laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mandre

Mandre on perekonnanimi. Indias oli perekonnanime Mandre kandjaid 2014. aastal üle 1770 isiku. Ugandas oli sellenimelisi isikuid üle 370, Indoneesias üle 80. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mandre 175 inimesel: 80 mehel ja 95 naisel. Perekonnanimede levikult oli Mandre meeste puhul 1123. kohal ja naiste puhul 1003. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Mandre vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,79. Nimi oli kõige sagedasem Jõgeva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 3,26 inimest. Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Maidre aastatel 1935–1940 59 juhul kasutusele isikute poolt, kelle nimi oli varem Andresson, Dreimann, Ekusson, Eskusson, Hagias, Karlson, Madisson, Madsen (2), Mand (4), Mangluson, Mangulson, Mankin, Mann (9), Mannoff, Martin, Martinson (5), Marvits, Mathiesen, Matiisen, Maurer (5), Meiner (3), Mendel (2), Mengel, Mihkelson, Miller (2), Mõlder, Montag, Mook, Morgenroth (2), Nokk, Schmidt, Seur (2) ja Tarlap. Andres Mandre, Eesti poliitik (1944–) Erik Mandre, eesti fotograaf (1976–) Felix Mandre, eesti pianist, helilooja ja orkestrijuht (1928–2014) Jüri Mandre, eesti helilooja ja organist (1907–1970) Martin Mandre, eesti motosportlane (1977–) Siim Mandre, eesti maletaja ja poksija (1913–2002) Mandre Surnames. Vaadatud 4. veebruar 2024. Statistikaamet: Nimede statistika. Mandre. Vaadatud 4. veebruar 2024. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Mandre. Mandre statistikaameti andmebaasis
Dialoog (kirjastus)

Dialoog on Tartus alates aastast 2014 tegutsev kirjastus. Kirjastus annab välja Eestis elavate vene autorite ja eesti autorite vene keelde tõlgitud raamatuid. Kirjastuse juht on Nadežda Valk. Kirjastuse koduleht
Poliitilisuse mõiste

"Poliitilisuse mõiste" ("Der Begriff des Politischen") on algselt 1927. aastal artiklina ja 1932. aastal täiendatuna eraldiseisva teosena ilmunud Carl Schmitti saksakeelne raamat. Leho Lamus. Riigi neutraliseerimisel suureneb üksikisiku vabadus. Postimees, AK, 06.05.2023. Ahto Lobjakas. Ütle mulle, kes on meie vaenlane ja ma ütlen sulle, kes ma olen. Sirp, 02.02.2024.
Malo Gusto

Malo Arthur Gusto (sündinud 19. mail 2003 Décines-Charpieu's) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib Inglismaa Premier League'i klubis Londoni Chelsea ja Prantsusmaa jalgpallikoondises. 2016. aastal liitus ta Lyoni Olympique'i noortesüsteemiga. Lyoni põhimeeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa kõrgliigas 24. jaanuaril 2021 mängus Saint-Étienne'i vastu. Alates järgmisest hooajast kuulus Gusto Lyoni põhikoosseisu. 2023. aasta jaanuaris sõlmis ta kuni 2030. aastani kehtiva lepingu Londoni Chelseaga, kuid hooaja 2022/23 lõpuni jäi ta veel Lyoni. Chelsea meeskonnas debüteeris Gusto Inglismaa kõrgliigas 13. augustil 2023 mängus Liverpooli vastu. Prantsusmaa noortekoondistes mängis Gusto alates 2018. aastast. Prantsusmaa rahvuskoondises tegi ta debüüdi 13. oktoobril 2023 EM-i valikmängus Hollandi vastu. Gusto on isa kaudu Portugali ja ema kaudu Martinique'i päritolu. "Lyon reveal exact transfer fee Chelsea have paid for Malo Gusto". Evening Standard. 29. jaanuar 2023. Vaadatud 29. jaanuaril 2023.[alaline kõdulink] https://www.transfermarkt.com/malo-gusto/nationalmannschaft/spieler/620322 (vaadatud 4.2.2024) "One to watch: Malo Gusto, Lyon's young lion". "EXCLU - Malo Gusto : « Je ne suis pas un joueur qui doute »". Onze Mondial. 17. mai 2022. Profiil Chelsea FC kodulehel
Kood/Jõhvi tehnoloogiakool

Tehnoloogiakooli loomise idee sai 2020. aastal alguse ettevõtjate Marek Kiisa, Taavet Hinrikuse, Martin Villigu ja Rainer Sternfeldi aruteludest, et kuidas leevendada tuhandete tarkvaraarendajate puudust ja pakkuda inimestele soodsat ning praktilist tehnoloogiaharidust. Kool asutati riigi ja eraisikute koostöös, selleks saadi toetust Riigi Tugiteenuste Keskuse ja Rahandusministeeriumi loodud Ida-Viru maakonna ettevõtluse ning inimeste tööalaste oskuste mitmekesistamise voorust. Kooli arendusse andsid oma panuse kümned eraisikud ning sellised ettevõtted ja organisatsioonid nagu Bolt, Wise, SEB, LHV, Superangel, Astrec Data, Pipedrive, Asutajate Selts, Heateo Haridusfond ja Startup Estonia. Kooli nimeks valiti kood/Jõhvi, mis võimaldab kasvada Eestis kui tulevikus ka väljapoole. Tehnoloogiakoolis pakutakse praktilist täiendharidust üle 18-aastastele inimestele, kellel on põhiharidus ja kes läbivad koolis 3 nädalased sisseastumiskatsed. Tegemist on kaheaastase platvormipõhise intensiivõppega, kus iga õpilane liigub edasi oma tempos, lahendades süsteemi poolt etteantud ülesandeid, mis seovad omavahel teooria ja praktika. Koolis ei ole õpetajaid, vaid õpitakse gruppides ja grupitööna kontrollitakse ka teiste õpilaste esitatud projektide vastavust lähteülesandele. 2021. aastal kandideeris kooli üle 3000 inimese. Õppetööd alustati 2021. aasta sügisel Sillamäe Kutsehariduskeskuse ruumides. Samal ajal alustati Jõhvis oma koolihoone renoveerimist. Kooli asukohaks valiti just Jõhvi, et mitmekesistada Ida-Virumaa haridusmaastikku ja pakkuda kohalikele inimestele ja regioonile tervikuna uusi arenguvõimalusi. Esimene lend lõpetas kooli 2023. aasta sügisel. Igal aastal võetakse kooli vastu 250–400 õpilast. Kooli haldab MTÜ Tuleviku Tehnoloogiaharidus, mille asutajad on Taavet Hinrikus, Marek Kiisa, Mari-Liis Kitter, Maarja Pehk, Merlin Seeman, Rainer Sternfeld, Ede Tamkivi ja Martin Villig. Jõhvi õppehoone valmis 2022. aasta sügisel. Hoones on õppekohti 450 inimesele ja õpilaskodu 150 õppijale. Riigi ja erainvestorite toel vana maja moodsaks õppehooneks muutmine läks koos sisustusega maksma 5,3 miljonit eurot. 2021. aasta kevadel valiti koolijuhtideks Karin Künnapas ja Elle-Mari Pappel-Näks. 2024. aasta aprillist on tegevjuht Lauri Haav. ERR (30. oktoober 2020). "Tuntud ettevõtjad rajavad Jõhvi iseõppel põhineva tehnoloogiakooli". ERR. Vaadatud 4. veebruaril 2024. "Jõhvi tehnoloogiakooli kandideerib üle kolme tuhande inimese". Põhjarannik. 11. juuni 2021. Vaadatud 4. veebruaril 2024. "kood/Jõhvi sai esimesed lõpetajad. Kuus neist läbis kooli vähem kui aastaga". DigiPRO. 25. september 2023. Vaadatud 4. veebruaril 2024. ERR, Rene Kundla, Jõhvi | (1. detsember 2022). "Jõhvi IT-kooli maja sai valmis". ERR. Vaadatud 4. veebruaril 2024. "Jõhvi tehnoloogiakool sai endale juhid". www.foundme.io. 5. märts 2021. Vaadatud 4. veebruaril 2024. "Jõhvi koodikooli uueks juhiks sai e-residentsuse endine juht". DigiPRO. 25. märts 2024. Vaadatud 29. märtsil 2024. kood/Jõhvi koduleht
Staļi

Staļi on küla (mazciems) Lätis Valka piirkonnas Ērģeme vallas. Staļi on tekkinud endise Staļļumuiža karjamõisa juurde. Teise maailmasõjani asus seal Hoomuli raudteejaam. Looduskaitse all on kümme külas kasvavat põlist tamme. Seal asub Dārziņi bussipeatus. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Autotransporta direcija
Stočkai

Stočkai (žemaidi Stuočkā) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Asula jääb Pievysi jõe kallastele. Küla nimi tuleneb isikunimest Stočkus. Stočkai riigimõisa on esmakordselt mainitud aastal 1791, mil seim selle müüki pani. Mõisa ostis Mstsisłavi vojevood Franciszek Ksawery Chomiński. 26. aprillil 1915 tegi saksa lennuk mõisas hädamaandumise. Sakslased põletasid selle maha ja jätsid pommid mõisa, keelates kohalikel neid puutumast. Kaks poissi vedasid need aga keelust hoolimata koju ja asusid neid avama, hukkudes seejärel plahvatuses. Küla sai alguse aastal 1919, mil mõisa maad tükeldati. Muinsuskaitse all on küla vana kalmistu, mida piirab maakividest aed. Ka teine vana külakalmistu on muinsuskaitse all; seda piirav kiviaed on säilinud osaliselt. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. K. V. Janulaitis. Viekšniai // Rygos garsas. – 1915. -Nr. 53. – Lk. 2. Stočkų kaimo senosios kapinės Stočkų kaimo antrosios senosios kapinės Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Boguslavas

Boguslavas (žemaidi Buoguslavs) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Küla nimi tuleb venekeelsest väljendist au jumalale (bogu slava). Küla kohal asus varem Boguslavase mõis, mille hoonetekompleks on osaliselt ka säilinud. Selle esimeseks omanikuks oli Franciszek Ksawery Chomiński. Aastal 1880 valmisid mõisa rajatised. Küla sai alguse aastal 1925, mil mõisa maad tükeldati. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.  Boguslavas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Küla portaalis vietoves.Lt Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Meškeliai

Meškeliai (žemaidi Meškelē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Asula jääb Pievysi jõe kallastele. Küla nimi tuleneb karust (kohalikus murdes meška). Küla kohal asus algselt Kondratavičiustele või Kondratavičiustele kuulunud Meškeliai mõis. Selle juurde kujunes maareformi järgselt ka küla. Kuni teise maailmasõjani tegutses seal väike tellisevabrik. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.  Meškeliai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Kuuluud

"Kuuluud" on eesti hiphopiduo. Vokaalid: Põhjamaade Hirm Muusika: Tatmo Savvo "Kummuli kaheksa, üheksanda maailma imelik" (2008)
Marijampolė küla

Marijampolė on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. XX sajandi alguses asus küla kohal väike Marijampolė karjamõis, mis kuulus Kapėnai mõisale. Aastal 1923 tükeldati selle alad uusmaasaajatele ja nii tekkis Marijampolė küla. Küla kohal asus algselt Kondratavičiustele või Kondratavičiustele kuulunud Meškeliai mõis. Selle juurde kujunes maareformi järgselt ka küla. Aastal 1977 küla likvideeriti; sealsed elumajad hävitati, kuna need jäid maaparandustöödele ette. Küla taastati aastal 2018. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Lietuvos TSR kaimo gyvenamosios vietovės 1959 ir 1970 metais (Visasąjunginių gyventojų surašymų duomenys). Vilnius: Centrinė statistikos valdyba prie Lietuvos TSR Ministrų tarybos, 1974. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Kummuli kaheksa, üheksanda maailma imelik

"Kummuli kaheksa, üheksanda maailma imelik" on Kuuluud esimene ja viimane album, mis anti välja 2008. aasta. Kõik lood on kirjutanud Johan Kullerkup.
Rainer Ild

Rainer Ild (stiliseeritult ka rainer ild) on Eesti alternatiivroki ja elektroonilise muusika ansambel, mille liikmed on Rainer Ild ja Sven Seinpere. Ansambli plussina on esile toodud teatraalsust ja omapärast lavalist kohalolekut. Nende muusikat on nimetatud ka anti-pop'iks. Ansambel võitis 2017. aastal Noortebändi võistluse, mille auhinnaks oli leping EP avaldamiseks Taani plaadifirmaga No Angel Records. 2018. aastal esines duo Tallinn Music Weekil ning ilmus ka debüütalbum "Longero & Cheap Chips". 2021. aastal andis duo välja vaimse tervise teemalise albumi "akimbo". Ansambliga on filmitud mitu muusikavideot üsna ekstreemsetes oludes. Näiteks 2018. aasta singli "Feeble Mind" muusikavideo jaoks istus Ild riietega kolme soojakraadiga ruumis asuvas külmas vannis. 2021. aasta loo "Substance" muusikavideo filmimisel seoti ta hullusärki kandes lakke, mille käigus sai ta peatrauma. Seda videot ansambel ei avaldanud. Rainer Ild – vokaal, bass, kitarr ja klahvpillid Sven Seinpere – trummid, kõlaplaadid "Longero & Cheap Chips" (2018) "akimbo" (2021) MP (5. oktoober 2022). "RAINER ILDI UUS SINGEL ANNAB TEADA, ET PEAS KRUVID LOGISEVAD". MuusikaPlaneet. Vaadatud 4. veebruaril 2024. Vilipo, Jaanika (18. oktoober 2018). "GALERII | Rainer Ildi plaadiesitlus tõi kohale muusikute koorekihi". www.ohtuleht.ee. Vaadatud 4. veebruaril 2024. Saagim, Anu (13. november 2019). "VIDEOINTERVJUU | Noortebänd 2017 võitja Rainer Ildi kuldaväärt õpetussõnad tänavustele finalistidele". Õhtuleht. Vaadatud 4. veebruaril 2024. "Rainer Ild". Allstarz.ee | Muusikute Vikipeedia. Vaadatud 4. veebruaril 2024. Jazepov, Terttu (5. aprill 2018). "VIDEO | Rainer Ild avaldas külmavärinaid tekitava muusikavideo". Õhtuleht. Vaadatud 4. veebruaril 2024.
Žibikai

Žibikai (žemaidi Žėbėkā) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Žibikai asub Pievysi jõe kallastel; jõel on Žibikai paisjärv. Külas kasvab looduskaitsealune põlispuu Žibikai tamm. Selle ümbermõõt on 5,97, kõrgus aga 19 meetrit. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Venta keskjooks. Küla nimi tuleneb isikunimest Žibikas. Küla mainiti kirjalikes allikates esmakordselt aastal 1661 (Zubiki). Aastal 1775 oli seal ka kõrts. Aastal 1918 avati külas algkool, mis suleti aastal 2005. Kahe maailmasõja vahel jagunes Žibikai ala kahe küla vahel - Žibikai I ja Žibikai II. Kuni teise maailmasõjani tegutses külas telliselööv. Aastal 1947 avati pärast renoveerimist selle kohal uus tellisetööstus, kus töötas hooajati kuni seitsekümmend inimest. Kolhoosiaegadel oli külas ka raamatukogu. Üks kahest vanast külakalmistust on muinsuskaitse all. Seda piirab maakividest aed. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Žibikų kaimo antrosios senosios kapinės  Žibikai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Küla portaalis vietoves.Lt Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Michelle O'Neill

Michelle O'Neill (neiuna Michelle Doris; sündinud 10. jaanuaril 1977 Fermoys Corki krahvkonnas) on Põhja-Iirimaa poliitik, alates 3. veebruarist 2024 Põhja-Iirimaa esimene minister (sisuliselt peaminister). Ta sündis aastal 1977 Fermoy linnas Corki krahvkonnas Iirimaal. Ta on pärit Iiri vabariiklikust perekonnast Põhja-Iirimaal Tyrone'i maakonnas Clonoes. Ta on erakonna Sinn Féin liige. Ta jäi rasedaks 15-aastaselt ja sünnitas tütre 16-aastaselt. Ta lõpetas A-taseme õpingud oma katoliku gümnaasiumis ja õppis sotsiaalõiguste nõustajana. Ta abiellus Paddy O'Neilliga, kui oli 18-aastane ja neil on kaks ühist last. Ta läks abikaasast lahku aastal 2014. Aastal 2023 sai ta vanaemaks.
Nina Kennedy

Nina Kennedy (sündinud 5. aprillil 1997 Busseltonis) on Austraalia teivashüppaja, maailmameister. Ta osales 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis, kuid jäi kvalifikatsioonis tulemuseta. 2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis oli Kennedy tulemusega 4.60 kaheksas. 2021. aastal toimunud suveolümpiamängudel Tokyos hüppas ta kvalifikatsioonis 4.40 ja ei pääsenud lõppvõistlusele. 2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis Kennedy tulemusega 4.80 Katie Nageotte'i ja Sandi Morrise järel pronksmedali. 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis tuli Kennedy maailmameistriks, jagades tulemusega 4.90 kuldmedalit Katie Mooniga. Kennedy isiklik rekord on 30. augustil 2023 Zürichis hüpatud 4.91. Kennedy on õppinud Notre Dame Australia Ülikoolis käitumisteadusi. "Nina Kennedy". eurosport.com. Vaadatud 4. veebruaril 2024. "Nina Kennedy". commonwealthgames.com.au. Vaadatud 4. veebruaril 2024. Nina Kennedy Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Johannes Voldemar Veski

Johann(es) Voldemar Veski (27. juuni 1873 Vaidavere – 28. märts 1968 Tartu) oli keeletoimetaja, sõnaraamatute koostaja ja terminoloog, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946). Ta töötas Tartu Ülikooli eesti keele lektorina aastail 1920–1938, eesti keele professorina aastail 1944–1955, ENSV TA akadeemik aastast 1946, 1914. aastast alates oli ta Eesti Kirjanduse Seltsi teadussekretär. Koostas õigekeelsussõnaraamatu. Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpetaja. 1914–1922 Eesti Kirjanduse Seltsi teaduslik sekretär. Tartu ülikooli audoktor (Dr. phil. h. c., 1933). Oskuskeele komisjonide loomine Veski osalusel (matemaatika, zooloogia, geograafia jne). 1920–1940 ilmus Veski osalusel 36 oskussõnastikku. 1918 avaldati esimene ÕS (170 lehekülge, 20 000 sõna). Keelekorralduse põhimõtted: otstarbekus, süsteemsus, kõik arendamiseks vajalik leidub keeles endas. Johannes Voldemar Veski oli Sihtasutise M. Varese Toetusraha juhatuse liige. Johannes Voldemar Veski on maetud Tartu Ülikooli kalmistule. Tema tütar oli keeleteadlane Asta Veski. "Tartu Ülikooli audoktorid". Tartu Ülikool. Vaadatud 13. detsembril 2022. August Palm, "Hüvastijätt Nestoriga" (mälestuskilde) – Looming 1968, nr. 6, lk. 896–904 Keel ja Kirjandus 1973, nr. 6 (J. V. Veski 100, autorid: Paul Ariste, Arnold Kask, Jaak Põldmäe, Helju Vals, Huno Rätsep) Heinrich Riikoja, "Koos Veskiga sõnu tegemas" – Keel ja Kirjandus 1975, nr. 4, lk. 231–234 Huno Rätsep, "Sõnaloo raamat" (artikleid). Ilmamaa, Tartu 2002 Johannes Voldemar Veski, Mälestuste raamat, Eesti Raamat, Tallinn, 1974 Setumaa : maadeteaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Toimetaja: Johannes Voldemar Veski, Edgar Kant, August Tammekann, Eesti Kirjanduse Selts. Kodu-uurimise toimkond 1928 Johannes Voldemar Veski Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Johannes Voldemar Veski end. elamu
Don Murray

See artikkel räägib näitlejast. Džässmuusiku kohta vaata artiklit Don Murray (džässmuusik). Donald Patrick Murray (31. juuli 1929 Los Angeles, California – 2. veebruar 2024 Goleta, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja. Pärast teatrikooli American Academy of Dramatic Arts lõpetamist tegi ta 1951. aastal Broadwayl debüüdi etenduses "The Rose Tattoo". Alates 1950. aastate algusest mängis Murray ka paljudes telesarjades. Murray oli eelkõige tuntud tänu oma läbimurderollile filmis "Bussipeatus" ("Bus Stop"; 1956), kus ta mängis koos Marilyn Monroe'ga. "Bussipeatuses" tegi Murary ühtlasi oma esimese filmirolli ning selle rolli eest esitati ta parima meeskõrvalosatäitja Oscarile. Tema teised tuntumad filmirollid olid filmides "A Hatful of Rain" (1957), kus ta mängis koos Eva Marie Saintiga, "Shake Hands with the Devil" (1959), kus ta mängis koos James Cagneyga, "Halastamatu kättemaks" ("One Foot in Hell"; 1960), "The Hoodlum Priest" (1961), "Advise & Consent" (1962), kus ta mängis koos Henry Fonda ja Charles Laughtoniga, "Baby the Rain Must Fall" (1965), kus ta mängis koos Steve McQueeni ja Lee Remickiga, "Ahvide planeedi vallutamine" ("Conquest of the Planet of the Apes"; 1972) ning "Peggy Sue abiellus" ("Peggy Sue Got Married"; 1986). Murray tuntumad telerollid olid vesternisarjas "The Outcasts" (1968–1969), seebisarjas "Knots Landing" (1979–1981) ja draamasarjas "Twin Peaks", kus ta lõi kaasa sarja kolmandal hooajal (2017). 1960. aastal sai Murray Hollywoodi kuulsuste alleele omanimelise tähe. 1956. aastal abiellus Murray näitleja Hope Lange'iga, kellega oli ta samal aastal mänginud filmis "Bussipeatus". Nad said kaks last. Abielu lõppes lahutusega 1961. aastal. Aasta hiljem abiellus Murray Elizabeth Johnsoniga, kellega sai ta kolm last. Berman, Marc (3. veebruar 2024). "Don Murray, ‘Bus Stop’ Oscar Nominee, Dies At 94". Forbes. Vaadatud 5. veebruaril 2024 McFadden, Robert D. (2. veebruar 2024). "Don Murray, a Star in Films That Took on Social Issues, Dies at 94". The New York Times. Vaadatud 2. veebruaril 2024. Don Murray. walkoffame.com. Vaadatud 5.2.2024 Don Murray andmekogus IMDb (inglise)
Čekai

Čekai (žemaidi Čekā) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Čekai asub Venta jõe jõe kallastel. Külas asub Svirkančiai paisjärv. Külla jääb ka Žibikai mets, kus asub looduskaitsealune Must kivi. Selle pikkus on 5,59, laius – 3,76 m, kõrgus aga 1,98 m. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta keskjooks, Venta ülemjooks ja Venta jõe org. Osa külast jääb Venta regionaalparki. Küla nimi tuleneb isikunimest - kas Čekas, Čekis või Čekys. Čekais on savikarjäär. Seal on ka kaks kalmistut. Küla mainiti kirjalikes allikates esmakordselt aastal 1661 (Czechy). Aastal 1775 oli seal ka kõrts. Aastal 1959 hakati külla rajama katusekivisid valmistavat tehast, aga hiljem otsustati selle asemele teha Akmenė ehitusmaterjalide tehase Viekšniai kandlekombinaat. Aastal 1972 ehitati see taas katusekivide tootmiseks ümber. Savi kivide tarbeks pärines Ignalinast. Tehas tootis ligi miljon katusekivi aastas. Muinsuskaitse all on Must kivi, mille kohta kohalik rahvas teab arvukalt legende jutustada. Ka sealsed vanad külakalmistud on muinsuskaitse all. Esimene neist kannab ka nime Šarkiai kalmistu. Aastal 1936 maeti sinna kaksikõed Vida ja Marytė Šarkytėd, nende järgi andis rahvas kalmistule ka nime. Teine kalmistu võeti kasutusele XIX sajandi algusaastatel. Kalmistul on arvukalt vanu kunstipäraseid hauatähiseid. Kõik küla muinsusmälestised jäävad Venta regionaalpargi aladele. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Aleksandras Vanagas. „Lietuvos miestų vardai“. – Vilnius, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. // lk. 41 Žibikų akmuo, vad. Juoduoju, Meilės akmeniu Čekų pirmosios senosios kapinės Čekų antrosios senosios kapinės  Čekai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Tučiai I

Tučiai I (žemaidi Tučē I) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Küla nimi tuleneb kohaliku loo järgi sellest, et seal asunud vanasti suured metsad. Kui teekäija seal kedagi kohtas, siis tervitas ta teda küsimusega: Ar tu čia? (Kas sa oled tõesti siin?). Sellest tulnud siis hiljem ka küla nimi. XIX sajandil oli seal neli Tučiai küla ja neli Tučiai mõisa, tänapäeval on neist järgi jäänud Tučiai II ja Nevarėnai valda jääv Tučiai. XX sajandi algusaastatel asusid piirkonnas kaks Tučiai küla, Tučiai mõis ja Tučiai karjamõis. Jaanuariülestõusu ajal organiseeris Kegriai mõisnik Jonas Leckus koos Tučiai mõisnik Feliks Kontrimasega ülestõusnute salga, mis asus tsaarivägedega Kamanose soo juures lahingusse. Jonas langes lahingus, Feliks taganes aga Kegriai metsa, kus ülestõusnud tapeti. Feliks Kontrimas ise suri Šiauliai vanglas. Muinsuskaitse all on külas asuv votiivkabel aadressil Trimėsėdžio g. 6, mis püstitati aastal 1886. Kabel on varustatud metallist tuulelipuga, mis kujutab sarve puhuvat inglit. Kabelis asus ka skulptuur Pietà, mis nüüdseks on kadunud. Kaitse all on kunstimälestisena ka aadressil Trimėsėdžio g. 19 asuv rist, mis püstitati aastal 1924. Risti püstitas sõjaväest naasnud Pranas Perminas. Veel on kaitse all aadressil Trimėsėdžio g. 22 asuv ja Tučiai II küla piirile jääv tulpkabel. Kabeli frontooni kaunistab avatud silma kujutis. Kabelis asunud püha Jüri skulptuur varastati aastal 1991. Ka sealsed vanad külakalmistud on muinsuskaitse all. Esimene neist on tegelikult Tučiai II küla kalmistu. Kalmistul on säilinud neli kunstipärast hauatähist. Üks hauatähistest on votiivkabel armulise neitsi Maarja skulptuuriga. Kabel asub maakividest alusel, kabelile nime andnud skulptuur kadus sealt aga juba aastal 1986. Teise kalmistu kunstimälestiste hulka kuuluvad dekoratiivsed ristid, ka on seal mitmed skulptuurid. Eraldi on kaitse all sealne votiivkabel. Kabeli frontoonil on kujutatud avatud silma. See asub maakividest alusel, kabeli katusel on dekoratiivne rist. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Koplytėlė Šv. Benedikto kryžius Koplytstulpis Tučių II k. pirmosios senosios kapinės Koplytėlė su Švč. Marijos Maloningosios skulptūra Tučių I k. pirmosios senosios kapinės Koplytėlė su ornamentuotu kryželiu  Tučiai I – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Küla portaalis vietoves.Lt