laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vello Pällin

Vello Pällin (sündinud 7. augustil 1939 Tartus) on eesti keemik. Vello Pällin on raamatupidaja poeg ja Regina Pällini abikaasa. Lõpetas 1957 Tartu 5. Keskkooli, 1965 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna, 1994–1999 oli Tartu Ülikooli magistrantuuris ja doktorantuuris; keemiamagister (1995, TÜ), väitekiri "Jotalaamhappe tootmise laboratoorse tehnoloogilise reglemendi väljatöötamine", keemiadoktor (2001, TÜ), väitekiri "The role of solvation in the formation of iotsitch complexes". Oli 1979–1986 Tartu Riikliku Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi röntgenoloogia kontrastainete labori juhataja, 1987–1994 hormonaalse regulatsiooni labori juhtivinsener, vaneminsener ja teadur, 1999–2004 Tartu Ülikooli keemilise füüsika instituudi assistent ja teadur. Uurimisvaldkond: laserspektroskoopia ja orgaaniline süntees, Mg-orgaanilised ühendid. Синтез нормальных ацетиленовых углеводородов С5–С8 (kaasautor T. Ilomets). // ACUT 384 (1976) Кинетика каталитической реакции ацетилена фенилмагнийбромидов в присутствии бромистого магния и триэтиленамина (kaasautor). // Реакц. cпособн. oрган. cоедин. 14 (1977) 1 Mechanism of the reaction of acetylene with Grignarol reagents (kaasautorid E. Otsa, A. Tuulmets). // J. Organomet. Chem. 590 (1999) Solvent effects in the Grignarol reaction with alkynes (kaasautor). // J. Phys. Org. Chem. 15 (2002). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 139. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Andres Pärl

Andres Pärl (10. november 1903 Kabala vald, Viljandimaa – 8. juuni 1991 Tartu) oli eesti loogik ja psühholoog. Andres Pärl oli põllutöölise poeg. Ta lõpetas 1924 Põltsamaa Ühisgümnaasiumi, 1929 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna, kaitses 1933 väitekirjaga "Meie koolinoorsoo psüühiline laad tema õpilas-ajakirjandusliku loomingu järele" mag. phil. kraadi (1946 vormistati ta ümber pedagoogikakandidaadiks). Ta oli 1930–36 juhutöödel, 1936–40 haridusministeeriumis sekretär, 1940–41 hariduse rahvakomissariaadi referent, 1941–43 Punaarmees, 1943–44 Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu käsutuses, 1944–45 Moskva Ülikooli stipendiaat, 1945–47 TÜ pedagoogika kateedri assistent, 1947–48 loogika ja psühholoogia kateedri vanemõpetaja, aastast 1949 dotsent, 1952–72 kateedri juhataja, 1972–78 dotsent, ühtlasi 1948–50 kaugõppeteaduskonna dekaan ja 1955–62 ajaloo-keeleteaduskonna dekaan. Ta on lugenud psühholoogia üldkursust, loogika üld- ja erikursust ning koostanud aastakümneid kasutatud ja mitmes kordustrükis ilmunud loogika õppevahendeid. Andres Pärl oli 1932–35 "Pedagoogilise aastaraamatu" toimetajaid ja 1970 "Psühholoogia lugemiku" (Tartu) toimetajaid. Ta avaldas töid peamiselt loogika vallast. Tal oli umbes 30 teadustrükist. Tema vend August Pärl oli Eesti NSV teeneline kultuuritegelane. Esteetika. Sissejuhatus kunstiküsimustesse. Tartu, 1935 Jüri Vilms, Eesti iseseisvuse märter. // Rahvuslikud suurmehed I. Tallinn, 1935, 2. trükk 1990 Kutseharidus Eestis (kaasautor). Tallinn, 1938 Loogikakursuse põhiküsimuste omandamisest. Tartu, 1961, 6. tr 1968 Mõisteõpetuse põhiküsimusi. Tartu, 1963, 4. tr. 1969 Otsustusõpetus ühes sissejuhatusega väiteloogikasse ja formaalloogilised mõtlemisseadused. Tartu, 1968, 2. trükk 1970 Lektori esinemise loogilistest alustest. Tartu, 1973. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Põltsamaa Ühisgümnaasiumi 4. lennu (1924. aasta ) vilistlased Heiki Raudla. Pilistvere kihelkond – Eestimaa Taani. Viljandi muuseum 2012. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 326 Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 44 Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 182, 248, 251. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Boris Pärl

Boris Pärl (perekonnanimena ka Perl, 20. mai 1919 Alliku vald, Järvamaa – 8. mai 1991 Chicago, USA) oli eesti majandusteadlane ja statistik. Boris Pärl oli preestrist kooliõpetaja poeg. Lõpetas 1937 Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi, 1942 TÜ õigusteaduskonna, õppis 1942–1944 majandusteaduskonnas, lõpetas 1952 Stockholmi Kaubandusülikooli, M.Sc. (1953, Northwesterni Ülikool, Evanston, Illinois), Ph.D. (juhtimine, 1960, samas). Oli 1941–1942 Eesti Rahva Ühisabi ja 1942–1943 Sisedirektooriumi Sotsiaalkindlustuse Valitsuse ametnik, 1943–1944 Saksa armees lendur. Läks 1944 Saksamaa kaudu Rootsi, oli 1945–1948 haiglatööline ja Uppsalas konservivabriku ametnik, 1948–1950 Rootsi Kaubandusministeeriumi ametnik, hiljem revident Stockholmis. Aastast 1952 USA-s: oli 1954–1960 Northwesterni Ülikooli instruktor, 1960–1964 assistant prof., 1964–1985 associate professor statistikas. Uurimisvaldkonnad: majandus ja statistika, töid statistika alalt. Oli American Statistical Association'i, American Economists Associationi liige. Üle 20 teadustrükise. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Ülevaade Saksa pärustalundite seadusest. Tartu, 1942. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 314. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Ülle Pärl

Ülle Pärl (aastani 1984 Ülle Kreegipuu, sündinud 5. novembril 1962 Paides) on eesti majandusteadlane. Ülle Pärl on õpetajate tütar. Lõpetas 1981 Nõo Keskkooli, 1987 EPMÜ põllumajanduse ökonomist-organisaatori erialal, magistrikraad majandusteaduses (2004, TÜ), väitekiri "Arvestusinformatsiooni kasutamine ettevõtte juhtimisprotsessis" (Tartu, 2004). Täiendas end finants- ja ärialal 2002 Eestis, Soomes ja Rootsis, 1998–1991 TÜ-s sotsiaalpsühholoogias, kõrgkooliõppes ja õpetamises, 2000–2001 TÜ-s ja 2001 Turu Ülikoolis, aastast 2004 TÜ doktorant. Oli 1987–1988 Eesti NSV TA Loomakasvatuseatuse ja Veterinaaria Instituudi nooremteadur, 1988–1990 Kambja sovhoosi peaökonomist, 1991–1996 AS Sirma finantsjuht ja juhatuse esimees, 1996 AS Tapila finantsjuht, 1997–1998 TÜ Üliõpilasküla finantsdirektor, 1998–2003 TÜ, Audentese Ülikooli ja Mainori Kõrgkooli lepinguline lektor, 2002–2003 AS Elektriteenused juhtimisarvestuse peaspetsialist, 2003– Mainori Kõrgkooli lektor ja majandusarvestuse ning finantsjuhtimise moodulijuht, aastast 2006 ärijuhtimise instituudi finantsjuhtimise osakonna juhataja, ühtlasi aastast 2006 TÜ majandusalase doktorikooli erakorraline teadur (osalise koormusega). 2006–2007 ka Tampere Ülikooli erakorraline teadur. Õpetanud juhtimisarvestust, controlling'ut , finantsanalüüsi, majandusarvestuse aluseid, finantsarvestust, arvestuse infosüsteeme jm. Uurimisvaldkonnad: üleminekumajandus; ettevõtlus; juhtimisarvestus; juhtimise ja arvestuse infosüsteemid; juhtimine. Eesti Majandusteadlaste Seltsi (2004–), European Accounting Associationi (EEA) ja European Institute for Advanced Studies in Managementi (EIASM) (2005–) liige. 20 teadustrükist. Eesti uue tulumaksuseaduse mõju füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtte raamatupidamisele ja finantstulemuste hindamisele. // Topical financial problems in transition economies. Tartu 2001 The use of accounting information in the management process of Estonian companies. // Accounting and Audit System Integration into European Union Area. New Challenges and Opportunities. Vilnius 2005 Performance measurement indicators in transitional economy – an empirical analysis in Estonian companies. // Performance Measurement and Management: Public and Private. London 2006 Choise of measures for performance measurement models on the example of successful Estonian companies. // Entrepreneurship in Estonia: Policies, Practices, Education and Researche. Tartu 2006 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Ülle Pärl Eesti Teadusinfosüsteemis http://www.mk.ee Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Aime Pärn

Aime Pärn (aastani 1984 Viira, sündinud 22. juunil 1949 Tartus) on eesti keemik. Lõpetas 1967 Tartu 5. Keskkooli, 1972 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna, 1980 aspirantuuri Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudis. Oli 1972–1977 TRÜ orgaanilise keemia kateedri vanemlaborant, 1981–1986 nooremteadur, 1986–1990 Teraviljasaaduste Ministeeriumi jõusöödalabori insener-tehnoloog, 1990–1997 Riikliku Teraviljaameti uurimiskeskuse keemik-analüütik, 1998– EPMÜ/EMÜ loomakasvatusinstituudi vanemlaborant ja teadus-arenduskeskuse insener-keemik. Uurimisvaldkond: keemiline analüüs. 5 teadustrükist. Исследование полисахаридов рода SASA. Выделение гемицеллюлозы А и В из листьев SASA desioensis (kaasautor). // ACUT 332 (1974) Allantoniinisisalduse määramine mäletsejaliste uriinis ja seda mõjutavad tegurid (kaasautor M. Ots). // APS Toim 12 (2000). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 139. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Andi Pärn

Andi Pärn (sündinud 17. mail 1957 Avinurme vallas Ida-Virumaal) on eesti bioloog ja ökoloog-keskkonnakaitsja. Pärn on lõpetanud 1975 Rakke Keskkooli ja 1983 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia osakonna. 1983–1985 oli ta TRÜ botaanika ja ökoloogia kateedri stažöör-uurija, 1986 ökosüsteemide labori nooremteadur ja vaneminsener, 1986–1992 Tartu Ülikooli botaanikaaia direktor, 1992–1996 TÜ doktorant, 1995 bioloogia-geograafiateaduskonna dekanaadi juhataja ning 1996–1998 TÜ teadus- ja arendusosakonna juhataja. 1999–2005 oli ta Eesti Põllumajandusülikooli ning aastast 2005 on ta Eesti Maaülikooli teadus- ja arendusosakonna juhataja. Andi Pärna peamised uurimisvaldkonnad on lihhenoloogia ja keskkonnakaitse. Ta on osalenud teadusekspeditsioonidel Baikali äärde (1979, 1980, 1981, 1982, 1986). Pärn on SA Tartu Teaduspark nõukogu liige aastast 2000, ta on avaldanud kümmekond teadustrükist. "Лиххеноиндикационная оценка степени загрязненности атмосферной среды южного Прибайкалья" (kaasautorid H. Trass, K. Zobel). // "Региональный мониторинг состояния озера Байкал" Leningrad, 1987 "Genus Bryoria Brodo&Hawksw in Estonia" ACUT 812 (1989) "Perekonnad Leptogium, Lobaria, Pannaria, Parmeliella, Peltigera, Solorina" (kaasautor). Tartu, 1994 "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide "Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995" (käsikiri), lk 139 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, märksõna ""Pärn, Andi"" Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Helga Pärn

Helga Pärn (aastani 1958 Helga Vaim, 4. veebruar 1931 Paide – 19. veebruar 1992 Tallinn) oli eesti arstiteadlane ja gastroenteroloog. Helga Pärn oli teenistuja tütar. Lõpetas 1948 Paide Keskkooli, 1954 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1975, TÜ), väitekiri "Вопросы выявления и эпидемиологии хронических заболеваний желудка." Oli 1954–1958 terapeut Pärnu Linnahaiglas, 1962–1969 Paide Rajoonihaiglas, Tallinna Nõmme Haiglas ja Harjumaa Haiglas, viimases osakonna juhataja, 1969–1977 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi gastroenteroloogia osakonna nooremteadur, 1977–1989 vanemteadur, 1989–1991 juhtivteadur. Uurimisvaldkond: seedeelundite haiguste diagnostika ja ravi. Umbes 50 teadustrükist. Krooniliste mao- ja sapiteede haiguste diagnostika parandamisest vanemaealistel. Tallinn, 1976 2. trükk 1980 (kaasautor U. Mardna) Kroonilised mao- ja sapiteede haigused eakatel ja raukadel (kaasautor U. Mardna). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1981) 6 Cimetin'i kasutamine kaksteistsõrmiku haavandtõve korral (kaasautor). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1982) 6 Haavandtõvehaigete dispanseerimine (kaasautor). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1986) 5. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduskaader 1947–1987. Tallinn, 1987, 33 Nõukogude Eesti Tervishoid (1976) 1, 55 Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 931. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Henn Pärn (ökoloog)

Henn Pärn (3. aprill 1939 Kaarli vald – 21. mai 2024 Tallinn) oli eesti metsandusteadlane ja ökoloog. Henn Pärn oli talupidaja poeg. Lõpetas 1957. aastal Abja Keskkooli, 1963. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna, 1975. aastal EPA kaugõppeosakonna metsamajanduse erialal, bioloogiakandidaat ökoloogias (1996, NSVL Teaduste Akadeemia Uurali Osakonna Taimede ja Loomade Ökoloogia Instituut, Jekaterinburg), väitekiri "Прирост сосновых древостоев в урбанизированной среде (на примере г. Таллина)". Oli aastatel 1961–1969 Tallinna Kontrollmõõduriistade Katsetehase konstruktor, 1969–1974 Tallinna Rohelise Vööndi Metsamajandi Iru metskonna abimetsaülem ja Harku metskonna metsaülem, 1974–1991 Eesti TA Tallinna Botaanikaaia teadur ja vanemteadur, 1991–1999 TPÜ Rahvusvahelise Keskkonnabioloogia Keskuse vanemteadur, 1999–2000 Euroülikooli keskkonnakaitse teaduskonna dekaan, 2000. aastast EPMÜ metsandusliku uurimisinstituudi (aastast 2005 metsanduse ja maaehituse instituut) ökofüsioloogia osakonna vanemteadur. Ta kuulus alates 1998. aastast Eesti Keskerakonda. Uurimisvaldkonnad: metsaökoloogia, dendrokronoloogia. Välja selgitanud mullatingimuste, antropogeensete (peamiselt tolmusaaste) jt tegurite mõju puistute seisundile ning puutuha väetisena kasutamise mõju puistute juurdekasvule. Väljaande "Metsanduslikud uurimused" toimetuskolleegiumi liige ja toimetaja. H. Fordi Euroopa looduskaitseauhind (1998), Eesti Vabariigi teaduspreemia (2004). Umbes 60 teadustrükist. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Impact of oil shale fly ash emitted from a power plant on radial growth of Scots pine in North-East Estonia. // Oil Shale 19 (2002) 3 Radial growth response of Scots pine to climate under dust pollution in Northeast Estonia. // Water, Air, and Soil Pollution 144 (2003) Forests on dunes in Southwest Estonia. // Metsanduslikud uurimused 39 (2003) A boreal-temperate transect in Europe: history of pine stands reconstructed from radial growth of trees. // Polish J. Ecology 51 (2003) 4 Some results of the afforestation of closed oil shale opencasts with exotic conifers (kaasautor T. Kuznetsova). // Oil Shale 21 (2004) 4 Metsaökosüsteemi dünaamika ja okaspuude ökofüsioloogilised seosed looduslikes ning antropogeensetes stressitingimustes (kaasautor). // Eesti Vabariigi teaduspreemiad 2004. Tallinn, 2004 Impact of contaminants from oil shale processing on forest ecosystems. // Oil & Sediment Contamination 14 (2005) 5. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Hiljar Pärn

Hiljar Pärn (1. september 1934 Valjala vald, Saaremaa – 5. oktoober 2006 Tartu) oli eesti loomaarstiteadlane. Hiljar Pärn oli talupidaja poeg ja Maie Pärna abikaasa. Ta lõpetas 1953 Väimela Loomakasvatustehnikumi, 1958 EPA veterinaariateaduskonna, 1965 Moskva Veterinaariaakadeemias sihtaspirantuuri. sealsamas sai ta 1966 veterinaariakandidaadiks. Tema väitekiri käsitles fosfori- ja kaltsiumivaeguse varajast diagnoosimist, ravi ja profülaktikat lehmadel. Ta oli 1958–62 Vändra Veisekasvatuse Katsejaama vanemveterinaararst, 1965 EPA katsetehnik, 1965–67 sise- ja nakkushaiguste kateedri assistent, 1967–70 vanemõpetaja, 1970–73 dotsendi kohusetäitja, 1974–2000 dotsent, ühtlasi 1979–81 kateedri juhataja. Ta õpetas kliinilist diagnostikat ja mittenakkavaid sisehaigusi ning koostas õppevahendeid. Pärnal on uurimusi loomade mineraalelementide, süsivesikute, rasvade, ainevahetuse ja seedeelundite haiguste alalt. Ta on olnud EPMÜ teadustööde kogumike toimetaja. Ta osales aastast 1978 Põllumajandusministeeriumi Veterinaariavalitsuse komisjoni töös ning oli 1988 Eesti Loomaarstide Ühingu asutajaid. Tal on ligemale sada teadustrükist. Veterinaarteraapia teatmik (kaasautor). Tallinn, 1968 Veterinaarteraapia ja profülaktika (kaasautor). Tallinn, 1981 Loomatervise käsiraamat (kaasautor). I–II. Tallinn, 1983, 1984 Veterinaaresmaabi (kaasautor). Tallinn, 1989 Koduloomade esmaabi (kaasautor). Tallinn, 1997 Sigade haigused (kaasautor). Tartu, 1997 Meeting the protein requirement of dairy cows in a long term feeding experiment (kaasautor). // Agraarteadus (1997) 3 Veiste haigused (kaasautor). II. Tallinn, 1999. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Tartu, 1981, 208; II, 210–211 Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Tartu, 1996, 164 Agraarteadus (1994) 3 EPA VB I, 127–130; II, 96–97; III, 75; V, 80; VI, 116–117 Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1994) 4, 61–62 Eesti Loomaarstlik Ringvaade (2004) 2, 34–39; Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Maie Pärn

Maie Pärn (aastani 1985 Maie Suigusaar, sündinud 19. detsembril 1943 Võisiku vallas Viljandimaal) on eesti loomaarstiteadlane. Maie Pärn on talupidaja tütar. Loomaarstiteadlane Hiljar Pärn oli tema abikaasa. Lõpetas 1962 Puhja Keskkooli, 1967 EPA veterinaariateaduskonna. Oli 1968 EPA patoloogilise anatoomia ja parasitoloogia kateedri vanemlaborant, 1968–1977 Balti Tsonaalse Teadusliku Uurimise Veterinaarialabori nooremteadur, 1977–1979 Tartu Rajoonidevahelise Veterinaarialabori veterinaararst, 1979–1987 Tartu Põllumajandusloomade Kunstliku Seemenduse Jaama veterinaararst, 1987 EPA sise- ja nakkushaiguste kateedri assistent, 1987–1994 veiste leukooside uurimisgrupi vanemteadur, 1994–1997 EPMÜ veterinaaria uurimiskeskuse veterinaararst, 1997–2004 Veterinaaria- ja Toidulabori veterinaararst. Töid tibude koktsidioosi ning sigade ja veiste nakkushaiguste alalt. Eesti Loomaarstide Ühingu asutajaliige (1988). 15 teadustrükist. Влияние иммунизации на белковый состав сыворотки крови цыплят. // Теор. и практ. вопросы ветеринарии (kaasautor). Трт, 1974 VLV infektsiooni diagnoosimine ELISA meetodil (kaasautor). // Veterinaaria ‘93. Tartu, 1993 Veiste viirusdiarröa Eestis – iseeneslikult taanduv infektsioon (kaasautor). // Veterinaarmeditsiin '99. Tartu, 1999 Mõnede VVD viiruste Eesti tüvede fenotüübiline iseloomustus (kaasautor). // Agraarteadus (2002) 3 Mõnede VVD viiruste Eesti tüvede genotüpiseerimine ja infektsiooni molekulaarepidemioloogia Eestis (kaasautor). // Agraarteadus. (2002) 5. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 211 Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 174-175. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Ahti Pärna

Ahti Pärna (sündinud 24. mail 1969 Tallinnas) on eesti laevajuht ja juhtimisteadlane. Ahti Pärna on Ants Pärna poeg. Lõpetas 1987. aastal Tallinna 44. Keskkooli, 1994. aastal Peterburi Mereakadeemia laevajuhtimise erialal, 2000. aastal Tallinna Tehnikaülikooli magistriõppes ja sai ärikorralduse magistrikraadi. Väitekiri "ISM koodeks – kvaliteedijuhtimise alus merenduses" on kaitstud 2000. aastal. Aastail 1994–1996 töötas Ahti Pärna Eesti Merelaevanduses tüürimehena, 1996–2004 Tallinkis tüürimehena ja 2004–2006 kaptenina. 2006. aastast töötab laevaettevõttes Navirail OÜ kaptenina. Uurimisvaldkond: juhtimine merenduses. 5 teaduspublikatsiooni. ISM koodeks Eesti laevanduses. // Eesti Laevanduse aastaraamat 2000. Tallinn, 2000. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Ants Pärna

Ants Pärna (16. august 1935 Alatskivi vald – 31. detsember 2014 Tallinn) oli eesti merendusajaloolane ja kultuuritegelane. Ants Pärna on põllutöölise poeg ja Ahti Pärna isa. Ants Pärna lõpetas 1957. aastal Tallinna Merekooli laevajuhi erialal ja 1969 Tartu Ülikooli ajaloo osakonna. Aastail 1957–1960 töötas ta Eesti Merelaevanduses tüürimehena, järgmisel aastal Tallinna Linnamuuseumi merendusosakonna restauraatorina ja alates Eesti Meremuuseumi taasloomisest 1961. aastal kuni 1998. aastani selle muuseumi direktorina ning seejärel kuni pensionileminekuni 2009. aastal teadurina. Aastail 1976–1979 töötas ta Kultuuriministeeriumi muuseumide ja kultuurimälestiste teaduslik-metoodilise nõukogu esimehena. Ants Pärna uurimisvaldkond oli Eesti mereasjanduse ajalugu. Ta on avaldanud artikleid ja raamatuid eestlaste meresõidust, laevadest, merekoolidest ja meremeeste kutseühingutest. Aastail 1976–1979 oli ta Kultuuriministeeriumi muuseumide ja kultuurimälestiste teaduslik-metoodilise nõukogu esimees. Ants Pärna osales 1990. aastail ka väliseesti meremeeste arhiivide läbivaatamisel ja Eestisse toimetamisel. Eesti Meremeeste Liidu loomisel 1989. aastal valiti Ants Pärna liidu vanemaks ja ta pidas seda ametit kuni 2000. aastate alguseni. Ants Pärna osales ka merekeele nõukoja loomisel 1973. aastal ja oli kuni surmani selle liige. Ants Pärna on välja andnud oma luuleraamatuid: "Poeem laevast "Estonia"" Tallinn, 1999 "Mu meri" Tallinn, 2001 "Mu arm". Tallinn, 2002 "Mu aeg" Tallinn, 2003 "Mu mõte" Tallinn, 2004 "Mu tunne". Tallinn, 2006 "Mu laev". Tallinn, 2007 1989 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Samm lähemale tehnikamuuseumile. // Tehnika ja Tootmine (1962) 4 Merekool kodanliku diktatuuri päevil. // 50 aastat Tallinna Merekooli. Tallinn, 1969 Eesti laevasõidu tehnilisest arengust. // Eesti tehnika ja tehnilise mõtte ajaloo probleeme. Tallinn, 1974 Pilk meresõidu ajalukku. // Harju rajoonis. Tallinn, 1974 100 laeva. Tallinn, 1975 Meri ja mehed. Meresõidust Eestis. Tallinn, 1979 Estonian Shipping Company. With a short history of seafaring in Estonia (kaasautor A. Kask). Tallinn, 1980 Kodu-uurijate ülesandeid ajaloo- ja kultuurimälestiste kaitsel. // Kodu-uurimise Teateid 12. Tallinn, 1981 Käsmu merekool. // Kalender 1984. Tallinn, 1983 Kuressaare merekool. // Kingissepa rajoonis, Tallinn, 1985 Estonian shipping in the eigtheen century. // I International Baltic Seminar in the City of Kotka (Finland). 5.–6. august 1985 Laivalöytöja Eestissä. // Meriarkeologia tutkimuksen ja konservoimin kehituksesta. Kotka, 1988 Mereharidusest. // Eesti Kalandus (1990) 8 Elmar Anniko, laevakapten: saja-aastase meremehe mälestused. Tallinn, 2007. ISBN 9789985854792 Paul Rohtlaan, laevakapten: mälestused. Tallinn, 2008. ISBN 9789985854891 Merel ja maal. 13 lugu meremeestest. Tallinn, 2011. ISBN 9789985658970 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Mereleksikon, 343 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.