas suurem algkristluse rühmitus. Uku Masing oletas, et tänapäeva India toomakristlased on antiikaegsete toomakristlaste järeltulijad. See hüpotees tugineb "Tooma tegude" raamatule, mille kohaselt apostel Toomas misjoneeris Indias. Ka India toomakristlased pidasid (ja peavad) apostel Toomast kristluse toojaks Indiasse. Uku Masing leidis Tooma kirjandusest palju sarnasusi budismiga.
Eesti Statistika Kvartalikiri

Eesti Statistika Kvartalikiri. Quarterly Bulletin of Statistics Estonia oli Statistikaameti väljaantav erialaajakiri. Aastatel 1922–1943 ja 1992–2008 ilmus see nimega Eesti Statistika Kuukiri. Ajakirjas avaldati statistika valdkonna artikleid ühiskonnas olulistel teemadel, statistikauudiseid Eestist ja teistest riikidest, majandusarengu ja sotsiaaltrendide aegridu, samuti ülevaateid statistika metoodika kohta. Eesti Statistika Kvartalikiri ilmus 2009. aastast neli numbrit kalendriaastas. Ajakiri oli kakskeelne, kõik ajakirja artiklid avaldati paralleelselt eesti ja inglise keeles. Ajakirja paralleelpealkiri inglise keeles on Quarterly Bulletin of Statistics Estonia. Ajakirja numbrid on elektrooniliselt kättesaadavad Statistikaameti kodulehel. 1922. aastal ilmus Eesti Statistika Kuukirja esimene number umbes pool aastat pärast Riigi Statistika Keskbüroo rajamist. Selles põhjendas statistika keskbüroo esimene juht Albert Pullerits riikliku statistika vajalikkust järgmiselt: "Iga kultuuririik on sunnitud olnud statistiliste andmete kogumist süstematiseerima ja looma mingisuguse statistilise üldkorralduse, sest meie sotsiaalse ja majanduslise elu nähtused on nii üliväga komplitseeritud ja nende nähtuste põhjused on omakord suhtelises seotises üksteisega, nii et raske on ilma statistilise tähelepanuta otsustada, missugune nähtus on teise nähtusega seotud ja kuivõrd ta teistest nähtustest ära ripub." Eesti Statistika Kuukirja ilmus aastatel 1922–1940 kokku 223 numbrit, 1942. aastal 10 numbrit ja 1943. aastal 5 numbrit. Nende seas oli ka topeltnumbreid. Enne Teist maailmasõda olid kuukirjad paralleelselt eesti ja prantsuse keeles, Saksa-aegsed eesti ja saksa keeles. 1943. aasta väljaannetel puudus lisandus "kuukiri". Nõukogude ajal asendasid Eesti statistikaväljaande mitmesuguseid ametkondlikuks kasutamiseks määratud trükised. Eesti Statistika Kuukirja väljaandmine Statistikaametis taastus 1992. aastal. 2008. aastani ilmus see kuukirjana, 2009. aastast jätkus kvartalikirjana. Kvartalikirja viimane number ilmus 2018. aasta lõpus. Mihkel Servinski "Saateks" Eesti Statistika Kvartalikiri 4/2018 (vaadatud 27.04.2020) "Eesti Statistika Kvartalikiri. 4/14". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. veebruar 2015. Vaadatud 3. veebruaril 2015. "Statistikaamet. Väljaanded". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. veebruar 2015. Vaadatud 3. veebruaril 2015. Eesti Statistika Kvartalikiri Rahvusraamatukogu digiarhiivis Digar
Extended ISA

Extended Industry Standard Architecture (lühendatult Extended ISA või EISA) oli 32-bitine arvutisiin. EISA loodi 1988. aastal vastuseks IBM-i firmaomasele MCA siinile ning seda kasutati 1990. aastate keskpaigani, mil võeti kasutusele PCI siin. Selle loojad olid AST Research, Compaq, Epson, Hewlett Packard, NEC, Olivetti, Tandy, Wyse ja Zenith, keda kutsuti ühiselt Gang of Nine'iks. EISA oli tagasiühilduv ISA siiniga. EISA (Extended Industry-Standard Architecture), vallaste.ee
Edvarts Virza

Edvarts Virza (õieti Jēkabs Eduards Liekna; 27. detsember 1883 – 1. märts 1940) oli läti kirjanik ja tõlkija. Eesti keeles on ilmunud tema romaan "Taevaredel: aasta vanas Semgale talus" (originaali pealkiri "Straumēni", läti keelest tõlkinud Mart Pukits, Tartu: Noor-Eesti, 1938, 2. trükk Tallinn: Eesti Raamat, 1992). Edvarts Virza on maetud Riia metsakalmistule. Tema abikaasa oli kirjanik ja tõlkija Elza Stērste. Kirjanik, tõlkija ja diplomaat Anna Žīgure on nende tütretütar.
Albert Pulleritsu preemia

