laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Volk

Volk Sõna 'волк' [volk] tähendab vene keeles hunti, samuti tähendab ka sloveenikeelne 'volk' hunti. 'Volk' [folk] tähendab saksa ja hollandi keeles rahvast. Saksa natsionalistlikus kontekstis tähendab see saksa rahvust koos tema ajaloo ja saatusega. Robert-Rudolf Volk, eesti kunstnik Volk on Peeter Volkonski hüüdnimi. "Volk" on ansambli Laibach album,
Aurelijus Veryga

Aurelijus Veryga (sündinud 8. augustil 1976 Užventises) on Leedu arst (psühhiaater), arstiteadlane ja poliitik, ta kuulub Leedu Talunike ja Roheliste Liitu. Ta oli 13. detsembrist 2016 kuni 11. detsembrini 2020 Leedu tervishoiuminister. Ta sündis aastal 1976 Užventises Kelmė rajoonis. Aastal 1994 lõpetas ta Užventises keskkooli, aastal 2000 Kaunase Meditsiiniakadeemia arsti kvalifikatsiooniga. Ta oli 13. detsembrist 2016 kuni 11. detsembrini 2020 Leedu tervishoiuminister Saulius Skvernelise valitsuses.
Salutaguse mõis

Salutaguse mõis (saksa keeles Sallentack) oli rüütlimõis Hageri kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Rapla maakonnas Kohila vallas Salutaguse külas. Mõis eraldati Angerja mõisast 1700. aastal. Historitsistlikus stiilis piklik ühekorruseline peahoone valmis 19. sajandi teisel poolel. Ehitise fassaadi kaunistasid astmikviiludega kesk- ja külgrisaliidid. Hoone põletati maha 1905. aasta revolutsiooni käigus, ent ehitati veidi muudetud kujul taas üles (astmikviilud tehti siledaks; mõisaesine terrass ehitati ümber). Korterelamuna kasutust leidnud mõisahoone põles uuesti 1980. aastatel, misjärel jäi varemeisse. Mõnesaja meetri pikkune sihitee viis Kohila–Tuhala maanteelt otse mõisasüdamesse, osutades künkale ehitatud peahoone keskteljele. Kõrvalhooned paiknesid peahoonest põhja pool, nii peahoone esise auringi servas kui ka sissesõidutee-allee äärsetel aladel. Mõisasüdant ümbritseb mõisapark. 1879. aastani kuulus mõis Meyendorffidele. 1879. aastast oli ta Ungern-Sternbergide ja Rammide valduses. Mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Fridolf von Ramm. Edaspidi on üks mõisasüdame nimetamist väärt omanikke olnud Busch, kes rajas 1930. aastal Salutaguse mõisa endisse viinavabrikusse pärmitehase. Venemaa riigiametnik Konrad Axel von Gernet on sündinud Salutaguse mõisas. Pärast 1980. aastatel toimunud põlengut mõisa peahoonet ei taastatud, ohtlikud varemed lammutati 23. veebruaril 2012. Samuti on hävinud ka paljud kõrvalhooned, mõni hoone on aga kohandatud Salutaguse pärmivabriku tootmishooneks. Veidi muudetud kujul eksisteerib tänaseni peahoone läheduses mõisa valitsejamaja (puithoone), pargis on seni alles aiapaviljon, mis on tihti külaürituste toimumispaik. Salutaguse mõis Eesti mõisaportaalis Salutaguse mõis Rapla maakond Kohila vald Salutaguse küla "Mõisate ülevaated (1976-1978)" (Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv)
Muusikaline hulgateooria

Muusikaline hulgateooria on hulgateooria rakendus muusika analüüsimiseks ja loomiseks. Muusikalise hulgateooria mõisteid
Johannes Sangnes

Johannes Sangnes (sündinud 14. aprillil 1957) on Skandinaavia ettevõtja. Tal on kaks magistrikraadi inseneriteaduste alal. 2004. aastast on Sangnes olnud seotud Norra kaubandusgrupiga Reitance Convenience, kui asus tööle ettevõtte Rootsi äri tegevjuhina. Aastatel 2009–2012 töötas ta sama ettevõtte Norra ärijuhina, 2012–2015 oli ta Soome R-kioski tegevjuht ning 2015–2016 Reitan Convenience'i juhatuse liige ja operatsioonide juht. 2016. aasta juunist on ta Reitan Convencience'i tegevjuht ja R-Kioski nõukogu esimees. Sangnes on abielus ja tal on kolm last. R-Kiosk kavandab uut algust, Postimees, 1. november 2017 R-KIOSKI EMAFIRMA REITAN CONVENIENCE SAI UUE JUHI R-Kiosk uueneb: täna avatakse suurim R-Kiosk Tallinna Lennujaamas, Äripäev, 12. oktoober 2017
Loovust soodustav töökeskkond

Töökeskkond on piisavalt loov juhul, kui töötajad hommikul ärgates tahavad tööle minna. Kui töökeskkond soodustab ideede genereerimist, teamiste jagamist ja loovat probleemilahendust, siis loovad töötajad meelsamini uusi lahendusi, julgevad riskida ja võtavad vastu uusi väljakutseid. Loovuse stimuleerimiseks on teadlased välja pakkunud erinevaid töökeskkonna tegureid, mis põhijoontelt on siiski sarnased. Esimeseks loovust soodustavaks teguriks peetakse võimalust ja vabadust valida, millist ülesannet täita ja kuidas seda teha. Inimene saab ise valida, mil viisil ta probleemi lahendab. Töötajatele tuleb võimaldada võtta huvitavaid ja keerulisi väljakutseid. Need arendavad sisemist motivatsiooni, kuid samas ei tohi eesmärgid ja ülesanded olla liiga keerulised, sest siis hakkab motivatsioon vähenema. Teiseks on oluline töö hea planeerimine ja organiseerimine. Kui organisatsiooni juhtkond planeerib nädalaks täpselt, mida töötajad teevad, siis töötajad tunnevad, kindlust ja usaldust ning tahavad tööd teha. Väga olulised on selged eesmärgid ja arusaadav probleemipüstitus, suhtlemises peaks juht olema töötajatele eeskujuks. Püüdes teha midagi väga uuenduslikku on töötajatel risk ebaõnnestuda, seega on väga oluline, et organisatsioon ja selle juht võtaks riski enda peale ja soodustaks eksperimenteerimist. Kolmandaks innovatsioonilise töö teguriks on ressursid. See on kõik vajalik, mida organisatsioon saab pakkuda, et töö sujuks: nii rahalised ja materiaalsed vahendid, kui ka piisava aja andmine uue töö tegemiseks, kompetentsed inimesed, koolitusvõimalused, asjakohane informatsioon ja info liikumise tagamine organisatsioonis. Neljandaks on loovust soosivas organisatsioonis olulised nii töötajate omavahelised suhted, kui ka suhted ülemustega. Soodustatud on katsed ja eksperimendid, aktsepteeritakse ebaõnnestumisi ning premeeritakse avalikult töötajate jõupingutusi. Kui inimesed tegelevad keeruliste ja uute väljakutsetega, tekivad paratamatult ka probleemid, siis peab olema võimalus asja teistega arutada. Kui arutelu tekkimist ei võimaldata, kipuvad vanadest probleemidest uued tekkima. Lõpuks on oluline tunda rõõmu vastastikusest koostööst, see suurendab nii meeskonna, kui ka individuaalset jõudlust. Hästi kujundatud töökeskkonnal on kõige otsesem mõju ülesande sooritamise motivatsioonile. Loovust ja innovatsiooni on võimalik suurendada ja stimuleerida meeldiva töökeskkonna kaudu.  Barkhodaee, Sep (2015). "Five Ways to Stimulate a Friendly Working Environment". Kallas, Elina (2015). Loovustehnikad. 99 viisi ideede leidmiseks. Tartu. Lk 29-33. Denti, Leif (2013). "Top Six Components of a Creative Climate". Innovation Psychology.[alaline kõdulink]
Talurahvaseadus

Talurahvaseadus on seisuslik eriseadus, mille ülesanne on reguleerida talurahva suhteid mõisnike ja riigiga, aga ka reguleerida talurahva omavahelisi suhteid. Eesti ajaloos koostasid talurahvaseadusi rüütelkonnad. Talurahvaseadused võttis vastu maapäev ja need kinnitas Venemaa keiser. Eesti alad kehtestati esimesed talurahvaseadused mõisnike poolt eraseadustena ja need kehtisid vaid vastava mõisa piires. Näiteks 1789 avaldas Berend Johann von Uexküll "Vigala talupoegade seaduseraamatu". Hiljem on tuntud Eestimaa talurahvaseadused (1816) ja Liivimaa talurahvaseadused (1819). Aastast 1865 on teada ka Saaremaa talurahvaseadused. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 568.
Linnusekohus

