laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ballito

Ballito on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis iLembe ringkonnas KwaDukuza vallas. Linn asub India ookeani rannikul. Linn on asutatud 1954. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ballito elanikest mustanahalisi aafriklasi 50,64%, valgeid 42,05%, India või Aasia päritolu inimesi 5,72%, värvilisi 1,22% ja teisi 0,37%. Inglise keelt pidas emakeeleks 42,66% inimesi, suulu keelt 27,05%, koosa keelt 14.95%, afrikaani keelt 9,34%, sotho keelt 0,85%, tsonga keelt 0,65% ja ndebele keelt 0,59%. History of Ballito – Dolphin Coast ShowMe https://census2011.adrianfrith.com/place/592044
Bhisho

Bhisho (kuni 2004. aastani Bisho) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, Ida-Kapimaa provintsi halduskeskus. 1981–1994 oli linn Ciskei bantustani pealinn. 7. septembril 1992 avasid Ciskei relvajõud Bhishos tule Aafrika Rahvuskongressi toetajate pihta, kes nõudsid demonstratsioonil demokraatlikke reforme ja üleminekuvalitsuse moodustamist. 28 meeleavaldajat ja 1 sõdur hukkusid. Üle 200 inimese sai haavata. 1994. aastal sai Bisho Ida-Kapimaa provintsi halduskeskuseks. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bhisho elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,31%, värvilisi 1,05%, valgeid 0,24%, India või Aasia päritolu inimesi 0,17% ja teisi 0,22%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,98%, inglise keelt 3,95%, sotho keelt 0,63%, afrikaani keelt 0,60% ja suulu keelt 0,47%. Bhisho South Africa Info Bisho Massacre 1992 South African History Online. Vaadatud 28. jaanuaril 2024 https://census2011.adrianfrith.com/place/260032
Kundl

Kundl on linn ja vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 526 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 21,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 4202 inimest. Kundl paikneb 7,70 km Wörglist läänes ja 18,30 km Kufsteinist edelas, Innist lõunas ja koosneb 4 osast, nimeliselt Kundl, Liesfeld (põhjas), Saulueg (lõunas) ja St. Leonhard (läänes). Breitenbach am Inn, Radfeld, Wörgl, Wildschönau Kundlist idas on leitud mõned põletusmatused koos muude jäänustega, mis pärinevad La Tène kultuurist, ja on nüüd avalikult eksponeeritud Landesmuseum Ferdinandeumis Innsbruckis. Kundlit on esmamaininud kataloogis piiskop Arn Salzburgist 788. aastal nimega ad Quantalas, mis tähendab 'valge jõe ääres'. See peaks olema ka linna praeguse nime algupära. 1213. aastal asus Kundli kindluses aadliliin Kummersbrucker, kindlusest on vaid varemed järgi. 15. ja 16. sajandil omandas kaevandamine tähtsust ja mõned praegused tänavanimed (näiteks Hüttstraße, Schieferrollstraße) tõendavad seda veel. 1658. aastal asutas Bartlmä Plank pruulikoja, mis tootis Kundler Bier. See pruulikoda muudeti 1946. aastal farmaatsiaettevõtteks Biochemie Kundl, tänapäeval Sandoz. Teise maailmasõja ajal hoiti Kundli koopas keiser Maximilian I pronkskuju, mida nüüd näidatakse Hofkirches. Mitmete firmade ümberasumise tõttu 1950. aastatel muutus küla pendeldajate kogukonnaks. Kundli tuntumad ettevõtted on arvatavasti farmaatsiaettevõte Sandoz (endine: Biochemie), traktoritehas Lindner ja puidutehas Pfeifer. Suviti külastab Kundlit palju turiste, kes jalutavad läbi maalilise Kundli kuristiku (saksa keeles Kundler Klamm), mis ühendab Kundlit Wildschönau oruga. Kundl, kirik: Katholische Pfarrkriche Mariä Himmelfahrt St. Leonhardi kirik. Kundl, jõgi (Inn) sillalt https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70514.pdf Kundli veebileht Kundli turismiinfo
Langkampfen

Langkampfen on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 504 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 26,5 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3910 inimest. Vald paikneb Kufsteini (8 km edelas) ja Wörgli (8 km põhjas) vahel. Nimi tuleb ladina väljendist longus campus, mis tähendab pikka välja. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. Koduleht
Meie Maa

