Ь

Ь (ь) on kirillitsa täht, mille nimi vene keeles on мягкий знак (mjagki znak 'pehme märk'), pehmendusmärk. See ei märgi eraldi häälikut. Vene tähestikus on ь 29. täht. Kirillitsa ь pärineb glagoolitsa tähest jer. Nendega märgiti redutseeritud vokaali [ĭ]. Eesti keeles jäetakse ь vene, ukraina ja valgevene nimedes üldjuhul märkimata. Pehme märk ь § 71. Tähte b ei kirjutata sõna ette eesliidete järel, et eristada kaashäälik järgijatest ja näiteks и, е, ю, я,: карьер, вьюн, бурьян, подьячий, семья, ружьё, ночью, рожью, воробьиный, курьёзный, лисье, лисью, лисьи, чья, чьё, чью, пью, шью(karjäär, taim, umbrohi, köster, perekond, relv, öö, rukis, paseriin, uudishimulik, rebane, rebane, rebane, kelle, kelle, kelle, kelle juua, õmmelda). Märkus. ь -täht on kirjutatud mõnes võõrsõnas, näiteks: батальон, бульон, гильотина, карманьола, компаньон, миньон, павильон, почтальон, шампиньон(pataljon, puljong, giljotiin, taskud, kaaslane, minion, paviljon, postiljon, šampinjon).   § 72. Täht ь kirjutatakse kaashääliku pehmuse märkimiseks, välja arvatud h, nd (vt § 75), sõna lõpus näiteks: пить, темь, конь ja sõna keskel tahke kaashääliku ees, näiteks: молотьба, просьба, нянька, меньше.( rehepeks, palve, lapsehoidja, vähem). Teise pehme kaashääliku ees oleva kaashääliku pehmuse märkimiseks kirjutatakse ь järgmistel juhtudel: 1.Kui sõna muudate, muutub teine ​​pehme kaashäälik kõvaks ja esimene kaashäälik jääb pehmeks, näiteks: няньки (нянька), свадьбе (свадьба), восьми (восьмой). (lapsehoidjad (lapsehoidja), pulmale (pulmad), kaheksa (kaheksas)). 2. Et näidata l pehmust, näiteks: сельдь, льстить, мельче, пальчик.( heeringas, pugema, väiksem, sõrmeke). Kõigil muudel juhtudel, enne pehmeid kaashäälikuid, sealhulgas enne ч, щ, ei kirjutata tähte ь, näiteks: кости, ранний, нянчить, кончик, каменщик( luud, varajane, last hoidma, ots, müürsepp). Märkus Kahe pehme tähe vahele ei kirjutata näiteks tähte ь: иллюзия, гулливый (illusioon, kergeusklik).   § 73. Täht ь kirjutatakse ka järgmistel juhtudel: 1.Numbritega пять, шесть, семь, восемь, девять (viis, kuus, seitse, kaheksa, üheksa) keerulist numbrit, mille mõlemad osad on kaldus, näiteks: пятьдесят (пятидесяти, пятьюдесятью), шестьдесят, семьдесят, восемьдесят, девятьсот, но: пятнадцать (пятнадцати, пятнадцатью), шестнадцать (viiskümmend (viiskümmend, viiskümmend), kuuskümmend, seitsekümmend, kaheksakümmend, üheksasada, kuid: viisteist (viisteist, viisteist), kuusteist jne. 2. Näiteks instrumentaalse mitmuse vormides: детьми, людьми( lastega, inimestega), ka четырьмя (neljaga). 3. Määramata kujul enne ja hädavajalikus meeleolus enne ja eest, näiteks: пить — напиться; исправь — исправься, исправьте; взвесь — взвесься, взвесьте. (jooma – juua täis; paranda - parane, parandage; kaalu - kaalu, kaaluge).   § 74. Tähte ь ei kirjutata: 1.Järgsõnad koos järelliitega -sk-, mis on moodustatud nimisõnade ь -st, näiteks: казанский (Казань), кемский (Кемь), сибирский (Сибирь), зверский (зверь), январский (январь). Kaasani (Kaasan), Kemi (Kem), Siberi (Siber), metslase (metslane), jaanuari (jaanuar). Märkus Omadussõnad сентябрьский, октябрьский, ноябрьский, декабрьский, июньский, деньской (день-деньской) septemberi, oktooberi, novemberi, detsemberi, juuni, päeva (päeva-päev) kirjutatakse tähega ь; Hiina-nimedest -n tuletatud omadussõnad kirjutatakse ka, näiteks: юньнаньский (от Юньнань)   Yunnan (Yunnanist). 2. Genitiivse juhtumi korral on eelmise kaashääliku й  või -ня nimisõnade mitmus ja neist moodustatud järelliide -k- deminutiivi kasutades näiteks: вишня — вишен, вишенка; бойня — боен; читальня — читален; но: баня — бань, банька; яблоня — яблонь, яблонька; также деревня — деревень, деревенька; барышня — барышень; кухня — кухонь, кухонька.( kirss - kirsse, kirsike; tapamaja - tapamaja; lugemissaal - lugemissaale; aga: saun - saune, saunake; õunapuu - õunapuid, õunapuuke; ka küla - külasi, külake; noor daam - noori daame; köök - kööke, köögike).   § 75. Pärast susistamist (ж, ч, ш, щ) kirjutatakse täht ь ainult järgmistel juhtudel: 1. Nominatiivsete ja süüdistavate juhtumite naiselike nimisõnade lõpus on ainsus, näiteks: рожь, ночь, мышь. (rukis, öö, hiir). 2. Teise isiku lõpus esineva verbi praeguse ja tulevase aja ainsuse järel ainsuse lõpus olev isik, näiteks: несёшь — несёшься, носишь — носишься, примешь — примешься.( kannad - kannad, kandma - kandma, aktsepteerid – aktsepteerima). 3. Verbi lõpus ainsuses imperatiivis ja täht ь säilitatakse ja edastatakse, näiteks: мажь — мажься; спрячь — спрячься; ешь.( määri - määrimine; peita - peita; sööma). 4.Mituudis enne -те, -тесь, esinevat imperatiivi, näiteks: мажьте — мажьтесь; спрячьте — спрячьтесь; ешьте. (määrige -määrige; peitke - peitke; sööge). 5. Verbi lõpus määramata kujul, kirjutades ja edastades - sja näiteks tähte ь: стричь, стричься. lõigata, lõikust saama. 6. Näiteks kõigis murretes pärast viimast ш и ч: сплошь, вскачь, прочь( täielikult, ratsutades, eemale) ja ka настежь murdes. 7. Osakeste lõpus: вишь, бишь, лишь, ишь. https://therules.ru/soft-sign/