laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Türi malevkond

Türi malevkond oli Kaitseliidu Järva maleva malevkond. Enne 1940. aastat kuulus Türi malevkonda Türi kompanii, Kolu kompanii, Väätsa kompanii, Alliku kompanii, Käru kompanii ja Jändja kompanii. Raivo Porr. Kaitseliit tähistas 85. aastapäeva[alaline kõdulink]. Koigi Vallaleht, detsember 2003.
Tapa malevkond

Tapa malevkond oli Kaitseliidu Järva maleva malevkond. Enne 1940. aastat kuulus Tapa malevkonda Tapa kompanii, Lehtse kompanii, Ambla kompanii, Nõmmküla kompanii, Aegviidu kompanii ja Albu kompanii. Praegu kuulub Kaitseliidu Tapa üksikkompanii Viru maleva koosseisu. Raivo Porr. Kaitseliit tähistas 85. aastapäeva[alaline kõdulink]. Koigi Vallaleht, detsember 2003.
Koeru malevkond

Koeru malevkond oli Kaitseliidu Järva maleva malevkond. Enne 1940. aastat kuulusid Koeru malevkonda Koeru kompanii, Kapu kompanii ja Rakvere kompanii. Koeru malevkonna pealik Arnold Viitmann sai 1929. aasta 29. mail Kotkaristi viienda klassi teenetemärgi. Raivo Porr. Kaitseliit tähistas 85. aastapäeva[alaline kõdulink]. Koigi Vallaleht, detsember 2003. Kotkarist. V klass. Riigikantselei koduleht. (Kasutatud 28. veebruaril 2011.)
Mobiilne internet

Mobiilne internet on internetiühendus, mis levib mobiilsidevõrgu kaudu ning on kättesaadav mobiilses seadmes (nutitelefon või sülearvuti) integreeritud või iseseisva seadme (USB-modem või PCMCIA-kaart) abil kõikjal, kuhu ulatub mobiililevi. Tänapäeval kasutatakse HSPA (3.5G) USB-modemeid. Mõnikord ühendavad kasutajad oma nutitelefoni juhtmevaba seadme abil sülearvuti või lauaarvutiga, et kasutada internetti 3G-, GPRS- või CSD-võrgu kaudu. Interneti kasutamisel mobiilse seadme abil võib tekkida probleeme koostalitlusvõime ja kasutatavusega. Koostalitlusvõime probleemid tulenevad mobiilsete seadmete platvormide, operatsioonisüsteemide ja brauserite killustatusest. Kasutatavuse probleemid on seotud eelkõige mobiiltelefoni väikeste mõõtmetega (näiteks ekraani piiratud suurus). Mobiilset internetti sai avalikkus kasutada esimest korda Soomes aastal 1996, kui turule tuli mobiiltelefon Nokia 9000 Communicator ning mobiilset Internetti pakkusid TeliaSonera ja Radiolinja võrgud. Siis sai ligipääsu n-ö tõelisele internetile. Esimene just mobiilse interneti tarvis loodud brauseripõhine veebiteenus loodi 1999. aastal Jaapanis. Mobiilse interneti tarbeks loodud veebilehed on lihtsakoelisemad ning kirjutatud XHTML- või WML-keeles. Mitmed uuemad mobiilibrauserid on need piirangud ületanud ning toetavad laiemat hulka veebivorminguid, sh HTML-i. Mobiilse veebi ja mobiiltelefoni enda rakenduste vahelised piirid hakkavad hägustuma, kuna mobiilibrauserid saavad otseühenduse mobiilsete seadmete riistvaraga (sealhulgas kiirendusandurid ja GPS-kiibid) ning brauseripõhiste rakenduste kiirus ja jõudlus paraneb. Mobiilse interneti modem
Protokoll (andmeside)

Protokoll on reeglite kogum, mida arvutid kasutavad andmete võrgu kaudu saatmiseks ja vastuvõtmiseks. Protokoll järgib avatud süsteemide sidumise arhitektuuri. Protokoll määrab kasutatava veaavastuskoodi, andmetihendusmeetodi ning viisi, kuidas saatev seade annab teada, et sõnumi edastamine on lõpule jõudnud ning kuidas vastuvõttev seade annab teada, et sõnum on vastu võetud. Internetis kasutatakse TCP/IP-protokolle. Internetiprotokoll (IP) Kasutajadatagrammi protokoll (UDP) Edastusohje protokoll (TCP) Dünaamiline hostikonfiguratsiooni protokoll (DHCP) Hüperteksti edastusprotokoll (HTTP) Failiedastusprotokoll (FTP) Telnet Turvakest (SSH) Postkontoriprotokoll (POP3) Lihtne meiliedastusprotokoll (SMTP) Internetisõnumitele juurdepääsu protokoll (IMAP) Kakspunktprotokoll (PPP)
Programmeerija

Programmeerija on elukutse, mille esindaja kirjutab programmeerimiskeeli kasutades tarkvara. Programmeerijad kirjutavad, testivad, parendavad arvutiprogramme, mis on vajalikud, et arvutid saaksid teatud funktsioone teostada.[viide?] Programmeerijad töötavad suurfirmade infotehnoloogiaosakondades, suurtes tarkvarafirmades ja väikestes arvutitarkvara loovates ja hooldavates firmades. Paljud professionaalsed konsultatsioonifirmades[viide?] töötavad programmeerijad teevad tööd vastava kliendi juures lepinguliste[viide?] töötajatena. Programmeerijad kirjutavad programme vastavalt[küsitav][viide?] vanemprogrammeerijate või süsteemianalüütikute spetsifikatsioonidele[küsitav][viide?]. Kui on välja mõeldud, mida arvutitarkvara tegema peab ja milline näeb välja kasutajaliides, on programmeerija töö see kõik arvutile loetavaks ja järgitavaks teha. Programmeerija kodeerib need juhised arvutiloetavale kujule kasutades programmeerimiskeeli. Olenevalt programmi eesmärkidest kasutatakse erinevaid keeli. Näiteks keskmiste ärirakenduste loomiseks kasutatakse sageli COBOL-it, kuid näiteks (inseneri)teaduses kasutatakse Fortran-i. Veebiprogrammeerijate keelteks on Java, C# ja PHP. Veebikeskkonna tarbeks programmeerimistööd tegev inimene on veebiprogrammeerija (JavaScript, perl, php jne).[viide?]
Käendaja

Käendaja (ka käemees) on isik, kes võtab endale kohustuse vastutada käendatava isiku võetud laenu eest. Käendus on käendaja antud tagatis, et laenuvõtja võlgujäämise korral tasub võla käendaja. Käendus vormistatakse käenduslepinguga. Eesti võlaõigusseaduse järgi vastutavad põhivõlgnik ja käendaja laenuandja ees solidaarselt, selle järgi on võimalik olukord, kus laenuandja pöördub võlanõudega otse käendaja poole, ilma et ta oleks esmalt pöördunud laenuvõtja poole. Teistmoodi tingimused saab kehtestada käenduslepingus.
MacOS

macOS on aastal 1999 arvutifirma Apple Inc. loodud operatsioonisüsteem, mis põhineb ettevõtte NeXT Computer Inc. operatsioonisüsteemil NextStep. macOS peamised komponendid on XNU hübriidkerneliga (loodud Mach 3 ja FreeBSD 5 sulamina) UNIX operatsioonisüsteem Darwin ning sellele lisatud graafiline kasutajaliides Aqua ja failihaldur Finder. Varasemad macOS versioonid kandsid vaid nimetust “UNIXi-laadne”, mis tuleneb nende põhinemisest BSD-ll, aga alates Mac OS X versioonist 10.5 on The Open Group seda ametlikult tunnustanud, versioon on saanud Open Brand UNIX 03 sertifikaadi ja seega esimene BSD-l põhinev operatsioonisüsteem, mis on läbinud UNIX 03 sertifitseerimise. Tavakasutajale on UNIX 03 sertifitseering tõenäoliselt vähetähtis, kuid arendajatele ja ettevõtetele, kes vajavad oma rakendustes "päris" UNIX-it, pakub uue arendusplatvormi tulek huvi. Apple liitub nõnda grupiga, kuhu kuuluvad näiteks IBM, Oracle, SGI ja HP, kes pakuvad sertifitseeritud UNIX-i lahendusi. Mac OS X 10.5 on esimene täielikult 64-bitine laiatarbe Mac OS X operatsioonisüsteem, mis toetab samas 32-bitiseid rakendusi. Mac OS X-i nimetati ka suureks kassiks, sest tema versioonide nimed olid enamjaolt tulnud suurte kaslaste järgi: esimene versioon 1.0 kandis nime Hera (16. märts 1999), avalik beetaversioon Kodiak (13. september 2000), 10.0 Cheetah (24. märts 2001), 10.1 Puma (25. september 2001), 10.2 Jaguar (24. august 2002), 10.3 Panther (24. oktoober 2003), 10.4 Tiger (28. juuni 2004), 10.5 Leopard (6. juuni 2005), 10.6 Snow Leopard (9. juuni 2008), 10.7 Lion (20. juuli 2011) ja 10.8 Mountain Lion (25. juuli 2012). Alates 10.9 versioonist on nimetused seotud California osariigiga Ameerika Ühendriikides. 2016. aasta WWDC-l nimetati tarkvara ümber macOS-iks (alates versioonist 10.12). 2020. aasta WWDC-l tutvustati macOS 11. Mac OS on arvutifirma Apple Inc. loodud graafilise kasutajaliidesega operatsioonisüsteemide sari Macintoshi arvutitele. Algset operatsioonisüsteemi tutvustati 1984. aastal ning see kandis siis nime System Software. 1996. aastal avaldatud versioonile System 7.6 pandi nimi Mac OS. Macintosh iOS iOS 12 http://www.opengroup.org/openbrand/register/brand3627.htm OS X Version 10.5 Leopard on Intel-based Macintosh computers certification Leopard Technology Overview- Leopard is now an Open Brand UNIX 03 Registered Product, conforming to the SUSv3 and POSIX 1003.1 specifications for the C API, Shell Utilities, and Threads Leopard delivers 64-bit power in one universal operating system and compatibility for your 32-bit applications and drivers Apple finishing up Mavericks as development shifts to OS X ‘Syrah’ with iOS 7-influence Apple (22. juuni 2020). "Apple introduces macOS Big Sur". Apple (inglise). Vaadatud 22. juunil 2020. "macOS Sonoma". Apple (Ameerika inglise). Vaadatud 25. jaanuaril 2024. "Macintosh: System Software Version History". Apple Computer. 7. august 2001. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2014. Vaadatud 25. septembril 2016. 22. oktoober 2013, Poornima Gupta, Edwin Chan: Apple gives away Mac software, unveils iPad Air, reuters.com
Failihaldur

Failihaldur (inglise file manager) on tarkvara failide halduseks arvutis (nt arvuti kõvakettal). Enamasti võimaldab failihaldur faile luua, avada, redigeerida, vaadata, printida, kustutada, kopeerida, ümber paigutada, ümber nimetada, vaadata infot faili kohta. Norton Commander, kataloogide ja failide haldamise ja sirvimise programm operatsioonisüsteemis DOS. Midnight Commander, vaba 1994. aastal loodud failihaldusprogramm, mis on Norton Commanderi sarnase kasutajaliidesega. Dolphin, Linuxi KDE-töölauakeskkonna failihaldusprogramm Nautilus, Linuxi GNOME-töölauakeskkonna failihaldusprogramm Microsoft Windows Explorer FAR Manager
Alamkapten

Alamkapten oli Eesti Vabadussõja ajal 27. märtsist 1919 kuni 3. novembrini 1922 Eesti sõjaväes tänapäevasele kapteni auastmele vastav auaste. Tänapäeva majori auastmele vastas tollane kapteni auaste.
Selvasäälik

Selvasäälik (Basileuterus) on Kesk- ja Lõuna-Ameerikas levinud linnuperekond sääliklaste sugukonnast. Enamikule liikidele on iseloomulik oliivroheline või hall keha ülapool ja kollane alapool ning kontrastne näomuster. Liigid Basileuterus basilicus (pugalpea-selvasäälik) Basileuterus belli (kuldkulm-selvasäälik) Basileuterus bivittatus (laulu-selvasäälik) Basileuterus chrysogaster (rohe-selvasäälik) Basileuterus chrysogaster chlorophrys, Basileuterus chlorophrys (oliiv-selvasäälik) Basileuterus cinereicollis (hõbekurk-selvasäälik) Basileuterus conspicillatus Basileuterus coronatus (tulikiird-selvasäälik) Basileuterus culicivorus (väike-selvasäälik) Basileuterus flaveolus (viher-selvasäälik) Basileuterus fraseri (ekuadori selvasäälik) Basileuterus griseiceps (monagase selvasäälik) Basileuterus hypoleucus (hele-selvasäälik) Basileuterus ignotus (pirre selvasäälik) Basileuterus leucoblepharus (uruguay selvasäälik) Basileuterus leucophrys (lammi-selvasäälik) Basileuterus luteoviridis (mägi-selvasäälik) Basileuterus melanogenys (mustpõsk-selvasäälik) Basileuterus nigrocristatus (mustkiird-selvasäälik) Basileuterus rufifrons (valgekulm-selvasäälik) Basileuterus rufifrons delattrii, Basileuterus delattrii (punapõsk-selvasäälik) Basileuterus signatus (händ-selvasäälik) Basileuterus trifasciatus (triip-selvasäälik) Basileuterus tristriatus (leet-selvasäälik)
Herzliyya

Herzliyya (vanemas latinisatsioonis Herẕliyya, heebrea keeles הרצליה) on linn Iisraelis. Linn asub Tel Avivist põhja pool. Elanike arv on 87 200 (2010), pindala on umbes 26 km². Linn on nime saanud moodsa sionismi rajaja Theodor Herzli järgi. Ta asutati 1924 ja asutajate seas oli nii uusümberasujaid kui neid, kes sealkandis juba kaua olid elanud. Juba esimestel aastatel pärast Herzliyya asutamist rajati sinna Iisraeli esimene lennuväli. Pärast Iisraeli riigi väljakuulutamist 1948 hakkas Herzliyya elanike arv kiirelt suurenema ja 1960, kui see oli tõusnud 25 tuhandeni, sai asula linna õigused. Vahemere ääres asuv linnarajoon Herzliyya Pitu'aẖ on kujunenud rikkamate iisraellaste elupaigaks. Iisraeli Statistika Keskbüroo avaldas Iisraeli 15 suurima linna elanike keskmise sissetuleku aastail 2003–2005, milleks oli umbes 6700 seeklit kuus, seevastu Herzliyyas oli see 8211 seeklit. Kuid linna asumite elanike sissetulekute vahel on suur erinevus: töölisasumite elanikud on vaesed, eliitasumite elanikud seda rikkamad. Herzliyya elanikud on keskmisest vanemad: alla 14 aasta vanused lapsed moodustasid linlastest 18%, samas kui Iisraeli keskmine oli 27,5%. Iisraeli 15 suurima linna elukvaliteedi uuringus saavutas Herzliyya 2008. aastal 2. koha. Sealhulgas saavutati esikoht investeeringute osas haridusse ja keskkooli kiitusega lõpetanute osakaalus. Ka rahanduse osas saavutas Herzliyya 2. koha, sest lõpetas 2006. aasta märgatava eelarveülejäägiga. Herzliyya kunstide palee Herzliyya kammerorkester Alates 2000 korraldatakse igal aastal Herzliyya konverents, kuhu kogunevad Iisraeli tipp-poliitikud, sõjaväe juhtkond, ärieliit, akadeemikud, ajakirjanduse esindajad, diplomaadid ja juudi organisatsioonide esindajad mujalt maailmast. Herzliyya kinomaja (ehk Herzliyya Cinémathèque) on Iisraeli suurim televisiooni- ja filmistuudio. Herzliyya kaasaegse kunsti muuseum Bet HaRishonim (linna ajaloo muuseum) Herzliyya interdistsiplinaarne keskus Herzliyyal on kaksteist sõpruslinna, neist kuus Euroopa Liidust ja neli USA-st. Herzliyya sõpruslinnad on Alicante (Hispaania), Banská Bystrica (Slovakkia), Beverly Hills (USA), Columbus (USA), Dnipro (Ukraina), Funchal (Portugal), Hollywood (USA), Leipzig (Saksamaa), Marl (Saksamaa), Paphos (Küpros), San Bernardino (USA) ja San Isidro (Argentina).  Herzliyya – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Herzliyya linnavalitsuse sait (heebrea keeles)
Bambusesäälik

Bambusesäälik (Vermivora bachmanii) on lind sääliklaste sugukonnast. Teda pole pärast 1988. aastat enam tõestatult kohatud. Ta pesitses USA kaguosas ja talvitas Kuubal. http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/149781/0 Sissekanne Birdlife'i leheküljel
Katkestus

Informaatikas tähendab katkestus asünkroonset signaali, mis katkestab programmi täitmise tsükli, et kontroll järgmisele protseduurile üle anda. Riistvara katkestus paneb jooksva programmi täitmise ootele ja käivitatakse katkestusetöötleja. Tarkvara katkestust võetakse tavaliselt kui käsustiku käsku, mis samuti põhjustab katkestusetöötleja käivitamise. Katkestusi kasutatakse peamiselt mitme programmi korraga töös hoidmiseks (multitegumtöö). Sellist süsteemi kutsutakse interrupt-driven (katkestuste poolt juhitud). Katkestusetöötleja http://dictionary.reference.com/browse/interrupt https://web.archive.org/web/20160426144654/http://www.sltf.com/articles/pein/pein9505.htm Basics of Interrupts
Katkestusetöötleja

Katkestusetöötleja (inglise interrupt handler või interrupt service routine, lühendatult ISR)) on programmkood, mille poole pöördutakse katkestuse tekkimisel. Tema ülesandeks on katkestuse töötlemine ja seejärel katkestatud protsessi jätkamise tagamine. Katkestus "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 24. märtsil 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Läti leegionäride päev

Läti leegionäride päev (läti keeles Leģionāru piemiņas diena; nimetatud ka: Läti Leegioni päev) on organisatsiooni Daugava Kotkad (läti keeles Daugavas Vanagi) poolt ellu kutsutud mälestuspäev, mil leinatakse ja meenutatakse 16.–19. märtsini 1944 Velikaja jõe ääres toimunud lahingutes osalenuid ja hukkunuid. 16. märts kuulutati läti leegionäride päevaks Daugava Kotkaste keskjuhatuse poolt 12. aprillil 1952. Lätis tähistati seda päeva esmakordselt 1990. aastal. 1998. aasta suvel lisati 16. märts ametlike tähtpäevade loetellu ja nimetati Läti sõdurite mälestuspäevaks. Mitme organisatsiooni survel kustutati mälestuspäev Läti Seimi otsusega 2000. aastal ametlike tähtpäevade nimistust. Läti rahvuslased valmistuvad Leegionipäevaks - Kultuur & Elu 1/2009 Läti pelgab järjekordset leegionäride päeva – Postimees, 13. märts 2008 Läti leegionäride marss lõppes intsidentideta – Delfi, 16. märts 2008 Läti leegionäride päev oli pingeline, kuid läks rahulikult – Eesti Päevaleht, 17. märts 2008 Läti president andis leegionäridele ninanipsu – Postimees, 1. märts 2010 Provokatsioonid ei suutnud Läti leegionäride päeva rikkuda – Postimees, 17. märts 2010
Tarjei Bø

Tarjei Bø (sündinud 29. juulil 1988 Strynis) on Norra laskesuusataja, olümpiavõitja (2010) ja kümnekordne maailmameister. Ta on laskesuusataja Johannes Thingnes Bø vanem vend. Bø kuulus 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris kuldmedali võitnud Norra 4×7,5 km teatemeeskonda koos Halvard Hanevoldi, Emil Hegle Svendseni ja Ole Einar Björndaleniga. Ta on võitnud juunioride maailmameistrivõistlustel kuus medalit. Oma esimestel juunioride maailmameistrivõistlustel 2006. aastal Presque Isle'is, Ameerika Ühendriigid, saavutas Bø individuaal distantsil kuldmedali ja jälitussõidus hõbemedali. Aasta hiljem Itaalias Martellos väitis Bø taas jälitussõidus hõbemedali ja kuulus hõbemedali võitnud Norra teatevõistkonna koosseisu. 2009. aasta juunioride maailmameistrivõistlused Kanadas Canmore'is algasid pettumusega: Bø lõpetas individuaal distantsi 23. kohal, kokku viis möödalasku. Bø sai siiski pronksmedalid nii jälitus- kui ka sprindidistantsi. 2009. aastal Venemaal Ufas toimunud Euroopa meistrivõistlustel oli Bø edukaim laskesuusataja ja ta võitis kuldmedali kõigil neljal võistlusel, kus ta osales (individuaalne, sprint, jälitussõit ja teatevõistlus). Venemaal Hantõ Mansiiskis toimunud maailma karikasarja finaalis debüteeris Bø 26. märtsil 2009 ja sai 61. koha. Esimese etapivõidu sai ta 10. detsembril 2010, kui võitis Hochfilzenis sprindivõistluse. Ta võitis ka järgmisel päeval toimunud jälitusvõistluse ning veel päev edasi sõitis viimast vahetust võidukas Norra võistkonnas. Ta võitis laskesuusatamise maailma karikasarja suure kristallgloobuse 2010-2011 hooajal, edestades meeskonnakaaslast Emil Hegle Svendseni vaid viie punktiga. 2010 Vancouveris olümpiavõitja 4×7,5 km teatesõidus 2018 Pyeongchangis 2. koht 4×7,5 km teatesõidus 2011 Hantõ-Mansiiskis maailmameister 20 km eraldistardist sõidus maailmameister 4×7,5 km teatesõidus maailmameister 2×6+2×7,5 km segateatesõidus pronksmedal 10 km sprindis pronksmedal 12,5 km jälitussõidus 2016 Holmenkollenis pronksmedal 2×6+2×7,5 km segateatesõidus Üldkarikas 1. koht: 2011 Sprindikarikas 1. koht: 2011 Jälitussõidukarikas 1. koht: 2011 Eraldistardist sõidu karikas 2. koht: 2011 Ühisstardiga sõidu karikas 3. koht: 2011 Tarjei Bø on osalenud (seisuga 23. veebruar 2020) 150 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 29 korral, millest 9 korda on ta võitnud. Tarjei Bø IBU kodulehel (inglise)
Makro

Makro on informaatikas reegel või eeskiri, mis kirjeldab, kuidas sisendandmeid teisendada väljundandmeteks, vastavalt defineeritud protseduurile. Makroviirus Funktsioon (programmeerimine) Teisendus Kujutus Macro, whatis.com Makro, vallaste.ee
Tõenäosustihedus

Tõenäosustihedus (ingl probability density) on funktsioon, mille korrutamisel kindla ruumiosa vastava ruumalaga saadakse osakese leidmise tõenäosus selles ruumiosas. Vastavalt Borni interpretatsioonile tähistatakse seda kui Ψ 2 {\displaystyle \Psi ^{2}} , kus Ψ {\displaystyle \Psi } on lainefunktsioon. Lainefunktsiooni ruut on alati positiivne. Seal, kus Ψ 2 {\displaystyle \Psi ^{2}} on suur, on ka osakese tõenäosustihedus suur. Tõenäosustihedust võib esitada ka lainefunktsiooni mooduli ruuduna | Ψ | 2 {\displaystyle |\Psi |^{2}} , kuna lainefunktsioon võib sisaldada imaginaarühikut. Mooduli võtmine tagastab lainefunktsiooni reaalarvulise suurusena. Tõenäosustihedus ei ole tõenäosus. See on analoogne massi tihedusega, mistõttu see on ühikuga suurus: 1/ruumalaühik. Tõenäosustiheduse korrutamisel ruumalaga saadakse tõenäosus (ühikuta suurus). Lainefunktsioon Borni interpretatsioon Peter Atkins, Loretta Jones (2012). Keemia alused. Teekond teadmiste juurde. Neljas väljaanne. New York: W.H. FREEMAN & Co. Lk 980.
Ben-Guriyyoni ülikool

Ben-Guriyyoni Negevi ülikool on ülikool Iisraelis Be'er-Sheva linnas. Negevi Ülikool asutati 1969. aastal, et arendada Negevi piirkonda, ning innustatuna Iisraeli esimese peaministri David Ben-Guriyyoni visioonist, mille kohaselt riigi tulevik sõltub paljus seni vähearenenud lõunaaladest. Negevi Ülikool nimetati Ben-Guriyyoni Negevi ülikooliks pärast David Ben-Guriyyoni surma novembris 1973. Ülikooli koduleht
Ya'ir Neuman

Ya'ir Neuman (sündinud 1968) on Iisraeli biosemiootik ja psühholoog. Ta teadustöö piirneb bioloogia, psühholoogia ja filosoofiaga. Ta töötab Ben-Guriyyoni Negevi ülikoolis. "Processes and Boundaries of the Mind" "Reviving the Living: Meaning Making in Living Systems"
Isaac Asimov

Isaac Asimov (sünninimi Исаак Юдович Озимов; 2. jaanuar 1920 Venemaa – 6. aprill 1992 New York) oli juudi päritolu ameerika ulmekirjanik, aimekirjanik ja biokeemik. Isaac Asimov sündis Petrovitši külas Mogiljovi kubermangus, mis tänapäeval asub Smolenski oblasti Šumjatši rajoonis. 1923. aastal asus ta koos vanematega elama Ameerika Ühendriikidesse, mille kodakondsuse sai ta 1928. aastal. Vanemad rääkisid Isaac Asimoviga jidiši ja inglise keelt. 1939. aastal sai ta Columbia Ülikoolist keemia alal bakalaureusekraadi, 1941. aastal magistrikraadi ja 1948. aastal doktorikraadi. Asimov elas 1977. aastal üle müokardi infarkti. Detsembris 1983 tehti talle südameoperatsioon - aortokoronaarne šunteerimine, mille käigus tehtud vereülekandega sai ta HIV-nakkuse. Asimov suri neeru- ja südamepuudulikkuse kätte. "Kadunud robot" (eesti keeles 1965, tlk Ain Raitviir, jutukogu) "Vaade kõrgelt" (eesti keeles 1970, tlk Ruth Lias, populaarteadus) "Igaviku lõpp" ("The End of Eternity"; eesti keeles 1973, tlk Linda Ariva) "Autobiograafia" (1979) "Seal, kus lõpeb Maa: Maa polaaralad" (eesti keeles 1982, populaarteadus) "Asum" ("Foundation"; eesti keeles 1985, tlk Linda Ariva; 2. tr 2019) "Asum ja Impeerium" ("Foundation and Empire"; eesti keeles 1989, tlk Linda Ariva; 2. tr 2019) "Huumori lõpp" (eesti keeles 1992, tlk Ivar Voites, jutt kolme autori kogumikus) "Teine Asum" ("Second Foundation" 1953; eesti keeles 1996, tlk Indrek Elling; 2. tr 2019) Isaac Asimov, Frank White "Millenniumid: võti ajaloo mõistmiseks" ("The March of the Millennia: a key to looking at history"; eesti keeles 1999, tlk Matti Piirimaa, populaarteadus) Isaac Asimov, Robert Silverberg "Positrooniline inimene" ("The Positronic Man"; eesti keeles 1999, tlk Peeter Selg) "Asumi äär" ("Foundation's Edge"; eesti keeles 2000, tlk Martin Varik; 2. tr 2019) "Asum ja Maa" ("Foundation and Earth"; eesti keeles 2001, tlk Jaanus Õunpuu) "Enne Asumit" ("Prelude to Foundation"; eesti keeles 2004, tlk Jaanus Õunpuu) "Edasi, Asum" ("Forward the Foundation"; eesti keeles 2006, tlk Matti Piirimaa) "Teraskoopad" ("The Caves of Steel"; eesti keeles 2008, tlk Tatjana Peetersoo) "Alasti päike" ("The Naked Sun"; eesti keeles 2009, tlk Johannes Kärp) "Koidu robotid" ("The Robots of the Dawn"; eesti keeles 2010, tlk Johannes Kärp) "Robotid ja impeerium" ("Robots and Empire"; eesti keeles 2010, tlk Ats Miller) "Jumalad ise" ("The Gods Themselves"; eesti keeles 2015, tlk Juhan Habicht) "Üheksa homset" ("Nine Tomorrows"; eesti keeles 2016, tlk Linda Ariva, Priit Kenkmann, Tatjana Peetersoo ja Jaana Talja, jutukogu) "Kosmosehoovused" ("The Currents of Space"; eesti keeles 2017, tlk Ats Miller ja Ronald Lämm) "Kivike taevas" ("Pebble in the Sky"; eesti keeles 2019, tlk Jaana Talja) "Tähed kui tolmukübemed" ("The Stars Like Dust"; eesti keeles 2019, tlk Martin Kirotar) "Mina, robot" Robootika kolm põhiseadust Gaia hüpotees MERVYN ROTHSTEIN, Isaac Asimov, Whose Thoughts and Books Traveled the Universe, Is Dead at 72, 7. aprill 1992 Isaac Asimov (1920–1992) Isaac Asimov Ulmekirjanduse BAASis Neljapäev 2. jaanuar 2014, Isaac Asimovi 50 aasta tagune ennustus peab üldjoontes paika, Postimees: elu24.ee