laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tuuli Tubin McGinley

Tuuli Tubin McGinley (sündinud 16. juunil 1980) on eesti performance´i- ja tekstiilikunstnik. Ta on lõpetanud Viljandi kultuurikolledži talukujunduse ja rahvusliku käsitöö eriala (õppejõud Anu Raud), Eesti Kunstiakadeemia kunsti ja kultuuriantropoloogia magistriõppe ning Helsingi Teatriakadeemia Live Art and Performance Studies magistriõppe. Avaldanud 2009. aastal Võrumaa labakindakirjadest raamatu "Kirä' Võromaalt. Kindä'". Ta töötab ERMi Heimtali muuseumis programmijuhina. 2022 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Anu Rauaga; säästliku ja alalhoidliku elustiili populariseerimise ning püksipaikamise konkursi ja näituse korraldamise eest) Tuuli Tubin-McGinley riiete parandamisest: seda ei taheta enam teha, ERR uudised, 11.09.2022 "Selgusid kultuurkapitali aastapreemiate laureaadid". ERR. 8. veebruar 2023. http://performanssi.com/beyond-the-wind-in-fron-of-me-a-space-ship-journey/ https://vimeo.com/user6031193
Võrovara

"Võrovara" on võrukeelne raamatusari. Sarjast on ilmunud järgmised raamatud: Bernhard Kangro "Susi" (eesti keeles "Hunt") (võru keelde tõlkinud Ülle Kauksi) Mihhail Bulgakov "Saadanajant" (eesti keeles "Saatanlik lugu") (võru keelde tõlkinud Sulev Iva) Häniläne (pseudonüüm) "Ma pühäpääväpõllõ mõsi" ...
Cassi maakond (Texas)

Cassi maakond (Cass County) on maakond USA-s Texase osariigis. Maakonna halduskeskus on Linden. Maakonna pindala on 2486 km², millest 60 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 30 464. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Cassi maakonna koduleht (inglise keeles)
Elizabeth Blackburn

Elizabeth Helen Blackburn (sündinud 26. novembril 1948 Hobartis Tasmaanias) on Austraalia päritolu Ameerika Ühendriikide molekulaarbioloog, Nobeli auhinna laureaat. Tema töökohaks on California Ülikool San Franciscos, kus ta uurib telomeere. Ta oli telomeraasi kaasavastajaks. Ta sai koos Carol Greideri ja Jack W. Szostakiga 2009. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. 1991 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks 1992 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks 1993 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks (biokeemia sektsioon) 2000 – valiti USA Rahvusliku Meditsiiniakadeemia liikmeks 2005 – Benjamin Franklini medal 2006 – Gruberi geneetikaauhind 2006 – Harvardi Ülikooli audoktor 2007 – valiti Austraalia Teaduste Akadeemia välisliikmeks 2009 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind  Elizabeth Blackburn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Horvaatia kuningriik

Horvaatia kuningriik võib tähendada: Horvaatia kuningriik (925–1102) Horvaatia kuningriik (1102–1526) Horvaatia kuningriik (1527–1868) Horvaatia-Slavoonia kuningriik (1868–1918)
Natalja Seleznjova

Natalja Seleznjova (vene Наталья Игоревна Селезнёва; sünninimi Natalja Polinkovskaja, vene Наталья Игоревна Полинковская; sündinud 19. juunil 1945 Moskvas) on vene näitleja. 1966. aastal lõpetas ta Moskva Štšukini-nimelise Teatrikõrgkooli ja asus näitlejana tööle Moskva Akadeemilises Satiiriteatris. Natalja Seleznjova esimene filmiroll oli 1953. aastal, kui ta mängis filmis "Aljoša Ptitsõn kasvatab iseloomu" Sašenka rolli. Filminäitlejana sai ta laiemalt tuntuks 1965. aastal Lida rolliga filmis "Operatsioon Õ ja Šuriku teised seiklused". Ühtekokku on Natalja Seleznjova mänginud 46 filmis, 21 teatrilavastuses ja 16 telelavastuses. Natalja Seleznjova isa Igor Seleznjov oli tuntud fotograaf, ema Jelena Polinkovskaja oli populaarne kunstnik. Tema abikaasa oli samuti näitleja – NSV Liidu rahvakunstnik Vladimir Andrejev (1930–2020). Poola Rahvavabariigi teeneline kultuuritegelane (1976) Vene NFSV teeneline kunstnik (1981) Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik (1996) Sõpruse orden (2006) Austuse orden (2015) VF presidendi käskkiri nr 1332, 1. detsember 2006[alaline kõdulink] VF presidendi käskkiri nr 369, 16. juuli 2015 Natalja Seleznjova kino-teatr.ru lehel
Oostende

