laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Antsla valla lipp

Antsla valla lipp on Võru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Antsla valla lipp. Antsla vald moodustati 2017. aastal senise Antsla valla ja Urvaste valla ühinemisel. Ühinemise protsessi käigus pakuti uue omavalitsusüksuse „Antsla vald" sümboolika aluseks võtta endise Urvaste vallas kehtivat sümboolikat. Valla lipul on kollasel väljal roheline tamm. Endise Urvaste valla sümboolika keskne kujund oli Tamme-Lauri tamm, mis sai uue moodustatava omavalitsusüksuse Antsla valla sümboolikale. Tamme-Lauri tamme kujutis on tuntud sümbol nii Võrumaal kui ka Eestis tervikuna. Tegemist on Eesti jämedaima ja võimsaima puuga. Valla lipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoonel kõrvuti riigilipuga. Valla lipu võib heisata: valla tähtpäevadel ja avalikel üritustel; valla ametiasutuse hallatavate asutuste üritustel; suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega; ettevõtete, asutuste ja ühenduste hoonetel ning elamutel riigilipu heiskamise päevadel, pidulikel sündmustel, samuti perekondlike sündmuste puhul; muudel juhtudel vallavalitsuse loal. Valla lipu heiskamisel lähtutakse Eesti lipu seadusest. Valla lippu tuleb kohelda väärikalt. Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp hävitatakse sündsal viisil. Lipp oli kinnitatud Antsla vallavolikogu poolt 21. novembril 2000. Lipu autor on Endel Saarepuu. Lipuks oli roheline ristkülik, millel on keskosas kaks paralleelset valget horisontaallaidu. Laidude laiused on 2+1+1+1+2 ühikut. Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. 14. septembril 1938 kinnitas Antsla linnavolikogu heaks lipu, millel olid oranž ja sinine värv. 1940. aasta lipukirjelduses aga märgitakse, et Antsla lipu rohelisel põhjal on kaks valget paralleelset horisontaalset riba, kumbki üks seitsmendik üldlaiusest. See lipp esitati ka presidendile kinnitamiseks. Toona jäi see aga kinnitamata. Linnalipuna kinnitas riigisekretär lipu 27. mail 1994, kuid 29. juuni 1999. aasta Eesti Vabariigi Valitsuse määrusega moodustati senise Antsla linna ja Antsla valla põhjal uus omavalitsusüksus Antsla vald. Vastavalt Antsla vallavolikogu 21. novembri 2000 otsusele said Antsla valla lipuks ja vapiks endise Antsla linna lipp ja vapp. Antsla valla vapp Võru maakond Antsla valla sümboolika muutmise avalik väljapanek (vaadatud 06.07.2021) Antsla valla põhimäärus (vaadatud 06.07.2021) Kõik Eesti omavalitsuste sümbolid Riigikantselei saidil (vaadatud 06.07.2021) "Eesti vapid ja lipud 16 sajand - 1940". Olion 1993, lk 57.
Lääne Kalur

Lääne Kalur oli kalurikolhoos Lääne maakonnas. 1920. aastate algul loodi kaluriühistu “Kalamees”, kuid kalureid see koondada ei suutnud. 1930. aastal võeti vastu uus põhikiri ja “Kalamehest” sai “Kalur”. Kuid ka see polnud kalurite kutseühing, sest tema liikmeiks olid ka riigiametnikud-õngemehed. 26. aprillil 1941 koondusid Haapsalu kalurid uude kaluriühistusse “Kalur”. Pärast sõda 7. märtsil 1945 otsustasid Haapsalu kalurid taas astuda ühistusse “Kalur”. Valiti ühistu juhatus, kus esimeheks sai kalamees Villem Kivi, tema asetäitjaks sai Aleksander Mensas. 28. aprillil 1949. aastal tehti otsus reorganiseerida ühistu kaluriartelliks (kalurikolhoosiks) “Haapsalu”. Juhatuse esimeheks valiti Alfred Kuinberg. Liikmeid oli 110. 1955. aasta juulis võttis kolhoos oma koosseisu ka Vormsi kalurid. 12. juulil 1955, kui otsustati tugevnenud ühismajandile uus nimi anda, oli parajasti Musta mere kangelase admiral Pavel Nahhimovi surma-aastapäev. Ettepanek anda kolhoosile admiral Nahhimovi nimi võeti üksmeelselt vastu. Loodi "Admiral Nahhimovi nimeline kalurikolhoos". 1971. aastal ühines kolhoos "Dzeržinski-nimelise kalurikolhoosiga". Kalurikolhoosile pandi uus nimi – “Haapsalu Kalur” ja selle esimeheks sai Villu Põldsam. 1975. aastal moodustati kolhooside Haapsalu Kalur ja Virtsu Kalur alusel "Lääne Kaluri kalurikolhoos". 1979. aastal liideti Lääne Kaluri kalakolhoosi juurde Haapsalu kalakombinaat ja 1981 Vormsi sovhoos. 1991. aastal organiseeriti kolhoos ümber aktsiaseltsiks West. Eesti entsüklopeedia. 6. köide: LÕUNA–NÕUD. Tallinn: Valgus, 1992 (= Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995), lk 31. ""Lääne Kalur"". virtsu.ee. "Lääne Kalur". www.kalapeedia.ee.
Läänlane

Läänlane oli[küsitav] aastast 1944 Haapsalus ilmunud ajaleht. 9. oktoobrist 1944 ilmus kohalik ajaleht Läänlase nime all, 6. novembrist 1950–1956 kandis leht nime Stalinlikul Teel, 1956–1988 Töörahva Lipp'. Aastal 1990 oli lehe trükiarv 13 000. Lõpetas ilmumise novembris 1993 Läänlane on ka 2011. aastal loodud veebiportaal aadressiga www.laanlane.ee või www.läänlane.ee. Läänlase asutaja ja omanik on ajakirjanik Ivar Soopan. Veebilehe kaasomanik on ajakirjanik Tarmo Õuemaa. Lääne Elu Eesti entsüklopeedia. 6. köide: LÕUNA–NÕUD. Tallinn: Valgus, 1992 (= Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995), lk 6.
Ventspilsi kreis

Ventspilsi kreis (saksa keeles Hauptmannschaft Windau, Kreis Wendau, läti keeles Ventspils apriņķis) oli Kuramaa kubermangu kuulunud haldusüksus Venemaa keisririigis Kuramaal. Ventspilsi kreisilinn oli Ventspils (saksa keeles Wendau), kreisi kuulus veel kolm kihelkonda (politischen kirschspiel): Ventspilsi kihelkond (Kirchspiel Wendau), Piltene kihelkond (Kirchspiel Pilten), Dundaga kihelkond (Kirchspiel Dondangen). http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_gub_97.php?reg=19 Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 439–441.  Ventspilsi kreis – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 439–441. Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912). Kreis Windau, lk 474–493.
Lüps

Lüps ehk lüpsmine on looma (lüpsilooma) udarast piima väljutamine kas käsitsi või lüpsiseadmega (masinlüps). Lüpstud on nt lehmi, kodukitsi, uttesid, märasid. lüpsivõistlus Eesti entsüklopeedia. 6. köide: LÕUNA–NÕUD. Tallinn: Valgus, 1992 (= Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995), lk 49.
Antonov Airlines

Antonov Airlines on Ukraina lastilennuettevõte, riigiettevõtte Antonov allüksus, mis opereerib ülisuurte ja -raskete lastide rahvusvahelisi tellimuslende. Tema pealennuväljaks on Antonovi lennujaam (ukraina Aеропорт "Антонов"), mis asub Kiievist 25 kilomeetri kaugusel loodes, Hostomeli küla lähedal. Lennukid, mida Antonov Airlaines kasutab lastivedudel: 1 Antonov An-225 "Mrija" 7 Antonov An-124-100 "Ruslan" 1 Antonov An-22 "Antaios" 2 Antonov An-12 1 Antonov An-26 1 Antonov An-74 Lennukid, mida Antonov Airlines kasutab konstruktoribüroo vajadusteks: 1 Antonov An-28 1 Antonov An-32 3 Antonov An-140 2 Antonov An-148 Antonov Airlinesi kohale toimetatud märkimisväärsemaid laste: 88 tonni kaalunud hüdroelektrijaama vesiturbiin Harkivist Taškenti Spitaki maavärina tagajärgede kõrvaldamiseks vajalik tehnika Armeeniasse Lahesõja tagajärgede kõrvaldamiseks vajalikud vahendid ja süsteemid (buldooserid miiniväljade puhastamiseks, mobiilsed elektrijaamad, erilaevad miinide ja nafta eemaldamiseks, humanitaarabi) 135,2 tonni kaalunud Siemensi generaator Düsseldorfist Saksamaal Delhisse Indias An-124-ga erikonteinerites tuumakütus Habbaniyah'st Iraagis Jekaterinburgi Venemaal ÜRO Iraagi desarmeerimisprogrammi alusel 102 tonni kaalunud vedur Londonist Kanadas Dublinisse Iirimaal 70 tonni kaalunud elektrijaama generaator Robin Hoodi lennujaamast Doncaster Sheffieldis Suurbritannias Lahore'i Pakistanis 187,6 tonni kaalunud elektrijaama generaator Frankfurdi Hahni lennujaamast Saksamaal Jerevani Armeenias (Guinnessi rekordite raamatus) 95 tonni kaalunud Putzmeisteri betoonipump Fukushima I tuumaelektrijaama abistamiseks Atlanta Hartsfieldi lennujaamast Jaapanisse Antonov Airlaines Antonov Airlainesi ametlik veebisait
South Bend

South Bend on linn Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis, St. Josephi maakonna halduskeskus. See on saanud nime asukoha järgi St. Josephi jõe lõunapoolseima looke juures. Piirkonna asustasid 19. sajandi alguses karusnahakaubitsejad. Linnastaatuse sai 1865. aastal. Kuni 20. sajandi keskpaigani mõjutas linna majandust tugevalt jõe lähedus, mis soodustas rasketööstuse arengut. Elanike arv oli suurim 1960. aastal (132 445) ja hakkas seejärel vähenema, põhjusteks inimeste kolimine eeslinnadesse ja suurte tööstusettevõtete töö lõpetamine. Tänapäeval on linnas peamised majandusvaldkonnad tervishoid, haridus, väikeettevõtlus ja turism. Linnas elas 2010. aasta rahvaloenduse järgi 101 168 inimest. See on Indiana suuruselt neljas linn ning Põhja-Indiana majandus- ja kultuurikeskus. Linnas asub Notre Dame'i Ülikool. Aastatel 2012–2020 oli South Bendi linnapea Pete Buttigieg. Koduleht
Dragoni

Dragoni on vald (comune sparso) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis. Halduskeskus asub San Giorgios. 130 meetri kõrgusel merepinnast asuva Dragoni asustustihedus on keskmiselt 82 inimest ruutkilomeetri kohta. Dragoni piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alife, Alvignano, Baia e Latina, Liberi, Roccaromana. Dragoni halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Maiorano di Monte, Chiaio, Aschettini, San Giorgio (keskus), San Marco, Trivolischi. DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana (Vaadatud 31. oktoober 2013) Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it  Dragoni – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Lielupe (Jūrmala)

Lielupe on Läti linna Jūrmala osa. Asub Buldurist idas ja Buļļuciemsist ning Stirnuragsist läänes, Lielupe jõe ja Liivi lahe vahel. 1623 elanikku (2008). Linnaosa tekkis Buļļi mõisa ja Bulduri mõisa piirile. 1913. aastal rajati sinna Priedaine jahiklubi juurde Buļļi peatuskoht, mis nimetati 1932. aastal Lielupeks. Aastast 1959 on Lielupe Jūrmala linna koosseisus.
Galluccio

Galluccio on vald (comune sparso) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis. Halduskeskus asub San Clementes. 368 meetri kõrgusel merepinnast asuva Galluccio asustustihedus on keskmiselt 71 inimest ruutkilomeetri kohta. Galluccio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Conca della Campania, Mignano Monte Lungo, Rocca d'Evandro, Roccamonfina, Sessa Aurunca. Galluccio halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Calabritto, Campo, San Clemente (keskus), Sipicciano, Vaglie. Galluccio halduspiirides asuvad järgmised asulad: Bisanti, Fortinelli, Folchi, Campanili, Murata, Mattei, Ceci, Collinverno, Vandresi, Le Querce, Lottizzazione Damiani, Cisterni, Cavelle, Mieli, Pecorari, Saraceni, Gaudi, Colle Volpano, Colle Pignataro, Pendino, Martucci, Tirelli, Colle Tirelli. DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana (Vaadatud 2. november 2013) Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it  Galluccio – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Ari'el Sharon

Ari'el Sharon (ka: Arik Sharon; heebrea keeles אריאל שרון; sünninimi Ariel Scheinermann; 26. veebruar 1928 Kfar Malal – 11. jaanuar 2014 Ramat-Gan) oli Iisraeli poliitik ja sõjaväelane. Ta sündis 26. veebruaril 1928 Kfar Malalis Saaroni tasandikul Palestiinas (tol ajal Suurbritannia poolt Rahvasteliidu mandaadi alusel hallatav territoorium). Aastatel 2001–2006 oli ta Iisraeli peaminister. Ari'el Sharon oli Kadima partei asutaja ja 2005–2006 selle esimene esimees. Varem oli ta erakonna Likud esimees. Kahel korral on ta olnud Iisraeli kaitseminister. 4. jaanuaril 2006 tabas teda tugev ajuverejooks, mille tagajärjel tekkis aju insult. Sellest alates kuni surmani oli Ari'el Sharon koomas. Peaministri kohuseid täitis kuni Sharoni püsivalt töövõimetuks kuulutamiseni 14. aprillil 2006 Ehud Olmert. Tema mineviku tõttu sõjaväelase ja poliitikuna on suhtumine temasse eri ringkondades väga erinev. Eriti Iisraelis peavad paljud teda kangelaseks, kellel on Iisraeli riigi ees suured teened. Araabia avalikkus ja mõned inimõiguslaste grupid peavad teda sõjakurjategijaks. Teiselt poolt leiavad tema vastased Iisraeli parempoolsete seas, et ta tegi peaministrina palestiinlastele liiga suuri järeleandmisi. Sharoni isa Samuil oli Poola-Saksa ja ema Vera Schneeroff Vene päritolu. Isa oli just lõpetanud põllumajandusõpingud, kui ta 1921 aktiivse sionistina Punaarmee eest põgenes ja emigreerus praeguse Iisraeli alale. Tema abikaasal jäid seetõttu meditsiiniõpingud lõpetamata, mida ta eluaeg kahetses. Erinevalt paljudest teistest tolleaegsetest sisserändajatest ei olnud ta sotsialist ega jaganud ka oma abikaasa sionistlikke vaateid. Perekond ei läinud sotsialistlikku kibutsisse, vaid Kfar Malali mošavisse, kus otsuseid tehti küll kollektiivselt, aga igaühel oli oma maa. Ema poliitilised vaated ning asjaolu, et Sharoni isa õppinud põllumajandusspetsialistina ja kompromissitu inimesena ignoreeris kogukonna otsuseid, muutsid Ari'eli külalaste seas võõraks. 13-aastaselt hakkas Ari'el osalema mošavi valveteenistuses ja õppis Tel Avivis gümnaasiumis. 14-aastaselt (1942) astus ta põrandaalusesse organisatsiooni Hagana, mis oli Iiraeli Kaitsejõudude eelkäija. Silmapaistmatu õpilasena lõpetas ta kooli 17-aastaselt. Et tema isa ei pooldanud Palmaẖi aktsioone juudi Suurbritannia ülemvõimuga võitlevate rahvuslik-konservatiivsete rühimituste vastu, siis ei astunud Sharon sellesse eliitüksusse, vaid politseisse. Juba alates 21. detsembrist 1947 oli Hagana mobiliseeritud, ja Sharon osales mitmes aktsioonis. Kui algas 1948. aasta Araabia-Iisraeli sõda, oli Sharon rühmaülem jalaväekompaniis, mis kuulus Alexandroni brigaadi. Muuhulgas võitles ta esimeses lahingus Latruni pärast (26. mai 1948), kus ta sai raskelt haavata ja tema rühm hävitati peaaegu täielikult. Hiljem määrati ta luureohvitseriks pataljonis, mis võitles algul põhjas iraaklaste vastu ning hiljem, veidi aega enne sõja lõppu, lõunas egiptlaste vastu. Suri 11. jaanuaril 2014 Sheba Meditsiinikeskuses Ramat Ganis. Suri Iisraeli ekspeaminister Ariel Sharon // DELFI, 11. jaanuar 2014
Stirnurags

Stirnurags on Läti linna Jūrmala osa. Asub Lielupe linnaosast idas ja Buļļuciemsist läänes Lielupe jõe paremal kaldal. 370 elanikku (2008). 1832. aastal tekkis Varnukrogsi kõrtsi vastu kalurite asula, mis on aastast 1959 Jūrmala linna koosseisus.
SAR

SAR võib tähistada: Otsing ja pääste (Search and Rescue) Poolautomaatrelv (semi-automatic rifle) Sar, jõgi Hispaanias Saudi Araabia riaal Tehisavaradar (synthetic-aperture radar) Spetsiifiline neeldumismäär (specific absorption rate)
Marzano Appio

Marzano Appio on vald (comune sparso) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis. Halduskeskus asub Grottolas. 318 meetri kõrgusel merepinnast asuva Marzano Appio asustustihedus on keskmiselt 82 inimest ruutkilomeetri kohta. Marzano Appio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Conca della Campania, Mignano Monte Lungo, Rocca d'Evandro, Roccamonfina, Sessa Aurunca. Marzano Appio halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Ameglio, Campagnola, Grottola (keskus). DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana (Vaadatud 2. november 2013) Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it  Marzano Appio – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Appio.ce.it/ Koduleht (itaalia keeles)
Bulduri

Bulduri on Läti linna Jūrmala osa. Asub Dzintarist idas ja Lielupest läänes. 3070 elanikku (2008). Bulduri kujunes Bulduri mõisa (Bilderlingshof) ümber. Aastal 1833 hakati mõisa ümbert maad kruntideks müüma. Aastaks 1875 oli Bulduris juba 400 suvilat. Aastal 1877 rajati Riia-Tukumsi raudtee äärde Bulduri raudteejaam (praegune hoone on aastast 1947). Aastal 1889 valmis Bulduri kirik. Aastal 1910 asutati Bulduri mõisa põllumajanduskool, mis tegutseb tänapäevani. Aastast 1959 Jūrmala koosseisus.
Rocchetta e Croce

Rocchetta e Croce on vald (comune) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis. 459 meetri kõrgusel merepinnast asuva Rocchetta e Croce asustustihedus on keskmiselt 39 inimest ruutkilomeetri kohta. Rocchetta e Croce piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Calvi Risorta, Formicola, Giano Vetusto, Pietramelara, Riardo, Teano. Rocchetta e Croce halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Rocchetta, Croce, Val D'Assano. DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana (Vaadatud 2. november 2013) Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it  Rocchetta e Croce – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
San Cipriano d'Aversa

San Cipriano d'Aversa on asula ja vald (comune) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis. 68 meetri kõrgusel merepinnast asuva San Cipriano d'Aversa asustustihedus on keskmiselt 2247 inimest ruutkilomeetri kohta. San Cipriano d'Aversa piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Casal di Principe, Casapesenna, Giugliano in Campania (NA), Villa di Briano, Villa Literno. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it  San Cipriano d'Aversa – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Nahtsi tsässon

Nahtsi tsässoneid on mitu: Küllätüvä tsässon Meldova tsässon Säpinä tsässon ehk Matsuri tsässon Uusvada tsässon
Lüpsivõistlus

Lüpsivõistlus on võistlus, mida peetakse heade lüpsivõtete levitamise eesmärgil. Eesti esimene lüpsivõistlus peeti 1926. aastal Tallinnas. Aastal 1938 oli Eestis nt 168 lüpsivõistlust, kus kokku osales 1220 lüpsjat. Eesti entsüklopeedia. 6. köide: LÕUNA–NÕUD. Tallinn: Valgus, 1992 (= Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995), lk 50.
Maa (ajaleht 1926)

Maa oli aastatel 1926–1929 Tallinnas ilmunud ajaleht (häälekandja). See oli partei Asunikkude, Riigirentnikkude ja Väikepõllupidajate Koondis häälekandja. Eesti entsüklopeedia. 6. köide: LÕUNA–NÕUD. Tallinn: Valgus, 1992 (= Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995), lk 59.
Kuopio linn

Kuopio on linn Soomes Põhja-Savo maakonnas, Ida-Soome lääni suurim linn. Kuopio asub Kallavesi järve ääres. Mõned linnaosad asuvad järve saartel. Kuopio elanike arv on üle 118 000 (2018), pindala 3165 km², millest 855,8 on veekogud ja mets. Kuopio on Soome rahvaarvult 9. ja Ida-Soome lääni suurim linn. Rahvastiku tihedus on 46,6 inimest ruutkilomeetri kohta, kuid kesklinn on väga tihedalt asustatud (1617,6 in/km²) ja see on Soomes 2. kohal Helsingi järel. Linna asutas 1653. aastal kuberner Peter Brahe, kuid ametlikult käskis linna asutada 17. novembril 1775 Rootsi kuningas Gustav III. Kuopio linnaga on halduslikult liidetud Kuopio vald (1969), Riistavee vald (1973) ja Vehmersalmi vald (2005). 2011. aastal ühendati Kuopioga Karttula vald, mis siiski säilitas oma nime ja sümboolika. 1. jaanuaril 2013 liideti Kuopioga Nilsiä, 1. jaanuaril 2015 liideti Maaninka vald ja 1. jaanuaril 2017 Juankoski linn. Kuopio oli Kuopio lääni pealinn, kuni Kuopio lään ühendati Põhja-Karjala ja Mikkeli lääniga Ida-Soome lääniks ning selle pealinnaks sai Mikkeli. Linna tänavavõrk on selle poolest eriskummaline, et iga teine tänav on mõeldud üksnes jalakäijatele ja jalgratturitele. Selliseid tänavaid nimetatakse soome keeles "rännikatu" ('vihmaveetorutänav'). Nende tänavate ajalugu ulatub aastasse 1776, kui Pehr Kjellman lõi esimese linnaplaani. Asja mõte oli selles, et tollal oli linn ehitatud peamiselt puust ja siis oli lootust, et tulekahju korral ei põle kogu linn maha: suur hulk tänavaid takistab tule levikut. Kuopio on üks esimesi linnu, kus hakati andma soomekeelset haridust: 1871. aastal asutati seal pimedate kool ja 1887. aastal kaubanduskool. Linnas on 1966. aastal asutatud Kuopio ülikool (1983. aastani Kuopio kõrgkool), mis 2010. aastal ühines koos Joensuu ülikooliga Ida-Soome ülikooliks. See keskendub tervisele, lastes välja rohkem tervishoiutöötajaid kui ükski teine Soome kõrgkool, toidutehnoloogiale ja toitumisteadlastele (kõik Soome toitumisteadlased on lõpetanud ülikooli Kuopios), ohutusele (Kuopios on hädaabiteenuste väljaõppekeskus) ja heaoluelukutsetele. Kuopios asub Soome õigeusu kiriku peakorter ning seal resideeris kuni 2018. aastani Soome õigeusu kiriku pea Leo (Makkonen). Soome õigeusu kirik allub Konstantinoopoli patriarhaadile. Soome suurimal kirikul, evangeelsel luterlikul kirikul on samuti Kuopio diötsees, mida juhib piiskop. Kuopio Puijo tornis on korraldatud suusahüpete maailma karika etappe. Kuopiol on neliteist sõpruslinna: Besançon (Prantsusmaa), Bodø (Norra), Castrop-Rauxel (Saksamaa), Craiova (Rumeenia), Gera (Saksamaa), Györ (Ungari), Jönköping (Rootsi), Minneapolis (USA), Opole (Poola), Pihkva (Venemaa), Pitkäranta (Venemaa), Svendborg (Taani), Trabzon (Türgi) ja Winnipeg (Kanada). Kuopio toomkirik Kuopio Püha Nikolause katedraal Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Finland's preliminary population figure was 5,608,218 at the end of February 2024 Kuopio veebileht
Tadeusz Mazowiecki

Tadeusz Mazowiecki [taˈdɛuʂ mazɔˈvʲɛt͡skʲi] (18. aprill 1927 Płock – 28. oktoober 2013 Varssavi) oli Poola kirjanik, ajakirjanik, filantroop ja kristlik-demokraatlik poliitik. Ta oli üks Solidaarsusliikumise juhte ning esimene mittekommunistlik peaminister Teise maailmasõja järgses Kesk- ja Ida-Euroopas. Ta sündis aastal 1927 Płockis arsti perekonnas. Tadeusz Mazowiecki oli Poola peaminister 24. augustist 1989 kuni 4. jaanuarini 1991. http://www.rulers.org/rulp2.html
Piesoresistiivne efekt

Piesoresistiivne efekt ehk piesotakistuslik nähtus seisneb selles, et materjali elektritakistus sõltub materjalile survel või tõmbel avaldatavast mehaanilisest pingest. Selline sõltuvus ilmneb kõige tugevamini pooljuhtmaterjalidel. Pooljuhtidest on siin praktikas levinuim räni kui kiipide põhiline alusmaterjal. Nii on näiteks survetajurina toimiv takistuselement hõlpsalt integreeritav CMOS-võimendiga. Piesoresistiivset efekti rakendataksegi mitmesuguste tööstusseadmete surve- ja kiirendustajurites. Seda nähtust kirjeldas esimesena ameerika füüsik Percy W. Bridgman 1920. aastail. Kiirendusandur Inertsiaalandur The Effect of Tension on the Electrical Resistance of Certain Abnormal Metals Piezoresistance in Silicon
Maahindamine

Maahindamine on maa kvaliteedi kindlakstegemine. Maahindamine on vajalik selleks, et saada andmeid maamaksu määramiseks, maa hinna arvutamiseks ja maakorralduseks. Eesti alal tehti esimesed maahindamised 17. sajandi lõpus. Eesti entsüklopeedia. 6. köide: LÕUNA–NÕUD. Tallinn: Valgus, 1992 (= Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995), lk 62.
Jelena Muhhina (iluuisutaja)

Jelena Muhhina (sündinud 22. oktoobril 1988 Tallinnas) on Eesti iluuisutaja. 2005. aastal tuli ta Eesti meistriks naiste üksiksõidus. 2005. aasta maailmameistrivõistlustel sai ta 21. koha. Ta on töötanud Tiiu Valgemäe Uisukoolis.
Nutulaul

Nutulaul ehk lamentatsioon, ka kaebelaul (ladina keeles lamentatio) on muusikas tavaliselt kannatusnädala kolme viimase päeva öistel palvustel lauldav või mängitav ning tavaliselt Jeremia nutulaulu tekstile tuginev muusikažanr. Itk
Jaan Kreuksi nimeline parteiorganisatsioon

Jaan Kreuksi nimeline parteiorganisatsioon oli 1932. aastal Jõgeval Albert Sakkarti asutatud EKP organisatsioon. Organisatsiooni kuulusid valdavalt metsa- ja kraavitöölised. Organisatsiooni kui terviku tegevus lõppes 1935. aastal, kui Sakkart lahkus Eestist. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 4. köide: IST–KONI. Tallinn: Valgus, 1989, lk 34.
Jaguõhtud

Jaguõhtud olid Kirde-Eestis hingedeajal (Kirde-Eestis nimetati jaguajaks) peetud neljapäevaõhtused koosviibimised, kus vesteldi, mõistatati ja tehti käsitööd. ehalkäimine kildsann Eesti nõukogude entsüklopeedia. 4. köide: IST–KONI. Tallinn: Valgus, 1989, lk 53.
Jahikalender

Jahikalender on kalender, kus on kirjas jahipidamise ajad ja ametlik ajale vastav jahipidamiskord. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 4. köide: IST–KONI. Tallinn: Valgus, 1989, lk 53. Eesti jahikalender Eesti Jahimeeste Seltsi kodulehel
Jahvatamine

Jahvatamine ehk jahvatus on mingi tahke aine osakeste (harilikult läbimõõt alla 1 cm) mõõtmete mitmekordne vähendamine. Kui osakeste läbimõõt on üle 1 cm, siis võidakse seda nimetada purustamiseks. Ajalooliselt on jahvatamiseks kasutatud nt tuule- ja vesiveskeid. viljajahvatamine Eesti nõukogude entsüklopeedia. 4. köide: IST–KONI. Tallinn: Valgus, 1989, lk 59.