laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
André Cournand

André Frédéric Cournand (24. september 1895 – 19. veebruar 1988) oli prantsuse päritolu Ameerika Ühendriikide füsioloog. Cournand õppis Pariisi Ülikoolis meditsiini. 1930. aastal emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse ja sai 1941. aastal Ameerika Ühendriikide kodakondsuse. Enamiku karjäärist oli Cournand Columbia Ülikooli professor ja töötas ka New Yorgi Bellevue haiglas. 1956. aastal sai Cournand koos Werner Forssmanni ja Dickinson Richardsiga südame kateteriseerimise leiutamise eest Nobeli meditsiiniauhinna. "André F. Cournand Biographical". The Nobel Prize. Vaadatud 14. jaanuar 2021. "The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1956". The Nobel Prize. Vaadatud 14. jaanuar 2021.
Hendrikov

Hendrikov (vene keeles Гендриков) oli Leedu päritolu Venemaa aadlisuguvõsa, mis kustus meesliinis 1962. aastal. Hendrikovid olid päritolult Leedu talupojad. Suguvõsaliin algab Simon Leontjevitš Hendrikovaga (1672−1728), kes oli abielus keisrinna Katariina I lihase õe Hristina Samuilovna Skavronskaga (1686−1729). Keisrinna Jelizaveta andis 25. aprillil (vkj) 1742. aastal nende lastele Andrei Simonovitš Hendrikovile (1715−1748), Ivan Simonovitš Hendrikovile (1719−1778), Maria Simonovna Hendrikovale (1723−1756) ja Marfa Simonovna Hendrikovale (1727−1754) krahvitiitli. Suguvõsa suri välja 1962. aastal. Hendrikovid võeti 1830. aasta mais Harkovi kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse. Krahv Ivan Simonovitš Hendrikov (1719−1778), kindral en chef, kavalergardide korpuse šeff Krahvinna Maria Simonovna Hendrikova (abielus Tšoglakova ja Glebova) (1723−1756), keisrinna Jelizaveta soosik, mõisaomanik Liivimaal Krahv Aleksandr Ivanoovitš Hendrikov (1806−1898), rittmeister, tõeline riiginõunik, oberšenk Krahv Dmitri Aleksandrovitš Hendrikov (1831−1898), kindralleitnant Krahv Stepan Aleksandrovitš Hendrikov (1831−1901), tõeline salanõunik, Keiserliku õukonna ülemtseremooniameister, suhkruvabrikant Krahv Vassili Aleksandrovitš Hendrikov (1857−1912), staabirittmeister, ülemtseremooniameister, Voltšanski maakonna aadlimarssal Krahv Pjotr Vassiljevitš Hendrikov (1883−1942), porutšik, kolleegiuminõunik, Kuramaa nominaalne kuberner, viimane Orlovi kuberner, Voltšanski maakonna aadlimarssal Krahvinna Anastassia Vassiljevna Hendrikova (1887−mõrvati bolševike poolt 1918), keisrinna Aleksandra Fjodorovna õuepreili Oberšenk krahv Aleksandr Ivanoovitš Hendrikov (1806−1898) Aleksandra Vassiljevna Balašova (sündinud krahvinna Henrikova) (1882−1919) koos tütrega Õuepreili krahvinna Anastassia Vassiljevna Hendrikova (1887−1918) Anna Aleksandrovna Boldareva (sündinud krahvinna Hendrikova) (1830−1886) Maria Simonovna Glebova (sündinud Hendrikova) (1723−1756) Kuramaa ja Orlovi kuberner krahv Pjotr Vassiljevitš Hendrikov (1883−1942) Ülemtseremooniameister krahv Vassili Aleksandrovitš Hendrikov (1857−1912) Harkovi kubermang: Annenskoje (1860ndad), Grafskoje (1720ndad−1917), Ovinoje Polje (1900ndad), Rubežnoje (praegu Rubižne) (alates 1769), Tšatnei (1900ndad) Kurski kubermang: Arhangelskoje (1860ndad), Voskressenskoje (1860ndad) Долгоруков, Пётр Владимирович. Российская родословная книга. Часть вторая. Санктпетербургь: Печатано вь типографии Эдуарда Веймара, 1855, lk 147. Список дворянских родов Харьковской губернии saidil goldarms.narod.ru. Schwennicke, Detlev. Europäische Stammtafeln. Neue Folge. Bd XXIII. Rund um die Ostsee 1. Frankfurt am Main: Vittorio Klostermann, 2005. Taf. 38. Долгоруков, Пётр Владимирович. Российская родословная книга. Часть вторая. Санктпетербургь: Печатано вь типографии Эдуарда Веймара, 1855. Lk 145-147 [1]. Hendrikovi sugupuu saidil rgfond.ru Hendrikovi suguvõsa genealoogia saidil angelfire.com
Lugnaquilla

