laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Varude inventeerimine

Varude inventeerimine (ingl.k. stock-taking; inventory checking) on toodete füüsiline ülelugemine laos ja lugemistulemuste (füüsiliste laosaldode) võrdlemine loogiliste ehk arvutuslike laosaldodega. Inventeerimine on ettevõtte füüsilise vara raamatupidamisandmetega võrdlemise otstarbel korraldatav varaobjektide ja nende koguste tuvastamine, mille käigus kontrollivad inventeerijad lisaks põhivarale erinevaid käibevara objekte (kaupu) ülelugemise, kaalumise või ülemõõtmise teel. Inventuuride eesmärk on teha kindlaks varaobjektide kogused, kvaliteet, müügikõlblikkus jne. Komisjon koostab selle kohta inventeerimisloendi (akti), milles tuuakse välja vastava vara liigi üle- või puudujääk võrreldes raamatupidamisandmetega. Inventeerimise kord ettevõttes määratakse ettevõtte raamatupidamiseeskirjadega. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Varude laoarvestus

Varude laoarvestuse (ingl.k. stock accounting) all mõeldakse arvepidamist lattu vastuvõetavate, hoiustatavate ja laost väljastatavate varude kohta ettevõte majandustarkvara laomoodulis ja/või laoarvestustarkvaras, mis on liidestatud ERP-ga. Varude laoarvestuse ülesanne on kontrollida lattu saabuvaid, laos hoiustatavaid ja laost väljastatavaid tooteartikleid, nende koguseid, realiseerimisaegu jms. Kaubandus- või tootmisettevõtte toimimine sõltub paljuski sellest, kuivõrd ja kuidas suudetakse tagada organisatsioonis laovarude võimalikult täpne, tegelikkusele vastav laovarude arvestus. Ilma täpset ja hästi toimivat laoarvestust sisse viimata on ettevõtte varusid raske hallata. Võib öelda, et reaalajas või ligireaalajas toimiv täpne laoarvestus on varude haldamise eeltingimus. Usaldusväärset ja tegelikkusele vastavat varude arvestust vajavad ettevõttes pea kõik allüksused, nii ostuosakond, müügiosakond, tootmisallüksused kui ka laopersonal. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Neo-

Neo- (kreeka keeles neos 'noor, uus') on eesliide, mis tähendab midagi uut. neobarokk ehk uusbarokk, baroki traditsioone elustav arhitektuuristiil neodarvinism, uuendatud ja täiendatud darvinism neodüüm, 1885. aastal avastatud keemiline element neofašism, pärast II maailmasõda tekkinud poliitiline liikumine neofreudism, psühholoogia suund neogeen, uusaegkonna teine ajastu (pärast paleogeeni ja enne kvaternaari) neogootika ehk uusgootika, gootika traditsioone elustav arhitektuuristiil neoimpressionism, kunstivool 19. sajandi lõpus neoklassitsism ehk uusklassitsism, klassitsismi traditsioone elustav suund mitmel kunstialal neokolonism, suurriikide kaudne kontroll vähemarenenud riikide üle neokonservatism, poliitiline suund neolamarkism, uuendatud ja täiendatud lamarkism neoliitikum, noorem kiviaeg neolingvistika, (ka areaalilingvistika) Itaalias tekkinud keeleteaduse haru neologism, hiljuti käibele tulnud väljend neomütsiin, teatud antibiootikum neoon, 1898. aastal avastatud väärisgaas neoplastitsism, kunstivool 20. sajandil neopositivism, filosoofia suund neorealism, filmikunsti suund neorenessanss ehk uusrenessanss, renessanssi traditsioone elustav arhitektuuristiil neorokokoo ehk uusrokokoo, peamiselt rokokoo traditsioone elustav sisustussuunaline salongistiil neoromantism ehk uusromantism
Tellimuspunkt

