laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Südametunnistuskohus

Südametunnistuskohus (saksa keeles Gewissensgericht) oli asehalduskorra ajal Liivi- ja Eestimaal aastatel 1783−1796 ning Kuramaal aastal 1796 tegutsenud kohus. Südametunnistuskohtud loodi asehalduskorra sisseseadmisel kolmes kubermangus täiesti uute kohtuinstantsidena. Nende eesmärgiks oli tsiviilprotsesside kiirendamine osapoolte lepitamise teel. Need asusid asehaldurkondade pealinnades. Pärast asehalduskorra kaotamist likvideeriti ka südametunnistuskohtud. Tallinna südametunnistuskohtu koosseisu kuulusid president, kaks aadlikust assessorit, kaks linnakodanikust assessorit ja protokollija. Riia südametunnistuskohtu moodustasid kohtunik ehk eesistuja, kaks aadlikust assessorit, kaks linnakodanikust assessorit, kaks talupoegadest kaasistujat ja protokollija. Miitavi südametunnistuskohtu struktuur oli Riia omaga sarnane, lisandusid veel ümberkirjutaja ja teenija (Ministerial). Tallinna südametunnistuskohtu president oli aastatel 1783−1796 Moritz Engelbrecht von Kursell (1744−1799), Riia südametunnistuskohtu kohtunik aastatel 1784−1796 Friedrich Reinhold von Berg (1736−1809) ja Miitavi südametunnistuskohtu kohtunik 1796. aastal Friedrich Ernst von den Brincken (suri 1797). Kohtunik ehk eesistuja: Vakantne Aadlikest assessorid: Christoph Adam von Richter ja Otto von Gavel Linnakodanikest assessorid: Vakantne Talupoegadest kaasistujad: Rikul Ansche, teine koht vakantne Protokollija: Johann Ludwig Eichstädt President: Moritz Engelbrecht von Kursell Aadlikest assessorid: Peter von Brevern ja Heinrich Reinhold von Vietinghoff Linnakodanikest assessorid: Johann Berend Stein ja Hermann Johann Hetling Protokollija: Kaspar zur Mühlen Kohtunik: Friedrich Ernst von den Brincken Aadlikest assessorid: Karl von der Osten gen. Sacken, Karl von Heyking Linnakodanikest assessorid: Jakob Leonhard Kupffer, Johann Georg Schuhmacher Talupoegadest kaasistujad: Vakantne Protokollija: Hermann Adam Kupffer Ümberkirjutaja: Ernst von Medem Teenija: Johann Grünfeldt Asehalduskord Kuramaa asehaldurkond Riia asehaldurkond Tallinna asehaldurkond Vahtre, Sulev (peatoim.). Eesti ajalugu IV. Põhjasõjast pärisorjuse kaotamiseni. Tartu: Kirjastus Ilmamaa, 2003, lk 109. Adressbuch der Revalischen Statthalterschaft. Vom Jahre 1787. Gedruckt mit Lindforscheschen Schriften, lk 10. Lieflandischer Adress- und Post- Calender auf das Jahr Christi 1784. Mitau: Gedruckt bei Johann Friedrich Steffenhagen, 1784, lk 38-9. Adress-Buch für die Kurlandisches Statthalterschaft. Mitau: Gedruckt bei Johann Friedrich Steffenhagen, 1796, lk 13. EAA, f. 6 (Tallinna südametunnistuskohus) [1]. Adressbuch der Revalischen Statthalterschaft. Vom Jahre 1787. Gedruckt mit Lindforscheschen Schriften [2]. Adress-Buch für die Kurlandisches Statthalterschaft. Mitau: Gedruckt bei Johann Friedrich Steffenhagen, 1796 [3]. Lieflandischer Adress- und Post- Calender auf das Jahr Christi 1784. Mitau: Gedruckt bei Johann Friedrich Steffenhagen, 1784 [4]. Vahtre, Sulev (peatoim.). Eesti ajalugu IV. Põhjasõjast pärisorjuse kaotamiseni. Tartu: Kirjastus Ilmamaa, 2003. Lk 109.
Venda Virit

Venda Virit (14. september 1923 Karksi vald, Pärnumaa – 24. oktoober 1992) oli eesti agronoom ja õppejõud. 1944. aastal lõpetas ta Polli aianduskooli. 1947. aastal lõpetas ta Olustvere Põllumajandustehnikumi agronoomia erialal kiitusega. 1956. aastal lõpetas ta kaugõppes Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina, diplomitöö "Suvinisu argotehnika ENSV-s". Aastatel 1947–1953 töötas ta Olustvere Põllumajandustehnikumis aednikuna, 1951–1961 oli samas botaanika, aianduse, mesinduse ja taimekaitse õpetaja. Aastatel 1961–1964 oli ta Olustvere Põllumajandustehnikumi õppealajuhataja 1964–1978 Olustvere sovhoostehnikumi direktori asetäitja, 1978–1984 samas aianduse ja mesinduse õpetaja. 1979 Eesti NSV teeneline õpetaja Olustvere TMK vilistlased E-kataloog ESTER "Olustvere Põllumajandustehnikumi õpetajad". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. mai 2014. Vaadatud 3. mail 2014. "Mesindusleksikon. Virit, Venda". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2017. Vaadatud 6. novembril 2017. Haud Suure-Jaani kalmistul
Anhorn von Hartwiss

Anhorn von Hartwiss (vene keeles Ангорн де Гартвис) oli šveitsi päritolu Liivimaa aadlisuguvõsa. Suguvõsaliin algas reformaatori ja kirikuajaloolase Bartholomäus Anhorniga (1566−1642). Tema järeltulijad olid vaimulikud ja arstid. Silvester Samuel Anhorn von Hartwiss (1708 − maeti 1782) siirdus XVIII sajandi alguses Šveitsist Venemaale, kus teenis vene sõjaväes ja sai brigadiri auastme. Tema vend Sebastian Anhorn von Hartwiss (1709 − maeti 1782) tõusis kindralporutšiku aukraadini ning oli Riia ülemkomandant ja aastatel 1776−1782 Liivimaa viitsekuberner. Suguvõsa kustus meesliinis 1860. aastal. Suguvõsa immatrikuleeriti 1769. aasta 17. märtsil (vkj) Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Silvester Samuel Anhorn von Hartwiss (1708 − maeti 1782), brigadir Sebastian Anhorn von Hartwiss (1709 − maeti 1782), kindralporutšik, Liivimaa viitsekuberner Ernst Heinrich Anhorn von Hartwiss (1750−1833), alampolkovnik, Volmari kreisi aadlimarssal, Liivimaa maanõunik, mõisaomanik Georg Sebastian Anhorn von Hartwiss (1783−1843), kolleegiumiassessor, Liivimaa rüütelkonna sekretär Nikolai Ernst Bartholomäus Anhorn von Hartwiss (1793−1860), kolleegiuminõunik, Liivimaa rüütelkonna sekretär Liivimaa läti distrikt: Kokmuiža (Kokenhof) (XVIII sajandi keskpaik−1846) Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Neue Folge. Bd II. Hamburg: 2012, lk 4-5, 8. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980), lk 224. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 224. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Neue Folge. Kd II. Hamburg: 2012. Lk 1−8.
Hanf Kung

Hanf Kung oli 2012. aastal loodud Eesti hiphopansambel. Hanf Kung võitis looga "Plekksüda | Kuu Poest Balti Jaamani mixtape" ETV2 muusikasaate "Eesti TOP 7" korraldatud võistluse "2015. aasta parim Eesti muusikavideo". Azma laul "Mind ei koti" valiti "Eesti TOP 7" 2016. aasta videoks ning see oli samal aastal 8. enim vaadatud kodumaine muusikavideo. AZMA – MC Gringo – MC Kozinak – MC Seaduskuulekus – MC Paralleelne – MC Shromik – DJ Sim Kares – Produtsent/DJ "Kuu Poest Balti Jaamani" (2015) http://menu.err.ee/288744/selgus-2015-aasta-parim-eesti-muusikavideo "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2017. Vaadatud 6. november 2017.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://ehh.ee/intervjuu-hanf-kung-2013/ https://reporter.postimees.ee/3815005/rapiband-hanf-kung-kas-rapp-on-lihtsalt-roppused-voi-hoopis-luule http://life.hooliganhamlet.com/2016/01/hanf-kung-tekitas-eesti-rapile-azma/ http://www.hiphop.ee/edetabelid/2015hiphop/ http://www.hiphop.ee/2016hiphop/ http://r2.err.ee/aastahitt/
Mihhail I Fjodorovitš

Mihhail I Fjodorovitš (Feodorovitš) Romanov ehk Mihhail Romanov (vene keeles Михаил I Феодорович Романов) (12. juuli (vkj) 1596 – 13. juuli (vkj) 1645) oli Romanovite dünastia rajaja Venemaal. Ta oli Vene tsaar 11. juulist 1613 kuni surmani. Mihhail Fjodorovitši isa oli bojaar Fjodor (Feodor) Nikititš Romanov (munganimi Filaret) ja ema Ksenia Ivanovna Šestova (Romanova; nunnanimi Suur Marfa). Romanovid, nagu Godunovid olid Kostroma maaomanikud. Ka opritšniku tütar Ksenia Šestova oli pärit Kostromast. Tema ema oli opritšniku Bogdan Otrepjevi, kes samuti oli pärit Kostromast, tütar. Seega oli isehakanud Dmitri ehk Vale-Dmitri I (Grigori Otrepjev) tema sugulane. Sellega seletatakse ka Vale-Dmitri I heatahtliku suhtumist Romanovitesse. Mihhali isa, patriarh Filaret oli Moskva tsaari Ivan IV esimese abikaasa, tsarinna Anastasia vennapoeg ja tsaar Fjodor I onupoeg. Ta valiti Maakogu (Zemski Sobor) poolt 21. veebruaril 1613 kogu Venemaa valitsejaks 16-aastaselt. Moskva tsaariks kroonimine leidis aset Moskva Kremlis Uspenski katedraalis 11. juulil 1613. Enne Mihhaili valitsemisaega oli Moskva tsaaririigis nn segaduste aeg, mille tingisid senise valitseva tsaaridünastia Rjurikovitšite valitsejateliini katkemine pärijate puudumisel, samuti toimunud sõjad Rzeczpospolitaga. Mihhail oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli bojaar Vladimir Dolgorukovi tütar Maria Vladimirovna Dolgorukaja, kellega ta abiellus 19. septembril 1624, kuid haigestus salapärastel asjaoludel kohe pärast pulmapidu ja suri 7. jaanuaril 1626. Teine abikaasa oli Možaiski maakonna väikemõisniku perest pärit Jevdokia Lukjanovna Strešneva (Евдокия Стрешнева) (elas 1608 – 18. august 1645), kelle ema oli vürstitar Anna Konstantinovna Volkonskaja ning kellega tsaar abiellus 5. veebruaril 1626. Mihhail Romanovi teisest abielust, milles oli 10 last (kolm poega ja seitse tütart), on pärit Romanovite dünastia liikmed, sh 1629. aastal sündinud Aleksei Mihhailovitš Romanov, kes Moskva tsaarina oli Aleksei I Mihhailovitš. Mihhail Fjodorovitš on maetud Moskva Kremli Arhangelski katedraali.
Spordikoolituse ja -Teabe SA

Spordikoolituse ja -Teabe SA on Eesti sihtasutus. Sihtasutuse asutasid Eesti Olümpiakomitee ja Haridus- ja Teadusministeerium. Sihtasutus korraldab spordivaldkonnas töötavatele inimestele koolitusi, töötab välja spordialaseid kutsekvalifikatsioone, haldab Eesti Spordiregistrit. Sihtasutus on andnud välja spordialase koolituse õpikuid ja sporditeemalist aimekirjandust (nt treenerite tasemekoolituse üldainete õpikud, Eesti spordi aastaraamatuid, spordialade spetsiifika ja funktsionaalse treeningu teaduspõhiseid käsitlusi jne). https://web.archive.org/web/20171106155144/http://www.spordiinfo.ee/Spordikoolituse-ja-Teabe-SA-2 (vaadatud 06.11.2017) Sihtasutuse koduleht
Murelipuu

Murelipuu (Prunus cerasus var. austera), on viljapuu roosõieliste sugukonnast, hapu kirsipuu teisend. Murelipuu vili on murel ehk morell ehk morellkirss ehk griott ehk magusveiksel. Mureleid nimetatakse tihti valesti kirssideks.
Ehitusprojekt

Ehitusprojekt on ehitise või selle osa ehitamiseks ja kasutamiseks vajalike dokumentide kogum, mis koosneb seletuskirjast, materjalide loetelust ja spetsifikatsioonist (sisaldab koguseid ja mõõte), tehnilistest ja arhitektuurilistest joonistest, hooldusjuhenditest ja muudest asjakohastest dokumentidest ja materjalidest. Ehitusprojekti sisu ja mõiste juriidiliselt on esitatud ehitusseaduses. Ehitusseadus § 18, lg 1 Ehitusprojekt peab olema koostatud mahus, mis võimaldab hinnata ehitisele õigusaktides esitatud nõuete täitmist. Ehitusprojekt peab detailplaneeringu kohustuse korral vastama selles nõutud tingimustele ja muudel juhtudel üldplaneeringu alusel väljastatud projekteerimistingimustele. Ehitusprojekti olemasolu on oluline ka ehituse hilisema ekspluatatsiooni ja hoolduse läbiviimise seisukohast. Ehitusprojekti abil saab ülevaate ehitise tehnilisest lahendusest. Selle alusel saab vajaduse korral kavandada ehituse hooldust, remonti- ja renoveerimist, samuti kavandada ehitise parendus- ja laiendusprojekte (näiteks projekteerida lisakorrused, lisa-avasid, lammutada vaheseinu või vältida nende tegemist jne). Eelprojekt
Narva Laste Loomemaja

Narva Laste Loomemaja on noorteasutus Narvas aadressil Partisani tänav 2. Loomemaja eelkäija oli 15. oktoobril 1952 avatud Narva Pioneeridemaja. 30. augustil 1954 avati Pioneeridamaja filiaal Narvas. 30. detsembril 1963 avati uus Narva Pioneeride Palee. 1991 nimetati Narva Pioneeride Palee ümber Narva Laste Loomemajaks. Tänapäeval tegutseb asutuses 40 huviringi 1763 õppuriga. http://www.nll.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=15&Itemid=32 (vaadatud 06.11.2017) Narva Laste Loomemaja koduleht
Rae Huvialakool

Rae Huvialakool on huvikool Harju maakonnas Rae vallas keskusega Jüri alevikus aadressil Laste tänav 3. Kooli direktor on Siiri Laid. Koolis on neli osakonda (kunsti-, muusika-, spordi- ja tantsuosakond) ja koolil on viis filiaali: Jüri filiaal ja administratsioon asub Jüri alevikus aadressil Laste tänav 3, Järveküla filiaal asub Järvekülas aadressil Reti tee 20 ja Kindluse Koolis aadressil Roheluse tee 4, Lagedi filiaal asub Lagedi alevikus aadressli Kooli tänav 18b, Vaida filiaal asub Vaida alevikus aadressil Vana-Vaida tee 7 ja Vana-Vaida tee 15, Peetri filiaal asub Peetri alevikus aadressil Pargi tee 6. http://huvikool.rae.ee/kontakt/ (vaadatud 06.11.2017) http://huvikool.rae.ee/meie-kool-2/meie-kool/ (vaadatud 06.11.2017) Kooli koduleht
Kurt Student

Kurt Arthur Benno Student (12. mai 1890 Birkholz Neumark – 1. juuli 1978 Lemgo) oli Saksamaa sõjaväelane, Esimese ja Teise maailmasõja veteran ning sõjaväelendur. Auastmelt oli ta aastast 1944 kindralooberst. Ta sündis aastal 1890 Birkholzis, Neumarkis. Ta asus sõjaväeteenistusse aastal 1910. Märtsis 1911 sai ta leitnandiks.
Albert Trapeež

Albert Trapeež on müstifitseeritud tegelane, kellel on fiktiivne biograafia ja kelle nime all on avaldatud mitme autori tekste. Suurem osa Albert Trapeeži nime all avaldatust pärineb Leonhard Lapinilt. Kirjutanud tekste ansamblile Propeller, avaldanud luulet omakirjastuslikes väljaannetes ja ajakirjades. Sitased seitsmekümnendad: ebatsensuurset luulet a. 1969–1977, Tallinn 1993 Häälitsusi ja sõnu: poeem 13. häälele : Hingetõmme aastaist 1984–1985, Tallinn 1995 Kaunimad laulud: luulet möödunud sajandist, Tallinn 2000
Siirmets

Siirmets on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti perekonnanime Siirmets isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Servinski, Siimann ja Siman. Sulev Siirmets (1930–1999), eesti õpetaja
Saarelinn

Saarelinn on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Saarelinn uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Sacharias (Tallinnas, 1940). Eugen Saarelinna palvel kanti Saarelinn perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 398 all (Siseministeeriumi teadaanne 2. aprillist 1940). Eugen Sacharias (1906–2002), Eesti arhitekt
Tuglas

Tuglas on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Tuglas perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Mihkelson. Friedebert Tuglase palvel kanti Tuglas perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 184 all (Siseministeeriumi teadaanne 10. jaanuarist 1936). Elo Tuglas (1896–1970), järgmise abikaasa Friedebert Tuglas (1886–1971), eesti kirjanik Olga Tuglas (1912–1993), kolhoosiesimees
RR

RR on lühend, millel on mitu tähendust: Rahvarinne Eesti Rahvusraamatukogu Round Robin, ressursijaotusalgoritm Riigikaitse Raamatukogu (sõjateooria raamatusari).
Pattu kahetsev Magdaleena (El Greco)

„Pattu kahetsev Magdaleena“ on El Greco (1541–1614) maal. El Greco teised sama pealkirjaga teosed 1577 1580-1585 1597 1610 Beat Wismer, Michael Scholz-Hänsel, El Greco and modenism, Wyd. Museum Kunstpalast, s. 88, ISBN 978-3-7757-3327-4 ÁLVAREZ LOPERA, José, El Greco, Madrid, Arlanza, 2005, Biblioteca «Descubrir el Arte», (colección «Grandes maestros»). ISBN 84-955503-44. SCHOLZ-HÄNSEL, Michael, El Greco, Colonia, Taschen, 2003. ISBN 978-3-8228-3173-1.
Alatskivi Kunstide Kool

Alatskivi Kunstide Kool on muusika-, tantsu- ja kunstikool Tartu maakonnas Alatskivil. Kool asutati 1990. aastal Alatskivi Muusikakoolina. Mõne aasta pärast hakati koolis lisaks muusikale õpetama ka tantsu ja kunsti. Seetõttu nimetati 1994. aastal kool ümber Alatskivi Kunstide Kooliks. Õppetöö toimub Juhan Liivi nimelise Alatskivi Kooli III korruse ruumides ja Vara Põhikoolis. 30 tegevusaasta jooksul on kooli lõpetanud 93 õpilast. Koolis töötab 14 õpetajat. Koolist. Alatskivi Kunstide Kooli veebisait. Alatskivi Kunstide Kooli veebisait
Pattu kahetsev Magdaleena (Canova)

„Pattu kahetsev Magdaleena“ on itaalia skulptori Antonio Canova (1757–1822) skulptuur.
Antsla Muusikakool

Antsla Muusikakool on muusikakool Võru maakonnas Antslas. Kool asutati 1973. Kooli direktor on Jaan Tamm. https://web.archive.org/web/20171106175508/http://www.rahvakultuur.ee/Antsla_Muusikakool_147?&v=264&o=1818 (vaadatud 06.11.2017) Maarius Suviste, Väikesest muusikakoolist lahkus viis õpetajat. Mis saab edasi?, Lõunaleht, 25.08.2016 (vaadatud 06.11.2017) Maarius Suviste, Väikesest muusikakoolist lahkus viis õpetajat. Mis saab edasi?, Lõunaleht, 25.08.2016 Koolist Rahvakultuuri Keskuse kodulehel
FIFO

FIFO on ingliskeelne akronüüm, mis võib tähendada järgmist: First In, First Out (First Come First Served) – ressursijaotus informaatikas First In First Out – laovarude juhtimise meetod ... LIFO
Iiris (raamatusari)

"Iiris" on kirjastuses Varrak aastatel 1994–2001 välja antud raamatusari. See on raamatusarjade "Moodne aeg" ja "20. sajandi klassika" eelkäija. Evelyn Waugh, "Tagasi Bridesheadi" (tõlkinud Henno Rajandi, 1994) Edith Wharton, "Süütuse aeg" (tõlkinud Lia Rajandi, 1995) Willem Elsscot, "Liimilevõtmine. Jalg" (tõlkinud Mati Sirkel, 1995) Gabriel García Márquez, "Armastus koolera ajal" (tõlkinud Marin Mõttus, 1995) Mihhail Bulgakov, "Meister ja Margarita" (tõlkinud Jüri Ojamaa, Maiga Varik, 1995) Iris Murdoch, "Meri, meri" (tõlkinud Vilma Jürisalu, 1996) David Lodge, "Väike maailm" (tõlkinud Kersti Unt, 1996) Hanif Kureishi, "Äärelinna Buddha" (tõlkinud Triin Tael, 1996) William Trevor, "Kaks elu" (tõlkinud Lia Rajandi, 1997) William Boyd, "Sinine pärastlõuna" (tõlkinud Virve Krimm, 1997) John Fowles "Maag" (tõlkinud Henno Rajandi, 1997) Max Frisch, "Montauk" (tõlkinud Helgi Loik, 1997) Toni Morrison, "Armas" (tõlkinud Krista Kaer, Kalevi Kvell, 1997) Angela Carter, "Õhtud tsirkuses" (tõlkinud Triin Tael, 1998) Jeanette Winterson, "Kirg" (tõlkinud Kätlin Kaldmaa, 1998) Mario Vargas Llosa, "Lituma Andides" (tõlkinud Ruth Lias, 1998) Peter Ackroyd, "Hawksmoor" (tõlkinud Riina Jesmin, 1998) Margaret Atwood, "Kassisilm" (tõlkinud Tiia Rinne, 1999) Andreï Makine, "Prantsuse testament" (tõlkinud Andres Raudsepp, 1999) Penelope Fidgerald, "Taevasinine lill" (tõlkinud Kristiina Ehin, 1999) Graham Swift, "Viimased korraldused" (tõlkinud Kersti Unt, 1999) Patrick McCabe, "Lihunikupoiss" (tõlkinud Aet Varik, 1999) Tomás Eloy Martínes, "Püha Evita" (tõlkinud Marin Mõttus, 1999) Louis Paul Boon, "Menuett" (tõlkinud Ilvi Liive, 1999) Doris Lessing, "Kuldne märkmeraamat" (tõlkinud Krista Kaer, 2000) Cormac McCarthy, "Kõik need ilusad hobused" (tõlkinud Lauri Pilter, 2000) Bernhard Schlink, "Ettelugeja" (tõlkinud Helgi Loik, 2000) David Šahar, "Tema majesteedi agent" (tõlkinud Kalle Kasemaa, 2000) Daniel Katz, "Saksa sigakoer" (tõlkinud Endel Mallene, 2000) Dezsö Kostztolányi, "Nero, verine luuletaja" (tõlkinud Edvin Hiedel, Ivo Volt, 2000) Jens Bjørneboe, "Vabaduse silmapilk" (tõlkinud Maarja Siiner, Peep Ilmet, 2001) sari Iiris REaD raamatupood
Agnes Aunapuu

Agnes Aunapuu (1921 – ?) oli eesti pedagoog. 1943. aastal lõpetas ta Mustvee Gümnaasiumi. Ta oli Inju Lastekodu direktor 19 aastat. 1973 Eesti NSV teeneline õpetaja Koolide lõpetajaid. Virumaa Teataja, 18. mai 1943 Toivo Olvi. Hüvasti, Inju lastekodu! Virumaa Teataja, 11. juuni 2009 Nõukogude Õpetaja, 6. oktoober 1973
Narva Paemurru Spordikool

Narva Paemurru Spordikool on spordikool Narvas aadressil 26. Juuli tänav 4. Spordikool alustas tööd 1. septembril 1953. Esimesena hakati koolis õpetama sportvõimlemist. Tänapäeval on koolis järgmised osakonnad: kergejõustiku-, korvpalli- (tüdrukud), iluvõimlemis-, lauatennise-, jäähoki-, iluuisutamis-, laskmis- ja poksiosakond. Narva PSK http://www.npsk.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=26&Itemid=48 (vaadatud 06.11.2017) Kooli koduleht
Põlva Spordikool

Põlva Spordikool on spordikool Põlvas aadressil Uus tänav 3. Põlvas tegutses kaks spordikooli: 1967 avati Põlva Laste ja Noorte Spordikool (hilisema nimega Põlva Linna Spordikool) ja Põlva Põllumajandusliku Osaühingu Spordikool (Põlva POÜ). 1. jaanuarist 1998 tegutseb nende kahe kooli baasil asutatud Põlva Spordikool.[viide?] Koolis saab harrastada seitset spordiala: käsipall, võrkpall, kergejõustik, orienteerumine, laskmine, murdmaasuusatamine ja vabamaadlus. "Põlva Spordikooli põhimäärus". Põlva Vallavalitsus. Vaadatud 01.09.2015. http://polvaspordikool.weebly.com/koolist.html (vaadatud 06.11.2017) Kooli koduleht
Rakvere Spordikool

Rakvere Spordikool on spordikool Rakveres aadressil Kastani puiestee 12. Rakvere Spordikool on 1946 asutatud Rakvere Laste ja Noorte Spordikooli õigusjärglane. 1995 nimetati kool ümber Rakvere Spordikooliks. Koolis õpetatakse järgmisi spordialasid: kergejõustik, võrkpall, korvpall (poisid), lauatennis, maadlus, judo ja ujumine. http://www.rakverespordikeskus.ee/index.php?id=14750 (vaadatud 06.11.2017) Koolist Rakvere Spordikeskuse kodulehel
Orava Kultuurimaja

Orava Kultuurimaja on kultuurimaja Võru maakonnas Võru vallas Orava külas. Kultuurimaja tööd juhib kultuuri- ja noorsootöötaja Liina Loosaar. Kultuurimajas tegutsevad järgmised kollektiivid: Orava Kultuurimaja naisrühm Punapõsed, Orava memmede tantsurühm Lustakad, Orava Segakoor. https://web.archive.org/web/20171106222825/http://orava.kovtp.ee/rahva-ja-kulamajad (vaadatud 06.11.2017) https://web.archive.org/web/20171106222806/http://www.rahvakultuur.ee/Orava-kultuurimaja_147?v=181&o=460 (vaadatud 06.11.2017) Kultuurimajast Orava valla kodulehel Kultuurimajast Rahvakultuuri Keskuse kodulehel
Hageri Rahvamaja

Hageri Rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Kohila vallas Hageri alevikus. Rahvamaja struktuuriüksus on Hageri Avatud Noortekeskus ning rahvamaja ruumides tegutseb ka Hageri raamatukogu. Rahvamaja juhataja oli Maria Saarna. 2023. aasta septembrist on rahvamaja juhataja Henri Zibo.Alates 1.juulist 2024 on rahvamaja juhataja Mihkel Juhkam Andok, Stina (29. märts 2022). "Maria Saarna: Rahvamaja töö on nagu üks tohutu lõngakera". Raplamaa Sõnumid. Vaadatud 27. detsembril 2023. "Hageri rahvamaja - Kohila Vallavalitsus". kohila.ee. Vaadatud 16. juulil 2024. Rahvamaja koduleht
Kaiu rahvamaja

Kaiu rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Rapla vallas Kaiu alevikus. Rahvamaja tööd korraldab Aivo Sildvee. Rahvamajas tegutsevad järgmised kollektiivid: Kaiu segarühm, Kaiu naisrühm, Seltsing Elurõõm, Kaiu Poolenisti. http://raplamaa.ee/uldinfo/kultuur/kultuuriasutused/ (vaadatud 06.11.2017) https://web.archive.org/web/20171106224239/http://www.rahvakultuur.ee/Kaiu-Rahvamaja_147?v=186&o=330 (vaadatud 06.11.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Soonurme raamatukogu

Soonurme raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Soonurme külas. Soonurme raamatukogu on Lüganuse raamatukogu haruraamatukogu. Raamatukogu juhataja on Koidu Leppik. https://web.archive.org/web/20171106225925/https://rk.johvi.ee/docs/aruanded15/soonurme.pdf (vaadatud 07.11.2017) https://web.archive.org/web/20171107112213/https://rk.johvi.ee/et/17-kategooria-et-ee-5 (vaadatud 07.11.2017)
Laiuse raamatukogu

Laiuse raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Laiuse alevikus. Raamatukogu juhataja on Helena Avi. Laiuse raamatukogu on esimest korda mainitud 1849, millega see on Eesti vanim rahvaraamatukogu. https://web.archive.org/web/20171106230826/http://www.laiuse.lib.ee/joomla/index.php (vaadatud 07.11.2017) "Laiuse raamatukogu juured ulatuvad juba 170 aasta taha" Vooremaa, 26. oktoober 2019 Raamatukogu koduleht
Planeet (muusik)

Mikk Saar on Tallinnast pärit Eesti elektroonilise muusika produtsent. Ta on olnud ka 1/2 kollektiivist Whirl & Mayer (Mayer) ning koos DJ Slamminiga produtseerivad ühise nimetajaga HeadRead, mille nime alt on lugusid välja antud maineka plaadifirma RAM Recordsi alt ning lisaks Kos.Mos.Music, Absys records jpt. Mikk Saar on lugusid varem välja andnud nimede tagant nagu Drone, Telec, Mik Nevel, Süstem, KOHCTPYKTOP-6. 2010. aastal alustas ta muusikaprojekti "Planeet". Peamiselt loob Mikk Saar "Planeedi" nime all drum'n'bass'i ja dubstep'i stiilis muusikat. 2012. aastal andis ta välja oma esimese albumi "Ajamasin", mis on ühtlasi ka esimene eestikeelne trummi ja bassi album. 2013. aastal nomineeriti "Ajamasin" aasta elektroonikaalbumi kategoorias Eesti Muusikaauhindade galal. "Ajamasin" (2012) "Hüperruum" (2020) Newcomer 2011 Best Producer 2012 Best Dj 2012 Best Track 2012  Best Producer 2013 Best DJ 2013 Best Producer 2014 Best Dj 2014 http://www.efis.ee/et/inimesed/id/20378/ http://www.hooandja.ee/projekt/esimene-eestikeelne-trummi-ja-bassi-album-artistilt-planeet https://www.facebook.com/AudioPlaneet/ https://elu24.postimees.ee/2988719/kodumaine-trummi-ja-bassi-produtsent-planeet-avaldas-uue-singli