laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Astrid Lepa

Astrid Lepa (aastani 1936 Astrid Lepler; 7. aprill 1924 Keila – 30. november 2015) oli eesti näitleja, lavastaja ja režissöör. Ta lõpetas 1942 Tallinna 9. Keskkooli, õppis 1942–1946 Draamastuudio eriklassis näitlemist ja 1948–1950 Tallinna Muusikakoolis laulmist. Töötas 1944–1949 Estonias, 1949–1951 Draamateatris, 1951–1952 Filharmoonia estraadis. Oli 1952 Nõmme Kultuurimaja kunstiline juht, kino Pioneer administraator ja direktor. Alates 1949. aastast oli Tallinnfilmi dublaažinäitleja ning 1957–1979 Eesti Televisiooni režissööri abi, assistent ja režissöör. 1958 Raadioteatri kuuldemäng – Kreutzwald "Vaeslapse käsikivi" 1959 Raadioteatri kuuldemäng – David Samoilov "Elevandipojal on sünnipäev" (pardipoeg) 1964 Mängufilm "Põrgupõhja uus Vanapagan", Tallinnfilm (Juula) 1971 Mängufilm "Tuulevaikus" Tallinnfilm (ema) 1974 Telelavastus Juliu Edlis / Tõnis Kask "Maailm minuta" (Musja) 1977 Telelavastus – Mira Lobe "Vanaema õunapuu otsas" (ema) 1979 Telelavastus – Uno Leies ja Heljo Mänd "Nõiakivi" (vanaema Adelheid) 1982 Raadioteatri kuuldemäng – Janka Kupala "Pavlinka" (Agata) 1986 Raadioteatri kuuldemäng – Anneli Pukema "Eleonora viimne soov" (2. naine) "Kolmest kaheteistkümneni", Eesti Telefilm 1965 "Autostopp", 1966 "Neli blondi, neli brünetti", Eesti Telefilm 1966 – kontsertfilm oktett "Laine" repertuaaris "Meloodia 66", Eesti Telefilm 1966 "Muinaslugu muusikas", Eesti Telefilm 1967 "Meloodia 67", Eesti Telefilm 1967 "Jazzfestival Tallinn-67", Eesti Telefilm 1967 "Meloodia 68", Eesti Telefilm 1968 "Suvel", Eesti Telefilm 1968 "Meloodia 69", Eesti Telefilm 1969 "W. A. Mozart... Georg Ots", Eesti Telefilm 1969 "Sovetskaja pesnja. Georg Ots" (Nõukogude laul. Georg Ots), Eesti Telefilm 1969 Surm käib ümber 'Diana', ETV 1975 Mister Dawenheimi kadumine, ETV 1976 Dr. Jekyll ja mr. Hyde, ETV 1977 Maagiline raamat, ETV 1977 Vanaemade pallilaul / T. Kõrvits; sõnad H. Mänd; (koos Katrin Karismaga) – CD: Kõige suuremad sõbrad: laulud ETV lastelavastustes, 1999 Ta oli laulja ja pedagoogi Ester Lepa õde ja Margus Lepa ema. Lahkunud on Astrid Lepa Otsing, Filmiarhiivi infosüsteemis The Internet Movie Database Astrid Lepa, ERR fotopangas
Rinofoonia

Rinofoonia on häälepuue, mida iseloomustab liigne nasaalsus kõnelemisel. Rinofoonia võib esineda iseseisva puudena kui ka mõne teise puude (rinolaalia, düsartria) koosseisus.
Neeru patofüsioloogia mõisteid

Siia on koondatud alfabeetilises järjekorras neeru patofüsioloogia valdkonda käsitlevad artiklid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Essentsiaalne hüpertensioon Hüperkaleemia - Hüpernatreemia - Hüpokaleemia - Hüponatreemia Krooniline neerupuudulikkus Maliigne hüpertensioon - Metaboolne alkaloos - Metaboolne atsidoos Neerukivitõbi - Nefrootiline sündroom Ortostaatiline proteinuuria Respiratoorne alkaloos - Respiratoorne atsidoos Sekundaarne hüpertensioon Äge neerupuudulikkus - Äge nefriitiline sündroom
Düskalkuulia

Düskalkuulia ka düsmatemaatika on spetsiifiline arvutamisvilumuste häire, mis ei ole seletatav üldise vaimse mahajäämusega või ebaadekvaatse õpetamisega. Düskalkuulia hõlmab põhiliste arvutamisvilumuste valdamist, nagu liitmine, lahutamine, korrutamine ja jagamine. Algebra, trigonomeetria, geomeetria ja arvutusmeetoditega seotud abstraktsete matemaatiliste oskuste häired ei kuulu düskalkuulia alla. Levinud märkide hulka vaegarvutamishäirest kuuluvad a) lihtsate arvuvõrdlus- ja liitmistehete teostamine loendamise (pahatihti sõrmede loendamise) abil kaua pärast vanust, milles see veel normaalne on, ning b) suured raskused umbkaudsete arvuliste hinnangute andmisel. Düskalkuulia põhjused on ebaselged, kuid raskused aritmeetikas ei ole põhjustatud mitteadekvaatsest õpetamisest või otseselt kuulmise, nägemise või neuroloogiliste funktsioonide defektist. Samuti ei kaasne nad neuroloogiliste, psüühiliste või muude defektidega. matemaatiliste operatsioonide aluseks olevate üldmõistete tähenduste mittemõistmisena puudulik arusaamine matemaatilistest oskussõnadest ja märkidest numbriliste sümbolite mitteäratundmine raskused tavaliste matemaatiliste tehete sooritamises raskused arusaamisel, millised numbrid on ülesande lahenduse otsimisel olulised raskused numbrite järjestamisel ja kümnendkohtade ning sümbolitega opereerimisel arvutuste käigus matemaatiliste tehete ebakorrektne ruumiline paigutus võimetus korrutustabel rahuldavalt selgeks õppida. Kui neilt küsida, kumb kahest kaardist, millest üks on 5 ja teine 8, on suurem, loendavad nad eraldi kokku kummalgi kaardil kujutatud sümbolid. Kui paluda neil paigutada mängukaart 8 jadasse kaartide 3 ja 9 vahel, loendavad nad 8 jaoks õiget kohta otsides kokku kahe kaardi vahelised lüngad. 10-st tahapoole loendades loendavad nad esmalt arvud ühest kümneni, seejärel ühest üheksani, jne. Kui paluda neil arvust 70 kümnekaupa edasi loendada, teevad nad seda nii: „70, 80. 90, 100, 200, 300…“ Kui paluda neil hinnata tavalise toa kõrgust, võib vastuseks olla nt kõhklev „200 meetrit?“.
Padise valla lipp

Padise valla lipp oli Eesti haldusüksuse Padise valla lipp. Lipp kinnitati 20. mail 1992. Padise valla lipp oli täisnurkne sinine kangas, mille vardapoolses servas paiknevad kahes reas puna-valged maleruudud. Lipu sinise välja keskel on valge kolmeharuline kuuseoks. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ja normaalsuurus 105×165 cm. Padise valla vapp Harju maakond Padise valla sümboolika valla kodulehel Padise valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Padise valla vapp

Padise valla vapp oli Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Padise valla vapp. Vapp kinnitati 20. mail 1992. Musta kilbi ülaosas kahes reas puna-hõbedased maleruudud. Selle all kolmeharuline kuuseoks ja lainelõikeline vapitüvi, mõlemad hõbedased. Kilbi värv ja maleruudud on tsistertslaste vapilt, kusjuures punane ja hõbe on ühtlasi Harjumaa värvid. Kuuseoks ja lained tähistavad metsarikast mereäärset maakohta. Padise valla lipp Harju maakond Padise valla sümboolika valla kodulehel Padise valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Yukoni mägismaa

Yukoni mägismaa on mägismaa Põhja-Ameerika loodeosas Kordiljeerides. Paikneb Alaska osariigis ja Kanadas. Mäetippude kõrgus on 1500–2000 m, nõgude kõrgus 200 kuni 500 m. Mägismaal on hõredad kuuse- ja lehisemetsad, ülaosas mägitundra. Yukoni mägismaal on kulla ja kivisöe leiukohad.
Kärt Einlo

Kärt Einlo (sündis 12. mail 1979 Tallinnas) on eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja. Einlo õppis 2000–2004 Tallinna Pedagoogikaülikoolis reklaami ja meedia eriala. Ta on töötanud Siseministeeriumi pressinõunikuna 2005–2007 ning Tallinna Pereraadios programmijuhi kohusetäitjana. Ta oli dokumentaalfilmi "Kaks päeva augustis" (2011) produtsent. Einlo oli ka üks filmi "Via avium" (2009) produtsentidest.[viide?] Kärt Einlo Eesti Filmi Andmebaas
Devoni lavamaa

Devoni lavamaa on Eesti aluspõhja pinnavorm, mis vastab Sakala kõrgustikule ja Otepää kõrgustikule. "Aluspõhja reljeef". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. oktoober 2008. Vaadatud 9. märtsil 2010.
Colorado platoo

Colorado platoo (inglise keeles Colorado Plateau) on platoo Põhja-Ameerikas Ameerika Ühendriikide lääneosas Arizona, Utah', Colorado ja New Mexico osariigi territooriumil. Lavamaa pindala on 337 000 km². Kõrgus on 1500 kuni 3350 m. Colorado platool voolab Colorado jõgi ja tema lisajõed Green River, San Juani jõgi ja Little Colorado.
Winny Puhh

Mitte segi ajada Winnie Puhhiga. Winny Puhh on eesti metal-punkansambel. Tegevust alustati 1994. aastal Johannes Käisi nimelises Põlva Keskkoolis; asutajaliikmed on Ove Musting, Indrek Nõmm ja Olavi Sander. Bänd peab oma sünnikuupäevaks 28. septembrit 1994, mil valiti ansamblile nimi. 2009. aastal liitus bändiga teine trummar Kristjan Oden. Kontsertidel kasutavad Winny Puhhi liikmed kostüüme ja näomaalinguid, sarnanedes nii rokkbändiga Kiss. Suurem tuntus saabus 2006. aastal, kui laul "Nuudlid ja hapupiim" võitis Raadio 2 Aastahiti üritusel aasta demo auhinna. Winny Puhhi laulu "Vanamutt" video oli 2008. aastal nomineeritud Eesti muusikaauhinnale (kuid ei võitnud seda). Raadio 2 Aastahitt 2009 Top 40 edetabelis saavutas laul "Peegelpõrand", milles tegi kaasa ka räppar Genka, 456 häälega kuuenda koha. Ansambel osales konkursil "Eesti Laul 2013" lauluga "Meiecundimees üks Korsakov läks eile Lätti". Winny Puhh saatis "Terevisiooni" enda eest intervjuud andma oma pressiatašee Olavi Ruitlase ja härra Korsakovi. Finaalis sai laul Birgit Õigemeele ja Grete Paia esitatud laulu järel kolmanda koha. Winny Puhhi etteastet Eesti Laulul on nimetatud üheks veidramaks eurolauluks läbi aegade. 2013. aastal tehti ka dokumentaalfilm "Winny Puhh: maailma veidraim bänd". Indrek Vaheoja (Korraldajaonu) – laul Silver Lepaste (Kartauto) – kitarr Ove Musting (Jürnas Farmer) – kitarr Indrek Nõmm (Koeraonu) – basskitarr Kristjan Oden (Väikepax) – trummid Olavi Sander (Olevik) – trummid "Täämba õdagu praadimi kunna" (Legendaarne Rokenroll Records, 2006) "Brääznik" (Legendaarne Rokenroll Records, 2010) "Pole see jõumehe elu üldse kerge" (Clockwork, 2013) "Kes küsib?" (Clockwork, 2014) "kuusk kuusk kuusk" (Clockwork, 2023) Laupäevane kompott. Anneli ajaveeb. 10.09.2006. Helen Uldrich. Aastahitid 2005: Padar, Nexus, Terminaator. Eesti Päevaleht. 05.01.2006. Andri Maimets, Karilin Engelbrecht, Helen Teesalu. Muusikud soovivad ühte auhinda. Postimees. 02.04.2008. Winny Puhh ei tea, miks ta konkursil osaleb. Eesti Laul 2013. 15.01.2013. 17 Totally Ludicrous Eurovision Song Contest Moments NME, 19. mai 2015 16 of the most wonderfully weird Eurovision entries ever witnessed The Irish Post, 8. mai 2018 9 of Eurovision's most surreal and ridiculous performances ever Cosmopolitan, 11. mai 2018 Watch 11 of The Weirdest, Wackiest, and Most Outrageous Eurovision Performances of All Time popsugar.co.uk, 24. märts 2020 Winny Puhh: maailma veidraim bänd ERR arhiiv Winny Puhhi koduleht. Winny Puhh. foorum Rada 7. Vidrik Võsoberg. Winny Puhh ajab udu ja teeb uut plaati. LõunaLeht. 07.07.2009. Mari Leosk. Setod: Winny Puhh pole mingid setod. LõunaLeht. 28.01.2010.
Alekhsandre Lomaia

Alekhsandre Lomaia (gruusia keeles: ალექსანდრე ლომაია; sündinud 1963) on Gruusia poliitik ja diplomaat. Alates 2009. aasta jaanuarist on Lomaia Gruusia alaline esindaja ÜROs. 1985. aastal lõpetas Lomaia Thbilisi Polütehnilise Instituudi hüdraulikainsenerina, töötas mõnda aega Thbilisis erialasel tööl. 1992. aastal lõpetas Moskvas tsiviilehituse aspirantuuri. 1991 Gruusia suursaadiku asetäitja, seejärel suursaadik Venemaal 1993–1995 Gruusia Kristlik-Demokraatliku Liidu peasekretär 1995 ajalehe Argumenti välisuudiste toimetaja 1995–2000 Euraasia Fondi Gruusia büroo ametnik 2000–2002 Euraasia Fondi Gruusia büroo juhataja 2002–2003 Democracy Coalition Project, endise Nõukogude Liidu alade piirkondlik direktor 2003–2004 Gruusia Avatud Ühiskonna Sihtasutuse (Sorosi Sihtasutuse) tegevdirektor 2004–2007 Gruusia haridus- ja teadusminister 2007–2008 Rahvusliku Julgeolekunõukogu sekretär
Jules Dumont d'Urville

Jules Sébastien César Dumont d'Urville (23. mai 1790 Condé-sur-Noireau – 8. mai 1842 Versailles) oli prantsuse maadeavastaja, meresõitja, okeanograaf, mereväeohvitser ja teadlane. Tema järgi said nime Pariisi tänav, üks Karoliini saartest, saar Melaneesias, mägi Louis-Philippe'i maal, neem Uus-Guineas. Antarktises avastatud maa nimetas ta oma abikaasa auks Adelie maaks, pingviiniliigi aga adeelia pingviiniks (Pygoscelis adeliae). Polaaruurija Douglas Mawson nimetas hiljem seda ümbritseva mere D'Urville'i mereks. Praegu töötab seal prantsuse Dumont d'Urville'i polaarjaam. Ta hukkus koos oma perekonnaga raudteeõnnetusel. Edward Duyker, Dumont d’Urville: Explorer and Polymath, Otago University Press, Dunedin, 2014, pp. 671, ISBN 978 1 877578 70 0, University of Hawai’i Press, Honolulu, 2014, ISBN 9780824851392.
Piksilatsioon

Piksilatsioon (inglise pixilation) on stoppkaadertehnika, kus elavaid näitlejaid kasutatakse kaaderhaaval animafilmi subjektidena. Näitleja poseerib, tehakse üks või mitu kaadrit, ning enne järgmise kaadri või kaadrite filmimist muudab ta veidi oma asendit. Näitlejast saab omamoodi elav stoppkaadrinukk.
Allar Sooneste

Allar Sooneste (sündinud 11. juunil 1955 Meremäel) on eesti tõlkija. Allar Sooneste juured pärinevad Võrumaalt. Õppis Ruusmäe koolis, seejärel Nõo Reaalgümnaasiumi füüsika süvaõppega klassis. 1978. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi raadioinsenerina. 2004. aastast töötab kutselise tõlkijana. Allar Sooneste tõlgib igapäevatöös peamiselt rootsi ja vene keelest, kuid ta keeltehuvi on laiem. Tema tõlkes on ilmunud kümneid käsiraamatuid ja hulgaliselt ilukirjandust – raamatuid peamiselt lastele ja noortele. Nende hulgas on ka mitu Astrid Lindgreni teost. Allar Sooneste on tõlkija Eve Sooneste abikaasa. 2005 – Paabeli Torni auhind (Moni Nilsson-Brännström, "Tsatsiki ja armastus", tõlge eesti keelde) 2007 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi tõlkestipendium 2014 – kantud Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu aunimekirja ja autasustatud Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu audiplomiga Astrid Lindgren, "Samuel August Sevedstorpist ja Hulti Hanna" ("Samuel August från Sevedstorp och Hanna i Hult"), Sinisukk, Tallinn 2002 Jan Pedersen, Lars Svensson, "Linnulaul. Meie 150 linnuliiki ja nende häälitsused" ("Fågelsång"), Tänapäev, Tallinn 2012 Jujja ja Thomas Wieslander, Sven Nordqvist, "Mamma Muu ja Vares" ("Mamma Mu och Kråkan"), Karrup, Tallinn 2012 Stefan Torssell, "Parvlaev Estonia. Rootsi riigi hukk" ("M/S Estonia. Svenska statens haveri"), Tänapäev, Tallinn 2018 Anne-Catherine Vestly, "Väikevend ja Pulkson" ("Lillebror og Knerten"), Karrup, Tallinn 2014 Dmitri Verištšagin, "Mõjutamine. DEIR – järjepidev energeetilis-informatiivne areng" ("Влияние: система навыков дальнейшего энергоинформационного развития"), OpiusTao, Tallinn 2016 Arkadi Petrov, triloogia "Maailma loomine" ("Сотворение мира"), PortaNova, Tallinn 2021 Grzegorz Kasdepke, "Väga suur detektiiv Positiivi raamat" ("Jeszcze większa księga detektywa Pozytywki"), Hea Lugu, Tallinn 2023
Joonisanimatsioon

Joonisanimatsioon ehk joonisfilm koosneb paberile kantud piltide reast, mis kirjeldab teatavat liikumist selle järgnevate faaside kaupa. Siis salvestatakse need vertikaalkaamera või skanneri abil. Joonisanimatsiooni esimesed versioonid ilmusid 19. sajandi lõpul, mil klaasplaatidele joonistati pilte. 19. sajandil olid teostel valdavalt üksikud autorid, kuid 20. sajandi algul kujunes see mitme autoriga tegevuseks, samal ajal lisandus animatsioonile heli ning liidriks tõusis Walt Disney stuudio. 1923. aastal koostas sakslannast nukunäitleja Lotte Reiniger koos oma animatsioonirühmaga ühe esimestest mitmeplaadilistest animatsiooniseadmetest ehk trikilaua (sks k Tricktisch), mida kasutati tema ühe tuntuma teose "Prints Ahmedi seikluste" filmimiseks. Mitmeplaadiline tehnika aitas lahendada animatsiooni probleeme liikumise ning stseeni sügavusega. 1930. aastatel tulid esimesed värvilised animatsioonid, 1934. aastal valmis esimene täispikk, värviline ja helindatud animatsioon "Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi". 2000. aastateks on maailma juhtivaks joonisanimatsiooni tootjariigiks kujunenud Jaapan. Eesti esimene joonisfilm oli 1931. aastal valminud "Kutsu Juku seiklusi". Eesti joonisfilmitootmise rajajaks loetakse Rein Raamatut, kes asutas 1971. aastal Tallinnfilmi stuudios joonisfilmiosakonna, kus algul oli 14 inimest, 1980. aastatel aga 60 töötajat. Stiiliajalooliselt valmisid 1970. aastatel paljuski angloameerikalikust popkunstist mõjutatud teosed, mis teisalt erinesid läänes mõjusa Disney stuudio suunast selle poolest, et sihtrühmaks ei olnud ainult lapsed. animatsioon animafilm Andreas Trossek (19.3.2021). "Rein Raamat 90: maalikunstist filmimaailma ja ringiga tagasi". Sirp. Vaadatud 25.6.2022. "Õppeaine 'Meistriklass: Joonisanimatsiooni arvutiprogrammid'". ArtUn. 2011. Vaadatud 25.6.2022.[alaline kõdulink] Sergeant, Alexander (24. oktoober 2019). "Before Walt Disney, there was Lotte Reiniger – the story of the world's first animated feature". The Conversation. Vaadatud 25. juunil 2022. "Snow White and the Seven Dwarfs". TV Tropes. 1. jaanuar 1970. Vaadatud 25. juunil 2022. Laaniste, Mari; Laaniste, Mari (14. märts 2007). "Nišikultuuri massipealetung". Eesti Ekspress. Vaadatud 25. juunil 2022. "Otseülekanne lõppenud: Eesti animatsiooni juubeliaasta konverents". ERR. 20. märts 2021. Vaadatud 25. juunil 2022. Andreas Trossek (2009). "Eesti popanimatsioon 1973–1979: joonisfilmist lähikunstiajaloo kontekstis" (PDF). Kunstiteaduslikke Uurimusi. Vaadatud 25.6.2022.
Edward England

Edward England (kodanikunimega Edward Seegar) oli 1717–1720 tegutsenud inglise mereröövel. Ta teenis ohvitserina ühel Jamaica laeval ning sai selle kapteniks, kui piraadid olid laeva vallutanud. Rüüsteretki sooritas ta nii Kariibi merel kui ka India ookeanil. 1719. aastal vahetas ta oma laeva suurema vastu, mis sai nimeks Pearl.
John Rackham

John Rackham (hüüdnimega Calico Jack; 21. detsember 1682 – 18. november 1720) oli üks tüüpilisi piraate, kes oma laevaga jahtis Kariibi merel rannasõidulaevu. 1719. aastal anti talle armu, aga siis kohtus ta Anne Bonnyga, kes oli eelnevalt mererööviga kokku puutunud. Koos Bonny sõbranna Mary Readiga varastasid nad laeva ja asusid teisi laevu röövima. Nad tabati Bermuda saarte lähedal. Rackham poodi üles ja naised mõisteti vangi.
Huntsville

Huntsville on linn Ameerika Ühendriikides Alabama osariigis, Madisoni maakonna halduskeskus. Huntsville on osariigi suuruselt neljas linn. Huntsville'is asub Marshalli kosmosekeskus. Linnas on palju sõjatööstus- ja infotehnoloogiaettevõtteid. Linnast on pärit Vikipeedia asutaja Jimmy Wales. Linna koduleht
Huntsville (täpsustus)

Huntsville on mitme asula nimi: Huntsville, linn USA-s Alabama osariigis Huntsville, linn Kanadas Ontario provintsis ...
D'Urville'i meri

D'Urville'i meri (inglise keeles d’Urville Sea) on ääremeri Antarktikas 136° ja 148°ip vahel, Lõuna-Jäämere osa. Ümbritseb Adélie maa rannikut Ida-Antarktises. Mere lõunaosa paikneb mandrilaval sügavusega alla 500 m, põhjaosas on sügavus kuni 3610 m. Meri on aasta läbi kaetud triivjääga; seal on palju jäämägesid. Soolsus on 33,7–33,8‰. Mere avastas Douglas Mawson oma Austraalia ja Antarktise ekspeditsioonil aastatel 1911–1914. See sai nime Jules Dumont d'Urville'i järgi.
HSDPA

HSDPA (High Speed Downlink Packet Access, 'kiire allalaadimisega pakettandmeside juurdepääsutehnoloogia'; ka 3.5G) on UMTS- (3G-) võrgu edasiarendustehnoloogia, mis võimaldab mobiilse interneti allalaadimiskiirust kuni 14,4 Mbit/s. Tehnoloogia võib olla kasutuses koos kiiret üleslaadimist võimaldava HSUPA-tehnoloogiaga või ilma selleta. Viimasel juhul on üleslaadimiskiiruseks tavaline UMTS-võrgu kiirus 384 kbit/s. HSDPA-d ja HSUPA-d koos nimetatakse ka HSPA-ks. On juba olemas ka HSPA+ tehnoloogia, mis võimaldab veelgi suuremaid kiirusi. Enamik HSDPA-d toetavaid mobiiltelefone toetab siiski andmesidekiirust vaid kuni 3,6 Mbit/s, uuemad ka kuni 10,2 Mbit/s. Enamik andmesidemodemeid töötab kiirusel kuni 7,2 Mbit/s (Nokia CS-15 kuni 10,2 Mbit/s). Eestis pakuvad HSDPA-d kõigi nelja mobiilsideoperaatori UMTS-võrgud, EMT ja Elisa Eesti pakuvad juba ka HSPA+ kiirusi. 2010. aasta aprilli seisuga võimaldasid EMT ja Elisa võrgud maksimaalset andmesidekiirust 21,6 Mbit/s ja Tele2 ja Tallinn Mobile 3G võrgud kuni 14,4 Mbit/s. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. jaanuar 2010. Vaadatud 14. märtsil 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.am.ee/node/506 http://www.tele2.ee/uudis.html?lang=ETI&n=22 [kõdulink] Ametlik HSPA veebileht
HSUPA

HSUPA (High Speed Uplink Packet Access 'Kiire Üleslaadimise Pakettside Juurdepääsutehnoloogia', ka kiire üleslingiga pakettpöördus) on UMTS (3G) võrgu edasiarendustehnoloogia, mis võimaldab mobiilse interneti üleslaadimiskiirust kuni 5,76 Mbit/s. Tehnoloogia on alati kasutuses koos kiiret allalaadimist võimaldava HSDPA tehnoloogiaga (kuid ei pruugi vastupidi olla). HSDPA-d ja HSUPA-d koos nimetatakse ka HSPA-ks. Samuti on käibel nimetus 3,5G. Siiski ei tähenda 3,5G automaatselt HSUPA olemasolu (küll tähendab see HSDPA olemasolu). HSUPA-d toetavad veel vaid väga vähesed uuemad mobiiltelefonid, ja sedagi vaid kiirusel kuni 2 Mbit/s. Küll aga toetab seda juba suurem osa praegusel ajal müüdavaid mobiilseid andmesidemodemeid. Varasematel aastatel müüdud modemid, nagu näiteks Eestiski väga populaarsed Huawei E220 ja E169 mudelid, toetavad vaid HSDPA tehnoloogiat, kuid ei toeta HSUPA-d, isegi kui mobiilsidevõrk seda võimaldab. Sellisel juhul toimub üleslaadimine standardsel UMTS võrgu kiirusel kuni 384 kbit/s. Eestis võimaldavad HSUPA-d kõigi nelja mobiilsideoperaatori UMTS võrgud. EMT ja Elisa võrgud võimaldavad maksimaalset üleslaadimise andmesidekiirust 5,76 Mbit/s, Tele2 ning Tallinn Mobile 3G võrgud kuni 2 Mbit/s. Ametlik HSPA veebileht
Barbanza maakond

Barbanza maakond (galeegi keeles O Barbanza) on maakond Hispaanias Galicias A Coruña provintsi edelaosas. Maakond asub Arousa jõe suudme põhjakaldal. Maakonna territooriumi katab samanimeline mäestik. Maakonna moodustavad järgmised vallad: Boiro Pobra do Caramiñal Rianxo Ribeira Vallas oli 2005. aasta seisuga 83 764 elanikku.
Oskar Põder

Oskar Põder (17. august 1907 – 17. juuli 1941 Kastre) oli Eesti sõjaväelane (leitnant). Ta teenis 1. Jalaväerügemendis ja Sõjakoolis, aastail 1935–1937 oli ta Riigivanema noorem käsundusohvitser. Sellel ametikohal järgnes talle Leonhard Teder. Oskar Põder hukati 1941. aastal nõukogude julgeolekuorganite poolt ja tema põrm leiti 1941. aasta juulis Kastrest kommunistide poolt mõrvatuna ja maeti sama aasta 29. novembril ümber Torma kalmistule. Riigivanemal uus adjutant. Vaba Maa, 14. mai 1937, nr. 108, lk. 1. Unustatud haudadest võiks teada anda, Vooremaa.ee, 22.11.2008