Tellimuspunkt (ingl.k. reorder point) on tooteartikli laosaldo, milleni jõudmisel tuleks vormistada ja edastada tarnijale täiendustellimus. Juhul kui on olemas piisavalt andmeid nõudluse ja selle muutumise kohta pikema perioodi jooksul, tuleb lähtuda olemasolevatest andmetest ja täpsustada järk-järgult tellimuspunkti suurust. Juhul kui müügiajaloo andmed puuduvad, on ainuke võimalus kasutada tellimuspunkti määramisel valemit. Traditsiooniliselt lähtutakse tellimuspunkti määramisel prognoositud nõudlusest varude täiendamise aja jooksul, lisaks reservvaru, ehk matemaatiliselt väljendudes: ROP = (D x LT) + SS kus ROP    – tellimuspunkt (reorder point) D         – nõudlus vaadeldaval perioodil (tk, jms ühik ) LT       – tellimustsükli aeg (päeva, tundi jms ajavahemik) SS        – reservvaru (tk, jms ühik) Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Nõudluse prognoosimine

Nõudluse prognoosimine (ingl.k. demand forecasting) on põhjendatud kujutluspildi (arvandmete ja/või nende graafilise esitamise) loomine tulevikus vaadeldaval perioodil toote või teenuse eeldatava nõudluse ehk selle kohta, kui palju tooteid ja/või teenuseid võidakse tulevikus klientide poolt osta. Prognoos võidakse koostada kasutades kvantitatiivseid meetodeid, kvalitatiivseid meetodeid või kombinatsiooni mõlemast meetodist ja see peaks põhinema nii välistel kui ka sisemistel teguritel. Nõudluse prognoosimine on varude juhtimise oluline alltegevus, mille käigus püütakse eelnenud perioodide müügiajaloo andmete abil ja teades ning tundes turul nõudlust mõjutavaid tegureid, nende mõju ulatust ja mõjuaega kogemuslikult ja/või arvutusmeetodite abil määrata eeloleva perioodi läbimüüki või teenuste tarbimist. Prognoosimistehnikatest ja -meetodite arengust hoolimata esineb turul olulisi tegureid, mis on seotud tarbijate ebaratsionaalsete otsuste, muutuvate majandusolude ja muude, enamasti ootamatult esilekerkivate mõjudega. Sel põhjusel peaks varude juhid olema oma hinnangutes ja otsustes pigem konservatiivsed kui ülemäära optimistlikud. Üldjuhul ei ole lõppevatest varudest ja toodete müügilt puudumisest tingitud mõju ettevõtte majandustulemustele sedavõrd negatiivne, kui ülemäära suurtest, realiseerimata jäänud varudest põhjustatud probleemid.  Nõudluse prognoos Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Nõudluse prognoos

Nõudluse prognoos (ingl.k. demand forecast) on tulevikuperioodi (kuu, kvartal, poolaasta, aasta) tõenäolise nõudluse arvutamise ja põhjendatud hinnangu andmise tulemus, kasutades kombinatsiooni erinevatest algandmetest ja mõjuteguritest. Enamasti võetakse prognoosi koostamisel aluseks lähimineviku sama perioodi nõudlus ja muutujad, mis võivad korrigeerida tulevikunõudlust. Nendeks teguriteks võivad olla toote elutsükkel, võimalikud hinnamuutused, reklaami- ja müügikampaaniad, konkurentide tegevus, tarbijate eelistuste trendi muutumine jms. Nõudluse prognoosimine Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Prognoosiviga

Prognoosiviga (ingl.k. forecast error) on prognoositud ja tegeliku nõudluse absoluutne või suhteline erinevus vaadeldaval perioodil. Prognoosiviga arvutatakse peale prognoosiperioodi möödumist ning seda kasutatakse prognoosi täpsuse hindamiseks ja järgmise prognoosi korrigeerimiseks. Prognoosiviga näitab, mil määral erines tegelik nõudlus või läbimüük prognoositud nõudlusest või läbimüügist. Arvutatakse nii absoluutset kui ka suhtelist prognoosiviga. Absoluutset prognoosiviga arvutatakse järgmise valemiga: Prognoosiviga  (tk)= Tegelik nõudlus(tk) – Prognoositud nõudlus(tk) Suhtelist prognoosiviga arvutatakse järgmise valemi abil: Prognoosiviga (%) = (Prognoositud nõudlus (tk) – Tegelik nõudlus (tk))/ Tegelik nõudlus (tk) x 100% Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Prognoosi täpsus

Prognoosi täpsus (ingl.k. forecast accuracy) on suhtelise prognoosi määr, mille osas langes prognoos vaadeldaval perioodil kokku tegeliku nõudlusega. Prognoosi täpsuse arvutamiseks on vaja lahutada sajast protsendist prognoosi suhtelise vea määr. Näide: Kui prognoosiviga on näiteks 6%, siis prognoosi täpsus on järelikult 100% – 6% = 94%. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Materjalijuhtimine

Materjalijuhtimine, ka materjalihaldus (ingl.k. materials management) on tootmiseks vajalike materjalide ja tootekomponentide varude soetamise planeerimine, korraldamine ning varude taseme jälgimine kindlustamaks tootmist vajalike materjalidega. Materjalijuhtimine hõlmab ostutegevust, materjalide ja pooltoodete ladustamist ning tootmise tagamist vajalike materjalide ja komponentidega. Tootmiseks vajalike materjalide hankeid, ostmist ja materjalivarude haldamist koordineerib tootmisettevõttes kooskõlas tootmisplaaniga materjalijuht (ingl.k. materials manager). Materjalijuhtimise kõige olulisemaks funktsiooniks on materjalivajaduse planeerimine (ingl.k. material requirements planning (MRP; MRP I), mis koordineerib materjalide hankeid ja tarneid nõudlust omavate materjalide järele. Materjalivajaduse planeerimisega määratakse tootmiseks vajalike materjalide ja komponentide kogused ja ostutellimuste esitamise ajad. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Estrid

Estrid on orgaanilised ühendid, mis tekivad happe vesinikuaatomite asendumisel süsivesiniku radikaalidega. Karboksüülhapetest tekivad estrid karboksüülrühmade vesinikuaatomite asendumisel süsivesiniku radikaalidega. Estrite üldvalem on R–COO–R', kus R ja R' on süsivesiniku radikaalid, kusjuures R ja R' võivad olla ühesugused radikaalid. Estrite nimetused moodustatakse nagu karboksüülhappe sooladelgi (esimene osa nimest tuleb alkoholist ning teine vastavast karboksüülhappest): CH3CH2CH2COOCH2CH3: etüülbutanaat CH3CH2CH2COOCH2CH2CH3: propüülbutanaat CH3CH2COOCH3: metüülpropanaat CH3COOCH2CH2CH3: propüületanaat ehk propüülatsetaat Estrid on ainult sellised ühendid, kus mõlemal pool on süsivesiniku radikaal. Järgnev ühend on küll sarnase ehitusega nagu ester, kuid ei ole ester, vaid tavaline karboksüülhappe sool. CH3CH2COOK: kaaliumpropanaat Madalad estrid on vedelikud. Kõrgemad estrid on tahked ained. Nad lahustuvad orgaanilistes lahustes, vees aga vähe või peaaegu üldse mitte. Keemistemperatuur on madalam kui vastavatel alkoholidel ja karboksüülhapetel. Estrid on enamasti lenduvad. Pika süsiniku ahelaga hapete ja alkoholide estrid ei lendu ja on seetõttu lõhnatud. Mõnel vedelal estril on meeldiv lõhn. Estreid kasutatakse lille- ja puulõhnade tõttu puuviljaessentsidena, näiteks karastusjookides, kondiitritoodetes, seebi- ja parfümeeriatööstuses. Estrid on lahustiteks värvidele ja lakkidele. Neid kasutatakse ka ravimite valmistamisel. Suurtes kogustes vajatakse estreid plastide ja kiudainete tootmiseks. Estrite tähtsaim keemiline omadus on hüdrolüüs ehk klassikalises mõistes reaktsioon veega katalüsaatori juuresolekul ehk antud juhul neutraalne ja happeline hüdrolüüs. Happeline hüdrolüüs on pöörduv, neutraalne aga mitte. Estreid leidub eeterlike õlidena taimedes (näiteks apelsinikoores). Veel on nendeks rasvad ja vahad. Vanim estrite saamise viis oli nende tootmine taimedest eeterlike jm. õlidena ja loomadest rasvana. Kui peenestatud taimemassi juhitakse veeauru, siis võtab see kaasa lenduvad eeterlikud õlid. Muid rasvu ja õlisid saab kudedest eraldada veega keetmise või lihtsalt pressimise teel. Estrid tekivad karboksüülhapete ja alkoholide reageerimise tulemusena. Seda nimetatakse esterdamiseks ehk estrifikatsiooniks . CH3COOH + CH3CH2OH = CH3COOCH2CH3 + H2O Tekib etüületanaat ehk etüülatsetaat. Lämmastikhappe estrid põlevad kergesti. Paljud neist võivad lõhkeda, sealhulgas tugevalt nitreeritud nitrotselluloos ja nitroglütseriin. See alajaotus tuleb alles kirjutada.
Tellimusvahe

Tellimusvahe (ingl.k. order interval) on ajavahemik alates eelmise tellimuse esitamisest kuni järgmise tellimuse esitamiseni. Tellimuspunkti meetodi kasutamisel on see ajavahemik muutuv, tellimisperioodi meetodi kasutamisel aga fikseeritud. Tellimuse vormistaja peab olema teadlik nende kahe suuruse omavahelisest sõltuvusest. Ühtlase nõudluse korral pikeneb tellimiskoguse suurenemisel tellimusvahe. Tellimusvahe lühendamisel tuleb aga vähendada tellitavat kogust. Selleks, et vältida mingi tootenimetuse varu lõppemist müügis või tagada tootmise tarvis nõutud ajaks vajalik materjalikogus, on vaja teada, millal ja missuguses koguses tarnijale tellimus esitada. Ajahetk, mil tuleb tellimus esitada sõltub nii nõudlusest, olemasoleva varu määrast kui ka tellimustsükli (tarneaja) pikkusest. Tellitav kogus sõltub nii keskmisest prognoositud nõudlusest või tootmise vajadusest kui ka vajadusest muuta (suurendada või vähendada) reservvaru osa koguvarust. Nii tellimuse esitamise hetke kui ka tellitavat kogust mõjutavad lisaks ka sellised muutujad nagu tarneaja muutmine tarnija poolt, tarne viibimine, vähemtarnitud kaubakogused, tarne tegemata jätmine, toodete kvaliteediprobleemid, erinevad veoprotsessi riskid ja kõikvõimalikud muud tarnehäired. Nendega tuleb arvestada ja muuta jooksvalt vastavalt vajadusele tellimuse esitamise hetke ja tellitavat kaubakogust. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Varu positsioon

Varu positsioon (inglise keeles inventory position) on laoartikli varu kogus, mille arvutamiseks lahutatakse olemasoleva varu kogusest müügitellimuste kogused ja liidetakse varem tellitud ja lattu saabumata kauba kogused. Varu positsiooni määramine on varude täiendamise arvutuste tegemisel olulise tähtsusega. Valem varu positsiooni arvutamiseks: Varu positsioon (tk) = olemasolev varu (tk) – avatud tellimuste kogused (tk) + tellitud varu (tk) Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Tellimuspunkti meetod

Tellimuspunkti meetod (ingl.k. order point system; fixed quantity inventory model) on varude täiendamise meetod, mille korral tuvastatakse toote tellimuse vajadus ja genereeritakse ostutellimus hetkel, kui tooteartikli laosaldo on langenud kindlaksmääratud tasemele (varu positsioonile või alla selle). Tellitav kogus sõltub tarneajast, keskmisest eeldatavast läbimüügist tarneaja jooksul ja võimalikust nõudluse muutumisest tarneaja kestel. Kuna tellimuspunkti meetodi puhul võetakse aluseks kindlaksmääatud suurusega tellimiskogus, siis muudetakse vastavalt nõudluse muutumisele tellimusvahet. Nõudluse kasvades tellimusvahe lüheneb ja selle vähenedes tellimusvahe pikeneb. Tellimuspunkti meetodi kasutamine eeldab laosaldode pidevat jälgimist. Võrreldes tellimisperioodi meetodiga nõuab pidev jälgimine märkimisväärselt tööjõudu ja infotehnoloogilist ressurssi laosaldode tuvastamiseks, võrdlemiseks ja optimaalsel tasemel hoidmiseks. Samas tagab laosaldode sagedane jälgimine varude efektiivse juhtimise. Vajatakse väiksemat reservvaru, mistõttu saadakse hakkama väiksema hulga käibevahenditega. Seega sobib tellimuspunkti meetod eelkõige kiiresti ringlevate varude haldamiseks. Tellimuspunkti meetod on varude täiendamise meetoditest kõige lihtsam ja levinum. Tellitav kogus põhineb eelkõige tarneajal / tellimustsükli ajal ja reservvaru määral. Kui tellimuspunkt on välja arvutatud, jäetakse see praktikas enamasti samale tasemele kuudeks või pikemaks ajaks. Kui mõne tooteartikli nõudlus ootamatult kasvab, kahaneb või hakkab muutuma varasemast suuremas ulatuses, tuleks selle tellimuspunkt üle vaadata (arvutada) ja muuta. Ka tarneaja muutumisel arvutatakse välja uus tellimuspunkt (laosaldo). Soovitatavalt tuleks mitte harvemini kui kord aastas vaadata üle ja vajadusel muuta kõigi tootenimetuste tellimuspunktid. Samas pole alati vaja tellimuspunkti üle arvutada. Kogenud ostutöötaja võib muuta tellimuspunkti ka veidi suuremaks või väiksemaks lähtuvalt sellest, kas tooteartikli keskmine reservvaru/koguvaru on vahepeal kasvanud või kahanenud.   Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Tellimisperioodi meetod

Tellimisperioodi meetod (inglise keeles fixed order interval method) on varude juhtimise meetod, mille puhul vaadatakse laoartikli varud regulaarselt, kindlaksmääratud ajavahemike tagant üle ning sõltuvalt selle varu suurusest esitatakse tellimus varude täiendamiseks varem kindlaks määratud maksimumtasemele. Tooteartikli varu määra kontrollitakse kindla ajavahemiku (tellimusvahe) järel ja täiendustellimuse kogus saadakse, lahutades maksimumvaru määrast varu positsiooni tellimuse tegemise ajal. Tellimisperioodi meetodi puhul on muutumatu kahe järjestikuse tellimuse esitamise vaheline periood (tellimusvahe), kuid muudetakse tellitavat kogust. Vahepeal suurenenud nõudluse korral tellitavat kogust suurendatakse ja vähenenud nõudluse korral vähendatakse. Selle meetodi kasutamisel võrreldakse olemasolevat laovaru prognoositud nõudlusega määratud intervalli jooksul ning arvutatakse tellitav kogus. Tellimused tarnijale esitatakse regulaarselt, kindlaksmääratud ajavahemiku lõpul. Tellimuse koostamisel vaadatakse üle tarnija kõigi tootenimetuste varu positsioonid ja arvutatakse iga tooteartikli tellitav kogus. Väheneb tellimiskulu, kuna tarnijale esitatakse üks mitme tellimusreaga tellimus.  Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
XYZ analüüs

XYZ analüüs (ingl.k. XYZ analysis) on varude analüüsi meetod, mille käigus selgitatakse välja toodete müügimahtude hooajalised kõikumised ja müügi lakkamised. XYZ analüüsi tegemisel võetakse aluseks nõudluse muutumise tase. Analüüsi tehakse siis, kui soovitakse tooteartikleid jaotada nõudluse muutumise järgi. X-gruppi paigutatakse tooteartiklid, mille puhul on nõudlus läbi aasta ühtlane. Nii loetakse X-rühma toodeteks kaubad, mis ringlevad käibes suhteliselt ühtlaselt. Hälbed realiseerimisel ei ületa lühiperioodil (päev, nädal) enamasti 10 %. Y-rühma tooteid müüakse teatud määral pidevalt, perioodiliselt aga suurtes kogustes. Nii kuuluvad Y-rühma tooted, mille järele on pidev nõudlus olemas, kuid see võib muutuda arvestatavas ulatuses. Jalgrattaid müüakse läbi aasta, kuid talvel ostetakse neid väga vähe. Y-rühma toodete nõudlus kõigub tavapäraselt 10–25%  perioodi keskmise nõudluse suhtes. Z-rühma paigutatakse tooted, mille järele kõigub nõudlus pikal perioodil suures ulatuses või lakkab teatud ajaks täielikult. Z-tooterühma toodete nõudluse kõikumine ületab üldjuhul 25% keskmist nõudlust ja võib ulatuda müügihooajal sadadesse protsentidesse. XYZ analüüsi korral jaotatakse tooteartiklid nõudluse variatsioonikordaja järgi rühmadesse. Variatsioonikordaja on standardhälbe ja aritmeetilise keskmise suhe protsentides. Kui tooteartiklite nõudluse standardhälve ja aritmeetiline keskmine on olemas, saab arvutada variatsioonikordaja „v“, mis saadakse standardhälve jagamisel nõudluse aritmeetilise keskmisega vaadeldaval perioodil. Variatsioonikordaja näitab suhtelist hajuvust ehk mida väiksem see on, seda ühtlasem on vaadeldav kogum. Variatsioonikordaja tuleb järjestada väikseimast suurimani ning rühmitada tooteartiklid rühmadesse näiteks järgmiste kriteeriumite järgi: X – rühma kuuluvad tooteartiklid                   0%≤ v ˃10%; Y – rühma kuuluvad tooteartiklid                  10%≤ v ˃ 25%; Z – rühma kuuluvad tooteartiklid                   25% ≤ v ˃ ∞. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Gornal

Gornal (vene keeles Горналь) on küla Venemaal Kurski oblastis Sudža rajoonis Gujevo külanõukogus, mõne kilomeetri kaugusel Venemaa-Ukraina piirist. 2010. aastal elas asulas 206 inimest. "Russian official claims attack on Kursk Oblast kills woman" [Vene ametnik väidab, et Kurski oblastis toimunud rünnakus hukkus naine]. kyivindependent.com (inglise). The Kyiv Independent. 10. jaanuar 2024. Vaadatud 10. jaanuaril 2024. "Russia-Ukraine war at a glance: what we know on day 686". theguardian.com (inglise). TheGuardian.com. 10. jaanuar 2024. Vaadatud 10. jaanuaril 2024. Roman Starovoit, the governor of the Russia’s Kursk region, said the village of Gornal, Sudzhansky district, was shelled “from the Ukrainian side” with one person killed.
Pinnavesi

Mitte segi ajada mõistega pinnasevesi Pinnavee moodustab Maa pinda kattev vesi. Pinnavee hulka kuulub nii soolane kui ka mage, nii tahke kui ka vedel maapinnal olev vesi. Pinnavesi moodustab jõed, järved, ookeanid, mered, liustikud, loodusmaastikus asuvad tehisveekogud, ka lumikatte jne. Põhjavesi
96 (Tallinna bussiliin)

Tallinna ööbussiliin 96 sõidab Balti jaama ja Vana-Pääsküla vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub laupäeval ja pühapäeval öösel. Väljumised 30 minuti tagant Ööliin avati 01.01.2024. Tallinna ühistranspordiliinid 96. bussiliini sõiduplaan (Vana-Pääsküla suunal) Tallinna linna veebilehel 96. bussiliini sõiduplaan (Balti jaama suunal) Tallinna linna veebilehel
Akkuyu tuumaelektrijaam

Akkuyu tuumaelektrijaam (türgi keeles Akkuyu Nükleer Güç Santrali) on ehitusjärgus tuumaelektrijaam Türgis Mersini provintsis. Venemaa ja Türgi sõlmisid mais 2010 kokkuleppe, et Rosatomi tütarettevõte ehitab, omab ning käitab tuumaelektrijaama Akkuyus. Elektrijaama on plaanitud neli 1200 MW võimsusega VVER1200 reaktorit. Esimese reaktori ehitus algas aprillis 2018. Esimene reaktor plaaniti käitada 2023. aastal, kuid Rosatomil tekkisid 2023. aastal raskused kolmandatest riikidest varustuse saamisega. Reaktor plaanitakse käivitada oktoobris 2024. world-nuclear.org: Nuclear Power in Turkey Rosatom ships third RPV to Akkuyu, 29. september 2023 Koduleht
Ukrinai

Ukrinai (žemaidi Okrėnā) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas. Küla asub Varduva ja Kvistė jõe ääres. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II. Ukrinais on raamatukogu, postkontor, kalmistu, kirik. Aastani 2017 oli külas ka põhikool. Ettevõtteist tegutsevad seal UAB „Stepono baldai", „Rapsoila", „Žemaitijos deguonis". Muinsuskaitse all on külas asuv vana õigeusu kalmistu. Ka on kaitse all Ukrinai mõisa hoonetekompleks, sealhulgas sigala, härrastemaja ja laut. Kaitse all on ka Ukrinai kiriku hoonetekompleks. Seal on kaitse all nii kirik kui ka selle kellatorn. Kiriku ees asub muinsuskaitsealune tulpkabel püha Jüri ja püha Floriani kiviskulptuuridega. Küla kalmistul on mitmeid muinsusmälestisi. Kaitse all on Baltramiejus Jančiauskase haua rist, kunstnik Steponas Gailevičiuse haud, tema haual olev rist, arst Leonas Kęsgaila-Kenstavičiuse haud, Steponas Liutikase haud, Daubaraste pere haud, Jonas Kryževičiuse haud ja Dobševičiuste pere haud. Asula on oma nime saanud mõisnikelt, kellele kuulus sealne Pavarduvysi mõis. Mõisa omanikena on nimetatud Ukrinaseid, Ukrinaitiseid, Ukrinovičiusi. XVII sajandil lasid nad mõisa endi järgi Ukrinai mõisaks ümber nimetada. Küla on esmamainitud XVI sajandil. Toona asus see Varduva ja Kvistė jõe vahel. Aastast 1765 on teada, et külas asus kõrts. Aastal 1776 andis sealne mõisnik Laurynas Pilsudskis kirikule maad. Aastal 1803 rajati külla uus kirik, mille kellatorn 1852. aasta juulis koos suure osaga külast maha põles. Aastal 1857 valmis praegune kirikuhoone, mis oli Židikai kiriku abikirikuks. Aastal 1919 avati külas kool, mis aastal 1923 viidi Bukančiaisse üle. Aastal 1927 oli külas taas kool, toona avati seal ka postiamet. Teise maailmasõja järel sai külast kohaliku kolhoosi Tarybinės Žemaitija keskasula, aastal 1980 rajati sinna vanade majade asemele uuselamuid. Aastal 2017 oli küla Telšiai ümbruskonna kultuuripealinnaks. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Ukrinų kaimo stačiatikių senosios kapinės Ukrinų dvaro sodyba Ukrinų Šv. Antano Paduviečio bažnyčios pastatų kompleksas Baudžiavos panaikinimo atminimo koplytstulpis Baltramiejaus Jančiausko kapo antkapinis kryžius Liaudies meistro Stepono Gailevičiaus kapas Antkapinis kryžius Gydytojo Leono Kęsgailos-Kenstavičiaus kapas Stepono Liutiko kapo antkapinė plokštė https://kvr.kpd.lt/#/static-heritage-detail/C5FAD1C8-0CE5-4110-BFBA-71E441E6561B/true Daubarų šeimos kapo antkapinė plokštė] Jono Kryževičiaus kapo antkapinė plokštė Dobševičių šeimos kapo antkapinė plokštė Misius K. Ukrinai // Grūstės valsčius. Būdo žemaičių istorinis priedas. - 1998 - Nr. 6. - Lk. 3. Ukrinai – 2017 metų mažoji Lietuvos kultūros sostinė Küla portaalis vietoves.Lt Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Sūdintai

Sūdintai (žemaidi Sūdintā) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Varduva jõe ääres. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Varduva jõgi II ja Žemalė ümbruskond. Küla kohta on teateid aastast 1876 Žemalė kihelkonna kirikuraamatust. Küla kalmistu asubki Žemalės. Asula nimi tuleneb isikunimest Sudintas. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias