laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pertti Purhonen

Pertti Ilmari Purhonen (19. aprill 1942 Helsingi – 5. veebruar 2011 Porvoo) oli Soome poksija. Purhonen oli kokku üheksakordne Soome meister – kergekaalus (kuni 60 kg) aastatel 1960–1961, I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1962. aastal ja II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1963–1968. Purhonen sai 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlusel II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ričardas Tamulisele (NSV Liit). Purhonen poksis veebruarist kuni detsembrini 1969 elukutselisena. Ta pidas kokku 2 kohtumist ning võitis need mõlemad (neist 1 nokaudiga). Pertti Purhonen veebisaidil Olympedia (inglise) Pertti Purhonen lehel BoxRec. Inglise keeles
Aleksander I (paavst)

Aleksander I (ladina Alexander; kreeka keeles Ἀλέξανδρος 'meeste kaitsja') oli kuues paavst. Tema ametiaja kohta puuduvad tolleaegsed allikad. Varasemad allikad annavad tema ametiaja pikkuseks 7–10 aastat. "Liber Pontificalise" järgi valitses ta 8 aastat 5 kuud ja 2 päeva. Tänapäeval on tunnustatud seisukoht, et tema ametiaeg kestis 10 aastat. "Liber Pontificalise" järgi oli ta pärit Roomast Caput Tauri piirkonnast ja tema isa nimi oli samuti Alexander. Ta oli Plutarchose ja Plinius Noorema õpilane. Traditsiooni järgi sai ta paavstiks 20- või 30-aastaselt. Aleksander I sätestas "Liber Pontificalise" järgi kodude õnnistamise soolatud veega. Ta sätestas missakaanonis osa, mis algab sõnadega "Qui pridie" (eesti keeles "Oma kannatuste eelõhtul"). Talle kuulub ka nõue, et hostia peab olema tehtud hapnemata tainast. Ta ordineeris kuus presbüterit, kaks diakonit ja viis piiskoppi. Talle on omistatud üks teos, kuid kirikuloolased ei pea selle autoriks teda. "Liber Pontificalise" järgi suri ta märtrina koos presbüter Eventiuse ja diakon Theodorusega. Aleksandril olevat Via Nomentanal pea maha raiutud. 834 viidi tema reliikviad Freisingisse. 1855 leiti tema väidetava martüüriumipaiga lähistelt Alexandri, Eventuluse ja Theodoluse nimedega hauakrüpt, mis seostati paavstiga. Aleksander I austatakse katoliku ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 3. mail. J. N. D. Kelly: The Oxford Dictionary of Popes. 1996. Liber Pontificalis. Artikkel Aleksander I kohta. (inglise keeles) Aleksander I kirjad.
Isarn

Isarn ka Izarn, Isard või Ysarns (ladinapäraselt Isarnus) on oksitaani nimi, mis võib viidata järgmistele isikutele: Isarn (suri 948) oli Pallars'i krahv Isarn (950–976) oli Grenoble'i piiskop Peire Isarn (suri 1226) oli katarite piiskop Carcassonne'is Isarni nime kandsid 13. sajandi keskpaiku kolm üksteisest raskesti eristatavat trubaduuri (Isarn Marques, Isarn Rizol ja Raimon Isarn) Isarn (enne 1292) oli inkvisiitor Isarnus Fontianost (suri 1310) oli Riia, Lundi ja Salerno peapiiskop
Del Norte maakond

Del Norte maakond on maakond Ameerika Ühendriikides California osariigis. Asub osariigi loodenurgas. Piirneb põhjas Oregoni ja läänes Vaikse ookeaniga. Suuremad asulad on Bertsch-Oceanview, Crescent City, Crescent City North ja Klamath. Maakond loodi 1857 osast Klamathi maakonnast. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. http://www.co.del-norte.ca.us/
Simunapäev

