laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Varastatud kohtumine

"Varastatud kohtumine" on 1988. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm. Ida-Virumaalt pärit Valentina vabaneb vanglast ja pöördub tagasi Eestisse. Ta on lastekodus kasvanud ja ei tea oma vanematest midagi. Oma pojast Jürist on ta aastaid tagasi loobunud ja poiss on lapsendatud. Nüüd aga asub ta oma poega otsima. Lõpuks leiab ta oma poja Tartust, kus see elab heal järjel kultuurses eesti perekonnas. Valentina saab aga aru, et Jüril on kasuperes parem elada kui koos oma päris emaga. Maria Klenskaja – Valentina Saar Andreas Kangur – Jüri Saar-Kuusberg Kaie Mihkelson – Tiina Kuusberg, Jüri kasuema Lembit Peterson – Ilmar Kuusberg, Jüri kasuisa Terje Pennie – Milvi Sulev Luik – Valter Uibo Hilja Varem – Johanna Uibo, Valteri ema Ita Ever – doktor Aimla Ninel Järvson – Anna Andrejevna Carmen Uibokant – Sirje Mihkel Smeljanski – Udo Tamm Siiri Sisask – Sirje sõbranna Ada Lundver – inspektor Vladimir Laptev – komandant Igor Ivanov – Roman Paul Poom – Lembit Mari Lill – Asta Leida Rammo – Marta Toomingas Hannes Kaljujärv – Marta poeg Mihkel Smeljanski – kelner Udo Tamm "Varastatud kohtumine" Eesti filmi andmebaasis
Majuskel

Majuskel ehk suurtäht ehk versaal, ka kapitaal on tüpograafias kasutatav mõiste trükikirja suure kirjatähe kohta. Majusklil on samas tähestikus (reeglina) olemas ka sama nimetuse ja hääldusega paariline väiketäht (minuskel). Majusklit ja minusklit eristab mitte niivõrd suurus kui erinev tähekuju. Ainult majuskeltähtedega ajaloolised kirjastiilid on rooma kapitaal (capitalis monumentalis), rooma majuskelkursiiv, ruutkapitaal, rustika ja untsiaal. Nendes kirjades, kus on olemas nii majusklid kui ka minusklid, määravad valiku kasutada suur- või väiketähte konkreetse keele või kasutusvaldkonna kokkuleppelised reeglid (ortograafia, traditsioon). majuskelkiri tõst esisuurtäht Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
Prosoodia

Prosoodia on keeleteaduses koondmõiste, mis hõlmab kõnelõikude (häälikute, silpide, sõnade, lausete) kestuse, hääle valjuse ja kõrgusega seotud nähtusi.
Aglutinatiivne keel

Aglutinatiivne on keel, kus peamiseks sõnavormide moodustusviisiks on aglutinatsioon. Mõiste võttis kasutusele Wilhelm von Humboldt 1836. aastal, kui ta klassifitseeris keeli morfoloogiast lähtudes. Aglutinatiivses keeles koosnevad sõnad tavaliselt võrdlemisi paljudest morfeemidest ja sõnamuutmine on väga reeglipärane. Aglutinatsioon on tüpoloogiline tunnus ja seda ei saa kasutada keelte suguluse määramiseks. Ühisest algkeelest arenenud keeled enamasti säilitavad oma tüpoloogilise kuju, kuid see võib ka muutuda.
Kia Optima

Kia Optima (Tuntud ka kui Kia K5) on keskklassi sedaan, mida Kia on müünud erinevate nimede all alates 2000. aastast. Esimese põlvkonna Optima oli tegelikult osaliselt muudetud välisdisainiga Hyundai Sonata ning tegu oli Kia ja Hyundai esimese ühise integratsiooniprojektiga. 1. põlvkond 1. põlvkond Teise põlvkonna Optimat müüdi globaalsetel turgudel Kia Magentise nime all (välja arvatud USA ja Lõuna-Korea turud). 2. põlvkond Täielikult uuendatud Optima jagas nüüd platvormi Hyundai i40-ga ning Lõuna-Korea ja Hiina turgudel müüdi seda Kia K5 nime all. Mudeliuuendus tehti Optimale 2014. aastal. Kia Optima 2010 Kia Optima 2014 2015. aastal esitletud Optima jagab platvormi Hyundai Sonataga.
Seltsilistaimed