Linnusekohus ehk Lossikohus (saksa keeles Burggericht, Schlossgericht) oli Poola valitsusajal ja Rootsi valitsusajal Läänemereprovintsides tegutsenud kohus, mis asus asehalduri linnuses või lossis. Linnusekohtus lahendati peamiselt riigiametnike, sõjaväelaste ja riigimõisate talupoegadega seotud kohtuasjasid. Lossikohtud loodi Liivimaal juba Poola ajal, Eestimaal pole algus teada. Neid oli Poola aegsel Liivimaal 5: Riias, Tartus, Pärnus, Võnnus, ja Dünaburgis. Rootsi valitsusajal Eesti kohtusüsteemi reformimisel, Johan Skytte vähendas 1630. a lossikohtute arvu 3-le (Riias, Tartus, Kokneses) ja kaotas lossikohtutelt kriminaaljurisdiktsiooni õiguse. Eestimaa, Tallinna linnusekohus asus Tallinnas Toompeal. Liivimaa Riia linnusekohus asus Riias. 1631-1639 tegutses Liivimaal ka Tartu lossikohus Algetapis tegutsesid ka Pärnu ja Haapsalu krahvkonnas lossikohtud. Lossikohus oli II astme kohtuinstants maakohtute suhtes ja tegutses riigile kuuluvates kindlustes. Lossikohtu esimees, (lääni)asehaldur oli ühtlasi kindluse komandant, käsutas sõjalist võimu ja oli kuninglike domeenide valitseja. Tallinnas, Paides ja Rakveres lõpetasid lossikohtud tegevuse seoses linnuseläänide kadumisega 17. sajandi II veerandil, Haapsalus aga pärast Haapsalu lossi põlemist 1688. a.) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 297. Lossikohus, Eesti Ajalooarhiiv, 5.1.2. Lossikohus
Talitaja

Talitaja oli aastatel 1817–1866 Eestimaa kubermangus valla- või külakogukonna juhtiv ametiisik. Talitaja valiti välja valla täiskogul taluperemeeste seast ning mõisnik kinnitas talitaja ametisse. Alates 1866. aastast kuni 1890. aastateni nimetati talitajaks vallavanemat. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 536.
Filipiinide riigipeade loend

Filipiinide riigipeade loendis on esitatud riigi presidendid alates riigi faktilisest iseseisvusest. Riik iseseisvus täielikult alles 4. juulil 1946.
Ressursijaotus

Ressursijaotus on operatsioonisüsteemi poolt hallatav arvuti riistvaraliste ressursside optimaalne jaotamine protsesside vahel. Sellega tegeleb ressursi jagamise algoritm - plaanur. Operatsioonisüsteemi tööks on määrata, millises järjekorras võetakse konkreetne protsess protsessori või näiteks kõvaketta poolt jutule. Protsessi asetsemist ja käitumist selles järjekorras kontrollib vastav tarkvara (plaanur (scheduler)). Reeglina on plaanuri ülesandeks jaotada protsessori koormust protsesside vahel võimalikult võrdselt ning optimaalselt. Eriti kriitiline on plaanuri käitumisalgoritmi valik ja seadistamine superarvutite puhul. Personaalseks kasutuseks mõeldud operatsioonisüsteemide (näiteks Microsoft Windows) puhul ei ole plaanuri töö eriti hästi reguleeritud: kõige ilmekamaks näiteks on see, kui mõni protsess haarab kas sihilikult või vea tõttu enda alla protsessori kogu ressursi ja aeglustab nõnda operatsioonisüsteemi tunduvalt või põhjustab koguni selle hangumise. Süsteemikriitiliste rakenduste käitamiseks mõeldud operatsioonisüsteemide puhul on sellega arvestatud ning näiteks Solarise puhul rakendab plaanur eespoolkirjeldatud olukorra puhul vastavad kaitsemeetmed. Plaanuri tööpõhimõte on alati paika pandud mingi kindla algoritmi alusel. First Come First Served Shortest Job Next Shortest Remaining Time Next Round Robin Ülevaade ressursijaotusalgoritmidest (inglise keeles)
Valla täiskogu

Valla täiskogu oli vallakogukonna talupoegade üldkoosolek (täiskogu). Liivimaa (sh Saaremaal) ja Kuramaa kubermangus hakati täiskogusid kokku kutsuma pärast 1817.–1819. aasta talurahvaseaduste kehtima hakkamist. Eestimaa kubermangus hakati neid kokku kutsuma 1866, ehkki mõnes kubermangu osas ka varem. Enne 1866 osalesid täiskogul kõik valla täiskasvanud meestalupojad. Enne 1866 lahendati täiskogul majandusküsimusi ja valiti valla ametiisikuid. Pärast 1866 said täiskogul osaleda vaid taluperemehed ja maatameeste saadikud. Pärast 1866 ei lahendatud täiskogul enam majandusküsimusi. Valla täiskogud lõpetasid tegevuse 1917–1919. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 643.
Peter Altmaier

Peter Altmaier (sündinud 18. juunil 1958 Ensdorfis) on Saksamaa poliitik. Ta kuulub Saksamaa Kristlik-Demokraatlik Liidu ridadesse. Ta oli aastatel 2012–2013 oli ta Saksamaa keskkonnaminister. Aastatel 2013–2018 oli ta Saksamaa eriülesannete minister ja liidukantselei juht. 24. oktoobrist 2017 kuni 14. märtsini 2018 oli ta Saksamaa rahandusministri asetäitja. 14. märtsist 2018 kuni 8. detsembrini 2021 oli ta Saksamaa majandus- ja energiaminister.
Eneoliitikum

Eneoliitikum ehk vase-kiviaeg oli neoliitikumi ja pronksiaja vaheline siirdejärk, mil kivist tööriistade kõrval kasutati ka vaskesemeid. Ees-, Kesk-Aasias, Balkanil ja Egiptuses algas eneoliitikum VI-V aastatuhandel eKr. Põhja- ja Kirde-Euroopas eneoliitikumi ei olnud. Sumer Elam Eesti nõukogude entsüklopeedia. 2. köide: CERA–FILL. Tallinn: Valgus, 1987, lk 565.
Saesaare

Saesaare oli küla Põlva rajoonis. Küla kujunes 1950. aastatel seoses Saesaare hüdroelektrijaama rajamisega. Elektrijaama lähedusse rajati veel elektrivõrkude ehitamise ja hooldamise Saesaare meistripunkt, mis tegeles ka elektripostide immutamisega. 1960. aastate alguses ehitati elektrivõrkude meistripunkti kontori- ja klubihoone, kus tegutses ka kino. 1959. aasta rahvaloenduse andmetel oli Saesaare külas 13 elanikku, 1970. aastal 41 elanikku. 1977. aastal liideti Saesaare küla ja Taevaskoja asundus Taevaskoja külaks. Taevaskoja küla ajalugu Kalev Katus, Allan Puur, Asta Põldma. Rahvastiku ühtlusarvutatud sündmus- ja loendusstatistika. Põlvamaa 1965–1990. Tallinn, 2002
Spordiseadus

Spordiseadus (SpS) on Eesti seadus, mis sätestab spordi korraldamise üldised organisatsioonilised ja õiguslikud alused, sportlase ja treeneri õigused ja kohustused, olümpiavõitja riikliku toetuse taotlemise ja määramise alused, spordi finantseerimise alused, treeneri tööjõukulu toetamise alused ning spordiürituste korraldamise nõuded ja vastutuse nõuete rikkumise eest. Spordiseadus, § 1. Riigi Teataja.
Taevaskoja asundus

Taevaskoja asundus oli asundus Lõuna-Eestis Tartu–Petseri raudtee ääres. Taevaskoja asundus moodustus 1930. aastatel Tartu–Petseri raudtee rajamise järel Taevaskoja raudteepeatuse juurde. Administratiivselt jäi Taevaskoja asundus 1930–1940. aastatel Tartumaa ja Võrumaa piirile. 1950. aastast kuulus asundus Põlva rajooni koosseisu. 1959. aasta rahvaloenduse andmetel oli Taevaskoja asunduses 128 elanikku, 1970. aastal 199 elanikku. 1977. aastal liideti Taevaskoja asundus ja Saesaare küla Taevaskoja külaks. Kalev Katus, Allan Puur, Asta Põldma. Rahvastiku ühtlusarvutatud sündmus- ja loendusstatistika. Põlvamaa 1965–1990. Tallinn, 2002
Tytthoscincus

