laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Komparaator (analoogtehnika)

Komparaator on analoogelektroonikas lülitus, mis võrdleb kahte elektripinget. Väljundsuurus väljendab binaarkujul (kahendarvuna), kumb sisendpingetest on kõrgem. Komparaatori töö sarnaneb operatsioonvõimendi tööga. Kui pinge on mitteinverteerival sisendil (+) kõrgem kui inverteerival sisendil (–), siis on väljundis 1, vastupidisel juhul 0. Seega võib niisugust komparaatorit vaadelda ka 1-bitise analoog-digitaalmuundurina. Komparaatori sisendastmeks olev diferentsvõimendi peab taluma kõrget sisenditevahelist pinget, peaaegu kuni toitepingeni. Väljundpinge väärtused on kohandatud järgneva loogikaelemendi sisendiga. Op-amp comparator
Keelehoole

Keelehoole on praktilised toimingud, et keelekasutust parandada. Keelehoole tegeleb keelekorralduse soovituste elluviimisega ja keelehooldes võib eristada kolme järku: juhtiv järk, mille moodustavad spetsialistid Eesti Keele Instituudis, ülikoolides, Emakeele Seltsis, ja kelle ülesandeks on keelesoovituste seletamine, kohandamine ja levitamine; emakeeleõpetajad (keelesoovituste seletamine ja õpetamine ning üldse hea keele õpetamine) ning keeletoimetajad ja korrektorid (kogu avaliku sõna keele hoidmine); keeleteadlikud inimesed mis tahes töökohal. Keelekorraldus Erelt, T., 2002. Eesti keelekorraldus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 15
Keeleõpe

Keeleõpe ehk keeleõpetus on nii emakeele kui ka võõrkeelte õpe. Keelekorralduse raames räägitakse mõnikord ka keeleõppekorraldusest (inglise acquisition planning). Erelt, T., 2002. Eesti keelekorraldus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 17
Brittany Murphy

Brittany Anne Murphy-Monjack (10. november 1977 Atlanta – 20. detsember 2009 Los Angeles), tuntud kui Brittany Murphy, oli Ameerika näitleja ja laulja. Tema esimesed filmirollid olid filmides "8 Mile", "Põrgulikud mesinädalad", "Lustakad jalakesed" ja paljud teised. Ta luges Luanne Platteri teksti animatsioonisarjas "Mäekuningas". Tema vanemad Sharon Kathleen Murphy ja Angelo Joseph Bertolotti lahutasid abielu, kui ta oli kaheaastane. Brittanyt kasvatas ema Edisonis New Jersey osariigis, kus Brittany käis Edisoni keskkoolis. Hiljem kolis pere Los Angelesse, kus Brittany sai püüelda näitlejakarjääri poole. Murphy ütles, et ema pole kunagi ta loovust lämmatada püüdnud, vaid et ema on olnud oluline lüli tema hilisemates õnnestumistes: "Kui ma palusin oma emal kolida Californiasse, ta müüs kõik ja kolis siit ära minu pärast... Ta alati uskus minusse." Ta ema on iirlaste ja idaeurooplaste järeltulija, ta isa itaaliaameeriklane. Brittanyl on kaks vanemat poolvenda ja noorem poolõde.
Kuningamägi

Kuningamägi on Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas asuv kõrgendik absoluutkõrgusega 67 meetrit. Kõrgendik on nime saanud arvatavasti hertsog Magnuse järgi, kes valitses sealt 16. sajandil Liivimaa kuningriiki. 18. sajandi II poolel tegutses Kuningamäel baltisaksa arst ja publitsist Peter Ernst Wilde. Wilde rajas 1766. aastal Kuningamäele eratrükikoja, kus andis välja esimest eestikeelset ajakirjandusväljaannet Lühhike öppetus. Kuningamäel asub kaks surnuaeda. Vana õigeusu surnuaed on hävinud ja võsastunud, uus õigeusu surnuaed on aga kasutusel. Selle kõrval asub Võisiku hooldekodu kalmistu. Kuningamäel paiknevad ka Põltsamaa terviserada ja kardirada, tankla ja osaühingu Viraito veisefarm. Kuningamäe Ring ümber Põltsamaa. Vaadatud 05.11.2012 Kuningamäe Terviserada. SA Põltsamaa Sport koduleht. Vaadatud 05.11.2012 Kuningamäe kardirada. Kardiraja koduleht. Vaadatud 05.11.2012 Randla, Siim. Kuningamägi peitis haruldast kuldmünti. Õhtuleht, 19. juuni 1999
Katie Holmes

Kate Noelle Holmes (sündinud 18. detsembril 1978 Toledos Ohios) on Ameerika Ühendriikide näitleja, kes esmakordselt saavutas kuulsuse Joey Potteri rolliga teismeliste draamas "Dawsoni oja" (1998–2003). Ta on mänginud sellistes filmides nagu "Batman alustab", "Jäätorm" ja paljud teised. Holmes on sündinud Toledos, Ohios. Ta on noorim laps on peres. Ta vanemad on Kathleen ja Martin Joseph Holmes. Tal on kaks vanemat õde ja üks vanem vend: Tamera, Holly Ann, Martin Joseph juunior ja Nancy Kay. Katie on lõpetanud Notre Dame'i akadeemia ja vastu võetud Columbia ülikooli, sest Katie isa tahtis, et temast saaks arst. Kui Katie oli 14, hakkas ta võtma modellindustunde Toledos Margaret O'Brien'i käe all. O'Brien viis ta Rahvusvahelisele Modellinduse ja Talentide liidu võistlusele, mis toimus New Yorgis.
Merit Tarkvara

AS Merit Tarkvara on Eesti ettevõte, mis tegeleb majandustarkvara arendamise ja müügiga. Merit Tarkvara asutati 18. novembril 1991. Ettevõtte peakontor asub Põltsamaal. Firma esindused paiknevad Tallinnas, Tartus, Pärnus, Jõgeval, Espoos ja Varssavis. AS Merit Tarkvara koduleht Merit Tarkvara Soome koduleht Merit Tarkvara Poola koduleht
Puit-Profiil

Aktsiaselts Puit-Profiil on Jõgeva maakonnas Põltsamaal tegutsev ettevõte, mille tegevusvaldkond on liimpuidust akna- ja uksedetailide toorikute tootmine. Ettevõte on asutatud 1994. aastal. AS Puit-Profiil kasutab toorainena Eesti saeveskitest ostetud männipuidust saematerjali. Suurem osa toodangust läheb ekspordiks Skandinaavia akna- ja uksetehastele. ﻿ AS Puit-Profiili koduleht
Masseerija

Massöör ehk masseerija on inimene, kes tegeleb masseerimise ehk massaažiga. See võib olla sõltuvalt kliendi vajadustest lõdvestav, toniseeriv või ravimassaaž. Massööri töö on kliendi masseerimine (peamiselt kätega, aga ka jalgade, kuppude vms abil) tema füüsilise ja vaimse suutlikkuse taastamiseks, tervisehäirete ennetamiseks, organismi üldise vastupanuvõime tugevdamisele ja hea enesetunde saavutamisele kaasaaitamiseks. Massöör valmistab ette töökoha, loob kontakti masseeritavaga, kogub anamneesi ja masseerib, kasutades korrektseid ja kohaseid massaaživõtteid. Ta nõustab ja juhendab kliente ning vajadusel soovitab pöörduda tervishoiuspetsialisti poole. Massöör kasutab massaaži tegemisel massaažilauda, massaažimatti, patju, tekke, linasid, õlisid, puhastusvahendeid jms. Sobiva keskkonna loomiseks kasutab erinevaid värve, lõhnu, helisid ja valgustust. Massööri kutseõppe baaskursuse pikkus on 1000 tundi. Tavaliselt on massöör keskharidusega erialase koolituse läbinud isik. Massööriks saab Eestis õppida näiteks Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis ning Eesti Massaaži- ja Teraapiakoolis. Kutsestandardid. Massöör, tase 5 Kutseregister.
Elbrus

Elbrus on Kaukasuses asuv Venemaa kõrgeim mägi. Euroopa ja Aasia piiri erinevate kontseptsioonide tõttu võidakse Elbrus arvata Euroopasse või Aasiasse. Kui ta kuulub Euroopasse, siis on ta ka Euroopa kõrgeim mägi. Elbrus asub Suur-Kaukasuse Kõrvalahelikus Karatšai-Tšerkessia ja Kabardi-Balkaaria piiril. Elbrus on 5642 meetrit kõrge. Elbruse teine, idapoolne tipp on pisut madalam – 5621 meetrit. Tipus on Elbrus kaetud igijääga. Elbruselt laskub 22 liustikku, mis toidavad Baksani, Kubani ja Malka jõge (kõik Venemaal). Elbrus on kihtvulkaan, mis oli viimati aktiivne umbes 2000 aasta eest. Elbrust ei tohi segi ajada Alborzi ehk Elbursiga, mis on Iraani kõrgeim mäeahelik. Selle kõrgeim tipp Damāvand on 5610 meetrit kõrge. Elbruse kahest tipust madalamale tõusis esimest korda 10. juulil 1829 (vkj) Hillar Hadžirov, Venemaa ekspeditsiooni teejuht, rahvuselt karatšai. Kõrgemasse tippu tõusis esimest korda 1874 Suurbritannia ekspeditsioon, mida juhtis Florence Crauford Grove ning kuhu kuulusid veel Frederick Gardener, Horace Walker ja šveitslane Peter Knubel. NSV Liidu algaastatel sai alpinism populaarseks ja Elbrusel oli väga palju külastajaid. 1942. aasta augustist 1943. aasta jaanuarini oli Elbruse lähiümbrus Wehrmachti poolt okupeeritud. Saksa üksused viisid Elbruse tippu haakristiga lipu, mis lehvis seal seni, kuni see Hruštšovi käsul maha võeti. Selleks ajaks oli lipp nii ära kulunud, et peale lipuvarda polnud sellest õieti midagi järel. See oli viimane Natsi-Saksamaa lipp, mis NSV Liidu territooriumil lehvis.[viide?] Teadaolevalt esimese eestlasena tõusis Elbruse tippu 11. augustil 1956 Bernald Sillaots. Teisena jõudis sinna 4. augustil 1958 sakslaste grupis näitleja Jaanus Orgulas ja päev hiljem veel 31 eestlast. 1958. aastast hakkas Elbruse tipus käima juba palju eestlasi. 1997. aastal sõideti Elbruse sadulale Land Rover Defenderiga, mis oli Guinnessi rekord. 21. juulil 2007 tõusis Jaan Künnapi juhtimisel rekordarv eesti alpiniste, 62 alpinisti, Elbruse läänetippu (5642 m). Neist kaks vallutasid ka idatipu (5621 m). Elbrus asub väga lähedal Gruusia piirile. Sellepärast nõuavad Venemaa võimud kõigilt Elbrusele minna tahtjatelt piiritsooni mineku luba. Seda annab välja Naltšikis asuv sõjakomissariaat. Elbruse ümber on loodud Elbruse rahvuspark. Rahvusparki sisenemine nõuab vastavat luba. Loa saamiseks ei ole kindlat süsteemi ja hinnad on kokkuleppel. Lube saab Elbruse külast, mis asub Baksanist algava maantee lõpp-punktis. Seal asub ka rahvuspargi keskus. Kõik välismaalased peavad omama eraldi OVIRi luba. Lube annab välja viisade ja välismaalaste registreerimise keskus Tõrnõauzis, mis asub Baksani–Elbruse maanteel. Luba maksis 2008. aastal 50 rubla. Seda saab ka näiteks Mineralnõje Vodõ lennujaamast, kuid märksa kallimalt. Lube saab ka hotellide kaudu. Kes oli tegelikult esimene eestlane Elbrusel? GO Reisiajakiri 9, 12. november 2007. Ajalugu. alpinism.ee. AJAVEEB. "62 eestlast tõusis Elbruse tippu" Postimees, 23. juuli 2007.  Elbrus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Keelepoliitika

Keelepoliitika hõlmab eelkõige riigi süsteemsed abinõud keele funktsioonide teadlikuks säilitamiseks või muutmiseks. Mingi riigi keelepoliitika esmaülesanneteks on riigikeele sätestamine põhiseaduses ja keeleseaduse kehtestamine, mis kõik toimub rahvusvahelisi õiguse normi kinni pidades. Keelepoliitika eesmärk on keelesuhtluse reguleerimine ühiskonnas, tagades ühtlasi ka riigikeele täisväärtusliku toimimise. Keelepoliitika võib iseloomu poolest olla kas (a) konstruktiivne ehk perspektiivne (arendab keele funktsioone ja struktuuri); (b) retrospektiivne (säilitab keele funktsioone ja struktuuri), või (c) destruktiivne (ahendab keele funktsioone ja struktuuri). Destruktiivse keelepoliitika viljelemine võib kaasa tuua keelelise assimileerumise ja keele hääbumise, keeletapu (keelesuitsiid ehk lingvitsiid).  Pikemalt artiklis Eesti keelepoliitika Eestis kuulub keelepoliitika Haridus- ja teadusministeeriumi valitsemisalasse. Ministeeriumi ülesanded on keelepoliitika planeerimine, korraldamine ja arendamine; riigi arengukavade väljatöötamine keelepoliitika valdkondades ja nende kooskõla tagamine üleriigiliste arengukavadega. Keelevaldkonna kolm olulisemat suunda on: eesti keel Eestis; eesti keele välisõpe; võõrkeelepoliitika. Soome keelepoliitika Keelekorraldus Keelehoole Keelekaitse Keelerežiim Erelt, T., 2002. Eesti keelekorraldus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 18 http://www.hm.ee/index.php?044856 (vaadatud 05.11.2012) Eesti keelepoliitikat reguleerivad õigusaktid (vaadatud 05.11.2012) Eesti kui ELi liikmesriigi keelepoliitika (vaadatud 05.11.2012)
Keelekaitse

Keelekaitse on keelepoliitika osa, mille ülesanded on eri keelte funktsioonide kindlaksmääramine ning tingimuste loomine, et keeled neid funktsioone ka täita saaksid. Eesti Keele Kaitse Ühing Erelt, T., 2002. Eesti keelekorraldus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 18
Paide Uusapostlik kirik

Paide Uusapostlik kirik on kirik Paides. Kiriku aadress on Pärnu tänav 64. Paide Uusapostlik kirik
Keila Uusapostlik kirik

Keila Uusapostlik kirik on kirik Keilas. Kiriku projekteeris Avo Seppel Arhitektibüroo ja ehitas Harju Ehitus. Kirik valmis 1994. aastal. Kirik asub aadressil Jaama 18. Uusapostlik kirik Keilas Avo Seppel Arhitektibüroo Harju Ehitus: valminud objektid Keila Uusapostlik kirik
Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kirik

Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kirik on õigeusu kirik Noorma külas Elva vallas. Praegu kirikut jumalateenistusteks ei kasutata. Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kogudus eraldati 1893. aastal Rõngu Issanda Taevaminemise kogudusest, mis omakorda oli asutatud usuvahetusliikumise ajal 1848. aastal. Esialgu Rannu kogudusel oma kirik puudus, jumalateenistusi peeti koguduse kasutusse antud puumajas. Ettevalmistusi kiriku ja kogudusemaja rajamiseks alustati 1898. aastal. 9. juulil (vkj 27. juunil) 1898 anti kogudusepreestrile Konstantin Savile kui piiskopkonna valitsuse volitatud esindajale üle maa hoonete rajamiseks. Maa eraldati Rannu mõisa ja kolme talukoha maadest, kokku oli seda viis tiinu (umbes 5,5 hektarit). Maakivist ja punastest tellistest kirikuhoone ehitati kahe aastaga 1899–1901. Ametlikult võttis kiriku ja selle juurde rajatud puidust kogudusemaja, kus asusid preestri ja köstri korterid, vastu Riia piiskopkonna vaimuliku valitsuse komisjon 23. juunil (vkj 10. juunil) 1903. Kiriku pühitsemine jäi teadmata põhjustel kaheks aastaks venima, pühitsuse toimetas 21. mail (vkj 8. mail) 1905 Riia ja Miitavi peapiiskop Agafangel. Kui Rannu õigeusu kogudus 1964. aastal likvideeriti, jäi kirik tühjaks. Rannu sovhoos hakkas kirikuhoonet kasutama laohoonena. 1980. aastatel taastas Rannu sovhoos kirikuhoone. Esialgne eesmärk oli kasutada hoonet tavandihoonena. Kui aga Eestis alustas tegevust Uusapostlik kirik, tekkis ka Rannus selle kogudus ja tavandihoone võeti rendile. Hoones on korraldatud ka avalikke kontserte, millele annab palju juurde hoone hea akustika. Tänaseks on Uusapostliku Kiriku Rannu kogudus likvideeritud ja kirikuhoone seisab taas aktiivse kasutuseta. 2011. aastal viidi lõpule kirikuhoone tagastamisprotsess õigusjärgsele omanikule Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule. Kiriku hoone 2023. aastal Kiriku hoone 2023. aastal Rannu kirik Toomas Schvaki raamat Rannu õigeusu kiriku ja koguduse ajaloost (vaadatud 25.03.2024)
Jüri kirik (täpsustus)

Jüri kirik on kirik Jüris. Pühale Jürile on pühitsetud veel mitu kirikut: Tartu Püha Jüri kirik Laiuse Püha Jüri kirik Tori Püha Jüri kirik Riia Püha Jüri kirik Georgi kirik İstanbuli Püha Jüri katedraal Värska Püha Georgiose kirik Jõõpre Püha Suurkannataja Georgiose kirik
Keelenorming

Keelenorming (lühemalt ka norming) on keelenormi fikseering keelekorraldusallikais (nt "Õigekeelsussõnaraamatus"). Norming saadakse keelelise normeerimise tulemusena. Keelenorm Keeleideaal Erelt, T., 2002. Eesti keelekorraldus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 35
Keelenorm

Keelenorm (lühikujul norm) on mingil ajal mingis keelekollektiivis objektiivselt eksisteerivad sõnade häälikehitus ja tähendused, sõnamoodustus- ja sõnamuutmismallid, süntaktiliste üksuste (sõnaühendite, lausete) mallid. Keelenormi, mis on fikseeritud keelekorraldusallikais, nimetatakse keelenorminguks. Eesti kirjakeele norm Keelenorming Keeleideaal Erelt, T., 2002. Eesti keelekorraldus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 36
Laiuse pärn

Laiuse pärn (ka Kuninga pärn) on vana pärn Laiuse kiriku pargis, mille tõenäoliselt istutas Rootsi kuningas Karl XII 1701. aastal. 1918. aastal mõõtis Laiuse kirikuõpetaja Johan Kõpp puu ümbermõõduks rinna kõrguselt 3,7 m. 1999. aastal sai Hendrik Relve puu kõrguseks 25 m ja ümbermõõduks 4,29 m. Ajalooallikate kohaselt istutas 1700.–1701. aasta talvel Laiuse linnuses viibinud Karl XII 29. mail 1701 kirikuaeda kolm pärna. Üks neist murdus 1856. aasta suvel tormituulte tõttu ning teise hävimise kohta puudub täpsem teave, kuid säilinud ta pole. 1976. aastal sai Alar Läänelaid Laiuse pärnalt juurdekasvupuuriga võetud proovide abil puu vanuseks umbes 280 aastat, mis on oodatav tulemus, arvestades et pärnaistik pidi 1701. aastaks olema mõni aasta vana. Laiuse pärn on looduskaitsealune üksikobjekt. Hendrik Relve "Põlispuud". Tallinn 2003 Kaitsealune ala või üksikobjekt: Laiuse pärn (KLO4001126) Hendrik Relve "Põlispuud". Tallinn 2003 Laiuse pärn keskkonnaportaalis
Ao mõis

Ao mõis (saksa keeles Hackeweid) oli rüütlimõis Koeru kihelkonnas Ao külas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Väike-Maarja valda Lääne-Viru maakonnas. Teedevõrgus on mõisa asukoht oli Rakkest 3 km läänes, Põltsamaa jõe paremal kaldal lõuna pool Kapu–Rakke–Paasvere teed. Ao mõisat on esmamainitud 1559. aastal, kui Johann Holste müüs Ao mõisa Jurgen Tuvele. 1624. aastast märgiti Ao mõisa omanikuna Jöran (Göran, Jürgen) Boyet, kui Rootsi kuningas Gustav II Adolf konfirmeeris 1624. aastal Ao mõisa Jost Taubele. 1626. aastal vahetasid Heinrich Schollmann (Schulmann) ja asehaldur Jobst (Justus) Taubega Imastu mõisa, Ao mõisa vastu Järvamaal ning Hinrich Schulmann oli Ao mõisa omanik kuni 1639. aastani. 1731. aastal pärandas Ao, Koila, Salla ja Mõisamaa mõisa omanik, pärijateta Rootsi sõjaväelane major ja meeskohtunik ning hilisem 1713–1715 Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa maanõunik Berend Johann von Schulmann testamendiga Ao mõisa oma sugulasele leitnant Georg Detlof von Schulmannile (Jälgimäe mõisast), kuid 1738. aastal päris mõisad Otto Wilhelm von Schulmann (1728–1788). Otto Wilhelmi surma (1788) järel päris mõisa tema vend Georg Detlof von Schulmann, kes aga pantis mõisa 1794. aastal Carl August von Bergile. 1798. aastal loovutas C. A. von Berg assessor Carl Robert von Paykullile, kes 1822. aastal müüs mõisa postikomissar Paul Johann Glockele. Ao mõisa omandas 6. septembril 1845 haagikohtunik ja kaardiväe erukapten, Liigvalla, Jäneda ja Varangu mõisnik Gustav Hermann Christoph von Benckendorff (1815–1883., Ao mõis pärandus 1884. aastal Liigvalla ja Vägeva karjamõisaga tema pojale Paul von Benckendorffile (1845–1902), 1903. aastal päris Liigvalla, Ao, Varangu mõisad tema tütar Anna Marie Amata von Schilling (1878–1972) (sünd. Benckendorff). 1960. aastateks olid mõisahooned lagunenud. Põltsamaa jõe vasakul kaldal asusid rehetare, laut ja karjaste maja, paremal kaldal aida, talli ja peretoa ase. Hävinud oli ka viinaköök põhja pool teed ja endisest häärberist olid järel ainult kõrged keldrimüürid. Tänapäeval on mõisast järel vaevumärgatav ase koos mälestuskiviga Friedrich Robert Faehlmannile, kes oli Ao mõisast pärit, kus ta Heinrich Johann Faehlmann töötas Ao mõisa mõisavalitseja. Koeru kihelkond Ao Ao veskijärv Liigvalla Liigvalla mõis Liigvalla mõis, www.moisablogi.ee, (vaadatud 10.03.2023) Ao mõis (Koeru khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Helmut Joonuks, Friedrich Robert Faehlmanni noorusmaal, Kultuur ja Elu, 1964 nr 7, lk 421
Vägeva mõis

Vägeva mõis (saksa keeles Weggewa) oli Liigvalla mõisa kõrvalmõis Koeru kihelkonnas Vägeval. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Jõgeva valda, Jõgeva maakonda. Aastal 1971 olid kõik hooned ja park juba hävinud. Alles olid üksikud madalate kivihoonete varemed ja üksikud põlispuud. Peahoone oli tõenäoliselt väike ühekorruseline kivihoone. Selli mõis Vägeva Koeru kihelkond Eesti mõisaportaalis
Hessi seadus

Hessi seadus on füüsikalise keemia põhiseadus, mille kohaselt keemilise reaktsiooni soojusefekt sõltub ainult süsteemi alg- ja lõppolekust, mitte reaktsiooni käigust (vahestaadiumidest). Teiste sõnadega, Hessi seadus väidab, et mitmes staadiumis toimuva reaktsiooni korral kogu protsessi entalpia muutus (tähistatakse ΔH) on reaktsiooni vaheetappide entalpia muutuste summa (eeldusel, et füüsikalised tingimused lähte- ja lõppolekul on samad). Hessi seadus on energia jäävuse seaduse erijuhtum keemiliste protsesside korral. See seadus võimaldab arvutada reaktsioonide soojusefekte, mis ei ole otseselt määratavad. Nimetatud seaduse avaldas Germain Hess 1840. a. Keemiaseadus
Inauguratsiooniloeng

Inauguratsiooniloeng on traditsiooniline avalik loeng, kus vastselt ametikohale valitud õppejõud tutvustab oma teadusteemat. Tavaliselt on loeng sõnastatud nii, et jutu sisust saavad aru ka teemaga mittetegelevad inimesed.
Selli kool

Selli kool oli kool Selli külas. Selli vanas koolimajas tegutses kool enne teist maailmasõda, seal õppisid õpilased ümbruskonna (sh. Virumaa ja Järvamaa) küladest. 1930. aastal suunati Linda Raus Vägevale Selli kooli õpetajaks. Seal oli ta tervelt 21 aastat (kuni kulakuks tunnistamiseni), juhendades ka näiteringi, rahvatantsijaid, vokaalsoliste ja orkestrit. Sel ajal oli Selli 6-klassiline kool juba kahekorruselises puithoones, kus oli lavaga saal. 1971/72 kasvas Äksi lähedal paiknenud Kukulinna Eriinternaatkooli õpilaste arv 122-ni. Rajooni juhtivad organid leidsid väljapääsu endise Selli kooli maja näol, mis oli seisnud tühjana juba 5 aastat. 1977/78. õppeaastal valmis Sellil uus koolimaja, mille maksumus oli 270 532 rubla. Selli uus koolimaja valmis Ants Orgulase haridusjuhiks oleku aastatel. Esimesel poolaastal kolis kogu Kukulinna Eriinternaatkool Äksi lähedalt Vägeva lähedale Sellile, kus sai nimeks Vägeva Eriinternaatkool. Vana Selli kooli hoone jäi õpilaste internaadiks. Vägeva Eriinternaatkool asus "eikellegi maal", majandusküsimustele lisandus kaadri nappus. Uus koolimaja lagunes, sest ei suudetud maja katust vettpidavaks teha. Ehitusvigu ilmnes juba alguses: projektis ei arvestatud kohaliku ilmastikuga (vt. Külmasammas Piibe maantee ääres Jõgeval mõõdetud Eesti külmarekorditega). 1997/1998 jäi Vägeva EIK viimaseks õppeaastaks. Vägeva (õpiraskustega laste) kooli internaadis 1996. aasta veebruaris toimunud tulekahju tagajärjel põles ära ning söestus ligikaudu 4 m krohvialust palkseina ning osa vahelage. Kahju hinnati 10 000 kroonile. Jõgeva Maavalitsus analüüsis Vägeval asuva kooli hoonekompleksi kapitaalremondi ja Siimustis paikneva poolelioleva koolihoone valmisehitamise otstarbekust ning otsustas viia Vägeva kooli üle Siimustisse. Endise Selli koolimaja juures asunud biotiigi olid koprad ühendanud jõega, uuristades tiiki ja jõge ühendava käigu. Et kobraste kahjustusi edaspidi vältida, paigaldati biotiigi lähedusse jõe kaldale metallvõrk. Selli algkool Salla vald, SA Virumaa Muuseumid: Fotokogu, RM F 105:146 Sirp, IN MEMORIAM, Linda Raus 17. X 1909 – 19. XII 2003 Ants Orgulas — omavalitsusliidu juht ja talusulane, Riina Mägi, Vooremaa, 14.11.2005 Vägeva EIK ajaloost "Riiklike investeeringute kasutamine Vägeva kooli Siimusti koolihoone ehitusel, Kokkuvõte, Kalju Koha, Peakontrolör 20.02.1998". Originaali arhiivikoopia seisuga 16.03.2003. Vaadatud 8.11.2012. Toomas Reinpõld: Onga jõe tervendustööd lõpetatakse oktoobris[alaline kõdulink] Vooremaa, 15.09.2011
Tõlke määramatus

Tõlke määramatus (inglise indeterminacy of translation) on võõrkeelest teise keelde (nt emakeelde) tõlkimisel tekkiv küsimus tõlke adekvaatsuse kohta. Tõlke määramatuse teesi käis 20. sajandil välja USA analüütiline filosoof Willard Van Orman Quine. Lingvistiline relatiivsus Teooriast koormatus
Tõlkelaen

Tõlkelaen (ka kalk, kalka) on omakeelne sõna või sõnaühend, mis on teisest keelest sõna-sõnalt tõlgitud ja kannab sealt laenatud tähendust. Nt sõna "seebiooper" on tõlkelaen inglise sõnaühendist soap opera. Tõlkelaenude hulgas on rohkesti fraseologisme ja oskussõnu. Laensõna Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] Väike entsüklopeedia veebis [2] (vaadatud 06.11.2012)
Kalka

See artikkel räägib paberist. Keeleterimini kohta vaata artiklit Tõlkelaen. Kalka on osaliselt läbipaistev paber. See oli algselt mõeldud arhitektidele ja joonestajatele kujutise kopeerimiseks, kuid on leidnud ka teisi kasutusalasid.
Raivo Mägi

Raivo Mägi on mitme inimese nimi: Raivo Mägi (sündinud 1956) on Eesti tõstja Raivo Mägi (sündinud 1960) on Eesti kergejõustiklane, keskmaajooksja
Komparaator (digitaaltehnika)

Binaarkomparaator ehk koodikomparaator ehk kahendarvude komparaator on digitaalelektroonikas selline lülitus, mis võrdleb kahte koodi või arvu (digitaalset väärtust). Samasuskomparaatoriga (equality comparator) tehakse kindlaks kas väärtused on võrdsed või mitte. Amplituudikomparaatori (magnitude comparator) abil tehakse kindlaks, kas esimene võrreldav väärtus on suurem kui või väiksem kui teine. Aadressikomparaatorit (address comparator, identity comparator) kasutatakse kindlate aadresside äratundmiseks. Aadressikomparaatorid võivad olla fikseeritud aadressiga või seadistatavad ehk programmeeritavad (fuse programmable). Impulsside faasi võrdlemiseks kasutatakse faasikomparaatoreid. Analoogelektroonikas kasutatakse pingekomparaatoreid. Digitaalelektroonika käsiraamat. Integraalsed loogikaelemendid. Tallinn, 1985, lk 109, 113 Digitaalelektroonika käsiraamat. Integraalsed loogikaelemendid. Tallinn, 1985, lk 112 Digitaalelektroonika käsiraamat. Integraalsed loogikaelemendid. Tallinn, 1985, lk 215
Radagast

Radagast on istari tõugu võlur, tegelane J. R. R. Tolkieni loomingus.