laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Trivimi Velliste

Trivimi Velliste (sündinud 4. mail 1947 Tartus) on Eesti poliitik. Oli aastail 1989–1992 Eesti Kristliku Liidu liige. Aastast 1995 kuulub ta erakonda Isamaaliit (praegu nimega Isamaa). Aastal 1965 lõpetas ta Tartu 1. Keskkooli, aastal 1971 Tartu Riikliku Ülikooli inglise keele ja psühholoogia erialal. Ta on Üliõpilasselts Liivika vilistlane. 1971 kirjastuse Valgus vanemkorrektor 1971–1976 Eesti NSV Riikliku Kirjastuskomitee kirjastuste osakonna juhataja asetäitja, peatoimetuse vanemtoimetaja 1976–1987 nädalalehe Sirp ja Vasar publitsistikaosakonna vanemkorrespondent, tõlkija 1987–1991 Eesti Muinsuskaitse Seltsi esimees 1990–1992 Eesti Kongressi liige 1992 Välisministeeriumi nõunik 1992–1994 välisminister, 1992 aseminister 1992–1994 VII Riigikogu liige 1994–1998 Eesti Vabariigi alaline esindaja (suursaadik) ÜRO-s 1998–1999 kaitseministri nõunik 1999– IX, X ja XI Riigikogu liige 2007– ühtlasi Balti Assamblee president 2012– Pro Patria Instituudi esimees Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 273 häält ning ei osutunud valituks. 1988 – Thorolf Rafto mälestusauhind 2001 – Riigivapi IV klassi teenetemärk 2006 – Riigivapi II klassi teenetemärk 2009 – Poola taassünni orden 2013 – EELK Teeneteristi III järk Tema isa oli Otepää linnapea Trivimi Velliste. Ta on abielus ning tal on kaks poega ja tütar. Ta oskab inglise, vene, soome, saksa ja prantsuse keelt. http://parnu.postimees.ee/430961/trivimi-velliste-olen-uhke-et-kandideerisin-riigikokku-parnumaalt MTÜ Konstantin Pätsi Muuseum
Aari jõgi

Aar on jõgi Saksamaal, Lahni vasakpoolne lisajõgi. Nimi pärineb sõnast, mis tähendab 'kiiresti voolav jõgi'. Jõe pikkus on eri andmetel umbes 40 või umbes 60 km. Ta saab alguse Taunuse mäestikust Hessenis Taunussteini linnaosast Orlenist ning voolab siis Taunussteini ja Bad Schwalbachi kaudu Aarbergeni valda ning edasi Hahnstätteni valda Rheinland-Pfalzis. Diezi linna juures suubub ta Lahni. Suurim lisajõgi on Aubach, mis suubub Aari jõkke Aarbergen-Kettenbachi lähedal Michelbacher Hütte lähedal. Läbi Aari maalilise, osalt kuristikku moodustavalt sisse lõikunud oru viivad Aarstraße (föderaalmaantee 54) Wiesbadenist Lahni-äärsesse Limburgi ning Aartalbahn, mis on tänapäeval turistide poolt kasutatav raudteeharu.
As

as tähendab järgmist: as on muusikas la-bemolli tähtnimetus. as on "aktsiaseltsi" üks võimalikke lühendeid. as on atosekundi tähis. AS tähendab järgmist: As on vald Belgias. As on arseeni keemiline sümbol. As on füüsikas ampersekund ehk kulon. As on kõrgkihtpilvede ladinakeelse nimetuse (Altostratus) lühend. aS tähendab järgmist: aS on atosiimensi tähis. AS tähendab järgmist: AS on Ameerika Samoa ISO 2-täheline kood. AS on aktsiaseltsi lühend AS on Eesti alkoholiseaduse ametlik lühend AS on Alaska Airlines'i IATA-kood. AS (ka Diario AS) on peamiselt jalgpallist kirjutav Hispaania spordileht. .as on Ameerika Samoa tippdomeen. Ås
Karula (täpsustus)

Karula on mitme Eesti küla nimi: Karula on küla Valga vallas Karula on küla Viljandi vallas Karula on küla Haljala vallas Karula kõrgustik Karula rahvuspark Karula vald
Panariitsium

Panariitsium ehk sõrmesööbija või varbasööbija (rahvapäraselt umme; ladina keeles panaritium) on meditsiinis sõrme või varba äge mädapõletik. Eristada saab pindmist ja süvapanariitsiumi. Pindmine panariitsium võib olla: Naha panariitsium (lad k panaritium cutaneum) Nahaalune panariitsium (lad k panaritium subcutaneum) Küünerandme või küünealune panariitsium (lad k paranychia) Süvapanariitsium võib olla: Kõõlustupe panariitsium Luu panariitsium Liigese panariitsium
Erüsipeloid

Erüsipeloid ehk ebaroos on inimese nahapõletik, mida kutsub esile sigade punataudi tekitaja Erysipelothrix rhusiopathiae. Sellesse nakatutakse kokkupuutel loomade ja värske lihaga.
Periostiit

Periostiit ehk luuümbrisepõletik on luuümbrise ehk periosti põletik, mis tekib trauma tagajärjel. Kui sellele lisandub infektsioon, võib tekkida mädane periostiit. Sagedamini esineb seda sääreluu eesmisel serval, näiteks jooksjal liiga suure koormuse tõttu. Periostiit võib esineda ka hammaste luuümbrisel. Olulisemad sümptomid on väga terav valulikkus, turse ja kehatemperatuuri tõus.
Karbunkul

Karbunkul ehk verikoeranael on mitme karvanääpsu ja rasunäärme laatunud mädapõletik.
Follikuliit

Follikuliit on ühe või mitme karvatupe ja karvanääpsu mädane põletik. Follikuliit võib esineda mis tahes kehaosa nahal, välja arvatud peopesad ja jalatallad. Tavalised sümptomid on naha punetus, sügelus, vistrik või mädavill karvanääpsu kohal. Follikuliidi põhjuseks võib olla bakter-, seen- või viirusnakkus, mida võivad soodustada karvanääpsu vigastus hõõrdumise, raseerimise või putukahammustuse tagajärjel, karvanääpsu ummistumine, karva sissekasvamine.
Assikvere mänd

Assikvere mänd on omapärase võraga looduskaitsealune põlismänd Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Assikvere külas. Männi koordinaadid on 58° 43′ 10″ N, 26° 57′ 35″ E. Puu ümbermõõt on 2,9 m või 2,73 m (H. Relve), kõrgus 14 m. Mänd kasvab looduskaitse all olevatel Assikvere muinaskalmetel. Teises maailmasõjas sai puu latv vigastada ja hävis, selle tagajärjel kasvas puu võra selliseks, nagu ta nüüd on. Assikvere mänd Keskkonnaregistris
Erüsiipel

Erüsiipel (ladina keeles erysipelas; vanakreeka sõnast ἐρυσίπελας (tõenäoliselt algselt 'punane nahk'; murdekeeles eliting, Tartu ja Võru murdes pahus)) ehk roos on enamasti streptokokkidest põhjustatud nahapõletik, mis lähtub väikestest infitseerunud haavadest ja mädapõletikukolletest. Bakterid (streptokokid) satuvad naha või limaskesta vigastuse kaudu lümfiteedesse. Haigus algab külmavärinate, palaviku ja peavaluga. Nakatunud kohale tekib teravalt piiritletud punetus ja turse, mille kohal nahk on sile ja läikiv. Nakatunud koht on väga valulik. Erüsiipel tekib tavaliselt näole, kehatüvele või jalgadele.
Växjö

Växjö on tiheasustusega paikkond Rootsis, Kronobergi lääni ja Växjö valla keskus. Växjö on klaasikunsti regiooni, nn Klaasiriigi keskus. Växjös on emigratsioonimuuseum, lossimuuseum ja klaasimuuseum. Linnas on ka Växjö ülikool. Vida Arena Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Teetanus

Teetanus ehk kangestuskramptõbi on äge nakkushaigus, mida põhjustab pinnases elava bakteri Clostridium tetani poolt anaeroobsetes tingimustes produtseeritud eksotoksiin. See kahjustab närvisüsteemi, takistades impulsi levikut närvilt lihasele ja põhjustades lihasespasme. Teetanusetekitaja elab saprofüüdina hobuse, veise, jt koduloomade, ka inimese seedetraktis; organismi satub tavaliselt pinnasest haava kaudu. Haiguse lõimetusaeg on tavaliselt 3–14 päeva (kuni 50 päeva). Tavaliselt algab teetanus mälumislihaste spasmiga, millele järgnevad neelamisraskused; lihasjäikus levib mööda kaela- ja seljalihaseid järjest allapoole, kuni haarab kõik tahtele alluvad lihased. Krambihoo võib vallandada mistahes ärritaja. Kaasneb palavik, higistamine, vererõhu tõus, raskematel juhtudel tüsistustena luumurrud ja lihasrebendid, kopsupõletik, süvaveenide tromboos või kopsuarteri trombemboolia. Kergematel juhtudel on haigus ravitav, raskematel lõpeb surmaga. Raviks kasutatakse antibiootikume, teetanuse antitoksiini ning lihaseid lõõgastavaid ravimeid. Teetanus ennetatakse vaktsineerimisega, mis annab immuunsuse minimaalselt viieks, kuid mitte enam kui seitsmeks aastaks; selle aja möödudes on haigestumise vältimiseks vajalik revaktsineerimine. Kui inimene pole vaktsineeritud, tuleb talle pärast traumat süstida 48 tunni jooksul teetanuse vastumürki. Teetanusehaige teistele nakkusohtlik ei ole. Eestis esineb teetanust 1–2 juhtu aastas.
Jõemõisa-Kaiu järvestik

Jõemõisa-Kaiu järvestik on järvestik Jõgevamaal Mustvee vallas, mis paikneb Kagu-Eesti lavamaa ja Vooremaa vahelises orundis. Järvestikku kuuluvad Kaiu, Jõemõisa ja Papijärv. Pärast mandrijää taandumist asus antud kohas Peipsi jääpaisjärve laht, mis sai hiljem iseseisvaks järveks. Selle järve veetaseme alandamise, muda kogunemise ja kinnikasvamise tagajärjel ning Kääpa jõe süvendamisel on moodustanud kolm kitsaste väinadega ühendatud järve. Järvedes elutsevad latikas, särg, roosärg, haug ja ahven. Nendes veekogudes on III kaitsekategooria kalaliigid – harilik hink ja vingerjas, Kääpa jõel ka võldas. Kääpa jõel on samuti jõevähk. Järved kuuluvad Natura 2000 võrgustikus kaitstavate järvede hulka. Kääpa maastikukaitseala Turismiwebi saidil
Jõemõisa järv

Jõemõisa järv on järv Jõgevamaal Mustvee vallas ning on üks Jõemõisa-Kaiu järvestiku järvedest, mis paikneb Kagu-Eesti lavamaa ja Vooremaa vahelises orundis. Jõemõisa järv oli kunagi Kaiu järvega üks veekogu. Nüüd eraldab looduskaitsealune Tammeluht Kaiu ja Jõemõisa järve. Järve pindala on 71,6 ha ning sügavus kuni 3,2 m. Jõemõisa järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 9.02.2015)
Benita Ferrero-Waldner

Benita Ferrero-Waldner (sündinud 5. septembril 1948 Salzburgis) on Austria diplomaat ja poliitik. Ta on õppinud aastatel 1966–1970 Salzburgi Ülikoolis õigusteadust (õigusteaduste doktor). Ta kuulub konservatiivsesse Austria Rahvaparteisse (ÖVP). Aastatel 2000–2004 oli ta Austria välisminister. Aastatel 2004–2009 oli ta Euroopa Komisjoni naabruspoliitika volinik Barroso esimeses komisjonis ja aastatel 2009–2010 Euroopa Komisjoni kaubandus- ja naabruspoliitika volinik Barroso teises komisjonis. Ta on abielus professor Francisco Ferrero Camposega. CV Euroopa Komisjoni portaalis (eesti keeles) President Meri kohtus Austria välisministriga, 5. aprill 2001
Infiltratsioon

Infiltratsioon (ka maasseimbumine) on sademe- või pinnavee imbumine pinnasesse või aluspõhjakivimite pooridesse ja pragudesse. Osa põhjavette infiltreerunud veest aurub põhjavee pinnalt ja aeratsioonivööst eestkätt taimede abil tagasi atmosfääri, allesjäänud vee kogus tähendab nn netoinfiltratsiooni. Filtratsioon Põhjaveetoiteala
Kuressaare vaekoda

Kuressaare vaekoda on barokne astmikviiluga hoone (vaekoda) Kuressaare kesklinnas Tallinna tänav 3. Vaekoda on ehitatud Rootsi ajal 1663. aastal. Vaekojas asusid täpsed tembeldatud kaalud, mis võimaldasid ausat kauplemist. Vaekoja restaureeris 1982. aastal kaupluseks arhitekt Lilian Hansar. Hoones on tänapäeval pubi. Kuressaare vaekoda kultuurimälestiste riiklikus registris
Lamatis

Lamatis (ladina keeles decubitus) on pehmete kudede nekroos, mis tekib vereringe häirete tagajärjel. Lamatised tekivad tavaliselt nõrga nahaaluse koega kehapiirkondades, näiteks ristluu, lülisamba, puusaluu jms kohal kestva surve mõjul või surve ja hõõrdumise koosmõjul. Kõige sagedamini tekivad lamatised inimestel, kes ei ole füüsiliselt aktiivsed, näiteks on voodihaiged või ratastoolis. Lamatisi võivad soodustada ka muud asjaolud, näiteks kehv toitumine, naha kestev liigniiskus (näiteks rohke higistamise tõttu), vereringet pärssivad või naha tundlikkust vähendavad haigused. Lamatiste paranemist võivad aeglustada inimese vanus, haigused, suitsetamine ja mõned ravimid. Lamatised on tihti välditavad ja varasel avastamisel kergesti ravitavad, kuid mainitud teguritega inimestel võib see olla keeruline. Voodihaigete puhul on peamine ennetusmeetod inimese regulaarne ümberpööramine, et survet eri kehapiirkondade vahel jaotada ja vahetada.
Fistul

Fistul (ladina fistula 'toru'; 'vile'; 'pilliroog'; 'veetoru') ehk uuris on patoloogiline kitsas kanal, mis ühendab kahte õõnt või haiguskollet kehapinnaga või mõne teise elundiga. "Meditsiinisõnastik" 207:2004.
Macrinus

Macrinus (Imperator Caesar Marcus Opellius Severus Macrinus Augustus; sünninimi Marcus Opellius Macrinus; (? 165 Mauretaania – juuni 218), oli Rooma keisririigi keiser 11. aprill 217 kuni juuni 218. Macrinus oli eelmise Rooma keisri, Caracalla tapja. Macrinuse valitsusajal (217–218) peeti ebaedukat sõda Partiaga ning Armeeniaga ja ta tõugati võimult sõjaväe poolt ja tapeti seejärel. Keiser Macrinus üritas oma eluajal ebaedukalt reformida ja taastada distsipliini Rooma sõjaväes. Rooma-Partia sõjad Vseviov, David ja Soots, Terje (7. august 1996). "Maailmapilt: Ole tervitatud, imperaator! 15. Elagabalus". ERR Arhiiv. Vaadatud 29.01.2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Õlitamise sakrament

Õlitamise sakrament on õigeusu kirikus sakrament, mida toimetatakse haiguste ravimiseks ja pattude andekssaamiseks. Sakramendi toimetamisel võitakse inimest püha õliga.
Purpurne surm

"Purpurne surm" on August Gailiti romaan Joonas Moori elust Varria saarel, mille valitseja on ta isa. Teos ilmus 1924. aastal. Katkend Eesti Kirjandusmuuseum. Nigol Andresen. August Gailit. Purpurne surm. Päevaleht, 17. mai 1924.
Püha õli

Püha õli ehk püha mürr ehk krisma, ka kriisam on katoliku, anglikaani, õigeusu ja mõnedes muudes kirikutes liturgiline vahend sakramentide toimetamiseks. Koosneb oliiviõlist ning palsamist, mida piiskop on pühitsenud Suurel Neljapäeval. mürr Kõrgestipühitsetud Proikonnesose metropoliit Iosif. Püha mürr. - Metropoolia nr 60, suvi 2012 http://www.eliisabet.ee/pdf/Vaike_Katekismus.pdf
Melrose Place

"Melrose Place" on aastatel 1992–1999 toodetud USA teleseriaal, mille autor on Darren Star. Sari räägib West Hollywoodi Melrose Place'i nimelise piirkonna elanike igapäevaeludest, omavahelistest suhetest ja skandaalidest. Tegelikult ei ole Melrose Place aga üldse mitte elamupiirkond, vaid seal asuvad antiigikauplused, butiigid, salongid ja kohvikud. Seriaal oli spin-off Darren Stari populaarsest noortesarjast "Beverly Hills 90210". Eestis näitas sarja TV3 aastatel 1997–2002. Thomas Calabro – Dr. Michael Mancini (1992–1999) Josie Bissett – Jane Andrews (1992–1997, 1998–1999) Andrew Shue – Billy Campbell (1992–1998) Courtney Thorne-Smith – Alison Parker (1992–1997) Grant Show – Jake Hanson (1992–1997) Doug Savant – Matt Fielding (1992–1997) Daphne Zuniga – Jo Reynolds (1992–1996) Vanessa A. Williams – Rhonda Blair (1992–1993) Amy Locane – Sandy Harling (1992) Marcia Cross – Kimberly Shaw (1992–1993, 1994–1997) Laura Leighton – Sydney Andrews (1993–1997) Heather Locklear – Amanda Woodward (1993–1999) Jack Wagner – Dr. Peter Burns (1994–1999) Kristin Davis – Brooke Armstrong (1995–1996) Patrick Muldoon – Richard Hart (1995–1996) Brooke Langton – Samantha Reilly (1996–1998) Rob Estes – Kyle McBride (1996–1999) Lisa Rinna – Taylor McBride (1996–1998) Kelly Rutherford – Megan Lewis (1996–1999) David Charvet – Craig Field (1996–1998) Alyssa Milano – Jennifer Mancini (1997–1998) Linden Ashby – Dr. Brett "Coop" Cooper (1997–1998) Jamie Luner – Lexi Sterling (1997–1999) John Haymes Newton – Ryan McBride (1998–1999) Rena Sofer – Eve Cleary (1998–1999) Kuldgloobus Parim draamasarja naisnäitleja – Heather Locklear (1994, 1995, 1996, 1997) Parim telesarja, minisarja või telefilmi naiskõrvalosatäitja – Laura Leighton (1995) Melrose Place andmekogus IMDb (inglise) Melrose Place – SOAPnet
Heather Locklear

Heather Deen Locklear (sündinud 25. septembril 1961 Los Angeleses Californias) on Kuldgloobusele nomineeritud USA filminäitleja. Ta on tuntud eeskätt teleseriaalidest "Dünastia", "T.J. Hooker", "Melrose Place" ja "Spin City". Locklear oli aastatel 1986–1993 abielus rokkmuusik Tommy Leega. 1994. aastal abiellus ta ansambli Bon Jovi kitarristi Richie Samboraga, kellega tal on tütar Ava Elizabeth (sündinud 1997). Aprillis 2007 lahutas paar abielu. Heather Locklear andmekogus IMDb (inglise) Heather Locklear
Ba

Ba, ba, BA või B.A. võib tähendada järgmist: baariumi keemiline sümbol Ba, linn Fidžil Ba riik Vana-Hiinas Ba, hiina põuajumalanna Ba on vanaegiptuse usundis jumala ilming või surnu toonekure kujul. Bachelor of Arts BA, Nõukogude Liidu soomusautod (BA-3, BA-6, BA-9, BA-10, BA-11, BA-20, BA-64) B.A. Baracus, A-Rühma tegelane BA on Boeingu aktsia tähis New Yorgi börsil BA on British Airwaysi IATA-kood ba on baškiiri keele kood standardi ISO 639 järgi. Ba on levinud perekonnanimi Lääne-Aafrikas. Amadou Dia Ba (sündinud 1958), Senegali kergejõustiklane Bassirou Ba (sündinud 1952), Senegali kabetaja Demba Ba (sündinud 1985), Senegali jalgpallur Ibrahim Ba (sündinud 1973), Senegalis sündinud Prantsusmaa jalgpallur Inday Ba (ka N'Deaye Ba; 1972–2005), Rootsi-Suurbritannia näitleja Mariama Bâ (1929–1981), Senegali kirjanik
Pankreatiit

Pankreatiit ehk kõhunäärmepõletik (pancreatitis) võib esineda ägeda või kroonilise vormina. Äge kõhunäärme põletik võib anda erineva kliinilise pildi olenevalt näärmes esinevatest patoloogilistest muutustest. Tekib sagemini vanemas eas tüsedatel inimestel ja rohke alkoholi tarbimise tagajärjel. Soodustavaks teguriks on sapikivitõbi, mõnikord ka trauma. Robert Aps "Elutähtis kõhunääre" Tervistav!/Postimees
Sapikivitõbi

Sapikivitõbi (ladina keeles cholelithiasis) on haigus, mille puhul sapipõide tekivad kolesteroolist, sapphapetest, bilirubiinist jm tihked kogumikud – sapikivid. Liikuma hakates põhjustavad need kivikesed tugevat valu.
Song

Song on mingi elundi või selle osa väljasopistumine ümbritsevatesse kudedesse läbi eralduskelmete. Enamasti on tegu kõhuõõne piirkonna songaga. Aga esineb ka ajusonga. Songade raviks rakendatakse erinevaid operatiivseid meetodeid. Samuti on kasutusel songavööd. Kubemesong
Hüdronefroos

Hüdronefroos (hydronephrosis) on tsüstitaoline moodustis, mis on tekkinud neeruvaagna ülemäärase laienemise ja neerukoe atrofeerumise tagajärjel. Pilt hüdronefroosi anatoomilisest preparaadist ingliskeelses Vikipeedias
Paranefriit

Paranefriit on neeruümbrise rakustiku põletik. Tavalisemateks sümptomiteks on kõrge palavik, külmavärinad, valu, pinge ja paistetus alaseljas.
Merle Jääger

Merle Jääger (sündinud 19. oktoobril 1965 Tallinnas) on eesti näitleja ja luuletaja. Ta on kasutanud pseudonüümi Merca. Tuntuks on saanud eriti tema punkluuletused. Aastal 1983 lõpetas ta Tallinna Kaugõppekeskkooli ja 1988 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (13.lend). Aastast 1988 on ta (pausidega) olnud Vanemuise näitleja. Alates 2006. aastast on ta mänginud igas Tartu Hansahoovi Teatri humoorikas suvelavastuses. Aastail 1999–2000 teenis ta Eesti Vabariigi Kaitseväes reamehena. Ta on Tartu Kaitseliidu Akadeemilise Malevkonna liige. Aastast 2000 kuulub ta Eesti Kirjanike Liitu. Ta on osalenud mitmes ansamblis. On kirjutanud mõned luuletused koos Tõnu Trubetskyga, kaks sellist on näiteks luulekogus "Pogo". Ta oli Wellesto liige. Ta on Tartu Linnavolikogu liige. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta Eesti Iseseisvuspartei nimekirjas ja sai 178 häält. Ta kandideeris Erakond Isamaa nimekirjas 2023. aasta Riigikogu valimistel, kus kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 312 häält ning ei osutunud valituks. 1989 "Merca by air mail" 1989 "Mercamerka" 1998 "Vana libu hommik" 2005 "Hele häärber" 2007 "Narrivile" 2009 "Mees"... 1988 Voldemar Panso nimeline auhind 1996 Draama '96 auhind 1997 Ants Lauteri nimeline auhind 1999 Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind 1999 Draama '99 parim naisnäitleja 2004 Eesti Teatriliidu naiskõrvalosatäitja auhind 2005 Tartu Kultuurikandja aunimetus (looja) 2009 Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind ("Mullivesi", kunstnik Piret Mildeberg) http://www.tartu.ee/?lang_id=1&menu_id=2&page_id=97 http://ep2014.vvk.ee/mandates.html Valimisringkond nr 10 valimised.ee (andmed seisuga 07.03.2023 19:45) Merle Jääger: koole, kurva mõrsija!, Postimees, 13. detsember 2008 Merle Jääger Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Merca andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) Merle Jääger andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Oskar Lutsu Palamuse Põhikool

Oskar Lutsu Palamuse Põhikool on põhikool Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Palamuse alevikus. Kooli aadress on Kooli 2, 49226 Palamuse. Kool kannab eesti rahvakirjaniku Oskar Lutsu nime, kes on Palamusel sündinud ja seal koolis käinud. 1. septembril 2023 suleti kooli gümnaasiumiosa ja kool muudeti põhikooliks. Peegel, Mari. Ülevaade: koolide sulgemine sügisel puudutab pea kõiki maakondi. ERR, 3. aprill 2023. Riina Mägi, "Magus elu Palamuse Gümnaasiumis", Vooremaa 21. veebruar 2009 Kooli koduleht
Aneemia

Aneemia (ladina keeles anaemia, vanakreeka keeles ἀναιμία anaimía) ehk kehvveresus on kõige sagedasem erütrotsüütide ehk punaverelibledega seotud häire, mille korral on erütrotsüütide ja/või hemoglobiini sisaldus veres normaalsest väiksem. Aneemia on tihti mõne muu haiguse tagajärjel tekkinud muutus, mis põhjustab sageli omakorda sekundaarsete kliiniliste tunnuste teket. Samas võib aneemia tekkida ka puuduliku toitumise tagajärjel, kui organism ei saa toidust piisavalt vereloomeks vajalikke aineid. Aneemia tagajärjel vähendab vere võime transportida hapnikku kudedesse, põhjustades hüpoksiat ehk hapnikupuudust organismis. Tekkinud hüpoksiale reageerivad peamiselt neerudes asuvad rakud erütropoetiini sünteesimisega. Erütropoetiin põhjustab luuüdis CFU-E rakkude proliferatsiooni ja diferentseerumist proerütroplastideks. Selle tulemusena suureneb veres retikulotsüütide sisaldus ja aneemiat nimetatakse regeneratiivseks. Juhul, kui aneemiale ei järgne luuüdis uute erütrotsüütide tootmist, on tegemist mitteregeneratiivse aneemiaga. Inimrakkude sõltuvus hapnikust tekitab erinevaid aneemia vorme, põhjustades raskeid kliinilisi probleeme. Hemoglobiini (hapnikku vedav proteiin erütrotsüütides) ülesandeks on hoida keha kudedes ja elundites kindlat hapnikusisaldust. Morfoloogiliselt klassifitseeritakse aneemiat erütrotsüütide indeksite järgi: MCV (Mean corpuscular volume) – keskmine erütrotsüüdi maht; MCH (Mean corpuscular hemoglobin) – keskmine hemoglobiini hulk erütrotsüüdis; MCHC (Mean corpuscular hemoglobin concentration) – keskmine hemoglobiini kontsentratsioon erütrotsüüdis. Kolm põhilist aneemia klassi on liigsest verekaotusest (hemoraagia ehk verejooks) tingitud aneemia; liigsest verekudede lagunemisest (hemolüüs) tingitud aneemia; erütrotsüütide puudusest tingitud aneemia (ebaefektiivne vereloome). Rauavaegusaneemia Kroonilisest haigusest tingitud aneemia Megaloblastiline aneemia B12-vitamiini puudusest tulenev aneemia Pernitsioosne aneemia Foolhappe vähesusest tulenev aneemia Hemolüütiline aneemia Immuunne hemolüütiline aneemia Idiopaatiline autoimmuunne hemolüütiline aneemia Ravimitest tingitud immuunne hemolüütiline aneemia Aplastiline aneemia Sirprakuline aneemia Regeneratiivsed aneemiad on järgmised. Verekaotusaneemia võib olla äge või krooniline. Ägeda verekaotuse põhjuseks võivad olla traumad, kirurgilised menetlused, maohaavandid, kasvajad, äge hematuuria jm. Kroonilise verekaotuse põhjuseks võivad olla äge siseparasiitidest põhjustatud invasioon, veritsus soolestikus jm. Hemolüütiline aneemia Immuunvahendatud hemolüütiline aneemia Infektsioonid (FeLV, babesioos, hemoplasmoos jt) Pärilikud erütrotsüütide defektid Erütrotsüütide toksilised ja oksüdatiivsed kahjustused Mikroangiopaatiline hemolüütiline aneemia makrotsütoos Tartu Ülikooli Kliinikum: hematoloogia-onkoloogia kliinik. Aneemiad Kasutatud 1.12.2010 Terviseportaal Inimene.ee. Sirprakuline aneemia Kasutatud 1.12.2010 Aneemia on seisund, kus organismis on hapnikupuudus
Tromb (meditsiin)

Tromb veresoones vere hüübimisest tekkinud klomp. Tromb võib asuda ka südameõõnes. Trombi tavaline põhjus on endoteeli vigastus, näiteks ateroskleroosi sisselõike tõttu. Trombid tekivad sagedamini jalaveresoontes. Trombi tekkeks peab kombineeruma nn Virchowi triaad: Veresoone või südame sisekesta vigastus. Sagedamini tekivad veresoone sisekesta vigastused. Verevoolu turbulentne kuni väga aeglane voolamine antud piirkonnas. Sobib ka vere paigalseismine. Vere hüperkoagulatsioon ehk vere võime ülemääraselt hüübida Tromb elupuhune verehüüve veresoones või südameõõnes. Tromb on alati kinnitunud sisekesta (seina) külge. See on ka põhjuseks, miks verejooks peatub. Trombi tekkel on aluseks verevoolu aeglustumine, mille tulemusel vere vormelemendid kleepuvad kokku. Teiseks põhjuseks võib ka olla veresoone seina vigastus. Soodustavad veel põletikulised protsessid ja vere hüübivuse tõus. Trombid võivad olla seinapidised ummistavad.