laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Õnnemaa (perekonnanimi)

Õnnemaa on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Õnnemaa uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Likmann (1938. aastal Vana-Kariste vallas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Cordelia Fine

Cordelia Fine (sündinud 1975 Torontos Kanadas) on kanada päritolu Briti psühholoog ja teaduskirjanik. Ta lõpetas 1995. aastal kiitusega Oxfordi Ülikooli bakalaureusekraadiga (BA Hons) eksperimentaalse psühholoogia alal. Aasta hiljem sai Cambridge'i Ülikoolist magistrikraadi (MPhil) kriminoloogia alal. 2001. aastal kaitses ta University College Londoni kognitiivse neuroteaduse instituudis doktorikraadi (PhD) psühholoogias. Ta töötab Melbourne'i Ülikooli kunstide teaduskonna akadeemilises allüksuses School of Historical and Philosophical Studies ajaloo ja teadusfilosoofia professorina. Fine'i uurimisvaldkonnad on soolisus (sotsiaalpsühholoogilised protsessid; neuroteadus), moraalipsühholoogia (metaeetika; kognitiivne nihe) ja neuroeetika (neurofeminism). Fine'i 2006. aastal ilmunud "A Mind of Its Own" ('Minu enda meelelaad') pääses Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhinna pikka nimekirja (s.t 12 parema raamatu sekka), 2010. aastal ilmunud "Delusions of Gender" ('Soo pettekujutelmad') nomineeriti mitme kirjandusauhinna lühinimekirja ning ajaleht The Guardian tunnistas Fine'i teose 2010. aasta parimaks raamatuks. 2017. aastal ilmunud Fine'i kolmas raamat "Testosterone Rex" ('Kuningas testosteroon') võitis Kuningliku seltsi teadusraamatu auhinna. 2013 – Victorian Premier's Literary Awardsi nominent kategoorias "Mitteilukirjandus" ("Delusions of Gender") 2013 – Warwick Prize for Writingi nominent ("Delusions of Gender") 2017 – Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhind ("Testosterone Rex") 2018 – Edinburghi medal 2018 – Orwelli auhinna nominent ("Testosterone Rex") 2006 – A Mind of Its Own: How Your Brain Distorts and Deceives. W. W. Norton 2010 – Delusions of Gender: How Our Minds, Society, and Neurosexism Create Difference ('Soo pettekujutelmad. Tegelik suguliste erinevuste teadus'). W. W. Norton 2017 – Testosterone Rex: Unmaking the Myths of Our Gendered Minds. W. W. Norton Testosterone Rex: Unmaking the Myths of Our Gendered Minds by Cordelia Fine. royalsociety.org About. cordeliafine.com Academic Qualifications & Publications. cordeliafine.com Our staff. arts.unimelb.edu.au Prof Cordelia Fine. findanexpert.unimelb.edu.au 2018 Edinburgh Medal Awarded to Cordelia Fine. sciencefestival.co.uk, 8. märts 2018 Allan. Aksiim. "Sugu ja soolisus". sirp.ee, 5. september 2017 Cordelia Fine'i koduleht Cordelia Fine. thriftbooks.com Communities in Control 2017 - Cordelia Fine. Youtube, 11. juuni 2018
Tapper (ansambel)

