laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Harry Lambton Carr

Harry Lambton Carr (28. november 1899 Arhangelsk, Venemaa – 19. märts 1988 Hindhead, Surrey, Suurbritannia) oli Suurbritannia luuraja. Carr sündis Arhangelskis Briti ettevõtja perekonnas. 1919. aastal oli ta Briti ekspeditsioonikorpuse tõlk Arhangelskis, seejärel töötas aastatel 1920–1941 Soomes Suurbritannia konsulaadis ja saatkonnas kui passiohvitser ja Suurbritannia välisluure SIS (ehk MI6) töötaja. Alates 1941. aastast töötas ta Suurbritannia Stockholmi saatkonnas ja välisluure peakorteris Londonis. Briti luures vastutas Carr tegevuse eest Nõukogude Liidus ja Skandinaavias. Muuhulgas allus talle otseselt Eesti, Läti ja Leeduga tegelev Alexander McKibbin. Luuretegevuse arendamiseks okupeeritud Eestis, Lätis ja Leedus otsustasid Carr ja McKibbin kasutada pagulasi, kelle värbamiseks võeti Briti luuresse tööle professor Stasys Zymantas Leedust, Läti lennuväe ohvitser Rudolfs Silarajs ning Eestist kolonel Alfons Rebane. Rootsi luures tegi brittidega Baltimaade suunal koostööd Curt Andreasson, kes omakorda võttis tööle leitnant Arkadi Valdini. Jaak Pihlau. "Raadiomängud Eestis Teise maailmasõja järel" V, Tuna 4/2009, lk 95 (PDF)
Gusau

Gusau on linn Nigeerias, Zamfara osariigi ja Gusau valla keskus. Gusau asub Sokoto jõe kaldal. Aastal 2010 elas Gusaus World Gazetteeri arvutuste järgi 147 404 inimest. Suurem osa elanikest on hausad, on ka fulbesid, jorubaid, ibosid ja teisi. Gusaus kehtib alates 1999. aastast šariaat. Linna läbib raudtee. Vahetult linnast ülesjõge asub Gusau pais, mille abil paisutatakse tarbevett Gusau ja selle ümbruskonna elanike jaoks. Aastal 2006 hukkus paisu purunemise tagajärjel 40 inimest ja hävis umbes 500 maja. Gusau[alaline kõdulink]
Koodon

Koodon (inglise codon) on ühele aminohappele vastav mRNA molekuli nukleotiidikolmik (triplett) geneetilises koodis. antikoodon duon
Kaasaegse Arengu Instituut

Kaasaegse Arengu Instituut (Институт современного развития; ИНСОР) on Moskvas tegutsev mõttekoda, mis deklareerib oma eesmärgina parimate ekspertide ühendamise riikliku poliitika tähtsamaid suundi puudutavate dokumentide väljatöötamiseks ja ettepanekute ettevalmistamiseks. Organisatsiooni juhatuse esimees on Igor Jurgens. Instituudi hoolekogu juht on Dmitri Medvedev. Instituut asutati Infoühiskonna Arengu keskuse (Центр развития информационного общества; РИО-Центр) baasil. Viimane tegutses ajal, mil Medvedev oli asepeaminister Medvedevi vastutusel olnud nõndanimetatud rahvusprojektide elluviimise ekspertnõukoguna. Instituudi veebileht
Andijoni veresaun

Andijoni veresaun leidis aset 2005. aasta 13. mail. Usbekistani siseministeeriumi ja Riikliku Julgeolekuteenistuse väed avasid tule Andijonis meelt avaldanud inimeste pihta. Valitsuse andmetel hukkus 187 inimest, teiste hinnangute kohaselt oli hukkunuid rohkem, kuni 5000. Endise julgeolekuteenistuse töötaja väitel sai surma 1500 inimest. Usbekistani valitsuse esialgsete väidete kohaselt olid meeleavalduste taga Usbekistani Islamiliikumine ja Ḩizb at-Taḩrīr. 2010. aastal teatas Human Rights Watch, et Usbekistani valitsus kiusab jätkuvalt taga Andijoni meeleavaldustega seotuses kahtlustatavaid ja nende sugulasi. Kui USA kritiseeris Usbekistani valitsuse tegevust, nõudis Usbekistani valitsus 29. juulil 2005 USA õhujõudude kasutusse antud Karši-Khanabadi õhuväebaasi vabastamist kuue kuu jooksul. USA väed lahkusid baasist novembris 2005. Uzbekistan: Stop Persecuting Andijan Refugees’ Families www.hrw.org May 4, 2010. Kasutatud 5.06.2012.
Sokoto jõgi

Sokoto on jõgi Nigeeria loodeosas. Ta on Nigeri lisajõgi. Sokoto jõgi algab Katsina osariigis Funtua lähedal. Jõgi voolab algul loodesse, Sokoto lähedal pöördub läände ja seejärel kaarega lõunasse. Sokoto kaldal asub Zamfara osariigi pealinn Gusau, mille juures on jõele rajatud Gusau pais. Umbes 100 km Sokotost ülesvoolu asub jõe suurim pais, Bakolori pais. Sokoto ääres asuvad ka näiteks Argungu, Birnin Kebbi, Bunza ja Wamako. Jõe pikkus on umbes 600 km. Sokoto suuremad lisajõed on Rima, Gaminda, Zamfara, Ka. Jõe vett kasutatakse ümbruskonna põldude niisutamiseks. Selle ääres kasvatatakse muu hulgas puuvilla, tubakat, maapähklit, suhkruroogu ja riisi. Jõgi on laevatatav.
Plutarchos

Plutarchos (vanakreeka Πλούταρχος), pärast Rooma kodanikuks saamist Lucius Mestrius Plutarchus (Μέστριος Πλούταρχος), (u 50 – 120 pKr Chaironeias), oli Vana-Kreeka ajaloolane, biograaf, esseist ja keskplatonist, keda tuntakse eelkõige tema põhiteoste "Paralleelsed elulood" ja "Moralia" järgi. Plutarchos õppis Vana-Ateenas ja siirdus Rooma, kuid hiljem naasis koju ja oli tegev Delfi preestrina. Tema tuntuim teos "Paralleelsed elulood" püüab kujutada vooruste ja pahede rolli suurmeeste karjäärides. Arvatakse, et tema loomingul oli arvestatav mõju Shakespeare'ile ja teistele renessansiaja kirjanikele. Hiljem on esitatud mitmesuguseid arvamusi tema filosoofivõime kohta, kuid arvatakse, et ta lahkneb ortodokssest platonismist, tunnistades kurja kui maailmas tegelikult esinevat jõudu (vt manihheism, zoroastrism). "Paralleelseid elulugusid. Crassus, Antonius, Tiberius Gracchus" (katkendid), "Kreeka kirjanduse antoloogia", Eesti Riiklik Kirjastus, 1964, lk 517–530. Tõlkinud Pärja Palk = Friedrich Puksoo "Theseus (Paralleelsed elulood)", Vikerkaar nr 8-9, 1996, lk 70–97. Tõlge ja saatesõna Kaarina Krull. Nime Mestrius või Lucius Mestrius võttis Plutarchos Rooma tava kohaselt oma kodakondsuse patroonilt, Rooma konsulilt Lucius Mestrius Floruselt. "Oxfordi filosoofiasõnaraamat", "Plutarchos" "Oxfordi filosoofiasõnaraamat", "Plutarchos", lk 347, Simon Blackburn. "Oxfordi filosoofialeksikon", lk 347. Artikkel "Plutarchos". tõlkinud Mart Väljataga ja Bruno Mölder, Vagabund, 2002.
Zamfara

Zamfara on jõgi Nigeeria loodeosas, Sokoto lisajõgi. Zamfara voolab idast läände ja suubub Sokotosse Bunza lähedal, umbes 50 km Birnin Kebbist edela pool. Jõe pikkus on umbes 250 km. Jõgi voolab läbi Zamfara ja Kebbi osariigi. Zamfara kaldal asub muu hulgas Gummi.
Kuštšovskaja rajoon

Kuštšovskaja rajoon (vene Кущёвский район) on haldusüksus Venemaal Krasnodari krais. Rajoonis on 12 külaasundust. Suuremad asulad on Kuštšovskaja (30 200 elanikku), Kisljakovskaja (5400 elanikku), Škurinskaja (4800 elanikku) staniitsad ning Krasnoje küla (3459 elanikku) ja Pervomaiski alevik. Q126709394 Rajooni veebileht (vene keeles)
Parlamendiliige

