Haruldased muldmetallid

Haruldased muldmetallid on üldnimetus 17 keemilise elemendi kohta, mida leidub maakoores hajusalt. Nende sekka loetakse ütrium ja skandium ning 15 lantanoidide rühma elementi: lantaan, tseerium, praseodüüm, neodüüm, promeetium, samaarium, euroopium, gadoliinium, terbium, düsproosium, holmium, erbium, tuulium, üterbium ja luteetsium. Haruldaste muldmetallide kasutusala ulatub mobiiltelefonidest hübriidautodeni, tuulegeneraatoritest säästulampideni. Nende metallide kogunõudluseks maailmas hinnatakse praegu (2011. aastal) 134 000 tonni aastas, kuid prognoosi kohaselt vajavad tööstused juba järgmisel aastal 180 000 tonni. 2014. aastal võib vaja minna juba üle 200 000 tonni haruldasi muldmetalle aastas. Tootmismaht on praegu aga 124 000 tonni juures ning ükski kaevandus ei suuda nõudluse kasvust tekkivat tühimikku nii kiiresti täita, kuigi teadaolevaid varusid on maailmas piisavalt. Euroopa Liidu prognoosi kohaselt ähvardab eriti suur düsproosiumi, euroopiumi, lantaani, neodüümi, praseodüümi, terbiumi ja ütriumi nappus. Euroopa Parlamendi roheliste fraktsiooni koostatud analüüs soovitab senisest suuremat tähelepanu pöörata nende metallide taaskasutusele. Paraku on aga praegu näiteks mobiiltelefonides leiduvate haruldaste metallide taaskasutamine ikka veel nii kallis, et seda ei peeta otstarbekaks. Hiinas asub 30 protsenti maailma haruldaste muldmetallide looduslikest varudest. Hiina osa 17 haruldase muldmetalli toodangust maailmas on umbes 97%. Hiina on piiranud selle tehnoloogiatööstuse jaoks olulise tooraine eksporti, põhjendades seda vajadusega keskkonda hoida ja väites, et seni on toorainevarusid liigselt ekspluateeritud. Euroopa on pannud Hiina valitsusele südamele mitte raskendada Lääne ligipääsu haruldastele muldmetallidele. Hiina ekspordipiirangud lähevad Euroopa ettevõtetele maksma miljardeid eurosid. Euroopa Liit, USA ja Jaapan on ametlikult pöördunud Maailma Kaubandusorganisatsiooni poole, et lahendada Hiinaga vaidlus tooraine, sealhulgas haruldaste muldmetallide ekspordipiirangute üle. Eesti on üks väheseid haruldaste muldmetallide tootjaid maailmas. Sillamäel asuv metallurgiaettevõte Molycorp Silmet AS toodab praegu 2–3 protsenti maailmas toodetavatest muldmetallidest ehk umbes 3000 tonni aastas. Suured haruldaste muldmetallide varud arvatakse olevat ookeanide põhjas, kuid nende kättesaamine on seniste tehnoloogiate juures veel liiga kulukas. Samuti põhjustaks nende kaevandamine keskkonna reostust. Haruldaste muldmetallide paiknemine keemiliste elementide perioodilisussüsteemis: Ago Gaškov: Ainus haruldaste muldmetallide tootja väljaspool Hiinat asub Eestis Delfi, 19. märts 2011 Study on Rare Earths and Their Recycling. Final Report for The Greens/EFA Group in the European Parliament. Darmstadt, January 2011 Hiina kontrollib suuremat osa haruldaste metallide tagavaradest[alaline kõdulink] ERR, 14. september 2011 Hiinat tahetakse sundida muldmetallide ekspordipiiranguid leevendama ERR, 13. märts 2012 Muldmetallide mürgine jalajälg[alaline kõdulink] Äripäev, 7. jaanuar 2011 Vaikne Ookean peidab hiiglaslikku muldmetallide varamut[alaline kõdulink] ERR Teadus, 4. juuli 2011 Haruldased muldmetallid vajavad kaitset Novaator, 17. veebruar 2011 EL tekitab muldmetallide laod Äripäev, 6. september 2011 Hiina kontrollib suuremat osa haruldaste metallide tagavaradest ERR, 14. september 2011 Ago Gaškov. Molycorp Silmetist saab maailma suurim nioobiumitootja ERR, 26. jaanuar 2012 Kas haruldaste muldmetallide väärtust alahinnatakse? LHV, 21. veebruar 2012