Seltsilistaimedeks ehk kompanjontaimedeks nimetatakse taimi, mida kasutatakse aianduses meetodi companion planting korral. Companion planting'u korral kasvatatakse põhiaiakultuuridega koos teisi taimi, näiteks köögiviljakultuure või lilli. Põhikultuurile lisaks maamulda kasvama pandud seltsilistaimede loetelu võib piirkonniti erineda. Seltsilistaimede valikul on sageli kindel eesmärk: kas soovitakse põllule või peenrale kasulikke loomi meelitada (näiteks sipelgad, konnad, mesilased jpt), kahjureid peletada, haigustekitajaid ohutada, maamulda toitainetega varustada, taimede saagikust tõsta. Seltsilistaimede valik sõltub ka kasvuperioodil esile kerkida võivatest teguritest. Hariliku sibula seltsilistaimena, kellega sibulad koos hästi kasvavad, soovitatakse külvata/istutada porgandeid, viinamäelauku (Allium ampeloprasum L.), punapeeti, kapsast, aedmaasikaid, kapsasrohu perekonna taimeliike, aedtilli, aedsalatit ja tomatitaimi. Kui istutada sibulate lähimaale kummelit ja aed-piparrohtu, parandavad nad nende maitseomadusi. Seltsilistaimede kasvatusmeetodi eelkäijaks peetakse Ameerika indiaanlaste three sisters ehk kõrvitsate, maisi ja ubade- meetodit. Segaviljelus Companion Planting, veebiversioon (tarve 21.07.2015)(inglise keeles) Celebrate the Three Sisters: Corn, Beans and Squash, veebiversioon (vaadatud 11.05.2014) (inglise keeles) A Legend, veebiversioon (vaadatud 11.05.2014) (inglise keeles) THE THREE SISTERS, veebiversioon (vaadatud 11.05.2014) (inglise keeles) Pamela Allardice, "A-Z of Companion Planting", Angus & Robertson Book, ISBN 0 207 17424 5 Louise Riotte, Carrots Love Tomatoes: Secrets of Companion Planting for Successful Gardening, 1998, Storey Publishing, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 11.05.2014) (inglise keeles) Targu talita, TABEL: milliseid taimi tasub kõrvuti kasvatada?, 6. juuli 2011, veebiversioon (vaadatud 11.05.2014) Seltsilistaimede mõjud, mida tasub kasutada või vältida iluaias, 12. juuni 2012, Aialeht.ee, veebiversioon (vaadatud 11.05.2014) Bob Flowerdew, "Seltsilistaimed. Maheaedniku käsiraamat", 2012, Maalehe Raamat, ISBN 9789985644386 Eve Veromann, Riina Kaasik, Gabriella Kovàcs, VALGE PEAKAPSA SELTSILISTAIMEDE KATSE (2012), veebiversioon (vaadatud 11.05.2014) Companion Planting, veebiversioon (vaadatud 11.05.2014) (inglise keeles) Companion Planting, veebiversioon (vaadatud 11.05.2014) (inglise keeles) Louise Riotte, Roses Love Garlic: Companion Planting and Other Secrets of Flowers, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 11.05.2014) (inglise keeles) Dale Mayer, The Complete Guide to Companion Planting: Everything You Need to Know to Make Your Garden Succesfull, 2010, Atlantic Publishing Group, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 11.05.2014) (inglise keeles)
Roman Bertelov

Roman-Aleksander Bertelov (23. aprill 1930 – 21. mai 2014) oli Eesti autokonstruktor ja populaarsete auto-moto käsiraamatute autor. Roman Bertelov, Vello Kits. "Sõiduautod Moskvitš". 1986 Läbi elu: meenutusi olnust. SE & JS. 2005  Haud Tallinna Liiva kalmistul
Huulhäälik

Huulhäälik ehk bilabiaal on konsonant, mis moodustatakse üla- ja alahuule abil. Näiteks: /m/ ja /p/. Rahvusvahelises foneetilises tähestikus IPA on järgmised huulhäälikud: Umbes 0,7% maailma keeltes ei ole ühtegi huulhäälikut, nende hulgas on tlingiti keel, dene keel, onaida keel, vitšita keel. Maddieson, Ian. 2008. Absence of Common Consonants. In: Haspelmath, Martin & Dryer, Matthew S. & Gil, David & Comrie, Bernard (eds.) The World Atlas of Language Structures Online. Munich: Max Planck Digital Library, chapter 18. Available online at http://wals.info/feature/18. Accessed on 2008-09-15.
Analüütiline keel

Analüütiline keel on keeletüpoloogias sellist tüüpi keel, milles iga sõna lauses koosneb vaid ühest morfeemist. Süntaktilisi seoseid väljendatakse abisõnade, sõnajärje jm abil, sõnu endid ei muudeta ega lisata neile teisi morfeeme. Analüütilised on näiteks lao keel, inglise keel. Teised keeletüübid morfoloogilise sünteesi astme järgi on sünteetiline ja polüsünteetiline.
Hammashäälik

Hammashäälik ehk dentaal on konsonant, mis moodustatakse ülahammaste piirkonnas keeletipu ning keeleselja esiosa või selle külgede abil. Näiteks: /t,n, d, l/
Stephan Eberharter

Stephan Eberharter (sündinud 24. märtsil 1969 Brixleggis) on Austria endine mäesuusataja, kolmekordne maailmameister ja ühekordne olümpiavõitja. Eberharter võitis 2002. ja 2003. aastal mäesuusatamise maailma karikasarja. Samadel hooaegadel võitis ta ka kiirlaskumise ja ülisuurslaalomi arvestuses. 1998. aasta taliolümpiamängudel pälvis Eberharter suurslaalomi hõbemedali. 2002. aasta taliolümpiamängudel võitis ta kuldmedali suurslaalomis, hõbemedali ülisuurslaalomis ja pronksmedali kiirlaskumises. 1991. aastal tuli ta maailmameistriks nii ülisuurslaalomis kui ka Alpi kahevõistluses. 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Antonis võitis Eberharter hõbemedali ja 2003. aastal tuli maailmameistriks ülisuurslaalomis. 2004. aastal teatas Eberharter karjääri lõpetamisest.
Alfa Romeo Giulietta

Alfa Romeo Giulietta nime all on itaalia autotootja Alfa Romeo valmistanud alates 1954. aastast kolme mudelit. Esimese põlvkonna Giulietta oli tagaveoline auto. Keretüüpidest oli saadaval sedaan, luukpära, universaal, kupee ja kabriolett. Esimest põlvkonda toodeti aastatel 1954–1965. 1. põlvkonna Berlina 1. põlvkonna Spider 1. põlvkonna Spider Bertone 1. põlvkonna Sprint 1. põlvkonna Sprint Veloce 1. põlvkonna Sprint Coupé 1. põlvkonna Sprint Speciale 1. põlvkonna Sprint Zagato Teine põlvkond oli neljaukseline tagaveoline sedaan, mida toodeti aastatel 1977–1985. 2. põlvkond 2. põlvkond 2010. aastast tootmises olev kolmanda põlvkonna Giulietta on neljaukseline esiveoline väike luukpära. Mudelit uuendati aastal 2013. Väliselt muutusid radiaatorivõre ja esimesed udutuled. Sisemuses muutusid armatuurlaud, istmete kuju ja materjalid, rool ja nüüd on saadaval 5"-ekraaniga raadio, millel on Bluetooth-ühendus. 2-liitrisel turbodiislil on nüüd 10 hj suurem võimsus ja 30 nm suurem pöördemoment. Nüüd on kõikide mudelite põhivarustuses ka rehvirõhuandurid ja tagumised elektriaknad. 3. põlvkond 3. põlvkond
Lexus CT

Lexus CT 200h on Lexuse kompaktne luksusklassi hübriidauto. Tegu on 5-ukselise luukpäraga, millel on esivedu ning jõuallikas on sama, mida kasutatakse Toytota Priusel. 2014. aasta mudeliuuendusega muutus auto esiosa sarnasemaks Lexus GSi ja ISiga ning kaitseraua alumise serva kujundus. Hind muutus 10% madalamaks.
Helve Särgava

Helve Särgava (neiupõlves Helve Kuusik; sündinud 6. juulil 1950 Põlvas) on Eesti jurist. Ta on lõpetanud Nõo keskkooli matemaatika-füüsika eriklassi. 1975. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli juristi erialal. Aastatel 1975–1976 töötas ta Harju Rajooni Rahvakohtus kohtuniku stažöörina. 1976–1982 oli Särgava samas kohtus kohtunik. 1982–1991 oli ta kohtunik (1985–1991 ka kohtu esimees) Tallinna Mererajooni Rahvakohtus. 1991–1995 oli ta kohtunik ja II osakonna juhataja Tallinna Linnakohtus. 14. detsembril 1995 nimetati Helve Särgava esimese astme kohtunikuks Tallinna Linnakohtusse. 1. jaanuarist 1997 oli ta sama linnakohtu esimees, kuni kohtu liitmiseni Harju Maakohtuga 2006. aastal. Pärast linnakohtu reorganiseerimist oli ta kohtunik ja kohtu esimees Harju Maakohtus. 2015. aasta lõpuks sai läbi tema ametiaeg maakohtu esimehena. Veebruaris 2016 esitas ta avalduse kohtunikuametist vabastamiseks 1. märtsist 2016. 29. jaanuarist 2015 kuni 1. märtsini 2019 oli ta Pressinõukogu liige. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas volikogu liikmeks, seades eesmärgiks saada valituks ka volikogu esimeheks. 12. juunil 2019 lahkus ta Sotsiaaldemokraatlikust Erakonnast ja astus 5. märtsil 2020 Keskerakonda. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 180 häält ning ei osutunud valituks. Ta on olnud Eesti Kohtunike Ühingu liige. 2005 Valgetähe III klassi teenetemärk 2011 pressisõber 2014 aasta ema 2016 aasta naine Tema abikaasa on Eesti suurim mahetootja Juhan Särgava. Kolmest lapsest üks, Viktor, on samuti jurist. "Helve Särgava: pättide ja kohtunike hirm", Eesti Ekspress, 02.03.2016. Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (1996), lk 95. "Kohtunik Helve Särgava", Eesti Päevaleht, 23.03.1996". Äripäev, lisaväljaanne Juhtimine. "Naisjuhtide TOP", lk 69. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 14.12.1995 otsus nr 653 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1995, 95, 1629. "Harju maakohtu pikaaegse esimehe Helve Särgava ametiaeg saab otsa", delfi.ee, 01.12.2015. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 04.02.2016 otsus nr 735 "H. Särgava kohtunikuametist vabastamine". Avaldamismärge: RT III, 05.02.2016, 2. Pressinõukogu uueks liikmeks sai maakohtu esimees, Delfi, 30. jaanuar 2015 "Pressinõukogus on kaks uut liiget", delfi.ee, 01.03.2019. Helve Särgava korruptsioonist pealinnas: on raske selgitada, et B ega C ei teadnud, mida A tegi, Eesti Päevaleht, 29. august 2017 "Äriregister. Päring erakondlikust kuuluvusest: Särgava, Helve". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2020. Vaadatud 10. juunil 2020. Eesti Kohtunike Ühingu veebileht, "Teated 2016". Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 02.02.2005 otsus nr 775 "Riiklike autasude andmine". Avaldamismärge: RTL 2005, 19, 216. "Nädala persoon Helve Särgava: perenaine kohtusaalis ja farmis", err.ee, 06.03.2016. Eesti Raadio. "Keskööprogramm", "Õhtutund Helve Särgavaga". Eetris 01.03.1996. Vikerraadio. "Jutusaade". Eetris 18.06.2006.
Peugeot 508

Peugeot 508 on Peugeot' suur pereauto, mis on saadaval sedaan- või universaalkerega. 508 asendas eelmise suure mudeli Peugeot 407 ja ka Peugeot 607, millest viimasele aga otsest järeltulijat planeeritud pole. Sedaani pikkus oli 4,79 m, universaalil 4,81 m. Peugeot 508 sedaan Peugeot 508 SW 2014. aastal värskendati seda veidi. Muudeti iluvõre disaini, lisati LED-päevasõidutuled, uuendati esituled ja võeti kasutusele uus logo. Uuendati ka mootori- ja käigukastivalikut. Peugeot 508 facelift 2012 – Eesti aasta auto 508 RXH oli maasturlikuma välimusega nelikveoline universaalkerega 508 versioon, mille esirattaid vedas diiselmootor ja tagarattaid elektrimootor. Peugeot 508 RXH Peugeot 508 RXH Teise põlvkonna sedaani tutvustati Genfi autonäitusel 2018. aasta märtsis. Hiljem lisandus valikusse universaalkerega 508 SW. Kõige võimsamad mootorid valikus on 1,6-liitrised PureTechi bensiinimootorid. 2020. aastal toodi turule ajaloo kõige võimsam seeriatootmisse minev Peugeot' mudel Peugeot 508 PSE. Tegu on esimese seeriatootmisse mineva sportlike autode osakonna Peugeot Sport Engineered välja töötatud sõidukiga. Autol on 1,6-liitrine R4-turbomootor ja lisaks kaks elektrimootorit, mootorite koguvõimsus on 360 hj. 0–100 km/h kiirendamiseks kulub 5,2 sekundit.
Hambasombuhäälik

Hambasombuhäälik ehk alveolaar on konsonant, mis moodustatakse hambasompude piirkonnas keeletipu ning keeleselja esiosa või selle külgede abil. Näiteks: /t, t´, s, s´, n, n´, l, l´, r/
Botrytis allii

Botrytis allii on seeneliik. Pea kõikjal, kus kasvatatakse laugu perekonda kuuluvaid lauke.  Pikemalt artiklis Sibula-hahkhallitus Botrytis allii on levinud saagikoristusjärgne seenpatogeen, põhjustades sibula-hahkhallitust. Botrytis allii andmebaasis eElurikkus , Veebiversioon (vaadatud 11.05.2014) Botrytis allii andmebaasis eElurikkus Sissekanne Index Fungorum-isis Sissekanne MycoBank-isis Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Botrytis allii seisuga 11.05.2014.
Mügarliudik

Mügarliudik (Sclerotinia) on tiksikulaadsete seltsi kuuluv seeneperekond. Mügarliudikute seeneperekonda klassifitseeritakse Eesti eElurikkuses järgmised seeneliigid: Sclerotinia cinerea Sclerotinia flavida Sclerotinia laxa Sclerotinia minor Sclerotinia pyrolae Sclerotinia sclerotiorum – valge mügarliudik Sclerotinia sulcata Sclerotinia trifoliorum – ristiku-mügarliudik Sclerotinia tuliparum – tulbi-mügarliudik  Pikemalt artiklis Valgemädanik Mügarliudikud on üsna laialt levinud seenpatogeenid, põhjustades näiteks sibulatel ja küüslaukudel valgemädanikku. suur mügarliudik Mügarliudik andmebaasis eElurikkus , Veebiversioon (vaadatud 11.05.2014) Mügarliudik andmebaasis eElurikkus Sissekanne Index Fungorumis Sissekanne MycoBankis Heffer Link, V., ja K. B. Johnson., White mold (Sclerotinia), 2007. White Mold. The Plant Health Instructor. DOI: 10.1094/PHI-I-2007-0809-01. Updated 2012., veebiversioon (vaadatud 11.05.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Sclerotinia seisuga 11.05.2014.
Eesvokaalid

Eesvokaalid on vokaalid ehk täishäälikud, mida kasutatakse teatud keeltes; neid iseloomustab hääldamisel keeletipu asetamine suu eesossa hammaste lähedale kõva suulae poole, ilma et tekiks takistus või konsonant. Eesti keeles on eesvokaalid /i, ü, e, ö, ä/. Keskeesvokaalid on põhilised eesvokaalitüübid; pole teada ühtegi keelt, mis vastandaks ees- ja keskeesvokaale ainult tagaolemise järgi. Ümardatud eesvokaalid on üldiselt tsentraliseeritud ehk keskkõrged artikulatsioonilt. See on ka põhjus, miks need kirjutatakse ümardamata vokaalidest paremale poole IPA vokaalide joonisel. Eesvokaalide artikulatsiooni puhul liigub keel oma puhkeasendist ette, erinevalt madalatest vokaalidest ja tagavokaalidest. Eesvokaalid on laiem kategooria kui IPA tabelis on näidatud, sinna kuuluvad [ɪ ʏ], [ɨ ʉ] ning marginaalselt ka švaa vokaalid. Eesvokaalide vokaalikõrgust määratakse lõua asendi järgi. Foneemiliselt taga ja madalal olevad vokaalid võivad olla foneemiliselt ees teatud konsonantide tõttu nagu palataalid ja mõnes keeles ka farüngaalid. Näiteks /a/ võib olla [æ] ees /j/ või /ħ/ kõrval. Eesvokaalid, millel on IPA tabelil märgitud erisümbol: ümardamata kõrge eesvokaal [i] (eesti i) ümardatud kõrge eesvokaal [y] (eesti ü) ümardamata keskkõrge eesvokaal [e] (eesti e) ümardatud keskkõrge eesvokaal [ø] (eesti ö) ümardamata keskmadal eesvokaal [ɛ] ümardatud keskmadal eesvokaal [œ] ümardamata vaegmadal eesvokaal [æ] (eesti ä) ümardamata madal eesvokaal [a] ümardatud madal eesvokaal [ɶ] Põhiartikkel: Palatalisatsioon Paljude keelte ajaloos, näiteks jaapani ja prantsuse keeles, on eesvokaalid muutnud eesolevat velaarset või alveolaarset konsonanti ning teinud nende häälduskoha rohkem palataalseks või postalveolaarseks. Taoline muutus võib olla allofooniline või foneemiline. Selline ajalooline palatalisatsioon peegeldub mitme Euroopa keele ortograafias, näiteks [c] ja [g] peaaegu kõikides romaani keeltes, [k] ja [g] norra, rootsi, fääri ja islandi keeles ning [k], [y] ja [x] kreeka keeles. Tsur, Reuven (February 1992). The Poetic Mode of Speech Perception. Duke University Press. p. 20. ISBN 0-8223-1170-4. Scott Moisik, Ewa Czaykowska-Higgins, & John H. Esling (2012) "The Epilaryngeal Articulator: A New Conceptual Tool for Understanding Lingual-Laryngeal Contrasts"
Tagavokaalid

Tagavokaalid on need täishäälikud, mille hääldamisel asetseb keel suus tagapool. Eesti keele tagavokaalid on /u, õ, o, a/. ümardamata kõrge tagavokaal [ɯ] ümardatud kõrge tagavokaal [u] (eesti u) ümardamata keskkõrge tagavokaal [ɤ] ümardatud keskkõrge tagavokaal [o] (eesti o) ümardamata keskmadal tagavokaal [ʌ] ümardatud keskmadal tagavokaal [ɔ] ümardamata madal tagavokaal [ɑ] (eesti a) ümardatud madal tagavokaal [ɒ]
Enesekohane asesõna

Enesekohane asesõna ehk refleksiivpronoomen on asesõna, millega näidatakse, et tegevuse objekt või omaja langeb kokku tegevuse subjektiga, või rõhutatakse asjaolu, et tegevuse subjektiks on just nimetatu, mitte keegi teine. Enesekohased asesõnad esinevad lauses verbi või substantiivi laiendina, toimides esimesel juhul sihitise või määrusena, teisel juhul omajatäiendi või esiletõstva lisandina. Enese­kohasteks asesõnadeks on ise : enese ~ enda, oma, iseenese ~ iseenda, omaenese ~ omaenda.
Väike reekviem suupillile

"Väike reekviem suupillile" on Enn Vetemaa romaan. See ilmus 1968. aastal kolme romaani sisaldavas "Väikeses romaaniraamatus". Romaani põhjal valmis Tallinnfilmis 1972. aastal mängufilm "Väike reekviem suupillile".
Luis Guillermo Solís

Luis Guillermo Solís Rivera (sündinud 25. aprillil 1958 San Josés) on Costa Rica sotsiaalteadlane ja poliitik, kes oli 8. maist 2014 kuni 8. maini 2018 Costa Rica president. Solíse vanemad olit pärit Turrialba linnast, kuid ta ise sündis ja kasvas üles pealinnas San Josés. Kõrghariduse omandas ta ajaloo alal Costa Rica Ülikoolis, mille lõpetas 1979. aastal. Magistrikraadi kaitses ta hiljem Ladina-Ameerika uuringute alal Tulane'i Ülikoolis New Orleansis. Solísel on selja taga pikk akadeemiline ja poliitiline karjäär. Ta on töötanud ülikooli õppejõuna, konsultandi ja teadustöötajana, eksperdina Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni süsteemis ning mitmetel ametikohtadel Rahvusliku Vabastamise Parteis. Aastatel 1977–2005 oli ta Rahvusliku Vabastamise Partei liige, kuid lahkus sealt protestiks parteijuhtide autokraatliku stiili ja partei sisevalimistel toime pandud rikkumiste vastu. 2009. aastal astus ta Kodanike Aktsiooni Parteisse. Novembris 2012 teatas ta kavatsusest kandideerida Kodanike Aktsiooni Partei presidendikandidaadiks, mis realiseerus, kui ta võitis napilt partei sisevalimised. Solís on vasakpoolne poliitik, kes on kritiseerinud teravalt majandusliberalismi, nõudnud suurema tähelepanu pööramist keskkonnaküsimustele ja soolisele ebavõrdsusele. Tema valimisprogrammi keskmes olid kolm teemat: võitlus korruptsiooni vastu, majandusliku ebavõrdsuse vähendamine ja samas ka majanduskasvu suurendamine. 2. veebruaril 2014 toimunud presidendivalimiste esimeses voorus kogus ta 30,95% valijate toetuse ja pääses edasi valimiste teise vooru. Märtsis 2014 loobus tema vastaskandidaat Johnny Araya kandideerimast, kuid kuna seaduse järgi ei olnud võimalik valimiste teist vooru ära jätta, osales Solís 6. aprillil 2014 toimunud presidendivalimiste teises voorus ainsa kandidaadina ja kogus enam kui 77% valijate toetuse. 8. mail 2014 vannutati ta Costa Rica presidendiks.
Munalaiu sadam

Munalaiu sadam on sadam Pärnumaal Pärnu linnas, kust lähtuvad Kihnu Veeteede reisilaevad Kihnu, Ruhnu ja Manijale. Sadamahoone 2014. aastal Vaade sadamale talvel Munalaiu sadam 2017. aastal Munalaiu sadam 2019. aastal
Eessõna

Eessõna ehk prepositsioon on kaassõna, mis asub seda laiendava noomenifraasi ees. Eesti keeles on eessõnu vähe, näiteks enne (õhtut), keset (teed), piki (randa), ilma (emata), kuni (metsani), läbi (udu), mööda (tänavat), pärast (õnnetust), vastu (lauda).
Uttar Pradesh

Uttar Pradesh on India osariik. Piirneb kirdes Nepaliga. Rahvaarvult on see riigi suurim osariik ja maailma suurim 1. järgu haldusüksus. Iseseisva riigina oleks see rahvaarvult 5. kohal Pakistani ees. Uttar Pradeshi pealinn on Lucknow, kuid suurim linn on Kanpur. 80% elanikest on hindud ja 18% muslimid. Osariigis on palju hinduismi ja budismi pühakohti, näiteks Varanasi ja Kushinagar. Osariigi nimi tähendab hindi keeles ülemist osariiki. 2011 census of India
Omoadiphas

Omoadiphas on maoperekond. Perekonda Omoadiphas klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Omoadiphas aurula Köhler, Wilson & Mccranie, 2001, Omoadiphas cannula Mccranie & Cruz-Díaz, 2010, Omoadiphas texiguatensis Mccranie & Castaneda, 2004. Need maod on endeemsed Hondurases. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Higher Taxa in Extant Reptiles Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 05.04.2014) (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Omoadiphas Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 12.05.2014) (inglise keeles) Sissekanne IUCN-is Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne uBios Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Omoadiphas seisuga 12.05.2014.
Oxyrhopus

Oxyrhopus on maoperekond. Perekonda Oxyrhopus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Oxyrhopus clathratus Duméril, Bibron & Duméril, 1854 Oxyrhopus doliatus Duméril, Bibron & Duméril, 1854 Oxyrhopus erdisii (Barbour, 1913) Oxyrhopus fitzingeri (Tschudi, 1845) Oxyrhopus formosus (Wied-Neuwied, 1820) Oxyrhopus guibei Hoge & Romano, 1977 Oxyrhopus leucomelas (Werner, 1916) Oxyrhopus marcapatae (Boulenger, 1902) Oxyrhopus melanogenys (Tschudi, 1845) Oxyrhopus occipitalis (Wied-Neuwied, 1824) Oxyrhopus petolarius (Linnaeus, 1758) Oxyrhopus rhombifer Duméril, Bibron & Duméril, 1854 Oxyrhopus trigeminus Duméril, Bibron & Duméril, 1854 Oxyrhopus vanidicus Lynch, 2009. Need maod elavad Mehhikos, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Higher Taxa in Extant Reptiles Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 05.04.2014) (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Oxyrhopus Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 12.05.2014) (inglise keeles) Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI Taxonomy database-s Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Oxyrhopus seisuga 12.05.2014.