laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Poks 2016. aasta suveolümpiamängudel

Poks 2016. aasta suveolümpiamängudel toimub Rio de Janeiros 9.–21. augustini. Võistlused peetakse näituste- ja messikeskuse Riocentro kuuenda paviljonis. Mehed võistlevad kümnes ja naised kolmes kaalukategoorias. Poksivõistlustel osaleb 286 sportlast (250 meest ja 36 naist). Helveskaal (kuni 49 kg) Kärbeskaal (kuni 52 kg) Kukk-kaal (kuni 56 kg) Kergekaal (kuni 60 kg) I kergekeskkaal (kuni 64 kg) II kergekeskkaal (kuni 69 kg) Keskkaal (kuni 75 kg) Poolraskekaal (kuni 81 kg) Raskekaal (kuni 91 kg) Üliraskekaal (üle 91 kg) Kärbeskaal (kuni 51 kg) Kergekaal (kuni 60 kg) Keskkaal (kuni 75 kg) Val Barkeri karika parima tehnikaga poksijale sai helveskaalu (kuni 49 kg) kuldmedali- ja olümpiavõitja Hasanboj Dusmatov (Usbekistan). Finaal: 14. august Osavõtjaid: 22 Olümpiavõitja 2012: Zou Shiming, Hiina [Ametlikud tulemused] Finaal: 16. august Osavõtjaid: 28 Olümpiavõitja 2012: Vassõl Lomatšenko, Ukraina [Ametlikud tulemused] Finaal: 17. august Osavõtjaid: 28 Olümpiavõitja 2012: Serik Säpïev, Kasahstan [Ametlikud tulemused] Finaal: 18. august Osavõtjaid: 26 Olümpiavõitja 2012: Jegor Mehhontsev, Venemaa [Ametlikud tulemused] Finaal: 15. august Osavõtjaid: 18 Olümpiavõitja 2012: Oleksandr Ussõk, Ukraina [Ametlikud tulemused] Finaal: 19. august Osavõtjaid: 12 Olümpiavõitja 2012: Katie Taylor, Iirimaa [Ametlikud tulemused] Poks Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel
Väikelinna detektiivid ja Valge Daami saladus

"Väikelinna detektiivid ja Valge Daami saladus" on 2013. aasta Eesti mängufilm. Filmi režissöör on René Vilbre. Filmi tootsid Baltic Entertainment Company ja Eesti Rahvusringhääling. Filmis uurivad neli last suvisel koolivaheajal Haapsalus kohaliku antiigipoe vargust, mille käigus varastati antiiksed kellad. Filmis toimub tegevus nii nüüdisaegses kui ka keskaegses Haapsalus. Filmis on ka seiku, mis on seotud Haapsalu piiskopilossi Valge Daamiga. Filmiga koos valmis kuue-osaline teleseriaal "Väikelinna detektiivid" (2014, ETV). Väikelinna detektiivid ja Valge Daami saladus Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 15.08.2016) Väikelinna detektiivid ja Valge Daami saladus Eesti filmi andmebaasis
Ainult hulludele ehk Halastajaõde

"Ainult hulludele ehk Halastajaõde" (kasutatud ka pealkirja "Halastajaõde") on 1990. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Arvo Iho. Filmi tootis Tallinnfilm. Film räägib haiglasse viidud noormehest, kes üritas enesetappu. Noormehe eest hoolitseb haiglas õde Rita, kes püüab noormehel elutahet taastada. Kõrvaltvaatajad on aga Rita peale pahased. Margarita Terehhova – Rita Hendrik Toompere – Olav Hendrik Toompere juunior – Johan Lembit Ulfsak – Andres Mihkel Smeljanski – Viktor Vija Artmane – Siina Maria Avdjuško – Eva Jaan Tätte – Toomas Ines Aru – Ilse Katrin Kohv – Leida Marek Eerme – Sass Aire Koop – Marta Elmo Nüganen – miilits Rein Ainult hulludele ehk halastajaõde Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 15.08.2016) Ainult hulludele ehk halastajaõde Eesti filmi andmebaasis
George Kennan

George Kennan (16. veebruar 1845 – 10. mai 1924) oli ameerika maadeuurija, kes sai tuntuks peamiselt Vene Impeeriumi võimu all olnud Kamtšatka ja Kaukaasia piirkonna külastamise järel valminud reisikirjadega. George Kennan on samal kuul ja päeval sündinud diplomaadi ja ajaloolase George F. Kennani lähisugulane. Kennani järgi on nimetatud Kennani instituut Ameerikas. 1898 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks Tent Life in Siberia: Adventures Among the Koraks and Other Tribes in Kamtchatka and Northern Asia. New York: G.P. Putnam's Sons, 1870. Siberia and the Exile System. New York: The Century Co., 1891. Vol. 1 | Vol. 2 Campaigning in Cuba. New York: The Century Co., 1899. "The Fight for Reform in San Francisco," McClure's, Sept. 1907 & Nov. 1907. A Russian Comedy of Errors, With Other Stories and Sketches of Russian Life. New York: The Century Co., 1915. Folk Tales of Napoleon The Tragedy of Pelee
Mardipäev (film)

"Mardipäev" on 1989. aasta Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Jaan Kolberg, tooja Tallinnfilm. Film räägib ebaharilikus võtmes pereliikmetevahelistest tülidest. Film pälvis 1989. aastal Dušanbes toimunud XIII üleliidulisel filmifestivalil parima lühidebüütfilmi kategoorias eripreemia. Liina Tennosaar – Monika Margus Tabor – Margus Mari Lill – ema Ants Ander – isa Olli Ungvere – vanaema Oskar Liigand – vanaisa Tarmo Nõu – Eerik Ingrid Gorbatov – Maria Mardipäev Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 15.08.2016) Mardipäev Eesti filmi andmebaasis ERR Arhiiv. "Eesti rahvakalender: Mardipäev".
Ivanivka (Vinnõtsja rajoon)

Ivanivka (ukraina keeles Іванівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 623. Pindala on 1,887 km².
Ivanivka (Illintsi rajoon)

Ivanivka (ukraina keeles Іванівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 206. Pindala on 1,2 km².
Kosrae keel

Kosrae keel on Mikroneesia keelte hulka kuuluv keel, mida räägitakse Kosrae saarel, teistel Karoliinidel ja Naurul. 2001. aastal oli keele kõnelejaid Mikroneesias 8000 ja kogu maailmas hinnatakse kõnelejate arvuks 9060. Kirjutamisel kasutatakse ladina tähestikku. Kosraean Ethnologue (vaadatud 25. augustil 2016)
Irina Rätsep

Irina Rätsep (aastatel 1969–1982 Irina Jurjeva; 16. oktoober 1946 Moskva – 9. august 2016) oli Eesti skulptor. Ta sündis aastal 1946 Moskvas vene ja poola juurtega haritlasperes (vanemad olid juristid). Aastal 1956 asus perekond elama Tallinna. Ta lõpetas aastal 1964 Tallinna 19. Keskkooli ja aastal 1972 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi skulptuuri erialal. Ta töötas aastatel 1972–1976 vabrikus Salvo kunstnikuna. Aastast 1976 tegutses vabakunstnikuna. Ta oli aastast 1983[küsitav] Eesti Kunstnike Liidu liige. Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996 Suri skulptor Irina Rätsep ERR kultuuriuudised, 12. august 2016
Isiklikud planeedid

Isiklike planeetide hulka loetakse tänapäeva Lääne astroloogias Päike, Kuu ja kolm planeeti: Merkuur, Veenus, Marss. Need planeedid teevad Maalt vaadatuna sodiaagile ringi peale lühikese ajaga, nii et võivad ka ühes kalendrikuus sündinud inimestel asuda üsna erinevates sodiaagi punktides, kandes seega horoskoobis inimese individuaalsust. Nii kehastavad need planeedid teemasid, mis puudutavad iga inimest väga erineval ja isiklikul moel: isiklik teadvus (Päike) alateadlik tundemaailm (Kuu) kontakti-, suhtlus- ja käsitusvõime (Merkuur) stabiilsuse, eneseväärtustamise ja esteetikataju (Veenus) läbilöögivõime (Marss) Astrowiki.de, isiklikud planeedid
Ühiskondlikud planeedid

Ühiskondlikeks planeetideks ehk sotsiaalseteks planeetideks nimetatakse tänapäeva Lääne astroloogias planeete, mille asend näitab eelkõige inimese ja ühiskonna vahelisi suhteid. Ühiskondlike planeetide hulka arvatakse Jupiter ja Saturn. Nende planeetide asend näitab inimese suhet välismaailmaga: kuidas ta omandab üldharivaid teadmisi ja neid edasi annab, millised on tema moraalsed põhimõtted, milline suhe on tal töökohustuste, piirangute, karjääri ja majandusstruktuuridega. Võrreldes isiklike planeetidega liiguvad ühiskondlikud planeedid sodiaagi ja teiste planeetide suhtes aeglasemalt, näidates olulisemaid arengusuundi, mis ühendavad ühe või mitme aastakäigu inimesi. Jupiteri ja Saturni asend horoskoobis näitab astroloogide arvates, millistes valdkondades on välismaailm horoskoobiomaniku suhtes soosiv ning kus tuleb kogeda piiranguid, rasket tööd ja loobumisi. Astrowiki.de, Jupiter Howard Sasportas "Astrologische Häuser und Aszendenten", Ulm, 1997, lk 333, 357
Transtsendentaalsed planeedid

Transtsendentaalsed ehk karma- ehk vaimsed ehk Saturni-tagused planeedid on tänapäeva Lääne astroloogias Uraan, Neptuun ja Pluuto. Kuna nad liiguvad aeglaselt, veedavad nad ühes sodiaagimärgis palju aastaid. Nii on sageli tervel põlvkonnal vaimsed planeedid samades märkides. Transtsendentaalsed planeedid vastutavad teemade eest, mis jäävad isiklike ja ühiskondlike planeetide teemadest kõrgemale. Nad kirjeldavad materiaalsuse (Saturn) piire ületavaid vaimseid printsiipe. Seda sümboliseerib ka asjaolu, et neid planeete ei ole taevas palja silmaga näha. Lisaks sümboliseerivad nad seda, mida Carl Gustav Jung nimetas kollektiivseks alateadvuseks. Kuna vaimsed planeedid avastati üsna hilja, ei kuulu nad astroloogia esialgsesse planeetide süsteemi, vaid on hiljem edukalt integreeritud. Astrowiki.de, vaimsed planeedid
Mscisłaŭ rajoon

Mscisłaŭ rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1333 km². 2016. aasta seisuga elas seal 21 543 inimest. Rajoon moodustati 17. juulil 1924. aastal. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Chodasy, Doŭhavičy, Kapačy, Krasnaja Horka, Lutnia, Mazałava, Mušyna, Padsołtava, Rakšyno, Raździełi, Saprynavičy ja Sialeci külanõukogu. Halduskeskus on Mscisłaŭ linn. Chodasy keskkooli hoov Sialec Bascenavičy Mscisłaŭ. Tuletõrjetorn Rajooni suurimad jõed on Sož ja selle lisajõed Vichra, Čornaja Natapa ning Vołčas. Rajooni territoorium asub Orša-Mahiloŭ orundi nõlvadel,keskmiselt 180-200 meetri kõrgusel. Kõrgeim koht ulatub 239 meetrit üle merepinna. 2009. aasta seisuga olid elanikest 90,73% valgevenelased, 7,68% venelased ja 1,59% oli teistest rahvustest. 67,6% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 30,92% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 30,2% elanikke, vene keelt aga 67,64%. "Численность населения на 1 января 2016 г. и среднегодовая численность населения за 2015 год по Республике Беларусь в разрезе областей, районов, городов и поселков городского тип". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuli 2017. Vaadatud 15. augustil 2016. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. juuli 2022. Vaadatud 15. augustil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)  Mscisłaŭ rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Infot rajooni kohta (valgevene keeles) Rajooni kaart
Aeg maha

"Aeg maha" on 1984. aasta Eesti joonisfilm. Filmi režissöör ja stsenarist on Priit Pärn, kunstnikud Priit Pärn ja Miljard Kilk, helilooja Olav Ehala ja operaator Janno Põldma. Filmi tootis Tallinnfilm. Film esilinastus 20. mail 1985. Film räägib kassist, kes kaotab aja ja satub seetõttu kummalistesse seiklustesse. Film taastati 2007. aastal projekti "Eesti Film 100" raames. Varna animafilmide maailmafestival (Bulgaaria), peaauhind (1985) Üleliiduline filmifestival (NSV Liit), diplom fantaasia, leidlikkuse ja teravmeelsuse eest (1985) CINANIMA – International Animated Film Festival (Portugal), parim noorsoofilm (1985) ZINEBI – Bilbao International Festival of Documentary and Short Film (Hispaania), parim multifilm (1985) TPI filmifestival (Eesti NSV), Väike Hammasratas – parim lühifilm (1985) Rapla multifilmide festival (Eesti NSV), publiku auhind (1985) Nõukogude Eesti filmifestival (Eesti NSV), žürii auhind kõige teravmeelsemale multifilmile (1986) Aeg maha Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 15.08.2016) Aeg maha Eesti filmi andmebaasis
Vaeste kirjanike maja

"Vaeste kirjanike maja" on 2012. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Manfred Vainokivi. Filmi tootis Filmivabrik. Film toimub kirjaniku Peeter Sauteri viletsas korteris, kus on vaeste kirjanike kooskäimiskoht. Filmis kirjanikud filosofeerivad ja kurdavad viletsa elu üle. Vaeste kirjanike maja Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 15.08.2016) Vaeste kirjanike maja Eesti filmi andmebaasis Veiko Märka, Vaese kineasti kaamera, Sirp, 2. november 2012
Balti tee

Balti tee all võidakse mõelda järgmist: Balti kett "Balti tee", Peeter Simmi 1989. aasta dokumentaalfilm Balti Tee, Läänemere-äärsete riikide matemaatikaolümpiaad
Põrm

Põrm on matmistalitluseks ette valmistatud inimese surnukeha või surnukeha jäänused.
Kiri Ruhnust

"Kiri Ruhnust" on 2009. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Heilika Pikkov. Filmi tootis Silmviburlane. Film räägib Ruhnu saarele läinud noorest õpetajast Kadrist. Tal tuleb õpetada 1. ja 2. klassi, kus mõlemas on 1 õpilane. Õpetamise käigus tutvub Kadri ka ruhnlaste omapärase eluoluga. Kiri Ruhnust Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 15.08.2016) Kiri Ruhnust Eesti filmi andmebaasis
Karksi järv

Karksi järv (ka Nuia järv ja Karksi paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku lõunaosas asuvas kaitsealuses Karksi ürgorus, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi-Nuia linnas ja Polli külas. Karksi järv asub Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi-Nuia linnas ja Polli külas. Üle järve viib Karksi ürgorgu läbiv Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee, järve paisul kulgeb Karksi-Nuia – Halliste tee. Karksi järve pindala on 22,7 ha, keskmine sügavus 3,6 m, suurim sügavus 5,5 m, vee maht 840 000 m³ ja kõrgus merepinnast 58,5 m. Sügavaim koht asub väljavoolu juures. Järv asetseb loode-kagusuunal, järvest voolab läbi Halliste jõgi. Järves asub kaks saart pindalaga 0,23 ha. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Karksi järv on avalikult kasutatav veekogu, kaldal on koht puhkamiseks ja suplemiseks. Järv on kaitse all Karksi maastikukaitseala koosseisus. Järves leidub hulgaliselt ahvenat ja särge. Karksi järv paisutati Halliste jõele 1973. aastal. Tegemist on esimese tehisjärvega Eestis, mille põhi puhastati turbast ja võsast. Järv rajati eesmärgiga koguda vihmutusvett Polli katsebaasile, kuid leidis ka rohket kasutamist puhkekohana. Karksi järv purskkaevuga Karksi järv ja truup Karksi maastikukaitseala Karksi ürgorg Halliste jõgi Linnaveske järv Karksi järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.08.2016) Karksi järv Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 16.08.2016) Karksi järv keskkonnaportaalis Karksi maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.08.2016) Mari Raidla, Kristo Kiiker. "Karksi maastikukaitseala kaitsekorralduskava 2013-2022" (PDF). Vaadatud 16.08.2016. Karksi järv Eesti looduse infosüsteemis Karksi järv keskkonnaportaalis Karksi Nuia artificial lake. Aerial view YouTube video
Daam autos

"Daam autos" on 1992. aasta Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Peeter Urbla. Filmi tootsid Freyja Film ja Novoje Vremja. Film on tehtud Sébastien Japrisot' romaani "Daam ja auto, päikeseprillid ja püss" ainetel. Daam autos Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 15.08.2016) Daam autos Eesti filmi andmebaasis
Emumäe Eedi ja Lobi küla Kristjan

"Emumäe Eedi ja Lobi küla Kristjan" on 2009. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Manfred Vainokivi. Filmi tootis Filmivabrik. Film räägib kahest kolleegist-konkurendist filmitegijast Kristjan Svirgsdenist ja Edvard Ojast, kes otsustavad teineteist külastada. Külastamisel tuleb ette tögamist ja mitmeid tüliasju. Emumäe Eedi ja Lobi küla Kristjan Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 15.08.2016) Emumäe Eedi ja Lobi küla Kristjan Eesti filmi andmebaasis
Taheva vald (Hargla kihelkond)

Taheva vald (saksa keeles Taiwola) oli vald Võrumaal Hargla kihelkonnas ja Valga maakonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Taheva vald Laanemetsa vallaga. Vallamaja asus Hargla külas. 1921. aastal arvati Taheva vald Valga maakonna koosseisu. Valla alal asus Taheva mõis ja Hargla kirikumõis. 1939. aasta vallareformiga moodustati senise Taheva valla maa-alast ja osaliselt senise Laanemetsa valla maa-aladest Taheva vald. Taheva vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Taheva vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Tapa vald (Ambla kihelkond)

Tapa vald (saksa keeles Taps) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Tapa vald Lehtse vallaga. Tapa vald moodustus Tapa mõisale kuuluvatele aladele jäänud asustusest. Esimene Tapa vallavanem, ehk tolle aja nimetusega „vallatalitaja“ (1866–1873) oli Gustav Steinberg, (1873–1892) Jaan Olesk, Vallakirjutajateks olid Tapa külakooli õpetajad W. Reinson ja A. Pohla. Tapa valla vallakohus asus Tapa külakooli ruumides ja teise astme kohus Paide ülemtalurahvakohus asus Paide kreisilinnas Paides. Valla alal asus Tapa mõis. Tapa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Tapa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Tori vald (Tori kihelkond)

Tori vald (saksa keeles Torgel) oli vald Pärnumaal Tori kihelkonnas. Vallamaja asus Tori külas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Muudetud piirides asutati uus Tori vald. Valla alal asus Tori mõis ja Tori kirikumõis. Maa-ameti kaardirakendused Tori vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 15.08.2016) Tori vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Triigi vald

Triigi vald oli mitme Eesti valla nimi: Triigi vald (saksa keeles Kau), Harjumaal Kose kihelkonnas Triigi vald (saksa keeles Ottenküll), Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas Triigi vald (saksa keeles Feckerort), Saaremaal Karja kihelkonnas
Triigi vald (Kose kihelkond)

Triigi vald (saksa keeles Gemeinde Kau; 1891–1917 Aleksandri vald, saksa keeles Alexander-Gemeinde) oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas. Vallamaja asus Rava külas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Valla alal asus mitu mõisat, teiste seas Triigi, Habaja ja Uue-Harmi mõis. Vallas tegutses alates 1905. aastast Aleksandri kaheklassiline ministeeriumikool. Maa-ameti kaardirakendused Triigi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 15.08.2016) Talving, Hanno (1. mai 2023). "Pudrusõda Saaremaal: maarahvas tsaarivalitsuse ministeeriumikoolide vastu – Imeline Ajalugu". Imeline Ajalugu. Vaadatud 14. juulil 2023. Triigi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Tuhala vald (Kose kihelkond)

Tuhala vald (saksa keeles Toal) oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Tuhala vald Kose-Uuemõisa vallaga. 1. jaanuaril 1925 eraldati Tuhala vald taas Kuivajõe vallast, jagati aga 1. aprillil 1939 Kuivajõe valla ja Rae valla vahel. Valla alal asus Tuhala mõis. Tuhala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 15.08.2016) Tuhala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Pythagorase teoreem

Pythagorase teoreem on Vana-Kreeka matemaatikule Pythagorasele omistatud teoreem täisnurkse kolmnurga kahe kaateti ja hüpotenuusi vahel. a 2 + b 2 = c 2 ⇔ c = a 2 + b 2 {\displaystyle a^{2}+b^{2}=c^{2}\quad \Leftrightarrow \quad c={\sqrt {a^{2}+b^{2}}}} Valem sõnades: täisnurkses kolmnurgas kaatetite (a ja b) ruutude summa võrdub hüpotenuusi (c) ruuduga. Pythagorase teoreem on koosinusteoreemi erijuht täisnurksete kolmnurkade jaoks. Ühelgi teisel teoreemil pole nii palju erinevaid tõestusi. Aastal 1940 ilmunud raamat "Pythagorean Proposition" sisaldab neid 370. Pythagorase teoreemi tunti juba Babüloonias ja Vana-Egiptuses, ent seal ei osatud seda tõestada. Kaks india matemaatikut, umbes 800 aastat eKr elanud Baudhayana ja umbes 600 aastat eKr elanud Apastamba, on andnud vanima säilinud tõestuse. See ilmus raamatus "Sulba suutrad", mis dateeritakse aega 800–500 eKr. Nähtavasti sõltumatult tõestati Pythagorase teoreem Hiinas. Selle täpne aeg on teadmata, pakutakse ajavahemikku 500 eKr kuni 200 pKr. Pythagorasele on omistatud teoreemi tõestamine, kuid peetakse tõenäoliseks, et selle teoreemi tõestas tegelikult mõni hilisem pütaagorlane, aga kombe kohaselt omistati see tõestus nagu teisedki pütaagorlaste avastused Pythagorasele. Thomas Heathi andmetel pole viiesaja aasta jooksul pärast Pythagorase elu säilinud allikaid, mille põhjal võiks seda teoreemi talle omistada. Teisest küljest, kui Plutarchos ja Cicero seda lõpuks tegid, siis viisil, mille järgi teoreemi seostamine Pythagorasega oli üldtuntud ja vaieldamatu. Üks leitud savitahvel, millel kirjas sama teoreem, oli loodud ligi 1000 aastat enne Pythagorase sündi. Eukleidese teoreem Ptolemaiose teoreem Ringjoon (ringjoone võrrand) Sinusoid Ingliskeelne veebileht Pythagorase teoreemi tõestuste kohta, üle 70 tõestuse
Tõlliste vald (Sangaste kihelkond)

Tõlliste vald (saksa keeles Teilitz) oli vald Sangaste kihelkonnas Tartu- ja Valga maakonnas. Vallamaja asus tänapäeva Tõlliste küla aladel. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. 1921. aastal arvati Tõlliste vald Valga maakonna koosseisu. 1939. aasta vallareformiga moodustati osaliselt a) senise Tõlliste valla maa-alast; b) senise Laatre valla maa-alast; c) senise Sooru valla maa-alast; d) senise Sangaste valla maa-aladest; e) senise Karula valla maa-aladest; f) senise Keeni valla maa-aladest Tõlliste vald. Valla alal asus Tõlliste ja Uniküla mõis. Maa-ameti kaardirakendused Tõlliste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 16.08.2016) Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Tõlliste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Uue-Kariste vald

Uue-Kariste vald (saksa keeles Neu-Karrishof) oli vald Pärnumaal Halliste kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Mulgi külas. Vald eksisteeris 1866–1939. Valla alal asus Uue-Kariste mõis. 1939. aasta vallareformiga moodustati Volveti, Vana-Kariste, Uue-Kariste ja Pati vallast Tihemetsa vald. Maa-ameti kaardirakendused Uue-Kariste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 16.08.2016) Uue-Kariste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Uuemõisa vald

Uuemõisa vald oli mitme Eesti valla nimi: Uuemõisa vald (saksa keeles Neuenhof), Läänemaal Haapsalu kihelkonnas Uuemõisa vald (saksa keeles Neuenhof), Läänemaal Ridala kihelkonnas Uuemõisa vald (saksa keeles Neuenhof), Saaremaal Pöide kihelkonnas Kose-Uuemõisa vald (saksa keeles Neuenhof), Harjumaal Kose kihelkonnas Uuemõisa mõis
Aapua

Aapua on küla Rootsis Norrbotteni läänis Övertorneå vallas. Asub 12 km kaugusel Soome piirist ühendusteel läänimaantee 392 ja riigimaantee 99 vahel, Aapuajärvi põhjakalda lähedal. Aapuas asub organisatsiooni Svenska Tornedalingars Riksförbund – Tornionlaaksolaiset peakontor. Q113505564
Uuemõisa vald (Pöide kihelkond)

Uuemõisa vald (saksa keeles Neuenhof) oli vald Saaremaal Pöide kihelkonnas. Vallamaja asus Uuemõisa külas. Vald eksisteeris 1866–1939. 1939. aasta vallareformiga arvati vald Pöide valla koosseisu. Valla alal asus mitu mõisat, nende seas Uuemõisa, Orissaare, Keskvere. Maa-ameti kaardirakendused Uuemõisa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 16.08.2016) Uuemõisa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Fritsud ja blondiinid

"Fritsud ja blondiinid" on 2008. aasta Eesti-Läti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Arbo Tammiksaar. Filmi tootis Kuukulgur Film. Film räägib Baltimaade näitlejatest (peamiselt Tõnu Aavast, Uldis Lieldidžsist ja Algimantas Masiulisest), kes kehastasid Nõukogude võimu ajal vaenlasi. Nõukogude ajal oligi kombeks kasutada mängufilmides fašisti- ja spioonirollides Baltikumi näitlejaid. Fritsud ja blondiinid Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 15.08.2016) Fritsud ja blondiinid Eesti filmi andmebaasis
Toržoki rajoon

Toržoki rajoon on haldusüksus Venemaal Tveri oblastis. Suuremad jõed on Tvertsa, Tma ja Ossuga. Rajoonis on 22 külaasundust 459 asulaga. Suuremad külad on Slavnõi, Gruzinõ ja Võssokoje. Rajooni keskus on Toržoki linn, mis ei kuulu rajooni. Rajooni läbib Peterburi-Moskva maantee (M10) ja mitmed raudteed. Q126684906 Rajooni koduleht
Kaire Innos

Kaire Innos (sündinud 4. augustil 1970) on eesti epidemioloog. Ta lõpetas aastal 1994 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ravi erialal ning aastal 2000 sai sealt ka doktorikraadi. Tema teadustegevuse põhiteemad on epidemioloogiliste andmete kvaliteet ning vähiepidemioloogia. Aastal 2000 anti talle Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduspreemia. Kaire Innos töötab aastast 2013 Tervise Arengu Instituudis epidemioloogia ja biostatistika osakonna juhatajana ning on külalislektor Tartu Ülikoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis. https://www.etis.ee/Portal/Persons/Display/acab1ab5-c98e-45bb-a195-92e0371ddd58 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2016. Vaadatud 16. augustil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Gaas! Gaas! Gaas!

"Gaas! Gaas! Gaas!" on 1931. aasta Eesti populaarteaduslik film, õppefilm. Filmi režissöör on Theodor Luts. Filmi tootis Theodor Lutsu Filmiproduktsioon. Film räägib, kuidas gaasiohu või gaasirünnaku eest end kaitsta. Gaas! Gaas! Gaas! Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 15.08.2016). Gaas! Gaas! Gaas! Eesti filmi andmebaasis