laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Punningalaid

Punningalaid (ka Puninglaid, Puninga laid, Puninga saar, Puningu saar, Puningi saar) on 1 hektari suurune laid Saare maakonnas Saaremaa vallas Turja küla territooriumil. Laid asub Saaremaast 430 meetri kaugusel. 190 meetrit saarest kirdes on Säinakare ja 200 meetrit loodes Siiakare. Laid kuulub Mäe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Puningalaid Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 11. augustil 2019.
Saļņi

Saļņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 8 ja Riiast 209 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee P41. Seal asub Saļņi bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 12 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija
Sauliķi

Sauliķi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 7 ja Riiast 209 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee P43. Aastal 2007 oli külas 3 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur
Siseņi

Siseņi (kohalikus murdes Sisiņi) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 3 ja Riiast 205 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee P41. Seal asuvad Kalnadruvase ja Siseņi bussipeatus. Garasimi ja Siseņi küla vahel asuv Siseņi ehk Garasīmi linnamägi on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis. 2007. aastal oli külas 19 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. veebruar 2021. Vaadatud 25. juunil 2019.
Skujas

Skujas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 6 ja Riiast 207 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee P41. Skujases kasvav 30 m kõrgune saar on võetud looduskaitse alla. Aastal 2007 oli külas 15 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Sven Paulus

Sven Paulus (sündinud 31. detsembril 1978) on eesti ajakirjanik, näitleja[viide?] ja luuletaja[viide?]. Pärast Rapla Ühisgümnaasiumi lõpetamist õppis ta aastail 1998-2007 Tartu Ülikoolis ajakirjandust, semiootikat ja teisi sotsiaalteadusi[viide?]. Paulus on töötanud raadios Vaba Euroopa[viide?], Kuku Raadios[viide?], Vikerraadios ning olnud Generaadio peatoimetaja. Aastail 2003-2012 töötas ta muu hulgas Eesti Televisioonis[viide?] saadete "Joon", "Parlament", "Osoon", "Puutepunkt", "Teateid tegelikkusest" juures. Lisaks on ta avaldanud artikleid ajalehtedes, ajakirjades ja portaalides.[viide?] Paulus on Tartu Üliõpilasteatri kaasasutaja[viide?] ning osalenud mitme festivali korraldamises[viide?].
Stocene

Stocene on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 7 ja Riiast 209 km kaugusele. Külast lähevad läbi maanteed V399 ja V400. Seal asub Baloži bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 5 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija
Struņķene

Struņķene (ka Strunķene) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 212 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V400. Aastal 2007 oli külas 6 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur
Vesterbro

Vesterbro on Taani Kopenhaageni üks linnaosasid. Linnaosas elab 51 466 elanikku. Linnaosas asub muu hulgas Eesti järgi nimetatud tänav: Estlandsgade.
Mandeni

Mandeni (ka Mandini) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis iLembe ringkonnas, Mandeni valla halduskeskus. Tugela jõgi voolab läbi Mandeni, linna keskusest on jõe suudmeni 10 km. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mandeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 54,79%, valgeid 24,62%, India või Aasia päritolu inimesi 14,86%, värvilisi 4,35% ja teisi 1,41%. Suulu keelt pidas emakeeleks 47,82% inimesi, inglise keelt 31,92% ja afrikaani keelt 14,83%. https://census2011.adrianfrith.com/place/591013
UÕK Harkivi piiskopkond

UÕK Harkivi piiskopkond on Ukraina Õigeusu Kiriku piiskopkond Harkivi oblastis.
Tugela Ferry

Tugela Ferry on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMzinyathi ringkonnas, Msinga valla halduskeskus. Linn asub Tugela jõe vasakul kaldal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tugela Ferry elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,13% valgeid 1,86%, värvilisi 0,67%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24% ja teisi 0,05%. Suulu keelt pidas emakeeleks 95,36% inimesi, inglise keelt 1,88%, ndebele keelt 0,55%, afrikaani keelt 0,55% ja viipekeelt 0,39%. https://census2011.adrianfrith.com/place/576055
Koster (LAV)

Koster on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas, Kgetlengrivieri valla halduskeskus. Koster on asutatud 1913. aastal. Linn sai nimi Bastiaan Kosteri järgi, kelle farmi maadele linn rajati. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kosteri elanikest mustanahalisi aafriklasi 89,6%, valgeid 7,5%, värvilisi 1,2%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 1,2%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 79,2% inimesi, afrikaani keelt 7,6%, inglise keelt 3,6%, suulu keelt 1,5% ja teisi keeli 8,1%. Koster South Africa Info https://census2011.adrianfrith.com/place/663005 https://census2011.adrianfrith.com/place/663006
Šļukums

Šļukums on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Šļukums asub valla keskosas merepinnast 169 meetri kõrgusel Vaidva jõe kaldal. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 207 kilomeetri kaugusel. Seal asub Šļukumsi bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 9 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Šķērsti

Šķērsti (ka Šķersti) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Šķērsti asub valla lõunaosas merepinnast 189 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 7, piirkonna keskusest Alūksnest 4 ja Riiast 202 kilomeetri kaugusel. Külas kasvavad Šķērsti kadakas, Šķērsti saar ja Šķērsti tamm on võetud looduskaitse alla. Aastal 2007 oli külas 11 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Stāmeri

Stāmeri (kohalikus murdes Stomari või Stomeri) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Stāmeri asub valla keskosas merepinnast 188 meetri kõrgusel Dzegužkalnsi mäest (192,2 m) põhjas. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 8, piirkonna keskusest Alūksnest 17 ja Riiast 205 kilomeetri kaugusel. Külas kasvav Stāmeri mänd on võetud looduskaitse alla. Aastal 2007 oli külas 7 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Bieranti

Bieranti (kohalikus murdes Bīranti) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Bieranti asub valla lääneosas merepinnast 164 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 11, piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 198 kilomeetri kaugusel. Külas kasvav Bieranti tamm on võetud looduskaitse alla. Aastal 2007 oli külas 7 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Cielavas

Cielavas (kohalikus murdes Cīlavas) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Cielavas asub valla loodeosas merepinnast 213 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 7, piirkonna keskusest Alūksnest 17 ja Riiast 192 kilomeetri kaugusel. Seal asub Dēliņkalnsi bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 13 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Gobas

Gobas (kohalikus murdes Gūbas) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Gobas asub valla lõunaosas merepinnast 199 meetri kõrguse. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 7, piirkonna keskusest Alūksnest 2 ja Riiast 202 kilomeetri kaugusel. Külas kasvav Dravnieki pärn on võetud looduskaitse alla. Aastal 2007 oli külas 21 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Vengerski

Vengerski on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Vengerski asub valla lõunaosas merepinnast 199 meetri kõrguse. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 5 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusel. Seal asub Vengerski bussipeatus. Aastal 1960 rajati Vengerskisse linnuvabrik, mis hiljem erastati. Pärast moderniseerimist aastal 2017 kujunes sealne linnukasvatuskompleks Läti teiseks munadetootjaks. Aastal 2007 oli külas 2 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Putnu ferma Alūksnes novadā pēc modernizācijas kļūst par otru lielāko olu ražotāju Latvijā Vietvārdu datubāze
Kampji

Kampji on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Kampji asub valla põhjaosas merepinnast 219 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 10, piirkonna keskusest Alūksnest 15 ja Riiast 199 kilomeetri kaugusel. Seal asub Saulītese bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 26 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Venemaa kultuuriministeerium

Venemaa Föderatsiooni Kultuuriministeerium (vene keeles Министерство культуры Российской Федерации) on Venemaa Föderatsiooni valitsusasutus, mis korraldab ühiskonnaelu kultuurivaldkonnas. 21. jaanuarist 2020 on Venemaa kultuuriminister Olga Ljubimova. Varasemaid kultuuriministreid: Mihhail Švõdkoi (2000–2004) ja Vladimir Medinski (2012–2020).
Venemaa spordiministeerium

Venemaa Föderatsiooni Spordiministeerium (vene keeles Министерство спорта Российской Федерации) on Venemaa Föderatsiooni valitsusasutus, mis korraldab ühiskonnaelu spordivaldkonnas. 19. oktoobrist 2016 on asutuse juht spordiminister Pavel Kolobkov.
Venemaa tervishoiuministeerium

Venemaa Föderatsiooni Tervishoiuministeerium (vene keeles Министерство здравоохранения Российской Федерации) on Venemaa Föderatsiooni valitsusasutus, mis korraldab ühiskonnaelu tervishoiuvaldkonnas. 21. maist 2012 kuni 21. jaanuarini 2020 oli tervishoiuministriks Veronika Skvortsova. Alates 21. jaanuarist 2020 on sellel kohal Mihhail Muraško.
Venemaa transpordiministeerium

Venemaa Föderatsiooni Transpordiministeerium (vene keeles Министерство транспорта Российской Федерации) on Venemaa Föderatsiooni valitsusasutus, mis korraldab ühiskonnaelu transpordivaldkonnas (transpordi infrastruktuur, veondus, transiit, logistika, ühistransport, liiklus raudteel, metroos, maanteedel ja tänavatel, vee- ja õhuteedel). 18. maist 2018 on asutuse juht transpordiminister Jevgeni Dietrich.
Lendas üle käopesa (romaan)

"Lendas üle käopesa" on Ken Kesey 1962. aastal ilmunud romaan. Romaani põhjal on kirjutatud Miloš Formani 1975. aasta filmi "Lendas üle käopesa" stsenaarium.
Podkowa Leśna

Podkowa Leśna on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Grodzisk Mazowiecki maakonnas. Podkowa Leśna asub Varssavi kesklinnast ligikaudu 23 km edelas. Podkowa Leśna on suvituskoht. Alates 1920. aastatest on elektrirongiühendus Varssaviga. Podkowa Leśna on asutatud 1925. aastal. 1. jaanuaril 1957 sai Podkowa Leśna alevi staatuse ja 31. detsembril 1968 linnaõigused. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071413005021-0921504?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Podkowa Leśna Encyklopedia PWN Podkowa Lesna The International Garden Cities Institute Miasto Podkowa Leśna Szlaki turystyczne Mazowsza
Hongkongi dollar

Hongkongi dollar (HKD) on Hongkongis käibiv rahaühik. 2016. aasta aprilli seisuga oli Hongkongi dollar maailmas rahvusvahelises rahakäibes 13. kohal. Seda ületas Singapuri dollar ja sellele järgnes Norra kroon. Triennial Central Bank Survey. Foreign exchange turnover in April 2016
Lipsko

Lipsko on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Lipsko maakonna ja Lipsko valla halduskeskus. Lipskot on ürikutes esmamainitud 1589. aastal. Linnaõigused sai Lipsko 1613. aastal, kuid kaotas need 1868. aastal. Lipsko sai linnaõigused tagasi 1958. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071422709034-0973613?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Lipsko Blisko Polski
Brok

Brok on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Ostrów Mazowiecka maakonnas, Broki valla halduskeskus. Brok asub Bugi jõe paremal kaldal, Ostrów Mazowieckast umbes 12 km lõunas. Broki on ürikutes esimest korda mainitud 13. sajandil. Linnaõigused sai Brok 1501. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. Brok sai linnaõigused tagasi 1922. aastal. Brok Encyklopedia PWN
Pihanasv

Pihanasv on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kungla küla alal asuv 0,4 hektari suurune saar (nasv). Nasva rannajoone pikkus on 338 meetrit. Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Pihanasv Eesti looduse infosüsteemis
Kantoni keel

Kantoni keel on hiina makrokeele Yue murderühma prestiižvariant, mille kujunemise keskuseks on Hiina kaguosa ja iseäranis Guangzhou linn (varem tuntud kui Kanton). Seda kõneldakse ka Hongkongis ja Macaus. See on Kantoni murderühma ehk Yue murderühma keelte seas suurim ja mõjukaim. Liangguang, Liangkwang Yuet How a dialect differs from a language The Economist
Dalia Grybauskaitė

Dalia Grybauskaitė (sündinud 1. märtsil 1956 Vilniuses) on Leedu ja Euroopa Liidu poliitik, kes oli 12. juulist 2009 kuni 12. juulini 2019 Leedu Vabariigi president. Ta lõpetas 1983. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. Seejärel töötas ta lühikest aega Leedu NSV Teaduste Akadeemia tegevsekretärina ja sai 1988. aastal Moskvas doktorikraadi majanduses.[viide?] Aastatel 1983–1990 töötas ta Vilniuse Kõrgemas Parteikoolis põllumajandusosakonna juhataja ja poliitökonoomia osakonna lektorina. 1991. aastal oli ta Leedu peaministri kantselei direktor, aastatel 1991–1993 Leedu välismajandusministeeriumi Euroopa osakonna juhataja, aastatel 1993–1994 Leedu välisministeeriumi majandusosakonna juhataja ja Euroopa Liiduga peetud vabakaubanduse kehtestamise kõneluste juht, aastatel 1994–1995 oli ta Leedu erakorraline esindaja Euroopa Liidus Brüsselis. Aastatel 1996–1999 oli ta Leedu saadik Ameerika Ühendriikides, aastatel 1999–2000 Leedu aserahandusminister ning Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapangaga peetud läbirääkimiste juht, aastatel 2000–2001 Leedu asevälisminister ja Leedu delegatsiooni juht ühinemisläbirääkimistel Euroopa Liiduga ning aastatel 2001–2004 Leedu rahandusminister. 1. maist kuni 11. novembrini 2004 oli ta Euroopa Komisjoni haridus- ja kultuurivolinik ning 22. novembrist 2004 kuni 1. juulini 2009 rahastamisprogrammide koostamise ja eelarve volinik Barroso esimeses komisjonis. 26. veebruaril 2009 teatas Dalia Grybauskaitė, et kavatseb kandideerida 2009. aasta Leedu presidendivalimistel. Ta võitis 17. mail toimunud valimised esimeses voorus, kogudes 68,16% häältest. Ta on Leedu kõigi aegade esimene naispresident. 12. juulil 2009 vannutati ta viieaastaseks ametiajaks ametisse. Järgmisel päeval pärast ametisse asumist loobus Dalia Grybauskaitė poolest oma palgast ja andis korralduse suunata iga kuu pool palka (1868 eurot) otse riigikassasse. Tema jaoks oli see üksnes väike osa sissetulekust. Euroopa Komisjoni endise voliniku hüvitis oli märksa suurem: kolme aasta jooksul 7900 eurot kuus. Esimeses sõnavõtus presidendina kritiseeris Grybauskaitė seimis vastu võetud lastekaitseseadust, mis püüab lapsi kaitsta kõige halva eest ja keelab samas rääkida lastele homoseksuaalsusest positiivselt. Ometi oli Grybauskaitė ise selle seaduse jõustanud. Järgmisena keelas ta ematoetuste kärped ja saatis vastava seaduse seimi tagasi. Dalia Grybauskaitė sõnul ei ole teda kunagi tahetud värvata KGB agendiks. Nõukogude ajal oli ta selleks liiga tähtsusetu, näiteks Leningradi ülikoolis õppimise ajal töötas ta lihttöölisena karusnahavabrikus. Ta räägib leedu, vene, inglise, prantsuse ja poola keelt.[viide?] 2013 – Karl Suure auhind 2013 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk 2018 – Vabaduse orden (Ukraina) "Kes? Mis? Kus?" 2010, lk. 285, 286 Koduleht Euroopa Komisjonis Leedulaste eurovolinik Dalia Grybauskaite ütles presidendirallile «jah» Postimees.ee, 26. veebruar 2009
Kosów Lacki

Kosów Lacki on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Sokołów Podlaski maakonnas, Kosów Lacki valla halduskeskus. Ürikutes on Kosów Lackit esmamainitud 1202. aastal. Kosów Lacki sai linnaõigused 1723. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. 1. jaanuaril 2000 sai Kosów Lacki linnaõigused tagasi. 1964. aastal leiti Kosów Lacki kiriklast El Greco maal "Püha Franciscuse ekstaas". https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071427129054-0676128?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 7.10.2022. Kosów Lacki Wrota Mazowsza Historia Kosowa Lackiego Gmina Kosów Lacki Ekstaza warta wiele milionów, czyli historia jedynego obrazu El Greco w zbiorach polskich Niezła sztuka
Aleksander Toom

Aleksander Toom (20. oktoober 1823 Koikla mõisa Retla küla – 4. august 1907 Kaarma) oli Saaremaa prohvet hüüdnimega Habakuk II. Aleksander Toom omas haruldaselt terast mõistust ja oskas juba 4-aastaselt lugeda. 12-aastaselt oli tal Piibel juba neli korda läbi loetud. Ta lõpetas Valjala kihelkonnakooli ja õppis Riias kangruametit. 1840. aastate keskel elas Aleksander Toom Ansekülas, kus ta abiellus. Hiljemalt 1855 oli ta Lööne mõisa kangur. Tänu heale piiblitundmisele ja kõnemehe andele sai temast vennastekoguduse rahva seas armastatud eestlugeja Tõnija ligidal Haagi palvemajas. Eriti meeldis talle kõnelda Vana Testamendi prohvetite raamatutest. Mõisnikud, keda ta kõnedes palju piitsutas, keelasid tal kõnepidamise ära. Pärast vennakeste juurest lahkumist sai Aleksander Toom ilmutuse, milles ta tundis ära Jumala kutse minna kirikute uste ette Piiblit lugema. Sisemine hääl ütelnud temale: “Tahad sa või mitte, aga Jumal on sind määranud rahvast patutöö pealt pöörama, suurte ja kõrgete ülekohut paljastama ja vaevatute kaitseks üles astuma.” Aleksander Toom jutlustas kiriku uste ees peaaegu kõigis Saaremaa kihelkondades, eriti Valjalas ja Kaarmal ning tegi seda surmani. Oma jutlusi alustas ta kohe pärast jumalateenistuse lõppu ning jäi rahvale meelde värvika ning otsekohese kõnega. 1874. aastal läks ta Valjalast ära Püha kihelkonda ja elas Uduvere külas. Elu lõpul elas ta Kaarmal. Seal oli ta Rudolf Kallase ristiisaks. Aleksander Toom on maetud Kaarma surnuaeda. Eluajal olevat ta lasknud valmistada endale hauakivi tekstiga „Siin hingab Aleksander Toom, see Jumala loom, kes sõdis Saaremaa saatanate ja Kuressaare kuraditega ja võitis.“ Omaksed häbenesid plaati ja asetasid selle matusel haua põhja ning katsid haua teise plaadiga. Saarte Hääl 05.07.2008 Aleksander Toom geni.com lehel
Nanjingi leping

Nanjingi või Nankingi leping oli 29. augustil 1842 sõlmitud rahuleping, mis lõpetas aastatel 1839–1842 Hiina Qingi riigi ja Suurbritannia vahel toimunud esimese oopiumisõja. See oli esimene Hiina ja väliste imperialistlike võimude vahel sõlmitud ebavõrdne leping. Nanjingi leping andis Suurbritannia valdustele Hiinas puutumatuse ja ekstraterritoriaalsuse, avas kaubanduseks viis lepingusadamat ja kohustas Hiinat andma brittide käsutusse Hongkongi saare. Lepinguga kaasnes 1843. aasta oktoobris sõlmitud täiendav Bogue'i leping, mis lubas Briti kodanike üle kohut pidada Briti kohtutes ja andis Suurbritanniale Hiinas mistahes õiguse, mille Hiina teistele riikidele andis. Original Treaty of Nanking in English-Chinese
Giorgi Gahharia

Giorgi Gahharia (gruusia keeles გიორგი გახარი; sündinud 19. märtsil 1975 Thbilisis) on Gruusia poliitik, 2019–2021 Gruusia peaminister. Enne seda oli ta 13. novembrist 2017 kuni 8. septembrini 2019 Gruusia siseminister ja aastatel 2016–2017 Gruusia majandusliku arengu minister. Ta õppis aastatel 1992–1994 Thbilisi Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonnas, aastatel 1994–2000 õppis ta Moskva Riikliku Ülikooli politoloogiateaduskonnas, ta lõpetas teaduskonna politoloogia magistrina. Aastatel 2000–2004 õppis ta Moskva Riikliku Ülikooli kõrgemas ärikoolis.
Marako keel

Marako keel on Etioopias kõneldav keel, mis kuulub afroaasia keelkonna kuši keelte hulka. Kõnelejaid on umbes 64 000. Marako keel on lähedane hadija keelele. https://www.ethnologue.com/language/liq https://www.ethnologue.com/language/liq
Ruuna mõis

Ruuna mõis (saksa keeles Hoflage Runa) oli Veriora mõisa karjamõis Räpina kihelkonnas Võrumaal. Veel 1860. aasta paiku oli Ruuna mõisa asemel 9 talu. Umbes 1863. aasta paiku lasi Veriora mõisa omanik August von Roth lammutada Ruuna ja Siila külad, mõisastas mõlema küla maad ja rajas sinna Ruuna karjamõisa. Kohalt lahkuma sunnitud elanikele anti asumiseks kas metsamaad või muid kõlbmatuid "veeremaid." http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/rapina2/rapina_2.html Ruuna mõisa inventariseerimiskanne Kultuurimälestiste riiklikus registris
Kunnati laid

Kunnati laid (ka Kunnati saar) on 4,6 hektari suurune laid Saare maakonnas Saaremaa vallas Kunnati ja Kõiguste lahe piiril. Laid asub 500 meetrit Saaremaa rannikust. Laiul asub rohttaimestik. Laiuga on maakerke tulemusena liitunud Hunnati saar. Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse ja on looduskaitse all. Kunnati laid Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 11. juulil 2019. Kunnati laid Eesti looduse infosüsteemis
Kesk-Lancashire'i Ülikool

Kesk-Lancashire'i ülikool (inglise keeles University of Central Lancashire) on ülikool Inglismaal Lancashire'i krahvkonnas Prestonis. Ülikool asutati 1828. Ülikoolis õpib üle 24 000 üliõpilase (2016). Koduleht
Changchuni ülikool

Changchuni ülikool (inglise keeles Changchun University) on ülikool Hiinas Changchunis. Ülikool asutati 1946. Koduleht
Bieżuń

Bieżuń on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Żuromini maakonnas, Bieżuńi valla halduskeskus. Bieżuń asub Żurominist umbes 12 km lõunas ja Varssavi kesklinnast ligikaudu 110 km loodes. Bieżuń sai linnaõigused 1406. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. 31. detsembril 1993 sai Bieżuń linnaõigused tagasi. Bieżuńis asub Väikelinna Muuseum (Muzeum Małego Miasta w Bieżuniu). Bieżuń. Historia miejscowości Wirtualny sztetl Bieżuń poznajssslgd.pl Muzeum Małego Miasta w Bieżuniu Muzeum Wsi Mazowieckiej w Sierpcu
Carletoni Ülikool

Carletoni ülikool (inglise keeles Carleton University) on ülikool Kanadas Ottawas. Ülikool asutati 1942. Ülikoolis õpib üle 30 000 üliõpilase. Koduleht
Cincinnati ülikool

Cincinnati ülikool (inglise keeles University of Cincinnati) on ülikool USAs Ohio osariigis Cincinnatis. Ülikool asutati 1819. Ülikoolis õpib üle 44 000 üliõpilase (2016). Koduleht
Clarksoni ülikool

Clarksoni ülikool (inglise keeles Clarkson University) on ülikool USAs New Yorgi osariigis Potsdamis. Ülikool asutati 1896. Ülikoolis õpib üle 4300 üliõpilase. Koduleht
Colgate'i ülikool

Colgate'i ülikool (inglise keeles Colgate University) on ülikool USAs New Yorgi osariigis Hamiltonis. Ülikool asutati 1819. Ülikoolis õpib üle 2900 üliõpilase. Koduleht
Concepcióni ülikool

Concepcióni ülikool (hispaania keeles Universidad de Concepción) on ülikool Tšiilis Concepciónis. Ülikool asutati 1919. Ülikoolis õpib üle 26 000 üliõpilase. Koduleht