Tytthoscincus on sisalike perekond skinklaste sugukonnast. Perekonda Tytthoscincus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised sisalikuliigid Tytthoscincus aesculeticola (Inger, Lian, Lakim & Yambun, 2001) Tytthoscincus atrigularis (Stejneger, 1908) Tytthoscincus batupanggah Karin, Das & Bauer, 2016 Tytthoscincus biparietalis (Taylor, 1918) Tytthoscincus bukitensis (Grismer, 2007) Tytthoscincus butleri (Boulenger, 1912) Tytthoscincus hallieri (Lidth De Jeude, 1905) Tytthoscincus ishaki (Grismer, 2006) Tytthoscincus jaripendek Grismer, Wood , Quah, Anuar, Ngadi, Mohd-Izam ja Ahmad, 2017 Tytthoscincus kakikecil Grismer, Wood, Quah, Anuar, Ngadi, Mohd-Izam ja Ahmad, 2017 Tytthoscincus langkawiensis (Grismer, 2008) Tytthoscincus leproauricularis Karin, Das & Bauer, 2016 Tytthoscincus martae Grismer, Wood, Quah, Anuar, Ngadi, Mohd-Izam ja Ahmad, 2017 Tytthoscincus panchorensis Grismer, Muin, Wood Jr, Anuar & Linkem, 2016 Tytthoscincus parvus (Boulenger, 1897) Tytthoscincus perhentianensis (Grismer, Wood & Grismer, 2009) Tytthoscincus sibuensis (Grismer, 2006) Tytthoscincus temengorensis (Grismer, Ahmad & Onn, 2009) Tytthoscincus temmincki (Duméril & Bibron, 1839) Tytthoscincus textus (Müller, 1894). Tytthoscincus temasekensis Grismer, Wood, Lim & Liang, 2017 Peter Uetz & Jakob Hallermann, Scincomorpha Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 01.11.2017) (inglise keeles) [Herpetology • 2017 Tytthoscincus temasekensis • A New Species of Swamp-dwelling Skink (Tytthoscincus) from Singapore and Peninsular Malaysia], veebiversioon (vaadatud 1. novembril 2017) inglise keeles Sissekanne CoL-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne roomajate andmebaasis Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Tytthoscincus seisuga 1.11.2017.
Kuusiku parkmets

Kuusiku mets on mets Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Mets jääb Nõmme–Mustamäe maastikukaitsealale. Selle pindala on 39 ha. Metsas asuvad Õpiringi kivid.
Järve mets

Järve mets on metsastatud ala Tallinna kesklinnas Ülemistejärve asumis Ülemiste järve ja Pärnu maantee vahelisel alal. See mets on osa Ülemiste järve äärsest metsast.
Rocca al Mare promenaad

Rocca al Mare promenaad on promenaad Tallinnas. Promenaad on 2,5 km pikkune ning ühendab Kakumäed ja Stroomi randa. Promenaadil on 400 m pikkune puust Mustjõe jalakäijate sild.[viide?] Rocca al Mare promenaad. VisitTallinn, vaadatud 01.11.2017. Promenaadist visittallinn.ee kodulehel
Erika Männik

Erika Männik (sünninimi Erika Oskar; 14. aprill 1894 Viljandi – 28. mai 1971 Viljandi) oli eesti pedagoog ja naiskodukaitse aktivist. Ta lõpetas Viljandi Naisgümnaasiumi ja õppis Moskvas kõrgematel põllumajanduse kursustel. Ta oli Viljandi Kodumajanduskooli juhataja, Viljandi Kommertsgümnaasiumi õpetaja ja Viljandi Linnagümnaasiumi direktor. 1925. aastast oli ta Naiskodukaitse Viljandi malevkonna jaoskonna liige, aastatel 1927–1932 Viljandi malevkonna jaoskonna esinaine, 1927–1936 ka Sakala ringkonna esinaine. 1936–1937 oli ta Eesti Naiskodukaitse peasekretär, 1937–1940 esinaine. 1941. aastal küüditati ta NKVD poolt koos abikaasaga Kolominskije Grivõsse, 1944. aasta septembris seal arreteeriti, mõisteti 8 aastat sunnitööd, viibis vangilaagris Džezkazganis. Vabanes laagrist 1951. aasta detsembris, viibis uuesti asumisel kuni 1956. aasta aprillini, seejärel pöördus tagasi Eestisse. Pensionärina elas Viljandis, oli Eesti Looduskaitse Seltsi Viljandi osakonna liige ning tegeles kodu-uurimisega. Ta on maetud Viljandi vanale kalmistule. 1938 Kotkaristi III klassi teenetemärk Tähistasime Naiskodukaitse mälestuspäeva "Okupatsioonide muuseum. Represseeritute nimekirjad". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2017. Vaadatud 1. novembril 2017. Kalmistute register HAUDI Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Maarja Magdaleena (Piero della Francesca)

„Maarja Magdaleena“ on itaalia kunstniku Piero della Francesca (umbes 1416/1417–1492) fresko. Teos asub Arezzo püha Peetruse ja püha Donatuse katedraali vasakus külglöövis, käärkambrisse viiva ukse kõrval. Birgit Laskowski, Piero della Francesca, collana Maestri dell'arte italiana, Gribaudo, Milano 2007. ISBN 978-3-8331-3757-0 Pietro Allegretti, Piero della Francesca, collana I classici dell'arte, Rizzoli/Skira, Milano 2003, pp. 1132–1133.
Welschnofen

Welschnofen (itaalia: Nova Levante) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15km Bolzanost kagus. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1910 inimest ja valla pindala on 50.8km². Welschnofen külgneb järgmiste valdadega: Karneid, Moena, Deutschnofen, Pozza di Fassa, Predazzo, Tiers ja Vigo di Fassa. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 94.00% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 5.53% itaalia keelt ja 0.47% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles) Rosengarten Latemar - Eggental (inglise keeles)
Eelisasendus

Eelisasendus (ingl. k preemption) tähendab seda, et teatud algoritm – plaanur – saab peatada töös oleva protsessi töötlemise, eelistades sellele kõrgema prioriteediga protsessi ja lükates selle töötlusse. Shortest Job Next (SJN) Shortest Remaining Time Next (SRTN) Ressursijaotus
Kristuse ristimine (Piero della Francesca)

„Kristuse ristimine“ on itaalia kunstniku Piero della Francesca (umbes 1416/1417–1435) maal. "The Baptism of Christ" [Kristuse ristimine] (inglise). Rahvusgalerii. Vaadatud 1.11.2017. Birgit Laskowski, Piero della Francesca, collana Maestri dell'arte italiana, Gribaudo, Milano 2007. ISBN 978-3-8331-3757-0 Pietro Allegretti, Piero della Francesca, collana I classici dell'arte, Milano, Rizzoli/Skira, 2003, pp. 90–91. Silvia Ronchey, L'enigma di Piero, BUR, Milano 2006 ISBN 978-88-17-01638-4 Pierluigi De Vecchi ed Elda Cerchiari, I tempi dell'arte, volume 2, Bompiani, Milano 1999. ISBN 88-451-7212-0 Louise Govier, The National Gallery, guida per i visitatori, Louise Rice, Londra 2009. ISBN 978-1-85709-470-1
Breda alistamine

"Breda alistamine" ehk "Piigid" (hispaania keeles "El cuadro de las lanzas" või "Las lanzas") on Hispaania ühe tuntuima maalikunstniku Diego Rodríguez de Silva y Velázqueze (1599 Sevilla – 6. august 1660 Madrid) 1634.–1635. aastal loodud sõjateemaline maal. Maal kuulub Velázqueze olulisemate tööde hulka ja on mõõtmetelt tema suurimaid. Velázquez oli Hispaania kuninga Felipe IV õukonnakunstnik. Maal on üks piltide sarjast, mis ülistab Felipe IV sõjalisi võite. Breda kindluse alistamine 1625. aastal oli Hispaania armee oluline võit Madalmaade vastu peetud Kaheksakümneaastase sõja (1568–1648) käigus. Maali inspiratsiooniks oli Velázqueze sõit Itaaliasse 1634. aastal, kus ta kohtus Ambrogio Spinolaga. Spinola oli Genova vabariigi aristokraat, kes juhtis Breda vallutamist Hispaania kindrali auastmes. Maalil on kujutatud Madalmaade väejuhti, kes ulatab vallutatud Breda võtme võidukale Hispaania kindralile Spinolale. See sündmus on kujutatud loomulikult ja sundimatult, ilma paatoseta. Õhu ja valguse käsitlus on teostatud meisterlikult. Velázquez on hästi tabanud selle stseeni inimlikku draamat, näidates hispaania sõdurite võitjauhkust, aga ka väsimust pärast 10-kuulist piiramist. Piikide turritav rida nende selja taga on andnud maalile tema teise nime – "Piigid". James Morris, Spain, 1964, p. 29. "Kunst" Andrew Graham-Dixon, Tallinn 2010, Kirjastus Varrak lk. 218
Sadama turg

