laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
KESTA

Keskkonnakaitse ja -tehnoloogia teadus- ja arendustegevuse programmi KESTA viis ellu 1. aprillist 2010 Sihtasutus Archimedese Teaduskoostöö Keskus ning 1. märtsist 2012 Eesti Teadusagentuur. Programm lõppes 31. oktoobril 2015. Partnerid olid Tartu Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Ülikool, Tartu Observatoorium, Eesti Maaülikool, Cybernetica AS, Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut ja Eesti Biokeskus. Programmi tulemused on kajastatud teaberaamatus „Keskkonnakaitse ja -tehnoloogia teadus- ja arendustegevuse programmi teaberaamat 2010–2015“. Programmi rahastati Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest. Saavutada keskkonnakaitse ja -tehnoloogia prioriteetsetes valdkondades tulemused, mis võimaldaksid anda riigile adekvaatset teaduslikult põhjendatud informatsiooni, mida saab rakendada otsustusprotsessides ja poliitikakujundusel; tagada sidusus ja teaduslik tugi Eesti teaduse infrastruktuuride teekaardi objektide terviklikul väljaarendamisel; analüüsida riiklike ja akadeemiliste keskkonna-infosüsteemide sidusust eesmärgiga toetada elurikkuse informaatika ning kliima- ja keskkonnamuutuste uuringuid; töötada välja teaduspõhised prognoosid kiireks ja täpseks ohule reageerimiseks. 2011–2015 viidi programmi tegevusi ellu nelja alategevuse abil: Rakendusuuringute toetamine keskkonnakaitse ja -tehnoloogia prioriteetsetes suundades. Elluviidud projektid olid „Looduskaitse rakendusuuringud (LOORA)“, „Eesti kliima ja keskkonnaseisundi võimalike muutuste hindamine atmosfääri-, mere- ja jõgede äravoolu dünaamiliste mudelite tulemuste põhjal (EstKliima)“, „Bioloogiliselt raskesti lagunevate ainete kõrvaldamine reoveest füüsikalis-keemiliste ja bioloogiliste meetoditega vesikeskkonna saastekoormuse vähendamiseks (CHEMBIO)“ ning „Elussüsteemide dünaamika loodushoiu kontekstis (EDULOOD)“ Keskkonnakaitse ja -tehnoloogia valdkonnaga seotud Eesti teaduse teekaardi infrastruktuuri objektidega kaasneva teadustegevuse toetamine. Elluviidud projektid olid „Eesti veekeskkonna observatoorium (VeeOBS)“ ja „Eesti Keskkonnaobservatooriumi biosfääri ja atmosfääri alane teadus- ja arendustegevus (BioAtmos)“ Riiklike ja akadeemiliste keskkonna-infosüsteemide sidususe analüüsimine ja analüütilise võimekuse arendamisprojektide toetamine elurikkuse informaatika ning kliima- ja keskkonnamuutuste uuringute toetamiseks. Elluviidud projekt „Elurikkuse, mulla ja maapõue andmesüsteemide geoinformaatiline arendus (ERMAS)“ Teaduspõhiste prognooside väljatöötamine kiireks ja täpseks ohule reageerimiseks. Elluviidud projekt „Teaduspõhiste prognooside väljatöötamine ja riskide kvantifitseerimine kiireks ja täpseks ohule reageerimiseks Eesti maismaa, veekogude, ranniku ja õhustiku kontekstis (TERIKVANT)“. https://www.etag.ee/rahastamine/programmid/loppenud-programmid/kesta/ Keskkonnakaitse ja -tehnoloogia teadus- ja arendustegevuse programmi teaberaamat 2010–2015
Kontaktõpe

Kontaktõpe (ingl contact learning, contact teaching) on õppekeskkonnas (sh e-õppes) toimuv õppetöö, milles osalevad korraga nii üliõpilane kui ka õppejõud. Kontaktõpe on loeng, seminar, praktikum, laboratoorne töö, individuaaltund vm õppetöö vorm, mis võimaldab saavutada õpiväljundeid. Kontaktõpe on iseseisva õppe vastand. Iseseisva õppe (töö) käigus omandab õppija õpiväljundite saavutamiseks vajalikud teadmised iseseisvalt, järgides õppejõu antud juhiseid. Kontaktõpe põhineb õppijate ja õpetaja vahetul suhtlusel õppekeskkonnas. Õppekeskkond võib olla nii füüsiline kui ka virtuaalne. Eristada võib auditoorset ja veebipõhist kontaktõpet. Auditoorse kontaktõppe korral suhtlevad õppija ja õppejõud samas füüsilises ruumis (nt klassiruum, labor), seevastu veebipõhise kontaktõppe korral toimub suhtlus e-õppe keskkonnas (nt Moodle). Kontaktõppe keskne tunnus on vahetu suhtlus. Olenemata õppekeskkonnast peab see suhtlus olema sünkroonne. Kui õppetöö toimub füüsilises keskkonnas, eeldab see õppija ja õppejõu suhtlust (see, kui õppejõud jätab õppija(d) üksi klassiruumi iseseisvat tööd tegema, ei liigitu kontaktõppeks). Kui õppetöö toimub virtuaalses keskkonnas, liigitub kontaktõppeks vaid see osa, milles kasutatakse sünkroonse suhtluse vahendeid. Need on reaalajas kasutatavad vahendid, nt MSN, Skype, veebipõhise õpikeskkonna jututuba, Horizon Wimba vahendid, seevastu nt veebipõhise õpikeskkonna foorum ja e-post liigituvad asünkroonsete vahendite hulka. eRT Kõrgharidusstandard §5 Riigi Teataja Hariduse ja kasvatuse sõnaraamat (2014). Eesti keele Sihtasutus. http://www.eki.ee/dict/haridus/index.cgi?Q=kontakt%C3%B5pe&F=M&C06=en Siilivask, R. (2013). Õpingud virtuaalses keskkonnas, kontaktõpe ja iseseisev töö e-õppes. – E-õppe uudiskiri. https://uudiskiri.e-ope.ee/2013/11/04/opingud-virtuaalses-keskkonnas-kontaktope-ja-iseseisev-too-e-oppes/ Villems, A. jt (2013). Juhend kvaliteetse e-kursuse loomiseks. Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus. https://web.archive.org/web/20181112181603/https://sisu.ut.ee/sites/default/files/juhendid/files/e-kursuse-juhend.pdf
Kazõm

Kazõm (vene keeles Казы́м) on jõgi Venemaal Lääne-Siberis Handi-Mansimaal, mis voolab läbi Lääne-Siberi madaliku ja on Obi lisajõgi. Jõgi on 659 km pikk ja selle valgla on 35 600 km². Kazõmi vasakul kaldal asub Belojarski linn, mis on ühtlasi Belojarski rajooni keskus. Kazõmi sõda http://textual.ru/gvr/index.php?card=199178
Liškiava

Liškiava on küla (endine alev) Leedus Varėna rajooni territooriumil Merkinė vallas. Küla asub Nemunase ääres ja jääb Dzūkija rahvuspargi aladele. Jõe ääres asub Liškiava paljand. Vaatamisväärsusteks on veel aastal 1772 valminud Kolmainu kirik ja dominiiklaste kloostri hoonetekompleks. Küla juures asub linnamägi, mille kõrgus on 30 meetrit, pindala 100x50 meetrit. See võeti kasutusele kolmandal sajandil enne Kristust ja oli kasutusel IX sajandini. XIV sajandi alguses ehitati linnamäele kivist linnus. See oli üks Nemunase kaitseks rajatud linnustest, mis oli kasutusel XV sajandini. Grünwaldi lahingu järel jäi see tühjaks, säilinud on vaid selle edelatorni jäänused. Külast idas asub Liškiava hiiemägi, millel kõrgust 20 meetrit. Sellel asub kohalikes rahvajuttudes kajastatud kivi. Ristisõdijad püstitasid sellele mäele aastal 1387 kiriku. Puidust kirik rajati sinna ka XV sajandi teisel poolel, ent see põles XVI sajandi keskpaigas maha. XVII sajandil rajas Liškiava omanik Mikołaj Frąckiewicz-Radzimiński sinna oma häärberi, ent sajandi lõpus põles maha ka see hoone. Küla ise tekkis XV sajandil, mil ristisõdijad ei kujutanud endast selle piirkonna asunikele enam ohtu. Sajandi teisel poolel rajati ka Liškiava mõis, mille omanikuks oli Mihhail Glinski. Aastal 1644 loodi sealse kiriku juurde ka kihelkond. Aastal 1684 läks Liškiava Sejny dominiiklaste valdusse. Aastail 1704–1741 valmisid nii kloostri hooned kui ka kivist kirikuhoone. Ühtlasi kujunes Liškiava aleviks. XVIII sajandi teisel poolel asusid sinna dominiiklaste palvel elama ka juudid. Poola jagamisel läks Liškiava Preisimaa valdusse, kujunedes idapoolseimaks Preisimaa asulaks. Aastal 1914 alev põles. Esimese maailmasõja järel asus Liškiava Poola piiri ääres, aastail 1939–1940 aga Valgevene NSV piiri ääres. Aastal 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväelased seal ligi 200 juuti. Sõja järel muudeti Liškiava külaks, Nõukogude võimu esindajad küüditasid 36 küla elanikku. Nõukogude perioodil oli Liškiava kohaliku kolhoosi keskasulaks. Hiiemägi Katoliku kirik Liškiava klooster Liškiava Liškiava linnamägi Linnusetorni varemed 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 11.11.2018. Gintautas Zabiela. Liškiavos piliakalnis. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. XIII (Leo-Magazyn). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008. 452 lk. Jonas Balčiūnas. Liškiavos alkakalnis. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. XIII (Leo-Magazyn). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008. 452 lk. Švč. Trejybės parapija Holocaust Atlas of Lithuania Küla portaalis vietoves.Lt
Swartruggens

Swartruggens on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Kgetlengrivieri vallas. Swartruggens on asutatud 1875. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Swartruggensi elanikest valgeid 52,36%, mustanahalisi aafriklasi 39,56%, India või Aasia päritolu inimesi 5,49%, värvilisi 1,83% ja teisi 0,81%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 57,36% inimesi, tsvana keelt 21,84%, inglise keelt 14,14% ja suulu keelt 1,68%. Swartruggens West Coast https://census2011.adrianfrith.com/place/663004
Maag Konservitööstus

Maag Konservitööstus oli 1998–2016 tegutsenud Eesti aktsiaselts, mis tootis ja turustas lihakonserve, sous vide'e tooteid ja valmistoite. Ettevõtte kuulus kontserni Maag Grupp. Ettevõtte peakontor asus Lääne-Viru maakonnas Rakveres. Ettevõtte tooteid müüs Eesti turul edasi Rannarootsi Lihatööstus. Ettevõtte tuntuimad kaubamärgid olid Rannarootsi ja Frank Pott. http://www.rannarootsi.ee/ettevottest/maag-konservitoostus (vaadatud 11.11.2018) Ettevõttest Rannarootsi Lihatööstuse kodulehel
Painküla tärklisetehas

Painküla tärklisetehas (ka Painküla tärklisetööstus) oli aktsiaselts Jõgeva maakonnas Painkülas. Ettevõtte põhitoodang oli modifitseeritud tärklis, samuti toodeti seal kartulikrõpse. Ettevõtte tehas rajati väliskapitali abil 1990. aastate algul. Ettevõte kustutati Äriregistrist 2004. Noppeid maakonnalehtedest: Painküla tärklisetehas, Maaleht, 9. jaanuar 1992 Noppeid maakonnalehtedest: Painküla tärklisetehas, Maaleht, 9. jaanuar 1992
Leeudoringstad

Leeudoringstad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Kenneth Kaunda ringkonnas Maquassi Hillsi vallas. Leeudoringstad on asutatud 1920. aastal. 17. juulil 1932 plahvatas Leeudoringstadi raudteejaamas 320 kuni 330 tonni dünamiiti. Linn sai plahvatuse tagajärjel rängalt kannatada, hukkus 5 inimest. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Leeudoringstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 77,38%, valgeid 20,10%, värvilisi 1,35%, India või Aasia päritolu inimesi 0,79% ja teisi 0,38%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 57,03% inimesi, afrikaani keelt 21,80%, sotho keelt 10,41%, koosa keelt 4,11%, inglise keelt 2,36%, suulu keelt 1,19% ja ndebele keelt 1,07%. Leeudoringstad Toursim North West Leeudoringstad in North West SA Klerksdorp https://census2011.adrianfrith.com/place/678008
History (telekanal)

History (1995–2008 The History Channel) on Ameerika Ühendriikide telekanal, mida omab A&E Networks. Kanal näitas algselt ainult ajaloolisi dokumentaalfilme ja -saateid, kuid hiljem hakati näitama erinevaid tõsielusaateid ja muud mitteajaloolist sisu. Mitmed teadlased, ajaloolased ja skeptikud on kanalit kritiseerinud saadete "Iidsed tulnukad", "UFO Hunters" jm tõttu, mida peetakse pseudoajalugu ja -teadust propageerivateks.
Peipsi Kalatööstus

Peipsi Kalatööstus on Eesti osaühing, mis toodab erinevaid kalatooteid, sealhulgas kalakonserve ning kuivatatud ja vinnutatud kala. Ettevõtte peakontor asub Jõgeva maakonnas Tiheda külas.[viide?] Ettevõtte omanik ja juht on Ilja Bõstrov. Ettevõte kanti Äriregistrisse 2000. https://www.vooremaa.ee/peipsi-kalatoostus-tootab-kohalikule-turule/ (vaadatud 11.11.2018) https://www.vooremaa.ee/peipsi-kalatoostus-tootab-kohalikule-turule/
Rannarootsi Lihatööstus

Rannarootsi Lihatööstus on Eesti kapitalil baseeruv aktsiaselts, mis toodab ja turustab lihatooteid. Ettevõte kuulub kontserni Maag Grupp. Ettevõtte tehased asuvad Läänemaal ja Virumaal. Ettevõte asutati 1994. Ettevõttes töötab umbes 190 inimest. 2013. aastal omandati Soome lihatööstus Pouttu OY. http://rannarootsi.ee/ettevottest (vaadatud 11.11.2018) Meist Maag Grupp Koduleht
Siimusti Savikoda

OÜ Siimusti Savikoda on Eesti keraamikaettevõte, mis tegutseb Jõgeva maakonnas Siimusti asulas. Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1886, mil kohalik talumees Joosep Tiiman pani aluse kohalikule savitööstusele, millest sai peagi Eesti suurim keraamikaettevõte. 1913 arvestati Siimusti savitööstus Venemaa suurettevõtete hulka. https://www.vooremaa.ee/soliidses-eas-siimusti-savitoostus-pusib-konkurentsis/
Thriller (The Boondocks)

"Thriller" on Eesti indie rock'i ansambli The Boondocks teine album, välja antud aastal 2016. Album produtseeriti Neat Beat stuudios, Pärnus. Plaadi produtsentideks olid Erko Niit ja Karl Kevad. Albumi singlitele "U and Me" ja "Loopy Lizard" ilmusid ka muusikavideod. Albumil teeb kaasa kitarrist Marek Talts. "Incognito" "Retroactive" "U and Me" "Whiskers" "Loopy Lizard" "The Goldsmith" "Big Black Heart" "Let Nobody Know" "Full Time Loser" "Widowmaker" "For the Old Glow" "Paradise 94"
1885

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1881 | 1882 | 1883 | 1884 | 1885 | 1886 | 1887 | 1888 | 1889 | ► | ►► 1885. aasta (MDCCCLXXXV) oli 19. sajandi 85. aasta. Aprillis-mais valiti Eestimaa kuberneriks range slavofiil vürst Sergei Šahhovskoi ja Liivimaa kuberneriks kindral Mihhail Zinovjev. Augustis tagandati ametikohalt Tallinna ja Riia linnapea, kes keeldusid kasutama vene keelt asjaajamiskeelena. 26. september (vkj 14. september) – ilmus Venemaa Ministrite Komitee asjadevalitsuse ringkiri, mis sätestas Balti kubermangudes venekeelse asjaajamise ja kirjavahetuse. Novembris sai Venemaa justiitsministriks Nikolai Manassein, kes pidi kehtestama Vene kohtu- ja politseikorralduse Balti kubermangudes. 10. detsember (vkj 28. november) – Eestimaa, Liivimaa ja Kuramaa luteri usu talurahvakoolid ja õpetajate seminarid allusid nüüdsest Venemaa Rahvahariduse Ministeeriumile. Ilmuma hakkas "Laulu- ja mängu-leht". Peterburi Jaani kiriku juurde loodi Eesti Kooli Selts. ... 5. september – kütusetankuri leiutaja Sylvanus Bowser müüs oma esimese bensiinipumba Indiana osariigis asuva teenindusjaamale. 25. jaanuar – Christjan Arro, eesti põllumajandustegelane ja poliitik 26. jaanuar – Adalbert Lübeck, Arstide Koja esimees 7. veebruar – Sinclair Lewis, ameerika kirjanik 12. aprill – Robert Delaunay, prantsuse maalikunstnik 17. aprill – Karen Blixen, taani kirjanik 24. aprill - Helge Kjellin, eesti ja rootsi kunstiteadlane 30. mai – Villem Grünthal-Ridala, eesti luuletaja ja tõlkija 24. juuni – Aleksander Sipelgas, eesti kirjanik ja tõlkija 26. juuli – André Maurois, juudi soost prantsuse kirjanik 11. september – David Herbert Lawrence, inglise kirjanik 7. oktoober – Niels Bohr, Taani füüsik, Nobeli auhind 1922 30. oktoober – Ezra Pound, ameerika luuletaja, muusik, kriitik 11. november – George S. Patton, USA sõjaväelane ja väejuht 24. november – Theodor Altermann, eesti näitleja ja lavastaja 27. november – Liviu Rebreanu, rumeenia kirjanik 22. mai – Victor Hugo, prantsuse kirjanik 23. juuli – Ulysses S. Grant, USA 18. president Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 151–152
How to Build a Love Bomb

"How to Build a Love Bomb" on Eesti indie rock'i ansambli The Boondocks kolmas stuudioalbum. See anti välja 2018. aasta 8. oktoobril. Lisaks bändiliikmetele teevad plaadil kaasa kitarristid Erko Niit ja Marek Talts ning trummar Tiit Kevad. Albumi esimene singel "Plastic Century" saavutas Raadio 2 aastahiti edetabelis 9. koha ning loo muusikavideo valiti Eesti Muusikavideote 2017. aasta edetabelis II kohale. Koostöös Raadio 2-ga avaldati 5. novembril Raadio I stuudios salvestatud sessioon, kus bänd esitas uue plaadi materjali. Album valiti ka Raadio 2 nädala plaadiks. Muusikavideod on ilmunud singlitele "Plastic Century", "That '60s Song" ja "That's Why". 2018. aasta Raadio 2 Aastahiti galal valiti album "Aasta albumiks" ning singel "That '60s Song" jõudis edetabelis 5. kohale. "The Backdoor Method" – 3:59 "She Took a Bite from the Apple" – 3:17 "Ultimate Couple" – 3:46 "That's Why"– 2:11 "St. Bougie"– 4:12 "Shadowplay" – 3:37 "Daydreaming…" – 3:10 "That '60s Song"– 3:05 "How to Build a Love Bomb" – 3:14 "Plastic Century" – 3:58 "Bystanders" – 4:22 "Changing (Bonus Track)" – 3:02
Maria Valdma

Maria Valdma (sündinud 19. augustil 1973) on eesti ehtekunstnik. Maria Valdma lõpetas 1996. aastal Eesti Kunstiakadeemia metallikunstnikuna, 2000. aastal kaitses magistritöö ja sai magistrikraadi. Maria liitus 1996. aastal kunstirühimitusega F.F.F.F., millest sai platvorm tema praegusele loomingulisele tegevusele. Näitustel on kunstnik osalenud 1994. aastast - nii individuaalselt kui F.F.F.F. koosseisus, muu hulgas Eestis, Soomes, Rootsis, Taanis, Hollandis, Ungaris, Saksamaal, Belgias, Iirimaal, Hiinas, Koreas ja USAs. Loetelus on neli isikunäitust. Ta on filmi "Linnutiivul oled sa siit läbi läinud (Leili Kuldkepp)" (2000), režissöör. 2006. aastast töötab galeristina HOP galeriis. 2001–2012 töötas Rocca al Mare koolis kunstiõpetajana. 2002. aastast kuulub Eesti Kunstnike Liitu, 2009. aastast kunstirühmituse KAM kartell liige. Eesti Kultuurkapitali aastapreemia rühmitusega F.F.F.F. (2002) A-galerii aastapreemia (2009) Noor Ehe stipendium (2016) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. november 2018. Vaadatud 12. novembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.mariavaldma.com/curriculum/ https://kulka.ee/sihtkapitalid/kujutav-ja-rakenduskunst/aastapreemiad/2001-2010 http://nef.ee/sa-noor-ehe-stipendiumi-2016-palvisid-katrin-beljaev-ja-maria-valdma/ Maria Valdma koduleht Evely Kink. "Väärtuslik minimalism" Ajakiri Mari, veebruar 2014 "Näitusel näeb Maria Valdma uusimat ehteseeriat" Eesti Päevaleht, 19. september 2016 "Sihtasutuse Noor Ehe stipendiumi 2016 pälvisid Kätrin Beljaev ja Maria Valdma" Eesti Päevaleht, 13. oktoober 2016
Toivo Paikre

Toivo Paikre (1936 aastani Pormann; 22. aprill 1933 Tallinn – 11. veebruar 2017 Tallinn) oli eesti insener, raadioentusiastist[viide?] ja tehnikakirjanik. Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna tööstusettevõtete ja -seadmete elektrivarustuse erialal. Toivo Paikre suri 11. veebruaril 2017 Tallinnas ja ta maeti 15. aprillil 2017 Rahumäe kalmistule. Toivo Paikre isa oli kirjanik ja õpetaja Evald Paikre, vend transporditehnika insener ja kirjastaja Enno Paikre ning vanaisa poliitik Aleksander Paikre. "Otstarve pühendab abinõu" 1972 "Võitlus iseendaga" 1974 “Pingeotsijad” 1976 "Raadiopuu" – viieosaline raadio järjejutt, 1996 "Elektropuu" (2007) "Elektropuu II" (2010) TTÜ lõpetajad 1918–2006 https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=61628
Christian August Lorentzen

Christian August Lorentzen (10. august 1749, Sønderborg – 8. mai 1828, Kopenhaagen) oli taani kunstnik, Martinus Rørbye mentor. Aastatel 1809–1810 oli ta Kuningliku Taani Kunstiakadeemia direktor. Lindanise lahingus (Tallinna all) ilmutunud Dannebrogi ristilipp Uusklassitsism
FM-raadioringhääling

FM-raadioringhääling on raadioringhäälingu vorm, mis põhineb sagedusmodulatsiooni (inglise keeles frequency modulation, lühend FM) kasutamisel. Sagedusmodulatsiooni leiutas 1933. aastal Ameerika insener Edwin Armstrong, kes viis läbi ulatuslikud katsetused selle raadioringhäälingus kasutusele võtmise kasulikkuse tõestamiseks. Pärast tema tehtud katsetusi võetigi FM-raadioringhääling kasutusele kui AM-raadioringhäälingust tunduvalt parema kvaliteediga heli ülekannet võimaldav meetod. Pärast Teist maailmasõda, eriti aga 1950. aastatel toimuski raadioringhäälingus massiline üleminek FM-saatjatele, sest nende heli edastamise kvaliteet oli oluliselt parem AM-saatjatega saavutatavast, kuigi teoreetiliselt võis ka AM-ringhääling tagada küllalt hea (Hi-Fi) heli kvaliteedi, vähemalt vastuvõtjate poolel. FM-raadioringhäälingu edu tagas peale sagedusmodulatsiooni põhimõtteliselt suurema häirekindluse veel üleminek kõrgematele kandevsagedustele (meeterlainete ehk ultralühilainete diapasooni) ja seal helisageduste alast tunduvalt laiema sagedusriba kasutamine iga saatja jaoks (laiusega sadades kilohertsides, sagedusdeviatsiooniga kuni 75 kHz). Helisignaali ülekande signaali-müra suhte suurendamises andis olulise osa juurde ka kõrgemate helisageduste jaoks sagedusliku eelmoonutuse (pre-emphasis) kasutuselevõtmine. Eriti oluline oli stereofoonilise signaali edastamise viisi standardiseerimine FM-ringhäälingus 1961. aastal, mis suurendas veelgi FM-ringhäälingu eeliseid AM-ringhäälingu ees, kus ühtse standardini ei jõutudki. Eestis alustati FM-raadioringhäälingu saateid 1956. aastal, stereofooniliselt (nn polaarmodulatsiooni meetodil) alates 1961. aastast ja kvadrofooniliselt alates 1977. aastast. Eestis algas stereofooniliste raadivastuvõtjate tootmine 1969. aastal (Estonia Stereo), kuigi valmisolek selleks oli olemas alates radioolast Estonia-3. Alanud aastatuhandel on toimumas üleminek FM-raadioringhäälingu pealt digitaalsele raadioringhäälingule, kuid sedapuhku mitte niivõrd tehnilise kvaliteedi pärast, kuivõrd digitaalse programmiedastuse muude eeliste tõttu. Analoogiliselt omaaegsele üleminekule AM-raadioringhäälingult FM-raadioringhäälingule on ka siin üleval küsimus raadioringhäälingust kui elanikkonna teavitamise vahendist (loodus)katastroofi või ründamise olukorras elanikkonnakaitse eesmärkidel.
Reduktsioon (keemia)

Reduktsioon ehk redutseerumine (vananenud termin: taandamine) on redoksreaktsiooni käigus oksüdeerijaga toimuv protsess, mis seisneb selles, et ta liidab endaga elektrone. Protsessi käigus väheneb keemilise elemendi (oksüdeerija) oksüdatsiooniaste. Oksüdatsioon Tamm, L., Tamm, T. & A. Tuulmets, 2009. Keemia mõisted gümnaasiumile (eesti-vene-eesti sõnastik). Tartu Ülikooli Kirjastus EE 3. köide, 1988.
Koffiekraal

Koffiekraal on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Moses Kotane vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Koffiekraali elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,30%, India või Aasia päritolu inimesi 0,30%, värvilisi 0,16% ja teisi 0,26%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 95,61% inimesi, viipekeelt 1,10% ja inglise keelt 1,03%. https://census2011.adrianfrith.com/place/664082
Joaveski papivabrik

Joaveski papivabrik (ka Joaveski paberivabrik) oli papivabrik Harju maakonnas Joaveski külas Loobu jõel. Ettevõte töötas papivabrikuna 1899.–1930. ja 1941.–1994. aastatel. Alates 2001. aastast tegutseb tehase ruumides Joaveski hüdroelektrijaam. Loobu jõel Joaveski joa ja praeguse küla lähedal on asunud vesiveskid vähemalt alatest 1510. aastast. 1899. aastal ostis vabriku krundi ära Rakvere kreisi Aaspere, Hõbeda, Loobu ja Vatku mõisnik Nikolai Dellingshausen ja asutas vesiveski asemele suurema tehase. Rajati paisjärv, veekanalite süsteem, tööliselamud ja abihooned. Hoonete jaoks paekivi murdes muutus ka Joaveski 4 m kõrgune astang praeguseks astmeliseks joastikuks. 1925. aastal rajati hüdroelektrijaam, 1927. aastal ehitati suurenenud voolutarbe jaoks veel teine elektrijaam – Nõmmeveski hüdroelektrijaam. Toodangut eksporditi Loksa sadama kaudu. Kaaluti tõsiselt ka Loksa ja Joaveski vahelise 12 km pikkuse raudtee ehitamist. Tehasele lisati abihooneid – katlamaja, sepikoda jne, tekkis Joaveski tööstusasula. Tehases töötas 50–70 töölist ja ametnikku. 1930. aastatel ettevõte pankrotistus ülemaailmse majanduskriisi tõttu ja ettevõtte vallasvara müüdi oksjonil. Tootmine taastus 1941. aastal. 1944 asutati sealsamas uus ettevõte nimega Joaveski puupapivabrik. Seda nime kandis ettevõte 1953. aastani. 1954–1959 kandis ettevõte nime Joaveski papivabrik. Vabriku hooned asuvad Loobu jõe orus, ümbritsevast maastikust ja ülejäänud külast madalamal, ja on rahuldavalt säilinud. Peamise tehasekompleksi pikkus on umbes 125 meetrit. Vabriku lähedal asuva Joaveski rahvamaja seinal on vabrikut ja selle ajalugu tutvustav infotahvel. JOAVESKI PUUPAPIVABRIKU DOKUMENTEERIMINE, Eesti XX sajandi (1870-1991) väärtusliku arhitektuuri kaardistamine ja analüüs, Tallinn 2011 Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Joaveski papivabrik (vaadatud 11.11.2018) Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Joaveski papivabrik Ülle Tamm, Kuidas arendada laguneva papivabrikuga Joaveskit – Lahemaa ainulaadset tööstusküla, Sõnumitooja, Ida-Harju nädalaleht, 07.11.2018
Karinu klaasikoda

Karinu klaasikoda on ettevõte[küsitav] (klaasikoda) Järva maakonnas Karinu külas. Kojas eksponeeritakse klaasitootmisega seotut. Klaasikoja eesotsas on Ants Leinberg. Klaasikoda asub endises meiereihoones. Hoone on ehitatud 20. sajandi algul. https://web.archive.org/web/20050405004424/http://www.jjaani.ee/turismiinfo.htm (vaadatud 11.11.2018) http://www.eestigiid.ee/?CatID=279&ItemID=1190 (vaadatud 11.11.2018)