laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Massi jäävuse seadus

Massi jäävuse seadus on oluline füüsika ja keemia seadus. See väidab, et isoleeritud (suletud) süsteemi mass on ajas muutumatu suurus. Seega suletud süsteemi kogumass on jääv, seda ei lisandu ega hävi süsteemi sees toimuvate protsesside käigus. Suletud süsteem tähendab, et ei toimu aine ega energia lisamist ega eemaldamist. Kui süsteem ei ole suletud, siis võib tema mass suureneda ainult väljastpoolt juurdetuleva massi võrra. Massi jäävuse seadusele eelnes paljude keemikute poolt keemiaalaste seaduspärasuste väljatoomine, kuid selge formuleeringu esitas Antoine Lavoisier (1728–1794). Massi jäävuse seadus on seotud energia jäävuse seadusega, mis väidab, et isoleeritud süsteemi energia on ajas muutumatu suurus (energia on jääv). Sellest seadusest järeldub, et energia ei teki ega kao, ta võib vaid muunduda ühest liigist teise ning kanduda ühelt kehalt teisele. Kaasaegsete arusaamade kohaselt on energia ja mass seotud, kuid see osutub oluliseks tuumafüüsika korral. Nimetatud kaks seadust on ühendatavad üheks massi ja energia ekvivalentsuse seaduseks (E = mc2 ja sellest tuleneb Δm = ΔE/c2, kus E on energia, m mass ja c on valguse kiirus vaakumis). Keemilises protsessis väikese hulga soojus- või kiirgusenergia lisamise või äravõtmisega seotud massi muutus on väga väike, s.t siin energia vahetus keskkonnaga massi praktiliselt ei muuda. Sellest tulenevalt massi jäävuse seaduse järgi eraldatud süsteemis massi ei lisandu ega hävi, ehkki ained süsteemi sees võivad muunduda teisteks aineteks. Seega mingis keemilises protsessis lähteoleku (lähteainete) mass on võrdne lõppoleku (produktide) massiga. Kaasaegse keemia jaoks olulise massi jäävuse seaduse avastas 18. sajandi lõpus Antoine Lavoisier. Keemiaseadus
Abeli integraal

Abeli integraal (norra matemaatiku Niels Abeli järgi) on integraal kujul ∫ z 0 z R ( x , w ) d x , {\displaystyle \int _{z_{0}}^{z}R\left(x,w\right)dx,} kus R on muutujate x ning w ratsionaalfunktsioon, kusjuures w on omakorda algebraline funktsioon muutujast x. Täpsemalt, x ja w on seotud võrrandiga F ( x , w ) = 0 , {\displaystyle F\left(x,w\right)=0,\,} kus F ( x , w ) {\displaystyle F\left(x,w\right)} on muutuja w {\displaystyle w} polünoom: F ( x , w ) ≡ ϕ n ( x ) w n + ⋯ + ϕ 1 ( x ) w + ϕ 0 ( x ) , {\displaystyle F\left(x,w\right)\equiv \phi _{n}\left(x\right)w^{n}+\cdots +\phi _{1}\left(x\right)w+\phi _{0}\left(x\right),\,} mille kordajad ϕ j ( x ) {\displaystyle \phi _{j}\left(x\right)} , j = 0 , 1 , … , n {\displaystyle j=0,1,\ldots ,n} on muutuja x ratsionaalfunktsioonid. Abeli integraali väärtus ei sõltu vaid integraali rajadest vaid ka joonest komplekstasandil, üle mille integreeritakse. Viimane asjaolu muudab Abeli integraali muutuja z mitmeseks funktsiooniks. Abeli integraalid onüldistavad elliptilisi integraale, mis vastavad olukorrale F ( x , w ) = w 2 − P ( x ) , {\displaystyle F\left(x,w\right)=w^{2}-P\left(x\right),\,} kus P on kolmandat või neljandat järku polünoom. Juhul, kui P järk on suurem kui 4, on tegemist hüperelliptilise integraaliga. Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Mitmene funktsioon

Mitmene funktsioon ehk mitmeväärtuseline funktsioon on funktsiooni üldistus, mille määramispiirkonnas vastab mõnele argumendi väärtusele vähemalt kaks väärtust. Tavaliselt tõlgendatakse mitmest funktsiooni teatud üheste funktsioonide, vaadeldava mitmese funktsiooni harude, hulgana. Näiteks funktsiooni y = x2 pöördfunktsiooni harud on x = √y ja x = -√y. Seos (matemaatika) Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Jan Olof Palmér

Jan Olof Palmér (sündinud 27. augustil 1950) on Rootsi ja Taani lennundustegelane. Ta oli Eesti riikliku lennufirma Estonian Airi juht 1. novembrist 2012 kuni selle tegevuse lõppemiseni 7. novembril 2015. Palmér vahetas sellel kohal välja Tero Taskila, kelle juhtimisel saavutas Estonian Air oma ajaloo suurima kahjumi. Varem on Palmér juhtinud pankrotistunud lennufirmasid Cimber Sterling (Taani) ja Skyways (Rootsi), mis kuulusid Ukraina ettevõtjale Ihor Kolomoyskyile. Tema palk Estonian Airi juhina on 21 500 eurot kuus, kolmandiku väiksem kui Taskilal (33 300 eurot), samuti pole talle ette nähtud lahkumishüvitist. "Kaks eelmist Palméri juhitud lennufirmat pankrotis"[alaline kõdulink] ÄP, 31.10.2012 "Uue juhi palk kolmandiku võrra väiksem" ÄP, 31.10.2012 "Vaata Estonian Airi uue juhi CVd" ÄP, 31.10.2012 "Uue juhi palk kolmandiku võrra väiksem" ÄP, 31.10.2012 "Kaks eelmist Palméri juhitud lennufirmat pankrotis" ÄP, 31.10.2012
Kant (perekonnanimi)

Kant on perekonnanimi, mille tuntuim kandja oli saksa filosoof Immanuel Kant. Eesti inimestest on tuntuim sellenimeline olnud geograaf Edgar Kant. Nimede eestitamisel on Kandi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks antud Kandimaa (1939. aastal Sindis). Agnes Kant, Madalmaade poliitik ja epidemioloog Edgar Kant, eesti geograaf Eva Kant, koomiksitegelane Hari Kant, Kanada maahokimängija Hermann Kant, saksa kirjanik Horst Kant Immanuel Kant, saksa filosoof Johannes Kant Karl Kant Kerli Kant Krishan Kant, India poliitik Krishna Kant, India arvutiteadlane Kulla-Siiri Kant, eesti muusik Leida Helene Kant Marion Kant Otto Kant Uwe Kant, saksa kirjanik Ülle Kant, eesti illustraator
Tallinna–Tartu lennuliin

Tallinna–Tartu lennuliin oli Tallinna ja Tartut ühendav lennuliin Eestis, millel lendasid Estonian Airi lennukid. Mõlemal suunal toimus üks reis päevas. Tallinna–Tartu liinil on lennatud ka varem. 15. mail 1923 alustasid reisijatevedu marsruudil Tallinn–Viljandi–Tartu–Tallinn Aeronaudi lennukid. Estonian Air lennutas esimest korda reisijaid Tallinna ja Tartu vahel 1991. aastal reisilennukitega An-2 ja Jak-40. Tallinn Tartu
Mati Ahven

Mati Ahven (3. veebruar 1943 Rannu, Tartumaa – 12. veebruar 2022) oli insener-mehaanik, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja 20. Augusti Klubi liige. Ta lõpetas 1961. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1969. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse mehhaniseerimise teaduskonna. Aastatel 1969–1990 töötas ta Põltsamaal inseneri ja tootmisjuhina.[viide?] Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, kuuludes selle sotsiaalkomisjoni; ta osales ka maasaadikurühma töös. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. Lisaks valiti ta 1989. aastal Põltsamaa linnavolikogu liikmeks. 2002 Riigivapi V klassi teenetemärk 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk Tema lelled olid keeleteadlane Heino Ahven ja luuletaja Kalju Ahven. Kes on kes Eesti poliitikas 1988–1992. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1992
Klara Hallik

Klara Hallik (aastani 1960 Klara Pantelejeva; sündinud 24. aprillil 1933 Vruda alevis Leningradi oblastis) on eesti politoloog ja poliitik. Ta lõpetas aastal 1948 Kaarepere 7-klassilise kooli ja aastal 1954 Tartu Õpetajate Instituudi. Aastal 1961 lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi. Aastal 1965 lõpetas ta aspirantuuri NLKP Keskkomitee juures asuvas Ühiskonnateaduste Akadeemias; samal aastal kaitses ta ajalookandidaadi väitekirja. Ta oli aastatel 1952–1955 ELKNÜ Tartu linnakomitee osakonnajuhataja ja sekretär; aastatel 1955–1962 oli ta ELKNÜ Keskkomitee sekretär. 16. aprillist 21. oktoobrini 1992 oli ta portfellita minister Tiit Vähi esimeses valitsuses. Ta osales 2001 Eesti sotsiaalteadlaste avalikus pöördumises "Kaks Eestit", milles tunti muret Eesti ühiskondliku arengu pärast. 1983 – Eesti NSV teeneline haridustöötaja Tiina Hallik Pöördumine Postimehes. Natsionalism lahutab Eestit ja perekonda Koguteos naistest poliitika tipus: EESTI VABARIIGI NAISMINISTRID
Ravila Külaselts

Ravila Külaselts on mittetulundusühing Harju maakonnas Kose vallas Ravila alevikus. Selts loodi 2012. aasta sügisel. MTÜ tegeleb Ravila külaelu edendamisega. Tema registrikood on 80345517. Koduleht
Zambezi

Zambezi (ka Sambesi) on jõgi Aafrika lõunaosas. Ülemjooksul on tasandikujõgi, voolab kaares edelasse, seejärel lõunasse ja kagusse, moodustades kohati kärestikke. Seejärel langeb alla Victoria joast ning voolab keskjooksul sügavas orus itta ja kirdesse. Alamjooksul on tasandikujõgi, voolab kagusse ja suubub Mosambiigi väina, moodustades delta. Jõe pikkus on 2574 km. Victoria juga tähistab Zambesi ülemjooksu lõppu ja keskjooksu algust. Zambezi jõgi Zambezi linna lähistel. Elevandid Zambesi jões. Zambezi's watershed (inglise keeles)
Jean Giraudoux

Hippolyte Jean Giraudoux [ippol'it ža(n) žirod'u] (29. oktoober 1882 Bellac, Haute-Vienne – 31. jaanuar 1944 Pariis) oli prantsuse kirjanik ja diplomaat. Teda peetakse kahe maailmasõja vahelise perioodi üheks tähtsamaks prantsuse näitekirjanikuks. Giraudoux sündis Lõuna-Prantsusmaal Haute-Vienne'i departemangus Bellaci linnakeses inseneri pojana. Ta õppis Châteauroux' lütseumis ning seejärel stipendiaadina Pariisis École Normale Supérieure'is ja Sorbonne'is humanitaarteadusi. 1905. aastal asus ta stipendiaadina õppima Müncheni ülikooli, 1907–1908 töötas ta prantsuse keele lektorina Harvardi ülikoolis. Naasnud Prantsusmaale, loobus ta kavatsusest hakata gümnaasiumiõpetajaks ning tegutses Pariisis vabakutselise kirjanikuna. 1909. aastal avaldas Giraudoux oma esimese jutukogu "Provinciales", järgmisel aastal asus ta tööle ajalehemagnaadi Bruneau-Varilla erasekretärina ning avaldas jutustusi ja kirjanduskriitikat tolle väljaantavas ajalehes Le Matin. 1910. aastal otsustas Giraudoux hakata diplomaadiks ning astus Prantsuse välisministeeriumi teenistusse, kus ta töötas peaaegu pidevalt kuni 1940. aastani, mil ta keeldus koostööst Vichy valitsusega ja läks erru. Pärast Esimese maailmasõja puhkemist suundus Giraudoux 1914. aastal rindele. Ta võttis osa Marne'i ja Gallipoli lahingust ning sai mitu korda haavata. Esimese kirjanikuna sai ta Auleegioni ordeni. 1935. aastal külastas Giraudoux Eestit. Oscar Brockett. History of the Theatre. Boston: Allyn and Bacon, 1968, lk. 621. Ott Ojamaa. "Saateks." Raamatus: Jean Giraudoux, Trooja sõda ei tule. (Loomingu Raamatukogu 16–17, 1972.) Tallinn: Perioodika, 1972, lk. 94. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 3. köide: FILM–ISSÕ. Tallinn: Valgus, 1988, lk 167.
Burgundia dünastia

Burgundia dünastia oli Kapetingide dünastia kõrvalharu, mis põlvnes Prantsusmaa kuninga Robert II nooremast pojast, Burgundia hertsog Robert I-st. Dünastia valitses Burgundia hertsogkonda aastatel 1032–1361. Dünastia pealiin lõppes Philippe I surmaga aastal 1361. Tema hertsogkonna päris Prantsusmaa kuningas Jean II, kelle ema oli olnud Burgundia dünastia liige; nii läks hertsogkond Valois' dünastiale, mis siis Prantsusmaad valitses. Burgundia dünastia pealiini väljapaistvad liikmed olid: Robert I, Burgundia hertsog Henri, Portugali krahv Hugues III, Burgundia hertsog Eudes IV, Burgundia hertsog Burgundia Marguerite, Prantsusmaa kuninga Louis X esimene naine ja kuninganna Jeanne Lombakas, Prantsusmaa kuninga Philippe VI esimene naine ja kuninganna Philip I, Burgundia hertsog  Pikemalt artiklis Portugali Burgundia dünastia Portugali Burgundia dünastia (portugali Casa de Borgonha) oli Burgundia dünastia Portugali kõrvalharu, mille asutas Portugali krahv Henri aastal 1093. Dünastia hääbus kuningas Fernando I de Portugali surmaga aastal 1383. Valois-Burgundia dünastia
Maite Perroni

Maite Perroni Beorlegui (sündinud 9. märtsil 1983 Mexicos) on Mehhiko näitleja ja laulja/muusik. Ta on mänginud peaosa mitmes Ladina-Ameerika seebiooperis: "Rebelde" (2004), "Cuidado con el Ángel" (2008), "Mi Pecado" (2009), "Triunfo del Amor" (2010), "Cachito de Cielo" (2012), "Metskass" (2014) ja "Antes muerta que Lichita" (2015) Ta kogus tunnustust, kui sai RBD Latin Grammy auhinna. Univision nimetas ta "uueks seebiooperite kuningannaks" 2009. aastal. 2012. aastal sõlmis ta lepingu Warner Music Groupiga, samal aastal ilmus välja tema esimene soolostuudioalbum "Eclipse de Luna", mis jõudis peamises Mehhiko albumite edetabelis Amprofon Top 20 kolmandale kohale, oli üheksas Billboardi ladinaameerika albumite edetabelis ning teine ladinaameerika popmuusika albumite edetabelis. Maite Perroni sündis Mexicos, aga kasvas üles Guadajaras. Kui ta oli 12-aastane, kolis ta pere Mexicosse. Tal on kaks nooremat venda: Adolfo ja Francisco. Ta õppis näitlemist Televisas 2000. aasta paiku, läbides kaks aastat kolmeaastasest kursusest. Maite esmaroll oli seebiooperis "Rebelde" (uusversioon Argentina seebiooperist "Rebelde Way"), mis sai väga menukaks, pärast seda sai ta rolli sarjas "Cuidado con el Ángel", näitleja William Levy kõrval (eesti keeles "Ettevaatust ingliga"). See sai üle maailma tuntuks. Järgmised tähtsamad rollid – "Mi Pecado" koos näitleja Eugenio Silleriga. Seriaalis "Triunfo del Amor" tegi ta jälle koostööd William Levyga. Tema üks seni viimaseid peaosi on seriaalis "Cachito de Cielo" koos Pedro Fernandezega. Sari lõpetati plaanitust varem kehva reitingu tõttu. Sarjas "Metskass" mängis ta koos Daniel Arenasega. Maite oli populaarse ansambli RBD solist. RBD on andnud välja 9 stuudioalbumit portugali, hispaania ja inglise keeles, albumeid on siiani müüdud 20 miljonit eksemplari üle maailma. 8. augustil 2008 teatas RBD oma fännidele, et ansambel läheb laiali. Nad tegid lõputuurnee "Gira Del Adios World Tour", mis lõppes enne 2009. aastat. Maite oli ringreisil suurema osa ajast haige. 17. juulil 2010 andis Maite välja singli "No Vuelvas". Maite laulis koos Marco di Mauroga laulu "A Partir de Hoy", mis oli telesarja "Triunfo del Amor" tunnuslaul. Perroni oli kihlatud Guido Larisega, kuid nad läksid lahku 2008. aasta augustis. Maite oli kaks aastat suhtes muusiku ja helilooja Mane de la Parraga, paar läks lahku detsembris 2012. Perroni on alates 2013. aasta oktoobrist suhtes muusikaprodutsent Koko Stambukiga.
Linda Eenpalu

Linda Marie Eenpalu (sündinud Koplus, aastani 1935 Einbund; 20. september 1890 Raadi vald – 4. juuni 1967 Pärnu) oli eesti naisliikumistegelane, Kaarel Eenpalu abikaasa. Õppis 1911–1912 Tartus Jassinski kõrgematel naiskursustel ajalooõpetajaks. Töötas 1913–1914 Tartu Rahvaraamatukogu Seltsis raamatukoguhoidjana ning 1919–1920 Tartus Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlastegümnaasiumis ja 1920–1926 Tallinna J. Westholmi Gümnaasiumis õpetajana, aastast 1926 oli Harjumaal Arukülas Hellema talu perenaine. Eesti Naisüliõpilaste Seltsi asutajaliige 1911. Aastast 1928 kuulus Eesti Naisliidu juhatusse, oli 1928 Tallinna Naisklubi asutaja ja esinaine, 1929–1940 Eesti Maanaiste Keskseltsi juhatuse (1932–1940 kuulus selle nõukokku) ja 1935–1938 Riigi Majandusnõukogu liige. Asutas 1936 Kodumajanduskoja ja oli aastani 1940 selle esinaine. Oli 1937 Kodumajanduskoja esindajana Rahvuskogu II koja liige ja 1938–1940 I Riiginõukogu liige (ainus naisliige). Hellema talu perenaisena organiseeris ja korraldas toiduvalmistamise ja kodukaunistamise kursusi (näitusi) ning teeõhtuid. Avaldanud ajakirjanduses kirjutisi naisküsimusest ning kodu osast tööarmastuse ja rahvustunde kasvatamisel. Arreteeriti NKVD poolt 1941, oli aastani 1956 Tomski oblastis asumisel. Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk, 20. veebruar 1936 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk, 16. veebruar 1928 2018. aastal valiti Linda Eenpalu aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka. Koppelmaa, Külli (5. september 2018). "Aruküla Kultuuriseltsi EV100 kingitus – kogumik „Sajandi 100 arukülalast"". Sõnumitooja. Vaadatud 25.04.2020. Linda Eenpalu Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Haud Pärnu Metsakalmistul
Kilimanjaro

Kilimanjaro (nimekuju Kilimandžaaro ei ole soovitatav) on kõrgeim mägi Aafrikas ja Tansaania kõrgeim tipp. Paikneb üksi keset tasandikku, olles seega maailma kõrgeim eraldiseisev mägi (inglise keeles free-standing mountain). Päritolult kihtvulkaan kolme eraldi koonusega: Kibo (ka Uhuru Peak) 5895 meetrit, Mawenzi 5149 m ja Shira 3962 m. Nõlvad on kuni tipuni suhteliselt lauged, seetõttu ei eelda mäe otsa ronimine alpinisti tehnilist ettevalmistust, kuid hea tervis ja vastupidavus on vajalik. Retki mäele lubatakse vaid kogenud teejuhtide ja kandjatega ning soovitatavalt põhjapoolkera talvekuudel. Tippu viib mitu eri raskusega mitmepäevast marsruuti. 4800–5000 meetrilt algab igilumevöönd. Mäge ümbritseval alal on moodustatud samanimeline rahvuspark (1688 km²), mis algselt hõlmas vaid vulkaani metsata alad alates 2700 m, hiljem ka mägimetsad alates 1820 meetrist kõrgemal.
Alasi tänav

Alasi tänav on tänav Tartus. Tänav saab alguse Võru tänavalt, ristub Jalaka tänavaga ja lõpeb Vasara tänaval, olles seejuures umbes 645 meetrit pikk.
Jean-Marc Ayrault

Jean-Marc Ayrault [prantsuse [ʒɑ̃maʁk eʁo]] (sündinud 25. jaanuaril 1950 Maulévrier's) on Prantsusmaa poliitik. Ta oli 16. maist 2012 kuni 31. märtsini 2014 Prantsusmaa peaminister. Aastail 1989–2012 oli ta Nantes'i linnapea, 1997–2012 juhtis Sotsialistliku Partei gruppi Rahvusassamblees. Pärast François Hollande'i võitu Prantsusmaa 2012. aasta presidendivalimistel nimetati Ayrault riigi peaministriks. Pärast Sotsialistliku partei kaotust 2014. aasta märtsi kohalikel valimistel astus ta tagasi. 11. veebruarist 2016 on ta Prantsusmaa välisminister. French Prime Minister Resigns: Jean-Marc Ayrault Tenders Resignation
Raviasutus

Raviasutus ehk ravila (vananenud kirjanduses: raviasutis) on asutus, kus tegeletakse haigete ambulatoorse ja/või statsionaarse ravimisega.[viide?] ambulatoorium haigla hambaravila kliinik leprosoorium mudaravila polikliinik sanatoorium vesiravila Raviasutiste ja laboratooriumide seadus
Helme Sanatoorne Internaatkool

Helme Sanatoorne Internaatkool oli erikool tänapäevase haldusjaotuse järgi Valga maakonnas Tõrva vallas Kirikukülas. Kool asus Tikste ürgoru läänekaldal. Kool asutati 1963. aastal ja suleti 2012. aastal. Rahvasuus kutsuti kooli ka Pokardi kooliks. Lõhmus, Eleri. Pokardi kool vajub tõenäoliselt peagi ajalukku. Valgamaalane, 17. detsember 2011.
LV

LV või Lv või lv või L-V on lühend, mis võib tähendada järgmist: LV on linnavalitsus LV on liitvabariik LV on Läti maatähis (inglise Latvia; lühend ka LVA) LV on Lääne-Virumaa (lühend ka L-V) Lv on livermoorium (keemiline element) lv on läti keele rahvusvaheline tähis (lühend ka lav) lv on liivi keel(es) LV on Lõõtsavägilased
Meerbusch

Meerbusch on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Asub Reini vasakkaldal Düsseldorfist vahetult läänes ja Duisburgist lõunas. 1001 rajati Meeri kindlus. Linn loodi 1970. aastal 8 valla liitmise teel. Endised vallad ja praegused linnaosad on Büderich, Osterath, Lank-Latum, Ossum-Bösinghoven, Strümp, Langst-Kierst, Nierst ja Ilverich. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Meerbuschi koduleht
Sodipodi

Sodipodi on avatud lähtekoodiga vektorgraafika tarkvara, Inkscape'i eelkäija. Sodipodi alustas Raph Levieni kirjutatud graafikatarkvara Gill haruna. Sodipodi tarkvara kirjutas eestlane Lauris Kaplinski ja selle nimetus tuleb laste sõnavarast. Sodipodi toetab SVG vormingut, aga see pole täielikult implementeeritud. Sodipodi arendamine lõpetati 2004.
Kordsete suhete seadus

Kordsete suhete seadus (nimetatakse ka Daltoni seadus) on 19. sajandi algul John Daltoni sõnastatud keemiaseadus, mis oli oluline atomistliku teooria loomisel ja kinnitamisel. See väidab, et kui kaks keemilist elementi moodustavad teineteisega mitu keemilist ühendit, siis ühe elemendi mingi kindla massiga ühinenud teise elemendi massid suhtuvad omavahel nagu täisarvud. Näiteks ühendite SO2 ja SO3 korral on 32 g väävli kohta SO2-s 32 g hapnikku ja SO3-s 48 g hapnikku; siit saame, et hapniku suhteline sisaldus ühendites SO2 ja SO3 on 32:48 = 2:3. Vingugaasis (CO) on aga 100 g süsiniku kohta 133 grammi hapnikku ja süsihappegaasis (CO2) on 100 grammi süsiniku kohta 266 grammi hapnikku ning 133:266 = 1:2. Dalton määratles kordsete suhete seaduse 1804. aastal toetudes prantsuse keemiku Joseph Louis Prousti kirjeldatud koostise püsivuse seadusele ja teise prantsuse keemiku Antoine Lavoisier avastatud massi jäävuse seadusele. Ta avaldas 1808. aastal raamatu "A New System of Chemical Philosophy", milles ta esitas hüpoteesi, et igale keemilisele elemendile vastab jagamatu osake (aatom) ning eri elementide aatomid erinevad massi poolest. Ühe elemendi aatomid on ühesuguse suuruse ja massiga. Eri keemilistes ainetes on aatomid omavahel ühendatud; keemiliste reaktsioonide käigus muutub selle ühenduse viis. Keemilised protsessid ei saa aatomeid tekitada ega purustada. Kordsete suhete seadus oli väga oluline aatomiteooria tõestamisel. Ei ole aga üheselt selge, kas Dalton avastas selle seaduse ning sai selle seletamiseks luua atomistliku teooria, või oli selle seaduse puhul tegemist hüpoteesiga, mille Dalton püstitas, et uurida atomistliku teooria kehtivust. Seaduse sõnastusest esineb kergelt erinevaid vorme. Näiteks Nikolai Glinka "Üldine keemia" (originaal 1960; tõlgitud vene keelest 1962) annab selleks: "Kui kaks elementi moodustavad teineteisega mitu keemilist ühendit, siis ühe elemendi kaalulised hulgad, mis neis ühendites vastavad teise elemendi ühele ja samale hulgale, suhtuvad omavahel nagu väikesed täisarvud". Otseselt ei pea kõnealused arvud küll väikesed olema. Näiteks kehtib seadus samamoodi alkaanide (nt C100H202) ja alkeenide (nt C100H200) võrdlemisel, kuid vesiniku massid 100 süsiniku (aatomi, grammi) kohta suhtuvad nagu 202/200 ehk 101/100 ehk 1,01. Tolle aja eksperimentaalsed võimalused ja mõõtmistäpsused olid aga mõneti piiratud ja nii käsitleti tõenäoliselt üksnes lihtsamaid aineid, mille tõttu olid ka vastavad suhtarvud väikesed. Seadus ei tööta mittestöhhiomeetrilisi ühendite puhul ning seda ei anna hästi rakendada polümeeride ja oligomeeride puhul. Kaasaegses keemias ei oma see seadus suuremat tähtsust. Näiteks ei ole paljudes eestikeelsetes keemiaõpikutes seda isegi mainitud. Küll aga oli see oluline tänapäevase keemia väljakujunemisel. Keemiaseadus Stöhhiomeetria N. L. Glinka (tõlkijad L. Imelik, A. Suit, L. Suit). "Üldine keemia". 1962. Lk 24 Henry E. Roscoe ja Arthur Harden. A new view of the origin of Dalton's Atomic theory : A contribution to chemical history, MacMillan and Co, 1896 Rein Vihalemm. "Ühe teaduse kujunemislugu. Keemia arenguteest" Kirjastus Valgus (1981). ISBN 9789949115730. (lk 104-112)
Arthur ja nähtamatud

"Arthur ja nähtamatud" (eesti keeles on kasutatud ka pealkirju "Artur ja Minimoid" ning "Artur ja Minimoid"; prantsuse keeles "Arthur et les Minimoys" ja inglise keeles "Arthur and the Invisibles" või "Arthur and the Minimoys") on Luc Bessoni fantaasiafilm. Film on osaliselt animeeritud ja osaliselt pärisnäitlejatega. Filmi eelarveks oli 65 miljonit eurot ja ta oli mõnda aega kõige kallim Prantsuse film.
Aleksandr Škirin

Aleksandr Škirin (rahvusvaheliselt kasutatakse kirjapilti Aleksandr Shkirin; sündinud 5. mail 1985) on Eesti iluuisutaja, jäätantsija. Tema partneriks jääl on olnud Julia Abolina. 2012. aastal osales ta telesaates "Tähed jääl", kus tema partneriks oli Liis Tappo-Treial. http://www.isuresults.com/bios/isufs00005548.htm
Heinrich LXXII

Heinrich LXXII (27. märts 1797 Ebersdorf – 17. veebruar 1853 Dresden) oli Reuß-Ebersdorfi vürst aastail 1822–1848 ja Reuß-Lobensteini vürst aastail 1824–1848. Ta oli Reuß-Ebersdorfi vürsti Heinrich LI ja viimase abikaasa, Hoymi krahvinna Luise poeg. 1. oktoobril 1848 loobus ta troonist Reuß-Schleizi vürsti Heinrich LXII kasuks.