laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Laskesuusatamine 2018. aasta taliolümpiamängudel

Laskesuusatamine 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis toimus 10.–23. veebruarini. Võistlused peeti Alpensia laskesuusatamiskeskuses. Kokku võisteldi 11 distsipliinis (5 mehed, 5 naised, 1 segavõistlus). Olümpiamängudel osales 219 laskesuusatajat 28 riigist Eestit esindas laskesuusatamises kuus sportlast: meestest Roland Lessing, Rene Zahkna, Kalev Ermits, Kauri Kõiv ja Johan Talihärm, naistest pääses ainsana olümpiamängudele Johanna Talihärm. Kuid Johan Talihärm OM-il ei startinud. Kõik ajad on (UTC+9). Kuupäev: 11. veebruar Osavõtjaid: 87 Olümpiavõitja 2014: Ole Einar Bjørndalen,  Norra Ametlikud tulemused Kuupäev: 12. veebruar Osavõtjaid: 60 Olümpiavõitja 2014: Martin Fourcade,  Prantsusmaa Ametlikud tulemused Kuupäev: 15. veebruar Osavõtjaid: 86 Olümpiavõitja 2014: Martin Fourcade,  Prantsusmaa Ametlikud tulemused Kuupäev: 18. veebruar Osavõtjaid: 30 Olümpiavõitja 2014: Emil Hegle Svendsen,  Norra Ametlikud tulemused Kuupäev: 23. veebruar Osavõtjaid: 18 võistkonda Olümpiavõitja 2014:  Venemaa Aleksei Volkov Jevgeni Ustjugov Dmitri Malõško Anton Šipulin Ametlikud tulemused Kuupäev: 10. veebruar Osavõtjaid: 87 Olümpiavõitja 2014: Anastassija Kuzmina,  Slovakkia Ametlikud tulemused Kuupäev: 12. veebruar Osavõtjaid: 58 Olümpiavõitja 2014: Darja Domratševa,  Valgevene Ametlikud tulemused Kuupäev: 15. veebruar. Algselt 14. veebruaril toimuma pidanud võistlus lükati tugeva tuule tõttu järgmisele päevale. Osavõtjaid: 87 Olümpiavõitja 2014: Darja Domratševa,  Valgevene Ametlikud tulemused Kuupäev: 17. veebruar Osavõtjaid: 30 Olümpiavõitja 2014: Darja Domratševa,  Valgevene Ametlikud tulemused Kuupäev: 22. veebruar Osavõtjaid: 18 võistkonda Olümpiavõitja 2014:  Ukraina Vita Semerenko Julija Džõma Valj Semerenko Olena Pidrušna Ametlikud tulemused Kuupäev: 20. veebruar Osavõtjaid: 20 võistkonda Olümpiavõitja 2014:  Norra Tora Berger Tiril Eckhoff Ole Einar Bjørndalen Emil Hegle Svendsen Ametlikud tulemused Laskesuusatamises jagatud medalid riigiti.
Cavalese

