laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Toimesüsteemi analüüs

Toimesüsteemi analüüs on infosüsteemi koostamise hulka kuuluv tegevus, mille käigus uuritakse organisatsiooni käitumist. Toimesüsteemi analüüsi käigus selgitaakse välja, kuidas organisatsioon toimib. Selle käigus uuritakse välja organisatsiooni alluvusskeem (osakonnad, ametikohad), eesmärgid, ülesanded ja põhiprotsessid. Iga ametikoha jaoks selgitatakse välja, missugust teavet ta vajab ja missugust teavet toodab. Analüüsi tulemusena valmib toimesüsteemi kirjeldus. Toimesüsteemi kirjeldus sisaldab nii teksti loomulikus keeles kui ka jooniseid. Joonistena võidakse kasutada järgmisi diagramme: kasutusjuhtumi diagramm (Use-Case Diagram) tegevuste diagramm (Business Process Diagram) suhtlusdiagramm (Task Communication Diagram) strateegilise sõltuvuse diagramm (Strategic Dependency Model). Toimesüsteemi kirjeldus aitab mõista organisatsioonis toimuvat. Mõistmise korral saab organisatsiooni tõhustada käitumisreeglite muutmise ning/või infosüsteemi loomise ja juurutamise abil. Analüüsi töömeetodiks on intervjuu. Küsitletakse organisatsiooni töötajaid, eriti ülemusi, kellel peaks organisatsioonis toimuvast olema parem ülevaade.
Tallinna ringtee

Tallinna ringtee (põhimaantee nr 11) on üks Eesti põhimaanteid. Maantee kuulub Euroopa tee E265 koosseisu. Tallinna ringtee saab alguse Tallinna–Narva maantee 10. kilomeetril Tallinna linna idapiiril. Tee pikkus on 38,1 km. Tee lõpeb Tallinna–Paldiski maantee 26. kilomeetril Keila linna piiril. Kuna Tallinna ringtee ühendab omavahel mitut põhimaanteid ja asulaid Tallinna lähiümbruses, siis on maantee liiklussagedus 2020. aasta seisuga põhimaanteede hulgas kõige suurem, olles ligikaudu 15 000 autot ööpäevas. Maantee on esimesed 29 kilomeetrit neljarealine eraldatud sõidusuundadega I klassi maantee. Sildade nimistu pärineb Teeregistri andmebaasist. Tallinna linn, Veneküla küla, Ülejõe küla, Soodevahe küla, Lagedi alevik, Karla küla, Rae küla, Jüri alevik, Lehmja küla, Pildiküla küla, Kurna küla, Vaela küla, Luige küla, Saustinõmme küla, Männiku küla, Tammemäe küla, Saku alevik, Tänassilma küla, Juuliku küla, Jälgimäe küla, Saue linn, Jõgisoo küla, Aila küla, Vanamõisa küla, Tutermaa küla, Keila linn. Valingu–Jõgisoo tee "Liiklusloenduse tulemused 2020. aastal" (PDF). 2021. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 22.08.2021. Vaadatud 27.05.2021. "Teeregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. aprill 2021. Vaadatud 27. mail 2021. Tallinna ringtee ja Tallinna–Paldiski maantee projekteerimine "Luige–Saku lõik ehitatakse neljarajaliseks" ERR, 10. aprill 2019 "Tallinna ringtee Saustinõmme viadukt sai valmis" ERR, 28. jaanuar 2021 "Algab pea kaks aastat kestev Kanama–Keila 2+2 teelõigu ehitus" ERR, 1. juuni 2021 "Keskkonnaamet peatas Kanama-Valingu neljarajalise lõigu ehituse" ERR, 1. juuli 2021 "Väo liiklussõlm on ametlikult valmis" ERR, 6. jaanuar 2022 "Valmis Tallinna ringtee viimase lõigu eelprojekt, kuid ehitust pole kavas" ERR, 16. detsember 2022
Final Fantasy XII

"Final Fantasy XII" (ファイナルファンタジーXII, Fainaru Fantajī Tuerubu) on konsooli arvuti-rollimäng (RPG), mis on toodetud ja välja antud Square Enixi poolt Sony PlayStation 2 jaoks ning kuulub "Final Fantasy" seeriasse. Mäng avaldati 2006. aastal. Seda müüdi Jaapanis üle 2 miljoni eksemplari, millega see mäng tõusis neljandale kohale 2006. aastal müüdud Sony PlayStation 2 mängude seas. Mäng leiab aset väljamõeldud maailmas nimega Ivalice, kus Archadia ja Rozarria impeeriumid sõdivad lõputus sõjas. Dalmasca, väike kuningriik, on jäänud kahe sõdiva rahva vahele. Kui Archadia vallutab Dalmasca, loob riigi printsess Ashe vastupanuliikumise. Vastupanu ajal kohtub ta Vaaniga, noore seiklejaga, kes tahab saada õhulaeva kapteniks. Pärast seda hakkavad nemad ja teised tegelased sõdima Archadia Impeeriumi türannia vastu.
1986. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1986. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 31. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 3. mail 1986 Bergenis Norras. Selle võitis Belgia.
Ilūkste

Ilūkste (läti) (saksa keeles Illoxen, Illuxt, varem eesti keeles Illuksti) on linn Lätis Augšdaugava piirkonnas. Ajalooliselt on olnud osa Sēlijas. Linn asub merepinnast 100 meetri kõrgusel. Ilūkste alad kuulusid aastal 1251 seelide Alektene muinasmaakonda. 16. sajandil allus see Daugavpilsi komtuuridele. Asulat on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1559. Toona oli see väike alev, mis kuulus Pilskalne mõisale. Aastal 1567 rajati alevisse luteri kirik, aastal 1596 asutati seal kool. Hiljem asusid piirkonda elama vanausulised. Aastal 1690 rajasid jesuiidid asulasse esimese katoliku kiriku, mille asemele nad aastail 1754–1769 uue kahe torniga kivikiriku püstitasid. Pärast Venemaaga liitmist sai asulast Ilūkste kreisi keskus. Aastal 1816 ehitasid sinna oma kiriku uniaadid, mis läks aastal 1861 õigeusu kiriku valdusse. Alevisse asusid elama ka juudi kaupmehed. Asula tähtsust näitab see, et seda läbis Peterburi ja Varssavi vahelise suurtee vana trass, ka hakkas seda läbima aastal 1873 valminud Dünaburgi ja Tilsiti vaheline raudtee. Esimese maailmasõja ajal jäi Ilūkste rindejoonele, mistõttu suur osa alevist sai purustatud. Linn aastast 1917. 2009. aastani kuulus Daugavpilsi rajooni. 2021. aastani oli linn Ilūkste piirkonna keskus. Linnavaade Luteri kirik Raekoda Katoliku kirik Ilūkste kreis Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 30.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. https://www.eki.ee/cgi-bin/mkn8.cgi?form=mm&lang=et&kohanimi=96055973&f2v=Y&f3v=Y&nimeliik=&maakond=LV&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&f14v=Y&of=tb Hanswilhelm Haefs. Polen. Heinz von Zur Mühlen. Baltisches historisches Ortslexikon, 2. osa.  Ilūkste – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Harilik parkhein

Harilik parkhein (Lycopus europaeus) on huulõieliste sugukonda parkheina perekonda kuuluv rohttaimeliik. Hariliku parkheina lehed on lõhestunud, varieerudes sopilisest kuni sulglõhiseni; põhikujult on nad elliptilised. Valkjad õied, mis paiknevad lehekaenlais, moodustavad tiheda kimbu. Taime varre kõrgus on 6(20) – 80(100) cm; õitseaeg juulist septembrini. Hariliku parkheina looduslik levila on eurosiber; Eestis tavaline. Kasvukohana eelistab ta niiskemaid alasid, näiteks lodumetsad, järvede kaldad, kraavid. Eesti taimede määraja (toim. M. Leht). 2007. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu, lk 232 Kukk, T. 1999. Eesti taimestik. Tartu, Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus, lk 187 Harilik parkhein andmebaasis eElurikkus
Parkhein

Parkhein (Lycopus) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Parkheina perekonda kuulub umbes tosinajagu rohttaime liike, mille levilaks on Euroopa, Aasia ja Põhja-Ameerika. Parkheinad kasvavad reeglina niisketel aladel, soistel niitudel ja veekogude kallastel. Eestis kasvab harilik parkhein Lycopus europaeus.
Bronx

Bronx (inglise keeles The Bronx) on New Yorgi kõige põhjapoolsem linnaosa. New Yorgi viiest linnaosast on Bronx ainuke, mis asub peamiselt maismaal (teised asuvad saartel). Manhattanit eraldab maismaal asuvast Bronxist Harlemi jõgi. Ametlike andmete järgi elas 2016. aastal Bronxis 1 455 720 inimest, millega oli Bronxi linnaosa New Yorgi linnaosade seas elanike arvult neljandal kohal. Bronx on nimetatud kohaliku rootslase Jonas Broncki maavalduse järgi, kes jõudis 1639. aasta kevadel Uus-Madalmaadele. Ta rentis maad Hollandi Lääne-India Kompaniilt. Bronxi kaart (1867) Yankee staadion City Island https://public.tableau.com/shared/3ZDY8K6RS, vaadatud 4.09.2021. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Brocēni

Brocēni (läti) (saksa keeles Berghof) on linn Lätis Kurzemes Salduse piirkonnas. Linn asub Ciecere järve kaldal. 1920. aastatel rajas professor Eižens Rozenšteins Ciecere järve äärde lubjaahju. 1928. aastal võttis selle üles A/S Ch. Schmit ja 1936. aastal rajati sinna tsemendivabrik. Vabriku tarvis rajati ka raudtee. Nõukogude võimu ajal vabrik riigistati. 1950. aastal sai Brocēnist alev ja 1992. aastal linn. 2009. aastani kuulus Salduse rajooni. Aastatel 2001–2021 oli linn Brocēni piirkonna keskus. Linna järgi on nime saanud Porkuni lademe Salduse kihistu Brocēni kihistik. Brocēni on Kunda sõpruslinn. Looduskaitse all on Ezermaļi kalmistu tamm ja Žubji Paljutüvene Järvekalda tamm. Lisaks kasvab linnas veel kaks looduskaitsealust nimeta põlispuud. Ciecere järv Kultuurimaja Tsemendivabrik Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Stratigraafia terminoloogia Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS  Brocēni – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
1988. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1988. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 33. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 30. aprill 1988 Dublinis Iirimaal. Selle võitis Šveits.
Flegma

Flegma (reflux) mõiste on seotud fraktsioneeriva destillatsiooniga ja rektifikatsiooniga. Flegma on see osa vedelikuks kondenseerunud ainest, mis voolab tagasi piki destillatsioonikolonni või rektifikatsioonikolonni. Kolonni tagasi valguvat kondensaati nimetatakse flegmaks (see on tagasijooks). Teine osa kondenseerunud ainest võetakse seadme peas välja destillaadina (rektifikaadina). Aurud, mis tekivad kolvis vedeliku keemisel, tõusevad üles piki destillatsioonikolonni ning jahtuvad osaliselt. Kondenseerub peamiselt raskemini lenduv komponent. Kolonnis puutub allavoolav vedelik (flegma) kokku ülesliikuvate aurudega, mis võtavad temast täiendavalt kaasa kergesti lenduva komponendi. Samal ajal peseb vedelik aurudest välja raskemini lenduvat komponenti. Kolonni peasse jõuab rohkem kergemini lenduvat komponenti sisaldav fraktsioon. Aurud, mis jõuavad jahutisse, kondenseeruvad seal täielikult. Fraktsioneerival destillatsioonil läheb kogu jahutis kondenseerunud destillaat vastuvõtjasse. Aurude temperatuuri (järsem) tõus kolonni peas näitab, et kergemini lenduv komponent on üle destilleeritud. Laboratoorse rektifikatsioonikolonni pea on ehitatud nii, et jahutist allavalguvast vedelikust on kraani abil võimalik destillaadina vastuvõtunõusse võtta (väike) osa sellest ja (suurem) osa jahutis kondenseerunud vedelikust täiendavalt saata tagasijooksuna (flegmana) kolonni, suurendades sellega ainete lahutamise efektiivsust. Flegma ja destillaadi suhet samas ajaühikus nimetatakse flegmaarvuks ehk tagasijooksusuhteks. Seega flegmaarv FA on flegma ja rektifikaadi hulga jagatis. FA = flegma hulk / rektifikaadi hulk Laboratoorsetes rektifikatsioonikolonnides määratakse flegmaarv nii, et kolonni peas loetakse flegma ja destillaadi tilkade arv ajaühikus ning nende jagatis ongi flegmaarv. Kolonni lahutusvõime sõltub flegmaarvust. Mida suurem on flegmaarv, seda parem on lahutusvõime. Flegmaarvu valikul arvestatakse ka segukomponentide lahutatavust. Mida raskem on neid lahutada, seda suurem peab olema flegmaarv. Segu komponentide head lahutamist näitab kolonni peas temperatuuri järsk tõus, kui kergeminilenduv aine on segust välja aetud. Flegmaarvu vähenedes rektifikatsiooniseadme tootlikkus küll kasvab, aga lahutusvõime halveneb. Rektifikatsioonikolonni lahutusvõime suurendamist soodustavad vedel- ja aurufaasi võimalikult suur kokkupuutepind, kontakti kestus ja soojusvahetuse puudumine kolonni ja keskkonna vahel. Destillatsioon Rektifikatsioon
Toimesüsteem

Toimesüsteem (inglise keeles business system) on süsteem, mis on piiritletud ühe organisatsiooniga. Toimesüsteemi moodustavad reeglid, mis juhivad organisatsiooni toimimist (süsteemi sisendist süsteemi väljundi loomist). Mõnikord (enamasti akadeemilises kõnepruugis) kasutatakse alternatiivse terminina sõna "infosüsteem". Tavakõnepruugis on viimase juurdunud tähenduseks siiski 'toimesüsteemi abistav tarkvaratoode'. Toimesüsteemis oluliste mõistete ja nende seoste kogumit nimetatakse toimesüsteemi ontoloogiaks.
Durbe

Durbe (läti) on linn Lätis Kurzemes Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Linna lähedal asub Durbe järv. Elanikke on umbes 600. Durbe on Läti väikseim linn. Priedinase kalmistul asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud sõduritele, maantee A9 ääres aga hukkunud Nõukogude lennuväelastele. Durbe asub kuralaste Piemare muinasmaakonda. 13. juulil 1260 toimus Durbe järve ääres Durbe lahing. Aastal 1263 lasi ordumeister Burchard von Hornhausen sinna Durbe ordulinnuse rajada. See allus Kuldīga komtuuridele ja hävis aastal 1701. 15. sajandil rajati linnuse juurde ka väike kirik. Linn aastast 1893. Linnaõigused kinnitati üle 1917. Linna vapp pärineb aastast 1925. Aastatel 2009–2021 kuulus linn Durbe piirkonda. Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Durbe vanalinn, endise Špringeri põhikooli hoone aadressil Skolas iela 3, Durbe ordulinnuse varemed, Durbe lahingu toimumispaik ja Durbe luteri kirik ning selle piirdemüür (kaasa arvatud kunstimälestistena kaitse all olevad kiriku kantsel, orel ja altar). Kohaliku kaitse all on Durbe keskaegne kalmistu ehk Katkuhauad. Looduskaitse all kolm Priediena kalmistul kasvavat mändi, pärn aadressil Skolas iela 3, Durbe kiriku juures kasvava hobukastan, hobukastan aadressil Raiņa iela 29 ja hobukastan aadressil Peldu iela 2. Atis Kronvalds – Läti publitsist, keelemees ja pedagoog Zigfrīds Anna Meierovics – Läti poliitik Ģirts Vilks – Läti raamatuillustraator Indra Briķe – Läti näitleja Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 30.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 29.11 2018 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 29.11 2018 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 29.11 2018  Durbe – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Austria jalgpallikoondis

Austria jalgpallikoondis on Austria jalgpalli esindusmeeskond. Austria jalgpallikoondis oli kõige edukam 20. sajandil, kui 1934. aastal saavutati maailmameistrivõistlustel neljas koht ja 1950. aastal kolmas koht. Maailmameistrivõistlustel on Austria osalenud kokku seitsmel korral, viimati 1998. aastal. 2008. aastal korraldas Austria koos Šveitsiga Euroopa meistrivõistlusi ning pääses korraldajariigina esmakordselt Euroopa meistrivõistlustele. 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel pääseti esmakordselt alagrupist edasi ning kaheksandikfinaalis kaotati lisaajal hilisemale Euroopa meistrile Itaaliale. 2008. aasta Euroopa meistrivõistluste järel valis Austria Jalgpalliliit peatreeneriks senise Tšehhi koondise juhendada Karel Brückneri, kes aga vaid seitsme mängu järel veebruaris 2009 ametist tagasi astus. Ameti võttis üle Dietmar Constantini. 2022. aastast on peatreener Ralf Rangnick. Austria koondis 2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Seisuga 25. juuni 2024. ... Otto Barić (1999–2001) Hans Krankl (2002–2005) Josef Hickersberger (2006–2008) Karel Brückner (2008–2009) Dietmar Constantini (2009–2011) Willibald Ruttensteiner (2011) Marcel Koller (2011–2017) Franco Foda (2018–2022) Ralf Rangnick (2022–) http://www.11freunde.de/newsticker/113154[alaline kõdulink] http://www.kicker.de/news/fussball/intligen/startseite/artikel/505260/
Vagina

Vagina on ladina keeles 'tupp'. Vagina on ka anatoomias tupe ehk vagiina ja taimemorfoloogias lehetupe ehk tupe ladinakeelne teaduslik nimetus.
Jēkabpils

Jēkabpils (läti, [jääkabpils]) on linn Lätis Daugava ääres, Jēkabpilsi piirkonna keskus. Linn on vabariikliku keskalluvusega linn; 1. järgu haldusüksus. Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Jēkabpilsi elanikest lätlasi 58,9%, venelasi 28,4%, valgevenelasi 3,3%, poolakaid 3,1%, ukrainlasi 1,9%, teistest rahvustest inimesi oli 3,2% ja rahvus oli teadmata 1,2%. Jēkabpils on linn 12. veebruarist 1670. Saksakeelse nime Jakobstadt sai ta asutaja, Kuramaa hertsogi Jakobi järgi. Linna esialgsest elanikkonnast moodustasid suure osa Moskva tsaaririigist pagenud vanausulised. Põhjasõjas 5. augustil (vkj 25. juulil / 26. juulil Rootsi kalendri järgi) 1704 toimus Kuramaal Jēkabpilsi lähedal Rootsi vägede, mida juhtis kindralmajor Adam Ludwig Lewenhaupt, ja Vene-Leedu vägede, mida juhtis suurhetman Michał Serwacy Wiśniowiecki, vahel Jakobstadti lahing, mille võitsid Rootsi väed. Pärast Kuramaa hertsogiriigi liitmist Venemaa keisririigiga oli Jēkabpils Selburgi Oberhauptmannschafti ja hiljem 1864. aastast Daugavpilsi ehk Dünaburgi kreisis. 5. juulil 1919 jõudsid linna Eesti väed koos Taani üksustega. Linn on aja jooksul laienenud ning liitnud endaga 1962. aastal Daugava jõe paremal pool asunud Krustpilsi linna, mis oli asutatud 1237. aastal, samuti aastal 1899 tekkinud Zīlāni asula. Jēkabpilsis asub Struve geodeetilise kaare üks mõõdupunkte. Aastatel 2009–2021 oli Jēkabpils vabariigilinn. Jēkabpilsi kaldapealne Keskväljak Õigeusu kirik Jēkabpilsi tänavavaade Katoliku kirik Sala mõis (Jēkabpils) Kenni mõis Veseļi Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 30.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Jēkabpilsi koduleht
Václav Svěrkoš

Václav Svěrkoš (sündinud 1. novembril 1983 Třinecis) on endine Tšehhi jalgpallur (ründaja). Klubikarjääri jooksul mängis ta muuhulgas Tšehhi klubis Ostrava Baník, Saksamaa klubides Mönchengladbachi Borussia ja Hertha ning Prantsusmaa klubis Sochaux. Hooajal 2007–08 lõi ta Ostrava Baníki meeskonnas Tšehhi kõrgliigas 15 väravat ja oli sellega liiga suurim väravakütt. Tšehhi rahvuskoondises mängis Svěrkoš aastatel 2008–2010 kokku 11 korda ja lõi kolm väravat. 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel lõi ta avamängus Šveitsi vastu meistrivõistluste esimese värava. Václav Svěrkoš on 183 cm pikk. Václav Svěrkoš Ostrva Baniku kodulehel Václav Svěrkoš footballdatabase.com kodulehel
Rein Järlik

Rein Järlik (kuni 09.02.1937 Ullo Järlik; sündinud 8. oktoobril 1935 Tartus) on Eesti endine poliitik ja ajakirjanik. Rein Järlik õppis aastatel 1954–1961 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonnas (1959–1961 kaugõppes), kuid ei lõpetanud. Alates 1959. aasta aprillist oli ta kuus aastat Puhja Keskkooli füüsikaõpetaja. Aastatel 1965–1990 töötas Rein Järlik Eesti Televisiooni Tartu toimetuses. Ta on kajastanud saatesarjades "Surma ei otsinud keegi" ja "Viiekümnendad" Teise maailmasõja järgset olukorda, kollektiviseerimist ja stalinlikke repressioone Eestis. Koos Feliks Unduski ja Hagi Šeiniga loodud saatesarjas "Mõtleme veel" (1988) oli Rein Järlik Eesti demokratiseerumise, sõnavabaduse taastamise ja nn laulva revolutsiooni olulisi peegeldajaid. Ta osales Rahvarinde asutamises ja oli aastatel 1990–1992 Eesti Kongressi ja 1991 Eesti Komitee, 1991–1992 Põhiseaduse Assamblee, 1990–1992 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja 1992–1999 Riigikogu liige (osales 1992 a. valimistel Roheliste nimekirjas, ühines hiljem Koonderakonna fraktsiooniga). Ta on 20. Augusti Klubi liige. Ajakirjanikuna on ta kasutanud pseudonüümi Madis Udu. 1985 Eesti NSV teeneline ajakirjanik 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk 2006 Riigivapi II klassi teenetemärk
Ago Gaškov

Ago Gaškov (sündinud 25. detsembril 1959 Valgas) on Eesti ajakirjanik. Sündinud töölisperekonnas, elanud Lüllemäel, koolis käinud Lüllemäe 8-klassilises Koolis ja Tartu 5. Keskkoolis. Lõpetanud 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogilise kaardistamise, maavarade otsingu ja uuringu eriala geoloogiainsenerina. Aastatel 1982–1987 töötas ta erialasel tööl Eesti NSV geoloogiavalitsuse Kohtla-Järve geoloogiatöökonnas. 1987. aasta oktoobrist kuni 2015. aasta veebruarini oli ERR-i Virumaa korrespondent. Seejärel töötas Ida-Viru maavalitsuse pressiesindajana, kuni maavalitsuste likvideerimiseni. Seejärel jätkas tööd vabakutselise ajakirjanikuna, tehes kaastööd Kanal 2 saatele "Reporter", ajalehele Põhjarannik ja Raadio 4-le. 2017. aastal valiti ta Eesti Ajakirjanike Liidu juhatuse aseesimeheks. Abielus, kolm poega. Huvialad: Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni suhted, Lääne-Balkani riigid, reisimine, teater, muusika. 2007 Virumaa missioonipreemia 2007 Ida-Virumaa teenetemärk Teet Korsten. Teenekas telemees teeb kannapöörde. Põhjarannik, 14. veebruar 2015
Barakaldo

Barakaldo on linn Hispaanias, Baskimaal Biskaia provintsis. Asub 10 km kaugusel Bilbaost Bilbao jõe ääres ja on osa Suur-Bilbaost. Linnas oli 2006. aastal 95 600 elanikku. Municipal Register of Spain of 2023 Barakaldo koduleht
Jaunjelgava

Jaunjelgava (läti) (saksa Friedrichstadt) on linn Lätis Aizkraukle piirkonnas. Asub Daugava vasakul kaldal, merepinnast 35 meetri kõrgusel. 13. sajandil asus linna lähistel seelide Sērene linnamägi. Aastal 1450 rajati selle juurde Vecsērene mõis. Selle maadele hakkas Daugava kõrgele kaldapealsele tekkima kaupmeeste asula. Aastal 1567 nimetas Kuramaa hertsog Gotthard Kettler selle Neustadtiks, ent lätlased hakkasid seda kutsuma uueks Jelgavaks. Aastal 1590 andis Friedrich Kettler asulale alevi staatuse. Aastal 1646 nimetas tema lesk alevi tema järgi ümber Friedrichstadtiks. Linn aastast 1647; linnaõigused andis asulale Władysław IV Waza. Aastal 1652 püstitati sinna luteri kirik. Venemaa keisririigi võimu ajal oli linn Kuramaa kubermangu Jaunjelgava kreisi keskuseks. Jaunjelgavas oli suur juutide kogukond. Juudi kaupmehed eksportisid Venemaa kaupu nii Inglismaale kui ka Saksamaale. Aastal 1861 valmis Riia–Daugavpilsi raudtee, mille tagajärjel Daugava kui veetee tähtsus vähenes. Paljud sealsed juudid asusid elama Riiga või Liepājasse, suundudes sealt Ameerika Ühendriikidesse. Aastal 1914 oli linnas 7300 elanikku. Bermondtiaadi ajal, 1919. aasta 17. oktoobrist kuni 15. novembrini toimus linna all lahing, mille käigus suur osa linna hoonetest hävis. Aastal 1925 oli linnas vaid 1577 elanikku. Aastaks 1935 olid vaid 25% linna elanikest juudid. Osa neist küüditati 1941. aasta juunis, osa aga hukkus holokaustis, kui sama aasta 2. augustil Saksa väed linna juudi kogukonna likvideerisid. 2009. aastani asus Aizkraukle rajoonis. Aastatel 2009–2021 oli linn Jaunjelgava piirkonna keskus. Raekoda Vanalinn Daugava jõgi linna all Luteri kirik Katoliku kirik Õigeusu kirik Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Enciklopēdija "Latvijas pilsētas". Rīga 1999.  Jaunjelgava – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Punakõrv-ilukilpkonn

Punakõrv-ilukilpkonn (Trachemys scripta elegans) on lamekilpkonlaste sugukonda kuuluv kilpkonnaline. Ehkki punakõrv-ilukilpkonna looduslik levila on Põhja-Ameerika, on teda peamiselt lemmikloomana toodud paljudesse Euroopa riikidesse, kus ta mõnes paigus on aklimatiseerunud. Mitmes Euroopa riigis peetakse teda kahjuriks. Punakõrv-ilukilpkonn on lamekilpkonnalise Trachemys scripta alamliik, varem on neid paigutatud ka perekonda Chrysemys, mistõttu vanemais allikais nimetatakse tema nimeks sageli Chrysemys scripta elegans. euroopa sookilpkonn Punakõrv-ilukilpkonn andmebaasis eElurikkus Mati Kaal: "Miks Tallinna loomaaed ei võta vastu punakõrv-ilukilpkonni?" Eesti Loodus 2008/10
Max Scheler

Max Ferdinand Scheler (22. august 1874 München – 19. mai 1928 Frankfurt) oli saksa filosoof. Ta tegeles fenomenoloogia, eetika ja filosoofilise antropoloogiaga. Inimese kohta maailmas iseloomustades nimetas ta teda Neinsagenkönner'iks (selleks, kes võib eitada).