Parlamendiliige (harva ka parlamentlane, aga mitte parlamendisaadik) on valijate esindaja parlamendis, parlamentaarse riigi kõrgeimas võimuorganis. Parlamendi saadikud võib öelda nende inimeste kohta, kelle on end esindama saatnud parlament. Mõnes kahekojalise parlamendiga riigis nimetatakse parlamendiliikmeteks vaid alamkoja liikmeid ning ülemkoja liikmetel on teistsugune nimetus, näiteks "senaator". Samasse parteisse kuuluvad parlamendiliikmed moodustavad tavaliselt parlamendifraktsioone (näiteks Keskerakonna fraktsioon Eesti Riigikogus). Samuti loovad sarnaste huvidega parlamendiliikmed parlamendirühmi ja muid ühendusi (näiteks Eesti-Mongoolia parlamendirühm). Riigivõimu teostamisega seotud ülesannete täitmiseks moodustab parlament parlamendikomisjone. Parlamentäär Väljavõte EKI Keelenõuvakast E-keelenõu portaalis. Vaadatud 14.02.2020.
Korporatsioon Hasmonea

Korporatsioon Hasmonea oli aastatel 1923–1940 Eestis tegutsenud Eesti juudi rahvusest üliõpilaste organisatsioon. Fotosid
Reinhold von Radingh

Reinhold von Radingh (ka Rading; suri 1./ 12. oktoobril 1717 Kihelkonnal) oli Saaremaa aadlik. Reinhold Radingh sündis Saaremaa maakirjutaja ning Tiinuse mõisniku Henricus Radingiuse ja tema tõenäoliselt Toiside suguvõssa kuulunud abikaasa pojana. Asus teenima Rootsi armees ning oli 1661. aastal ooberst Kristoffer Duderstadti rügemendi major Henrik Herman von Elverfelti kompanii leitnant Dąbies Pommerimaal. Ta oli meeskohtunik, Saaremaa maanõunik ning Tiinuse mõisnik. Samuti teenis ta Rootsi sõjaväes, kus sai leitnandi auastme. Skåne sõjas üles näidatud vapruse ja mehisuse eest ülendati ta 11./21. oktoobril 1675 aadliseisusse . Reinhold von Radingh oli abielus Marie Agnese Oldekopiga, kes oli kuulsa saksa õigusteadlase Justus Oldekopi (1597–1667) tütar ning Saaremaa superintendendi Justus Heinrich Oldekopi õde. Abielust sündisid: Justus Heinrich (1665–1742), Venemaa sõjaväelane (kindralmajor), Riia ülemkomandant ning Tiinuse mõisnik Otto Reinhold Gertrude Regina (u. 1675–1751), abiellus 1699 Triigi mõisniku Friedrich von Stackelbergiga (1662–1710) ning hiljem Pavestküla mõisniku Karl Friedrich von Helleriga Martha Louise , abiellus Sassi ning Katveli mõisniku Friedrich Johann von Lodega Marie Agneta (suri 1710), abiellus Kargi ja Wesselsdorfi mõisniku Georg von Tolliga (suri 1731) Radingh "Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft", 1935. Lk. 555–557 Duderstadti rügemendi munsterrol, 1661 " Genealoogiline info Justus Oldekopi kohta
Emil Mattiesen

Emil Mattiesen (1875 Tartu – 1939 Rostock) oli baltisaksa helilooja, filosoof ja parapsühholoog. Mattiesen õppis muusikat Tartus Hans Harthani juures. Tema vanaisa oli herbartistlik filosoof ja pedagoog Ludwig Strümpell. Mattiesen, Emil 1897. Ueber philosophische Kritik bei Locke und Berkeley. Jurjew (Dorpat). viii+133 lk. (Leipzig, Inaug.-diss.) Tema vanaisa oli Ludwig von Strümpell. Lexikon deutschbaltischer Musik. Wedemark-Elze : Hirschheydt, 2002 "Ueber philosophische kritik bei Locke und Berkeley", 1897, Internet Archive'is (Columbia Ülikooli raamatukogu koopia dissertatsioonist mikrokaartidel)
Tiinuse mõis

Tiinuse mõis (saksa keeles Ficht) oli rüütlimõis Anseküla kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Saare maakonda Saaremaa valla territooriumile. 17.–18. sajandil kuulus mõis Radinghitele. Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv
Hiislar

