laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Theodore Millon

Theodore Millon (18. august 1928 – 29. jaanuar 2014) oli Ameerika Ühendriikide psühholoog, kes kogus eriti tuntust oma tööga isiksushäirete vallas. Millon lõi üldtunnustatud alatüüpide süsteemi kõigi DSM-is kirjeldatud isiksushäirete jaoks: Skisotüüpse isiksushäire alatüübid Skisoidse isiksushäire alatüübid Paranoilise isiksushäire alatüübid Antisotsiaalse isiksushäire alatüübid Piirialase isiksushäire alatüübid Histrioonilise isiksushäire alatüübid Nartsissistliku isiksushäire alatüübid Sõltuva isiksushäire alatüübid Obsessiiv-kompulsiivse isiksushäire alatüübid Vältiva isiksushäire alatüübid 1969: Modern Psychopathology: A Biosocial Approach to Maladaptive Learning and Functioning, Saunders 1996: (koos Roger D. Davisega) Disorders of Personality: DSM IV and Beyond 2nd edition, John Wiley & Sons ISBN 0-471-01186-X 2004: Personality Disorders in Modern Life, John Wiley and Sons. ISBN 0-471-23734-5 2007: (koos Seth Grossmaniga) Moderating Severe Personality Disorders: A Personalized Psychotherapy Approach, John Wiley & Sons. 2007: (koos Seth Grossmaniga) Resolving Difficult Clinical Syndromes: A Personalized Psychotherapy Approach, John Wiley & Sons. 2007: (koos Seth Grossmaniga) Overcoming Resistant Personality Disorders: A Personalized Psychotherapy Approach, John Wiley & Sons. 2008: (toimetaja koos Paul H. Blaneyga) Oxford Textbook of Psychopathology, 2nd Ed., Oxford University Press. 2008: (toimetaja koos Robert Kruegeri ja Erik Simonseniga) Contemporary Directions in Psychopathology: Toward the DSM-V and ICD-11, Guilford Press 2011: Disorders of Personality: Introducing a DSM/ICD Spectrum from Normal to Abnormal, 3rd edition John Wiley & Sons ISBN 0470040939 Millon, Theodore; Carrie M. Millon; Seth Grossman; Sarah Meagher; Rowena Ramnath (2004). Personality Disorders in Modern Life. John Wiley and Sons. Lk 290. ISBN 0-471-23734-5.
Moolok (film)

"Moolok" on 1999. aastal Venemaa, Saksamaa, Šveitsi[viide?], Jaapani, Itaalia ja Prantsusmaa koostööna valminud mängufilm. Filmis kujutatakse ühte tavalist varasuvist päeva Adolf Hitleri ja tema kaaskonna elus Berchtesgadenis 1942. aastal. Leonid Mozgovoi – Adolf Hitler Jelena Rufanova – Eva Braun Irina Sokolova – Joseph Goebbels Jelena Kramer – Magda Goebbels Vladimir Bogdanov – Martin Bormann Sergei Ražuk – sekretär Lev Jelissejev – majordoomus Anatoli Švederski – pastor Maksim Sergejev – adjutant
Sandro Lopopolo

Alessandro Lopopolo (hüüdnimi Sandro; 18. detsember 1939 Milano – 26. aprill 2014) oli Itaalia poksija. Ta sai kergekaalus (kuni 60 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Kazimierz Paździorile (Poola). 1961–1973 võistles ta elukutselisena. 17. suveolümpiamängude poksivõistlus. Rooma 1960. Tulemused inglise keeles Sandro Lopopolo veebisaidil Olympedia (inglise) Alessandro "Sandro" Lopopolo lehel BoxRec. Inglise keeles
Alessandria provints

Alessandria provints on provints Itaalias Piemonte maakonnas. Provintsi keskus on Alessandria linn. Alessandria provints jaguneb 187 omavalitsusüksuseks (comune). Acqui Terme Albera Ligure Alessandria Alfiano Natta Alice Bel Colle Alluvioni Piovera Altavilla Monferrato Alzano Scrivia Arquata Scrivia Avolasca Balzola Basaluzzo Bassignana Belforte Monferrato Bergamasco Berzano di Tortona Bistagno Borghetto di Borbera Borgo San Martino Borgoratto Alessandrino Bosco Marengo Bosio Bozzole Brignano-Frascata Cabella Ligure Camagna Monferrato Camino Cantalupo Ligure Capriata d'Orba Carbonara Scrivia Carentino Carezzano Carpeneto Carrega Ligure Carrosio Cartosio Casal Cermelli Casale Monferrato Casaleggio Boiro Casalnoceto Casasco Cassano Spinola Cassine Cassinelle Castellania Castellar Guidobono Castellazzo Bormida Castelletto Merli Castelletto Monferrato Castelletto d'Erro Castelletto d'Orba Castelnuovo Bormida Castelnuovo Scrivia Castelspina Cavatore Cella Monte Cereseto Cerreto Grue Cerrina Monferrato Coniolo Conzano Costa Vescovato Cremolino Cuccaro Monferrato Denice Dernice Fabbrica Curone Felizzano Fraconalto Francavilla Bisio Frascaro Frassinello Monferrato Frassineto Po Fresonara Frugarolo Fubine Gabiano Gamalero Garbagna Gavazzana Gavi Giarole Gremiasco Grognardo Grondona Guazzora Isola Sant'Antonio Lerma Lu Malvicino Masio Melazzo Merana Mirabello Monferrato Molare Molino dei Torti Mombello Monferrato Momperone Moncestino Mongiardino Ligure Monleale Montacuto Montaldeo Montaldo Bormida Montecastello Montechiaro d'Acqui Montegioco Montemarzino Morano sul Po Morbello Mornese Morsasco Murisengo Novi Ligure Occimiano Odalengo Grande Odalengo Piccolo Olivola Orsara Bormida Ottiglio Ovada Oviglio Ozzano Monferrato Paderna Pareto Parodi Ligure Pasturana Pecetto di Valenza Pietra Marazzi Piovera Pomaro Monferrato Pontecurone Pontestura Ponti Ponzano Monferrato Ponzone Pozzol Groppo Pozzolo Formigaro Prasco Predosa Quargnento Quattordio Ricaldone Rivalta Bormida Rivarone Rocca Grimalda Roccaforte Ligure Rocchetta Ligure Rosignano Monferrato Sala Monferrato Sale San Cristoforo San Giorgio Monferrato San Salvatore Monferrato San Sebastiano Curone Sant'Agata Fossili Sardigliano Sarezzano Serralunga di Crea Serravalle Scrivia Sezzadio Silvano d'Orba Solero Solonghello Spigno Monferrato Spineto Scrivia Stazzano Strevi Tagliolo Monferrato Tassarolo Terruggia Terzo Ticineto Tortona Treville Trisobbio Valenza Valmacca Vignale Monferrato Vignole Borbera Viguzzolo Villadeati Villalvernia Villamiroglio Villanova Monferrato Villaromagnano Visone Volpedo Volpeglino Voltaggio Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused (comune) on järgmised. Väikseima elanike arvuga (86) on Castellania ja Carrega Ligure. Palazzo Ghilini, provintsi haldushoone Casale Monferrato Tortona Novi Ligure Sacro Monte di Crea, UNESCO nimistu Laghi del Gorzente  Alessandria provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Alessandria provintsi ametlik koduleht itaalia keeles
Jozef Tiso

Jozef Gašpar Tiso (13. oktoober 1887 Bytča – 18. aprill 1947 Bratislava) oli Slovakkia poliitik ja katoliku preester. Jozef Tiso lõpetas Žilinas gümnaasiumi, õppis seejärel vaimulikus seminaris Nitras. Andeka õpilasena võimaldati tal õppida Viini Ülikoolis, mille ta lõpetas 1910. aastal. Ülikooli lõpetamise järel teenis ta katoliku preestrina. 1915. aastal sai Jozef Tiso Nitra Teoloogilise Seminari rektoriks. Aastatel 1921–1923 oli ta Slovakkia peapiiskopi sekretär. Alates 1924. aastast kuni 1945. aastani oli ta katoliku preester Bánovce nad Bebravous. 1918. aasta lõpus astus Tiso klerikaalsesse autonomistlikku Slovakkia Rahvaparteisse. Esimest korda kandideeris ta Tšehhoslovakkia parlamenti 1920. aastal, valituks osutus 1925. aastal. Tšehhoslovakkia parlamendi liikmeks jäi ta kuni 1938. aastani. 1927–1929 oli ta Tšehhoslovakkia tervishoiu- ja spordiminister. Pärast Andrej Hlinka surma 1938. aasta augustis sai Tiso faktiliselt Slovakkia Rahvapartei liidriks. 1938. aasta oktoobris saavutas Slovakkia autonoomia ning Tiso sai 7. oktoobril 1938 Slovakkia peaministriks. 1939. aasta veebruaris hakkasid Saksa poliitikud veenma Slovakkia poliitikuid, et need kuulutaksid välja iseseisvuse. Vastukaaluks sellele hõivasid Tšehhoslovakkia väed 9. märtsil Slovakkia ja eemaldasid Tiso võimult. 13. märtsil 1939 kohtus Jozef Tiso Berliinis Adolf Hitleriga. Hitler sisuliselt sundis teda Slovakkia iseseisvust välja kuulutama. 14. märtsil 1939 kuulutas Slovakkia parlament välja Slovaki Vabariigi iseseisvuse. Tisost sai peaminister ja 26. oktoobril 1939 president. Slovaki Vabariigi presidendina püüdis Tiso ajada suhteliselt mõõdukat poliitikat. Tal oli korduvalt konflikte natsionaalsotsialistliku peaministri Vojtech Tukaga. Kui Punaarmee hõivas 1945. aasta aprillis kogu Slovakkia territooriumi, siis põgenes Tiso Austria kaudu Saksamaale. 6. juunil 1945 vahistasid Ameerika sõjaväelased ta Baieris ning ta anti Tšehhoslovakkia võimudele välja. Talle esitati süüdistus riigireetmises ning 15. aprillil 1947 mõisteti ta surma. Ta poodi üles 18. aprillil 1947. http://www.rulers.org/ruls2.html http://ww2db.com/person_bio.php?person_id=291 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. jaanuar 2008. Vaadatud 7. augustil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.internationalschoolhistory.net/BHP/history/tiso.htm "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2009. Vaadatud 7. augustil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Keskalluvusega linn

Keskalluvusega linn on mitme riigi 1. järgu haldusüksuse tüüp: keskalluvusega linn (ciudad) Argentinas keskalluvusega linn (khaǧakh) Armeenias keskalluvusega linn (şəhər) ) Aserbaidžaanis keskalluvusega linn (astedader) Etioopias keskalluvusega linn (city) Gambias keskalluvusega linn (kalaki) Gruusias keskalluvusega linn (ville) Guineas keskalluvusega linn (shi) Hiinas keskalluvusega linn (grad) Horvaatias keskalluvusega linn Jeemenis keskalluvusega linn (krŏng) Kambodžas keskalluvusega linn (qala, gorod) Kasahstanis keskalluvusega linn (municipality) Keenias keskalluvusega linn (ville) Kongo DV-s keskalluvusega linn (şaar) Kõrgõzstanis keskalluvusega linn (gwangyeoksi) Lõuna-Koreas keskalluvusega linn (municipiu) Moldovas keskalluvusega linn (hol) Mongoolias keskalluvusega linn (municipalidad) Peruus keskalluvusega linn (si) Põhja-Koreas keskalluvusega linn (municipiu) Rumeenias keskalluvusega linn Rwandas keskalluvusega linn (misto) Ukrainas keskalluvusega linn (shahar) Usbekistanis keskalluvusega linn (horad, gorod) Valgevenes keskalluvusega linn (gorod) Venemaal keskalluvusega linn (thành pố) Vietnamis
Benjamin Boukpeti

Benjamin Kudjow Thomas Boukpeti (sündinud 4. augustil 1981 Lagny-sur-Marne'is Prantsusmaal) on Togo aerutaja. Ta võitis Pekingi suveolümpiamängudel kärestikuslaalomis ühesüstal pronksmedali. See oli Togole läbi aegade esimene medal olümpiamängudel. Boukpeti kasvas üles ja elas Prantsusmaal. Tema ema oli prantslanna ja isa togolane, tema vanem vend Oliver esindas aerutamises Prantsusmaad. Ka Benjamin osales juunioride seas Prantsusmaa esindajana, kuid vigastuste tõttu ei pääsenud ta täiskasvanute koondisse. Kuigi ta oli Togos käinud vaid ühe korra, otsustas ta esindada just seda Aafrika riiki. 2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas sai ta oma eelsõidus 15. koha. 2008. aastal tuli ta Aafrika meistriks ja tagas sellega koha olümpiamängudel. Esimeses sõidus sai ta eelviimase aja, kuid tänu teise sõidu kiireimale ajale pääses ta kaheksandana poolfinaali. Poolfinaalides sa ta kiireima aja ja sai finaalis startida viimasena. Seal võidetud pronks oli Togo ajaloo esimene olümpiamedal. 2012. aasta suveolümpiamängudele Londonisse pääses ta napilt, sest ei kvalifitseerunud Aafrika meistrivõistlustel. Siiski anti talle wild-card ehk vabapääse. Londonis jäi ta finaalis viimaseks ehk kümnendaks. Gunnar Press 2008: 29. olümpiamängud Peking 2008, Tallinn Ajakirjade kirjastus
Kululuud

Kululuud on tulekustutusvahend. Seda soovitatakse kasutada grillimise ja lõkketegemise ajal kontrolli alt väljunud tule materdamiseks. IDA PÄÄSTEKESKUS: TULE TEGEMISEL JÄRGI OHUTUSNÕUDEID!, Ida Päästekeskus.
Keskalluvusega linn (Hiina)

Keskalluvusega linn (直辖市, 直轄市, zhíxiá shì) on üks Hiina Rahvavabariigi 1. järgu haldusüksuste (provintsitasandi haldusüksuste) tüüpidest. See ei ole provints, kuid on provintsiga ja autonoomse piirkonnaga sama järgu haldusüksus. Ta allub vahetult riigile. Et Hiina on unitaarriik, siis ei ole tegu osariigiga. Hiinas on neli keskalluvusega linna: Beijing Shi (北京市; keskus Dongchengi linnarajoon, Hiina pealinn) Tianjin Shi (天津市; keskus Hepingi linnarajoon, sadamalinn Pekingist 120 km kagus) Shanghai Shi (上海市; keskus Huangpu linnarajoon, tähtis majandus- ja finantsmetopol Jangtse jõe suudmes) Chongqing Shi (重庆市; keskus Yuzhongi linnarajoon, pindalalt ja elanike arvult suurim keskalluvusega linn, mille territoorium moodustas varem seitsmendiku Sichuani provintsist selle idaosas) Aastal 1927 kehtestas Hiina Vabariik 11 erilinna (特別市, tébíeshì): Nanjing, Shanghai, Beijing, Tianjin, Qingdao, Chongqing, Xi'an, Guangzhou, Hankou, Shenyang ja Harbin. Neile lisandus nominaalselt Dalian, mis oli Jaapani võimu all. Need nimetati ümber Yuani võimuga linnadeks (院辖市, 院轄市, yùanxíashì) ning seejärel keskalluvusega linnadeks (直辖市, 直轄市, zhíxiáshì). Hiina Rahvavabariik kehtestas – kohe 1949. aastal – oma haldusjaotuses järgmised 12 keskalluvusega linna: Anshan, Benxi, Chongqing, Fushun, Guangzhou, Nanjing, Peking, Shanghai, Shenyang, Tianjin, Wuhan ja Xi'an; erinevalt varasemast lisati Anshan, Benxi ja Fushun ning kaotati Qingdao, Dalian ja Harbin, mis muudeti provintsilinnadeks; Hankou liideti Wuhaniga. 1950. aastal lisandus Lüda, novembris 1952 degradeeriti keskalluvusega linnast provintsilinnaks Nanjing. Aastal 1953 lisandus Changchun ja taastati Harbini staatus. Aastast 1954 jäid keskalluvusega linnadeks senistest ainult Peking, Shanghai ja Tianjin; ülejäänud said allprovintsilinnadeks ja mitu said provintsi pealinna staatuse. Tianjin kaotas selle staatuse 1958. ja sai uuesti 1967. aastal. Aastast 1997 on neljas keskalluvusega linn Chongqing Shi, mis hõlmab endisest Chongqingist palju suurema ala. Hiina haldusjaotus Local governments, gov.cn 2010. aasta rahvaloenduse andmetel Illuminating China's Provinces, Municipalities ang Autonomous Regions, vaadatud 27.4.2014.
Ferrara provints

Ferrara provints on provints Itaalias Emilia-Romagna maakonnas. Provintsi keskuseks on Ferrara linn. Ferrara provints jaguneb 26 omavalitsusüksuseks: Argenta Berra Bondeno Cento Codigoro Comacchio Copparo Ferrara Formignana Goro Jolanda di Savoia Lagosanto Masi Torello Massa Fiscaglia Mesola Migliarino Migliaro Mirabello Ostellato Poggio Renatico Portomaggiore Ro Sant`Agostino Tresigallo Vigarano Mainarda Voghiera Provintsi koduleht (itaalia keeles)
Hüdroelektrienergia

Hüdroelektrienergia on gravitatsiooni toimel voolava või langeva vee jõul toodetud elektrienergia. Enamik hüdroelektrienergiat tuleb elektrigeneraatorite turbiine pöörlema paneva paisutatud vee potentsiaalsest energiast. See on levinuim taastuvenergia vorm. Maailmas toodetavast elektrienergiast moodustab hüdroelektrienergia 16%. 2010. aastal oli elektrienergia tootmist 3,427 teravatt-tundi ja seda tahetakse iga aasta tõsta umbes 3,1% järgnevad 25 aastat. Hüdroelektrienergiat toodetakse 150 riigis ning koos Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnaga toodeti kogu maailma hüdroelektrienergiat 2010. aastal 32%. Hiina on suurim hüdroenergia tootja maailmas, mis tootis 2010. aastal 17% kogu kodumaise elektrienergia kasutamisest. Praegu on maailmas neli hüdroelektrijaama, mis on suuremad kui 10 gigavatti (GW): Kolme Kuru tamm Hiinas, Itaipu tamm Brasiilia ja Paraguay piiril, Xiluodu tamm Hiinas ning Guri tamm Venezuelas. Hüdroelektri maksumus on suhteliselt odav, mistõttu on see konkurentsivõimeline taastuvenergia allikas. Keskmine maksumus hüdroelektrijaamas, mis on võimsam kui 10 megavatti toodetud vool, on 3–5 USA senti kilovatt-tunni kohta. Hüdroelektrijaamade tootlikkust saab paindlikult reguleerida vastavalt elektrivõrgu vajadustele. Põhimõte toimib sellel, kas salvestatakse vee potentsiaalset energiat või lastakse vett rohkem läbi turbiinide. Kuigi tammide ehitamine katkestab jõe voolu ning võib kahjustada ökosüsteeme. Suurte tammide ja reservuaaride ehitamine sageli kaasab ka inimeste ja loomade ümberasustamise. Kui hüdroelektrijaama kompleks on valmis ehitatud, siis tehas ei tooda otseselt jäätmeid ja kasvuhoonegaase tekib märgatavalt vähem kui fossiilkütustel põhinevates jaamades. Hüdroenergia Hüdroelektrijaam
Printsiip

Printsiip (ladina keeles principium 'algus; lähtekoht; põhialus') on loogikas, teaduses ja filosoofias teoreetilise süsteemi kavandi või praktilise käsitlussuuna lähtekoht, esindades teatud valdkonna sisulisi ja metoodilisi põhimõtteid. Üldistades võib öelda, et iga teaduslik distsipliin, filosoofiline seisukoht ning loogiline või matemaatiline süsteem lähtub printsiipidest, millele edasine teaduslik arutlus või filosoofiline argumentatsioon tugineb. Traditsioonilises loogikas on olulised neli printsiipi: samasusseadus vasturääkivusseadus (principium contradictionis), välistatud kolmanda seadus (principium exclusi tertii) küllaldase aluse seadus (principium rationis sufficientis)
Reinaldo Gorno

Reinaldo Gorno (18. juuni 1918 Yapeyú – 10. aprill 1994 Buenos Aires) oli Argentina pikamaajooksja. Ta võitis 1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis ja 1951. aasta Panameerika mängudel maratonijooksus hõbemedali. Lõuna-Ameerika meistrivõistlustel võitis Gorno ühe kulla, viis hõbedat ja ühe pronksi. Linnamaratonidest on ta võitnud Fukuoka maratoni ja Enschede maratoni.
Kingitus

Kingitus ehk kink on vabatahtlikult, rahalist või muud hüvitist saamata teisele isikule üle antav või antud vara (mis ei ole enne selle teise isiku oma). Kingitusi antakse tihti mingi erilise sündmuse või tähtpäeva puhul, nt sünnipäevaks, jõuludeks, pulmadeks, nimepäevaks, kooli lõpetamisel jne. Kingituse andmisega võidakse väljendada armastust, sõprust, poolehoidu, tänu, suuremeelsust. Kingitus võib olla oma vara ja rikkuse teistele jagamise viis. Kingituse eesmärk võib olla kinkijast mälestuse jätmine. Almus Annetus Ohvriand Hea kodanik. Annetamine ja maksud. [1]
Neurotransmissioon

Neurotransmissiooniks ehk keemiliseks neurotransmissiooniks (ladina neurotransmissio) (ka sünaptiliseks ülekandeks) nimetatakse kahe neuroni vahel toimuva impulsi keemilise vahendamise protsessi. Neurotransmissiooni käigus toimub närvilõpmetest erituva neurotransmitteri sihtrakku (nt presünaptilise neuroni) vastuvõtmine ning aktivatsioon ja/või inhibitsioon teise neuroni (näit postsünatilise neuroni) retseptorite poolt. Neurotransmissioonil põhineb, kaasaegsete teooriate põhjal, paljude kesknärvisüsteemi toimivate ainete ja ravimite ringlus. Inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatud madude toksiinina toimiv sülg, mille toime on neurotoksiline, toimib ka neurotransmissiooni, olenevalt mürkmao sülje biokeemilisest koostisest kas presünaptiliste või postsünapitliste neuronite, kaudu. "Meditsiinisõnastik" 514:2004. Sissekanne The Merck Manual Online-is Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Neurotransmission seisuga 27.04.2014.
Kōji Murofushi

Kōji Murofushi (jaapani keeles 室伏広治 Murofushi Kōji; sündinud 8. oktoobril 1974 Numazus Shizuoka prefektuuris) on Jaapani endine kergejõustiklane (vasaraheitja). Olümpiavõitja (2004). Maailma vasaraheitjate tippu tõusis Murofushi 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Edmontonis, kui ta võitis hõbemedali poolaka Szymon Ziółkowski järel. 2002. aastal võitis ta Aasia meistrivõistlused ja 2003. aasta MM-il Pariisis sai pronksmedali. Sama aasta suvel Prahas heitis ta vasarat 84.86, mis oli üle kümne aasta nii kaugele heidetud tulemus. See oli ja on seni tema isiklik rekord, ning oli tollel ajal maailma kõigiaegade viies tulemus. 2004. aasta olümpiamängudel Ateenas heitis Murofushi finaalis 82.91, millest piisas olümpiavõiduks. Kaugemale heitis küll ungarlane Adrian Annus, kuid dopinguproovi andmisel jäi ta vahele manipuleerimisega ning tema tulemus tühistati, ning nii sai kuldmedali Murofushi. Murofushi isa oli ka vasaraheitja ja tema nimel oli aastaid Jaapani rekord. Kōji Murofushi ema on rahvuselt rumeenlane. Ateena 2004 olümpiavõitja 82.91 London 2012 pronksmedal 78.71 Edmonton 2001 hõbemedal 82.92 Pariis 2003 pronksmedal 80.12 Taegu 2011 maailmameister 81.24 Kōji Murofushi on 187 cm pikk ja kaalub 89 kg. Kōji Murofushi Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Foto 1 Foto 2 Foto 3
Nāşir al-‘Aţīyah

Nāşir al-‘Aţīyah (sündinud 21. detsembril 1970 Dohas) on Katari rallisõitja ja laskur. Tema kaardilugeja on Giovanni Bernacchini. 2014. aastal osaleb Nāşir al-‘Aţīyah WRC2-s, sõites Fordiga. Ta sai Portugali rallil üldarvestuses 9. koha ja WRC2 arvestuses 1. koha. Al-‘Aţīyah on WRC arvestuses pärast 4. etappi 20. kohal ja WRC2 arvestuses 5. kohal.
Jari Ketomaa

Jari Ketomaa (sündinud 18. aprillil 1979 Mikkelis) on endine soome rallisõitja. Tema kaardilugeja oli Kaj Lindström. 2014. aastal osales ta WRC2-s, sõites Fordiga ning lõpetas hooaja kokkuvõttes teise kohaga.
Ainja kalmistu

Ainja kalmistu (ka Aine kalmistu) on kalmistu Karksi kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ainja külas Mulgi vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu pindala on 1,1 ha. Kalmistu rajati arvatavasti koos esimese õigeusu koguduse rajamisega Karksi kihelkonda 1846. aastal, sellepärast on selle kohta ka kasutatud nime 'Karksi vana õigeusu kalmistu'. Viimane matus kalmistul toimus 3. augustil 1958, sinna maetute arv ei ole teada. Praegu on kalmistu kasutuseta. Karksi valla kalmistud Karksi valla kodulehel Maire Sala. Ainja kalmistu ootab tähelepanu. - Sakala, 29. oktoober 2003 Ainja kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Ainja kalmistu. Viljandimaa kalmistute bibliograafia
Suzuki Celerio

Suzuki Celerio on Suzuki väike linnaauto, mis on Suzuki Alto järeltulija. Celerio kujundus on tagasihoidlik. Sellele pakutakse vaid ühte mootorit:1,0, millel on 68 hobujõudu ja 90 nm.
BMW i3

BMW i3 on BMW toodetav väike iseloomuliku kõrge katusega elektriauto, mille tootmist alustati 2013. aastal. Auto kandmik on valmistatud kaalusäästu eesmärgil süsinikkiust ja alumiiniumist. Tegu on tagaveolise autoga, mille liitiumioon akupakk asub auto põhja all. Lisavarustusena pakutakse i3-le ka sisepõlemismootoriga sõiduulatuse pikendajat ning sel juhul on autol lisatähis REx (Range Extender). BMW i3-e pöördering on vaid 9,86 meetrit. Autosse mahub 4 täiskasvanut.
Renault Zoe

Renault Zoe on Renault' elektriauto. Zoe on elektriauto kohta odav, aga autole peab aku juurde rentima. Mootoril on jõudu 88 hobujõudu. Tippkiirus on 135 kilomeetrit tunnis. Ühe laadimisega saab sõita 210 kilomeetrit.
Mazda 2

Mazda 2 on Mazda väikeauto, mida on toodetud 3 põlvkonna vältel 2002. aastast. 1. põlvkond 2. põlvkond 3. põlvkond on tootmises 2014. aastast ja see kasutab Skyactiv-tehnoloogiaga mootoreid ja käigukaste ning on disainitud Kodo disainikeeles. 3. põlvkond
Renault Twizy

Renault Twizy on Renault' väike kahekohaline elektriauto. Auto on varustatud 6,1 kWh akupakiga, võimsus on sõltuvalt mudelist 4 kW (5 hj) või 13 kW (18 hj) ning võimsama mootoriga Twizy maksimaalne kiirus 80 km/h. Jaapanis turustatakse Twizyt nimega Nissan New Mobility Concept (NMC). Twizy mahutab 2 inimest ja läbib ühe laadimisega 100 km. Uksed ja küljeklaasid on Twizy puhul lisavarustus ja kõige odavamad mudelid on ilma uste ja küljeklaasideta.