laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1762

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1758 | 1759 | 1760 | 1761 | 1762 | 1763 | 1764 | 1765 | 1766 | ► | ►► 1762. aasta (MDCCLXII) oli 18. sajandi 62. aasta. ... 16. märts (vkj 5. märts) – Liivimaa kindralkuberneriks sai katoliiklasest iirlane George Browne. 17. juuni (vkj 28. juuni) – Venemaa keisririigi troonile tuli Katariina II, kes hakkas üles ehitama ühtse piiramatu keisrivõimuga riiki. See tähendas murrangut ka balti aadli ja Vene keskvõimu suhetes. ... 3. veebruar – Gia Long, Annami keiser 25. märts – Thomas-Alexandre Dumas, kindral 22. aprill – Aleksei Bobrinski, Venemaa keisrinna Katariina II ja krahv Grigori Orlovi vallaspoeg 19. mai – Johann Gottlieb Fichte, saksa filosoof 15. juuli – Gottlob Benjamin Jäsche, saksa filosoof 12. august – George IV, Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuningas ning Hannoveri kuningas 28. august – Johan Albrecht Ehrenström, soome arhitekt ja Helsingi ülesehituskomitee esimees 2. september – Luigi Rusca, Šveitsist pärit ja peamiselt Peterburis tegutsenud arhitekt 12. oktoober – Berend Johann von Uexküll, Eestimaa poliitik 14. oktoober – Fabian Gotthard von Steinheil, Venemaa keisririigi sõjaväelane (jalaväekindral) ja riigitegelane 22. november – Abraham Nicolaus Winkler, Eesti vaimulik Jan Rustem, armeenia, türgi või kreeka päritolu kunstnik, kes elas ja töötas Rzeczpospolita aladel 5. jaanuar – Jelizaveta Petrovna, Venemaa keisrinna 21. märts – Nicolas-Louis de Lacaille, prantsuse astronoom 27. mai – Alexander Gottlieb Baumgarten, saksa filosoof 17. juuli – Peeter III, Venemaa keiser 17. september – Francesco Geminiani, itaalia viiuldaja, pedagoog, helilooja, muusikateoreetik ja -kirjanik 29. detsember – Jonas Glanström, Eesti vaimulik Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 100
Bassi väin

Bassi väin eraldab Austraaliat Tasmaaniast ja ühendab Vaikset ja India ookeani. Väina laius on kuni 240 kilomeetrit. Väin asub mandrilaval, sügavus on 50-70 meetrit.
Chavdar

