laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alatoitumine

Alatoitumine on söömise ebaterve piiramine vähesel või suurel määral, teatud toidurühmade menüüst väljajätmine. Alatoitutakse, kuna soovitakse kaalust alla võtta või hoida kaalu väga range kontrolli all. Isegi siis, kui alatoitumine on lühiajaline, on alatoitumisel riskid. Kui see on pikaajaline, võib sellest saada söömishäire. Kuna päevane toiduenergia on väike, võib puudu jääda paljudest vajalikest toitainetest, näiteks amino- ja rasvhapetest, vitamiinidest ja mineraalainetest, mille defitsiidi korral võib esineda väga erinevaid vaevusi. Alatoitumine mõjutab inimese meeleolu. Liiga vähe söövad inimesed tunnevad tihti masendust, nad ärrituvad kergelt ja on pahurad. Väga sageli kaasneb alatoitumisega kalduvus sundmõtetele. See tähendab, et inimene on tavalisest paindumatum. Näiteks võib inimesel olla tung kõndida iga päev läbi kindel vahemaa või muutub asjade korrashoid ja puhtus tavapärasest olulisemaks. Alatoitumine võib lühiajaliselt tekitada hea tunde, kuid kui alatoitumine jätkub, kipub inimene eemale tõmbuma ja keskendub rohkem iseendale. Seda võib selgitada aju alatoitumuse mõjudega.  Alatoitumine võib kahjustada südant, mis muutub selle tõttu nõrgemaks. Vererõhk võib langeda eluohtlikule tasemele ja pulsi sagedus aeglustub. Halb verevarustus tekitab jalgadele külmatunnet ja haavandeid. Südamele võib mõjuda ebaregulaarne südametöö, mis võib tekitada südame seiskumise. Alatoitumise tõttu lõpetab keha suguhormoonide tootmise. Seksuaalsed tunded vähenevad, naistel kaob menstruatsioon ja meestel kaovad öised seemnepursked. Alatoitujatel aeglustub seedetrakti töö, selle tagajärjel läbib toit seda aeglaselt ja tekitab ebamugavustunnet. Tekib suurenenud tundlikkus gaaside suhtes. Kui tegu on väga tugeva alatoitumisega, siis on vaja psühhiaatri ja teiste eriarstide koostööd ning eelkõige inimese enda tahet terveneda. Alatoituja ravi algab haiguse teadvustamisest, inimesel peab olema motivatsioon terveneda. Raviprotsessi peaks olema haaratud kogu perekond või vähemalt üks pereliige, kes toetab ja aitab. Kui alatoituja õigel ajal ravi ei saa, võib see lõppeda surmaga. Alatoituja peab sööma 3–4 korda päevas õigetel aegadel, söögikordade vaheajad peaksid olema kolm kuni neli tundi. Ravi eesmärgiks on taastada normaalne kehakaal, millega kaovad ka muud haigused, mis on alatoitumisega kaasnenud. Üle 60% alatoitujatest paraneb ravi käigus täielikult. "Toitumine". "Alatoitumine". "Söömishäired". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2017. "toitumine ja haigused".
Enn Veskaru

Enn Veskaru (kuni 1936 Robert Friedeman; 16. jaanuar 1899 Järvamaa – 14. jaanuar 1985 Tallinn) oli eesti kangur, Allveelaevastiku Sihtkapitali mõtte algataja.
Ülo Tambek

Ülo Tambek (1. juuli 1922 Tartu – 31. mai 1979 Tallinn) oli eesti filmirežissöör ja tõlkija. Aastatel 1941–1945 võttis ta Punaarmeesse mobiliseerituna Eesti Laskurkorpuse ridades osa Teisest maailmasõjast. 1952. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogina. Aastatel 1947–1953 töötas Õhtulehe toimetuses. 1954. aastast töötas Tallinna Kinostuudios, hilisema nimega Tallinnfilmis dokumentaalfilmide toimetaja, stsenaristi ja režissöörina. 1966. aastast oli ta Tallinnfilmi kroonika- ja dokumentaalfilmide loomingulise tootmisühenduse režissöör. Režissöörina tegi ta üle 40 dokumentaal-, õppe- ja muusikafilmi ning 66 kinoringvaadet "Nõukogude Eesti". Mõned tema tehtud filmid keelati ideoloogilistel põhjustel. 1968. aastal filmitud dokumentaalfilm "Talupojad" linastus alles 1989. aastal. Ta on tõlkinud eesti keelde väliskirjandust, sealhulgas kaks romaani sarjast "Seiklusjutte maalt ja merelt": Robert Louis Stevensoni "Must nool" ja James Fenimore Cooperi "Viimane mohikaanlane". 1977 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane Tema isa oli Elmar Tambek. Irene Tambek (Irene Kivi) on tema lapselapselaps[viide?]. Eesti filmi andmebaas. Ülo Tambek
HMMWV

HMMWV (akronüüm inglise keelest High Mobility Multipurpose Wheeled Vehicle, otsetõlkes 'suure liikumisvõimega mitmeotstarbeline ratassõiduk'), kõnekeeles Humvee, on nelikveoga kergveok, mida sõjaväe tarbeks toodab USA autotootmisettevõte AM General. USA sõjaväes on Humveedega asendatud Vietnami sõjast kasutuses olnud Willys MB-d, M151-d, Gama Goatid ja teised kergveokid. See sõiduk on kasutusel ka mitme muu riigi ja organisatsiooni armees. Humveest on toodetud ka tsiviilkasutuseks sobilikke mudeleid. Sõidukit kasutati edukalt 1991. aasta lahesõjas, kus see sai hästi hakkama ohtlikul kõrbepinnasel; sõjast saadi inspiratsiooni tsiviilkasutuseks sobiliku Hummeri tootmiseks. Ukraina kasutas neid sõidukeid Vene-Ukraina sõjas.  Ameerika Ühendriigid – pärast pikka uuringuteprotsessi otsustati 2016. aastal Humveed järk-järgult asendada JLTV-ga (Joint Light Tactical Vehicle)  Ukraina Ukraina HMMWV koos Furija drooniga Американський HMMWV врятував життя військовим України (vaadatud: 17.08.2023) ЗС України збільшують кількість фахівців американських HMMWV (vaadatud: 27.08.2022) Очаківські «морські котики» приборкують американську техніку (vaadatud: 27.08.2022) HMMWV Technical Manuals
Toonela (soomusauto)

Toonela oli Eesti soomusauto. Toonela ehitati 1919. aastal Tallinnas AEC veoauto baasil, osales Vabadussõjas alates 22. aprillist 1919 Soomusautode Kolonni koosseisus ja oli Eesti sõjaväe relvastuses kuni 1940. aastani. Ajapaik
Rasskazovo rajoon

Rasskazovo rajoon (vene keeles Рассказовский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Rasskazovo (ei kuulu rajooni koosseisu). Rajoon piirneb põhjas Bondari rajooniga, idas Kirsanovi rajooniga, kagus Inžavino rajooniga, lõunas Ržaksa rajooniga, edelas Sampuri rajooniga, läänes Znamenka rajooniga ja loodes Tambovi rajooniga. Rajooni pindala on 1802,08 km². Elanike arv oli 2012. aastal 22 456, 2009. aastal 22 306 ja 2002. aastal 24 984. Rasskazovo rajoonis on 47 asulat, mis kuuluvad kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Bolšoi Lomoviss. Q126684906
Lillepuu

Lillepuu on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti seda isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Andresen, Arbus, Feimann, Hansen, Krämann, Kraus, Liister, Lillebach, Lindström, Muna, Naudi, Shablinski, Värtman, Voormann ja Zoom. Jaanus Lillepuu (sündinud 1963), eesti võrkpallur Kalju Lillepuu (sündinud 1935), eesti kirjandusloolane
Allpere

Allpere on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti seda isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Ahlbert, Alber ja Albert. Ernst Allpere palvel kanti Allpere Perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 70 all. Enn Allpere (1900–1989), Eesti kohtunik Anne Lange (sündinud 1962; aastail 1988–1996 Anne Allpere), eesti kirjandusteadlane
Artikulatsioon (muusika)

Artikulatsioon on muusikaline parameeter, mille väärtus esindab üksteisele järgnevate helide eraldatuse määra. Artikulatsiooni väärtused jäävad vahemikku äärmuslik stakaato - äärmuslik legaato. Artikulatsioon võib olla väljenduslik (karakterit kujundav) või struktuurne. Struktuurset artikulatsiooni võib võrrelda kirjavahemärkide kasutamisega keeles.
Altma

Altma on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti seda isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Altman, Altmann ja Timofejev. Albrecht Altma palvel kanti Altma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 114 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Altma 13 mehel ja 13 naisel. Perekonnanimede levikult oli Altma meeste puhul 9586. ja naiste puhul 10420. kohal. Albrecht Altma (1897–1969), eesti füüsik https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/ALTMA[alaline kõdulink]
Kirsanovi rajoon

Kirsanovi rajoon (vene keeles Кирсановский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Kirsanovi linn (ei kuulu rajooni koosseisu). Rajoon piirneb põhjas Gavrilovka rajooniga, idas Umjoti rajooniga, lõunas Inžavino rajooniga, läänes Rasskazovo rajooniga ja loodes Bondari rajooniga. Rajooni pindala on 1280 km². Elanike arv oli 2012. aastal 21 445, 2009. aastal 22 355 ja 2002. aastal 23 613. Kirsanovi rajoonis on 84 asulat, mis kuuluvad kaheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Vorona. Q126684906
Aoma

Aoma on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamise ajal anti perekonnanime Aoma 1935. aastal Tallinnas isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Auman. Mihkel Aoma palvel kanti Aoma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 174 all.
Aul (perekonnanimi)

Aul on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamise ajal anti perekonnanime Aul isikutele varasema perekonnanimega Klein. Juhan Auli palvel kanti Aul perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 11 all. Juhan Aul (1897–1994), eesti antropoloog, zooloog ja eugeenik Marie Helene Aul (1893–1955), eesti õpetaja, eelmise abikaasa
Bondari rajoon

Bondari rajoon (vene keeles Бондарский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Bondari küla. Rajoon piirneb põhjas Pitšajevo rajooniga, idas Gavrilovka rajooniga, kagus Kirsanovi rajooniga, lõunas Rasskazovo rajooniga, edelas Tambovi rajooniga ja loodes Sosnovka rajooniga. Rajooni pindala on 1270 km². Elanike arv oli 2012. aastal 12 723, 2009. aastal 13 377 ja 2002. aastal 15 311. Bondari rajoonis on 56 asulat, mis kuuluvad kaheksa külaasunduse koosseisu. Q126684906
Roosi tänav (Viljandi)

Roosi tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas. Tänav algab Oru tänavalt ja lõppeb Supeluse tänaval. Tänava pikkus on 89 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Znamenka rajoon

Znamenka rajoon (vene keeles Знаменский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Znamenka alev. Rajoon piirneb põhjas Tambovi rajooniga, idas Rasskazovo rajooniga, kagus Sampuri rajooniga, lõunas Tokarjovka rajooniga, edelas Mordovo rajooniga ja läänes Petrovskoje rajooniga. Rajooni pindala on 1102,4 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 375, 2009. aastal 18 987 ja 2002. aastal 20 590. Znamenka rajoonis on 40 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Znamenka alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu. Q126684906
Tim Curry

Tim Curry (õieti Timothy James Curry; sündinud 19. aprillil 1946 Grappenhallis Cheshire'is) on inglise näitleja. Tim Curry andmekogus IMDb (inglise)
Uuno Taremaa

Uuno Taremaa (12. juuni 1931 Rakveres – 3. detsember 2017) oli eesti koorijuht ja muusikapedagoog. 1950. aastal lõpetas ta Rakvere Eesti Keskkooli, samal aastal lõpetas ka Rakvere Lastemuusikakooli klaveri erialal. Aastatel 1950–1952 õppis koorijuhtimist Tallinna Muusikakoolis Ants Kiilaspea klassis. 1958. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi Tuudur Vettiku ja Ants Kiilaspea õpilasena. Aastatel 1958–1961 oli Tallinna 21. Keskkooli muusikaõpetaja, 1961–1973 Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõud, 1973–1993 Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise õppejõud, 1983. aastast dotsent, 1986–1990 muusikapedagoogikateaduskonna dekaan. Aastatel 1953–2012 oli ta Segakoor Kaleva dirigent, aastatel 1965–1973 ka TPedI naiskoori dirigent. Maetud Keila kirikuaeda. 1974 Eesti NSV teeneline kunstitegelane "Rakvere Gümnaasiumi vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2017. Vaadatud 16. oktoobril 2017. Rakvere Muusikakooli klaveri eriala lõpetajad Eesti Muusika Biograafiline Leksikon. Tallinn: Valgus, 1990
Feliks Villak

Feliks Villak (sünninimi Feliks Villomann, ka Felix Villak; 25. september 1921 Kodasema küla, Harku vald – 8. oktoober 1997 Tallinn) oli eesti viiulimeister ja laulja. 1941. aasta juulis mobiliseeriti Punaarmeesse. Aastatel 1958–1970 töötas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikariistatöökojas ja valmistas viiuleid. Osales üleliidulistel ja rahvusvahelistel viiulimeistrite võistlustel, kus saavutas auhinnalisi kohti. Tema valmistatud viiulitel mängisid paljud eesti viiuldajad. Aastatel 1944–1983 laulis ta Eesti Televisiooni ja Raadio Segakooris, oli ka koori solist. Ta on maetud Rahumäe kalmistule. 1974 Eesti NSV teeneline kunstitegelane Leo Õispuu (koostaja). Eestlased Vene sõjaväes 1940–1945. Kolmas osa (Selmet–Üüde). Tallinn: Eesti Represseeritute Registri Büroo, 2001, lk 567 Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990 Kalmistute register HAUDI Võistlusjuttu Feliks Villakuga. Sirp ja Vasar, 7. juuni 1974 ERR arhiiv. Mis tehtud, mis teoksil? Feliks Villak 60 (1981)
Malta keel

Malta keel on afroaasia keelkonna semiidi rühma kuuluv keel. Malta keel pärineb ühest Magrebi araabia keele murdest ja on araabia keele lähedane sugulane. Malta keel sarnaneb üsna palju Tuneesia linnades kõneldava araabia kõnekeelega (fonoloogia ja süntaks on siiski teistsugused). Araabia keelest kaugendavad malta keelt arvukad laenud itaalia (sitsiilia) ja inglise keelest. Üksikud sõnad (sealhulgas Malta ja Gozo nimi, arvatakse olevat araabiaeelset (foiniikia-puunia) päritolu. Põhistruktuur, eriti morfoloogia, on semiidipärane. Malta keelt kõneleb maailmas umbes 372 000 inimest. Malta keel on üks Malta ametikeeltest ning üks Euroopa Liidu ametlikest keeltest. Ta sai Malta ametlikuks keeleks aastal 1936 koos inglise keelega. Enne seda oli Malta ametlik keel itaalia keel. See on ainus semiidi keel, mis on kasutusel Euroopas. Malta keel on ainus semiidi keel, mida kirjutatakse ladina kirjas. Malta tähestik: A,a; B,b; Ċ,ċ; D,d; E,e; F,f; Ġ,ġ; G,g; GĦ,għ; H,h; Ħ,ħ; I,i; IE,ie; J,j; K,k; L,l; M,m; N,n; O,o; P,p; Q,q; R,r; S,s; T,t; U,u; V,v; W,w; X,x; Ż,ż; Z,z. Pärast Malta vallutamist ja uusasustamist araablaste poolt alates 870. aastast kujunes Maltal välja omaette kohalik araabia kõnekeel. Elanikkonna ristiusustamise ja katoliiklikku kultuuriruumi ülemineku tõttu kadus see keel araabia kirjakeele mõjuväljast ning sattus Euroopa keelte mõju alla.
Paul F. Tompkins

Paul F. Tompkins (õieti Paul Francis Tompkins; sündinud 12. septembril 1968 Philadelphiais Pennsylvanias) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Paul F. Tompkins andmekogus IMDb (inglise)
Galina Dantšikova

Galina Innokentjevna Dantšikova (vene keeles Галина Иннокентьевна Данчикова; sündinud 13. augustil 1954 Balagani rajoonis Irkutski oblastis) on Venemaa poliitik, endine Sahha valitsuse esimees, Põhjatähe ordeni kavaler. Ta oli aastatel 2010–2016 Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimees. Alates 2016. aastast on ta Riigiduuma liige; kuulub Ühtse Venemaa fraktsiooni. Dantšikova lõpetas 1972. aastal Jakutski rahandustehnikumi riigieelarve erialal finantsisti kutsega ja 1985. aastal kaugõppes Moskva riikliku juriidilise ülikooli õigusteaduse erialal juristi kutsega. 2001. aastal kaitses ta Venemaa Föderatsiooni Presidendi juures asuvas Venemaa Rahvamajanduse ja Riigiteenistuse Akadeemias majanduskandidaaadi kraadi väitekirjaga "Реформирование межбюджетных отношений в Российской Федерации (Региональный аспект)". Ta töötas aastatel 1993–2002 Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahandusministri asetäitjana, ministri esimese asetäitjana ja ministrina; 2002–2010 Sahha valitsuse esimehe asetäitjana. 2010. aastal määrati ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi presidendi seadlusega Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimeheks. 2014 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Põhjatähe orden Данчикова, Галина Иннокентьевна. ysia.ru Кавалеры Ордена Республики Саха (Якутия) "Полярная звезда". old.sakha.gov.ru Koduleht. galinadanchikova.ru
Ržaksa rajoon

Ržaksa rajoon (vene keeles Ржаксинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Ržaksa alev. Rajoon piirneb põhjas Rasskazovo rajooniga, kirdes Inžavino rajooniga, kagus Uvarovo rajooniga, edelas Žerdevka rajooniga ja loodes Sampuri rajooniga. Rajooni pindala on 1370 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 107, 2009. aastal 19 172 ja 2002. aastal 21 981. Ržaksa rajoonis on 89 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Ržaksa alevi) ja kümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Savala, Suhaja Ržaksa ja Vorona. Q126684906
Tambovi rajoon

Tambovi rajoon (vene keeles Тамбовский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Tambovi linn (ei kuulu rajooni koosseisu). Rajoon piirneb põhjas Sosnovka rajooniga, kirdes Bondari rajooniga, idas Rasskazovo rajooniga, lõunas Znamenka rajooniga, edelas Petrovskoje rajooniga ja loodes Nikiforovka rajooniga. Rajooni pindala on 2630 km². Elanike arv oli 2012. aastal 104 020, 2009. aastal 104 353 ja 2002. aastal 102 018. Tambovi rajoonis on 137 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Novaja Ljada alevi) ja kahetkümne viie külaasunduse koosseisu. Q126684906
Balgale vald

Balgale vald (läti keeles Balgales pagasts) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lauciene ja Strazde vallaga ning Tukumsi piirkonna Zentene ja Cēre vallaga. Valla pindala on 75 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1661 inimest. Valla keskus on Dursupe küla, vallavanem on Juris Upmalis. Valla suuremad jõed on Oksle jõgi ja Dursupe jõgi. Balgale vald loodi 19. sajandil, ent 1891. aastal liideti see Zentene vallaga. 1945. aastal moodustati Zentene vallas Balgale külanõukogu, millega 1971. aastal liideti osa Lauciene külanõukogu maadest. 1990. aastal muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Galtene mõisa trepp ja kaks ust, Balgale luteri kirik, sealhulgas kantsel, kaks ust, orel, noodivihik, 30 kirikuliste pinki, altar ja altaripiire ning hiiepaik Galtene püha allikas.Looduskaitse all on Dursupe järvekaldal kasvav harilik robiinia ja üks valla lõunaosas kasvav põline nimetu tamm. 2011. aastal elas vallas 825 lätlast, 19 venelast, 3 valgevenelast, 1 ukrainlane, 4 poolakat ja 1 leedulane (kokku 856 inimest). Vallas on järgmised külad. Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes. Galtene mõisa peahoone Balgale mõisa peahoone Raudziņi Mazsēņi Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. "Balgales pagasts, vaadatud 13.10 2017". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2017. Vaadatud 16. oktoobril 2017. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. jaanuar 2021. Vaadatud 27. detsembril 2018. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Balgale vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Dursupe

Dursupe on küla (vidējciems) Lätis Talsi piirkonnas, Balgale valla halduskeskus. Küla asub Dursupe jõe kaldal merepinnast 30 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Talsist 22 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusel. Küla tekkis endisaegse Dursupe mõisa (Dursuppen, Groß-Dursuppen) keskuse juurde. Nõukogude ajal oli küla Dursupe kolhoosi (varem kandis see nimesid Vilis Lācis ja Kurzeme) keskasulaks. Asulas on postkontor, lasteaed, raamatukogu ja Balgale põhikool. Aastal 2017 oli Dursupes 362 elanikku. Aastal 2020 oli elanikke 357. Vietvārdu datubāze, vaadatud 7.04 2020 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu
Põhja-Pärnumaa vald

Põhja-Pärnumaa vald on omavalitsusüksus (vald) Eestis Pärnu maakonnas. 2023. aasta augustist on vallavanem Madis Koit. 22. detsembril 2016 kinnitasid Vändra alevi, Vändra valla, Halinga valla ja Tootsi valla volikogud ühinemislepingu, mille tulemusena moodustatakse Põhja-Pärnumaa vald. Ühinemislepingu järgi tegutseb Põhja-Pärnumaa vald struktuuriüksustena kolmes keskuses: kaks halduskeskust asuvad Vändras ja Pärnu-Jaagupis ning üks teeninduskeskus Tootsis. Liitumine jõustus pärast 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimist. 16. augustist 2023 on Põhja-Pärnumaa vallavanem Madis Koit. 27. juulist 2022 kuni 16. augustini 2023 oli vallavanem Aivar Mäe. 15. juunist 2022 kuni 27. juulini 2022 täitis asendajana vallavanema ülesandeid Tarvi Tasane. 23. novembrist 2021 kuni 15. juunini 2022 oli vallavanem Rein Kontus. Põhja-Pärnumaa esimene vallavanem oli 31. novembrist 2017 kuni 23. novembrini 2021 Jane Mets. Põhja-Pärnumaa vallas asub 86 küla ja kolm alevit. Asulatest on suurimad Vändra (elanikke 2161), Pärnu-Jaagupi (1110) ja Tootsi alev (763). Külad: Aasa, Allikõnnu, Altküla, Aluste, Anelema, Arase, Eametsa, Eense, Eerma, Enge, Ertsma, Halinga, Helenurme, Kaansoo, Kablima, Kadjaste, Kaelase, Kaisma, Kalmaru, Kangru, Kergu, Kirikumõisa, Kobra, Kodesmaa, Kose, Kullimaa, Kuninga, Kurgja, Kõnnu, Langerma, Leetva, Lehtmetsa, Lehu, Libatse, Loomse, Luuri, Lüüste, Maima, Massu, Metsaküla, Metsavere, Mustaru, Mõisaküla, Mädara, Mäeküla, Naartse, Oese, Oriküla, Pallika, Pereküla, Pitsalu, Pärnjõe, Pööravere, Rae, Rahkama, Rahnoja, Reinumurru, Roodi, Rukkiküla, Rõusa, Rätsepa, Salu, Samliku, Sepaküla, Sikana, Sohlu, Soosalu, Suurejõe, Sõõrike, Säästla, Tagassaare, Tarva, Tõrdu, Tühjasma, Vahenurme, Vakalepa, Vaki, Valistre, Vee, Venekuusiku, Veskisoo, Vihtra, Viluvere, Võidula, Võiera, Ünnaste Kaisma hoiuala Kurgja talu häärber Pärnu-Jaagupi kirik Pööravere mõisa viinavabriku varemed Viluvere raudteepeatus Võidula mõisa peahoone Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaamet, vaadatud 16.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 13.03.2018. "Põhja-Pärnumaa vallavanemaks valiti Madis Koit - Uudised ja teated - Põhja-Pärnumaa vald". www.pparnumaa.ee. Vaadatud 18. septembril 2024. Põhja-Pärnumaa vald pol.parnumaa.ee Põhja-Pärnumaa vald www.pparnumaa.ee Vändra alevi, Vändra valla, Tootsi valla ja Halinga valla ühinemisleping (PDF) pol.parnumaa.ee "Põhja-Pärnumaa uueks vallavanemaks valiti Aivar Mäe - Uudised ja teated - Põhja-Pärnumaa vald". www.pparnumaa.ee. Vaadatud 18. septembril 2024. "Kokkuvõte ja video 15. juuni volikogu istungist - Uudised ja teated - Põhja-Pärnumaa vald". www.pparnumaa.ee. Vaadatud 18. septembril 2024. "Kokkuvõte 23. novembri volikogu istungist - Uudised ja teated - Põhja-Pärnumaa vald". www.pparnumaa.ee. Vaadatud 18. septembril 2024. "Senisest abilinnapeast sai vallavanem". Pärnu Postimees. 1. detsember 2017. Vaadatud 18. septembril 2024. Valla koduleht
Tanner

Tanner on perekonnanimi. Eesti keeles tähendab nimi tandrit, inglise keeles parkalit ja saksa keeles nulgu. Nimede eestistamise ajal anti Tanner uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jahnson, Jantson ja Tannebaum. Peeter Tanneri palvel kanti Tanner perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 238 all. Nime kandjaid: Eugen Tanner (endine Tannebaum, 1892–1960), eesti vaimulik Feliks Tanner (endine Tannebaum, 1893–1947), Eesti Panga direktor Harald Tanner (1893–1972), Soome diplomaat Kaie Tanner (sündinud 1975), eesti dirigent Oskar Tanner (Lembit Rattus, sündinud 1939), eesti kirjanik Risto Tanner (sündinud 1941), eesti biokeemik ja alpinist Väinö Tanner (endine Thomasson, 1881–1966), Soome poliitik Nime endisi kandjaid: Anne Tuuling (endine Tanner, sündinud 1938), eesti näitleja ja teleajakirjanik