Hiislar on taarausuliste vaimulik. Hiislar on vaimulikuna mainitud Härjapea ning Emujärve Taarausuliste ja Maausuliste Koja põhikirjas. Mihkel Aitsam on kirjutanud ajaloolise jutustuse "Hiislari tütar". Addold Mossin Asko Härjapea Taarausuliste ja Maausuliste Koda. Maavalla Koja koduleht. (Kasutatud 20.10.2011.) Emujärve Taarausuliste ja Maausuliste Koda. Maavalla Koja koduleht. (Kasutatud 20.10.2011.)
Mini Zoo

Mini Zoo (täisnimega leedu keeles Gamtininkų centras Mini Zoo) on eraloomaaed Leedus, mis asub Klaipėda maakonnas Klaipėda rajoonis Jonušai külas, kümne kilomeetri kaugusel Klaipėdast mööda Vilniuse–Klaipėda maanteed. Loomaaia avas 2002. aastal Edvardas Legeckas. 2,5-hektarisel maa-alal elutseb umbes 600 liiki erinevaid loomi. Loomaaias elab Tallinna Loomaaia amuuri tiigri Bronto järglane Banga. Klaipėdos ir apylinkių parkai. Klaipedainfo. Rima Beinoravičienė. Privačiame zoologijos sode kalė gyvena kartu su tigre (video). Lrytas, 01. mai 2007 Airida Poškutė. Klaipėdos zoologijos sodui trūksta lankytojų supratingumo. Delfi, 27. august 2007
Zürichi loomaaed

Zürichi loomaaed (saksa Zoo Zürich) on loomaaed Šveitsi linnas Zürichis. Loomaaed asutati aastal 1929. Seda juhatas pikka aega zoosemiootik Heini Hediger, tehes loomade pidamistingimustes rea uuendusi, mis arvestasid loomade omailma vajadustega. Zürichi loomaaia vihmametsahall Koduleht
Hans Harthan

Hans Harthan (23. veebruar 1855 Horb bei Fürth am Berg, Baieri kuningriik – 14. märts 1936 Austin, Texas) oli saksa organist, koorijuht, pianist ja helilooja. Ta õppis Franz Lachneri ja Josef Rheinbergeri juures Münchenis. Harthan oli aastatel 1883–1885 Odessas luterliku koguduse organist, 1885–1893 Tartu ülikooli muusikaõpetaja ja 1894–1896 Singakademie Dresdeni direktor. Kirjutanud peamiselt laule, koorimuusikat, klaveripalu, nt neli laulu segakoorile op. 26 on trükitud Tartus. Lexikon deutschbaltischer Musik. Wedemark-Elze : Hirschheydt, 2002
Antiikmütoloogia

"Antiikmütoloogia" (inglise keeles "Mythology") on USA klassikalise filoloogi Edith Hamiltoni populaarteaduslik raamat, mis käsitleb vanakreeka, vanarooma ja vanapõhja mütoloogiat. Algupärandi pealkirjalehe andmete kohaselt ilmus teos New Yorgis, Torontos ja Londonis aastal 1940. Raamat koosnes seitsmest osast. Esimene osa "Jumalad, loomine ja varajased kangelased" käsitleb antiikseid jumalaid, niihästi Olümpose kui vähem tähtsaid, samuti maailma ja inimsoo loomisest, ülemaailmsest veeuputusest ja mõnest varasemast kangelasest, näiteks Prometheusest. Teine osa "Armu- ja seikluslood" jutustab 14 müüti, nende seas argonautide retkest kuldvillaku järele, Daidalosest ja Ikarosest ning Pegasosest ja Bellerophonist. Kolmas osa "Suured kangelased enne Trooja sõda" räägib neljast kangelasest: Perseusest, Theseusest, Heraklesest ja Atalantast. Neljas osa "Trooja sõja kangelased" jutustab ümber "Iliase", "Odüsseia" ja "Aeneise" loo. Viies osa "Suured perekonnad" jutustab kolme suguvõsa, Atreuse ja tema järeltulijate, Teeba ja Ateena kuningasoo loo. Kuues osa on "Vähemtähtsad müüdid" ja seitsmes osa "Vanapõhja müüdid". Raamatu alguses on autori eessõna ja sissejuhatus, lõpus 8 skeemi müütiliste tegelaste omavahelistest sugulussuhetest ning indeks tegelaste ja geograafiliste kohtade loendiga. Eesti keeles ilmus teos 1975 kirjastuses Eesti Raamat. Selle tõlkis Hardi Tiidus. Raamatu lõpus on Ain Kaalepi kriitiline saatesõna. Raamatu trükiarv oli 24 000. Eesti keelde tõlgiti raamat ilma skandinaavia müütide osata ja sel põhjusel on teose tõlkepealkiri täpsustatud "Antiikmütoloogiaks". "Antiikmütoloogia" oli esimene eestikeelne raamat, mis käsitles antiikmütoloogiat niivõrd põhjalikult. Seetõttu levis raamat Eestis laialdaselt ja sai oluliseks teatmeteoseks antiikmütoloogia alal. "Antiikmütoloogia", lk. 2 "Antiikmütoloogia", lk. 323 "Antiikmütoloogia", lk. 327 "Antiikmütoloogia", lk. 332
Baseli loomaaed

