Ksenija Balta

Ksenija Balta (sündinud 1. novembril 1986 Minskis) on Eesti kergejõustiklane. Tema põhialaks oli algul seitsmevõistlus, hiljem kaugushüpe. Ta on õppinud Turba Keskkoolis ning lõpetas aastal 2006 Audentese spordigümnaasiumi. Ta alustas kergejõustikutreeninguid Ester Legonkovi juhendamisel. Hiljem on tema treenerid olnud Jaan Pelmas, Juhan Toimet, Remigija Nazarovienė ja Andrei Nazarov. Ksenia Balta tegutseb aastast 2023 Audentese spordiklubis treenerina. 2016 Rio de Janeiros 6. koht kaugushüppes 6.79 2009 Berliinis 8. koht kaugushüppes 6.62 2010 Dohas 4. koht kaugushüppes 6.63 2016 Portlandis 7. koht kaugushüppes 6.60 2018 Birminghamis 8. koht kaugushüppes 6.57 2016 Amsterdamis 4. koht kaugushüppes 6.65 2018 Berliinis 6. koht kaugushüppes 6.49 2009 Torinos Euroopa sisemeister kaugushüppes 6.87 2017 Belgradis 5. koht kaugushüppes 6.79 2005 Kaunases pronksmedal seitsmevõistluses 5747 Balta on tulnud aastatel 2005–2021 22 korda Eesti meistriks: 6 korda 100 m jooksus, 5 korda kaugushüppes, 2 korda 200 m jooksus ja 1 korra seitsmevõistluses ning sisemeistrivõistlustel 5 korda kaugushüppes ja 3 korda 60 m jooksus. 2024. aasta 1. oktoobri seisuga oli Ksenija Balta nimel neli kehtivat Eesti rekordit: 100 m jooks– 11,35 (2014) 200 m jooks – 23,05 (2006) kaugushüpe (hallis) – 6.87 (2009) kaugushüpe (väljas) – 6.87 (2010) Balta on Eesti rekordit parandanud aastatel 2006–2014 4 korral 100 m jooksus (11,53; 11,47; 11,42; 11,35), 3 korral 4 x 100 m jooksus (45,42; 44,75; 44,71), 2 korral kaugushüppes (6.80; 6.87) ning 1 korra 200 m jooksus (23,05). Püstitanud aastatel 2008–2016 3 korral kaugushüppes (6.70; 6.75; 6.87), 2 korral 60 m tõkkejooksus (8,19; 8,16) ning 1 korral 50 m jooksus (6,35) tipptulemuse ja 60 m jooksus (7,29) Eesti siserekordi. 2006. aasta juulis Prantsusmaal Arles'is toimunud Euroopa superliigas jooksis ta 200 meetri jooksu Eesti rekordiks 23.05. 2006. aasta Euroopa meistrivõistlustel Göteborgis jooksis ta 100 meetri jooksus uueks Eesti rekordiks 11.47. 2006. aasta augustis Tallinnas toimunud rahvusvahelisel kergejõustikuvõistlusel hüppas Ksenija uueks Eesti rekordiks kaugushüppes 6.80. 2008. aasta 28. veebruaril püstitas ta 50 meetri jooksus Eesti siserekordi ajaga 6.35. 2009. aasta kergejõustiku Kuldliiga talvisel finaaletapil püstitas ta kaugushüppes uue Eesti siserekordi, hüpates 6.70. Senine Eesti siserekord 6.61 kuulus 1986. aastast Anu Kaljurannale. 2009. aasta märtsis Torino sisekergejõustiku Euroopa meistrivõistluste avapäeval parandas Ksenija Balta Kuldliiga talvisel finaaletapil hüpatud Eesti siserekordi, hüpates kaugushüppes uueks rekordiks 6.75. Lõppvõistlusel ületas ta selle tulemuse ning tuli Euroopa meistriks uue Eesti siserekordiga 6.87. 2010. aasta jaanuaris Kuldliiga avaetapil Lasnamäe kergejõustikuhallis püstitas Balta 60 meetri tõkkejooksu eeljooksus Eesti rekordi 8.19 ja finaalis parandas seda, lõpptulemuseks jäi 8.16. Tema eelmine isiklik rekord 60 meetri tõkkejooksus oli 8.30, mille ta püstitas 21. jaanuaril 2009 Tartus kergejõustiku kuldliiga võistlustel. 2010. aasta augustis ERGO maailmamängudel hüppas Ksenija uueks Eesti rekordiks kaugushüppes 6.87 2014. aasta 15. juunil parandas Ksenija Balta Gustav Sule mälestusvõislustel Tartus 100 meetri Eesti rekordit, saades kirja aja 11,35. Tema isiklik rekord seitsmevõistluses on 6180 punkti. Selle tulemusega on ta Eesti kõigi aegade tabelis Grit Šadeiko (6221) ja Larissa Netšeporuki (6215) järel kolmandal kohal. Ksenija Balta isiklik rekord 60 meetri jooksus on 7.29, millega ta on Eesti kõigi aegade edetabelis Õilme Võro järel teisel kohal. 2009 – aasta naissportlane 2006 – aasta naiskergejõustiklane 2009 – aasta naiskergejõustiklane 2010 – aasta naiskergejõustiklane 2010 – Eesti Vabariigi spordipreemia (kuldmedali võitmise eest kaugushüppes 2009. aastal Euroopa sisemeistrivõistlustel kergejõustikus) 2016 – aasta naissportlane 2016 – aasta naiskergejõustiklane 2017 – aasta naiskergejõustiklane 2017 – Eesti Vabariigi spordipreemia (eduka esinemise eest Euroopa meistrivõistlustel ja Rio de Janeiro olümpiamängudel 2016. aastal) 2018 – aasta naiskergejõustiklane 2024 – 2024. aasta Pariisi olümpiamängude eel tõrvikukandja 2009. aastal astus Balta Eesti Keskerakonda. 2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Tallinna Linnavolikokku ja sai 169 häält. Novembris 2009 sai temast Tallinna Linnavolikogu liige. Augustis 2011 lahkus ta linnavolikogust. Veebruaris 2012 astus Balta Keskerakonnast välja. Treener Andrei Nazarov on ühtlasi olnud pikka aega Ksenija Balta elukaaslane, nad abiellusid 29. septembril 2018. 2022. aastal sündis neil tütar Kira. https://www.esbl.ee/biograafia/Ksenija_Balta Edetabelid. Eesti Kergejõustikuliit. "Kaugushüppaja Ksenija Balta astus Keskerakonda", Postimees Online, 1. september 2009 http://www.vvk.ee/varasemad/kov09/detailed_0784_3.html http://sport.delfi.ee/news/kergejoustik/eesti/ksenija-balta-lahkus-tallinna-linnavolikogust.d?id=55382684 Tuntud sportlased Oper, Balta ja Metstak lahkusid Keskerakonnast Delfi.ee, 21. märts 2012 Eesti spordihiilgus Ksenija Balta abiellus oma treeneri Andrei Nazaroviga Ksenija Balta tütre kasvatamisest: minu täiskoht on ikkagi ema. elu24.postimees.ee, 25.07.2024. Deivil Tserp. Eesti kergejõustiku kullakamber. Tallinn, 2010, lk 352–361. Ksenija Balta Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Biograafia ESBL-is Balta ja Raja püstitasid isiklikud rekordid, Postimees, 21. jaanuar 2009 Ksenija Balta: mu võidurõõm on piiritu! Hea, et teisigi rõõmustasin! Sportnet.ee 9. märts 2009 Andrus Nilk, "Ksenija Balta: unistasin olla Eesti parim, nüüd vist olengi", Eesti Päevaleht, 7. detsember 2009 Ksenija Balta: olen teinud sporti inimvõimete piiril. menu.err.ee, 22. juuli 2024 Ksenia Balta. Vähemalt ühed mängus tahaksin veel kaasa teha, kasvõi treenerina. Vikerraadio. Ksenija Balta kuulutas sportlaskarjääri lõppenuks. sport.err.ee, 25. september 2024