laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Scharnhorst (soomusristleja)

Scharnhorst oli saksa keiserliku merelaevastikku soomusristleja aastast 1907. Scharnhorst oli Ida-Aasia eskaadri komandöri viitseadmiral Maximilian von Spee lipulaev, mis hukkus 8. detsembril 1914 Falklandi saarte juures Inglismaa laevastikuga toimunud merelahingus. Laev oli Gneisenau sõsarlaev. Pikkus: 144,6 m Laius: 21,6 m Süvis: 7,3 m Veeväljasurve: 11600 t Võimsus: 26 000 hj Kiirus: 22,5 sõlme Meeskond: 726 inimest Ehitusmaksumus: 20 300 000 kuldmarka 8 suurtükki kaliibriga 210 mm 6 suurtükki kaliibriga 150 mm 18 suurtükki kaliibriga 88 mm veeliinil 150 mm tekil 60 mm suurtükitornidel 170 mm komandosillal 200 mm Scharnhorst (lahingulaev)
Gerty Theresa Cori

Gerty Theresa Cori (neiupõlvenimega Radnitz; 15. august 1896 – 26. oktoober 1957) oli USA biokeemik. Neiu õppis Karli Ülikoolis meditsiini ja tutvus seal Carl Ferdinand Coriga, kellest sai hiljem tema abikaasa. Nad lõpetasid koos 1920. aastal ülikooli ning emigreerusid 1922. aastal Ameerika Ühendriikidesse ja said selle kodakondsuse 1928. aastal. Erinevalt abikaasast oli Gertyl keeruline leida teadusvaldkonnas tööd, sest tol ajal oli naiste roll teaduses väike. Cori abikaasat Carli julgustati koostööst Gertyga loobuma, kuid nad jätkasid ühiselt süsivesikute ainevahetuse uurimist. Gerty ja Carl Cori pälvisid 1947. aastal koos Argentina füsioloogi Bernando Houssayga glükogenolüüsi uurimise eest Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. Gerty Cori oli siis kolmas naine, kes on saanud Nobeli auhinna, ja esimene naine, kes on saanud Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. 1947. aastal sai ta Washingtoni Ülikooli biokeemiaprofessoriks. 1947 Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind 1948 Ameerika Filosoofiaseltsi liige Tema auks on nimetatud Cori kraater Kuul. Cori tsükkel "Gerty Theresa Cori". Famous Scientists. Vaadatud 2. jaanuar 2021. "Gerty Cori". Women who changed science. Vaadatud 2. jaanuar 2021. "Gerty Cori Facts". The Nobel Prize. Vaadatud 2. jaanuar 2021.
Rosalyn Yalow

Rosalyn Sussman Yalow (19. juulil 1921 New York – 30. mai 2011 New York) oli USA füüsik, kes sai 1977. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna raadioisotoopmeetodi (RIA-meetod) arendamise eest. Auhind läks jagamisele Roger Guillemini ja Andrzej Schallyga, kes said poole auhinnasummast. Rosalyn sündis Simon Sussmani ja Clara Zipperi peres. Ta õppis Waltoni keskkoolis ja 1941. aastal lõpetas Hunter College'i, kus omandas ka suure füüsikahuvi. Aastal 1943 abiellus ta Aaron Yalow'ga.
Ludwigsburg

Ludwigsburg on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal, Ludwigsburgi kreisi keskus. Asub Neckari orus. Ludwigsburg on tekkinud lossi juurde, mis ehitati Württembergi hertsogi Eberhard Ludwigi residentsiks 1704 kuni 1733. See on tänapäeval suurim kahjustamata säilinud barokkloss Saksamaal. Ehitatava lossi juurde tekkinud asula sai 1718 linnaõigused. Linnas asub pedagoogikakõrgkool. Ludwigsburgis on sündinud keemik Karl Pfizer. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Ludwigsburgi koduleht
Velbert

Velbert on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Mettmanni kreisis. Velbergi on esmamainitud 875. aastal. 1975 liideti kolm linna: Velbert, Neviges ja Langenberg. Tänapäeval jaguneb linn halduslikult kolmeks linnaosaks, mis vastavad endistele linnadele: Velbert-Mitte, Neviges ja Langenberg. Velbert asub 'Niederbergi' mägedel (Alam-mägi), mis on osa Bergi piirkonnast, umbes 20 kilomeetrid kirdes Nordrhein-Westfaleni liidumaa pealinnast Düsseldorf ja 12 kilomeetrid Wuppertalist lääne poole Ruhri jõe vasakul kaldal. Velbert seisab Niederbergi piirkonna kõrgeimas osas ja ka selle keskel. Selle keskmine kõrgus merepinnast on umbes 230 meetrit; selle kõrgeim punkt, 303 meetrit, on Hordt-Berg ja selle madalaim, umbes 80 meetri kaugusel, asub Nierenhof am Deilbachis. Velberti kõrgeim punkt on 263 m kõrgusel merepinnast, Friedrichstraße ja Langenberger Straße tänava nurgal. Esimene vapp loodi 1882. aastal ja tühistati 1975. aasta kohaliku omavalitsuse reformis. See näitas Bergi (esialgselt Limburgi sümbol) Counts'i, hiljem Dukes'e lõvi ja võtmeid, mis viitasid lukksepadusele, traditsioonilisele tööstusele Velbertis. Pärast 1975. aastat loodi uus vapp, mis sisaldas heraldilisi sümboleid kõigile kolmele varem iseseisvale linnale. Võti, viidates Velberti peamisele traditsioonilisele tööstusele, säilitati lihtsama kujundusega. Langenbergit esindab tammepuu, mis viitab Langenbergi vanade käte tammele. Võtme otsas olevad viilud viitavad Hardenbergi isandate vappile Nevigese vappilt. Velberti peamine traditsiooniline tööstus on tootmine, peamiselt metallpõhised, tüüpilised tooted on lukud, hinged, väikesed tööriistad, voolikuklambrid. Enamik ettevõtteid on keskmise suurusega. On ka ettevõtteid, mis toodavad osad autotööstusele, näiteks sõidukite juurdepääsu süsteemide tarnijad Witte Automotive ja Huf. Lisaks sellele linnas asub Stein & Co Gmbhile, Sebo tolmuimejate tootja. Velberti Kaksiklinnad on: Châtellerault, Prantsusmaa, alates 1965. aastast ja Corby, Inglismaa, alates 1966. aastast. Alates 1979. aastast on need kolm linna ühinenud haruldaseks kolmepoolseks partnerluseks. Velbertil on ka ühendused Thesprotiaga Kreekas ja Hacibektas Türgis. Velberti koduleht
Mettmann

Mettmann on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Mettmanni kreisi keskus. Mettmanni on esmamainitud 904. aastal. Linnas toodetakse metalldetaile autotööstuse jaoks. Linna halduses on osa Neandertali orust, kust 1856. aastal leiti neandertallase luustik ning kus tänapäeval asub Neanderthali muuseum. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Mettmanni koduleht Neanderthali muuseumi koduleht
Hornavan

Hornavan on järv Rootsis Norrbotteni läänis. Järve pindala on eri andmetel 220–283 km². Järve sügavus on 221 m, millega on Hornavan Rootsi sügavaim järv. Järvest voolab läbi Skellefteälven. Järves on umbes 400 saart, mis pakuvad teadlastele suurt huvi ökosüsteemide arengu poolest. Hornavanis leidub siiga (6 liiki), haugi, forelli, ahvenat ja muid kalu.
Arjeplogi vald

Arjeplogi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Piirneb läänes Norraga. Valla suuremad asulad on järgmised: Arjeplog Laisvall Laisvalls by Mellanström Slagnäs Korsträsk Jäkkvik Suurim järv on Hornavan. Arjeplogi vald on kõige hõredamalt asustatud vald Rootsis. Rahvastiku tihedus on 0,25 inimest/km². Bergnäsudden Valla koduleht http://www.arjeploglappland.se/
Elektriangerjas

Elektriangerjas (Electrophorus electricus) on röövkala Lõuna-Ameerika vetes. Elektriangerja keha on maolaadselt pikk ja tüse, värvus oliivpronksjas. Keha pikkus võib ulatuda kuni 2,5 meetrini ja kaal 20 kg. Elektriangerjale iseäralik on elektrielund, millega suudab tekitada elektrilööke pingega kuni 500 volti, voolutugevusega kuni 0,83 amprit ja võimsusega kuni 415 vatti. Elektrilööke kasutab nii saakloomade halvamiseks kui ka enesekaitseks. Miksike.ee leheküljel olev referaat elektriangerja kohta
Maavärina magnituud

Magnituud on suurus, millega kirjeldatakse maavärina võimsust. Näiteks Richteri skaala järgi on magnituud maavärina võimsuse kümnendsuurusjärk etalonmaavärina võimsuse suhtes. Maavärina magnituud Richteri skaala järgi ei ole seega mitte füüsikaline mõõtühik (nagu meeter, kilogramm jms), vaid maavärina võimsuse suurusjärk etalonmaavärina võimsuse suhtes. Tegelikult mõõdetakse seismogrammidelt spetsiifiliste maavärina lainete tekitatud võngete amplituudi. Maavärina magnituud on defineeritud järgmiselt: Magnituud = LOG (maavärina energia / etalonmaavärina energia) Energia on meetodi kasutuselevõtmise aega (1935. aasta) arvesses võttes tihti esitatud ergides. Etalonmaavärinaks on võetud sellise võimsusega maavärin, mis tekitab seismogrammil 1 μm suuruse võnke 100 km kaugusel maavärina epitsentrist standardse torsioonseismograafi puhul. Ettekujutuse saamiseks olgu öeldud, et see vastab 15 g TNT lõhkemisele. Seismograafi registreeritud seismogrammil tekkinud võnke amplituudi suhteline suurus kasvab ruutjuurseosega võimsuste suhtest (magnituudist). Samal ajal kehtib ka ruutseos kaugusest, mis tähendab, et kaks korda kaugemal (200 km) väheneb amplituud neli korda. Leides maavärina toimumise koha ning sügavuse, hinnatakse toimunud tõuke tugevust magnituudides, s.o suhtelist energia hulka, mis on vabanenud maavärina toimumisel. Näide: Maavärin magnituudiga 8,6 » energiaga 1026 ergi. Sellele vastab 100 km kaugusel epitsentrist asuva seismograafi registreeritud seismogrammil võnkumine, mille amplituud on umbes 20 mm (20 000 μm). Märkus: Varem kasutusel olnud suhtelisest ühikust "ball" on loobutud. EKI Keelenõuanne teemal "Magnituud" (vaadatud 26. aprill 2020)
Iive

Iive ehk absoluutne iive on mingi piirkonna (riigi, maakonna, valla vms) rahvaarvu muutumine kindla ajavahemiku (tavaliselt aasta) jooksul. Iibe arvutamiseks tuleb liita omavahel loomulik iive ja rändeiive. Iivet saab arvutada järgmise valemiga: iive = rahvaarv ajavahemiku lõpus – rahvaarv ajavahemiku alguses = sündinute arv – surnute arv + immigrantide arv – emigrantide arv Vastava haldusüksuse rahvaarvu arvutamiseks iibest tuleb vaadeldava aasta rahvaarvule liita vaadeldava aasta iive. Sõltuvalt loomulikust iibest ja rändeiibest võib iive olla kas positiivne (rahvaarv suureneb) või negatiivne (rahvaarv vähenev). Iive ei võimalda riike omavahel võrrelda. Selleks tuleb kasutada iibe suhtelist näitajat – iibe kordajat – iivet 1000 inimese kohta, mille mõõtühikuks on promillid. Loomulik iive Mehaaniline iive
2007. aasta Iirimaa parlamendivalimised

2007. aasta Iirimaa parlamendivalimised toimusid 24. mai 2007. aastal. Iirimaa valimistel kindlustas endale kolmanda ametiaja senine peaminister Bertie Ahern, kelle partei Fianna Fail kogus 78 kohta. 166-kohalises parlamendis üldenamuse saavutamisest jäi Aherni parteil puudu viis kohta. Fianna Failiga kümme aastat koos valitsuskoalitsioonis olnud Progressiivsete Demokraatide Partei sai vaid kaks parlamendikohta, mis on kuue võrra vähem eelmise parlamendikoosseisuga võrreldes.
Kõtajärv

Kõtajärv (ka Kotajärv, Kötajärv, Katuga järv, Võsu järv, Pidajärv) on rabakallastega väike düstroofne metsajärv Põlvamaal Viisli külas. Järv asub Mooste alevikust loodes ja Aarnikust lõunas. Järve pindala on 2,4 ha. Kõtajärv keskkonnaportaalis
J. J. Abrams

Jeffrey Jacob Abrams (sündinud 27. juunil 1966 New Yorgis), esinejanimega J. J. Abrams, on USA filmi- ja teleprodutsent, lavastaja ja stsenarist. Tema edukamad telesarjad on olnud "Alias", "Teadmata kadunud" (koos Jeffrey Lieberi ja Damon Lindelofiga), "Fringe" (koos Alex Kurtzmani ja Roberto Orciga) ning "Felicity" (koos Matt Reevesiga), kus ta on teinud nii stsenaristi- kui ka produtsenditööd. Lisaks on ta kirjutanud stsenaariumi filmidele "Armageddon" ja "Võimatu missioon III", olles ka viimase lavastaja, ning lavastanud 2009. aastal esilinastunud "Star Treki" 11. filmi. J. J. Abrams andmekogus IMDb (inglise)
Vägi

Vägi on eriti loodususundeis kogu maailma ja kõike seal olevat täitev ja ergastav ebaisikuline jõud. Väe mõiste võib tuleneda animatistlikust ürgusundist. Selles tähenduses on "vägi" eesti keeles juba uurali keelekihistusse kuulunud sõna. Vägi võib teatud objektis ka isikustuda, kusjuures väe tugevus sõltub toimuva või toimuvas osaleja tähtsusest. Jumalausundites on vägi ehk energia[viide?] jumala atribuut. Mana Nuumen Orenda Kulmar, T., 2006. Üldine usundilugu: religiooniteaduse põhimõisted. Tartu ülikooli kirjastus. Lk 111
Endogaamia

Endogaamia on sotsiaalne norm, mille järgi abielud sõlmitakse ainult sama fraatria, hõimu, Kasti, seisuse vms sotsiaalse rühma liikmete vahel. Kitsamas mõttes peetakse endogaamia all silmas normi, mille järgi abielud sõlmitakse sama fraatria piires. Võrreldes eksogaamiaga on selline endogaamia vähem levinud. Levinuim on endogaamia loodusrahvaste seas ning neil on see sageli religioosselt põhjendatud. Tihtipeale mõeldakse endogaamia all religioosselt põhjendatud verepilastuslikku abielu (nagu näiteks Vanas-Egiptuses), samas mõeldakse endogaamia all ka abiellumiskohustust näiteks sama klassi, rassi vms sotsiaalse grupi siseselt. Selles mõttes võib endogaamia alla liigitada ka ajaloos kõikjal esinenud kombe abielluda ainult samast sotsiaalsest/varanduslikust grupist pärit inimesega. Ka tava abielluda samast rassist inimesega, mis oli Läänes ainuvõimalik 20. sajandi keskpaigani, käib samuti endogaamia nimetuse alla. Endogaamiat eristab lihtsalt heast tavast abielluda samast sotsiaalsest grupist inimesega aga see, et endogaamia on religioosselt väga rangelt järgitud ja põhjendatud. Näiteks juutide või parside kohustus abielluda ainult samast etnosest inimestega, hindude kastisüsteem jne. Eksogaamia
Emajumalanna

Emajumalanna on polüteismis viljakusjumalanna. Emajumalannaga on seotud aastamüüdid ja looduse ringkäiguga seotud viljakusriitused (hieros gamos, templiprostitutsioon, müsteeriumikultused). Emajumalannaga seostatakse ka Willendorfi Venust. Ka Maarja kultuses katoliikluses on nähtud emajumalanna kultuse mõju ida usunditest. Isis Ištar Astarte Hera Aphrodite Kybele Sophia Maaema Tarmo Kulmar. Üldine usundilugu I, õppesõnastik. Tartu 2000.
Apoteoos

Apoteoos on valitseja või kangelase jumalaks või pooljumalaks ülendamine, ka mingi sündmuse või idee ülistamine või jumalikuks ilmutuseks kuulutamine. Rooma keisrid alates Augustusest kuulutati senati poolt jumalaiks. Tavaliselt tehti seda pärast keisri surma, mõnikord (näiteks Caligula puhul) eluajal. Jumalateks kuulutati ka teisi populaarseid avaliku elu tegelasi, vastavalt senati otsusele, sageli poliitilistel põhjustel. Apoteoosiks on hiljem nimetatud mõne idee, sündmuse või isiku avalikku ülistamist või erakordset austamist. Seega on ka Hitleri ülistamine Natsi-Saksamaal ning Lenini, Marxi, Stalini ja teiste austamine pooljumalustena Nõukogude Liidus käsitletavad apoteoosina. kultus
Askees

Askees (vanakreeka keeles ἄσκησις áskēsis, 'harjutus, treening') ehk asketism on usuliste ja vaimsete eesmärkide, mõnikord ka üleloomulike võimete saavutamisega seotud eluviis. Askeesi eesmärkide taotlemisest tulenevad selle vahendid, mis võivad väliselt avalduda ka enesepiiramise ja -eitamisena (Zhuangzi "enese matmine"). Muutudes eesmärgiks omaette, on see oma äärmuslikes vormides seotud raskete vannete (tõotuste) andmise ja enesepiinamisega. Seda laadi praktikad on täheldatavad kõikides traditsioonilistes kultuurides. Algses tähenduses oli askees seotud mistahes distsiplineeritud praktika vormiga. Hiljem sai see kristluses maistest sihtidest loobumise ja kõrgemate intellektuaalsete ja vaimsete eesmärkide saavutamise tähenduse. Askees on eriti levinud müstikasse kalduvates usundites või usundivooludes. Askees jaguneb positiivseks ja negatiivseks askeesiks. Positiivne askees on askeesi vorm, kus surutakse maha kehalisi tunge ja võideldakse ebapuhaste mõtetega, püüeldes niimoodi Jumalaga ühinemise või suhtlemise, vabanemise, nirvaana vms poole. Positiivne askees on eriti levinud müstikute seas, eriti varakristluses, katoliiklaste ja õigeusklike seas paljuski ka tänini (näiteks Opus Dei, jesuiidid). Järgitakse eelkõige füüsilisi harjutusi, näiteks paast, jõhvsärgi kandmine, flagellatsioon (enesepiitsutus), klausuur (kongi sulgemine), sambapühaklus jne). Negatiivset askeesi tuntakse ja harrastatakse vähem, see on eelkõige levinud ida piirkondade usundites. Seal ei proovita mitte maisest ja ebapuhtast vabaneda, vaid antakse sihiteadlikult voli ka naudinguliialdustele, mis nõuab aga kõrget teadvuseseisundit (näiteks budistlik tantrism). Klassikalises joogas askeesiks tõlgitavat sõna tapas't on enamasti mõistetud kui ülimat mõõdukust. Sõna teine tähendus on linnu haudumissoojus. Kõrgeimaks askeesiks on nimetatud hingamispeetust (pranayama). Tantrajaana pärimuslike koolide aluseks oleva tummo (sanskriti keeles caṇḍālī) ehk sisemise soojuse üheks olulisimaks genereerimisvahendiks on ülim kaastunne ja hingepidamine. See sisemine soojus on ka tõelise kristliku askeesi olemus. Tuntud on ka Buddha ütlus äärmusi vältivast kuldsest keskteest. Askees pole üldsegi mitte "elu koopas ja pidev paast", vaid oskus oma instinkte valitseda (reguleerida). Patriarh Kirill Tarmo Kulmar. "Üldine usundilugu I", õppesõnastik. Tartu 2000 Õigeusu askeetika teos "Headusearmastus". Добротолюбие в 5 томах, Портал «Православие» Tänapäeva askeet, kes ei ole loobunud millestki. Intervjuu Hasso Krulliga
Avataara

Avataara on India usundites, eriti hinduismis jumaluse inkarneerumine kellegi teise üleloomuliku olendi, inimese või loomana. Eriti tuntud ja austatud on Krišna kui jumal Višnu avataara. Hinduismisi traditsiooni järgi kehastub Jumal avataarana igal ajastul maailma, kui kurjus võtab võimust ja õiglus (dharma) on hävimisohus. Möödunud aegade avataarade tegudest jutustavad India eeposed Mahabharata, Raamajaana ja Puraanad. Sathya Sai Baba
Demiurg

Demiurg on Jumal või jumalus, kes korrastab algkaose, võidab mütoloogilise ürgkoletise ja loob maailma. Esineb esmaloojana, kes hiljem muutub deus otiosuseks, aga ka uue põlvkonna aktiivse jumalana, kes jääb sekkuma maailma saatusesse. Esimest korda esines demiurgi mõiste antiiksetes filosoofilistes ja teoloogilistes süsteemides. Järjekindlalt kasutas demiurgi mõistet Platon. Platonilt võtsid demiurgi mõiste üle aga gnostikud, kellel demiurg omandas keskse tähenduse. Platonismist ja gnostitsismist on aga kristlus olnud oma algusaegadel väga suuresti mõjutatud, seetõttu on demiurgi-idee sügaval kristluses olemas. Demiurgi mõistet kui sellist küll ei kasutata, kasutatakse mõistet Jumal, aga Jumala olemus sarnaneb paljuski demiurgi mõistele Platoni filosoofias ja gnostitsismis. Sõna demiurg δημιουργός, dēmiourgos etümoloogia: kreeka sõnadest demos, mis tähendab (lihtsat) rahvast ja ergo, urgos töötama. Algselt tähendas see käsitöölist, rahva heaks töötajat, millest ajapikku kujunes laiem looja kui sellise mõiste. Tarmo Kulmar. Üldine usundilugu I, õppesõnastik. Tartu 2000
Deus otiosus

Deus otiosus (ladina deus – 'jumal', otiosus – 'puhkav') on ürgjumal, kes on aktiivselt tegutsenud loomisel, siis aga loovutanud positsiooni uue põlvkonna jumalatele ja tagasi tõmbunud, eemaldunud kättesaamatusse kaugusesse. Deus otiosus'eid austatakse ja kummardatakse, kuid kultuslikult teenitakse harva (nt Egiptuse Atum, läänesemiidi El, sumeri Anu, inkade Pachacamak). Lõpuaegadel võib ka ta tagasi tulla, mistõttu võib seonduda kultuuriheerose kujuga. Sarnane termin on deus absconditus, 'varjatud Jumal'. Kristlusse tõi deus otiosus'e mõiste Martin Luther, üritades sellega kirjeldada jumala müstilisust ja kättesaamatust. Üldiselt aga kristluses deus otiosus'e mõiste eriti levinud ei ole, kuna Jumalat kujutatakse ikka veel aktiivse ja tegutsevana. Tarmo Kulmar. "Üldine usundilugu I", õppesõnastik. Tartu 2000
Albert Hofmann

Albert Hofmann (11. jaanuar 1906 – 29. aprill 2008) oli Šveitsi keemik, kes on tuntud eelkõige LSD sünteesimisega 1938. aastal Baselis Sandoze laboratooriumis. Albert Hofmann: "LSD, My Problem Child", Veebiversioon (vaadatud 23.02.2014) (inglise keeles)
Asum (romaan)

"Asum" (inglise keeles "Foundation") on Ameerika ulmekirjaniku Isaac Asimovi ulmeromaan, Asumi-sarja esimene raamat. Romaan koosneb viiest temaatiliselt seotud lühiloost, mis avaldati algul ajakirjas ükshaaval ning anti esmakordselt tervikteosena välja 1951. aastal. Sarjas järgneb sellele "Asum ja impeerium". Romaan algab kogu meie Galaktikat ühendava Impeeriumi langust ennustava teadlase Hari Seldoni algatusega teadlaste asumi loomiseks, mille ametlik ülesanne oleks koondada kõik inimteadmised "Galaktika Entsüklopeediasse", lühendades seeläbi vana impeeriumi langusest uue impeeriumi tõusuni jäävat aega 30 000 aastal 1000 aastani. Ajaloo kulgu võimaldab ennustada Seldoni loodud teadus psühhoajalugu, mis kirjeldab statistiliste meetodite abil suurte inimhulkade käitumist sama usaldusväärselt kui termodünaamika gaaside käitumist. Loodav Asum paikneb Galaktika ühes otsas planeedil Terminus, teine samasugune luuakse Galaktika teise otsa Tähe Tipule. Kosmilise poliitilise keskvõimu olemasolu võimalikkusele ja vajalikkusele keskenduva raamatu tegevus toimub umbes 20 000–50 000 aasta kaugusel tulevikus. Eesti keeles ilmus "Asum" kirjastuse Eesti Raamat väljaandena sarjas "Mirabilia" 1985. aastal Linda Ariva tõlkes. Helicon, Arcturuse sektor Synnax, Sinise Häibe ääremaal Terminus Trantor, Impeeriumi keskus, söögiga varustas ~20 põllumajanduslikku maailma Hotell Luxor Imperaatori loss Keiserlik Raamatukogu Trantori Ülikool
Teiste elu

"Teiste elu" (sks Das Leben der Anderen; eesti keeles on vahel kasutatud ka pealkirja kujul "Teiste elud") on parima võõrkeelse filmi Oscari võitnud 2006. aasta Saksa film. Film räägib Ida-Berliini kultuur maastikust enne Berliini müüri langemist, mida hoidis enda kontrolli all Saksa DV salapolitsei Stasi. Film pälvis 2006. aastal Euroopa filmiauhinna kui aasta parim film. Filmi "Teiste elud" tegevus toimub Ida-Berliinis viis aastat enne Berliini müüri langust ehk 1984. aastal. See oli aeg, mil Ida-Saksamaa valitsus kasutas tolleaegse salapolitsei Stasi abi, et julmalt inimeste järele nuhkida ja sellega oma võimu kindlustada. Stasi ülemale Gerd Wieslerile (Ulrich Mühe) tehakse ülesandeks nuhkida näitekirjanik Georg Dreymani (Sebastian Koch) ja tema kuulsa abikaasa Christa-Maria Sielandi (Martina Gedeck) järele. See operatsioon on riiklikult tähtis ja mängus on kõrgemate poliitiliste ringkondade huvid. Wieseler ei arvesta aga sellega, et mida sügavamale ta jälitatavate maailma sukeldub, seda rohkem see teda muudab. Koduleht Teiste elu andmekogus IMDb (inglise) Teiste elu andmekogus Filmiveeb
Lippstadt

Lippstadt on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Soesti kreisis. Asub Lippe jõe ääres. Lippstadt asutati 1184. või 1185. aastal. Linnas asub autotarvikute tootja Hella peakorter. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Lippstadti koduleht
Näidend

Näidend on kirjandusteos, mis on mõeldud peamiselt teatris esitamiseks. Näidendite põhiliigid on draama, komöödia ja tragöödia. Näidendite loend Näitekirjanike loend Kuuldemäng
152

152. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad - 150. aastad - 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad Aastad: 147 148 149 150 151 - 152 - 153 154 155 156 157 ... ... ...
153

153. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad - 150. aastad - 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad Aastad: 148 149 150 151 152 - 153 - 154 155 156 157 158 ... ... ...
154

154. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad - 150. aastad - 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad Aastad: 149 150 151 152 153 - 154 - 155 156 157 158 159 ... ... ...
155

155. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad - 150. aastad - 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad Aastad: 150 151 152 153 154 - 155 - 156 157 158 159 160 ... Cao Cao, Vana-Hiina väejuht ja poliitik Polykarpos, Smyrna piiskop
156

156. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad - 150. aastad - 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad Aastad: 151 152 153 154 155 - 156 - 157 158 159 160 161 ... ... ...
157

157. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad - 150. aastad - 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad Aastad: 152 153 154 155 156 - 157 - 158 159 160 161 162 ... ... ...
158

158. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad - 150. aastad - 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad Aastad: 153 154 155 156 157 - 158 - 159 160 161 162 163 ... ... ...
159

159. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad - 150. aastad - 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad Aastad: 154 155 156 157 158 - 159 - 160 161 162 163 164 ... ... ...