Cavalese (saksa: Gaßlöss) on 4004 elanikuga vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, suusakuurort ja Val di Fiemme peamine keskus. See on Magnifica Comunità di Fiemme (Suurepärane Fiemme Ühendus) osa ja on koos Predazzoga oru haldus-, kultuuri- ja ajalooline keskus. Linn on tuntud turismisihtkoht, talviti murdmaa- ja mäesuusatajatele ning suviti huvireisijatele. Linna piirkonnas toimus 1998. aastal köisraudtee katastroof, kui USA lennuk lõhkus treeninglennul linna lähedalasuva Cermise mäega ühendava köisraudtee, tappes 20 inimest. Cavalese juured lähevad tagasi pronksiaega, kui tekkis väike asula. Püsiv küla tekkis 12. sajandil, kui loodi veskid, saeveskid ja sepapajad vase tootmiseks piki Gambise jõge. Sel ajal valitses Val di Fiemmet Trento vürstlik piiskop, mis andis kohalikule kogukonnale laialdase autonoomia (siit nimetus Magnifica Comunità di Fiemme). 16. ja 17. sajandil sai Cavalesest piirkonna piiskoppide ja aristokraatide puhkusekeskus, kes aitasid oluliselt kaasa küla arengule. Piiskopipalee sai 19. sajandil lõpuks Suurepärane Ühenduse elupaigaks. 1900. aastatel ja eriti aastatel pärast Teise maailmasõja lõppu tegi linn tänu ehitustööstuse, käsitöö ja turismi arengule läbi muljetavaldava kasvu, loodi arvukalt hotelle ja paremini läbitavaid teid. Köisraudteel Cavalesest lähedalasuvale Cermise mäele toimus kaks suurt köisraudtee õnnetust, üks aastal 1976 ja teine aastal 1998. Mõlemal juhul langes Cermiselt laskuv vagun maapinnale. Cavalese on pidevas demograafilises arengus: 2801 asukast aastal 1921 ületas see hiljuti 4000 asuka künnise. Silmapaistva rolli majandustegevuses on hõivanud turismisektor, kus on mitmeid hotelle, restorane, suusakuurorte. Olulise tähtsusega on: ehitustööstus, meisterdamine (puit, raud ja marmor) ja ühiskondlik juustutööstus. Narciso Bronzetti (1821–1859), Itaalia patrioot, kes võitles oma venna Piladega teises iseseisvussõjas. Giovanni Antonio Scopoli (1723–1788) arst ja loodusteadlane Michelangelo Unterperger (1695–1785) barokk-maalija Ignaz Unterberger (1748–1797) kunstnik Benedetto Riccabona de Reinchenfels (1807–1879) Austria vürstlik Trento piiskop Panoraam Parco della Pievelt linnatorn Santa Maria Assunta kihelkonnakirik Banco della Reson Piazza dei Francescani
Omar Bravo

Omar Bravo Tordecillas (sündinud 4. märtsil 1980 Sinaloa osariigis Los Mochises) on Mehhiko jalgpallikoondise endine ründaja. Oma karjääri alustas ta Mehhiko klubis Club Deportivo Guadalajara (Las Chivas), kus debüteeris põhirivistuses 17. veebruaril 2001. Omar Bravo debüüt Mehhiko rahvuskoondises oli 19. märtsil 2003. Ta mängis koondises aastatel 2002–2013 ja lõi 65 mängus 15 väravat. 2006. aasta maailmameistrivõistlustel tegi Omar Mehhiko esimeses kohtumises Iraani vastu avavärava ja oli ka teise värava autor, kui saadi võit 3:1. 2008–2009 mängis ta Hispaania klubis Deportivo de La Coruña. Guadalajara Liga MX: Apertura 2006 Copa MX: Apertura 2015 Supercopa MX: 2016 Deportivo La Coruña UEFA Intertoto karikas: 2008 Omar Bravo on 174 cm pikk ja kaalub 71 kg.
Sharm el Sheikhi rahvusvaheline lennujaam

Sharm el Sheikhi rahvusvaheline lennujaam (araabia مطار شرم الشيخ الدولي; IATA: SSH, ICAO: HESH) on rahvusvaheline lennujaam Egiptuses.
Cavareno

Cavareno (saksa: Gafrein või Kabarren, ladiini: Ciavarén) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 940 inimest ja valla pindala on 9,7 km². Cavareno külgneb järgmiste valdadega: Amblar-Don, Romeno, Ruffrè, Sarnonico ja Kaltern. Tähtsad perekonnad linnas on Borzagad ja Zinid. Linna koduleht
Rahu kell

Rahu kell (ka Nagasaki kell) on 9. augustil 1988 Peterburi Pioneeride pargis (1996. aastast Akadeemik Sahharovi park) avatud mälestusmärk Hiroshima ja Nagasaki tuumarünnakuis hukkunuile.
Cavedago

Cavedago (saksa: Gofidach, ladiini: Ciavedać) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 14 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 507 inimest ja valla pindala on 10,0 km². Cavedago külgneb järgmiste valdadega: Spormaggiore, Fai della Paganella, Molveno ja Andalo.
Cavedine

Cavedine (saksa: Kavedein) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 14 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 2799 inimest ja valla pindala on 38,3 km². Cavedine vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Brusino, Cavedine, Stravino, Vigo Cavedine ja Lago di Cavedine. Cavedine külgneb järgmiste valdadega: Trento, Lasino, Dro, Cimone, Villa Lagarina ja Drena. Linna koduleht
Siirdekäsk

