laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ernst von Tritthof

Ernst Ulrich von Tritthof (27. jaanuar/8. veebruar 1869 Põllküla – 4/17. märts 1917 Haapsalu) oli Põllküla ja Ämari mõisnik. Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1889. aastal. Tema vanemad olid Põllküla mõisnik Rudolf von Tritthof (1825–1889) ja krahvinna Emilie Stenbock (1841–1921). Ernst von Tritthof ei abiellunud. Ta tapeti Vene madruste poolt, ta oli viimane mees oma suguvõsast. Vogt, Stackelberg, Otto Magnus von: Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 3, Görlitz, [1930] Ernst Ulrich von Tritthof, www.geni.com Talis Vare, EV100: päevad, mil Haapsalus tehti ajalugu, online.le.ee, 18. veebruar 2018
Rudolf von Tritthof

Rudolf Gustav Reinhold Berend von Tritthof (24. juuni/6. juuli 1825 Kuijõe – 20. detsember 1889/1. jaanuar 1890 Tallinn) oli Põllküla mõisnik. Tema vanemad olid Põllküla ja Kuijõe mõisnik Hermann von Tritthof (1794–1871) ja krahvinna Elisabeth Stenbock (1802–1833). Ta õppis 1844–1848 Tartu Ülikoolis diplomaatikat ja õigusteadust, Korporatsioon Estonia liige. Ta oli põllumees Kolga ja Kiiu mõisas. 1857 abiellus ta krahvinna Emilie Stenbockiga (1841–1921). Nende ainus poeg, Põllküla mõisnik Ernst von Tritthof, viimane mees oma suguvõsast, tapeti Vene madruste poolt. [1] Arnold Hasselblatt: "Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat", Dorpat: C. Mattiesen, 1889, Matrikkel 4582, lk.337
Vladimir Antonov

Vladimir Antonov (vene keeles Владимир Александрович Антонов; sündinud 20. juunil 1975 Navois) on vene pankur, ettevõtja ja investor. 2007. aastal hinnati Antonovi isikliku vara suuruseks 300 miljonit dollarit, millega ta oli Venemaa miljonäride seas 182. kohal. "Vladimir Antonov: Executive Profile & Biography". Bloomberg BusinessWeek. Vaadatud 1. juunil 2011. "Рейтинг российских миллиардеров-2007". Finansmag.ru. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. jaanuar 2010. "Антонов Владимир (Vladimir Antonov)". rb.ru. Vaadatud 1. juunil 2011. Webb, Tim (25. jaanuar 2010). "Spyker 'close to deal to buy Saab'". The Guardian. London. Williams, Andrew Lloyd; Wayne Veysey (29. juuni 2010). "Russian multi-millionaire duo aim to buy AFC Bournemouth and turn it into 'Chelsea by the sea'". Goal.com. Vaadatud 1. juunil 2011.
Mart Siiroja

Mart Siiroja (7. aprill 1958 – 15. detsember 1995) oli eesti ajaloolane ja afrikanist. Ta lõpetas 1976. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ajaloolasena. Aastatel 1984–1989 oli ta Moskva Riikliku Ülikooli juures asuva Aasia ja Aafrika Maade Instituudi aspirant. Ta töötas aastatel 1981–1984 Valga 1. Keskkoolis ajalooõpetajana. Aastatel 1984–1986 oli kohustuslikus sõjaväeteenistuses Nõukogude armees ohvitserina. Aastatel 1989–1995 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonnas ja Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas Aafrika ajaloo õppejõud. 1989 – "Eesti väliskaubandusest Vabadussõja ajal". // Kleio 2. Tartu 1989. Lk 44–48 1991 – "Hans Tiismann gallade rajal". // Kleio 4. Tartu 1991. Lk 32–36 1993 – "Eestist ja eestlastest Aafrikas" (Olaf-Mihkel Klaasseni vastavateemaliste tööde arvustused). // Akadeemia 2/1993. Tartu 1993. Lk 393–409 1994 – "Mis on Aafrika?" // Horisont 3 (mai). Tallinn 1994. Lk 41–43 1995 – "Eesti vabatahtlikud Inglise–Buuri sõjas (1899–1902). 1. osa". // Akadeemia 12/1995. Kaasautor Tanel Rütman. Tartu 1995. Lk 2587–2608 1995 – "Eesti misjonär Gustav Reinhold Nyländer Sierra Leones 19. sajandi algul". // Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat 1988–1993. Annales Litterarum Societatis Esthonicae 1988–1993. Tartu 1995. Lk 106–144 1995 – "Inglise-Buuri sõda (1899–1902) ja Eesti ühiskond". // Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat 1988–1993. Annales Litterarum Societatis Esthonicae 1988–1993. Tartu 1995. Lk 117–133 1996 – "Eesti vabatahtlikud Inglise–Buuri sõjas (1899–1902). 2. osa". // Akadeemia 1/1996. Kaasautor Tanel Rütman. Tartu 1996. Lk 41–62 "Meie autoreid". // Kleio 4. Tartu 1991. Lk 76 Enriko Talvistu. "Meenutus: 30 aastat tagasi Otepääl". Postimees, 8. juuni 2009 Mart Siiroja artiklid. Eesti Artiklite Andmebaas. Index Scriptorum Estoniae Haud Elva kalmistul
Francesco Grimaldi

