laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Robert Kannukene

Robert Kannukene (14. veebruar 1910 Vana-Antsla vald, Urvaste kihelkond, Võrumaa – 14. juuni 1992 Keila) oli eesti usuteadlane ja kirikuõpetaja. Ta lõpetas 1929. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1935. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonna mag. theol. kraadiga. 1938. aastal oli teaduslik stipendiaat Berliini ja Groningeni, 1939. aastal Pariisi ülikoolis. Korp! Fraternitas Estica vilistlane. Ordineeriti 25. jaanuaril 1942 õpetajaks. Õppejõuna jõudis alustada tööd Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (1939–1940), mis aga suleti Nõukogude okupatsiooni alguses. Saksa okupatsiooni ajal osales usuteaduskonna taastamiskatsetes ja usuteaduse instituudi tegevuses. 1946. aastal jätkati kõrgema usuteadusliku hariduse andmist Usuteaduse Kõrgemas Katsekomisjonis. Kannukene töötas võrdleva usuteaduse professorina kuni emerituuri jäämiseni 1989. aastal. Kannukene oli Pöide, Muhu ja Saaremaa Jaani koguduse õpetaja (1942–1943), seejärel Urvaste (1944–1978) ja Karula koguduse õpetaja (1944–1949) ning Võru praostkonna praost (1949–1978) ning viimaks Keila Miikaeli koguduse õpetaja (1978–1989) ja Lääne-Harju praostkonna praost. Ta nimetati 1956. aastal Urvaste koguduse õpetajana EELK Lauluraamatukomisjoni koosseisu. 1980. aastal andis EELK Usuteaduse Instituut Kannukesele usuteaduse audoktori kraadi. Tema tütar on botaanik ja brüoloog (sammalde uurija) Leiti Kannukene ning pojad olid Ants (muusik) ja Peeter (insener). Tema pojapoeg on muusik Kristjan Kannukene. Maetud Karula kalmistule. Psühhoanalüüsi metafüüsilisi eeldusi, [auhinnatöö]; [Tartu Ülikool], Tartu, 1932 (käsikirjas) Kristlik Jumala mõiste, [magistritöö], [Tartu Ülikool], [Tartu], 1935 (masinakirjas) Usuline rahvateadus kiriklikes ametitalitustes, EELK Usuteaduse Instituut, Võrdlev usuteadus. Keila: 1983 (masinakirjas) Lühike eesti muinasusundi võrdlev sõnastik. 2, EELK Usuteaduse Instituut, Võrdlev usuteadus. Keila, 1984 (masinakirjas) "Album Esticum" Korp! Fraternitas Estica kodulehel Robert Kannukese kirjutatud elulugu Eesti Kirik, 9. veebruar 2010 Jaan Lahe, "Ühest Eesti soost müstikust ja usundiloolasest" Eesti Kirik, 9. veebruar 2010
Rahuoperatsioonide Keskus

Rahuoperatsioonide keskus oli Eesti Kaitsejõudude koosseisu loodud iseseisev üksus. 8. juulil 1994 loodi ta Vabariigi valitsuse määrusega esialgu Eesti Rahuvalve Üksikkompanii nime all, asukohaga Kadriorus Eestiaegse Vahipataljoni kasarmutes (praegune KUMU asukoht). 1995. aasta esimesel poolel kolis kompanii üle Pakri poolsaarele nii nimetatud Lõunalinnakusse. 17. juulil 1997 formeeriti üksikkompanii ümber pataljoni struktuuriga Eesti Rahuoperatsioonide Keskuseks. Maaväestaabi loomisega aastal 2000 viidi Rahuoperatsioonide keskus maaväeülema alluvusse. Rahuoperatsioonide keskus valmistas ette rahvusvahelistel sõjalistel operatsioonidel osalevaid Eesti kontingentide allüksusi ja kaitseväelasi kes asusid teenima kriisipiirkondade staapides. Üksus viis läbi ka ajateenijate väljaõpet, toetas Balti jalaväepataljoni Eesti kontingenti ning ESTBAT-i (hilisemat Scouts pataljoni), viis läbi reservõppekogunemisi ja toetas erinevate kursuste läbiviimist oma instruktoritega. Keskus paiknes Paldiskis. Keskus likvideeriti 2008. aasta lõpus ja tema ülesanded anti üle 1 jalaväebrigaadile. Rahuoperatsioonide keskus korraldas 2002. aasta sügisel õppuse Baltic Eagle, mis oli Balti jalaväepataljoni valmisoleku testõppus ja mille eeskujul hakati järgnevatel aastatel korraldama Eesti kaitseväes õppust "Kevadtorm". Keskusel oli oma lipp, ja ta andis välja Rahuoperatsioonide Keskuse teenetemärki. Keskuse ülem oli ka Paldiski garnisonis komandant. Alar Laneman (kohusetäitja) 1994–1996 Omar Jaeski 1996–1997 Mart Mikkelsaar 1997–1998 Meelis Kiili 1998–1999 Aare Tuvike 1999– 2000 Aivar Jaeski 2000–2003 Raul Öpik 2003 Aare Tuvike 2003–2006 Urmas Nigul 2006–2008 https://web.archive.org/web/20190214212158/http://termin.eki.ee/militerm/concept.php?id=24921&term=Rahuoperatsioonide%20Keskus (vaadatud 12.02.2019)
Sõjaväeline koormusklassifikatsioon

Sõjaväeline koormusklassifikatsioon (ingl military load classification, MLC) on militaarsõidukite NATO standardi järgne koormusklassifikatsioon. Selle klassifikatsiooni märgistust kantakse sildadele ja ohtlikele teelõikudele paigaldatavatele liiklusmärkidele, samuti sõidukite esiosale ringikujulise märgi sisse. Sildadele sõites peab sõidukite vahe olema vähemalt 30,48 meetrit. USA juhend FM5-170 MLC-klasside määramise kohta www.panzer-modell.de: MLC-märgistused Bundeswehris
Estcoy-8

Estcoy-8 oli Eesti jalaväekompanii, mis osales NATO juhitud sõjalisel operatsioonil Afganistanis maist novembrini 2009. Üksuse ülem oli major Tarvo Luga. Estcoy-8 vahetas välja major Raigo Paimla juhitud Estcoy-7, mis alustas teenistust Lõuna-Afganistanis Helmandi provintsis Now Zadis 2008. aasta novembris. Erik Tikan valmistas selle põhjal täispika dokumentaalfilmi "Estcoy-8", mis esilinastus 9. jaanuaril 2022. Teleesilinastus oli ETV-s 10. jaanuaril 2022. 15. juunil 2009 langes lahingoperatsiooni käigus veebel Allain Tikko. 23. augustil 2009 langes Helmandi provintsis lahinguülesandeid täites kaks Estcoy-8 lahingpioneeri, veebel Eerik Salmus ja seersant Raivis Kang. „Eestlastega koos lahingus olla oli suur au. Arvan kindlalt, et nad on ühed parimad, keda näinud olen. Nad on koalitsioonivägede tipp. Nende vaprust, professionaalsust ja pühendumist vaadates tekib lugupidamine.“ – Briti maaväe kapten Alex Bourne, kes oli oma viimasel missioonil Eesti sideohvitser. Eesti NATO sõjalistes operatsioonides Scoutspataljon Estcoy-E Estcoy-7 Estcoy-8 alustab Afganistanis teenistust - EPL, 3. mai 2009. "Dokumentaalfilm "Estcoy-8" avab Eesti välismissioonide traagilisima loo" ERR, 9. jaanuar 2022 Briti ohvitser: eestlased on koalitsioonivägede tipp - DELFI, 3. september 2009 Toby Harnden, «Ülestõusnud surnud: Walesi kaardivägi ja tegelik lugu brittide sõjast Afganistanis» (inglise «Dead Men Risen: The Welsh Guards and the Real Story of Britain’s War in Afghanistan»), 2010, (lühikirjeldus Postimehes) Kaitseväe Peastaabi fotod: Estcoy-8 teelesaatmine Tallinna Lennujaamas 3. mail 2009 Afganistanis langes kaks kaitseväelast – Postimees, 23. august 2009 Laaneots: Estcoy-8 sõdurid tegutsevad lahinguolukorras külmavereliselt ja oskuslikult – Postimees, 4. oktoober 2009
Glükosüülimine

Glükosüülimine on glükaanide liitmine valkudele ja lipiididele ensüümide abil. Glükosüülimine kuulub valkude translatsioonijärgsete modifikatsioonide hulka.
Heinrich von Thurn

Heinrich von Thurn–Valsassina (rootsi Henrik von Thurn, tšehhi Jindřich Thurn; hukkus 20. augustil 1656 Riias) oli Böömimaa päritolu Rootsi sõjaväelane, riiginõunik, Tallinna ja Eestimaa kuberner. Ta osales Kolmekümneaastase sõjas, kus temast sai 1646. aastal Sønderborgi hertsogi kompaniiülem ja ooberst. Pärast sõda määrati ta 1649 Riia kuberneriks. 1651. aastal sai temast Rootsi kindralmajor. 1653. aastal tegi kuninganna Kristiina temast riiginõuniku ning määras 16. augustil Eestimaa kuberneriks. Ta hukkus tõenäoliselt Teises Põhjasõjas 20. augustil 1656 Vene-Rootsi sõja (1656–1661) Riia piiramisel, kui Vene eelvägi lähenes Riiale 20. augustil ja sundis Pärnu krahvi Heinrich von Thurni juhtimise all olnud rootslased linna taganema. Von Thurn on maetud Riia toomkirikusse. Ta oli Thurni, Valsassina ja Pärnu krahv, Kreuzi (Creutz, Gorizia ja Gradisca krahvkonnas) vabahärra, Veliši (Wellisch), Vintířovi (Winteritz), Göttingi, Loßdorfi ja Wennegardi härra. Tema vanemad olid Rootsi ooberst ja Pärnu krahv Franz Bernhard von Thurn (ka František Bernard von Thurn; 1592–1628) ja Alam-Austriast pärit krahvitar Magdalena Prüschenk von Hardegg (Hardeck, suri 1651 Pärnus). Tema vanaisa oli Karlštejni lossikrahv, Kolmekümneaastase sõja Böömimaa mässu üks juhte ja 1629 aastast Rootsi teenistuses olnud kindral Heinrich Matthias von Thurn (1580–1640), kes oli Ingerimaa kuberner (1629) ja Pärnu härra. Heinrichi isa ja vend krahv Christian von Thurni (1624–1640) on maetud Tallinna Toomkirikusse. Ta oli abielus Anna Markéta Haugvicovága (Haugvic z Biskupic, von Haugwitz) ja hiljem 1648 Johanna Margaretha von Baden-Hochbergiga (1623 Carlsburg – 1661 Audru), kes oli Baden-Durlachi markkrahv Friedrich V (1594–1659) ja tema esimese naise, Württembergi hertsog Friedrich I (1557–1608) tütre, Barbara von Württembergi (1593–1627) tütar, ning lesestunud abielust Kolmekümneaastase sõjas Rootsi feldmarssal olnud Johan Gustafsson Banériga (1596–1641). Elulugu (1906), lk. 617 Svenskt biografiskt handlexikon (rootsi keeles) Elulugu (1919), lk. 1217 Nordisk familjebok (rootsi keeles) Schauplatz des landsässigen nieder-oesterreichischen Adels vom Herren- und Ritterstande von dem XI.Jahrhundert..., F.Seizer, 1794 LK.182 Schauplatz des landsässigen nieder-oesterreichischen Adels vom Herren- und Ritterstande von dem XI.Jahrhundert..., F.Seizer, 1794 LK.135 Liphartid raamatus: "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1: Livland.", Bd.:2, Görlitz, 1935, lk.675, lk.678 Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754 lk. 4-5 "Sugupuu". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. detsember 2008. Vaadatud 15. juunil 2009. de:Friedrich V. (Baden-Durlach) de:Schloss Loosdorf de:Burg Hardegg
Oreliprospekt

Oreliprospekt (ka oreli prospekt) on oreli nähtav osa, mis koosneb Principali registri viledest ja oreli kapist. Orelite prospektid on sageli rikkalikult kaunistatud, eriti barokkpillide omad. 16.–18. sajandil pöörati oreliehituses orelite kaunistamisele erilist tähelepanu. Barokkorelite prospektid olid sageli kaunistatud tornikeste ja skulptuuridega. Mõnede orelite prospektid on kunstiteosed ja moodustavad koos kiriku interjööriga ühtse terviku. Kaunistuste tegemisel kasutati pulber- ja lehtkulda. Kuna orelite prospektid on puidust, siis on oluline, eriti vanade orelite puhul, hoida kirikutes ühtlast sisekliimat. Keskküte mõjub vanadele pillidele hävitavalt, sest keskküttega kirikutes on õhuniiskus madal ja vana puit kuivab lõhki. Seetõttu tuleb kirikutes hoida orelitele sobivat õhuniiskust (60–80%). Selleks võib appi võtta õhuniisutuse seadmed või kasutada kirikute kütmisel muid võimalusi.
Euroopa Liidu politseimissioonid

Euroopa Liidu politseimissioonid on Euroopa Liidu Nõukogu otsuse alusel Euroopa Liidu osalisriikide, Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide, kes onNATO liikmed, ja ühinemiskandidaatriikide, samuti mitteliikmesriikide, kes on OSCE liikmed, korrakaitseorganisatsioonide liikmete abil läbiviidavad korratagamisoperatsioonid kriisipiirkondades. Esimene missioon EL-i ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames oli politseimissioon Bosnias, mis algas jaanuaris 2003. politseimissioon EUPM Bosnias ja Hertsegovinas vaatlusmissioon EUMM Gruusias Politseimissioon EUPOL Afganistan abistab Afganistani politseijõudude ülesehitamisel. Missioon on nõuandjaks, ülevaatajaks ja väljaõpetajaks mitmel tasandil – Afganistani siseministeeriumis, regionaalsel ja provintsitasandil. Missiooni tegevuse aluseks on 30. mail 2007 vastu võetud EL-i ühismeede, mille alusel alustas missioon tegevust 15. juunil 2007. Missioonil osaleb 23 Euroopa Liidu liikmesriiki ja 4 EL-i mittekuuluvat riiki. Pärnu politseinik ELi politseimissioonist ja Bosniast Kuusalu juhtivkonstaabel HEIGO REINEK töötas ligi aasta Bosnia ja Hertsegoviina Vabariigis Kelam: ELi politseimissioon oleks panus Gruusia olukorra stabiliseerimisse Eesti politseinik aitab Afganistani politseijõude arendada ja õpetada Eesti toetab politseimissiooni Afganistanis ligi poole miljoni krooniga Afganistani julgeolekujõud ja riigi tulevik
Arnold von Tideböhl

Arnold Gustav Wilhelm von Tideböhl, Venemaal tuntud kui Arnold Andrejevitš (vene keeles Арнольд Андреевич фон Тидебель) (16. veebruar (ukj 28. veebruar) 1818 Tallinn − 30. august (ukj 11. september) 1888 München, Baieri kuningriik) oli baltisaksa päritolu ametnik, jurist, luuletaja ja ajakirjanik. Salanõunik (1867). Baltische Monatsschrifti kaasasutaja (1859).  Pikemalt artiklis Tideböhl Põlvnes XVIII sajandi 30. aastatel Eestimaale rännanud Pommeri suguvõsast. Tema isa oli Tallinna sündik ja hilisem riiginõunik Johann Heinrich von Tideböhl (1786−1856), kes tõusis Püha Vladimiri ordeni kaudu aadliseisusse. Tema ema Marie Auguste Eleonore von Rickmann (1789−1861) põlvnes Liivimaa matrikliaadli hulka kuulunud Branti mõisnike suguvõsast. Omandas hariduse Võrus Krümmeri õppeasutuses. Aastatel 1835−1838 tudeeris Tartu ülikoolis õigusteadust. 1840. aastal kaitses õigusteaduse kandidaadi kraadi. Pärast ülikoolistuudiumi lõppu astus ta 1840. aastal Venemaa tsiviilteenistusse ja temast sai Liivimaa kubermanguvalitsuse ametnik. Juba järgmisel aastal nimetati ta prokuröriks Pärsia Širvani khaaniriiki. Seejärel lähetati Taga-Kaukaasiasse, kus asus ametisse maakonnakohtu liikmena. Alates 1845. aastast teenis Liivimaa kubermanguvalitsuses Riias. 1845−1848 oli ta sekretär, seejärel kuni 1853. aastani kantselei direktor ja lõpuks valitsusnõunik (1853−1857). Järgnevalt teenis Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberneri käsutuses: 1857−1860 oli ta kantselei direktor ja seejärel 1868. aastani eriasjade ametnik. 1867. aastal anti talle salanõuniku teenistusaste. 1868. aastal siirdus ta Peterburi, kus temast sai Tema Keiserliku Majesteedi Isikliku kantselei II osakonna liige. Töötas Läänemerekomitees, 1869−1877 oli ühtlasi Evangeelse-luterliku peakonsistooriumi ilmalik liige. 1879. aastal lähetati ta Tartusse, et valmistada ette Balti provintsiaalõiguse täienduste seadusloomet. 1882. aastal läks riigiteenistusest erru. 1867. aasta novembris võeti ta Liivimaa, 1868. aasta 28. juunil (vkj) Eestimaa ja 24. augustil (vkj) Saaremaa ning 1875. aasta 8. märtsil (vkj) Kuramaa rüütelkonna matriklisse. Püha Anna ordeni II klass koos keisrikrooniga (1855) Püha Vladimiri ordeni III klass (1864) Püha Stanislavi ordeni I klass (1866) Püha Anna ordeni I klass (1870) Püha Vladimiri ordeni II klass (1872) Valge Kotka orden (1875) Preisimaa Hohenzollerni Koja ordeni I klass Ajaloo- ja Arheoloogia Seltsi auliige (1877) Tema noorem vend August Johann Sigismund von Tideböhl (1824–1890) oli insener-kindral ja Nikolai Inseneriakadeemia ülem (1866–1886). Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929, lk 283. Arnold von Tideböhl Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA Arnold von Tideböhl veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Nikolai Gorinov

Nikolai Gorinov (7. jaanuar 1914 Tartu – 1959) oli Eesti farmatseut. Õppis 1931–1939 (lõpetas) Tartu Ülikoolis farmaatsiat. 1938. aastast töötas Tartu Ülikooli farmakognoosia instituudi abijõuna, hiljem oli Palamuse apteegi juhataja. Ta arreteeriti NKVD poolt 1950 ja oli kuni 1955. aastani vangilaagris Komi ANSVs. 1939 Eesti Punase Risti teenetemärgi I klassi (kuld)medal Peep Ilmet on tema poeg. Ilmar Palli 2007. Peep Ilmeti apteegilõhnaline poisipõli. Maaleht 05.04. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2011. Vaadatud 9. aprillil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Prospekt

Sõnal prospekt on mitu tähendust: lai, enamasti puudega palistatud sirge tänav ehk avenüü, näiteks Nevski prospekt Peterburis (sõna prospekt kasutatakse eesti keeles selles tähenduses vene keele mõjul); õhuke tutvustav trükis, sageli voldik, nt reklaam- või turismiprospekt; raamatu lühike ülevaatlik kavand, nt sõnaraamatu prospekt; oreliprospekt on oreli nähtavad osad: kapp ja viled.
Archibald Keyserling

Archibald Peter Theophil Alexander Gebhard Eduard von Keyserling VR I/3 (läti Arhibalds Pēteris Teofils fon Keizerlings; 6. november 1882 Augustenhof, Grobiņa lähedal – 15. detsember 1951 Frankfurt) oli baltisaksa päritolu Venemaa Keisririigi sõjalaevastiku 2. järgu kapten ja Läti Vabariigi sõjalaevastiku ülem ja admiral. Ta oli krahv. 29. aprill 1925 Vabadusristi I liigi 3. järk (nr 3081) Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 3,1: Kurland, Bd.:1, Görlitz, 1939 lk.143 Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid: krahv Archibald Keyserling[alaline kõdulink]
Charlotte koob võrku (täpsustus)

"Charlotte koob võrku" on E. B. White'i jutustuste kogu. Teose järgi tehtud filmid: "Charlotte koob võrku", 1973. aasta joonisfilm. "Charlotte koob võrku 2: Wilburi suur seiklus" (Charlotte's Web 2: Wilbur's Great Adventure), 2003. aasta joonisfilm. "Charlotte koob võrku", 2006. aasta film Dakota Fanninguga peaosas.
Koit (Tallinna kino)

Koit oli kino Tallinnas Pääskülas aadressil Rännaku puiestee 1. See tegutses aastatel 1964–1995. Alates 2002. aastast tegutseb hoones Nõmme Avatud Noortekeskus. Endisest kinosaalist on kujundatud ekstreemspordikeskus. Hoone arhitekt on Raul-Levroit Kivi ja sama tüüpprojekti järgi valmisid kinod ka Võrus (Noorus), Tartus (Ekraan) ja Kohtla-Järvel (Kosmos). Nõmme Avatud Noortekeskus avas uksed. Koolielu "Tartu kino Ekraan jääb muinsuskaitse alt välja" ERR kultuur, 25. märts 2022 Triin Olvet. Kümne aastaga on Tallinna kinoilmast kadunud india filmid ja kümme filmivaatamise kohta. / Postimees, Tallinna uudised. 22. detsember 1998 Nõmme Avatud Noortekeskuse koduleht ME Kino "Koit" likvideerimine. Tallinna Linnavalitsuse korraldus nr 2977. 15. detsember 1994
Koit (täpsustus)

Koit on hommikupoolne hämarik. Koit on ka perekonnanimi. Koit on ka eesnimi. Koidu järgi on nime saanud: Koit, Narva kino Koit, Tallinna kino Koit, Tõrva kino Segakoor Koit, Viljandis tegutsev segakoor Koit, väliseesti meeskoor Suurbritannias Bradfordis "Koit", Mihkel Lüdigi laul "Koit", Tõnis Mäe laul 'Koit', Eestis aretatud roosisort 'Koit', õunasort Koit, Põlvamaa ajaleht Koit, Lihulas ilmunud ajaleht Koit, Tallinnas ilmunud ajaleht Koit (ajaleht, 1906) Koit on eestipärane mehenimi Koit oli kolhoos Põlva rajoonis. Koit, 1869–1940 tegutsenud Viljandi mängu- ja lauluselts Koit, aurulaev Koit, tudengisatelliit Koidu tänav Punane Koit (riigimajandid ja tekstiiliettevõte jne)
Pamiiri keeled

Pamiiri keeled on iraani keelte alamrühm. indoeuroopa keeled indoiraani keeled iraani keeled iraani keelte idarühm iraani keelte kagurühm pamiiri keeled šugni-jazgulami keeled šugni keel Tadžikistanis sarikoli keel Hiinas jazgulami keel Tadžikistanis mundži keel Afganistanis iškašimi keeled või murded Afganistanis vahhi keel Pakistanis jidga keel Pakistanis ENE 1. köite kohaselt: šugni keel rušani keel bartangi keel orošori keel hufi keel jazgulami keel iškašimi keel vahhi keel EE 7. köite kohaselt: šugni-rušaani keeled bartangi keel rošorvi keel rušaani keel sarikoli keel šugni keel ehk šugnaani keel iškašiimi keeled jazgulaami keeled mundži keeled mundžaani keel vahaani keeled http://www.ethnologue.com/show_family.asp?subid=90802 Language Family Trees: Indo-European, Indo-Iranian, Iranian, Eastern, Southeastern, Pamir
Tommy Burns

Thomas Burns (tuntud kui Tommy Burns; 16. detsember 1956 Glasgow – 15. mai 2008 Glasgow) oli Šoti jalgpallur ja treener. Jalgpallurina oli ta poolkaitsja. Suurema osa klubikarjäärist (1973–1989) mängis ta Celticus, kellega tuli kuus korda Šotimaa meistriks. Aastatel 1989–1994 mängis ta Kilmarnockis. Šotimaa jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1988 kokku kaheksa mängu. Aastatel 1992–1994 oli ta Kilmarnocki, 1994–1997 Celticu ja 1998–1999 Inglismaa klubi Reading peatreener. 2000. aastatel töötas ta Šotimaa jalgpallikoondises abitreenerina. Ta suri 51-aastaselt nahavähki.
Koit

Koit ehk koidik on hommikupoolne hämarik, mis eelneb päikesetõusule. Koit avaldub taeva heleduse ja värvuse muutumises. Koidu kohta on eesti keeles kasutatud ka sõna "agu". Koidu ajal päike ei paista, aga täiesti pime enam ei ole. Päikesekiired hajuvad natuke Maa atmosfääris, mistõttu osa päikesekiirgusest jõuab vaatlejani juba siis, kui päikest veel näha ei ole. Koidu ajal muutub taevas heledamaks, eriti seal, kust päike tõusma hakkab. Sellega võivad kaasneda mitmesugused optilised nähtused, eriti taeva muutumine punakaks või roosakaks (koidupuna). Samasugused optilised nähtused toimuvad päikeseloojangule järgneva eha ajal (ehapuna). Kõige kiiremini toimub koit võrdpäevsuse ajal ning selle kestus sõltub aastaajast ja laiuskraadist. Kõige lühemat aega kestab koit ekvaatoril, kus päike tõuseb silmapiiri suhtes täisnurga all. Kõige kauem kestab koit poolustel, kus päike tõuseb korra aastas, kevadisel pööripäeval, ja loojub samuti korra aastas, sügisesel pööripäeval. Poolusel kestab koit mitu nädalat. Paljudes mütoloogiates on olemas eraldi koidujumal, tavaliselt naissoost, eraldi päikesejumalast, kes on tavaliselt meessoost. Näiteks vanakreeka mütoloogias on koidujumalanna Eos, vanarooma mütoloogias Aurora ja slaavi mütoloogias Zornitsa. Hinduismis on koidujumal Aruna meessoost. eha hämarik ÕS 1999
Araali Karakum

Araali Karakum (kasahhi keeles Арал қарақұмы) on liivakõrb Aasias Kasahstanis. Paikneb Araali merest kirdes. Pindala 35 000 km². Piirkond on tasane, kõrgus 55–118 meetrit. Liivadüünid võivad olla kuni 25 meetri kõrgused.
Endotsentriline fraas

Endotsentriline fraas on fraas, mille peasõna võib esineda ka ilma laiendita ja samas täita terve fraasiga samaväärset süntaktilist funktsiooni. St et laiendi(te) väljajätmine ei muuda lauset arusaamatuks, grammatiliselt valeks ega riku lause põhistruktuuri, kuid muudab pisut lause tähendust. Eesti keeles on endotsentriline näiteks nimisõnafraas, vrd Aknalaual oli [ilus valge küünal]. - nimisõnafraasi peasõna on nimisõna küünal Aknalaual oli [valge küünal]. Aknalaual oli küünal. Endotsentrilisele fraasile vastandub eksotsentriline fraas, kus peasõna või laiend ei saa üksi täita sedasama süntaktilist funktsiooni, mida tervikfraas. St et eksotsentrilise fraasi peasõna ega laiendit ei saa lausest välja jätta, sest muidu muutub lause tähendus või saadakse grammatiliselt ebakorrektne lause. Endotsentrilised on eesti keeles nimisõnafraas, omadussõnafraas, määrsõnafraas ja tegusõnafraas. Nimisõnafraas, vrd näiteks [Suur kollane õun] kukkus põõsasse. - nimisõnafraasi peasõna on nimisõna õun [Kollane õun] kukkus põõsasse. Õun kukkus põõsasse. Omadussõnafraas, vrd näiteks Õun oli [mõnusalt maitsekas]. - omadussõnafraasi peasõna on omadussõna maitsekas Õun oli maitsekas. Määrsõnafraas, vrd näiteks Auto peatus [üsna järsult]. - määrsõnafraasi peasõna on määrsõna järsult Auto peatus järsult. Lennuk sõitis [väga kõrgel]. - määrsõnafraasi peasõna on määrsõna kõrgel Lennuk sõitis kõrgel. Tegusõnafraas: finiitfraas, vrd näiteks Neiu [laulab lemmiklaulu]. - tegusõnafraasi peasõna on tegusõna laulab Neiu laulab. infiniitfraas, vrd näiteks Poiss läks [malet mängima]. - tegusõnafraasi peasõna on tegusõna mängima Poiss läks mängima. Mees soovis kangesti [maja ehitada]. - tegusõnafraasi peasõna on tegusõna ehitada Mees soovis kangesti ehitada. Eksotsentrilised on eesti keeles kaassõnafraas, vrd Tüdruk jooksis [trepist üles]. - kaassõnafraasi peasõna on kaassõna üles uus tähendus: Tüdruk jooksis üles. grammatiliselt ebakorrektne: Tüdruk jooksis trepist. Seisin [maja lähedal]. - kaassõnafraasi peasõna on kaassõna lähedal uus tähendus: Seisin lähedal. grammatiliselt ebakorrektne: Seisin maja. hulgasõnafraas, vrd Lund sadas [kolm päeva]. - hulgafraasi peasõna on hulgasõna kolm uus tähendus: Lund sadas päeva. grammatiliselt ebakorrektne: Lund sadas kolm. Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993.
Üheaastased talvetaimed

Üheaastased talvetaimed on üheaastased taimed, mis idanevad sügisel või talvel, õitsevad hilissügisel, talvel või varakevadel ning säilivad suvel ainult seemnetena. Nad kasvavad tavaliselt maa lähedal, kus nad jäävad külmematel öödel lume alla. Üheaastased talvetaimed takistavad talvel ja varakevadel pinnase erosiooni ning on loomadele toiduks. hõlmine iminõges Tehnika ja teaduse seletav sõnaraamat, II, lk 795