Baseli loomaaed on loomaaed Baselis. See on Šveitsi vanim loomaaed, asutatud 1874. Aastail 1944–1953 oli selle loomaaia direktoriks zoosemiootik Heini Hediger. Koduleht
Surt

Surt (araabia keeles سرت) on linn Liibüas Vahemere rannikul, Surti omavalitsuse keskus.
Ri Song-chol

Ri Song-chol (sündinud 5. aprillil 1986 P'yŏngyangis) on Põhja-Korea iluuisutaja. Ta on tulnud neli korda (aastatel 2003, 2007, 2008 ja 2009) Põhja-Korea meistriks. Ri Song Chol
Epibiont

Epibiont on organism, kes elab teise organismi pinnal teda kahjustamata. Kahjustavat organismi nimetatakse ektoparasiidiks. Epibiondi ja peremeesorganismi kooselu nimetatakse epibioosiks ehk ektokommensalismiks. Taimel elavat taime kutsutakse epifüüdiks, taimedel elavaid loomi aga fütobiondiks. Epibionte on eriti palju liikumatutel ehk sessiilsetel veeloomadel. Epibioos Epifüüt Fütobiont Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Shaft

Shaft võib tähendada mitut asja: "Shaft", 1971. aasta film "Shaft", 2000. aasta film
Hirv

Hirv (Cervus) on perekond sõralisi imetajaid, mis kuulub hirvlaste sugukonda. Cervus canadensis – vapiti Cervus elaphus – punahirv Cervus nippon – tähnikhirv
Hans Schmidt

Hans Schmidt (6. september 1854 Viljandi – 29. august 1923 Riia) oli baltisaksa helilooja, pianist, luuletaja, muusikakriitik ja -õpetaja. Ta õppis aastatel 1875–1878 kompositsiooni Leipzigi konservatooriumis Carl Reinecke, Hermann Kretzschmari ja Salomon Jadassohni juures, seejärel Berliinis Helikunsti Akadeemias Friedrich Kieli juhendamisel. Samal ajal töötas ta koduõpetajana tuntud viiuldaja Joseph Joachimi ja tema abikaasa aldilaulja Amalie Joachimi peres. Hiljem käis Amalie Joachimiga kontserditurneedel, kellel pühendas ühtlasi oma laulutsükli "Fünf Lieder" op. 9. Õpingute ajal algas tema pikk koostöö kuulsa tenori, samuti Viljandimaalt pärit Raimund von zur Mühleniga. 1878. aastal tutvus Berliinis Johannes Brahmsiga. Brahms on kasutanud oma heliloomingus Schmidti tekste, näiteks "Sappho ood" (op. 94 nr 4, kirjutatud 1884). 1883. aastal naasis Hans Schmidt Eestisse. Oli Kuressaares Laurentiuse kiriku organist ja linna muusikadirektor, korraldades seal kolme aasta jooksul arvukalt kontserte. 1885 siirdus Riiga. Oli seal Rigasche Zeitungi, hiljem Rigasche Rundschau muusikaarvustaja. Asutas Riias muusikaseltsi Crescendo. Oli nõutud klaverisaatja. 1919. aastast oli Riia konservatooriumi klaveripedagoog. Kirjutanud umbes 70 laulu, eelkõige enda tekstidele, samuti klaveripalu. Hans Schmidt Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA Hans Schmidt veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium

Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium on vene õppekeelega üldhariduskool Tallinnas Kesklinna linnaosas aadressil Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav 25. 1. septembril 2014 liideti Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasiumiga Tallinna Juhkentali Gümnaasium (endine Tallinna 23. Keskkool). Kool sai enda käsutusse ka aadressil Juhkentali tänav 36 asuva hoone. Kool tegutseb alates 1923. aastast. See oli esimene riiklikul ülalpidamisel olnud vene õppekeelega gümnaasium Tallinnas (esimene venekeelse õppetööga erakool, Vene Eragümnaasium, tegutses Tallinnas aastatel 1918–1940).  Aastatel 1923–1934 kandis kool nimetust Ревельская городская объединённая гуманитарная и реальная гимназия с русским языком обучения (Vene õppekeelega Tallinna linna ühendatud humanitaar- ja reaalgümnaasium) ja tegutses hoones Narva mnt 6a, 1934–1937 Таллиннская городская русская гимназия и средняя школа (Tallinna linna vene gümnaasium ja keskkool), 1937–1940 Tallinna VI Gümnaasium ja Tallinna VI progümnaasium (Таллиннская городская 6-я гимназия и 6-я прогимназия), 1941–1944 Таллиннская 6-я гимназия (Tallinna 6. gümnaasium), 1944–1998 Таллиннская 6-я средняя школа (Tallinna 6. Keskkool). 1999. aastast Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium. Kool on paiknenud ajaloo vältel erinevatel aadressidel: 1923–1931 Narva maantee 6а; 1931–1935 Karu tänav 16; 1935–1944 Pikk tänav 69. 1944. aastal, Nõukogude okupatsiooni alguses kolis kool praegusele aadressile – Elfriede Lenderi Eragümnaasiumi jaoks ehitatud hoonesse Põhikoolis on õppekeel vene keel, alates 1. klassist õpitakse süvendatult kunsti ja infotehnoloogiat ja mõnesid ained eesti ja inglise keeles. Alates 5. klassist on kaks õppesuunda: reaalained-IT ja oskusained, õpitakse süvendatult inglise ja eesti keelt. Lisaks on võimalik õppida soome, hiina, prantsuse, saksa ja hispaania keelt. Gümnaasiumis on kaks õppesuunda: reaalained-IT ja kunst-IT, millele lisandub inglise keele süvaõpe. Lisaks õpitakse soome, saksa, hispaania, hiina ja prantsuse keelt. 1923–1928 Grigori Barhov 1928–1940 Aleksander Peškov 1941–1944 Margarita Lensin 1944–1947 Margarita Volskaja 02.1947–10.1947 Zinaida Mahnovetskaja 1947–1960 Valeria Anton 1960–1964 Grigori Petrušin 1964–1990 Grigori Zotov 1990–1998 Irina Romašetškina 1998–2009 Vjatšeslav Gussarov 2009– ... Sergei Teplov Moskva ja kogu Venemaa patriarh Aleksius II Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Kornelius (Jakobs) Tallinna peaarhitekt Dmitri Bruns Ajaloolane David Vseviov Luuletaja ja kirjandusteadlane Jüri Ivask Näitleja Nikolai Bentsler Korvpallur Joann Lõssov Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium Tallinna Haridusameti kodulehel vaadatud 16.02.2018 1103. Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 261., Riigi Teataja, nr. 108, 23 august 1940 Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium Kooli infoleht Tallinna Haridusameti kodulehel
Helsingi Eesti Akadeemiline Klubi

Helsingi Eesti Akadeemiline Klubi ehk HEAKlubi on Helsingis tegutsev organisatsioon, mis ühendab Soomes püsivalt elavaid akadeemiliste huvidega eestlasi. HEAKlubi alustas tegevust 2006. aastal, 2020. aastal on Heaklubil 25 tegevliiget, 18 välisliiget ning üks auliige, Helsingi Ülikooli biotehnoloogia instituudi professor Mart Saarma. Klubi liikmete hulgas on õpetajaid, teadlasi, kultuurivaldkonna esindajaid, juriste, arste, ettevõtjaid jne. Klubi püüab võimaluste piires anda oma panuse Eesti teaduse, majanduse, kultuuri ja traditsioonide igakülgsele tutvustamisele Soomes ning soodustada oma tegevusega heade mõtete ja uute ideede liikumist mõlemal pool lahte. Klubi korraldab koosolekuid, teadus-, majandus- ja kultuurialaseid akadeemilisi loenguid ning pidulikke koosviibimisi Eesti tähtpäevade tähistamiseks Soomes. Klubi postiaadress on Helsingi Eesti Maja ja klubi teeb tihedat koostööd Eesti saatkonnaga ja Tuglase Seltsiga. Lisaks viib klubi läbi ka oma tegevuse eesmärkidega kooskõlas olevaid heategevus- ja koostööprojekte, näiteks valge Estonia tiibklaveri hankimine Helsingi Eesti saatkonnale, Enn Soosaare raamatu "Nuripidine aastasada" soome keelde tõlkimine ja väljaandmine ning eestikeelsete laste- ja noorteraamatute osakonna loomine Helsingi Latokartano põhikooli, kus õpib sadakond eesti last eesti-soome kakskeelse õppega klassides. HEAKlubi Helsingist käis Stockholmis. Eesti Päevaleht, 19. oktoober 2011 Eesti ja Soome ettevõtjad ja teised Eesti sõbrad Soomes kinkisid Eesti saatkonnale ”Estonia” klaveri. Välisministeeriumi pressiteade, 2. juuni 2010
Metsamori tuumaelektrijaam

Metsamori tuumaelektrijaam (Մեծամոր ատոմակայան) asub Armeenias Metsamoris, 30 kilomeetrit Jerevanist lääne pool. Metsamori tuumajaam koosneb kahest VVER-440 tüüpi reaktoriga energiaplokist. Jaam ehitati 1970. aastatel ja alustas tegevust 1980. See asub maavärinaohtlikus piirkonnas. Pärast 6,9-magnituudist 1988. aasta Armeenia maavärinat, mille epitsenter paiknes 75 kilomeetri kaugusel Metsamorist, jaam suleti hoolimata sellest, et see oli projekteeritud vastu pidama ka 9-pallistele tõugetele. Mägi-Karabahhi konfliktist ajendatud Türgi ja Aserbaidžaani blokaad tõi Armeeniale kaasa elektrienergia puuduse, mistõttu valitsus otsustas 1993. aastal Metsamori jaama uuesti avada. Metsamori 2. reaktor taaskäivitati 1995. aastal. 2009. aasta seisuga tootis jaam 40% Armeenias tarbitud elektrienergiast. Armeenia võimud kavandavad töösoleva reaktori sulgemist 2017. aastaks, soovides selle asendada uue ja turvalisemaga.
Idiolekt

Idiolekt on üksikule isikule omane keele variant, mis väljendub sõnavara, grammatika või häälduse iseärasustes. Keelt võib vaadelda kui keelekasutuse abstraktsiooni ning ka kui paljude idiolektide kogumit, mitte asja iseeneses. Teine vaade on, et "ideaalkeel" eksisteerib väljaspool praktilist keelekasutust ning seega on olemas "korrektne" standardkeel, millest iga üksik keelekasutaja hälbib. Dialekt Sotsiolekt Privaatkeele argument Zuckermann, Ghil'ad (2006), "A New Vision for 'Israeli Hebrew': Theoretical and Practical Implications of Analysing Israel's Main Language as a Semi-Engineered Semito-European Hybrid Language." Journal of Modern Jewish Studies 5 (1):57–71 Niedzielski, Nancy & Dennis Preston (2000) Folk Linguistics. Berlin: Mouton de Gruyter.
Kuuldemäng

Kuuldemäng on raadios esitatav näitemäng. ERR Raadioteatri koduleht "Kuuldemäng – eriti nõudlik vorm" Sirp, 24. märts 2006
Borlänge

Borlänge on tiheasustusega paikkond Rootsis Dalarna läänis, Borlänge valla keskus. Asulast voolab läbi Dalälven. 2010. aasta lõpus elas Borlänges 41 734 inimest. Borlänge on tööstuslinn, kus on palju metalli- ja paberitööstusettevõtteid. Umbes 10 km asula keskusest lõuna pool asub Dala lennujaam. Borlänge on ka raudteesõlm. Dalkurd FF Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Soehavva rändrahn

Soehavva rändrahn on rändrahn Põlvamaal Põlva vallas Roosi külas. Rändrahnu ümbermõõt on 10,2 m, pikkus 1,2 m ning suurim diagonaal 2,9 m. Viimati mõõdeti rändrahnu 1982. aastal. Soehavva rändrahn keskkonnaportaalis
Lodža

Lodža (itaalia loggia), lahtine sammasrõdu või kaaristu, on ühest või mitmest küljest lahtine ruum.