laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lõvi (perekonnanimi)

Lõvi on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Lõvi (Löwi, Löwwi ja Löwwy) on pandud Järva-, Lääne-, Pärnu-, Viljandi- ja Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Lõvi ueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Holstein, Kokorin, Mänd, Tammann ja Tanvald. Jaan Lõvi, eesti koolmeister (1853–1939) Oskar Lõvi, eesti agronoom, ärimees ja kirjanik (1892–1977)
Lõviste

Lõviste on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Lõviste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Lauer (Pala vallas 1937. aastal).
Orashein (perekonnanimi)

Orashein on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Orashein uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Oberst (1940. aastal Tartus). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/ORASHEIN[alaline kõdulink]
Paadimeister

Paadimeister on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Paadimeister uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Junkvist (Kolga vallas 1935. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Paadimeister Eestis 10 mehel ja 12 naisel.
Taara (perekonnanimi)

Taara on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Taara uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Juhanson (Seliste vallas 1937. aastal). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/TAARA[alaline kõdulink] Geni
Öövaht

Öövaht on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Öövaht (Oewacht) on pandud Eistvere mõisas Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Öövaht uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Milevski (1937. aastal Tallinnas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Öövel

Öövel on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Öövel uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Tellmaker ja Tõldmaker (1937. aastal Vigala vallas). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Öövel Eestis 58 mehel ja 53 naisel.
Üüde

Üüde on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Üüde uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Dreifeld ja Dreifeldt (Tapal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Altsi

Altsi oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Äriküla alale. Külanimi võib pärineda talupoja lisanimest (1733 Murrasse Alsi Hinrich). Marja Kallasmaa: artikkel "Äriküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Araku

Araku oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Sammaste küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sammaste külaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Sammaste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Hundimaa

Hundimaa oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Uue-Kariste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tilla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tilla külaga. Külast on teateid alates 1922 (Undimäe). Marja Kallasmaa: artikkel "Tilla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jaanessa

Jaanessa oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Riuma küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Riuma külaga. Jaanessa on küla staatuses alates 1970.[viide?] Marge Kuslap: artikkel "Jaanessa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jaanushansu

Jaanushansu oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Abjaku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Abjaku külaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Abjaku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 27.04.2018)
Järvekuru

Järvekuru (varem ka Järveküla) oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Veisjärve küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Veisjärve külaga. Külast on teateid alates 1922. Marja Kallasmaa: artikkel "Veisjärve" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kaevandiku

Kaevandiku oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Punaküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Punakülaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Punaküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kamarapera

Kamarapera oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Umbsoo küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Umbsoo külaga. Kamarapera on küla staatuses alates 1945. Marja Kallasmaa: artikkel "Umbsoo" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Karuli

Karuli oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Kärstna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kannuküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Karuli on küla staatuses alates 1930. Marja Kallasmaa: artikkel "Kannuküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 27.04.2018)
Kavaku

Kavaku oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Pärsti küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pärsti külaga. 1930. aastatel eksisteeris Kavaku talu. Alates 1970 on teada Kavaku küla. Marja Kallasmaa: artikkel "Pärsti" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kirnu

Kirnu oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Uue-Kariste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mulgi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mulgi külaga. Umbes 1900 on teada talurühm Кирну. Kirnu on küla staatuses alates 1970. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 28.01.2019) KNAB (vaadatud 27.04.2018)
Mõõtetehnika

Mõõtetehnika on metroloogia teoreetiliste aluste rakendamine praktikas. Mõõtetehnika valdkonda kuuluvad füüsikaliste suuruste kindlakstegemise (mõõtmise) meetodid ja vahendid. Mõõtetehnika ametlik alus on mõõteseadus. Mõõtetehnika on liigitatav mõõdetava suuruse iseloomu järgi kaheks: mitteelektriliste suuruste mõõtmise mõõtetehnika ja elektriliste suuruste mõõtmise mõõtetehnika. Mõõtmiseks kasutatavate tehniliste vahendite teostuse poolest võib mõõtetehnika olla elektroonne ja mitteelektroonne. Elektriliste suuruste mõõtmiseks kasutatav mõõtetehnika on tänapäeval peaaegu täielikult elektroonne. Sedasama võib öelda aga ka suure osa mitteelektriliste suuruste mõõtmiseks kasutatava mõõtetehnika kohta. Elektroonne mõõtetehnika on elektrooniliste vahendite kasutamisel põhinev mõõtetehnika. Suures osas on elektroonne mõõtetehnika kasutusel elektriliste suuruste (pinge, vool, elektritakistus) ja nende parameetrite (faasinihe, sagedus) mõõtmiseks. Tuntuimad elektroonsed mõõtevahendid on multimeetrid. Levinuimad mitteelektriliste suuruste elektroonsed mõõtevahendid on temperatuuri mõõtjad (termomeetrid), (vahe)kauguse mõõtjad, kiirusmõõdikud, kellad ja taimerid (ajavahemikumõõturid). Elektroonsed, täpsemalt küll raadioelektroonsed, on asukoha või paiknemise määramiseks kasutatavad seadmed ja süsteemid (radarid, GPS jm). Suur osa tänapäeval kasutatavast elektroonsest mõõtetehnikast on kas digitaalse väljundiga (numbernäiduga) või põhinevad signaali digitaalseks muundamisel ja sellele järgneval numbrilisel signaalitöötlusel. Metroloogia Mõõtevahend Rein Laaneots, Andres Laaneots. Seletav metroloogia oskussõnastik (inglise-eesti). Tallinn 2012 Mõõteseadus – Riigi Teataja
Big Flow Music

Big Flow Music on 2013. aastal loodud Mehhiko räppgrupp Uriangato Guanajuato. Rühma liikmed on MC JL, Giorgin, Achas Lokote ja MC Rap. Big Flow Music tänapäeval üks parimaid rägirühmi ning nad on saavutanud oma edu ka oma gangsta räpi ja träpi teemadega. Need on kõige olulisemad Mehhiko räpprühmad, kellel on Cartel de Santa, Santa Grifa ja palju muud.
Estonia (raadiovastuvõtja)

Radioola Estonia oli tehases Punane RET toodetud kõrgekvaliteediline raadiovastuvõtja, mille eri mudeleid toodeti umbes 1950. aastast alates. Radioola koosseisu kuulus grammofoniseade. Tuntud mudel oli Estonia-2, mis tunnistati Brüsseli maailmanäitusel 1958. aastal kuldmedali vääriliseks. Radioola Estonia-2 komplekti kuulusid lisaks kaks lisavaljuhääldit, mille abil püüti saavutada heli ruumilist (pseudostereofoonilist) efekti. Eriti kõrge helikvaliteedi poolest oli tuntud mudel Estonia-3 aastast 1962, millel taasesitatav sagedusala oli 50 – 15 000 Hz. Sellel mudelil oli ka valmisolek stereofooniliseks vastuvõtuks stereodekooderiga lisaseadme abil, nagu ka järgnenud mudel Estonia 3M. Sellele järgnes mudel Estonia 4. Estonia Stereo aastast 1969 oli üks esimesi stereofoonilisi raadiovastuvõtjaid Nõukogude Liidus. Järgnenud mudelid kandsid Nõukogude Liidus kehtima hakanud tähistussüsteemi järgi nimetuses numbreid 006, 008 ja 009. Järgmise 1980. aastate Estonia mudeli – raadiokomplekti (modular stereophonic radio-grammophone) Estonia 010 koosseisu kuuluvana toodeti arvatavalt kogu Nõukogude Liidu esimest CD-mängijaseadmega raadiokomplekti. Selle komplekti jaoks töötati välja ka kassettmagnetofon Estonia MΠ110, mis aga seeriatootmisse ei läinud. Järgnes veel mitu komplektiga ühilduvat seadet (mitmed neist nimetuse koodiga 016). "https://audes.ee/". {{netiviide}}: välislink kohas |Pealkiri= (juhend)
Paskarahu

Paskarahu on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Tahu küla alal Tagalahes asuv 1,49 hektari suurune saar (rahu); üks ja suurim Paskarahudest. Rahu rannajoone pikkus on 531 meetrit, see kuulub Silma looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Rahu koordinaadid on 58° 58′ N, 23° 34′ E. Rahu asub Suur Roograhust 800 meetrit kirdes. Rahu on kivise pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga. Paskarahu Eesti looduse infosüsteemis
Mario Kunasek

Mario Kunasek (sündinud 29. juunil 1976 Grazis) on Austria poliitik (Austria Vabaduspartei) ja sõjaväelane. 1995–1996 teenis ta aega Austria armees. 1996–1997 oli ta üleajateenija, 1997–2005 allohvitser. 2008–2015 oli ta Austria parlamendi liige ja 2015–2017 Steiermargi maapäeva liige. Alates 18. detsembrist 2017 kuni 22. maini 2019 oli Mario Kunasek Austria kaitseminister. Verteidigungsminister Mario Kunasek bundesheer.at Mario Kunasek Republik Österreich. Parlament Austria. Ministries, political parties, etc. rulers.org
Selgrahu

Selgrahu on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tareste küla alal Tareste lahes asuv 0,27 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 385 meetrit. Rahu on võetud looduskaitse alla. Seal elavad hallhülged. Selgrahu Eesti looduse infosüsteemis
Väike Munarahu

Väike Munarahu on Lääne maakonnas Matsalu lahes asuv väike saar (rahu); üks Munarahudest. Väikese Munarahu kõrval asub Munarahu, mis tänapäeval on maakerke tõttu mandriga liitunud ja saanud poolsaareks (varem oli saar). Rahu koordinaadid on 58° 44′ N, 23° 38′ E.
Vladislav Goranov

Vladislav Ivanov Goranov (bulgaaria keeles Владислав Иванов Горанов; sündinud 30. aprillil 1977 Plevenis) on Bulgaaria poliitik (Kodanikud Euroopa Arengu Poolt Bulgaarias (GERB)). 1999. aastal omandas ta D. A. Tsenovi Majandusakadeemias magistrikraadi raamatupidamise erialal. 1998–2001 töötas ta Bulgaaria Põllumajanduse, Metsamajanduse ja Agraarreformi Ministeeriumis. 2001–2009 oli ta Bulgaaria Rahandusministeeriumi sotsiaalkulutuste osakonna juhataja. 2009. aasta augustist kuni 2013. aasta aprillini oli ta Bulgaaria rahandusministri asetäitja. 2013. aasta maist kuni 2014. aasta veebruarini oli ta Bulgaaria Rahvusliku Assamblee (parlamendi) liige. Vladislav Goranov oli Bulgaaria rahandusminister 7. novembrist 2014 kuni 27. jaanuarini 2017 ja oli teist korda alates 4. maist 2017 kuni 24. juulini 2020. Vladislav Goranov - Minister of Finance Council of Ministers of The Republic of Bulgaria Vladislav Goranov, new Governor for Bulgaria European Investment Bank Bulgaria. Ministries, etc. rulers.org
Noi Bai rahvusvaheline lennujaam

Noi Bai rahvusvaheline lennujaam (IATA: HAN, ICAO: VVNB) on rahvusvaheline lennujaam Hanois, Vietnami pealinnas. Lennujaam on kõige reisijate rohkeim lennujaam Vietnamis. Lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 23 miljonite reisijat. Lennujaam on VietJet Airi, Vietnam Airlinesi, Jetstar Pacific Airlinesi ja Cambodia Angkor Airi kodulennujaam. Lennujaam asub umbes 35 kilomeetrit Hanoi kesklinnast.
Kuwait Airways

Kuwait Airways on Kuveidi rahvuslik lennufirma, mille kodulennujaam on Al-Kuwaydi rahvusvaheline lennujaam. Lennufirma peakorter asub Al-Kuwaydi rahvusvahelises lennujaamas. Lennufirmal on 29 lennukit ning opereerib lende 34 sihtkohta.
Laudamotion

Laudamotion on Austria lennufirma, mille peakorter asub Schwechatis Austrias. Lennufirmat omab Niki Lauda. 2018. aastal ostis Laudamotion ära lennufirma Niki. Lennufirmal on 26 lennukit ning opereerib 29 sihtkohta.
Tunisair

Tunisair on Tuneesia rahvuslik lennufirma, mille kodulennujaam on Tunise lennujaam. Lennufirma peakorter asub Tunise lennujaama lähedal Tunises. Lennufirma opereerib lende Euroopasse, Aafrikasse, Aasiasse ja Põhja-Ameerikasse. Lennufirmal on 29 lennukit ja opereerib lende 101 sihtpunkti.
Helvetic Airways

Helvetic Airways on Šveitsi lennufirma, mille kodulennujaam on Zürichi lennujaam. Lennufirma asutati 2003. aastal. Lennufirmal on 12 lennukit ja opereerib 34 sihtkohta. Lennufirma opereerib lende Euroopas ja Põhja-Aafrikas. Lennufirma lendab ka Lufthansa ja Swiss Internationali Air Linesi eest.
Peter Gajdoš

Peter Gajdoš (sündinud 9. aprillil 1959 Nitras) on Slovakkia poliitik ja sõjaväelane. Ta kuulub Slovakkia Rahvaparteisse. 1982. aastal lõpetas Peter Gajdoš Vyškovis asuva Kindral L. Svoboda Jalaväeakadeemia. Teenis 1982–1992 Tšehhoslovakkia armees ja 1993–1995 Slovakkia armees. Oli 1995–1998 Slovakkia kaitseministri sekretär ja 1998–1999 Slovakkia Kaitseministeeriumi protokollidirektor. Alates 2000. aastast töötas ta Slovakkia armee Kindralstaabis. 2005–2010 oli ta Kindralstaabi ülem. 2010–2013 oli ta Slovakkia sõjaline esindaja NATO juures. 2013–2016 oli ta teist korda Slovakkia armee Kindralstaabi ülem. Alates 23. märtsist 2016 kuni 21. märtsini 2020 oli Peter Gajdoš Slovakkia kaitseminister. Peter Gajdoš, Minister of Defence of the Slovak Republic Ministry of Defence of the Slovak Republic Slovakia. Ministries, etc. rulers.org
1174

1174. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad - 1170. aastad - 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad Aastad: 1169 1170 1171 1172 1173 - 1174 - 1175 1176 1177 1178 1179 ... ... ... Andrei Bogoljubski, Kiievi suurvürst Nūr ad-Dīn, Süüria provintsi valitseja
Väike Roograhu

Väike Roograhu on Lääne maakonnas Haapsalu linna alal Tagalahes asuv 9,95 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 1,4 kilomeetrit. Saar asub 400 meetri kaugusel rannikust. Väikese Roograhu lähistel põhja suunas asub Roograhu. Saar on Y-kujuline, rohttaimestiku ja kivise pinnamoega. Saar asub Silma looduskaitseala koosseisus ja on looduskaitse all. Saare koordinaadid on 58° 57′ N, 23° 34′ E. Suur Roograhu Väike Roograhu Eesti looduse infosüsteemis
Roograhu (Tagalaht)

Roograhu on Lääne maakonnas Haapsalu linnas Uuemõisa aleviku alal Tagalahes asuv 10,22 hektari suurune saar (rahu). Roograhu kõrval lõuna suunas asub Väike Roograhu. Saare rannajoone pikkus on 1,97 kilomeetrit. Saarel kasvab rohttaimestik. Saare koordinaadid on 58° 58′ N, 23° 34′ E. Saar kuulub Silma looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Roograhu Eesti looduse infosüsteemis
Weer

Weer on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 558 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 5,61 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1515 inimest. See asub Weerbachist idas. Kuni Teise maailmasõjani oli Weer põllumajanduslik küla. Pärast Teist maailmasõda, tänu tööstuslikule arengule äärealadel (peamiselt Schwazis ja Innsbruckis) muutus see palju suuremaks. Weeri pindalast on 330 ha kasutusel laiendatud põllumajanduses. Esimesed asukad olid illüürid, hilisemad majanimed viitavad ka roomlaste kohalolekule. Neli sajandit kuulus Weer Rooma Raetia provintsi. Küla sai nime 1075. aastal, selle nimi tuleneb keldi-illüüria tüvest. 1500. aasta paiku, tohutu hõbedakaevanduse tööstuse tõttu Schwazis, uurisid ka naaberkülad loodusvarasid. Seega rajati Weeris väike kullapesula. Küla vapil on allosas ikka veel näha kullapesemise tööriista. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70937.pdf www.weer.at
Weerberg

Weerberg on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 882 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 55,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2472 inimest. Olulised tipud valla territooriumil on 2762 m kõrgune Rastkogel ja 2506 m kõrgune Gilfert, mõlemad Tuxi Alpides. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.weerberg.at
Wiesing

Wiesing on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 566 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 10,36 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2063 inimest. Wiesing asub Alam-Inntalis Innist põhja pool Zillertali suudmes. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70939.pdf www.wiesing.tirol.gv.at
Väinamere saared

Väinamere saared on Väinameres olevad saared. Kõiki neid saari kaitstakse Matsalu rahvuspargi jääva Väinamere saarte sihtkaitsevööndi kaudu. Väinameres on üle 300 saare. Neid nimetatakse laidudeks, rahudeks ja karedeks. Laiud on suuremad saared, kus taimkattes esinevad peale niitude veel kadastikud, puisniidud ja metsad. Niitudega väiksemad saared on rahud ja väikesed kivised saarekesed on kared. Väinamere saared on noored, vabanenud mere alt Limneamere staadiumi kestel. Vanimaks saareks on Kesselaid, mille kõrgemad osad tõusid üle merepinna umbes 5000 aastat tagasi. Saarnaki ja Kaevatsi arengulugu on kestnud umbes 2000 aastat. Geograafilise asendi järgi jaotatakse Väinamere saared 11-ks rühmaks: I. Hiiumaa idaosa saared: Vissu saared, Selgrahu, Kakralaid, Kukkarahu, Kadakalaid, Hellamaa rahu, Vohilaid, Hõralaid, Heinlaid, Langekare, Kaevatsi laid jt. II. Vormsi ümbruse saared: Suur- ja Väike-Tjuka, Seasaar, Pasilaid, Hobulaid, Rukkirahu, Kuivarahu jt. III. Noarootsi ümbruse ja Haapsalu lahe saared: Pinukse saar, Pleesi saar, Roograhu, Kajakarahu jt. IV. Kassari ümbruse ja Käina lahe saared: Vareslaid, Kadakalaid, Ristilaid, Ruselaid jt. V. Hiiumaa kaguosa saared: Saarnaki laid, Hanikatsi laid, Vareslaid, Kõrgelaid, Hanerahu, Ahelaid, Kõverlaid jt. VI. Kumari saarerühm: Kumari saar, Valgerahu, Tondirahu ja Sipelgarahu VII. Tauksi-Liia saarerühm: Tauksi saar, Sõmeri saar, Liia saar, Holmirahu, Mustakivirahu, Esirahu, Tagaharu, Suur- ja Väike-Härjarahu, Hanemaa, Kakrarahu jt. VIII. Matsalu lahe saared: Suurerahu, Väikerahu, Seljarahu, Kolmenasv jt IX. Muhu ümbruse saared: Kõinastu laid, Suurlaid, Võilaid, Viirelaid, Pühadekare, Leemetikare, Leeni laiud, Arbu kare, Liisi laid jt X. Väinamere keskosa saared: Papilaid, Papirahu ja Kesselaid. XI. Virtsu ja Paatsalu ümbruse saared: Uuluti laid, Kõbaja Suurlaid, Ahelaid, Ruilaid, Kivilaid, Valkare, Pihelgalaid, Oriku rahud jt Urve Sepp. "Väinamere saared" – "Lääne-Eesti rannikualade loodus". Tallinn: Valgus, 1970, lk 17–25.
Zell am Ziller

Zell am Ziller on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 575 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 2,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1723 inimest. Nimi tuleneb Zilleri jõest. Zillertal Arena asutati 2000. aastal Zelli, Gerlosi ja Königsleiteni suusakeskuste ühinemisel ning on suurim suusapiirkond Zillertalis. Sinna pääseb Rosenalmbahni kaudu ja 2010/11 hooajast ka Karspitzbahni kaudu, mille jaamad orus asuvad Zelli vallas. Mitu suusabussi firmat opereerib Zell am Zilleris suusahooajal. Kui on piisavalt lund, tehakse Zillerisse murdmaasuusarajad (nii klassikalised kui ka vabastiili). Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70940.pdf www.zell-am-ziller.tirol.gv.at
Zellberg

Zellberg on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 575 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 12,13 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 651 inimest. Zellberg asub Ülem-Zillertalis Zilleri vasakkaldal Zell am Zilleri kõrval. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70941.pdf www.zellberg.tirol.gv.at
1173

Sajandid: 11. sajand – 12. sajand – 13. sajand Aastakümned: 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad – 1170. aastad – 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad Aastad: 1168 1169 1170 1171 1172 – 1173 – 1174 1175 1176 1177 1178 1173. aasta (MCLXXIII) oli 12. sajandi 73. aasta. 9. august – Algas Pisa torni ehitus. 4. aprill (ligikaudu) – Baba Farid, moslemi müstik ja luuletaja ...
Tooni Tonto

Tooni Tonto (tegelikult Antonina Tonto; 18. märts 1954 – 29. mai 2005) oli Eesti raadioajakirjanik, sünkroontõlk ja ilukirjanduse tõlkija. 1977. aastal asus ta Tartu Riikliku Ülikooli õppima vene keelt ja kirjandust. 1984. aastal lõpetas ta Moskva Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal. 1984. aastast töötas ta Eesti Raadio venekeelsete saadete toimetuses. 1998 – Ukraina 3. rahvusvahelise ajakirjandusfestivali aasta ajakirjaniku peapreemia saatesarja "Persona grata" eest. ... no "Istina" dorozhe Persona grata: ajakirjanik Tooni Tonto Persona grata: fotod Kontakt? ... Est' kontakt!
Kufsteini ringkond

Kufsteini ringkond on ringkond Austrias Tiroolis. See külgneb põhjas Baieriga (Saksamaal), kagus Kitzbüheli ringkonna ja edelas Schwazi ringkonnaga. Ringkonna pindala on 969,81 km² ja 2012. aastal elas seal 101 321 inimest ja asustustihedus on 104 in/km². Ringkonna halduskeskus on Kufstein. Ringkonda kuulub Tirooli Inntali alumine ots kuni Baieri piirini, Alpbach, Brandenbergi org, Wildschönauer Ache ja Thiersee. Mäestikud ringkonnas on Brandenbergi Alpid, Kitzbüheli Alpid ja Kaiseri mäed. Suuremad järved on Reintaler See, Thiersee järv, Hechtsee, Hintersteiner See ja Walchsee järv. Alpbach Angath Angerberg Bad Häring Brandenberg Breitenbach am Inn Brixlegg Ebbs Ellmau Erl Kirchbichl Kramsach Kufstein Kundl Langkampfen Mariastein Münster Niederndorf Niederndorferberg Radfeld Rattenberg Reith im Alpbachtal Rettenschöss Scheffau am Wilden Kaiser Schwoich Söll Thiersee Walchsee Wildschönau Wörgl http://www.statistik.at/wcm/idc/idcplg?IdcService=GET_NATIVE_FILE&RevisionSelectionMethod=LatestReleased&dDocName=080904, vaadatud 4.07.2016.
Alpbachtal

Alpbachtal on org Tiroolis, Austrias. See on Inntali kõrvalorg. Alpbachtal on saanud nime Alpbachi jõelt, mis orus voolab. Orusuus on Brixleggi vald. Maantee Brixleggist kulgeb läbi oru Inneralpbachini. Naaberorud on Zillertal ja Wildschönau. Kõrgeimad mäed Alpbachtalis on: Große Galtenberg (2425 m) Sonnenjoch (2287 m) Standkopf (2228 m) Wiedersberger Horn (2128 m) Gratlspitze (1899 m) Schatzberg (1898 m) Loderstein (1830 m) Reitherkogel (1337 m) Peamine sissetulekuallikas nii suvel kui ka talvel on turism. Alpbachtalis on Wiedersberger Horni lõunaküljel suur suusapiirkond 2 gondeltõstuki ja 15 suusatõstukiga. Väiksem suusapiirkond 1 gondeltõstuki ja 4 suusatõstukiga asub Reith im Alpbachtali küla sissepääsu juures. Teisi suusapiirkondi teenindatakse teistest orgudest. Suviti on org matkapiirkond. Seal on mitu alpirohumaad (alms). Iga-aastane European Forum Alpbach, kus osalevad poliitikud, õpetlased ja teised kogu maailmast, toimub Alpbachis. Orus on kaks valda: Reith im Alpbachtal ja Alpbach. Oru lõpus on Inneralpbachi küla. Alpbachtali suusapiirkond Gmahkopfi juures Alpbachtali suusapiirkonna veebileht Alpbachtal & Tiroler Seenlandi turismiühingu veebileht
1172

1172. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad - 1170. aastad - 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad Aastad: 1167 1168 1169 1170 1171 - 1172 - 1173 1174 1175 1176 1177 ... ... ... ...
Brandenberger Ache

Brandenberger Ache on jõgi Austrias Kufsteini ringkonnas. Brandenberger Ache on 22 km pikk Inni vasakpoolne lisajõgi, mis voolab põhjast lõunasse Rattenbergi linnani, kus ta suubub Inni.