laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pigeons' Discrimination of Paintings by Monet and Picasso

"Pigeons' Discrimination of Paintings by Monet and Picasso" ("Monet' ja Picasso maalide eristamine tuvidel") on artikkel, mis ilmus 1995. aastal ajakirjas Journal of the Experimental Analysis of Behavior. Tööle anti Ig Nobeli auhind psühholoogia alal. Uurimuse autorid püstitasid küsimuse, kas tuvid suudavad eri kunstnike maale eristada. Ja kui suudavad, kas nad suudavad teha üldistusi eri stiilide, näiteks impressionismi või kubismi kohta? Autorid võtsid aluseks 1984. aastal Debra Porteri ja Allen Neuringeri avaldatud artikli, kus tulemused näitasid, et tuvid suudavad eristada Johann Sebastian Bachi ja Igor Stravinski loodud muusikat. Küsimuse püstitamise järel andsid autorid lühiülevaate kirjandusest, millest nähtub, et lindudel ja sealhulgas ka tuvidel on suurepäraselt arenenud võime eristada erinevaid objekte (näiteks pilte, millel on inimene ja mille ei ole inimest). Katsed on näidanud, et tuvid suudavad eristamist üle kanda fotodelt reaalsetele objektidele ja vastupidi. Autorite arvates võib maale metoodilisest aspektist võrdsustada fotodega, kuigi maalid ei peegelda täpselt reaalset maailma, vaid tihtipeale peegeldavad kunstnikku subjektiivset nägemust maailmast. Inimene suudab eri autorite maalidel objekte adekvaatselt identifitseerida või teisisõnu: me suudame leida seoseid maalide ja reaalsete objektide vahel. Kuid selline seos võib olla nõrk näiteks Pablo Picasso, Henri Matisse'i ja Georges Braque'i maalide puhul. Realism on oluline ainult tajuja jaoks, kes näeb maalis kolmemõõtmelise maailma esitlust. Lõpuks esitasid autorid küsimuse, kas tuvid suudavad maalides näha reaalse kolmemõõtmelise maailma esindatust. Uuringu käigus õpetati tuvid eristama Claude Monet' ja Picasso maale. Treeningu tulemusena olid tuvid suutelised eristama ka Monet' ja Picasso maale, mida neile varem õppimisprotsessi jooksul ei näidatud. Veelgi enam, nad ilmutasid üldistusvõime olemasolu, mis võimaldas neil eristada Monet' maale Paul Cezanne'i ja Auguste Renoir' maalidest või Picasso maale Braque'i ja Matisse'i maalidest. Autorid jõudsid järeldusele, et tuvide käitumist mõjutavad komplekssed visuaalsed stiimulid sel määral, et võiks eeldada kategoriseerimisvõime olemasolu tuvidel. Shigeru Watanabe, Junko Sakamoto, Masumi Wakita (1995). "Pigeons' Discrimination of Paintings by Monet and Picasso" (PDF). Journal of the Experimental Analysis of Behavior (inglise keelne). Vaadatud 02.10.2008.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Ig Nobeli auhind 1995
Osarõhk

Osarõhk ehk partsiaalrõhk on rõhk, mida mingi gaasisegu (näiteks õhu) keemiline komponent (näiteks hapnik) avaldaks, kui see vaadeldav komponent esineks üksi samal temperatuuril ja samal ruumalal. Mingi gaasisegu komponentide osarõhu summat väljendab gaasisegu kogurõhk (Daltoni seadus).
Anton Ovelacker von Wischlingen

Anton Ovelacker von Wischlingen (ka Tonnies Ubelacker; surnud enne 1. juunit 1535) oli Liivi ordu liige ja Maasilinna foogt aastail 1517–1524. Antoni vanemad olid Bernd Ovelacker ja Fye von der Leiten ja venad Hermann, kes oli samuti Liivi ordu liige. Ta sündis Wischlingeni rüütlimõisas Dortmundi lähedal. Ovelackeri ordusse tuleku aega pole teada, aga enne 1507. aastat oli ta Maasilinna kumpan ning sel aastal sai Rēzekne foogtiks. 1517. aastal sai ta Maasilinna foogtiks ja pidas seda ametit järgmised seitse aastat. Seejärel tal kõrgemat ametikohta ordus ei olnud ja 1. juunil 1535 on teda mainitud surnuna. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 648 (lk 495–496).
Garantiimärk

Garantiimärk on kaubamärk, millega tähistatakse eri isikute kaupu ja teenuseid nende kaupade ja teenuste mingi ühise omaduse, ühise geograafilise päritolu või tootmisviisi või muu ühise tunnuse garanteerimiseks. Garantiimärgi puhul põhikiri sisaldab garantiimärgiga tähistatavate kaupade ja teenuste nõutavate ühiste tunnuste loetelu, mida saab kasutada kvaliteedikontrolli alusena. Garantiimärki võib kasutada iga isik, kelle kaubal või teenusel on põhikirjas sätestatud tunnused ja kui ta maksab garantiimärgi omanikule tasu. Garantiimärk võib viidata sellega tähistatavate kaupade või teenuste geograafilisele päritolule. Patendiamet Eesti Patendiraamatukogu patent tööstusomand kollektiivkaubamärk prioriteet Eesti kaubamärgiseadus, vastu võetud 22. mail 2002. a
Jasper von Münchhausen

Jasper von Münchhausen oli Liivi ordu liige ja neljakordne Bremeni komtuur 16. sajandi alguses. Jasperi vanemad olid Ludolf von Münchhausen ja Mechthild von dem Wede. Ta sündis Arensburgis Steinbergeni lähedal Mindenist 15 kilomeetrit kagus. Jasper astus ordusse tõenäoliselt 15. sajandi lõpukümnendil. Ta oli ilmselt oma ordukarjääri esimesed aastad Liivimaal, kuid 1500. aastal saatis Wolter von Plettenberg ta Bremenisse komtuuriks. Seal tekkisid tal aga peagi vastuolud nii linna kui ka ordumeistriga, nii et 1506. aastal tasgandas Plettenberg ta ametist. Ent tänu oma sugulastele õnnestus tal juba järgmisel aastal uuesti ametisse saada, kuid Plettenbergiga ei suutnud ta siiski ära leppida, nii et 1509. aastal pidi ta uuesti ametist lahkuma. 1510. aastal ennistati ta aga taas ametisse ning sedakorda suutis ta seal püsida viis aastat, misjärel oli aga sunnitud Bremenist põgenema, süüdistatuna rahavõltsimises. Siiski õnnestus tal saavutada ka neljas ametissemääramine 1517. aastal, kuid sedakorda püsis ta seal vaid mõne kuu, misjärel loobusid ka sugulased teda toetamast. Bremenisse jäi ta aga siiski edasi ja veel 1524. aastal on teda seal orduvennana mainitud. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 602 (lk 458–459).
Prioriteet

Prioriteet (ka prioriteedikuupäev) on antud tööstusomandi õiguskaitse objektile mistahes Pariisi Konventsiooniga liitunud riigi patendiametile esitatud esmase taotluse kuupäev. Prioriteediõiguse aluseks loetakse iga taotluse esitamine, mida liitu kuuluva riigi rahvusliku seadusandluse või liitu kuuluvate riikide vaheliste kahe- või mitmepoolsete lepingute järgi peab lugema korrektseks rahvuslikuks taotluseks. Prioriteeditähtajad on patentidel ja kasulikel mudelitel kaksteist kuud ning tööstusnäidistel ja kaubamärkidel kuus kuud, st selle ajavahemiku jooksul tuleb alates esmase taotluse esitamisest esitada taotlus väljavalitud riikidesse. Vastasel juhul ei rakendu prioriteedinõudest tulenev efekt antud riigi või rahvusvahelise organisatsiooni suhtes. Kuue- või kaheteistkuulise tähtaja arvestamine algab esmase taotluse esitamise kuupäevast, kusjuures taotluse esitamise kuupäev arvesse ei lähe. Iga isik või tema õigusjärglane, kes on nõuetekohaselt esitanud patendi-, kasuliku mudeli, tööstusnäidise- või kaubamärgi registreerimise taotluse ühes liidu riikidest, kasutab taotluse esitamiseks teistes riikides prioriteediõigust nimetatud tähtaegade jooksul. Patendiamet Eesti Patendiraamatukogu Tööstusomand Kollektiivkaubamärk Garantiimärk Tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon Vastu võetud 20. märtsil 1883. a., uuesti läbi vaadatud Brüsselis 14. detsembril 1900. a., Washingtonis 2. juunil 1911. a., Haagis 6. novembril 1925. a., Londonis 2. juunil 1934. a., Lissabonis 31. oktoobril 1958. a. ja Stockholmis 14. juulil 1967. a. ning parandatud 28. septembril 1979. a.
Võitlusgrupp Rebane

Võitlusgrupp Rebane (saksa keeles Kampfgruppe Rebane) oli Standartenführer Alfons Rebasele allunud võitlusgrupp, mis võitles Tartu lahingus võitlusgrupp Wagneri koosseisus, 1944. aasta Eesti kaitselahingutes. Võitlusgrupp moodustati 14. augustil 1944: 47. rügemendi II pataljonist, saksa väeosadest ja 5. Piirikaitserügemendi II ning III pataljonist.
Oppelni lahing

Oppelni lahing oli lahing Ülem-Sileesias Teise maailmasõja Idarindel, osa Saksa vägede vastupanust Nõukogude Punaarmee Ülem-Sileesia pealetungioperatsioonis. Punaarmee Alam-Sileesia pealetungioperatsioon Alam-Sileesia aladele toimus 8.–24 veebruarini 1945. Pealetungioperatsiooni käigus piirasid Punaarmee 1. Ukraina rinde väed sisse väegrupi Mitte Breslau linna. 1.–15. märtsini teostasid Saksa väed eduka vastupealetungioperatsiooni Gemse, LVI tankikorpuse ja XXXXIV tankikorpuse jõududega, Laubani suunal, mis hõivati 3. märtsil ja jätkati Striegau suunal, mis hõivati 9. märtsil. Vägede edasiliikumise peatas alanud Punaarmee uus pealetungioperatsioon. Punaarmee Alam-Sileesia pealetungioperatsiooni jätkuks oli 15.–31. märtsini 1945 toimunud Ülem-Sileesia pealetungioperatsioon. 1. Ukraina rinde 4. tankiarmee tungis läbi Saksa vägede kaitseliinist Oppelnis läänes ja suundus Neustadti ja Neisse suunal; kagusuunal ründasid koostöös 59. armee ja 60. armee ähvardades Saksa XI korpust ümberpiiramisega Oppelni piirkonnas. Saksa väed taganesid Oppelni piirkonnast läände, kuid 20. SS-diviis taganemistee lõigati ära, kui 4. tankiarmee ja 59. armee jõudsid välja Neustadti. Väegrupp Mitte lõunatiib (välimarssal Ferdinand Schörner) 17. armee lõunatiib (kindral Friedrich Schulz) 1. Soomusarmee (19. märtsini kindralooberst Gotthard Heinrici, edasi kindral Walther Nehring) IX Korpus (19. märtsini kindral Horst von Mellenthin, edasi kindral Rudolf Bünau) XXXXIX Mägikorpus (kindral Carl von Le Suire) LVI Soomuskorpus (kindral Rudolf Koch-Erpach) LIX Korpus (kindral Georg Ritter von Hengl) 1. Ukraina rinde lõunatiib (marssal Ivan Konev) 4. tankiarmee (kindralmajor Dmitri Leljušenko) 21. armee 59. armee 60. armee 4. Ukraina rinde lõunatiib 38. armee Nõukogude Liidu andmed, mis ei pruugi olla tõesed.
Kontsern

Kontsern on kahest või mitmest ettevõttest koosnev majanduslik tervik, kus emaettevõttel on üksi või koos sama kontserni kuuluvate ettevõtetega otsustamisõigus ühes või mitmes teises tütarettevõttes. Otsustamisõigus saavutatakse üldjuhul siis, kui ettevõttel on omanikuna üle 50 protsendi hääleõigust teises ettevõttes. Kontserni emaettevõte on ettevõte, millel on vähemalt üks tütarettevõte ja kus ühelgi teisel ettevõttel ei ole üle 50 protsendi hääleõigust. Tütarettevõte on ettevõte, milles emaettevõttel on kas otseselt või kaudselt üle 50 protsendi hääleõigust. Kontserni majandustulemused ja positsioon esitatakse kontserni majandusaruandena, mida käsitletakse, nagu see oleks iseseisva ettevõtte majandusaruanne.
Aizsargi teeneterist

Aizsargi teeneterist (läti keeles Aizsargu Nopelnu krusts) oli Läti Aizsargi (Läti Kaitseliidu) autasu. See asutati 1927. aastal. Teeneteristi on saanud ka eestlane Alfons Rebane.
Lautréamont

Comte de Lautréamont ('Lautréamonti krahv'; õieti Isidore-Lucien Ducasse; 4. aprill 1846 Montevideo – 24. november 1870 Pariis) oli prantsuse kirjanik. Sündis 4. aprillil 1846 Montevideos Uruguays Prantsusmaa konsulaadi sekretäri asetäitja perekonnas. Suri 24. novembril 1870 24-aastaselt teadmata põhjustel. Oma lühikese elu jooksul jõudis kirjutada ja avaldada ainult kaks raamatut "Maldorori laulud" ("Les Chants de Maldoror") ja "Luuletused" ("Poésies"), mille hallutsinatoorsel ja visionäärsel stiilil oli mõju kogu moodsale kirjandusele ja kirjanikele, eriti sürrealistidele ja situatsionistidele. Läbiv joon Lautréamonti krahvi loomingus on tahtliku kurjuse probleem. Tema proosa on otsivalt poeetiline, sisaldades luulelisi elemente nagu kordused, hüüdeid lugeja jms asjaosaliste poole. Isidore Ducasse tundis suurt huvi zooloogia vastu ning mängis klaverit. Kunstnik Amedeo Modigliani olevat "Maldorori laule" endaga pidevalt kaasas kandnud ja neid tsiteerinud. "Maldorori laulud": I laul. Prantsuse keelest tõlkinud Anti Saar – Vikerkaar 2014, nr 1/2, lk 10–21 Albert Camus, "Mässav inimene", tõlkinud Leena Tomasberg, sari Avatud Eesti Raamat, Vagabund, Tallinn 1996, lk 123–132 ("Lautréamont ja banaalsus"); ISBN 9985835115 Anti Saar, "Lautréamont´ist ja "Lauludest". Ainult head" – Vikerkaar 2014, nr 1/2, lk 21–25
Peipija

Peipija (vene Пейпия, vadja Peipiä) on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Nežnovo vallas. Küla asub Kopanitsõ järve põhjakaldal Soome lahe ranniku lähedal. Kopanitsõ järvest voolab välja Peipija oja, kus leidub ebapärlikarpi.
Kerstovo

Kerstova (vene Керстово, Кёрстово, vadja ja soome Kerstova) on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Opolje vallas. Kerstova külas elasid vadjalased, kes rääkisid läänevadja murrakut. Külas asub murdkivikarjäär ja 1870 ehitatud Nikolai kirik. Kiriku lähedal asub Teise maailmasõja aegne vennashaud. Kerstovas asus Saksa okupatsiooni ajal Kerestowo koonduslaager (KZ Kerestowo), mis alustas tegevust 15. septembril 1943 ja tegutses nähtavasti kuni rinde üleminekuni umbes 3. veebruaril 1944. Q127207496 "Konzentrationslager". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2009. Vaadatud 7. mail 2009. Ergebnis der Suche für "" "Anlage zu § 1. Verzeichnis der Konzentrationslager und ihrer Außenkommandos gemäß § 42 Abs. 2 BEG". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. juuli 2006. Vaadatud 7. mail 2009. Sechste Verordnung zur Durchführung des Bundesentschädigungsgesetzes (6. DV-BEG)
Tütarettevõte

Tütarettevõte on ettevõte, mille tegevust kontrollib teine ettevõte, mida nimetatakse emaettevõtteks. Kontsern Äriühendused ning tütar- ja sidusettevõtete kajastamine, Raamatupidamise Toimkonna juhend
Toamasina provints

Toamasina provints [tuamas'iina] (ametlikult Toamasina autonoomne provints) oli Madagaskari 1. järgu haldusüksus, üks kuuest provintsist. See paiknes Madagaskari idaranniku põhja- ja keskosas. Toamasina provints piirnes kõigi teiste provintsidega peale Toliara provintsi. Põhjas piirnes see Antsiranana provintsi, loodes Mahajanga provintsi, edelas Antananarivo provintsi ja lõunas Fianarantsoa provintsiga. Oktoobris 2009 provintsid kaotati, 1. järgu haldusüksusteks said 2004. aastal provintside jagamisel tekkinud piirkonnad. Provintsi pindala on 71 911 km² ja elanike arv 2 593 063 (rahvaloendus juulis 2001). Rahvastikutihedus on 36,05 in/km². Provintsi keskus on Toamasina, Madagaskari tähtsaim sadamalinn. Toamasina provints hõlmab järgmised piirkonnad: Provints jaguneb järgmisteks ringkondadeks (fivondronana): Ambatondrazaka ringkond Amparafaravola ringkond Andilamena ringkond Anosibean'ala ringkond Antanambao-Manampotsy ringkond Fenoarivo-Atsinanana ringkond Mahanoro ringkond Mananara Avaratra ringkond Maroantsetra ringkond Marolambo ringkond Moramanga ringkond Nosy-Boraha ringkond (Sainte-Marie saar ja ümberkaudsed saared) Soanierana-Ivongo ringkond Toamasina maaringkond Toamasina linnaringkond (Toamasina) Vatomandry ringkond Vavatenina ringkond Vohibinany ringkond Eliane Ralison, Frans Goossens. Madagascar: Profil des marchés pour les évaluations d’urgence de la sécurité alimentaire Programme Alimentaire Mondial, Service de l'Evaluation des besoins d'urgence (ODAN), 2004 Madagaskari haldusjaotus Artikli kirjutamisel on kasutatud itaalia ja inglise Vikipeedia artiklit seisuga 3.10.2008.
Arnold Sobbe

Arnold Sobbe oli Liivi ordu liige ja Maasilinna foogt aastal 1514. Arnoldi vanemad olid Adrian Sobbe zu Grimberg ja Judith von Lützenrath. Ta sündis Marki krahvkonnas Grimbergis Gelsenkircheni lähedal. Tema suguvõsa pärines Mareki krahvkonna ministeriaalide hulgast. Tema isa surma järel Arnoldi liin hääbus. Sobbe karjääri kohta Liivi ordus pole rohkem midagi teada, kui et ta oli 1514. aastal Maasilinna foogt. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 820 (lk 604–606).
Gerlach von Hövel

Gerlach von Hövel (surnud enne 12. augustit 1510) oli Liivi ordu liige, viimane Miitavi komtuur. Hövel sündis Münsteri piiskopkonnas Geinegge kojas Höveli kihelkonnas Hammi lähedal. Tema suguvõsa pärines Münsteri piiskopi ministeriaalide seast ja oli 15. sajandiks üks silmapaistvamaid maa-aadli suguvõsasid Vestfaalis. 1492. aastal sai Hövelist viimane Miitavi komtuur. Sellest ametikohast pidi ta loobuma 1495. aastal, mil komtuurkond Liivi ordu maamarssali valdustega liideti. 1501. aastal on teda mainitud endise Miitavi komtuurina, seega tal tol ajal kõrgemat ametikohta polnud. Kuid tõenäoliselt alates 1502. aastast oli ta Rēzekne foogt, täiesti kindlad andmed tema foogtiks oleku kohta pärinevad 1507. aastast. Enne 1510. aasta augustit ta suri, sest siis on teda surnuna märgitud. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 419 (lk 333–334).
Rolf von Rhade

Rolf von Rhade (surnud enne 1542) oli Liivi ordu liige ja Rēzekne foogt aastatel 1535–1541. Rolfi vanemad olid Lippold von Rhade auf Holte ja Margareta von Cobrinck. Ta sündis Diepholzi võimualas Rhades Bremenvörde lähedal. Tema suguvõsa liikmed olid seal linnusepealikeks. Tema nõbu Wulfard von Rhade sai Rahdeni paruni- ja krahvisoo rajajaks Liivimaal. Wulfard saabus pärast 1531. aastat Liivimaale ja abiellus ühe Kuldīga komtuurkonna mõisa pärijannaga. Rahdenite suguvõsa eksisteerib tänini. 1520. aastal on Rolf von Rhadet mainitud Kuldīgas kumpanina, 1535. aastal sai temast aga Rēzekne foogt. Sel ametikohal oli ta kuus aastat, misjärel ta peagi suri. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 719 (lk 538–539).
Eckbert von dem Berge

Eckbert von dem Berge oli Liivi ordu liige ja Bauska foogt 16. sajandi algul. Eckbert sündis tõenäoliselt Madalmaades Overijsselis Deventeris. Ta pärines tõenäoliselt Deventeri kaupmeestesuguvõsast, mistõttu tema saamine ordurüütliks oli tavatu. Samas võis ta aadlitiitli omandada ka enne ordusse astumist. Reckberti sugulasi oli ka Saksa ordus ning Goddert von dem Berge oli Liivi ordumeistri teener 1436. aastal. 1476. aastal on teda mainitud Maasilinna foogti kumpanina, 1487 Sēlpilsi foogtina, 1492. aastal sai tast aga Toolse foogt. 1499. aastal sai ta aga Bauska foogtiks, kus oli ametis järgnevad 15 aastat. Pärast seda teated temast lõppevad. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 58 (lk 110–111).
Jürgen von Hoete

Jürgen von Hoete oli Liivi ordu liige ja Dobele komtuur aastatel 1525–1535. Jürgen sündis Marki krahvkonnas oletatavalt Böggeni kojas Unna lähedal. Tema sugulased Jasper ja Johann von Hoete olid samuti Liivi ordu liikmed. 1520. aastal sai Jürgenist Riia linnusekomtuur, 1525. aastal aga Dobele komtuur. Sel ametikohal oli ta järgmised kümme aastat. 1537. aastal on teda nimetatud enidseks Dobele komtuuriks ja seejärel teated temast lõppevad. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 416 (lk 331).
Johann von Hoete

Johann von Hoete (surnud 1568) oli Liivi ordu rüütelvend ja diplomaat. Johanni vanemad olid Stefan von Hoete ja Clara von Witten. Ta sündis Marki krahvkonnas Crengeldanzis Witteni lähedal. Tema sugulased Jasper ja Jürgen von Hoete olid samuti Liivi ordu liikmed. 1548. aastal sai Jürgenist Aluliina linnusekomtuur ning 1553. aastal oli ta ordumeistri saadikuna Saksamaal, kus osales Riigpäeval. Tagasi Liivimaale jõudnuna osutus ta aga maamarssal Jasper von Münsteri pooldajaks ning põgenes pärast koadjuutorivaenuse puhkemist maalt. Liivimaale ta enam ei naasnudki, aastatel 1560–1567 oli ta Seehesteni peamees Preisimaal ning seejärel ta suri. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 415 (lk 330–331).
Kernu Põhikool

Kernu Põhikool on kool Harju maakonnas Saue vallas Kernu külas, Tallinna–Pärnu–Ikla maantee 39. kilomeetril. Kooli lähedal asub Kernu Põhikooli staadion. Kernu kooli asutas ja püstitas oma kulu ja kirjadega 1869. aastal Kohatu külas Nõukse talus peremees Kustas Ilves, õppetöö algas 15. oktoobril 1869. Püstitatud koolimaja enam pole ning selle asukohal asetseb küngas. 14. juunil 1932 otsustas vallavolikogu ehitada uue koolimaja, mille projekteeris Keila arhitekt Arnold Väli. Hoonele pandi pidulikult nurgakivi 11. novembril 1932, kool õnnistati vaimulikul talitusel praost Thomsoni poolt 1. oktoobril 1933. Hoone projekti koostas Põllutöökoja ehitustalitus, mille arhitektide ja ametnikkude sooviks oli ehitada kohalikest ehitustraditsioonidest lähtuvaid koolimaju ja vallamaju. Kernu koolihoone arhitektuuriline stiil põhineb rehielamul, kus silma paistab rehe kõrge kelpkatuse motiiv, ning tavapärasest erinevalt ei asu peauks hoone keskel. Koolimaja maksis kokku 41 200 krooni, valla poolt tuli 7000 krooni, järgneval eelarveaastal (1933) tuli veel 4840 krooni. Kuna raha jäi siiski puudu (koguda loodeti veel 4000 krooni, ning riiklikust koolimajade ehitusfondist taotleti veel 15 000 krooni laenu), löödi koolimaja ots laudadega kinni, lootuses, et mitte just pika ajast pärast saab edasi ehitada. Hoonele projekteeritud tiib ehitati juurde alles 1995. aastal. 2005. aastal valmisid loodusainete klass, köök ja söökla. 1976 sai kooli nimeks Kernu algkool. 1989 sai kooli nimeks Kernu kool. 2019. aasta sügisel muudeti kool kuueklassiliseks. Kokku alustas kõigi klasside peale kooliteed 32 last. Kernu valla ja kooli sümboliks oli Kernu Põhikooli juures Tallinna–Pärnu–Ikla maantee ääres kasvanud ajalooline seitsmekeeruline Kernu kadakas ("Rootsi kuninga kepp"; ümbermõõt 1,3 m, kõrgus 4 m), mille olla Põhjasõja ajal istutanud Rootsi kuningas Karl XII. Legend ütleb, et kui kadakas kuivab, tuleb hea "Rootsi aeg" jälle Eestimaale tagasi. Allar Viivik (22. november 2013). "Koolimaja ootas lõpuni ehitamist üle 60 aasta". Harju Elu. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2014. Vaadatud 5. mail 2014. (vaadatud 19.12.2015) "Kernu põhikoolis alustas seekord kooliteed vaid üks laps" ERR, 1. september 2019 Kernu kooli koduleht
Pärisalamhulk

Hulk A on hulga B pärisalamhulk parajasti siis, kui hulk A on hulga B alamhulk, mis ei ühti hulgaga B. Samaväärselt võib öelda, et hulk B on hulga A pärisülemhulk. Asjaolu, et hulk A on hulga B pärisalamhulk (pärisülemhulk), tähistatakse A ⊆ B       ( A ⊃ B ) {\displaystyle A\subseteq B\ \ \ \left(A\supset B\right)} . Mõned on viimase tähistuse alamhulkade jaoks reserveerinud. Kui on võimalus, et viimane tähistus tekitab kahetimõistmist, kasutatakse A ⊆ B       ( A ⊃ B ) {\displaystyle A\subseteq B\ \ \ \left(A\supset B\right)} , rõhutades nii pärisalamhulkade (pärisülemhulkade) omadust A ≠ B. Alamhulk Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Eesti Kennelliidu aastaraamat

Eesti Kennelliidu aastaraamat on koeraharrastuse teemaline kogumik, mis annab ülevaate Eesti Kennelliidu (EKL) ja tema liikmesorganisatsioonide tegevusest. Eesti Kennelliidu aastaraamatus 2006 on lisaks lühiülevaade Eesti koeraharrastuse ajaloost – "Verstaposte varasemast" ja "Eesti Kennelliit 1989–2005". Kogu liikmesorganisatsioonide kohta trükitud info põhineb nende poolt EKL-i esitataval aastaaruandel. Ajakiri Koer Eesti Kennelliidu aastaraamat 2006 www.koer.ee Koduleht
WAP-reklaam

WAP-reklaam on reklaami vorm, mis ilmub mobiiltelefonide WAP-lehtedel. Reklaam võib olla lihtsalt tekst või bänner, mille kaudu suunatakse kasutaja ettevõtte WAP-lehele. WAP-reklaam on kiiresti populaarsust koguv meediakanal ka teistes riikides, eriti Skandinaavias. Bränding – mitteklõpsatav reklaam, mis tugevdab bränditeadlikkust. Pakkumisel põhinev reklaam – klõpsatav reklaam, millel on tavaliselt kindel pakkumine. Click to call (SMS, allalaadimine, e-post) – reklaam, kus on välja toodud reklaamija telefoninumber, mis võimaldab selle klõpsamisel kohe numbri valida, ilma käsitsi numbrit sisestamata. Flaier – reklaam, kus tekst on kasutatav flaierina. Andmekoguja – reklaam, mis kogub informatsiooni (e-post, mobiilinumber jne), selleks et edastada lisainformatsiooni, näiteks üritused, flaier. Positsioneerija – reklaam, kus tarbija juhitakse teatud sihtkohta, mis oleks temale lähim (toitlustusasutused, autosalongid, ilusalongid jne). Mobi.ee
Medal "Talvelahing Idas"

Medal "Talvelahing Idas" (saksa keeles Medaille Winterschlacht im Osten 1941/42, ka Ostmedaille) asutati 26. mail 1942 Saksamaal, et tunnustada teenistust Idarindel 15. novembrist 1941 kuni 15. aprillini 1942. Medaleid tehti tsingist või muust metallist. Medali kujundas SS-Unterscharführer Ernst Kraus. Medali sai iga maavägede sõjamees, kes ajavahemikus 15. novembrist 1941 kuni 26. aprillini 1942 viibis sõjategevuspiirkonnas vähemalt 2 kuud, osales lahinguis vähemalt 2 nädalat või sai haavata. Luftwaffe lendurid pidid medali saamiseks samas ajavahemikus tegema vähemalt 30 lahingulendu. "Medaille "Winterschlacht im Osten 1941/42" (Ostmedaille)". Vaadatud 27.05.2023.
Lähivõitluspannal

Lähivõitluspannal (saksa keeles Nahkampfspange) on Saksa sõjaväeline autasu Teises maailmasõjas, mis asutati 25. novembril 1942 ja anti saavutuste eest käsitsivõitluses.