laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pääsküla raamatukogu

Pääsküla raamatukogu on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis tegutseb Tallinnas Nõmme linnaosas Pääskülas aadressil Pärnu maantee 480a. Raamatukogu avati 1948. aastal, 2005. aastal koliti praegusesse hoonesse. See on esimene taastatud Eesti Vabariigi ajal spetsiaalselt projekteeritud ja ehitatud raamatukoguhoone Tallinnas. Hoone sai 2005. aastal sisearhitektuuri aastapreemia ja kandideeris ka arhitektuuri aastapreemiale. Pääsküla uue raamatukoguhoone asukoht on sümboolse tähendusega – nn "Kuninga aia raamatukogu" asub bibliofiilist kirjandusteadlase ja tõlkija Oskar Kuninga endise aia äralõigatud maatükil. Kahekorruselises hoones on võimalik kasutada WiFi-t. Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart. Alar Rästa. Pääsküla saab uue raamatukogu. Nõmme Sõnumid, 23. september 2005, lk 1. Kümme aastat tagasi avati Pääsküla raamatukogu moodne hoone. Nõmme Sõnumid, 2. oktoober 2015. Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu aastaraamat; 18/19. Tallinn 2009, lk 26. Pääsküla raamatukogu www.keskraamatukogu.ee Pääsküla raamatukogu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
Ilmar Külvet

Ilmar Külvet (21. november 1920 Keila – 27. aprill 2002 Toronto) oli eesti luuletaja, proosa- ja näitekirjanik ning ajakirjanik. Külvet õppis aastatel 1933–1938 Gustav Adolfi Gümnaasiumis ja 1940. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis. Ta töötas ajakirjanikuna ajalehtedes Rahvaleht, Eesti Sõna ja Rindeleht. 1944. aastal põgenes Saksamaale ning oli Schwarzenbeki laagris ajalehe Elav Sõna toimetuse liige ja Lübecki eestlaste põgenikelaagris ajalehe Sõnumid toimetuse liige. 1971–1992 töötas ta "Ameerika Hääle" eestikeelsete saadete toimetuses USAs. 1998 Henrik Visnapuu preemia (pikaajalise viljaka kirjandustegevuse, eriti novellikogu „Gulliveri käekõrval” eest) Tema 85. sünniaastapäevaks anti abikaasa Vaike Külveti eestvedamisel välja mälestusteos "Vana arm ei roosteta", mis põhiosas sisaldab Külveti artikleid ja reisikirju (toimetanud ja teise eessõna "Ilmar Külvet – rahva hääl raja tagant" kirjutanud Piret Noorhani, Eesti Kirjandusmuuseum, Tartu 2005, 440 lk; ISBN 9949418275). Raamatus on veel Urmas Oti intervjuu Ilmar Külvetiga ETV saatesarjas "Carte blanche" ning järgmised artiklid: Mardi Valgemäe "Otsekui parm piriseb", Hellar Grabbi "Ilmar Külveti proosast" ning Markus Larssoni "Mälestuskilde Ilmar Külvetist ja "Ameerika Häälest"". http://isik.tlulib.ee/index.php?id=472 http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?id=1829 IN MEMORIAM: Ilmar Külvet 21. 11. 1920 – 27. 04. 2002
Nõmme raamatukogu

Nõmme raamatukogu on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asub Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis aadressil Raudtee tänav 68 Tallinna Nõmme Põhikooli juurdeehitises. 1922. aastal asutatud raamatukogu töötab neis ruumides alates 2002. aastast. Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart. Nõmme raamatukogu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel "Nõmme raamatukogu asub teisipäevast uutes ruumides". Eesti Päevaleht, 14. oktoober 2002
Lapiotsa

Lapiotsa oli küla Vaivara kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jäävad kunagise küla maad Narva-Jõesuu linnaa territooriumile Ida-Viru maakonnas. Kirikuraamatutes kasutati Lapiotsa küla kohta saksakeelseid nimekujusid Lapiots ja Lappiots. Lapiotsa–Soldina tee
Benedict Cumberbatch

Benedict Timothy Carlton Cumberbatch (sündinud 19. juulil 1976) on inglise filmi- ja teatrinäitleja. Tema tuntumad rollid on osatäitmised filmides "Amazing Grace" (2006), "Lepitus" ("Atonement", 2007), "Plekksepp, rätsep, sõdur, nuhk" ("Tinker Tailor Soldier Spy", 2011), Star Trek Into Darkness (2013), "The Imitation Game" (2014), "Doctor Strange" (2016) ja "Avengers: Infinity War" (2018) ning seriaalides "Hawking" (2004), "Last Enemy" (2008), "Small Island" (2009) ja "Sherlock" (2010). Filmis "Kolmas täht" (2010) mängis ta Jamesi. Filmides "Kääbik: Ootamatu teekond" (2012) ja "Kääbik: Sinna ja tagasi" (2013) luges Benedict Cumberbatch draakon Smaugi teksti. 2015. aasta alguses abiellus Benedict Cumberbatch Sophie Hunteriga. Neil on kolm last. Nad elavad Londoni põhjaosas. Inglise keeles kutsutakse Cumberbatchi austajannasid cumberbitch'ideks. Karin Koppel. Esimene "Kääbiku" film jõuab ekraanile tuleval aastal. ERR, 31. mai 2011 Mike Fleming. "Benedict Cumberbatch To Voice Smaug in 'The Hobbit'". Deadline New York, 16. juuni 2011 Odling, George (29. mai 2023). "Chef launches attack at Benedict Cumberbatch's £3.5m home". Mail Online. Vaadatud 31. mail 2023. Benedict Cumberbatch andmekogus IMDb (inglise) Benedict Cumberbatch andmekogus Filmiveeb Benedict Cumberbatchi koduleht Benedict Cumberbatch collected news and commentary. The Guardian Benedict Cumberbatch: jätkan "Sherlockis" seni, kuni tunnen, et tegelaskuju areneb, ERR, 6. veebruar 2014
Martin Freeman

Martin John Christopher Freeman (sündinud 8. septembril 1971) on inglise filminäitleja. Tema tuntumad rollid on osatäitmised filmides "Armastus on see..." (Love Actually, 2003) ja "Pöidlaküüdi reisijuht galaktikas" (The Hitchhiker's Guide to the Galaxy, 2005) ning telesarjades "Kontor" (2001–2003) ja "Sherlock" (2010). 2012. aastal linastunud filmides "Kääbik: ootamatu teekond" ja "Kääbik: sinna ja tagasi" (2013) kehastab Martin Freeman Bilbo Paunastet. Doktor Watsoni rolli eest sarjas "Sherlock" anti talle 2011. aastal Briti Akadeemia teleauhind (BAFTA Awards). Armastus on see.../Love Actually (2003). Filmiveeb Pöidlaküüdi reisijuht galaktikas/The Hitchhiker's Guide to the Galaxy (2005). Filmiveeb Karin Koppel. Esimene "Kääbiku" film jõuab ekraanile tuleval aastal. ERR, 31. mai 2011 Television Awards Nominees and Winners in 2011. The BAFTA site Martin Freeman andmekogus IMDb (inglise) Martin Freeman andmekogus Filmiveeb Freeman, Martin (1971-) Biography. BFI Screenonline The Martin Freeman massive
Kontor (täpsustus)

Kontor on ruum, kus inimesed töötavad. Kontor oli 1980. aastatel tegutsenud eesti ansambel. "Kontor" on Suurbritannia telesari. "Kontor" on Ameerika Ühendriikide telesari "Kontor" oli Hansa Liidu kohalik esindus väljaspool hansalinnu.
Revo

Revo on eesti mehenimi. Eestis oli 2022. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Revo 184 mehel. Revo oli levikult 478. mehenimi. Revo oli keskmiselt 9 aasta vanune (mediaanvanus oli 11). Kõige populaarsem oli eesnimi Revo vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,56, ning Pärnu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,66. Revo Jõgisalu, muusik Revo Raudjärv, telesaatejuht https://www.stat.ee/nimed/Revo
SEB Pank

SEB Pank on Eesti suuruselt teine pank, mille omanik on Rootsi pank Skandinaviska Enskilda Banken (SEB). Enne seda, kui Rootsi pank Eesti panga kõik aktsiad omandas, kandis see nime Eesti Ühispank, seejärel SEB Eesti Ühispank. 15. detsembril 1992 kirjutasid Eesti kümne väikepanga esindajad alla otsusele asutada täisühinguna Eesti Ühispank, mis kanti registrisse 30. detsembril 1992 ja mis sai Eesti Pangalt 12. jaanuaril 1993 ka litsentsi iseseisva krediidiasutusena tegutsemiseks. Kümne väikepanga hulka kuulusid Eesti Maapangast irdunud Haapsalu Maapank, Harju Maapank, Paide Maapank, Pärnu Maapank, Põlva Maapank, Rapla Maapank, Tartu Maapank, Valga Maapank, Viljandi Kommertspank ja Võru Maapank. Ühinemise algataja oli toonane Haapsalu Maapanga juht Ain Hanschmidt, kellest sai ka Eesti Ühispanga esimene juhataja. Väikepankade ühinemise ajendiks oli asjaolu, et nad ei suutnud täita uut, kõrgemat kapitalinõuet, kui 1. jaanuarist 1993 jõustus Eesti Panga poolt kommertspankadele kehtestatud uus kapitalinõue: aktsiakapitali suurus pidi olema vähemalt 6 miljonit krooni. Loodava Ühispangaga ühines ka senine EKE Pank. 6. mail 1994 reorganiseeriti täisühinguna asutatud Eesti Ühispank aktsiaseltsiks Eesti Ühispank. Eesti Ühispank ühines 1998. aastal Tallinna Pangaga. Ühinenud pank võttis aasta jooksul üle mitmed Tallinna Panga klienditeenindusvõtted ning töötas välja must-kuldse firmadisaini. Eesti Ühispank võttis 1990. aastate teisel poolel kasutusele telefonipanga, makseautomaadid ja internetipanga, mida peeti tollal Eestis mugavaimaks. 2000. aastail kasutas Eesti Ühispank pangakaartide esikülje kujundamisel tuntumate Eesti kunstnike maale, niisugused pangakaardid võisid käibel olla kuni 2007. või ka 2008. aastani. Eesti Ühispangal oli Lätis tütarpank ja Leedus partnerpank Vilniaus Banka, mistõttu panga kliendid said teistes Balti riikides pangateenuseid soodsamalt kasutada. Pärast kõigi Eesti panga aktsiate omandamist muutis emaettevõte panga nime: Eesti Ühispangast sai aprillis 2005 SEB Eesti Ühispank ja pärast seda, märtsis 2008 SEB Pank. Finantsettevõte muutis firmadisaini kõigis Balti riikides ning nüüd on panga tunnusvärv heleroheline. Ajapikku on SEB juhtimisstruktuuri muudetud, vähendades teistes riikides töötavate pankade iseseisvust ja koondades pangagrupi juhtimist Rootsi.[viide?] Skandinaviska Enskilda Banken SEB Pank eAkadeemia – teejuht ettevõtlusmaailma, SEB alamportaal
Ya Hanzhang

Ya Hanzhang (牙含章, oktoober 1916 – 19. detsember 1989) oli tibetoloog. Kahekümneaastaselt hakkas ta Gansu provintsi Labrangi kloostris õppima tiibeti keelt. Siis läks 8800 mungaga Drepungi kloostrisse Suure Elava Buddha Jamyangi sekretäriks. Seejärel oli tal mitmeid ametikohti Tiibetis. Aastal 1958 pühendus ta tibetoloogiale. Ta töötas Hiina Sotsiaalteaduste Akadeemia Rahvusuuringute Instituudis. "Biographies of the Dalai Lamas" "Biographies of the Tibetan Spiritual leaders Panchen Erdenis"
Jakob Lindenberg

Jakob Lindenberg (sünninimi Jaan Lindeberg; venepäraselt Jakov Martõnovitš Lindenberg; 2. mai (vkj 20. aprill) 1840 Kirivere – 3. oktoober (vkj 21. september) 1898 Riia) oli eesti kooliõpetaja ja õigeusu vaimulik. Ta on maetud Riia Pokrova kalmistule (Läti keeles Pokrova kapi; vene keeles Покровское кладбище). Jakob Lindenberg sündis Tartumaal Laiuse kihelkonnas Reastvere mõisapiirkonnas Kirivere külas taluniku pojana. Õppis 1851–1861 Riia Vaimulikus Koolis ja Seminaris ning 1861–1864 Moskva Vaimulikus Akadeemias, mille lõpetas usuteaduste kandidaadi kraadiga. 1864–1865 vene keele ja vene ajaloo lektor Riia Vaimulikus Seminaris 1865–1869 preester Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse koguduses 1869–1871 preester Kuressaare Püha Nikolai koguduses 1871–1875 eesti keele ja vene ajaloo õpetaja Balti Õpetajate Seminaris 1871–1896 kirikuteenistuse raamatute eesti keelde tõlkimise komitee liige 1872 usuõpetaja Riia Lomonossovi gümnaasiumis 1875 õpperaamatute läbivaatamise komisjoni liige Baltimaade koolinõukogu juures 1876–1878 preester ja gümnaasiumiõpetaja Liepājas 1879–1883 usuõpetaja Riia Jalaväe Junkrukoolis 1879–1887 preester (alates 1887 ülempreester) Riia Blagoveštšenski kirikus 1880–1891 usuõpetaja Riia Polütehnikumis 1886–1896 eestikeelsete usulis-kõlbulis sisuga trükitoodete tsensor Riias 1887–1898 ülempreester Riia Peeter-Pauli eesti koguduses Vene-õigeusu lauluraamatu (1868) Õpik "Venne rahvas ja Venne riik" (Riia, 1872), milles käsitleb muuhulgas ka eestlaste vabadusvõitlust ja iseseisvuse kaotust XIII sajandil Kaastöö Riia peapiiskopkonna ajaloolis-statistilisele kirjeldisele, eesti-soome suguharudest, protestantlikest lahkuskudest jm. (Рижские Епархиальные Ведомости 1892) "Протестанские секты в Прибалтийском крае" (Riia, 1891) Püha Anna ordeni 3. järk (1889) ja 2. järk (1892) Püha Vladimiri ordeni 4. järk (1896) Tema vend Mihhail Lindenberg oli õpetaja ja ajakirjanik, nädalalehe Valgus üks asutajaid ja toimetaja. Raudsepp, Anu. Riia Vaimulik Seminar 1846 - 1918. Eesti Kirjandusmuuseum, Tartu, 1998. Eesti biograafilise leksikoni täiendusköide. Tartu, Loodus, 1940 Покровское кладбище. Слава и забвение. Яков Мартынович Линденберг Eesti biograafiline andmebaas ISIK
Michael S. Pritchard

Michael S. Pritchard on USA filosoof. Ta õpetab alates 1968. aastast filosoofiat Lääne-Michigani Ülikoolis, kus ta on Willard A. Browni filosoofiaprofessor. Charles Harris, Michael J. Rabins, Michael S. Pritchard. Engineering Ethics: Concepts and Cases Lisa H. Newton, Elaine E. Englehardt, Michael S. Pritchard. Clashing Views in Business Ethics and Society Michael S. Pritchard. Professional Integrity: Thinking Ethically (2006) Elaine E. Englehardt, Michael S. Pritchard, Kerry D. Romesburg, Brian Schrag. Ethical Challenges of Academic Administration, Springer 2009 Philosophical Adventures with Children On Becoming Responsible Communication Ethics Reasonable Children Artiklite loetelu saidil philpapers.org Cheating
Kanada kurg

Kanada kurg (Antigone canadensis, varem Grus canadensis) on kurglaste sugukonda Antigone perekonda kuuluv linnuliik. Kanada kurg elab Põhja-Ameerikas, ka Aasia kirdetipus. Euroopas on teda nähtud vaid üksikutel juhtudel. Eestis nähti kanada kurge esmakordselt 6. septembril 2011. Tunnustatud on kuus alamliiki: A. c. canadensis, A. c. nesiotes, A. c. pratensis, A. c. pulla, A. c. rowani ja A. c. tabida. Kanada kurg andmebaasis eElurikkus Ornitoloogid nägid Harjumaal kanada kurge Postimees, 6. september 2011
Rēzekne piirkond (2009–2021)

Rēzekne piirkond (läti Rēzeknes novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirkonna keskus oli Rēzekne linn, mis piirkonda ei kuulunud. Arvestuslikel andmetel oli 1. juulil 2011 Rēzekne piirkonna elanikest lätlasi 57,8%, venelasi 37,2%, valgevenelasi 1,25%, poolakaid 1,35% ja muudest rahvustest inimesi 2,4%. Piirkond moodustati 2009. aastal endise Rēzekne rajooni 25 vallast. 2021. aastal moodustati senisest Rēzekne piirkonnast ja Viļāni piirkonnast uus Rēzekne piirkond. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2011. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.
Viļāni piirkond

Viļāni piirkond (läti Viļānu novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Latgales. Arvestuslikel andmetel oli 1. juulil 2011 Viļāni piirkonna elanike seas lätlasi 51,5%, venelasi 45,4% ja muudest rahvustest inimesi 3,1%. Piirkond moodustati 2009. aastal endise Rēzekne rajooni Dekšārese, Sokolki ja Viļāni vallast ning Viļāni linnast. 2021. aastal liideti Viļāni piirkond Rēzekne piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2011. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.
Nero Urke

Nero Urke (sündinud 21. veebruaril 1983) on eesti näitleja. Ta lõpetas aastal 2001 Vanalinna Hariduskolleegiumi ja aastal 2006 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (22.lend). 2011 Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind http://www.vhk.ee/teatrikool/teatrikooli-vilistlased Nero Urke andmekogus IMDb (inglise)
Neftejuganski rajoon

Neftejuganski rajoon on haldusüksus Venemaal Handi-Mansimaal. Rajooni halduskeskus on Neftejugansk. Rajoon jaguneb üheksaks omavalitsuseks. Need on Poikovski linnaasundus (Poikovski alev) ja kaheksa külaasundust: Karkatejevõ külaasundus (Karkatejevõ alevik) Kut-Jahhi külaasundus (Kut-Jahhi alevik) Lempino külaasundus (Lempino alevik) Salõmi külaasundus (Salõmi alevik, Sivõss-Jahhi alevik, alevik KS-6) Sentjabrski külaasundus (Sentjabrski alevik, alevik KS-5) Singapai külaasundus (Singapai alevik) Tšeuskino külaasundus (Tšeuskino alevik) Ust-Jugani külaasundus (Ust-Jugani ja Juganskaja Obi alevik) Q126684906 Neftejuganski rajooni koduleht
Püssirahusilm

Püssirahu silm ehk Püssirahusilm on kitsas laevatee osa (silm) Hiiumaa lähedal, Hiiessaare neemest 6 km kirdes Paerahu madala, Püssirahu ja Kakralaiu vahel. Silmast juhatab läbi Paluküla kiriku (tänapäeval ilma tuleta) ja Hiiessaare tuletorni siht. Silma täpset asukohta tähistavad kolm toodrit: Püssirahusilma keratooder, Püssirahusilma lõunatooder ning Püssirahusilma põhjatooder. Püssirahu silma kasutatakse Suursadamasse ja Kärdla reidile pääsemiseks. Laevatee on silma juures süvendatud 5 meetrini. Silm Eesti keele seletavas sõnaraamatus Püssirahu EKI kohanimeandmebaasis Püssirahu silm. (1996). – Mereleksikon. 1 kd. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 349
Surguti rajoon

Surguti rajoon on haldusüksus Venemaal Handi-Mansimaal. Rajooni halduskeskus on Surgut. Surguti rajoon asub Obi jõe keskjooksul. Maastik on tasane. Surguti rajoonis on mandriline paraskliima külma talve ja sooja suvega. Rajoon jaguneb 13 omavalitsuseks. Need on: Barsovo linnaasundus (Barsovo alev) Belõi Jari linnaasundus (Belõi Jari alev) Fjodorovski linnaasundus (Fjodorovski alev) Ljantori linnaasundus (Ljantori linn) Ljamina külaasundus (Ljamina küla, Pestšanõi alevik) Lokossovo külaasundus (Lokossovo küla, Verhne-Mõssovaja küla) Nižnesortõmski külaasundus (Nižnesortõmski alevik) Russkinskaja külaasundus (Russkinskaja küla, Kotševaja küla) Solnetšnõi külaasundus (Solnetšnõi alevik, Saigatina küla) Sõtomino külaasundus (Sõtomino küla, Gornõi alevik) Tundrino külaasundus (Võssoki Mõssi alevik, Tundrino küla) Uguti külaasundus (Uguti küla, Taurova küla, Kajukovo küla, Tailakovo küla, Malojuganski alevik) Ult-Jaguni külaasundus (Ult-Jaguni alevik, Trom-Agani alevik) Küladevahelisel alal on Bannõi alevik, Jugani küla. Q126684906 Surguti rajooni koduleht
Seadus Kultuurkapitaali asutamise kohta

Seadus Kultuurkapitaali asutamise kohta on 8. juulil 1921 Konstantin Pätsi esimese valitsuse vastu võetud seadus, millega asutati Kultuurkapital. Riigikogu juhatus tunnistas seaduse maksvusetuks, sest Riigikogu ei kinnitanud seda kahe kuu jooksul pärast istungjärgu lõppu (RT 1921, 91, 173). Uue Kultuurkapitali seaduse võttis Riigikogu vastu 1925. aastal. Ajutise Valitsemise korra § 12-a põhjal 8. juulil 1921 a. vastuvõetud RT 1921, 61, 66. § 1. Teaduse, kunsti, hariduse ja spordi toetamiseks asutatakse Tallinnas juriidilise isiku õigustega sihtvarandus, nimega "Kultuurkapitaal". § 2. Nimetatud sihtvarandust moodustavad kõik rahasummad ja varandused, mida riigi- ja omavalitsuse asutused, niisama ka eraisikud, teaduse, kunsti, hariduse ja spordi toetamiseks määravad või annetavad, ilma et nad raha või varanduse saajat ära tähendaksid. § 3. Kultuurkapitaalile annetatud raha ja varandusi valitseb ja tarvitab § 1-s tähendatud otstarbeteks kunni selle kapitaali alaliste orgaanide loomiseni ajutine komitee, mis koos seisab riigivanemast ehk tema asetäitjast kui juhatajast, ja haridus-, raha- ja siseministrist, kui komitee liigetest. § 4. Ajutisele komiteele tehakse ülesandeks Kultuurkapitaali põhikirja kokku seada, kus selle kapitaali sihid, tema kogumise ja tarvitamise kord, tema alalised orgaanid, kapitaali orgaanide tegevuse sisemine ja väline kontroll ja kapitaali likvideerimise kord tulevad kindlaks määrata. Kultuurkapitaali põhikirja kinnitab Vabariigi Valitsus; selle maksmahakkamisega lõpetab ajutine komitee oma tegevuse. § 5. Kultuurkapitaal on igasugustest riigi ja omavalitsuse heaks võetavatest maksudest vaba. Riigivanema asetäitja Joh. Kukk. Kohtuminister J. Reichmann. Riigisekretäär K. Terras.
Ivari Vee

Ivari Vee (sündinud 18. augustil 1961 Pärnus) on Eesti ajakirjanik, russofiil ja esoteerik. Vee lõpetas Õismäe Humanitaargümnaasiumi. Hiljem on ta õppinud Tallinna 1. Tehnikakoolis side alal ning Tallinna Pedagoogilises Instituudis eesti filoloogiat (lõpetamata). Vee on töötanud pioneerijuhi, geograafiaõpetaja ning eesti keele õpetajana vene koolis, samuti Tallinnfilmis ja Kose kutsekoolis. Ajakirjanikuna tegutses ta laulva revolutsiooni aastatel Järva Teatajas ning hiljem kuni 2011. aastani Keskerakonna ajalehes Kesknädal. 2011. aasta kevadel avaldas Ivari Vee meediaklubi Impressum kutsel Eestit külastanud Vene kultuuritegelaste intervjuude kogumiku "Armastusega Venemaast". Ivari Vee on andnud välja esoteerikaajakirja ning esinenud "energoinformatsiooni korrektorina". Ivari Vee ema on näitleja Hilja Varem. Urmi Reinde "Nädala juubilar IVARI VEE 50" Kesknädal, 17. august 2011 (vaadatud 7. septembril 2011) Verni Leivak ""Võin öelda, et temaga on teispoolsuses kõik hästi. Nägin teda ilusana, ta oli hästi hele. Rahulik."" Õhtuleht, 10. november 2005 (vaadatud 7. septembril 2011) Urmi Reinde "Nädala juubilar IVARI VEE 50" Kesknädal, 17. august 2011
Mari Palm

Mari Palm (sünninimega Maarja Ird; sündinud 15. juuli 1947) on eesti näitleja. Ta on Kaarel Irdi ja Epp Kaidu tütar. Ta mängis 1987. aasta filmis "Metsluiged" nõida.
Jüri (Välbe)

Jüri (Välbe) (ilmaliku nimega Jüri Välbe, 1936. aastani Georgi Välbe; 18. juuli (vkj 6. juuli) 1881 Sadala – 3. august 1961 Stockholm) oli õigeusu vaimulik, 1956. aastast Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku koguduste piiskop paguluses. Jüri Välbe sündis Tartumaal Laiuse kihelkonnas Laius-Tähkvere vallas Sadala külas talurentniku pojana. Sai alghariduse Sadala külakoolis ning Laiuse ja Paldiski kihelkonnakoolides. Aastatel 1893–1903 õppis ta Riia Vaimulikus Koolis ja Seminaris. Seejärel töötas lühikest aega köster-kooliõpetajana Tartu Püha Jüri kiriku juures (määrati ametisse 6. september 1903). 1905. aastal pühitseti diakoniks ja preestriks, misjärel asus teenima Mõniste-Ritsiku Ristija Johannese kogudusse. 1907. aastal oli preester Helme-Tõrva Kristuse Sündimise koguduses, kus teenis 1912. aastani. Seejärel oli preester Seli-Tõstamaa Püha Vassilius Suure koguduses. Aastatel 1919–1932 ja 1935–1937 oli Pärnumaa praost, vahepeal ja pärast 1937. aastat abipraost. Aastatel 1919–1944 oli ta Pärnu Issandamuutmise koguduse preester. 1937. aastal valiti Jüri Välbe Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Sinodi liikmeks. Praosti ja preestri ameti kõrval oli ta tegev Ühistegelik Kindlustusselts "Eesti" Pärnu osakonnas, Pärnu Laenu-Hoiuühisuses esimehena, Pärnu kirjastusühisuses juhatuse esimehena, samuti Tallinna Rahvapanga nõukogu liikme ja hiljem esimehena. Välbe valiti mitmel korral Pärnu linna volikokku ning oli pikemat aega Endla seltsi juhatuse liige. 1944. aasta Suure põgenemise ajal põgenes Jüri Välbe Rootsi, kus asutas 12. märtsil 1945 Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Stockholmi koguduse. Aastatel 1947–1956 oli ta Euroopa ringkonna praost, 1948. aastast kuni surmani Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Sinodi esimees. 14. oktoobril 1956 pühitseti ta Stockholmi Nikolai kirikus piiskopiks tiitliga Ravenna piiskop. Ta suri Stockholmis Mörby haiglas 3. augustil 1961. Piiskop Jüri on maetud Stockholmi Metsakalmistu õigeusklike alale. Lühike ap.-õigeusu õpetus ja kiriku ajalugu. New York: s.n., 1966 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk (1938) Püha Piiskop Platoni ordeni II järk Püha Piiskop Platoni ordeni I järk Hannes Walter, Eesti teenetemärgid. Estonian Orders and Decorations. Tallinn: SE&JS, 1998, lk 237 EAÕK vaimulike andmebaas Sõtšov, Andrei. Eesti õigeusu pagulaskiriku ja Eesti piiskopkonna suhted aastail 1958-1966. Acta Historica Tallinnensia, 2006, 10, 193–211
Belojarski rajoon

Belojarski rajoon on haldusüksus Venemaa Handi-Mansimaal. Rajooni halduskeskus on Belojarski. Rajoonis elab 30 051 inimest (2010). Rajoon jaguneb seitsmeks omavalitsuseks. Need on: Belojarski linnaasundus (Belojarski linn) Kazõmi külaasundus (Kazõmi küla, Numto küla, Juilski küla) Lõhma külaasundus (Lõhma alevik) Polnovati külaasundus (Vanzevati küla, Paštorõ küla, Polnovati küla, Tugijanõ küla) Sorumi külaasundus (Sorumi alevik) Sosnovka külaasundus (Sosnovka alevik) Verhnekazõmski külaasundus (Verhnekazõmski alevik) Q126684906 Belojarski rajooni koduleht
Balvi piirkond (2001–2021)

Balvi piirkond (läti Balvu novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Latgales. Piirkonna keskus oli Balvi linn. Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2010 piirkonna rahvaarv 15 674. Elanikest oli lätlasi 78,3%, venelasi 18,3% ja muudest rahvustest inimesi 3,4%. Piirkond moodustati 2009. aastal Balvi rajooni kümnest vallast ja Balvi linnast. 2021. aastal moodustati senisest Balvi piirkonnast ning Baltinava, Rugāji ja Viļaka piirkonnast uus Balvi piirkond. Balvi Balvi vald (Balvu pagasts) Bērzkalne vald (Bērzkalnes pagasts) Bērzpilsi vald (Bērzpils pagasts) Briežuciemsi vald (Briežuciema pagasts) Krišjāņi vald (Krišjāņu pagasts) Kubuli vald (Kubulu pagasts) Lazduleja vald (Lazdulejas pagasts) Tilža vald (Tilžas pagasts) Vectilža vald (Vectilžas pagasts) Vīksna vald (Vīksnas pagasts) Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2011. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.
Rugāji piirkond

Rugāji piirkond (läti Rugāju novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Latgales. Piirkonna keskus oli Rugāji küla. Piirkond moodustati 2009. aastal Balvi rajooni Rugāji ja Lazdukalnsi vallast. 2021. aastal liideti Rugāji piirkond Balvi piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Piirkonna koduleht