laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Puhkav Kristus

Puhkav Kristus on kristlikus kunstis esinev hiliskeskaegne pildisüžee, mis kujutab niuderätikus ja okaskrooniga kroonitud Kristust istuvas asendis, seotud või sidumata kätega, resigneerunult toetamas kätt reiele ja vahel hoidmas käes pillirookeppi või vitsakimpu. Kuulub harduspiltide hulka, mille puhul on Kristuse ümbert jäetud ära stseeni teised tegelased. Ajaliselt on see paigutatud aega veidi enne ristilöömist, peatusena Kolgata tee lõpul. Nagu ecce homo puhul, on sellel Kristuse kujutisel okaskrooni okaste haavad, kuid pole ristilöömise naelte ega küljehaava. Esimesed selle süžeega kujutised ilmuvad 14. sajandi teisel poolel, nagu Hans Wittenile omistatud skulptuur Braunschweigi toomkirikus. Enamasti esineb puhkava Kristuse motiiv skulptuuris, maale sellel teemal on teada vähem. Suurem osa skulptuure pärineb 1500. aasta ümbrusest ja 16. sajandi esimesest veerandist, seega ajast vahetult enne reformatsiooni ja varase reformatsiooni ajast. Kunstiajaloolased seostavad selle motiivi ilmumist kunsti devotio moderna esiletõusuga. Kristus on kujutatud oma kannatusloo hetkel, mil ta puhkab pärast risti kandmist Kolgatale, ja esitatud usklikele kaastunnet äratavana oma inimlikus loomuses. Enne Teist maailmasõda kuulus Kihelkonna kirikule puhkavat Kristust kujutav 67 cm kõrgune tammepuust skulptuur. Kristus oli kujutatud psühholoogiliselt usutavalt hämmelduses oma jalge ette alla vaatavana, istumas ümaral kõrgendikul, jalad paralleelselt ja ühekõrgusel vastu maad. Skulptuur oli töödeldud igast küljest võrdselt, seega ümberringi vaadatavana. Kuju fotografeerimise ajaks oli kaotsi läinud okaskroon ja mõlemad käed küünarnukist saadik murdunud. Skulptuuri alumine osa oli tugevalt lõhenenud ja näha oli kunagise krundi jälgi uuema värvikihi all. Villem Raam dateeris kuju 15. sajandisse ja pidas seda suhteliselt harvaesineva motiivi levikualale viidates pärinevaks Põhja-Saksamaalt, võib-olla Lübecki meistri Saaremaale tellitud tööks. Skulptuur läks kaotsi Teise maailmasõja ajal. Puhkav Kristus ja arma Christi. Tundmatu Elsassi meister, 1450–1460 15. sajandi lõpu skulptuur Braunschweigi katedraalis Jutustav maal teiste stseenis osalejatega. Hans Holbein vanem, Hall Passioon, 1494–1500 Skulptuur Seebergist (u 1509) 16. sajandi skulptuur Jura St-Lothaini kirikus Skulptuur Kölni kartuuslaste kirikus, 1520 Skulptuur Firenze San Marco kirikus. Jacopo Maria Foggini, 1654 Teeäärne uusaegne puuskulptuur Leedust Valumees ecce homo Pietà Christus im Elend (Christus in der Rast) und Herrgottsruhbild. - Reallexikon der Deutschen Kunstgeschichte V. Raam. Gooti puuskulptuur Eestis. Tallinn, 1976, lk 22–23
Linnavanem

Linnavanem (saksa der Stadtälteste) on linnavalitsuse juht või liige väikelinnas või rae koosseisu mittekuuluv kogukonnavanem. Eestimaa väikelinnades (Rakvere, Paide ja Paldiski) kuulus foogtikohtu koosseisu kaks linnavanemat. 1. mail 1938 kehtima hakanud linnaseaduse alusel oli linnavalitsuse juhiks maakonnalinnade hulka mittekuuluvais kolmanda astme linnades (Antsla, Elva, Jõgeva, Jõhvi, Kallaste, Keila, Kilingi-Nõmme, Kunda, Kärdla, Mustla, Mustvee, Mõisaküla, Otepää, Paldiski, Põltsamaa, Sindi, Suure-Jaani, Tapa, Tõrva ja Türi) linnavanem (ka linnades, kus oli varem olnud linnapea). Linnapea Ülemlinnapea Vallavanem Alevivanem Linnaosavanem
Hans Witten

Hans Witten ehk meister H. W. (sündinud u 1470/80 oletatavasti Braunschweigis; surnud pärast 1522 oletatavasti Annabergis) oli saksa skulptor, kelle kolm teost on signeeritud lühendiga H. W., ülejäänud on talle omistatud stiililise sarnasuse põhjal. Oli väljapaistev hilisgooti meister, kes töötas Braunschweigis ja selle ümbruses, enne kui siirdus Saksimaale ja lõi seal oma tuntuimad teosed, sealhulgas Freibergi toomkiriku Tulbikantsli. H. W. on pälvinud tänu oma väljendusrikkale ja fantaasiaküllasele loomingule võrdluse luuletajaga skulptuuris. Ta on hilisgooti skulptuuri üks osavamaid meistreid, kes arendas välja oma markantselt eristuva peene ja detailirohke autoristiili. Selles on nähtud alamsaksi skulptuuri, eelkõige Veit Stoßi ja Tilman Riemenschneideri loomingu, samuti Martin Schongaueri ja Albrecht Düreri graafika mõjusid. Ka 16. sajandil on H. W. teosed stiililiselt lähemal hilisgootikale kui renessansile. Meister H. W. - wissen.de Witten, Hans. - Web Gallery of Art Catalogue raisonné zum Meister H. W. - UnserEbersdorf.de Hans Witten. - Deutsche Digitale Bibliothek
Maarit Mälgi

Maarit Mälgi (sündinud 23. mail 1992) on eesti graafik, skulptor ja keraamik. Ta on õppinud Eesti Maaülikoolis loodusteadusi ja Tartu Kõrgemas Kunstikoolis Pallas skulptuuri eriala. Loomingus on tema mõlemad erialad põimunud looduse ja kunsti sümbioosiks. "Maarit Mälgi". Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Vaadatud 20.10.2022. "Karud ja pojad. Maarit Mälgi". Vaadatud 20.10.2022.
Yoshihiro Hattori tapmine

Yoshihiro Hattori (jaapani keeles 服部 剛丈 Hattori Yoshihiro; tihti Yoshi Hattori; 22. november 1975 – 17. oktoober 1992) oli jaapani kooliõpilane, kes lasti Baton Rouge'is Louisianas maha, kui ta viibis vahetusõpilasena Ameerika Ühendriikides. Hattori oli teel halloweeni peole, kuid läks kogemata valesse majja. Maja omanik Rodney Peairs lasi Hattori maha, kuna arvas, et viimane on kuritegelikel eesmärkidel majja sisse tungimas. Juhtum ning Peairsi hilisem õigeksmõistmine pälvisid ülemaailmset tähelepanu. Lossidoktriin Latasha Harlinsi tapmine Vincent Chini tapmine Ee Lee tapmine Hurst, Daniel (22. märts 2018). "How the mother of Japanese student shot dead became a force for US gun reform". The Guardian (inglise). Kamo, Yoshinori (1993). Amerika o aishita shonen: "Hattori Yoshihiro-kun shasatsu jiken" saiban. Tokyo, Jaapan: Kodansha. ISBN 4-06-206719-6. The book is also known as A Japanese Boy Who Loved America: The Trial of Yoshi Hattori Shooting in Baton Rouge. Hiragi, Katsumi; Talley, Tim (1993). Furizu: Piazu wa naze Hattori-kun o utta no ka. Japan: Shueisha. ISBN 4-08-775168-6. The book is also known as Freeze. Bandō, Hiromi; Hattori, Mieko (1996). "Beyond Guns, Beyond Ourselves". Stop Gun Caravan. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. veebruar 2005. {{cite journal}}: viitemall journal nõuab parameetrit |journal= (juhend) Yoshi Coalition
Alaska päev

Alaska päev (inglise keeles Alaska Day; vene keeles День Аляски) on tähtpäev Ameerika Ühendriikide Alaska osariigis. Seda tähistatakse iga aasta 18. oktoobril. Alaska päeval tähistatakse Alaska ostmise aastapäeva, mil Ameerika Ühendriigid ostis 18. oktoobril 1867 Venemaalt Alaska (toonase Vene-Ameerika). Finkenbinder, Maria (2012). "Alaska Day Festival". Shelter Cove Publishing. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuni 2017. Vaadatud 18. oktoobril 2014.
Livviko keel

Livviko keel ehk Aunuse karjala keel (livvin kieli, ka livvi keel) on eraldiseisev läänemeresoome keel, mida räägivad livvikod ehk livvilased, kes asustavad Laadoga kirderannikust kirdesse jäävat ala, mis on piirnenud karjala- ja lüüdikeelse alaga. Livviko keelt ja lüüdi keelt on kaua loetud nn päriskarjala murrete (põhja-karjala murderühm) kõrval vastavalt teiseks (livviko murderühm) ja kolmandaks (lüüdi murderühm) karjala keele peamurdeks. Livviko keel jäi pikka aega vene keelest mõjutamata, kuigi nendele aladele saabusid venelased pärast Peterburi asutamist aastal 1703. Livviko keele ISO 639-3 kood on olo.
Pappos

Pappos Aleksandriast (vanakreeka keeles Πάππος ὁ Ἀλεξανδρεύς Páppos ho Alexandreús; umbes 290 – umbes 350) oli üks viimaseid suuri Vana-Kreeka matemaatikuid. Tuntud on tema teos "Synagoge" (Συναγωγή; umbes 340) ja Pappose kuusnurgateoreem. Teave tema eluloo kohta pärineb ainult tema enda kirjutistest: tal oli poeg Hermodoros ja ta töötas Aleksandrias õpetajana. Tema tuntuim teos "Synagoge" on kaheksaköiteline matemaatikakogumik, millest suurem osa on säilinud. "Synagoge" käsitleb paljusid teemasid, sealhulgas geomeetriat, hobimatemaatikat, kuubi duplikatsiooni, hulknurki ja hulktahukaid. Pappose kuusnurgateoreem Pappose-Guldini teoreem Pappose ahel Pappose konfiguratsioon Pappose graaf Bird, John (14. juuli 2017). Engineering Mathematics. Taylor & Francis. Lk 590. ISBN 978-1-317-20260-8. Pierre Dedron, J. Itard (1959) Mathematics And Mathematicians, Vol. 1, p. 149 (trans. Judith V. Field) (Transworld Student Library, 1974) Jones, Alexander Raymond (19. jaanuar 2017). Pappus of Alexandria. Pappus of Alexandria (lived c. AD 200–350). Helicon Publishing. 2004. Greek mathematician, astronomer, and geographer whose chief importance lies in his commentaries on the mathematical work of his predecessors Eecke, Paul Ver (1933). Pappus d'Alexandrie: La Collection Mathématique avec une Introduction et des Notes (2 volumes Fondation Universitaire de Belgique ed.). Paris: Albert Blanchard. Pappos (Bibliotheca Augustana) "Pappus", Columbia Electronic Encyclopedia, Sixth Edition at Answer.com. Pappus's Theorem at MathPages Pappus's work on the Isoperimetric Problem at Convergence
Sordariomycetes

Sordariomycetes on kottseente klass. Coniochaetales – harjaskeralaadsed Diaporthales – musttõvikulaadsed Hypocreales – helekottseenelaadsed Melanosporales – tumekottseenelaadsed Phyllachorales – musttäpptõvikulaadsed Ophiostomatales – siugsuudmelaadsed Sordariales – sõnnikukeralaadsed Xylariales – süsikulaadsed Sordariomycetes andmebaasis eElurikkus
Süsikulaadsed

Süsikulaadsed (Xylariales) on kottseente selts. Diatrypaceae Graphostromataceae Hypoxylaceae Xylariaceae – süsikulised Süsikulaadsed andmebaasis eElurikkus.
Süsikulised

Süsikulised (Xylariaceae) on kottseente sugukond. Annulohypoxylon Anthostomella – tumekilbik Daldinia – kerasüsik Jackrogersella Hypoxylon – padjandsüsik Kretzschmaria Nemania Nodulisporium Poronia – jalgnööbik Ustulina – lamesüsik Xylaria – süsik Süsikulised andmebaasis eElurikkus.
Punkt (kirjavahemärk)

Punkt (.) on kirjavahemärk, mida kasutatakse mitmel otstarbel, kuid eelkõige jutustava ja väitlause lõpu märkimiseks. Arvukirjutuses on punkti esmane ülesanne järgarvude märkimine. Eesti keeles ei panda punkti eraldi real seisva pealkirja ja allkirja järele. Punkt on pärit vanakreeka kirjast, kus sarnase märgi (rea ülaservas, keskel või allservas asuva punkti) võttis kasutusele Aristophanes Byzantionist 3. sajandil eKr. Inglise keeles kasutatakse punkti lisaks väitlause lõpule ka kümnendmurru täis- ja murruosa eraldamiseks (nt 3.141). Eesti keeles kasutatakse selleks koma (nt 3,141). Punkti koodid arvutikirja märgistikes on ASCII-s 0x2E ja Unicode'is U+002E. https://eki.ee/teatmik/arvukirjutus/#punkt https://eki.ee/teatmik/arvukirjutus/#koma https://eki.ee/teatmik/punkt/
Süntetism

Süntetism on maalimisviis, kus peaaegu ruumikujutuseta piltidel eraldatakse puhaste värvidega kaetud pinnaosad tumedate kontuuridega. See on omane juugendlikule kujutavale kunstile ning töötati välja Prantsusmaal Bretagne'is Pont-Aveni koolkonnas 1880. aastatel. Jaak Kangilaski (2010). Kunsti-kultuuri ajalugu postimpressionismist uue meediani 12. klassile. Tallinn: Kirjastus "Kunst". Lk 22. ISBN 978-9949-407-54-5.
Süsik (süsikulised)

Süsik (Xylaria) on kottseente perekond. Xylaria digitata – sõrmsüsik Xylaria filiformis – niitsüsik Xylaria hypoxylon – sarvjas süsik Xylaria polymorpha – kobarsüsik Süsik andmebaasis eElurikkus.
Falmouthi põletamine

Falmouthi põletamine oli Suurbritannia kuningliku mereväe rünnak Falmouthi linnale Massachusettsis (tänapäeva Portland Maine'i osariigis) 8. oktoobril 1775. Laevastiku ülem oli kapten Henry Mowat. Rünnak algas laevade kahuritulega, lasti ka süütemoona. Pärast pommitamist väed maabusid, et linn lõplikult hävitada. Falmouthi põletamine jäi ainsaks suuremaks rünnakuks sadamatele, mis olid Ameerika iseseisvussõja algfaasis toetanud patriootide tegevust, kuigi plaanitud oli laiaulatuslikum kampaania. Kolooniates tekitas rünnak Briti võimu vastu pahameelt ning viis sõltumatute valitsuste tekkimiseni. Falmouthi põletamise tõttu kutsuti kokku ka teine kontinentaalkongress, kus otsustati kuninglikule mereväele vastukaaluks rajada Kontinentaalmerevägi. Nii Mowat kui ka tema ülemus, viitseadmiral Samuel Graves, kes oli rünnakuks käsu andnud, kandsid rünnaku tõttu ametialaseid kahjusid. Ameerika iseseisvussõja lahingute loend Burke, Edmund (1780). An Impartial History of the War in America. London: R. Faulder. OCLC 6187693. Caulkins, Frances Manwaring; Griswold, Cecelia (1895). History of New London, Connecticut: From the First Survey of the Coast in 1612 to 1860. New London, Connecticut: H. D. Utley. OCLC 1856358. Charles, Patrick J (2008). Irreconcilable Grievances: The Events That Shaped American Independence. Westminster, Maryland: Heritage Books. ISBN 978-0-7884-4566-8. OCLC 212838026. Conforti, Joseph (2007). Creating Portland: History and Place in Northern New England. Durham, NH: UPNE. ISBN 978-1-58465-449-0. OCLC 154804541. Duncan, Roger F (1992). Coastal Maine: A Maritime History. New York: Norton. ISBN 978-0-393-03048-8. OCLC 24142698. Fiske, John (1902). The Historical Writings of John Fiske, Volume 10. Boston: Houghton, Mifflin. OCLC 1658057. Hoock, Holger (2017). Scars of Independence: America's Violent Birth. New York: Crown. ISBN 9780804137287. Miller, Nathan (1974). Sea of Glory: The Continental Navy fights for Independence 1775–1783. New York: David McKay. ISBN 978-0-679-50392-7. OCLC 844299. Nelson, James L (2008). George Washington's Secret Navy: How the American Revolution Went to Sea. New York: McGraw-Hill Professional. ISBN 978-0-07-149389-5. OCLC 212627064. Willis, William (1865). The History of Portland, from 1632 to 1864: With a Notice of Previous Settlements, Colonial Grants, and Changes of Government in Maine (2nd ed.). Portland, Maine: Bailey & Noyes. OCLC 2341166. Jacob Bailey's account The Destruction of Falmouth in 1775. Collections of the Maine historical society, p. 408 Images of Mowat's Proclamation at the Library of Congress: Page 1, Page 2 Image and transcript of Mowat's report of the event Image and transcript of a letter describing the burning MPBN program article on the burning
Zigmars Liepiņš

Zigmars Liepiņš (sündinud 14. oktoobril 1952) on läti helilooja ja pianist, Läti Rahvusooperi juhatuse esimees. Liepiņš on kirjutanud koori-, soolo-, orkestri-, filmi-, teatri- ja ooperimuusikat. "ZIGMARS LIEPIŅŠ". ZIGMARS LIEPIŅŠ.
Tolypocladium

Tolypocladium on perekond kottseeni seltsist helekottseenelaadsed. Selle perekonna seened on parasiitse eluviisiga. Tolypocladium ophioglossoides – hirvepähkli-kedristõlvik
Tumekottseenelaadsed

Tumekottseseenelaadsed (Melanosporales) on kottseente selts. Ceratostomataceae – tumekottseenelised Tumekottseenelaadsed andmebaasis eElurikkus.
Tumekottseenelised

Tumekottseenelised (Ceratostomataceae) on kottseente sugukond. Arxiomyces Cerastoma Dactylidispora Echinusitheca Eidamia Erostrotheca Gibsonia Gonatobotrys Harzia Microthecium Phaeostoma Proteophiala Pseudomicrothecium Pteridiosperma Pustulipora Rhytidospora Sphaerodes Vittatispora Tumekottseenelised andmebaasis eElurikkus
Harjaskeralaadsed

Harjaskeralaadsed (Coniochaetales) on kottseente selts. Coniochaetaceae – harjaskeralised Harjaskeralaadsed andmebaasis eElurikkus.
Harjaskeralised

Harjaskeralised (Coniochaetaceae) on kottseente sugukond. Ascotrichella Barrina Coniochaeta – harjaskera Coniochaetidium Coniolaria Ephemeroascus Humicolopsis Lecythophora Poroconiochaeta Pseudobotrytis Harjaskeralised andmebaasis eElurikkus.
Musttõvikulaadsed

Musttõvikulaadsed (Diaporthales) on kottseente selts. Diaporthaceae – musttõvikulised Valsaceae – koonikulised Musttõvikulaadsed andmebaasis eElurikkus.
Koonikulised (seened)

Koonikulised (Valsaceae) on kottseente sugukond. Anisogramma – põisik Leucostoma – helekoonik Valsa – koonik Valsella – pisikoonik Koonikulised andmebaasis eElurikkus.
Zaide

"Zaide" on Wolfgang Amadeus Mozarti pooleli jäänud ooper, mille libreto on kirjutanud Johann Andreas Schachtner. Teosest puudub avamäng ja lühike lõpuvaatus. Ooper avaldati alles 1838. ja see 1866. aastal. Zaide (sopran) Gomatz (tenor) Allazim (bass) sultan Soliman (tenor) Osmin (bass) Zaram, valvekaardi kapten (kõneroll) neli orja (tenorid)
Koonik (seen)

Koonik (Valsa) on kottseente perekond. Valsa nivea – lumikoonik Valsa pini – männikoonik Valsa sordida – määrdunud koonik Koonik andmebaasis eElurikkus.
Siugsuudmelaadsed

Siugsuudmelaadsed (Ophiostomatales) on kottseente selts. Ophiostomataceae – siugsuudmelised Siugsuudmelaadsed andmebaasis eElurikkus.
Sõnnikukeralaadsed

Sõnnikukeralaadsed (Sordariales) on kottseente selts. Chaetomiaceae – karuskeralised Lasiosphaeriaceae – karvakeralised Sordariaceae – sõnnikukeralised Sõnnikukeralaadsed andmebaasis eElurikkus.
Lang (Steiermark)

Lang on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Leibnitzi ringkonnas. Vallas asuvad Göttlingi, Langi, Langabergi, Dexenbergi, Schirka, Stangersdorfi ja Jößi külad. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Priscilla katakombid

Priscilla katakombid on muistis Itaalias Roomas Via Salaria ääres, kus Rooma riigi ajal asus kivimurd. Alates 2. sajandi lõpust 4. sajandi lõpuni kasutati seda matmiskohana. Katakombid arvatakse olevat nimetatud konsul Manius Acilius Glabrio abikaasa järgi, kes olevat olnud kristlane ja hukatud Domitianuse käsul. Katakombi seintel leiduvad seinamaalingud kujutavad stseene vanast ja uuest testamendist ning on ühed varasemad, kus on äratuntavad paljud hilisema kristliku ikonograafia süžeed (Madonna lapsega, Hea karjane, Püha õhtusöömaaeg jt). Tänapäevane sissekäik katakombidesse on Via Salaria tänavalt läbi Priscilla benediktlaste kloostri ristikäigu. Hea karjase kujutis Priscilla katakombide ühe uhkemalt kaunistatud ruumi, nn Kreeka kabeli laes Maarja lapsega, täht tema pea kohal, ja mees, kes osutab neile Armastussöömaaeg Joona heidetakse merre Palvetav naine, temast vasakul abielu sõlmimine, paremal emadus. 3. sajand Et Priscilla katakombidesse oli maetud seitse paavsti paavstluse varajasest ajajärgust ja palju märtreid, nimetati seda kohta juba hilisantiikajal "katakombide kuningannaks". Sinna maetud paavstide Marcellinuse ja Marcellus I märtrisurm on kujutatud paavstide Damasus I, Siriciuse, Coelestinus I ja Vigiliuse tellitud piltidel. Paavstide Silvester I, Stephanus I ja Dionysiuse arvatavad säilmed kaevati välja ja maeti Rooma San Martino ai Monti kiriku peaaltari alla. Märtrite Praxedese ja Pudentiana säilmed olid maetud Priscilla katakombidesse, kuni paavst Paschalis I viis nad 9. sajandil ümber ehitatud Rooma Santa Prassede basiilikasse. Sinna olid maetud ka märter Philomena säilmed. THE QUEEN OF THE CATACOMBS. - Catacombe di Priscilla[alaline kõdulink] Catacombs of Priscilla. - Catacombe d'Italia The secrets of the Santa Priscilla catacombs. - BBC Culture Video: Catacomb of Priscilla, Rome. - Smarthistory
Lebring-Sankt Margarethen

Lebring-Sankt Margarethen on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Leibnitzi ringkonnas. Lebring asub Muri jõe paremkaldal u. 4 km Wildonist lõunas ja 8 km Leibnitzist põhjas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Abu'l-Kasim Firdausi

Abu'l-Kasim Firdausi (ka Firdousi, pärsia فردوسی; umbes 940 – umbes 1020) oli pärsia luuletaja. Ta kirjutas Pärsia eepose (tänapäeva Iraan) "Shāhnāmeh" ("Kuningate raamat"). Firdausi oli pärit vanast iraani ülikkonnast. Tema isa oli rikas ning omas suuri maa-alasid. Oma suurteost "Šahname" kirjutas Firdausi 35 aastat. Eepose põhiideeks on hea ja kurja algne võitlus ja selle kehastumine ajaloo vältel. Suurteose kokkupanemiseks pidi Firdausi koguma Iraani ajalugu käsitsevad kirjalikud allikad ja suulised rahvapärimused. Eepos koosneb ligi 60 000 beidist. Firdausi on kirjutanud ka luuleteose "Jusef ja Zuleika".
Leutschach an der Weinstraße

Leutschach an der Weinstraße on 2015. aasta jaanuarist uus vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Leibnitzi ringkonnas. Vald loodi Steiermargi vallareformi osana 31. detsembril 2014, kui kaotati iseseisvad vallad Leutschach, Schloßberg, Eichberg-Trautenburg ja Glanz an der Weinstraße. 1250. aastal on ürikus esmamainitud nime "Leutschach" ("Liubschach"). 1458. aastal andis keiser Friedrich III paigale turuõiguse ja oma jurisdiktsiooni. Leutschachi vald tekkis 1850. aastal Werbbezirk Trautenburgist ja oli siis oluliselt suurem. See jaotati 1882. aastal Markt Leutschachi, Glanzi, Schloßbergi ja Eichberg-Trautenburgi vallaks. Seoses Steiermargi liidumaa ümberstruktureerimisega lõppes nelja omavalitsuse autonoomia pärast 132 aastat. Leutschach an der Weinstraße on suurim viinamarjakasvatuskogukond Steiermargis ja seega oluline Steiermargi viinamarjakasvatuse keskus. Selleks on viimastel aastakümnetel pidevalt kasvanud turism paljude ettevõtete peamine sissetulekuallikas. Leutschach on ka Austria suuruselt teine humalakasvatuspiirkond. Kvaliteetset humalat töödeldakse Steiermargi õlletehastes, et olla hinnatud eriõlledeks. Elamukogukonnana pakub Leutschach an der Weinstraße kõiki olulisi sotsiaalseid ja majanduslikke hooldusvõimalusi. Arstiabi osutavad kolm perearsti, hambaravi eriarst, apteek ja Punase Risti filiaal. Suurema kogukonna haridusasutuste hulka kuuluvad: kaks lasteaeda (Leutschach ja Langegg), lastehoid "Lachtraube", kaks algkooli (Leutschach ja Langegg) ning NMS Leutschach. 1910. aastal kavandati raudtee Marburgist üle Pössnitzbergi, mille Pößnitzi-, Saggau- ja Sulmtali Leibnizi poolt. Projekt kukkus Esimese maailmasõja alguseks läbi. Liikluslikult on üksikud katastrikooslused ja paikkonnad tänapäeval suures osas välja kujunenud üksikliikluse poolt (271,7 km ühisteid). Avalikud bussid ühendavad Leutschachi naaberomavalitsuste ja piirkonna pealinna Leibnitziga. Lähimad rongijaamad on Ehrenhausenis ja Leibnitzis. Heiligengeistklamm Kirche zum Heiligen Geist am Osterberg, unweit der österr. Grenze in Slowenien Schloss Trautenburg Burgruine Schmirnberg Schloßbergwarte am Montikogel Paljud ühendused (Musikverein Rebenland Leutschach, kirikukoor, Tolliühingud, Volksstanzkreis) aitavad kaasa hea kultuurikeskkonna loomisele. Arvukate sündmuste hulka kuuluvad: tänupühaparaad, karnevalirongkäik, kirikukontserdid, advendikontserdid, jõulud, Corpus Christi rongkäik, ülestõusmispühade rongkäik, kirikupidu või nelipühapäeval tehtud palverännak Püha Vaimu juurde. Nicos Jaritz (* 1953), löökpillimängija ja bändijuht Konrad Jarz (1842–1909), seikleja, ajaloolane ja geograaf Franz Unger (1800–1870), Austria botaanik, paleontoloog ja taimefüsioloog Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Oberhaag

Oberhaag (sloveeni Osek) on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Leibnitzi ringkonnas. Oberhaag asub Saggau orus Eibiswaldi ja Arnfelsi vahel. Vallal on 5 km ühispiiri Sloveeniaga. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Kargopoli rajoon

Kargopoli rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Arhangelski oblastis. Piirneb läänes Karjala Vabariigiga ning edelas ja lõunas Vologda oblastiga. Suuremad järved on Latša ja Ljokšmozero. Peamine jõgi on Latša järvest alguse saav Onega. Rajoonikeskuseks on Kargopoli linn. Rajoon on ühtlasi kohaliku omavalitsuse üksusena munitsipaalringkond (муниципальный округ). 2021. aasta alguse seisuga oli rajoonis 16 498 elanikku. 61 % elanikest elab Kargopolis. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. mai 2021. Vaadatud 20. oktoobril 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Velikaja jõgi

Velikaja jõgi (ka: Pihkva Emajõgi) on jõgi Venemaal; suurim Peipsi järve suubuv jõgi. Nimi vene keeles Великая (Velikaja), läti keeles Mudava, võro keeles Pihkva Imäjõgi. Jõe pikkus on 430 km[viide?] ja valgla pindala 25 200 km²[viide?]. Jõgi algab Bežanitsõ kõrgustikult. Moodustab suubumisel Pihkva järve lõunaossa delta. Alamjooksul umbes 40 km pikkuselt laevatatav. Põhiosa Velikaja valglast jääb Pihkva oblasti territooriumile. Velikaja ääres asuvad oblasti suuremad linnad Pihkva ja Ostrov.
Dzintars (Salaspilsi vald)

Dzintars (ka Dzintari) on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas. Küla asub valla lääneosas Getliņi soo idaserval. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 8,3 ja Riiast 18,2 kilomeetri kaugusele. Külas asub Pagrieziens uz Aconi bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija