laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Marika Vernik

Marika Vernik (sündinud 14. augustil 1957) on eesti näitleja, jätkuvalt seotud draama kui kunsti, eneseväljendamise viisi ja teraapiavahendiga. Lõpetas aastal 1980 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (9.lend) näitlejana, aastal 1994 Tartu Ülikooli ajaloo erialal, 2005 Tallinna Psühhodraama Kooli psühhodraama rakendajana, Tallinna Psühhodraama Koolis (Moreno Keskus) psühhodraama lavastaja (CP 2008). Töötas 1980–1994 Rakvere Teatris näitlejana, 1994–1996 Teatri- ja Muusikamuuseumis teadurina, 1999–2004 Rakvere Linnavalitsuses kultuurinõunikuna. Tegutseb vabakutselise koolitajana. Ta on töötanud noorte ja täiskasvanud harrastusnäitlejatega ning kirjutanud teatriloolisi artikleid, teatri- ja kunstiarvustusi. Lisette (Pierre de Marivaux "Armastuse ja juhuse mäng", 1982) Alison (John Osborne "Vaata raevus tagasi", 1984) Ing (Hendrik Lindepuu "Süda kaheks", 1985) Anita (Leonard Bernstein "West Side'i lugu", 1986) Varja (Anton Tšehhov "Kirsiaed", 1987) Väike Merineitsi (Hans Christian Andersen "Väike Merineitsi", 1989) Liisi (Tammsaare "Jumalaga, Vargamäe", 1991) Karin (Tammsaare "Abielu ja õnn", 1992) Rosalie Liiv (Toomas Suuman "Liivad", 1997)
Suurima kaaluga bitt

Suurima kaaluga bitt (ka vanim bitt, kõrgeim bitt; inglise keeles most significant bit, lühend MSB) on bitt, mis esitab positsiooni, kus asub kahendarvu suurima väärtusega bitt. Kahendsüsteemis reastatakse kõik bitid kaalu järgi, tavaliselt kaalu vähenemise järjekorras. Vasakpoolseima ehk suurima kaaluga biti väärtus on 2n–1 (kus n on kahendarvu kohtade arv). Vähima kaaluga biti väärtus on 20 ehk 1. Näiteks kahendarvu 100101012 väärtus kümnendsüsteemis on: 27+0+0+24+0+22+0+20 = 14910. Suurima kaaluga biti väärtus on siin 28–1 = 27 = 128 (kahendarvus on 8 positsiooni). Tavaliselt kirjutatakse kahendarv nii, et MSB on kahendarvu vasakpoolseim bitt. Mõnede arvutite arhitektuuris ja krüptograafia rakendustes kasutatakse ka esitusviisi, kus MSB on parempoolseim bitt. Inglise keeles püütakse vahet teha kahel lühendil: msb ja MSB – vastavalt most significant bit ja teine Most Significant Byte. Viimasel juhul viidatakse mitmebaidilise sõna kõige suuremat kaalu omavale baidile. Vähima kaaluga bitt
Nikolaus Lenau

Nikolaus Lenau (õieti Nikolaus Franz Niembsch Edler von Strehlenau; 25. august 1802 – 22. august 1850) oli Austria luuletaja. "Kuus Nikolaus Lenau luuletust ja Reekviem"
Emil Nolde

Emil Nolde (sünninimi Emil Hansen; 7. august 1867 – 15. aprill 1956) oli saksa maalikunstnik. Emil Nolde kuulus aastast 1906 rühmitusse Die Brücke. Emil Nolde maalis religioossetel teemadel, samuti natüürmorte ning algeliselt ja kirglikult müstilisi maastikke.
Vähima kaaluga bitt

Vähima kaaluga bitt (ka noorim bitt, madalaim bitt (inglise keeles least significant bit, lühend LSB) on bitt, mis esitab positsiooni, kus asub kahendarvu väikseima väärtusega bitt. Kahendsüsteemis reastatakse kõik bitid kaalu järgi alates nullist kuni antud kahendarvu bittide arv miinus üks. Esimene kaaluga null on LSB ehk vähima kaaluga bitt, viimane kaaluga n–1 (kus n on kahendarvu kohtade arv) on MSB. Näiteks kahendarvu 100101012 bitid kaalu järgi on: 1×27+0×26+0×25+1×24+0×23+1×22+0×21+1×20. Vähima kaaluga bitt on siin 1×20. Tavaliselt kirjutatakse kahendarv nii, et LSB on kahendarvu parempoolseim bitt. Mõningate arvutite arhitektuuris ja krüptograafia rakendustes kasutatakse ka esitusviisi, kus LSB on vasakpoolseim bitt. Sageli kasutatakse mõistet "noorim bitt" või "madalaim bitt". Nendel on kasulik omadus – nad muutuvad kiiresti, kui kahendarvu väärtus veidikenegi muutub. Näiteks kui liita kahendsüsteemis 310'ele 110 (000000012+000001102) on tulemuseks 410, aga noorimad bitid on täiesti muutunud 0112 -> 1002. See noorimate bittide omadus leiab suurt kasutust pseudojuhuslike arvude genereerimisel. Inglise keeles püütakse vahet teha kahel lühendil: lsb ja LSB. Esimene on least significant bit ja teine Least Significant Byte. Viimasel juhul viidatakse mitmebaidise sõna kõige väiksemat kaalu omavale baidile. Suurima kaaluga bitt
Mikojan-Gurevitš MiG-15

Mikojan-Gurevitš MiG-15 (vene keeles МиГ-15; NATO koodnimi Fagot, kaheistmelise koodnimi Midget) on Nõukogude Liidus ehitatud ja kasutusel olnud reaktiivhävituslennuk. MiG-15 prototüübi esmalend toimus 1947. aastal, 1949. aastal võeti see lennuväes kasutusse. Kokku ehitati üle 12 000 lennuki, millega MiG-15 on maailmas kõige arvukam reaktiivlennuk. MiG-15 oli ehitatud hävituslennukiks – õhuvõitluseks teiste lennukitega. Korea sõja alguses ilmnes, et MiG-15-l oli Koreas ÜRO vägede koosseisus lendavate USA õhujõudude hävituslennukitega võrreldes mitmeid eeliseid lennuomadustes ja tulejõus, sellega tulistati alla nii USA kolbmootoritega pommituslennukeid B-29 kui ka reaktiivhävitajaid F-80 ja F-84. Alles hävituslennukite F-86 Sabre kasutuselevõtmine, mis mõneti ületasid MiG-15 taktikalisi omadusi, suutis ülekaalu Korea õhuruumis ÜRO vägede kasuks kallutada. Hiljem jätkas Nõukogude Liit edukalt oma lennukite tehnilist arendamist, mille käigus töötati välja ka mitu täiuslikumat MiG-15 versiooni. Nõukogude Liit üritas hoolega varjata oma pilootide osalemist Korea sõjas. Selleks kaeti Nõukogude MiG-15-d kas Põhja-Korea või Hiina eraldusmärkidega, ning piloodid kandsid kas Põhja-Korea sõjaväe vormiriietust või tsiviilrõivaid. Raadioside jaoks anti neile paberid kirillitsas kirjutatud koreakeelsete lennundusterminitega. 1950. aastate lõpuks oli MiG-15 juba moraalselt vananenud lennuk ja asendati MiG-17-ga. Lennuki ehitamise käigus kasutati Saksamaa kapituleerumise järel saadud uuringuid, jooniseid ja Saksamaalt Nõukogude Liitu deporteeritud lennundusinsenere. Samuti polnud Nõukogude Liidul sel ajal piisava võimsuse ja töökindlusega reaktiivmootorit, selle tootmiseks kopeeris NSV Liit Suurbritannialt ostetud Rolls-Royce Nene tsentrifugaal-kompressoriga reaktiivmootori. Meeskond: 1 (oli ka kahekohaline õppelennuk MiG-15UTI) Pikkus: 10,11 m Tiivaulatus: 10,08 m Tiiva pindala: 20,60 m² Kõrgus: 3,70 m Tühimass: 3580 kg Suurim stardimass: 6105 kg Mootor: 1× Klimov VK-1 turboreaktiivmootor, 26,5 kN Kiirus: 1031 km/h (5000 m kõrgusel) Lennukaugus: 1200 km, 1975 km tiiva-aluste lisapaakidega Lennulagi: 15 500 m Relvastus: 2 x NR-23 automaatkahurit (23 mm) ja üks automaatkahur NL-37 (37 mm)
Mis on armastusel sellega pistmist

"Mis on armastusel sellega pistmist" (kasutatud ka pealkirja "Tina Turneri lugu") on USA 1993. aasta draamafilm, mis räägib Tina Turneri elust. Filmi aluseks on Tina Turneri ja Kurt Loderi raamat "I, Tina". Tina Turnerit kehastab filmis Angela Bassett ning Ike Turnerit Laurence Fishburne. Nii Bassett kui ka Fishburne kandideerisid oma rolliga Oscarile.
Otto Mueller

Otto Mueller (16. oktoober 1874 – 24. september 1930) oli saksa maalikunstnik, ekspressionist. Otto Mueller kuulus 1910. aastast kunstnike rühmitusse Die Brücke.
Eesti filosoofide loend

See lehekülg loetleb Eesti filosoofe. Loe ka Eesti filosoofia kohta üldiselt. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Leo Anvelt Rem Blum Gustav Carlholm (Carlhielm) - Daniel Cohnitz Michael Dau - Alexander Davies Helen Eenmaa-Dimitrieva - Jaana Eigi - Jüri Eintalu Walter Freymann Aleksandra Gorjatšova - Ene Grauberg - Igor Gräzin Georg Hackenschmidt - Tiiu Hallap - Juhan Hellerma - Eik Hermann - Elof Holstenius - Vladimir Hütt Tõnis Idarand - Urmas Ivask Roomet Jakapi - Jüri Jekimov - Jan Jõemets - Marek Järvik - Gottlob Benjamin Jäsche Laine Kadakas - Aleksander Kaelas - Ülo Kaevats - Triin Kallas - Jaan Kangilaski - Mart Kangur - Jaan Kaplinski - Toomas Karmo - Enn Kasak - Siobhan Kattago - Rainer Kattel - Liisi Keedus - Külli Keerus - Hermann von Keyserling - Eve Kitsik - Rainer Kivi - Mart Kivimäe - Jaan Kivistik - Anne Kokkov - Kristin Kokkov - Alfred Koort - Rudolf Kulpa - Karin Kustassoo - Piret Kuusk - Madis Kõiv - Riin Kõiv - Kaupo Känd - Theodor Künnapas Taavi Laanpere - Oliver Laas - Margo Laasberg - Kristjan Laasik - Peeter Laido - Lilian Langsepp - Petrus Lidenius - Jüri Lipping - Tõnis Loit - Eero Loone - Toomas Lott - Tõnu Luik - Leo Luks - Andres Luure - Indrek Lõbus - Endla Lõhkivi - Kristi Lõuk Airi Liimets Mihhail Makarov - Uku Masing - Iivi Masso - Ülo Matjus - Mauritius - Paul McLaughlin - Indrek Meos - Heidy Meriste - Ave Mets - Janar Mihkelsaar - Margus Mägi - Indrek Männiste - Tanel Mätlik - Bruno Mölder - Peeter Müürsepp juunior Gustav Naan - Eveli Neemre - Leo Näpinen Evald Oldekop - Francesco Orsi - Jēkabs Osis (Jakob Ohse) - Rain Ots - Margus Ott Kalju Paaver - Karel Pajus - Veiko Palge - Andreas Palmroot - Eduard Parhomenko - Andrus Park - Valdar Parve - Aive Pevkur - Eva Piirimäe - Peeter Pints - Oleg Podliševski - Moritz Conrad Posselt - Vivian Puusepp - Märt Põder - Jaan Pärnamäe Konstantin Ramul - Arne Rannikmäe - Rein Raud - Mart Raukas - Jaan Rebane - Indrek Reiland - Merike Reiljan - Mario Rosentau - Rein Ruutsoo Jüri Saar - Daniel Sarcovius - Michael Savonius - Walter Schmied-Kowarzik - Carolus Schulten - Peeter Selg - Viktor Sieben - Kadri Simm - Riin Sirkel - Gabriel Sjöbergh - Inta Soms - Andres Soosaar - Jaanus Sooväli - Henrik Sova - Otto Stein - Leonid Stolovitš - Ludwig Adolf Heinrich Strümpell - Margit Sutrop - Toomas Sutt Edit Talpsepp-Randla - Michael Tamm - Jüri Tammaru - Ilmar Tammelo - Gustav Teichmüller - Tarmo Tirol - Valentin Tomberg – Andrus Tool - Uku Tooming - Kuldar Traks - Ivar Tröner Jakob von Uexküll - Aleksander Uibo - Anto Unt - Uno Uri - Undo Uus Lembit Valt - Vootele Vaska - Raul Veede - Aleksander Veingold - Katrin Velbaum - Margus Vihalem - Rein Vihalemm - Tõnu Viik - Mats Volberg - Marek Volt Filosoofide loend
Filosoofide loendid

Filosoofid on loetletud: Välismaa filosoofide loendis Eesti filosoofide loendis On ka teadusfilosoofide loend
Fritz Bleyl

Fritz Bleyl (õieti Hilmar Friedrich Wilhelm Bleyl; 8. oktoober 1880 Zwickau – 19. august 1966 Bad Iburg) oli saksa maalikunstnik. Fritz Bleyl oli üks neljast Dresdeni Kuningliku Tehnilise Kõrgkooli arhitektuuritudengist, kes asutas 1905. aastal kunstnike rühmituse Die Brücke. Ühingust lahkus ta 1907. aastal.
Kusma (Võru)

Kusma on küla Võru maakonnas Võru vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kärnamäe

Kärnamäe (kohalik hääldus Kärnämäe) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Käätso

Käätso on küla Võru maakonnas Võru vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lapi

Lapi (ka: Põõna) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Põõna karjamõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lompka

Lompka on küla Võru maakonnas Võru vallas. Külas asus Vana-Nursi mõisa keskus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Loosu

Loosu on küla Võru maakonnas Võru vallas. Külas asuvad August Teppo Lõõtsamuuseum ja Väimela mõisa Richterite kalmistu. Seal paiknes Loosu karjamõis. Külas paikneb Loosu järv. Seal asub August Teppo mälestuskivi. 1950. aastate alguses, umbes 1953. aastal, rajati Loosu küla idaservas kulgeva Võru–Põlva maantee Väimela teeristi juurde puhkeala skulptuuriga "Kommunistlik noor linnuga". Skulptuur ei ole säilinud. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. EELIS. Pärandkultuuri objekt: Skulptuur "Kommunistlik noor linnuga"
Meegomäe

Meegomäe (ka: Meegumäe) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Külas asub Lõuna-Eesti Haigla AS, küla lähistel voolab Meegomäe oja. Lahingukooli hoonetes asus Nõukogude ajal ALMAVÜ lahingukool (autokool). Varem tegutses külas Jaani külakool; see koolimaja on arvele võetud ajaloomälestisena. 1977. aastal liideti Meegomäe külaga Hallamäe. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Evar Saar: artikkel "Meegomäe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Meeliku

Meeliku on küla Võru maakonnas Võru vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mõisamäe

Mõisamäe on küla Võru maakonnas Võru vallas. Mõisamäe külas sündis rahvalaulik Helmi Vill. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Meetod (programmeerimine)

Meetod on objektorienteeritud programmeerimises funktsioon, mis on seotud kindla objektiga. Klass Java vikiõpik: Meetodid
Umbsaare

Umbsaare on küla Võru maakonnas Võru vallas. Küla läbib Valga–Koidula raudteelõik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vagula

Vagula on küla Võru maakonnas Võru vallas. Vagula bussipeatus Vagula laudad Vagula järv Vagula raudteepeatus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hintsiko

Hintsiko (ka Hindsiku) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 37 inimest. Kõik olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Kangsti

Kangsti (ka: Kangistõ) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 61 inimest. Kõik olid eestlased. Külas asuvad silmaveeallikad. Küla läbib Võru–Mõniste–Valga maantee. Selle ääres asub endine Sänna postijaam. Küla läänepiir jookseb mööda Mustjõge. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 8.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Linkimine

Linkimine võib tähendada: Hüperlinkimine erinevate veebisaitide vahel. Programmi objektifailide ning teekide linkimist, vaata linkija. Artiklisse sise- ja välislinkide lisamine.
Kuukivi

Kuukivi ehk adulaar on värvuseta läbipaistev mineraal, ortoklassi erim, millele on iseloomulik kuuvalgust meenutav hõbesinine värvus. Ta sai oma nime Šveitsi Alpides Adula ehk Rheinwaldhorni mägedes paikneva leiukoha järgi, kus seda leiti esimest korda. Kuukivi kasutatakse ehtekivina. Kuukivi on Florida osariigi vääriskivi, mida valiti 1970. aastal Kuu pinnale maandumise auks. Kuukivi sobib väidetavalt eriti hästi Kaljukitsele päikesemärgi all sündinutele ja seda on soovitatav kanda armunutel. Võõrsõnade leksikoon Vaadatud 21.10.2023
Mõksi

Mõksi on küla Võru maakonnas Võru vallas. 1977. aastal liideti Mõksi külaga Hinni, Kaabistu, Kuljusmõtsa ja Vaestõlastõ. Mõksi soo Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Evar Saar: artikkel "Mõksi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Navi

Navi on küla Võru maakonnas Võru vallas. Külas asub Navi Silmaläte. Külas on sündinud poliitik Ivari Padar ja teadusfilosoof Enn Kasak ning seal elas lapsepõlves kunstnik Navitrolla, kes võttis küla järgi ka kunstnikunime. 2010. aastate algul leiti Navi külast ligikaudu 4000 aasta vanune kivikirves. Põrmujärv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Mirjam Nutov Võrumaal esitleti mitme aasta eest leitud kivikirvest ERR 20.02.2015
Nooska

Nooska on küla Võru maakonnas Võru vallas. Nooskas asub ka arvatav Talimäe linnuse koht ehk Nooska linnamägi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Väiso

Väiso (ka: Väisu) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Võrusoo

Võrusoo (kohalik hääldus Võrosuu) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Võrumõisa

Võrumõisa (võru keeles Võromõisa) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Külas asuvad Konnametsa ristimännid. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Võlsi

Võlsi on küla Võru maakonnas Võru vallas. Külas on olnud Võlsi karjamõis. Küla põhjapiirile jääb laiarööpmeline Valga–Koidula raudteelõik. Küla piires asub ka Kublitsa järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Verijärve

Verijärve on küla Võru maakonnas Võru vallas. Verijärve maastikukaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vana-Nursi

Vana-Nursi on küla Võru maakonnas Võru vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Palometsa

Palometsa on küla Võru maakonnas Võru vallas. Külas on sündinud omavalitsustegelane ja poliitik Johan Haagivang (1878–1942). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Puiga

Puiga on küla Võru maakonnas Võru vallas. Külas tegutsevad Puiga Põhikool ja Puiga raamatukogu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Roosisaare

Roosisaare on küla Võru maakonnas Võru vallas Vagula järve ja Tamula järve vahel. Külas asuvad arheoloogiamälestisena arvele võetud muistne Tamula asulakoht ja Ala-Vagula I asulakoht. Külas kasvavad kaitsealused Roosisaare tammed. Küla lõunapiiri märgib Valga–Koidula raudteelõik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Räpo

Räpo on küla Võru maakonnas Võru vallas. Külas asub Räpo järv (teise nimega Hotte järv). Seal asub ka Räpo Turismitalu, mis alustas tegevust 1995. aastal. Räpo külast on välja kasvanud metal-bänd Tankist. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tagaküla

Tagaküla (kohalikus kõnepruugis Tagakülä) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Külas asuvad Tagaküla Tiigi talu ristimännid. Tagakülas asub Kungla rahvamaja. Kiimariigi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Raiste

Raiste on küla Võru maakonnas Võru vallas. 1977. aastal liideti Raistega Haigri ja Kanariku küla. 2021. aastast on Kanariku taas eraldi küla. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.12.2021. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 1.12.2021. Raiste. Eesti kohanimeraamat, vaadatud 8.01.2022.
Tootsi (Võru)

Tootsi (kohalik hääldus Toodsi) on küla Võru maakonnas Võru vallas, endises Rõuge kihelkonnas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sika (Võru)

Sika on küla Võru maakonnas Võru vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Raudsepa (Võru)

Raudsepa (kohalik hääldus Raudsepä) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaubafetišism

Kaubafetišism on Karl Marxi kirjeldatud nähtus, kus kapitalistlikus turumajanduses paistavad kaubatootjatevahelised ühiskondlikud suhted kaupade eneste vaheliste suhetena. Karl Marx kirjutas kaubafetišismist oma raamatus "Kapital" aastal 1867. Marxi "Kapitali" järgi tuleneb kaupade maailma fetišistlik iseloom kaupu tootva töö isesugusest ühiskondlikust iseloomust. Kauba müstiline iseloom ei tulene tema tarbimisväärtusest, vaid tootjatevahelised suhted, milles avalduvad nende töö ühiskondlikud määrangud, omandavad tööproduktide ühiskondliku suhte vormi. Marx räägib, et produktide vahetajaid huvitab praktikas kõigepealt küsimus, kui palju võõraid produkte nad oma produkti eest saavad, s.o missuguses proportsioonis produkte vahetatakse. Niipea kui need proportsioonid on saavutanud teatava tavapärase stabiilsuse, näivad nad tulenevat tööproduktide loomusest, nii et näiteks üks tonn rauda ja kaks untsi kulda on täpselt niisamuti üheväärsed, kui nael kulda ja nael rauda on üheraskused, – hoolimata oma füüsikaliste ja keemiliste omaduste erinevusest. Tegelikult fikseerub tööproduktide väärtusiseloom (hind) alles nende realiseerumisel väärtuse suurustena. Väärtuse suurused muutuvad vahetpidamata, olenematult vahetajate tahtest, ettenägemisest ja tegevusest. Vahetajate silmis omandab nende eneste ühiskondlik liikumine asjade liikumise vormi, mille kontrolli all nad on, selle asemel et seda ise kontrollida. Ühiskondliku elu protsessi, ehk materiaalse tootmisprotsessi vorm vabaneb oma müstilisest uduloorist alles siis, kui ta hakkab alluma inimeste teadlikule plaanipärasele ja kontrollile kui inimeste vaba ühiskondliku liidu produkt. Selleks aga on vaja teatavat ühiskonna materiaalset alust ehk rida teatavaid materiaalseid olemasolu tingimusi, mis omakorda on pika ja piinarikka arenemisprotsessi loomulikult kujunenud produkt.