Chavdar (Чавдар) oli Bulgaaria autobussimark. 1924. aastal Sofiast 50 kilomeetri kaugusel asuvas Botevgradi (tollal Orhanie) linnas Račo Džambovi (1894–1983) asutatud töökojas valmistati esimene autobussikere Fiati šassiil aastal 1928, vahemikus 1928–1948 toodeti töökojas erinevate automarkide (Ford, Fiat, Fargo, Dodge jne) alusel kokku ligi 200 autobussikeret. 1947 tehas natsionaliseeriti, uueks nimeks sai Georgi Dimitrovi nimeline autokeretehas. Džambov jätkas tehases tehnilise juhi ametikohal. 1948. aasta 1. mail tutvustati rahvale esimest Tšehhoslovakkia päritolu veoauto Škoda 706 alusvankril põhinevat autobussi, mis läks peagi ka seeriatootmisse, 1950. aastatel toodeti busse ka Praga, MAN-i ja Austro-Fiati veokite šassiidel. 1956 anti töökollektiivi soovil tehasele nimi "Chavdar" (bulgaaria keeles Чавдар; Bulgaaria müütilise rahvuskangelase järgi). Tollane tehase võimsus oli ca 100 autobussi aastas. 1962 tutvustati avalikkusele uusi, Škoda agregaatidel põhinevaid autobusse Chavdar M65 ja M66. Samuti toodeti 1960. aastate esimesel poolel ka Nõukogude veoauto GAZ-51 alusel keskmise suurusega autobusse Chavdar Pioner. Tehase aastatoodang suurenes sel perioodil 500–600 sõidukini. 1966 liideti Botevgradi tehas riikliku tööstusgrupiga DSO Avtoprom, mis hõlmas 15 Bulgaaria autoala ettevõtet. 1968 esitleti toona uusimat sõna Bulgaaria autoehituses: LIAZi agregaate kasutanud autobusse M80 ja M81. Nende mudelite täismetallkere oli valmistatud juba SLV tuntud bussitootja Karl Kässbohrer AG (kaubamärk Setra) litsentsi alusel. Seeriatootmisse läksid need mudelid indeksite Chavdar 11 M3 (turismibuss) ja 11 G5 (linnabuss) nimede all. 1970. aastate teises pooles toodeti aastas ca 3000 autobussi; 1977 võeti tootmisse moderniseeritud linnabuss Chavdar 11 M4, mille välimus meenutas Setrat ning jõuallikaiks olid kas LIAZ-i või Raba-MANi diislid. Mudel 11 M4 võitis 1978 nii Brno kui ka Plovdivi messidelt kuldmedali. Suurte linna- ja reisibusside kõrval toodeti ka teisi mudeleid, mainimist väärivad GAZ-66 šassiil nelikveoline väikebuss Chavdar 5C ning 20-kohaline Avial baseeruv midibuss Chavdar LC-51. 1984 osteti Austria firmalt Steyr-Daimler-Puch uue bussipõlvkonna litsents, 1988. aastast läksid tootmisse LIAZ-i agregaate kasutavad mudelid Chavdar 130 (linnabuss), Chavdar 140 (liigendbuss) ja Chavdar 330 (kaugbuss). Nendega asendati tollal juba vananenud mudelid 11 M4 ja 11 G5. 1980. aastate lõpus valmistati ka väikepartii uusi reisibusse Chavdar 410, 420, 430 ja 530. 1993 sõlmiti koostööleping MAN-iga, mille viljaks oli moderniseeritud liigendbuss Chavdar 141. 1999 sattus tehas majandusraskustesse ning lõpetas pankrotiga, see oli ka lõpp Botevgradi autobussiehitusele. Tehase ajalugu bulgaaria keeles
1764

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1760 | 1761 | 1762 | 1763 | 1764 | 1765 | 1766 | 1767 | 1768 | ► | ►► 1764. aasta (MDCCLXIV) oli 18. sajandi 64. aasta. 26. november – Prantsusmaal keelustati jesuiitide ordu. 3. juuli – 1. august (vkj 22. juuni – 21. juuli) – Katariina II tegi uhke ringsõidu Eesti- ja Liivimaal. Peterburis ilmus Johann Georg Eiseni kirjatükk "Liivimaa patrioodi kirjeldus talurahva pärisorjusest Liivimaal". ... 6. jaanuar – Gustav Adolf von Rosenkampff, baltisakslasest Venemaa riigitegelane, jurist ja literaat 8. veebruar – Otto von Möller, baltisaksa päritolu mereväeohvitser 5. märts – Mikiel Anton Vassalli, Malta rahvusliku ärkamise suurkuju, kirjanik ja lingvist 13. aprill – Laurent de Gouvion Saint-Cyr, prantsuse sõjaväelane 7. juuni – Karl Heinrich Lang, saksa ajaloolane 23. juuni – Daniel Georg Balk, arstiteadlane 27. juuni – Pavel Sokolov, vene skulptor 1. august – Johann Friedrich von Recke, baltisaksa ajaloolane 31. august – Johan August Sandels, Rootsi sõjaväelane (feldmarssal) ja riigitegelane 19. oktoober – Victor-Joseph Étienne de Jouy, prantsuse näitekirjanik 10. november – Karl Friedrich von Rehbinder, baltisaksa päritolu Saku, Saue, Rahula ja Jälgimäe mõisnik 22. november – Barbara Juliane von Krüdener, Liivimaa aadlikust kirjanik ja pietist, Viitina mõisaproua Alexander Mackenzie, šoti maadeuurija 30. märts – Pietro Antonio Locatelli, itaalia helilooja 15. aprill – Madame de Pompadour, prantsuse õukondlane 3. mai – Francesco Algarotti, Itaalia filosoof, kunstikriitik ja graveerija 16. juuli – Ivan VI, Venemaa keiser 12. september – Jean-Philippe Rameau, prantsuse helilooja ja muusikateoreetik 26. oktoober – William Hogarth, inglise maalikunstnik 4. november – Charles Churchill, inglise luuletaja Semjon Tšeljuskin, vene polaaruurija Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 100-101
1766

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1762 | 1763 | 1764 | 1765 | 1766 | 1767 | 1768 | 1769 | 1770 | ► | ►► 1766. aasta (MDCCLXVI) oli 18. sajandi 66. aasta. 22. mai – Türgis İstanbuli lähedal toimunud 7,1-magnituudilises maavärinas hukkus vähemalt 4000 inimest. 5. detsember – Londonis asuv oksjonimaja Christie's viis läbi oma esimese enampakkumise. Põltsamaal hakkas ilmuma kohaliku arsti Peter Ernst Wilde arstiteaduslik ajakiri "Lühhike öppetus, mis sees monned head rohhud täeda antakse". Peter Ernst Wilde asutas Põltsamaale maa-apteegi, mis oli esimene omataoline Eesti alal. 13. veebruar – Thomas Robert Malthus, inglise demograaf ja majandusteadlane 23. märts – Pierre Antoine Poiteau, prantsuse botaanik ja aednik 22. aprill – Madame de Staël, prantsuse keeles kirjutanud Šveitsi kirjanik 17. juuni – Gustav Ernst von Stackelberg, Eestimaa päritolu Venemaa diplomaat 28. juuni – Gotthard Wilhelm von Budberg-Bönninghausen, baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane 6. juuli – Alexander Wilson, šoti päritolu Ameerika luuletaja, ornitoloog ja illustraator 8. juuli – Dominique Jean Larrey, prantsuse kirurg ja sõjaväearst 3. august – Kurt Sprengel, saksa arstiteadlane, botaanik ja meditsiiniajaloolane 6. august – William Hyde Wollaston, inglise keemik ja füüsik 4. september – Louis-Vincent-Joseph Le Blond de Saint-Hilaire, Prantsuse kindral 6. september – John Dalton, inglise keemik ja füüsik 23. oktoober – Emmanuel de Grouchy, Prantsuse sõjaväelane 2. november – Josef Radetzky, Austria väejuht 10. november – Georg Friedrich von Fölkersahm, baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane 18. november – Johann Philipp Palm, saksa raamatukaupmees 10. detsember – Samuel Frederick Gray, Briti botaanik ja farmakoloog 12. detsember – Nikolai Karamzin, vene ajaloolane ja kirjanik 29. detsember – Charles Macintosh, šoti keemik 1. jaanuar – James Francis Edward Stuart, trooninõudleja Inglise, Šoti ja Iiri troonile 5. veebruar – Leopold Joseph von Daun, Thiano prints, Austria feldmarssal ning väejuht 23. veebruar – Stanisław Leszczyński, Poola kuningas ja Leedu suurvürst 15. aprill – Robert Whytt, šoti arst ja neurofüsioloog 5. mai – Jean Astruc, prantsuse arst 17. juuli – Gustav Reinhold von Löwen, baltisaksa sõjaväelane ja poliitik, parun 3. november – Thomas Abbt, saksa kirjamees ja filosoof Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 102
1767

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1763 | 1764 | 1765 | 1766 | 1767 | 1768 | 1769 | 1770 | 1771 | ► | ►► 1767. aasta (MDCCLXVII) oli 18. sajandi 67. aasta. ... 10. august (vkj 30. juuli) – Moskvas arutas komisjon Katariina II Venemaa seadustekogu projekti, mis muu hulgas nägi ette Balti kubermangude poliitilise korralduse erinevuse (vt Balti erikord) kaotamise Venemaast. Balti saadikud püüdsid teha kõik, et projekti ei rakendataks Eesti- ja Liivimaa suhtes. Oktoobris läks Kolga juures karile Lübecki laev, mida kohalikud talupojad mõisniku heakskiidul riisusid. ... 5. jaanuar – Jean-Baptiste Say, prantsuse majandusteadlane ja ärimees 29. jaanuar – Anne-Louis Girodet de Roussy-Trioson, prantsuse kunstnik 1. veebruar – Karl Christoph von Lieven, Venemaa sõjaväelane ja poliitik 19. veebruar – Józef Peszka, poola maalikunstnik 15. märts – Andrew Jackson, Ameerika Ühendriikide 7. president 19. märts – Georg Ludwig Pilar von Pilchau, Venemaa keisririigi sõjaväelane 25. märts – Joachim Murat, Prantsusmaa sõjaväelane 24. aprill – Johann Elias Lorenz Schatz, Läti ja Eesti vaimulik 13. mai – João VI, Portugali kuningas 22. juuni – Wilhelm von Humboldt, saksa keeleteadlane, filosoof, riigimees ja diplomaat 27. juuni – Alexis Bouvard, prantsuse astronoom 5. juuli – Georg Friedrich Parrot, šoti-prantsuse päritolu Eestis ja Venemaal tegutsenud füüsik 11. juuli – John Quincy Adams, Ameerika Ühendriikide 6. president 8. september – August Wilhelm Schlegel, saksa kirjandusteadlane, tõlkija, kirjanik, indoloog ja filosoof 17. september – Friedrich von Löwis of Menar, šoti juurtega baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane ja poliitik 2. november – Edward Augustus, Kenti ja Strathearni hertsog 26. november – Platon Zubov, Venemaa riigitegelane 13. detsember – August Eberhard Müller, saksa helilooja, organist ja dirigent 25. juuni – Georg Philipp Telemann, saksa helilooja 17. juuli – Norbert Grund, tšehhi maalikunstnik 1. september – Johann Gottfried Arndt, baltisakslasest filoloog, pedagoog ja ajalooharrastaja 16. oktoober – Burchard Christoph von Münnich, saksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane ja sõjaväelane Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 102
Noodigraafika

Noodigraafika on muusikas noodikirja käsikirjalise või trükitehnilise teostamise meetod ning selle tulemus noodis. Finale GNU LilyPond MuseScore Sibelius Music Printing History
Detlev Plate

Detlev Plate (ka Detlof, Detleff; surnud 1555) oli Liivi ordu liige ja Sēlpilsi foogt aastatel 1531–1547. Detlevi vanemaid pole teada, küll aga tema vend Hartwig, kes abiellus Anna Taubega. Samuti oli tema sugulaseks Harju-Viru vasall Henning Passow. Ta oli ka üks väheseid teadaolevaid Liivi ordu liikmeid, kes oli pärit Liivimaalt, täpsemalt Viljandist 50 kilomeetrit edelas asuvast Veelikse rüütlimõisast (Hof Felix). Võimalik, et tema esivanemad pärinesid Tallinna kodanike hulgast. Tema vend oli orduvasall ning ordunõunik, samuti kuulus too Järva meeskohtusse. 1516. aastal sai Detlevist Maasilinna kumpan, selles ametis oli ta umbes 1520. aastani. 1531. aastal sai ta Sēlpilsi foogtiks ja pidas seda ametit 16 aastat. 1555. aastal ta suri. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 663 (lk 504–505).
Likino Autobussitehas

Likino Autobussitehas (vene keeles Ликинский автобусный завод, lühend ЛиАЗ LiAZ) on Venemaa autobussitootja. Ettevõte kuulub GAZ-i gruppi ning on spetsialiseerunud suure mahutavusega linna- ja linnalähibusside tootmisele. Tehas asub Moskva oblastis Likino-Duljovo linnas. Tehase ajalugu loetakse 1933. aastast, mil Likino-Duljovosse loodi metsatöötlemistehas. 1945. aastal nimetati metsatöötlemistehas ümber Likino masinaehitustehaseks (Ликинский Машиностроительный завод, lühend ЛиМЗ LiMZ), kus toodeti elektrisaage, liikuvaid elektrijaamu, vintse, väikevedureid. 1958. aastal toimus järjekordne nimevahetus: nimelt otsustati Moskvast Lihhatšovi-nimelisest autotehasest (ZIL) Likinosse üle tuua linnaliini autobusside ZiL-158 tootmine ning LiMZ-ist sai Likino Autobussitehas. Esimene ZiL-158 katseeksemplar valmis Likinos 1959. aasta jaanuaris, lõplikult toodi ZiL-158 valmistamine Moskvast üle aastal 1961. Kokku valmistati aastani 1969 üle 7000 ZiL-158 tüüpi bussi. Samaaegselt ZiL-158 tootmisega tegeldi ka uue suure mahutavusega linnaliinibussi LiAZ-677 väljatöötamisega. See mudel läks tootmisse 1967 ning oli suurseeriatootmises 8. augustini 1994. Kokku valmistati koos erinevate modifikatsioonidega üle 200 000 LiAZ-677, NSV Liidu suuremates linnades oli see bussitüüp kuni viimaste aastateni levinuim linnaliinibuss. 1980. aastate alguses töötati välja tagamootoriga linnaliinibuss LiAZ-5256, mis läks väikeseeriatootmisse 1985 ja suurseeriatootmisse 1988. Mudel on moderniseerituna tootmises siiani. Selle baasil on välja töötatud poolmadala põhjaga linnabuss LiAZ-5293, madalapõhjaline linnabuss LiAZ-5292 ja liigendbuss LiAZ-6212. Nõukogude Liidu kokkuvarisemise järel sattus tehas suurtesse majandusraskustesse, 1997. aastal tehas pankrotistus. Restruktureerimise järel hakati uuesti busse tootma. Alates 2000. aastast kuulub tehas koos Kurgani, Pavlovo ja Golitsõno autobussitehastega GAZ-i gruppi ning on Venemaa turuliider suurte linnaliinibusside osas. 2007. aasta detsembris valmistati LiAZ-5256 šassiil ka esimesed LiAZ-i kaubamärki kandvad trollibussid.
Wilhelm Schilling

Wilhelm Schilling oli Liivi ordu liige ja viimane Sēlpilsi foogt aastatel 1547–1559. Wilhelmi vanemad olid Wilhelm Schilling von Gustorf ja Adelheid von Epseldorf. Tema vend Adolf oli samuti orduvend. Tema perekond pärines Jülichist, kus see kuulus maa-aadli sekka. Wilhelm ja ta vend sündisid Gustorfis Grevenbroichi ja Neussi lähedal. 1532. aastal on Wilhelmi märgitud rüütelvennana. 1541. aastal sai temast Võnnus linnusekomtuur (Hauskomtur), kellena allus otseselt ordumeistrile ja 1547. aastal Sēlpilsi foogt. Sellest ametist loobus ta 1559. aasta 30. detsembril, mil linnus läks poolakate kontrolli alla. 1560. aastal on teda märgitud endise foogtina. Seejärel teated temast lõppevad. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 777 (lk 576). Schillingite suguvõsast Eestimaa rüütelkonna genealoogilises käsiraamatus 1930
Dietrich Wrede

Dietrich Wrede (ka Vrede, Verde) oli Liivi ordu liige ja Bauska foogt. Dietrichi vanemaid pole teada. Ta pärines Kölni lähistelt Vestfaalist, tõenäoliselt oli tema sünnikohaks Reigern Arnsbergi lähedal. Ta pärines väikeaadlike hulgast. Varem oli Liivi ordusse kuulunud ka Gerhard Wrede, kes oli 1417–1420 maamarssal. 1521. aastal sai Wredest Võnnu linnusekomtuur (Hauskomtur), 1532. aastal aga Bauska foot, kes ta oli kuni 1551. aastani. Seejärel teated temast puuduvad. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 990 (lk 737–738). Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Jobst von Walrave

Jobst von Walrave (ka Jost, Justus; surnud tõenäoliselt 1566) oli Liivi ordu liige ja Bauska foogt. Jobsti vanemad olid arvatavasti Jasper Walrave ja Margarethe von Harmen. Ta pärines Marki krahvkonnast Marki kihelkonnast, mis jääb tänapäeval Hammi linna territooriumile. Tema suguvõsa oli Marki rüütelkonnas, kuid ei omanud erilist tähtsust. 1531. aastal sai temast Kuldīgas kumpan, 1538–1549 oli ta Miitavis peamees (linnusepealik). 1551. aastal sai temast Bauska foogt, kelleks ta oli kuni Liivi sõja alguseni. Pärast foogtiametist loobumist elas ta vähemalt kuni 1561. aastani Mežotnes. 1566. aastal on teda mainitud surnuna, tõenäoliselt suri ta samal aastal. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 932 (lk 697–698).
Vladimir Ivanov

Vladimir Ivanov (sündinud 10. aprillil 1987) on Eesti tennisist. Seisuga 17. juuli 2017 on Vladimir Ivanov ATP edetabelis 403. kohal, tema senine parim koht on 310 (27. juuli 2015). Andmed ATP kodulehel Biograafia ESBL-is
Klaus von Streithorst

Klaus von Streithorst (ka Claes, Claus; surnud 1579) oli Liivimaa ordu liige ja viimane Grobina foogt. Klausi vanemad olid Hermann von Streithorst ja Gertrud von Bornhausen. Tema vend Heinrich oli samuti Liivimaa ordu liige. Ta sündis Streithorstis Hunteburgi lähedal. Tema suguvõsa kuulus Osnabrücki kandi väikeaadli hulka ega omanud kuigi suurt tähtsust. Aastatel 1539–1550 oli Streithorst Tallinna linnusekomtuuriks (Hauskomtur). 1551. aastal sai temast aga Grobina foogt, Kuramaal. 1560. aastal pidi ta ametist lahkuma, sest foogtkond panditi Preisimaa hertsogiriigile. Pärast Liivimaa orduriigi lagunemist abiellus ta 1562. aastal Anna von Oldenbockumiga (Altenbockumiga), sai Kuramaal mitmeid läänivaldusi ja elas Kuramaal. 1571. aastal naasis ta Vestfaali, kus kaheksa aastat hiljem ka suri. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 848 (lk 632–633).
Johann von Erwitte

Johann von Erwitte oli Liivi ordu liige, Narva ja Vasknarva foogt. Tema vanemad olid Dietrich von Erwitte zu Welschenbeck ja Elisabeth von Landsberg. Ta sündis Welschenbeckis Arnsbergi lähedal. Tema suguvõsa oli üks mõjukamaid Vestfaalis. Võimalik, et Johanni on märgitud ilmikuna juba aastatel 1480–1486, ent see pole päris kindel. 1524. aastal oli ta Narvas linnusekomtuuriks (Hauskomtur) ning 1533. aastal sai samas foogtiks. 1545. aastal nimetati ta aga Vasknarva foogtiks, kelleks ta oli järgmised viis aastat. Seejärel teated temast lõppevad. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 230 (lk 216).
Ernst von Schnellenberg

Ernst von Schnellenberg oli Liivi ordu liige ja viimane Narva foogt. Ernsti vanemad olid tõenäoliselt Hermann von Schnellenberg ja Margarete von Hanxleden. Ta sündis Vestfaalis Arnsbergi lähedal Schnellenbergis. Tema suguvõsa sai lääne nii Arnsbergi ja Marki krahvidelt kui ka Kölni peapiiskopilt. 1541. aastal oli Schnellenberg Karksis kumpan ja 1545. aastal sai ta Narva foogtiks. 1558. aastal, kui venelased Narvat piirama asusid, lahkus Schnellenberg linnast ja läks Tallinna. Tema arglik käitumine tõi talle ordus palju vastaseid ning 1561. aastal naasis ta Vestfaali. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 782 (lk 580).
1700. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | ► 1700 | 1701 | 1702 | 1703 | 1704 | 1705 | 1706 | 1707 | 1708 | 1709 1700. aastad on ajavahemik 1700. aasta algusest kuni 1709. aasta lõpuni. ... ... ...
Christoph von Syburg zum Busch

Christoph von Syburg zum Busch (ka Siborch; surnud 2. augustil 1560) oli Liivi ordu liige ja viimane Kandava foogt. Tema vanemad olid Hermann von Syburg zum Busch ja Anna von Vietinghoff-Schell. Christophi onupojad olid samuti Liivi ordus karjääri teinud vennad Georg, Jasper ja Eberhard von Syburg zu Wischlingen. Christoph sündis Marki krahvkonnas Buschi majas Hageni lähedal. Tema suguvõsa oli Vestfaalis küllaltki mõjukas. 1551–1556 oli Christoph tõenäoliselt linnusekomtuur (Hauskomtur) Võnnus, 1557. aastal sai temast aga Kandava foogt. Ta võttis osa Härgmäe lahingust, kus ka langes. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 869 (lk 646–647).
Heinrich von Kaltenbach

Heinrich von Kaltenbach oli viimane Toolse foogt. Tema vanemad olid tõenäoliselt Albert von Kaltenbach zu Overbach ja Sybilla von Mosbach-Breidenbach, Heinrichi vend Wilhelm oli samuti Liivi ordu liige. Heinrich pärines Bergi hertsogkonnast Overbachist Siegburgi lähedalt. Tema perekond kuulus väikeaadli hulka. 1546. aastal oli Kaltenbach Paide linnusekomtuur (Hauskomtur). 1555. aastal sai ta Toolse foogtiks ja oli seda kuni linnuse vallutamiseni venelaste poolt 1558. aasta sügisel. Tema edasine saatus on teadmata. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 476 (lk 368–369).
Bremeni komtuur

Bremeni komtuur oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Bremeni komtuurkonda. Bremeni komtuurkond oli üks olulisemaid Liivi ordu välisvaldusi, mis anti Liivi ordumeistri võimu alla tõenäoliselt 1330. aastatel. Esimene komtuur, kes oli varem juba tegutsenud Liivi ordus, on nimeliselt teada 1339. aastast. Viimane komtuur, Franz von Dumstorp, pidi ametist loobuma komtuurkonna müümise tõttu Bremeni linnale. Bremeni komtuurid pärinesid enamasti kohapealt ega olnud kuigivõrd seotud Liivi ordu poliitikaga Liivimaal, jäädes pelgalt oma valduse haldajateks. 1339–1342 Wilhelm von Haren 1362 Goswin von Vietinghoff 1368–1372 Markward von Revele umbes 1382 Rabod von der Horst 1391 Albrecht Klye 1407–1415 Eberhard Ovelacker enne 1426 Engelbert von Peize enne 1426–1429? Hermann von Gimble 1429 Bernhard von Gimble 1438–1445 Doneldey Duckel 1447–1449 Johann von Nienburg 1449–1450 Cord von Lienen 1454–1459 Dietrich Brand 1471 Gerhard von Mallinckrodt 1498 Engelbrecht Monnik 1500–1506, 1507–1509, 1510–1515 ja 1517 Jasper von Münchhausen 1509 Martin von Heimburg noorem 1515–1517 Hermann Ovelacker von Wischlingen 1517–1524 Johann von Knippenburg umbes 1524–1531 Rolf von Bardewisch 1532–1560 Franz von Dumstorp
3. sajand

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat | 2. aastatuhat | ► ◄ | 1. sajand | 2. sajand | 3. sajand | 4. sajand | 5. sajand | ► 200. aastad | 210. aastad | 220. aastad | 230. aastad | 240. aastad | 250. aastad | 260. aastad | 270. aastad | 280. aastad | 290. aastad 3. sajand ehk III sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise kolmas sajand, mis algas 1. jaanuaril 201 ja lõppes 31. detsembril 300. ... Apollonios Rhodoselt Caracalla Diocletianus Septimius Severus ... 200. aastad: 201, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209 210. aastad: 210, 211, 212, 213, 214, 215, 216, 217, 218, 219 220. aastad: 220, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227, 228, 229 230. aastad: 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 238, 239 240. aastad: 240, 241, 242, 243, 244, 245, 246, 247, 248, 249 250. aastad: 250, 251, 252, 253, 254, 255, 256, 257, 258, 259 260. aastad: 260, 261, 262, 263, 264, 265, 266, 267, 268, 269 270. aastad: 270, 271, 272, 273, 274, 275, 276, 277, 278, 279 280. aastad: 280, 281, 282, 283, 284, 285, 286, 287, 288, 289 290. aastad: 290, 291, 292, 293, 294, 295, 296, 297, 298, 299 300