Simunapäev on 28. oktoobril tähistatav apostlite Siimona ja Juuda Taddeuse mälestuspäev, neist esimese järgi on päev ka nimetuse saanud. Lõuna-Tartumaal, Viljandimaal ja Võrumaal märkis see päev jäätumise algust ja talveteede ootust. Eestis on neile apostlitele pühitsetud Simuna kirik. Keskajal oli Tallinna Püha Vaimu kirikus, Siimoni ja Juuda altar ja Tartu toomkirikus samanimeline kabel. Simunapäev Berta, eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas
Nameisis

Nameisis (kaasaegsetes allikates Nameise, Nameyxe; läti keeles ka Namejs, Nameitis) oli Tērvete semgalite vanem (nimetatud ka kuningaks), 1279. aastal alanud Liivi ordu vastase semgalite ülestõusu üks juhte. Peamine allikas Nameisise kohta on Liivimaa vanem riimkroonika, mainitud on teda ka Franciscus de Moliano ülekuulamisprotokollides 1312. aastal. Arvatakse, et juba 1270. aastal, mil orduväed Tērvete linnuse vallutasid ja semgalitega rahu tegid, võis Nameisis olla sealne valitseja. Pärast Liivi ordu 1279. aastal organiseeritud sõjaretke leedulaste vastu, mis lõppes kaotuse ja semgalitest abijõudude lahinguväljalt põgenemisega, algas semgalite aladel ülestõus. Selle põhjusena on nähtud maksude tõstmist ja/või ordu poolt pidusöögile kutsutud mõnede semgali ülikute tapmist. Hiljem oli ka üks orduvend andnud Nameisisele kõrvakiilu. Samal aastal vallutati Nameisise juhtimisel orduvendade käes olnud Tērvete linnus ja astuti liitu leedulastega. Hiljem ründas ta oma väega semgalite Dobele linnust piiramas käinud orduvendi ja kuralasi, kuid sai lüüa ja taandus. 1279./1280. aasta talvel võitsid rüüsteretkel olevad Nameisise semgalid lahingus väikest orduvendade salka. 1281. aastal alistus Tērvete linnus piiramise järel ordule ja Nameisis lahkus Leedumaale. On arvatud, et võis olla Leedu vürsti Traidenise vasall. Viimast korda mainitakse teda allikates samal aastal osalisena leedulaste Preisimaale tehtud sõjakäigus. Nameisise edasisest saatusest Leedus pole midagi teada. Küll on teada, et hiljem, 1289.–1290. aastal, järgnesid talle sinna mitmed teisedki semgalid, kelle elu ordu sagedased sõjaretked raskeks tegid, kuid kes ei tahtnud neile alistuda. Liivimaa ristisõda historia.lv, Nameisis (Tērvetes zemgaļu vecākais) Liivimaa vanem riimkroonika. Tõlkinud ja kommenteerinud Urmas Eelmäe, teaduslikult toimetanud Enn Tarvel. 2003. Värsid 8411–8452, 8605–8812, kommentaar (8662), lk 143–144, 146–149, 223 Liivimaa vanem riimkroonika, 9038–9102, lk 152–153 Liivimaa vanem riimkroonika, 9193–9404, lk 155–158 Liivimaa vanem riimkroonika, 9543–9682, lk 160–162 Latvijas vēstures enciklopēdija, Nameisis Liivimaa vanem riimkroonika, 11338–11637, lk 186–191
Suda jõgi

Suda [s'uuda] on jõgi Venemaa Euroopa-osas Vologda oblastis. Voolab valdavalt kagusse. Suubub Volgal asuvasse Rõbinski veehoidlasse. Suudmes asub Suda küla. Pikkus 184 km, valgala 13 500 km². Keskmine vooluhulk on 134 m³/s. Jõgi on kiirevooluline. Suuremad lisajõed on Sjogda, Andoga, Kolp ja Voron.
Kadri Hinrikus

Kadri Hinrikus (sündinud 22. juunil 1970) on eesti lastekirjanik ja ajakirjanik. Kadri Hinrikus on lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli näitejuhtimise erialal.[viide?] Kadri Hinrikus töötas paar aastat Kuku raadios uudistediktori ja saatejuhina. Televisioonitööd alustas ta uudistetoimetajana TV1-s, kust suundus Eesti Televisiooni hommikuprogrammi "Terevisioon" uudistetoimetajaks. Kuni 2017. aastani oli ta ETV uudistesaate "Aktuaalne kaamera" toimetaja-saatejuht. Hinrikus on juhtinud ka muid ETV saateid ("Tähelaev", "Eesti Teater 100") ning teinud kaastööd ETV keskkonnasaatele "Osoon". Lastekirjandusse tuli Kadri Hinrikus mälestusteraamatutega "Miia ja Friida" ja "Kui emad olid väikesed". 2019. aastast töötab ta lasteajakirja Täheke toimetajana. 2014. aastast on ta Eesti Kirjanike Liidu liige. 2008 "Miia ja Friida". Eesti Ekspressi Kirjastus. ISBN 9789949444045 2009 "Kui emad olid väikesed". Eesti Ekspressi Kirjastus. ISBN 9789949444328 2010 "Põmmu, Podsu ja teised sõbrad". AS Eesti Ajalehed. ISBN 9789949444977 2012 "Et head haldjad sind hoiaksid". Tammerraamat. ISBN 9789949482597 (2019 avaldatud ka vene keeles) 2014 "Konnade mäss". Tammerraamat. ISBN 9789949526475 2015 "Suur maailmareis". Tammerraamat. ISBN 9789949526680 2015 "Taaniel Teine". Tammerraamat. ISBN 9789949565061 (2017 avaldatud ka vene keeles) 2016 "Sandra 12 kuud". Tammerraamat. ISBN 9789949565542 2017 "Katariina ja herned". Tammerraamat. ISBN 9789949565979 2018 "Ära muretse mu pärast". Tammerraamat. ISBN 9789949616510 2018 "Sõna vägi on suurem kui sõjavägi". Koolibri. ISBN 9789985041093 2019 "Tohuvabohu". Tallinna Raamatutrükikoda. ISBN 9789949997152 2019 "Millest sa unistad?". Tammerraamat. ISBN 9789949616947 2020 "Taks ja Dogi". Tammerraamat. ISBN 9789949690541 (2021 avaldatud ka läti keeles) 2021 "Elevant". Tammerraamat. ISBN 9789949690749 2022 "Võta aega olla liblikas". Koolibri. ISBN 9789985048092 2018 Tartu lastekirjanduse auhind ("Katariina ja herned") 2022 Tartu lastekirjanduse auhind ("Elevant") Kadri Hinrikus ETVst koondamisest: tundsin, et ei kuulu enam üldse kuhugi, ja see tegi haiget. Kroonika, 2. mai 2018. "Tartu lastekirjanduse auhinna pälvis Kadri Hinrikus". ERR. 25. aprill 2022. Vaadatud 25. aprillil 2022.
Armin Kõomägi

Armin Kõomägi (sündinud 5. juulil 1969) on eesti kirjanik ja ettevõtja ning jalgpallur "Amatöör". Pegasus 2005. ISBN 9789949409839 "Nägu, mis jäi üle". Pegasus 2007. ISBN 9789949425464 "Pagejad". Jumalikud Ilmutused 2009. ISBN 9789985992906 "Hea firma". Jumalikud Ilmutused 2011. ISBN 9789949912971 "Minu Mustamäe". Tuum 2013. ISBN 9789949918690 "Lui Vutoon". Tuum 2015. ISBN 9789949960552 "Minu erootika saladus". Sebastian Loeb 2017. ISBN 9789949815548 "Perifeeria kangelased". Loomingu Raamatukogu. Nr 27-28. 2020. ISBN 9771406051118 2006 Friedebert Tuglase novelliauhind ("Anonüümsed logistikud". Looming, 2005, nr 4) 2007 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (isikliku panuse eest Eesti filmikunsti) 2015 Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistluse I koht (käsikiri "Lui Vutoon") 2018 Friedebert Tuglase novelliauhind ("Goglomov". Kogumikus "Minu erootika saladus", 2017, lk 182–201) 2019 August Gailiti nimeline novelliauhind ("Goglomov") "EKL-i romaanivõistluse võitis Armin Kõomägi käsikirjaga "Lui Vutoon"", kultuur.err.ee, 3. juuni 2015 Armin Kõomägi Estonian Literature Centre lehel
Kollane nägu

"Kollane nägu" (inglise keeles The Adventure of the Yellow Face) on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Jutustus ilmus ajakirjas Strand Magazine 1893. aastal. "Kollane nägu" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi memuaarid". Sherlock Holmes doktor Watson Grant Munro Effie Munro "Sherlock Holmesi memuaarid" (Varrak 1993; tõlkija Krista Kaer; lk 28–45) "Sherlock Holmesi lood" 1. osa (Varrak 2003; tõlkijad Ester Heinaste, Krista Kaer, Villem Pedajas ja A. Tann; lk 359–371) "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer) The Abbreviations. The Canon by Jay Finley Christ. The Diogenes Club
Kolletamispäev

Kolletamispäev on 14. oktoobril ja see on ristiusueelne tähtpäev, millele võib kirikukalendris leida vaste vaid oletamisi: sama päev on paavst Calixtus I mälestuspäev. Kolletamispäev tähistab talve saabumist loodusesse. Selleks ajaks on lehed oma värvi muutnud ning puud valmistuvad talvisesse puhkeseisundisse jääma.
Maaklerikontori ametnik

"Maaklerikontori ametnik" (inglise keeles The Adventure of the Stockbroker's Clerk) on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Jutustus ilmus ajakirjas Strand Magazine 1893. aastal. "Maaklerikontori ametnik" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi memuaarid". Sherlock Holmes doktor Watson Hall Pycroft Arthur Pinner Beddington "Sherlock Holmesi memuaarid" (Varrak 1993; tõlkija Krista Kaer; lk 46–64) "Sherlock Holmesi lood" 1. osa (Varrak 2003; tõlkijad Ester Heinaste, Krista Kaer, Villem Pedajas ja A. Tann; lk 371–383) "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer) The Abbreviations. The Canon by Jay Finley Christ. The Diogenes Club
Gloria Scott

"Gloria Scott" (inglise keeles The Adventure of the Gloria Scott) on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Jutustus ilmus ajakirjas Strand Magazine 1893. aastal. "Gloria Scott" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi memuaarid". Sherlock Holmes doktor Watson Victor Trevor härra Trevor James Armitage Jack Prendergast Hudson "Sherlock Holmesi memuaarid" (Varrak 1993; tõlkija Krista Kaer; lk 64–82) "Sherlock Holmesi lood" 1. osa (Varrak 2003; tõlkijad Ester Heinaste, Krista Kaer, Villem Pedajas ja A. Tann; lk 383–396) "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer) The Abbreviations. The Canon by Jay Finley Christ. The Diogenes Club
Musgrave'i rituaal

"Musgrave'i rituaal" (inglise keeles "The Adventure of the Musgrave Ritual") on Arthur Conan Doyle'i jutustus, kus astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Jutustus ilmus ajakirjas Strand Magazine 1893. aastal. "Musgrave'i rituaal" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi memuaarid". Sherlock Holmes doktor Watson Reginald Musgrave Richard Brunton Rachel Howells "Sherlock Holmesi memuaarid" (Varrak 1993; tõlkija Krista Kaer; lk 83–101) "Sherlock Holmesi lood" 1. osa (Varrak 2003; tõlkijad Ester Heinaste, Krista Kaer, Villem Pedajas ja A. Tann; lk 396–408) "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer) The Abbreviations. The Canon by Jay Finley Christ. The Diogenes Club
Reigate'i mõistatus

"Reigate'i mõistatus" (inglise keeles The Adventure of the Reigate Squire, ka The Adventure of the Reigate Squires või The Adventure of the Reigate Puzzle) on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Jutustus ilmus ajakirjas Strand Magazine 1893. aastal. "Reigate'i mõistatus" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi memuaarid". Sherlock Holmes doktor Watson vana Cunningham Alec Cunningham "Sherlock Holmesi memuaarid" (Varrak 1993; tõlkija Krista Kaer; lk 102–120) "Sherlock Holmesi lood" 1. osa (Varrak 2003; tõlkijad Ester Heinaste, Krista Kaer, Villem Pedajas ja A. Tann; lk 408–421) "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer) The Abbreviations. The Canon by Jay Finley Christ. The Diogenes Club
Vigane mees

"Vigane mees" (inglise keeles "The Adventure of the Crooked Man") on Arthur Conan Doyle'i jutustus, kus astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Jutustus ilmus ajakirjas Strand Magazine 1893. aastal. "Vigane mees" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi memuaarid". Sherlock Holmes doktor Watson Major Murphy Kolonel Barclay "Sherlock Holmesi memuaarid" (Varrak 1993; tõlkija Krista Kaer; lk 121–136) "Sherlock Holmesi lood" 1. osa (Varrak 2003; tõlkijad Ester Heinaste, Krista Kaer, Villem Pedajas ja A. Tann; lk 421–432) "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer) The Abbreviations. The Canon by Jay Finley Christ. The Diogenes Club
Kodune patsient

"Kodune patsient" (inglise keeles The Adventure of the Resident Patient) on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Jutustus ilmus ajakirjas Strand Magazine 1893. aastal. "Kodune patsient" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi memuaarid". Sherlock Holmes doktor Watson doktor Percy Trevelyan Hr. Blessington "Sherlock Holmesi memuaarid" (Varrak 1993; tõlkija Krista Kaer; lk 170–189) "Sherlock Holmesi lood" 1. osa (Varrak 2003; tõlkijad Ester Heinaste, Krista Kaer, Villem Pedajas ja A. Tann; lk 454–467) "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer) The Abbreviations. The Canon by Jay Finley Christ. The Diogenes Club
Kreeka keele tõlk

"Kreeka keele tõlk" (inglise keeles The Adventure of the Greek Interpreter) on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Jutustus ilmus ajakirjas Strand Magazine 1893. aastal. "Kreeka keele tõlk" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi memuaarid". Sherlock Holmes doktor Watson Hr. Melas Harold Latimer Wilson Kemp "Sherlock Holmesi memuaarid" (Varrak 1993; tõlkija Krista Kaer; lk 189–206) "Sherlock Holmesi lood" 1. osa (Varrak 2003; tõlkijad Ester Heinaste, Krista Kaer, Villem Pedajas ja A. Tann; lk 467–479) "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer) The Abbreviations. The Canon by Jay Finley Christ. The Diogenes Club
Laevastikuleping

"Laevastikuleping" (inglise keeles "The Adventure of the Naval Treaty") on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Jutustus ilmus ajakirjas Strand Magazine 1893. aastal. "Laevastikuleping" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi memuaarid". Sherlock Holmes doktor Watson Percy Phelps Joseph Harrison "Sherlock Holmesi memuaarid" (Varrak 1993; tõlkija Krista Kaer; lk 138–169) "Sherlock Holmesi lood" 1. osa (Varrak 2003; tõlkijad Ester Heinaste, Krista Kaer, Villem Pedajas ja A. Tann; lk 432–454) "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer) The Abbreviations. The Canon by Jay Finley Christ. The Diogenes Club
Viimane juhtum

"Viimane juhtum" (inglise keeles The Adventure of the Final Problem) on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Jutustus ilmus ajakirjas Strand Magazine 1893. aastal. "Viimane juhtum" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi memuaarid". Sherlock Holmes doktor Watson James Moriarty "Sherlock Holmesi memuaarid" (Varrak 1993; tõlkija Krista Kaer; lk 207–224) "Sherlock Holmesi lood" 1. osa (Varrak 2003; tõlkijad Ester Heinaste, Krista Kaer, Villem Pedajas ja A. Tann; lk 479–491) "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer) The Abbreviations. The Canon by Jay Finley Christ. The Diogenes Club
Turvasmuld

