laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kuigatsi

Kuigatsi on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda. Kuigatsit on esmamainitud 1366. aastal. Seal asus Kuigatsi mõis, mida on esmamainitud 1509. aastal. Mõisa peahoone ja mitmed abihooned on säilinud. 1765. aasta käskkirja alusel loodi Kuigatsisse külakool, mis avati 1768. aastal. 20. sajandil tegutses kool mõisa peahoones kuni 1975. aastani. Pärast seda leidis seal koha Valga rajooni erivajadustega laste kool (Kuigatsi Eriinternaatkool), hiljem ka lastekodu. See likvideeriti 2001. aastal. Kuigatsi on olnud valla keskus. Külas tegutseb alates 1904. aastast ka raamatukogu, mis asub külamajas. Lisaks raamatukogule on samas ka seltsiruumid, noortetuba ja kogukondlike teenuste osutamise saal. Varem asus samas ka kauplus. Kuigatsis asub bussipeatus ning külakeskusest 2 kilomeetri kaugusel paikneb Mägiste raudteepeatus. Küla läbib Võru–Kuigatsi–Tõrva maantee. Küla iseloomustab hajaasustus, talude nimed on teiste seas Haljamäe, Laudanurme, Pedajamäe, Luiga, Laane, Villemi, Hargo jm. Kuigatsi külas on sündinud vaimulik Paul Uibopuu ning looduskaitsetegelane ja orienteeruja Madis Aruja. Külas kasvab valge mänd, mis on Eesti suuremate seas. Kuigatsi mõis Kuigatsi kool 1768–2001 Kuigatsi paistiik Mõisa pesuköök Mõisa vesiveski-meierei Kuigatsi valge mänd Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kuigatsi Kodupaiga Külaseltsi lehekülg Kuigatsi küla ajaloost Elu-olu Kuigatsis. Valgamaalane, 5.09.2015
Kähri (Otepää)

Kähri on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda. Suurematest vooluveekogudest asuvad Kähris Päästra oja ja Aakre peakraav Küla loodepiiril kulgeb Tartu–Valga raudtee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Meegaste

Meegaste on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda. Külas kasvab Jaanimäe mänd. Meegastel asuvad Pärdu järv, Päästjärv, Rahi tiik ja Kutskalomp. Albi küla Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Palamuste

Palamuste on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Puka valda. Külas asuvad muinaslinnus Aakre Kivivare ja Aakre raudteepeatus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Pedaste

Pedaste on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Puka valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Ukraina Kreekakatoliku Kirik

Ukraina Kreekakatoliku Kirik (ukraina keeles Українська греко-католицька церква, lühend УГКЦ) on Püha Tooliga täielikus kommunioonis olev bütsantsi riitusega idakatoliku kirik, Roomakatoliku kiriku osa. Ukraina Kreekakaatoliku Kirik on suurim idakatoliku kirik oma üle 5 miljoni liikmega maailmas ja kelle juht on peapiiskop Svjatoslav Ševtšuk. Poola kuninga Zygmunt III Waza valitsemisajal 1596. aastal lepiti Kiievi Metropoolia kirikukogul Brest-Litovskis kokku 33 tingimust, mille alusel kogudused tunnistavad Rooma paavsti ülimuslikkust: teoloogilised põhimõtted, kirikuslaavi liturgilise keele säilitamine, Juliuse kalendri säilitamine kiriku tähtpäevade tähistamisel, vaimulike õigus abielule jt. Ukraina ja Valgevene alade lõpliku liitmisega Venemaa Keisririigiga 1793. aastal kuulutas Venemaa keisrinna Katariina II välja usulise sallivuse, kuid tema järglase keiser Paul I valitsemisajaga algas uniaadikiriku (lad. Ecclesia unita) tagakiusamine. Venemaa keisri Aleksander I valitsemisajal taasmoodustati 1806. aastal Połackis Kogu Vene Uniaatlik Metropoolia (Униатское Митрополитство Всея Руси), kuid keiser Nikolai I ajal likvideeriti see taas 1827. aastal. Ajavahemikus 1827–1839 tehti uniaadikiriku 1898 vaimulikule "ettepanek" naasta õigeusu kirikusse, millest keeldunud 593 vaimulikku saadeti Siberisse. Tegutsemist jätkas ainult uniaadikiriku Chełmi piiskopkond, mis asus Poola kuningriigis, kuid seegi suleti Varssavi kindralkubermangus 1875. aastal. Uniaadikirik sai vabalt tegutseda Ukraina Galiitsia selles osas, mis allus Rzeczpospolita jagamise järel 1772. aastal Austria-Ungarile. Teise maailmasõja ajal NSV Liit okupeeris Lääne-Ukraina ja Nõukogude võim likvideeris kreekakatoliku ehk uniaadikiriku Lääne-Ukrainas ja Ida-Euroopas. Galiitsias vahistati metropoliit Jossõf Slipõi ja represseeriti kõik kiriku piiskopid. Vaimuliku Gavriil Kostelniku juhtimisel 1946. aastal toimunud pseudosinodil denonsseeriti 1596. aasta Bresti unioon ning kirik tunnistati alluvaks Vene Õigeusu Kirikule. Pseudosinodi otsust mittetunnistanud vaimulikke represseeriti. Taga-Karpaatias tegutsenud uniaadikirik liideti aga pärast piiskop Theodor Romža tapmist 1947. aastal dekreediga Vene Õigeusu Kirikuga. Aastatel 1946–1989 oli kirik sunnitud tegutsema põrandaaluse kirikuna. Alates 1989. aastast algab uus periood kreekakatoliku kiriku ajaloos pärast selle ametlikku tunnustamist (legaliseerimist) NSV Liidus. Tänapäeval on selle kiriku kogudusi üle terve Ukraina ja paljudes maailma riikides, sh Eestis. Eestis tegutseb 1991. aastast Tallinna Kolmekäelise Jumalaema kirikus Ukraina Kreekakatoliku Kiriku Kolmekäelise Jumalaema Kogudus Tallinnas. Kreekakatoliku kirik Ida katoliku kirikud Ukraina Õigeusu Kirik Ukraina kirik Armastuse tänaval, Eesti Päevaleht, 15. mai 2002 Kiriku koduleht
Plika

Plika on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda. 2000. aastal elas Plikas 48 inimest. Plikale lähimad asulad on põhjas Rebaste, kirdes Kolli, idas Puka, kagus Ruuna, lõunas Prange ja edelas Põru. Väiksematest paikadest asuvad loodes Helmi ja Turbasöödi, põhjas Põhu, kirdes Koosa, idas Rehe ja Pukamõisa, kagus Raja, lõunas Laane ning edelas Tollari ja Sauniku. Plika on üsna noor asula. Kohanime on esmamainitud alles 1903, kui nimetati Plikka ehk Piiri talu. See oli metsavahikoht Kuigatsi ja Puka mõisa piiril, sellest Piiri nimigi. Talu asus Sangaste kihelkonnas ja kuulus Puka mõisale. 1920. aastatel tekkis Puka mõisa põllule asundus. 1930. aastail nimetati seda ka Puka külaks. 1977 liideti Plikaga Pukamõisa ja Rehe küla ning osa Raja külast. Külanime päritolu pole selge, aga see näib tulevat läti keelest. 1858. aasta hingeloendi järgi elas Vana-Puka mõisas mitu läti peret. Kuigatsis on olnud Plintska mets; selle nimi oli samuti läti päritolu. Sõna pliks (naissoovorm plika) tähendab läti keeles paljast, lagedat. Sel juhul oleks tegu metsadevahelise lageda kohaga. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti entsüklopeedia, 12. kd., lk. 424 Suur maailma atlas, lk. 190 Eesti kohanimeraamat, kaart 38 Eesti kohanimeraamat, lk. 491
Prange

Prange on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda. Küla iseloomustab hajaasustus; suuremate ja vanemate talude nimed on Kõrepi, Upseri, Savikoja, Nõlvaku, Miku, Nurme jm. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Purtsi

Purtsi on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Puka valda. Purtsi jõgi Vooremäe linnus Pikasilla Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Puspuri

Puspuri on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Põru (Otepää)

Põru on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda. Külas asub Villemisilla mägi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Purka

Purka on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pühaste

Pühaste on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Puka valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Pundi

Pundi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Preeksa

Preeksa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Preeksa külas asub Uuri järv. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rebaste (Elva)

Rebaste on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Puka valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Plaksi

Plaksi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. 1977. aastal liideti Plaksi külaga Kerekunnu. Plaksi bussipeatus, taustal Munamägi Tsälbämägi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Evar Saar: artikkel "Plaksi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ruuna

Ruuna on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rusa

Rusa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Soontaga

Soontaga on küla Valga maakonnas Tõrva vallas. Varem on küla kuulunud Puka valda, Kuigatsi valda ja Puka külanõukogusse. Ajalooliselt kuulub see Rõngu kihelkonda. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 50 inimest. 1994. aasta loenduse järgi oli külas 55 elanikku. Aastal 1974 oli elanike arv 48. Mööda külaterritooriumi idapiiri voolab Väike Emajõgi. Külast läände jääb Sauniku oja. Küla keskus ja endine mõisahoone asuvad Soontaga ojal (ehk harvem ka nimetatud Saeveski oja) endise vesiveski paisjärve Soontaga järve või ka Soontaga Veskijärve ääres. Külas asuvad ka Aakre Saeveski paisjärv, Kadajärv ja Rooni järv. Administratiivselt kuuluvad Soontaga küla koosseisu Parve küla (endine Kadajärve küla; saksa Kadierwz), Saviküla, Prentsi küla (endine Tepu; saksa Waldhof) karjamõis ja Sauniku küla ning Saeveski.[viide?] Saeveski paisjärve ääres ehk Saeveskil on Hermann Walteri mälestussammas ja Soontaga telkimisala. Samuti on külas endise Aakre metskonna hooned. Külas on Soontaga looduskaitseala, millel pole ühtki alalist elanikku. Looduskaitsealal on lisaks Saeveski paisjärve Soontaga matkarada ja Soontaga metsaonn. Soontagal on ka II maailmasõjas hukkunute ühishaud. Soontagal, Parve külas, Väikese Emajõe ääres on üks Eesti suuremaid kaasaegseid palkmaju. Soontagal töötab taksidermist Aare Jaama. Küla läbib Võru–Kuigatsi–Tõrva maantee. Küla lääneosa piirneb Jõhvi–Tartu–Valga põhimaanteega. Soontagat on esmamainitud 1439. aastal ja Soontaga mõisa (Sontacke) 1539. aastal. Soontaga mõis Jõgeveste sild Greete motell Aakre katsemetskond, Aakre metskond Aakre katsejahimajand Soontaga bussipeatus Soontaga keskjaam Soontaga-Purtsi tugiala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 20.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Greete motell
Vaardi

Vaardi on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nõuni

Nõuni on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda. Külas asub Nõuni järv, mis on Päidla järvestiku suurim järv. Asulat läbib Tatra–Otepää–Sangaste maantee. Nõuni raamatukogu Nõuni kultuurimaja Nõuni kauplus Vana taluhoone Nõunis Nõuni külaraamatukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Astuvere

Astuvere on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Palupera valda. Küla lääneosa läbib Tartu–Valga raudtee. Samuti läbib küla Elva–Palupera–Kähri tee. Astuvere idaosas voolab Purtsi jõgi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Atra

Atra on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Palupera valda. Küla läbib ida-läänesuunaliselt Rõngu–Otepää–Kanepi maantee. Küla idapiiril kulgeb Tartu–Valga raudtee. Atra küla lõunaosa läbib Purtsi jõgi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Hellenurme

Hellenurme on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda ja oli Palupera valla halduskeskus. Küla läbib Elva jõgi, millele on paisutatud Hellenurme järv. Hellenurme on endise Palupera valla vanim küla.[viide?] Külas asus Hellenurme mõisa keskus. Mõisa mainiti esimest korda 1641. aastal. Selle peahoone valmis 18. sajandi viimasel veerandil. 1880. aastatel rajati Hellenurme vesiveski, mis on tänapäeval kohandatud muuseumiks. Ühtlasi tegutseb seal Hellenurme hüdroelektrijaam. 1867. aastal hakkas tegutsema kohalik raamatukogu, mis suleti aga tegutsemisloa puudumise tõttu 1903. 1909. aastal otsustati raamatukogu taastada. Nii avati Hellenurme raamatukogu pärast loa saamist 1914. aastal. Nõukogude okupatsiooni ajal asus külas Hellenurme kolhoosi keskus. 1993. aasta alustas külas tegevust hooldekodu. Külas avati 2020ndatel Mägestiku pubi. 2008. aasta lõpus oli külas elanikke 186. 2019. aasta algul oli külaelanike arv 142. Hellenurme mõisa hooned Paisjärv küla territooriumil Mõisa vesiveski Mõisa kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018. Hellenurme mõis ja küla Hellenurme mõisakompleks Hellenurme suurkujud Meedias "Hellenurme hooldekodus valmib peagi uus maja" Lõuna-Eesti Postimees, 11. august 2007 "Hellenurme elanikud kardavad, et hooldekodu suretab nende küla" ERR, 13. november 2019
Lutike

Lutike on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda. Lutike külast eraldus 2007. aasta novembris Makita küla. Leigo turismitalu Leigo järvemuusika festival Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 7.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 8.07.2022.
Miti

Miti on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 8.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mäelooga

Mäelooga on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Palupera valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Pressi

Pressi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Neeruti (Otepää)

Neeruti on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Palupera

Palupera on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Palupera valda. Külas on Palupera raudteejaam. Paluperast on pärit Mai Treial. Palupera mõis Palupera Põhikool Palupera mõisa kalmistu Palupera pritsikuur Mõisa ait Palupera mõisa linnumaja Palupera mõisa park Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018. Palupera küla Palupera mõisakompleks
Pastaku

Pastaku on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Palupera valda. 1977. aastal liideti Pastaku külaga Kirmi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018. Enn Ernits: artikkel "Pastaku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Päidla

Päidla on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda. Küla piirneb põhjas Laguja ja Ketneri, idas Nõuni, Neeruti ja Vana-Otepää, lõunas Kastolatsi ja Räbi ning läänes Hellenurme külaga. 2007. aastal elas Päidlas 102 inimest. Külas on 37 talu ja 2 korterelamut. Suurem osa külast jääb Otepää looduspargi territooriumile. Küla ümber paikneb kaarekujuliselt Päidla järvestik, kuhu kuulub 12 järve. Neist suurimad on Nõuni järv, Mõrtsuka järv ja Päidla Mõisajärv. Maastik järvede ümber on künklik, kõrgemate tippudena eristuvad teistest moreenküngastest Kalmemägi ja Põrgumägi. Külas asub puiduettevõte Rasper OÜ ja mahe lihaveisekasvatusettevõte Heizung OÜ. Külas tegutseb Päidla külaselts. Päidla küla alal on asustusest jälgi juba alates viikingiajast. Arheoloogiamälestistest asuvad Päidlas Kalmejärve kaldal I aastatuhande kivikalme ja varauusaegne, pärimuse järgi Rootsi sõdurite matmispaik. Kolmas, II aastatuhandest pärinev matmispaik asub Mõrtsuka järve lähedal Laari talu maadel. Küla keskuses Mõisajärve ümbruses paikneb lisaks kolm asulakohta. Küla vanimate talude hulka kuuluvad Väärsi, Orava, Järve ja Kilgi talu. Päidla mõisa on esimest korda kirjalikes allikates mainitud 1522. aastal Krowelshofi nime all. Hiljem kutsuti seda ka Samhofiks. Mõisa juures asunud küla kohta on teateid alates 1582. aastast (Paidel). 19. sajandil kuulus Päidla mõis Alexander Theodor von Middendorffile. Mõisa hooned on 20. sajandil hävinud. Alles on ainult mõisa peahooneni viinud saarepuiestee. Alates 1819. aastast oli küla ka Päidla valla keskus. Vald liideti 1939. aastal Otepää ja Veski vallaga. 18. sajandi teisest poolest 1940. aastani töötas külas Kintsli kõrts, kus 1884. aastal peatus Eesti lipu õnnistamisele teel olnud Eesti Üliõpilaste Seltsi delegatsioon. 1930. aastatel oli Päidlas eraldi Kaitseliidu kompanii. Selle pealik Rudolf Andrei moodustas Suvesõja ajal Päidla metsavendade salga, mis allus Karl Talpaku grupile, osales Tartu ülestõusus ja tegi kaasa lahingutee Tallinna vallutamiseni. Päidlas on elanud kirjanik August Kitzberg, ornitoloog Mihkel Härms ja sõjaväelane Eduard Värsi. Räbi järv Näkijärv Mõrtsuka järv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Päidla järvestik Näkijärv Mõrtsuka
Räbi

Räbi on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 11.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Urmi

Urmi on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Palupera valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Pari

Pari on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Perametsa

Perametsa on kahe Eesti küla nimi: Perametsa on küla Võru maakonnas Võru vallas Perametsa on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas
Perametsa (Võru)

Perametsa on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Plessi

Plessi on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–1997 asus küla Meremäe vallas ja 1998–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) Vastseliina vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Meremäe valla ja Vastseliina valla piiride ning Vabariigi Valitsuse 18. detsembri 1997. a. määrusega nr. 244 kinnitatud «Alevite, alevike ja külade nimistu» muutmine
Hargla

Hargla ehk Harglõ on küla Valga maakonnas Valga vallas, Hargla kihelkonna keskus. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas. Külas asub Hargla kirik ja selle juures tegutseb Hargla kogudus. Harglas tegutsevad Hargla raamatukogu ja Hargla Kool. Seal asub Hargla kalmistu. Külas asub ohvrimänd. Asulat läbib Võru–Mõniste–Valga maantee. Varem kulges sealt läbi ka Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudtee; külas asus Hargla raudteepeatus. Külast voolab läbi Mustjõgi. Jõeäärne ala kuulub Koiva-Mustjõe maastikukaitseala koosseisu. Küla kohal suubub Mustjõkke Hargla oja. Hargla kirik Hargla kõrtsihoone II maailmasõjas hukkunute ühishaud Hargla kalmistu kabel Hargla Kool Hargla bussipeatus Hargla nõgu Valgemägi Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. eestigiid.ee
Saarde (Võru)

Saarde ehk Saartõ on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Külas kasvab Saarniite jalakas. 1977. aastal liideti Saarde külaga Joora. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Evar Saar: artikkel "Saarde3" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.