Siirdekäsk ehk hüppekäsk (jump instruction) on käsk, mis näeb tingimusteta ette arvutiprogrammi täitmise jätkamise mingilt kindlalt programmirealt, mitte järgmiselt realt. Hargnemiskäsk
Kalle Hein

Kalle Hein (sündinud 1963) on eesti tõlkija ja toimetaja. 1986. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. Ta töötab ajakirja Akadeemia toimetuses naturalia toimetajana. 2017 Aleksander Kurtna nimeline auhind 2024 Valgetähe V klassi teenetemärk Teenetemärkide kavalerid: Kalle Hein
Cavizzana

Cavizzana (saksa: Kavitzan või Kafitzian, ladiini: Chjaviciana või Chjavizana) on vald (comune) Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 239 inimest ja valla pindala on 3,3 km². Cavizzana külgneb järgmiste valdadega: Caldes ja Cles.
Sitsi mägi

Sitsi mägi on Keskkõrgendiku loodepoolne ots Põhja-Tallinnas Karjamaa ja Sitsi asumis Tööstuse, Sitsi, Kopli ja Sõle tänava piirkonnas, läänest ja põhjast piirab seda lauge nõlv. Absoluutne kõrgus on umbes 10–11 meetrit. Koosneb Alam-Kambriumi Tiskre kihistu purdkivimeist. Meresetteist pinnakatte paksus on kuni paar meetrit. Sitsi mägi on saanud praeguse nime selle järgi, et 19. sajandi lõpus rajati kõrgendikule Balti Puuvillavabrik (rahvasuus Sitsivabrik). Sitsi mäe loodeservas (praegusest Sitsi tänavast veidi loode pool) oli keskajal ja hiljemgi muldvall ning piirdeaed, mis oli ühtlasi Kopli mõisa lõunapiiriks. Tänapäevasel Kopli tänaval, Sitsi mäelt orgu suunduval teel, oli värav, mille juures asus kõrts (paekivist varemed olid veel 20. sajandi algul säilinud). 1926. aastal ehitati Sitsi mäele Tallinn-Kopli rannaraadiojaam. Raadiosaatejaam asus seal kuni 1980. aastateni. Ilmselt just Sitsi mäelt on jäädvustatud Tallinna gravüürid 17. sajandil. Nendel avaneb vaade vanalinnale, Toompeale ja sadamale. Autorid Olearius, Goetheeris, Merian jt. Sitsi trammipeatus (Kopli tänav) Vaade Sitsi mäelt Kopli suunas. Umbes foto keskel oli 19. sajandil värav ja kõrts Tramm Sitsi mäel Endine Balti Puuvillavabriku koolihoone (Sitsi tänav 1) Kiosk Sitsi tänaval Jaan Tamm, toim (2004). Tallinna entsüklopeedia. Kd 2. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 174. ISBN 9985701690. Robert Nerman, Karin Paulus (2006). Jalutaja teejuht. Põhja-Tallinn. Tallinn: Solnessi Arhitektuurikirjastus. Lk 52. "Kopli asumi ajaloost". Tallinna koduleht. Originaali arhiivikoopia seisuga 5.12.2017. Vaadatud 10.12.2017.
Novõi Vasjugan

Novõi Vasjugan on küla Venemaal Tomski oblastis Kargassoki rajoonis. Küla asub Vasjugani jõe ääres. Küla asutati 1933. aastal asumisele saadetute asulana ja kandis kuni 1939. aastani nime Mogilnõi Jar. 1941. aastal viidi Novõi Vasjugani ja selle ümbruskonda palju küüditatud eestlasi. Kuni 1959. aastani oli Novõi Vasjugan Vasjugani rajooni keskus, mis seejärel ühendati Kargassoki rajooniga. Место захоронения спецпереселенцев "Могильный Яр" Карта Памяти: Некрополь террора и Гулага
Johannes Odres

