laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pi-Hole

Pi-hole on Linuxipõhine reklaamide ja Interneti jälgijate blokeeriv rakendus, mis toimib DNS uhteserverina ja valikuliselt ka DHCP serverina. See on mõeldud kasutamiseks abiseadmetel, millel on internetiühendus, peamiselt Raspberry Pi, aga töötab ka teistel Linux OS seadmetel, kaasa arvatud pilves. Pi-hole suudab blokeerida tavalisi internetilehtedel olevaid reklaame, aga ka nutitelerite ja nutitelefonidel kuvatavaid reklaame. Pi-Hole projekt loodi Jacob Salmela poolt vabavarana mõeldud alternatiivina AdTrapile aastal 2014. Pi-Hole kasutab FTLDNS (muudetud dnsmasq versioon), cURL, lighttpd, PHP ja AdminLTE töölauarakendust, et blokeerida teadaolevalt jälgimiseks või reklaamimiseks mõeldud DNS päringuid. Pi-Hole rakendus toimib DNS serverina privaatvõrgu jaoks, mis asendab olemasoleva muu seadme või Interneti tarnija DNS serveri. Blokeeritavate domeenide ja reklaamide nimekiri on rakendusel vaikimisi kaasas ning seda on võimalik kasutajal veelgi seadistada, misjärel Pi-Hole võrdleb väljaminevaid DNS päringuid. Kui päring on nimekirjas või kasutaja kasutajadefineeritud loendis, siis Pi-Hole peatab päringu ning vastab päringu teinud seadmele fiktiivse aadressiga. Kuna Pi-Hole töötab võrgutasandil, siis see suudab blokeerida nii tavalisi internetibrauserist tehtud reklaamipäringuid, aga ka muudest allikatest ja seadmetest, näiteks Android, iOS ja nutitelerid. Pi-Hole oskab domeene blokeerida ilma ruuteris DNS filtrit seadistamata, kuna see kasutab virtuaalse privaatvõrgu teenuseid. Kõik seadmed, mis ühilduvad klassikaliste VPN'idega, ühilduvad ka Pi-Hole'iga ilma DNS serverit seadistamata. Kuna kasutaja saab seadistada enda musta registri, saab ka blokeerida seadmeid tervest veebilehtedest. Sarnaselt kui Pi-Hole'is on vaikimisi mõni domeen blokeeritud, saab kasutaja seda käsitsi lubada, näiteks juhul kui veebilehe peafunktsioonid on häiritud blokeerimise tõttu. Teised reklaamiblokeerijad toimivad tavaliselt ainult selles kindlas veebibrauseris, kuhu nad on installeeritud, kui Pi-Hole on sarnane võrgu tulemüürile ning kaitseb kõiki seadmeid, mis on sellega ühendatud. "Pi-hole®: A black hole for Internet advertisements". Vaadatud 23.01.2021. "Turn A Raspberry Pi Into An Ad Blocker With A Single Command". Vaadatud 23.01.2021. Leathern, Rob. "Block Ads on All Home Devices for $53.18". Vaadatud 23.01.2021. "Pi-Hole GitHubi repositoorium". Vaadatud 23.01.2021. Bunch, Cody (28. juuli 2015). "Pi-Hole in the cloud". Vaadatud 23.01.2021. Balagtas, Herbert (12. veebruar 2016). "MY COMMUTING AND COMPUTING MISADVENTURES". Vaadatud 23.01.2021. Salmela, Jacob (12. mai 2017). "Seven Things You May Not Know About Pi-hole". Vaadatud 23.01.2021. Salmeala, Jacob (16. juuni 2015). "Block Millions Of Ads Network-wide With A Raspberry Pi-hole 2.0". Originaali arhiivikoopia seisuga 13.04.2020. Vaadatud 23.01.2021. "GitHub repositooriumi kasutajate graafikud". Vaadatud 23.01.2021. Salmela, Jacob (17. mai 2017). "How does Pi-hole work?". Vaadatud 23.01.2021. "Pi-hole documentation: Overview". Vaadatud 23.01.2021.
Fucking Cunt Records

Fucking Cunt Records on Eesti heliplaadifirma, mis tegeleb eelkõige punk- ja hardcore-bändide plaatide ja kassettide väljaandmisega. Plaadifirma annab välja kogumikku "Punk on surn'd". Bändid, kelle plaate on toodetud: Idiootsuse Revolutsioon Paha Värk Noisemurder J.M.K.E. Psychoterror Conflict OK! ZLO Fucking Cunt Records Fucking Cunt Records andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Putini palee

Putini palee (vene keeles Дворец Путина), ka Idokopase neeme residents (vene keeles Резиденция на мысе Идокопас), on Venemaal Krasnodari krais Musta mere kirderannikul Idokopase neemel asuv paleekompleks, mille ehitamist alustati 2005. aastal. Aed Peasaal Peasaal Üks magamistubadest Üks vannitubadest  Putini palee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Natalia Smolentceva, Elena Barysheva, Russian activist says he toured Putin's rumored palace, Deutsche Welle, 21. jaanuar 2021 (sisaldab 1:51 kestusega videolõiku valdusest)
Seekirchen am Wallersee

Seekirchen am Wallersee (ka Seekirchen) on linn Austrias Salzburgi liidumaal Salzburg-Umgebungi ringkonnas. Piirkond asustati 5000 aastat tagasi ja see on vanim Austria asula, mis täna veel olemas. Linn asub Salzburgist 15 km kaugusel ja seda teenindab raudteeliin (teine jaam Seekirchen-Süd on kavandatud 2030. aastaks), mis kuulub ka Salzburg S-Bahni hulka. Andreas Ibertsberger (* 1982), jalgpallur Thomas Winklhofer (* 1970), jalgpallur ja UEFA karika finalist Robert Ibertsberger (* 1977), jalgpallur Manfred Pamminger (* 1977), jalgpallur Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Neumarkt am Wallersee

Neumarkt am Wallersee on linn Austrias Salzburgi liidumaal Salzburg-Umgebungi ringkonnas. Linn sai alguse 1240. aastal seoses Salzburgi peapiiskopi Erberhard II-ga. Napoleoni sõdade ajal 1800. aasta detsembris toimus Neumarkt am Wallersees sõjategevus pärast suurt kaotust Hohenlindeni lahingus põgeneva Austria armee ja jälitava Prantsuse armee vahel. Austerlastel läks selles, nagu ka teistes selle kampaania ettevõtmistes, halvasti. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Kerti Alev

Kerti Alev (esinejanimega Promille Promille; sündinud 12. veebruaril 1981) on eesti naislaulja, multimeedia arvutigraafik ja IT-ettevõtja. Ta lõpetas 2003. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli kunstiõpetaja erialal. Erakonna Eestimaa Rohelised liige. Digitar Interactive OÜ – multimeedia-, IT-arenduse ja disainiettevõte. MediKeep OÜ on Eesti idufirma (2015), mis läbis edukalt 2015. aastal ka Bayer Healthcare'i kiirendi Grants4Apps. Digimaali näitus "Digi Värk", 23. jaanuar kuni 13. veebruar 2007 galeriis Aatrium ja 2007. aasta mais Pirita Vaba Aja Keskuses. Digimaali näitus "In Vivo", 6. novembril 2009 Tartus LOOV galeriis. Näituse tööd asuvad jätkuvalt rockiklubis Tapper. Conflict OK!, vokaal (alates 1998. aastast) J.M.K.E., vokaal, taustvokaal (2002–2012) Kaarel Kressa. Kerti Alevi maalid valmivad arvutis. Eesti Päevaleht, 3. veebruar 2007. Äriregister, 10. mai 2010.
Karma (Valgevene)

See artikkel räägib Valgevene alevist. Valgevene agrolinnakese kohta vaata artiklit Karma (agrolinnake). Karma (poola keeles Korma) on alev Valgevenes Homieli oblastis, Karma rajooni halduskeskus. Karma asub Homieli linnast 110 kilomeetri kaugusel. Haridust annavad üldhariduskool ja gümnaasium, spordikool ja muusikakool. Alevis on kultuurmaja ja kaks raamatukogu. Karmas on toiduainetetööstuse ja kergetööstuse ettevõtteid, seal valmistatakse ehitusmaterjale. Alevis antakse välja kohalikku lehte Сьвітанак над Сожам. Vaatamisväärsuseks on mõisakompleksi säilinud osa, juudi kalmistu, aastal 1832 valminud õigeusu kiriku varemed ja alevi ajalooline keskus. Karma on saanud nime seal voolava Karmianka jõekese järgi. Selle nimi on omakorda ürgne ja pärineb tõenäoliselt soomeugri keeltest. Võimalik on tulenemine sõnast kurm, mis tähendab lahesoppi, kuurna või kurma (kalapüügivahend). Vanimad arheoloogilised leiud selles piirkonnas pärinevad kahekümne kuuendast aastatuhandest enne meie aega. Esimesed kirjalikud teated pärinevad siiski aastast 1665, mil seda mainiti kui alevit Toona jäi see Minski vojevoodkonda ja selle Rečyca maakonda. Seoses Poola jagamisega läks Karma aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus sellest sai vallakeskus Mogiljovi kubermangu Rogatšovi maakonnas. Toona kuulus see Bõkovskitele ja alevis tegutses tellisevabrik. Aastal 1847 oli alevis Tšernigivisse viiva postimaantee hobupostijaam. Aastal 1882 oli alevis õigeusukirik, seal tegutses kolm sünagoogi. Alevis oli vesiveski ja 36 poodi. Aastal 1886 avati seal kool. Toona peeti seal aastas kolm korda laata. Karma hakkas 25. märtsil 1918 kuuluma Valgevene Rahvavabariiki. 1. jaanuaril 1919 võttis Valgevene NSV juhtkond vastu otsuse, et asula kuulub Valgevene koosseisu. Reaalselt läks alev Valgevene NSV koosseisu aastal 1924, kus sellest sai rajoonikeskus. Aastal 1919 vallutasid alevi ajutiselt kohalikud enamlaste vastu üles tõusnud talupojad. Samal aastal muudeti Karma alevikuks. Alevi staatuse sai asula taas aastal 1938. Teise maailmasõja ajal okupeerisid Saksa väed alevit 15. augustist 1941 kuni 26 novembrini 1943. Aastal 1939 moodustasid alevi elanikkonnast 40,27% juudid. Kõik nad koondati sealsesse getosse ja hukati 8. novembril 1941. Kiriku varemed Mõisa häärber Tärklisevabrik Численность населения на 1 января 2018 г. и среднегодовая численность населения за 2017 год по Республике Беларусь в разрезе областей, районов, городов и поселков городского типа. Нацыянальны статыстычны камітэт Рэспублікі Беларусь Рогалев А. Ф. Географические названия в калейдоскопе времён. — Гомель: Барк, 2011. — lk. 113—118. ISBN 978-985-6763-71-0. Кляшчук А. Кармянскае прыцягненьне // Зьвязда : газэта. — 12 чэрвеня 2012. — lk 110 (27225). — lk. 8. — ISSN 1990-763x ВКЛ. Энцыкл. Kd.2, lk. 52. Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich. Kd IV, lk 403 Distribution of the Jewish population of the USSR 1939 / edit. Mordechai Altshuler. — Jerusalem, 1993. — lk. 40. Alev Valgevene fotoentsüklopeedias Fotod alevist
Karma rajoon

Karma rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Homieli oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 949 km². 2018. aasta seisuga elas seal 13 213 inimest. Rajoon moodustati 1924. aastal, ent aastal 1962 see likvideeriti. Rajoon moodustati tänapäevastes piirides taas aastal 1966. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Baravaja Buda, Barsuki, Kamienka, Karoćki, Lićvinavičy, Łužoki, Starahradi ja Vornaŭka külanõukogu. Lisaks moodustab omaette haldusüksuse veel Karma alev, mis on ka rajooni halduskeskus. Tähtsaimaks jõeks on Sož. 37 % rajioonist on kaetud metsaga. Kõrgeim koht ulatub 172 m üle merepinna. Maavaradest leidub rajoonis kriiti. 2009. aasta seisuga oli elanikest 95,29% valgevenelasi, 3,08% venelasi ja 1,63% muust rahvusest inimesi. 85,88% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 13,26% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 48,89% elanikke, vene keelt aga 36,89%. Tšornobõli katastroofi järel saastus suur osa rajoonist, mistõttu tuli 3400 sealset peret ümber asustada. Численность населения на 1 января 2018 г. и среднегодовая численность населения за 2017 год по Республике Беларусь в разрезе областей, районов, городов и посёлков городского типа. // Национальный статистический комитет Республики Беларусь. — Мн., 2018. «Дзяржаўны зямельны кадастр Рэспублікі Беларусь»  Karma rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles)
Oberndorf bei Salzburg

Oberndorf bei Salzburg on linn Austria Salzburgi liidumaal, umbes 17 km Salzburgist põhja pool. See asub Salzachi jõe ääres Salzburg-Umgebungi ringkonnas. Selle sõsarlinn üle Salzachi silla on Laufen Baieris. Linn jaotati kaheks Napoleoni sõdade järel, kui endine Salzburgi peapiiskoppide vürstkond jaotati 1816. aastal pärast Viini kongressi osaks, mille võttis Baieri kuningriik, ja osaks, mille võttis Austria keisririik. Oberndorf on maailmakuulus jõululaulu "Püha öö" (saksa Stille Nacht) sünnikohana; laulu esitasid esimestena 1818. aasta jõululaupäeval koolmeister Franz Xaver Gruber ja noor preester Joseph Mohr endises Püha Nikolause kihelkonnakirikus, kust see levis üle maailma. Kuna 1890. aastatel hävitas mitu Salzachi jõe üleujutust suuri osi Oberndorfist, kirik lõpuks lammutati ja 1937. aastal püstitati selle kohale mälestuskabel. Mälestuskabeli täpne jäljend, ehitatud 1992. aastal, asub Frankenmuthis. Oberndorfi saab Salzburgist S-Bahni kiirraudtee ja B 156 Lamprechtshausener Straße liidukiirtee kaudu, mis kulgeb Salzburgist Braunau am Inni. Leopold Kohr (1909–1994), majandusteadlane Benita Ferrero-Waldner, diplomaat Florian Wenninger, ajaloolane Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Marchand

Marchand on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas Kai ǃGaribi vallas. Marchand asub Oranje jõe vasakul kaldal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Marchandi elanikest värvilisi 63,17%, mustanahalisi aafriklasi 15,42%, valgeid 7,88%, India või Aasia päritolu inimesi 0,65% ja teisi 12,88%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 75,46% inimesi, tsvana keelt 20,07%, koosa keelt 1,71%, inglise keelt 0,71% ja sotho keelt 0,59%. https://census2011.adrianfrith.com/place/378016
Kaapmuiden

Kaapmuiden on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Nkomazi vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kaapmuideni elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,52%, värvilisi 0,74% ja valgeid 0,74%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 88,52% inimesi, afrikaani keelt 0,74% ja suulu keelt 0,74%. https://census2011.adrianfrith.com/place/876010
Gevgelija

Gevgelija (makedoonia keeles Гевгелија) on 15 685 elanikuga linn, mis asub Põhja-Makedoonia kaguosas Vardari jõe kaldal Kreeka piiril. Piiripunkti läbiv kiirtee ühendab Thessaloníkit (70 km) alates Skopjest (165 km) kolme Balkani pealinnaga: Sofiaga, Belgradiga ja Zagrebiga. Gevgelijat ühendab Kreeka suuruselt teise linnaga ning riigi pealinnaga samuti raudtee. Linn on Gevgelija maakonna halduskeskus. Inđija Serbias Kotka Soomes Sežana Sloveenias Sevlievo Bulgaarias Gevgelija raudteejaam Vardarski Rid
Vardarski Rid

Vardarski Rid on Põhja-Makedoonia väikelinnas Gevgelijas asuv arheoloogiamälestis, mis pärineb varasest antiikajast. Arheoloogiliste väljakaevamiste käigus on leitud monumentaalne stoa, akropol ja asulakoha teisi arhitektuurilise paigutuse segmente. Vardarski Ridi kasutatakse tänapäeval samuti piknikupaigana.  Vardarski Rid – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Boursorama

Boursorama on Prantsuse ettevõte, mille tegevus jaguneb peamiselt infoportaali Boursorama.com animeerimise ja Boursorama Banquei veebipanga tegevuse vahel. Société Générale on kogu Boursorama pealinna aktsionär. Alates loomisest on Boursorama.com sait olnud Prantsusmaa liider aktsiaturgude teabe osas, mis on suunatud nii üksikinvestoritele kui ka professionaalidele. Algselt sellele tegevusele spetsialiseerunud Boursorama.com mitmekesistas seejärel poliitilise ja üldise teabe, millel oli majanduslik rõhuasetus. Pärast mitmeid ülevõtmisi ja ühinemisi, eriti 2002. aastal Fimatexiga, on Boursorama laienenud ka maaklerlusele ja internetipangandusele, mille tulemusel loodi praegune Boursorama Banque.
Sežana

Sežana (itaalia keeles Sesana) on linn Sloveenias. Linn asub Karsti lavamaal, Itaalia piiri lähistel, Triestest 17 km ja Ljubljanast 80 km kaugusel. See on Sežana valla halduskeskus. Gevgelija Põhja-Makedoonias Gornji Milanovac Serbias Montbrison Prantsusmaal Pardubice Tšehhias Rab Horvaatias Sant'Ambrogio di Valpolicella Itaalias Sant'Ambrogio sul Garigliano Itaalias
Saas-Fee

Saas-Fee on küla Šveitsis Valais' kantonis. Küla asub 1800 m kõrgusel kõrgete mägede vahelises orus. Saas-Fees asub 1994. aastal asutatud Euroopa kraadiõppe kool (European Graduate School). Ständige Wohnbevölkerung nach Staatsangehörigkeitskategorie Geschlecht und Gemeinde; Provisorische Jahresergebnisse; 2018, vaadatud 11.04.2019.
Paulava vabariik

Paulava vabariik oli väike riiklik moodustis, mis eksisteeris aastail 1769–1795. 1767. aastal omandas Merkinė mõisa Paweł Ksawery Brzostowski, kes omandas ka Turgeliai mõisa ja liitis need üheks valduseks. Mõisa nimetas ta enda järgi Pawłowo mõisaks (leedu keeles Paulava, valgevene keeles Paŭlava ja vene keeles Pavlovo). 1769. aastal kuulutas ta oma valdustes välja vabariigi ja nimetas end selle presidendiks. Võim kuulus presidendile ja kohalikest talunikest moodustatud seimile. Sealses seimis oli olemas kõigist oma maad omavatest isikutest ülemkojast ja valitavast alamkojast, kus oli kaheksa nelja aasta tagant uuesti valitavast esindajat ja kaksteist spetsialisti. Vabariik võttis vastu oma põhiseaduse ning sealsed seadused hakkasid erinema Rzeczpospolita omadest. Ka moodustati seal oma sõjavägi ja loodi oma vapp. Riigikese pindala oli 30,4 km², seal oli ligi 800 elanikku. Sealsel sõjaväel olid ühtlustatud relvad, mis muutis sealsed üksused võrreldes teiste Poola alade väeüksustega efektiivsemateks. Sõjaväeteenistuses olid kõik vabariigi meessoost elanikud. Paulava vabariigi üksused osalesid Kosciuszko ülestõusus. Vabariigis kaotati teorent, see asendati raharendiga. Seal hakati vermima ka oma raha. Moodustati hädaabikassa, vabariigile loodi oma kool. Talunikud said õiguse tegeleda kaubanduse ja käsitööga ning kasutada sealset metsa. 1770. aastal andis Brzostowski välja esimese Poola alade põllumajandusõpiku. Vabariiki tunnustasid nii Poola seim kui ka kuningas Stanisław August Poniatowski. Too andis Brzostowskile Valge Kotka ordeni. Ka võeti vabariigi põhiseadus eeskujuks Poola enda põhiseaduse koostamisel. Samas tõi vabariigi talunike vabadus kaasa teiste ümbruskonna maaomanike, sealhulgas Joachim Litawor Chreptowiczi ja Stanisław Potocki analoogsed reformid oma valdustes. Kolmanda Poola jagamise järel likvideeriti ka vabariik. Toona vahetas Brzostowski oma valdused Fryderyk Józef Moszyński valduste vastu Saksimaal, kuigi uus omanik lasi sealsetel talupoegadel elada vana vabariigi seaduste järgi. 1799. aastal ostis mõisa krahv Choiseul-Gouffier. Vabam kord säilis põhijoontes 1827. aastani, viimased jäänused Paulava vabariigi korrast likvideeriti aga Novembriülestõusu järel. Sealsed talunikud osalesid Novembriülestõusus, misjärel tsaarivõimud sulgesid seal katoliku kiriku ja tegid selle hoonest õigeusu kiriku. Välismaale pagenud Brzostowski naasis viis aastat hiljem kodumaale, kus temast sai vaimulik Rukainiai külas. В. Пазднякоў. "Паўлаўская рэспубліка". // Вялікае Княства Літоўскае. Энцыклапедыя у 3 т. Kd. 2: Кадэцкі корпус – Яцкевіч. Мінск: БелЭн, 2005. Lk 410–411. ISBN 985-11-0378-0. Rimantas Jasas. "Paulavos respublika". Visuotinė lietuvių enciklopedija. Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras. Hanna Widacka. "Rzeczpospolita Pawłowska". // Muzeum Pałac w Wilanowie. Leszek Wątrobski. "Rzeczpospolita Pawłowska". The Sumit Times, Vol. 9, Issue No. 26/ 2002. Rafał Geremek. "Raj dla chłopów, czyli Rzeczpospolita Pawłowska". Newsweek, 5. mai 2010. В. Пазднякоў. "Бжастоўскія". // Вялікае Княства Літоўскае. Энцыклапедыя у 3 т. Kd. 1: Абаленскі – Кадэнцыя. Мінск: БелЭн, 2005. Lk 327. ISBN 985-11-0314-4.
Diivan

Diivan ehk sohva on polsterdatud, mitme istekohaga, seljatoega mööbliese istumiseks ja lamamiseks. Eri tüüpi diivanid on Chesterfieldi diivan, chaise longue, daybed nurgadiivan ja otoman. markiis (mööbel) kanapee settee
Čačerski rajoon

Čačerski rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Homieli oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1230 km². 2018. aasta seisuga elas seal 14 308 inimest. Rajoon piirneb idas Venemaaga. Rajoon moodustati 1926. aastal, aastast 1938 Homieli oblasti koosseisus. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 1966, mil selle külanõukogudest moodustati Karma rajoon. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Atorski, Leninski, Mierkułavičy, Nisimkavičy, Palessie, Roŭkavičy ja Zalessie külanõukogu. Lisaks moodustab omaette haldusüksuse veel Čačerski linn, mis on ka rajooni halduskeskus. Zialionaja Paliana Rajooni täitevkomitee hoone Rajooni keskmine kõrgus on 152 meetrit. Tähtsaimaks jõeks on Sož, teine suurem jõgi on selle lisajõgi Čačora. 2009. aasta seisuga oli elanikest 94,15% valgevenelasi, 4,26% venelasi ja 1,59% muust rahvusest inimesi. 86,24% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 13,05% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 61,51% elanikke, vene keelt aga 37,8%. Численность населения на 1 января 2018 г. и среднегодовая численность населения за 2017 год по Республике Беларусь в разрезе областей, районов, городов и посёлков городского типа. // Национальный статистический комитет Республики Беларусь. — Мн., 2018. «Дзяржаўны зямельны кадастр Рэспублікі Беларусь»  Čačerski rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart
Suveöö naeratused

"Suveöö naeratused" on Ingmar Bergmani 1955. aasta komöödiafilm. Film võitis 1957. aastal Bodili auhinna parima Euroopa filmi kategoorias ja ajakiri Time nimetas 2005. aastal filmi 100 parima filmi hulka. Film kandideeris ka Cannes'i Kuldsele Palmioksale, kuid seda võitu ei tulnud. Suveöö naeratused andmekogus IMDb (inglise)
Stella Ndabeni-Abrahams

