laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Leo (eesnimi)

Leo on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 170. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Leo 967 mehel. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Leo 910 mehel. Leo oli levikult 181. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Leo vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 20,18. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Leo 599 inimesel. Leo Ainola Leo Anvelt Leo Jürgenson Leo Kalmet Leo Kunnas Leo Leesment Leo Luks Leo Rwabwogo Leo Saluste Leo Sepp Leo Talgre Leo Tõnisson Leo Võhandu ... https://www.stat.ee/nimed/Leo (vaadatud 18.04.2019) https://www.stat.ee/nimed/Leo Personvārdu datu bāze Leo statistikaameti andmebaasis
Maido

Maido on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 329. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Maido 341 mehel. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Maido 317 mehel. Maido oli populaarsuselt 376. mehenimi. Maido oli keskmiselt 50 aasta vanune (mediaanvanus oli 48). Kõige populaarsem oli eesnimi Maido vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 4,31. Maido Pajo Maido Rahula Maido Remm Maido Ruusmann Maido Saar Maido Saarlas Maido Soosalu ... https://web.archive.org/web/20190419171413/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Maido (vaadatud 18.04.2019) https://www.stat.ee/nimed/Maido Maido statistikaameti andmebaasis
Mailis

Mailis on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 448. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Mailis 256 naisel. Mailis Põld Mailis Reps ... https://web.archive.org/web/20190419171543/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Mailis (vaadatud 18.04.2019) Mailis statistikaameti andmebaasis
Numerus clausus

Numerus clausus (ladina keeles 'suletud arv') on õppeasutuses õppijate, kutseorganisatsiooni liikmete või mingil tegevusalal tegutsevate isikute piirarv.
Mairo

Mairo on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 314. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Mairo 368 mehel. Mairo Marjamaa ... https://web.archive.org/web/20190419171643/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Mairo (vaadatud 18.04.2019) Mairo statistikaameti andmebaasis
Mariann

Mariann on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 366. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Mariann 365 naisel. Mariann Fischer Boel Mariann Kallas Mariann Raisma Mariann Saar Mariann Sulg Mariann Tammaru ... Marian https://web.archive.org/web/20190419171747/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Mariann (vaadatud 18.04.2019) Mariann statistikaameti andmebaasis
Marianna (eesnimi)

Marianna on naisenimi. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Marianna 821 inimesel. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 303. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Marianna 507 naisel. Marianna Longa Marianna Saar ... Personvārdu datu bāze https://web.archive.org/web/20190419171834/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Marianna (vaadatud 18.04.2019) Marianna statistikaameti andmebaasis
Õigusteenus

Õigusteenus on juristi majandus- ja kutsetegevuses osutatav teenus, mille sisuks on kliendi õigusnõustamine (õigusliku arvamuse andmine, õigusdokumendi koostamine, läbirääkimistel või asjaajamisel esindamine jne) või esindamine õigusmenetluses või tegutsemine lepitajana, vahekohtunikuna, pankrotihaldurina või kliendi varade haldajana. Eestis on advokaatide osutatav õigusteenus määratletud kui kutsetegevusena õigusnõustamine, isiku esindamine või kaitsmine kohtus, kohtueelses menetluses või mujal ning isikule dokumendi koostamine ja tema huvides muu õigustoimingu tegemine. Advokaadi kutsenimetuse all võib õigusteenust osutada üksnes Eesti Advokatuuri liige ehk vandeadvokaat või vandeadvokaadi abi. Advokaatide osutatav õigusteenus peab olema õigeaegne ja asjatundlik ning põhinema asjaolude, tõendite, õigusaktide ja kohtupraktika põhjalikul uurimisel. Advokaat on õigusteenuse osutamisel vaba valima ja kasutama seadusega kooskõlas olevaid vahendeid ja viise, sh võib advokaat koguda tõendeid ja saada ametiasutustelt teavet ning dokumente. Advokaadil on kohustus kasutada kliendi huvides kõiki seadusega kooskõlas olevaid vahendeid ja viise, säilitades kutseau ja väärikuse. Advokaatide õigusi ja kohustusi õigusteenuse osutamisel täpsustavad menetlusseadused, Eesti Advokatuuri eetikakoodeks ja advokatuuri kehtestatud juhendid. Advokaat osutab õigusteenust advokaadibüroo kaudu. Advokaadibürood pidaval äriühingul (advokaadiühingul) ei või olla teist tegevusala peale õigusteenuse osutamise. Õigusteenuse osutamiseks sõlmib advokaadibüroo pidaja isikuga kliendilepingu, milles lepitakse kokku õigusteenust osutava advokaadi nimi, tema volitus ja ülesanded ning advokaaditasu vorm ja suurus või määr. Õigusteenust osutades tekitatud kahju eest vastutavad advokaadibüroo pidaja ja õigusteenust osutav advokaat solidaarselt. Advokatuuriseaduse § 40 lg 1 Advokatuuriseaduse § 22 lg 3 Advokatuuriseaduse § 40 lg 2 Advokatuuriseaduse § 41 lg 1 Advokatuuriseaduse § 44 lg 1 p 1 Advokatuuriseaduse § 49 lg 1 Advokatuuriseaduse § 53 lg 1 Advokatuuriseaduse § 55 lg 1 Advokatuuriseaduse § 47
Cluj-Napoca Püha Miikaeli kirik

Cluj-Napoca Püha Miikaeli kirik (ungari Szent Mihály-templom; rumeenia Biserica Sfântul Mihail) on rooma-katoliku kirik Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Cluji maakonna Cluj-Napoca linnas. Algselt oli see rooma-katoliku kirik. Aastatel 1545–1566 oli see reformatsiooni tagajärjel kalvinistlik kirik, aastatel 1566–1716 oli kirik unitaarlaste valduses. Pärast seda muudeti see vastureformatsiooni käigus taas rooma-katoliku kirikuks. Kirikust on esimene teade 1349. aastast, ehitus lõpetati aastatel 1442–1447. See on suuruselt teine kirik Transilvaanias. Pealöövi pikkus on 50 m ja laius 24 m. Kellatorn ehitati aastatel 1511–1545, praegune torn aastatel 1837–1862. Selle kõrgus on 76 m (80 m koos ristiga) ja kirik on Transilvaania üks kõrgemaid. Kiriku vanim osa on altar, mis pühitseti 1390. aastal. Kirik on Rumeenia kultuurimälestis nr CJ-II-m-A-07469. Cluj-Napoca Mihkli kirik lehel Biserici.org. Rumeenia keeles Cluji maakonna kultuurimälestised. Rumeenia keeles
Sainsbury's

Sainsbury's on üks kolmest suuremast supermarketite ketist Suurbritannias. Selle turuosa oli 2015. aasta alguses 16,9%. Seda edestas Tesco (29,1%) ja kohe selle järel tuli Asda (16,8%). Ettevõtte asutas 1869. aastal John James Sainsbury, kui ta avas poe Drury Lane'il Londonis. Ettevõttest sai suurim toidukaupade jaemüüja 1922. aastal, mil firma oli Suurbritannias varajane iseteeninduse kasutuselevõtja. Valdusettevõte J Sainsbury plc jaguneb kolmeks divisjoniks: Sainsbury's Supermarkets Ltd, Sainsbury's Bank ja Sainsbury's Argos. Grupi peakontor asub Sainsbury toetuskeskuses Londonis Holborn Circusis. Alates 2018. aasta veebruarist on suurim aktsionär Katari riiklik investeerimisfond – Katari Investeerimisamet, mis omab 21,99% ettevõttest. Ettevõte on noteeritud Londoni börsil ja on FTSE 100 indeksi osa. Market share of grocery stores in Great Britain from January 2015 to March 2019 statista.com (vaadatud 5. mail 2019) "Asda overtaken by Sainsbury's as UK's second largest supermarket but big four continue to slide" cityam.com, 13. jaanuar 2015 Major shareholders sainsburys.co.uk J Sainsbury PLC
Imants Strads

Imants Strads (sündinud 10. jaanuaril 1978 Riias) on läti näitleja. 1996. aastal lõpetas ta Riia Prantsuse Lütseumi ja 1999. aastal Liepāja Teateri V Stuudio. Alates 1999. aastast töötas ta Valmiera Draamateatri näitlejana. 2019. aastast osales Läti Kunstiteatri lavastustes. Alates 2020. aastast on ta Läti Kunstiteatri näitleja. Ta on mänginud filmides ja teleseriaalides. Имантс Страдс kino-teatr.ru Imants Strads Valmieras drāmas teatris Imants Strads Studio F.O.R.M.A Imants Strads Dailes teātris. Vaadatud 4. veebruaril 2024 Imants Strads andmekogus IMDb (inglise)
Wizz Air UK

Wizz Air UK on Briti regulaarlennufirma, mis asub Lutoni lennujaamas. Lennufirma opereerib lende Lutonis Ungari emaettevõtja Wizz Airi nimel ning on loodud selleks, et tagada Wizz Airi täielik juurdepääs Ühendkuningriigi turule pärast Brexitit. Wizz Air UK Limited omab Suurbritannia tsiviillennundusametit (CAA) A-tüüpi lennutegevusluba, mis võimaldab tal vedada reisijaid, lasti ja posti 20 või enama istekohaga õhusõidukites.
Ukraina Autokefaalne Õigeusu Kirik-Kanooniline

Ukraina Autokefaalne Õigeusu Kirik-Kanooniline (ukraina keeles Українська Автокефальна Православна Церква Канонічна, УАПЦ-К) on Ukrainas tegutsev iseseisev kanooniliselt tunnustamata õigeusu kirik. Ukraina õigeusu kirikute loend
Ingeborga Dapkūnaitė

Ingeborga Dapkūnaitė (sündinud 20. jaanuaril 1963 Vilniuses) on leedu näitleja. Ta on mänginud põhiliselt Vene filmides, väiksemaid rolle ka Hollywoodi filmides. Ta lõpetas Leedu muusika- ja teatriakadeemia 1985. aastal. Seejärel töötas Kaunase Draamateatris ja Vilniuse Noorsooteatris. Esimese filmirolli mängis 1984. aastal. Alates 1993. aastast elab Londonis. Ta on mänginud mitmetes Londoni teatrites. Tal on nii Leedu kui ka Suurbritannia kodakondsus. Ingeborga Dapkūnaitė Lietuvių filmų centras Ingeborga Dapkūnaitė zyme.lrytas.lt Ингеборга Дапкунайте russia.tv Ingeborga Dapkūnaitė Ethnicity of Celebs Ingeborga Dapkūnaitė andmekogus IMDb (inglise)
Kullu keel

Kullu keel on peamiselt India põhjaosas Himachal Pradeshis räägitav indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv india keel. Kullu keelt rääkis Indias 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 196 295 inimest. https://glottolog.org/resource/languoid/id/kull1236
Elav teadus (Argo raamatusari)

"Elav teadus" on kirjastuse Argo populaarteaduslike raamatute sari. Sari ilmub alates aastast 2016. Sarja toimetaja on Triin Olvet. Sarja logo on kujundanud Kaspar Ehlvest. (1) Eagleman, David 2016. Aju: sinu lugu. Tallinn: Argo. (2) Kaplan, Matt 2016. Teadus maagia taga: Pühast Graalist armujookide ja üliinimesteni. Tallinn: Argo. Aru, Jaan 2017. Ajust ja arust. Unest, teadvusest, tehisintellektist ja muust. Tallinn: Argo. Kean, Sam 2018. Caesari viimne ohe: saladustest pakatav õhk meie ümber. Tallinn: Argo. Spence, Charles 2018. Gastrofüüsika: uus söömisteadus. Tallinn: Argo. Balcombe, Jonathan 2018. Mida kala teab: meie veealuste sugulaste siseelu. (Randus, Tiina, tlk.) Tallinn: Argo. (40) Heard, Stephen B. 2023. Charles Darwini nuivähk ja David Bowie ämblik: kuidas teaduslikud nimed pühitsevad seiklejaid, kangelasi ja isegi mõnd kaabakat. Tallinn: Argo.
324 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 340. aastad eKr | 330. aastad eKr | 320. aastad eKr | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 327 eKr | 326 eKr | 325 eKr | 324 eKr | 323 eKr | 322 eKr | 321 eKr | ► | ►► Aasta 324 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CDXXX (430.) aasta ab urbe condita. ... ... Lykurgos, Ateena oraator ja poliitik
Papsaare

Papsaare on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. Papsaare asub Pärnu kesklinnast 5 km kaugusel loodes. Küla alal asub Audru ringrada. Elumaja Papsaares, Papsaare tee 4 Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 22.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Anykščiai vald

Anykščiai vald (leedu keeles Anykščių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Anykščiai rajooni territooriumil. Valla pindala on 271 km². 2011. aasta seisuga elas seal 14239 inimest. Valla keskus on Anykščiai linn, kus aastal 2011 oli 10575 elanikku. Vallamaja asub aadressil J. Jablonskio g. 32. Vallavanema kohusetäitja on Juozas Šakalys. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Anykščių seniūnija. Anykščių rajono savivaldybė, vaadatud 20.04.2019. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 20.04.2019.
Lemmetsa

Lemmetsa on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 21.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kavarskase vald

Kavarskase vald (leedu keeles Kavarsko seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Anykščiai rajooni territooriumil. Valla pindala on 256 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3 106 inimest. Valla keskus on Kavarskase linn, kus aastal 2011 oli 666 elanikku. Vallamaja asub aadressil Respublikos a. 32. Vallavanem on Šarūnė Kalibataitė. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Šoveniai linnamägi Kavarskase huutor Kavarsko seniūnija. Anykščių rajono savivaldybė, vaadatud 20.04.2019. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 20.04.2019.
Tooni (täpsustus)

Tooni võib tähendada järgmist: Tooni, eesti mütoloogias surmajumal Tooni küla Tooni (eesnimi) Tooni Kasesalu, eesti keeleteadlane Tooni Kroon, eesti ooperilaulja Tooni Tonto, eesti ajakirjanik ja tõlkija
Veresegyház

Veresegyház on linn Ungaris Pesti komitaadis Gödöllő kreisis. Veresegyház asub Budapestist 30 km kirde pool. Asulat on kirjalikult mainitud 1375. aastal koostatud ürikus. 1999. aastal sai Veresegyház linnaõigused. Linnas on 1778 valminud roomakatoliku kirik, 1798 valminud reformeeritud kirik ja 2010 valminud baptistikirik. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. http://www.veresegyhaz.hu/ Linna kaart
Küna

Küna on puutüvest õõnestatud ning tahutud põhja ja külgedega piklik nõu. Künad olid eri suuruse ja kasutusega. Kariloomade jootmiseks oli pikk kaevuküna ehk joogiküna (läänemurdes rank), sigade söötmiseks seaküna, hobuste toitmiseks kaeraküna, aganaleiva jaoks aganate peeneks tampimiseks tambiküna, õlletegemiseks virdeküna, nõude liivaga küürimiseks liivaküna, pesupesemiseks pesuküna jne. Pisike küna võis olla ka toidunõuks. Künad tehti põhiliselt männi- või haavapuust. 19. sajandi lõpust kuni 20. sajandi keskpaigani kasutati rohkem laudkünasid. Mold Ruhi Eesti etnograafia sõnaraamat. 1995. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn, AS Pakett trükikoda. Lk 91 Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 118 Küna, Eesti Põllumajandusmuuseum
Sîngerei

Sîngerei (esineb ka nimekuju Sângerei) on linn Moldovas, Sîngerei rajooni keskus. Asulat on esimest korda ürikutes mainitud 1586. aastal. 1965–1990 oli alevi nimi Lazovsk (revolutsionääri Sergei Lazo) auks. Linnaõigused sai 1990. aastate algul. Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sîngerei elanikest moldaavlasi 90,83%, ukrainlasi 5,50% ja venelasi 3,02%. Сынжерея, района Сынджерей Moldovenii Сынжерей chrontime.com
Jõgeva 3

'Jõgeva 3' on hariliku sibula sort. Sordi aretasid Jõgeva Sordiaretuse Instituudis Julius Aamisepp ja Valve Jaagus. Selle sordi aluseks võeti sort 'Peipsiäärne'. Sort kanti sordilehte 1963. Sordi sibula mass on 40-70 g. https://web.archive.org/web/20180614205934/http://www.etki.ee/index.php/seemned/sordid#s%C3%B6%C3%B6gisibul (vaadatud 18.04.2019) Sordist Eesti Taimekasvatuse Instituudi andmebaasis
Fălești

Fălești on linn Moldovas, Fălești rajooni keskus. Fălești asub Bălțist ligikaudu 25 km edelas. Asulat on ürikutes esmamainitud 1429. aastal, linnaõigused sai Fălești 1940. aastal. Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Fălești elanikest moldaavlasi 74,09%, ukrainlasi 16,33%, venelasi 8,55% ja mustlasi 0,35%. Фалешты на карте world-maps.ru Фэлешть, района Фэлешть Moldovenii
Nisporeni

Nisporeni on linn Moldovas, Nisporeni rajooni keskus. Nisporeni asub Rumeenia piirist 11 km kaugusel. Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1618. aastal. Alevi staatuse sai Nisporeni 1967. aastal ja linnaõigused 1990. aastatel. Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nisporeni elanikest moldaavlasi 97,52%, venelasi 1,24%, ukrainlasi 0,68% ja mustlasi 0,21%. Nisporeni Moldovenii Ниспорень, района Ниспорень Moldovenii
Maret (kartulisort)

'Maret' on hariliku kartuli sort. Sordi aretasid Aide Tsahkna, Alice Anderfeld ja Mati Koppel. Sort kanti sordilehte 2003. https://web.archive.org/web/20180614205934/http://www.etki.ee/index.php/seemned/sordid#maret (vaadatud 18.04.2019) Sordist Eesti Taimekasvatuse Instituudi andmebaasis
Cimișlia

Cimișlia on linn Moldovas, Cimișlia rajooni keskus. Linn asub Cogâlnici jõe ääres. Asulat on ürikutes esmamainitud 1620. aastal, linnaõigused sai 1840. aastal. Чимишлия travellers.ru
Piret (kartulisort)

'Piret' on hariliku kartuli sort. Sordi aretasid Aide Tsahkna, Alice Anderfeld ja Mati Koppel. Sort kanti sordilehte 2000. https://web.archive.org/web/20180614205934/http://www.etki.ee/index.php/seemned/sordid#piret (vaadatud 18.04.2019) Sordist Eesti Taimekasvatuse Instituudi andmebaasis
Ialoveni

Ialoveni on linn Moldovas, Ialoveni rajooni keskus. Ialoveni asub Chișinău kesklinnast ligi 10 km edelas. Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1502. aastal. Aastatel 1977–1989 kandis asula nime Kutuzov. Linnaõigused sai Ialoveni 1994. aastal. Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ialoveni elanikest moldaavlasi 91,30%, venelasi 3,66%, ukrainlasi 2,9%, bulgaarlasi 0,63% ja gagauuse 0,28%. Ialoveni Europe Online Magazine г.Яловень (Яловены, Ialoveni; Молдова) heraldicum.ru Яловены Chrontime
Reet (kartulisort)

'Reet' on hariliku kartuli sort. Sordi aretas Aide Tsahkna. Sort kanti sordilehte 2007. https://web.archive.org/web/20180614205934/http://www.etki.ee/index.php/seemned/sordid#reet (vaadatud 18.04.2019) Sordist Eesti Taimekasvatuse Instituudi andmebaasis
Teele (kartulisort)

'Teele' on hariliku kartuli sort. Sordi aretas suures osas (85%) Aide Tsahkna, panuse andsid ka Terje Tähtjärv (10%) ja Mati Koppel (5%). Sort kanti sordilehte 2013. https://web.archive.org/web/20180614205934/http://www.etki.ee/index.php/seemned/sordid#teele (vaadatud 18.04.2019) Sordist Eesti Taimekasvatuse Instituudi andmebaasis
Budakeszi

Budakeszi (saksa keeles Wudigeß) on linn Ungaris Pesti komitaadis Budakeszi kreisi keskus. Budakeszi piirneb idas Budapestiga. Asulat on kirjalikult mainitud 1270. aastal. Pärast türklaste vallutust jäi ala inimtühjaks ning 17. sajandil asusid sinna elama švaabid, kes tegelesid peamiselt viinamarjakasvatusega. 1946. aastal aeti paljud sakslased linnast välja, nende seas ka hilisema Saksamaa välisministri Joschka Fischeri vanemad. 1901. aastal avati Budakeszis sanatoorium. 2000. aastal sai Budakeszi linnaõigused. Linnas on kaks roomakatoliku kirikut ja reformeeritud kirik. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. http://budakeszi.hu/
325 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 340. aastad eKr | 330. aastad eKr | 320. aastad eKr | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 328 eKr | 327 eKr | 326 eKr | 325 eKr | 324 eKr | 323 eKr | 322 eKr | ► | ►► 325. aasta enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CDXXIX (429.) aasta ab urbe condita. Aleksander Suur jõudis Induse suudmesse. Pytheas võttis ette reisi Põhja-Euroopasse. ... ...
330 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 350. aastad eKr | 340. aastad eKr | 330. aastad eKr | 320. aastad eKr | 310. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 333 eKr | 332 eKr | 331 eKr | 330 eKr | 329 eKr | 328 eKr | 327 eKr | ► | ►► 330. aasta eKr ehk ab urbe condita CDXXIV (424). Aleksander Suur vallutas Persepolise. ... Dareios III, Ahhemeniidide Pärsia valitseja Kidinnu, kaldea matemaatik
Kirjeldav nimi

Kirjeldav nimi on üksiktermin, mis on eksplitsiitselt kasutusele võetud stipuleerimise teel, mis seostab seda mingi kirjeldusega, ning millest täielik arusaamine eeldab selle stipuleerimise teadmist. Mõiste võttis kasutusel Gareth Evans. Enamiku autorite arvates osutab kirjeldav nimi sellele, mis sellega seostatud kirjeldust rahuldab, kui niisugune asi on olemas. Gareth Evans. The Varieties of Reference (toim John McDowell), Oxford: Oxford University Press 1982. John Campbell. Reference and Consciousness, Oxford: Oxford University Press 2002, lk 24, 25, 36. Marga Reimer, A. Bezuidenhout. Descriptions and Beyond, Oxford: Clarendon Press 2004. Marga Reimer. Descriptively Introduced Names. Robin Jeshion. Descriptive Descriptive Names. Robin Jeshion. Singular Thought: Acquaintance, Instrumentalism, and Cognitivism. – Robin Jeshion (toim). New Essays on Singular Thought, Oxford: Oxford University Press 2010. François Recanati. Mental Files. Oxford: Oxford University Press 2012, ptk 12.
Valga–Veski rongiliin

Valga–Veski rongiliin oli reisirongiliin, mis läbis Valga, Võru ja Põlva maakonda. Lõpp-peatused asusid Valga raudteejaamas ja Kolodavitsa küla lähedal asunud Veski raudteepeatuses. Liinil asus kokku 19 peatust ning seda teenindas diiselrongidega Edelaraudtee (varasem Eesti Raudtee). Rongiliinil oli 2000.-2001. aasta sõiduplaani järgi kummaski suunas kolm väljumist. Sõit alguspunktist lõppjaama kestis umbes 1 tund ja 50 minutit. Rongiliin suleti lõplikult 4. märtsil 2001 seoses üle-eestilise reisirongiliikluse sulgemisega. Erinevalt teistest liinidest, mis hiljem taasavati, ei ole Valga–Koidula raudteelõigul regulaarset reisirongiühendust enam olnud. VALGA Ratsimäe Mürgi KARULA Tuulemäe Anne ANTSLA Vaabina Kurenurme SÕMERPALU Vagula VÕRU Nõnova Husari Otsa LEPASSAARE Tuderna PIUSA Veski Valga–Koidula raudteelõik Eesti raudteetransport [1] "Sõiduplaan kehtivusajaga 29 oktoober 2000-03 märts 2001a". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. aprill 2019. Vaadatud 21. aprillil 2019. Estonian railways today, lk 8 (inglise keeles) Valitsus tahab rongid tagasi tuua; Ärileht, 05.06.2001 Edelaraudtee suleb kaks Võru läbivat rongiliini; Ärileht, 09.01.2001 Võru ja Valga vahel jääb rongiliiklus taastamata; Delfi, 05.05.2001 Rong see sõitis...; EPL, 19. mai 2000
Valetaja lause

Valetaja lause on lause, mis ütleb, et ta on väär, või ütleb, et ta ei ole tõene. Esimesel juhul saadakse valetaja paradoks, teisel juhul tugevdatud valetaja paradoks.
Jõgevamaa meistrivõistlused

Jõgevamaa meistrivõistlusi peetakse mitmel spordialal: Jõgevamaa meistrivõistlused jalgpallis Jõgevamaa meistrivõistlused suusatamises Jõgevamaa meistrivõistlused tennises
Jõgevatreff

Jõgevatreff (ka Jõgeva Treff) on Jõgeva maakonnas Kuremaa asulas igal aastal toimuv mootorratturite kokkutulek; ühtlasi Eesti suurim mootorratturite kokkutulek. Üritust korraldab MTÜ Jõgeva MC. Esimene üritus toimus 1992. Üritus traditsiooniliselt toimub juuli viimasel nädalavahetusel ja kestab mitu päeva. Eslimesed osalejad tulevad kohale juba neljapäeval. Pileteid müüakse nii eelmüügist kui ka kohapeal. Territoorium on piiratud võrkaiaga ja turvatud ning koristatud kogu ürituse vältel*. Kuremaal leidub külalistemaja** ja ujula*** kompleks milles ürituse ajal võimalik kasutada õhtusauna ja kogu päeva jooksul dušid. Laagri territooriumil on paigutatud veevõtukohad ja palju välikäimlaid, lisaks ürituse kasutuses olevates hoonetes leidub tualette. *turvamehed hoiavad soovimatud külalised eemale ja jälgivad et keegi ei ohustaks oma käitumisega teisi ega ennast. **külalistemaja kohad piiratud. ***ujula basseinid ei ole kasutuses. https://www.facebook.com/pg/jogevatreff/about/?ref=page_internal (vaadatud 18.04.2019) http://www.jogevamc.ee/ (vaadatud 18.04.2019) "Jõgevatreff 1992 pictures". www.jogevamc.ee. Vaadatud 2. veebruaril 2023. Koduleht
Mootorrattur

Mootorrattur on isik, kes juhib mootorratast (või sõidab mootorrattaga). Kõnekeeles kasutatakse ka nimetusi tsiklist, motomees, tsiklimees/tsiklinaine. Mootorratast käsitatakse tavaliselt kas mootorsõidukina, sõiduriistana või mootorispordivahendina. Liiklusseadus määratleb isiku, kes juhib mootorratast, mootorratturina. Mootorrattasõit on paljude harrastajate jaoks ka oluline elustiili osa ja nemad defineerivad end tihtipeale selle kaudu.
Keila tammik

Keila tammik on tammik Harju maakonnas Keila lääneosas. Endisajal oli tammik mitme hektari suurune. Tänapäevani on säilinud väiksem tammiku tukk. Säilinud tammedest on tähelepanuväärseim Liivaaugu tamm, mis on ka looduskaitse all. https://web.archive.org/web/20190420142823/http://www.keila.ee/keila-mudaaugu-loodusopperada (vaadatud 18.04.2019)