Elektrooniliste sigarettide turvalisus

Elektrooniline sigaret ehk e-sigaret on patareitoitel vahend, mille eesmärk on viia kapslis sisalduv keemiline segu (nikotiiniga või ilma) läbi aurustamise kasutaja hingamisteedesse. Elektroonilised sigaretid võivad olla ühekordsed või korduvalt täidetavad. Põhiline erinevus e-sigareti ja tubakat sisaldava sigareti vahel on see, et e-sigareti suitsetamisel ei eraldu tubaka põlemisest tekkivaid toksilisi ühendeid. E-sigaretis aurustatakse kõrgel temperatuuril e-vedelik, mis koosneb propüleenglükoolist või glütseroolist, maitse- ja lõhnaainetest ning nikotiinist. Kõrge temperatuuri tõttu toimub e-vedeliku koostisainete pürolüüs ning tekkivas aerosoolis leidub formaalaldehüüdi ja akroleiini koos erinevate muude aldehüüdide, alkoholide, ketoonide ja karbonüülidega. Ained jõuavad läbi sissehingamise inimese kopsudesse ja sealt edasi vereringesse. Protsessi käigus tekib e-aerosoolidesse aktiivseid hapnikuühendeid ja pro-oksüdante, mis suurendavad hingamisteedes epiteelrakkudes oksüdatiivse stressi taset, soodustades sealset põletiku teket ning muutes rakkude morfoloogia, millel on roll kroonilise obstruktiivsee kopsuhaiguste (KOK) ja vähi tekkes. Kuigi tubakasuitsus on vabu hapnikuradikaale umbes sada korda rohkem kui e-sigaretis, ei teata veel, millises koguses peaks inimene kasutama e-sigaretti, et saada tubakasuitsuga võrdväärsed tervisekahjud. Katsed loomadel on näidanud, et kõhuõõnde manustatud e-vedelik suurendab maksaensüümide aktiivsust ning ekspositsioon e-sigaretile kahjustab veel sündimata loote arengut. Aeglustub üldine kaaluiive ning kopsu kudesid moodustavate rakkude paljunemine on häiritud. Inimestel on leitud, et 5-minutine e-sigareti tarvitamine suurendab sarnaselt sigaretisuitsetamisega plasma nikotiini taset, kiirendab südame löögisagedust ning kutsub perifeersetes hingamisteedes esile obstruktsiooni. Paraku ei teata veel e-sigareti pikaajalisi tervisemõjusid, sest see on turul olnud lühikest aega, samuti raskendab uuringute läbiviimist asjaolu, et kemikaalide sisaldus sigarettides on väga erinev ning sellele puuduvad kindlad standardid. E-sigarettides võib nikotiini kogus olla sama, mis tubakat sisaldavates sigarettides, mistõttu nikotiini füsioloogilised mõjud avalduvad ka e-sigarettide suitsetajatel. Seetõttu ei päde ka argument, et e-sigaret on heaks vahendiks suitsetamisest loobumisel. Lisaks sellele, et nikotiin tekitab sõltuvust, mõjutab see nii hingamisteid, kesknärvisüsteemi kui ka muid elundkondi. Nikotiinile reageerivad atsetüülkoliini retseptorid (nAChR), mis stimuleerivad hingamisteede epiteelrakkude paljunemist ja inhibeerivad nende apoptoosi, mis võib soodustada mitteväikerakk-kopsuvähi teket. nAChR ekspressioon suureneb ka neutrofiilidel, kus nende apoptoosi pärssimise tagajärjel intensiivistub KOK-le omane neutrofiilne põletikureaktsioon. Vastuvõtlikkus nii viiruslike kui bakteriaalsete põletike suhtes on võrdselt suur nii sigareti- kui ka e-sigaretisuitsetajatel. Lisaks hingamisteedele suurendavad nikotiini laguproduktid haigestumist südame-veresoonkonna haigustesse. On leitud, et pikaajaline eksponeeritus nikotiinile põhjustab katehhoolamiinide vabastamist ning läbi selle sümpaatilist aktivatsiooni, mis pikema aja vältel võib viia müokardi fibroosi, hüpertroofia ja rütmihäireteni. Kahjustub veresoonte endoteel ning suureneb insuliinresistentsus. Eriti kahjustab nikotiin eelnevalt südame- ja veresoonkonna haigusi põdevate inimeste tervist. Siiski on leitud, et elektrooniline sigaret tekitab vähem kahju võrreldes tubakat sisaldava sigaretiga. Lisaks mõjutab nikotiin noorel inimesel aju arengut ja halvendab sperma kvaliteeti. 2019. aasta 1. juulil jõustus Eestis tubakaseadus, kus e-sigaretile kui tubakatootega sarnasele tootele kehtivad samasugused piirangud kui tubakatootele. Seaduse järgi on e-sigarettide omamine, müük ja tarvitamine alaealiste seas keelatud. Muuhulgas on seaduses sätestatud ka nõuded elektroonilise sigareti koostisele. Keelatud on nikotiini kogus üle 20 mg/l, e-vedelikus ei tohi sisalduda ei kuumutamata ega kuumutatud kujul inimese tervisele ohtlikke aineid, samuti pole lubatud lisada vedelikku aineid, mis jätaksid mulje e-sigaretist kui tervislikust tootest (nt vitamiinid), ega stimulaatoreid (tauriin, kofeiin jne). "E-sigaret". Tubakainfo. Vaadatud 15.12.2019. "Tubakaseadus". Riigi Teataja. Vaadatud 15.12.2019. Benowitz, Neal L.; Fraiman, Joseph B. (23. märts 2017). "Cardiovascular effects of electronic cigarettes". Nature Reviews Cardiology. Vaadatud 17.12.2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Altraja, Alan (22. juuni 2016). "Kuidas põhjustavad elektroonilised sigaretid molekulaarbioloogilisi muutusi kopsudes?". Eesti Arst. Vaadatud 15.12.2019. Moheimani, Roya S.; Bhetraratana, May; Yin, Fen; et al. (märts 2017). "Increased Cardiac Sympathetic Activity and Oxidative Stress in Habitual Electronic Cigarette Users". JAMA Cardiology. Vaadatud 15.12.2019. {{netiviide}}: et al.-i üleliigne kasutus kohas: |autor= (juhend)CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Rowell, Temperance R.; Tarran, Robert (15. detsember 2015). "Will chronic e-cigarette use cause lung disease?". American Journal of Physiology. Vaadatud 15.12.2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Benowitz, Neal L.; Burbank, Andrea D. (august 2017). "Cardiovascular toxicity of nicotine: Implications for electronic cigarette use". Trends in Cardiovascular Medicine. Vaadatud 17.12.2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Yuan, Menglu; Cross, Sarah J.; Loughlin, Sandra E.; Leslie, Frances M. (27. mai 2015). "Nicotine and the adolescent brain". The Physiological Society. Originaali arhiivikoopia seisuga 17.12.2019. Vaadatud 17.12.2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)