Francesco Maria Grimaldi (2. aprill 1618 Bologna – 28. detsember 1663 Bologna) oli Itaalia füüsik ja astronoom, jesuiit. Grimaldi avastas valguse difraktsiooni ja võttis kasutusele termini "difraktsioon". Ta oletas, et valgusel on laineiseloom. Grimaldi andis Kuu meredele fantaasiarikkad nimed. Nendest nimedest õigustavad ennast ehk vaid "Selguse meri" ja "Vaikuse meri", eriti kohatult mõjuvad aga "Niiskuse meri", "Aurude meri" ja teised veega seotud nimed. Esimesena avaldas need nimed Grimaldi kaasmaalane ja ordukaaslane Giovanni Riccioli 1651. aastal. Kuu merede kaart
Paluoja

Paluoja on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas ja Abja-Paluoja linnas, Halliste jõe vasakpoolne lisajõgi. Oja pikkus on 4,3 km, langus 33 m ja lang 7,67 m/km. Oja saab alguse 70,5 m kõrgusel Abjaku külas ja suubub 37,5 m kõrgusel Päigiste külas vasakult poolt Kariste järve. Abja-Paluoja linnas on ojale paisutatud Abja paisjärv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Paluoja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.06.2017) Paluoja keskkonnaportaalis (vaadatud 19.06.2017) Paluoja Eesti looduse infosüsteemis Paluoja keskkonnaportaalis
Süvahavva (seriaal)

Süvahavva oli Kanal 2-s näidatud Eesti telesari. Sarja sündmused keerlesid Süvahavva talu ümber. Talu hoone kohta käisid legendid, et seal saavad elavad kohtuda surnutega. Sarja stsenarist oli Indrek Hargla, lavastaja Gerda Kulli-Kordemets, produtsendid Ivo Uukkivi ja Ken Saan. Sarjas mängisid teiste seas Ivo Uukkivi (ärimees Ludwig von Risebetter), Doris Tislar (Arnika), Ene Järvis, Mari-Liis Lill, Uku Uusberg, Hans Kaldoja ja Märt Visnapuu. http://kanal2.postimees.ee/pluss/saade/Suvahavva?season=1729 (vaadatud 19.06.2017) http://elu24.postimees.ee/2096974/tana-algab-kanal-2s-suvahavva-uus-hooaeg (vaadatud 19.06.2017) Sarjast Kanal 2 kodulehel http://elu24.postimees.ee/2096974/tana-algab-kanal-2s-suvahavva-uus-hooaeg
Kahvel (saade)

"Kahvel" oli TV3-s näidatud Eesti jutu- ja meelelahutussaade. Saade oli eetris aastatel 1998–2002 ja 2005–2007. Saate formaat pärines Soome MTV3-s näidatud jutusaatest "Hyvät, pahat ja rumat" (1992–1997). Saadet "Kahvel" juhtisid Kiur Aarma ja Hannes Võrno. Saate režissöörid on olnud Masa, Maire Radsin ja Jaanus Nõgisto. Esimesel paaril kuul toimetasid saadet Epp Väljaots, Mihkel Kärmas ja Hannes Rumm, novembrist 1998 kuni 2001 Ave Lepik ja Olavi Paide, hooajal 2001–2002 Tiina Jõgeda ja Tõnis Kahu. Aastatel 2005–2007 toimetasid "Kahvlit" taas Ave Lepik ja Olavi Paide, neile lisandus Mart Normet.[viide?] Saadet tootis OÜ Eetriüksus. http://www.efis.ee/et/filmitegijad/asutus/id/432/biograafia http://www.ohtuleht.ee/123418/kahvel-lopetab (vaadatud 19.06.2017) Helen Arusoo, “Kahvel” lõpetab, Õhtuleht, 30. mai 2002 Kahvel (1998-2007) andmekogus IMDb (inglise)
Laulupealinn

"Laulupealinn" oli TV3-s 2011. aastal näidatud muusikasaade, mille tulemusel sai laulupealinna tiitili Kärdla. Saates esindasid tuntud Eesti lauljad endaga seotud paika. Saate võitja esindatud asula pälvis laulupealinna aunimetuse ja 20 000 euro suuruse heategevusraha. Saate võitis Ott Lepland, kes esindas Kärdlat. Konkurentsis olid veel kuue linna – Kohtla-Järve, Kohila, Laagri, Tartu, Pärnu ja Otepää – esindajad. Kuna saadet hilisematel hooaegadel korratud pole, siis laulupealinna tiitlit pole teistele linnadele edasi antud. http://www.ohtuleht.ee/446135/laulupealinna-esimese-saate-voitis-vanaemaga-esinenud-ott-lepland (vaadatud 19.06.2017) "Lõpuks selgunud: Eesti laulupealinn on Kärdla!". Kroonika. 20. november 2011. Saatest TV3 kodulehel
Me saame hakkama

"Me saame hakkama" oli Eesti telesari,[viide?] mida näidati Kanal 2-s aastatel 2001–2002. Sarja tootis Wireframe Productions. Sarja stsenarist oli Mihkel Ulman ja režissöör Ain Prosa[viide?]. Sarjas näitlesid teiste seas Maria Avdjuško, Piret Kalda, Ülle Kaljuste, Mait Lepik, Mait Malmsten ja Marta Vaarik. Me saame hakkama andmekogus IMDb (inglise) (vaadatud 19.06.2017) Me saame hakkama andmekogus IMDb (inglise)
Meeletu maailm

Meeletu maailm võib tähendada järgmist: "Meeletu maailm" oli TV6 näidatav Eesti telesari "Meeletu maailm" on Eesti ansambli Terminaator laul "Meeletu maailm" on kogumikalbum Valter Ojakääru loomingu paremikuga (ilmus 1998) "See meeletu maailm", Valter Ojakääru laul, sõnad Heldur Karmo "Meeletu, meeletu maailm" (originaalpealkiri "It's a Mad Mad Mad Mad World"), Stanley Krameri komöödiafilm (1963)
Korjausliike

Korjausliike (Parandusliikumine, 2021–2022 Siniset (Sinised), 2017–2021 Sininen Tulevaisuus (Sinine Tulevik) on juunis 2017 asutatud Soome erakond, mille lõid Põlissoomlastest lahku löönud poliitikud Timo Soini juhtimisel. Erakonnal oli aastatel 2017–2019 19 kohta Eduskunnas. 2019. aasta parlamendivalimistel erakond valimiskünnist ei ületanud. http://www.sininentulevaisuus.fi Perussuomalaisista irtautuneen Uuden vaihtoehdon nimeksi Sininen tulevaisuus, YLE, 19. juuni 2017. Põlissoomlastest eraldunud loovad erakonna nimega Sinine Tulevik ERR, 19. juuni 2017.
Rebekka Habermas

Rebekka Habermas (3. juuli 1959 Frankfurt – 21. detsember 2023 Göttingen) oli saksa ajaloolane. Ta oli 2000. aastast Göttingeni ülikooli uusaja ajaloo professor. Tema peamine uurimisvaldkond hõlmas 19. sajandi sotsiaal- ja kultuuriajalugu. Ta õppis aastatel 1979–1985 Konstanzi Ülikoolis ja Pariisis ajalugu ja romanistikat. Ta sa 1985. aastal magistrikraadi ja 1990. aastal Saarimaa Ülikoolist doktorikraadi. 1998. aastal ta habiliteerus Bielefeldi Ülikoolis. 2002. aastal töötas ta külalisprofessorina Prantsusmaal õppeasutuses L'École des hautes études en sciences sociales. 2013/2014 õppeaastal oli ta kutsutud külalisteadurina Oxfordi Ülikooli ja 2014. aastal Münsteri Ülikooli. 2012 – valiti Academia Europaea liikmeks 1991: Wallfahrt und Aufruhr: Zur Geschichte des Wunderglaubens in der frühen Neuzeit. Campus-Verl. Frankfurt/Main. ISBN 3-593-34570-6 2000: Frauen und Männer des Bürgertums: Eine Familiengeschichte (1750–1850). Vandenhoeck und Ruprecht. Göttingen. ISBN 3-525-35679-X 2008: Diebe vor Gericht: Die Entstehung der modernen Rechtsordnung im 19. Jahrhundert. Campus-Verl. Frankfurt am Main, ISBN 978-3-593-38774-1 2016: Skandal in Togo: Ein Kapitel deutscher Kolonialherrschaft. S. Fischer. Frankfurt am Main, ISBN 978-3-10-397229-0 Ta oli Jürgen Habermasi tütar. Prof. Dr. Rebekka Habermas. uni-goettingen.de
Jõhvi postijaam

Jõhvi postijaam oli postijaam Jõhvis. Algselt asusid Peterburi–Narva–Tartu–Riia postimaanteel Eestimaa kubermangus Kauksi (Kaulks), Pungerja (Pungern), Puru (Purro) ja Voka (Fockenhof) postijaamad. 1782. aastal suleti Puru postijaam hoonete tuleohtliku seisukorra pärast ja postijaam viidi Jõhvi kiriku juurde üle.. Jõhvis ristus Peterburi–Narva–Tartu–Riia postimaanteega, Tallinna–Peterburi postimaantee. Postijaamahoone valmis 1782. See oli esimene kivist postijaam Põhja-Eestis. Hoone lammutati 1970. aastal. Eesti arhitektuur. 3, Harjumaa. Järvamaa. Raplamaa. Lääne-Virumaa. Ida-Virumaa. Villem Raam (üldtoimetaja). Tallinn: Valgus, 1997. Lk 168-169 Eerik Selli, POSTIJAAMADE VÕRGU KUJUNEMINE JA ARENG EESTIS XVIII JA XIX SAJANDIL. EESTI NSV AJALOO KÜSIMUSI VIII. TARTU RIIKLIKU ÜLIKOOLI TOIMETISED TARTU 1974, lk 67 Jaan Konks, PÄRISORJUSEST KAPITALISMI LÄVENI. JOONI EESTIMAA MINEVIKUST. UURIMUSI LÄÄNEMEREMAADE AJALOOST I, Tartu Riiklku Ülikooli Toimetised, TARTU 1973, lk 52 "Jõhvi postijaam". Muinsuskaitseamet. Vaadatud 24.02.2021.
Meeletu maailm (album)

"Meeletu maailm" on kogumikplaat helilooja Valter Ojakääru muusikaga. Albumi andis 1998. aastal välja Eesti Raadio. Albumi kirje Eesti rahvusbibliograafias
Tallinna linnavalitsuse hoone

Tallinna linnavalitsuse hoone on Tallinna kesklinnas aadressil Vabaduse väljak 7 asuv hoone. Hoonet kasutab Tallinna linnavalitsus. Hoone projekteeris Robert Natus. Hoone valmis 1932. aastal. Enne Teist maailmasõda kasutas seda kindlustusselts EKA (sealt ka hoone tolleaegne nimi EKA maja). Tallinna entsüklopeedia. I köide A-M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 59
Meie (saade)

"Meie" oli Eesti Televisiooni telesaade, kus Eesti inimesed rääkisid oma elust. Saadet juhtis Maire Aunaste. Saate toimetajad olid Tiina Jõgeda ja Katrin Vaga, režissöör Maire Radsin ja produtsent Piret Priisaar. https://web.archive.org/web/20170619143738/http://www.kesknadal.ee/uudised?id=4708 (vaadatud 19.06.2017) Urmi Reinde, MEIE Maire Aunaste, Kesknädal, 24.11.2004 http://publik.delfi.ee/news/kino/maire-aunaste-saade-kannab-nime-meie?id=8401655
Nurjatud tüdrukud

"Nurjatud tüdrukud" oli TV3-s 2012. aastal näidatud ühehooajaline Eesti telesari. Sarja tegevus toimus väljamõeldud raskestikasvatavate tüdrukute õppeasutuses Vaigistu erikoolis. Märt Avandi – Markus Tamm Karin Rask – Kiku Kristiina Toots – Hanna Kirke Algma – Chris Ester Kuntu – Margit Anni Aguraijuja – Keiu Kätlin Maal – Vika Heidi Tiik – Melissa Robin Juhkental – Henry Lauri Kink – Mikael Lauri Nebel – direktor Tõnu Merle Talvik – Valentina Eva Püssa – Elena Sten Karpov – uurija Karabulin Jaan Pehk – Jüri Mumm Evelin Võigemast – Piret Argo Aadli – Sten Kronberg http://www.filmiveeb.ee/seriaalid/682/Nurjatud-tudrukud/ (vaadatud 19.06.2017) Sarjast TV3 kodulehel Nurjatud tüdrukud andmekogus IMDb (inglise) Sarjast Filmiveebis
Püramiidi tipus

"Püramiidi tipus" oli Eesti Televisiooni teadussaade, mida tehti aastatel 2011–2017. Saates räägivad Eesti või Eesti juurtega teadlased ja insenerid populaarteaduslikus võtmes teaduse ja tehnika arengu tähtsusest tänapäeva ühiskonnas. Saadete autorid ja saatejuhid on Neeme Raud ja Astrid Kannel. Saate režissöör on Tarvo Mölder ja operaator Tauno Sirel, produtsent Ene-Maris Tali. Saade valmis Euroopa Sotsiaalfondi toetatava TeaMe programmi raames. https://web.archive.org/web/20170619150201/http://etv.err.ee/v/elusaated/puramiidi_tipus/uldinfo/84456615-6e11-4c22-a5e9-1f1ee1113297 (vaadatud 19.06.2017) Saatest ERRi kodulehel
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniir

2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniir oli kümnes FIFA konföderatsioonide karikaturniir, mis toimus 17. juunist kuni 2. juulini 2017 Venemaal. See oli peaprooviks aasta hiljem Venemaal toimuvateks maailmameistrivõistlusteks. Turniiril osales kaheksa koondist: korraldajariik Venemaa, valitsev maailmameister Saksamaa ning konföderatsioonide (AFC, CAF, CONCACAF, CONMEBOL, OFC, UEFA) valitsevad meistrid. Esimest korda osalesid turniiril Venemaa, Tšiili ja Portugal. Turniiril ei osalenud 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri võitja Brasiilia, kes ei jõudnud 2015. aasta Copa América turniiril kaugemale veerandfinaalist. See oli esimene kord pärast 1995. aastat, kui Brasiilia turniirist osa ei võtnud. Esimest korda tuli FIFA konföderatsioonide karikavõistluste võitjaks Saksamaa, kes alistas finaalis Tšiili tulemusega 1:0. 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri mängud toimusid neljas linnas. Kõigil neljal staadionil toimusid mängud ka 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.  Pikemalt artiklis 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri A-alagrupp Venemaa v Uus-Meremaa Portugal v Mehhiko Venemaa v Portugal Mehhiko v Uus-Meremaa Mehhiko v Venemaa Uus-Meremaa v Portugal  Pikemalt artiklis 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri B-alagrupp Kamerun v Tšiili Austraalia v Saksamaa Kamerun v Austraalia Saksamaa v Tšiili Saksamaa v Kamerun Tšiili v Austraalia  Pikemalt artiklis 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri väljalangemismängude faas Portugal v Tšiili Saksamaa v Mehhiko Portugal v Mehhiko  Pikemalt artiklis 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri finaal Tšiili v Saksamaa 3 väravat Leon Goretzka Lars Stindl Timo Werner 2 väravat Cristiano Ronaldo 1 värav Tomi Juric Mark Milligan Tom Rogic James Troisi Vincent Aboubakar André-Frank Zambo Anguissa Néstor Araujo Marco Fabián Javier Hernández Raúl Jiménez Hirving Lozano Héctor Moreno Oribe Peralta Cédric Nani Ricardo Quaresma Pepe André Silva Adrien Silva Bernardo Silva Kerem Demirbay Julian Draxler Amin Younes Martín Rodríguez Alexis Sánchez Eduardo Vargas Arturo Vidal Chris Wood Fjodor Smolov 1 omavärav Luís Neto (mängus Mehhiko vastu) Michael Boxall (mängus Venemaa vastu)  Pikemalt artiklis 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri meeskonnad "Mutko to chair 2018 World Cup organising committee". supersport.com. 27. aprill 2011. Vaadatud 22.6.2017. "Russia 2018 to start and finish at Luzhniki Stadium". FIFA.com. 15. detsember 2012. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2017. Vaadatud 22. juunil 2017. FIFA konföderatsioonide karikaturniir FIFA kodulehel
Sipelga 14

"Sipelga 14" oli Kanal 2-s 2007. aastal näidatud 8-osaline naljasaade. Saade oli uustöötlus varasemast naljasaatest "Wremja". Saate stsenaristid olid Andrus Kivirähk ja Mart Juur. Tegevus toimub Õnne tänava (vihje telesarjale "Õnne 13") lähedal asuva Sipelga tänava majas nr 14. Selles majas elavad teiste seas Eesti esimene kosmonaut Jaan Zorro (Jan Uuspõld), krooniline alkohoolik Uno Nisu (Dan Põldroos), naistejuuksur Mart (Meelis Adamson), rullnokad Pets ja Aiku. http://kanal2.postimees.ee/pluss/saade/Sipelga-14 (vaadatud 19.06.2017) Saatest Kanal 2 kodulehel http://epl.delfi.ee/news/melu/lemmiksarjast-wremja-saab-sipelga-14?id=51073261
SAKO

SAKO (soome keeles Suojeluskuntain Ase- ja Konepaja Oy) on Soome käsitulirelvade tootja, mille peakorter asub Riihimäki linnas. Praegu kuulub SAKO Itaalia valdusühingule Beretta Holding. Kansalliskaarti (1905) Lapua liikumine, Lapuanliike, Lapuan liike (1929–1932) Nammo Lapua Oy, Lapuan patruunatehdas, Valtion Patruunatehdas, Patruunatehdas Lapua Oy, Patria Lapua Oy (1923) Suojeluskunta, Suojeluskuntajärjestö, Skyddskår (1918–1944)
Tähed muusikas

"Tähed muusikas" oli Eesti muusikasaade. Saates oli kaks võistkonda, kes pidid konkreetse laulu üksikute sõnade etteandmisel selle laulu ära tundma. Võistkondade kaptenid on aegade jooksul olnud Antti Kammiste, Tomi Rahula, Urmas Lattikas, Margus Kappel, Tarmo Pihlap, Peeter Saul ja Mihkel Mattisen. Saadet juhtis Mart Sander[viide?]. Saate toimetaja oli Reet Linna. Esimestel hooaegadel 1998–2002 oli saade eetris Eesti Televisioonis. Alates 2002 näidati saadet Kanal 2-s. http://publik.delfi.ee/news/kino/fotod-tahed-muusikas-tahistab-300-juubelit?id=29278669 (vaadatud 19.06.2017) Saatest Kanal 2-s
Leo Varadkar

Leo Eric Varadkar (sündinud 18. jaanuaril 1979 Dublinis) on Iirimaa arst ja poliitik, aastatel 2017–2020 ja 2022–2024 Iirimaa peaminister (taoiseach). Ta sündis aastal 1979 Dublinis, Mumbaist pärit arstist isa Ashok Varadkari ja Dungarvanist Waterfordi krahvkonnast pärit ema Miriam Varadkari (neiuna Howell) pojana. Ta õppis Dublinis Trinity College'is alguses õigusteadust, kuid lõpetas kõrgkooli arstina. 2015. aastal Iirimaal toimunud samasooliste abielu referendumi käigus sai temast Iirimaa esimene avalikult geist valitsuse minister ning samuti esimene India juurtega minister. Pärast 38-aastase Varadkari valimist Iirimaa peaministriks sai temast riigi noorim ning esimene rahvusvähemuse taustaga peaminister. Ta on Iirimaa esimene ja maailma neljas avalikult LGBT valitsusjuht (järgnedes Jóhanna Sigurðardóttir'ile, Elio Di Rupo'le ja Xavier Bettel'ile). 2015. aastal andis Varadkar enda sünnipäeval intervjuu RTÉ raadiole, kus ta rääkis esimest korda avalikult geiks olemisest: "See ei ole midagi, mis mind määratleks. Ma ei ole üksnes india juurtega poliitik või arst-poliitik või gei-poliitik. See on lihtsalt osa sellest, kes ma olen. See ei defineeri mind. See on osa minust." Selle teatega sai temast Iirimaa esimene avalikult geist minister. Varadkar oli märkimisväärne samasooliste abielu referendumi toetaja. Varadkari partner Matthew Barrett töötab arstina Mater Misericordiae Ülikooli Haiglas. Armstrong, Kelly (2. juuni 2017). "Significant step for equality". Irish Independent. Vaadatud 24. august 2017. "Leo Varadkar: 'I am a gay man', Minister says". The Irish Times. 18. jaanuar 2015. Vaadatud 24. august 2017. "Irish Cabinet member tells nation he's gay, becomes Ireland's 1st openly gay government minister". Fox News Channel. 18. jaanuar 2015. Vaadatud 24. august 2017. "Leo Varadkar: 'I wanted to be an equal citizen . . . and today I am'". The Irish Times. 23. mai 2015. Vaadatud 24. august 2017. Nial O'Connor (23. mai 2015). "10 factors behind the 'Yes' side's victory". The Irish Independent. Vaadatud 24. august 2017. "Meet the dashing doctor boyfriend supporting Leo Varadkar in his Fine Gael leadership bid". The Independent. 21. veebruar 2017. Vaadatud 24. august 2017. Barton, Sarah (17. mai 2017). "Fine Gael leadership race: Leo Varadkar". The Irish Times. Vaadatud 24. august 2017.
Candy Crush Saga

Candy Crush Saga on mõistatusmäng, mille 12. aprillil 2012 andis välja videomänge tootev ettevõte King. Candy Crush Saga on uuem versioon varasemast brauserimängust Candy Crush. Algul oli mäng kättesaadav Facebookis, hiljem töötati välja versioonid ka iOS-ile, Androidile, Windows Phone'ile ja Windows 10-le. Seda mängu peetakse üheks edukamaks freemiumi mudeli kasutuseks läbi aegade. Mängijad saavad küll mängu tasuta otsast lõpuni läbi mängida, kuid võivad raha eest saada täiustatud mängimisvõimalusi. Aastal 2014 mängis seda mängu üle 93 miljoni inimese, Kingi kasum oli siis üle 493 miljoni USA dollari.
Pia Fraus

Pia Fraus on 1997. aastal tegevust alustanud Eesti shoegaze-bänd. Ansambli lõid koolivennad[viide?] Rein Fuks ja Tõnis Kenkmaa, kellele lisandusid basskitarrist Reijo Tagapere ja trummar Joosep Volk, laulja Kristel Loide ja klahvpillimängija Kärt Ojavee ja basskitarrist Margus Voolpriit. Pia Frausi nime sai bänd 1998. aasta sügisel. 2001. aastal ilmus ansambli debüütalbum "Wonder What It's Like" (plaadifirma Pia Fraus), 2002. aastal CD "In Solarium" (Clairecord). Varsti pärast seda lahkus ansamblist Loide, kelle asemele tuli grupi praegune laulja Eve Komp. 2006. aastal ilmus bändi kolmas album "Nature Heart Software" ning aastal 2008 album "After Summer" (mõlemad Seksoundi märgi all). 2016. aastal ilmus Pia Frausil mitmeaastase pausi järel uus singel "Autumn Winds", millele järgnes 2017. aasta kevadel EP "That's Not All"; 2017. aasta sügisel ilmus album "Field Ceremony". Aasta 2018 alguses avaldati EP "Mountain Trip". "That's Not All!". Seksound koduleht. 16.05.2017. Plaadifirma Seksound koduleht Pia Frausi ametlik koduleht Pia Frausi diskograafia lehel discogs.com
Jaan Alver

Jaan Alver on kahe tuntud eesti inimese nimi: Jaan Alver (sündinud 1949) on majandusteadlane; Jaan Alver (sündinud 1952) on munitsipaalpoliitik, muusik ja purjetamistreener.