Meie Maa oli ajaleht, mis ilmus 1919–1944 ja 1989–2022 Kuressaares. Leht ilmus erinevatel aegadel kaks kuni viis korda nädalas. Meie Maa viimane väljaandja oli Saaremaa Raadio OÜ, mille omanikud on Arne Pagil, Veljo Kuivjõgi, Hugo Lõhmus ja Heli Salong. 1934. aastal panid Kuressaare vapsid ajalehe boikoti alla. e-krediidiinfo: Saaremaa Raadio OÜ, vaadatud 13.12.2012 "Erakondlik leht pandi boikoti alla". Võitlus nr 28, 6. märts 1934. Lk 14 Meie Maa koduleht Veljo Kuivjõgi: "“Meie Maa” juubelini on täpselt kuu". Meie Maa, 2. märts 2009 Margus Muld. "Saaremaa ajaleht Meie Maa tähistas ilmumise 90. aastapäeva". ERR, 2. aprill 2009 "Reedel ilmus viimane Saaremaa ajalehe Meie Maa number" ERR, 22. aprill 2022
Burgersdorp

Burgersdorp (varem Burghersdorp) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas, Walter Sisulu valla halduskeskus. Burgersdorp on asutatud 1846. aastal. Burgersdorp on minevikus olnud afrikandrite ühiskonnaelu, kultuuri ja kirikuelu oluline keskus. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Burgersdorpi elanikest mustanahalisi aafriklasi 78,1%, värvilisi 12,0%, valgeid 9,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 2,8%. Koosa keelt pidas emakeeleks 71,6% inimestest, afrikaani keelt 20,8%, sotho keelt 3,4%, inglise keelt 1,4% ja teisi keeli 2,8%. Burgersdorp SA Places https://census2011.adrianfrith.com/place/289005 https://census2011.adrianfrith.com/place/289006 https://census2011.adrianfrith.com/place/289007
Mariastein (Tirool)

Mariastein on väikseim vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 575 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 2,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 347 inimest. Vald paikneb 4 km Wörglist põhjas ja 11,5 km Kufsteinist edelas. Olles juba 15. sajandist palverännaku sihtkoht, muutus see üha enam selleks pärast kohaliku Maarja kuju, mis oli 17. sajandi lõpul Baierisse viidud, tagasitoomist Mariasteini kirikusse. Kogukonna keskuses on 42 m kõrge Wohnturm, 14. sajandil ehitatud loss kaljupaljandi tipus, milles on 150 astet. Praegu on see muuseum. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.mariastein.gv.at Kirik Mariensteinis
Münster (Tirool)

Münster on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 534 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 27,82 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3289 inimest. Vald paikneb 20 km Wörglist läänes ja 34 km Kufsteinist edelas. See on läänepoolseim vald ringkonnas ja asub Innist põhja pool. Peamised sissetulekuallikad on turism, põllumajandus ja mineraalvee villimise tehas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70517.pdf www.muenster.at
Niederndorf

Niederndorf on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 500 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7,2 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2657 inimest. Vald paikneb 7 km Kufsteinist põhjas ja 2 km Ebbsist põhjas piiri ääres Baieriga Saksamaal. Peamine sissetulekuallikas on põllumajandus. Küla on esmamainitud 1230. aastal. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70518.pdf www.niederndorf.tirol.gv.at
Niederndorferberg

Niederndorferberg on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 738 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 12,15 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 710 inimest. Vald paikneb 8 km Kufsteinist põhjas ja 3,4 km Ebbsist põhjas piiri ääres Baieriga Saksamaal. Vallal on 6 osa ja see oli varem Niederndorfiga ühendatud. Peamine sissetulekuallikas on piima ja juustu tootmine. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70519.pdf Koduleht
Radfeld

Radfeld on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 512 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 14,32 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2386 inimest. Vald paikneb 1 km Rattenbergist idas, 13 km Wörglist läänes ja 24 km Kufsteinist edelas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70520.pdf www.radfeld.tirol.gv.at
Läbipaistev puit

Läbipaistev puit on uudne puitmaterjal, mis on 90% läbipaistev ning mille mehaanilised omadused on paremad kui tavalisel puidul. Kui läbipaistev puit muutub laiemalt kättesaadavaks, asendatakse klaas ja plast tõenäoliselt paljudes valdkondades läbipaistva puiduga, sest puit on vastupidavamam ja biolagunev. Pikaajalisel kasutusel võib probleemiks olla läbipaistva puidu vastupidavus, mis on halvem kui klaasil ja plastil. Läbipaistva puidu lõi 1992. aastal saksa teadlane Siegfried Fink puidu struktuuri analüüsimiseks. Kuningliku Tehnikainstituudi professori Lars Berglundi ja Marylandi Ülikooli professori Liangbing Hu koostöös taasavastati läbipaistev puit 2015. aastal. Puidult eemaldati värvus ja mõningad keemilised ained, mille tulemusel muutus puit läbipaistvaks. Puidu läbipaistvaks muutmisel on kolm etappi. Esmalt tuleb puidutükki leotada keemistemperatuuril vee, naatriumhüdroksiidi ja naatriumsulfiidi lahuses. See lahus võimaldab puidu rakkudel ligniini välja tõrjuda. Mida suurem on puidutükk, seda kauem tuleb seda lahuses leotada. Teiseks tuleb puutükk panna vesinikperoksiidi ligunema, mis viib ligniini väljatõrjumise lõpule. Kolmandaks tuleb puutükki immutada epoksüvaiguga ning panna katsekeha vahelduvalt vaakumi ja atmosfäärirõhu alla, mille tulemusel muutubki puit läbipaistvaks. Läbipaistvaks muuta saab kõiki puuliike. Läbipaistev puit muudaks arhitektuuri oluliselt, see annaks muuhulgas võimaluse teha läbipaistvaid puitkonstruktsioone ja kandvaid aknaid. Selliste akendega tulevikumajad oleksid palju energiasäästlikumad, kuna puit on klaasist oluliselt parem isolatsioonimaterjal. Läbipaistev puit võib olla ka uueks võimaluseks vastupidavate nutitelefonide ja muude elektroonikaseadmete loomisel, kus seni kasutatakse palju klaasi.
Indwe

Indwe on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Emalahleni vallas. Asula on rajatud 1896. aastal ja sai linnaõigused 1898. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Indwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,7%, värvilisi 3,0%, valgeid 0,8%, India või Aasia päritolu inimesi 0,2% ja teisi 2,8%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,8% inimesi, afrikaani keelt 3,6%, inglise keelt 1,8% ja teisi keeli 2,8%. https://census2011.adrianfrith.com/place/283012 https://census2011.adrianfrith.com/place/283014 https://census2011.adrianfrith.com/place/283015 https://census2011.adrianfrith.com/place/283016
Tsooru park

Tsooru park on kaitsealune park Võru maakonnas Antsla vallas Tsooru külas. Pargi pindala on 2,7 ha. Park oli riikliku kaitse all 1958-2001. Alates 2008 kaitstakse parki kohaliku omavalitsuse tasandil. Pargi juures on Tsooru paisjärv. Tsooru park keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Tsooru park keskkonnaportaalis Tsooru park kultuurimälestiste riiklikus registris
Presidendi allee

Presidendi allee on kaitsealune pärnaallee Saare maakonnas Muhu vallas Linnuse külas. Allee pindala on 18,2 ha. Alleed kaitstakse kohaliku omavalitsuse tasandil. Allee rajati 1930. aastatel. Aastal 1939 istutas president Konstantin Päts sinna kaks tamme. Presidendi allee keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Presidendi allee keskkonnaportaalis
Lõetsa jõe äärne puisniit

Lõetsa jõe äärne puisniit on kaitsealune puisniit Saare maakonnas Muhu vallas Lehtmetsa külas Lõetsa jõe kallastel. Niidu pindala on 2,8 ha. Niitu kaitstakse kohaliku omavalitsuse tasandil. Lõetsa jõe äärne puisniit keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Lõetsa jõe äärne puisniit keskkonnaportaalis
Põõsa tee tammed

Põõsa tee tammed on kaitsealused tammed Tallinnas Pirita linnaosas aadressil Põõsa tee 1. Puid kaitstakse kohaliku omavalitsuse tasandil ja need on kaitse alla alates 2008. Kaks põlist harilikku tamme keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Kaks põlist harilikku tamme keskkonnaportaalis http://epl.delfi.ee/news/eesti/poosa-tee-iidsed-tammemurakad-voetakse-looduskaitse-alla?id=51130361
Taterma kadakad

Taterma kadakad on kolm kaitsealust kadakat Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Taterma külas Kuriste kiriku lähedal. Puud võeti kaitse alla 2011. Taterma kadakad keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Taterma kadakad keskkonnaportaalis
Merimetsa roheala kaitseala

Merimetsa roheala kaitseala (ka Merimetsa kaitseala) on kaitseala Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta sealset väärtuslikku maastikku, kaitsealuseid liike ja nende elupaikasid ning säilitada ja parandada virgestusvõimalusi. Kaitseala pindala on 47,8 ha. Kaitseala moodustati 2017. Merimetsa roheala kaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Merimetsa roheala kaitseala keskkonnaportaalis
Rattenberg

Rattenberg on linn ja vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 521 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 0,11 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 414 inimest. Linn asub Inni jõe ääres Rattenbergi mäe ja Innsbrucki lähedal. See on väikseim linn riigis. Mäe lähedus linnast lõunas tähendab, et Rattenberg, nagu paljud külad järsuküljelistes orgudes kogu Alpide Tirooli piirkonnas, ei saa enamuse talve jooksul otsest päikesevalgust kätte. See on üks väheseid kohti oluliselt lõunapoolsel laiuskraadil, kus on pikk aeg ilma otsese päikesevalguseta (teine on Viganella Itaalias); kuid kui taevas on selge, kui linn on mäe varjus, pole siin püsivat pimedust või "polaarööd", nagu see on põhja pool polaaraladel. Asutatud 14. sajandil, ehitati see sõnasõnaliselt Rotimäe varju, et kaitsta end marodööride eest. Maximilian I laiendas algse linna kantsi võimsaks kindluseks. Novembris 2005 teatas linn, et ehitatakse 30 spetsiaalselt pöörlevat peeglit, mida kutsutakse heliostaatideks, et peegeldada talvekuudel linnaosadele päikesevalgust. 2,4 miljoni dollarist operatsiooni soovitas valgustusfirma Bartenbach Lichtlabor GmbH. Euroopa Liit kavatses novembris 2005 poole arvest tasuda. Kuid projekti ei viidud kunagi ellu. Rattenberg on tuntud oma klaasivalmistamise poolest. Kristallklaasipoodide rohkus jätkab töömeisterlikkuse traditsiooni. Rjukan Norras ja Viganella Itaalias - teised oruasulad, mis kannatavad otsese talvise päikesevalguse pikaajalisestt puudumisest. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2019 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2019 www.rattenberg.at
Reith im Alpbachtal

Reith im Alpbachtal on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 637 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 27,41 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2702 inimest. Vald paikneb Alpbachtalis, 28,55 km Kufsteinist edelas, 17 km Wörglist läänes ja 8 km Jenbachist idas, Innist lõuna pool. Küla on väga vana asula, mida on esmamainitud 976. aasta paiku. 15. kuni 19. sajandini kaevandati hõbedat ja vaske. Tänapäeval on peamised sissetulekuallikad põllumajandus ja turism. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.reithimalpbachtal.tirol.gv.at
Rettenschöss

Rettenschöss on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 680 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 16,28 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 476 inimest. Vald paikneb 10,20 km Kufsteinist kirdes ja 6 km Ebbsist kirdes ning piirneb Baieriga Saksamaal. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.rettenschoess.at
Scheffau am Wilden Kaiser

Scheffau am Wilden Kaiser on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 745 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 31,45 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1372 inimest. Vald asub Sölllandli piirkonnas. Vald paikneb 8,50 km Kufsteinist kagus ja 13 km Kitzbühelist loodes ning koosneb kolmest osast. Peamine sissetulekuallikas on suveturism. Külas on avalik ujumiskoht. Just Scheffau lähedal asub Hintersteiner See, suurim järv Wilder Kaiseri orus. Ühendused on suure suusapiirkonnaga Ski Welt. Seal on 8-kohaline ja 4-kohaline gondeltõstuk. Scheffau suusapiirkond on Ski Welti keskel. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70524.pdf gemeinde.scheffau.net
Schwoich

Schwoich on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 583 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 18,77 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2421 inimest. Vald paikneb 5,50 km Kufsteinist lõunas Innist lõuna pool. Külas on 9 asundust. Piirkonna asustamine algas 6. sajandil, kuid kogukonda on esmamainitud kui Swiuch / Schweng 1280. aastal. Piirkond sai kuulsaks suurte mustikavälude tõttu. Muud olulised sissetulekuallikad on tsemenditööstus ja turism (eriti sporditegevusega seotud). https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70525.pdf www.schwoich.tirol.gv.at
Hellenurme puhkeala

Hellenurme puhkeala on kaitstav puhkeala Tartu maakonnas Elva vallas Hellenurme külas. Ala eesmärk on kaitsta muu hulgas sealset virgestuseks kasutatavat parki, settetiik-puhastuslodu ja läbivoolukraave, samuti säilitada pärandkultuurmaastikku. Ala pindala on 2,3 ha. Ala moodustati 2007. Hellenurme puhkeala keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Hellenurme puhkeala keskkonnaportaalis
Ess-soo maastikukaitseala

Ess-soo maastikukaitseala on maastikukaitseala Võru maakonnas Antsla vallas Ruhingu külas. Kaitseala pindala on 212 ha. Kaitseala põhiosa moodustab Ess-soo. Kaitseala moodustati 2010. Ess-soo maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Ess-soo maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Krillimäe maastikukaitseala

Krillimäe maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Viimsi vallas Lubja külas. Kaitseala eesmärk on kaitsta muu hulgas rannikumadaliku metsakooslusi. Kaitsealale jääb ka Rohuneeme rahn. Kaitseala pindala on 264,5 ha. Kaitseala moodustati 2009. Krillimäe maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Krillimäe maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Leppneeme-Tammneeme maastikukaitseala

Leppneeme-Tammneeme maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Viimsi vallas Leppneeme, Tammneeme ja Lubja külas. Kaitseala eesmärk on kaitsta muu hulgas rannikumadaliku metsakooslusi. Kaitseala pindala on 242,6 ha. Kaitseala moodustati 2009. Leppneeme-Tammneeme maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Leppneeme-Tammneeme maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Akkadlased

Akkadlased (ka akadlased ja akadid) oli Vana-Lähis-Ida rahvas, kes elas peamiselt Põhja-Mesopotaamias, kus rajas 3. aastatuhandel eKr ühe maailma ajaloo esimestest suurriikidest: Akkadi riigi. Akkadlased kõnelesid akadi keelt, mis kuulub semiidi keelte hulka ja mida kirjutati kiilkirjas, nii nagu ka veel mitmeid, omavahelise suguluseta Vana-Lähis-Ida keeli, sealhulgas sumeri ja elami keelt. Akkadlaste nimi tuleneb Akkadi linnast, mis andis nime ka 24. sajandil eKr rajatud Akkadi riigile. Nende omakeelne endanimetus oli șalmat qaqqadim ehk "mustpead", nii nagu ka sumeritel. Kuigi Vana-Lähis-Ida uurijad on aeg-ajalt pooldanud teooriat, mille kohaselt olid sumerid Mesopotaamias varem (olgu siis põlisasukatena või varajaste migrantidena) ja akkadlased olid hilisemad sisserändajad, ei jaga seda enamik tänapäeva assüriolooge. Meieni jõudnud varaseimates allikates esineb nii sumeri kui ka akadi keelt, sumerid ja akkadlased elasid suures osas ühistel aladel, kasutasid ühist kirja ja olid sageli kakskeelsed, mistõttu ei ole võimalik eristada, kumb keel oli substraat ja kumb superstraat või kumb kultuur jõudis Mesopotaamiasse varem. Ka varasemad teooriad sumerite ja akkadlaste antropoloogiliseks eristamiseks ei paista uuemate andmete põhjal paika pidavat. Pärast Akkadi riigi lagunemist jagunes Mesopotaamia kaheks kultuuriliselt ja keeleliselt tihedalt seotud alaks: põhjapoolseks Assüüriaks ja lõunapoolseks Babülooniaks. Samamoodi jagunesid ka akkadlased assüürlasteks ja babüloonlasteks, kelle erinevused olid eelkõige poliitilised ja kultuurilised, vähemal määral keelelised (ehkki erialakirjanduses kõneldakse kohati assüüria ja babüloonia keelest, peetakse neid tavaliselt siiski samaks keeleks kui akadi keel).
Lubja klindiastangu maastikukaitseala

Lubja klindiastangu maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Viimsi vallas Lubja külas. Kaitseala pindala on 13,3 ha. Kaitseala põhiosa moodustab Lubja külas asuv klindiastang. Kaitseala moodustati 2009. Lubja klindiastangu maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Lubja klindiastangu maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Söll (Tirool)

Söll on vald (Gemeinde) Kufsteini ringkonnas Austria Tirooli liidumaal Sölllandlis, 703 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 45,93 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3599 inimest. Vald paikneb 9 km Kufsteinist lõunas ja 9 km Wörglist idas. Küla koosneb 25 osast. Peamised sissetulekuallikad on põllumajandus ja turism. Söll on üks peamisi suusapuhkusekülasid Ski Welt Wilder Kaiseri piirkonnas. See paikneb koonilise Hohe Salve tipu all, mis on kõrgeim punkt suusapiirkonnas. Hohe Salve pakub ka musta ja punase klassi suusaradu, samuti suusaradu ülemisest tõstukijaamast. Hohe Salve tipus on kirik, samuti mägirestoran, millel on pöörlev terrass, pakkudes panoraamvaadet piirkonnale. Teised suusapuhkusekeskused Ski Welt Wilder Kaiseri piirkonnas on Itter, Scheffau, Ellmau, Going, Brixen ja Hopfgarten. Pärast pimeduse saabumist pakub Söll après-ski, mäenõlvadel asuv baarikompleks, tantsu ja jooke hilisööni. Mõnel juhul on vaja suusabusse, et jõuda majutuskohtadest suusatõstukiteni. Söllis on mitu vaatamisväärsust: Püha Peetruse ja Pauluse kirik, mis ehitati 1764–1768 barokkstiilis, on kihelkonnakirik. See asub vanas külakeskuses Tüüpiline traditsiooniline Tirooli arhitektuur on näha peatänaval. Mõnel majal on silmapaistvad seinamaalingud, näiteks vanal võõrastemajal Postwirt Palverännukirik Das Wallfahrtskirchlein am Stampfanger. Sõjamemoriaal (saksa: Kriegerdenkmal), mis viitab Napoleoni sõdade lahingule 13. mail 1809, mis toimus Sölli lähedal. Memoriaal asub jalgraja lõpus küla põhjaosas Söll on osa Ski Welti suusapiirkonnast, suurimast omavahel ühendatud suusapiirkonnast kogu Austrias, ja seal on umbes 250 km allamäge suusaradu. Nüüd on võimalik ühendada Kitzbüheli keskus Westendorfiga (Ski Welt) tänu uuele ehitatud gondlile, kuigi see on võimalik vaid Kitzbühler Alpeni suusapassiga. Söll on kergesti ligipääsetav Kufsteini raudteejaamast bussiga. On ka bussiliine, mille abil saab Wörglisse ja Sankt Johann in Tirolisse. Barokkstiilis Püha Peetruse ja Pauluse kirik Vaade Söllile ja Hohe Salve mäele Kihelkonnakirik Sõjamemoriaal Kohalik võõrastemaja traditsiooniliste seinamaalingutega Traditsiooniline Tirooli arhitektuur peatänaval https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70526.pdf www.soell.tirol.gv.at Sölli veebileht Sölli panoraam
Pahnimäe maastikukaitseala

Pahnimäe maastikukaitseala on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Haljala ja Rakvere vallas. Kaitseala eesmärk on kaitsta muu hulgas Pahnimäe oosi. Kaitseala pindala on 19,2 ha. Kaitseala moodustati esimest korda 1958 (Pahnimäe kaitseala). Hiljem ala kaitsestaatus tühistati.[viide?] 2017 moodustati kohaliku omavalitsuse tasandil kaitstav Pahnimäe maastikukaitseala. Pahnimäe maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Pahnimäe kaitseala Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 06.05.2018) Pahnimäe maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Rehatse maastikukaitseala

Rehatse maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Kuusalu vallas Rehatse ja Ilmastalu külas. Kaitseala eesmärk on kaitsta muu hulgas metsa- ja sookooslusi, kaitsealuseid linnuliike ja nende elupaikasid. Kaitseala pindala on 470,1 ha. Kaitseala moodustati 2007. Rehatse maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Rehatse maastikukaitseala keskkonnaportaalis