Oostende (prantsuse, saksa keeles Ostende) on rannikulinn ja vald Belgias Lääne-Flandria provintsis. Asula sai nime (hollandikeelne oost-einde) sellest, et see rajati rannikusaare idapoolsesse otsa. 1265. aastal sai küla turupidamise õiguse. Peamine elatusallikas oli kalapüük. Kuna Põhjamere rannikualad olid ebakindlad, rajati 1395. aastal uus asula merest kaugemale tammide taha. Asukoht mere ääres oli kasulik sadama kaudu toimuvale kaubandusele, kuid muutis asula ka sagedaste rünnakute märklauaks. Bevolking per gemeente op 1 januari 2022
Rebasemõisa Tornimägi

Rebasemõisa Tornimägi (ka Rebasejärve Tornimägi[viide?]) on Valga vallas Rebasemõisa külas asuv mägi; ühtlasi Karula kõrgustiku kõrgeim mägi (137,8 m), suhteline kõrgus 32 meetrit. Mäe tipus asus puust torn. Jan Rahman. "Kihlkundõ korõmbidõ mäki pääl" Uma Leht nr. 171, 30.12.2008 Rebasemõisa vaatetorn Vaade tornist Köstrijärve ja Lüllemäe suunas Vaade tornist sügisel Vaade tornist talvel
Žvirgždaičiai

Žvirgždaičiai on alev Leedus Šakiai rajoonis, Žvirgždaičiai valla halduskeskus. Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on vana ja uus kirikuhoone (vanem valmis aastal 1958 aastal 1944 maha põlenud kiriku koopiana; uus valmis aastal 2012. Aastal 1901 sündis Žvirgždaičiais leedu sõjaväelane polkovnik Jonas Liorentas. Asulast sai aastal 1917 kihelkonna keskus; toona püstitati sinna ka Paluobiai külast toodud puidust kirikuhoone. Žvirgždaičiai Žvirgždaičiai kirikud Žvirgždaičiai kool [1] Alev portaalis vietoves.Lt
Elektrogorsk

Elektrogorsk (vene keeles Электрогорск) on linn Moskva oblastis, Moskvast 75 km idas. Народная энциклопедия «Мой город». Электрогорск
Žemoji Panemunė

Žemoji Panemunė on alev Leedus Šakiai rajoonis Kriūkai vallas. Alev asub Nemunase kaldal Panemunė regionaalpargi territooriumil. Vaatamisväärsusteks on linnamägi, millel asuvad ka ristisõdijate kindluse varemed, mõisakompleks ja aastal 1877 püstitatud kirik. Sealses mõisas on viibinud Adam Mickiewicz, kohalikus koolis oli aga õpetajaks tänapäevasele leedu keelele aluse pannud Jonas Jablonskis. [1] Alev portaalis vietoves.Lt
Passacaglia (Pärt)

"Passacaglia" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2003. aastal loodud teos duole. Muusikateose pikkus on 5 minutit. Teos kanti esimest korda ette 11. oktoobril 2003 Saksamaal Hannoveris Hannoveri rahvusvahelisel viiuldajate konkursil. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 05.07.2015)
Rahvusvahelise Õiguse Instituut

Rahvusvahelise Õiguse Instituut (ametlik nimi prantsuse keeles Institut de Droit international, lühend IDI) on organisatsioon, mis tegeleb rahvusvahelise õiguse uurimise ja arendamisega. Selle liikmeteks on maailma tuntumad rahvusvahelise õigusega tegelevad juristid. Instituut asutati 8. septembril 1873 Gentis. 1904. aastal anti organisatsioonile Nobeli rahuauhind. See oli esimene organisatsioon, mis Nobeli rahuauhinna pälvis.
Rahvusvaheline Alaline Rahubüroo

Rahvusvaheline Alaline Rahubüroo (inglise keeles International Peace Bureau, lühend IPB, prantsuse keeles Bureau International de la Paix) on üks vanemaid rahvusvahelisi rahuorganisatsioone. See asutati 1891. aastal. 1910. aastal anti organisatsioonile Nobeli rahuauhind. Alates 1992. aastast annab Rahubüroo välja Seán MacBride'i rahuauhinda. Henri La Fontaine Ernst Wolf – 1963–1974 Seán MacBride – 1974–1985 Bruce Kent – 1985–1992 Maj Britt Theorin – 1992–2000 Cora Weiss – 2000–2006 Tomas Magnusson – 2006–
Libatse

Libatse on küla Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas. Ta asub Tallinna–Pärnu–Ikla maantee ääres ning jääb 6 km Pärnu-Jaagupist Tallinna poole. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. 1830. aastal asutati Kaelase ja Roodi mõisale kuulunud talumaadest Libatse mõis (Wildenau). Nõukogude ajal oli Libatse Edasi kolhoosi keskus. 2016. aasta 11. novembri seisuga elab külas 361 inimest. Külas on Libatse raamatukogu ja avalik internetipunkt. 2020. aastani tegutses Libatse Lasteaed-Algkool. Suurim tööandja on Boardic Eesti, mis tegeleb vineeri töötlemisega. Aastatel 1994–2008 korraldati Halinga vallas konkurss "Kaunim kodu". Konkurss toimus järgmistes kategooriates: eramud, ühismajad ning hooneterühmad ja üksikhooned (kultuuri-, haridus- ja teenindusasutused, tööstus- ja tootmishooned, põllumajanduskeskused, tootmistalud, suvemajad, turismitalud jne). Libatse külast on saadud auhinnalised kohad elamute kategoorias:[viide?] 1995 – Mart Põder II koht ja Raivo Lensment III koht 1996 – Tõnu Põder I koht ja Heino Siitan II koht 1997 – Väino Gold II koht 1998 – Kalju Kera II koht 2000 – Eldur Jõeäär II koht 2007 – Heino Siitan II koht Ühismajade kategooria võitjad:[viide?] 1998 – KÜ (korteriühistu) Libatse 4 2001 – KÜ Libatse 8 Hoonerühmade ja üksikhoonete kategooria võitjad:[viide?] 2002 – OÜ Auxilium "Wildenau park" 2006 – Libatse Lasteaed-algkool Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 11.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Libatse külaselts
Anthem of St. John the Baptist

"Anthem of St. John the Baptist" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2004. aastal loodud teos segakoorile ja instrumendile. Muusikateose pikkus on 5 minutit. Teose kandis esimest korda ette 18. märtsil 2004 Oxfordi Ülikooli Püha Neitsi Maarja kirikus Oxfordi St. John's College'i koor (dirigent Duncan Whitmore). http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 05.07.2015)
La Sindone

"La Sindone" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2005. aastal loodud teos sümfooniaorkestrile. Teos on pühendatud Enzo Restagnole. Muusikateose pikkus on 14 minutit. Teose kandis esimest korda ette 15. veebruaril 2006 Torino toomkirikus Eesti Riiklik Sümfooniaorkester (dirigent Olari Elts). http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 05.07.2015)
Für Anna Maria

"Für Anna Maria" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2006. aastal loodud teos klaverile. Muusikateose pikkus on 1-1,15 minutit. Teose kandis esimest korda ette Arvo Pärt klaveril 4. augustil 2006 Naissaarel Omari küünis. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 05.07.2015)
Morning Star

"Morning Star" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2007. aastal loodud teos segakoorile. Muusikateose pikkus on 3 minutit. Teose kandis esimest korda ette 10. detsembril 2007 Londonis St. Martin-in-the-Fieldsis Durhami Ülikooli koor (dirigent Jeremy Dibble). http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 05.07.2015)
Scala cromatica

"Scala cromatica" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2007. aastal loodud teos triole. Muusikateose pikkus on 2 minutit. Teose kandis esimest korda ette 29. novembril 2007 Austrias Viinis Wiener Klaviertrio. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 05.07.2015)
Fredehelmus Poyg

Fredehelmus Poyg ehk Fredehelmus Poch, 1213. kuni 1226. aastani ajalooallikates esinev Kagu-Saksamaa ministeriaalisoo esindaja. Henriku Liivimaa kroonika teatel osales ta 1224. aastal ristisõdijate juhi ja foogtina Tartu piiramisel. Tema ettepanekul otsustati linnus vallutada sellele tormi joostes ja seesolijatele erinevalt tavapärasest praktikast mitte armu heites. Teda on tunnistajana nimetatud ka mitmetes samal aastal Liivimaal koostatud dokumentides. Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982. Peatükk XXVIII, kommentaar 12, lk 251 Henriku Liivimaa kroonika, XXVIII 5, lk 251 Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993. XXVIII, kommentaar 15.
Sei gelobt, du Baum

"Sei gelobt, du Baum" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2007. aastal loodud teos. Muusikateose pikkus on 2 minutit. Teos kanti esimest korda ette 27. veebruaril 2009 Šveitsis Willisaus. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 05.07.2015)
Ockhami habemenuga

Ockhami (ka Occami) habemenuga ehk parsimoonia või ökonoomsuse printsiip (ladina keeles lex parsimoniae) on saanud nime inglise frantsiskaani mungalt ja skolastiliselt filosoofilt William Ockhamilt, kes leidis, et eelistada tuleb nähtuse kõige lihtsamat seletust. Ta ei väitnud, et kõige lihtsam seletus on tingimata tõene või tõenäoliselt tõene, kuigi tagantjärele on väga sageli lihtsam seletus osutunudki tõenäolisemalt õigeks. See printsiip – eelistada vähima eelduste hulgaga seletust – on loodusteadustes laialdaselt kasutusel. Ladina keeles on Ockhami habemenoa kõige tuntumad sõnastused numquam ponenda est pluritas sine necessitate või entia non sunt multiplicanda praeter necessitatem. Eesti keeles on üks võimalusi "olemusi ärgu paljundatagu ilma vajaduseta." Erinevaid variante on siiski veel. Ockhami habemenuga on tavaliselt kasutatud lihtsalt rusikareeglina valimiseks võrdse seletusjõuga hüpoteeside (teooriate) vahel mõne vaadeldavate nähtuste klassi kohta. Ent enamasti siiski eri teooriate seletusjõud ei ole täpselt võrdne, nii et Ockhami habemenuga ei saa kuigi sageli kasutada. Tänapäeval on olemas informatsiooniteoorial põhinevad lähenemised, mis püüavad leida tasakaalu seletusjõu ja lihtsuse vahel. Üks nendest minimeerib sõnumi pikkust (minimaalne sõnumi pikkus). Ockhami habemenuga kasutatakse sageli vääriti. See printsiip ei ütle, et tuleb valida kõige lihtsam seletus võtmata arvesse seda, kas ta suudab seletada ebatüüpilisi juhtumeid, erandeid ja lähedasi nähtusi. Falsifitseeritavuse printsiip nõuab, et kui mõnda erandit saab usaldatavalt reprodutseerida, siis tuleb loobuda kõige lihtsamast teooriast ning eelistada vähem lihtsat teooriat, mis seletab ka erandit. Hanloni habemenuga
Habitare fratres in unum

"Habitare fratres in unum" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2012. aastal loodud teos. Teos on pühendatud Josef Stanislaw Durekile. Muusikateose pikkus on 2 minutit. Teose kandis esimest korda ette Vox Clamantis (dirigent Jaan-Eik Tulve) 17. novembril 2012 Pariisis. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 05.07.2015)
In spe (Pärt)

"In spe" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2010. aastal loodud teos. Selle pikkus on 9 minutit. Teose kandis esimest korda ette BBC Walesi Rahvusorkester (dirigent Tõnu Kaljuste) 9. septembril 2010 Suurbritannias Walesi Millennium Centre'is. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 05.07.2015)
Sümfoonia nr 1 (Pärt)

"Sümfoonia nr 1" (ka "Polüfooniline") on eesti helilooja Arvo Pärdi 1963. aastal loodud sümfoonia. Teos on pühendatud Heino Ellerile. Selle pikkus on 16 minutit. Teose kandis esimest korda ette Eesti Raadio Sümfooniaorkester (dirigent Neeme Järvi) 7. veebruaril 1964 Tallinnas. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 05.07.2015)
Sümfoonia nr 2 (Pärt)

"Sümfoonia nr 2" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1966. aastal loodud sümfoonia. Muusikateos koosneb 3 osast ja selle kogupikkus on 14 minutit. Teose kandis esimest korda ette Eesti Raadio Sümfooniaorkester (dirigent Eri Klas) 13. oktoobril 1967 Estonia kontserdisaalis. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 05.07.2015)
Sümfoonia nr 3 (Pärt)

"Sümfoonia nr 3" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1971. aastal loodud sümfoonia. Teos on pühendatud Neeme Järvile. Muusikateosel on 3 osa ja teose pikkus on 21 minutit. Teose kandis esimest korda ette Eesti Raadio Sümfooniaorkester (dirigent Neeme Järvi) 21. septembril 1972 Estonia kontserdisaalis. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 05.07.2015)
Karbimadala tuletorn

Karbimadala tuletorn (varem Karbimadala tulepaak) on tulepaak Soome lahes Karbimadalal. Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 59° 33′ 0″ N, 24° 58′ 15″ E. Varem moodustas sihi Tammneeme päevamärgiga ning oli sihi alumine märk. Igor Aleksejev. "Karbimadalal". // Eesti tuletornid. Estonian lighthouses. Tallinn 2003. Lk 38–39 Jaan Vali. "Karbimadala tuletorn". // Eesti tuletornide ajalugu. History of Estonian Lighthouses. Tallinn 2011. Lk 252–253 Robert Treufeldt. "Unustusest taasavastamiseni. Lennusadam 1940–1990" alaosa "Meretuletornide ehitamine". // Vesilennukite angaar. Lennukuurist muuseumiks. Eesti Meremuuseum. Tallinn 2014. Lk 62 Karbimadala tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus
Kaasamine

Kaasamine on üks kodanikuühiskonna toimimisvorme, mis tähendab kodanikuühenduse liikmeskonna või sihtrühma paremini rakendamist või aktiivistamist oma eesmärkide teostamisel ja nende üle otsustamisel; avaliku võimu või äriettevõtete tegevus, mille sihiks on anda kodanikele või neid esindavatele ühendustele võimalus osaleda neid mõjutavate otsuste tegemisel, sh õigusloomes. Kaasamise abil on võimalik edendada osalusdemokraatiat ja samas parandada otsuste kvaliteeti. (Kodanikuühiskonna lühisõnastik, Mikko Lagerspetz 2007) Kaasamine iseenesest ei ole Eesti ühiskonnas midagi uudset ja seda võib käsitleda eri kontekstides. Laiemalt võib kaasamist vaadelda igapäevaelu tasandil. Me kaasame oma pereliikmeid, sõpru ja kolleege erinevatel eesmärkidel ja viisidel, näiteks ühistesse ettevõtmistesse, aruteludesse. Soovime, et meie tegutsemise motiive ja eesmärke mõistetaks ja toetataks. Osapoolte veenmiseks kasutame me erinevaid meetodeid, mõnikord meie ettevõtmisega kooskõlas olevaid, kuid vahel ka sobimatuid. Kaasamine avalikus sektoris on aga tegevus, mis mõjutab meid ühiskonnaliikmetena hoopis laiemalt. Avalikus sektoris peame kaasamisega silmas partnerlust kaasatavate osapooltega/huvirühmadega strateegiliste dokumentide (nt eelnõude, kontseptsioonide, strateegiate) väljatöötamisel. Õigusloomevallas toimuv kaasamine või kaasamata jätmise mõjutab meid ja meie igapäevaelu läbi parlamendis vastuvõetud seaduste, valitsuse määruste ja korralduste. Seetõttu on oluline, et me saaksime ühiskonnaelu kujundamises osaleda. Huvirühmi ja avalikkust kaasatakse õigusloomes otsustusprotsessi erineval määral. See ongi koht, kus tõuseb esile vajadus kaasamise hea tava järele. Kaasamise hea tava on põhimõtete kogum, millest lähtuvalt teevad koostööd kodanikuühendused, huvirühmad, avalikkus ja avalik sektor. Kaasamise hea tava on mõeldud soovituslikuna nii avalikule sektorile kui ka kodanikuühendustele. Ka kodanikuühendustel on vajadus oma liikmeid kaasata. Kokkuleppeid täidetakse alati kahepoolselt ja see tava on seeläbi lähtekohaks mõlemale osapoolele. 2011. aastast sisaldub kohustus lähtuda õigusloomes kaasamise heast tavast ka Vabariigi Valitsuse reglemendis, Täpsem metoodika tava järgimiseks on valitsusel kavas kinnitada hiljemalt 1. jaanuariks 2012. Üldsuse kaasamine Koosotsustamine Osalusveeb "Teeme koos".
Muuga alumine tulepaak

Muuga sihi alumine tulepaak on tulepaak Harjumaal Viimsi vallas Muuga sadamas. Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 59° 29′ 39″ N, 24° 56′ 34″ E. Tulepaak moodustab sihi Muuga ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 501 meetrit ja sihi asimuut 217,8°. Muuga alumine tulepaak navigatsioonimärkide andmekogus
Sorgu tuletorn

Sorgu tuletorn on tuletorn Pärnumaal, mis on Pärnu linna halduses oleval Sorgu saarel. Tuletorni geograafilised koordinaadid on 58° 10′ 43″ N, 24° 11′ 59″ E. Sorgu tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus
Vahemadala tuletorn

Vahemadala tuletorn (varem Vahemadala tulepaak) on tuletorn Tallinna lahes Vahemadalal Suurest Paljassaarest 3 km loodes. Tuletorni geograafilised koordinaadid on 59° 30′ 37″ N, 24° 39′ 58″ E. Igor Aleksejev. "Vahemadalal". // Eesti tuletornid. Estonian lighthouses. Tallinn 2003. Lk 40–41 Jaan Vali. "Vahemadala tuletorn". // Eesti tuletornide ajalugu. History of Estonian Lighthouses. Tallinn 2011. Lk 276–277 Robert Treufeldt. "Unustusest taasavastamiseni. Lennusadam 1940–1990" alaosa "Meretuletornide ehitamine". // Vesilennukite angaar. Lennukuurist muuseumiks. Eesti Meremuuseum. Tallinn 2014. Lk 62 Vahemadala tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus
The Deer's Cry

"The Deer's Cry" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2007. aastal loodud teos segakoorile. Muusikateose pikkus on 4 minutit. Teose kandis esimest korda ette 13. veebruaril 2008 Iirimaal Drogheda Püha Peetri kirikus Segakoor Latvia (dirigent Fergus Sheil). http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 05.07.2015)
Võro-Seto tähtraamat

"Võro-Seto tähtraamat" on võru- ja setukeelne tähtraamat (teatud kalender), mis ilmub alates 1990. aastast igal aastal. Raamatus on kirjas võru ja setu rahvakalendri tähtpäevi, samuti lugusid, luuletusi, laule, vanarahva tarkusi jne nendes kahes keeles. Raamatut on välja andnud teise seas Võru Keele ja Kultuuri Fond, Võrovaimu Selts, Võru Instituut.
Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsioon

Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsioon (EKAK) on dokument, mis määratleb avaliku võimu ja kodanikualgatuse vastastikku täiendavaid rolle ning koostoimimise põhimõtteid avaliku poliitika kujundamisel ja teostamisel ning Eesti kodanikuühiskonna ülesehitamisel. 2004. aasta augustis kinnitas vabariigi valitsus EKAKi esimese tegevuskava, teine, "Kodanikualgatuse toetamise arengukava" kehtis aastatel 2007-2010 ja 2011-2014 viiakse EKAKi põhimõtteid ja eesmärke ellu "Kodanikuühiskonna arengukava" järgi. Tegevusi koordineerivad Siseministeerium regionaalministri haldusalas ning vabaühenduste ja avaliku sektori ühiskomisjon. Järelevalvet EKAKi rakendumise teostab kaudselt parlament – vastavalt EKAKis sätestatule korraldab riigikogu EKAKi elluviimise ja kodanikuühiskonna arengu arutamiseks igal teisel aastal vastavasisulise olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelu. Esimene toimus 2005. aasta hakul, järgmised 2007, 2010 ning 2012. Mitmes riigis (Eestis, Horvaatias, Inglismaal, Iirimaal, Kanadas ja Šotimaal) on välja töötatud raamistik avaliku sektori ja ühenduste koostoimimiseks lepingu või strateegilise dokumendina – Eestis on selleks 12. detsembril 2002 riigikogus kinnitatud EKAK. Venemaal, Lätis ja Leedus aga alles otsitakse ühenduste rolli ühiskonnas ja sobivat koostööleppe viisi. EKAKi tekst EKAKi tegevuskava aastateks 2004-2006 Vabariigi Valitsuse kodanikualgatuse toetamise arengukava 2007-2010 Kodanikuühiskonna arengukava 2011-2014 Riigikogu kuulamiste kokkuvõtted
Koli-ramat

"Koli-ramat" ('Kooliraamat') oli Liivimaa haridustegelase Johann Georg Schwartzi 1852-1861 ilmunud eestikeelne neljaosaline (Koli-ramat I, II, III, IV) õpikusari. Neljaosalise sarja jaod: Esimene jagu: "Lühhikenne öppetus öigest kirjotamissest", Schwartzi Johann Georg, Tarto, 1852 Teine jagu: "Arwamisse ehk rehkendamisse ramat" üten maamõõtmisõ oppusõgaq, Jõhvi kerkoopõtaja Meyer ja maamõõtja Brasch, Tarto, 1852 Kolmas jagu: "Öppetus Jummala lomadest, mis Ma peäl on", Võro kerkoopõtaja Lossius, Tarto, 1853 Neljas jagu: "Lühhikenne öppetus terwisse hoidmissest", Kreutzwaldi Friedrich Reinhold, Tarto, 1854 Viies jagu: "Keograhwi, ehk öppetus Ma-ilma surussest ja Ma-ilma madest", Otõmpää kerkoopõtaja Kauzmann ja Pärnu kerkoopõtaja Schultz, Tarto, 1854 Kuues jagu: "Wisika, ehk öppetus lodud asjade issewisidest ja wäggedest", Schwartzi Johann Georg, Tarto, 1855 Seitsmes jagu: "Sündinud asjade juttustaminne", Schwartzi Johann Georg, Tarto, ilmu katõn jaon, 1858 ja 1861 Kolmanda, neljanda ja viienda jao teine trükk ilmus 1860. Mõnesid jagusid kasutati kauem ja neist ilmus kuni 6 trükki.
Koli-ramat (Carl Eduard Körber)

"Koli-ramat" ('Kooliraamat') oli 1854. aastal anonüümselt ilmunud eestikeelne neljaosaline õpikusari, mille oli toimetanud Carl Eduard Körber. Sarja moodustasid neli teost: "Arwamisse ehk rehkendamisse ramat, mis koli-laste kassuks on üllespandud", Gebhardt, 1854 "ABD-ramat", Carl Körber, 1854 "Lühhikenne öppetus wanna ja ue Testamenti ramatuttest, ja Luggemissed", Carl Körber, 1854 "Wanna ja Ue Testamenti salmid", Carl Körber, 1854