Lugnaquilla (iiri keeles Log na Coille ehk 'metsa õõs') on 925-meetri kõrgune mägi Wicklow' krahvkonnas. See on Iirimaa kõrgeim mägi väljaspool Kerry krahvkonda. Wicklow' mäed
Werner Forssmann

Werner Theodor Otto Forssmann (29. august 1904 – 1. juuni 1979) oli saksa arst, Nobeli meditsiiniauhinna laureaat. Forssmann õppis meditsiini Berliini Ülikoolis, mille lõpetas 1929. aastal. Samal aastal katsetas ta iseenda peal südame kateteriseerimist, riskides oma eluga, sest polnud kindel, et kateeter ta veene ei vigasta. Protseduur oli edukas, kuid teda kritiseeriti selle enda peal katsetamise pärast ning Forsmann loobus selle edasiarendamisest. Forsmann astus 1932. aastal NSDAP-sse, tütre sõnul kahetses ta isa seda kogu ülejäänud elu. II maailmasõja ajal teenis Forssmann Natsi-Saksamaa poolel meditsiiniohvitserina ja langes USA vägede kätte vangi. Forssmanni vangilaagris viibimise ajal said südame kateteriseerimisest teada André Cournand ja Dickinson Richards. Cournand ja Richards arendasid seda edasi, et kateteriseerimist saaks kasutada südamehaiguste diagnoosiks ja uurimiseks. 1956. aastal said Cournand, Richards ja Forssmann südame kateteriseerimise leiutamise eest Nobeli meditsiiniauhinna. "Werner Forssmann". Encyclopaedia Britannica. Vaadatud 15. jaanuar 2021. "Werner Forssmann: A Pioneer of Interventional Cardiology and Auto-Experimentation". Mayo Clinic Proceedings. Vaadatud 15. jaanuar 2021.[alaline kõdulink] "The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1956". The Nobel Prize. Vaadatud 15. jaanuar 2021.
Dickinson Richards

Dickinson Woodruff Richards (30. oktoober 1895 – 23. veebruar 1973) oli Ameerika Ühendriikide arst, Nobeli meditsiiniauhinna laureaat. Richards õppis Yale'i Ülikoolis kreeka ja inglise keelt ning lõpetas ülikooli 1917. aastal. Samal aastal astus ta maaväkke ja teenis Prantsusmaal suurtükiohvitserina. 1923. aastal sai ta Columbia Ülikoolist doktorikraadi meditsiinis. Ta asus tööle New Yorgi Presbüteri haiglasse ning hakkas teadustööd tegema koos André Cournandiga. Cournand ja Richards arendasid edasi Werner Forssmanni leiutatud südame kateteriseerimist ning kasutasid seda tsirkulatoorse kollapsi ja südamepuudulikkuse uurimiseks. 1956. aastal said Richards, Cournand ja Forssmann südame kateteriseerimise leiutamise eest Nobeli meditsiiniauhinna. "Dickinson W. Richards Biographical". The Nobel Prize. Vaadatud 15. jaanuar 2021. "Dickinson W. Richards Facts". The Nobel Prize. Vaadatud 15. jaanuar 2021.
Kristjan Vassil

Kristjan Vassil (sündinud 6. märtsil 1977) on eesti teadlane ja endine Tartu Ülikooli teadusprorektor (01.07.2017–31.07.2023). Oma doktoritöö poliitika- ja sotsiaalteadustes kaitses ta 2012. aastal Euroopa Ülikooli Instituudis (Firenze, Itaalia). Johan Skytte poliitikauuringute instituudi vanemteadurina on ta uurinud ja tulemusi publitseerinud Eesti e-valimiste kohta, samuti muid politoloogilisi uuringuid. Tema peamised uuringusuunad on tehnoloogiauuringud, e-riigi majanduslikud ja käitumuslikud mõjud, masinõppe ja tehisintellekti kasutamine avalike e-teenuste prototüüpimisel, valijakäitumine, riigiteadused, poliitikateadused. Lisaks on Kristjan Vassil osalenud mitme valijakompassi väljatöötamisel ja arendamisel. 2009 Robert Schuman Centre for Advanced Studies, e-valijate uuringu asedirektor 2009 üleeuroopalise valimiskompassi the EUProﬁler Eesti meeskonna juht 2010 e-Riigi Akadeemia, akadeemiline nõunik 2011, 2015 Riigikogu valimiste "Valijakompassi" väljatöötamine 2013 kohalike valimiste valijakompassi väljatöötamise projektijuht 2014 üleeuroopalise valimiskompassi EUandI Eesti meeskonna juht 2016 valijakompass USA presidendivalimisteks tehnilise arenduse juht www.societly.com Arvamusblogi Memokraat toimetuse liige Midwest Political Science Association (MPSA) liige American Political Science Association (APSA) liige European Consortium of Political Research (ECPR) liige [1][2] 2023 Tartu Ülikooli suur medal Teadusprorektor Kristjan Vassil Tartu Ülikool Kristjan Vassil ETIS "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 27. oktoobril 2023. Kristjan Vassil Eesti Teadusinfosüsteemis
Tarmo Tamm (keemik)

Tarmo Tamm (sündinud 31. juulil 1974) on eesti keemik. Ta lõpetas aastal 1996 Tartu Ülikooli keemia alal bakalaureusena cum laude ja aastal 1998 keemia alal magistrina cum laude. Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkonnas tehnoloogiainstituudi materjaliteaduse kaasprofessor. Oma doktoritöö kaitses ta 2003. aastal Tartu ülikooli füüsika- ja keemiateaduskonnas. 2020 Tartu Ülikooli aumärk "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Tarmo Tamm (keemik) Eesti Teadusinfosüsteemis
Kõrgtööd

Kõrgtöö on eriettevalmistust nõudev, katusel, mastidel, kõrghoone ehitusel vm kõrges kohas töötamine. Kõrgtöö puhul on inimene ohutust pinnast vähemalt kaks meetrit kõrgemal ja võib kukkudes end vigastada. Näiteks töötades maapinnast kõrgemal, võidakse kukkuda üle objekti ääre, läbi hapra pinnase või maapinnal olevasse auku. Ehitusalpinism on üks kõrgtööde liike, selle töö tegemisel kasutatakse köisligipääsu tehnikaid, selle alla ei lähe järelikult kõrgtööd, millel kasutatakse tellinguid, rippkorve, tõstukeid või platvorme. Tööstusalpinistid ronivad ja laskuvad köite abil. Töökohale laskutakse katuselt, mitte ei tõusta maapinnalt. Arborism Ehitus "Kõrgtöö". Sõnaveeb. Vaadatud 11. veebruaril 2024.[alaline kõdulink] "Mis on kõrgtööd ning ehitusalpinism?". Skyproff OÜ. Vaadatud 15. jaanuaril 2021. "Lumi tuleks katustelt eemaldada enne sula". ERR. 5. veebruar 2021. Vaadatud 5. veebruaril 2021.
Pakirobot

Pakirobot on autonoomne pakke adressaatideni toimetav robotkuller. Eestis on pakirobotite loomisega tegelenud näiteks idufirma Starship Technologies. "Amazon tegi Starshipi pakirobotist pea üks-ühele klooni" digi.geenius.ee
KÕPS

KÕPS on Nõo Keskkooli arvutuskeskuses 1980. aastatel Uuno Puusi osalusel loodud graafiline programmeerimiskeel. Keele ideoloogia pärineb Seymour Papert-ilt, tegu on programmeerimiskeele Logo eesti keelde tõlgitud variandiga. KÕPS-ust arendati hiljem edasi keel ROPS, kus lisaks graafikale sai tegeleda ka arvutustega. mindstorms
The Custom House

The Custom House (iiri keeles Teach an Chustaim ehk 'tollimaja') on 18. sajandil valminud uusklassitsistlik ehitis Iirimaa pealinnas Dublinis. Linna ühes silmapaistvamas hoones asub iiri valitsuse elamumajanduse, kohaliku omavalitsuse ja muinsuskaitse osakond. Hoone asub Liffey jõe põhjakaldal samanimelise kai ääres, sildade Butt Bridge ja Talbot Memorial Bridge vahel.  The Custom House – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Synthronon

Synthronon (kreeka keeles σύνθρονον, mitmuses σύνθρονα synthrona) on poolringikujuline astmeliselt tõusev pingistik, mis asub bütsantsi kirikutes apsiidis altari taga ja oli mõeldud vaimulikele. Synthronon'i keskel asetses piiskopi aujärg (kateeder). Esines idakirikutes kunagistel Bütsantsi aladel (tänapäeva Itaalias, Kreekas ja Türgis), kuid seda leidus ka keskaegsel Venemaal (näiteks Novgorodi Issanda Muutmise kirikus) Mõiste oli tuntud juba vähemalt 5. sajandil. Hästi säilinud synthronon'eid leidub 6. sajandist pärit Bütsantsi kirikutes, näiteks kunagised Püha Irene ja Püha Euphemia kirikud Konstantinoopolis. 8. sajandi autori Pseudo-Germanose järgi sümboliseeris piiskopi tõus synthronon'ile nii Kristuse ohverdust kui ka järgnenud auhiilgust, samuti võrreldi piiskoppi istumas vaimulike keskel Kristusega, kes on ümbritsetud oma õpilastest. Synthronon Johannese basiilikas Ephesoses, Türgi (6. sajand) Synthronon kiriku varemeis Apameias Oronteses, Süüria (6. sajand) Synthronon Al Athrunis, Liibüa (6. sajand) Synthronon Grados Santa Maria delle Grazie kirikus, Itaalia (5. sajand) Synthronon Hagia Eirene kirikus, Istanbul Panagia Ekatontapiliani kiriku altariruum Parosel https://www.merriam-webster.com/dictionary/synthronon
ROPS

ROPS on keele KÕPS Nõo Keskkooli arvutuskeskuses Uuno Puusi osalusel välja töötatud edasiarendus, mis võimaldas lisaks graafilise väljundi loomisele läbi viia ka arvutusi. On väidetud, et keel tugineb suuresti programmeerimiskeele ALGOL süntaksile.
Uuno Puus

Uno Puus-Puuts (sündinud 28. juunil 1956) on eesti tarkvarainsener. Ta lõpetas aastal 1974 Räpina Keskkooli ja aastal 1979 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna rakendusmatemaatika erialal. Ta on osalenud Nõo Keskkooli arvutuskeskuses keelte KÕPS ja ROPS väljatöötamisel ja töötas 1980. aastatel samas koolis arvutiõpetajana. Muu hulgas oli ta Arne Ansperi esimeseks arvutiõpetajaks selles koolis. Aastatel 1989-1992 oli ta Nõo Reaalgümnaasiumi direktor. https://yg.rapina.ee/vilistlased/vilistlased/1963-1978/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. juuni 2021. Vaadatud 15. jaanuaril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Elulugu
Südame kateteriseerimine

Südame kateteriseerimine on meditsiiniline protseduur, millega sisestatakse veresoone kaudu südamesse kateeter. Südame kateteriseerimist kasutatakse südame töö uurimiseks, südameprobleemide avastamiseks ja teatud haigusseisundite ravimiseks. Kateteriseerimine sooritatakse spetsiaalses laboris ning kateetri sisestamiskohas kasutatakse kohalikku tuimastust. Esimese südame kateteriseerimise sooritas 1929. aastal iseenda peal saksa arst Werner Forssmann ning hiljem arendasid seda edasi Ameerika Ühendriikide arstid André Cournand ja Dickinson Richards. Forsmann, Cournand ja Richards said 1956. aastal südame kateteriseerimise väljatöötamise eest Nobeli meditsiiniauhinna. "Cardiac Catheterization". Johns Hopkins Medicine. Vaadatud 15. jaanuar 2021. "Cardiac Catheterization". Mayo Clinic. Vaadatud 15. jaanuar 2021. "During Cardiac Catheterization". National Heart, Lung and Blood Institute. Vaadatud 15. jaanuar 2021. "The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1956". The Nobel Prize. Vaadatud 15. jaanuar 2021.
Jemerson

Jemerson de Jesus Nascimento (sündinud 24. augustil 1992 Jeremoabos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Brasiilia kõrgliiga klubis Atlético Mineiro. Atlético Mineiros asus ta esmakordselt mängima 2012. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2013. aastal ning Brasiilia kõrgliigas oli tema esimeseks mänguks sama aasta 7. juulil toimunud kohtumine Criciúmaga. Esimesed kaks väravat lõi Jemerson Brasiilia kõrgliigas 17. mail 2015 mängus Fluminense vastu. Kokku lõi ta sel hooajal liigas neli väravat ja valiti liiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2016. aasta jaanuaris sõlmis Jemerson viieaastase lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Monacoga. Hooajal 2016–17 tuli ta Monacoga Prantsusmaa meistriks. 2020. aasta novembris sõlmis ta lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Corinthians. 2021. aasta oktoobris naasis ta Prantsusmaa kõrgliigasse, sõlmides kuni hooaja lõpuni lepingu FC Metziga. 2022. aasta juunis liitus ta taas Atlético Mineiroga. Brasiilia jalgpallikoondises tegi Jemerson debüüdi 2017. aasta juunis sõprusmängus Austraalia vastu. Atlético Mineiro Copa Libertadores: 2013 Recopa Sudamericana: 2014 Copa do Brasil: 2014 Campeonato Mineiro: 2013, 2015, 2023, 2024 Monaco Ligue 1: 2016–17 "Jemerson assina com o Corinthians e inicia os treinamentos no CT Joaquim Grava". globoesporte.globo.com. 5.11.2020. Vaadatud 15.1.2021 "Atlético-MG anuncia contratação do zagueiro Jemerson". globoesporte.globo.com. 20.6.2022. Vaadatud 21.6.2022.
Daniel Bovet

Daniel Bovet (23. märts 1907 – 8. aprill 1992) oli Šveitsi päritolu Itaalia farmakoloog, Nobeli auhinna laureaat (1957) Bovet lõpetas 1929. aastal Genfi Ülikooli ning töötas aastatel 1929–1947 Pariisis Pasteuri Instituudis. 1947. aastast töötas ta Istituto Superiore di Sanitàs ja ning 1964. aastal sai ta Sassari Ülikooli professoriks. 1971. aastal sai ta Rooma La Sapienza Ülikooli professoriks. 1982. aastal läks pensionile. Bovet avastas 1937. aastal antihistamiini, mis blokeerib neurotransmitter histamiini ning mida kasutatakse allergiaravis. 1957. aastal sai ta neurotransmittereid blokeerivate ainete avastamise eest Nobeli meditsiiniauhinna. "Daniel Bovet". Encyclopaedia Britannica. Vaadatud 15. jaanuar 2021. "Daniel Bovet Facts". The Nobel Prize. Vaadatud 15. jaanuar 2021.
Lehe tänav (täpsustus)

Lehe tänav on tänava nimi mitmetes Eesti asulates: Lehe tänav Elvas Lehe tänav Haapsalus Lehe tänav Jüri alevikus Lehe tänav Kiiu alevikus Lehe tänav Kiviõlis Lehe tänav Kohtla-Järvel Kukruse linnaosas Lehe tänav Kuressaares Lehe tänav Narvas Lehe tänav Pärnus Lehe tänav Rakveres Lehe tänav Raplas Lehe tänav Räni alevikus Lehe tänav Sindis Lehe tänav Sõmeru alevikus Lehe tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lehe tänav Tartus Lehe tänav Vasalemma alevikus
Supertramp

Supertramp oli briti ansambel, mis asutati Londonis 1970. aastal. Ansambli laulude autorid olid peamiselt Roger Hodgson (laul, klahvpillid, kitarr) ja Rick Davies (laul, klahvpillid). Nende muusikat iseloomustab progressiivse roki ja popmuusika segamine. Nende helikeelele on iseloomulik ka Wurlitzeri elektriklaveri kasutamine. Ansambel tegutses aastatel 1970–1988, 1996–2002, 2010–2011 ja 2015. Suurima edu saavutas ansambel 1979. aastal ilmunud albumiga "Breakfast in America". Nende tuntuimate hittide seas on "The Logical Song", "Breakfast in America", "Goodbye Stranger", "Take the Long Way Home", "Dreamer" ja "Give a Little Bit". Supertramp (1970) Indelibly Stamped (1971) Crime of the Century (1974) Crisis? What Crisis? (1975) Even in the Quietest Moments... (1977) Breakfast in America (1979) ...Famous Last Words... (1982) Brother Where You Bound (1985) Free as a Bird (1987) Some Things Never Change (1997) Slow Motion (2002) https://www.supertramp.com
Wexfordi sadam

Wexfordi sadam (iiri keeles Cuan Loch Garman) on Iirimaa kagupoolseima linna Wexfordi sadam Slaney jõe suudmelahe ääres. Ajalooliselt on see olnud Iiri mere üks tähtsamaid sadamaid. Rosslare'i sadam
Võsalõikur

Võsalõikur (tuntud ka kui võsasaag) on mootoriga aia- või metsatööriist, mida kasutatakse umbrohu, väikeste puude ja muu lehestiku lõikamiseks. Võrreldes trimmeriga on sellele suurem mootor. Võsalõikur võimaldab lõigata kohtadest, kus muruniiduk või murutraktor ligi ei pääse. Eri tööde jaoks on võimalik võsalõikurile kinnitada erinevaid terasid, kettaid ja trimmipäid. Võsalõikur koosneb järgmistest osadest: käepide; mootor, mida hoitakse keha lähedal; võll, mille kaudu jõud edasi kantakse; pöörlev lõikepea varda vastand otsas mootori suhtes. Mootoreid on kolme põhitüüpi: kahe- või neljataktiline bensiinimootor, mida kasutatakse võimsamatel mudelitel; juhtmeühendusega mootor; juhtmevaba elektrimootor, mis töötab akuga. Madalama klassi mudelitel on kasutusel kõver võll, mis sarnaneb trimmeri omaga. Keskklassi mudelitel on kasutusel sirge võll, millel asub reduktor varre lõikavas otsas. Tippklassi mudelitel on kasutusel sirge "lõhestatud" võll lahtiühendamiskohaga poole võlli pealt, mis võimaldab lõikepea asendada teiste tarvikutega. Käepidemed varieeruvad sõltuvalt võsalõikuri kaalust ja suurusest. Suuremad ja võimsamad lõikurid kasutavad jalgratta käepidemeid (käepidemed mõlemal pool võlli) ja väiksematel seadmetel kasutatakse võlli külge kinnitatud D-kujulist käepidet. Raskemad saed vajavad ohutuse tagamiseks ja väsimuse ennetamiseks tavaliselt rakmeid. Rakmeid vajavatel lõikuritel on rakmete kinnitamiseks mitu pesa, et oleks võimalik reguleerida vastavalt inimesele sae tasakaal. Lõikepeade hulka kuuluvad järgmised: kolmikpea, nelikpea, trimmipea, ketas jne. Paljudel võsalõikuritel on võimalik trimmipäid vahetada. Trimmipea kaitse on kinnitatud võlli külge, et vähendada vigastusi operaatorile. "Use of chain flail/non standard cutting attachments on brush cutters". Vaadatud 21.01.2021. anton@brushdestructor.com (17. august 2018). "Types of Brush Cutter Engines". brushdestructor.com. Vaadatud 27.01.2021. "BLADE MODELS".
Rosslare Europort

Rosslare Europort (iiri keeles Europort Ros Láir) teenindab Iirimaad mereterminalidega. Wexfordi krahvkonna külal Rosslare Harbour on ühendus Bilbaoga, Cherbourg-Octeville'iga ja Dunkerque'iga ning Fishguardiga ja Pembroke Dockiga. Sadamal on Iiri merest üle Saint George'i väina vahetu pääs Keldi merre. Iarnród Éireann
Nuctech

Nuctech on Hiina ettevõte, mis müüb ja käitab veoste ja inimeste läbivalgustussüsteeme. Ettevõtte loodi 1997. aastal Tsinghua Ülikooli juures pärast seda, kui Hiina RV valitsus oli käskinud ülikooli teadlastel välja arendada kiirguspõhised läbivalgustusseadmed, mis olid just kasutusse jõudnud Euroopas. Kuni 2008. aastani juhtis ettevõtet endise Hiina Rahvavabariigi presidendi Hu Jintao poeg Hu Haifeng, kes siirdus hiljem poliitikasse. 2020. aasta alguses võttis selle ametlikult üle Hiina Riikliku Tuumakorporatsiooni (CNNC) varahalduse haru. Ameerika ühendriigid lisasid ettevõtte 2020. aasta detsembris julgeoleku kaalutlustel majanduse musta nimekirja. Eesti-Venemaa piiril on kasutusel viis Nuctechi läbivalgustussüsteemi. Nende seas on statsionaarsed seadmed Narva raudteepiiripunktis, Luhamaa piiripunktis ja Koidula piiripunktis ning kaks mobiilset seadet Narvas. Investeeringu kogumaht oli 10,1 miljonit eurot. Lisaks on Tallinna lennujaamas alates 2020. aastast kaks Nuctechi seadet. Kui Leedu riiklik lennujaamade operaator Lietuvos Oro Uostai soovis aga 2021. aastal paigaldada Nuctech pagasiröntgeni seadmed Leedu lennujaamadesse, siis keelas selle ära strateegiliselt oluliste ettevõtete tehinguid kontrolliv valitsuskomisjon, mis pidas seda ohuks riigi julgeolekule. Didi Kirsten Tatlow: Lühidalt. Hiina tehnoloogiline tõus ja selle mõju globaalsele julgeolekule Nuctechi näitel Eesti Välispoliitika Instituut, Jaanuar 2021 "Narva raudteepiiripunkt saab uue läbivalgustusseadme" Õhtuleht, 31. mai 2018 "Piiri ületavaid sõidukeid valgustavad läbi Hiina riigifirma röntgenseadmed" ERR, 17. veebruar 2024 "Leedu valitsus ei luba Hiina seadmestikku lennujaamadesse" ERR, 29. jaanuar 2021 Koduleht
Kuningviu

Kuningviu (Buteo regalis) on viu perekonda kuuluv röövlind. Liik elutseb eelkõige Vaikse ookeani poolsetel Põhja-Ameerika sisealadel, peamiselt Kaljumäestiku ümbruses.
Habekotkas

Habekotkas (Gypaetus barbatus) on linnuliik haugaslaste sugukonnast, habekotka perekonna ainuke liik. Habekotkas on üks suurimaid lennuvõimelisi linde, tema tiibade siruulatus on kuni 2,9 m ja kaal 4,5–7,2 kg. Linnu levila ulatub Lõuna-Euroopast Aafrika, Kesk-Aasia ja Himaalajani. Asustab mägiseid alasid, pesitseb kaljudel, lendleb vähese taimestiku ja püsiva lumikatteta lausk- ja kiltmaade kohal. Habekotkas toitub peaaegu ainult raipest, sealhulgas luudest ja luuüdist. Kurnas on 1–2 muna, mille haudeaeg on 53–58 päeva. Koorub vaid 1 poeg, kes saab suguküpseks 7-aastaselt. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2021. Vaadatud 15. jaanuaril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Habekotkas andmebaasis eElurikkus
Korvkapiteel

Korvkapiteel on ühtlaselt laienevate kergelt kumerate külgedega tagurpidi tüvipüramiidi kujuga või kumerkülgse tüvikoonuse kujuline kapiteel, iseloomulik Bütsantsi arhitektuurile ja Armeenia kirikutele. Kapiteel oli enamasti kaetud pitsilise stiliseeritud taimdekooriga, põimornamendiga või harva figuraalsete motiividega. Kohati on kirjanduses nimetatud korvkapiteelideks ka romaani kapiteele, mis on kaetud punutist meenutava reljeefse dekoori või põimornamendiga. Voluutidega korvkapiteel Hagia Sophia kirikus Bütsantsi korvkapiteel Euphrasiuse basiilikas Porečis Lainjate külgedega korvkapiteel Ravenna San Vitale basiilikast Korvkapiteel Zvarthnotshi katedraali varemeis Rekonstrueeritud kapiteel Zvarthnotshis Kopti kapiteel Antinoöpolise nekropolist, 313.-640. aastad]] Põimornamendiga romaani kapiteelid, 12. sajand. L'Hôpital Saint Blaise'i kiriku peaportaal San Salvador de Leyre kloostrikiriku lääneportaali kapiteel, 12. sajand https://www.merriam-webster.com/dictionary/basket%20capital https://www.wga.hu/frames-e.html?/html/zearly/1/1sculptu/capitals/6coptic1.html Bütsantsi ja romaani korvkapiteelid pildipangas akg-images.com Das Korbkapitell. - W. von Alten. Geschichte des Altchristlichen Kapitells. Delphin-Verlag München-Leipzig, 1913. lk 45–57