Jumikas

Jumikas (Centaurea) on astrilaadsete seltsi korvõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Perekonda kuulub umbes 350–600 liiki. Jumika perekonna levila on põhjapoolkeral, kõige liigirikkamad alad jäävad Lähis-Idasse. Jumika perekonda kuulub ka eesti rahvuslill rukkilill (Centaurea cyanus). Esimesena kirjeldas jumikaid teaduslikult Linnaeus. Jumikad on vastupidavad umbrohud. Jumika lehed on mõnel liigil soomuselised. Tavaliselt jagunevad lehed sügavateks pikergusteks hõlmadeks, vähemalt taime alumises osas. Jumikatel on korvõisikud. Värvilt võivad need olla väga erinevad: sinised, punased ja kollased, nende heledamad varjundid kuni valgeni välja ja nende mitmesugused kombinatsioonid. Õisik koosneb kaht sorti õitest, mis on tihti eri värvi: seesmised on mitme sümmeetriateljega ja viljakad, välised ühe sümmeetriateljega ja viljatud. Õisik asub laienenud, tassi- või korvisarnasel õiepõhjal ja sellepärast nimetataksegi seda seltsi korvõielisteks. Paljudel jumikatel on pikk ja tugev peajuur, eriti nendel, mis kasvavad kuivades piirkondades. Jumikaõied toodavad ohtralt nektarit. Neilt saab heledat ja intensiivse lõhnaga mett. Sellepärast paigutatakse USA-s mõnel pool mesitarusid jumikapõldude lähedusse. Euroopas on kõige tähtsamad meetaimed jumikate hulgas must ja suureõieline jumikas, USA-s kiirjas jumikas ja Centaurea maculosa. Jumikate hulgas leidub liike, mis koos murutaimega võivad domineerida suuri maa-alasid, moodustades napi bioloogilise mitmekesisusega kooslusi. Sellised liigid on näiteks must ja põldjumikas. Samal põhjusel võivad jumikad muutuda invasiivseteks piirkondades, kus nad ei ole pärismaised. Põhja-Ameerikas peetakse invasiivseteks kiirjat ja laiuvat jumikat ning Centaurea maculosa 't. Kontrollimatu levikuga on nad tekitanud sealses põllumajanduses probleeme. Levivad nad põhiliselt inimeste kaasabil, kes nende seemneid tahtmatult levitavad, eriti põllumajandusmasinate rehvide kantuna. Mõnele jumikale on omane koguni allelopaatia ehk teisisõnu toodavad nende juured keemilisi aineid, mis takistavad nende taimede kasvu, kes pole nendega kohastunud. Kariloomad kiirjat jumikat ei söö ja hobuslastele tundub see koguni mürgine olevat[viide?]. Jumikate tõrjumisel on kõige tõhusamateks on osutunud kahjurputukad, kuid kasutatud on ka karjatamist, kui tegu on sellise liigiga, mida loomad söövad, ja isegi maapinna põletamist – viimasel juhul on ajastamine väga tähtis, seda tuleb nimelt teha enne seemnete valmimist. Jumikate hulgas on ka endeemseid liike, mis kasvavad kõigest mõnel saarel või mõnes orus ja on sellepärast ohustatud. Eriti leidub niisugusi liike piirkonnast Itaaliast kuni Kaukaasiani. Eraldi võetuna ei ole enamik jumikaliike invasiivsed. Tavaliselt näevad nad kenad välja. Paljud jumikad on putukatele tähtsad toidutaimed. Sellepärast soovitatakse väikepõllumajanduses lubada jumikatel, näiteks rukkilillel, kasvada põlluservas või isegi põllul, sest on ilmnenud, et kahjurputukad söövad pigem rukkililli kui nende läheduses kasvavaid teravilju. Kui põlluservas on riba maad eraldatud jumikatele, elab selles hulk selgrootuid ja väikesi selgroogseid kiskjaid, kes söövad kahjurputukaid. Pärismaised liigid Centaurea cyanus – rukkilill Centaurea jacea – arujumikas Centaurea phrygia – narmasjumikas Centaurea scabiosa – põldjumikas Tulnukatena või metsistununa on leitud ka Centaurea diffusa – laiuv jumikas Centaurea montana – mägijumikas (ilutaim, vahel metsistub) Centaurea rhenana – reini jumikas ehk pöörisjumikas Centaurea solstitialis – kiirjas jumikas Centaurea adpressa Centaurea aegyptiaca Centaurea aeolica Centaurea aggregata Centaurea akamantis Centaurea alba Centaurea alpestris Centaurea alpina – alpi jumikas Centaurea ambigua Centaurea amblyolepis Centaurea americana – ameerika jumikas Centaurea ammocyanus Centaurea aplolepa Centaurea appendicigera Centaurea argentea Centaurea ascalonica Centaurea aspera Centaurea atropurpurea Centaurea babylonica Centaurea balsamita Centaurea behen Centaurea bella – nägus jumikas Centaurea borjae Centaurea bovina Centaurea bracteata Centaurea bulbosa Centaurea cachinalensis Centaurea calcitrapa Centaurea calcitrapoides Centaurea canadensis – kanada jumikas Centaurea centaurium Centaurea cheiranthifolia – kuldjumikas Centaurea cheiranthifolia var. purpurascens – sidrunjumikas Centaurea chilensis Centaurea cineraria – helvesjumikas Centaurea clementei Centaurea concinna – kütkestav jumikas Centaurea corymbosa Centaurea crithmifolia Centaurea crocodylium Centaurea cyanoides Centaurea damascena Centaurea dealbata – valkjas jumikas Centaurea debeauxii Centaurea depressa – madal jumikas Centaurea diluta Centaurea drabifolia Centaurea dschungarica Centaurea eriophora Centaurea eryngioides Centaurea filiformis Centaurea floccosa Centaurea forojuliensis Centaurea friderici Centaurea gayana Centaurea glastifolia Centaurea grinensis Centaurea gymnocarpa Centaurea hedgei Centaurea horrida Centaurea hyalolepis Centaurea hypoleuca – kurdistani jumikas Centaurea iberica Centaurea idaea Centaurea imperialis Centaurea jabukensis Centaurea kasakorum Centaurea kopetaghensis Centaurea kotschyana Centaurea lanulata Centaurea leptophylla Centaurea leucophylla Centaurea limbata Centaurea macrocephala – suureõisikuline jumikas Centaurea maculosa Centaurea mannagettae Centaurea marschalliana Centaurea melitensis Centaurea minor Centaurea moschata Centaurea monocephala Centaurea napifolia Centaurea nervosa Centaurea nigra – must jumikas Centaurea nigrescens Centaurea onopordifolia Centaurea orientalis – idajumikas Centaurea ornata – torkav jumikas Centaurea ovina Centaurea pallescens Centaurea paniculata Centaurea pecho Centaurea pindicola Centaurea polyphylla – ohtralehine jumikas Centaurea polypodiifolia Centaurea procurrens Centaurea pseudocaerulescens Centaurea pseudophrygia Centaurea pulcherrima – kaunis jumikas Centaurea pullata Centaurea pumilio Centaurea ragusina – horvaatia jumikas Centaurea rigida Centaurea rothrockii Centaurea ruthenica – ruteenia jumikas Centaurea rutifolia – ruudilehine jumikas Centaurea sadleriana Centaurea scannensis Centaurea scoparia Centaurea seridis Centaurea sibirica – siberi jumikas Centaurea simplicicaulis Centaurea sinaica Centaurea speciosa Centaurea sphaerocephala Centaurea squarrosa Centaurea stenolepis Centaurea stoebe Centaurea straminicephala Centaurea sulphurea – väävelkollane jumikas Centaurea tauromenitana Centaurea tenoreana – majella jumikas Centaurea tommasinii Centaurea transalpina Centaurea tchihatcheffii Centaurea trichocephala Centaurea triniifolia Centaurea triumfettii – kaenaljumikas Centaurea triumfettii subsp. cana – hall jumikas Centaurea ucriae Centaurea uniflora – väheseõiene jumikas Centaurea uniflora subsp. nervosa – sooniline jumikas Centaurea virgata Centaurea verutum soojumikas Eesti NSV floora kd 6, 1978.