laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tiina Talvi

Tiina Talvi (sündinud 30. juunil 1962) on eesti bioloog ja pedagoog. Ta on lõpetanud 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli zooloogina ja spetsialiseerunud malakoloogiale. Lõputöö käsitles Läänemere karpide kojastruktuure, hiljem on uurinud ka maismaatigusid. 2017. aasta seisuga oli Tiina Talvi elanud 30 aastat Saaremaal Viidumäel ja aastaid töötanud Viidumäe looduskaitsealal. Aastatel 2005–2011 töötas Tiina Talvi Lümanda Põhikoolis bioloogiaõpetaja ja direktorina. 2005. ja 2009. aastal oli ta ka Lümanda vallavolikogu esimees. 2011. aastal oli ta Kuressaare abilinnapea hariduse ja kultuuri alal. Aastatel 2014–2015 oli ta kirjastuse MTÜ Loodusajakiri vastutav väljaandja. Ta on ka mitme Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala raamatusarja "Estonia Maritima" kuuluva raamatu toimetaja. 2015. aastast on ta Tallinna Reaalkooli bioloogiaõpetaja, sealhulgas aastatel 2017–2020 õppealajuhataja. Tema ülikoolijärgne uurimistöö keskendus maismaatigudele, koos Raivo Männiga juhendas ta mitme aasta jooksul Puhtus Tartu Riikliku Ülikooli üliõpilaste maismaatigude praktikume. Talvi, T. 1986. Läänemere karpide kojastruktuurid. Diplomitöö TRÜ zooloogia osakonnas. Mänd, R., Talvi, T., Ehlvest, A., Kiristaja, P. 2002. Land snails in Estonian forests: numbers and species richness. – Proceedings of the Estonian Academy of Sciences, Biology/ Ecology 51: 204–216. Talvi, T., Mänd, R. 2010. Puhtu maismaateod. Kukk, T. (Toim.). Estonia Maritima (lk 106–126). MTÜ Estonia Maritima. Tiina Talvi, Tõnu Talvi. Poollooduslikud kooslused : kaitse ja hooldus : puisniidud. Puiskarjamaad. Loopealsed. Aruniidud. Rannaniidud. Lamminiidud. Soostunud niidud. Põllumajandusministeerium 2012. ISBN978-9949-462-50-6 Talvi, T., Mänd, R., Talvi, T. 2013. Laelatu puisniidu maismaateod. Kukk, T (Toim.). Estonia Maritima (lk 128–148). MTÜ Estonia Maritima. Kiristaja, P., Ehlvest, A., Remm, L. 2014. Eesti kojaga maismaatigude määraja (T. Talvi, toimetaja). MTÜ Loodusajakiri. Tiina Talvi, Tõnu Talvi. Ebapärlikarp – Eesti põlislooduse sümbol. Eesti Loodus, 12/2014. 2007 Vabariigi Presidendi hariduspreemia Tema tütar Anna Talvi on moelooja, kes töötav alates augustist 2019 Euroopa Kosmoseagentuuris (ESA). Tema poeg on arst. Tartu Ülikooli zooloogia osakond. Tiina Talvi (Eesti Malakoloogia Ühingu liige). Universitas Tartuensis. Vaadatud 26.11.2020. Kohalikud valimised 2017. Tiina Talvi – Reformierakonna kandidaat[alaline kõdulink]. 2017. Kuressaare abilinnapeaks saab Tiina Talvi Maaleht, 01.04.2011. Raul Vinni. Tiina Talvi lahkus Loodusajakirjade juurest. Saarte Hääl, 31.03.2015. Uued näod Reaalkoolis Tallinna Reaalkooli ajaleht Reaali Poiss. September 2015. Saaremaa tüdruku kosmiline teekond Saarte Hääl, 14.08.2019.
Haljand Hallismaa

Haljand Hallismaa (kuni 1936 Anneljas; 13. november 1931 Kehtna vald, Rapla kihelkond, Harjumaa – 1. aprill 2000 Tallinn) oli eesti sporditegelane, -ajaloolane ja -pedagoog ning koolijuht. Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna Kehakultuuritehnikumi ja 1969. aastal TPedI kehakultuuriteaduskonna. Sportima hakkas ta Tallinna 21. Keskkoolis Bernhard Lillemäe juhendamisel. Spordiühingus Jõud harrastas ta raskejõustikku, aga ka käsipalli. Oli aastatel 1952–1959 Jõu kesknõukogu sportmängude instruktor, oli käsipalli (tollal väravpalli nime all) aluselepanijaid Eestis. Oli aastatel 1959–1970 Jõu organiseerimisosakonna ja kaadriosakonna juhataja ning aastatel 1970–1972 Jõu Kõrgema Spordimeisterlikkuse Kooli esimene direktor. Aastatel 1973–1979 oli ta Eesti NSV Spordikomitee mitme ala vanemtreener. Tegutses tõstekohtunikuna (1971 üleliiduline kategooria). Hallismaa töötas mitmel pool kehalise kasvatuse õpetajana – praeguses Eesti Kunstiakadeemias, aastatel 1979–1982 Tallinna 24. Keskkoolis ja 1982–1985 Tallinna 4. Keskkoolis. Ta oli aastatel 1985–1992 Tallinna 54. Keskkooli/Tallinna Saksa Gümnaasiumi direktor ja 1992–1997 Tallinna Haridusameti koolide inspektor. Ta oli Eesti Kongressi liige. Avaldas kirjutisi Kehakultuuris, Spordilehes ja Nõukogude Õpetajas. "Eesti raskejõustiku isa Gustav Boesberg 1867–1922. Lühike ülevaade elust ja tegevusest". Järelsõna: Taimu Viir. Olion, Tallinn 1998. 60 lk; ISBN 9985660900 1959–1963 Eesti NSV Väravpalliföderatsiooni asutajaliige ja esimene esimees 1972–1974 Eesti NSV Tõstespordiföderatsiooni esimees 1997–2000 Eesti Spordiajaloo Selts 1997–2000 Eesti Spordiveteranide Liidu peasekretär 1998 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (edukas veteranide spordielu korraldamine ja eesti spordi mineviku teadvustamine) Biograafia ESBL-is Haud Tallinna Metsakalmistul
Avatša laht

Avatša laht (vene keeles Авачинский залив) on Vaikse ookeani laht Kamtšatka poolsaare kaguosas. Koosneb välisosast (Авачинский залив) ja siseosast (Avatša abajas, Авачинская губа), mille rannik on väga liigestatud ja jaguneb omakorda lahtedeks: Tarja laht, Tihhaja laht, Rakovaja laht, Babja laht, Petropavlovskaja laht, Seroglazka laht, Mohhovaja laht jt). Avatša lahte suubuvad Avatša, Paratunka ja Nalõtševi jõgi. Lahes paiknevad Krašeninnikovi saar ja Staritškovi saar, mis on tuntud veelindude kolooniate järgi ja on looduskaitsealad.
Petuški

Petuški (vene Петушки) on linn Venemaal Vladimiri oblastis, Petuški rajooni keskus. Petuški asub Kljazma jõe kaldal, 67 km Vladimirist läänes. Linna läbivad Moskva ja Nižni Novgorodi vaheline raudtee ja maantee. Petuški tekkis 1861 rajatud raudteejaama juurde. Linnaõigused sai 1965. aastal. Elanike arv oli 2010. aastal 15 200. Venedikt Jerofejev on kirjutanud teose "Moskva–Petuški".
Galina Starovoitova

Galina Starovoitova (Галина Васильевна Старовойтова; 17. mai 1946 Tšeljabinsk – 20. november 1998 Peterburi) oli Venemaa poliitik ja inimõiguslane. Lõpetas 1971. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli psühholoogiateaduskonna. Aastatel 1973. kuni 1976. Nõukogude Liidu Teaduste Akadeemia Etnograafiainstituudis aspirantuuris. 1977–1991 teadustöötaja; 1989–1991 Nõukogude Liidu Rahvasaadikute Kongressi liige, valitud Armeeniast; 1990. aastast Vene NFSV Rahvasaadikute Kongressi liige, Ülemnõukogu inimõiguste komisjoni liige; 1991–1992 Vene NFSV presidendi nõunik rahvustevaheliste suhete küsimustes; 1995. aastast Riigiduuma liige, 1996. aasta jaanuaris Riigiduuma ühiskondlike organisatsioonide ja usuühenduste komisjoni liige. 1996. aasta jaanuaris loodi initsiatiivgrupp Galina Starovoitova kandidatuuri ülesseadmiseks Venemaa presidendi kohale, kuid aprillis keeldus Keskvalimiskomisjon kandidatuuri registreerimast. 1998. aasta aprillis sai Starovoitovast partei Demokraatlik Venemaa esimees. Ta kavatses kandideerida sama aasta detsembris Peterburi Seadusandlikusse kogusse. Starovoitova tapeti 1998. aasta 20. novembri õhtul Peterburis oma kodumaja trepikojas. Teda saatnud abi sai raskelt vigastada. Palgamõrva organiseerijana mõisteti 2006. aastal süüdi endine GRU töötaja Juri Koltšin, täideviijana Vitali Akinšin. Kaks kohtualust mõisteti õigeks, kaks süüdi vaid telefonikõnede pealtkuulamises. 2008. aastal kinnitas Ülemkohus süüdimõistvad otsused Vjatšešlav Leljavini (mõrva kaasosaline) ja Pavel Stehnovski (relvade vahendamine ja omandamine) suhtes.
Narr (taro)

Narr on tarokaart. See kuulub Suure Arkaani kaartide hulka. Tavaliselt on see pakis esimene ja kannab numbrit 0 (mõnes pakis 21 või 22), tähistades seda, et see kaart sisaldab kõiki inimkonna vastuolusid ja võtab kokku kõik ülejäänud kaardid. Narr sümboliseerib uut algust, värskeid väljakutseid ja muretut tegutsemist. Jane Johnstone, Maya Pilkington. "Ennustamise entsüklopeedia", Ersen, 2008. lk 288 Maag - Ülempreestrinna - Keisrinna - Keiser - Ülempreester (Hierofant) - Armastajad - Kaarik - Õiglus - Eremiit (Erak) - Õnneratas - Jõud - Poodu - Surm - Mõõdukus - Saatan - Torn - Täht - Kuu - Päike - Kohtumõistmine (Kohus) - Maailm
Maag (taro)

Maag on tarokaart, mis kuulub Suure Arkaani kaartide hulka ja kannab numbrit 1. Maag sümboliseerib vajalike otsuste vastuvõtmist ning ratsionaalset tegutsemist. Maag soovitab loota vaid enda jõule ja oskustele. Jane Johnstone, Maya Pilkington. "Ennustamise entsüklopeedia", Ersen, 2008. lk 288 Ravi Ramlov. "Tarot õpik. I osa: Suur Arkaan", Tallinn: Ravi Ramlovi Tarot Stuudio, 2007. lk 62 Narr - Ülempreestrinna - Keisrinna - Keiser - Hierofant - Armastajad - Kaarik - Õiglus - Eremiit (Erak) - Õnneratas - Jõud - Poodu - Surm - Mõõdukus - Saatan - Torn - Täht - Kuu - Päike - Kohtumõistmine (Kohus) - Maailm
Marika Priske

Marika Priske (sündinud 5. oktoobril 1966 Pärnus) on Eesti riigiametnik. Ta lõpetas aastal 1990 Tartu Ülikooli majandusküberneetika erialal. Marika Priske töötas aastatel 1990–1994 Pärnu linnavalitsuse arendusosakonna majanduskonsultandina, 1994–1996 Hoiupanga Pärnu linnakontori laenujuhina, 1996–1999 Hoiupanga/Hansapanga Pärnu linnakontori juhatajana ning 1999–2000 Eesti Krediidipanga Pärnu filiaali juhatajana. Aastal 2000 sai ta tollase ministri Mihkel Pärnoja ettepanekul majandusministeeriumi kantsleriks. 17. novembril 2010 esitati talle kahtlustus konkurentsi kahjustava tee-ehituse kokkuleppe sõlmimises ning 18. novembril peatas valitsus tema teenistussuhte kantslerina. Tema vastu algatatud distsiplinaarasjas süütegu ei tuvastatud ning alates 24. detsembrist ennistati ta tööle. Alates 14. juulist 2014 oli ta sotsiaalministeeriumi kantsler. Seoses probleemidega vaktsineerimise korraldamisel koroonapandeemia ajal kutsuti ta augustis 2021 ametist tagasi. Alates 20. märtsist 2023 on ta MTÜ Slava Ukraini juhatuse liige, kuni 9. maini oli ta kaheliikmelises juhatuses koos Johanna-Maria Lehtmega, kes kutsuti juhatusest tagasi seoses kahtlustega annetatud raha väärkasutamises. 2007 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk 2013 Pärnu teenetemärk (pikaajalise Pärnu linna majandusarengu edendamise eest) "Sotsiaalministeeriumi kantslerina jätkab Marika Priske". Sotsiaalministeerium. "Sotsiaalministeeriumi kantsler Priske saab ametist priiks" ERR, 2. august 2021 Lühitutvustus Majandusministeeriumi kantsleriks saab Marika Priske epl.ee, 14. märts 2000 Kuidas kantsler Marika Priske impeerium kokku varises delfi.ee, 19. november 2010
Folsomi vangla

Folsomi vangla (Folsom State Prison) on vangla Ameerika Ühendriikides California osariigis Sacramento maakonnas. See asub osariigi pealinnast Sacramentost umbes 30 km kirde pool Folsomis. Vangla asub American Riveri kaldal Folsomi järve ääres. Selle geograafilised koordinaadid on 38° 41′ 42″ N, 121° 9′ 45″ W. See on keskmise turvatasemega, osariigile alluv vangla. Vangla asub 40-aakrisel maa-alal. See on ehitatud umbes 2000 kinnipeetule, kuid tegelikult on neid umbes 3500. Vanglas on veidi üle tuhande töötaja. Vangla aastaeelarve eelarveaastal 2009/2010 oli 118 miljonit dollarit. Vangla peavärava vastas on väike muuseum. Otsus vangla ehitada võeti vastu 1858. aastal ja ehitamist alustati 1878. Folsomi vangla avati 26. juulil 1880. See on San Quentini vangla järel osariigi vanuselt teine vangla. Vangla ehitamine sai alguse sellest, et kohalik ettevõtja kinkis vangla rajamiseks maa ning sai vastutasuks õiguse kasutada kinnipeetute tööjõudu. Aastatel 1895–1937 viidi Folsomis poomise teel täide 93 surmanuhtlust. Pärast seda viidi hukkamine üle San Quentinisse. Alates 1930. aastatest on California autonumbrid toodetud Folsomi vanglas. Aastatel 1966 ja 1968 andis vanglas kontserdi Johnny Cash. 1968. aasta kontserdist ilmus kontsertalbum "At Folsom Prison". Vanglast räägib tema laul "Folsom Prison Blues". "Koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. detsember 2010. Vaadatud 21. november 2010. Koduleht
Kustos

Kustos (ladina keeles 'valvur') ehk siirdeviit tähistab erinevates kontekstides eri mõisteid: Raamatuteaduses on kustos vanade raamatute lehekülje lõppu eraldi reale paigutatud järgmise lehekülje esimene silp või sõna. Trükinduses nimetatakse kustoseks poogna järjestusnumbrit või -tähte. Muusikas on kustos järgmise noodi kõrgust näitav märk joonestikurea lõpul. Mõnel Euroopa maal nimetatakse kustoseks ka raamatukogu- või muuseumiametnikku.
Springfield (täpsustus)

Linnad USA-s Springfield, Illinois' osariigi pealinn Springfield, linn Colorado osariigis, Baca maakonna keskus Springfield, linn Georgia osariigis, Effinghami maakonna keskus Springfield, linn Kentucky osariigis, Washingtoni maakonna keskus Springfield, linn Massachusettsi osariigis, korvpalli sünnipaik Springfield, linn Missouri osariigis Springfield, linn Ohio osariigis, Clarki maakonna keskus Springfield, linn Oregoni osariigis Springfield, linn Tennessee osariigis, Robertsoni maakonna keskus Väljamõeldud linn Springfield on linn kus toimub joonissarja "Simpsonid" tegevus
Helju Jüssi

Helju Jüssi (sünninimi Helju Martins; 15. juuli 1935 Päinurme küla, Koigi vald – 28. mai 2006) oli eesti ajakirjanik, tõlkija ja toimetaja. Ta lõpetas 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia ja ajakirjanduse alal. Aastatel 1959–1993 töötas ta Eesti Raadio kultuuritoimetajana. Ta oli Fred Jüssi abikaasa. Tema lapsed on Mari Jüssi, Ivar Jüssi ja Mart Jüssi. Reporter: REPORTER Helju Jüssi. Eesti Raadio 1979 Helju Jüssi mälestused
IBBY Eesti osakond

Rahvusvaheline Noorsookirjanduse Nõukogu Eesti osakond ehk IBBY Eesti osakond on Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu osakond Eestis, mis tegeleb laste- ja noorsookirjanduse tutvustamise, kirjastamise ja levitamisega nii Eestis kui ka välismaal. IBBY Eesti osakond annab 2004. aastast välja Paabeli Torni auhinda, mille eesmärk on tõsta esile head tõlkelastekirjandust ning väärtustada tõlkijate ja kirjastuste tööd. Eesti Lastekirjanduse Keskus Paabeli Torni auhind Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu Eesti osakonna põhikiri
Ostujõud

Ostujõud on toodete/teenuste hulk, mille saab osta ühe rahaühiku eest[viide?]. Kõik sissetulekud, millest on lahutatud igakuised püsikulud, annavad kokku selle, mis jääb üle sisseostude tegemiseks ehk tarbimiseks - ostujõu.Ostujõu indeksi arvutamisel võetakse aluseks sissetuleku-, palga- ja riiklike toetuste statistika. Peale selle arvestatakse vastava maakonna või linna piirkondlike tegureid. Indeksi väärtust saab võrrelda riikliku keskmise näitajaga. Statistiliste uuringute tulemused on eri majandusharude jaoks suure tähtsusega, et nad saaksid oma pakkumist vastava piirkonna nõudlusele ja ostujõule kohandada.
Jean-Baptiste Grange

Jean-Baptiste Grange (sündinud 10. oktoobril 1984 Saint-Jean-de-Maurienne'is) on Prantsusmaa mäesuusataja, kahekordne maailmameister ja maailma karika võitja. 2007 Åres pronksmedal slaalomis 2011 Garmisch-Partenkirchenis maailmameister slaalomis 2015 Beaver Creekis maailmameister slaalomis Jean-Baptiste Grange on osalenud (<FONT=COLOR=PURPLE>seisuga 16. veebruar 2015) 140 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 18 korral, neist 9 etappi on ta võitnud. Jean-Baptiste Grange'i koduleht Jean-Baptiste Grange FIS-i kodulehel (inglise) Jean-Baptiste Grange Alpine Ski Database'i kodulehel
Abraham Zapruder

Abraham Zapruder (15. mai 1905 Kovel, Volõõnia kubermang – 30. august 1970 Dallas, Texas) oli ameerika rõivafirma omanik, kes filmis oma amatöörfilmikaameraga 22. novembril 1963 Dallases president John F. Kennedy korteeži möödasõitu, ootamatult jäädvustades presidendi mõrva. Abraham Zapruder sündis juudi perekonnas Kovelis Ukrainas. 1920. aastal asus Zapruderite perekond elama Ameerika Ühendriikidesse New Yorki. 1941. aastal kolis Zapruder Dallasesse. Oma rõivafirma asutas ta 1954. aastal. Zapruderi kontor asus Dal-Tex'i hoones. Kui ta 1963. aasta 22. novembri hommikul tööle tuli, siis veenis tema sekretär Lillian Rogers teda koju minema amatöörfilmikaamerat tooma. Zapruder läkski koju ja tõi kaamera oma kontorisse. Algselt oli ta uskunud, et presidendi korteeži koguneb vaatama nii palju inimesi, et filmida pole nagunii võimalik. Kui president John F. Kennedy korteež läbi Dallase kesklinna sõitis, siis seisis Abraham Zapruder koos oma firma töötaja Marilyn Sitzmaniga Dealey Plazal kõnnitee äärest veidi eemal betoonestakaadil ja filmis presidendi möödasõitu. Kui kõlasid lasud, ei lõpetanud vapustatud Zapruder filmimist seni, kuni presidendi auto raudteeviadukti alla kadus. Zapruder oli toimunust sedavõrd vapustatud, et ei kasutanud juhtunu järel enam kordagi filmikaamerat. Abraham Zapruderi poolt jäädvustatud 26-sekundiline film on tuntud kui Zapruderi film.
Folsom

Folsom on linn USA-s California osariigis Sacramento maakonnas. Linn tekkis California kullapalaviku ajal California esimese raudtee 1856 avatud lõppjaama juurde. Folsomist vahetult kirdes asub Folsomi järv. Linnas asub Folsomi vangla. Folsomi koduleht
Citrus Heights

Citrus Heights on linn USA-s California osariigis Sacramento maakonnas. Citrus Heightsi koduleht
Liivi kirjandus

Liivi kirjandus on liivi keeles kirjutatud ilukirjandus. Valts Ernštreits Pētõr Kīnkamäg Uļi Kīnkamäg Jāņ Prints vanem Jāņ Prints noorem Kōrli Stalte Grizelda Kristiņ Ķempi Kārl (Karl Pajusalu) Baiba Damberga Valdapǟ (Oskar Loorits)
Pronksiaja kliimaoptimum

Pronksiaja kliimaoptimum ehk hilispronksiaja kliimaoptimum oli soe aeg Atlandi ookeani põhjaosa piirkonnas sõltuvalt kohast 1500–1150 eKr kuni 1350–1250 eKr. Tinneri jt artiklis on öeldud: "Hilispronksiaja optimumi ajal umbes 1350–1250 eKr oli Aletschi liustik (Alpide mäestiku suurim) umbes 1000 m võrra lühem kui tänapäeval. (...) "ajavahemik umbes 1450–1250 eKr oli ka teiste Alpide ja põhjapoolkera andmete järgi kuum ja kuiv aeg." Pärast seda hakkas liustik jaheda ja külma ilmastiku ajal taas kasvama ja see kestis kuni Rooma optimumi (umbes 200 eKr – 50 pKr) alguseni. Gorneri liustiku (Šveitsi Alpides suuruselt teine) ja Alam-Grindelwaldi liustiku (Berni Alpides) kohta käivaid andmed näitavad, nagu ka Holzhauseri artikkel, et need liustikud ja Aletschi liustik on kogu uuritava aja jooksul peaaegu sünkroonselt kahanenud. Aletschi liustiku pikkuse kõikumiste ja atmosfääri süsinik-14 jäägi võrdlus toetab hüpoteesi, et Päikese aktiivsuse muutused on olnud uuritud viimasel 3500 Holotseeni aastal oluliselt mõjutanud kliimakõikumisi Lääne- ja Kesk-Euroopas. Hilispronksiaja optimumi lõpu üheks piirjooneks peetakse oluliselt kliimat mõjutanud Hekla vulkaani purset umbes 1159 eKr. Pärast seda aset leidnud kliima jahenemine läks alles 900. aasta paiku eKr üle Rauaaja kliimapessimumiks. Tinner, W., Lotter, A.F., Ammann, B., Condera, M., Hubschmied, P., van Leeuwan, J.F.N. and Wehrli, M. 2003. Climatic change and contemporaneous land-use phases north and south of the Alps 2300 BC to AD 800. Quaternary Science Reviews 22: 1447–1460. Holzhauser, H., Magny, M. and Zumbuhl, H.J. 2005. Glacier and lake-level variations in west-central Europe over the last 3500 years. The Holocene 15: 789–801 3500 Years of West-Central European Climate History
Tiritamm

Tiritamm on Eesti kirjastus, mis annab välja laste- ja noorsookirjandust. Kirjastus asutati 1. oktoobril 1991. Tiritamm on kirjastuse Eesti Raamat laste- ja noorsookirjanduse toimetuse õigusjärglane. Kirjastus on välja andnud näiteks Aino Perviku Paula raamatute sarja, J. R. R. Tolkieni "Sõrmuste Isanda" triloogia, Tove Janssoni muumilugude sarja, Hannu Mäkelä Härra Huu raamatute sarja ja muinasjuttude sarja "Saja rahva lood". Kirjastuse koduleht[alaline kõdulink]
Hannu Mäkelä

Hannu Eljas Mäkelä (sündinud 18. augustil 1943 Helsingis) on soome kirjanik. Hannu Mäkelä on kirjutanud ja toimetanud üle 160 teose – romaane, luulet, näidendeid, mälestusteraamatuid ja rohkesti lasteraamatuid. "Hobune, kes kaotas prillid ära" (lasteraamat). Tõlkija Piret Saluri. Eesti Raamat 1983 "Härra Huu". Tõlkija Piret Saluri, värsid tõlkinud Ellen Niit. Eesti Raamat 1985 "Ööpool, päevapool" (valikkogu luulet 1966–1989). Soome keelest tõlkinud Tiiu Kokla. Eesti Raamat 1991, 278 lk "Pekka Kartmatu. Kalle Juhani ja tema sõbrad. Muinasjutt tüdrukust, kes otsis õnne" (lastejuttude kogumik). Tõlkija Piret Saluri. Tiritamm 1995, 256 lk "Meister: Eino Leino elu ja surm" (biograafiline romaan). Soome keelest tõlkinud Piret Saluri, luuletused tõlkinud Leelo Tungal. Sinisukk, Tallinn 2003, 535 lk "Miisa uus pere" (lasteraamat). Tõlkija Hille Lagerspetz. Koolibri 2008 "Casanova ehk Ciacomo Casanova tee naistemehest kirjanikuks" (biograafiline romaan). Tõlkija Kadri Jaanits. Varrak, Tallinn 2009, 472 lk Kirjastus Tiritamm on Härra Huu raamatud andnud välja ka eraldi trükistena. Eraldi raamatutena on ilmunud: "Härra Huu" (1995) "Härra Huu kolib ära" (2003) "Härra Huu reisimas" (2004) "Härra Huu saab naabri" "Härra Huu teeb aiatööd" (2004) 1982 – Eino Leino auhind 1995 – Finlandia kirjandusauhind Koduleht
Suured Sunda saared

Suured Sunda saared (indoneesia Kepulauan Sunda Besar) on neli suurimat Sunda saartest, nimelt Kalimantan, Sumatra, Sulawesi ja Jaava. Kalimantan on jaotatud Indoneesia, Brunei ja Malaisia vahel, teised kolm saart kuuluvad Indoneesiale.
Narr

Narr ehk pajats on kesk- ja renessansiajal olnud palgaline Euroopa kuninglikus õukonnas, kelle ülesanne oli naljalugusid rääkida ja õukonna meelt muul kombel lahutada. trikster
Küberkaitseliit

Küberkaitseliit (KKL) on Kaitseliidu allüksus, mis on 2010. aastal loodud Eesti küberruumi kaitsmiseks. Küberkaitseliidu liikmeteks on vabatahtlikud IT-spetsialistid. Küberkaitseliidu üksused asuvad Kaitseliidu Tallinna ja Tartu maleva juures. KKL Tallinna üksuse pealik on Jaan Priisalu, Tartu üksuse pealik Kuido Külm. Küberkaitseliidu missioon on kaitsta Eesti kõrgtehnoloogilist eluviisi, kaitstes informatsiooni infrastruktuuri ja teostades seega laiapõhjalise riigikaitse eesmärke. Eesmärgid vabatahtlike kõrgelt kvalifitseeritud IT-spetsialistide koostöö arendamine; kriitilise tähtsusega informatsiooni infrastruktuuri küberturbe taseme tõstmine läbi teadlikkuse tõusu ja parimate praktikate levitamise; võrgustiku loomine, mis liidab kriisiolukorras avaliku- ja erasektori kompetentsi, ning organisatsiooni väljaarendamine kriisi ajal tegutsemiseks; liikmete pidev koolitamine ja väljaõpe: liikmete ettevalmistamine; tegevuskavade koostamine; ennetus ja küberturvalisust suurendavad tegevused; rahvusvahelistes küberturbealastes koostöövõrgustikes osalemine. Informaatikateadlane Ülo Jaaksoo käis Küberkaitseliidu idee välja 2007. aastal peale aprillirahutusi, mille ajal ja pärast seda olid toimunud küberrünnakud Eesti asutuste veebilehtede vastu. 2008. aastal võeti vastu "Riiklik küberjulgeoleku strateegia 2008–2013" ning hakati pidama regulaarseid küberturbeõppusi. 2010. aasta alguseks olid Kaitseliidu Tallinna ja Tartu maleva juurde moodustatud küberkaitseüksused. Kaitseliit Eestit tabanud 2007. aasta küberrünnakud NATO küberkaitsekoostöö keskus (K5) Kaitseliit pani aluse küberkaitseliidule Eesti Postimees, 13.04.2010 Kaitseliidu koduleht. Küberkaitseliit Kasutatud 21. novembril 2010 Kaitseliidu koduleht Eesti Küberkaitse Liit Vahur Koorits. Aaviksoo autasustas küberkaitsjaid. Postimees, 14. aprill 2010 Urmas Jaagant. Küberkaitseliit pakub harjutuskeskkonda vabatahtlikele IT-spetsialistidele Eesti Päevaleht, 14. aprill 2010 Vahur Koorits. Laienev küberkaitseliit värbab uusi liikmeid. Postimees, 15. aprill 2010 Eesti spetsialistid harjutavad NATO vastaste küberrünnakute tõrjumist. Kaitseliit, 18. november 2010 Ģederts Ģelzis. Estonian voluntary cyber-soldiers integrated into national guard. Deutsche Welle, 5. aprill 2011.
Vladimir Stojković

Vladimir Stojković (sündinud 28. juulil 1983 Loznicas) on Serbia jalgpallur, Serbia kõrgliiga klubi FK Partizani väravavaht. Serbia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2006–2018 kokku 84 korda. 2017. aastal valiti ta Serbia aasta jalgpalluriks. Red Star Serbia Superliga: 2005–06 Serbia and Montenegro karikas: 2001–02 Sporting Taça de Portugal: 2007–08 Supertaça Cândido de Oliveira: 2007 Partizan Serbia Superliga: 2010–11, 2011–12, 2012–13 Serbia karikas: 2010–11, 2017–18, 2018–19 Maccabi Haifa Iisraeli karikas: 2015–16