Stella Tembisa Ndabeni-Abrahams (sündinud 30. juunil 1978 Mthathas Transkeis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik (Aafrika Rahvuskongress). Ta on omandanud sertifikaadi projektijuhtimise alal Rhodes'i Ülikoolis ja diplomi telekommunikatsiooni ja juhtimissüsteemide alal Witwatersrandi Ülikoolis. Ta oli Lõuna-Aafrika Vabariigi sideministri asetäitja 23. oktoobrist 2011 kuni 31. märtsini 2017 ja Lõuna-Aafrika Vabariigi telekommunikatsiooni ja postiteenuste ministri asetäitja 31. märtsist 2017 kuni 22. novembrini 2018. Alates 22. novembrist 2018 kuni 5. augustini 2021 oli ta Lõuna-Aafrika Vabariigi side, telekommunikatsiooni ja postiteenuste minister. Alates 5. augustist 2021 on ta Lõuna-Aafrika Vabariigi väikeettevõtluse arengu minister. Everything you need to know about Stella Ndabeni-Abrahams Business Insider South Africa, 9. aprill 2020 Stella Tembisa Ndabeni-Abrahams, Ms South African Government Claudi Mallovich:Stella Ndabeni-Abrahams is the new communications minister BusinessLIVE, 22. november 2018
824

824. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad - 820. aastad - 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad Aastad: 819 820 821 822 823 - 824 - 825 826 827 828 829 ... ... ...
Ulla Jacobsson

Ulla Maj Jacobsson (23. mai 1929 Göteborg – 20. august 1982 Viin) oli rootsi näitleja. Tema tuntuimaks rolliks sai Margaretta Witt Cy Endfieldi lavastatud filmis "Zulu" (1964). Ainult temal oli naisosatäitjatest sõnaline roll. Kuid rahvusvahelist huvi oli ta pälvinud juba varem: rolliga Arne Mattsoni filmis "Üks suvi õnne" (1951; rootsi "Hon dansade en sommar"), mis võitis Berliini filmifestivalil Kuldkaru, ja Ingmar Bergmani filmis "Suveöö naeratused" (1955). Esimeses neist oli tal alastistseen, mis tõi talle palju tähelepanu. Ulla Jacobsson oli abielus kolm korda ja tal sündis kaks last. 1957. aastast elas ja töötas Austrias Viinis. Ulla Jacobsson suri vähki Viinis 20. augustil 1982, olles 53-aastane. Ta on maetud Viini keskkalmistule. "Üks suvi õnne" (1951, režissöör Arne Mattson) "Suveöö naeratused" (1955, režissöör Ingmar Bergman) "Karin Månsdotter" (1954, režissöör Alf Sjöberg) "Herr Arnes penningar" (1954, režissöör Gustaf Molander) "Zulu" (1964, režissöör Cy Endfield) Ulla Jacobsson andmekogus IMDb (inglise)
Andres Sonn

Andres Sonn (sündinud 7. aprillil 1972) on Eesti ettevõtja ja investor. Tal on osalus mitmes Eesti ettevõttes, millest üks tuntumaid on Coop Pank (talle kuulub 7,5% Coop Panga aktsiatest). Andres Sonn on Coop Panga aktsionär alates 2017. aastast, kui ta omandas koos Inbanki ja Coop Eestiga Eesti Krediidipanga (Coop Panga eelkäija) aktsiad. Andres Sonn elab praegu Monacos. Genfis registreeritud ettevõtte Oilexpress SA (asutatud 2012) tegevjuht ja juhatuse liige. Maksuamet tuvastas 2014. aastal, et Andres Sonn lasi maksta oma valuutavahetusettevõtte Eurex Capital kassast ühe aasta (2013) jooksul endale sularahas üle 113 000 euro, vormistades selle “ettevõtlusega seotud kuluks”. Lõviosa rahast maksis ettevõte selle eest, et pidi oma nõukogu esimehelt, omanikeringi kuuluvalt Sonnilt saama valuutaturu ülevaateid. Maksuamet tuvastas, et Sonni valuutaturu analüüsid olid võetud Danske Banki kodulehelt, muudetud vaid autori nime. Amet nõudis firmalt sisse enam kui 30 000 eurot täiendavat tulumaksu, mis jõustus Tallinna halduskohtu otsusega 2015. aasta juulis. Coop Pank "Coop Pank". Vaadatud 24.01.2021. Liina Laks (11. juuni 2019). "Salapärane suuromanik resideerub Monacos". Äripäev. "Andres Sonn". teatmik.ee. Vaadatud 24.01.2021. "Andres Sonn". Vaadatud 24.01.2021. "Ärimees viksis veebist tabeleid maha ja müüs oma firmale". Eesti Ekspress. 7. oktoober 2015.