laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Paiķeni

Paiķeni (ka Paiķēni) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Ilzene vallas. Paiķeni asub valla keskosas merepinnast 114 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Jaunzemist 2,5, piirkonna keskusest Alūksnest 30 ja Riiast 181 kilomeetri kaugusele. Küla on endine leivude asuala. Leivude keeles kandis küla Paikna nime. Aastal 1850 elas külas 135 elanikku. 2007 oli elanikke 22. Läti Ruumiandmete Agentuur Sjögren, Andreas Johan 1850. Zur Ethnographie Livlands. Bulletin de la classe des sciences historiques, philologiques et politiques de l’Académie Impériale des Sciences de Saint-Pétersburg 1850, lk. 49–70. Vietvārdu datubāze
Theodore Henry Frison

Theodore Henry Frison (17. jaanuar 1895 – 9. detsember 1945) oli USA entomoloog. Theodore Henry Frisoni isa Joseph oli ettevõtja, sisserändaja Saksamaalt Hambachist, ema Helen O'Neal Frison oli sündinud Ameerika Ühendriikide New Yorgi osariigis Hermonis. Ta lõpetas Champaigni keskkooli, kus alustas entomoloogiaga tutvumist Frisonite naabri, ülikooli entomoloogiaprofessori J. W. Folsomi ja entomoloogiaosakonna juhataja Stephen Albert Forbesi käe all, osaledes ülikoolikursustel juba keskkooliõpilasena. Seejärel jätkas ta entomoloogiaõpinguid ametlikult Illinoisi Ülikoolis Urbana-Champaignis. 1918. aasta aprillis värvati ta sõjaväkke, kus ta teenis augustist detsembrini 2. leitnandina jalaväes. Pärast teenistust jätkas Frison õpinguid samas ülikoolis, sai magistrikraadi 1920 ja filosoofiadoktori kraadi 1923. Ülikooli ajal mängis ta orkestris viiulit ning õpingute kõrvalt töötas assistendina ülikooli entomoloogiaosakonnas (1922–1923). 1920. aastal määrati ta Wisconsini osariigi riigientomoloogia assistendiks ning 1921–1922 töötas ta USA Entomoloogia ja Taimekarantiini Büroos Moorestownis New Jerseys. 1923. aastal alustas Frison tööd süstemaatilise entomoloogina Illinoisi osariigi looduslooteenistuses (Illinois Natural History Survey). Pärast teenistuse 1917. aastal rajanud Forbesi surma 1930. aastal sai Frisonist juhataja kohusetäitja ning 1. juulil 1931 nimetati ta teenistuse juhatajaks, sellele töökohale jäi ta 1945. aastani, mil suri lülisambavähki. Frison maeti Rose Lawni kalmistule Champaignis. Frison oli Wildlife Society, Ameerika Majandusentomoloogide Assotsiatsiooni (American Association of Economic Entomologists), Ameerika Entomoloogiaseltsi (Entomological Society of America), Illinoisi Auduboni Seltsi, Illinoisi osariigi Arheoloogiaseltsi ja Illinois' osariigi Teaduste Akadeemia (Illinois State Academy of Science) liige. 1936–1939 oli ta ajakirja Journal of Economic Entomology toimetaja. Eelkõige keskendus ta teadustöös kimalastele, pani muuhulgas nime liigile Bombus religiosus, lehetäilistele ja kevikulistele (Isoperla namata). Elu jooksul avaldas ta üle 80 teadusartikli ja saavutas rahvusvahelise tuntuse. 1919. aastal abiellus Frison Ruby Gertrude Dukesiga, kes oli pärit St. Josephist Illinoisis. 1923. aastal sündis neil poeg Theodore Henry Jr. ja 1929. aastal tütar Patricia Ann. Frison harrastas tennist, golfi, kalapüüki ja küttimist. "The stoneflies, or Plecoptera, of Illinois", 1937 "Studies of North American Plecoptera: With Special Reference to the Fauna of Illinois", 1942 James S. Ayars, Theodore Henry Frison, The Journal of Wildlife Management, Vol. 11, No. 4 (Oct., 1947), pp. 356–358 F. L. Campbell, Valediction: Theodore Henry Frison, The Scientific Monthly, Vol. 62, No. 1 (Jan., 1946), pp. 91–93 Arthur Gibson, Theodore Henry Frison (1895-1945), The Canadian Entomologist, LXXVIII, Jan. 1946, pp. 23–24 Theodore Henry Frisoni foto Smithsoni Instituudi arhiivis
Aizpurieši

Aizpurieši (ka Aizpuri) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Aizpurieši asub valla lõunaosas merepinnast 138 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zeltiņist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 192 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 5 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Joškas

Joškas on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Joškas asub valla keskosas merepinnast 133 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zeltiņist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 190 kilomeetri kaugusele. Joškases kasvab kaks looduskaitsealust elupuud. Aastal 2007 oli külas 3 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Medņi

Medņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Medņi asub valla idaosas merepinnast 157 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zeltiņist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 192 kilomeetri kaugusele. Medņis asuv Medņi linnamägi on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis. Aastal 2007 oli külas 4 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuni 2019. Vaadatud 21. juunil 2019. Vietvārdu datubāze
108

108. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 50. aastad 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad - 100. aastad - 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad Aastad: 103 104 105 106 107 - 108 - 109 110 111 112 113 ... ... ...
Greeni valem

Greeni valem (Greeni teoreem) on valem matemaatilises analüüsis, mis seob omavahel tasandilise teist liiki joonintegraali ja kahekordset integraali. Kui funktsioonid X {\displaystyle X} ja Y {\displaystyle Y} ning nende osatuletised X y {\displaystyle X_{y}} ja Y x {\displaystyle Y_{x}} on pidevad x y {\displaystyle xy} -tasandi sidusas piirkonnas D {\displaystyle D} , mille rajajoon Γ {\displaystyle \Gamma } on tükiti sile, siis kehtib Greeni valem ∮ Γ X d x = − ∬ D X y d x d y {\displaystyle \oint \limits _{\Gamma }X\,dx=-\iint \limits _{D}X_{y}\,dx\,dy} kusjuures piirkonna D {\displaystyle D} rajajoont Γ {\displaystyle \Gamma } läbitakse positiivses suunas, st liikudes mööda rajajoont jääb piirkond D {\displaystyle D} vasakule. Greeni valem on nimetuse saanud George Greeni järgi, kuigi valemi tõestus pärineb Bernhard Riemannilt ja see on kahemõõtmeline erijuht üldisemast Stokesi valemist. Gaussi-Ostrogradski teoreem Stokesi valem Ivar Tammeraid (2005). Matemaatiline analüüs II. Tallinn: TTÜ kirjastus. Lk 201.
Kundrati

Kundrati on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Kundrati asub valla idaosas merepinnast 122 meetri kõrgusel Peetri jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Zeltiņist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 192 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 19 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Micpapi

Micpapi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Micpapi asub valla edelaosas merepinnast 115 meetri kõrgusel Cirstupe jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Zeltiņist 7, piirkonna keskusest Alūksnest 28 ja Riiast 194 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 5 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Vilki

Vilki on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Vilki asub valla idaosas merepinnast 175 meetri kõrgusel Vilki mäest (177,9 m) läänes. Küla jääb valla keskusest Zeltiņist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 24 ja Riiast 193 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 6 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Setlagole

Setlagole on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas, Ratlou valla halduskeskus. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Setlagole elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,39%, värvilisi 1,19%, India või Aasia päritolu inimesi 0,29%, valgeid 0,05% ja teisi 0,08%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 91,68%, sotho keelt 1,88%, inglise keelt 1,75% ja ndebele keelt 1,19%. https://census2011.adrianfrith.com/place/665019
Pūzupi

Pūzupi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Pūzupi asub valla kirdeosas merepinnast 169 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 202 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad kohaliku kaitse all olevad Pūzupi muinaskalmed. Seal kasvab ka looduskaitsealune Pūzupi kask. Aastal 2007 oli külas 2 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Tonaarium

Tonaarium (ladina keeles tonarius, tonarium) on keskajal kasutusel olnud liturgiline raamat (libellus tonarium, 'toonide raamat'), mis sisaldas helilaadide (ladina keeles tonus, modus) kaupa korrastatud Gregoriuse laulude kogumikku. Esimesed tonaariumid koostati 9. sajandil ja nende kasutus jätkus hiliskeskajani. Tegemist oli toetava materjaliga meloodiate meelespidamiseks. Meloodia märgiti teksti kohale kirjatähtede või neumade abil. Neumadega märgitud mitmetimõistetavate üksikmeloodiate väljalugemisel ja nende tonaalsuse tuletamisel oli helilaadide järgi süstematiseeritud tonaarium oluline abivahend, keskaegsed tonaariumid on ka tähtis allikmaterjal keskaegse muusikateooria uurimisel. Olulisemad tonaariumide koostajad olid Regino Prümist, Hartker Sankt Gallenist, Odo Clunyst ja Berno Reichenaust. Mõni arvab olevat tulnud sõnast tonarius muusikatermini tonaalsus. https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/btv1b8432314k/f217.item https://www.dolmetsch.com/defst3.htm https://et.wikipedia.org/wiki/Tonaalsus
Ermiķi

Ermiķi (ka Ērmiķi) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Ermiķi asub valla lõunaosas merepinnast 130 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusele. Seal asub Ermiķi bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 3 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Ķelles

Ķelles on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Ķelles asub valla keskosas merepinnast 140 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 21 ja Riiast 196 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 2 elanikku. Küla on endine leivude asuala. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze Sjögren, Andreas Johan 1850. Zur Ethnographie Livlands. Bulletin de la classe des sciences historiques, philologiques et politiques de l’Académie Impériale des Sciences de Saint-Pétersburg 1850, lk. 49–70.
Makapanstad

Makapanstad on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas, Moretele valla halduskeskus. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Makapanstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,46%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21%, valgeid 0,19%, värvilisi 0,04% ja teisi 0,11%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 82,62% inimesi, pedi keelt 5,37%, tsonga keelt 4,67%, inglise keelt 1,52%, ndebele keel 1,34%, viipekeelt 1,10%, suulu keelt 1,07% ja sotho keelt 1,06%. https://census2011.adrianfrith.com/place/660038
Žagatas (Kalncempji vald)

Žagatas (kohalikus murdes ka Žogotas) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Žagatas asub valla lõunaosas merepinnast 142 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 20 ja Riiast 199 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad kohaliku kaitse all olevad Žagatase muinaskalmed. Aastal 2007 oli külas üks elanik. Läti Ruumiandmete Agentuur "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuni 2019. Vaadatud 21. juunil 2019. Vietvārdu datubāze
Melderpuļķi

Melderpuļķi (ka Puļķi) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Melderpuļķi asub valla loodeosas merepinnast 145 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 198 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad riikliku kaitse all olevad Melderpuļķi muinaskalmed. Aastal 2007 oli külas 8 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuni 2019. Vaadatud 21. juunil 2019. Vietvārdu datubāze
Uranaži

Uranaži on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Uranaži asub valla keskosas merepinnast 147 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 20 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad riikliku kaitse all olevad Uranaži muinaskalmed. Aastal 2007 oli külas 5 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuni 2019. Vaadatud 21. juunil 2019. Vietvārdu datubāze
Sprīvuļi

