Terminologia Anatomica

Terminologia Anatomica (lühend TA; eesti keeles Anatoomiaterminoloogia) ehk Anatoomia terminoloogia on rahvusvaheline inimese anatoomia standard. See sisaldab ladinakeelsed terminid koos inglise vastetega. Selle töötas välja Föderatiivne Rahvusvaheline Anatoomiaterminoloogia Komitee (FICAT) Anatoomide Assotsiatsioonide Rahvusvahelise Föderatsiooni (IFAA) juures ning avaldati 1998. TA vahetas välja eelmise standardi Nomina Anatomica. TA sisaldab üle 7500 inimese makroskoopilise anatoomilise struktuuri nimetuse. Aastal 2011 avaldas FICAT-i järglane Föderatiivne Rahvusvaheline Anatoomiaterminoloogiate Programm (FIPAT) TA veebis. A01: Anatomia generalis. Üldine anatoomia A01.0: Nomina generalia. Üldised nimetused A01.1: Partes corporis humani. Inimese kehaosad A01.1.00.051: Cavitas abdominis. Kõhuõõs A01.2: Plana, lineae, et regiones. Tasandid, jooned ja piirkonnad A01.2.01: Regiones capitis. Pea piirkonnad A01.2.02: Regiones cervicales. Kaela piirkonnad A01.2.03: Regiones thoracicae anteriores et laterales. Rindkere eesmised ja külgmised piirkonnad A01.2.04: Regiones abdominales. Kõhu piirkonnad A01.2.05: Regiones dorsales (dorsi). Selja piirkonnad A01.2.06: Regio perinealis. Lahklihapiirkond A01.2.07: Regiones membri superioris. Ülajäseme piirkonnad A01.2.08: Regiones membri inferioris. Alajäseme piirkonnad A02: Ossa; Systema skeletale. Luud; Skeletisüsteem A02.0: Nomina generalia. Üldised nimetused A02.1: Cranium. Kolju A02.1.00.067: Orbita. Silmakoobas A02.1.01: Ossa cranii. Kolju luud A02.1.02: Os parietale. Kiiruluu A02.1.03: Os frontale. Otsmikuluu A02.1.04: Os occipitale. Kuklaluu A02.1.05: Os sphenoidale. Kiilluu ehk põhiluu A02.1.06: Os temporale. Oimuluu A02.1.07: Os ethmoidale. Sõelluu A02.1.08: Concha nasalis inferior. Alumine ninakarbik A02.1.09: Os lachrimale. Pisaraluu A02.1.10: Os nasale. Ninaluu A02.1.11: Vomer. Sahkluu A02.1.12: Maxilla. Ülalõualuu A02.1.13: Os palatinum. Suulaeluu A02.1.14: Os zygomaticum. Sarnaluu A02.1.15: Mandibula. Alalõualuu A02.1.16: Os hyoideum. Keeleluu A02.1.17: Ossicula auditus (auditoria). Kuulmeluukesed A02.2: Columna vertebralis. Lülisammas A02.2.00.001: Columna vertebralis. Lülisammas A02.2.00.009: Canalis vertebralis. Lülisambakanal A02.2.01: Vertebra. Lüli A02.2.02: Vertebrae cervicales [C I - C VII]Kaelalülid A02.2.03: Vertebrae thoraciae [T I - T XII]Rinnalülid A02.2.04: Vertebrae lumbales [L I - L V]Nimmelülid A02.2.05: Os sacrum [vertebrae sacrales I - V].Ristluu (ristluulülid) A02.2.06: Os coccygis; Coccyx [vertebrae coccygeae I - IV]Õndraluu (õndralülid) A02.3: Skeleton thoracis. Rindkere skelett A02.3.01: Costae [I - XII]. Roided A02.3.02: Costa. Roie A02.3.03: Sternum. Rinnak A02.3.04: Cavea thoracis. Rinnaõõs A02.4: Ossa membri superioris. Ülajäseme luud A02.4.01: Scapula. Abaluu A03: Juncturae; Systema articulare. Ühendid; Liigesesüsteem A03.0: Nomina generalia. Üldised nimetused A03.0.00.031: Synovia. Liigesevõie A03.1: Juncturae cranii. Kolju luude ühendid A03.1.01: Syndesmoses cranii. Kolju sidekudeliidused A03.1.02: Suturae cranii. Kolju õmblused A03.1.03: Syndesmoses dentoalveolaris; Gomphoses. Hamba-sombu-sidekudeliidused. Gomfoosid A03.1.04: Juncturae cartilagineae cranii. Kolju kõhrühendid A03.1.05: Synchondroses cranii. Kolju kõhrliidused A03.1.06: Articulationes cranii. Kolju liigesed A03.1.07: Articulatio temporomandibularis. Alalõualiiges ehk oimuluu-alalõualiiges A03.1.08: Articulatio atlantooccipitalis. Kandelüli-kuklaluu liiges A03.2: Juncturae columnae vertebralis. Lülisamba luude ühendid A03.2.01: Syndesmoses columnae vertebralis. Lülisamba sidekudeliidused A03.2.02: Synchondroses columnae vertebralis. Lülisamba kõhrliidused A03.2.03: Articulationes columnae vertebralis. Lülisamba liigesed A03.2.04: Articulatio atlantoaxialis mediana. Keskpidine kandelüli-telglüli liiges A03.2.05: Articulatio atlantoaxialis lateralis. Külgmine kandelüli-kesklüli liiges A03.2.06: Articulationes zygapophysiales. Liigesjätkete-vaheliigesed A03.2.07: Articulatio lumbosacralis. Nimme-ristluu liiges A03.2.08: Articulatio sacrococcygea. Ristluu-õndraluu liiges A03.3: Juncturae thoracis. Rindkere luude ühendid A03.3.01: Syndesmoses thoracis. Rindkere sidekudeliidused A03.3.02: Synchondroses thoracis. Rindkere kõhrliidused A03.3.03: Articulationes thoracis. Rindkere liigesed A03.3.04: Articulationes costovertebrales. Roide-lüli liigesed. A03.3.05: Articulationes sternocostales. Rinnaku-roide liigesed A03.3.05: Articulationes costochondrales. Roideluu-roidekõhre liigesed A03.3.05: Articulationes interchondrales. Kõhredevaheliigesed A03.4: Juncturae cinguli pelvici. Vaagnavöötme luude ühendid; Alajäsemevöötme luude ühendid A03.5: Juncturae membri superioris. Ülajäsemevöötme luude ühendid A03.5.01: Syndesmoses cinguli pectoralis; Syndesmoses cinguli membri superioris. Õlavöötme sidekudeliidused; Ülajäsemevöötme sidekudeliidused A03.5.02: Articulationes cinguli pectoralis; Articulationes cinguli membri superioris. Õlavöötme liigesed; Ülajäsemevöötme liigesed A03.5.03: Articulatio acromioclavicularis. Õlanuki-rangluu liiges A03.5.04: Articulatio sternoclavicularis. Rinnaku-rangluu liiges A03.5.05: Juncturae membri superioris liberi. Ülajäseme vabaosa ühendid A03.5.06: Syndesmosis radioulnaris. Kodarluu-küünarluu sidekudeliidus A03.5.07: Articulationes membri superioris liberi. Ülajäseme vabaosa luude liigesed A03.5.08: Articulatio humeri; Articulatio glenohumeralis. Õlaliiges A03.5.09: Articulatio cubiti. Küünarliiges A03.5.10: Articulatio radioulnaris distalis. Distaalne kodarluu-küünarluu liiges A03.5.11: Articulationes manus Käe luude liigesed A03.6: Juncturae membri inferioris. Alajäseme luude ühendid A03.6.01: Syndesmoses cinguli pelvici. Vaagnavöötme sidekudeliidused A03.6.02: Symphysis pubica. Häbemeliidus A03.6.03: Articulatio sacroiliaca. Ristluu-niudeluu liiges A03.6.04: Juncturae membri inferioris liberi. Alajäseme vabaosa ühendid A03.6.05: Syndesmosis tibiofibularis. Sääreluu-pindluu sidekudeliidus A03.6.06: Articulationes membri inferioris liberi. Alajäseme vabaosa liigesed A03.6.07: Articulatio coxae; Articulatio coxofemoralis. Puusaliiges A03.6.08: Articulatio genus. Põlveliiges A03.6.09: Articulatio tibiofibularis. Sääreluu-pindluu liiges A03.6.10: Articulationes pedis. Jala liigesed A04: Musculi; Systema musculare. Lihased; Lihaste süsteem A04.7.02.048 Tendo calcaneus. Achilleuse kõõlus A05: Systema digestorium. Seedeelundite süsteem A05.4.01.001: Oesophagus. Söögitoru A05.5.01.001: Gaster. Magu A05.7.01.001: Intestinum grassum. Jämesool A05.7.02.007: Appendix vermiformis. Ussripik A05.7.02.008: Ostium appendicis vermiformis. Ussripikusuue A05.7.02.009: Noduli lympoidei aggregati. A05.9.01.001: Pancreas. Pankreas A06: Systema respiratorium. Hingamiselundite süsteem A06.1.: Nasus Nina A06.2.: Larynx Kõri A06.3.-5.: Bronchus Bronh A07: Cavitas thoracis; Cavitas thoracica. Rindkereõõs A07.1.01: Cavitas pleuralis. Rinnakelmeõõs A07.1.02: Pleura. Rinnakelme A07.1.03: Cavitas pericardiaca. Südamepaunaõõs A08: Systema urinarium. Kuseelundite süsteem A08.1.01: Ren; Nephros. Neer A08.1.01.013: Capsula fibrosa. Neeru fibrooskihn A08.1.01.015: Cortex renalis. Neerukoor A08.1.01.019: Columnae renales. Neerusambad A08.1.01.020: Medulla renalis. Neerusäsi A08.1.01.029: Pyramides renales. Neerupüramiidid A08.1.02: Segmenta renalia. Neerusegmendid A08.1.02.001: Segmenta renalia. Neerusegmendid A08.1.02.002: Segmentum superius: Ülasegment A08.1.02.003: Segmentum anterius superius. Eesmine ülasegment A08.1.02.004: Segmentum anterius inferius. Eesmine alasegment A08.1.02.005: Segmentum inferius. Alasegment A08.1.02.006: Segmentum posterius. Tagasegment A08.1.03: Arteriae intrarenales. Neerusisesed arterid A08.1.04: Venae intrarenales. Neerusisesed veenid A08.1.05: Pelvis renalis. Neeruvaagen A08.2.01: Ureter. Kusejuha A08.3.01: Vesica urinaria. Kusepõis A08.4.01: Urethra feminina. Naisekusiti A08.5.01: Urethra masculina. Mehekusiti A09: Systemata genitalia. Suguelundite süsteemid A09.1.01.001: Ovarium. Munasari A09.1.02.001: Tuba uterina. Munajuha A09.1.03.001: Uterus. Emakas A09.1.03.027: Tunica mucosa; Endometrium. Endomeetrium A09.1.04.001: Vagina. Tupp A09.1.04.008: Hymen. Neitsinahk A09.1.03.010: Cervix uteri. Emakakael A09.3.01.001: Testis. Munand A09.3.02.001: Epididymis. Munandimanus A09.3.02.006: Ductus epididymidis. Munandimanusejuha A09.4.01.001: Penis. Suguti A09.4.01.007: Glans penis. Sugutilukk A10: Cavitas abdominis et pelvis. Kõhuõõs ja vaagnaõõs A11: Glandulae endocrinae. Sisesekretoorsed näärmed A11.1: Hypophysis; Glandula pituitaria. Hüpofüüs; Ajuripats A11.1.00.001: Hypophysis. Hüpofüüs A11.1.00.002: Adenohypophysis. Adenohüpofüüs A11.1.00.004: Pars intermedia. Hüpofüüsi kesksagar A11.1.00.006: Neurohypophysis. Neurohüpofüüs A11.2.00.001: Glandula pinealis; Corpus pineale. Käbinääre; Käbikeha A11.3: Glandula thyroidea. Kilpnääre A11.4: Glandula parathyroidea. Kõrvalkilpnääre A11.5: Glandula suprarenalis. Neerupealis A12: Systema cardiovasculare. Kardiovaskulaarsüsteem ehk südame-veresoonte süsteem A12.0.00.005: Arteriola. Arteriool A12.0.00.011: Plexus venosus. Veenipõimik A12.1.00.012: Ventriculus cordis. Südamevatsake A12.1.00.013: Septum interventriculare. Vatsakestevahesein A12.2.01.001: Truncus pulmonalis. Kopsutüvi A12.2.02.001: Aorta. Aort A12.2.04.001: Arcus aortae. Aordikaar A12.2.05.002: A. thyroidea superior. Ülemine kilpnäärmearter A12.2.08.002: Arteria vertebralis. Lüliarter A12.3.00.001: Venae. Veenid A12.3.04.002: V. thyroidea inferior. Alumine kilpnäärmeveen A12.3.04.005: Vv. thymicae. Harkelundiveenid A13: Systema lymphoideum. Lümfisüsteem A13.1.00.001. Organa lymphoidea primaria. Esmased lümfoidorganid A13.1.01.001. Medulla ossium. Luuüdi A13.1.02.001: Thymys. Tüümus A13.1.02.004: Cortex thymi. Tüümuse koor A13.1.02.005: Medulla thymi. Tüümuse säsi A13.2.03.001: Nodus lymphoideus. Lümfisõlm A13.2.01: Splen. Põrn A13.2.01.001: Splen: Põrn A13.2.01.002: Capsula. Kihn A13.2.01.003: Trabeculae lienis. Põrnapõrgad A13.2.01.004: Pulpa splenica. Põrnapulp A14: Systema nervosum. Närvisüsteem A14.0.00.000: Systema nervosum. Närvisüsteem A14.0.00.001: Neurofibra. Närvikiud A14.0.00.002: Neuron. Neuron A14.0.00.005. Neuroglia. Neurogliia A14.1.00.001: Systema nervosum centrale. Kesknärvisüsteem A14.1.01.001: Meninges. Ajukelmed A14.1.01.102: Dura mater cranialis. Peaaju-kõvakest A14.1.01.201: Arachnoidea mater. Ämblikuvõrkkest A14.1.02.001: Medulla spinalis. Seljaaju A14.1.03: Encephalon. Aju A14.1.03.003: Myelencephalon. Piklikaju A14.1.04.008: Oliva. Oliiv A14.1.04.101: Substantia alba. Valgeaine A14.1.04.201: Substantia grisea. Hallaine A14.1.05.702: Fossa rhomboidea. Rombauk A14.1.06.111: Substantia nigra. Mustaine A14.1.07.0: Cerebellum. Väikeaju A14.1.08: Diencephalon. Vaheaju A14.1.08.101: Thalamus. Talamus A14.1.08.301: Metathalamus. Metatalamus A14.1.08.401: Hypothalamus. Hüpotalamus A14.1.09.0: Telencephalon. Telentsefalon A14.1.09.002: Hemispherium cerebri. Suuraju poolkerad A14.1.09.110: Lobus frontalis. Otsmikusagar A14.2.00.001: Systema nervosum periphericum. Piirdenärvisüsteem A14.2.00.013: Nervus. Närv A14.2.00.027: Nervus spinalis. Seljaajunärv A14.2.01.001: Nervi craniales. Kraniaalnärvid A14.2.01.004: Nervus olfactorius [I]. Haistmisnärv A14.2.01.006: Nervus opticus [II]. Nägemisnärv A14.2.01.007: Nervus oculomotorius [III]. Silmaliigutajanärv A14.2.01.011: Nervus trochlearis [IV]. Plokinärv A14.2.01.012: Nervus trigeminus [V]. Kolmiknärv A14.2.01.098: Nervus abducens [VI]. Eemaldajanärv A14.2.01.099: Nervus facialis [VII]. Näonärv A14.2.01.121: Nervus vestibulocochlearis [VIII]. Esiku-teonärv A14.2.01.135. Nervus glossopharyngeus [IX]. Keele-neelunärv A14.2.01.153: Nervus vagus [X]. Uitnärv A14.2.01.184: Nervus accessorius [XI]. Lisanärv A14.2.01.191. Nervus hypoglossus [XII]. Keelealune närv A15: Organa sensuum. Meeleelundid A15.0.00.000: Organa sensum. Meeleelundid A15.2.01: Bulbus oculi. Silmamuna A15.2.02.002: Sclera. Kõvakest A15.2.03.001: Tunica vasculosa bulbi. Vaskulooskest A15.2.03.002: Choroidea. Pärissoonkest A15.2.03.009: Corpus ciliare. Ripskeha A15.2.03.020: Iris. Vikerkest A15.2.03.028: Pupilla. Silmaava A15.2.04.002: Retina. Võrkkest A15.2.04.008. Stratum pigmentosum. Pigmentrakukiht A15.2.04.024: Nervus opticus. Nägemisnärv A15.2.05: Lens. Silmalääts A15.2.06.002: Humor aquosus. Vesivedelik A15.2.06.008: Corpus vitreum. Klaaskeha A15.2.06.014: Humor vitreus. Klaaskehaneste A15.2.07.047: Tunica conjunctiva. Silmasidekest A15.2.07.056: Apparatus lacrimalis. Pisaraaparaat A15.2.07.057: Glandula lacrimalis. Pisaranääre A15.2.07.061: (Glandulae lacrimales accessoriae). A15.2.07.062: Rivus lacrimalis. A15.2.07.063: Lacus lacrimalis. Pisarajärv A15.2.07.064: Papilla lacrimalis. A15.2.07.065: Punctum lacrimale. Pisaratäpp A15.2.07.066: Canaliculus lacrimalis. Pisarakanalike A15.2.07.068: Saccus lacrimalis. Pisarakott A15.2.07.070: Ductus nasolacrimalis. Nina-pisarajuha. A15.3.00: Auris. Kõrv A15.3.02.001: Auris media. Keskkõrv A15.3.03.001: Auris interna. Sisekõrv A15.3.03.025: Cochlea. Tigu A15.3.01.045: Meatus acusticus externus. Välimine kuulmekäik A16: Integumentum commune. Üldkehakate ehk nahk A16.0.00: Cutis. Nahk A16.0.00.009 : Epidermis. Marrasknahk A16.0.01: Unguis. Küüs A16.0.02: Mamma. Rinnanääre A16.0.03: Tela subcutanea; Hypodermis. Nahaaluskude Arne Lepp, "Inimese anatoomia, I osa. Liikumisaparaat, siseelundid", Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 38, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8. Laine Trapido. "Meditsiiniterminite lühendeid". AS Medicina, Tallinn, lk 221, 2007, ISBN 978-9985-829-79-0. Terminologia Anatomica veebiväljaanne William E Allen, Terminologia anatomica: international anatomical terminology and Terminologia Histologica: International Terms for Human Cytology and Histology, J Anat. Aug 2009; 215(2): 221., doi: 10.1111/j.1469-7580.2009.1093_1.x, PMCID: PMC2740970, veebiversioon (vaadatud 21.06.2014) (inglise keeles)