Turvasmuld on tahke osa koostisest tulenev üldmõiste mulla kohta, mille moodustab orgaaniliste jäänuste muundumisel tekkinud turvas ja kus mineraalosa sisaldub vähem kui 50%. Turvasmulla vastand on mineraalmuld. Mineraalmuld Soomuld Soostunud muld Turvastunud muld http://www.botany.ut.ee/mullaveeb/sisu/yldine.html (vaadatud 23.04.2010)
Walter Fontana

Walter Fontana (sündinud 1. veebruar 1986 Schios Vicenza provintsis) on Itaalia pop rock'i bändi Lost laulja. Intervista a Walter Fontana, leader dei Lost, bassanonet.it 21.10.2008
Turvastunud muld

Turvastunud muld on muld, mille 10–30 cm tüseduse pindmise kihi moodustab alla 50% mineraalaineid sisaldav turvas. Need mullad moodustavad Eesti maismaast 6,3% ja neist oli 1994. aastal haritava maana kasutusel 15%. Turvasmuld Eesti entsüklopeedia 9. kd. (1996). Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Bjørn Dæhlie

Bjørn Erlend Dæhlie (sündinud 19. juunil 1967) on Norra endine murdmaasuusataja. Ta on 8-kordne olümpiavõitja ja 9-kordne maailmameister. Dæhlie on võitnud taliolümpiamängudelt (1992, 1994 ja 1998) kokku 12 medalit: 8 kuld- ja 4 hõbemedalit. Samuti oli ta üliedukas maailmameistrivõistlustel (1991, 1993, 1995, 1997 ja 1999), kus ta sai kokku 17 medalit, millest 9 olid kuldsed. Eriti edukas aasta oli 1997, kui ta sai maailmameistrivõistlustel medali kõigilt viielt alalt. Maailma karikasarjas võitis ta kuus üldkarikat. Ta võitis 46 karikasarja etappi, mis on kõigi aegade parim tulemus. 1992. aastal sai Bjørn Dæhlie koos Vegard Ulvangiga Peer Gynti auhinna, mis antakse kord aastas Norrat maailmas positiivselt tutvustanud isikule. Praegu tegeleb Dæhlie spordirõivaste disainimise ja tootmisega. 1992 Albertville'is olümpiavõitja 15 km jälitussõidus olümpiavõitja 50 km vabastiilis olümpiavõitja 4×10 km teatesõidus hõbemedal 30 km klassikas 1994 Lillehammeris olümpiavõitja 10 km klassikas olümpiavõitja 15 km jälitussõidus hõbemedal 30 km vabastiilis hõbemedal meeste 4×10 km teatesõidus 1998 Naganos olümpiavõitja 10 km klassikas olümpiavõitja 50 km vabastiilis olümpiavõitja meeste 4×10 km teatesõidus hõbemedal 15 km jälitussõidus 1991 Val di Fiemmes maailmameister 15 km jälitussõidus maailmameister 4×10 km teatesõidus 1993 Falunis maailmameister 30 km klassikas maailmameister 4×10 km teatesõidus maailmameister jälitussõidus pronksmedal 50 km vabastiilis 1995 Thunder Bay’s maailmameister 4×10 km teatesõidus hõbemedal 30 km klassikas hõbemedal 10 km klassikas hõbemedal 50 km vabatehnikas 1997 Trondheimis maailmameister 10 km klassikas maailmameister 15 km jälitussõit vabastiilis maailmameister 4×10 km teatesõidus hõbemedal 30 km vabastiilis pronksmedal 50 km klassikas 1999 Ramsaus hõbemedal 4×10 km teatesõidus pronksmedal 30 km vabastiilis 1. koht: 1992, 1993, 1995, 1996, 1997, 1999 2. koht: 1994, 1998 3. koht: 1990, 1991 Bjørn Dæhlie osales 117 maailma karikasarja etapil ja jõudis kolme parema hulka 81 korda, millest 46 ta võitis. 1997 Aftenposteni kuldmedal Suusatamine 1992. aasta taliolümpiamängudel Suusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel Suusatamine 1998. aasta taliolümpiamängudel Koduleht Bjørn Dæhlie FIS-i kodulehel (inglise)
Sumo

Sumo (jaapani keeles 相撲 sumō) on Jaapani traditsiooniline maadlus. Elukutseliste maadlejate puhul kasutatakse nimetust ōzumō (jaap. k. 大相撲 ōzumō), suur sumo, eristamaks seda harrastajate amazumōst (jaap.k. アマ相撲 amazumō). Ōzumō kasutamine tänapäeval on suhteliselt uus, kuigi ala ise on igivana ja selle alged ulatuvad kuni 2000 aastat tagasi. Sumo maadlust peetakse ringis (dohyō), mille läbimõõt on 4,55 m (14,9 jalga) ja pindala 175 ruutjalga. Ringi täidab saviliiv ja see on traditsiooniliselt piiratud riisivihkudega. Sumoka eesmärk on vastane ringist välja trügida või tõsta. Võidu toob ka võte, mis sunnib vastast puudutama areeni pinda mõne muu kehaosaga peale jalataldade. Ametlikus sumotehnikate nimekirjas on üle 80 võtte. Vaatamata maadlejate kaalukusele kestavad mõned matšid vaid loetud sekundeid. Esimesed kindlad teated Jaapanis korraldatud sumovõistlusest on pärit 642. aastast. Sellest ajast alates on pidevalt korraldatud sumoturniire keisri õukonnas. Turniir toimus sügiseste põllutööde lõppu tähistava püha ajal. Tollane sumo ei olnud siiski veel tänapäevane rangete reeglitega võistlus, vaid pigem lihtsalt käsitsivõitlus, mis võis lõppeda ka ühe osapoole surmaga. Keisri käsul pidi iga provints saatma oma esindaja, kes pidi oma kuludega kohale sõitma. Sumo on tihedalt seotud Jaapani usundi sintoismiga. Legendi järgi pidi jaapanlaste üks esiisa Take-mikazuchi võitlema rivaalitseva hõimupealikuga ja võitis teda. Veel tänapäevalgi korraldatakse mõnedes shinto-templites sumoga sarnast rituaalset tantsu, mis kujutab maadlust kami ehk jumalaga. Tokugawa ajastul fikseeriti sumovõtete (kimarite) loend, mis koosnes 72 võttest. 2010. aasta seisuga on võtete nimekirjas 82 võtet pluss 5 nn mitte-võtet, mille tagajärjel matš lõppeb enne võtte sooritamist. Alates 1958. aastast toimub aastas 6 ōzumō-turniiri, iga turniir kestab 15 päeva. Enne igat turniiri koostatakse uus sumomaadlejate edetabel (banzuke). Maadlejad jagunevad 6 võistlusklassi. Neist kõrgeim on makuuchi. Makuuchi kõrgeim positsioon on yokozuna. Yokozunasid on 1–2, neile järgnevad edetabelis ōzeki (2–5 maadlejat), sekiwake (2) ja komusubi (2). Neile järgnevad maegashira-maadlejad, keda on nii mitu, et koos ülemistel astmetel olevate maadlejatega oleks makuuchis kokku 42 maadlejat. Alates 18. sajandist on mõnedes Jaapani piirkondades korraldatud ka naiste sumo (onnazumo) peamiselt rituaalseid etendusi. Profisumos ei ole naistel seni kohta, kuna vanade reeglite kohaselt on sumo ring püha ja naise käsi ega jalg ei tohi seda puudutada. Amatööride võistlusi korraldatakse siiski mitmel pool maailmas, ka Eestis tegutseb mitmeid noori naissumokaid. Sumomaadleja kohta kasutatakse nimetusi rikishi (力士) või sumōtori (相撲取). Maadlejatele antakse nende jõudmisel makushita või jūryō-liigasse, kuid välismaa maadlejatel nende karjääri alguses võistlejanimi ehk shikona. Sumo koduleht Rules of Sumo Meie Baruto koduleht