laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eschede

Eschede on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. Valla pindala on 195,87 km². 31. detsembril 2015 elas seal 5926 inimest. Paiknedes ligikaudu 15 km Cellest kirdes, asub Eschede Südheide looduspargi piiril, mis on kaitseala suurte metsade ja nõmmedega. Täna on umbes 20 väikest küla "Samtgemeinde Eschede" osa. 1975. aastal hävitas suur tulekahju piirkonnas tohutul hulgal metsa. Koht on tuntud ka 1998. aasta Eschede rongikatastroofi poolest, kus ICE rong purunes, tappes 101 inimest ja tehes sellest suurima Saksamaa rongiõnnetuse Teisest maailmasõjast saati. Maalikunstnik Albert König (1881–1944) sündis Eschedes ja "Albert-König-Museumi" saab külastada lähedalasuvas Unterlüßis. Eschede oli endise Eschede ühisvalla keskus. Wilhelm Brese (1896–1994), Saksa poliitik (DNVP, CNBL, CDU), oli Eschedes hoiu-laenuühistu esimees ja kirikunõukogu juht Erich Schell House (1901–1983), Saksa riigiteenistuja ja poliitik (NSDAP, hiljem GB / BHE, GDP, CDU), elas pärast sõda Eschede pastoraadis Goede Gendrich (1912–2000), Saksa metsnik ja kirjanik Hans-Hubertus Bühmann (1921–2014), Saksa metsanduse ja Alam-Saksimaa poliitik (CDU), oli metsaliidu nõukogu liige ja Samtgemeinde Eschedes Eschede vallavanem Ernst Bauerochse (1925–), Saksa misjonär ja kiriku esindaja, käis Eschedes koolis Barneville-Carteret, Manche, Alam-Normandia, Prantsusmaa Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.eschede.de
Kurt Tiedke

Kurt Tiedke (30. mai 1924 Krebsfelde, Danzigi vabalinn (tänapäeval Nowy Dwór Gdański, Poola) – 14. aprill 2015) oli Saksa DV riigitegelane. Kurt Tiedke oli pärit puusepa perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel töötas ta aastatel 1938–1940 põllumajanduses. 1940. aastal kutsuti ta armeeteenistusse pioneeriüksuses. Sõjaväeteenistusest vabanemise järel õppis ta aastatel 1940–1942 mõõtetehnikuks ja töötas seejärel omandatud erialal. 1942–1945 oli ta Riigi Tööteenistuses ja teenis Wehrmachtis. Oli nõukogude sõjavangilaagris, kus õppis antifa-koolis. 1948. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1948–1950 töötas ta Seelowis esmalt instruktori ja osakonnajuhatajana ning seejärel maakonna parteiallorganisatsiooni 2. sekretärina. 1950–1951 õppis ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Parteikoolis ja töötas hiljem samas õpetajana, kateedrijuhataja asetäitjana ja kateedrijuhatajana. 1954–1957 õppis ta Moskvas NLKP KK juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis 1957–1960 oli ta kateedrijuhataja Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Parteikoolis. 1961–1979 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee agitatsiooni ja propaganda osakonna juhataja. 1963. aastal sai Kurt Tiedke Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaadiks, 1967. aastast kuni 1989. aasta detsembrini oli ta Keskkomitee liige. 1971–1981 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo agitatsioonikomisjoni liige. 1979–1983 oli ta Magdeburgi ringkonna partei allorganisatsiooni esimene sekretär. 1979–1983 oli ta Saksa DV Kaitsekomitee liige. 1981. aastast kuni 1990. aasta märtsini oli ta Saksa DV Rahvakoja liige. 1983. aastast kuni 14. novembrini 1989 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Kõrgema Parteikooli rektor. 31. märtsil 1990 heideti ta Demokraatliku Sotsialismi Parteist välja. Kurt Tiedke : fr. dt. Politiker (DDR); fr. SED Dipl. Gesellschaftswissensch. Munzinger Tiedke, Kurt Bundesunmittelbare Stiftung des öffentlichen Rechts
Faßberg

Faßberg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. Vald asub ligikaudu 35 km Cellest põhjas ja 30 km Uelzenist läänes ja selle pindala on 102 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6142 inimest. Ajalooline külakeskus Müden (Örtze) Berliini õhusilla mälestusmärk St. Laurentiuse kirik Treppenspeicher aidad 18. ja 19. sajandist Vana külaväljak koos vana sepikojaga, kus on Sod ja Wippe Vana kalmistu luuletaja Felicitas Rose ja kunstnik Fritz Flebbe haudadega Nõmmepoeedi Felicitas Rose endine elukoht Hermann Lönsi mälestustahvel majal Salzmoor 2a Nõmmetalud Treppenspeicher aitadega Schmarbeckis ja Oberohes Lönsi kivi nõmmemaaga Wietzer Bergil (Hermannsburgi suunas liidumaa teel L214) Haußelberg suurte nõmmealadega Gerdehusi juures Kadastik ja killustunud rändkivi Schmarbecki nõmmel Kiehnmoori looduskaitseala Schmarbecki lähedal Ajalooline vesiveski Müdenis (nüüd turismiamet, raamatupood ja abielubüroo) Hirvepark ja seikluslik ronimispark Heuwegis Müdenis (Örtze) Heidschnucke lambakasvatus Niederohes Treppenspeicher ait Hof v. d. Ohe talus Oberohes Nõmmemaa Haußelbergi juures Lönsi kivi Wietzer Bergil Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.fassberg.de
Vello Nelikendkaks

