laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti Ökoloogiapäevad

Eesti Ökoloogiapäevad on Eesti Ökoloogiakogu korraldatud ühepäevased ökoloogianõupidamised Tartus. Neid on aastatel 1984–2005 korraldatud aastase sammuga neil aastail, kui Eesti ökoloogiakonverentsi ei toimu. I – Kas ökoloogial on oma seadused? (17. veebruar 1984) II – Ökoloogia ja globaalprobleemid (14. veebruar 1986) III – Happevihmad meil ja mujal (12. veebruar 1987) IV – Väikerahvas vajab kaitset (14. veebruar 1989) V – Rahvusvaheline Maa päev (21. aprill 1990) VI – Loodusseire (24. aprill 1992) VII – Looduskasutus privatiseerimise tingimustes (2. märts 1993) VIII – Eesti Riiklik Seireprogramm (22. aprill 1995) IX – Eesti Keskkonnastrateegia (4. oktoober 1996) X – Värsked mõtted Eesti ökoloogias (8. mai 1998) XI – Loodusliku mitmekesisuse kaitse viisid ja vahendid (20. aprill 1999) XII – Eesti loodus ja Euroopa Liit (27. aprill 2001) XIII – Eesti süsinikubilansi ökoloogiast ja ökonoomikast (3. mai 2002) XIV – Raie ja uuendus Eesti metsas (16. aprill 2004) XV – Natura 2000 Eestis (22. aprill 2005)
Eesti ökoloogiakonverents

Eesti ökoloogiakonverentsid on Eesti Ökoloogiakogu ja EcolChange'i korraldatavad ökoloogiaalased konverentsid Eestis. Neid on korraldatud enamasti 3-aastase sammuga (vahel ka harvem). Vahepealseil aastail on peetud Eesti ökoloogiapäeva. I – Kaasaegse ökoloogia probleemid (11.–13. detsember 1978) II – Keskkonnakaitse ökoloogilised aspektid Eestis (8.–10. aprill 1982) III – Rakendusökoloogilisi küsimusi Eestis (11.–13. aprill 1985) IV – Ökoloogia ja ühiskond (23.–25. märts 1988) V – Ökoloogia ja energeetika (24.–26. aprill 1991) VI – Alalhoidlik areng ja looduskeskne elulaad (24.–26. aprill 1994) VII – Ajalised muutused Eesti eluslooduses ja keskkonnas (8.–9. mai 1997) VIII – Loodusteaduslikud ülevaated Eesti Maa päeval (26.–27. aprill 2000). IX – Eesti ökoloogia globaliseeruvas maailmas (11.–12. aprill 2003) X – Loodushoiu majandushoovad (27.–28. aprill 2006) XI – Elurikkus ja ökosüsteemid (8.–9. aprill 2010) XII – Eesti teadus- ja arendustegevuse konkurentsivõime (18.–19. oktoober 2013) XIII – Ökoloogiateadus globaalselt muutuvas maailmas (20. aprill 2018) Tiia Kurvits, Marko Mägi (ökoloog). "XIII Eesti ökoloogiakonverents "Ökoloogiateadus globaalselt muutuvas maailmas"". EcolChange. Eesti Maaülikool. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. märts 2018. Videosalvestus 12. ökoloogiakonverentsist (UTTV).
Itaalia jalgpallikoondis 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Itaalia jalgpallikoondis 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Pietro Ferraris Alfredo Foni Ugo Locatelli Giovanni Ferrari Piero Pasinati Aldo Olivieri Silvio Piola Gino Colaussi Perazzolo Aldo Donati Sergio Bertoni Eraldo Monzeglio Michele Andreolo Renato Olmi Carlo Ceresoli Mario Genta Pietro Serantoni Bruno Chizzo Guido Masetti Pietro Rava Amedeo Biavati Giuseppe Meazza Vittorio Pozzo Itaalia jalgpallikoondis 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Rootsi jalgpallikoondis 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Rootsi jalgpallikoondis 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Kurt Svanstroem Curt Bergsten Gustav Sjoberg Knut Hansson Arne Nyberg Tore Keller Folke Lind Karl-Erik Grahn Arne Linderholm Sven Jonasson Erik Persson Ivar Eriksson Ake Andersson Sven Jacobsson Erik Nilsson Henock Abrahamsson Sven Bergqvist Erik Almgren Harry Andersson Olle Kallgren Einar Karlsson Gustav Wetterstroem Josef Nagy Rootsi jalgpallikoondis 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Klaus Kurselli mäss

Klaus Kurselli mäss oli Tallinnas 1570. aastal Põhjamaade seitsmeaastase sõja ajal toimunud Rootsi asehalduri ja keskvõimu esindajate vastu korraldatud relvastatud vastuhakk, mille käigus mässajad Klaus Kurselli juhtimisel hõivasid Toompeal asuva Väikese linnuse ja vangistasid kuberner Gabriel Kristiernsson Oxenstierna. Mässu põhjus oli pikaleveninud Põhjamaade seitsmeaastane sõda (1563–1570), mis muutis Rootsi riigi ajutiselt maksejõuetuks ja mille tulemusena oli Liivimaal kohalikest aadlikest ja linnakodanikest moodustatud kolm lipkonda pikka aega palgata. Rootsi keskvalitsus kavatses olukorra ajutiseks lahendamiseks suunata rahulolematud Liivimaa ja Eestimaa rüütelkondade esindajad Liivimaalt taas Rootsi, et kaasata nad Rootsi pinnal sõjategevusse, kus osa neist oligi juba viibinud aastail 1564–1566. Rootsi suundumine seati eeltingimuseks, et saada tasumata palka kätte. 7. jaanuaril 1570 võttis Liivi sõjas Rootsi poolel olnud mõisameeste pealik Klaus Kursell ootamatu rünnakuga oma valdusse Toompea Väikese linnuse. Tallinna raad vahendas kokkuleppe, millega kuberner Oxenstierna vabastati, linnus pidi aga jääma Kurselli kätte järgmiste nelipühadeni, milliseks ajaks oodati kuningas Johan III-lt võlgu oldavat summat või mingit muud lahendust olukorrale. 24. märtsil 1570 võtsid aga rootslaste väed Toompea linnuse kavalusega tagasi. Klaus Kursell ja enamik mässus osalenud mehi vangistati. Kursell mõisteti varsti surma ja hukati koos paari kaaslasega.Tallinnas 3. juunil 1570. aastal Liivimaa mõisamehed Liivi sõja perioodil, Acta Historica Tallinnensia, 1. jaanuar 2006
Robert Theodor Hansen

Robert Theodor Hansen (12. oktoober 1849 Pahkla – 26. august (vkj 13. august) 1912 Tallinn) oli eesti köster, koolmeister, muusikategelane ja helilooja. Robert Theodor Hansen sündis Hageri kihelkonnas Kohila vallas Pahklas möldri pojana. Tallinna Kreiskooli lõpetamise järel töötas ta 1868. aastast Iisakus köstrina. Ta asutas Iisakus kihelkonnakooli, kus töötas koolmeistrina 1912. aastani. Enda asutatud segakoori, pasunakoori ning muusika- ja kirjandusseltsi kutsus ta esinema tuntud muusikuid ja soliste. Tema muusikaharrastus innustas ärkamisajal kogu kihelkonda, paljudesse taludesse soetati viiul, pasun, klaver või koduorel. Hanseni juhatatud koorid esinesid mitmel üldlaulupeol ja pälvisid auhindu. Iisaku koorid käisid kontserte andmas ka mujal Eestis. Hansen oli ajalehtede Ristirahva Pühapäevaleht ja Eesti Postimees kaastööline. Tegeles ka heliloominguga. 1882. aastal kirjutas ta viisi Lydia Koidula luuletusele "Ema süda", mis on muutunud rahvalikuks lauluks (ilmus 1913. aastal Juhan Elkeni kogus "Koolilaste laulud"). Teisi tema loodud laule: "Kaugelt koju tulles", "Õhtu rahu", "Lahkumine", "Miks sa nutad lillekene", "Püha", "Jõululaul", "Jõuluõhtul" jt. Enamik tema noote hävis aga pärast tema surma tulekahjus. Robert Theodor Hansen suri Tallinnas 13. augustil (vkj) 1912. Kui tema põrm Tallinnast Iisakusse viidi, läksid pillimehed Iisaku mäele vastu – alles siis saadi aru, mida Hansen sealsele rahvale tähendas. Hansen maeti Iisaku kalmistule. Heinrich Rosenthal. Eesti rahva kultuuripüüdlused ühe inimpõlve välte. Mälestusi aastatest 1869-1900 Eesti Päevaleht 2010, lk 238 Tutvustus: Hansen, Robert Theodor VE: Hansen, Robert Theodor - koorijuht, helilooja, koolijuht ja pedagoog Robert Theodor Hansen Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Ott Ernesaks

Ott Ernesaks (12. oktoober 1938 Tallinn – 26. august 2009 Tallinn) oli eesti allveesporditreener. Ta lõpetas aastal 1957 Tallinna 2. keskkooli. Ta õppis aastatel 1957–1960 TPedI kehakultuuri- ja muusikaosakonnas ning lõpetas 1965. aastal muusikapedagoogina Tallinna Riikliku Konservatooriumi. Ta tuli Eesti NSV meistriks tuli ta purjetamises ja allveespordis, kuulus Eesti NSV allveespordikoondisesse aastatel 1963–1969, tegutsenud ka kohtuniku ja ühiskondliku aktivistina. Kuulus aastatel 1963–1995 Eesti NSV ja Eesti allveeliidu juhtkonda. Ott Ernesaks maeti 5. septembril 2009 Metsakalmistule. 1965 NSV Liidu meistersportlane 1972 Eesti NSV teeneline treener 1981 Kalevi auliige Vetelpäästeühingu auliige Tema isa oli koorijuht ja helilooja Gustav Ernesaks. Tema äi oli 103-aastaseks elanud EELK Roosa Jakobi koguduse õpetaja Karl Karlson. http://www.eestikalev.ee/?module=news&id=493 Biograafia ESBL-is
Erato

Erato oli kreeka mütoloogias armastusluule muusa. Kunstis kujutati teda lüüraga. Eratol oli Arkasega poeg Azan. Erato saidil Theoi.com
Ivdel

Ivdel (vene keeles Ивдель, mansi keeles Сапсаус) on linn Venemaal Sverdlovski oblasti põhjaosas, Ivdeli linnaringkonna keskus. Linn asub Ivdeli jõe ääres 535 km kaugusel Jekaterinburgist. Linna lähedal asus 1589 asutatud Lozvinski gorodok, esimene venelaste asundus Uuralitest ida pool. Ivdeli on mainitud 1831. aastal Nikito-Ivdeli külana. 1937 rajati asula juurde nõukogude sunnitöölaager Ivdellag. Linnaõigused sai 1943. aastal. Ivdeli koduleht http://ivdel.net/
Ivdeli linnaringkond

Ivdeli linnaringkond on 2. järgu haldusüksus Venemaal Sverdlovski oblastis. Ringkonda kuulub Ivdeli linn ja 29 maa-asulat. Ringkonnas asub Polunotšnoje mangaanikaevandus. Ringkonda läbib Serovi–Priobje raudtee. http://admivdel.ru http://gerb.rossel.ru/ter/ter/ter35
Ungari jalgpallikoondis 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Ungari jalgpallikoondis 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Vilmos Kohut Gyula Lazar Jozsef Hada Antal Szalay Sandor Biro Gyorgy Szuecs Jeno Vincze Antal Szabo Pal Titkos Gyorgy Sarosi Janos Dudas Palinkas Geza Toldi Istvan Balogh László Cseh Ferenc Sas Gyula Zsengeller Lajos Koranyi Dani Biro Gyula Polgar Jozsef Turay Bela Sarosi Alfred Schaffer Ungari jalgpallikoondis Jalgpalli maailmameistrivõistlused 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Tartu rattamaraton

Tartu rattamaraton on suurim maastikurattaüritus Baltikumis. Maailma mastaabis on tegemist suuruselt kolmanda maastikurattamaratoniga. Tartu rattamaratoni raames on toimunud ka Eesti meistrivõistlused maastikurattamaratonis. Programm hõlmab ka lasteüritusi. Maratoni distantsid on 89 km ja 40 km. 2017. aastal lisandus distants 21 km. Klubi Tartu Maraton korraldab lasteüritusi juba aastast 1983. Tartu rattamaratoni juurde kuuluvad TILLUsõit ja MINImaraton. Vanusegrupid ja distantsid: Kuni 3-aastased 400 m 3-aastased 400 m 4-aastased 400 m 5-aastased 700 m 6-aastased 700 m 7-aastased 1 km 8-aastased 1 km Vanusegrupid ja distantsid: 11-aastased ja vanemad 5,1 km 10-aastased 5,1 km 8-9-aastased 5,1 km Maastikujalgrattad ehk bike’id mõtlesid välja ameeriklased 1980ndate alguses, kuid Eestisse jõudsid nad alles 1990ndate teises pooles. Rahvas võttis uut tüüpi rattad kiiresti omaks, paraku puudus Eestis sellele rattaklassile mõeldud maratoniformaadis rahvaspordiüritus. 1998. aastal tundus aeg olevat küps. Norras toimuva Birkebeiner-ritteti eeskujul tekkis mõte korraldada rattasõit Tartu Maratoni trassil. Nii sündiski Tartu rattamaraton põhidistantsiga 63 km ja 31 km pikkuse peresõiduga. Vihmase suve tõttu tuli nii mõnestki suusaraja trassi osast loobuda, aga tagantjärele otsustades oli see pikemas perspektiivis õige valik. Algsele rajale on läbi aastate tehtud väikeseid muudatusi, näiteks on start viidud asfaldilt maastikule. Põhimõtteks on olnud jätta raja läbimine jõukohaseks igale tervele ja aktiivsele inimesele. Enne esimest rattamaratoni olid paljud asjatundjadki pessimistlikud sellise ürituse edus, kuid juba esimene katse tõi kokku üle tuhande ratturi. Järgnevate aastate kiire areng on rattamaratoni osalejate arvu viinud samale tasemele Tartu Maratoniga (aastal 2007 oli osalejaid juba 4681) ja vaatamata maastikuratta sõitude rohkusele Eestis ei ole ükski teine võistlus jõudnud osavõtjate arvult ligilähedalegi. Aasta-aastalt on kasvanud ka lätlaste ja leedukate osalus, sest neil puudub samaväärne võistlus. Esimene suurem rajamuudatus Tartu rattamaratoni ajaloos leidis aset 2006. aasta sügisel, mil distantse pikendati 63 km-lt 89-le ja 31 km-lt 40-le. Muudatuse tingis inimeste treenituse, oskuste ja rataste kvaliteedi tõus. Rahvusvahelist kõlapinda on üritusele andnud kuulumine alates 2002. aastast E1 kategooria võistlusena UCI rahvusvahelisse kalendrisse. Viimastel aastatel on Tartu rattamaratoni finišis selgunud Eesti meistrid maastikurataste maratonis. 2009. aastal peeti sama võitluse raames ka selle ala Euroopa meistrivõistlused. Sarnaselt teiste üritustega on ka Tartu rattamaratoni kavas traditsioonilised laupäevased TILLUsõidu ja MINImaratoni lastevõistlused Tähtvere spordipargis. 2001.–2012. aastal korraldati sealsamas ka atraktiivne tippsportlaste võistlus Tartu maastikurattasprint. Klubi Tartu Maraton Tartu linnamaraton Tartu maastikumaraton (endine Tartu jooksumaraton) Tartu maraton Tartu rattaralli Tartu rulluisumaraton Tartu sügisjooks
Kollajuur

Kollajuur ehk kurkum ehk kurkuma (Curcuma) on taimeperekond ingveriliste (Zingiberaceae) sugukonnas. Esimesena kirjeldas kollajuure perekonda teaduslikult Linnaeus. Perekonnas on ligikaudu 130 liiki. Mõne liigi risoomist saadakse india safrani nimelist vürtsi ehk kurkumit, mis sisaldab eeterlikke õlisid ja kollast värvainet kurkumiini. Sõltuvalt liigist varieerub kollajuurte sõlmjate risoomide värvus sinepikollasest sidrunikollaseni. Kurkumi saamiseks taime risoom keedetakse, kuivatatakse ja jahvatatakse. Kurkumi saamiseks kultiveeritakse kollajuurt Hiinas, Indias, Indoneesias, Filipiinidel, Taiwanil, Haitil, Jamaical ja Peruus. Kultuuris on levinuim harilik kollajuur (Curcuma longa). Pillirootaoline taim kasvab umbes 1 meetri kõrguseks. Värvikas ja särtsakas kollajuur Maaleht, 12. jaanuar 2012
Euterpe

Euterpe (vanakreeka Eὐτέρπη) oli kreeka mütoloogias lüürika muusa. Ta oli üks üheksast Mnemosyne tütrest. Euterpe saidil Theoi.com
Kurkum

Kurkum (keskaja Euroopas India safran) on kollajuure perekonda kuuluvate taimeliikide lihavast risoomist saadav kollakas pulber, mis on väga levinud paljudes Aasia köökides. Kurkumit on kasutatud juba tuhandeid aastaid. Euroopasse tõid selle Araabia kaupmehed ning teda kasutati sageli odavama alternatiivina safranile. Kollajuure risoomi müükase harva toorelt, tavaliselt on see eelnevat keedetud ja kuivatatult pulbriks jahvatatud. Väga tugeva aroomiga, kirbe vürts meenutab ingverit. Kurkum sisaldab eeterlikke õlisid ja kollast värvainet kurkumiini, mis on peaaegu identne india köögi peamises vürtsis safrani krookuses leiduva glükosiidiga. Kurkumit on nimetatud ka "india safraniks". Väljaspool india kööki kasutataksegi kurkumit safrani odava asendajana, mis annab toitudele meeldiva õrnkollase värvi. Eriti tähtis on see karrisegudes, mis peavad olema kindlat värvi. Kurkumit lisatakse mitmesugustele poes müüdavatele segudele ka seepärast, et see talub hästi valgust ja isegi päikesepaistet ning muidu kaotaksid segud kaubandusliku välimuse. Samal põhjusel lisatakse kurkumit ka juustule, jogurtile, kartuli- ja maisikrõpsudele, küpsistele, salatitele ja margariinile. India toitudes ja vähemal määral mujalgi Lõuna-Aasias kasutatakse kurkumit mitte üksnes värvainena, vaid täisväärtusliku maitseainena. Hindustanis peetakse kurkumit ravimtaimeks, mis puhastab organismi. Näiteks ajurveedas peetakse üleüldse maitseaineid ravimiteks ja ajurveeda asjatundjad soovitavad sageli maitseainetega haigusi ravida. Kurkumit soovitatakse ka sportlastele, kuna väidetavalt suurendab selle vürtsi tarbimine liigeste elastsust. Tänapäeva meditsiin pole seda seisukohta kinnitanud. Hiina meditsiinis kasutatakse kurkumit luuvalu, menstruatsioonikrampide ja voolmete raviks. Samuti olevat kurkum kasulik köha, seedehäirete ja silmahaiguste korral. Hiljutine uurimus tõestab, et kurkum on väga efektiivne depressiooni leevendaja. Kurkum hoiab ära maksakahjustusi ja taastab kahjustada saanud maksarakkusid. Lisaks ennetab see pahaloomuliste vähirakkude levikut ja aitab kehast toidu kaudu saadud kantserogeene väljutavate ensüümide tekkele kaasa. Vähendab paljudel paistetust kehas. Turmeric more Effective than Prozac at Treating Depression Kadi Heinsalu (02.03.2017 07:00). "17 toiduainet, mida teie maks armastab". Äripäeva terviseuudised. Vaadatud 04.03.2017 16:40. Värvikas ja särtsakas kollajuur Maaleht, 12. jaanuar 2012 Turmeric more Effective than Prozac at Treating Depression Liis Orav, Kurkumil on vaimustav ravipotentsiaal, Postimees, 9. veebruar 2017
Lüsiin

Lüsiin ehk 2,6-diaminoheksaanhape (lühendtähis Lys, ühetähelisena K) on aminohape, üks kahekümnest peamisest aminohappest, mille jääkidest koosnevad valgud. Lüsiin kuulub asendamatute aminohapete hulka – loomarakud seda ise ei sünteesi, seetõttu peavad loomad saama selle toiduga.
LYS

LYS tähendab järgmist: LYS (purjetamine) (Leading Yard Stick, varem Lidingö Yard Stick) Lys on mitme koha nimi: Lysi jõgi ehk Leie jõgi Prantsusmaal ja Belgias Lysi jõgi Itaalias Valle d'Aostas Lysi vald Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiquesi departemangus Lys on lüsiini lühend.
SER

SER või Ser võib tähendada järgmist: ser on seriini tähis ser on Mao tähtkuju tähis
Kalliope

Kalliope (vanakreeka Καλλιόπη 'kaunihäälne', ladinapäraselt Calliope) oli kreeka mütoloogias eepilise luule muusa. Kunstis kujutatakse teda kirjutustahvliga, vahel ka papüüruserulliga. Kalliope saidil Theoi.com
Soome kindralkuberneride loend

Soome kindralkuberneride loend on Soome Kindralkubermangu juhtide, Rootsi ja Venemaa Keisririigi asehaldurite loetelu. 1637–1640 Krahv Per Brahe, Rootsi valitsemisaegne Soome kindralkuberner 1648–1654 Krahv Per Brahe 1742–1743 – Johann Balthasar von Campenhausen; 1747–1751 – Gustav Friedrich von Rosen 1805 – Gustaf Mauritz Armfelt 1808–1809 – Göran Magnus Sprengtporten Venemaa keisririigi valitsemisaegsed Soome kindralkubernerid, pärast Vene-Rootsi sõja tulemusena Soome alade Venemaa keisririigiga liitmist 1809–1810 – Michael Andreas Barclay de Tolly, Venemaa keisririigi valitsemisaegne Soome kindralkuberner; 1810–1824 – Fabian Gotthard von Steinheil; 1824–1831 – Arseni Andrejevitš Zakrevski; 1831–1855 – Aleksandr Sergejevitš Menšikov; 1855–1861 – Friedrich Wilhelm Rembert von Berg; 1861–1866 – Platon Ivanovitš Rokassovski, 1866–1881 – Nikolai von Adlerberg; 1881–1898 – Frederick Maurice van Heyden; 1898–1904 – Nikolai Ivanovitš Bobrikov; 1904–1905 – Ivan Mihhailovitš Obolenski; 1905–1908 – Nikolai Gerhard; 1908–1909 – Vladimir von Boeckmann; 1909–1917 – Franz Albert Seyn; 1917 – Mihhail Aleksandrovitš Stahhovitš; 1917 – Nikolai Vissarionovitš Nekrassov. Eestimaa kindralkuberneride loend
Melpomene

Melpomene (vanakreeka Μελπομένη) oli kreeka mütoloogias tragöödia muusa. Kunstis kujutatakse teda traagilise maskiga ning sageli koturne kandvana. Melpomene saidil Theoi.com
Derek Fowlds

Derek James Fowlds (2. septembril 1937 Balhamis, London – 17. jaanuar 2020 Bath, Somerset) oli Inglismaa näitleja. Tema tuntuimad rollid on Sir Bernard Woolley seriaalides "Jah, härra minister" (1980–1984) ja "Jah, härra peaminister" (1986–1988) ning vanemkonstaabel (hiljem "Aidensfield Armsi" küla kõrtsi omanik) Oscar Blaketon seriaalis "Südameasi", kus ta osales üle kümme aasta (1992–2010) . Derek Fowlds Biography (1937–2020) Derek Fowlds Internet Movie Database
Conrad Wilhelm Heinrich Bergwitz

Conrad Wilhelm Heinrich Bergwitz (23. november 1833 Riia – 16. juuni 1881 Pärnu) oli Eesti vaimulik. Õppis aastatel 1843–1851 Riia kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1852–1855. Oli prooviaastal aastal 1858 Kanepi Jaani koguduses Georg von Holsti juures. Ordineeriti 31. jaanuaril 1861 Tartus õpetajaks. Oli aastal 1860 Kanepi Jaani koguduses adjunktõpetajaks. Aastatel 1861–1863 oli ta (introdutseeriti 6. märtsil 1861) Mustjala Anna koguduse õpetaja ja aastatel 1863–1881 oli ta (introdutseeriti 22. septembril 1863) Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja. Tema vend Johann Gottlieb Konrad Bergwitz oli Tallinna Toompea Kaarli-, Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduse ja Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Duell (film 1971)

"Duell" on Ameerika Ühendriikide 1971. aasta telefilm, mille lavastas Steven Spielberg. Filmi stsenaariumi kirjutas Richard Matheson, lugu põhineb ta enda lühijutul, mis ilmus samal aastal ajakirjas Playboy. Lugu jälgib David Manni (Dennis Weaver), kes sõidab autoga töö asjus läbi California kõrbe. Teel möödub ta ka ühest aeglasest tankerveokist. Pärast seda, kui David on samast veokist veel mõne korra mööda sõitnud, hakkab selle tundmatu juht Davidi autot suurel kiirusel taga ajama. (Veokijuht, kelle nägu filmis ei näidata, on näitleja ja kaskadöör Carey Loftin). Enamik filmist on filmitud Lõuna-Californias. Algne televisiooni jaoks toodetud filmiversioon oli ainult 74 minutit pikk ja valmis 23 päevaga telesarja "ABC nädala filmi" jaoks. Õnnestunud teleesilinastuse järel tehti filmist 15 minutit pikem versioon, mis sisaldas uusi stseene (koolibussi ja raudteeülesõidu stseen ning lõik, kus David räägib oma naisega telefonitsi) ning lisati veel pikem algus. 1972. aastal linastus film üle maailma ja Euroopas.
Gyöngyös

Gyöngyös on linn Ungaris Hevesi komitaadis, Gyöngyösi kreisi halduskeskus. Asub Budapestist 90 km ida pool Mátra mäestiku põhjanõlval Sárhegyi mäe jalamil. Gyöngyösit on kirjalikult mainitud 1261, linnaõigused sai 1334. Linnas on mitmeid toiduainetetööstuse ettevõtteid. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Gyöngyösi koduleht
Korporatsioon Ruthenia

Korporatsioon Ruthenia oli 1829 asutatud Tartu vene üliõpilaskorporatsioon. Asutati 1829. aastal vene Landsmannschaftina. Pärast asutamist saadi tunnustus vaid Landsmannschaft Fraternitas Rigensiselt. Kuna ei õnnestutud saada Chargiertenconventi tunnustust, läks korporatsioon 1836. aastal laiali, kuid taastati 1841. aastal. Läks laiali 1849 kui osalemine Repräsentantenconventis oli ebaõnnestunud tänu Landsmannschaftide tugevamale ühtsusele hääletamisel – korporatsioon taastati siiski järgmisel aastal ja võeti ka Chargiergenconveti liikmeks. Koos korporatsioon Lettoniaga oli Ruthenia Chargiertenconventi ainus mittesakslastest koosnev liige. Läks protestiks üldkommaani sakslust rõhutavate sätete vastu 1857 ise laiali. Mitteformaalselt jätkati siiski tegevust ja 24. märtsil 1862 registreeriti Vene Üliõpilaste Kogu. Pärast seda üritati sõlmida konventsiooni Chargiertenconvetiga kuni 11. septembril 1868 teatati Ruthenia taastamisest. 15. novembril saadeti Ruthenia laiali, sest liikmeid oli vähe ja puudus endiste Ruthenia liikmete nõusolek korporatsiooni taastamiseks.
Polyhymnia

Polyhymnia, ka Polymnia (vanakreeka Πολυύμνια, Πολύμνια) oli kreeka mütoloogias jumalaile suunatud laulu ja tantsu muusa. Kunstis kujutatakse teda tõsise ja mõtlikuna. Polyhymnia saidil Theoi.com
Joseph Ransdell

Joseph Morton Ransdell (5. juuni 1931 Oklahoma City – 27. detsember 2010) oli USA filosoof ja semiootik. Ta sai 1961 Columbia Ülikoolist doktorikraadi Charles Sanders Peirce'i käsitleva väitekirja eest. Ta õpetas filosoofiat California Ülikoolis Santa Barbaras ning oli 1974–2000 oli Texas Tech University filosoofiaõppejõud. Ta on uurinud Peirce'i töid. Ta asutas Peirce'ile pühendatud veebisaidi "Arisbe: the Peirce Gateway" ja foorumi PEIRCE-L Philosophical Forum. "The pursuit of wisdom: A history of philosophy" Nekroloog Arisbe peirce-l Mahukas entsüklopeediaartikkel Peirce'ist vt. Tema koduleht
Kent Johnson

Kent Johnson on USA filosoof. Ta töötab California Ülikoolis Irvine'is loogika ja teadusfilosoofia kaasprofessorina. Koduleht
Kleio

Kleio (vanakreeka Κλειώ, ladinapäraselt Clio) oli kreeka mütoloogias ajaloo muusa. Kunstis kujutatakse teda papüüruse- või pärgamendirulliga. Kleio saidil Theoi.com
Ahter

Ahter (alamsaksa achtern), ka pära, on laevakere tagaosa ahterpiigi vaheseinast kuni ahtertäävini. Ahtris paiknevad rool ja sõukruvid. Ahtrite põhilised üldised tüübid on peegelahter – lõigatud lõpuga; ristlejaahter – terava lõpuga. Jahtide tavalisimad ahtritüübid on pika ahtrieendi ja väikese ahtripeegliga traditsiooniline jahiahter, lühikese ahtrieendi ja suure ahtripeegliga moodne jahiahter, lühikese ahtrieendiga teravalt lõppev kanuuahter terav ahter, millel erinevalt kanuuahtrist on rool kinnitatud kere taha ahtrisse, peegelahter, mille puhul jahikere lõpeb ahtripeegliga, sirgpeegelahter – peegelahtri erikuju, mille puhul jahikere veepealne osa lõpeb ahtripeegliga ning rool kinnitatakse nii ahtripeegli kui ka roolitäävi külge. Käil ehk vöör Ahtertääv Mereleksikon, 1996. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Mereleksikon, 1996. Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Ahtertääv

Ahtertääv (hollandi achtersteven, sõnadest achter 'tagumine + steven 'post, tääv') on ahtri alaosas paiknev kiilu puit-, sepis-, valu- või keevisjätk, millel ühinevad mõlema parda talastik ja plaadistus. Mereleksikon, 1996. Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Terpsichore

Terpsichore (vanakreeka Τερψιχόρη) oli kreeka mütoloogias tantsu muusa. Kunstis kujutatakse teda harilikult lüüra taga istuvana. Terpsichore saidil Theoi.com