laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kudumisvardad

Kudumisvardad on silmuskudumise töövahendid, puidust, metallist, bambusest, luust, plastist või muust materjalist vardad. Varraste pika osa ülesanne on hoida kootava eseme lahtisi silmuseid, terava otsaga luuakse uusi silmuseid. Varda mõlemad otsad võivad olla teravad või on ühes otsas nupp, mis takistab silmuseid varda pealt maha jooksmast. Ringvardad koosnevad kahest vardast, mis on omavahel tamiiliga ühendatud. Varraste suurust iseloomustatakse nende läbimõõduga, sest varraste läbimõõdust oleneb suuresti silmuste suurus, ja varraste pikkusega, millest oleneb vardal hoitavate silmuste arv. Heegelnõel
Ameerika Ühendriikide linnade loend

Aberdeen (Lõuna-Dakota) - Aberdeen (Washington) - Albany - Albuquerque - Allen - Amarillo - Anaheim - Anchorage - Annapolis - Ann Arbor - Arlington - Aspen - Atlanta - Atlantic City - Augusta (Georgia) - Augusta (Maine) - Aurora - Austin - Aztec Baltimore - Baton Rouge - Berkeley - Bismarck - Bloomington - Boise - Boston - Bridgeport - Buffalo Carson City - Casper - Cedar Rapids - Charleston (Lääne-Virginia) - Charleston (Lõuna-Carolina) - Charlotte (Põhja-Carolina) - Chattanooga - Cheyenne - Chicago - Cincinnati - Cleveland - Coalgate - Colorado Springs - Columbia - Columbus - Columbus- Concord - Corpus Christi Dallas - Davenport - Dayton - Dearborn - Denver - Des Moines - Detroit - Diamondville - Dover - Duluth El Paso - Eugene Fairbanks - Flagstaff - Fontana - Fort Lauderdale - Fort Worth - Fort Yukon - Frankfort - Fresno Gainesville - Galveston - Gary - Geneva - Glenwood Springs Hamtramck - Harrisburg - Hartford - Helena - Hialeah - Highland Park - Honolulu - Houston Indian Wells - Indianapolis Jackson - Jacksonville - Jamestown - Jefferson City - Juneau Kalamazoo - Kansas City Lansing - Laredo - Las Vegas - Lawrence (Kansas) - Lawrence (Massachusetts) - Lincoln - Little Rock - Long Beach - Los Angeles - Lubbock Madison - Malta - Manchester - Meeker – Memphis - Miami - Milwaukee - Minneapolis - Montgomery - Montpelier Nashville - Nashville (Indiana) - New Haven - New Orleans - New York - Newark - Newport News Oakland - Oklahoma City - Olympia - Omaha - Ontario - Orlando Page - Pahrump - Palm Springs - Park City - Pasadena - Philadelphia - Phoenix - Pierre - Pittsburgh - Portland - Portland (Maine) - Portsmouth - Princeton - Providence Raleigh - Reno - Rhinelander - Richmond Sacramento - Saint Louis - Saint Paul - Salem - Salt Lake City - San Antonio - San Bernardino - San Bruno - San Diego - San Francisco - San Jose - Santa Ana - Santa Barbara - Santa Fe - Santa Rosa - Savannah - Seattle - Sioux City - Solvang - Sonoma - Springfield - Suffolk - Syracuse Tallahassee - Tampa - Toledo - Topeka - Trenton - Truckee - Tucson - Tulsa - Twentynine Palms Virginia Beach - Virginia City Walnut - Wapakoneta - Washington - Wasilla - West Lafayette - Wichita - Wilmington Yonkers - Yuba City - Yuma
Muḩammad al-Barāda‘ī

Muḩammad al-Barāda‘ī (ka Mohamed ElBaradei; araabia keeles محمد البرادعي; sündinud 17. juunil 1942 Kairos) on Egiptuse diplomaat ja jurist. Muḩammad al-Barāda‘ī on pärit juristi viielapselisest perekonnast. Tema isa Muşţafa al-Barāda‘ī oli Egiptuse advokatuuri esimees ning demokraatlike vabaduste ja õiglase kohtumõistmise eestkõneleja. Muḩammad al-Barāda‘ī lõpetas 1962. aastal Kairo ülikooli õigusteaduse alal. Magistrikraadi juura alal teenis ta Genfis. Aastal 1974 sai ta New Yorgi Ülikoolist doktorikraadi rahvusvahelise õiguse alal. Aastal 1964 asus ta tööle Egiptuse välisministeeriumi. Ta töötas muu hulgas diplomaadina Egiptuse alalises esinduses ÜRO juures; Egiptuse välisministri abina; rahvusvahelise õiguse spetsialistina ÜRO koolitus- ja uurimisinstituudis ning 2001–2007 New Yorgi Ülikooli rahvusvahelise õiguse professorina. Ta abiellus lasteaedniku Aida El-Kachefiga. Neil on kaks last, tütar Laila ja poeg Mostafa, kes mõlemad elavad Londonis. Tütar on abielus investeerimispankuriga, pojale kuulub telekanalite võrk. Aastal 1984 asus Muḩammad al-Barāda‘ī tööle Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri sekretariaadis. Aastatel 1984–1993 oli ta agentuuri juriidiline nõustaja ning 1993–1997 peadirektori asetäitja välissuhete alal. 1. detsembril 1997 sai ta Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri peadirektoriks. Ta valiti tagasi aastatel 2001 ja 2005. Tema viimane ametiaeg kestis 30. novembrini 2009, neljandaks ametiajaks ta ei kandideerinud. Aastal 2005 sai Muḩammad al-Barāda‘ī koos Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuriga Nobeli rahuauhinna. Ta oli üks kandidaate Egiptuse 2012. aasta presidendivalimistel. 6. juulil 2013 pärast riigipööret levisid teated, nagu oleks ta nimetatud Egiptuse üleminekuvalitsuse peaministriks, kuid need osutusid hiljem ekslikeks. 9. juulil nimetati ta Egiptuse asepresidendiks, kuid ta astus juba sama aasta 14. augustil tagasi seoses Muslimi Vennaskonna toetajate meeleavalduste verise laialiajamisega sõjaväe poolt.
Henri Poincaré

Jules Henri Poincaré (29. aprill 1854 Nancy – 17. juuli 1912 Pariis) oli prantsuse matemaatik, astronoom, füüsik ja teadusfilosoof. Pariisi ülikooli professor. Poincaré ema oli Eugénie Launois, tema isa Léon Poincaré tegutses Nancy ülikooli meditsiiniprofessorina. Léoni venna, Antoine Poincaré pojast Raymond Poincarést sai tuntud riigitegelane. Henri Poincaré õde Aline oli abielus filosoof Emile Boutroux'ga. Poincaré uurimisvaldkonnad olid mitmekesised, mistõttu teda tihti nimetatud matemaatika "viimaseks universalistiks". Poincaré on avaldanud olulisi töid arvuteooria, algebra, topoloogia, teoreetilise füüsika, matemaatilise füüsika, taevamehaanika ja teadusfilosoofia alalt. Kombinatoorse topoloogia ja diferentsiaalvõrrandite kvalitatiivse teooria aluste ning konventsionalismi rajaja. Sõnastas 1904–1905 Einsteinist sõltumatult relatiivsusteooria põhivõrrandid. Arendas kolme keha probleemi. 1887 – Prantsuse Teaduste Akadeemia 1894 – Londoni Kuninglik Selts 1895 – Keiserlik Peterburi Teaduste Akadeemia 1898 – USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia 1899 – Ameerika Filosoofiaselts 1900 – Baieri Teaduste Akadeemia 1900 – Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia 1901 – Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia 1908 – Prantsuse Akadeemia 1900 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal 1901 – Sylvesteri medal 1905 – Matteucci medal 1905 – Bolyai auhind 1911 – Bruce'i medal Jules Henri Poincaré järgi on nimetatud muuhulgas Poincaré kraater Kuul ja Henri Poincaré Instituut. Les méthodes nouvelles de la mécanique célèste (1892–1899) La science et l´hypothèse (1902, eesti keeles: "Teadus ja hüpotees", tõlkinud Jaan Kalviste, Loodus, Tartu 1936) La valeur de la science (1905) Leçons de mécanique céleste (1905) Science et méthode (1908) Dernières pensées (1913, eesti keeles: "Viimased mõtted", tõlkinud Maido Rahula – Akadeemia 2006, nr 8, 9, 10, 12 ja 2007, nr 1, 2) Poincaré hüpotees Peeter Müürsepp, "Kuulsaid 19.–20. sajandi matemaatikuid". Valgus, Tallinn 1985, lk. 48–63
Teisipidi tegelikkus

"Teisipidi tegelikkus" on Bonzo 2004. aasta album. Ingel lendab ära Kuuotsija Õnnelik mees Si Tu Dois Partir Sügiselaul Meekarva taevas Üks jõgi Teisipidi tegelikkus Gorod Melanhoolsete pisarate maagia "Leningradi" küpsis Muusikafilm: Õnnelik mees
Andke tagasi maa

"Andke tagasi maa" on Bonzo ja Tõuni (Bonzo ja Tõuni) 2005. aasta album. 9 loo autor on Bonzo ja 6 loo autor on Tõun. Tõuni kirjutatud nimiloo tekst on Ave Alavainu luuletus 1968. aastal ilmunud kogust. Ka teiste laulude sõnad on luuletused. Suur osa plaadi materjalist sündis septembris 2005 Tartus. Plaati esitleti kitsas ringis 8. detsembril 2005. Sinalill Mees ja Jumal Ütle mulle ka Pintsak triigitud Sinu maja Põrguline Zdes bõli mõi Andke tagasi maa Katkemine Kolm joodikut Hundikutsu Ketser Põhjuseta Kahetsus Rahva hääl *Jaanus Kulli. Bonzo, Tõun ja põhjuseta armunud inglid albumil "Andke tagasi maa". – SL Õhtuleht, 10. detsember 2005, lk 30-31. Veebiversioon. Andres Pulver. Bonzo uus plaat räägib jumalast ja kuradist (intervjuu Bonzoga). – Virumaa Teataja, 16. november 2005, lk 5. Joosep Sang. Jõulukuine plaadisadu. – Sirp, 9. detsember 2005, lk 10. Veebiversioon. Jaanus Kulli. Bonzo, Tõun ja põhjuseta armunud inglid albumil "Andke tagasi maa". – SL Õhtuleht, 10. detsember 2005, lk 30-31. Veebiversioon. Andres Pulver. Pühakud ja saatanad räägivad ilust ja valust. – Virumaa Teataja, 17. detsember 2005, lk 5. Joosep Sang. Andke tagasi maa. Bonzo & Tõun. – Muusika, 2006, nr 2, lk 37.
Settimine (album)

"Settimine" on Bonzo 2007. aasta album. Settimine Kuidas Tunnen, et taevas... Never mind Tumm Jääkuu Armastame Pigilind Murdja Öötäht Valusa vaikuse tulega Album Bonzo kodulehel
Ei saa mitte vaiki olla (Bonzo)

"Ei saa mitte vaiki olla" on Bonzo 2008. aasta album. Munamäele Ei saa mitte vaiki olla Koit Eesti lipp Hoidkem vaid üht Kaunimad laulud Vaikne kena kohakene Meil aiaäärne tänavas Oh laula ja hõiska Mu isamaa on minu arm Ilus oled, isamaa Sind surmani Ta lendab mesipuu poole Hoia Jumal Eestit Album Bonzo kodulehel
GPU

GPU on lühend, mis võib tähendada: Graafikaprotsessor (lühend ingliskeelsetest sõnadest Graphics processing unit); Riiklik Poliitvalitsus (lühend venekeelsetest sõnadest Государственное политическое управление) oli NSV Liidu ja NSV Liidu liiduvabariikide täidesaatvate võimuorganite Siseasjade Rahvakomissariaatide juures asunud nõukogude poliitilise politsei ametkond; Vene SFNV Siseasjade Rahvakomissariaadi juures asuv Riiklik Poliitvalitsus, Vene SFNV SARKi GPU (Главное политическое управление (ГПУ) НКВД РСФСР), moodustati 6. veebruaril 1922. aastal; Ukraina NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi juures asuv Riiklik Poliitvalitsus, Ukraina NSV SARKi GPU (Государственное политическое управление (ГПУ) НКВД УССР), moodustati 22. märtsil 1922. aastal; pärast NSV Liidu moodustamist moodustati 15. novembril 1923. aastal ka keskne NSV Liidu poliitilise politsei keskasutus OGPU - NSV Liidu SARKi Ühendatud Riiklik Poliitvalitsus (Объединенное государственное политическое управление (ОГПУ) при СНК СССР)
Reinhold von Ungern (täpsustus)

Reinhold von Ungern on olnud mitme Ungernite suguvõsa liikme nimi: Reinhold von Ungern, Limehni haru esiisa Kuramaal Reinhold von Ungern (surnud u. 1544), Läänemaa stiftifoogt Reinhold von Ungern, Aszute mõisnik Reinhold von Ungern (1618–1684), alates 1653 vabahärra Reinhold von Ungern-Sternberg, Väike-Lähtru, Kiideva ja Hohenforsi mõisnik, Rootsi ooberstleitnant, Eestimaa rüütelkonna peamees
Ken Johnson

Kenyata Allen Johnson (sündinud 1. veebruaril 1978 Detroitis) on USA endine korvpallur. Ta on 211 cm pikkune ja 109 kg kaaluv tsenter. Ta on mänginud liigades NBA, CBA ja NBDL, Prantsusmaa ja Itaalia klubides ning Saksamaa klubis Bonni Telekom. 2009-2010 mängis ta Eesti klubis BC Kalev/Cramo. NBA draftis 2001 valiti ta teises voorus 20-ndana Miami Heati ridadesse. Ta mängis NBA-s hooajal 2002/2003 16 mängu, viskas keskmiselt 2,0 punkti ja võttis keskmiselt 2,0 lauapalli mängus. Ken Johnsoni NBA profiil bckalev.ee profiil
Arvuteooria

Arvuteooria on matemaatika haru, mis uurib (peamiselt) täisarvude omadusi. Tänapäeva arvuteooria tegeleb ka ratsionaalarvude, reaalarvude ja kompleksarvudega. Arvuteooria probleemid on jaotatavad teatavatesse põhirühmadesse: diofantiliste võrrandite lahendamine diofantiline lähendamine algarvude jaotus aditiivne arvuteooria Kasutatavate meetodite järgi võib arvuteooria jagada järgmisteks põhiharudeks: elementaarne arvuteooria analüütiline arvuteooria algebraline arvuteooria geomeetriline arvuteooria kombinatoorne arvuteooria algoritmiline arvuteooria (computational number theory) Sõelateooria
Mis su nimi on?

"Mis su nimi on?" on stsenaristi ja režissööri Maria Avdjuško komöödia žanris lühimängufilm (tootja Taska Film). Film esilinastus 15. detsembril 2009 Tallinna Kinomajas ja televisioonis 28. jaanuaril 2010 Kanal 2s. Filmi peategelased on Linnar Priimägi, kes mängib iseennast, ja Taavi Eelmaa. Kõrvalosatäitjad on Edgar Savisaar ja Maria Avdjuško (naine raamatukogus) ise. Filmi on nimetatud anekdootlikuks ning selles sisalduvat homoseksuaalsete tegelaste erootilist stseeni seni kõige provokatiivsemaks Eesti filmikunstis. Film "Mis su nimi on?" Eesti Filmi Andmebaasis. Vaadatud 27.10.2020. Eksklusiiv: Linnar Priimäe seksikad kaadrid värskes mängufilmis. Elu24, 17. detsember 2009 Mis su nimi on? Blogi Trash Can Dance
Frobisheri laht

Frobisheri laht on laht Baffini saare kagukaldal. Kagus on laht ühenduses Davise väin. Ta ulatub maasse 230 km ulatuses. Lahe laius on kuni 40 km, sügavus kuni 120 m. Lahes on tugevad looded. Lahe kõige kaugemas sopis asub Nunavuti pealinn Iqaluit. Limits of oceans and seas, 1953, 3rd edition, page 10/ International Hydrographic Organization|consulté le=15 février 2023
Ago Naarits

Ago Naarits (13. august 1954 – 19. juuli 1996 Tallinn) oli Eesti poliitik. Ta lõpetas 1972. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1977. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna veevarustuse ja kanalisatsiooni eriala. Naarits oli aastatel 1993–1995 Nõmme linnaosa vanem. Alates 1995. aastast oli ta Tallinna abilinnapea, kelle töövaldkonnad olid linnavarad, omandi- ja maareform, maakasutus ning elamusuhted. Ago Naarits hukkus autoõnnetuses. Linnavalitsuse juhtkonna tööjaotus. Tallinna Linnavalitsus, 15. juuni 1995 nr 1838-k *"AGO NAARITS" Tallinna Linnavalitsus / Eesti Päevaleht, 22. juuli 1996 (nekroloog) Jaanus Putting "Abilinnapea hukkumise põhjuste uurimine pole veel tulemusi andnud" Tallinna Postimees, 31. juuli 1996
Geograaf

Geograaf on aktiivselt geograafiaga tegelev inimene. Geograafia on jagunenud mitmeks üksteisest suuresti eristuvaks haruks. Seetõttu ei ole geograafide seas üksmeelt selles, mis on geograafia ja kes on geograaf. Geograafia on väga vana teadus ja seepärast on aja jooksul muutunud ka geograafi tööülesanded. Esimeseks geograafiks peetakse enamasti Eratosthenest. Traditsiooniliselt on peetud geograafiks inimest kes valmistab kaarte. Tänapäeval tegelevad sellega geograafid, keda nimetatakse kartograafideks. Geograaf oli senitundmatute maade avastaja ja kirjeldaja – sellest ka nimetus. Praeguseks on geograafiast kujunemas midagi keskkonnateaduse laadset, mis uurib inimese ja looduse vastastikmõju. Kui geoloogias tegeldakse enamasti küsimustega, mille tekkimises inimesel pole mingit rolli (vulkaanipursked, maavarad), siis geograafias on asi risti vastupidine. Enamik geograafilisi probleeme, ka loodusgeograafias, on seotud inimese tegevusega. Sellisteks inimese poolt tugevasti mõjutatud küsimusteks loodusgeograafias on näiteks happevihmade levik või kliimamuutus. Geograafia on sünteesiv teadus, mis uurib keskkonda läbi ruumikontseptsiooni. Seega on geograafil vaja laiapõhjalist haridust, milles oleks ühendatud nii reaal- kui ka humanitaarteadused. Et geograafia õppekava ülikoolides ei ole reeglina väga spetsiifiline, ei ole geograafiks olemiseks vaja alati vastavat haridust. Paljud geograafiaga produktiivselt tegelevad inimesed ongi majandusteaduse, geoloogia, keskkonnateaduse, bioloogia vms. taustaga. Geograafide loend
Kalju Leppik

See artikkel räägib arvutiteadlasest ja omavalitsustegelasest. Luuletaja kohta vaata artiklit Kalju Lepik. Kalju Leppik (29. november 1931 – 29. juuni 2017) oli Eesti arvutiteadlane ja omavalitsustegelane. Ta lõpetas 1954. aastal kiitusega Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna elektrijaamade, -võrkude ja -süsteemide erialal. Töötas aastatel 1960–1992 Eesti NSV TA Küberneetika Instituudis, kus oli 1966. aastast operatsionaalanalüüsi sektori juhataja, 1969. aastast programmeerimisbüroo juhataja ja 1976. aastast Arvutustehnika Erikonstrueerimisbüroo EKTA direktor. Aastatel 1992–1995 oli ta Tallinna abilinnapea, kureerides kultuuri, spordi ja tervishoiu valdkondi. Aastatel 1995–1996 oli ta Nõmme linnaosa vanem. 1993. aastal valiti ta valimisliidu Tallinna Raeklubi ja 1996. aastal valimisliidu Tallinn nimekirjas Tallinna linnavolikogu liikmeks. Ta on kuulunud ka Nõmme Linnaosa Halduskogusse. "Automaatjuhtimise põhiküsimused". Valgus. Tallinn 1965. 1984 Eesti NSV teeneline insener 1991 Eesti Teaduste Akadeemia medal TTÜ lõpetajad 1918–2006 "Teadusmõte Küberneetika Instituudis. Tallinn, 2010" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 16. veebruaril 2016. Marika Milve. Abilinnapeaks kinnitati Ants Leemets. Eesti Päevaleht, 13. detsember 1996 Vabariigi Valimiskomisjon. Valimiste arhiiv
Cornwallis

Cornwallise saar (inglise keeles Cornwallis Island) on Kanadale kuuluv saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus. Halduslikult kuulub Cornwallis Nunavuti Qikiqtaaluki piirkonda. Lõuna pool asuvast Somerseti saarest eraldab Cornwallise saart Barrow' väin. Läänes eraldab seda Devoni saarest Wellingtoni väin ja idas asuvast Bathursti saarest McDougalli väin. Saare rannavetes on palju pisikesi saari, millest suurim on Barrow' väinas asuv Griffith. Saare geograafilised koordinaadid on 75°5' N, 95° W. Cornwallise pindala on 6995 km². Saar on suuruselt maailmas 96. ja Kanada saarte hulgas 21. kohal. Tema kõrgus ulatub 359 meetrini merepinnast, aga saare kõrgeimal tipul pole nime. Saar on suhteliselt ümarik, suurim ulatus on 110 km põhjast lõunasse. Saare lõunakaldal asuv küla Resolute (Qausuittuq) on saare ainus asula. Seal elas 2006. aastal 229 inimest. Välismaailmaga peetakse ühendust peamiselt lennujaama kaudu. Resolute on Kanada peaaegu kõige põhjapoolsem asula, üksnes Ellesmere'i maa lõunarannikul asuv Ausuittuq asub veelgi suuremal laiusel . Lisaks leidub põhja pool polaarjaamu, millest mõni on aasta läbi mehitatud. Saare avastas 1819 William Edward Parry ja nimetas selle Suurbritannia admirali William Cornwallise järgi. Suur maailma atlas, lk. 124
Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal (inglise keeles International Criminal Tribunal for the Former Yugoslavia, lühendatult ICTY) oli ÜRO asutus, mis tegeles kohtu mõistmisega endise Jugoslaavia territooriumil peale 1991. aastat toime pandud sõjakuritegude üle. Tribunal tegutses Haagis ja lõpetas tegevuse 31. detsembril 2017. Eesti on ICTYga sõlminud kohtuotsuste täitmise kokkuleppe, mille kohaselt võtab Eesti vajaduse korral tribunali taotlusel süüdimõistetud isikuid karistust kandma. Dragomir Milošević Bosnia sõda
Oria keel

Oria keel on peamiselt Indias Odisha osariigis räägitav indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv india keel. Oria keelt räägib emakeelena umbes 35 miljonit inimest. Oria keelt kirjutatakse devanaagarile ja bengali kirjale sarnases oria kirjas. Oria keele nimisõnad eristavad kaht grammatilist sugu (mees- ja naissugu). Lauseliikmete järjestus on subjekt-objekt-verb. Lähemad sugulaskeeled on bengali ja assami keel. Keelt on kõige rohkem mõjutanud draviidi keeled, araabia, pärsia ja inglise keel. http://www.odia.org Odia Books & Literature
Navarra valitsejate loend

Navarra valitsejate loend loetleb Navarra kuningriigi (kuni 10. sajandini Pamplona kuningriik) valitsejaid. 824–851 Íñigo Arista (surnud 851) 851–882 García Íñiguez (surnud 882) 882–905 Fortún Garcés 905–925 Sancho I Garcés (surnud 925) 925–931 Jimeno Garcés (surnud 931) 931–970 García Sánchez I (919–970) 970–994 Sancho II Garcés Abarca (surnud 994) 994–1004 García Sánchez II (surnud 1004) 1004–1035 Sancho III Garcés (Sancho Suur; 985–1035) 1035–1054 García Sánchez III (1016–1054) 1054–1076 Sancho IV Garcés (1039–1076) 1076–1094 Sancho V Ramírez (1042–1094) 1094–1104 Pero (1068–1104) 1104–1134 Alfonso (1073–1134) 1134–1150 García Ramírez (surnud 1150) 1150–1194 Sancho VI (1133–1194) 1194–1234 Sancho VII (1157–1234) 1234–1253 Thibaut I (1201–1253) 1253–1270 Thibaut II (1238–1270) 1270–1274 Henri I (1244–1274) 1274–1305 Jeanne I (alates 1284 koos oma abikaasa Philippe I-ga; 1271–1305) 1284–1314 Philippe I (1268–1314) 1314–1316 Louis I (1289–1316) 1316 Jean I (1316) 1316–1322 Philippe II (1292–1322) 1322–1328 Charles I (1294–1328) 1328–1349 Jeanne II (kuni 1343. aastani koos abikaasa Philippe III-ga; 1312–1349) 1328–1343 Philippe III (1306–1343) 1349–1387 Charles II (1332–1387) 1387–1425 Charles III (1361–1425) 1425–1441 Blanche I (alates 1425. aastast koos oma abikaasa Juan II-ga; 1385–1441) 1425–1479 Juan II (1397–1479) 1479 Eleanor (1425–1479) 1479–1483 François Fébus (1467–1483) 1483–1517 Catherine (1484–1516 koos oma abikaasa Jean III-ga; 1468–1517) 1484–1516 Jean III (1469–1516) 1517–1555 Henri II (1503–1555) 1555–1572 Jeanne III (1528–1572) 1572–1610 Henri III (1553–1610) 1610–1620 Louis II (1601–1643)
Barcelona provints

Barcelona provints on provints Hispaanias Kataloonia keskosas. Provints piirneb kagus Vahemerega. Suuremad linnad on Barcelona, L'Hospitalet de Llobregat, Badalona, Tarrasa, Mataró, Santa Coloma de Gramanet ja Sabadell. Barcelona provintsi kuulub 11 maakonda: Anoia maakond Alt Penedèsi maakond Baix Llobregati maakond Bagesi maakond Barcelonèsi maakond Berguedà maakond Garrafi maakond Maresme maakond Osona maakond Vallès Occidentali maakond Vallès Orientali maakond Barcelona aasta keskmine temperatuur on +15,4 °C, jaanuaris +8,8 °C, augustis +23,0 °C. Aastas sajab keskmiselt 658 mm, sealhulgas jaanuaris 44 mm ja augustis 66 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2462 tundi, sealhulgas jaanuaris 146 ja augustis 270 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003 Població a 1 de gener. Províncies
Kihelkonna vald

Kihelkonna vald oli kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Saare maakonnas. Vald liitus 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus kõigi Saaremaal asunud valdadega ühtseks Saaremaa vallaks. Novembrist 2009 oli Kihelkonna vallavanem Raimu Aardam. Alates aprillist 2007 oli vallavanem Jüri Saar ja enne teda Marju Lõbus. Kihelkonna valla ainus alevik oli Kihelkonna. Kihelkonna vallas oli 41 küla: Abaja, Abula, Kallaste, Kalmu, Karujärve, Kehila, Kiirassaare, Kotsma, Kuralase, Kuremetsa, Kurevere, Kuumi, Kuusiku, Kõruse, Kõõru, Liiva, Loona, Lätiniidi, Läägi, Metsaküla, Mäebe, Neeme, Odalätsi, Oju, Pajumõisa, Pidula, Rannaküla, Rootsiküla, Sepise, Tagamõisa, Tammese, Tohku, Undva, Vaigu, Varkja, Vedruka, Veere, Viki, Vilsandi, Virita, Üru. Odalätsi allikad, Tagamõisa puisniit, Viidumäe looduskaitseala, Vilsandi rahvuspark Laialepa laht, Laibu laht, Lehmalaht, Lülle laht, Meendrenina laht, Naale laht, Pautsaare laht, Pealmine laht, Postilaht, Roolaht, Säärelaht, Varesemaa laht, Venedelaht Abaja laht, Auksaare laht, Kihelkonna laht, Kiirassaare laht, Kiisa laht, Pidula laht, Pitkanina laht, Uudepanga laht Kuriku pank, Suuriku pank, Undva pank Harilaid, Juksirahu poolsaar, Maturahu poolsaar, Papissaare poolsaar, Tagamõisa poolsaar Allikarahu, Antsulaiud, Kalarahu, Kullipank, Laiarahu, Mustarahu, Mustpank, Noogimaa, Ojurahu, Pihlalaht, Rannasitik, Sepasitik, Telve Kuivarahu, Telvemaa, Vaika saared, Vasikalaid, Vesiloo maa, Vilsandi Arasoo, Iiesoo, Kõljala soo, Lee soo, Meelusmaa soo, Paatse soo, Tähtsoo, Vannassoo Kihelkonna vald moodustati 1992. aasta 12. märtsil. Maakatastri statistika, vaadatud 22.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Kihelkonna valla, Kuressaare linna, Laimjala valla, Leisi valla, Lääne-Saare valla, Mustjala valla, Orissaare valla, Pihtla valla, Pöide valla, Salme valla, Torgu valla ja Valjala valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine” muutmine Harju maakonna Raasiku valla ning Saare maakonna Kihelkonna, Kuressaare, Kärla ja Pihtla valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 12.03.1992)