laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mathilde Lüdig-Sinkel

Mathilde-Louise Lüdig-Sinkel (3. aprill 1876, , Kärdla – 26. september 1953 Buffalo) oli eesti laulja (sopran). Ta õppis laulmist aastatel 1898–1904 Peterburis H. von Schrencki laulukoolis. Ta oli esimesi eesti kontsertlauljaid ja esimene eesti laulude heliplaadistaja. Ta esines aastatel 1904–1918 Petrogradis (seejuures aastatel 1904–1913 krahv Aleksandr Šeremetjevi kontsertidel) solistina ning kodumaal oratooriumides (Georg Friedrich Händeli "Messias", Franz Joseph Haydni "Loomine" ja "Aastaajad", Wolfgang Amadeus Mozarti "Reekviem", Gioachino Rossini "Stabat Mater") ja kammermuusikaklassikaga. Ta on laulnud mitmes linnas Saksamaal ja aastal 1922 Pariisis. Ta töötas aastatel 1919–1926 Tallinna Konservatooriumis lauluõppejõuna, tema õpilaseks oli Marta Rungi. Ta läks aastal 1939 Saksamaale, hiljem USA-sse, kus ta ka suri. Tema abikaasa oli Mihkel Lüdig, neil oli kaks poega, poeg Peeter Paul Lüdig oli pianist, organist ja dirigent. Eesti muusika biograafiline leksikon. 2. köide: N–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 458. Mathilde Lüdig-Sinkel Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Sünnikanne Pühalepa koguduse meetrikaraamatus – EAA.3168.1.4a:25 Perekond Tallinna Kaarli Koguduse personaalraamatus – TLA.1359.2.65:91 Surmakuulutus ajalehes Vaba Eesti Sõna – Vaba Eesti Sõna = Free Estonian Word : Estonian weekly, 1 oktoober 1953, lk.12
Esiliiga B 2014

Esiliiga B 2014 on Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga, Esiliiga B, 2. hooaeg, mis algas 28. veebruaril ning lõppeb 9. novembril 2014. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) võidud; 4) punktid omavahelistest mängudest; 5) väravate vahe omavahelistest mängudest; 6) väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Fair Play punktid. (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu. Pärast meistrivõistluste lõppu tõusevad esiliiga B 1. ja 2. koha saanud meeskonnad järgmiseks hooajaks Esiliiga A-sse. Esiliiga B 3. koha saanud meeskond mängib Esiliiga A 8. koha saanud meeskonnaga kaks üleminekumängu, kodus ja võõrsil. Esiliiga B 9. ja 10. koht langevad järgmiseks hooajaks Teise liigasse. Esiliiga B 8. kohale jäänud meeskond mängib kaks üleminekumängu (kodus ja võõrsil) Teise liiga piirkondades 2. kohale tulnud võistkondade omavaheliste mängude võitjaga. Meistriliiga 2014 Esiliiga 2014 II liiga 2014 III liiga 2014 IV liiga 2014 "Eesti 2015. a meistrivõistluste Premium ja Esiliiga juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 19. november 2014. Vaadatud 27. oktoober 2015. http://jalgpall.ee/docs/Eesti%202014.%20a%20meistriv%F5istluste%20Premium%20ja%20Esiliiga%20juhend.pdf "Premium liiga kuu parimad on Prosa ja Ratnikov". Eesti Jalgpalli Liit. Vaadatud 4. aprill 2014. "Premium liiga kuu parimad on Prins ja Reintam". Eesti Jalgpalli Liit. Vaadatud 1. mai 2014. "Maikuu parimateks tunnistati Hurt ja Ratnikov". Soccernet.ee. Vaadatud 10. juuni 2014. "Kuu parimateks Kristal ja Omanidze". Soccernet.ee. Vaadatud 7. juuli 2014. "Meistriliiga juulikuu parimad olid Puštov ja Luigend". Õhtuleht. 1. august 2014. Vaadatud 17. august 2014. "Premium liiga kuu parimad tulevad Sillamäelt". Õhtuleht. 12. september 2014. Vaadatud 12. september 2014. "Premium liiga kuu parimad tulevad Sillamäelt". Eesti Jalgpalli Liit. 2. oktoober 2014. Vaadatud 2. oktoober 2014. "Premium liiga kuu parimad on Manucho ja Frantcev". Eesti Jalgpalli Liit. 6. november 2014. Vaadatud 6. november 2014.
Čarnaŭčycy

Čarnaŭčycy (valgevene keeles Чарнаўчыцы, transkribeerituna Tšarnavtšõtsõ, poola keeles Czarnawczyc, ka Czernawczyce või Czerniawczyce) on küla (varem linn ja alev) Valgevenes Bresti oblasti Bresti rajoonis, Čarnaŭčycy külanõukogu halduskeskus. 2005. aastal oli seal 2402 elanikku. Čarnaŭčycys on keskkool, raamatukogu ja klubi. Vaatamisväärsusteks on endine kreekakatoliku, praegune õigeusu kirik aastast 1733, samuti katoliku kirik (1585–1595). Esimest korda on Čarnaŭčycyt mainitud XV sajandil, mil küla oli Wawczkiewiczite valdus. XV sajandi lõpus vahetasid Wawczkiewiczid Iliniczitega valdusi ja omanikke vahetas ka Čarnaŭčycy. XVI sajandi alguseks olid Iliniczid kogunud endale Bresti ümbrusse suured valdused, mille keskuseks oli Čarnaŭčycy. 1521. aastal sai külast alev. 1566. aastal said alevi omanikeks Radziwillid. Alevist sai selle suguvõsa residents ja krahvkonna keskus. Alevis oli Radziwillide loss, samuti ehitas see suguvõsa sinna katoliku kiriku, milles gooti stiili elemendid põimuvad renessansi omadega. Alevit läbis suur Lublini ja Vilniuse vaheline kaubatee, mis avati 1609. aastal. Alevit läbis ka mitu kohaliku tähtsusega teed. 1718. aastal andis Poola kuningas August II Čarnaŭčycyle linnaõigused. 1777. aastal rajati linna 11 vesirattaga vesiveski. Poola jagamisel 1795. aastal läks Čarnaŭčycy Venemaa Keisririigi koosseisu. Ühtlasi läks asula Grabowskite valdusse. Seoses Poola ülestõusuga 1831. aastal arreteeriti kohalik vaimulik, ühtlasi anti sealne katoliku kirik Moskva patriarhaadile üle. 1919–1939 kuulus Čarnaŭčycy Poolale. 1939–1991 kuulus Nõukogude Liidu koosseisu, see üleminek tõi kaasa alevi muutmise külaks. 1987. aastal taastati tulekahjus hävinud endine kreekakatoliku kirik, ühtlasi võeti see kasutusele õigeusu kirikuna. Õigeusu kirik Katoliku kirik Čarnaŭčycy tänavavaade "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. juuni 2015. Vaadatud 25. juunil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Čarnaŭčycy
Rein Mets (usutegelane)

Rein Mets (sündinud 4. aprillil 1951 Tallinnas) on eesti LGBT-aktivist, usutegelane ja inimõiguslane. 1988. aastast elab ta Rootsis Stockholmis. Ta on kirjutanud publitsistikat, olnud tantsija, tantsuõpetaja ja meelelahutusprodutsent. Ta oli usulis-poliitilise liikumise Elu Sõna asutajaid ja 1986–1988 selle juhte. Rein Mets elas oma viielapselise perega Tallinnas Lasnamäel, kuid ta saadeti 1988. aasta veebruaris 48-tunnise etteteatamisega Eesti NSVst välja Rootsi. Režissöör Jaan Kolberg on teinud temast 2012. aastal dokumentaalfilmi "Jeesus, homod ja kiisud" ning ajakirjanik Einar Ellermaa kirjutanud 2019. aastal ilmunud elulooraamatu "Ülestõus. Rein Mets, Elu Sõna ja 1980ndad" (Tammerraamat). Lehekülgi Einar Ellermaa raamatust "Ülestõus. Rein Mets, Elu Sõna ja 1980ndad" "Jeesus, homod ja kiisud" (2012) Eesti Filmi Andmebaasis. Vaadatud 23.07.2021. Einar Ellermaa. Ülestõus. Rein Mets, Elu Sõna ja 1980ndad. Tammerraamat. 2019. Sandra Jõgeva. Patuse pühamehe uskumatu elu. Eesti Ekspress / Areen, 9. oktoober 2019 Galerii | Elu Sõna liikumise ühest juhtfiguurist Rein Metsast ilmus elulooraamat. ohtuleht.ee, 23. september 2019
Rässa allikad

Rässa allikad on kaks ohvriallikat Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Nehatu külas. Allikad on arvele võetud arheoloogiamälestistena. Allikad on üksteisest linnulennult u 800 m kaugusel. Rässa allikas 1 kultuurimälestiste riiklikus registris Rässa allikas 2 kultuurimälestiste riiklikus registris
Valgevene Vabariigi Rahvuslik Olümpiakomitee

Valgevene Vabariigi Rahvuslik Olümpiakomitee (vene Национальный олимпийский комитет Республики Беларусь) on Valgevene rahvuslik olümpiakomitee. Alates 2021. aastast on rahvusliku olümpiakomitee president Viktar Łukašenka. Valgevene olümpiakomitee koduleht Valgevene olümpiakomitee Torino olümpia leht
2014. aasta Läti parlamendivalimised

2014. aasta Läti parlamendivalimised toimusid 4. oktoobril 2014. Kuigi eelmised parlamendivalimised toimusid Lätis alles 2011. aastal ja parlamendi ametiaeg on vastavalt põhiseadusele 4 aastat, näeb Läti põhiseadus ühtlasi ette, et erakorraliste valimiste tulemusel moodustatud parlamendi volitused kestavad ainult 3 aastat. Kuna 2011. aasta valimised olid ennetähtaegsed, tuligi 2014. aastal korraldada uued parlamendivalimised, mille tulemusena astus ametisse seimi 12. koosseis. Valimistel osales 13 poliitilist ühendust, mis panid kokku välja 1156 kandidaati. Valimisnimekirju sai esitada 16. juulist 5. augustini 2014. Valimisteks moodustati Läti territooriumil viis valimisringkonda: Riia, Vidzeme, Latgale, Kurzeme ja Zemgale. Valimiste ajaks oli registreeritud 1 552 235 hääleõiguslikku kodanikku, kes said hääletada 953 valimisjaoskonnas Läti territooriumil ja 98 valimisjaoskonnas, mis asusid välisriikide territooriumil. Erakonna Ühtsus nimekirjas osalesid ka Reformipartei kandidaadid. Eelmistel valimistel koos erakonnaga Koosmeel valimisliidu Koosmeele Keskus moodustanud Läti Sotsialistlik Partei valimistest osa ei võtnud. Septembri keskel tehtud küsitlus ennustas senisele valitsuskoalitsiooni juhterakonnale Ühtsus toetust 15,1%, peamisele opositsioonierakonnale Koosmeel aga toetust 19,7%. Tõenäoliseks peeti siiski senise valitsuskoalitsiooni jätkamist, sest selles osalevate erakondade toetus kokku ulatus ligi 35% ja paljude väiksemate erakondade võimalused parlamenti pääseda olid tagasihoidlikud. Valimispäeval, 4. oktoobril tehtud lävepakuküsitluste andmetel pääses parlamenti kuus erakonda. Valitseva erakonna Ühtsus poolt hääletas 23,8% valijatest ja suurima opositsioonierakonna Koosmeel poolt 21,6% valijatest. Kolmandale kohale tuli Roheliste ja Talurahva Liit, mis sai 19,4% valijate hääled. Küsitluse järgi pääsesid seimi veel Rahvuslik Liit Kõik Läti eest! – Isamaale ja Vabadusele/LNNK (18,5%), Läti Regioonide Assotsiatsioon (6%) ja erakond Südamest Lätile (5,4%). 2014. aasta parlamendivalimiste valimisaktiivsus oli küllaltki väike, hääletamas käis 58,80% hääleõiguslikest kodanikest. Eelmistel valimistel oli valimisaktiivsus 60,55%, seega olulist valimisaktiivsuse vähenemist võrreldes 2011. aastaga ei toimunud. Võrreldes eelmiste valimistega kaotas kõige enam kohti valimised võitnud erakond Koosmeel, mis sai parlamendi uues koosseisus 7 kohta vähem. Kõik teised parlamenti pääsenud erakonnad parandasid eelmiste valimistega võrreldes oma tulemust. Uutest poliitilistest jõududest pääsesid seimi erakond Südamest Lätile ja Läti Regioonide Ühendus. Valituks osutunud poliitikud: Pärast valitsuse moodustamist pääsesid ministrite asendusliikmetena seimi järgmised poliitikud: Hosams Abu Meri, Valters Dambe, Vjačeslavs Dombrovskis, Aleksandrs Kiršteins, Janīna Kursīte, Edgars Putra, Edvards Smiltēns, Veiko Spolītis, Jānis Trupovnieks, Juris Vectirāns ja Andris Vilks. Kaža, Juris. Latvians Likely to Vote to Maintain Status Quo in Elections The Wall Street Journal, 02.10.2014. Экзит-поллы: "Единство" победило, в Сейм прошло шесть партий rus.delfi.lv, 04.10.2014.
Anatoli Berezovoi

Anatoli Berezovoi (vene keeles Анатолий Николаевич Березовой; 11. aprill 1942 Enem – 20. september 2014 Moskva) oli Nõukogude Liidu kosmonaut. Anatoli Berezovoi lõpetas 1965. aastal sõjalennukooli ja töötas seejärel lenduri ja instruktorina. Aprillis 1970 valiti ta kosmonautide ettevalmistusrühma. Ta oli 1982. aastal esimese kosmosejaama Saljut 7 lennanud aparaadi Sojuz T-5 komandör. Maale tagasi saabus ta 211 päeva hiljem. Aastal 1982 sai ta Nõukogude Liidu kangelase aunimetuse. Anatoli Berezovoi läks erru 1992. aastal polkovniku auastmes. Aastatel 1992–1999 oli ta Venemaa kosmonautikaföderatsiooni asepresident. Ушел из жизни Герой Советского Союза, летчик-космонавт Анатолий Николаевич Березовой
Ahti Pekkala

Ahti Antti Johannes Pekkala (20. detsember 1924 Haapavesi – 23. august 2014 Haapavesi) oli Soome poliitik. Enne poliitikasse siirdumist töötas Ahti Pekkala kindlustuse ja panganduse vallas. Ta kuulus Soome Keskparteisse ja oli aastatel 1971–1986 partei aseesimees. Aastatel 1970–1985 oli ta Eduskunna liige, sealhulgas aastatel 1976–1978 Eduskunna esimene aseesimees ja 1978–1979 Eduskunna esimees. Ahti Pekkala oli aastatel 1979–1986 rahandusminister kolmes valitsuses: Mauno Koivisto teises valitsuses ning Kalevi Sorsa kolmandas ja neljandas valitsuses. Aastatel 1986–1991 oli ta Oulu lääni maavanem. Ahti Pekkala kuollut - viimeinen puhe lauantai-iltana, Kaleva 23.8.2014. Ahti Pekkala Eduskunna lehel Ahti Pekkala Eduskunna lehel Järelehüüe Helsingin Sanomates
Peter von Bagh

Kari Peter Conrad von Bagh (29. august 1943 Helsingi – 17. september 2014 Helsingi) oli soome filmiajaloolane, lavastaja, stsenarist, publitsist ja ajakirjanik. Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule. 2013 – Antero Wareliuse auhind Järelehüüe ajalehes Helsingin Sanomat Peter von Bagh andmekogus IMDb (inglise)
Äteritsiputeritsipuolilautatsijänkä

Äteritsiputeritsipuolilautatsijänkä on soopiirkond Soomes Lapi maakonnas Savukoski vallas. Äteritsiputeritsipuolilautatsijänkä on pikim Soome kohanimi. Äteritsiputeritsipuolilautatsijänkä kaardil
Poola Olümpiakomitee

Poola Olümpiakomitee (poola Polski Komitet Olimpijski) on Poola rahvuslik olümpiakomitee. Poola olümpiakomitee koduleht Poola olümpiakomitee Torino olümpia leht
Syneidēsis

Syneidesis (syneidêsis, συνείδησις) on mõiste, mis kreekakeelse sõnana tähendab algselt "koos teadmist", s. t. inimese käitumise vastavust ühiskondlikele normidele, mitte mingi seesmise absoluudi-sunni järgimist. Syneidesis võib lähtuda verbist synoida – teadlik olema; teadlik olema endast ja teistest. Lähedane on ladinakeelne conscientia. Eestikeelses Uues Testamendis tõlgitakse syneidesis südametunnistuseks. Synderesis
Mnohopillja

Mnohopillja on küla Ukrainas Donetski oblastis Amvrossijivka rajoonis, 34 km kaugusel Donetskist kagus. Mnohopillja kõrgus merepinnast on 210 meetrit. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 310 inimest. Donbassi sõja ajal, 2014. aasta 29. augustil, sattus Mnohopilljas valitsusvastaste relvajõudude piiramisrõngasse valitsusvägede pataljon Donbass. "Semen Semenchenko, Donbas battalion commander: the Donbas and Dnipro battalions are surrounded and face ultimatum". Press-service of the Donbas battallion. 29. august 2014. Vaadatud 30. september 2014. 30. september 2014. Infovastupanu Три сотни "заблудившихся" вояк Путина навсегда остались под Многопольем (vene keeles)
Kleopatra (täpsustus)

Kleopatra on Kreeka nimi, mille all on tuntud mitmed ajaloolised tegelased, filmid ning muud nähtused. Kõige tuntum sellenimeline on Egiptuse valitsejanna Kleopatra VII Ptolemaios. Ka kuus muud Egiptuse Ptolemaioste dünastia valitsejannat on kandnud sama nime: Kleopatra I, Kleopatra II, Kleopatra III, Kleopatra IV, Kleopatra V Selene ja Kleopatra VI. Kleopatra Selene ehk Kleopatra VIII oli Marcus Antoniuse ja Kleopatra VII tütar. Kleopatra Thea oli Ptolemaioste dünastiast Seleukiidide kuninganna. Kleopatra-nimelisi filme (Kleopatra VII-st) on samuti mitu: "Kleopatra" (1934), "Kleopatra" (1963) ja telefilm "Kleopatra" (1999). Kleopatra on ka kreeka mütoloogiategelane. Kleopatra on asteroid. Kleopatra on kreeka laulja. "Kleopatra 2525" on ulmetelesari.
Eugen Tanner

Eugen Tanner (kuni 1939 Eugen Reinhold Tannebaum; 16. detsember 1892 Tauria kubermang – 16. juuli 1960 Tallinn) oli eesti vaimulik. Ta lõpetas Pärnu Gümnaasiumi. Aastal 1911 õppis ta Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas, aastatel 1912–1916 usuteaduskonnas. Ordineeriti 16. novembril 1919 õpetajaks. Aastatel 1919–1933 oli ta Noarootsi koguduse pastor ning aastatel 1923–1933 Saarte-Lääne praost. Vaba Eesti Sõna nr 29, 21. juuli 1960. Lk 11 Tartu Ülikooli üliõpilaskonna teatmik 1889-1918. I osa. Tartu 1986 Konrad Veem. "Eesti Vaba Rahvakirik. Dokumentatsioon ja leksikon". EVR. Stockholm 1988 Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Tšervonosilske

Tšervonosilske on küla Ukrainas Donetski oblastis Amvrossijivka rajoonis, 36,6 km kaugusel Donetskist kagus. Tšervonosilske kõrgus merepinnast on 158 meetrit. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 126 inimest. 30. september 2014. Liga Novosti. В Донецкой области обнаружены тела 4 погибших украинских солдат (vene keeles)
Carlos de la Mota

Carlos de la Mota (sündinud 19. oktoobril 1975 La Vegases Dominikaani Vabariigis) on Dominikaani arhitekt, näitleja ja laulja. Página Web Oficial de Carlos de la Mota. Cuenta Twitter Oficial de Carlos de la Mota. Cuenta Instagram Oficial de Carlos de la Mota. Página Facebook Oficial de Carlos de la Mota. Canal YouTube Oficial de Carlos de la Mota.
Eduard August Maass

Eduard August Maass (ka Maaß) (20. aprill 1875 Tartu – 18. märts 1958 Schönburg) oli Eesti- ja Liivimaal, Venemaal, Preisimaal ning Saksamaal töötanud vaimulik. Mõnes allikas on tema nimena kirjas Einard August. Eduard August sündis Tartus viielapselise pere noorima lapsena. Aastal 1888 asus perekond elama Peterburi. Aastatel 1894–1901 õppis Eduard August Tartu Ülikoolis teoloogiat. Prooviaastal oli ta Tallinnas ja Karuse Margareeta koguduses. Ordineeriti 6. mail 1901 õpetajaks. Aastatel 1901–1903 oli ta Tallinna Jaani koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1903–1910 (teistel andmetel 1901–1910) oli ta Noarootsi Püha Katariina koguduse pastor. Aastatel 1910–1913 oli ta koolidirektor Paides. Aastast 1913 oli ta Peterburi Anna koguduse pastor. 1918. aastal ta põgenes ning temast sai koolidirektor Võrus. Seejärel oli ta pastor Tilsitis ning aastast 1931 Ida-Preisimaal Lycki lähedal Juchas. 1945. aastal pidi Eduard August Maass taas põgenema ning ta teenis seejärel aastatel 1946–1948 Saksamaal Schönburgis. Pärast 17. oktoobri manifesti väljakuulutamist keiser Nikolai II poolt 1905. aastal hakkasid eestirootslased senisest rohkem tegelema oma keele ja kultuuri säilitamisega. Ühest pastor Maassi ja Johan Nymanni vahelisest vestlusest kasvas välja 1907. aasta 1. veebruaril Noarootsi kirikumõisas pastori ja mõisnik Wolfgang von Nocksi organiseerimisel toimunud kohtumine. Kohtumisele kogunes 40 saadikut üle suurema osa rannarootslaste asualade, et arutada rootsikeelse hariduse andmisega seotut. Kohtumisel osalenud valisid juhatajaks pastor Maassi ning sekretäriks Hans Pöhli ja sellega pandi alus ühingule Den svenska upplysningsföreningen i Ryssland, mis tuli aga peagi ümber nimetada Rootsi Hariduse Seltsiks (Svenska Odlingens Vänner). Aastal 1902 abiellus ta Edith Ida Nelissen v. Hakeniga (5. aprillil 1883 Riias – 1961). Nende abielust sündis viis last: Editha Amalie (sünd. 1. juuni 1903 Noarootsis) Irene Gabriele Lucie Emilia (sünd. 17. juulil 1904 Noarootsis) Sigrid Luise Helene Ingeborg (sünd. 2. juunil 1907 Haapsalus) Wolfram (sünd. 23. veebruaril 1909 Haapsalus) Ellen Dagmar Katharina Eugenie (sünd. 10. mail 1910 Haapsalus) Eduard Augusti õde Gertrud Linda oli abielus Tallinna Jaani koguduse õpetaja Gottfried William August Grohmanniga. Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien Island People: Transnational Identification, Minority Politics, and Estonia’s Swedish Population. Glenn Eric Kranking, 2009. Vaadatud 30.09.2014. Ellen Dagmar Freifrau von der Goltz, 100 Jahre Erinnerungen. Vaadatud 30.09.2014.
Peeter Paul Lüdig

Peeter Paul Lüdig (11. juuli 1906 Kärdla – 25. aprill 1983 Buffalo) oli eesti pianist, organist ja dirigent. Lüdig lõpetas 1929. aastal klaveri erialal (Sigrid Antropoff-Hörschelmanni klassis) Tallinna Konservatooriumi, täiendas end Viinis ja peamiselt dirigeerimise alal Berliinis Clemens Kraussi juures. 1933. aastal lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Ta töötas aastatel 1929–1931 Tallinna Konservatooriumis ja aastatel 1931–1944 Estonias kontsertmeistrina, oli peamiselt operettide dirigent, esines kontsertidel Milvi Laidi, Lydia Aadre ja Eedo Karrisoo klaverisaatjana. Ta tegutses ka kontserdibüroo juures, olles Eesti solistide sagedaseks saatjaks välismaal ja saates külalissoliste Eestis. Aastatel 1938–1941 juhatas ta Tallinna Rahvaülikooli Seltsi segakoori. 1944. aastal põgenes ta Saksamaale. Seal korraldas ta kontserte ja teatrietendusi ning oli aastatel 1946–1949 Geislingeni Eesti Rahvuskoondise Teatri muusikajuht. 1949. aastast elas Ameerika Ühendriikides, kus tegutses algul Wellsville'is ja 1953. aastast Buffalos organisti, koorijuhi ja klaveriõpetajana.
Järva-Jaani Vabadussõja matmispaik

Järva-Jaani Vabadussõja matmispaik on Järva maakonnas Järva vallas Järva-Jaani asulas asuv Vabadussõjas langenute matmispaik koos selle kohal oleva mälestusmärgiga. Matmispaik on arvele võetud ajaloomälestisena. Järva-Jaani Vabadussõja matmispaik kultuurimälestiste riiklikus registris
Järva-Jaani Vabadussõja mälestussammas

Järva-Jaani Vabadussõja ausammas on ausammas Järva-Jaani alevis. Vabadussõja ausammas avati 1929. aastal. 1941. aastal sammas purustati, okupatsiooni taandudes sammas taastati ning uuesti hävitati sammas 1949. Sammas taasavati aastal 2007. "Järva-Jaanis taasavati Vabadussõja mälestussammas". Postimees. 29. september 2007. Vaadatud 11. oktoobril 2023.
Kadrina kirikuaed

Kadrina kirikuaed on Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kadrina alevikus Kadrina kiriku ümber olev kirikuaed. Kirikuaias on mitmeid kultuurimälestisi : Arnold Friedrich Johann Knüpfferi (1777–1843) haud Ratasrist, 17. sajand (paas) Woldemar von Stackelbergi (1851–1918) hauaplats, 20. sajandi I pool (paas, graniit, raud), kes mõrvati Jõhvis bolševike poolt Perekond Koltsi hauaplats, 1930. aastad (paas, graniit) Sophie Ungern-Sternbergi (1894–1917) hauaplaat, 20. sajandi (paas) Perekond Rumbergi hauaansambel, 1920. aastad (graniit, raud) O. Hanseni hauaansambel, 20. sajandi I pool (graniit) Vabadussõja mälestussammas Vabadussõja mälestussammas Ratasrist kirikuaias Perekond Rumbergi hauaansambel O. Hanseni hauaansambel Jaan Kõue haud Kadrina kalmistul Kadrina kirikuaia kabel kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.05.2022) Kadrina kirikuaed kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 29.09.2014) Arnold Friedrich Johann Knüpfferi (1777-1843) haud kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.05.2022) Ratasrist, 17.saj. (paas) kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.05.2022) W.Stackelbergi hauaplats, 20.saj. I pool kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.05.2022) Prk. Koltsi hauaplats, 1930.aastad (paas, graniit) kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.05.2022) S.Ungern-Sternbergi hauaplaat, 20.saj. (paas) kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.05.2022) Prk. Rumbergi hauaansambel, 1920.aastad (graniit, raud) kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.05.2022) O.Hanseni hauaansambel, 20.saj. I pool (graniit) kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.05.2022) Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.05.2022) Kadrina kirikuaed kultuurimälestiste riiklikus registris