Vello Nelikendkaks on Eesti publitsist või autorite kollektiiv. Selle pseudonüümi all on ilmunud kirjatükke nii sotsiaal- kui ka pabermeedias. 2018. aastal ilmus raamat "Vello42 maailma avastamas" (kirjastus Paradiis, 317 lk).
Hambühren

Hambühren on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. Vald asub umbes 7 km Cellest läänes ja selle pindala on 56,7 km². 31. detsembril 2015 elas seal 10 227 inimest. 1944. aasta suvest kuni 1945. aasta veebruarini tegutses Hambührenis Bergen-Belseni koonduslaagri filiaal. Valvatuna SS personali poolt, sunniti umbes 400 naisvangi laiendama endist potasekaevandust ja paigaldama sinna rööbasteed, töid teostas firma Hochtief. Tunnelid olid ette nähtud Bremeni lennukitootja Focke-Wulf maa-aluseks tootmispaigaks. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.hambuehren.de
Südheide vald

Südheide on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. See on nime saanud Südheide nõmmemaa järgi. See moodustati 1. jaanuaril 2015 seniste Hermannsburgi ja Unterlüßi valla ühendamisega. Valla pindala on 196,16 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 652 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Wietze

Wietze on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. Vald asub Alleri jõe ja selle lisajõe Wietze kohtumiskohas, umbes 15 km Cellest läänes. Valla pindala on 62,94 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8096 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.wietze.de
Tzaneen

Tzaneen on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Mopani ringkonnas. Tzaneen on asutatud 1903. aastal. Linnaõigused sai Tzaneen 1919. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tzaneeni elanikest valgeid 46,13%, mustanahalisi aafriklasi 44,97%, India või Aasia päritolu inimesi 6,98%, värvilisi 1,06% ja teisi 0,86%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 41,52%, pedi keelt 18,10%, tsonga keelt 13,49%, inglise keelt 13,35%, sotho keelt 2,89% ja venda keelt 1,59%. Mike Cadman. Exploring our Provinces: Limpopo. – Johannesburg : Jacana, 2007, lk. 15 Valley of the Olifants South Africa Travel https://census2011.adrianfrith.com/place/962048
Toonoja küla

Toonoja (varem ka Tonoja) oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Karjasoo küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Karjasoo külaga. Küla tekkis 19. sajandi lõpus vabadikukülana, nimi saadi külas voolanud Toonoja järgi. Asus Kuresoo raba põhjaosas Toonoja rabasaarel. Külas on olnud kuus elujõulist talu. Viimane elanik lahkus Toonojalt 1987. aastal. Tänapäeval külast alles vaid mõned taluasemed, maakelder ning Mardi taluhoone ja RMK ööbimiseks kohandatud saunahoone. „Kui umbes kolm wersta maad kirjeldatud raba läänepoolsest nurgast, Kaansonjõe pahemat kallast mööda ida poole minna, tuleb meile rabast vastu põhja wälja jooksew oja ette, mis „Toonoja" nime kannab. Seda oja mööda umbes werst maad wastu lõunat minnes jõuame „Toonoja" külasse, mis ennast mõlemil pool oja kallastel wälia laotab. Raba piirab küla hobuseraua taoliselt ümber ja ainult nimetatud oja äärt mööda wiib kõrgem seljak, mille peal priske männik mühiseb, jõe äärde wälja. Nimetatud külakeses on kõigest 5 talu. Põllumaa on külal liiwane ja alam, nagu raba serwas kunagi. Ainult wäsimata ja hoolsa töö tagajärjel toob põld waevalt niipalju sisse, et oma elanikud ära toidab. Kuna põld nõnda kehwa sissetulekut annab, siis on küla meestesoost elanikud põllutöö kõrwalt endile küttimise teiseks tähtsamaks ametiks wõtnud, mis neile tihti kaunis ilusa kopika sisse toob. Et see küla, nagu juba tähendatud, rabast ümber piiratult, muust maailmast lahus seisab, siis wõib siin weel tänapäew wanu Eesti talutaatisid näha, nagu nad 50—60 aasta eest olid ja elasid. Nii kannavad taluisad siin pikki juukseid, mõned nendest käiwad, jalad põlwist saadik kinni mässitud jne.“ – Marja Kallasmaa: artikkel "Toonoja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Liina Laanemets, Merike Palginõmm, Meelis Suurkask, Reet Vaiksalu (koostajad) (2016). "Soomaa rahvuspark" (PDF). Keskkonnaamet. Vaadatud 20.01.2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) "Pärnu. Üleüldine vaade". Kodu : Eesti perekonnaleht : [ajalehe "Koit" eralisa]. 01.06.1912. Vaadatud 20.01.2019.
Madikwe