Johannes Odres (13/25. november 1886 Albu vald, Järvamaa – 17. detsember 1941 Šarõgino, Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Paldiski linnapea aastatel 1917–1940. Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk, 1938 Ta oli Lembit Odrese isa. https://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavaler/7761/johannes-odres
Kiudmaa

Kiudmaa on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kiudmaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kiudov ja Kiutson. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kiudmaa Eestis 9 mehel ja 12 naisel. Roomet Kiudmaa (sündinud 1936), Nõukogude Liidu sõjaväelane Kristina Kiudmaa (sündinud 1989), Eesti jäätantsija
Siimuste

Siimuste on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Siimuste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Siiman, Siimsen ja Simonlatser. Enn Siimuste palvel kanti Siimuste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 173 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. novembrist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Siimuste Eestis 12 mehel ja 11 naisel.
Sildvere

Sildvere on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Sildvere uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Silbergleich, Sildever, Sipelken ja Sippelken. Johannes Sildvere palvel kanti Sildvere perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 203 all. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
BepiColombo

BepiColombo on Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) ja Jaapani kosmoseagentuuri JAXA ühismissioon, mis suundub uurima Merkuuri. Missiooni eesmärgiks on põhjalikult uurida Merkuuri magnetvälja, sisestruktuuri ja pealispinda. Missioon koosneb kahest koos startivast kosmosesondist, Mercury Planetary Orbiter'ist (MPO) ja Mercury Magnetospheric Orbiter'ist (MMO). BepiColombo startis 20. oktoobril 2018 Guajaana kosmosekeskusest kanderaketiga Ariane 5. Merkuuri juurde saabumine oli kavandatud novembris 2025 pärast möödalendu Maast, kahte möödalendu Veenusest ja kuut möödalendu Merkuurist. 15. mail 2024 teatas ESA, et "tõrge" ei võimaldanud kosmoselaeva tõukuritel 26. aprillil planeeritud manöövri ajal täisvõimsusel töötada. 2. septembril teatas ESA, et olemasoleva tõukejõu vähenemise kompenseerimiseks töötati välja muudetud trajektoor, mis lisab teekonnale 11 kuud, lükates eeldatava saabumiskuupäeva edasi 5. detsembrist 2025 novembrisse 2026. Missioon nimetati Itaalia teadlase Giuseppe Colombo järgi. "European probe aims for Mercury". BBC News. Vaadatud 10. detsember 2017. "BepiColombo launch rescheduled for october 2018". ESA. Vaadatud 10. detsember 2017. "BepiColombo Spacecraft Launch on 7-Year Trek to Mercury for Europe and Japan". Space.com. Vaadatud 24. oktoober 2018.
Väike karikas 2016

Väike karikas 2016 ehk 2016. aasta väikesed karikavõistlused oli Eesti jalgpalli madalamate liigade karikavõistlused, mis algas 25. märtsil 2016 ja lõppes finaaliga 21. septembril 2016. Sulgudes võistkonna liiga tase. Märkused: 1FC Somnium andis loobumiskaotuse. Otse 1/32-finaali pääsesid võistkonnad, kes jäid välja loosimata: II liiga (4): Tallinna JK Piraaja, Rummu Dünamo, FC Nõmme United, FC Kose, Paide Linnameeskond II, Saue JK Laagri, Tabasalu JK Charma, Pärnu Jalgpalliklubi, Narva United FC, SK Imavere Forss, Tallinna FC Ararat TTÜ, Tallinna JK Legion, Tallinna FC Levadia III, Viimsi JK II III liiga (5): JK Väätsa Vald, Pärnu JK Poseidon, Maardu Linnameeskond II, Vastseliina FC Tannem, Põlva FC Lootos, SK Tääksi, FC Tartu, Navi Vutiselts, Tallinna FC Eston Villa, Tallinna FC Hell Hunt, JK Kernu Kadakas, Maardu United, JK Kaitseliit Kalev, Tartu JK Welco II, JK Loo, Läänemaa JK Haapsalu IV liiga (6): Raplamaa JK Märjamaa, SK Roosu, Tallinna Jalgpalliselts, Rumori Calcio Tallinn, FC Elva II, FC Helios Võru, Tallinna FC TransferWise, Raasiku FC Joker II, Tallinna FC Twister, Kristiine JK, Tallinna FC Soccernet, FC Helios Tartu, Tallinna FC Reaal, Pakri SK Alexela, FC Jõgeva Wolves, Tallinna FC Castovanni Eagles II Rahvaliiga (RL): JK Rapla Lokomotiiv/Atli, FC Briis Loosimine toimus 7. aprillil 2016. Sulgudes võistkonna liiga tase. Märkused: 2FC Briis andis loobumiskaotuse. 3SK Roosu andis loobumiskaotuse. Loosimine toimus 7. mail 2016. Sulgudes võistkonna liiga tase. Loosimine toimus 10. juunil 2016. Sulgudes võistkonna liiga tase. Loosimine toimus 5. juulil 2016. Sulgudes võistkonna liiga tase. Märkused: 4Maardu Linnameeskond II ei tulnud kohale. Loosimine toimus 19. augustil 2016. Sulgudes võistkonna liiga tase. Mängust tegi ülekande Soccernet.ee. Täna loositi väikeste karikavõistluste 1/32-finaalpaarid Jalgpall.ee, 7. aprill 2016 Väikeste karikavõistluste 1/16-finaalide loositulemused Jalgpall.ee, 7. mai 2016 Väikese karika 1/8-finaalide loosi tulemused Jalgpall.ee, 10. juuni 2016 Väikestel karikavõistlustel loositi veerandfinaalpaarid Jalgpall.ee, 5. juuli 2016 Väikestel karikavõistlustel on jäänud sõelale neli meeskonda Jalgpall.ee, 19. august 2016 VAATA JÄRELE: Merkuur võitis teist aastat järjest tiitli! Soccernet.ee, 21. september 2016 Väike karikas kuulub vägeva finaali järel taas Merkuurile VIDEOD: väikeste karikavõistluste finaali tipphetked ja intervjuud
Pjotr Jumšanov

Pjotr Petrovitš Jumšanov (jakuudi keeles Пётр Петрович Юмшанов; sündinud 15. oktoobril 1970 Namtsõ rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi maadleja ja treener, Venemaa teeneline meistersportlane. Ta on vabamaadluse MM-i medalist (1994) ja kuulunud maailma karikavõistlused võitnud meeskonda (1992). 22-aastaselt sai ta suurmeistriks. Aastatel 1992–1996 kuulus ta Venemaa vabamaadluse koondisse. Jumšanov sai 2007. aastast Venemaa vabamaadluse koondise treeneriks. 2015. aastal oli ta Venemaa noortekoondise vanemtreener. Ta on Sahha (Jakuutia) Vabariigi Hapsaǧaj Föderatsiooni asepresident. Ühtlasi on Jumšanov 2013. aastast Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) liige, kus ta kuulub poliitilise partei Õiglane Venemaa fraktsiooni. Jumšanov lõpetas 1993. aastal Jakutski olümpiareservi keskeriõppeasutuse kehakultuuri erialal ja 2004. aastal Jakuutia Riikliku Põllumajandusakadeemia ökonomisti kutsega raamatupidamisarvestuse, majandusanalüüsi ja auditi erialal. 2009. aastal läbis ta ümberõppe Ammossovi-nimelises Jakutski Riiklikus Ülikoolis kehakultuuri ja spordi erialal. 1992. aastal sai Venemaa koondis, kuhu kuulus ka Pjotr Jumšanov, Moskvas korraldatud maailma karikavõistlustel vabamaadluses meeskondliku esikoha. Individuaalarvestuses sai Jumšanov kolmanda koha. 1993. aastal Chattanoogas USA-s peetud maailma karikavõistlustel sai Venemaa meeskondliku teise koha, individuaalarvestuses sai Jumšanov oma võistluskategoorias esikoha. 1994. aastal İstanbulis peetud maailmameistrivõistlustel vabamaadluses sai Jumšanov kaalukategoorias 48 kg pronksmedali. 1998 – Venemaa teeneline meistersportlane С юбилеем Петр Петрович!. sportyakutia.ru Юмшанов Петр Петрович. infosport.ru Юмшанов Петр Петрович. iltumen.ru
Mirjam Lepikult

Mirjam Lepikult (sündinud 19. veebruaril 1969) on eesti tõlkija. Ta on tõlkinud peamiselt prantsuse keelest eesti keelde ilukirjandust, ent ka filosoofilisi ja sotsiaalteaduslikke töid, sealhulgas Michel Foucault' teoseid. 2017. aastal valiti Lepikult Eesti Kultuurkapitali mõttekirjanduse tõlkeauhinna nominentide hulka (Marc Jimenez, „Mis on esteetika?“). 2010. aastal kaitses Lepikult Tartu ülikoolis filosoofia erialal magistritöö "Michel Foucault' filosoofiline nägemine kujutava kunsti näite põhjal". Larm, Pille-Riin (03.02.2017). "Mõttekirjanduse tõlkijail oma auhind". Sirp. Lepikult, Mirjam (2010). "Michel Foucault' filosoofiline nägemine kujutava kunsti näite põhjal. Magistritöö" (PDF). Tartu.
Peapööritus edusammudest

"Peapööritus edusammudest" ("Головокружение от успехов") on Jossif Stalini juhtkiri ajalehes Pravda, mis ilmus 2. märtsil 1930. aastal. Sellele järgnes 3. aprillil Stalini teine artikkel pealkirjaga "Vastus seltsimeestele kolhoosnikutele" ("Ответ товарищам колхозникам"). Stalini artiklid ilmusid ajal, mil Nõukogude Liidus oli käimas massiline kollektiviseerimine. Oma kirjutistes kutsus Stalin üles vältima liialdusi, sundi ja ähvardusi kollektiviseerimisel. Ta rõhutas igati, et talupojad peaksid kolhoose moodustama vabatahtlikult. Samaaegselt artiklite ilmumisega võttis ÜK(b)P Keskkomitee eesotsas Staliniga vastu rea otsuseid ("Võitlusest parteiliini moonutustega kolhoosiliikumises" ("О борьбе с искривлениями партлинии в колхозном движении") jt), mille toimel kollektiviseerimine aeglustus ja sai isegi tagasikäigu. 1930. aasta jooksul vähenes kolhooside arv ligi poole võrra. Paljud talupojad astusid kolhoosidest välja. Kollektiviseerumine intensiivistus taas järgmistel aastatel ning aastaks 1936 oli 90 protsenti talupoegadest kolhoosides või sovhoosides. Artiklil "Peapööritus edusammudest" on oluline roll paljudes kollektiviseerimist käsitletavates ilukirjanduslikes teostes: Mihhail Šolohhovi romaanis "Ülesküntud uudismaa" (I köide, 28. ja järgmised peatükid); Vladimir Tendrjakovi jutustuses "Agoonia" jpt. Peapööritus edusammudest; Vastus seltsimeestele kolhoosnikutele / Jossif Stalin; EK(b)P Partei Ajaloo Instituut. - Tallinn: Poliitiline Kirjandus, 1948. - 36 lk. -(Maa-aktivisti raamatukogu). Peapööritus edusammudest. Tekst vene keeles. Peapööritus edusammudest. Tekst inglise keeles. Vastus seltsimeestele kolhoosnikutele. Tekst vene keeles. Vastus seltsimeestele kolhoosnikutele. Tekst inglise keeles.
Jan Assmann

Johann Cristoph Assmann (7. juuli 1938 Langelsheim – 19. veebruar 2024 Konstanz) oli saksa egüptoloog. Väljaspool erialaseid ringkondi on Assmann tuntud tänu oma käsitlusele monoteismi lätetest ning 1990. aastatel koos abikaasa Aleida Assmanniga välja töötatud kultuurilise ja kommunikatiivse mälu teooriale. "Egiptlane Mooses: mälestus Egiptusest lääne monoteismis". tlk Kalle Hein, Tallinn: Varrak, 2017. "Moosese eristus, ehk, Monoteismi hind". tlk Olavi Teppan, Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2017. Jan Assmanni väljaanded Propylaeum-DOKis
Christopher B. Balme

Christopher B. Balme (sündinud 16. septembril 1957 Uus-Meremaal) on õppejõud, lavastaja ja teatriteadlane. Alates 1985. aastast elanud ja töötanud Saksamaal. Ta on 2006. aastast teatritooli õppejõud Müncheni ülikoolis Ludwig-Maximilians-Universität ja 2017. aastast külalisõppejõud Londoni ülikoolis Royal Central School of Speech and Drama. On õppinud Aucklandi, Otago ja Müncheni ülikoolis saksa keelt ja draamat. Doktorikraadi sai Otago ülikoolist. Olnud õppejõud Würzburgi, Müncheni ja Mainzi ülikoolis 2004–2006 teatritooli õppejõud Amsterdami ülikoolis 2006– teatritooli õppejõud Müncheni ülikoolis Ludwig-Maximilians-Universität 2017– välisõppejõud Londoni ülikoolis Royal Central School of Speech and Drama Ta on direktor teadusasutuses Centre for Global Theatre History at the Department of Theatre Studies, mis asub Münchenis. Alates 1980. aastatest on tema peamisteks teatrialasteks uurimisprobleemideks olnud koloniaalne ja postkoloniaalne teater. Veel on tema uurimisalasteks teemadeks modernism globaliseeruvas kunstimaailmas; teater ja avalik sfäär; meedia ja etenduskunstide vaheline suhe. 2016. aastal sai ta teadusgrandi "ERC Advanced Grant" oma projektile "Developing Theatre: Building Expert Networks for Theatre in Emerging Countries after 1945". 2004–2006 ajakirja Theatre Research International toimetaja Praegu ajakirja Journal Forum Modernes Theater toimetaja 2017. A Cultural History of Theatre. co-edited with Tracy C. Davis. 6 vols. (London: Bloomsbury). 2017. Theatre, Globalization and the Cold War. co-edited with Berenika Szymanski-Düll (Basingstoke: Palgrave Macmillan). 2015. ‘A Cultural History of Theatre: A Prospectus’. Co-authored with Tracy C. Davis. Theatre Survey, 56, pp. 402–421. 2015. The Bandmann Circuit: Theatrical Networks in the First Age of Globalization. Theatre Research International, 40.1, pp. 19–36. 2014. The Theatrical Public Sphere (Cambridge: Cambridge University Press). 2014. Einführung in die Theaterwissenschaft. (Berlin: Erich Schmidt). 5th revised edn. 2008. Cambridge Introduction to Theatre Studies (Cambridge: Cambridge University Press). 2007. Pacific Performances: Theatricality and Cross-Cultural Encounter in the South Seas. (Basingstoke: Palgrave Macmillan). 1999. Decolonizing the Stage: Theatrical Syncretism and Post-Colonial Drama. (Oxford: Clarendon Press). "Veebiajakirja Journal Forum Modernes Theater tutvustus". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. juuni 2018. Vaadatud 27. juunil 2018. Londoni ülikooli CV International Research Center Müncheni teatrikooli CV
Lelle rahvamaja

Lelle rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Kehtna vallas Lelle asulas. Rahvamaja juhataja on Mariina Madisson. Rahvamaja asutati 1956. https://web.archive.org/web/20171210101147/http://www.rahvakultuur.ee/Lelle_Rahvamaja_147?&v=185&o=345 (vaadatud 10.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Märjamaa rahvamaja

Märjamaa rahvamaja (ka Märjamaa valla rahvamaja) on rahvamaja Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa asulas. Rahvamaja juhataja on Kristina Oss.[viide?] Rahvamaja avati 1967. 2008 maja renoveeriti. http://marjamaarahvamaja.ee/esileht/ (vaadatud 10.12.2017) Rahvamaja koduleht
Valgu rahvamaja

Valgu rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Märjamaa vallas Valgu külas. Rahvamaja juhataja on Mervi Vaarmann. Rahvamaja asutati 1987. https://web.archive.org/web/20171210101820/http://www.rahvakultuur.ee/Valgu_Rahvamaja_147?f=2529&t=2535&o=336 (vaadatud 10.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Varbola rahvamaja

Varbola rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Märjamaa vallas Varbola külas. Rahvamaja juhataja on Piret Linnamägi. Rahvamaja asutati 1965. https://web.archive.org/web/20171210102112/http://www.rahvakultuur.ee/Varbola-Rahvamaja_147?o=337 (vaadatud 10.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis