laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Punapiraaja

Punapiraaja (Pygocentrus nattereri), tuntud ka kui ruusveltikala või punakõht-piraaja, on Lõuna-Ameerikas elav kurikuulsate piraajade hulka kuuluv röövkala. Punapiraajasid saab eristada teistest piraajaliikidest neile iseloomuliku punase kõhu järgi. Punapiraajate looduslik levila on Lõuna-Ameerika. Nad on levinuimad Amazonase vesikonnas, kuid elavad ka Brasiilia lõunaosa ja Argentina soojemates jõgedes. Punapiraajat on indrodutseeritud ka Põhja-Ameerikasse, kus kala on muutunud invasiivseks võõrliigiks. Punapiraajat on viidud ka Euroopasse, mille veekogudesse on kala sattunud peamiselt läbi akvaariumitest vette laskmise. Punapiraajad on parvekalad. Parved moodustatakse toitumise ja kaitse eesmärgil. Punapiraajad on eelistavalt öise eluviisiga loomad, siis peavad nad ka kõige ärksamalt jahti. Punapiraaja on eluviisilt paikne. Kalad koevad jõgede üleujutatud aladel. Punapiraajasid peetakse üheks ohtlikumaks mageveekalaks. Punapiraajad peavad jahti suures parves. Nad ründavad nii väikeseid kalu kui ka palju suuremaid toiduobjekte, näiteks veelinde. Kuid punapiraajade menüüse kuulub ka maailma suurim näriline kapibaara. Peamiseks toiduobjektiks on punapiraajal siiski kalad, kuid nad söövad meelsasti ka korjuseid. Kõrvaltoiduna sööb punapiraaja ka taimi, putukaid ja vähilaadseid. Väikese saagi neelab punapiraaja tervelt, suurema saagi rebib punapiraajade parv teravate hammastega lõhki. Toidu vähesuse korral on punapiraaja võimeline ka pikemalt nälgima. Punapiraaja on suuteline ühe toidukorraga sööma toidupala, mis on kaheksandik kala enda massist. Punapiraajad on inimesele ohtlikud kalad. Piraajarünnakud inimesele leiavad aset pea alati näljaperioodidel, kui muu toitu pole kättesaadav. Kuigi punapiraajad ründavad inimesi väga harva, on piraajarünnakutel väga kõrge suremuse määr. Loomariigis: käsiraamat (2001), 3 kd, Rühm 4 - Kalad, kaart 10, Vilnius: UAB IMP Baltic (vaadatud 23.01.2023) Kostov.V, Ristovska.M, Arsovska.J, Jordanova.M, Prelik.D (7.10.2016). "Piranha Pygocentrus nattereri Kner, 1858 (Characiformes: Serrasalmidae) in open waters in R. Macedonia". Ecologica Montenegrina. ISSN 2336-9744. Vaadatud 25.01.2023. Slawson, L (2.01.2023). "The Red-Bellied Piranha: An Analysis". Vaadatud 23.01.2023. M.Schartl, S.Kneitz, H.Volkoff, M.Adolfi, C.Schmidt, P.Fischer, P.Minx,C.Tomlinson, A.Meyer, W. C Warren (8.07.2019). "The Piranha Genome Provides Molecular Insight Associated to Its Unique Feeding Behavior". National Library of Medicine. Vaadatud 23.01.2023.
Roshel Senator

Senator on Kanadas valmistatud soomusauto. Roshel alustas Senatori tootmist 2018. aastal.  Ukraina - 2022. aasta seisuga olid kasutajateks sõjaväeluure HUR MO ja Ukraina piirivalve. Roshel starts production of new armoured carrier — the Senator (vaadatud: 24.01.2023) Канадський броньовик Roshel Senator уперше помічений на полі бою в бійців KRAKEN 16.09.2022 (vaadatud: 20.11.2022) Чернігівські прикордонники отримали бронемашини Senator APC (vaadatud: 30.12.2022)
Güssingi ringkond

Güssingi ringkond (horvaadi Kotar Novi Grad) on ringkond Austrias Burgenlandi liidumaal. Ringkond piirneb Ungari Vasi komitaadiga, mille osa oli see enne 1921. aastat. Ringkonna pindala on 486,71 km² ja elanike arv 26 636 (2012). Ringkonna halduskeskus on Güssing. Ringkonda kuuluvad järgmised vallad: Bildein Bocksdorf Burgauberg-Neudauberg Eberau Gerersdorf-Sulz Großmürbisch Güssing Güttenbach Hackerberg Heiligenbrunn Heugraben Inzenhof Kleinmürbisch Kukmirn Moschendorf Neuberg im Burgenland Neustift bei Güssing Olbendorf Ollersdorf im Burgenland Rauchwart Rohr im Burgenland Sankt Michael im Burgenland Stegersbach Stinatz Strem Tobaj Tschanigraben Wörterberg http://www.statistik.at/wcm/idc/idcplg?IdcService=GET_NATIVE_FILE&RevisionSelectionMethod=LatestReleased&dDocName=080904, vaadatud 4.07.2016.
Navarra Antoine

Antoine de Bourbon, roi de Navarre (22. aprill 1518 – 17. november 1562) oli Navarra kuningas aastast 1555 kuni surmani, kuna ta oli abielus kuninganna Jeanne III-ga. Ta oli Bourbonide esimene monarh ja aastast 1537 dünastia juht. Kuigi ta oli vereliini järgi konkurentidest kõrgemal, ei olnud ta Prantsusmaa kuninga Henri II soosik. Kui Henri 1559. aastal suri, ei olnud Antoinel peamiselt Guise'i valitsuses kohta ning tema vend reetis ta. Kui Guise'i hertsog François suri, pääses Antoine tagasi suurde poliitikasse ning temast sai Prantsusmaa kindralleitnant. Ta juhtis kuningriigi vägesid esimeses hugenotisõjas. Antoine suri 1562. aastal Roueni piiramisel saadud vigastustesse. Ta maeti Vendôme'i Prantsusmaal. Tema pojast Henrist sai 1589. aastal Prantsusmaa kuningas Henri IV. Bergin, Joseph (1996). The Making of the French Episcopate, 1589–1661. St. Edmundsbury Press Ltd. Bryson, David (1999). Queen Jeanne and the Promised Land. Koninklijke Brill. Carroll, Stuart (2009). Martyrs & Murderers: The Guise Family and the Making of Europe. Oxford University Press. Commire, Anne (2000). Women in World History. Kd 10. Yorkin Publications. Harding, Robert (1978). Anatomy of a Power Elite: The Provincial Governors of Early Mdern France. Yale University Press. Holt, Mack P. (2005). The French wars of religion, 1562–1629. Cambridge University Press. Knecht, Robert (1998). Catherine de' Medici. Longman. Louisa, Angelo (1992). "Antoine de Bourbon". Dupuy, Trevor; Johnson, Curt; Bongard, David L. (toim-d). The Harper Encyclopedia of Military Biography. Castle Books. Pitts, Vincent J. (2009). Henri IV of France: His Reign and Age. The Johns Hopkins University Press. Robin, Diana Maury; Larsen, Anne R.; Levin, Carole (2007). Encyclopedia of women in the Renaissance: Italy, France, and England. ABC-CLIO, Inc. Roelker, Nancy Lyman (1968). Queen of Navarre, Jeanne d'Albret, 1528–1572. Harvard University Press. Sutherland, Nicola (1962). "Calvinism and the Conspiracy of Amboise". History. 47 160. Sutherland, Nicola (1973). Bosher (toim). French Government and Society, 1500–1850 Essays in Memory of Alfred Cobban. Athlone Press. Thompson, James (1909). The Wars of Religion in France, 1559–1576: The Huguenots, Catherine de Medici and Philip II. Chicago University Press.
Jennersdorfi ringkond

Jennersdorfi ringkond (ungari Gyanafalvi járás, horvaadi Kotar Jennersdorf, sloveeni Okrožje Ženavci) on ringkond Austrias Burgenlandi liidumaal. Ringkonda kuuluvad järgmised vallad: Deutsch Kaltenbrunn Eltendorf Heiligenkreuz im Lafnitztal Jennersdorf Königsdorf Minihof-Liebau Mogersdorf Mühlgraben Neuhaus am Klausenbach Rudersdorf Sankt Martin an der Raab Weichselbaum http://www.statistik.at/wcm/idc/idcplg?IdcService=GET_NATIVE_FILE&RevisionSelectionMethod=LatestReleased&dDocName=080904, vaadatud 4.07.2016.
Oberpullendorfi ringkond

Oberpullendorfi ringkond (horvaadi Kotar Gornja Pulja) on ringkond Austrias Burgenlandi liidumaal. Ringkonda kuuluvad järgmised vallad (sulgudes horvaadi- või ungarikeelne nimi): Deutschkreutz Draßmarkt Frankenau-Unterpullendorf (Frakanava-Dolnja Pulja) Großwarasdorf (Veliki Borištof) Horitschon Kaisersdorf (Kalištrof) Kobersdorf Lackenbach Lackendorf Lockenhaus Lutzmannsburg Mannersdorf an der Rabnitz Markt Sankt Martin Neckenmarkt Neutal Nikitsch (Filež) Oberloisdorf Oberpullendorf (ungari Felsőpulya) Pilgersdorf Piringsdorf Raiding Ritzing Steinberg-Dörfl Stoob Unterfrauenhaid Unterrabnitz-Schwendgraben Weingraben (Bajngrob) Weppersdorf http://www.statistik.at/wcm/idc/idcplg?IdcService=GET_NATIVE_FILE&RevisionSelectionMethod=LatestReleased&dDocName=080904, vaadatud 3.07.2016.
Oberwarti ringkond

Oberwarti ringkond (Bezirk Oberwart, horvaadi Kotar Borta) on ringkond Austrias Burgenlandi liidumaal. Ringkonda kuuluvad järgmised vallad (sulgudes horvaadi- või ungarikeelne nimi): Bad Tatzmannsdorf Badersdorf Bernstein Deutsch Schützen-Eisenberg Grafenschachen Großpetersdorf Hannersdorf Jabing Kemeten Kohfidisch Litzelsdorf Loipersdorf-Kitzladen Mariasdorf Markt Allhau Markt Neuhodis (Novi Hodas) Mischendorf Neustift an der Lafnitz Oberdorf im Burgenland Oberschützen Oberwart (Felsőőr) Pinkafeld Rechnitz Riedlingsdorf Rotenturm an der Pinka Schachendorf (Čajta) Schandorf (Čemba) Stadtschlaining Unterkohlstätten Unterwart (Alsóőr) Weiden bei Rechnitz (Bandol) Wiesfleck Wolfau http://www.statistik.at/wcm/idc/idcplg?IdcService=GET_NATIVE_FILE&RevisionSelectionMethod=LatestReleased&dDocName=080904, vaadatud 3.07.2016.
Kellerii

Kellerii on eesti nelikvärsiline, lõppriimiline luulevorm, riimiskeemiga ABAA, kusjuures riime moodustab üks ja seesama sõna. Rubaii eeskujul on sellist luulevormi kasutanud Kalle Istvan Eller. Nimetus "kellerii" ongi tuletatud isikunimest 'K(alle) Eller' ja selle lõi tema mälestuseks Peep Ilmet. Kelleriist inspireerituna on Peep Ilmet loonud omakorda luulevormi "ilmerii". Esmakordselt ilmusid esimesed kolm kelleriid omakirjastuslikus almanahhis „Õitsev tuul. Kamikadze” (Tartu, 1969). Veel kaks kelleriid lisandusid Kalle Istvan Elleri luulekogus „Bärsärk” (Tartu, Ilmamaa, 2001). Kellerii näide: „Mu ette äkki ilmus imekaunis naine ja poole schoppenit ma ehmatasin suult kamraadelt pärisin, kes olla võiks see naine – sain vastuseks: see on su oma naine.“
Budva vald

Budva vald on 1. järgu haldusüksus Montenegros. Lisaks keskusele Budvale on vallas ka teisi asulaid, sealhulgas Bečići, Sveti Stefani ja Petrovac na Moru küla. http://www.budva.me
Üleraie

Üleraie (overharvesting/overexploitation) on raietüüp, mida teostatakse siis, kui metsa käesoleva aasta raiemaht ületab puidu sama-aastast juurdekasvu. RMK koostab igal aastal statistilise aruande tehtud raiemahtude kohta. Raiete statistiline aruanne koondab andmeid metsaraie pindala kohta hektarites (ha) ja raiemahu kohta tihumeetrites (m³) kalendriaastas. Üleraie halvim tagajärg on metsamaa kadumine ja metsa täielik hävimine. Igal aastal raiutakse Amazonase vihmametsas üle miljoni hektari vihmametsa. Kliimamuutus on metsade degradeerumise ja raadamise põhjus ning tagajärg. Metsade hävitamine kahjustab kliimat, sest metsad aitavad tagada puhast õhku, talletada CO2, reguleerida veeringlust ning hoida ära elurikkuse vähenemist ja mulla erosiooni. Üleraie tõttu tekivad äärmuslikud kliimanähtused, mis põhjustavad tulekahjusid, põuda ja üleujutusi. See omakorda häirib inimtegevust ja -elu, hävitab inimeste ja loomade elu- ja pesitsuspaiku. Üleraie mõjutab ka inimest. Näiteks väheneb selle tõttu ravimite ja meditsiiniliste ressursside tootmiseks vajaminev elurikkus. Üleraie esineb puistutes, kus kasvab kõrge hinna ja suure nõudlusega puit. Halb on olukord troopilistel aladel kasvavate diospüüri perekonna puudega, sest ajalooliselt on nende järele olnud suur nõudlus, aga kuna puude kasv on aeglane, on toimunud üleraie, mis ei lase puudel suureks ega tüvedel jämedaks kasvada. "RMK raiemahu arvestuse kirjeldus". RMK. 2023. National Geographic Society (2022). "Deforestation". National Geographic. Kraavi, A.A., Pärt, E., Raudsaar, M., Nikopensius M., Kraavi, K.E., Duggan, J. & José, M (2020). Mets ja kliimamuutused. University of Cambridge. Lk 11–12.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Boundless (2022). "Overharvesting". LibreTexts BIOLOGY. "Kauni läike ja tumeda puiduga väärtuslik eebenipuu". Organne. 2020.
Gabriel de Lorges, Montgommery krahv

Gabriel de Lorges, Montgomery krahv, Lorgese ja Ducey lord (5. mai 1530 – 26. juuni 1574) oli Šotimaalt pärit Prantsuse aadlik ja kuningas Henri II šoti kaardiväe ülem. Ta surmas Henri II piigiturniiril ning hakkas pärast seda protestandiks ehk šoti kaardiväe vastaseks. Temast sai hugenottide juht. Landurant, Alain (1988). Montgommery le régicide. Paris: Tallandier. ISBN 2-235-01773-8.
LMT R-20 Rahe

LMT R-20 RAHE on Ameerika Ühendriikide ettevõttes LMT Defense (Lewis Machine and Tool Company) toodetud automaattulirelv Eesti Kaitsejõudude jaoks. Relval on variatsioon R-20L (Tuntud ka kui TA-R20) mida kasutatakse täpsuspüssina. R-20 on LMT MARS-L (Modular Ambidextrous Rifle System - Light) relva Eesti Kaitsejõudude versioon. "Kaitseväe uued automaadid R20 Rahe jõudsid Eestisse". Kaitsevägi. Vaadatud 24. jaanuaril 2023. "Käsitulirelvad". Kaitsevägi. Vaadatud 24. jaanuaril 2023. "New Estonian LMT R20 RAHE Assault Rifle". Joint Forces News (Briti inglise). 21. mai 2021. Vaadatud 24. jaanuaril 2023.
Stockholmi sadamad

Stockholmi sadamad (rootsi keeles Stockholms Hamnar, ametlikult Stockholms Hamn AB) on Stockholmi linnavalitsusele kuuluv munitsipaalettevõte, mis haldab sadamaid Stockholmis kui ka Kapellskäris ja Nynäshamnis. Ettevõte opereerib Rootsi suurlinna kaisid, Stockholmi vanalinna ääristavast Skeppsbrokajenist jäävad ettepoole peamised sadamaalad Stadsgårdshamnen, Frihamnen ja Värtahamnen. Ettevõtte eesmärgiks on laevanduse edendamine ja kaubavarude kindlustamine Stockholmi lääni põhilistes sadamalinnades. Sadamaid läbivad eelkõige kauba- ja reisijateveod. 2018. aastal läbis sadamaid rohkem kui 12 miljonit reisijat.  Stockholmi sadamad – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Trichoplax adhaerens

Trichoplax adhaerens on naastloomade hõimkonda kuuluv loomaliik. Liik paigutatakse ainsa liigina perekonda Trichoplax ja sugukonda Trichoplacidae. Need on väga lamedad organismid, mille läbimõõt on umbes 1 mm. Neil puuduvad elundid ja koed. Neil on kaks rakukihti. Pealmine epiteelitaoline kiht koosneb ripsmetega organismi välisküljel lamedatest "katterakkudest". Alumine kiht koosneb silindrilistest rakkudest, millel on kulgemisel kasutatavad ripsmed, ning ripsmeteta näärmerakkudest.
Kiirgusvoog

Kiirgusvoog (inglise keeles radiant flux), tähis Φ e {\displaystyle \Phi _{e}} , on radiomeetrias kiirguse võimsus (ühik vatt), s.o reaalse või virtuaalse pinna poolt ajaühikus kiiratava või vastuvõetava elektromagnetkiirguse energia: Φ e = d Q d t {\displaystyle \Phi _{e}={\frac {\mathrm {d} Q}{\mathrm {d} t}}} , kus d Q e {\displaystyle \mathrm {d} Q_{e}} on energia, mida elektromagnetkiirgus ajavahemikus d t {\displaystyle \mathrm {d} t} edasi kannab. Kiirgusvoog võib olla seotud kogu elektromagnetilise spektriga või selle osaga (sagedusvahemikuga). Pinda Σ {\displaystyle \Sigma } läbiv kiirgusvoog on seotud Poyntingi vektoriga: S {\displaystyle \mathbf {S} } järgmiselt: Φ e = ∮ Σ S ⋅ n ^ d A {\displaystyle \Phi _{e}=\oint _{\Sigma }\mathbf {S} \cdot \mathbf {\hat {n}} \,\mathrm {d} A} , kus n ^ {\displaystyle \mathbf {\hat {n}} } on pinna normaali suunaline vektor ja d A {\displaystyle \mathrm {d} A} on pinna element. Kui kiirgusvoog siduda kiirgava või kiiritatava pinna suurusega, saadakse kiiritustihedus E e {\displaystyle E_{e}} (ühik W/m²): E e = d Φ e d A {\displaystyle E_{e}={\frac {\mathrm {d} \Phi _{e}}{\mathrm {d} A}}} . Radiomeetria
Kiiritustihedus

Kiiritustihedus (inglise keeles irradiance) on radiomeetrias kiirgusvoog kiirgust vastuvõtva efektiivpinna kohta (tähis E e {\displaystyle E_{e}} , ühik W/m2) ehk pinnaelemendile langeva kiirgusvoo Φ {\displaystyle \Phi } ja elemendi pindala A {\displaystyle A} jagatis: E e = d Φ d A {\displaystyle E_{e}={\frac {\mathrm {d} \Phi }{\mathrm {d} A}}} . Spektraalne kiiritustihedus E e , λ {\displaystyle E_{e,\lambda }} on kiiritustihedus d E e {\displaystyle \mathrm {d} E_{e}} diferentsiaalse lainepikkusvahemiku d λ {\displaystyle \mathrm {d} \lambda } kohta: E e , λ ( λ ) = d E e d λ {\displaystyle E_{e,\lambda }(\lambda )={\frac {\mathrm {d} E_{e}}{\mathrm {d} \lambda }}} . Spektraalset kiiritustihedust mõõdetakse ʽvattʼides ruutmeetri ja meetri kohta, ühik W/(m2⋅m) = W/m3. Kuna kiirguse lainepikkust mõõdetakse harilikult nanomeetrites, siis praktikas on kasutusel ühik W/(m2· nm). Radiomeetria
Kiirgustugevus

Kiirgustugevus (inglise keeles radiant intensity), tähis I e {\displaystyle I_{\mathrm {e} }} , on radiomeetrias kiiratud, peegeldunud, edastatud või vastuvõetud kiirgusvoog ruuminurga ühiku kohta. Kiirgustugevus on vektoriaalne (suunaga) suurus. Spektraalne kiirgustugevus on kiirgustugevus sageduse või lainepikkuse ühiku kohta olenevalt sellest, kas spektrit esitakse sageduse või lainepikkuse funktsioonina. Kiirgustugevuse SI ühik on vatt steradiaan kohta (W/sr) ja spektraalse kiirgustugevuse ühik sageduse järgi on vatt steradiaani ja hertsi kohta (W·sr−1·Hz−1), vastavalt lainepikkuse järgi tavaliselt vatt steradiaani ja nanomeetri kohta (W·sr −1·nm−1). Kiirgustugevus on avaldatav kujul I e , Ω = ∂ Φ e ∂ Ω , {\displaystyle I_{\mathrm {e} ,\Omega }={\frac {\partial \Phi _{\mathrm {e} }}{\partial \Omega }},} kus ∂ on osatuletise symbol; Φe on kiirgusvoog; Ω on ruuminurk. Üldjuhul on Ie,Ω vaatenurga θ ja potentsiaalse asimuutnurga funktsioon. Lamberti pinna erijuhul järgib Ie,Ω Lamberti koosinusseadust Ie, Ω = I0 cos θ. Spektraalne kiirgustugevus sageduse järgi I e , Ω , ν = ∂ I e , Ω ∂ ν , {\displaystyle I_{\mathrm {e} ,\Omega ,\nu }={\frac {\partial I_{\mathrm {e} ,\Omega }}{\partial \nu }},} kus ν {\displaystyle \nu } on sagedus. Spektraalne kiirgustugevus lainepikkuse järgi I e , Ω , λ = ∂ I e , Ω ∂ λ , {\displaystyle I_{\mathrm {e} ,\Omega ,\lambda }={\frac {\partial I_{\mathrm {e} ,\Omega }}{\partial \lambda }},} kus λ {\displaystyle \lambda } on lainepikkus. . Suuruste tähises kasutatakse indeksit "e" (sõnast "energetic"), et vältida segiajamist vastavate fotomeetriliste suurustega (nt valgustugevus I v {\displaystyle I_{\mathrm {v} }} ). Kui vaatluse all on ainult radiomeetrilised suurused, jäetakse indeks sageli ära. Kiirgustugevust kasutatakse antenni kiirgusvõime iseloomustamiseks: I e , Ω = E e ( r ) r 2 , {\displaystyle I_{\mathrm {e} ,\Omega }=E_{\mathrm {e} }(r)\,r^{2},} kus Ee on antenni kiiritustihedus; r on kaugus antennist. Erinevalt võimsustihedusest ei sõltu kiirgustugevus kaugusest: kuna kiiritustihedus on defineeritud kui võimsus läbi ruuminurga, siis kompenseeritakse kauguse suurenemisest tingitud võimsustiheduse vähenemine pindala suurenemisega. Radiomeetria
Veinikott

Veinikott kaitseb veinipudeleid (ja muid pudeleid, näiteks käsitööõlle-, äädika-, oliiviõli- ja lõhnaõlipudeleid) purunemise eest. Spetsiaalses kotis või ümbrises on veinipudel ja pudeli silt polsterdatud ja kaitstud. Samuti aitab imavast materjalist või vedelikku mitteläbilaskvast materjalist veinikott pagasis kaitsta teisi pakendatud esemeid. Veinide kinkekotid on tavapärasest paberkotist kõrgemad ja kitsamad. Paberist veinikotid valmistatakse vastupidavast jõupaberist (spetsiaalne paber paberkottide valmistamiseks), sageli on koti põhjas ja sangade all kartongist tugevdused, mis lisavad kotile tugevust. Veinikotte valmistatakse ka muudest materjalidest, näiteks riidest või nahast, nii käes kandmiseks kui kasvõi jalgrattale kinnitamiseks. Veinikotte valmistatakse ühele või mitmele pudelile, ühekordseid ja korduvkasutatavaid. Veinikott võib olla ka vooderdatud isoleeriva materjaliga, mis hoiab veini õigel temperatuuril. "Wine bottle protector sleeves". Know Wines. Vaadatud 24. jaanuaril 2023.
1980. aasta taliolümpiamängud

1980. aasta taliolümpiamängud olid XIII taliolümpiamängud. Need toimusid 13.–24. veebruaril 1980 USA-s Lake Placidis. Lake Placid kinnitati olümpialinnaks ROK-i 75. istungjärgul Viinis 1974. aastal. Lake Placid oli ainus kandidaat. Olümpiamängudel osales 37 riiki 1072 sportlasega, kelle hulgas oli 233 naist. Esimest korda võtsid olümpiamängudest osa Hiina ja Küpros. Väikseim võistkond oli Costa Rical – 1 sportlane (mäesuusataja Arturo Kinch). Suurim võistkond oli USA-l – 100 sportlast. Olümpiamänge boikoteeris Taiwan, kes keeldus võistlemast Hiina Taipei nime all. Ameerika Ühendriikide kiiruisutaja Eric Heiden võitis kuldmedali kõigil kavas olnud kiiruisutamise aladel: 500 m, 1000 m, 1500 m, 5000 m ja 10 000 m distantsil, püstitas neli olümpiarekordit ja ühe maailmarekordi (10 000 m) ning sai 83% Ameerika kuldmedalitest (ainsa muu kuldmedali võitis hokimeeskond). Heidenist sai esimene inimene, kes on võitnud kõik viis kiiruisutamisvõistlust, ning esimene neist, kes võitis samadel mängudel (nii suvel kui talvel) üksikaladel viis kuldmedalit. Ta on tänini ainus sportlane, kes on võitnud ühtedel taliolümpiamängudel viis kuldmedalit. Olümpiamängudel jagati välja 36 komplekti medaleid. Mäesuusatamine (6) Laskesuusatamine (3) Murdmaasuusatamine (7) Suusahüpped (2) Kahevõistlus (1) Iluuisutamine (4) Kiiruisutamine (9) Jäähoki (1) Kelgutamine (3) Eestist osales mängudel kahevõistleja Fjodor Koltšin.
Punanurk

Punanurk (ka Punane nurk, vene keeles красный уголок) oli Nõukogude Liidus vabrikutes, kolhoosides, koolides ning riigi- ja muudes asutustes levinud tuba (või toa osa), mis oli pühendatud kommunistlike sõnumite levitamiseks ning meelelahutuseks. Punanurkade loomine muutus tavaliseks 1920. aastatel, hilisemas Nõukogude Liidus muutusid punanurkade asemel tavaliseks selgemalt määratletud reeglitega Lenini toad. Punanurkades oli tavaliselt üleval Marxi, Lenini ja Nõukogude Liidu juhi pildid ning kommunistlik Nõukogude sümboolika. 20. aastatel oli punanurga üheks sihiks arendada ka Nõukogude elanike lugemisoskust, mistõttu oli punanurkades enamasti palju raamatuid ning tihti täitis punane nurk külades ka raamatukogu ülesannet. Nurkades peeti miitinguid, õpetati kommunismi-vaimus elamist ja kommunismi ajalugu, levitati riigi propagandat ja üritati motiveerida kohalikke produktiivsust tõstma. Tegemist oli Nõukogude süsteemi ühe ebastabiilsema osaga. Kuigi punanurk oli asutustes kohustuslik, muutusid nurga nõuded ja isegi punase nurga nõue ise sagedasti, sõltudes Moskvas levivatest meeleoludest ja ideedest. Kohalikud partei ja poliithariduse juhid olid tihti hädas punanurkade täitmisega riigi nõuetele vastavalt ning tundsid end nendes muutlikes oludes sageli eksinult. Lenini tuba А. Шишов, Г.А. Стефановский. Идеологическая работа в части: содержание, организация, методика (3). Военное издательство, 1988. Leheküljed 50–191. "Pärnu maawalitsuses awati punanurk". Tartu Kommunist. 16.10.1940. Lk 7. "Красный уголок в СССР – что это за комната и что там происходило". Пульс. 10.09.2021. "Teiselpool traataeda". Postimees. 25.07.1931. Lk 2. Sumpf, Alexandre (juuli–september 2006). "Confronting the Countryside: The Training of Political Educators in 1920s Russia". History of Education. 35 (4–5): 475–498 – cit. via Routledge.
Kiievi Rahvusvaheline Sotsioloogiainstituut

Kiievi Rahvusvaheline Sotsioloogiainstituut (ukraina keeles Київський міжнародний інститут соціології; lühend KMIS) on Ukraina eraettevõte, mis teeb koostööd Kiievi Mogila Akadeemiaga. Asutatud 1990. aastal kui Ukraina Sotsioloogia Assotsiatsiooni uurimiskeskus, mis 1992. aastal kujundati ümber eraettevõtteks. KMIS tegeleb sotsioloogilise ja sotsiaalpoliitika uurimistööga, samuti turundus- ja terviseuuringutega. KMIS kuulub assotsiatsiooni European Society of Marketing Research Professionals (ESOMAR). KMIS-i peadirektor on Volodõmõr Paniotto, kes on ühtlasi Kiievi Mogila Akadeemia sotsioloogiaprofessor. Juulis 2022 korraldas USA valitsusväline organisatsioon National Democratic Institute (NDI) koostöös Kiievi Rahvusvahelise Sotsioloogiainstituudiga küsitluse, et selgitada, keda ukrainlased poliitikutest ja ühiskonnategelastest sümpatiseerivad kõige rohkem (etteantud nimistus oli 16 persooni). Küsitluse tulemused: 1. Volodõmõr Zelenskõi 2. Oleksi Arestovõtš 3. Vitali Klõtško 4. Serhi Prõtula, poliitik ja telesaatejuht 5. Denõss Šmõgal 6. Mõhhailo Podoljak 7. Valeri Zalužnõi 8. Dmõtro Razumkov 9. Davõd Arahhamija 10. Volodõmõr Hroisman Juulis 2022 korraldas KMIS sotsioloogilise küsitluse, et selgitada, keda ukrainlased usaldavad kõige rohkem (iga küsitletav võis pakkuda kuni viis nime). Küsitluse tulemused: 1. Volodõmõr Zelenskõi 2. Oleksi Arestovõtš 3. Oleg Ždanov, sõjandusekspert 4. Valeri Zalužnõi 5. Serhi Prõtula, poliitik ja telesaatejuht 6. Vitali Kim 7. Mõhhailo Podoljak 8. Oleksi Reznikov 9. Dmõtro Gordon 10. Juri Butussov КМІС. kiis.com.ua Больше всего нравятся Зеленский и Арестович, а среди партий новый фаворит: результаты опроса. antikor.com.ua Обошел Залужного и Резникова: Арестович попал в ТОП лидеров мнений по версии украинцев. focus.ua Koduleht
Lehvikvoldik

Lehvikvoldik (Plicaturopsis) on seltsi Amylocorticiales kuuluv perekond seeni. Plicaturopsis crispa – kähar lehvikvoldik Plicaturopsis scarlatina Lehvikvoldik andmebaasis eElurikkus.