Tapper on Eesti metal ansambel. Oma muusikat iseloomustavad bändiliikmed ise kui fantaasiaküllast metal'it, mis on vürtsitatud pagan, death ja black metaliga. Bändi moodustasid 2004. aastal Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooli õpilased ning pärast varjusurma loodi Tapper uuesti 2008. aastal Tartus. Lugude lüürika jutustab vokalist Rebase väljamõeldud fantaasiamaailmast. Kontsertidel kannab bänd selle maailma tegelasi kujutavaid kostüüme, mõnikord on lava-show'sse kaasatud ajaloolised mõõgavõitlejad ja tuletantsijad. 2013. aastal avaldas Tapper oma jõududega esikalbumi "Vereklanni kolmas tulemine". Plaat on pakendatud kettakujulisse teraskarpi. Samal aastal ilmus ka singel "Kodutänav leekides", mis on inspireeritud Lydia Koidula luuletusest "Meil aiaäärne tänavas". 2016. aastal avaldas Tapper omapoolse cover-versiooni loost "Valge nägu" ansambel Loitsu tribuut-duubelalbumil "Trench Art: A Tribute to Loits" (Flak'n'Roll Records). Tapper kuulub Tartu black metal'i bändide loodud loomingulisse rühmitusse Pergerus. Bändi liikmed on tegevad ka teistes Eesti ansamblites – Ulguränd, Puberteet jt. Tapper on tihedalt seotud OÜ-ga Randen Sepised ja Käsitöö, mille alt on valminud mitmed ansambli metallist meened. Rebane – vokaalid Andrus – kitarr, vokaalid Andrei – kitarr, vokaalid Imp – bass Ausin – trummid Vereklanni kolmas tulemine (LP, 2013) Tapper – Facebooki leht Tapper – Facebooki leht Intervjuu: Tapper ja nende rauast esikalbum "Vereklanni kolmas tulemine" Metal-Archives'is Tapper Facebookis – singel "Kodutänav leekides" ""Trench Art: A Tribute to Loits" Discogsi andmebaasis". Vaadatud 24.01.2020. "Pergerus – Tarbatu Black Metali Ordu". "Randen Sepised ja Käsitöö Facebooki leht". Tapper Facebookis Tapper Wordpressis Tapper Metal Archives'is Tapper Soundcloudis Tapper Rada7's
Väike-Maarja

Väike-Maarja on alevik Lääne-Viru maakonnas, Väike-Maarja valla keskus. Väike-Maarjas tegutsevad rahvamaja, Väike-Maarja Gümnaasium, muusikakool, raamatukogu, hooldekodu ning Sisekaitseakadeemia Väike-Maarja õppekeskus. 14. sajandist alates oli Väike-Maarja Väike-Maarja kihelkonna keskus. 1873. aastal asutati Väike-Maarjas kihelkonnakool, mille kirikuõpetaja oli Ludwig Fankhaenel ja köster Woldemar Eichhorn. 1883. aastast töötas kihelkonnakooli õpetajana Riia õpetajate seminari kasvandik Peeter Koit. 1901. aastal asutati Väike-Maarjas tütarlastekool, mis ühendati 1907. aastal kihelkonnakooliga. Kihelkonnakooli õpetajad olid veel 14 aasta jooksul Jakob Liiv ja 12 aasta jooksul Märt Meos. 1896. aastal asutati Väike-Maarjas kohaliku köstri Johan Kotli ja Vao valla vallakirjutaja Johannes Kooki ettevõtmisel kohalik põllumeeste selts, millele ehitati ka 1912. aastal insener Fromhold Kangro projekti järgi seltsimaja (Pikk 2). Seltsi esimees oli Willem Eichhorn ja tema abiks Jakob Liiv. Põllumeeste seltsi eestvõtmisel asutati 1909. aastal ka Väike-Maarja Laenu-Hoiu ühisus, 1911. aastal Tarvitajate ühisus. 1900. aastal asutati Väike-Maarja tuletõrje selts, 1920. õpetajate selts. Väike-Maarja Põllumeeste Seltsi tegevus taastati ja valiti uus juhatus 5. augustil 1995. 1940. aasta juhatusest oli taas rivis ainult Harri Varik. Aadressil Simuna maantee 5 on säilinud 1893. aastal valminud köstrimaja, mis on arhitekt Alar Kotli sünnimaja. Väike-Maarjas on sündinud Georg Lurich, Alar Kotli ning Kaido Höövelson, sealses Väike-Maarja kihelkonnakoolis on õppinud A. H. Tammsaare ja õpetanud Jakob Liiv ning Jakob Tamm. Aadressil Pikk 1a tegutses 2018. aastani Väike-Maarja Õppekeskus (varem Väike-Maarja Põllutöökool). Väike-Maarjas sadas 1996. aastal 29.–31. oktoobrini 57 tundi järjest. See on kehtiv vihmakestusrekord Eestis. Väike-Maarja aleviku keskus Jakob Liivi monument (skulptor Roman Haavamägi, 1938) Väike-Maarja Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas Väike-Maarja keskväljak Georg Lurichi monumendiga Väike-Maarja Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas Jakob Liivi monument Väike-Maarja kirik Väike-Maarja seltsimaja Väike-Maarja külanõukogu Väike-Maarja muuseum Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Väike-Maarja Valla Infoleht, 1. oktoober 2016, nr. 9, Väike-Maarja Põllumeeste Selts 120 Väike-Maarja esimene puhkpilliorkester 120, digar.ee. Väike-Maarja Õppekeskus. EHIS, vaadatud 29.12.2022.
Vivian

Vivian võib tähendada järgmist: Vivian (Lõuna-Dakota), asula USAs Lõuna-Dakota osariigis Vivian (eesnimi), naisenimi ...
Veronika

Veronika on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 78. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Veronika 2153 naisel. Veronika Alu Veronika Dari Veronika Dolina Veronika Džiojeva Veronika Einberg Veronika Kalmus Veronika Kivisilla Veronika Palandi Veronika Pikkel Veronika Portsmuth Veronika Skvortsova Veronika Triisa Veronika Valk Veronika Vallimäe Veronika Vítková õde Veronika (kodanikunimega Monika Komorova) ... Veronica Veroonika https://web.archive.org/web/20200808123600/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/VERONIKA (vaadatud 27.02.2019) VERONIKA statistikaameti andmebaasis
DIR

DIR või Dir võib tähendada järgmist: Dir (Kiievi vürst)
Norwegian Air Norway

Norwegian Air Norway on Norra lennufirma, millel on tütarettevõte Norwegian Air Shuttle. 17. juunil 2013 loodud regulaarlende teenindab Oslo Gardermoeni lennujaam. Kõik õhusõidukid on registreeritud Norras. Norwegian Air Norway AS Norwegian Air Norway Fleet Details and History Norwegian Air Norway wins US go-ahead
Russ

Russ võib tähendada järgmist: Russ (organisatsioon), Eesti venelaste organisatsioon Russ (jõelaev) Russ (perekonnanimi) Tallinna Russ oli 1930.–1940. aastal Eesti venelaste korvpallimeeskond Ruß on Leedu asula Rusnė saksakeelne nimi
Avispea

Avispea on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Külas asub Avispea ohvrikivi ja ohvrikoht. Avispea küla on esmamainitud Henriku Liivimaa kroonikas. 18. sajandi Ludwig August Mellini kaardil asub praeguse Avispea (Awispä) külast põhjas Võnnustvere (Wonnustfer), edalas Triigi (Ottenküll) mõis ja kirdes Uniküla mõis. Samuti on kaardil Võnnustvere (Wonnustfer) kõrval asuvad Lebavere ja Eipri küla ning nendest põhjas asunud Raeküla mõis. Avispea külast põhjas asub endine Lebavere küla, mille lähedal oli Nõukogude ajal Rohu raketibaas. Avispea linnus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Oleg (eesnimi)

Oleg (vene ja ukraina Олег) on idaslaavi mehenimi. Ukraina nime transkibeeritakse Oleh. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 15. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Oleg 4847 mehel. 1. jaanuari 2024 seisuga oli Eestis eesnimi Oleg 4625 mehel ja Oleh 549 mehel. Oleh Blohhin Oleg Gross Oleg Makarov Oleg Ossinovski Oleh Protassov Oleg Sõlg Oleg Tabakov https://web.archive.org/web/20190213091305/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/OLEG (vaadatud 27.02.2019) https://www.stat.ee/nimed/Oleg https://www.stat.ee/nimed/Oleh Oleg statistikaameti andmebaasis
Veljo

Veljo on mehenimi. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Veljo 459 mehel. Veljo oli levikult 299. mehenimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 268. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Veljo 495 mehel. Veljo Ranniku Veljo Tormis https://www.stat.ee/nimed/Veljo https://web.archive.org/web/20200731011533/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/VELJO (vaadatud 27.02.2019) Veljo statistikaameti andmebaasis
Valdemar

Valdemar on mehenimi. Valdemar on eesti mugandus nimest Waldemar. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 2289. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Valdemar 10 mehel. Valdemar Väli ... Valdemar I Waldemar https://web.archive.org/web/20171025142858/http://www.stat.ee/public/apps/nimed/VALDEMAR (vaadatud 27.02.2019) Valdemar statistikaameti andmebaasis
Veera

Veera on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 58. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Veera 2543 naisel. Veera Hirsik, seto rahvalaulik Veera Pino, eesti rahvaluuleteadlane Veera Pärsimägi, Eesti arst Veera Saar Vera https://web.archive.org/web/20200805221022/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/VEERA (vaadatud 27.02.2019) Veera statistikaameti andmebaasis
Saale (eesnimi)

Saale on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 882. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Saale 76 naisel. Saale Kareda https://web.archive.org/web/20200805214723/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/SAALE (vaadatud 27.02.2019) Saale statistikaameti andmebaasis
Koidu (eesnimi)

Koidu on eestipärane naisenimi, harva esineb ka mehenimena. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 346. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Koidu 402 naisel. Koidu Leppik https://web.archive.org/web/20200808122747/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/KOIDU (vaadatud 27.02.2019) Koidu statistikaameti andmebaasis
Heldi

Heldi on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 434. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Heldi 269 naisel. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Heldi 258 naisel. Heldi oli populaarsuselt 441. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Heldi üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 12,45. Heldi Aarma ... https://web.archive.org/web/20200808120207/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/HELDI (vaadatud 27.02.2019; 30.12.2019) Heldi statistikaameti andmebaasis
Leena (eesnimi)

Leena on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 444. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Leena 257 naisel. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Leena 2 inimesel. Leena Laas Leena Lehtolainen Leena Nivanka Leena Puksa Leena Roots Leena Tomasberg ... https://web.archive.org/web/20200805220637/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/LEENA (vaadatud 27.02.2019) https://personvardi.pmlp.gov.lv/index.php?name=leena Personvārdu datu bāze] Leena statistikaameti andmebaasis
Leeni

Leeni on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 815. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Leeni 87 naisel. Leeni Linna ... https://web.archive.org/web/20200731015658/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/LEENI (vaadatud 27.02.2019) Leeni statistikaameti andmebaasis
Johann Renner

Johann Renner (ka Johannes Renner; umbes 1525 Vestfaal, Tecklenburg – 1583 Bremen) oli saksa kroonik. Johann Renner sündis Vestfaalis Tecklenburgi krahvkonnas Tecklenburgi linnakodaniku pojana, lõpetas õigusteadusestuudiumi ja sai notari hariduse. 1556. aasta kevadel alustas Renner tegevust Liivimaal, kus asus teenistusse Liivimaa ordu Järva foogti Berent van Schmerteni sekretärina. Hiljem oli ta Pärnu komtuuri Rotger Wulfi kirjutaja. 1561. aastal põgenes ta Saksamaale, kus elas algul Ida-Friisimaal, siis Speyeris ning lõpuks Bremenis, kus töötas kohtus kuningliku notarina. Põhitöö kõrvalt kirjutas ta valmis "Liivimaa ajaloo" ja "Bremeni kroonika". "Liivimaa ajaloos" kajastas ta sündmusi Vana-Liivimaal enda sealviibimise ajal. Sinna mahtus faktiderohke kirjeldus Eestimaa maaisandate tegevusest, Liivi sõjast, 1560. aasta talurahvarahutustest Harju- ja Järvamaal ning 1556. aasta koadjuutorivaenusest. Lisaks sisaldas tema kroonika ümberkirjutust ka Bartholomäus Hoeneke Liivimaa nooremast riimkroonikast. Et käsikiri ei jõudnud kohe pärast valmimist trükki, tehti viimased arhiivimärked sinna 18. sajandil. Käsikiri avastati 1870. aastal Bremeni Muuseumiühingu raamatukogust, kuid see oli autori poolt juba ümber töötatud variant, mis kajastas sündmusi 1582. aastani ja milles nii mõnedki kohad olid Balthasar Russowi 1578. aastal ilmunud raamatu mõjutusel ümber kirjutatud. Seetõttu jätkati otsinguid. 1934. aastal leidis originaali Lübecki linnaraamatukogust Paul Karlstedt, kes tegi sellest väga täpse koopia. Raamatukogus leidunud väärtasjad ja käsikirjad peideti sõja eest soolakaevandusse, kust Nõukogude võim viis need pärast Saksamaa kapitulatsiooni Venemaale. 1990. aastal tagastas Venemaa küll Lübecki, Bremeni ja Hamburgi vanad dokumendikogud, kuid Renneri käsikirja seal ei olnud. Johann Renner. Liivimaa ajalugu 1556–1561. Kirjastus Olion, Tallinn 1995, ISBN: 5460002168. 2. trükk: sama, 2006, ISBN: 9985664663, 3. trükk 2023. Tõlkija: Ivar Leimus ja värsid ladina keelest: Enn Tarvel. Sisukord: – Renner ja tema aeg – 47. meister Wilm von Forstenberch – Aasta 1558 – Narva kaotatud – Vasknarva kaotatud – Kirumpää kaotatud – Uue-Kastre kaotatud – Tartu kaotatud – Konguta, Rõngu, Rannu kaotatud – Porkuni kaotatud – Rakvere kaotatud – Laiuse kaotatud – Toolse kaotatud – Kiviloo maha põletatud – Gaujiena maha põletatud – Issanda aastal 1559 – 48. meister Goedert Keteler – Issanda aastal 1560 – Aluksne kaotatud – 8. raamat – Ordu suurest lüüasaamisest Härgmäe lähedal – Kuidas Viljandit piirati – Viljandi kaotatud – 9. raamat – Lahkele lugejale – Kuidas Tallinn Rootsi omaks sai – Aasta jne. 61 – Aasta 1561 – Aasta 1562 – Isiku- ja kohanimed. kroonik Salomon Henning Johann Renner. Liivimaa ajalugu 1556-1561. Kirjastus Olion, Tallinn 1995, ISBN: 5460002168 Kohl, J. G. Aeussere Lebensumstände Renners. Mitteilungen aus dem Gebiete der Geschichte Liv-, Est- und Kurlands. Bd. XII. H. 1. Riga, 1872, S. 138-159.
Steven Berghuis

Steven Berghuis (sündinud 19. detsembril 1991 Apeldoornis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Hollandi kõrgliiga klubis Amsterdami Ajax ja Hollandi jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Twentes, millega liitus 2008. aastal. Hooajal 2010–11 tegi ta klubi põhimeeskonnas debüüdi Hollandi kõrgliigas. Hooaja 2011–12 teise poole veetis ta laenul VVV-Venlos. 2012. aasta juunis liitus ta AZ Alkmaariga. Hooajal 2013–14 lõi ta Hollandi kõrgliigas üheksa väravat ja 2014–2015 11 väravat. 2015. aasta juulis suundus Berghuis Inglismaale, liitudes sealse kõrgliiga klubiga Watford. Üleminekusumma oli umbes 4,6 miljonit naelsterlingit. Inglismaal tal läbimurret teha ei õnnestunud ning ta naasis järgmisel hooajal Hollandisse. Aastatel 2017–2021 mängis ta Feyenoordis. Hooajal 2016–17 tuli ta Feyenoordiga Hollandi meistriks. Hooaegadel 2017–18 ja 2020–21 lõi Berghuis löönud Hollandi kõrgliigas 18 väravat. Alates hooajast 2017–18 on ta igal hooajal löönud vähemalt 12 väravat. 2021. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Ajaxiga. Debüüdi Hollandi jalgpallikoondises tegi Berghuis 27. mail 2016 mängus Iirimaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 27. märtsil 2021 MM-i valikmängus Läti vastu. Ta kuulus Hollandi koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Feyenoord Eredivisie: 2016–17 KNVB beker: 2017–18 Johan Cruijff Schaal: 2017, 2018
XXL

XXL võib tähendada järgmist: XXL ehk lühend fraasist eXtra eXtra Large (vaata riietusmõõdud) XXL (ansambel), Makedoonia ansambel XXL (Mylène Farmeri laul) ... XL
Ebavere

Ebavere on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Ebavere külas asub 146 m kõrgune Ebavere mägi ja seda läbib Ebavere matkarada. Aastal 2005 alustas külas tööd Eesti esimene loomsete jäätmete käitlemise tehas. 14. märtsil 2013 läks osa küla territooriumist taastatud Sandimetsa küla koosseisu. 1977. aastal liideti Ebavere külaga Kaarma-Tagaküla. Ebavere maastikukaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Ebavere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jagamismärk

Jagamismärk on jagamise tehet tähistav märk. Jagamismärgina on kasutusel koolonitaoline märk ":" (eriti aritmeetikas), samuti kaldkriips "/" ja rõhtkriips. Inglise keeleruumis tähistatakse jagamistehet ka obelusmärgiga "÷". Kui jagatav või/ja jagaja sisaldavad tehteid, tuleb tehete õige järjekorra tagamiseks kasutada sulge, näiteks a / b c = ( a / b ) / c {\displaystyle {\frac {a/b}{c}}=(a/b)/c} a b : c = a / ( b : c ) {\displaystyle {\frac {a}{b:c}}=a/(b:c)} a + b c ⋅ d = ( a + b ) / ( c ⋅ d ) {\displaystyle {\frac {a+b}{c\cdot d}}=(a+b)/(c\cdot d)}
Karl Peiker

Karl Johannes Peiker (4. veebruar 1905 Sootaga vald, Tartumaa – 6. jaanuar 1943 Ussollagi vangilaager, Solikamsk, Molotovi oblast, Vene NFSV) oli eesti jurist ja ühistegelane. Ta lõpetas 1924. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1924–1928 õppis ta Tartu Ülikoolis õigusteadust (lõpetas juristina) ja aastatel 1928–1931 kuulas sama teaduskonna majandusosakonna kursust. Akadeemiliselt oli ta korporatsiooni Rotalia liige. Töötas aastatel 1928–1931 ühistegevuse alal revident-instruktori ja sekretärina. Septembrist 1932 kuni oktoobrini 1933 oli ta Põllutöökoja õigusnõuandja. Aastatel 1932–1936 oli vandeadvokaat Otto Tiefi abi. Hiljem oli ta sekretär ja juriskonsult Eesti Ühistegelises Liidus ning kirjastusühingu Uus Eesti juhatuses, alates 1936. aastast ka Võiekspordi juhatuse liige. Oli aastatel 1936–1938 vandeadvokaat Alfred Maureri abi, 1938. aastast ise vandeadvokaat Tallinnas. Määrati 5. juulil 1940 majandusminister Juhan Nihtigi abiks. Kuulus Kaitseliidu Tallinna Maleva Sadama malevkonda. Arreteeriti NKVD poolt 20. juunil 1941, mõisteti erinõupidamisel 18. novembril 1942 (§58-2, §58-6 lg 1, §58-11; Nõukogudevastase organisatsiooni liige) surma ja hukati 6. jaanuaril 1943. "Nimetati "võiekspordi juhtivad organid". Ühistegelised Uudised nr 17, 24. aprill 1936. Lk 3 "Karl Peiker majandusministri abiks". Postimees nr 179, 6. juuli 1940. Lk 3 Kaitseliidu Tallinna Maleva Teated nr 35, 30. oktoober 1930. Lk 1 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944 Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 Kenotaaf Tallinna Rahumäe kalmistul
Völs

Völs võib tähendada järgmist: Völs (Tirool), vald Austrias Tirooli liidumaal ... Völz
Võre

Võre võib tähendada järgmist: Võre on jäikadest varbadest või näiteks traadist põimitud tõke Võre ehk kristallivõre Võre (elektrotehnika) Võre (matemaatika) ...
Juudi autonoomne oblast

Juudi autonoomne oblast on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas. Piirneb lõunas ja läänes Hiinaga ja Amuuri jõega. 1928. aastal loodi Biro-Bidžani rahvuspiirkond, mis 1934. aastal nimetati Juudi autonoomseks oblastiks. Oblatis on üks rajooni õigustega linn (Birobidžan) ja viis rajooni: Birobidžani rajoon Leninskoje rajoon Oblutšje rajoon Oktjabrski rajoon Smidovitši rajoon Suuremad rahvusrühmad 2010. aasta rahvaloenduse järgi oblasti 176 558 elanikust olid: venelased (160 185 ehk 90,7%), ukrainlased (4871 ehk 2,8%) ja juudid (1628 ehk 0,9%). Muid oli 9874 inimest ehk 5,6% oblasti elanikkonnast. Oblasti koduleht (vene, inglise, hiina ja heebrea keeles)
Triigi

Triigi on kolme küla nimi Eestis: Triigi, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Triigi, küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Triigi, küla Harju maakonnas Kose vallas Triigi mõis oli kolme Eesti mõisa nimi
Volodõmõr

See artikkel räägib eesnimest. Linna kohta vaata artiklit Volodõmõr (linn). Volodõmõr (ukraina keeles Володимир; Ukraina ametlikus transliteratsioonis Volodymyr) on ukrainapärane mehenimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Volodõmõr 6 mehel ja Volodymyr 461 mehel. Volodymyr oli populaarsuselt 287. mehenimi. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Volodymyr 1116 mehel. Volodymyr oli populaarsuselt 154. mehenimi. Volodõmõr mugandatakse vene keeles Vladimiriks. Volodõmõr Hroisman Volodõmõr Klõtško Volodõmõr Lõtvõn Volodõmõr Omeljan Volodõmõr (Sabodan) Volodõmõr Zelenskõi ... https://www.stat.ee/nimed/Volodymyr
Dinis I

Dinis I (IPA: [diˈniʃ]; 9. oktoober 1261 – 7. jaanuar 1325 Santarém), ka Dom Dinis, hüüdnimedega Rei Lavrador ('kuningas-põllumees') ja Rei Poeta ('kuningas-luuletaja'), oli Portugali ja Algarve kuningas. Ta oli Portugali kuninga Afonso III poeg teisest abielust Kastiilia Beatricega ja Kastiilia kuninga Alfonso X tütrepoeg. Portugali valitsejaks sai ta 1279. aastal. Tema abielu Aragóni printsessiga, kes kanoniseeriti hiljem katoliku kirikus pühakuna (Püha Portugali Isabel), sõlmiti riikliku abieluna 1281. aastal, kui Dinis oli kümneaastane. Dinis valitses Portugali kuningriiki üle 46 aasta. Teda peetakse tähtsaimaks Portugali kui rahvusriigi eneseteadvuse ja portugallaste rahvusliku identiteedi kujundajaks. Ta hoolitses riigi majanduse ümberkujundamise eest ja andis edasiviiva impulsi riigi põllumajandusele. Kuningas korraldas suure männimetsa istutamise Leiria lähedal (mets on tänini alles), et takistada põldude erosiooni, mis oli tollal üks piirkonna viletsuse põhjuseid, ning millest saadi hiljem puitu kuningliku laevastiku jaoks. Dinis kehtestas Portugalis 1290. aastal ametlikuks keeleks galeegi keele (enne seda oli asjaajamiskeeleks olnud ladina keel) ning tal oli suuri teeneid rahvuskeelse kirjanduse arengus. 1290. aastal asutas ta Coimbra ülikooli. Dinis oli tuntud luuletajana, ta kirjutas galeegikeelset luulet paljudes ilmalikes žanrides ning temalt on säilinud 137 teksti – enam kui üheltki teiselt tolle aja autorilt. Seitse tema cantiga de amor'i on säilinud koos muusikaga. http://bdh-rd.bne.es/viewer.vm?id=0000051546 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2021. Vaadatud 1. märtsil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.leiria.theperfecttourist.com/?p=3611
Vladimirovo

Vladimirovo võib tähendada järgmist: Vladimirovo (Kaliningradi oblast), asula Venemaal Kaliningradi oblastis ... Vladimirov
Vils

Vils võib tähendada järgmist: Vils (Tirool), vald Austrias Tirooli liidumaal ...
Viktorija

Viktorija võib tähendada järgmist: Viktorija (laulja), Serbia laulja Viktorija (laev) Viktorija (eesnimi), naisenimi ...