Hoburaudkaar

Hoburaudkaar on kaaretüüp, mis meenutab kujult hobuserauda. See tähendab, et kaar on kahe kolmandiku kuni kolmveerandi ringjoone pikkune ning kaare suurim laius ei asu mitte lähtekividel, vaid neist kõrgemal. Hoburaudkaar on tuntud eeskätt islamimaade arhitektuuri kaudu (Euroopas nimetatakse seda mauri arhitektuuriks) ning kaart on kasutatud sellest lähtunud stiilides, näiteks mosaraabia ja mudéjar-stiilis ehitistes. Hoburaudkaare keskpunkt, millest lähtub kaare raadius, ei asu mitte kaare lähtejoonel nagu ümarkaare puhul, vaid lähtejoonest kõrgemal. Tavaliselt võetakse kaare keskpunktiks sildeava keskpunkti ja lähtekividelt (joonisel A ja B) umbes 30-kraadise nurga all tõusvate sirglõikude lõikumispunkt. Kaare raadius võrdub siin kaare suurima laiusega, mis võib olla laiem kui sildeava. Hoburaud-teravkaar koosneb kahest kaarest, mille keskpunktid asuvad lähtekividelt (A ja B) 45-kraadise nurga all tõusvatel sirglõikudel. Ümarkaarne hoburaudkaar Teravkaarne hoburaudkaar Tegelikult esineb hoburaudkaar juba islamieelses Süüria varakristlikus kunstis ja sellest mõjutatud Armeenia ehituskunstis (näiteks Ani katedraalil). Hoburaudkaare varaseim kasutus Euroopas on läänegootide kirikuehitistes 7. ja 8. sajandil (varaseim San Juan de Baños, mis pühitseti 661. aastal), seega ammu enne islami jõudmist Pürenee poolsaarele. Erandlik on hoburaudkaarse ukseavaga Eulalia tempel (Santalla de Bóveda) Lugos Galicias, mis on hoopis Rooma-aegne ehitis ning on inspireerinud oletust, et hoburaudkaar on provintsiaalrooma päritolu. Eelromaani ehitiste vahendusel jõudis hoburaudkaar ka Roussilloni ja Languedoci romaani arhitektuuri (esineb näiteks romaani kirikuis Palairacis St. Gaudensis). Hoburaudkaared 4. sajandist pärit Süüria arhitektuuris: Nisibise Püha Jakobi kirikus (Nusaybin) Türgis Kaared Ani katedraali lõunafassaadil Santa Eulalia fassaad Lugos. 2. sajand San Juan de Bañose kirik. Vaade kesklöövist koori. 7. sajand Kirik Santa María de Quintanilla de las Viñas (Burgos). Võidukaar ja kooriruum altariga. 7.–8. sajand San Juani kiriku aken (Santianes de Pravia). 8. sajand Lunastaja kirik Valdedioses Astuurias. 9. sajand Püha Miikaeli kabel Sournias Oksitaanias (Pyrénées-Orientales). 10. sajand Varaseim islamiga seotud ehitis, millel esineb hoburaudkaar, on Damaskuse Suur mošee Süürias, mis ehitati ajavahemikus 706–715. Kuid oma hiljem enim kasutatud kuju sai hoburaudkaar Hispaania territooriumil ja Põhja-Aafrikas. Muslimitest valitsejate dünastiad Pürenee poolsaarel võtsid hoburaudkaare laialt kasutusele oma ehitistes, aktsentueerisid seda ornamentide ja värvidega ning kujundasid sellest uusi variante, nagu teravkaarne hoburaudkaar või lehvikkaar. Mauri arhitektuurist jõudis hoburaudkaar ringiga tagasi mosaraabia arhitektuuri, samuti käsikirjade illustratsioonidesse. Hoburaudkaar esineb mudejar-stiilis ehitistel Hispaanias veel 16. sajandil. 8. sajandi hoburaudkaar Damaskuse mošees Kairouani Suure mošee kaared Tuneesias Córdoba mošee palvesaali kaared. 8. sajand Hoburaudkaartest petikarkaad Córdoba mošee sissekäigu fassaadil Endine mošee, praegune El Cristo de la Luz kirik Toledos, ehitatud 999. aastal Mudejar-stiilis aken siseõue. Casa de Pilatos Sevillas, 16. sajandi algus Hoburaudkaart leidub ka Vana-India arhitektuuris, arhitektuurilise elemendina budistlikel tšaitjadel (gavaksha-kaared) alates 3. sajandist eKr. Detail Bedse koobaste tšaitja fassaadilt. 1. sajand Gavaksha-kaarega ehitusdetail koobastempli fassaadilt Koobastempel, sissepääs tšaitjasse Nasikis. Ehitatud ajaarvamise vahetuse paiku Uuema aja arhitektuuris leiab hoburaudkaart historitsistlikus mauri arhitektuuri kopeerivas uusmauri stiilis (Moorish Revival, neo-mudéjar). Hoburaudkaarega sarnanevat lukuauk-akent on arhitektuurilise elemendina kasutatud juugendarhitektuuris. Historitsistlik uus-mauri stiilis Kolmainu katedraal Gibraltaris. Läänefassaad (1832) Härjavõitluse areen Las Ventas Madridis Neo-mudejar-stiilis Maison Clarence de Sola (1913). Montreal, Kanada Juugendhoone Rue du Lac 6 Ixellesis Belgias (1902) Lukuauk-aknad juugendmajal Riias Goertzi villa Valgas http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=hoburaudkaar E. Keser-Kayaalp and N. Erdoğan. The cathedral complex at Nisibis. – Anatolian Studies. Vol. 63 (2013), lk. 137-154 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. mai 2019. Vaadatud 11. mail 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.hisour.com/de/horseshoe-arch-32009/ Leicester B. Holland. The Origin of The Horseshoe Arch in Northern Spain. – American Journal of Archaeology Vol. 22, No. 4, 1918. lk 378–398 "The Development of the Horseshoe Arch in Christian Spain" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11. juuli 2019. Vaadatud 11. mail 2019. Audrey Lancho. Mudéjar in Cáceres: Islamic Architectural Influence in a Small Spanish Town http://www.barbararizzamellin.com/mudejar-style-in-seville http://www.templenet.com/temparc.html https://www.ancient.eu/Gupta_Architecture/ Hufeisenbogen. – HiSoUR Kunst Kultur Ausstellung Peter Hubert. The Development of the Horseshoe Arch in Christian Spain Luis de Villanueva Domínguez and Fernando Vela Cossío. The Horseshoe Arch in Toledo Visigooti arhitektuur. Põhijooned ja illustratsioonid