laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Stan Getz

Stan Getz (2. veebruar 1927 Philadelphia – 6. juuni 1991 Malibu, California) oli USA tenorsaksofonist. Juba 16-aastaselt mängis ta Jack Teagardeni bändis. Aastatel 1944–1946 kuulus Getz Stan Kentoni ja Benny Goodmani bigbändide koosseisu. 1947. aastal tegi ta koostööd Zoot Simsi ja Herbie Stewardiga, 1948. aastal lõi kaasa Ralph Burnsi plaadil "Early Autumn". Järgmised 25 aastat püsis Getz kindlalt maailma populaarsemate saksofonistide seas. 1950. aastate keskel langes Stan Getz sõltuvusse narkootikumidest. Sarnaselt nii mõnegi teise Ameerika muusikuga, näiteks Kenny Clarke'iga, viibis ka tema 1950. aastate lõpul n-ö paguluses Skandinaavias. 1961. aastal läks ta USA-sse tagasi ja salvestas plaadi "Focus", mis sisaldab Eddie Sauteri arranžeeringuid. Põhiliselt on Getz tuntud selle poolest, et ta üritas segada džässi ja bossanoova stiili. Getzile võlgnevad toetuse eest oma karjääri algusaastail tänu Gary Burton, Chick Corea, Tony Williams, Airto Moreira ja paljud teised tolle aja noored muusikud. 1970. aastate alguse free jazz'i ja rokiliikumistega Getz kaasa ei läinud ja elas 1972. aastani Euroopas. 1980. aastate keskpaigas töötas ta õppejõuna Stanfordi ülikoolis. Stan Getz oli oma instrumendi üks tähtsamaid tõlgendajaid džässiajaloos ja tugevate svingijuurtega improviseerija. Karjääri algusperioodil olid tuntavad Lester Youngi mõjutused, ent hiljem arendas Getz välja isikupärase stiili, mis eristus 1940. ja 1950. aastate agressiivsest bebop'i-voolust. Getz oli üks vähestest muusikutest, kes suutis tänu oma instrumendi suurepärasele valdamisele jääda lüüriliseks ka väga kiire tempo korral.
Nelly Sachs

Leonie Nelly Sachs (10. detsember 1891 Berliin – 12. mai 1970 Stockholm) oli saksa luuletaja ja dramaturg, kes 1966. aastal koos Šmuel Josef Agnoniga pälvis Nobeli auhinna. Tema kuulsaim näidend on "Eeli". Sachs sündis rikkas juudi peres. Pärast tantsu, muusika ja kirjanduse eraõpinguid hakkas ta 17-aastaselt luulet kirjutama. Aastal 1921 avaldati tema esimene keskaegsete legendide ja saagade kogumik. See kirjeldab autori imetlust kristluse müstiliste elementide üle. Hitleri võimuletulekuga oli ta sunnitud tagasi tõmbuma ja 1940. aastal põgenes Rootsi. Ta oli Selma Lagerlöfi ja saksa poeedi Hilde Domini sõber. Aastal 1961 asutas ta omanimelise kirjandusauhinna, mida antakse välja iga kahe aasta tagant Dortmundis. Aastal 1966 sai ta koos Šmuel Josef Agnoniga Nobeli kirjandusauhinna. Ta on öelnud, et kui Agnon esindas Iisraeli, siis tema esindas juutide tragöödiat. Sachs on maetud Stockholmi Põhjakalmistule. "Eeli: müsteerium Iisraeli kannatustest" (näidend). Saksa keelest tõlkinud Jaan Kaplinski. Tallinn: Perioodika, 1971 (Loomingu Raamatukogu, 52/1971) "Tähestiku laip tõuseb hauast" (luule). Tõlkinud Rein Raud. Tallinn: Salv, 2019
Jack Teagarden

Jack Teagarden (õieti Weldon Leo Teagarden; 20. august 1905 – 15. jaanuar 1964) oli USA muusik. 1920. aastatel oli ta New Yorgi džässis üks olulisemaid tromboonimängijaid[viide?]. Samuti oli Teagarden oma aja paremaid valgenahalisi bluusilauljaid[viide?]. Ta mängis paljudes orkestrites, sealhulgas Roger Wolfe Kahn Orchestras ja Paul Whiteman Orchestras. 1939. aastal pani Teagarden kokku omaenda bigbändi, mis andis kontserte kuni 1946. aastani. Aastatel 1947–1951 mängis ta Louis Armstrongi bändis All-Stars. Pärast Armstrongi bändist lahkumist mängis Teagarden kuni karjääri lõpuni ühes diksiländsekstetis, mille üks tuntumaid liikmeid oli pianist Earl Hinesi. Aastatel 1958–1959 käis Teagarden turneel Kaug-Idas. 1964. aastal suri ta New Orleansis kopsupõletikku.
Teadusteooria

Teadusteooria all võidakse mõelda teadusfilosoofiat teaduslikku teooriat (empiirilistes teadustes)
2. sajand eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat | ► ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr 2. sajand ekr ehk II sajand eKr ehk e.m.a. oli eelviimane sajand enne kristlikku ajaarvamist. Sajand algas 1. jaanuaril 200 eKr ja lõppes 31. detsembril 101 eKr. ... Antipatros Sidonist ... 200. aastad eKr: 200 eKr 190. aastad eKr: 199 eKr, 198 eKr, 197 eKr, 196 eKr, 195 eKr, 194 eKr, 193 eKr, 192 eKr, 191 eKr, 190 eKr 180. aastad eKr: 189 eKr, 188 eKr, 187 eKr, 186 eKr, 185 eKr, 184 eKr, 183 eKr, 182 eKr, 181 eKr, 180 eKr 170. aastad eKr: 179 eKr, 178 eKr, 177 eKr, 176 eKr, 175 eKr, 174 eKr, 173 eKr, 172 eKr, 171 eKr, 170 eKr 160. aastad eKr: 169 eKr, 168 eKr, 167 eKr, 166 eKr, 165 eKr, 164 eKr, 163 eKr, 162 eKr, 161 eKr, 160 eKr 150. aastad eKr: 159 eKr, 158 eKr, 157 eKr, 156 eKr, 155 eKr, 154 eKr, 153 eKr, 152 eKr, 151 eKr, 150 eKr 140. aastad eKr: 149 eKr, 148 eKr, 147 eKr, 146 eKr, 145 eKr, 144 eKr, 143 eKr, 142 eKr, 141 eKr, 140 eKr 130. aastad eKr: 139 eKr, 138 eKr, 137 eKr, 136 eKr, 135 eKr, 134 eKr, 133 eKr, 132 eKr, 131 eKr, 130 eKr 120. aastad eKr: 129 eKr, 128 eKr, 127 eKr, 126 eKr, 125 eKr, 124 eKr, 123 eKr, 122 eKr, 121 eKr, 120 eKr 110. aastad eKr: 119 eKr, 118 eKr, 117 eKr, 116 eKr, 115 eKr, 114 eKr, 113 eKr, 112 eKr, 111 eKr, 110 eKr 100. aastad eKr: 109 eKr, 108 eKr, 107 eKr, 106 eKr, 105 eKr, 104 eKr, 103 eKr, 102 eKr, 101 eKr
20. aastad eKr

Sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | ► ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | 20. aastad eKr | 10. aastad eKr | 0. aastad eKr | 0. aastad | ► 29 eKr | 28 eKr | 27 eKr | 26 eKr | 25 eKr | 24 eKr | 23 eKr | 22 eKr | 21 eKr | 20 eKr 20. aastad eKr on ajavahemik 29. aasta eKr algusest kuni 20. aasta eKr lõpuni. ... Augustus, Vana-Rooma keiser 27 eKr – 14 pKr ...
5. sajand eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat | ► ◄ | 7. sajand eKr | 6. sajand eKr | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► 5. sajand ekr ehk V sajand eKr ehk e.m.a. oli viies sajand enne kristlikku ajaarvamist, mis algas 1. jaanuaril 500 eKr ja lõppes 31. detsembril 401 eKr. ... ... ... 500. aastad eKr: 500 eKr 490. aastad eKr: 499 eKr, 498 eKr, 497 eKr, 496 eKr, 495 eKr, 494 eKr, 493 eKr, 492 eKr, 491 eKr, 490 eKr 480. aastad eKr: 489 eKr, 488 eKr, 487 eKr, 486 eKr, 485 eKr, 484 eKr, 483 eKr, 482 eKr, 481 eKr, 480 eKr 470. aastad eKr: 479 eKr, 478 eKr, 477 eKr, 476 eKr, 475 eKr, 474 eKr, 473 eKr, 472 eKr, 471 eKr, 470 eKr 460. aastad eKr: 469 eKr, 468 eKr, 467 eKr, 466 eKr, 465 eKr, 464 eKr, 463 eKr, 462 eKr, 461 eKr, 460 eKr 450. aastad eKr: 459 eKr, 458 eKr, 457 eKr, 456 eKr, 455 eKr, 454 eKr, 453 eKr, 452 eKr, 451 eKr, 450 eKr 440. aastad eKr: 449 eKr, 448 eKr, 447 eKr, 446 eKr, 445 eKr, 444 eKr, 443 eKr, 442 eKr, 441 eKr, 440 eKr 430. aastad eKr: 439 eKr, 438 eKr, 437 eKr, 436 eKr, 435 eKr, 434 eKr, 433 eKr, 432 eKr, 431 eKr, 430 eKr 420. aastad eKr: 429 eKr, 428 eKr, 427 eKr, 426 eKr, 425 eKr, 424 eKr, 423 eKr, 422 eKr, 421 eKr, 420 eKr 410. aastad eKr: 419 eKr, 418 eKr, 417 eKr, 416 eKr, 415 eKr, 414 eKr, 413 eKr, 412 eKr, 411 eKr, 410 eKr 400. aastad eKr: 409 eKr, 408 eKr, 407 eKr, 406 eKr, 405 eKr, 404 eKr, 403 eKr, 402 eKr, 401 eKr
Nelly Sachsi auhind

Nelly Sachsi preemia on kirjandusauhind, mida antakse välja iga kahe aasta tagant Dortmundis. See on nimetatud saksa kirjaniku Nelly Sachsi auks. Auhind sisaldab rahasummat 15 000 eurot. 1961 Nelly Sachs 1963 Johanna Moosdorf 1965 Max Tau 1967 Alfred Andersch 1969 Giorgio Bassani 1971 Ilse Aichinger 1973 Paul Schallück 1975 Elias Canetti 1977 Hermann Kesten 1979 Erich Fromm 1981 Horst Bienek 1983 Hilde Domin 1985 Nadine Gordimer 1987 Milan Kundera 1989 Andrzej Szczypiorski 1991 David Grossman 1993 Juan Goytisolo 1995 Michael Ondaatje 1997 Javier Marías 1999 Christa Wolf 2001 Georges-Arthur Goldschmidt 2003 Per Olov Enquist 2005 Aharon Appelfeld 2007 Rafik Schami 2010 Margaret Atwood 2011 Norman Manea 2013 Abbas Khider 2015 Marie NDiaye 2017 Bachtyar Ali 2019 ei antud välja 2021 Katerina Poladjan 2023 Saša Stanišić http://www.derwesten.de/nachrichten/staedte/dortmund/kultur/2009/9/10/news-132574122/detail.html
Rihkama

Rihkama on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Savikoti

Savikoti (ka: Kärksi) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külast saab alguse Sanga oja, millele on küla keskuses paisutatud Savikoti paisjärv. Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sinialliku

Sinialliku on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas asuvad Sinialliku järv, Ramsi tehisjärv ja Sinialliku linnamägi. Küla loodepiiril voolab Raudna jõgi ja edelapiiril Sinialliku oja. Külast voolab läbi Orika oja, samuti voolab oja suuremal osal küla idapiirist. Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda. Sinialliku allikad Sinialliku järv Sinialliku linnamägi Sinialliku oja Sinialliku raudteejaam Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tohvri (Viljandi)

Tohvri (ka: Vaheküla, kohalikus pruugis tavaliselt Tohvre[viide?]) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Turva

Turva on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Eesti 2011. aasta rahvaloenduse järgi oli asula rahvaarv 28 inimest. Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda. Turva külas asub Peetri (Piitre) mõis, mis on Heimtali mõisa karjamõis. Juugendstiilis peahoone ehitas 1910–1912 arhitekt Otto Wildau projekti järgi Friedrich von Sivers, kes oli ka Heimtali mõisa omanik. Küla edelapiiril voolab Kõpu jõgi. Turva järv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Population by place of residence (settlement), sex and age". Statistikaamet. 31. detsember 2011. Vaadatud 25. oktoobril 2013. "Mälestised • 14758 Peetri mõisa peahoone, 1900-1915.a." National registry of cultural monuments. Vaadatud 25. oktoobril 2013. "Peetri mõis, Turva küla". City24. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. oktoober 2013. Vaadatud 25. oktoobril 2013. Kõpu jõgi Eesti looduse infosüsteemis
Tõrreküla

Tõrreküla (ka: Tõrrekülä, Tõrre) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vanamõisa (Viljandi)

Vanamõisa on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda. Vanamõisa piirneb Vastemõisa, Kobruvere, Kabila, Kookla, Pärsti ja Savikoti külaga. Külas asuvad pühapaigad Vanamõisa Tammemägi ja Risti Kabelimägi, pärandkultuuri objektid Madi kivikalme, Vanamõisa mõisahoone, sepikoda, Raksu (Madi) talu, Akkaja (Saadu) talu, looduskaitse objektid Härjamäe rahn ja Tammemäe tammed. Küla territooriumilt saab alguse Lemmjõgi, mis voolab läbi Vanamõisa mõisahoone kõrvale rajatud Vanamõisa paisjärve. Vanamõisa küla maadel toimus 1217. aastal Madisepäeva lahing. Vanamõisa Risti Kabelimäel asuvat Risti kabelit on esmamainitud 1481. aastal ning pärast hävimist Liivimaa sõjas ja lammutamist 1777. aastal oli see kuni 18. sajandini talupoegadele oluline kultuskoht. Mündileidude järgi toimus ohverdamine kabeli asupaigas kuni 19. sajandi alguseni. Vanamõisa küla praegused piirid on ajalooliselt jagunenud Viljandi ja Suure-Jaani kihelkonna vahel. Küla läänepoolne osa ja lõunapoolseim ots asusid Viljandi kihelkonnas ning kuulusid Viljandi mõisale, idapoolne osa asus Suure-Jaani kihelkonnas ning kuulus Sürgavere mõisale. Risti kabel Vanamõisa Tammemägi Madi kivikalme Härjamäe rahn Vanamõisa paisjärv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vardi

Vardi on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda. Külas asuvad Heimtali mõisa kalmistu ja Rahetsema mänd, küla idaosa läbib endise Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudtee tamm. Külast voolab läbi Köökmäe oja, millele on külas paisutatud Rahetsema järv, Kamaveski järv ja Sinialliku kalatiigid. Samuti asuvad külas Turva järv ja Päidre järve põhjapoolne osa. Küla läänepiiril voolab Vardi oja. Lõiguti voolavad küla kirdepiiril Sinialliku oja ja Raudna jõgi. Vardi jõgi Vardi looduskaitseala (Raplamaal) Vardi oja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Väike-Kõpu

Väike-Kõpu on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda. Väike-Kõpu mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Maardla küla

Maardla on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Odivere

Odivere on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Alnavere Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pedassaare (Mustvee)

Pedassaare on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Putu

Putu on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Putul elas 2012. aasta 1. jaanuaril 36 elanikku. 2007. aastal oli külas 52 elanikku. 2010. aastal vähenes elanikkond 10 inimese võrra ehk 21%. Putu küla asub Jõgevamaal Mustvee vallas ning piirneb Maardla, Levala ja Saarjärve külaga. Umbes 3,5 kilomeetri kaugusel asub Voore küla, kus on ka valla kool, postkontor ja tegevuskeskus. Mõne kilomeetri kaugusel asub metsajärv: Saare järv. Linnadest on Putule lähimad Mustvee (25 km), Jõgeva (27 km) ja Tartu (u 40 km). Putul tegutsevad talunikud FIE Kaja Noobel ja FIE Kaido Kriisa ning Voore põhikoolile bussiveoteenust osutav FIE Andres Altmäe. Putul on bussipeatus ja toimiv bussiliiklus. Internetiühendus on umbes 70% majapidamistes[viide?]. Külas on ainult kruusateed, millele on kevaditi seatud liikluspiirangud. Enamik Putu küla lapsi saab põhihariduse Voore põhikoolis. Gümnaasiumiteed jätkatakse kas linnakoolides (Tartus, Jõgeval, Mustvees) või naabervallas Oskar Lutsu Palamuse gümnaasiumis. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pällu

Pällu (varem ka Pällo) on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saarjärve

Saarjärve ehk Saaremõisa on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Külas asub Saare järv ning selle lähedal Saare mõisa kalmistu. Saarjärve looduspark Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vanassaare

Vanassaare on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Veia

Veia on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ruskavere

Ruskavere on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Jõhvi–Tartu–Valga maantee ääres 6 km kaugusel Peipsi järvest. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Ruskavere järv Eerese järv (Ruskavere Nõmmejärv) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sirguvere

Sirguvere on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tarakvere

Tarakvere on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Haldusjaotuslikult kuulus Tarakvere küla Tartumaale Torma kihelkonda Tarakvere mõisapiirkonda. 1977. aastal liideti Tarakvere külaga Jaskamurru. Tarakvere allikad (Saare vallas Jaama külas) Tarakvere linnamägi Tarakvere mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Peeter Päll: artikkel "Tarakvere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tuulavere

Tuulavere on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Küla kuulus Roela mõisa alla. Tuulavere küla põhjapoolsest otsast umbes 400 m kirde pool on Kabelimägi - maa-alune kalmistu 15. - 18. sajandist. Rahvasuu pajatab, et mäel asunud esimene Torma kihelkonna kirik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. RISTIUSU TULEK. Capstvere kirik // Portaal Virumaa.ee
Vassevere

Vassevere (saksa keeles Wassefer) on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Külas asub Vassevere Metsakivi. Haldusjaotuslikult kuulus Vassevere küla Tartumaale Palamuse kihelkonda Roela mõisapiirkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Arild

Arild on asula Rootsis Höganäsi vallas. Asub Skåne läänis 30 kilomeetrit Helsingborgist põhjas. Alates 19. sajandi keskpaigast sai Arild populaarseks kunstnike hulgas, kes seal suviti viibisid ja töötasid. Statistical localities 2020 http://www.hd.se/2006-09-12/kvinna-som-lockade-konstnarer
30. aastad eKr

30. aastad eKr Sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | ► ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | 20. aastad eKr | 10. aastad eKr | 0. aastad eKr | ► 39 eKr | 38 eKr | 37 eKr | 36 eKr | 35 eKr | 34 eKr | 33 eKr | 32 eKr | 31 eKr | 30 eKr ... Marcus Antonius, Vana-Rooma poliitik ja väejuht Kleopatra VII, Egiptuse valitseja Octavianus (Augustus) Caesarion, Kleopatra VII ja Julius Caesari poeg ning viimane Ptolemaioste dünastia Egiptuse kuningas
40. aastad eKr

Sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | ► ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 70. aastad eKr | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | 20. aastad eKr | 10. aastad eKr | ► 49 eKr | 48 eKr | 47 eKr | 46 eKr | 45 eKr | 44 eKr | 43 eKr | 42 eKr | 41 eKr | 40 eKr 40. aastad eKr 40. aastad eKr on aastad 50–41 eKr. Sajandid: 2. sajand eKr - 1. sajand eKr - 1. sajand Kümnendid: 80. aastad eKr - 70. aastad eKr - 60. aastad eKr - 50. aastad eKr - 40. aastad eKr - 30. aastad eKr - 20. aastad eKr - 10. aastad eKr - 0. aastad eKr - 0. aastad - 10. aastad Aastad: 50 eKr 49 eKr 48 eKr 47 eKr 46 eKr 45 eKr 44 eKr 43 eKr 42 eKr 41 eKr ... ...
50. aastad eKr

Sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | ► ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | 20. aastad eKr | ► 59 eKr | 58 eKr | 57 eKr | 56 eKr | 55 eKr | 54 eKr | 53 eKr | 52 eKr | 51 eKr | 50 eKr 50. aastad eKr 59 eKr: Caesar muutis avalikuks maailma esimese päevalehe Acta Diurna, kus olid uudised seaduste, sündide, surmade, abielude ja isegi sporditulemuste kohta. Asutati Florentia koloonia (tänapäeva Firenze). 58 eKr: Küpros sai Rooma provintsiks. Algasid Caesari vallutused Gallias. ...
Sümbioos

Sümbioos (vanakreeka keelest σύν 'koos' ja βίωσις 'elamine') on eri liikidesse kuuluvate organismide (sümbiontide) vaheline kooselu. Mõistet kasutasid esimestena Albert Frank 1877. aastal ja De Bary oma 1879. aastal Strasbourgis ilmunud monograafias "Die Erscheinung der Symbios". Sageli peetakse sümbioosi all silmas vaid mutualismi – kahe eri liigist organismi (sümbiondi) obligaatset ehk mõlemale kasulikku ja ühtaegu möödapääsmatult vajalikku kooselu, kuid sümbioos hõlmab lisaks mutualismile veel vastastikku neutraalseid (kommensalism), ühele kasulikku ja teisele kahjulikku (parasitism), ühele neutraalset ja teisele kahjulikku (amensalism) ning väga harva esinevat vastastikku kahjulikke (sünnekroos) kooselu vorme. Näiteks mutualismiga on tegu vetika ja seene sümbioosi puhul samblikes. konsortsium (ökoloogia) sümbiogenees
Alissovi kliimaklassifikatsioon

Alissovi kliimaklassifikatsioon on 1956. aastal vene klimatoloogi Boriss Alissovi loodud kliimaklassifikatsioon. Alissovi kliimaklassifikatsioon on üks kõige laialdasemalt kasutatud kliimaklassifikatsioone endises NSV Liidus. Alissovi kliimaklassifikatsioon põhineb geneetilisel printsiibil, kus kliimatüüp sõltub õhumasside liikumisest, mida määrab globaalne õhuringlus. Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi eristatakse kliimavöötmed, mille piires eristatakse merelist, mandrilist ja kohati mussoonkliimat (kliimatüübid). Arktiline kliimavööde – aasta läbi valitsevad arktilised õhumassid. Lähisarktiline kliimavööde – suvel valitsevad parasvöötme ja talvel arktilised õhumassid. Parasvööde – aasta läbi valitsevad parasvöötme õhumassid. Lähistroopiline kliimavööde – suvel valitsevad troopilised ja talvel parasvöötme õhumassid. Troopiline kliimavööde – aasta läbi valitsevad troopilised õhumassid. Lähisekvatoriaalne kliimavööde – suvel valitsevad ekvatoriaalsed ja talvel troopilised õhumassid. Ekvatoriaalne kliimavööde – aasta läbi valitsevad ekvatoriaalsed õhumassid. Lõunapoolkeral on arktilise ja lähisarktilise vöötme asemel antarktiline ja lähisantarktiline kliimavööde. Kliimavööde Köppeni kliimaklassifikatsioon NSV Liidu kliimakaart Alissovi järgi
Ordo Templi Orientis

Ordo Templi Orientis ehk O.T.O. on maagiaga tegelev ordu, mille asutasid 1900. aastate alguses Karl Kellner, Heinrich Klein ja Theodore Reuss (kõik nad olid tegevad tolleaegses Saksa okultses liikumises). O.T.O. tugines keskaegsetele kogemustele ja teadmistele. Peamiselt on see liikumine tuntud sellest ajast, mil seda juhtis Aleister Crowley, nõndanimetatud OHO (Outer Head of the Order) aastatel 1925–1947. O.T.O. põhineb okultsel ideoloogial ja Thelema religioonil. Aleister Crowley mõjutas suurelt osalt ordu kujunemist Thelema kaudu. O.T.O-l on kiriklik haru, mille nimi on E.G.C. (Ecclesia Gnostica Catholica, gnostiline katoliku kirik). Selles kirikus võib igaüks lasta end ristida gnostilisel missal. Ka tehakse pidevat koostööd Hõbetähe orduga (:A∴A∴ Argentum Astrum), millega ta jagab religioosseid arusaamu. A ∴ A ∴ oli organisatsioon, mida Crowley juhtis enne O.T.O-t. Ameerika koduleht Briti koduleht