laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rohuküla

Rohuküla on küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Seal asub sadam, kust sõidavad reisiparvlaevad Vormsile ja Hiiumaale. Rohuküla territooriumile jääb Rukkirahu. Külas asus varem Rohuküla raudteejaam, kus aastatel 1920–1930 oli käigus ka Haapsalu–Rohuküla vaheline reisirong. Praegu asub vanal raudteetammil Läänemaa Tervisetee. Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee Rohuküla sadam Eigla Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 22.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Läänemaa Tervisetee, Lääne maakond Rohuküla sadama aeropanoraam (aerofoto)
Reinukese järv

Reinukese järv (ka Räimekese paisjärv, Kõngi järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vaalu külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 998 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Sooru järv

Sooru järv (ka Piiri paisjärv, Sooru paisjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Sooru külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 838 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Laatre Veskijärv

Veskijärv (ka Laatre Veskijärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laatre alevikus, Rampe ja Väljakülas. Veekogu pindala on 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1310 m. Veekogus on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tõrva veskijärv

Tõrva veskijärv (ka Matsi paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva linnas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 349 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Paavli tiik

Paavli tiik on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Ruudikülas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 467 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kõrtsi veehoidla

Kõrtsi veehoidla on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pirmastu külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 515 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tiidu järv

Tiidu järv (ka Toku paisjärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Toku külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 521 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Veskijärv (Valga)

Veskijärv (ka Pedeli paisjärv, Pedeli esimene paisjärv) on paisjärv Valga maakonnas Valga linnas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 882 m. Järv on paisutatud Pedeli jõele. Järve suubub Konnaoja. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pedeli teine paisjärv

Pedeli teine paisjärv on järv Valga maakonnas Valga linnas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1244 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Viinuti järv

Viinuti järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Jaanikese külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 406 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Koopsi järv

Koopsi järv (ka Rõikaoja paisjärv, Koopsi paisjärv, Kulli paisjärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Koopsi külas. Veekogu pindala on 5,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2375 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väike-Koopsi järv

Väike-Koopsi järv (ka Rõikaoja paisjärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Koopsi ja Kulli külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 572 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mõisa tiik

Mõisa tiik on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kärstna külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 637 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Andresjärv

Andresjärv (ka Mustjärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Purtsi külas. Veekogu pindala on 3,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1122 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Hommik mägedes

„Hommik mägedes“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. Kompositsiooni keskel, mäe tipul, on kaks karjast, mäe nõlval söövad lambad. "Caspar David Friedrich | Morning in the Mountains". artrenewal.org (inglise). Vaadatud 1.08.2018. "Friedrich, Caspar David. 1774-1840 | Morning in the Mountains". hermitagemuseum.org (inglise). Vaadatud 1.08.2018.
Viljakse järv

Viljakse järv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Möldre ja Vanamõisa külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 450 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Leebiku paisjärv

Leebiku paisjärv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Leebiku külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 323 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rõngu Mädajärv

Mädajärv (ka Rõngu Mädajärv, Mudajärv, Koruste järv, Retsniku järv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Koruste ja Lossimäe külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 906 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vahase

See artikkel räägib saarest. Endise Saaremaa küla kohta vaata artiklit Vahase küla. Vahase saar on 72 hektari suurune ja ligi tuhande aasta vanune pikliku kujuga saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Abruka küla alal Abrukast 200 meetrit läänes. Vahasele saab Abrukalt läbi mere jalgsi. Saart on esmamainitud 1645 kui Wahaso, 1798 on saart nimetatud Wahha Soo. Vahase saarel asub kaks hiidrahnu (Vahase saare hiidrahn I ja Vahase saare hiidrahn II), mis muistendi järgi on mälestus Suurest Tõllust või taevast visatud kivist. Samuti ei välista vanarahvas pikselöögi võimalust. Vahase mets on väike, kuid liigirikas: leidub kadakat, tamme ja mändi. Saart katab valdavalt lookadastik, kuid leidub ka aruniitu. Saarel asub Vahase talu, mille rajas Abrukalt saarele asunud Peeter Tool. Hoone on ehitatud Teise maailmasõja eel. Kirjanik Albert Uustulnd rajas saarele Kadaka talu. Enne Teist maailmasõda asus saarel ka Sääre talu. Vahase saarest kirjutas Albert Uustulnd oma romaanis "Tuulte tallermaa". Peeter Tooli poega Karlat on meenutanud näitleja Maria Klenskaja Vikerraadio sarjas "Üks lugu". Samuti on Vahase elanikud meenutanud raadios oma elu. Saarel asub Vahase tulepaak. Vahase suurkivi Vahase tulepaak Sääreots Tõuga säär Vahasenina Vahase Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 20. augustil 2019. Marja Kallasmaa: "Saaremaa kohanimed I". Eesti Keele Instituut 1996 Maria Klenskaja: "Üks lugu." ERR. KESKÖÖPROGRAMM. Kahekesi üksikul saarel. ERR. Oliver Rand: "Eestis saab ainsa saarena välja üürida Vahase saart" Meie Maa, 30. juuni 2008 Abruka talud. Abruka Muuseumi Seltsi leht.
Lülle veskijärv

Lülle veskijärv on järv Tartu maakonnas Elva vallas Elva külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 675 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Koruste Linajärv

Linajärv (ka Koruste Linajärv, Salutõnni järv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Koruste külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 506 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Põhu Mädajärv

Põhu Mädajärv (ka Turbasoo järv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Rebaste külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 349 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Põhu järv

Põhu järv (ka Rebaste järv, Põhu veskijärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Rebaste külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1004 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tursti paistiik

Tursti paistiik on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vaardi külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 479 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kuigatsi paistiik

Kuigatsi paistiik on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kuigatsi ja Mägiste külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 338 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Keskuse veehoidla

Keskuse veehoidla on järv Valga maakonnas Otepää vallas Puka alevikus. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 543 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rahi tiik

Rahi tiik on järv Valga maakonnas Otepää vallas Meegaste külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1129 m. Veekogus on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pringi järv

Pringi järv (ka Pringi paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pringi külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 298 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Roopjärv

Roopjärv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Miti külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 309 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kurnakese järv

Kurnakese järv (ka Kurnakse järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pedajamäe külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 502 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jaanuse järv

Jaanuse järv (ka Pikkjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pedajamäe ja Pühajärve külas. Veekogu pindala on 8,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1531 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Äidu järv

Äidu järv (ka Eidu järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 622 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Verevä lomp

Verevä lomp on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pilkuse külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 366 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kukemäe järv

Kukemäe järv (ka Kibatu järv, Saaremäe järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pühajärve külas. Veekogu pindala on 4,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1126 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Saagjärv

Saagjärv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula ja Mäha külas. Veekogu pindala on 3,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 859 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Arula Peräjärv

Peräjärv (ka Arula Peräjärv, Arula Perajärv, Päästjärv, Arula järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 7,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1196 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Arula Veskijärv

Veskijärv (ka Arula Veskijärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 253 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Arula Vahejärv

Vahejärv (ka Arula Vahejärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 698 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Marguse järv

Marguse järv (ka Marguse veehoidla) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Nüpli külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 595 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Eedi lomp

Eedi lomp on järv Valga maakonnas Otepää vallas Nüpli külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 848 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 31.07.2018)
Sõjatamme tiik

Sõjatamme tiik on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pühajärve külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 782 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Otipeipsi järv

Otipeipsi järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Sihva külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 427 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lutsu järv

Lutsu järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 615 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kängsepa järv

Kängsepa järv (ka Kingsepa järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 291 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Koljaku järv

Koljaku järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 4,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 781 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Laane järv

Laane järv (ka Lendri järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kääriku külas. Veekogu pindala on 3,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 695 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kondi järv

Kondi järv (ka Kondijärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Sihva külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 394 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Raudsepa veskijärv

Raudsepa veskijärv (ka Raudsepa veehoidla) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Raudsepa külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 172 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Nahijärv

Nahijärv (ka Juksi järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vidrike külas. Veekogu pindala on 4,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 915 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pelgu veehoidla

Pelgu veehoidla on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Holdre külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 365 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Aherahu

Aherahu on 2 hektari suurune saar Saaremaa läänerannikul Atla lahe ja Salavamaa vahel. Aherahu jääb Saaremaa valla ja Vilsandi rahvuspargi piiridesse. Rahu rannajoone pikkus on 1,1 kilomeetrit. Rahu on loode-kagusuunaline ja pikliku kujuga. Aherahu kuulub Aherahu sihtkaitsevööndisse. Väikesaarel on keelatud inimeste viibimine 15. aprillist kuni 15. juulini. Aherahu on esimest korda mainitud 1796 kui Ahhe Rahho . Marja Kallasmaa: "Saaremaa kohanimed I". Eesti Keele Sihtasutus. 1996 Aherahu Eesti looduse infosüsteemis
Kadajärv

Kadajärv (ka Lossijärv, Kalajärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Soontaga külas. Veekogu pindala on 8,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1229 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Patküla järv

Patküla järv (ka Paatküla järv, Lõve järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Patkülas. Veekogu pindala on 2,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 665 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Virna järv

Virna järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Kivikülas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 688 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tani järv

Tani järv (ka Tanijärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kalme ja Alamõisa külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 447 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Petäjärv

Petäjärv (ka Petajärv, Põlla järv, Pettoja järv, Pidajärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Patkülas ja Puide külas. Veekogu pindala on 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 976 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kuulja järv

Kuulja järv (ka Kograjärv, Kogrejärv, Kuuljärv, Koolja järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra, Jeti ja Puide külas. Veekogu pindala on 5,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 978 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Roksi järv

Roksi järv (ka Usseaia-alune järv, Krooksu järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 737 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pikre järv

Pikre järv (ka Pikri järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra ja Jeti külas. Veekogu pindala on 12,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2061 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vilgjärv

Vilgjärv (ka Valgjärv, Pikri järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 733 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jäävä järv

Jäävä järv (ka Jääva järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Jeti külas. Veekogu pindala on 2,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 921 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Raudsepa järv

Raudsepa järv (ka Tallijärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kulli külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 627 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Hummuli keskuse veehoidla

Hummuli keskuse veehoidla on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Hummuli alevikus. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 496 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Fikseeritud vormid

Fikseeritud vormid (prantsuse keeles formes fixes) olid 14.–15. sajandil prantsuskeelse luule vormid ballade (mitte segi ajada ballaadiga), rondeau ja virelai. Igaüks neist vormidest oli ühtlasi ka muusikavorm, mis värssidele vastavalt koosnes keerulisest meloodiate kordumise mustrist ja mitmeosalisest refräänist. Fikseeritud vormide kasutamine luules ja muusikas hääbus 15. sajandi teisel poolel; mõned neist kujunesid tundmatuseni ümber ja said alusepanijateks uutele luule- või muusikavormidele. Kõiki neid kolme vormi kasutati sporaadiliselt juba 13. sajandi luules ja muusikas, kuid 14. sajandil need muutusid kindlaks standardiks ja leidsid ranget järgimist. Nende olulisemateks viljelejateks muusikas olid 14. sajandi prantsuse heliloojad Philippe de Vitry ja Guillaume de Machaut. Vahel loetakse fikseeritud vormide hulka ka muude maade vorme: itaalia 14. sajandi madrigali, veidi hilisemaid ballatat ja barzellettat, saksa bar-vormi, hispaania 13. sajandi cantigat ning hiljem cancióni ja villancicot. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. märts 2020. Vaadatud 19. märtsil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.britannica.com/art/formes-fixes Formes fixes (igaühe lühike kirjeldus inglise keeles) Structure of the Medieval Formes Fixes and the Italian Ballata (muusikalise struktuuri skeemid; inglise keeles) M. P. Hasselman. Songs in Fixed Forms. – The ORB: Online Reference Book for Medieval Studies
Jevgeni Krištafovitš

Jevgeni Krištafovitš (sündinud 2. märtsil 1983) on Eesti kodanikuaktivist. Ta oli Erakonna Res Publica liige 20. septembrist 2004 kuni 15. novembrini 2006 ning Vabaerakonna liige 15. oktoobrist 2014 kuni 23. märtsini 2017. Alates novembrist 2021 kuulub ta Reformierakonda. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 506 häält ning ei osutunud valituks. "«Russofoobide nimekirja» sattunud Jevgeni Krištafovitš: kuidas meil tuleks suhelda Venemaaga?" Postimees, 9. juuni 2018
Arabella

Arabella on eesnimi, mida kannavad mitmed tegelased, teosed ja objektid: Arabella, Aino Perviku loodud tegelaskuju Temast jutustavad: "Arabella, mereröövli tütar", Aino Perviku jutustus "Arabella, mereröövli tütar", jutustusel põhinev film "Arabella ja Taaniel", Ardo Ran Varrese loodud muusikal "Arabella", Olav Ehala ja Leelo Tungla muusikal "Arabella", Richard Straussi ooper 841 Arabella, asteroid "Arabella", 1924. aasta film "Arabella", 1967. aasta film "Arabella", Georgette Heyeri romaan "Arabella", ansambli Arctic Monkeys lugu Arabela keel
Turu raamatumess

Turu raamatumess (soome keeles Turun kansainväliset kirjamessut) on iga aasta oktoobri alguses Turus Messikeskuses (soome keeles Turun Messukeskus) toimuv rahvusvaheline raamatumess. Turus toimus esimene raamatumess oktoobris 1971. Tänapäevasel kujul toimub mess aastast 1990. Aastast 2012 on messi peakorraldaja Jenni Haukio. Näiteks 2014 külastas messi 23 700 inimest.
Nagoya protokoll

Nagoya protokoll (inglise Nagoya Protocol) on bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise rahvusvaheline leping. Nagoya protokoll võeti konventsiooniosaliste poolt vastu 29. oktoobril 2010 Jaapanis Nagoyas. Bioloogilise mitmekesisuse konventsioonil on kolm peamist eesmärki: bioloogilise mitmekesisuse kaitse, bioloogilise mitmekesisuse komponentide säästev kasutamine, geneetiliste ressursside kasutamisest saadava tulu õiglane ja erapooletu jaotamine. Tulenevalt Nagoya protokollist on Euroopa Liidu Parlament ja Nõukogu vastu võtnud määruse geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokollist tulenevate kasutajate jaoks ette nähtud vastavusmeetmete kohta liidus. Selle eesmärk tagada, et Euroopa Liidus kasutatavad geneetilised ressursid ja nendega seotud traditsioonilised teadmised oleks omandatud päritoluriigist õiguspäraselt. Geneetiliste ressursside ja/või nendega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutajad, kes teevad teadus- ja arendustööd, peavad esitama hoolsuskohustuse deklaratsiooni näitamaks, et geneetilised ressursid ja/või nendega seotud traditsioonilised teadmised on omandatud päritoluriigist kooskõlas päritoluriigi seadusandlusega. Eestis reguleerib Nagoya protokollist tulenevaid piiranguid Looduskaitseseaduse muutmise seadus (Nagoya protokolli rakendamine), mis võeti Riigikogus vastu 19. juunil 2017. Teaduseetika Teaduskollektsioon Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus(EL) nr 511/2014 Looduskaitseseaduse muutmise seadus (Nagoya protokolli rakendamine) Nagoya protokoll Keskkonnaministeerium Nagoya protokollist tulenevate nõuete selgitus Eesti Teadusagentuur
Hiie põder

Hiie põder (ka hiie hirv; soome keeles hiiden hirvi) on üleloomulik loom soome eeposes "Kalevala". Seda looma on kirjeldatud kui raskesti püütavat, kiiret ja tugevat. Eeposes annab Louhi oma tütarde kosilastele ülesandeks püüda hiie põder kinni elavana. tarvas
Kotka merepäevad

Kotka merepäevad (soome keeles Kotkan meripäivät) on Soomes Kotka linnas ja lähiümbruses igal aastal juuli viimasel nädalalõpul toimuv merefestival. See on üks suuremaid Soome festivale. Seal osaleb üle 200 000 inimese. See on Finland Festivals'i üks festivalidest. Festivalid toimuvad aastast 1962. Merepäevade koduleht
Kärdla bussijaam

Kärdla bussijaam on bussijaam Hiiu maakonnas Kärdlas aadressil Sadama tänav 13.