laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jaunbagumi

Jaunbagumi on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub Lielā Jugla jõe kaldal, Riiast 35 kilomeetri kaugusel. Aastal 2018 oli külas 8 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 13. Vietvārdu datubāze
Gaidas

Gaidas (vanasti ka Vecmuiža) on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Külas asub Mežapuķese bussipeatus. Aastal 2014 oli külas 171 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 313. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Salzburgi vanalinn

Salzburgi vanalinn (saksa keeles Altstadt Salzburg või ametlikult Historisches Zentrum der Stadt Salzburg) on Salzburgi vanim linnaosa, mis asub Salzachi jõe mõlemal kaldal. Salzburgi liidumaa pealinna keskne vanalinn lisati 1996. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse. Salzburgi katedraal  Salzburgi vanalinn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Hesione

Hesione oli vanakreeka mütoloogias Trooja printsess, kuningas Laomedoni tütar ja Priamose (tollal Podarkese) õde. Laomedon oli väga kitsi ja kiuslik mees. Ta pettis isegi Poseidonit ohvritoomisel. Karistuseks saatis Poseidon Trooja rannikut laastama merekoletise. Oraakel ütles, et koletis ei lahku enne, kui on printsess Hesione alla neelanud. Legendi teise versiooni järgi tõmmati loosi, keda koletisele ohverdada, ja liisk langes Hesionele. Kui Hesione oli kalju külge seotud, saabus sinna Herakles oma sõprade Telamoni ja Oiklesega. Herakles lubas koletise tappa ja neiu vabastada, kui saab tasuks hobused, mille Zeus oli Laomedonile annetanud hüvituseks tema onu Ganymedese eest. Laomedon nõustus kohe. Herakles lõigi koletise maha, aga Laomedon keeldus talle hobuseid andmast. Seepeale tappis Herakles koos oma kaaslastega ära nii Laomedoni kui ka kõik tema pojad peale noorima, Podarkese. Ühe versiooni järgi olevat Podarkes pääsenud seetõttu, et oli parasjagu Früügias sõjaretkel, kuid harilikult räägitakse, et Herakles kuulutas Hesione oma sõjasaagiks, andis ta Telamonile naiseks ja lubas tal ükskõik kelle linnaelanikest endaga Kreekasse kaasa võtta. Hesione valis Podarkese, kelle Herakles muidu tapnud oleks. Seepeale Herakles leebus ja lubas neiul oma loori eest venna vabaks osta. Nii juhtuski. Herakles andis Trooja valitsemise üle Podarkesele, keda sellest ajast hakati ostetud meheks ehk Priamoseks kutsuma (kreeka keeles tähendab primai 'ostma'). Hesione sai Telamoniga poja Teukrose.
Tammetõru tänav (täpsustus)

Tammetõru tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Tammetõru tänav on tänav Laulasmaa külas Lääne-Harju vallas Tammetõru tänav on tänav Rakveres Tammetõru tänav on tänav Sauel Tammetõru tänav on tänav Taaravainu külas Rakvere vallas Tammetõru tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis Tammetõru tänav on tänav Tartus Tammelinnas Tammetõru tänav on tänav Üksnurme külas Saku vallas Tammetõru tee Tammetõru põik on tänav Herjava külas Haapsalu linnas
Vaida jalakäijate sild

Vaida jalakäijate sild on Tallinna–Tartu maantee 21. kilomeetril asuv osaliselt puidust valmistatud sild. Selle projekteerisid Ragnar Pabort ja Alar Just. Sild valmis 2008. aastal ja valiti samal aastal Eesti parimaks liimpuitehitiseks. Sild maksis 11,5 miljonit krooni ja ehitati 124 meetri pikkuseks. 2014. aastal hakkasid puitosad lagunema ja sild suleti. Lagunemise põhjustas projekteerimisviga. 2016. aastal renoveeritud. "Vaida jalakäijate sild suleti mädanemise tõttu". ERR. 24. august 2014. Vaadatud 31.01.2021. Riistop, Märt (2008). "Parim puitehitis 2008 Raul Vaiksoolt" (PDF). Puuinfo. Vaadatud 31.01.2021. Putting, Andres (13. juuli 2016). "DELFI VIDEO JA FOTOD: Vaida jalakäijate silla ehitustöödeks suleti kaheks päevaks lõik Tallinna-Tartu maanteel". Delfi. Vaadatud 31.01.2021.
Talli tänav (täpsustus)

Talli tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Talli tänav on tänav Jaska külas Põhja-Sakala vallas Talli tänav on tänav Jüri alevikus Rae vallas Talli tänav on tänav Kuressaares Talli tänav on tänav Luunja alevikus Luunja vallas Talli tänav on tänav Olustvere alevikus Põhja-Sakala vallas Talli tänav on tänav Pärnus Talli tänav on tänav Särevere alevikus Türi vallas Talli tänav on tänav Taikse külas Türi vallas Talli tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Talli tänav on tänav Viljandis Talli tee Talli põik on tänav Luunja alevikus Luunja vallas
Suvila tänav (täpsustus)

Suvila tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Suvila tänav on tänav Aruküla alevikus Raasiku vallas Suvila tänav on tänav Elvas Suvila tänav on tänav Jõgeval Suvila tänav on tänav Kiisa alevikus Saku vallas Suvila tänav on tänav Narvas Suvila tänav on tänav Sõmeru alevikus Rakvere vallas Suvila tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis Suvila tänav on tänav Vasalemma alevikus Lääne-Harju vallas Suvila tee Suvila põik on tänav Kiisa alevikus
Alfred Buckham

Alfred George Buckham (6. november 1879 London – 21. september 1956) oli briti fotograaf, kes spetsialiseerus aerofotograafia erialal. Ferguson, Celia (2008). A Vision of Flight: The Aerial Photography of Alfred G. Buckham. The History Press. ISBN 0752444301. The Daily Telegraph (2008). Alfred G Buckham aerial photos (tasuline väljaanne)
Staadioni tänav (täpsustus)

Staadioni tänav on tänav järgmistes Eesti asulates: Staadioni tänav on tänav Abja-Paluojal Staadioni tänav on tänav Haapsalus Staadioni tänav on tänav Jõgeval Staadioni tänav on tänav Kallastel Staadioni tänav on tänav Kohtla-Järvel Kukruse linnaosas Staadioni tänav on tänav Kundas Staadioni tänav on tänav Kuressaares Staadioni tänav on tänav Lihulas Staadioni tänav on tänav Narvas Staadioni tänav on tänav Paides Staadioni tänav on tänav Raplas Staadioni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Juhkentali asumis Staadioni tänav on tänav Tartus Ülejõe linnaosas Staadioni tänav on tänav Tõrvas Staadioni tänav on tänav Türil Staadioni tänav on tänav Aravete alevikus Järva vallas Staadioni tänav on tänav Aruküla alevikus Raasiku vallas Staadioni tänav on tänav Häädemeeste alevikus Häädemeeste vallas Staadioni tänav on tänav Juuru alevikus Rapla vallas Staadioni tänav on tänav Järvakandi alevis Kehtna vallas Staadioni tänav on tänav Kaerepere alevikus Kehtna vallas Staadioni tänav on tänav Kehtna alevikus Kehtna vallas Staadioni tänav on tänav Kihelkonna alevikus Saaremaa vallas Staadioni tänav on tänav Laiuse alevikus Jõgeva vallas Staadioni tänav on tänav Märjamaa alevis Märjamaa vallas Staadioni tänav on tänav Paikuse alevis Pärnu linnas Staadioni tänav on tänav Palamuse alevikus Jõgeva vallas Staadioni tänav on tänav Pärnu-Jaagupi alevis Põhja-Pärnumaa vallas Staadioni tänav on tänav Rakke alevikus Väike-Maarja vallas Staadioni tänav on tänav Rõuge alevikus Rõuge vallas Staadioni tänav on tänav Tabasalu alevikus Harku vallas Staadioni tänav on tänav Saku alevikus Saku vallas Staadioni tänav on tänav Sõmeru alevikus Rakvere vallas Staadioni tänav on tänav Taebla alevikus Lääne-Nigula vallas Staadioni tänav on tänav Tudu alevikus Vinni vallas Staadioni tänav on tänav Vinni alevikus Vinni vallas Staadioni tänav on tänav Väimela alevikus Võru vallas Staadioni tänav on tänav Vändra alevis Põhja-Pärnumaa vallas Staadioni tee Staadioni põik on tänav Aruküla alevikus Raasiku vallas
Kristjan Hansen

Kristjan Hansen (aastast 1935 pseudonüüm Enn Tani; 27. juuni 1892 Anelema küla, Enge vald – 25. aprill 1961 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja. Kristjan Hansen lõpetas 1905. aastal Enge vallakooli ja õppis 1905–1906 Pärnu linnakoolis, gümnaasiumihariduse omandas hiljem eratundidega. Lavategevust alustas 1907. aastal Enge Põllumeeste Seltsis, Pärnu karskusseltsis “Valgus” ja Pärnu Eesti Kooliseltsis. Mobiliseerituna tsaariarmeesse viibis Petrogradis ja Moskvas, kus jälgis sealsete teatrite tööd ning võttis osa Moskva Kunstiteatris korraldatud lavakunstikursustest. Aastatel 1911–1912, 1914–1915, 1926–1929, 1933–1936, 1940–1941, 1944–1946 ja 1954–1957 töötas näitlejana Endlas, 1912–1914 Vanemuises ning 1918–1926 Estonias. Aastal 1926 oli ta üks Pärnu Töölisteatri asutajatest ja 1930–1931 oli samas näitleja ja näitejuht. Mängis ka Tallinna Töölisteatri lavastustes. Teda on iseloomustatud kui hiilgava lavalise tehnikaga, läbimõeldud ja temperamentse mänguga ning tugeva ja värvika häälega lavajõudu. Oli tuntud maailma näitekirjanduse klassikaliste teoste peaosade, eriti aga jõuliste kangelastüüpide kehastajana. Ta on teinud kaasa ka muusikalavastustes. Oli Eesti Näitlejate Liidu ja Eesti NSV Teatriühingu liige. Enn Tani aitas kaasa lavakunsti arendamisele ka maal. Pidas mitmel korral kursusi Pärnu-Jaagupi Haridusseltsis, sealhulgas lavastades. Aastatel 1929–1930 ja 1933–1936 oli ta Pärnumaa Haridusliidu lavakunstiinstruktor. 1936 Eesti Näitlejate Liidu teenete kuldrinnamärk Muuseuminurk. Halinga Valla Teataja, juuni 2007.
Salzburgi toomkirik

Salzburgi toomkirik (saksa keeles Salzburger Dom, baieri keeles Soizburga Dom) on 17. sajandil ehitatud barokk-kirik Austrias Salzburgis. See on Salzburgi roomakatoliku peapiiskopkonna peakirik. Salzburgi toomkirik on pühitsetud pühale Rupertile ja pühale Virgilile. Kirikus asub endiselt ristimisnõu, milles helilooja Wolfgang Amadeus Mozart ristiti.  Salzburgi toomkirik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Silakrogs

Silakrogs on küla (lielciems) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla lääneosas merepinnast 12 meetri kõrgusel ning jääb valla keskusest Ropažist 15 ja Riiast 29 kilomeetri kaugusele. Külas asub bussipeatus Silakrogs (ciems). Silakrogsi lõunaosas asub Silezersi järv pindalaga 4,5 ha. Üks külas kasvavatest mändidest on looduskaitse all. Silakrogs tekkis Teise maailmasõja järgsetel aastatel Punaarmee sõjaväelinnakuna. Sinna on rajatud paneelelamuid ja teenindusasutusi. Külas paikneb Läti Rahvusraamatukogu raamatuhoidla. 2009. aastal oli külas 890 elanikku, 2020. aastal 1162. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Retās un nepieprasītās grāmatas glabāsies Silakroga raķešu bunkurā
Time Warner Center

Time Warner Center on mitmeotstarbeline kaksiktornidega ehitis, mille kõrgus on 230 meetrit. See asub New Yorgis Central Parki lähedal Columbus Circle'i ristmiku ääres.  Time Warner Center – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lamberti pind

Lamberti pind on perfektselt valgust ja energiat hajutav pind. Sealt tulev heledus (sära) on konstantne igast vaadatavast küljest kooskõlas Lamberti koosinusseadusega. Kuna inimene hindab ainult heledust oma silmadega, näib selline Lamberti materjal vaatesuunast olenemata olevat sama ere. Lamberti pinna tähendus tuleneb Šveitsi polümaadi Johann Heinrich Lamberti perfektse hajumise teooriast, mida nimetatakse Lamberti koosinusseaduseks ehk Lamberti seaduseks. Võimalik θ {\displaystyle \theta } nurk vastu normaalset pinda ja A {\displaystyle A} suuruse, siis on kiirgusintensiivsus I ( θ ) {\displaystyle I(\theta )} proportsionaalsed nurga ja pinna koosinusega: I ( θ ) ∼ A cos ⁡ ( θ ) {\displaystyle I(\theta )\sim A\cos(\theta )} Kiirgustugevuse ja vähendatud ala (projitseeritud vaatlussuunas), proportsionaalsuse tegur on konstantne valgusvihu tihedus L {\displaystyle L} piirkonnas: L = I ( θ ) A cos ⁡ ( θ ) {\displaystyle L={\frac {I(\theta )}{A\cos(\theta )}}} Tegelikult ei ole ühtegi materjali, mis vastab täpselt Lamberti seadusele. Eelkõige on iga pinna valgustihedusel suunav sõltuvus ja see muutub siis, kui suund, millest pind valgustatud on, muutub. Isegi mõõteriistade kalibreerimiseks kasutatavaid normaale saab Lamberti seadustega teatavates peegeldussuundades ja lainepikkuse vahemikes hästi kirjeldada. Lainepikkustel väljaspool nähtavat spektraalvahemikku ja peegeldus- või valgustussuundades, mis on üle 10° vertikaalsed, võivad Lamberti seadusele esineda mitmed 100% kõrvalekalded isegi normaalsetes tingimustes. Lamberti pinnaga võrreldavaid materjale, mis tunduvad peaaegu sama eredad inimese silma kõigis vaatlussuundades: Spectralon – kõige lähedasem Lamberti pinnale Mattpaber Difuusor/piimaklaas Valgust kiirgavate dioodide heitleespind Pedrotti & Pedrotti (1993). Introduction to Optics. Prentice Hall. ISBN 0135015456. Koppal S.J. (2014) Lambertian Reflectance. In: Ikeuchi K. (eds) Computer Vision. Springer, Boston, MA. https://doi.org/10.1007/978-0-387-31439-6_534
Ūlupji

Ūlupji (ka Ūlupi) on küla (mazciems) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub Riia keskusest 19 kilomeetri kaugusel. Külas asub Juglas mežniecība bussipeatus. Seal kasvav mänd ümbermõõõduga 2,99 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2018 oli külas 58 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 60. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Heljut Kapral

Heljut Kapral (19. juuni 1923 Tallinn – 30. jaanuar 2021 Elva) oli eesti arst, pulmonoloog. Heljut Kapral lõpetas mais 1940 Riikliku Inglise Kolledži Progümnaasiumi ja õppis ka Tallinna Konservatooriumis, mängis flööti Saksa sõjaväe orkestris ning astus 1944. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, kus ta NSV Liidu võimude poolt arreteeriti 5. juunil 1945. Ta oli poliitvangina 9 aastat Arhangelski ja Norilski sunnitöölaagrites. Kodumaale naasnult sooritas ta 1956. aastal Võrus keskkooli lõpueksamid (tema varasemaid diplomeid enam ei loetud) ning lõpetas 1962. aastal TRÜ arstiteaduskonna cum laude. Hiljem kaitses meditsiinikandidaadi väitekirja krooniliste kopsuhaiguste teemal. Ta töötas 9 aastat Tapa haiglas, 13 aastat Tallinna Raudtee haiglas ja 19 aastat Tallinna Meremeeste haiglas peaarsti asetäitjana. Hiljem töötas ta veel aastaid Tallinna linnavalitsuses ning oli seejärel vabatahtlikuna abiks Tallinna diakooniahaiglas. Heljut Kapral oli Eesti Laboriarstide Teadusliku Seltsi esimees ja Üleliidulise Laboriarstide Teadusliku Seltsi juhatuse liige. Kui 1991. aastal asutati Eesti Kristlike Arstide Ühing, oli ta selle esimene esimees. 2007 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk Heljut ristiti 22. juulil 1923 Tallinna Kaarli kirikus, leeriõnnistuse sai 13. oktoobril 1940 Tallinna Peeteli kirikus. Ta laulatati 26. jaanuaril 1957 Tallinna Oleviste kirikus. Ta osales vennastekoguduse töös ja viimastel aastatel EELK Tartu Pauluse koguduses, kuid oli surmani Tallinna Jaani koguduse liige. Seal laulis ta meeskooris ja kuulus koguduse nõukogusse. Tema matus toimus 6. veebruaril 2021 Tallinna Jaani kirikus. Tema abikaasa Vaike Kapral (sündinud Tamberg, eestistatuna Tammeste, 1924–2002) oli samuti arst. Nende kolm tütart on kõik muusikud. Tütar Tiina Luhamets on viiuldaja haridusega organist, koorijuht ja muusikapedagoog. Tema väimees Joel Luhamets ja tütrepoeg Kristjan Luhamets on eesti vaimulikud. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Helbe Merila-Lattik. "Eesti arstid 1940–1960". Toimetaja Anu Kell. Tallinn 2000. Lk 689 Ene Ora. Dr Heljut Kapral 90. Eesti Arst, juuni 2013 (92(6):358) Rita Puidet. Rikka mehe õnn. Eesti Kirik, 24. veebruar 2016 Hille Karm. Vennastekogudus: siiras osadus omavahel ja Jumalaga. Eesti Kirik, 19. oktoober 2016 Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Mucenieki

Mucenieki on küla (lielciems) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla lääneosas maantee A4 ääres, valla keskusest Ropažist 19 ja Riia keskusest 20 kilomeetri kaugusel. Küla kujunes Teise maailmasõja järel Nõukogude armee sõjaväelinnakuna. 1960. aastatel viidi seal paiknenud õhutõrjeväe üksused teise kohta. 1982. aastal rajati sinna kuuenda üksiku õhutõrjearmee 27. korpuse komandopunkt, muu asula jäi aga kasutamata. 1990. aastal lahkusid seal asunud väed, 2000. aastal demonteeriti ka komandopunkti hoone. 1998. aastal rajati külla 200 inimese tarbeks majutuskeskus. Külas asub Mucenieki bussipeatus. 2009. aastal oli külas 709 elanikku, 2020. aastal 941. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Rotkaļi

Rotkaļi on küla (mazciems) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub Lielā Jugla jõe kaldal, Riiast 27 kilomeetri kaugusel. Aastal 2018 oli külas 8 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 12. Vietvārdu datubāze
Nāgelmuiža

Nāgelmuiža (ka Nāgeļmuiža) on küla (mazciems) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub Lielā Jugla jõe kaldal, Riiast 28 kilomeetri kaugusel. Külas kasvav mänd ümbermõõduga 2,73 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2018 oli külas 44 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 42. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Margitta Gummel

Margitta Gummel (neiupõlvenimi Helmbold; 29. juuni 1941 Magdeburg – 26. jaanuar 2021 Wietmarschen) oli saksa kuulitõukaja. Margitta Gummel veebisaidil Olympedia (inglise) Margitta Gummel Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Podkājas

Podkājas on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub merepinnast 20 meetri kõrgusel Tumšupe jõe kaldal ja jääb valla keskusest Ropažist 7,5 ning Riiast 31 kilomeetri kaugusele. Küla rajati suvilapiirkonnana Läti NSV aegadel Podakājase mõisa maadele. Küla lääneosa moodustab endine suvilakooperatiiv Jugla, idaosa aga suvilakooperatiiv Tumšupe. Külas asuvad B.B. Jugla, Podkājase ja Reipase bussipeatus. Aastal 2006 oli külas 91 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 206. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija
Fosfaadid

Fosfaadid on fosforhapete soolad. Fosfaadid koosnevad kahest ioonist: metalli katioonist ja fosfaatioonist (PO 43-). Need kaks komponenti on seotud ioonilise sidemega. Enamasti peetakse fosfaatide all silmas kolmealuselise (orto)fosforhappe sooli. Enamik fosfaate lahustub tugevates hapetes, leelismetallidega seondunud fosfaadid hästi ka vees. Mitmeid fosfaate kasutatakse vee kareduse vähendamiseks (näiteks Na3PO4) ja väetistena (näiteks ammofoss). H3PO4 ehk ortofosforhape (hape) – keskmise tugevusega hape, kasutatakse kokakoolas happeregulaatorina.
Tumšupe

Tumšupe on küla (vidējciems) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel Tumšupe jõe kaldal ja jääb valla keskusest Ropažist 5,8 ning Riiast 36 kilomeetri kaugusele. Küla tekkis Endzeliņi mõisa maadele teede ristumispaigas asunud Tumšupe ehk Endzeliņi kõrtsi juurde. Küla kasvas tunduvalt nõukogude perioodil, mil sinna rajati suur loomakasvatuskompleks. Külas asuvad Tumšupe bussipeatused. Aastal 2006 oli külas 462 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 455. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija
Keiserlik krüpt

Keiserlik krüpt (saksa keeles Kaisergruft või Kapuzinergruft) on Viini siselinnas asuva Kapuzini kiriku alune hauakamber. Maa-aluses krüptis hoitakse sarkofaagides Habsburgide kuningliku suguvõsa 145 esindaja luustikke. Lisaks on talletatud 4 mittesugulase elundid või kremeeritud säilmed.  Keiserlik krüpt – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis https://www.kapuzinergruft.com
Viivi Dikson

Viivi Dikson (aastani 1968 Viivi Rändsaar; 19. jaanuar 1942 Kohtla-Järve – 25. jaanuar 2010 Tallinn) oli eesti näitleja. Ta lõpetas 1960. aastal Kohtla-Järve 1. Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 2. lennu. Aastatel 1965–1975 oli ta Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri näitleja ja 1977–1989 Tallinna Filharmoonia konferansjee ning 1989–1991 Esto-Muusika programmidirektor. Hiljem tegutses ettevõtjana. Ta on mänginud filmis "Viimne reliikvia" (1969) ja "Metskapten" (1972). Ta oli abielus Raivo Diksoniga. Nende tütar on Diana Dikson-Soom.
Otto I (Kreeka)

Otto I (Otto Friedrich Ludwig, kreeka Όθων Óthon; 1. juuni 1815 Salzburg – 26. juuli 1867 Bamberg) oli aastail 1832–1862 Kreeka kuningas. Temast sai 27. mail 1832 Londoni konventsiooni alusel rajatud hellenite kuningriigi esimene valitseja. 23. oktoobril 1862 Otto tagandati troonilt. Ta suri eksiilis Baierimaal. Ka tema isa Baieri kuningas Ludwig I oli mõjukas filhellenist ning Vana-Kreeka austaja ja ta toetas rahaliselt Kreeka vabadussõja revolutsionääre.  Otto I – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
1832. aasta Londoni konverents

1832. aasta Londoni konverents kutsuti rahvusvahelisena kokku pärast Esimese Kreeka Vabariigi kiiret lagunemist, et luua stabiilne valitsus. Kolme suurriigi (Suurbritannia, Prantsusmaa ja Venemaa) läbirääkimiste tulemusena anti Baieri printsi Otto valitseda vastloodud Hellenite kuningriik. Hiljem samal aastal kinnitati otsused Konstantinoopoli lepinguga. Leping järgis Akkermani konventsiooni, mis oli Balkani poolsaarel tunnustanud veel üht territoriaalset muutust — Serbia vürstkonna süseräänsust.
Parm (perekonnanimi)

Parm on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Parm 206 inimesel: 94 mehel ja 112 naisel. Perekonnanimede levikult on Parm meeste puhul 892. kohal ja naiste puhul 800. kohal. Nimi on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 5,88. Nimede eestistamisel on perekonnanime Parm asemele võetud uueks nimeks Allikvee, Kalde, Noor, Palomets, Palumäe ja Püüsalu. Boris Parm, Eesti sõjaväelane Sirli Zupping (sündinud Sirli Parm), eesti keeleteadlane ja ametnik ... https://www.stat.ee/nimed/pere/Parm (vaadatud 31.01.2021) https://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?vana=Parm&q=1
Ukuaru valss

"Ukuaru valss" on Arvo Pärdi 1973. aastal loodud valss, mille ta kirjutas Leida Laiuse filmi "Ukuaru" jaoks. Selle pikkus on 2.30 minutit. Film on märgiline linateos Eesti filmiajaloos, mille peaosades astuvad üles Elle Kull (Minna) ja Lembit Ulfsak (Aksel). Valss kõlab filmis Aksli lõõtsapalana mitmes olulises stseenis. Iga kord on valsi karakter veidi teisenenud, markeerides täpselt peategelaste hingeseisundeid ja suhet ümbritsevasse. Esmapilgul vaid lihtne rahvalik pillilugu kasvab linaloo kulgedes tugeva tähendusväljaga muusikaliseks sümboliks, kehastades filmi kõige olulisemaid teemasid – armastust, lootust, kodutunnet ja elutahet. Lõõtsapala levis suulise pärimusena paljude Eesti lõõtspillimängijate ja rahvapilliansamblite repertuaaris. Arvo Pärdi ametlikku loomingunimekirja jõudis «Ukuaru valss» alles 2010. aastal, seatuna klaverile. 2016. aastal lisandus ka akordioniversioon Tauno Aintsi seades. Ukuaru valss Pärdi Arvo keskus
Great Gleni murrang

Great Gleni murrang on pikajooneline murrang, mis läbib oma nimekaimu Great Gleni kitsast orgu.
Great Glen

Great Glen (gaeli keeles An Gleann Mòr), tuntud ka kui Glen Albyn (gaeli keeles Gleann Albainn), kulgeb Moray Firthist läbi Invernessi sirgjoonelisena Fort Williamini, mis asub Loch Linnhe'i ääres. Org järgib edela-kirde suunal geoloogilist riket, mida nimetatakse Great Gleni murranguks, ja jagab Põhja-Šoti mägismaa kagus asuvateks Grampiani mägedeks ja loodes asuvaks Loode-mägismaaks. River Ness (Abhainn Nis) Loch Dochfour (Loch Dabhach Phuir) Loch Ness (Loch Nis) River Oich (Abhainn Omhaich) Loch Oich (Loch Omhaich) Loch Lochy (Loch Lochaidh) River Lochy (Abhainn Lochaidh) Loch Linnhe (An Linne Dhubh) Kaledoonia kanal  Great Glen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lochy jõgi

Lochy jõgi voolab Põhja-Šoti mägismaal edelasuunaliselt Loch Lochy'st mööda Great Gleni orgu Loch Linnhesse.  Lochy jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Moray Firth

Moray Firth (gaeli keeles An Cuan Moireach, Linne Mhoireibh või Caolas Mhoireibh) on Šotimaa suurim kiillaht, mis on enamvähem kolmnurga kujuline. Kaljuse rannikuga lahe kaugemais sopis asub Invernessi linn.
Fort George (Šotimaa)

Fort George (gaeli keeles Dùn Deòrsa või An Gearastan) on kindlus Põhja-Šoti mägismaa rannikul Moray Firthi ääres Ardersieri küla lähistel. Garnison on ajalooliselt kaitsnud mereteed 18 kilomeetri kaugusel asuvasse Invernessi linna. Samas on see valvanud mägismaad pärast jakobiidide ülestõusu 1745. aastal. Kindlust ei ole siiani veel kordagi rünnatud.  Fort George – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis