laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Valimisringkond nr 11

Valimisringkond nr 11 on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab alates 2003. aastast Võru, Valga ja Põlva maakonna Ringkonnas oli saadaval 9 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 79 857, neist käis valimas 46 976 ehk 58,83%. E-hääli anti 9298. Isikumandaati keegi ei saanud. Ringkonnamandaadi said Heimar Lenk (KE), Valdo Randpere ja Urmas Klaas (RE), Ivari Padar ja Kalvi Kõva (SDE), Jaak Aaviksoo ja Priit Sibul (IRL). Ringkonnas oli saadaval 9 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 75 542, neist käis valimas 44 974 ehk 59,5%. E-hääli anti 11 935. Isikumandaati keegi ei saanud. Ringkonnamandaadi said Ivari Padar (SDE), Hanno Pevkur (RE), Heimar Lenk (KE), Liina Kersna (RE), Kalvi Kõva (SDE), Uno Kaskpeit (EKRE), Tarmo Tamm (KE) ja Priit Sibul (IRL). Kompensatsioonimandaadi said Arno Sild (EKRE) ja Maire Aunaste (IRL). Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Isikumandaati ei saanud keegi. Ringkonnamandaadi said Uno Kaskpeit (EKRE) 3802 häälega, Hanno Pevkur (RE) 3595 häälega, Tarmo Tamm (KE) 2824 häälega, Liina Kersna (RE) 2343 häälega, Ivari Padar (SDE) 1457 häälega, Priit Sibul (IE) 1406 häälega ja Merry Aart (EKRE) 1245 häälega. Kompensatsioonimandaadi said Kalvi Kõva (SDE) 605 häälega, Andrus Seeme (RE) 764 häälega ja Anneli Ott (KE) 1474 häälega. Ringkonnas on saadaval 8 mandaati. Valimisringkonnad ja valimisjaoskonnad http://www.vvk.ee/varasemad/rk2011/election_result.html http://www.vvk.ee/varasemad/rk2011/election_result_di_5386.html Hääletamistulemus - Valimisringkond Nr 11, Vabariigi Valimiskomisjon, 8. märts 2011. http://rk2015.vvk.ee/detailed-11.html http://rk2015.vvk.ee/voting-results-11.html http://rk2015.vvk.ee/acquired-mandates.html https://rk2019.valimised.ee/et/election-result/district-11-election-result.html https://rk2019.valimised.ee/et/election-result/acquired-mandates.html https://www.valimised.ee/et/vabariigi-valimiskomisjon-jaotas-riigikogu-valimiste-mandaadid
Vakujaosed

Vakujaosed ehk perseelid on loonuse liik. Eestis moodustasid selle põhiliselt elusloomad ja selle saadused, näiteks munad, rasv ja liha, kuid ka õlu. Eestis hakati vakujaoseid koguma keskajal ja see kestis 19. sajandini. Vakujaoseid koguti algselt vakupeo jaoks, aga juba 16. sajandil asendati need rahamaksuga. Eesti entsüklopeedia, 12. kd., lk. 633.
Aruanne

Aruanne (militaarkontekstis ka raport) on suuline, kirjalik või muus vormis ülevaade töö või tegevuse tulemustest, mingist sündmusest või olukorrast. aastaaruanne raamatupidamisaruanne rahavoogude aruanne kuluaruanne tegevusaruanne praktikaaruanne sotsiaalne aruanne reportaaž Eesti inimarengu aruanne
Zbigniew Libera

Zbigniew Stanisław Libera (sündinud 7. juulil 1959 Pabianices Poolas) on Poola kunstnik. Tema tuntuim teos on laialt poleemikat tekitanud "LEGO koonduslaager" (1996). LEGO Corporation andis Liberale klotsid tasuta, teadmata tema kavandit ja kasutusviisi. Ehkki Libera kasutas oma LEGO-komplektidel kirja sponsored by LEGO Systems, kinnitab LEGO, et ei kiida tema teost heaks. New Yorgi Juudi muuseum eksponeeris neid LEGO-komplekte 2002. aastal näitusel "Mirroring Evil: Nazi Imagery/Recent Art". Kriitikute arvates trivialiseerivad Libera mänguasjakomplektid holokausti. Libera pooldajad väitsid siiski, et need peegeldavad kurja leidlikkust, millega konstrueeriti koonduslaagrid kui terrorivahendid. Kunstiajalooline kriitika, nagu on seda esitanud Ernst van Alphen, on väitnud, et mänguasjad representeerivad holokausti ja kujundavad seda ümber meile tuttavamas võtmes, mis taastab selle tähenduse pärast retseptsioonis valdavate holokaustiteemaliste haridusprogrammide mõju. Kunstiajaloolane Norman Kleeblatt tõlgendab teost sarnaselt, pidades teost seotuks Michel Foucault' laadis vaatega koonduslaagritele. Libera on teinud ka fotosarja "Residendid", milles taaslavastab ikoonilisi ajaloolisi fotosid teise maailmasõja ajast. 2015. aastal on üks foto sellest sarjast Tartu Kunstimuuseumi näitusel "Minu Poola. Mäletamisest ja unustamisest". Zbigniew Libera "Konzentrationslager" (Libera LEGO koonduslaagrist) "Zbigniew Libera's Lego Concentration Camp: Iconoclasm in Conceptual Art About the Shoah" published in Other Voices, v.2 n.1, 2000. Zbigniew Libera näitus Michigani ülikooli resideeriva kunstnikuna Zbigniew Liber, culture.pl
Art Spiegelman

Art Spiegelman (kodanikunimega Itzhak Avraham ben Zeev; sündinud 15. veebruaril 1948 Stockholmis Rootsis) on USA koomiksikunstnik ja toimetaja. Tema tuntuim teos on kaheköiteline holokaustiteemaline koomiks "Maus" (eesti keeles "Maus: ühe ellujäänu lugu" 2018, tlk Tiina Aro). Ta on töötanud toimetajana koomiksiajakirjades Arcade ja Raw, 1992. aastast joonistas ta kümmekond aastat karikatuure ajakirjale The New Yorker, kus tema sulest pärines mitu tähelepanu pälvinud ja vahel ka skandaalset esikaant. Tuntuks sai Spiegelman 1970. aastatel alternatiivse koomiksikunstnikuna. Tema toonased teosed oli lühikesed ja eksperimentaalsed ning sageli autobiograafilised. Valik neist ilmus kogumikus "Breakdowns" 1977. aastal. Järgmiseks joonistas ta "väga mahuka koomiksiraamatu" oma isa holokaustikogemustest. Graafilises romaanis "Maus" (saksa keeles 'hiir') on natse kujutatud kassidena, juute hiirtena ja poolakaid sigadena. Selle joonistamine võttis 13 aastat ja lõppes 1991. 1992. aastal anti sellele Pulitzeri preemia eriauhind ning seda peetakse üheks koomiksiajaloo tähtsamaks teoseks, mis tõmbas žanrile ka tõsiste uurijate tähelepanu. Spiegelman ja Mouly toimetasid üksteist väljaannet koomiksi- ja graafikaajakirja Raw 1980–1991. Ajakiri tutvustas selliseid uusi talente nagu Charles Burns, Chris Ware ja Ben Katchor ning esitles ingliskeelsele publikule võõrkeelseid autoreid. 1990. aastate algusest töötasid nad ajakirjas The New Yorker, kust Spiegelman lahkus 2004. aastal, et töötada raamatuga "In the Shadow of No Towers" (2004), mis kujutab tema isiklikku vaadet 11. septembril 2001 New Yorgis toime pandud terrorirünnakutele. Art Spiegelmani abikaasa on kujundaja ja toimetaja Françoise Mouly, lapsed kirjanik Nadja Spiegelman ja Dashiell Spiegelman. 2015 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks Eesti keeles ilmus Pulitzeri preemiaga pärjatud kultuskoomiks "Maus"
Transporditeenus

Transporditeenus on teenus, kus teenuse osutaja transpordib teenuse tellija esemeid või inimesi. Transporditeenuse osutamise käigus kasutab ja kulutab teenuseosutaja ressursse: tööjõudu, transpordivahendeid, kütust, aega jne. Transporditöö järjepidevuse kindlustamiseks peab teenuse tellija hüvitama ressursside kulu. Veoteenuste jätkusuutlikkuse tagab teenuste kasutajatelt saadud õiglane tasu, mis katab transporditeenuste osutamiseks tehtavad kulutused ning tagab teenuse osutajale ka teatud kasumi. Rahaline hüvitis, mida tasuvad vedude tellijad vedajatele nende tehtud või tehtava transporditöö eest, on veotasu. Selle arvutamise aluseks on veosekäive. https://web.archive.org/web/20150226153021/http://www.innove.ee/UserFiles/Kutseharidus/%C3%95ppekava/Logistika%20%C3%B5pik%20kutsekoolidele/2_Transport.pdf, Kasutatud: 27.11.2014
Gerardo dei Tintori

Gerardo dei Tintori ehk Gerardo Tintore (1134, 1135 või 1140 Monza – 6. juuni 1207 Monza) on katoliku kiriku pühak. Koos Ristija Johannesega on ta Monza linna kaitsepühak. Ta rajas Monzasse haigla.
Ottokar von Aderkas

Emanuel Hugo Eugen Ottokar von Aderkas (17. juuli/vkj 5. juuli 1859 Oti – 7. märts 1921 Kuressaare) oli Venemaa Keisririigi ametnik, Oti ja Koigi mõisnik.
Aleksei Olgin

Aleksei Olgin (kodanikunimi Lev Solomonovitš Magratšov, Лев Соломонович Маграчёв; 1931 Leningrad – 17. jaanuar 2020 Tallinn) oli vene proosakirjanik ja luuletaja. Kuni 1990. aastate keskpaigani elas ta Tallinnas, seejärel Soomes ning siis taas Tallinnas. Ta kirjutas sõnad laulule "Esimesed sammud", mida esitab ansambel Kõrsikud (albumil "Heli jälgedes", 2013). Ta suri 17. jaanuar 2020 Tallinnas ja maeti 28. jaanuaril 2020 Metsakalmistule. https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=P4JgBmzdbapo
Kõlviku põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kõlviku põik on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. Kõlviku põik on Kõlviku teelt algav umbes 150 meetrit pikk umbtänav, mis on rajatud endise Lepiku küla Vohhi ja Varreta talu maadele. Kõlviku põik on saanud nime 31. juulil 1959. Kohanimeandmebaas. Eesti kohanimed Kõlviku põik Lepiku asumi skeemil
Merikanni tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Merikanni tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. Merikanni tänav on Sompa teelt algav umbes 100 meetrit pikk umbtänav, mis on rajatud endise Lepiku küla Kriibi (Abo) talu maadele. Merikanni tänav on saanud nime 11. septembril 2013 roosa merikanni järgi. Merikanni tänava kahel kinnistul on leitud roosa merikanni (III kategooria kaitsealune liik) kasvukoht. 2015. aasta alguse seisuga on Merikanni tänav pinnastee. Tallinna Linnavalitsuse 11.09.2013 määrus nr 155 "Tänavanimede määramine Pirita linnaosas" "Seletuskiri Tallinna Linnavalitsuse määruse eelnõu "Tänavanimede määramine Pirita linnaosas" juurde". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. veebruar 2015. Vaadatud 26. veebruaril 2015. Merikanni tänav Lepiku asumi skeemil
Giánnis Antetokoúnmpo

Giánnis Sina Ugo Antetokoúnmpo (kreeka keeles: Γιάννης Αντετοκούνμπο; sündinud 6. detsembril 1994 Ateenas) on Kreeka korvpallur, kes mängib 2013. aastast NBA klubis Milwaukee Bucks. Antetokoúnmpo värvati 2013. aasta NBA draft'ist 15. valikuna Milwaukee Bucksi. Kui debüüthooajal tõi Antetokoúnmpo keskmiselt 6,8 punkti, 4,4 lauapalli ja 1,9 resultatiivset söötu mängus, siis 2018/19. hooajaks kerkisid tema näitajad juba 27,7 punkti, 12,5 lauapalli ja 5,9 tulemusliku sööduni. Bucksi 60 võiduni juhtinud Antetokoúnmpo valiti 2018/19. põhihooaja kõige väärtuslikumaks mängijaks. 2019/20. hooajal jäi Antetokoúnmpo arvele keskmiselt 29,5 punkti, 13,6 lauapalli ja 5,6 korvisöötu mängus ning ta pälvis teist hooaega järjest NBA kõige väärtuslikuma mängija auhinna. Samuti valiti Antetokoúnmpo 2020. aasta parimaks kaitsemängijaks. 2-kordne NBA põhihooaja kõige väärtuslikum mängija (2019, 2020) 5 korda valitud NBA tähtede mängule (2017–2021) 2 korda valitud NBA sümboolsesse 1. viisikusse (2019, 2020) 2 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (2017, 2018) NBA parim kaitsemängija (2020) 2 korda valitud NBA sümboolsesse 1. kaitseviisikusse (2019, 2020) 1 kord valitud NBA sümboolsesse 2. kaitseviisikusse (2017) NBA enim arenenud mängija (2017) NBA uustulnukate sümboolne teine viisik (2014) http://espn.go.com/nba/player/_/id/3032977/giannis-antetokounmpo Giánnis Antetokoúnmpo – NBA.com Giánnis Antetokoúnmpo – Basketball-Reference.com
Pecha Kucha

Pecha Kucha [p'etšakutša] (jaapani sõnast ペチャクチャ (pechakucha; 'lobisemine')) on esitlusstiil, mille puhul näidatakse 6 minuti ja 40 sekundi jooksul 20 slaidi (iga slaidi näidatakse 20 sekundit).
Peter Prevc

Peter Prevc (sündinud 20. septembril 1992 Kranjis) on endine Sloveenia suusahüppaja. Hooajal 2015–2016 tuli ta maailma karikasarja üldvõitjaks. 2014 Sotšis hõbemedal normaalmäel pronksmedal suurel mäel 2011 Oslos pronksmedal meeskonnavõistluses suurel mäel 2013 Val di Fiemmes hõbemedal suurel mäel pronksmedal normaalmäel 2014 Harrachovis pronksmedal lennumäel 2016 Bad Mitterndorfis kuldmedal lennumäel
Katarina Johnson-Thompson

Katarina Mary Johnson-Thompson (sündinud 9. jaanuaril 1993 Liverpoolis) on Suurbritannia kergejõustiklane, kelle põhialaks on seitsmevõistlus. 2014. aasta sisemaailmameistrivõistlustel võitis ta kaugushüppes 6.81-ga hõbemedali. 2015. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel võitis ta viievõistluses kuldmedali tulemusega 5000 punkti, mis jäi vaid kolmeteistkümne punktiga alla maailmarekordile. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros sai ta 6523 punktiga kuuenda koha. Kõrgushüppes ületas ta 1.98, mis on seitsmevõistluse sees kõrgushüppe maailmarekord. Tema isiklik rekord seitsmevõistluses on 6691 punkti, rekord on püstitatud 27.–28. mail 2017 Götzises. 2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel sai ta 6558 punktiga viienda koha. Kõrgushüppes oli ta tulemusega 1.95 samuti viies. 2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis võitis ta kuldmedali viievõistluses. 2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel võitis ta hõbemedali isikliku rekordiga 6759. Väljas Sees Allikas: IAAF Katarina Johnson-Thompson. european-athletics.org. Vaadatud 16.8.2017  Katarina Johnson-Thompson – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Katarina Johnson-Thompson Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Kalju Kudu

Kalju Kudu (16. märts 1930 Tallinn – 13. juuli 2001 Tartu) oli eesti füüsik. Ta sündis raamatupidaja ja velskri peres. Lõpetas 1949. aastal Tallinna Õpetajate Seminari, 1951. aastal Tallinna Õpetajate Instituudi, 1955. aastal A. Herzeni nimelise Leningradi Pedagoogilise Instituudi ja 1958. aastal samas aspirantuuri. Töötas aastatel 1958–1996 Tartu ülikoolis üldfüüsika kateedri assistendina, vanemõpetajana, dotsendina, 1961–1971 kateedrijuhatajana. Töötas külalisteadlasena 1981 ja 1987 Moskva Ülikooli elektroonikakateedris, 1994 Norra Tehnikaülikoolis, 1996 Prantsuse Elektrikõrgkooli gaaslahenduslaboris. Füüsika-matemaatika-kandidaadi väitekirja "Teraviklahenduse varased staadiumid õhus" kaitses 1961 Leningradi Pedagoogilises Instituudis. Uurinud teraviklahendust õhus alalis- ja kõrgsageduspinge korral. Algatanud Tartu Ülikoolis gaaslahenduse uurimise ja rajanud 1960. aastal sellekohase labori. Teinud kindlaks alalispinge teraviklahenduse vormide ja kõrgsagedusliku teraviklahenduse vahelise seose, avastanud hapniku ja lämmastiku segus uue teraviklahenduse vormi – pulsivaba positiivse koroona. Konstrueerinud õhu ionisatsiooniastme ja niiskuse määramiseks ning elektronegatiivsete lisandimolekulide avastamiseks segapingel töötava striimerloenduri. Ta oli Eesti Füüsika Seltsi asutajaid, 1989–1991 aseesimees, mitme teadus-metodoloogilise komisjoni ning gaaslahendusealase komisjoni liige. Avaldanud üle 75 teadustrükise. 1996–1997 Tartu Ülikooli medal Laan, M.; Korge, H.; Kudu, K. (1979). Field-strength and electron-density calculations for the corona pulses. Journal de Physique, 40, 351-352. Aints, M.; Haljaste, A.; Kudu, K.; Adamson, V. (1995). The role of negative-ions in high-frequency discharges. Journal of Physics D: Applied Physics, 28(1), 81-89. Aints, M.; Haljaste, A.; Kudu, K.; Plank, T. (1997). Repetition rate of streamers as a measure of content of electronegative additives in the air. Journal of Physics D: Applied Physics, 30(2), 210-220. Kudu, K.; Lagstad, IH.; Sigmond, RS. (1998). Positive point-to-plane corona discharge forms in O-2-N-2 mixtures. Czechoslovak Journal of Physics, 48(10), 1180-1192. Aints, M.; Kudu, K.; Haljaste, A.; Plank, T. (2001). Origin of photoionizing radiation in corona discharges in air. Journal of Physics D: Applied Physics, 34(6), 905-908. Aints, M.; Haljaste, A.; Kudu, K.; Plank, T. (2001). Corona based detector of electronegative trace gases. Measurement Science & Technology, 12(5), 557-565. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 2. köide "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Kalju Kudu Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Plokk-laava

Plokk-laava on suuremaid nurgeliste servadega laavaplokke sisaldav konarliku pinnaga laavavool. Vulkaanipurske tagajärjel maapinnale jõudnud plokk-laava on kõrge viskoossusega ja mõõdukalt jahtunud. Võrreldes aa-laavaga on reeglina seda tüüpi laavavoolud paksemad ja raskemad; sellegipoolest liigitatakse nad sageli aa-laava tüübi alla. Kuigi aa-laava on üldiselt basaltse koostisega, koosneb plokk-laava happelisest rüoliidist või andesiidist, mis on heledamat värvi, jahtub kiiremini ja voolab aa-laava voolust aeglasemalt. Plokk-laava meenutab aa-laavat sellega, et koosneb suures osas lahtisest purdmaterjalist, kuid selle killud on rohkem korrapärase vormiga, enamik neist on hulknurksed ja suhteliselt siledate külgedega. Plokk-laava plokkide suurus jääb vahemikku 0,25–1 m. Võrreldes aa-laavaga on nad tavaliselt ka rohkem klaasjad. Kamtšatka poolsaarel asuvast Kljutšist väljavalgunud laava on plokk-laava. Mõnikord kujundavad plokid laavavoolude pinnal fantastilisi vorme. Laavavoolude maksimaalne pikkus ulatub 16 kilomeetrini, laius 200–1500 meetrit ja paksus mõnekümne meetrini. Volcanic Eruptions and Types of Lava Flows brighthub.com. Block lava flow Encyclopedia Britannica. Alwyn Scarth. "Volcanoes: An Introduction". Google Books. Lk 150–152. Horst Rast. "Vulkaanid ja vulkanism". Tallinn, 1988. Lk 101–102. Block lava flow. Plokk-laava (foto).
Sanidiin

Sanidiin on kivimit moodustav mineraal, mis kuulub päevakivide kaaliumpäevakivide rühma. Võib ka öelda, et sanidiin on ortoklassi erim. Ta esineb ainult vulkaanilistes kivimites. Sanidiin moodustub kõrgel temperatuuril sellistes vulkaanilistes kivimites nagu rüoliidid, fonoliidid ja trahhüüdid. Sanidiin on monokliinne kaaliumpäevakivi ja tema kristallid on tahveljad. Sanidiin on värvitu või piimjas; klaasiläikega, kuid lõhenevuspindadel pärlmutriläikega. Mineraali tihedus on vahemikus 2,56–2,62 g/cm³, suhteline kõvadus Mohsi skaala alusel 6. Sanidiini keemiline valem on (K,Na)[(Si,Al)4O8]. Kalle Suuroja (2007). "Kiviaabits: Eesti mineraalid". Tallinn. Lk 133, 199. Herbert Viiding (1984). "Eesti mineraalid ja kivimid". Valgus. Lk 157. Monica Price, Kevin Walsh (2005). "Kivimid ja mineraalid". Looduse taskuraamatu sari. Varrak. Lk 164.
Valimisringkond nr 8

Valimisringkond nr 8 on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab Järva maakonna ja Viljandi maakonna. Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 70 092, neist käis valimas 41 324 ehk 58,96%. E-hääli anti 9227. Isikumandaadi sai Sven Mikser (SDE, 7431 häält). Ringkonnamandaadi said Jürgen Ligi ja Kalle Jents (RE), Helir-Valdor Seeder ja Kaia Iva (IRL), Helmen Kütt (SDE), Enn Eesmaa (KE). Ringkonnas oli saadaval 7 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 65 256, neist käis valimas 38 931 ehk 59,7%. E-hääli anti 11 231. Isikumandaadi sai Jürgen Ligi (RE; 6758 häält). Ringkonnamandaadi said Helmen Kütt (SDE), Mailis Reps (KE), Helir-Valdor Seeder (IRL) ja Johannes Kert (RE). Selles ringkonnas kandideerinutest said kompensatsioonimandaadi Jaak Madison (EKRE), Priit Toobal (KE), Jaanus Marrandi (SDE) ja Kersti Sarapuu (KE). Ringkonnas oli saadaval 7 mandaati. Isikumandaadi said Jürgen Ligi (RE) 6069 häälega ja Jaak Madison (EKRE) 5612 häälega. Ringkonnamandaadi said Helir-Valdor Seeder (IE) 3138 häälega, Jaak Aab (KE) 2227 häälega, Helmen Kütt (SDE) 2194 häälega ja Yoko Alender (RE) 997 häälega. Kompensatsioonimandaadi sai Kersti Sarapuu (KE) 1394 häälega. Ringkonnas oli saadaval 7 mandaati. Valimisringkonnad ja valimisjaoskonnad http://www.vvk.ee/varasemad/rk2011/election_result.html http://www.vvk.ee/varasemad/rk2011/election_result_di_5383.html Hääletamistulemus - Valimisringkond Nr 8, Vabariigi Valimiskomisjon, 8. märts 2011. http://www.vvk.ee/varasemad/rk2011/mandate_acquisition.html http://rk2015.vvk.ee/detailed-8.html http://rk2015.vvk.ee/voting-results-8.html http://rk2015.vvk.ee/acquired-mandates.html https://rk2019.valimised.ee/et/election-result/district-8-election-result.html https://rk2019.valimised.ee/et/election-result/acquired-mandates.html https://www.valimised.ee/et/vabariigi-valimiskomisjon-jaotas-riigikogu-valimiste-mandaadid
Mähe aedlinn

Mähe aedlinn on allasum Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis. Mähe aedlinn piirneb põhjas ja idas Viimsi vallaga, lõunas Lepiku ja Kloostrimetsa asumiga. Aedlinna läänepoolseks piiriks on Mähe oja. Mähe aedlinna ja Viimsi valla vaheliseks piiriks on Maardu–Miiduranna raudtee. Piir Lepiku asumiga kulgeb mööda Kupra teed ja Pärnamäe teed. Mähe aedlinna hakati rajama 1955. aastal. Ala planeeriti suhteliselt väikesteks aianduskruntideks. Krundid on valdavalt 15–20 meetrit laiad, keskmise suurusega 600 m². Nõukogude ajal kehtinud piirangute tõttu oli lubatud krundile ehitada vaid väike aiamaja. Elamualasisesed kõrvaltänavad on kitsad ja kõnniteedeta. 1990. aastatest on hakatud endisi aiamaju ümber ehitama elamuteks. Piirkonnas on mõned kauplused ja üksikud teenindusettevõtted. Mähe aedlinnas tegutsevad Mähe Vaba Aja Keskus ja eralasteaed Punamütsikese Mudilasmaja. Mähe Vaba Aja Keskuse juures asub Mähe park ja spordiväljakud. Mähe aedlinna läbib kaks põhitänavat: Randvere tee ja Pärnamäe tee, mida mööda liigub aedlinna läbiv transiitliiklus ja ühistransport. Aedlinna kõrvaltänavate nimed kuuluvad valdavalt lillede, ilutaimede, ravimtaimede, taimeosade ja aianduse nimesarjadesse. Mähe aedlinna tänavad: Aianduse tee Arnika tee Astla tee Jasmiini tee Kressi tee Kummeli tee Kupra tee Kõdra tee Käokannu tee Käokäpa tee Liilia tee Lilleherne tee Lumikellukese tee Maikellukese tee Mugula tee Nurmenuku tee Oblika tee Pojengi tee Priimula tee Pärnamäe tee Randvere tee Rukkilille tee Suislepa tee Tolmuka tee Vabarna tee Varjulille tee Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn: Tallinna Linnaplaneerimise Amet, 2013 Pirita linnaosa üldplaneeringu tekstiline osa. Tallinna Linnavolikogu 17. septembri 2009 otsuse nr 179 Lisa 1 Mähe spordiplats ja Mähe park[alaline kõdulink]
Kvartalisisene tänav

Kvartalisisene tänav on kõrvaline, magistraalidest eemale jääv elamuala sisene tänav. Kvartalisisene tänav on üks juurdepääsude liik. Tallinna Linnavalitsuse 26. septembri 2012 määrus nr 46 "Tallinna teede liigid"
Kõrvaltänav

Kõrvaltänav on mittekeskne, elamuala sisene tänav, mis võib olla ühenduses põhitänava või jaotustänavaga. Kõrvaltänav on üks juurdepääsude liik. Tallinna Linnavalitsuse 26. septembri 2012 määrus nr 46 "Tallinna teede liigid" ETAK kataloog http://www.postimees.ee/teema/kõrvaltänav
Põhitänav

Põhitänav on magistraaltänav liikluseks linna eri osade vahel või põhimaantee jätk linnas. ETAK kataloog Tallinna Linnavalitsuse 26. septembri 2012 määrus nr 46 "Tallinna teede liigid"
Segarent

Segarent on maarendi niisugune vorm, mille korral osa rendimaksust tasutakse rahas, osa loonuse või teona. Segarenti kasutati feodalismilt kapitalismile ülemineku ajajärgul. Näiteks Liivimaa kubermangu Eesti osas oli segarendil 1853. aastal 3,6%, aga 1864 juba 26,4% talumaast, Eestimaa kubermangus veelgi rohkem. Teorent kaotati ametlikult 1868, kuid Põhja-Eestis võidi ebaseaduslikult sellegipoolest nõuda veel hiljemgi kuni veerand rendisummast teopäevades. Eesti entsüklopeedia, 12. kd., lk. 309.
Vaba Maa (trükikoda)

AS Vaba Maa on 1920. aastal Tallinnas Pikk tänav 54 asutatud trükikoda. 26. juulil 1940 trükikoda Vaba Maa natsionaliseeriti. 25. oktoobril 1940 nimetati see trükikojaks Punane Täht. Saksa okupatsiooni ajal taastati endine nimetus, pärast sõda töötas jälle nime Punane Täht all. Nüüdisajal kuuluvad Vaba Maa trükiteenuste hulka raamatud ja ajakirjad, kalendrid, reklaamtrükised, turvatrükised jm. AS Vaba Maa 80% kuulub firmale Infortar ning 20% firmale K & O Service AS. Töötab kunagise analinna, Pika tänava hoone asemel Peterburi teel. Varasem Vaba Maa kompleks Pikk 54, 56 ja 58 ehitati 2005. ümber kortermajaks. 771. Natsionaliseerimisele kuuluvad tööstusettevõtted, Riigi Teataja, nr. 81, 26 juuli 1940 403. Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu otsus käitiste nimede muutmise kohta., ENSV TEATAJA, 29.oktoobril Nr#35 1940 "The National Archives of Estonia > Ajalehe Vaba Maa trükikoda". Archives Portal Europe. "Vaba Maa teenused". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2015. Vaadatud 26. veebruaril 2015. Типография Prinston AS получила миллионный убыток и объясняет его переездом.Деловые ведомости, 03.05.2019 Vaba Maa koduleht
Jalgtänav

Jalgtänav on jalakäijate liiklusega tänav, kus autoliiklus on keelatud või siis lubatud ainult mõnel tunnil päevas. ETAK kataloog Tallinna Linnavalitsuse 26. septembri 2012 määrus nr 46 "Tallinna teede liigid"
Eesti Majanduse Teataja

Eesti Majanduse Teataja on rakenduslik majandusajakiri. Ajakirjas avaldatakse majandusülevaateid, uuringuid ja uudiseid töösuhete, maksude, raamatupidamise, tolli ja muudel majandustegevusega seotud teemadel. Avaldatakse ka majanduse valdkonna õigusakte ja nende kommentaare. Ajakiri ilmub 1991. aastast kord kuus. Ajakirja annab välja Teataja Kirjastus OÜ. "Eesti Majanduse Teataja". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2015. Vaadatud 26. veebruaril 2015. Ajakirja veebileht