Sadama turg on turg Tallinna kesklinnas Sadama asumis aadressil Sadama tänav 25-4. Turul kaubeldakse toidu ja käsitööga. Turu juures tegutseb kohvik Kai. http://www.sadamaturg.ee/ (vaadatud 01.11.2017) Turu koduleht
Kristuse ristimine (El Greco)

„Kristuse ristimine“ on hispaania kunstniku El Greco (1541–1614) maal. Álvarez Lopera, José. El Greco. Madrid: Arlanza, 2005. ISBN 84-9550-344-1. Cirlot, Lourdes. Museo del Prado I Col. «Museos del Mundo», Tomo 6 (en castellà). Espasa, 2007. ISBN 978-84-674-3809-3. Scholz-Hänsel, Michael. El Greco. Colonia: Taschen, 2003. ISBN 978-3-8228-3173-1.
Külli Tammur

Külli Tammur (sünninimi Külli Urvik; sündinud 22. aprillil 1983) on Eesti riigiametnik ja poliitik, alates 3. maist 2024 Põhja-Tallinna linnaosa vanem, 30. oktoobrist 2017 Lääne-Harju vallavolikogu esimees. Ta lõpetas aastal 2010 Tallinna Ülikooli, ta on töötanud viimastel aastatel Keskkonnaagentuuri projektijuhina. Aastatel 2009–2017 oli ta Padise vallavolikogu esimees. Nii 2009. aasta kohalikel valimistel kui ka 2013. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta valimisliidu "Koostöö" nimekirjas, sai 2009. aastal 22 häälega asendusmandaadi ja 2013. aastal 46 häälega otsemandaadi. 2017. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta moodustamisel olnud Lääne-Harju vallas valimisliidu "Valimisliitude Ühendus" nimekirjas, sai kokku 134 häält ja pääses selle tulemusega vallavolikogusse. Vallavolikogu esimesel istungil valiti ta ühehäälselt volikogu esimeheks. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Eesti 200 nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 1275 häält ning ei osutunud valituks. http://info.kov2013.vvk.ee/kandidaadid/?code=0037&scode=0562&cid=1216 Padise Vallavolikogu valimiste tulemused ja koosseisud 1993-2013 Padise vald, 6.09.2016 (vaadatud 1.11.2017) Valimistulemus Padise vallas Vabariigi Valimiskomisjon: KOV2009 (vaadatud 1.11.2017) Valimistulemus Padise vallas Vabariigi Valimiskomisjon: KOV2013 (vaadatud 1.11.2017) Valimistulemus Lääne-Harju vallas valimised.ee (vaadatud 1.11.2017)
Värska Kultuurikeskus

Värska Kultuurikeskus on kultuurimaja Võru maakonnas Värskas aadressil Pikk tänav 12. Kultuurimaja kuulub Setomaa Kultuurikeskuse koosseisu koos Lüübnitsa Külakeskuse, Obinitsa Külakeskuse ja Luhamaa Külamajaga. Kultuurikeskuse kahte saali on võimalik kasutada kontsertide, diskode, tantsuklubide, teatrite, seminaride, kinoõhtute ja muude sündmuste korraldamiseks Keskus ehitati 1941–1960. Keskus renoveeriti 2008. https://web.archive.org/web/20171101211638/http://www.rahvakultuur.ee/Varska-Kultuurikeskus_147?view_building=211 (vaadatud 01.11.2017) https://web.archive.org/web/20171101211712/http://www.verska.ee/et/kultuurikeskus (vaadatud 01.11.2017) Keskusest Värska valla kodulehel Keskus Facebookis