laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kronborgi loss

Kronborgi loss (taani keeles Kronborg) on loss Helsingøri lähedal Sjællandil Taani ja Rootsi vahelise Øresundi väina kõige kitsama koha ääres: seal on väin 4 km lai. Seetõttu oli lossil minevikus tähtis osa Läänemere kaubavoogude kontrollimises. Kronborgi loss on üks olulisimaid renessansslosse Põhja-Euroopas. 30. novembril 2000 kanti loss UNESCO maailmapärandi nimistusse. Maailmas on Kronbergi loss tuntud William Shakespeare'i näidendi "Hamlet" tegevuskohana. Näidendis ei nimetata lossi Kronborgiks, vaid Helsingøri (Elsinore) lossiks. Loss ehitati Shakespeare'i eluajal; ajal, millest "Hamleti" sündmustik räägib, polnud seda veel olemas, kuid nüüd nimetatakse lossi mitteametlikult ka Hamleti lossiks. 1420. aastatel laskis Taani kuningas Erik Pommerist ehitada Krogeni linnuse, et kontrollida väina kaudu toimuvat laevaliiklust ja nõuda väina läbivatelt laevadelt makse. 1585. aastal lasi Frederik II linnuse ehitada ümber renessansslossiks ja nimetas selle Kronborgiks. 1629. aastal põhjustas kahe töömehe ettevaatamatus suure tulekahju, millest jäi puutumata vaid lossikabel. Christian IV alustas renoveerimistöid ja 1639. aastaks suudeti taastada välisilme, kuid interjööri ei saadudki taastada. 1658. aastal vallutasid Kronborgi rootslased Carl Gustaf Wrangeli juhtimisel. Seetõttu ehitati aastatel 1688–1690 lossi ümber fort, lisati täiendav kaitseliin ja mitu kaitsevalli. Mööduvad laevad pidid maksma tolli, mille väärtus sõltus kapteni deklareeritud lastiväärtusest. Taani kuningal oli õigus kogu last deklareeritud summa eest ära osta. Nii takistati kapteneid liiga väikest summat deklareerimast.[viide?] Aastail 1739–1900 kasutati forti vanglana ning vange rakendati kindlustustöödel. Vangid jagati kahte rühma: need, kes kandsid kergemat karistust ja võisid töötada väljaspool lossimüüre, ning need, kes kandsid raskemat karistust ja võisid töötada vaid müüride vahel. Vastavalt nimetati vange ausateks ja aututeks. Mõlema rühma vangid pidid kandma ahelaid ja magama külmades rõsketes vangikongides. 17. jaanuarist 30. aprillini 1772 hoiti lossis vangis kuninganna Caroline Mathildet (George III õde). Aastail 1785–1922 oli loss sõjaväe juhtimise all ning nende aastate jooksul viidi lõpule hulk renoveerimistöid. Esimest korda etendati Shakespeare'i näidendit "Hamlet" Kronborgi lossis Shakespeare'i 200. surma-aastapäeval 1816. Esinemispaik oli lossi lõunatorn ja näitlejad olid kindluse garnisoni sõdurid. Sellest ajast on lossis korduvalt "Hamletit" etendatud. 1964 filmiti lossis näidendi televersioon. Kui 1963. aasta suvel filmis Lenfilmi võttegrupp (režissöör Grigori Kozintsev, peaosatäitja Innokenti Smoktunovski) Türisalu panga astangutel ja Vääna-Jõesuu rannas "Hamletit", ehitati filmivõteteks sinna ka Kronborgi lossi makett. Kohta hakati rahvasuus Hamletimäeks kutsuma. Lossi makett jäi sinna veel mitmeks aastaks, kuni meretuul ja Keila-Joa raketibaasi sõdurid lossi jäänused lammutasid. Tarmo Premet, Tutvus Taaniga algab Hamleti lossist. Aripaev.ee, 14. november 2008 Heinart Puhkim, Meie küla Hamletimägi, Maaleht/Delfi, 2. märts 2012 Kronborgi loss UNESCO veebilehel (inglise)
Ruut Aarelo

Ruut Aarelo (kuni 22. maini 1935 Rudolf Adorv, 23. oktoober 1907 Tallinn – 21. märts 1959 Göteborg) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1934). 1926–1929 (lõpetas) õppis Sõjakoolis, 1942–1943 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Ülendatud nooremleitnandiks 1929, teenis 1929–1940 7. Jalaväerügemendis rühmaülemana. Mobiliseeritud 1941 Punaarmeesse, naasis Eestisse. 1942–1943 teenis Julgeolekupolitseis, 1943 Soome, teenis 200. jalaväerügemendis. 1944 Rootsi. 1934 abiellus Võrus Aurelie (alates 1936 Aime) Hiieloga. Ohvitseride andmekogu
Jóhanna Guðrún Jónsdóttir

Jóhanna Guðrún Jónsdóttir (esinejanimi Yohanna; sündinud 16. oktoobril 1990 Kopenhaagenis Taanis) on islandi laulja. Ta esindas Islandit 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Moskvas lauluga "Is It True?", mis saavutas lauluvõistluse finaalis 218 punktiga teise koha. Tema debüütsooloalbum "Butterflies and Elvis" ilmus 2009. aastal. Ta on kandideerinud Eurovisioonile ka aastatel 2011 ja 2013.
Sergei Leets

Sergei Leets (18. märts 1900 Paadrema, Pärnumaa – 24. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kapten). 29. august 1925 – ülendatud nooremleitnandiks 27. november 1929 – teenis 1. Jalaväerügemendis, ülendatud leitnandiks 19. veebruar 1937 – ülendatud kapteniks 1. september 1939 – 1. Jalaväerügemendi gaasikaitsekomando ülem 13. juuni 1941 – arreteeritud NKVD poolt 24. aprill 1942 – hukatud Ohvitseride andmekogu
1606

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1602 | 1603 | 1604 | 1605 | 1606 | 1607 | 1608 | 1609 | 1610 | ► | ►► 1606. aasta (MDCVI) oli 17. sajandi 6. aasta. ... ... 7. veebruar – Nicolas Mignard, prantsuse maalikunstnik 27. veebruar – Laurent de La Hyre, prantsuse maalikunstnik 3. märts – William Davenant, inglise luuletaja ja näitekirjanik 6. juuni – Pierre Corneille, prantsuse näitekirjanik 15. juuli – Rembrandt, Hollandi maalikunstnik Frang Bardhi, albaania vaimulik, leksikograaf ja ajaloolane 31. jaanuar – Guy Fawkes, inglise katoliiklasest sõdur 7. märts – Bogislaw XIII (Pommeri), Pommeri dünastia liige 5. oktoober – Philippe Desportes, prantsuse luuletaja Vale-Dmitri I, Vene tsaar
Rogue Wave

Rogue Wave on USA indie rock'i bänd Californiast Oaklandist. Out of the Shadow (2003) Descended Like Vultures (2005) Asleep at Heaven's Gate (2007) Permalight (2010) Nightingale Floors (2013) Delusions of Grand Fur (2016) Cover Me (2017)
Svitlana Loboda

Svetlana Loboda (ukraina Світлана Сергіївна Лобода), vene Светлана Сергеевна Лобода; sündinud 18. oktoobril 1982 Kiievis) on Ukraina laulja ja helilooja. Tema emakeel on vene keel. Ta esindas 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Ukrainat lauluga "Be My Valentine". Finaalkontserdil sai ta 76 punktiga 12. koha. 2022. aasta veebruaris rändas ta koos tütardega Ukraina-Vene sõja tõttu Venemaalt Lätti mere äärde. Tal on keelatud siseneda Venemaale. 2022. aasta 28. oktoobril esines ta Alexela kontserdimajas heategevuskontserdil. Temaga oli kaasas ema, tütar Eva ja õde Ksjuša. Tal on vähemalt kaks tütart. "Ты Не Забудешь" (2005) "Черный Ангел - Remixes" (2006) "Постой, МуЩина!" (2006) "Не Ма4о" (2008) "F*ck The Macho" (2008) "H2Lo" (2017) Svetlana Loboda koduleht (vene keeles) "Svetlana Loboda Venemaalt lahkumist ei kahetse: olen oma valiku üle väga uhke". Kroonika. 17. märts 2023. Vaadatud 18. märtsil 2023.
Juhan Tuuling

Juhan Tuuling (kuni 23. detsembrini 1938 Johannes Tuling, 12. aprill 1897 Kuressaare – 23. oktoober 1946 Kopenhaagen, Taani kuningriik) oli Eesti sõjaväelane (kolonel) ja Saksa sõjaväelane (SS-Standartenführer) Teises maailmasõjas. 14. märts 1919 – üle viidud ohvitseride reservist 2. Diviisi ülema käsutusse 27. juuni 1919 – kinnitatud alamkapteni auastmes 22. veebruar 1923 – teenis Sõjakoolis, ülendatud majoriks 21. veebruar 1933 – teenis 7. Jalaväerügemendis, ülendatud kolonelleitnandiks 1. aprill 1934 – 7. Jalaväerügemendi 1. pataljoni ülem, üle viidud 8. pataljoni ülemaks 16. september 1934 – määratud 8. Üksiku Jalaväepataljoni ülema kohusetäitjaks 23. detsember 1938 – 8. Üksiku Jalaväepataljoni ülem, määratud Vahipataljoni ülemaks 16. veebruar 1940 – ülendatud koloneliks. Teises maailmasõja ajal oli SS-Standartenführer Juhan Tuuling Eestis koostatud Eesti SS-vabatahtlike brigaadi 43. SS-vabatahtlike rügemendi/46. Relva-SS Grenaderirügemendi rügemendiülem. Juhan Tuulingu sõjalisi teeneid vääristati Saksa Riigi II klassi Raudristiga. "82 RAUDRISTI EESTI BRIGAADILE". Postimees (1886-1944). 12. veebruar 1944. Vaadatud 23.03.2019. Ohvitseride andmekogu
1607

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1603 | 1604 | 1605 | 1606 | 1607 | 1608 | 1609 | 1610 | 1611 | ► | ►► 1607. aasta (MDCVII) oli 17. sajandi 7. aasta. ... ... 9. veebruar – Abraham Megerle, Austria helilooja ja organist 8. märts – Johann Rist, saksa luuletaja ja näitekirjanik 25. juuni – Petrus Schomerus, Eestis tegutsenud rootsi teoloog ja vaimulik, Tartu Ülikooli rektor 1637–1638 15. oktoober – Madeleine de Scudéry, prantsuse kirjanik 29. juuni – Iiob, Vene Õigeusu Kiriku vaimulik, aastatel 1586–1589 Moskva metropoliit ning aastatel 1589–1605 esimene Moskva ja kogu Venemaa patriarh. 30. juuni – Cesare Baronio, itaalia kirikuajaloolane 22. september – Alessandro Allori, itaalia maalikunstnik 23. november – Moritz Stensson Leijonhufvud, Rootsi riigitegelane
Intars Busulis

Intars Busulis (sündinud 2. mail 1978 Talsis) on läti poplaulja. Ta esindas Lätit 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Moskvas lauluga "Probka". Oma poolfinaalis jäi laul 7 punktiga viimasele, 19. kohale. Ta on abielus ja tal on kaks last. Intars Busulise koduleht (inglise, läti, vene keeles)
1608

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1604 | 1605 | 1606 | 1607 | 1608 | 1609 | 1610 | 1611 | 1612 | ► | ►► 1608. aasta (MDCVIII) oli 17. sajandi 8. aasta. 7. jaanuar – tuli hävitas maatasa Jamestowni Virginias. 3. juuni – Samuel de Champlain lõpetas oma kolmanda reisi Québecis. ... 28. jaanuar – Giovanni Alfonso Borelli, itaalia füsioloog, füüsik ja matemaatik 2. veebruar – Isaac Svenonis Hasselblatt, Eesti vaimulik 6. veebruar – António Vieira, Portugali kirjanik, misjonär ja diplomaat 25. märts – Berend Mellin, Rootsi sõjaväelane 1. mai – Pieter Post, hollandi arhitekt 13. juuli – Ferdinand III, Saksa-Rooma keiser 15. oktoober – Evangelista Torricelli, itaalia füüsik ja matemaatik 6. detsember – George Monck, esimene Albemarle'i hertsog, sõjaväelane 8. detsember – Vendela Skytte, Rootsi aadlidaam, kirjanik ja epistolaar 9. detsember – John Milton 29. märts – Laurence Tomson, inglise poliitik, kirjamees ja tõlkija 18. juuni – Alberico Gentili, itaalia päritolu õigusteadlane 10. juuli – Georg Müller, vaimulik ja kirjamees 13. august – Giovanni da Bologna, itaalia skulptor
Kemomeetria

Kemomeetria on matemaatiliste ja statistiliste meetodite rakendamine keemilistele mõõtmistele. Üldisem definitsioon: kemomeetria on analüütilise keemia haru, mis kasutab matemaatilise statistika meetodeid, et kavandada optimaalseid eksperimendi protseduure ja ekstraheerida mõõtmistulemustest maksimaalset infot proovi koostise kohta. Mihkel Kaljurand. Kemomeetria. TTÜ Kirjastus 2008, 139 lk.
Mart Lang

Mart Lang (7. juuni 1862 Kõo vald – 15. juuli 1936) oli Eesti ühistegelane. Ta oli Viljandimaal Loopre mõisa mõisavalitseja, 1895–1912 Pilistvere mölder, seejärel Kihnu talu omanik. Võhma Ühispanga ja Eksporttapamaja asutaja ja juhatuse liige, valiti korduvalt Kõo vallavanemaks. Võhma ühistegelane Mart Lang suri. Uus Eesti, 15. juuli 1936, nr. 188, lk. 1.
Via Mare

Via Mare on ro-pax-laev, mis kuulub Eesti laevakompaniile AS Baltic Scandinavian Lines. Laev sõitis alates 3. septembrist 2005 Paldiski–Kapellskäri liinil. 2011. aastal alustas Via Mare Naviraili liinil Paldiski-Vuosaari, kuid alates sügisest 2011 on see liin Paldiski-Hanko. Laevas on 60 kajutikohta. Kõigis laeva kajutites on WC ja dušš. Reisijate tarvis on ka restoran, baar ja saun. Gute Vironia (hilisema nimega Meloodia) Makhachkala-1 Baltic Scandinavian Lines avas laevaliini Eesti ja Rootsi vahel[alaline kõdulink] Äripäev Online pressiteade 06.09.2005 M/S Via Mare ferry-site.dk: M/F Via Mare MarineTraffic.com VIA MARE photos
Karl Tobro

Karl Tobro (7. mai 1886 Kaarepere – 6. aprill 1960) oli Kaarepere vallavanem. Ta oli Torma vallasekretär ja Tartu maavalitsuse ametnik, alates 1934. aastast Kaarepere vallavanem. 1939. aastal valiti ta Kaarepere valla aukodanikuks. 1938 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk Karl Tobro Kaarepere valla aukodanikuks. Uus Eesti, 27. veebruar 1939, nr. 57, lk. 6. Aukodanik valiti vallavanemaks. Rahvaleht, 12. detsember 1939, nr. 292, lk. 8.
Võsareporter

"Võsareporter" oli saatesari Kanal 2-s, kus saatejuht Peeter Võsa tegeles eesti inimeste abistamisega ning tähelepanu juhtimisega ühiskonna valupunktidele. Aeg-ajalt korraldati saates eksperimente. Esimene saade oli eetris 20. veebruaril 2006. 2009. ja 2011. aasta kevadel toimus lisaks laulukonkurss "Võsalaul". Saade oli eetris esmaspäeviti kell 20. Saatesarja tootis Osakond OÜ. Selle teleprodutsent oli Toomas Perli, režissöör Endel Trooja. Saatest on läinud rahvasuhu ohtralt käibefraase ja mitmed saate osalised on saanud osaks folkloorist. Saatesarja lõpetamisest teatati 28. augustil 2012. Peeter Võsal polnud saadete tegemiseks piisavalt aega põhitöö tõttu riigikogus. Viimane saade läks eetrisse 24. septembril 2012. Võsareporter hooaeg 1 Võsareporter hooaeg 2 Võsareporter hooaeg 3 Võsareporter hooaeg 4 Võsareporter hooaeg 5 Võsareporter hooaeg 6 Võsareporter hooaeg 7 Võsareporter hooaeg 8
Kopsurohi

Kopsurohi (Pulmonaria) on kareleheliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond. Kopsurohud kasvavad Euroopas ja Lääne-Aasias. Üks liik (Pulmonaria mollissima) kasvab Kesk- ja Ida-Aasias. Eri hinnangutel kuulub perekonda 10–18 liiki ja täpses arvus ei ole üksmeelt. Eestis esineb pärismaisena kaks liiki sinine kopsurohi (väga haruldane) ja harilik kopsurohi, tavaline kevadel õitsev taim. Kultuurtaimena kasvatatakse aedades kirjulehist kopsurohtu. Kopsurohu teaduslik nimi tuleb kopsu ladinakeelsest nimest pulmo. Nimelt meenutasid hariliku kopsurohu lehed kopsu. Sel põhjusel kasutati kopsurohtu rahvameditsiinis kopsude ravimiseks. Tänapäeva meditsiinis kopsurohtu ravimtaimeks ei peeta. Ka paljudes teistes keeltes tuleb kopsurohu nimetus kopsust, näiteks inglise keeles lungwort ja saksa keeles Lungenkraut. Seevastu mitmes slaavi keeles on kopsurohi saanud nime mee järgi, näiteks vene keeles медуница ja poola keeles miodunka. Kopsurohud on puhmikuid moodustavad püsikud. Nende vars on kaetud karvadega, mis mõnikord on näärmelised. Maa-alune risoom moodustab lisajuuri. Vars ei ole tavaliselt üle 25–30 cm pikk, kuigi on ka erandeid (P. mollis, P. vallarsae). Vars on tavaliselt püstine. Lehed asuvad männastes. Lehelaba on suur, kujult alates süstjatest kuni ovaalseteni. Mõned lehed on otsast terava tipuga. Leherootsu poolsest otsast on lehed alates südamekujulistest kuni väga aeglaselt kitsenevateni. Leheserv on alati terve, aga mõnel liigil ja vormil võib olla lainjas. Lisaks on taimel juurmised lehed, mille vars võib olla ülejäänud lehtede leherootsust nii pikem kui lühem, olenevalt liigist. Kõik lehed on kaetud karvadega ja need on tavaliselt tüükalised, mõnikord ka pehmed. Lehtedel on sageli selged mustad või sinised täpid. Harvem on täpid kahvaturohelised, vahel ka puuduvad. Vili on pähklike. See on sile, munajas, pruun, kuni 4,5 mm pikk ja 3 mm lai. Igast õiest kasvab kuni 4 pähklikest ja igaühes neist on üks seeme. Viljad valmivad tavalisel suvel. Pulmonaria angustifolia – sinine kopsurohi Pulmonaria filarszkyana – Filarzky kopsurohi Pulmonaria kerneri Pulmonaria longifolia – pikalehine kopsurohi Pulmonaria mollis Pulmonaria mollissima – pehme kopsurohi Pulmonaria montana Pulmonaria obscura – tume kopsurohi Pulmonaria officinalis – harilik kopsurohi Pulmonaria rubra – punane kopsurohi Pulmonaria saccharata – kirjulehine kopsurohi Pulmonaria stiriaca Pulmonaria vallarsae Pulmonaria visianii
1609

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1605 | 1606 | 1607 | 1608 | 1609 | 1610 | 1611 | 1612 | 1613 | ► | ►► 1609. aasta (MDCIX) oli 17. sajandi 9. aasta. 23. august – Galileo Galilei esitleb enda loodud teleskoopi. Maadeavastaja ja Hollandi Vabariigi heaks töötanud inglise kapten Henry Hudson uuris purjelaeval Halve Maen jõge (North River), mis hiljem nimetati Hudsoni jõeks (suubub New Yorgi lahte) ... 28. aprill – Reiner Brocmann, pastor, juhuluuletaja ja tõlkija ...
Eha Masing

Eha Masing (kuni 1939 Eha Gnadenteich, 1939. aastal Eha Tuulemaa; 8. detsember 1912 Tartu – 6. mail 1998 Tartus) oli Uku Masingu abikaasa alates 1939. aastast. Ta õppis Tartu Ülikoolis usuteaduskonnas 1935–1940 ja filosoofiateadukonnas 1940–1945. Akadeemiliselt oli ta ENÜS Ilmatari liige. Eha Masing oli mitme Uku Masingu luulekogu koostaja ning Uku Masingu Kolleegiumi asutaja. Pärast Teist maailmasõda andis Iisraeli holokaustimuuseum Yad Vashem Uku ja Eha Masingule aunimetuse "Õiglane maailma rahvaste seas", sest nad varjasid Saksa okupatsiooni ajal Uku Masingu õpilast, hilisemat tuntud folkloristikaprofessorit Isidor Levinit. Jeruusalemmas asuva Yad Vashemi Õiglaste alleel on Uku Masingu nimeline puu ja plaat numbriga 1561. Tema vanavanaonu pojapoeg oli Tapa Jakobi koguduse õpetaja Jaan Gnadenteich. http://paber.ekspress.ee/arhiiv/1998/53/Aosa/InMemoriam.html "Uku Masing at Yad Vashem website". Yad Vashem (inglise). Vaadatud 01.07.2018. Raivo J. Raave. "Uku Masing ja naised". Eesti Ekspress, 23. august 2007 Iisraeli suursaadik tänas Eha Masingut juutide aitamise eest Uku ja Eha Masingu mälestuskivi Yad Vashemis
Harilik jänesekapsas

Harilik jänesekapsas (Oxalis acetosella) on jänesekapsaliste sugukonda jänesekapsa perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Ta on Eestis tavaline varjulembene metsataim, eriti kuusikuis. Jänesekapsa taime kõrgus on 7–15 cm. Taime kolmetised juurmised lehed meenutavad ristikulehti ja on maitselt hapud. Lehekesed vajuvad longu ka tärkavad valguse, temperatuuri ja niiskuse muutumise mõjul. Lehed püsivad reeglina rohelisena ka lume all. Maapealne vars puudub. Maa all on jänesekapsal peenike ja harunev risoom. Paljuneb enamasti roomava risoomiga. Risoomi alalehed on lihakad ja varuainete rikkad. Pikaraolised õied on valged ja punasesoonelised ning avanevad mais-juunis. Harilik jänesekapsas andmebaasis eElurikkus "Jänesekapsas põske, mis edasi?" Eesti Loodus, 2006/4
Jänesekapsas (perekond)

Jänesekapsas (Oxalis) on taimeperekond jänesekapsaliste sugukonnast. Perekonda kuulub umbes 800 liiki. Jänesekapsad sisaldavad oksaalhapet. Pärismaisena kasvab Eestis üks liik: Oxalis acetosella – harilik jänesekapsas Lisaks on Eestis kasvamas leitud veel järgmisi liike: Oxalis corniculata – aed-jänesekapsas – Eestis harva kultuuris, harva metsistunult ja tulnukana; Oxalis fontana – Eestis harva tulnukana; Oxalis stricta – sirge jänesekapsas – Eestis tulnukana, haruldane.
1603

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1599 | 1600 | 1601 | 1602 | 1603 | 1604 | 1605 | 1606 | 1607 | ► | ►► 1603. aasta (MDCIII) oli 17. sajandi 3. aasta. ... 7. märts (vkj 25. veebruar) – Rootsi-Poola sõda. Liivimaa aadliku Philipp Orgiese juhitav talupoegade salk, mis suundus rootslastele appi Tartut kaitsma, sai Tallinna ja Paide vahel poolakatelt lüüa. 23. aprill (13. aprill) – Poola-Rootsi sõda. Tartu, mida eelmise aasta lõpust peale piiras Poola 3000-meheline vägi Leedu välihetman Jan Karol Chodkiewiczi juhtimisel, alistus toidunappuse ja taudide tõttu. ... 17. august – Lennart Torstenson, Rootsi väejuht ja riigimees 24. märts – Elizabeth I, Inglismaa ja Iirimaa kuninganna
1602

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1598 | 1599 | 1600 | 1601 | 1602 | 1603 | 1604 | 1605 | 1606 | ► | ►► 1602. aasta (MDCII) oli 17. sajandi 2. aasta. ... Poolakad vallutasid Jam Zamoyski juhtimisel suure osa Eestist ja jõudsid välja Tallinnani. Viljandi lähedal sõdib poolakate vastu talupoegade sõjasalk, keda juhib Ohtra Jürgen. Talupoegade sõjasalga juhtide seas on ka Türi kihelkonnast pärit Hans Poll ja tema poeg. Vallandus suur katkuepideemia. Tallinnas toimus Mercalli skaala järgi 6-7-palline maavärin. ... 18. veebruar – Per Brahe, Rootsi ja Soome riigitegelane 18. veebruar – Michelangelo Cerquozzi, itaalia maalikunstnik 11. mai – William Lilly, inglise astroloog ja kirjanik 2. mai – Athanasius Kircher, saksa jesuiit ja õpetlane 26. mai – Philippe de Champaigne, prantsuse maalikunstnik 14. juuli – Jules Mazarin, itaalia päritolu prantsuse riigimees ja kardinal 22. november – Prantsusmaa Isabel, kuninganna 10. detsember – Erik Karlsson Gyllenstierna, Rootsi riigitegelane 22. märts – Agostino Carracci, itaalia maalikunstnik ja graafik 14. september – Jean Passerat, prantsuse luuletaja Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 73
1601

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1597 | 1598 | 1599 | 1600 | 1601 | 1602 | 1603 | 1604 | 1605 | ► | ►► 1601. aasta (MDCI) oli 17. sajandi 1. aasta. ... Tallinna Pühavaimu kirikus saab abiõpetajaks Georg Müller, kelle 39 eestikeelset jutluse teksti on säilinud. Rootsi võimude korraldusel viiakse Eestimaa ja Liivimaa kubermangus läbi maarevisjon. Aastal 1601 on väga raske ikaldus, millele järgneb 1603. aastani kestev näljaaeg. 13. jaanuar – Guido Cagnacci, itaalia maalikunstnik 19. märts – Alonso Cano, hispaania maalikunstnik, arhitekt ja skulptor 22. aprill – Karl Filip, Vasa dünastiast Rootsi prints, Södermanlandi, Närke ja Värmlandi hertsog 17. august – Pierre de Fermat, prantsuse matemaatik 22. september – Austria Anna, kuninganna 27. september – Louis XIII, prantsuse kuningas 17. jaanuar – Christoffer Valkendorf, Taani aadlik ja riigitegelane 25. veebruar – Robert Devereaux, teine Essexi krahv, inglise aadlik ja sõjaväelane 19. mai – Costanzo Porta, itaalia helilooja 24. oktoober – Tycho Brahe, taani astronoom Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 72
Saleisha Stowers

Saleisha Lashawn Stowers (sündinud 10. jaanuaril 1986) on USA supermodell. Ta võitis telesaate "Ameerika supermodellid" üheksanda hooaja. Intervjuus ajakirjale Seventeen ütles Saleisha, et ta lapsepõlv oli raske. Ta elas koos oma vanaemaga Maderas Californias. Kui ta oli 14-aastane, kandideeris ta T-Zone'i laagrisse, mis oli Tyra Banksi enesehinnangulaager tüdrukutele. Varem töötas Saleisha administraatorina Los Angeleses. Enne supermodellisaadet võis teda näha ka mõnes reklaamis, mis tutvustasid kiirtoidukohta Wendy’s. Teda võis näha ka külalisesinejana sarjas "Inetu Betty". Saleisha saabus võistlusele enesekindlalt ja kõrge enesehinnanguga. Tema elurõõmus ja positiivne iseloom ning hea kõnnak võitsid kohtunike poolehoiu. Aga kohtunikud tundsid, et ta loodab liialt oma reklaamivälimusele, nii et nad andsid talle Louise Brooksist inspireeritud mustad juuksed. Alguses oli Saleisha oma fotodega kimpus, aga kui ta oli koos kaasvõistleja Victoria Marshmaniga jäänud kahe viimase hulka, anti talle armu ja ta jäeti saatesse edasi. Ta sai nn äratuskõne ning võttis end kokku, hakkas paranema ja paremaid pilte tegema. Ta võitis kaks vahevõistlust: Old Navy poe reklaami ja Colleen Queeni show Pariisis. Viimasel hindamisel olid kohtunikud tema poodiumi valitsemisest lummatud ja Saleisha võitiski. Teiseks jäi Chantal Jones. Saleisha Stowers: „Ma kasvasin tugevaks nooreks naiseks ning olen väga rahul enda ja sellega, kus ma praegu olen. See on see, millest ma olen kogu aeg unistanud. Ma pingutasin selle nimel ja nüüd ma selle saingi. Ma tahtsin seda, ma tahtsin seda nii väga, nüüd ma sain selle ja ma ei lase seda enam käest. Tänan sind, jumal... Mina olengi Ameerika järgmine supermodell! Aah!!” Saate võiduga kaasnes 100 000-dollarine leping CoverGirl Cosmeticsiga, milles ta reklaamis WetSlicks Fruit Spritzersit; kaanepilt ajakirjas Seventeen, kus ta foto ilmus 2008. aasta veebruaris, ja leping Elite Model Managementiga.