laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Wolfgang Köhler

Wolfgang Felix Ulrich Köhler (21. jaanuar 1887 Tallinn – 11. juuni 1967) oli tuntumaid 20. sajandi geštaltpsühholooge. Ta uuris ka inimahvide käitumist. Ta sündis Tallinnas, õppis ja töötas Saksamaal (üks ta õpetajaid oli Carl Stumpf), ning asus 1935. aastal elama USA-sse. Wolfgang Köhleri isa oli Eestimaa Rüütli- ja Toomkooli direktor Franz Eduard Köhler ning ema Oleviste kiriku ülempastori tütar Wilhelmine Girgensohn. 1892 – pere kolis Saksamaale seoses saksakeelse Toomkooli tegevuse lõpetamisega. 1905–1906 – õppis Tübingeni ülikoolis. 1906–1907 – õppis Bonni ülikoolis. 1907–1909 – õppis Berliini ülikoolis, kus lõpetas füüsika-, filosoofia- ja psühholoogiaõpingud Carl Stumpfi juhendamisel. Köhler omandas doktorikraadi. 1910 – siirdus Frankfurdi psühholoogiainstituuti, kus töötas koos psühholoogide Max Wertheimeri ja Kurt Koffkaga. Abiellus kunstnik Thekla Achenbachiga, neil sündis neli last. 1927. aastal abiellus ta rootslanna Lili Hårlemaniga, kellega tal oli üks laps. 1913–1920 – Tenerifel 1920–1935 – Saksamaal 1935 – surmani 11. juuni 1967 – elas Ameerika Ühendriikides, suri Enfieldis New Hampshire’is. 1913 – läks Tenerife saarele Kanaari saarestikus. Sai seal Preisi primaatide uurimise keskuse direktoriks. Tegi katseid, mis näitasid, et inimahvid mõtlevad ja suudavad lahendada keerulisi ülesandeid. 1917 – ilmus Tenerifel korraldatud uuringute ettekanne "Intelligenzprüfungen an Menschenaffen". 1920 – uurimiskeskus suleti rahapuudusel. Naasis Saksamaale. Töötas välja geštaltpsühholoogia teoreetilised alused. 1920 – ilmus "Die physischen Gestalten in Ruhe und im stationären Zustand" – füüsilised geštaldid puhke- ja statsionaarses olekus. Raamatu kandev idee on selles, et füüsilised objektid asetsevad väljades, võttes nende mõjul kindlaid vorme ehk geštalte. 1920 – sai professorikoha Göttingenis. 1921 – Berliini ülikooli psühholoogiainstituudi direktor. 1929 – ilmus raamat "Geštaltpsühholoogia" inglise keeles. 28. aprill 1933 – avaldas artikli ajakirjas Deutsches Allgemeine Zeitung, mis avalikult kritiseeris juudivastast poliitikat. Pidas välismaal loenguid, kuigi ametlikult oli psühholoogiainstituudi direktor. 1935 – sai professorikoha Swarthmore’i kolledžis Pennsylvanias. Uuel kodumaal ei võetud vastu tema ideid geštaltpsühholoogia teooriast, kuna Ameerikas valitses peaaegu täielikult biheiviorism. 1956 – professor Dartmouthi kolledžis. 1959 – valiti Ameerika Psühholoogia Assotsiatsiooni presidendiks. [ Allik, J. (2006). Järelsõna. Köhler, W. "Geštaltpsühholoogia" (lk 223-228). Tõlge eesti keelde Raul Kilgas. Toimetanud Marika Rauk. Tallinn: Tänapäev.] Krista Lõo, "Wolfgang Köhleri seosed Eestiga" – Akadeemia 2007, nr 2, lk 281–301; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis Jüri Allik, "Psühholoogia keerukusest", Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu 2009, lk 174–179; ISBN 9789949190621
Swarthmore College

Swarthmore College on eraülikool Ameerika Ühendriikides Pennsylvania osariigis Philadelphia lähedal. Selles ülikoolis on töötanud näiteks geštaltpsühholoogid Wolfgang Köhler ja Solomon Asch, seal töötab arengubioloog Scott Gilbert. Oma magistrikraadi sai sellest ülikoolist kognitiivse psühholoogia üks eelkäijaid Ulric Neisser.
Põhjamaade Suveülikool

Põhjamaade Suveülikool (rootsi keeles Nordiskt Sommaruniversitet; NSU) on Põhjamaade ühine suveülikool. Põhjamaade Suveülikool asutati aastal 1950. Suveülikool on akadeemiline foorum eri Põhjamaade eri valdkondade ja vanuserühmade esindajatele. Peamiselt sotsiaal- ja humanitaarteadustele keskenduv õppetöö toimub sessioonidena eelkõige suviti eri Põhjamaades. Osa seminare peetakse ka talvel. Suurem osa osalejatest on doktorandid ja õppejõud. Suveülikool nimetab ühe oma eesmärgina värskete ideede toomist Põhjala ülikoolidesse. Tegevus toimub temaatilistes õpperühmades. Igasse rühma kuulub 15–25 inimest, kes on pärit võimalikult erinevatest kohtadest eri Põhjamaadest. Rühmakaaslased kohtuvad vähemalt kaks korda aastas, suvel ja talvel. Arutelud toimuvad lisaks Põhjamaade keeltele ka inglise keeles. Suvine kõigile vestlusringidele ühine sessioon toimub igal aastal 30. nädalal. 2011. aasta kokkusaamine peetakse Rootsis Malmö lähedal, 2012. aastal kohtutakse Islandil ja 2013. aastal Taanis. Suveülikooli vestlusringides on aegade jooksul osalenud paljud rahvusvaheliselt tunnustatud teadlased ja poliitikud, näiteks Niels Bohr, Mauno Koivisto, Johan Galtung ja Horace Engdahl. Ülikoolil on oma kirjastus NSU Press. Põhjamaade Ministrite Nõukogu katab 80 protsenti suveülikooli kuludest. Suveülikooli sekretariaat asub Malmös. Tegevust korraldab viieliikmeline juhatus, kuhu kuulub üks esindaja igast riigist. "Historia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2012. Vaadatud 27. aprillil 2011. "Studiekretsar". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2012. Vaadatud 27. aprillil 2011. "NSU". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2012. Vaadatud 27. aprillil 2011. "Sommarsession". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuli 2011. Vaadatud 27. aprillil 2011. "Nordisk ministerråd". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. november 2008. Vaadatud 27. aprillil 2011. https://web.archive.org/web/20081118200039/http://www.nsuweb.net/wb/pages/om-nsu/sekretariat.php Sekretariat "Organisation". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. november 2008. Vaadatud 27. aprillil 2011. Koduleht Põhjamaade Suveülikool Facebookis
Andrus Saare

Andrus Saare (sündinud 29. detsembril 1965) on Eesti poliitik. Kuulub Erakonda Isamaa, erakonna liige on olnud 30. jaanuarist 2002 alates. Ta oli XII Riigikogu liige 6. aprillist 2011 12. maini 2012 ja uuesti alates 13. juunist 2013. Enne Riigikogu liikmeks saamist oli Kohila vallavanem aastatel 1999 kuni 2005 ja 2009 kuni 2011. 2013 – Kohila valla teenetemärk Äriregistri päring, kasutatud 27. aprillil 2011.
See öö

"See öö" on Birgit Õigemeele teine singel tema kolmandalt albumilt "Teineteisel pool". Laulu on produtseerinud Meelis Meri ja Priit Juurmann ning kirjutanud Maian Kärmas, Meelis Meri ja Priit Juurmann. Singel anti välja 10. septembril 2009. "See öö" (raadioversioon) – 04:08
Kahe vahel

"Kahe vahel" on Birgit Õigemeele kolmas singel tema kolmandalt albumilt "Teineteisel pool". Laulu on produtseerinud Meelis Meri ja Priit Juurmann ning kirjutanud Heiti Kender, Meelis Meri, Priit Juurmann, Birgit Õigemeel, Anna Põldvee ja Eva Vaino. Singel anti välja jaanuaris 2010. Birgit esitas laulu ka "Eesti otsib superstaari" kolmanda hooaja finaalis. "Kahe vahel" (raadioversioon) – 03:44
Leena Lehtolainen

Leena Katriina Lehtolainen (sündinud 11. märtsil 1964) on soome kirjanik, kolumnist, kirjandusteadlane ja -kriitik. Tema kriminaalromaanides lahendab kuritegusid kriminaalpolitseinik Maria Kallio. Leena Lehtolainen sündis 1964. aastal Vesanto vallas. Hariduse omandas neiu Helsingi Ülikoolis. Lehtolainen avaldas oma esimese romaani juba 12-aastaselt. "Ensimmäinen murhani" (1993) on esimene kriminaalromaan, mille peategelane on komissar Kallio. Aastatel 1988–1990 tegutses Lehtolainen Tapiola koori kuraatorina ja 1990–1991 Helsingi Ülikoolis kodumaise kirjanduse lektorina. Ensimmäinen murhani (1993) Harmin paikka (1994) Kuparisydän (1995) Luminainen (1996). Aastal 1997. võitis teos Soome kriminaalkirjanduse auhinna parima romaani kategoorias. Kuolemanspiraali (1997) Tuulen puolella (1998) Ennen lähtöä (2000) Veren vimma (2003) Rivo Satakieli (2005) Väärän jäljillä (2008) Minne tytöt kadonneet (2010) "Varastatud elu"; eesti keeles: Odamees, 2006 "Maria Kallio esimene juhtum" (Maria Kallion ensimmäinen tapaus, kogumikus "Sukkanauhatyttö ja muita tarinoita", Tammi 2001) "Inetu lugu" (Ruma juttu, Tammi 2001) "Jõulutähed" (Joulutähdet, Tammi 2001) "Ennustaja" (Ennustaja, Tammi 2001) "Varastatud elu" (Varastettu elämä, Tammi 2001) "Sukapaelatüdruk" (Sukkanauhatyttö, Tammi 2001) "Prink pepu" (Hyvä peffa, kogumikus "Intohimosta rikokseen. 10 suomalaista rikosnovellia". Book Studio 2002.) "Viimane suviöö" (Viimeinen kesäyö. "Me Naiset" (järjejutt) nr.29–32, 2001) "Andestuseta" (Ilman armoa. "Suomen kuvalehti" (järjejutt) nr.23–26, 2002) Ja äkkiä onkin toukokuu (1976) Kitara on rakkauteni (1981) Tappava säde (1999) "Uskusid juba – on meelest läinud" – Kun luulit unohtaneesi, 2002; eesti keeles: Eesti Keele Sihtasutus, 2006 Jonakin onnellisena päivänä (2004) Viimeinen kesäyö ja muita tarinoita (2006) Luonas en ollutkaan (2007) Henkivartija (2009) 2008. aasta septembris viibis Leena Lehtolainen Soome Instituudi kutsel Eestis. Tartu Ülikoolis esitas kirjanik tõlkijaile loengu teemal "Lehtolainen ja Mäki, soome krimikirjanduse feminist ja šovinist?". "Leena Lehtolainen". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2017. Vaadatud 27. aprillil 2011. Leena Lehtolainen. Deutsche Homepage Lehtolainen, Leena Katriina. Espoon Kirjailijat ry Leena Lehtolainen käis Eestis. Eesti Päevaleht, 19. september 2008 Tõlkevõistlus poegis tõlkijate klubi.[alaline kõdulink] Soome Instituut Leena Lehtolainen. Deutsche Homepage Leena Lehtolainen. DekkariNetti Leena Lehtolainen. Kirjastus Tammi Leena Lehtolainen – verinen feministi. Elävä arkisto (video). Yleisradio Oy Kirjanik Leena Lehtolainen. Soome Instituut Maria Kallio koduleht.
Kubuś

Kubuś oli Poola soomusauto, mis ehitati teise maailmasõja ajal Varssavi ülestõusu käigus Armia Krajowa üksuse Krybar poolt Varssavi aedlinnas Powiśles. Ülestõusu ajal ehitati vaid üks selline masin. Tänapäeval on olemas aga kaks eksemplari. Nimelt valmistas Juliusz Siudziński 2004. aastal lisaks säilinud originaalile ka täismõõdus töötava koopia, mida eksponeeritakse 2009. aastast Varssavi Ülestõusu Muuseumis (Muzeum Powstania Warszawskiego), originaali säilitatakse Poola Armee Muuseumis. Originaalmasin valmis kõigest 13 päevaga (alates otsusest masin ehitada kuni üksusele üleandmiseni). Kubuśt hakati ehitama 8. augustil 1944 Stanisław Kwiatkowski autoremonditöökojas Powiśles. Auto konstruktsiooni autor oli Walerian Bielecki (tuntud varjunime Jan all). Jooniseid auto ehitamiseks ei tehtud, kogu konstruktsioon improviseeriti jooksvalt töö käigus. Soomusauto valmistamiseks kasutati tsiviilveoki Chevrolet 157 šassiid (neid autosid toodeti enne sõda litsentsi alusel Poolas Lilpop, Rau i Loewensteini ettevõttes). Meeskonna kaitseks kaeti šassii terasplaatidega. Terasplaadid kinnitati poltidega terasraami külge ja keevitati omavahel kokku. Soomusautosse mahtus 8–12 meest. Masin oli relvastatud nõukogude kuulipildujaga DP ja Poolas põranda all toodetud leegiheitjaga Muster K (wzór K). Lisaks olid autos granaadid ja sõdurite isiklik relvastus. Kohe pärast valmimist 22. augustil võeti auto kasutusele motoriseeritud üksuses Wydra. Juba järgmisel päeval kasutati seda koos sõjasaagiks saadud SdKfz 251/3 Ausf.D-ga (mis hiljem sai nimeks Szary Wilk) Varssavi ülikooli peakompleksi ründamiseks. Sakslased olid sinna rajanud sõjaväegarnisoni. Rünnak ebaõnnestus ja seda korrati, taas ebaõnnestunult, 2. septembril. Teises rünnakus sai masin kergemalt vigastada, kuid see suudeti lahingust evakueerita. Parandama seda siiski ei hakatud ning pärast starteri ja variaatori eemaldamist jäeti masin 6. septembril Okólniku tänavale maha. Kubuś elas sõja üle ja viidi 1945. aastal Poola Armee Muuseumi, kus sellest sai üks esimesi eksponaate pärast sõda. Lisaks taastatud originaalile ehitati 2004. aastal ka töötav koopia, mida kasutatakse tihti paraadidel ja lahingute lavastamisel. Koopia paikneb Varssavi Ülestõusu Muuseumis Improvised Armored Car "Kubuś" Polish Armored Car Kubus jadar.com (galerii)
Lia Rajandi

Lia-Astrid Rajandi (16. märts 1929 – 28. jaanuar 2014) oli eesti prantsuse filoloog, inglise keelest tõlkija ja kooliõpetaja. Ta töötas aastatel 1963–1984 Tallinna 7. Keskkoolis õpetajana. Lia Rajandi tõlkis eesti keelde John Ronald Reuel Tolkieni raamatu "Kääbik". Tema abikaasa Henno Rajandi (1928–1998) oli samuti tõlkija. 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2014. Vaadatud 31. jaanuaril 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Lahkunud on teenekas tõlkija ja inglise keele õpetaja Lia-Astrid Rajandi
Carnival Spirit

Carnival Spirit on esimene Spirit-klassi ja ettevõttele Carnival Corporation & plc kuuluv ristluslaev. Ristluslaeva sõsarlaevad on Carnival Legend, Carnival Miracle, Carnival Pride ning teistsuguse korstnaga Costa Atlantica ja Costa Mediterranea. Carnival Spirit on ehitatud Kvaerner Masa-Yards AB laevatehases Helsingis. Ta on 293,52 m pikk ja 32,31 m kõrge. Tema süvis on 7,77 m. Laeva kogumahutavus on 85 900. Laeval on 12 tekki. Laeva peamasina moodustavad 6 Wärtsilä diiselmasinat 9L46D, millest igaühe võimsus on 62,37 MW. Nende koguvõimsus on seega 374,22 MW. Laeva sõuseadme moodustavad 2 ABB põtkurit, millest kummagi võimsus on 17,6 MW ja koguvõimsus seega 35,2 MW. Laev suudab arendada kiirust 22 sõlme. Laev võib peale võtta 2680 reisijat. 80% kajutitest on vaatega merele ja neist omakorda 80% on rõduga. Laevaperes on 961 liiget. Leping laeva valmistamiseks sõlmiti 24. veebruaril 1998. Kiil pandi laevale 16. novembril 1999. Laev lasti vette 17. juulil 2000. Esimesed käigukatsetused toimusid 2001. aasta jaanuaris. 11. aprillil 2001 anti laev tellijale üle ja ta lahkus Helsingist. USA-sse Miamisse saabus ta 24. aprillil. Ta ristiti 27. aprillil 2001 ja ristiemaks sai USA poliitik Elizabeth Dole. Dole on abielus Robert Dole'iga, kes 1996 kandideeris USA presidendiks, ning ta ise valiti 2002 Põhja-Carolinast USA senaatoriks. Laeva kodusadam on Panamá ja laeva esmareis toimus 29. aprillil 2001 läbi Panama kanali. Suvekuudel, mai keskpaigast septembri lõpuni seilab Carnival Spirit Alaskas. Reisid algavad Victorias, mis asub Vancouveri saarel, ning laev külastab Juneaud, Skagwayd ja Ketchikani ning sõidab läbi Lynni kanali. Minevikus on laev peatunud ka Sitkal ja sõitnud isegi märksa kaugemal kirdes olevasse Prints Williami lahte, samuti on reisid alanud suurematest linnadest, nimelt Kanadast Vancouverist või USA-st Seattle'ist. Talvekuudel seilab Carnival Spirit Mehhiko läänerannikul. Reisid algavad USA-st San Diegost või Los Angelesest ning külastatakse Ensenadat, Cabo San Lucast, Manzanillot, Puerto Vallartat, Mazatláni ja La Pazi. Kevadel ja sügisel külastab Carnival Spirit Hawaiil mitut sadamat, sealhulgas üsna väikeseid. Mõnikord jääb laev Hawaiile rohkem kui kuuks, aga mõnikord on see üksnes vahepeatuseks teel Alaskalt Mehhikosse. Pärast seda, kui Carnival Spirit lõpetab oma 2012. aasta Alaska-hooaja, sõidab ta sealt Austraaliasse ja jääb sinna alaliselt. Sellest saab esimene kord, kui Carnival Cruises saadab laeva alaliselt väljapoole Põhja-Ameerikat. "Fakta om fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 5.09.2012. Vaadatud 3.08.2013. (rootsi keeles) Carnival Spirit Carnivali kodulehel (inglise keeles)
CIRRUS

CIRRUS on Põhja- ja Baltimaade kõrgkoolide koostöövõrgustik. Võrgustikku kuuluvad regiooni disaini-, meedia- ja kunstikõrgkoolid. CIRRUS-võrgustiku põhitegevused: intensiivkursused, ekspressmobiilsus, õppejõudude ja üliõpilasvahetus, konverentsid, teadusuuringud, võrgustiku kohtumised 2013. aastast on sekretariaat Eesti Kunstiakadeemias. Võrgustiku juht oli kuni 2022. aasta augustini Lone Dalsgaard Andre Koldingi Disainikoolist. Alates 2022. augustist on võrgustiku juht EKA disainiteaduskonna dekaan Ruth-Helene Melioranski. CIRRUS-võrgustik asutati 1990. aastal Põhjamaade kunsti- ja disainiülikoolide koostöö tõhustamiseks Helsingi Kunsti- ja Disainiülikooli initsiatiivil, kus asus 1990–2007 ka võrgustiku sekretariaat. CIRRUS-võrgustiku sekretariaat esitab igal aastal taotluse Nordplusi kõrgharidusprogrammist põhitegevuste rahastamiseks. CIRRUS organisation, viimati külastatud 30.04.2011. "Cirrus | Contact". www.cirrusnetwork.info. Vaadatud 1. mail 2023.
Carnival Pride

Carnival Pride on ettevõttele Carnival Corporation & plc kuuluv Spirit-klassi kruiisilaev. Ristluslaeva sõsarlaevad on Carnival Spirit, Carnival Legend, Carnival Miracle ning teistsuguse korstnaga Costa Atlantica ja Costa Mediterranea. Carnival Pride ehitati 2001 Soomes STX Finlandi laevatehases. Laev läks maksma 375 miljonit USA dollarit. Laeva ristis 30. detsembril 2001 USA astronaut Tamara Jernigan. Avareisile läks laev 12. jaanuaril 2002. Carnival Pride on 294 m pikk ja 32 m lai, tema süvis on 7,8 m. Laeva jõuseadme moodustavad kuus Wärtsilä diiselmasinat 9L46D, millest igaühe võimsus on 10 395 MW. Kokku on nende võimsus 62 370 kW. Sõuseadme moodustavad kaks põtkurit, millest kummagi võimsus on 17,6 MW. Laev suudab arendada kiirust 22 sõlme. Laeval on 12 tekki ja 1062 kajutit. Neist 80% on merevaatega ja viimastest omakorda 80% on oma rõduga. Laev võib peale võtta 2124 reisijat ja laevaperes on 930 liiget. Carnival Pride sõidab Panama lipu all, aga tema kodusadam on Baltimore.  Carnival Pride – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Carnival Pride Carnival Cruise Line'i kodulehel (inglise keeles) Laeva pilt MarineTraffici leheküljel
Osi

Osi (Equisetum) on ainus tänapäeval eksisteeriv perekond osjaliste sugukonnast. Osja perekonna esindajaid leidub kõikjal maailmas. Nad on mitmeaastased taimed. Enamik parasvöötmes kasvavaid liike on rohtsed, troopilised liigid seevastu igihaljad. Enamasti kasvavad nad 20 cm kuni 1,5 m kõrguseks, kuid raitosi võib kasvada kuni 2,5 m, hiidosi kuni 5 m ja Equisetum myriochaetum väidetavalt isegi kuni 8 meetri kõrguseks. Perekond jagatakse kaheks alamperekonnaks: Alamaperekond Equisetum Equisetum arvense – põldosi Equisetum bogotense Equisetum diffusum Equisetum fluviatile – konnaosi Equisetum palustre – soo-osi Equisetum pratense – aasosi Equisetum sylvaticum – metsosi Equisetum telmateia – raitosi Alamperekond Hippochaete Equisetum giganteum – hiidosi Equisetum myriochaetum Equisetum hyemale – raudosi Equisetum laevigatum Equisetum ramosissimum – haruline osi Equisetum scirpoides – alssosi Equisetum variegatum – liivosi Alamperekonna Equisetum hübriidid: Equisetum × bowmanii C.N.Page (Equisetum sylvaticum × Equisetum telmateia) Equisetum × dycei C.N.Page (Equisetum fluviatile × Equisetum palustre) Equisetum × font-queri Rothm. (Equisetum palustre × Equisetum telmateia) Equisetum × litorale Kühlew ex Rupr. (Equisetum arvense × Equisetum fluviatile) Equisetum × mchaffieae C.N. Page (Equisetum fluviatile × Equisetum pratense) Equisetum × mildeanum Rothm. (Equisetum pratense × Equisetum sylvaticum) Equisetum × robertsii Dines (Equisetum arvense × Equisetum telmateia) Equisetum × rothmaleri C.N.Page (Equisetum arvense × Equisetum palustre) Equisetum × willmotii C.N.Page (Equisetum fluviatile × Equisetum telmateia) Alamperekonna Hippochaete hübriidid: Equisetum × ferrissii Clute (Equisetum hyemale × Equisetum laevigatum) Equisetum × moorei Newman (Equisetum hyemale × Equisetum ramosissimum) Equisetum × nelsonii (A.A.Eat.) Schaffn. (Equisetum laevigatum × Equisetum variegatum) Equisetum × schaffneri Milde (Equisetum giganteum × Equisetum myriochaetum) Equisetum × trachydon A.Braun (Equisetum hyemale × Equisetum variegatum)
Imperfektiivne aspekt

Imperfektiivne aspekt on keeles aspekt, mis tähistab piiritlemata situatsiooni. Piiritlemata on situatsioon sel juhul, kui kujuteldav vaatluspunkt jääb situatsiooni kulu sisse. Näiteks Päike kõrvetas. Poisid suusatasid viis kilomeetrit. Lausega tähistatava situatsiooni primaarne aspekt sõltub eelkõige verbi aspektist, s.o verbiga väljendatud situatsioonitüübi piiritletavusest/mittepiiritletavusest ning situatsiooni kestuslikkusest. Tüüpiliselt piiritlemata on mittepiiritletavad situatsioonid, mis on ühtlasi kõik duratiivsed. Näiteks Jüri magab. Poiss jookseb õues. Duratiivsed piirivõimalusega situatsioonid võimaldavad mõlemat aspekti. Näiteks Ta ehitas suvilat (piiritlemata) - Ta ehitas suvila (piiritletud); Poiss kasvas (piiritlemata) - Poiss kasvas kahemeetriseks (piiritletud). Aspektitõlgenduse määrab ka teksti ajaline perspektiiv - kas sündmusi käsitatakse minevikulistena, tagasivaatavalt või üksteisele järgnevatena. Kaheti tõlgendatava lause puhul on eelistatud piiritletud tõlgendus. Näiteks Oli varajane hommik. Jüri jooksis uksele. Kui sündmusi käsitatakse olevikulistena, osalt kattuvatena, on eelistatud piiritlemata tõlgendus. Näiteks On varajane hommik. Jüri jookseb uksele. Eesti keeles on põhiline aspekti väljendamise vahend sihitis. Nagu soome keeles, eristatakse ka eesti keeles osasihitist ja täissihitist. Täissihitis osutab tegevuse piiritletusele. Näiteks Oskar tõi Tiidule jäätise. Mehed ehitasid endale maja. Osasihitis võib viidata tegevuse piiritlematusele. Piirivõimaluseta verb, s.o partitiivverb nõuab osasihitist. Näiteks Mehed ehitasid endale maju. Imperfektiivsesse lausesse võib lisada ka selgesti mõistetava (eksplitsiitse) piiri, mis ei pruugi sihtise vormi muuta. Näiteks Takso sõidutas Peetrit viis kilomeetrit, soome keeles Taksi kuljetti Petteriä viisi kilometriä. Kui eksplitsiitne piir on lisatud perfektiivsele lausele, on sihitis nimetavas või omastavas käändes. Näiteks Takso sõidutas Peetri viis kilomeetrit Oulust lõuna poole, soome keeles Taksi kuljetti Petterin viisi kilometriä Oulusta etelään. Perfektiivne aspekt Aspektverb
Sihitu tegusõna

Sihitu tegusõna ehk intransitiivne tegusõna ehk intransitiiv ehk sihitu pöördsõna on tegusõna, mis esineb ilma sihitiseta. Sihitule tegusõnale vastandub sihiline tegusõna. Sihitud tegusõnad on näiteks: armuma, noogutama, sõbrustama, lõõmama jne. Poiss armus tüdrukusse esimesest silmapilgust. Ma noogutasin märguandeks üks kord. Sihitu tegusõna ei väljenda tavaliselt suunatud tegevust. Laused, kus tegusõna juures sihitis puudub, on intransitiivlaused. Samas võivad tavaliselt sihitud tegusõnad mõnikord esineda ka sihiliste tegusõnadena: Laps nuttis enda hingetuks - selles lauses on sihitis enda. Ka sihilised tegusõnad võivad vahel esineda ilma sihitiseta: Nad söövad ja joovad. Sellistesse lausetesse saab siiski alati sihitise juurde lisada. Sihitu tegusõnaga koos esinev sihitis on oma olemuselt ebatüüpiline. Samasugune ebatüüpiline sihitis võib esineda ka koos sihiliste tegusõnadega. Sellisel juhul on tüüpiline sihitis lausest välja tõrjutud või on see teisenenud määruseks. Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael ja Silvi Vare. 1993. Eesti keele grammatika II. Eesti keele ja kirjanduse instituut,Tallinn. 46-47