Sprīvuļi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Sprīvuļi asub valla lääneosas merepinnast 131 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 27 ja Riiast 194 kilomeetri kaugusele. Seal asub Sprīvuļi bussipeatus. Külas asuvad kohaliku kaitse all olevad Sprīvuļi muinaskalmed. Aastal 2007 oli külas 5 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuni 2019. Vaadatud 21. juunil 2019. Vietvārdu datubāze
Okani

Okani on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Okani asub valla idaosas merepinnast 157 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 19 ja Riiast 205 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad riikliku kaitse all olevad Okāni muinaskalmed, tuntud ka Kivimäe või Kalmemäe nime all. Külas kasvav Pukši mänd on looduskaitse all. Aastal 2007 oli külas üks elanik. Läti Ruumiandmete Agentuur "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuni 2019. Vaadatud 21. juunil 2019. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Ruudi

"Ruudi" on Eesti film aastast 2006. Ruudi on poiss, kellele meeldivad viikingid ja kõik nendega seonduv. Tallinnas sündinud Ruudi elab koos konstaablist emaga Rannakülas. Poisi parim sõber on Viki, õige nimega Viktooria. Viki isa on müüja. Päris oma isa! Ruudi ema Karmen aga väldib isa teemat, temal on Ruudist küll. See kurvastab poissi. Ühel päeval tabab Ruudit ōnn: Kuressaare laadal sōidab päris ehtne viikingilaev! Poisi rōōm aga hääbub, kui selgub, et väikesi poisse lastakse pardale vaid isaga. Mis muud, kui hakata papat otsima. Sōpradel tuleb mōttesse korraldada isa leidmiseks papakonkurss. See lükkab väikesed krutskid sündmuste keerisesse. Paul Oskar Soe – Ruudi Juta Altmets – Vika Tarvo Langeberg – Ints Marvo Langeberg – Ants Aarne Mägi – Enn Mairo Ainsar – Aleks Ülle Kaljuste – Liivi, Vika ema Guido Kangur – Sass Korol, Vika isa Aleksander Eelmaa – Jaak Lolle Dan Põldroos – antiigiärimees Leif Jan Uuspõld – antiigiärimees Gynnar Katariina Lauk – Karmen, Ruudi ema 2006. aasta jooksul käis filmi Eesti kinodes vaatamas 42 379 inimest. XIV lastefilmide festivalil "Kodomotachino Kinder Film Festival Tokyo" võitis "Ruudi" mängufilmide kategoorias peaauhinna (Grand Prix). IX rahvusvaheline laste- ja noortefilmide festival MAFF, Varssavi 2006, 2. preemia 5–11-aastastele lastele mõeldud filmide kategoorias XI Schlingeli rahvusvaheline laste- ja noortefilmide festival, Chemnitz (Saksamaa) 2006, publikupreemia VIII rahvusvaheline laste- ja noortefilmide festival "Listopadik 2006", Minsk (Valgevene) – parim täispikk mängufilm XXIII Moskva rahvusvaheline laste- ja noortefilmide festival – Paul Oskar Soe, parima näitleja preemia "Filmide pingerida 2006 - vaatajate arvu järgi" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2013. Vaadatud 20. augustil 2012. "Ruudi" koduleht Ruudi andmekogus IMDb (inglise)
Põhjaõngejada

Põhjaõngejada on Eestis lubatud õngpüünis, üks õngejada alaliik. See on püünis, mille püügi põhimõte seisneb kala peibutamises õngekonksu otsa kinnitatud söödaga. Söödaks sobib kasutada vihmausse, väikesi söödakalu või räimetükikesi. Sööda saab konksude otsa panna juba kaldal. Põhjaõngejada koosneb pealiinist ja sealt väljuvatest lipsudest, mille otsas on õngekonksud. Lipsude vahe on 2,5 m. Pealiin ja lipsud on uppuvast materjalist ning pealiini otsa kinnitatakse raskus (ankur või kivi) ja märklipp. Sellise ehitusega jada sobib väheliikuvate põhjakalade püüdmiseks. Põhjaõngejada lastakse vette analoogselt võrkudega. Põhjaõngejada on öine püügivahend, mis lastakse õhtul vette. Varahommikul, umbes päikesetõusu ajal, on soovitatav põhjaõngejada välja võtta, et kaitsta saaki lindude eest. Põhjaõngendajaga püütakse angerjat, ahvenat, säinast, turska, lesta, särge ja haugi. õngejada põhjalähedane õngejada pelaagiline õngejada pinnajada Põhjaõngejada
Matigsalugi keel

Matigsalugi keel on Malai-Polüneesia keelte Filipiini rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Filipiinidel Mindanao saarel Davao del Suri provintsis. Kõnelejate arv on umbes 50 000. http://www.ethnologue.com/language/mbt
Jõeküla (Viljandi)

Jõeküla on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Küla asub Tänassilma jõe ja Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee vahel. Jõekülast on pärit Viivi Luik. Küla kirdepiiril voolab Joona oja. Külas voolab ja suubub Tänassilma jõkke Kitsipilli kraav. Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Armand Lepik

Armand Lepik (ka Leppik; 24. juuli 1908 Tallinn – 15. november 1969 Tallinn) oli eesti teatrikunstnik. Sündis lukksepa perekonnas. Lõpetas 1922 aastal Tallinna 18. Algkooli ja 1929 Riigi Kunsttööstuskooli puuvoolimise erialal. 1930–1935 aastatel töötas dekoraatorina Võru teatris Kannel (seal töötas ka näitlejana). 1935. aastast on ta Eesti Näitlejate Liidu liige. 1935–1948 aastatel töötas Vanemuises. Peale II maailmasõda, asus ta tööle Jaan Tombi nimelisse Kultuuripaleesse lavakujundajaks ja asendas seal vahel ka direktorit. Hiljem tegutses ta ETKVL klubis kunstilise juhendajana ja pedagoogina, kus õpetas tulevastele kaubandustöötajatele ja kultuurijuhtidele kirjakunsti aluseid ja kaubavitriinide kujundamist. Elu viimastel aastatel tegutses Ilmarine tehases kunstnikuna, sealt läks ta ka pensionile. Armand Lepik on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule. August Mälk – Vaese mehe ututall (1932) Emmerich Kálmán – Mariza (1934) Oskar Luts ja Andres Särev Tagahoovis (1935) ja Vaikne nurgake (1936) Töröki ja Emödi Tütarlaps tänaval (1936 Vanemuises) Anne Nichols – Iiri roos (1937 Vanemuises) Maksim Gorki – Põhjas (1938 Vanemuises) Charles Gounod – Faust (1938 Vanemuises) Giuseppe Verdi - Rigoletto (1939) Hugo Raudsepp – Kompromiss (1940) Burnetti ja Andres Särev – Väike lord Fauntleroy (1940) Giuseppe Verdi – Traviata (1941) Eduard Tubin – Kratt (1943) William Shakespeare – Tõrksa taltsutus (1945) Victor Léon – Lõbus talupoeg (1945) William Shakespeare – Suveöö unenägu (1946) Gioachino Rossini – Sevilla habemeajaja (1946) August Jakobson – Võitlus rindejooneta (1947)
Gotlupi

Gotlupi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Gotlupi asub valla lääneosas merepinnast 134 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 31 ja Riiast 197 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 2 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Grēveles

Grēveles on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Grēveles asub valla edelaosas merepinnast 144 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Annast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 204 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 13 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Jõeküla

Jõeküla on mitme küla nimi Eestis. Jõeküla asub Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Jõeküla asub Järva maakonnas Järva vallas. Jõeküla asub Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Jõeküla asub Järva maakonnas Türi vallas. Jõeküla on ka mitme endise küla nimi. Jõeküla asus Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumi alal. Jõeküla liideti Harjumaal Saue vallas oleva Kohatu külaga. Jõe küla asub Saare maakonnas Kaarma vallas. Jõe küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Jõeküla tee
Kauļi

Kauļi on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Kauļi asub valla keskosas merepinnast 172 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Annast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 16 ja Riiast 204 kilomeetri kaugusele. Seal asub Sauleskalnsi bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 11 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Mūrnieki

Mūrnieki (kohalikus murdes ka Mournīki) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Mūrnieki asub valla lääneosas merepinnast 169 meetri kõrgusel Paparze jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 7, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 211 kilomeetri kaugusele. Seal asub Mūrnieki bussipeatus. Külas asuvad riikliku kaitse all olevad Mūrnieki muinaskalmed. Aastal 2007 oli külas 15 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink] Vietvārdu datubāze
Jana keel

Jana keel on hoka hõimkonda kuuluv kolmeks murdeks jagunenud lähedaste sugulasteta keel, mida enne 1940. aastaid kõnelesid janad Ameerika Ühendriikide California osariigis. Jana keele jahi murrakut kõneles California genotsiidis ellu jäänud Ishi. Jana keelt kõneldi Sacramento oru kirdeosa mägedes ja kanjonites. Põhjas piirnes janade asuala Piti jõega, lõunas ulatus see tänapäeva Tehama maakonnas asuvast Deer Creeki jõest veidi lõunasse, läänes elasid janad mõne miili kaugusel Sacramento jõest (jõgi ise oli janade suhtes vaenulikult meelestatud vintude ja nomlakide valduses) ning idas elavatest atsugevidest ja maidudest eraldas janasid Kaskaadide mäestik. Jana keeles eristatakse kolme murret. Põhjajana ja keskjana murrete kõnelejad sarnanesid kultuuriliselt atšumavidega. Lõunajana murre jagunes omakorda murrakuteks, millest igat kõneles laavamaadel rändlevat eluviisi viljelev väiksem rühm. Lõunajana murrakutest on arvestataval määral dokumenteeritud vaid jahi murrakut, mida rääkis Edward Sapiri keelejuhiks olnud Ishi. Jana keeleainest on kogunud John Wesley Powell, Roland Burrage Dixon, Clinton Hart Merriam ja John Peabody Harrington. Kõige rohkem on jana keelt dokumenteerinud, kirjeldanud ja publitseerinud Edward Sapir, kes 1907. aasta suvel ja sügisel kogus põhja- ja keskmurde ainest ning 1915. aasta suvel töötas Berkeleys Ishiga lõunamurde jahi murraku kallal. Golla, California. lk. 100. Golla, California. lk. 100–101. Golla, California. lk. 101. Golla, Victor. 2011. California Indian Languages. Berkeley and Los Angeles: University of California Press. (ISBN 978-0-520-26667-4)
Prēdeļi

Prēdeļi (kohalikus murdes ka Prīdeļi) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Prēdeļi asub valla põhjaosas merepinnast 177 meetri kõrgusel Umara jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 7, piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 211 kilomeetri kaugusele. Küla lähistel asub Alūksne–Gulbene raudteel Vējiņi raudteepeatus. Aastal 2007 oli külas 16 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Vējiņi

Vējiņi (kohalikus murdes ka Viejiņi) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Vējiņi asub valla põhjaosas merepinnast 172 meetri kõrgusel Umara jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 7, piirkonna keskusest Alūksnest 8 ja Riiast 209 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Dacvari

Dacvari on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Dacvari asub valla keskosas merepinnast 162 meetri kõrgusel Dzelzsupīte oja kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 16 ja Riiast 211 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 4 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Dostas

Dostas on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Dostas asub valla keskosas merepinnast 11 meetri kõrgusel Dzelzsupīte oja kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 15 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusele. Külas kasvav Āmaņi tamm on looduskaitse all. Aastal 2007 oli külas 6 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze