laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
C Sharp

Selle artikli pealkiri peaks olema C#, kuid vikitarkvara ei võimalda sellist pealkirja. C# (loetakse C Sharp) on üldotstarbeline programmeerimiskeel. Arendatud Microsofti poolt .NET initsiatiivi raames, standardiseeritud ECMA ja ISO poolt. C# on üks .NET-raamistiku keeltest. Tema praegust arendust juhib Anders Hejlsberg. Keele nimi on tuletatud programmeerimiskeele C nimest.[viide?] ECMA standardi järgi on C# disaini põhimõtted järgmised: C# on lihtne kaasaegne üldotstarbeline objektorienteeritud programmeerimiskeel. Keel ja selle teostused toetavad tarkvaraarenduse põhimõtteid nagu tugev tüüpimine, massiivi piiride kontrollimine, väärtustamata muutujate kasutamise avastamine ning automaatne mälukoristus. Tähtsad on tarkvara robustsus ja programmeerija tootlikkus. Keel on mõeldud tarkvarakomponentide loomiseks hajusates keskkondades. Lähtekoodi porditavus on väga oluline, nagu ka äratuntavus programmeerijatele, kes on tuttavad keeltega C ja C++. Rahvusvahelikustamise toetus on tähtis. C# on sobilik rakenduste kirjutamiseks erinevates süsteemides, alates keerulisi operatsioonisüsteeme kasutavatest süsteemidest lõpetades manussüsteemidega. Kuigi C#-rakendused peaksid kasutama mälu ja arvutusvõimsust säästlikult, ei võistle keel jõudluses ega mälukasutuses otseselt C või assemblerkeelega. Hello world programm C#-is: class Program { static void Main(string[] args) { System.Console.WriteLine("Hello, world"); } } "C# Language Specification" (PDF). Ecma International. Juuni 2006. Vaadatud 26.01.2012.
Uvs

Uvs (mongoli Увс нуур, tõva Успа-Холь, vene Убсу-Нур) on väga suure soolsusega (18,8 promilli) järv Mongoolias ja Venemaal (järve kirdetipp asub Venemaal Tõva Vabariigis). Järve pindala on 3350 km², ta on pindala poolest suurim järv Mongoolias. Uvsi pikkus on 84 km ja laius 79 km, keskmine sügavus on 6 m. Järve vesi on viis korda soolasem kui ookeanivesi. Järves on teada 29 kalaliiki, millest üks (altai osman) on söödav. Uvs kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Vaatamata karmile kliimale on Uvsi ääres kuni 173 linnuliiki ning 41 liiki imetajaid, sealhulgas ülemaailmselt ohustatud lumeleopard, muflon ja kaljukits.
Aprill 2005

Aprill 2005, kroonika Paavst Johannes Paulus II suri kell 21.37 Kesk-Euroopa suveaja järgi. Algas sede vacante periood. Riccardo Muti astus alluvate vastuseisu tõttu Milano La Scala muusikajuhi kohalt tagasi. Nepalis vabastati endine peaminister Girijā Prasād Koīrālā koduarestist.
Min (mütoloogia)

Min (mjn) on vanaegiptuse mütoloogias viljakus- ja sigivusjumal. Teda kujutati fallosega mehena. Mini olulisem kultusekeskus oli Koptoses.
Bash

Bash on Unixi kest (shell), vaba tarkvara, mis kirjutatud GNU projekti raames Brian Foxi poolt. See anti välja aastal 1989 ja see on laialt levinud kui Linuxi ja Mac OS X kest. See on ka üle kantud Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemi ja levitatakse koos Cygwin ja MigGW, DOSi DJGPP projekti poolt ja Androidile paljude terminaliprogrammide poolt. Bash on interpreteeriv Käsurida, tavaliselt toimiv tekstiaknana, kuhu kasutaja saab käskusid kirjutada. Sarnaselt teiste Unixi kestadega on tegemist täisväärtusliku programmeerimiskeelega. Bash saab käskusid lugeda ka skripti failidest. Keele märksõnad, süntaks ja teised baasvõimalused on kopeeriti Bourne shellist. Teised võimalused, näiteks ajalugu - csh, tcsh ja ksh-st. Bash on POSIX'i kest paljude laiendustega. Nimi on lühend sõnadest Bourne Again SHell. Sarnaselt oma eellase Bourne shelliga (lühidlat sh). Shellshock AKIT, käsuinterpretaator AKIT, kest
Befunge

Befunge on magasinipõhine reflektiivne esoteeriline programmeerimiskeel. Tema peamiseks erinevuseks harilikest programmeerimiskeelest on, et programmikood on organiseeritud kahemõõtmelise ruudustikuna. Nool-instruktsioonid viivad programmi täitmise järje kas üles, alla, paremale või vasakule, ning tsüklid on konstrueeritud ringikujuliselt. Hello world programm Befunge's: v >v"Hello world!"0< ,: ^_25*,@ "Befunge-93 dokumentatsioon". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. september 2010. Vaadatud 4. aprillil 2010. Chris Pressey "Hello world" implementatsioon, hello.bf Cat's Eye Technologies, originaalautori veebileht.
Kirjutuskaitse

Kirjutuskaitstud ehk kirjutuskaitsega on dokumendid või andmed, mida saab lugeda, aga ei saa muuta ega kustutada. CD-ROM Kirjutuskaitstud, vallaste.ee Read-only, whatis.com
Autentimine

Autentimine (ingl.k. authentication) on protsess, millega üks kasutaja, süsteem või muu olem saab kontrollida teise olemi väidetava identiteedi tõesust, tavaliselt mingi esitatud spetsiifilise teabe (näiteks parooli), omatud eseme (näiteks kiipkaardi, passi, töötõendi, võtme või muu turvatud tõendi), olemusliku eristava püsitunnuse (biomeetriku), asukohateguri jm alusel. Sidesüsteemides tehakse autentimisega kindlaks, et sõnum tuleb tõepoolest sellest allikast, millest see väidetavalt on teele pandud. Autentimise käigus kontrollitakse ja kinnitatakse näiteks seadme kõlblikkust või isiku vastavust pääsemaks ligi teatud liiki informatsioonile või sisenemaks piiratud juurdepääsuga ruumidesse või territooriumile. Isikute kontrollimisel kasutatakse enamasti masinloetavaid koode ja eelkoostatud nimekirja isikutest, kellele võimaldatakse juurdepääs infole või sisenemine teatud ruumidesse. Elektroonne autentimine on elektroonne protsess, mis võimaldab füüsilise või juriidilise isiku e-identimist või elektrooniliste andmete päritolu ja tervikluse kinnitamist. Peab näiteks andma vastuse küsimusele "kui Mari väidab et ta on Mari - kas ta on tegelikult Mari?". Ebaturvaline on autentimiseks kasutada ainult kasutajanime ja parooli. Seetõttu kasutavad paljud asutused ja ettevõtted (näiteks Google ja Facebook) kaheastmelist autentimist ja rohkemate teguritega multiautentimisi. Kaksikautentimise aktiveerimine on eriti oluline sotsiaalmeedia saitide puhul. Elektrooniline isikutuvastamine Autentsus Autoriseerimine Autentimine, Andmekaitse ja infoturbe leksikon, vaadatud 22.06.2017. Logistikasõnastik. Seilecs. 2021. ISBN 9789916960066. EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 910/2014, Euroopa Liidu Teataja, 23. juuli 2014. Autentimine, Tartu Ülikool Infoturve 2013/14 sügis, vaadatud 22.06.2017 Kaheastmeline autentimine: Facebook, RIA blogi, 4. november 2016 Kaheastmeline autentimine: Gmail, RIA blogi, 4. november 2016 Kaheastmeline autentimine: Microsofti kontod, RIA blogi, 27. detsember 2017 Kaheastmeline autentimine: Twitter, RIA blogi, 8. jaanuar 2018
Parool (informaatika)

Parool ehk salasõna on salajane märgijada, mida kasutatakse autentimisel, et tõestada oma isikusamasust või saada kuskile juurdepääs. Sel juhul võib parooli võtta kui juurdepääsukoodi. Teoses The Memorability and Security of Passwords, uurivad Jeff Yan ja teised kasutajatele antud hea parooli valiku juhiste mõju. Nad selgitasid välja, et paroolid, mis on tuletatud mingi lause või fraasi sõnade esitähtedest, on sama hästi meelde jäävad kui kasutaja poolt vabalt valitud parool-sõna ning sama raskesti murtavad kui juhuslikest tähemärkidest genereeritud paroolid. Teine hea meetod parooli loomiseks on kombineerida kaks või enam sõna, mis pole omavahel otseselt seotud, ning asendada seejuures mõned tähed eritähemärkide või numbritega.. Tänini levinud paroolinõudeid (nt regulaarne muutmine, numbrite ja sümbolite kasutamine) populariseeris 2003. aastal toonane USA Riikliku Standardite ja Tehnoloogia Instituudi (ing k National Institute of Standards and Technology) ekspert Bill Burr. Vastavatest soovitustest juhindusid ametkonnad, ülikoolid ja ettevõtted. Hiljem on Bill Burr tunnistanud, et ta soovitused pole põhjendatud ja kohati on need kasutajatele kahjulikudki. Nii toob paroolide pideva muutmise nõue kaasa kasutajate kombe pruukida sarnaseid paroole, et neid lihtsamini meeles pidada. Samuti on üsna lihtsalt lahti murtav tähti numbritega asendav parool, samas kui mõni pikk lause oleks märksa raskemini häkitav. Sellele vaatamata on paljud vastavaid soovitusi järgivad paroolinõuded endiselt kasutuses. Paroolihaldur Kasutajakonto KeePass The Memorability and Security of Passwords. ncl.ac.uk. Retrieved on 20 May 2012. Michael E. Whitman; Herbert J. Mattord (2014). Principles of Information Security. Cengage Learning. Lk 162. ISBN 978-1-305-17673-7. Statt, Nick (07.08.2017). "Best practices for passwords updated after original author regrets his advice". The Verge. Vaadatud 15.03.2021. AKIT: parool “Paha Panda” varastab postkaste, Zone Media, 27. juuni 2017
Tallinna aeg

Tallinna aeg on Tallinna kohalik aeg. Tallinna aeg kehtis ametlikult (välja arvatud raudteel) kuni 31. detsembrini 1898/12. jaanuarini 1899, kui kell 17.37 lükati kellaosuti 18.00 peale (kehtestati kogu Venemaal kehtinud Pulkovo aeg). Uuesti kehtestati Tallinna aeg Kesk-Euroopa aja asemel kogu Eestis 10. jaanuaril 1919, kell 00.00, mil osutid lükati 00.38 peale. 1. mail 1921 kehtestati Eestis Ida-Euroopa aeg. J. Wittlich. "Saksa aeg" ei sobi meile. Vaba Maa, 1. november 1937, nr. 251, lk. 7.
Seleniit

Seleniit on plaatjas läbipaistev kipsi erim. Nimetus pärineb J. G. Walleriuselt (1747 "Mineralogia, eller Mineralriket" (lk. 50), - 'selenites'). Nimetus kreeka keelest 'σεληνη' (kuu), arvatavasti kahvatu sinaka helgi tõttu. Venekeelses kirjanduses on seleniidiks nimetatud põhiliselt kiulise tekstuuriga kiudkipsi. Alabaster
Vivianiit

Vivianiit on mineraal keemilise valemiga Fe3(PO4)2×8H2O. Nimetus on tulnud mineraloogi John Henry Viviani järgi, kes selle 1817. aastal Cornwallis avastas. Värvipigmendina on seda nimetatud ka "siniseks ookriks". Kõige rohkem leidub vivianiiti Venemaal, Ukrainas ja Inglismaal. Vivianiit sisaldab raud(II)fosfaati ja seda nimetatakse mineraalseks raudfosfaadiks. Vivianiiti leidub paljudes kivimites, see moodustub rauamaagilademete moondel maapinna lähedal või fosfaatide moondel pegmatiidis. Neid leidub ka turbasoodes. Vivianiidikristalle leidub sageli karpide ja tigude fossiilsetes kodades. Sarnastes paikades leidub götiiti, kipsi ja limoniiti. Fosforisisalduse tõttu peetakse teda rauamaagis kahjulikuks lisandiks. Vivianiidikristallid on tumesinist või tumesinakasrohelist värvi, prismakujulised või lamedad. Vivianiidi kõvadus on Mohsi skaala järgi 2, tihedus 2,6–2,7. Ta võib olla nii läbipaistev kui läbipaistmatu. Läige on klaasjas. Süngoonia on monokliinne. Murdejoon on helesinine või valge. Ta lahustub soolhappes ja lämmastikhappes. Keemiliselt stabiilne, välja arvatud tumenemine õhuhapniku toimel, kui Fe2+-ioonid oksüdeeruvad Fe3+ ioonideks. Vivianiiti kasutatakse dekoratiivse materjalina, kuid ajalooliselt on seda kasutatud värvipigmendina maalikunstis indigosinise värvi saamiseks. Pigmendi saamiseks vivianiidikristallid koguti, purustati, hõõruti peeneks ja puhastati saadud pulber lisanditest. Jahvatatud ja puhastatud pigment on pastellsinise värvusega, kollase linaseemneõliga segatult annab indigosinise õlivärvi. Pigmendina on tuntud antiigist alates, kuid selle kasutamine õlivärvis on haruldane. Jan Vermeeri maalil "Kupeldaja" on esiplaanil oleva idamaise vaiba mustri rohekas-sinakad osad maalitud vivianiidivärviga. Jan Vermeer. Kupeldaja. 1656. Vivianite. - colourlex.com https://colourlex.com/project/vivianite/ Vivianiit portaalis webmineral.com Vivianiit kunsti- ja värviajaloo portaalis colourlex.com Youtube: Vivianite - the blue ochre (värvi valmistamine vivianiidist; inglise keeles)
Augiit

Augiit on pürokseenide rühma kuuluv mineraal.
Muskoviit

Muskoviit ehk kaaliumvilk on vilkude hulka kuuluv mineraal. Muskoviit koosneb õhukestest lehtedest, on läbipaistev, ühtlaselt kollakas, hallika või roheka tooniga.
Funktsionaalne programmeerimine

Funktsionaalne programmeerimine on programmeerimise paradigma, mis rõhutab funktsioonide rakendamist väärtustele vastandina imperatiivsele programmeerimisele, mis käsitleb väärtuste muutmist. Funktsionaalse programmeerimise juured on lambda-arvutuses. Funktsionaalsed programmeerimiskeeled on oma ajaloo vältel pälvinud rohkem teoreetikute kui praktikute tähelepanu. Sellegipoolest on laia kasutusse jõudnud mitmed funktsionaalsed keeled: Scheme, Erlang, OCaml, Haskell. Funktsionaalsest programmeerimisest pärinevad mitmed programmeerimise kontseptsioonid: kõrgemat järku funktsioonid, rekursioon, laisk arvutus ja palju muud. Ajapikku on paljud neist leidnud implementeerimist paljude praktilisema suunitlusega keelte poolt. Funktsionaalses stiilis programmeerimiseks pole tingimata vaja puhtalt funktsionaalset keelt. Paljud tänapäeva keeled (näiteks Perl ja JavaScript) sisaldavad funktsionaalse programmeerimise elemente.
Ortoklass

Ortoklass on mineraal. Värvuselt enamasti heleroosa või punakas. Suurte tükkidena on tavaliselt läbipaistmatu, õhukesena paistab läbi nagu klaas. Löögi tagajärjel puruneb rööptahukakujulisteks tükikesteks. Murenemisel muutub kaoliniidiks. Ortoklass kuulub põhimineraalina graniidi, süeniidi jt tardkivimite koostisse.
Toakärbes

Toakärbes (Musca) on putukate perekond kahetiivaliste seltsist. Perekonna esindajad võivad levitada selliseid nakkushaigusi nagu kõhutüüfus, düsenteeria, antraks ja Aafrika unitõbi. Musca autumnalis Musca domestica – harilik toakärbes Musca tempestiva Genus Musca bugguide.net Kasutatud 25.11.2016 (inglise) Black, B. et al., Species and Abundance of Diptera at the Texas A&M Beef Cattle Center. Instars: A Journal of Student Research 1.1 (2015) Toakärbes andmebaasis eElurikkus Kasutatud 25.11.2016
Euroopa Liidu narkostrateegia

Euroopa Liidu narkostrateegia on Euroopa Ülemkogu algatatud meetmete kompleks, mille eesmärgiks on kaitsta ja parandada ühiskonna ja üksikisiku heaolu, kaitsta rahva tervist, tagada elanikkonna kõrge turvalisuse tase ning narkoprobleemi tasakaalustatud ja terviklik käsitlemine. Kehtiv narkostrateegia on piiritletud aastatega 2005–2012.. Euroopa Liidu narkostrateegial baseeruvad ka liikmesriikide narkomaania ennetamise riiklikud strateegiad. Näiteks Eesti narkomaania ennetamise riiklik strateegia hõlmab meetmeid kuni aastani 2012. "ELi narkostrateegia (2005-2012)" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 26. mai 2011. Vaadatud 3. aprillil 2010. "EU drugs strategy (2005-2012)". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. jaanuar 2010. Vaadatud 3. aprillil 2010. "Narkomaania ennetamise riiklik strateegia aastani 2012" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 3. aprillil 2010.
Mont

Mont võib tähendada üht järgmistest: Mont on vald Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiquesi departemangus Mont on vald Prantsusmaal Saône-et-Loire'i departemangus Mont oli supertankeri Knock Nevis viimane nimi Month oli vanaegiptuse sõja- ja võitlusjumal
Yushan

Yushan on mägi Taiwani saarel, Taiwani kõrgeim mägi. Yushani geograafilised koordinaadid on 23° 28′ 12″ N, 120° 57′ 26″ E. Mäe kõrgus on 3952 meetrit.
Neith

Neith on Vana-Egiptuse religioonis ürgjumalanna; jahi- ja sõjajumalanna. Neith oli Sais'i (vanaegiptuse Zau) linna kaitsejumalanna. Tema kultus koondus Niiluse delta lääneossa ning jäi esimese dünastia perioodi(~3075 eKr– 2890 eKr). Sõjajumalannana õpetas ta sõdalastele relvade valmistamist ja valvas langenute kehasid. Ta on allikais esinenud Hnumi elukaaslasena. Neithi on nimeatud Jumalate Emaks ja Põhja Kaitsjaks, hiljem eelkõige Surnute Kaitsjaks. Tema nime tõlgendatakse kui mõistet vesi ja aja jooksul on temast saanud loomisjumalanna - isikustatud ürgvesi. Neithi sümbol ja osa tema hieroglüüfist sarnaneb kangastelgedega. Hilisemates Egiptuse müütides on ta kudumisjumalanna, siis omandas nimi Neith tähenduse 'kuduja'.
Kimberley (Lõuna-Aafrika Vabariik)

Kimberley on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, Põhja-Kapimaa provintsi ja Frances Baardi ringkonna halduskeskus. Linn on asutatud 1873. aastal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kimberley elanikest mustanahalisi aafriklasi 63,1%, värvilisi 26,8%, valgeid 8,0%, India või Aasia päritolu inimesi 1,2% ja teisi 0,9%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 43,2%, tsvana keelt 35,8%, inglise keelt 8,7%, koosa keelt 6,0% ja teisi keeli 6,3%. https://census2011.adrianfrith.com/place/383003 https://census2011.adrianfrith.com/place/383005 https://census2011.adrianfrith.com/place/383006
Narkostrateegia

Narkostrateegiaks[viide?] ehk uimastipoliitikaks nimetatakse püüet riiklikul või riikideülesel tasemel võidelda narkomaania ja narkootiliste ainete kuritarvitamise negatiivsete mõjude vastu. Riigid üritavad võidelda uimastite kuritarvitamise vastu mitmesuguste strateegiatega. Nõudluse vähendamine hõlmab meetmeid nagu keelupoliitika, trahvimine ja vangistamine narkokuritegude eest, vabatahtlik ja sunniviisiline sõltuvusravi, ühiskondlikud teabekampaaniad ja tugiprogrammid. Pakkumise vähendamiseks keelustatakse välispoliitika toel uimastite tootmiseks kasutatavaid taimi ja aineid ning püütakse avastada ja peatada uimastikaubandust. Samuti on riigiti kasutusel uimastikahjude vähendamise strateegiad nagu süstlavahetus süstivatele sõltlastele, asendusravi ja laborid, kus narkootikumide puhtust tasuta testitakse. Eri jurisdiktsioonides reguleeritakse eri uimasteid eri rangusega. Näiteks heroiin on keelustatud või rangelt reguleeritud pea kõikjal, aga kata ja kodeiin on nii mõneski piirkonnas legaalsed. Üha enam on hakatud liberaliseerima kanepit keelustavaid seadusi. Esimene uimastipoliitikat käsitlev rahvusvaheline leping oli 1912. aasta rahvusvaheline oopiumikonventsioon. Leping jõustus globaalselt 1919. aastal, mil see lisati Versailles' rahulepingusse. Muudetud kujul registreeriti leping Rahvasteliidu lepingute nimekirjas aastal 1928. Muudatuste hulgas oli ka uimastava kanepi ekspordi ja impordi osaline regulatsioon. Eksport keelati riikidesse, mis olid kanepi keelustanud ning import toimus edaspidi ainult selliste riiklike sertifikaatide alusel, mis kinnitasid, et imporditavat kanepit tarvitatakse ainult meditsiinilisel või teaduslikul eesmärgil. Eelnevate lepingute asendamiseks võeti 1961. aastal vastu ühtne konventsioon narkootiliste ainete kohta eesmärgiga kontrollida globaalset uimastikaubandust ja uimastite tarvitamist. Konventsioon keelas sõltlaste ravimise sõltuvusainega, lubades vaid nende ainete meditsiinilise ja teadusliku kasutamise. Konventsioon ei kirjutanud riikidele ette täpseid uimastiseadusi, vaid kohustas neid vastu võtma oma seadusi lähtuvalt konventsiooni põhimõtetest. Uimastiennetuse valimiskomisjoni tellimusel valmis 2014. aasta alguses uimastitarvitamise vähendamise poliitika ehk valge raamat. See dokument on aluseks tegevussuundadele narkootikumide kättesaadavuse piiramisel, tarvitamise vältimisel ja sõltlaste ravimisel. Euroopa Liidu narkostrateegia Argumendid uimastite keelustamise poolt ja vastu Eesti narkopoliitika aastani 2030: valge raamat Nähtamatud barjäärid: uimastisõltuvus ja -probleemid praktikas
Telelavastus

Telelavastus on filmi- ja teatrikunsti vahenditega televisioonis loodud lavastus. Telelavastuste eelkäijateks on peetud teatrilavastuste teleülekandeid 1940. aastatel Ameerika Ühendriikides, Jaapanis jm. Spetsiaalselt televisioonile kirjutatud näitekirjanduse (telelavastuse aluseks olevate stsenaariumide/näidendite) kui omaette žanri sünni põhjustas televisiooni spetsiifikaga tööpraktika (filmikunstis kasutatava stsenaariumiga lähedane stsenaarium ja sarnased kujundisüsteemi loomise vahendid, mõlemas kasutatav videotehnika jm). Telelavastuste (mis põhinevad televisioonile kirjutatud stsenaariumil või kohandatud üksiknäidendil) eeskujul on hakatud looma ka kas algupäraseid või kirjanduslikel allikatel põhinevaid telesarju. Stuudiot või televisiooni allüksust, kus toodetakse telelavastusi, võidakse nimetada teleteatriks. Esimene eesti teleteatri etendus oli stsenaristi ja lavastaja Leo Martini "Nimekiri" Eduard Vilde samanimelise jutustuse järgi Eesti Televisioonis 1956. aastal. Aastatel 1956–1958 anti eetrisse ligi 20 omalavastust. Esimese algupärase telelavastuse "12 päeva puhkust" (1958, lavastaja Grigori Kromanov) stsenaariumi autor oli näitleja Jüri Järvet. Esimene eesti lavastatud telesari on Cyril Northcote Parkinsoni "Parkinsoni seadus" I–VIII (1966, lavastaja Virve Aruoja). Hillar-Vahur Peebu sõnul moodustas lavastuslik tegevus eraldi peatüki televisiooni neis toimetustes, kus see ei olnud põhitööks. Saadetes levisid sellised vormid nagu instseneeritud fakt ja instseneeritud kroonika, illustratsiooniks lavastatud situatsioonid pereelu- ja õigussaadetes või koguni katkendid näidenditest. Virve Aruoja Ivo Eensalu Evald Hermaküla Tõnis Kask Ago-Endrik Kerge Virve Koppel Endel Koppel Grigori Kromanov Telelavastuste loend Hillar-Vahur Peep. "Telelavastus." – Eesti Televisioon 1955–1990. [1] Hillar-Vahur Peep. "Teatrietendus televisioonistuudiost." – "Teatri aeg 1956–1958." ." Hillar-Vahur Peep. Eesti Televisioon 1955–1990. [2]
Rein Raudsep

Rein Raudsep (sündinud 1. detsembril 1940 Tallinnas - 22. november 2022) oli eesti geoloog, keskkonnaministeeriumi keskkonnakorralduse ja -tehnoloogia osakonna juhataja. Ta lõpetas 1965. aastal Tartu Ülikooli geoloogia erialal. Ta on geoloogiakandidaat. Aastatel 1998–2002 oli ta Eesti Geoloogia Seltsi president. Rein Raudsep on tööliste poeg. Lõpetas 1959 Rapla Keskkooli ja 1965 Tartu Ülikooli geoloogia erialal; geoloogia-mineraloogiakandidaat (1984, Eesti NSV Teaduste Akadeemia), väitekiri "Rakvere fosforiidirajooni tootsa kihindi litoloogia". Oli 1965–1999 Eesti Geoloogiakeskuse geoloog, vanemgeoloog, grupijuht, 1990–1999 teadusdirektor, 1975–1978 geoloogia uuringu grupijuht Alžeeria geoloogiateenistuses SONAREM. Aastast 2000 EV Keskkonnaministeeriumi keskkonnakorralduse ja -tehnoloogia osakonna juhataja. Uurimisvaldkond: alamordoviitsiumi (Tremadoci) oobolusliivakivi ja -fosforiidileiukohtade litoloogia, geoloogia ning tekketingimused. Aastast 1990 Eesti Maavarade Komisjoni liige, aastast 1992 Eesti Rahvusliku Geoloogia Komitee liige, 1995– Euroopa Geol Mälestiste Kaitse Assots (ProGEO) volikogu liige, aastast 2005 Euroopa Geoloogialiitude Assots president. Autasustatud K. E. v. Baeri mälestusmedaliga (1988). 30 teadustrükist. Eesti fosforiit ja selle uued maardlad. // EL (1982)8 Геология и полезные ископаемые Раквереского фосфоритоносного района (kaasautor). Tallinn, 1987 Estonian Natural Resources (kaasautor). Tallinn, 1991 Eesti maapõuerikkusi (koost ja autoreid). Tallinn, 1993 Phosphorite. Mineral occurrences. // Geology and Mineral Resources. Tallinn, 1997. 2017 Valgetähe V klassi teenetemärk Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Kohaliku omavalitsuste volikogude valimine Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). EE 14, 412 EGBT, 97 Maa Universumis. Tallinn, 2004, 319. Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
W rahvuspark

W rahvuspark on rahvuspark Lääne-Aafrikas Nigeris, Beninis ja Burkina Fasos. Rahvuspargi pindala on umbes 10 000 km². Rahvuspark on nime saanud W-tähe kujulise jõelooke järgi. Kuni 1970. aastani oli piirkond malaaria tõttu asustamata. Praegu tegeldakse W rahvuspargis arheoloogiliste väljakaevamistega.
Tigran Sargsjan

Tigran Sargsjan (armeenia Տիգրան Սարգսյան; sündinud 29. jaanuaril 1960 Kirovakanis) on Armeenia poliitik, peaminister 9. aprillist 2008 kuni 12. aprillini 2014. 1990–1995 Armeenia Ülemnõukogu liige. 1995–1998 Armeenia Pangaliidu esimees ja Sotsiaalreformide Uurimise Instituudi direktor. 1998–2008 Armeenia Keskpanga esimees. 3. aprillil 2014 astus ta peaministri ametist tagasi, kuid jäi täitma valitsusjuhi kohuseid kuni uue peaministri ametisse nimetamiseni. Juunis 2014 määras Armeenia president Serž Sargsjan Tigran Sargsjani suursaadikuks Ameerika Ühendriikidesse (oli ametis 2014–2016) ja andis talle (eluaegse) erakorralise ja täievolilise suursaadiku diplomaatilise teenistusastme.
Common Lisp

Common Lisp on programmeerimiskeele Lisp üks peamisi dialekte.Common Lisp loodi, et standardiseerida Lispi variante. Mida aeg edasi, seda rohkem on Common Lispi standardi erinevaid implementatsioone. Common Lisp on üldotstarbeline programmeerimiskeel, mis toetab protseduraalset, funktsionaalset ja objektorienteeritud programmeerimist. Common Lisp sisaldab CLOS-i: objektorienteeritud programmeerimise süsteemi multimeetodite ja meetodite kombineerimisega. Keel on laiendatav läbi Lispi makrode. Hello world programm Common Lispis: (format t "Hello, World!~%") "Common Lisp". common-lisp.net. Vaadatud 2017-26-09. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend) "Lisp FAQ". paulgraham.com. Vaadatud 26. septembril 2017.