laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sinihallitusjuust

Sinihallitusjuust on juust, millele on valmistamise käigus lisatud Penicillium'i hallituse kultuure. Valminud juust on sinise hallituse tõttu värvunud kas täpiliselt või triibuliselt. Sel on omapärane lõhn, mis tuleneb kas hallitusest endast või selleks spetsiaalselt kultiveeritud bakteritest. Sinihallitusjuust on üldiselt pikantse ja soolase maitsega ning suure rasvasisaldusega. Vananedes muutub sinine hallitus rohekaks ja selle maitse intensiivistub. Juustu tugev lõhn on tingitud nii hallitusest kui ka juustul kasvavatest bakteriliikidest, näiteks Brevibacterium linens'ist, mis põhjustab ka mitmeid inimkeha lõhnu. Kuigi sinihallitusjuust sisaldab hallitusseeni, pole see inimesele mürgine ega kahjulik, kuna need hallitusseened kasvavad keskkonnas, kus happesuse, soolsuse, niiskuse, tiheduse, temperatuuri ja hapnikuvoolu vahekord ei lase toksiinidel tekkida. Sinihallitusjuustu peetakse koguni tervistavaks: hallitusseened Penicillium roqueforti ja Penicillium glaucum on antibakteriaalsete omadustega ning turgutavad seedimist ja immuunsüsteemi. Teadaolevalt avastati sinihallitusjuust juhuslikult. Legendi järgi unustanud üks karjane 7. sajandil Prantsusmaal Roqueforti külas kaunist tütarlast nähes oma singi- ja juustuvõileiva ühte koopasse. Kui ta kuude pärast koopasse tagasi läks, oli juust kaetud hallitusega, nimelt Penicillium roqueforti'ga, mis selles koopas kasvas. Koobas oli niiske ja sealne temperatuur selle hallitusseene arenguks soodne. Nii sündinudki esimene sinihallitusjuust Roquefort. Tuntuimad sinihallitusjuustud on Roquefort, Bresse Bleu, Stilton, Gorgonzola. Kääritamiseks lisatakse piimale starterkultuurid (juuretis), mis muundavad piimasuhkru ehk laktoosi piimhappeks, mis omakorda muudab piima vedelast tahkeks. Kalgendamise faasis lisatakse laap, mis tagab piima parema tahkumise. Juustust lõigatakse paksud vaarud, mis soodustab vadaku eraldumist kalgendist. Juustule lisatakse soola, parandamaks selle maitseomadusi ning säilivust. Juustule antakse kuju eri raskusega presside all, mille käigus eemaldub juustust veelgi vedelikku. Hallitusseened Penicillium roqueforti ja Penicillium glaucum süstitakse ehk nõelutakse juustukerasse. Tänu sellele pääseb juustu sisse ka hapnik, mis soodustab hallituse arengut. Sinihallitusjuust pannakse seisma ühtlase temperatuuriga keskkonda, näiteks keldrisse või koopasse, mis tagab valmiva juustu parima maitse ja tekstuuri. Sulatatud juust Kodujuust "Sinihallitusjuust". 2019. Vaadatud 9. aprillil 2019. "#NotAllMolds: Why is it safe to eat Bleu Cheese?". Vaadatud 9. aprillil 2019. "Blue mold cheese". Vaadatud 9. aprillil 2019. Blue mold cheese Why is it safe? Blue cheese nutrients
Kiviõli linnapea

Kiviõli linnapea on Kiviõli linnavalitsuse juht. 1993–2005 Tiit Kuusmik 2007–2011 Dmitri Dmitrijev 2011 Aleksandr Apolinsky 2011–2015 Dmitri Dmitrijev 2015. aastast Nikolai Vojeikin ""Apolinskyst sai Kiviõli linnapea" Põhjarannik,19.2.2011". Originaali arhiivikoopia seisuga 13.09.2016. Vaadatud 9.04.2019.
Kohtla-Järve linnapea

Kohtla-Järve linnapea on Kohtla-Järve linna ja linnavalitsuse juht. "Kohtla-Järve Linna Töörahva Saadikute Nõukogu (esimese koosseisu) esimene istungjärk". Kaevur. 5. veebruar 1948. Lk 1. "Kõrge autasu". Kaevur. 22. august 1950. Lk 2. "Nikolai Vassili p. MAKAROV". Leninlik Lipp. 27. detsember 1974. Lk 4. "A. TSÕGANOVA". Leninlik Lipp. 24. november 1979. Lk 4. "Nikolai DUDKIN". Leninlik Lipp. 22. veebruar 1980. Lk 2. "Jevgeni FILATOV". Leninlik Lipp. 20. veebruar 1980. Lk 1. "EESTI NSV ÜLEMNÕUKOGU SAADIKUKANDIDAAT VIIVIKONNA VALIMISRINGKONNAS NR. 103 R. ŠEREMETA". Leninlik Lipp. 14. veebruar 1985. Lk 1. "Tootmiskoondise «Eesti Põlevkivi» parteikomitee sekretär Gennadi SMIRNOV". Leninlik Lipp. 25. september 1986. Lk 1. "GEORGI KONOV Eesti NSV Riikliku Ehituskomitee esimehe esimene asetäitja — Eesti NSV minister". Rahva Hääl. 11. juuni 1987. Lk 1. "LINNA TÄITEVKOMITEE ESIMEES Valeri LOIDAP". Leninlik Lipp. 3. juuli 1987. Lk 1. Kokk, Monika (19. jaanuar 1990). "KA LINNAPEAKS TKÜN-i ESINDAJA". Rahva Hääl. Lk 2. Kokk, Monika (2. veebruar 1990). "TAGASILÜKATU ASEMELE UUS LINNAPEA". Rahva Hääl. Lk 2. Erik Gamzejev (29.08.2017). "Suri Eesti taasiseseisvumise poolt hääletanud endine koolijuht Helgi Viirelaid". Põhjarannik. "Suri Kohtla-Järve endine linnapea Jüri Kollo". Põhjarannik. 17.06.2022. ERIK GAMZEJEV (15.11.2002). "Kohtu all olev Valeri Korb valiti Kohtla-Järve linnapeaks". Põhjarannik. "Hants Hint kukutati Kohtla-Järve linnapea kohalt". Põhjarannik. 25. september 2003. Tooman, Artur (8. september 2016). "Kohtla-Järve volikogu vabastas Solovjovi linnapea ametist". ERR. "Kohtla-Järve linnapeaks valiti Toomas Nael". ERR. 22. november 2021. Erik Gamzejev (29.10.2022). "Kohtla-Järve linnavõimu kukutajad asuvad kokku panema uut võimuliitu". Põhjarannik. "Kohtla-Järve linnapeaks sai Virve Linder". ERR. 28.11.2022. "Võimupööre Kohtla-Järvel: uueks linnapeaks valis volikogu Henri Kaselo". ERR. 28. november 2023.
Vinni

Vinni on alevik Lääne-Viru maakonnas, Vinni vallas. Vinni alevikus (aadressil Sõpruse 1) asus aastatel 1990–1995 Vinni vallamaja. Vinni Vallavalitsuse naaberalevikku Pajustisse (Tartu mnt 2) kolimise järel anti vabanenud ruumid Vinni-Pajusti raamatukogu kasutusse. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli alevikus 1054 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli seal 927 elanikku. Neist 806 (86,9%) olid eestlased. 1708. aastal toimus Vinni lahing, mis oli viimane Eesti pinnal võideldud välilahing Põhjasõja ajal. 1940. aastal asutati Vinni sovhoos mis tegutses Vinni mõisa hoonetes 1941. aastani, mil tegevus ajutiselt katkes. Sovhoosi tegevus algas uuesti 1945. aastal ja katkes lõplikult 1990. aastal. Vinnis tegutseb aadressil Tammiku 9  Vinni-Pajusti Gümnaasium. Alevikus asub ka Vinni Lasteaed "Tõruke". Samuti tegutseb Vinnis aadressil Sõpruse 16 Vinni Spordikompleks. Vinnis asub discgolfi park mis osaliselt läbib Pajustit. Vinni alevikku eraldab naaberalevikust Pajustist Vinni-Pajusti tammik. Vinni-Pajusti tammik on Eesti vanim ja ka pindalalt suurim tammik. Vinni-Pajusti maastikukaitsealal kulgevad tammiku käimis-, jooksu- ja suusarajad. Vinni tammiku kaitseala Vinni-Pajusti staadion Vinni mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Hanno Ojalo, Mati Õun (2012). 101 Eesti lahingut. Lk 64. "Vinni Sovhoostehnikum". Vaadatud 08.05.2024. "Eesti entsüklopeedia- Vinni tammiku kaitseala". Vaadatud 08.05.2024. "Vinni-Pajusti gümnaasiumi koduleht". Vaadatud 08.05.2024. "Vinni mõis/sovhoos". Vaadatud 08.05.2024.
Jägerbomb

Jägerbomb on segatud alkohoolne jook, kus kallatakse üks pits Jägermeisterit ühte klaasi Red Bulli ja juuakse korraga ära. Saksakeelsetes riikides nimetatakse jägerbomb'i "Flying Hirschiks". Kanada ülikoolis aastatel 1981–2016 tehti 13 uuringut, kus leiti, et tarbides koos alkoholi ja energiajooki, suureneb oluliselt risk kukkuda, sattuda õnnetusse või kaklusse. Tarbides energiajooki võib tarbija saada kofeiinilaksu, mis tekitab uneprobleeme, südametöö liigse kiirenemise, ebameeldiva ärevustunde ja kõrge vererõhu. On andmeid, et tarbijad on pärast jägerbombi joomist saanud südamerabanduse. "Kuidas valmistada Jager Bomb'i retsept". Originaali arhiivikoopia seisuga 5.08.2020. Vaadatud 09.04.2019 23:39. "cocktailscout retsept "TurboJäger"". Originaali arhiivikoopia seisuga 14.05.2021. Vaadatud 09.04.2019 23:42. "õhtulehe artikkel "PADUÄRKVEL-PURUPURJUS: loe, miks alkoholi energiajoogiga segada ei tohiks"". Originaali arhiivikoopia seisuga 8.08.2018. Vaadatud 09.04.2019 23:55. "the sun artikkel "Teen girl's three cardiac arrests after ten-Jagerbomb bender"". Vaadatud 09.04.2019 23:57. "dailymail artikkel "'I only had FOUR shots!' Jagerbomb teen had THREE heart attacks after drinking Jagermeister mixed with energy drink"". Vaadatud 09.04.2019 23:58.
Maovähk

Maovähk on vähk, mis areneb mao limaskestast. Maovähk on esinemissageduselt maailmas viies peamine vähiliik ja kolmas peamine vähktõve põhjus, mis moodustab 7% vähijuhtudest ja 9% surmajuhtumitest. 2012. aastal diagnoositi see 950 000 inimesel ja põhjustas 723 000 surmajuhtu.[viide?] Enne 1930. aastat oli maovähk enamikus riikides, sealhulgas enamikus arenenud lääneriikides, kõigi vähiliikide seas kõige levinum surma põhjus. Pärast seda on surmajuhtude hulk paljudes maailma piirkondades hakanud vähenema. Arvatakse, et see on tingitud vähem soolaste ja marineeritud toidu söömisest, mis on tingitud külmutusest kui toidu värskena hoidmise meetodist. Maovähki esineb kõige sagedamini Ida-Aasias ja Ida-Euroopas. Maovähk on esinemissageduselt ja surma põhjusena Eestis meestel 2.‒3. kohal. Sagedamini esineb maovähki 50. ja 70. eluaasta vahel, kuid järjest enam haigestuvad ka nooremas eas inimesed. Eesti Vähiregistri andmetel diagnoositi 2007. aastal Eestis umbes 400 esmast maovähijuhtu ja suri maovähi tõttu umbes 300 inimest. Varased sümptomid võivad olla kõrvetised, kõhuvalu, iiveldus ja isutus. Hiljem võivad lisanduda näiteks kehakaalu langus, naha ja silmavalgete kollasus, oksendamine, neelamisraskused ja veri väljaheites. Vähk võib levida maost teistesse elunditesse, eriti maksa, kopsudesse, luudesse, kõhu- ja lümfisõlmedesse. Maovähki võivad tekitada paljud tegurid. See esineb meeste seas kaks korda sagedamini kui naiste seas. Östrogeen võib kaitsta naisi selle vähivormi tekkimise eest. Helicobacter pylori infektsioon on oluline riskitegur 65–80% mao vähktõve puhul, kuid ainult 2% inimestest, kellel on Helicobacter'i infektsioon, tekib maovähk. Ka AIDS on seotud suurenenud riskiga. Suitsetamine suurendab maovähi tekke riski märkimisväärselt, alates 40% suurenenud riskist kergemate suitsetajate puhul kuni 82% suurenemiseni raskete suitsetajate puhul. Suitsetamisest tingitud maovähk tekib peamiselt mao ülemises osas söögitoru lähedal. Mõned uuringud näitavad ka alkoholi tarbimisest suurenenud riski. Umbes 10 protsendil maovähijuhtudest on tegu päriliku haigusega ning 1–3 protsendil juhtudest põhjustatud vanematelt päritud geneetilistest sündroomidest, nagu pärilik difuusne maovähk. Stomach (Gastric) Cancer—Patient Version National Cancer Institute Hochhauser, Jeffrey Tobias, Daniel (2010). Cancer and its management (6th ed.). Chichester, West Sussex, UK: Wiley-Blackwell. p. 259. ISBN 9781444306378. Gastric Cancer: Epidemiologic Aspects Helicobacter. 18 (Suppl 1): 34–8. World Cancer Report 2014. World Health Organization. 2014. Chapter 5.4. ISBN 978-9283204299 MAOVÄHK (Carcinoma ventriculi) Regionaalhaigla Gastric Cancer Treatment (PDQ®)–Patient Version National Cancer Institute Role of Bacteria in Oncogenesis Maovähk Tartu Ülikooli Kliinikum
Kanat Islam

Kanat Islam (kasahhi keele slaavi kirjas Қанат Ислам; araabia kirjas قانات يسلام; hiina keeles 哈那提·斯拉木 Hanati Silamu; sündinud 13. septembril 1984 Altays Altay ringkonnas Ili Kasahhi autonoomses ringkonnas Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas) on Hiina Rahvavabariigi ja Kasahstani endine poksija, rahvuselt kasahh. Ta oli aastatel 2003 ja 2005 II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) Hiina Rahvavabariigi meister. Ïsläm osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) pronksmedali 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Carlos Banteux'le (Kuuba) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005), kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Neil Perkinsile (Inglismaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 14. maailmameistrivõistlustel (Chicago, 2007) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Manon Boonjumnongile (Tai) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta võttis 2011. aastal Kasahstani kodakondsuse. Ta elab alaliselt Ameerika Ühendriikides. Ta poksis septembrist 2012 kuni septembrini 2017 elukutselisena. Ta pidas kokku 25 kohtumist ning võitis need kõik (neist 20 nokaudiga). Ta on olnud elukutseliste seas erinevate kaalukategooriate ja organisatsioonide maailmameister. Hiina Rahvavabariigi meistrivõistlused poksis 2005. Tulemused inglise keeles 28. suveolümpiamängude poksivõistlus. Ateena 2004. Tulemused inglise keeles 29. suveolümpiamängude poksivõistlus. Peking 2008. Tulemused inglise keeles 13. maailmameistrivõistlused poksis. Mianyang 2005. Tulemused inglise keeles 14. maailmameistrivõistlused poksis. Chicago 2007. Tulemused inglise keeles Kanat Islam veebisaidil Olympedia (inglise) Kanat Islam lehel BoxRec (inglise keeles)
Texase A&M Ülikool

Texase A&M Ülikool on avalik-õiguslik ülikool USA-s Texase osariigis College Stationis. Ülikool on asutatud 1871. aastal. Texase A&M Ülikooli sihtkapital kuulub USA-s kümne suurima hulka. 2021. aasta sügise seisuga õppis Texase A&M Ülikoolis 72 982 üliõpilast. See on suurima üliõpilaste arvuga ülikool Texase osariigis ja USA-s suuruselt teine. Ülikoolil on oma traditsioonid ja spordiüritused, millest üliõpilased saavad osa võtta. Koolil on ühendus 254 riigiga, tehes koostööd sarnaste ülikoolidega üle maailma. Texase A&M Ülikool oli Texases osariigis esimene avalik ülikool, kus sai omandada kõrgharidust. Kool avati 4. oktoobril 1876 nime all Agricultural and Mechanical College of Texas. Ülikooli algusaastatel õpetati seal põllumajanduse asemel keeli, kirjandust ja matemaatikat. Pärast nelja aastat õppimist, said üliõpilased endale kraadi tsiviil ja mehaanika inseneerias, keeltes ja kirjanduses. Rektor James Earl Rudderi juhtimisel said aastal 1960 koolis õppima hakata ka naised ja mustanahalised. 1963. aastal vahetati ülikooli nimi praeguse vastu. Ülikooli nimevahetuse eesmärk oli kajastada kooli suurenevat tähtsust riigi, rahva ja maailma õpetamis-, teaduse- ja avalikus teenistuses. Ülikool kuulub 62 sellise kooli sekka, mis saab riigilt föderaalset maa-, mere- ja kosmosetoetust. Ülikooli on lõpetanud üle 450 000 üliõpilase, tuntumad neist on näiteks Boliivia president aastatel 2001–2002 Jorge Quiroga või Panama president aastatel 2004–2009 Martín Torrijos. Seitsmele üliõpilasele on antud USA aumedal (inglise keeles Medal of Honor) teises maailmasõjas sõdimise eest. Ülikooli põhilinnak on USA suurim (21 ruutkilomeetrit) ja selles asub George Bushi presidendiraamatukogu. Ülikoolilinnak asub raudtee ääres, millest idas on põhilinnak, kus õpitakse inseneeriat, arhitektuuri, geoloodusteadusi, loodusteadusi, kirjandust ja vabameelset kunsti. Põhilinnakus asuvad ka ühiselamud, sööklad ja tugiteenuste maja. Raudteest läänes asub läänelinnak, kus on staadionid ja spordiväljakud, äri-, poliitilise teaduse ja majanduskool ning George Bushi presidendiraamatukogu. Viiendik ülikoolis õppivatest üliõpilastest elab põhilinnakus. Texase A&M Ülikoolil on üle tuhande üliõpilasorganisatsiooni. Ülikoolil on 17 teadusasutust ja 10 kolledžit ning teaduskraadi on võimalik saada 150 õppekavas. Texase A&M Ülikoolil on 11 teaduskonda: College of Agriculture & Life Sciences College of Architecture Mays Business School College of Education & Human Development College of Engineering College of Geosciences College of Liberal Arts School of Public Health College of Science College of Veterinary Medicine & Biomedical Sciences Texas A&M Galveston Ülikooli veebiarhiiv, 7. mai 2019. Ülikooli koduleht, 7. mai 2019. Ülikooli ajalugu, 7. mai 2019. Ülikooli ajalugu, 7. mai 2019. Ülikooli vilistlased, 7. mai 2019. Ülikooli plaan , 7. mai 2019. Ülikooli teaduskonnad, 7. mai 2019. Ametlik koduleht
Johannes Floehr

Johannes Zeno Floehr (sündinud 2. oktoobril 1991 Saksamaal Willichis) on saksa luuletaja ja proosakirjanik, kes tegeleb peamiselt luuleprõmmiga. Johannes Floehr veetis lapsepõlve Willichis, kuni pere 2000. aastal Krefeldi kolis. Ta õppis Krefeldis Cracau linnaosas Moltkeplatzi gümnaasiumis (Gymnasium am Moltkeplatz). 2010. aastal hakkas ta enda kirjutatud tekste avalikult ette lugema. "Versammelte Werke der Klientelliteratur", 2011 "Buch", 2018 "Dialoge", 2019 Johannes Floehri looming on ilmunud saksa keeles, kuid selles esineb viiteid Eestile, näiteks mainib ta oma raamatus "Buch" väljamõeldud eesti muusikali "Juust õlu vanaema". Johannes Floehr on lugenud oma tekste üle terve Saksamaa ning samuti Austrias, Madalmaades, Belgias ja Šveitsis. Johannes Floehr on esinenud mitu korda ka Tallinnas: 2016. aasta detsembris Tallinna sadamas Kochi aitades ja Kadrioru saksa gümnaasiumis. 2018. aasta jaanuaris Saksamaa Liitvabariigi suursaadiku residentsis Toompeal ja Kadrioru saksa gümnaasiumis. 2019. aasta mais baaris Sessel Tallinna vanalinnas.[2] 2012 – Alamsaksi/Bremeni ase-U20-meister luuleprõmmis. 2014 – Heinrich Heine Instituudi noorsookirjanduse auhind teksti "Wie im Puppenhaus" (eesti k. "Nagu nukumajas") eest. 2014 – Friedrichstadti meister Pitcher Poetry Slamist Düsseldorfis. 2016 – WestStadtStory aastavõitja Weststadthalles Essenis. 2016 – 3. koht Nordrhein-Westfaleni luuleprõmmi meistrivõistlustel Bochumi Schauspielhausis. 2017 – Düsseldorfi linnameister luulevõistlusel zakk´is (Zentrum für Aktion, Kultur und Kommunikation). 2019 – nomineeritud Krefelder Krähe ("Krefeldi vares") kabareeauhinnale. Tema isa Ralf Floehr (1954–2007) oli kirjastuse La fleur asutaja ning advokaadibüroo Floehr, Hermes und Partner asutajaliige. Tema vanaisa Hans-Otto Floehr (sünd. 1933) on elektrikufirma Elektro-Floehr asutaja. Ta on suur jalgpalliarmastaja ning jalgpalliklubi KFC Uerdingen 05 fänn. Ta oskab pisut eesti keelt. "Johannes Floehr - Termine". "poesieschlacht.de". "Johannes Floehr ist für die Krefelder Krähe nominiert". Johannes Floehri koduleht Johannes Floehri Youtube'i kanal
Kodusoomukas

Kodusoomukas (Thermobia domestica) on väike harjashännaliste seltsi kuuluv putukas, kellel on majasoomukaga sarnased elukombed. Eestis leitud ühel korral, 2005. aastal. Kodusoomukas on 12 mm pikkune, majasoomukast veidi kogukam, värvuselt pruunikashall, tiivutu ja pikkade tundlatega putukas. Tagakeha tipul paikneb kolm pikka ja kaks lühikest jätket. Emane kodusoomukas on isasest suurem. Kodusoomukas on pärit Lähis-Idast, Kesk-Aasiast ja Egiptuse idaosast. Tänapäeval on kodusoomukas olemas kõigil mandritel välja arvatud Antarktikas. Kodusoomukas elab niisketes ja rohkeid varjevõimalusi pakkuvates elupaikades. Kodusoomukas vajab veidi kuivemat, kuid siiski niisket ja soojemat elupaika, sellepärast pole ta nii laialdaselt levinud. Eestisse on kodusoomukas ilmselt sattunud koos kasutatud riietega. Emane soomukas muneb elu jooksul kuni sada muna, korraga üks kuni kolm. Vast munetud munad on pehmed ja valkjad. Olenevalt temperatuurist kooruvad munadest vastsed 3–6 nädala jooksul. Järglaste kasvukiirus sõltub keskkonna temperatuurist. Ideaalsetes oludes saab munast koorunud vastsest täiskasvanud soomukas 43 päevaga, kuid mõnel juhul kulub selleks isegi kuni kolm aastat. Kodusoomukas kestub elu jooksul keskmiselt 50 ja isegi rohkem korda, jättes elupaika kuivanud vastsekestad, mis määrivad riideid. Põrandal puruks hõõrutud kestatükid võivad sissehingamisel tekitada ka allergiat. Kodusoomukad elavad kuni 3,5 aastat. Kodusoomukad on vilkad ning väldivad valgust. Päeval peituvad nad pragudesse ja õõnsustesse, kust ilmuvad välja hämaruses. Kodusoomukad liiguvad võimalikult varjatult ning kiiresti, aeg-ajalt peatudes ja otsekui arutledes, millises suunas edasi liikuda. Valmikud ja vastsed söövad mitmesugust orgaanikat, proteiini- ja valgurikast toitu: paberit, fotosid, karusnahka, orgaanilist mustust ning ka suhkrut. Soomukad võivad nälgida mitu kuud kuni aasta Kodusoomukad munevad ka jahedas, 15–19-kraadise temperatuuri juures, ja paljunevad väga kiiresti niisketes oludes. Soojas ja normaalse niiskusega korterites need kahjurid ei elutse. Kahjustavad riideid, kuivtoitu. Kodusoomukaid peetakse kahjuriteks, kuid nende tekitatud kahju on tavaliselt väike. Ta on põhiliselt vaid köögi, raamatukogu ja kaubanduspindade pisikahjur. Peale allergilise reaktsiooni võimaluse kodusoomukas inimestele otseselt muid terviseprobleeme ei põhjusta. majasoomukas paberisoomukas Airika Harrik 2021. Eesti arhiive ähvardab paberimaias invasiivne soomukas. Novaator. "[2]". http://www.eestiloodus.ee/artikkel1950_1938.html. Vaadatud 30.05.2019. {{netiviide}}: välislink kohas |Väljaanne= (juhend) "[1]". https://www.rentokil.ee/kahjuriteatmike-koduleht/putukad-ja-amblikud/putukad-pragudes/kodusoomuka-lehekulg/index.html. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.06.2015. Vaadatud 30.05.2019. {{netiviide}}: välislink kohas |Väljaanne= (juhend) Kodusoomukas andmebaasis eElurikkus
Stress (kaardimäng)

Stress on kaardimäng. Seda mängitakse tavaliselt kahekesi. Enamasti kasutatakse 52 kaardist koosnevat kaardipakki (ilma jokriteta), kuid mängimiseks võib kasutada ka "UNO" kaarte, kust on eemaldatud kõik jõukaardid, ainult numbrid jäävad alles. Mängus võib mängija kaarte välja käia igal ajal. Mängus loeb kiire mõtlemine ja kiirus. Mängu eesmärgiks on esimesena oma kaartidest lahti saada. Mõlemale mängijale jagatakse kätte 26 kaarti, kaardiseljad ülal. Mängijad asetavad oma pakist 4 kaarti otse enda ette, kaardi esikülg ülespoole. Kui lauale asetatud neljast kaardist on mõni kaart sama numbriga, siis tuleb need üksteise otsa laduda ja enda pakist uus kaart asetada, kuni on 4 erinevat numbrit/virna. Mõlemad mängijad asetavad korraga oma pakist ühe kaardi kõrvuti laua keskele. Algab mäng. Mängijad hakkavad laua keskel olevale kahele kaardile peale laduma kaarte, mis on nendest kaartidest üks number väiksem, suurem või sama. Näiteks: laua keskel on üks kaart seitse, selle kaardi peale saab ainult panna kuut või viit. Ladumiseks võib kasutada ainult kaarte, mis on enda ees olevas neljas virnas. Mängu pandud kaardid tuleb asendada uutega, et omaenda ees oleks pidevalt neli numbrit/virna. Kui kaks kõrvuti kaarti laua keskel on sama numbriga, tuleb panna esimesena enda kaks kätt kaartide peale ja öelda “stress”. Teine mängija peab see-eest kõik laua keskel olnud kaardid üles korjama ja enda paki alla panema. Mängu jätkamiseks tuleb mõlemal mängijal oma kaardipakid segada ja pakist üks kaart ühel samal ajal laua keskele asetada. Mäng jätkub samal viisil edasi ja võidab mängija, kellel pole enam ühtegi kaarti käes. Kui kummalgil mängijal ei ole enam kaarte, mida asetada laua keskel olevale kahele kaardile, tuleb asetada suvaline kaart enda pakist oma ees olevale ühele kaartide virnale, kuni ühel mängijal on võimalus mängida. Kui mõlemal mängijal on kaardid omaenda ees laual, aga käes pole ühtegi, siis peavad mõlemad võtma omaenda ees olevatest virnadest ühe virna ja kasutama seda oma pakina. "Wikihow". "Youtube".
Pulanna

Pulanna on Poola looduskosmeetika sari, mis töötati välja 1990. aastatel. Pulanna kosmeetikasarja kuulub 12 kosmeetikumide alamsarja (Pulanna Belamcanda, Pulanna Bio-Gold, Pulanna Phytosilver, Pulanna Silk Peptide jne). Kosmeetikasarja lõid professorid Shu Xiao Xian Hiinast ja Glinka Poolast. Teadlastel olid pikad kogemused kosmeetikateaduse vallas ning nad tundsid Idamaade säilinud meditsiini saladusi. Nad segasid kokku kordumatuid komponente (biokuld, biohõbe, pärlid, nefriit ning ka idamaiseid ravimtaimi), et saada eksklusiivsete koostisosadega õlid, palsamid ja kreemid. Tänu valitud tehnoloogiatele säilib looduslike koostisosade toime kogu kosmeetikumi kõlblikkusaja jooksul. Idamaade meditsiini saladuste oskuslik põimimine Euroopa kosmeetikateaduste uuendustega tagab kosmeetikasarja eripära. Naturaalne tooraine on kõrge kvaliteediga ning läbib hoolika kontrolli ja valiku. Kogu kosmeetikasari on allergiaohutu. Pulanna kosmeetikumide looduslikkuse tagab Saksamaa assotsiatsiooni BDIH sertifikaat. Pulanna toodete kirjeldused eestikeelsel veebilehel