laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pale jõgi

Pale jõgi (ka Palejõgi) on jõgi Sakala kõrgustikul ja Soomaal, halduslikult Viljandi maakonnas ja Pärnu maakonnas, Halliste jõe parempoolne lisajõgi. Jõe pikkus on 24,8 km, valgla pindala 117 km², langus 39,5 m ja lang 1,55 m/km. Pale jõe lähe asub 71 m kõrgusel Viljandi maakonnas Mulgi vallas Hõbemäe külas. Umbes pool jõest voolab Sakala kõrgustikul loode suunal, ülejäänu aga Soomaal lääne-edelasuunal. Jõgi suubub Pärnu maakonnas Saarde vallas Kanaküla küla 31,5 m kõrgusel Halliste jõkke 47,3 km kaugusel selle suudmest. Jõgi voolab Viljandi maakonnas Halliste vallas läbi Hõbemäe, Vabamatsi, Niguli, Mulgi, Uue-Kariste ja Tilla küla ja Pärnu maakonnas läbi Kanaküla küla. Uue-Karistel on jõele rajatud Uue-Kariste paisjärv. Pale jõkke suubuvad Kanarbikukraav, Türgi kraav, Riimaru oja, Vilpsaare oja, Tilla oja, Sõõrdoja ja Reangi oja. Jõgi kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Halliste jõgi Uue-Kariste järv Pale jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 27.04.2022. Pale jõgi Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 26.08.2017. Pale jõgi Eesti looduse infosüsteemis Pale jõgi keskkonnaportaalis
Võidu

Võidu (kuni 1977 Võiduküla) on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Laut Võidu külas Võidu küla Veoauto Võidu külas Vana vilja-ait Võidu külas Timmkanali bussipeatus Kiri Timmkanali bussipeatuse seinal Elumaja Võidu külas Rannametsa jõgi Võidu külas Rannametsa jõgi Võidu külas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 29.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. KNAB (vaadatud 11.04.2018)
Tõlla jõgi

Tõlla jõgi (ka Tõlla oja) on oja Edela-Eestis, Pärnu ja Viljandi maakonnas, Halliste jõe vasakpoolne lisajõgi. Oja pikkus on 21,7 km (koos lisaharudega 22,9 km), valgla suurus 96,3 km², langus 35,5 m ja lang 1,41 m/km. Oja saab alguse 65 m kõrgusel Raamatu külas ja suubub 34,5 m kõrgusel Halliste jõkke 52,8 km kaugusel selle suudmest. Ojale on paisutatud Kamali järv ja Tõlla järv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Tõlla jõgi Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 09.08.2020) Tõlla jõgi keskkonnaportaalis Tõlla jõgi Eesti looduse infosüsteemis Tõlla jõgi keskkonnaportaalis
Sooküla (Võru)

Sooküla on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Toorium

Toorium on keemiline element järjenumbriga 90. Kõik tooriumi isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga on toorium-232, mille poolestusaeg on 14 miljardit aastat. Looduses esineb ka tooriumi isotoope massiarvuga 228, 230, 231 ja 234. Omadustelt on toorium aktinoid. Tema tihedus normaaltingimustel on 11,7 g/cm3 ja sulamistemperatuur on 1755 Celsiuse kraadi. Tooriumit peetakse sobivaks kütuseks järgmise põlvkonna tuumareaktorite tarbeks, kuna selle kasutamine oleks ohutum, jäätmeid tekiks vähem ning reaktorid oleksid odavamad. Lisaks on maailma tooriumivarud uraanivarudest palju suuremad. "Neljanda generatsiooni tuumareaktori arendamise plaanid" EES, 06.04.2008 "Tooriumis peitub tuumaenergia ohutum tulevik" ERR Teadus, 18.06.2012
Kaisma

Kaisma on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. 2009. aastani oli küla Kaisma valla keskus. Külas kasvab kaitsealune Peedi mänd. Kaisma ohvrikivi Kaisma järv Kaisma raba Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kergu

Kergu (varasem nimekuju Kärgu) on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. 2009. aastani kuulus küla Kaisma valda. Külas asub (õigeusu) Kergu Sinaiida kirik; luterlik kirik (Kergu Andrease kirik) hävitati aastal 1941 hävituspataljoni poolt. Külas asuvad Kergu kalmistu ja Kergu Eesti apostlik-õigeusu kalmistu. Kergu rahvamaja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sauga jõgi

Sauga jõgi on jõgi Pärnumaal, Pärnu jõe parempoolne lisajõgi, suubudes Pärnu linnas 1,3 km suudmest. Jõgi on 78 km pikk ja 570 km² valgalaga. Keskmiseks vooluhulgaks on 5,1 m³/s ja äravoolumoodul on 9,0 l/s km². Droonivideo Sauga jõest ja vantsillast Saugas Vaade Sauga jõele Vana-Sauga sadamast Sauga jõgi Pärnus Audru sild Nurme sild Sauga jõgi keskkonnaportaalis
Kõnnu (Põhja-Pärnumaa)

Kõnnu (saksa keeles: Könno) on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. 2009. aastani kuulus küla Kaisma valda. Külas oli Kõnnu raudteepeatus. Kõnnu oja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Metsavere

Metsavere (varem ka Riimiküla) on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. 2009. aastani kuulus küla Kaisma valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 12.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Metsaküla (Põhja-Pärnumaa)

Metsaküla on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. 2009. aastani kuulus küla Kaisma valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 12.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rahkama

Rahkama on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. 2009. aastani kuulus küla Kaisma valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 12.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sohlu

Sohlu on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. 2009. aastani kuulus küla Kaisma valda. Sohlu mänd Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 13.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Äravoolumoodul

Äravoolumoodul on jõe vooluhulga ja valgla pindala suhe. Ühikuks on enamasti dm³/s*km². Äravoolumoodulit kasutatakse erinevate valglate võrdlemiseks.
Hõbeda (Lääneranna)

Hõbeda on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Koonga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hõbeda

Hõbeda on mitme koha nimi: Hõbeda, küla Kadrina vallas Lääne-Viru maakonnas Hõbeda, küla Lääneranna vallas Pärnu maakonnas Hõbeda mõis Hõbeda tänav
Hõbeda (Kadrina)

Hõbeda on küla Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Irta

Irta on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 28.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Iska

Iska on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Joonuse

Joonuse on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Külas püsielanikke ei ole. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 28.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Järve (Lääneranna)

Järve on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 29.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kalli (Lääneranna)

Kalli on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Külas asub õigeusu kirik: Kalli Ristija Johannese kirik. Pärdi mägi Kalli külas Nedrema puisniit Kalli kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 29.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Karinõmme

Karinõmme on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Karinõmmel asus Karinõmme mõisa keskus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 29.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Karuba

Karuba on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Vanimad andmed Karuba küla kohta pärinevad 1542. aastast, mil Suure-Koonga külas (Kokenka maior, nüüd Maikse ja Karuba küla) oli üksjalg Karope Iuri. Hilisema Koonga mõisa kohal asus Koonga piiskopimõis, mida ümbritsevatele põldudele hakkasid tekkima Suure- ja Väike-Koonga külasarased. 1662. aastal oli Koonga mõisa all olemas Karupe küla kolme talumehega: Jacko Heinrich, Karupe Hannuß ja Meese Michell. Pärnumaa 1680.–1684. aasta kirjeldusraamatu järgi oli Karropä Kylla, kus olid peremehed Karrope Hans ja Karrope Jurgen. Samas külas elasid ka vabadikud Norh Hanß, Arro Hanß ja Mohe Michel. Mihkli kihelkonna 1724. aasta maarevisjonis on Koonga mõisa kaks Karopa ehk Karope talu on kirjas kõrvalasuva Maikse küla all. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 29.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Aja mõõtmine

Aja mõõtmine on ajavahemike kestuste mõõtmine. Tehnikaeelsel ajastul on looduslike tsüklite (öö ja päeva vaheldumine, Kuu faasid, aastaaegade vaheldumine) põhjal kujunenud ajaühikud ööpäev, kuu, ja aasta. Kui võeti kasutusele kellad ja hakati tegema süstemaatilisi astronoomilisi vaatlusi, hakati ööpäeva jagama tundideks, minutiteks ja sekunditeks. Igasugune aja mõõtmine põhineb mingi regulaarselt korduva nähtuse tsüklite loendamisel ja selle murdosade täpsel mõõtmisel. Sobivaks regulaarseks nähtuseks on osutunud Maa ööpäevane pöörlemine ümber oma telje, mille kiirus on väga püsiv. Ööpäevatsüklit saab vaadelda taevakehade näivate asendite kaudu, mida saab astronoomiliste vaatluste teel üsna täpselt määrata. Maa pöörlemisperiood kinnistähtede suhtes (tegelik pöörlemisperiood) on täheööpäev, millel põhineb täheaeg. Täheööpäevad on ühepikkused. Maa pöörlemisperiood Päikese suhtes (järjestikuste keskpäevade vaheline ajavahemik) on päikeseööpäev, millel põhineb päikeseaeg. Et Maa tiirleb mööda oma orbiiti ümber Päikese, siis Päike liigub näiliselt kinnistähtede suhtes ida poole ning selleks, et Päike jõuaks tagasi vaatleja taevameridiaanile, peab Maa tegema pisut rohkem kui ühe täispöörde. (Taevameridiaan on taevasfääri suurringjoon, mis läbib maailma põhjapooluse ja vaatleja seniidi; Päike ületab taevameridiaani tõelisel keskpäeval.) Ent Maa liikumine orbiidil ei ole ühtlane ning tiirlemisorbiidi tasand on taevaekvaatori suhtes 23,12° võrra kaldu. Seetõttu ei ole Päikese liikumine kinnistähtede suhtes ida poole ühtlane ning tõelise päikeseööpäeva kestus oleneb aastaajast, kuid päikeseööpäev on täheööpäevast nelja minuti võrra pikem. Tõeline päikeseaeg, mida saab mõõta päikesekellaga, ei kulge ühtlase kiirusega. Seetõttu on keskmise päikeseaja põhjal kasutusele võetud keskmine päikeseööpäev, mis võrdub tegeliku päikeseööpäeva aastakeskmisega. Keskmine päikeseaeg kulgeb ühtlase kiirusega ning selle alusel arvestatakse tsiviilaega, mida näitavad kellad. Tegelikult ei ole ka keskmine päikeseaeg täpselt ühtlane, sest Maa pöörlemist pidurdavad vähesel määral looded ja muud tegurid. Gravitatsiooniseadus võimaldab ennustada Kuu asendit orbiidil igal antud ajahetkel. Teiselt poolt, Kuu täpne asend võimaldab usaldatavalt aega määrata, sest Kuu liikumine ei aeglustu. Kuu asendi põhjal arvestatavat aega nimetatakse efemeriidiajaks. See kulgeb üsna ühtlaselt. 20. sajandi jooksul kogunenud erinevus keskmise päikeseaja ja efemeriidiaja vahel on üle poole minuti. Kõige täpsema ajastandardi annavad aatomite ja molekulide võnkesagedused. Aatomkellad, milles kasutatakse masereid ja lasereid, eksivad ainult umbes 3 millisekundit 1000 aasta kohta. Aja mõõtmine on tehniliselt väga keerukas ülesanne. aeg maailmastandard kalender tempo ITU, GMT, GPS, TAI, UTC Astronoomiline aeg 6. oktoober 2003, Anto Veldre, Ajaarvestuse keeruline kunst (ajakirjas Arvutimaailm), Riigi Infosüsteemi Ameti veeb [1]
Albaania lekk

Lekk (lek; kood ALL, sümbol L) on Albaania rahaühik. Rahaühik nimetati Lekë Dukagjini järgi, kes elas 15. sajandil, oli Skanderbegi kaasaegne ja juhtis pärast viimase surma võitlust Osmanite riigi vastu, kuid pärast tema surma sai Albaania osaks Osmanite riigist. Tema nimi on Aleksandri albaania lühendatud nimekuju. Lekki hakati Albaania rahaühikuna kasutama aastal 1926. 1995. aastal võeti kasutusele uued 1-, 5-, 10-, 20- ja 50-lekised mündid. 100-lekine münt lisati 2000. aastal. Ühelekist münti igapäevaelus praktiliselt ei kasutata. 11. juulil 1997 võeti kasutusele uued rahatähed. Aastal 2007 lisati 2000-lekine rahatäht. 1 EUR = 117.09651 ALL (14.09.2022 seisuga) "Coins in circulation". "Convert 1 Euro to Albanian Lek - EUR to ALL". XE.com. Vaadatud 14.09.2022. Galerii: Albaania pangatähtede (saksa) (inglise)
Kibura

Kibura on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kiisamaa

Kiisamaa on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kuhu

Kuhu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Külas püsielanikke ei ole. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 31.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kurese

Kurese (varem Kureselja, Kurgenselc) on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Külas püsielanikke ei ole. Kureselt on leitud Pärnumaa teadaolevalt vanim kalme, mille vanust arvestades asustati küla üle 1000 aasta tagasi. See tähendab, et küla võib olla vanem kui umbes 2,5 km kirdes asuv Soontagana maalinn, mille vanimad kaitserajatised on dateeritud 7.-8. sajandisse. Külateed koonduvad allika ümber. Mihkli kihelkonnas asunud Kureset on kirjalikes allikates mainitud 1534. aastal kujul Kurryselck, 1601. aastal Kurrusall Hanne, 1797 Kurresel ja 1839 Kurreselg. Maastikult meenutab küla Saaremaa loopealseid. Küla põhjaservas on näha muistse Litoriinamere rannikut, mis moodustus 7000–8000 aasta eest. Küla idakülg on soine ja metsane ning enne maaparandust ulatus selleni Maalja soo (Avaste soo edelaosa rahvapärane nimi). Küla ja Maalinna soosaare vahel oli veel kuni 20. sajandi algusaastateni säilinud talitee, mis kulges külatänavalt Soontagana soosaare edelanõlvale. Tänapäeval on see vähemalt 2000 aasta vanune tee läbitav aasta läbi ning kulgeb soises metsas ja laudteel. Kuna Kurese jäi kõrvale teedeehitustest ja maaparandusest, on säilinud muistse sumbküla paigutus ning küla muinaspõllud, mida tähistavad kadakatesse peidetud kivikuhjad. Kurese teedevõrgu vanusest annavad tunnistust külateedeäärsed kiviaiad, mille talupoolne kultuurikiht on kohati pea meetri võrra paksem, kui varem paepealsel kulgenud külatee. Kurese küla moodustasid enne teist maailmasõda 23 talu, mille hulka arvestatakse ka maalinna kaks talukohta. Pärast sõda oli ümbruskonnas palju metsavendi, mistõttu küüditati suur osa Kurese elanikest Siberisse ja seejärel hakkas küla kiiresti tühjenema. Viimane elanik suri 1973. aastal. Kurese maastikukaitseala Kurese ringvall-linnus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 31.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Kurese" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 259. 20. juuli 2018, 0:00, Silvia Paluoja, Kurese küla maapõu erutab kogenud arheoloogi, parnu.postimees.ee 25. juuli 2019 kell 18.47, Juhan Hepner, Kurese linnuse arheoloogilistel kaevamistel kerkisid üles uued mõistatused, err.ee
Kõima (Lääneranna)

Kõima on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Külas asub Kõima mõisa süda. Mõisa võõrandamisest 1919. aastal kuni 1950. aastateni tegutses endises mõisa peahoones Kõima kool. Pärast kooli sulgemist oli endises mõisahoones Tammaru kolhoosi lasteaed ja klubi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 31.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lõpe (Lääneranna)

Lõpe on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Traktor BT3 Lõpe külas Lõpe küla Lõpe jalgpalliväljak Lõpe kool Pärnade allee Lõpe külas Lõpe Klubi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 1.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Maikse

Maikse on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 1.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mihkli

Mihkli on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Mihkli oli Mihkli kihelkonna keskus. Külas asub 13. sajandil rajatud Mihkli kirik. Keblaste mõis Mihkli laat Mihkli looduskaitseala Mihkli tammik Mihkli Miikaeli kogudus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 2.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Naissoo

Naissoo on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Naissoo tammiku kaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 2.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nedrema

Nedrema (varem ka Nedremaa) on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Nedrema küla juures asub Nedrema puisniit. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 2.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nätsi

Nätsi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. 31. märtsil 1975 Eesti NSV Ministrite Nõukogu määrusega nr 177 toimus külade liitmine. Vähem asustatud külad liideti rohkem asustatud küladega. Seega liideti Nätsi küla Kalli külaga. Lähtudes sellest taastati endised külanimed Koonga Küla Rahvasaadikute Nõukogu (19. koosseisu 9. istungjärk) otsusega 18. aprillist 1989. a (kinnitatud Pärnu Rajooni RSN Täitevkomitee otsusega 20. oktoobrist 1989. a nr 504). Pärast külade nimede ja piiride ennistamist taastus taas pärast 14 aastat Nätsi küla. Saare-Lääne piiskoppide valitsemise ajal (1518–1544) kuulus Nätsi küla Rabavere vaku hulka. Nätsi-Võlla looduskaitseala Nätsi-Võlla rabamaastik Nätsi raba Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 3.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Palatu

Palatu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 3.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Peantse

Peantse on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Tuhu maastikukaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 3.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Piisu

Piisu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tamme (Lääneranna)

Tamme on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tamme

Tamme on mitme koha nimi: Tamme (Lääneranna), küla Lääneranna vallas Pärnu maakonnas Tamme (Võru), küla Võru vallas Võru maakonnas Tamme (Raikküla) oli Rapla valla Rapla maakonna Kabala küla nimi kuni 2017. aasta oktoobrini Tamme (Elva), küla Elva vallas Tartu maakonnas Tamme (Tänassilma), endine küla Viljandi rajoonis Tamme on ka perekonnanimi. Tamme mõis (Tartumaal Rannu kihelkonnas) Tamme mõis (Võrumaal Kanepi kihelkonnas) Tamme mõis (Tartumaal Nõo kihelkonnas) Tamme puiestee Tamme põik Tamme tee Tamme tänav
Protaktiinium

Protaktiinium on keemiline element järjenumbriga 91. Kõik protaktiiniumi isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga on isotoop massiarvuga 231, mille poolestusaeg on 32 760 aastat. Looduses esineb ka isotoop massiarvuga 234, nimetusega uraan X2, mille poolestusaeg on 6,7 tundi. Omadustelt on protaktiinium aktinoid. Tema tihedus normaaltingimustel on 15,37 g/cm3 ja sulamistemperatuur on 1840 Celsiuse kraadi.
Tõitse

Tõitse on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 6.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Paula Hitler

Paula Hitler (21. jaanuar 1896 Hafeld, Austria – 1. juuni 1960 Berchtesgaden, Baieri, Saksamaa) oli Adolf Hitleri noorem õde. Paula isa oli Alois Hitler ja ema Klara Pölzl. Paula oli Adolfi õdedest-vendadest ainus, kes lapsepõlve üle elas. Kuni Teise maailmasõja lõpuni töötas Paula sekretärina, samuti toetas teda Hitler Natsi-Saksamaa perioodil.
Ura

Ura on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Ura maastikukaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 6.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Urita

Urita on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 6.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vastaba

Vastaba on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 7.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Klara Hitler

Klara Hitler (neiupõlvenimi Klara Pölzl; 12. august 1860 – 21. detsember 1907 Linz, Austria) oli Adolf Hitleri ema ja Alois Hitleri abikaasa. Ta sündis Spitali külas Austrias Johann Pölzli ja Johanna Hiedleri perekonnas. Tema juuksed olid tumepruunid ning ta oli naise kohta üsna pikk. Klaral oli kokku 6 last, kellest ainult kaks – Adolf ja Paula – elasid üle lapsepõlve. Klara oli katoliiklane ja käis tihti kirikus. Ta suri 47-aastaselt piinarikkalt rinnavähki.