Albert Pulleritsu preemia ehk Albert Pulleritsu nimeline noore statistiku preemia on Statistikaameti poolt välja antav auhind noorele statistikule. Albert Pulleritsu preemiat annab Statistikaamet välja alates 2011. aastast. Preemia algatati Eesti statistika 90. juubeliaasta puhul. Albert Pullerits (1892–1967) oli 1921. aastal loodud Riigi Statistika Keskbüroo esimene juht ja Eesti riikliku statistikasüsteemi rajaja. Preemia eesmärk on innustada üliõpilasi rakendama ja arendama statistikameetodeid, propageerida statistikat kui teadusharu ja edendada Statistikaameti koostööd teadusasutustega. Preemia saaja valib Statistikaameti hindamiskomisjon konkursile laekunud tööde hulgast. Konkursil saavad kandideerida 30-aastased või nooremad Eesti üliõpilased, kelle magistri- või bakalaureusetöö on valminud rahvastiku, sotsiaalelu, majanduse või keskkonna teemal ning mis rakendab oluliselt või arendab mingit statistika meetodit. "Statistikaamet. Albert Pulleritsu preemia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. veebruar 2015. Vaadatud 4. veebruaril 2015. "Noore statistiku preemia pälvis Piret Avila. Statistikaameti pressiteade nr 129, 20.10.2011". Originaali arhiivikoopia seisuga 4.02.2015. Vaadatud 4.02.2015. "Noore statistiku preemia pälvis Cliona Georgia Dalberg. Statistikaameti pressiteade nr 135, 12.11.2013". Originaali arhiivikoopia seisuga 4.02.2015. Vaadatud 4.02.2015. "Noore statistiku preemia pälvis Kairiin Kütt. Statistikaameti pressiteade nr 120, 21.10.2014". Originaali arhiivikoopia seisuga 4.02.2015. Vaadatud 4.02.2015. "Noore statistiku preemia pälvis Lagle Sammelsaar. Statistikaameti pressiteade nr 75, 21.06.2016". Originaali arhiivikoopia seisuga 3.07.2016. Vaadatud 12.07.2016. "Noore statistiku preemia pälvis Birgit Hänilane. Statistikaameti pressiteade nr 72, 19.06.2017". Originaali arhiivikoopia seisuga 17.11.2018. Vaadatud 6.09.2018. "Noore statistiku preemia pälvis Sven Erik Ojavee. Statistikaameti pressiteade nr 70, 20.06.2018". Originaali arhiivikoopia seisuga 16.11.2018. Vaadatud 6.09.2018. Albert Pulleritsu preemia saab Diana Sokurova. Statistikaameti pressiteade, 09.10.2020 Statistikaamet. Albert Pulleritsu preemia laureaadid
Elza Stērste

Elza Stērste (18. märts 1885 – 19. aprill 1976) oli läti kirjanik ja tõlkija. Eesti keeles on ilmunud tema jutukogu "Armastusjutt ja teisi jutte" (läti keelest tõlkinud Ita Saks, eessõna Anna Žīgure; Loomingu Raamatukogu 5/6, 1993). Elza Stērste on maetud Riia metsakalmistule. Tema abikaasa oli kirjanik ja tõlkija Edvarts Virza. Kirjanik, tõlkija ja diplomaat Anna Žīgure on nende tütretütar.
Eesti pass

Eesti kodaniku pass on Eesti kodanikele väljaantav pass, mida saab kasutada reisidokumendina ja Eesti kodakondsuse kinnitamiseks/tõendamiseks. Eesti kodaniku passe väljastab Eesti Politsei- ja Piirivalveameti PPA Kodakondsus- ja Migratsiooniosakond. Eesti kodaniku passe on alates 1991. aastast välja antud nelja liiki: sinikaaneline pass, mille tagumise kaane sisepoolele kanti omaniku andmed ja foto kleebiti originaalis sisse, masinloetav kood puudus ja andmeleht oli "kaitstud" kilega, millel oli jätkuvjoones kolme lõvi kujutis. Allkirja kirjutas omanik ise passi kättesaamisel otse passi sisse; sinikaaneline pass, sama nagu eelmine, lisatud oli masinloetav kood ja pildi alumisse parempoolsesse nurka lisati ilma värvita reljeeftemplikanne; sinikaaneline pass, mille kolmandale leheküljele kanti isikuandmed. Foto ja allkiri skanniti ja trükiti otse passi. Samuti lisati passi omaniku foto kujund vesipildina; bordoopunasekaaneline pass, sama nagu eelmine, kusjuures sünnikoht märgitakse ainult riigi täpsusega ja sisse on kantud tõlked kõigisse ülejäänud 23 Euroopa Liidu ametlikku keelde. Viisanõuded Eesti kodanikele
Eesti äärmuspunktid

Eesti äärmuspunktid on geograafilised punktid, mis on Eesti alal kõige äärmised punktid põhjas, lõunas, idas ja läänes. Põhjas 59°49′ pl: Vaindloo saar, Vainupea, Haljala vald, Lääne-Viru maakond Põhjapoolseim linnaline asula: Tallinn, Harju maakond Lõunas 57°30′ pl: Karisöödi, Rõuge vald, Võru maakond Lõunapoolseim linnaline asula: Misso, Rõuge vald, Võru maakond Läänes 28°13′ ip: Nootamaa, Atla, Saaremaa vald, Saare maakond Läänepoolseim linnaline asula: Kihelkonna, Saaremaa vald, Saare maakond Idas 21°46′ ip: Narva, Ida-Viru maakond Idapoolseim linnaline asula: Narva, Ida-Viru maakond
Kunda tänavate loend

Siin on loetletud Kunda linna tänavaid ja toodud nende pikkused. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Aia tänav; 0,418 km Aiamaa tee; 0,189 km Astangu tänav; 1,10 km Eha tänav; 0,494 km Ehitajate tänav; 0,368 km Jaama tänav; 2,05 km Jõe tänav; 0,663 km Kalda tänav; 0,312 km Kalevi tänav (varem ka Alice Tisleri tänav); 0,438 km Kalmistu tee; 0,814 km Kasemäe põik; 0,454 km Kasemäe tänav (varem ka 1. Mai puiestee); 1,358 km Klubi tänav; 0,316 km Koidu põik; 0,105 km Koidu tänav; 2,152 km Kungla tänav; 0,161 km Laane tänav; 0,221 km Lasteaia tänav; 0,163 km Lembitu tänav; 0,31 km Lepiku tee; 0,311 km Lontova tee; 1,489 km Loode tänav; 0,321 km Lähta tee; 0,443 km Maakoha tee; 0,19 km Mageranna tee; 0,564 km Mere tänav; 0,698 km Metsa tänav; 0,247 km Mäe põik; 0,259 km Mäe tänav; 1,28 km Pargi põik (varem ka Komsomoli tänav); 0,29 km Pargi tänav; 0,735 km Pioneeri tänav; 0,131 km Posti tänav; 0,262 km Rahvamaja tänav; 0,454 km Rakvere maantee (varema ka Rakvere tänav); 1,752 km Ranna tee; 0,85 km Raudkatku tänav; 0,405 km Sadama tee, 1,148 km Sadama tänav; 0,145 km Sauna tänav, 0,118 km Selja tee; 1,152 km Spordi tänav; 0,278 km Staadioni tänav; 0,39 km Tammiku põik; 0,316 km Toolse tee (varem ka Toolse tänav); 1,192 km Turu tänav; 0,196 km Tähe tänav; 0,138 km Tööstuse tänav; 1,513 km Uus-Sadama tee; 2,727 km Videviku tänav; 0,098 km Võidu tänav; 0,559 km
Sven Schulze

Sven Schulze (sündinud 31. juulil 1979 Quedlinburgis) on Saksamaa poliitik, Kristliku Demokraatliku Liidu (CDU) liige ja Euroopa Parlamendi liige (Euroopa Rahvapartei). Elu Schulze õppis tööstusliklikke Ingeneeriteadused Claushali Tehnilises Ülikoolis ja pärast seda töötas kesksuuruses ingeneerilises ettevõttes Harzis müügijuhina. 1997. aastal ta astus CDUsse ja Noorte Liidusse (CDU noored). Ta oli Heteborni Linnavalitsuse ja Quedlinburgi regionaal valitsuse liige. Alates 2006, ta oli CDU Saxony-Anhalt juhatuse llige ja Noorte Liidu Saxony-Anhalt esimees. Aastal 2011 sai ta Euroopa asjade komitee Saxony-Anhalt-ilt esimeheks. Aastal 2014 valiti ta Euroopa Parlamenti, kus ta on tööhõive- ja sotsiaalküsimuste kommiteedi, Mašriki riikidega suhtlemiseks delegatsiooni ja Parlamentaarse Assamblee – Vahemere Liit delegatsiooni liige. Sven on abielus ja tal on kaks last.[1][2][3]
Tallinna Paekaare Gümnaasium

Tallinna Paekaare Gümnaasium oli Tallinnas Lasnamäe linnaosas aastatel 1974–2015 tegutsenud gümnaasium. Kooli avamisel kandis see nime Tallinna 11. Keskkool. Aastast 1998 kandis koole nime Tallinna Paekaare Gümnaasium. Aastal 2015 ühendati Paekaare Gümnaasium Lasnamäe Gümnaasiumiga ning kooli uueks nimeks sai Lasnamäe Gümnaasium. Kool asus aadressil Punane 17. Punasel tänava majade nr 17 ja 23 vahel 2005. aasta kevadel toimunud plahvatuse tagajärjel purunes umbes 30% koolihoone akendest. 2015. aasta sügiseks oli koolihoone muutunud avalikuks kasutamiseks sobimatuks: vee- ja kanalisatsiooni, elektri- ja küttesüsteemid olid amortiseerunud ning õpikeskkond ei vastanud enam riikliku õppekava täitmise nõuetele. Hoone lammutati 2016. aastal. "Suletud või ümber korraldatud koolid aastast 2000". Originaali arhiivikoopia seisuga 4.06.2019. Vaadatud 26.08.2019. "Paekaare Gümnaasiumis jätkub õppetöö". ERR. 07.04.2005. Vaadatud 26.08.2019. Karjus, Jonatan (29.09.2015). "Lasnamäe koolimaja lammutatakse". Postimees. Vaadatud 26.08.2019.
Mart-Peeter Erss

Mart-Peeter Erss (sündinud 11. aprillil 1969) on eesti sotsiaaltöötaja ja ametnik. Ta on lõpetanud 2008. aastal Tallinna Ülikooli sotsiaaltöö erialal magistriõppes ja kaitsnud magistritöö „Tallinna sotsiaalhoolekande struktuuriorganisatsiooni muutmise vajadus ja võimalused“ (juhendaja professor Lauri Leppik). Töötab 2001. aastast Põhja-Tallinna Valitsuse sotsiaalhoolekande osakonna juhatajana. Eesti Üliõpilaste Seltsi liige 1993. aastast. Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsiooni (ESTA) eestseisuse liige. Kutsekoja sotsiaaltöötaja ja hoolekande asutuse juhi kutsekomisjoni liige. 2012. aastast EAPN Eesti (Vaesuse Vastu Võitlemise Euroopa Võrgustiku) eestseisuse liige. 2011 Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsiooni aasta hoolekandeasutuse juht 2015 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk 2016 Tallinna teenetemärk Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] Eesti teadusportaal. Lauri Leppik "Põhja-Tallinna Valitsuse sotsiaalhoolekande osakond". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2015. Vaadatud 4. veebruaril 2015. Kadri Ibrus. Mart-Peeter Erss saab ordeni vaesuse vastu võitlemise eest. Eesti Päevaleht, 06.02.2015 "Eesti Üliõpilaste Selts. Liikmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. aprill 2016. Vaadatud 4. veebruaril 2015. Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsioon. Eestseisus Kutsekoda. Kutse andjad "MTÜ EAPN Eesti eestseisus". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2015. Vaadatud 4. veebruaril 2015. Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsioon. Aasta Hoolekandeasutuse Juhid Vabariigi President annab iseseisvuspäeva eel 99 teenetemärki. 04.02.2015 Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsioon. Mart-Peeter Erss Mart-Peeter Erss. Vigade hind võib vahel olla väga kõrge. Postimees, 13. märts 2009 Mart-Peeter Erss. Vaja on hoolduskindlustust. Eesti Päevaleht, 8. mai 2013 Mart-Peeter Erss. Baby P juhtum kui mõtteaine sotsiaaltöötajatele ja nende esindusorganisatsioonidele. Sotsiaaltöö 2013/6
Tarantass

Tarantass (vene keeles тарантас) on neljarattaline pikendatud raamiga reisivanker. Seda kasutati Venemaal 19. sajandi I poolel.
Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America

Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America (lüh PNAS, tsiteerimisel Proc. Natl. Acad. Sci. USA) on ingliskeelne teadusajakiri, mida annab välja The National Academy of Sciences ja kus avaldatakse peamiselt bioloogia, meditsiini ja biotehnoloogia valdkonna artikleid. Ajakiri asutati 1914. aastal Ameerika Ühendriikides ja esimene number ilmus 1915. aastal. Teadusajakiri ilmus paberil kord nädalas kuni 2019. aasta jaanuarini, pärast seda ilmub veebiajakirjana. 2019. aastal oli ajakirja mõjutegur 9,412.[viide?] 2019. aastast on ajakirja peatoimetaja May Berenbaum. PNAS Early Edition Ametlik koduleht Ametlik veebipõhine arhiiv