Madikwe on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Moses Kotane vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Madikwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,06%, India või Aasia päritolu inimesi 0,36%, valgeid 0,25% ja teisi 0,30%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 89,68%, inglise keelt 4,14%, suulu keelt 1,82%, ndebele keelt 1,10% ja koosa keelt 1,05%. https://census2011.adrianfrith.com/place/664092
Brandvlei

Brandvlei on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Hantami vallas. Brandvlei on asutatud 1862. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Brandvlei elanikest värvilisi 89,93%, valgeid 5,00%, mustanahalisi aafriklasi 4,34%, India või Aasia päritolu inimesi 0,45% ja teisi 0,28%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 94,86% inimesi, viipekeelt 2,36%, koosa keelt 1,27% ja inglise keelt 0,53%. https://census2011.adrianfrith.com/place/366001
Elda poolsaar

Elda poolsaar (ka Atla poolsaar)[viide?] on poolsaar Saaremaal. See jääb Atla küla ja Vilsandi rahvuspargi alale. Rahvuspargi lõunaosas paikneval Elda poolsaarel on esindatud peamiselt loopealsed ning kinnikasvanud puisniidud. Loopealsed on kasvukohaks erinevatele orhideeliikidele nagu jumalakäpp (Orchis mascula) ja kärbesõis (Ophrys insectifera). Kauneid vaateid merele saab nautida Soeginina ja Elda pankadelt. Soeginina pangal leidub siluri ajastu kivistisi ning pangapealses lehtmetsas kasvab rohkelt kaitsealust luuderohtu (Hedera helix) ja karulauku (Allium ursinum), rannikuäärsetel klibuvallidel aga salukõdrik (Alliaria petiolata). Soeginina pangalt avaneb vaade Innarahule, kus käivad lesimas ja jäävaestel talvedel poegimas hallhülged (Halichoerus grypus). Elda pank on oma ümbruse poolest Soegininast erinev: pangapealne on lage ning mererannal paljandub ilus paepõrand. Pangalt lääne suunas paistab Salavamaa, mille taha jääb Eesti maismaa kõige läänepoolseim punkt – Nootamaa. Loode suunas asub rahvuspargi suuruselt teine saar – Loonalaid, põhja pool piirab vaadet Vilsandi saar tuletorniga. "Vilsandi rahvuspargi koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. juuli 2018.
Okiep

Okiep on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas. Okiep on asutatud 1862. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Okiepi elanikest värvilisi 93,78%, mustanahalisi aafriklasi 3,82%, valgeid 1,09%, India või Aasia päritolu inimesi 0,27% ja teisi 1,00%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,22% inimesi, koosa keelt 1,03% ja inglise keelt 0,66%. Okiep, Namakwa South Africa Explored https://census2011.adrianfrith.com/place/364011
Dominik Livaković

Dominik Livaković (sündinud 9. jaanuaril 1995 Zadaris) on horvaatia jalgpallur. Ta mängib Türgi kõrgliiga klubis Fenerbahçe SK väravavahina. Aastatel 2015–2023 mängis ta Zagrebi Dinamo eest. Suvel 2023 liitus ta Fenerbahcega. Debüüdi Horvaatia rahvuskoondises tegi 14. jaanuaril 2017 mängus Hiina vastu. Ta kuulus Horvaatia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. NK Zagreb Druga HNL: 2013–14 Zagreb Dinamo Prva HNL: 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2020–21, 2021–22, 2022–23 Horvaatia karikas: 2017–18, 2020–21 Horvaatia superkarikas: 2019, 2022, 2023 "2018 FIFA World Cup Russia – List of Players" (PDF). FIFA.com. Fédération Internationale de Football Association. 4. juuni 2018. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 6. detsember 2019. Vaadatud 20. juuni 2018.
Šime Vrsaljko

Šime Vrsaljko (sündinud 10. jaanuaril 1992 Rijekas) on horvaatia jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Olympiakós ja Horvaatia jalgpallikoondises. 2010. aastal valiti ta Horvaatia jalgpalli aasta tulevikulootuseks. Debüüdi Horvaatia rahvuskoondises tegi Vrsaljko 9. veebruaril 2011 sõprusmängus Tšehhi vastu. Ta on kuulunud Horvaatia koondisse 2014. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2012. ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Zagrebi Dinamo Prva HNL (4): 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13 Horvaatia karikas (2): 2010–11, 2011–12 Madridi Atlético La Liga: 2020–21 UEFA Euroopa Liiga: 2017–18 "2014 FIFA World Cup Brazil: List of Players" (PDF). FIFA. 11. juuni 2014. Lk 12. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 6. august 2017. Vaadatud 8. juuli 2014. "Svaki šesti reprezentativac je Zadranin". www.zadarskilist.hr (horvaadi). Originaali arhiivikoopia seisuga 6. november 2020. Vaadatud 5. mai 2016. "2018 FIFA World Cup Russia – List of Players" (PDF). FIFA.com. Fédération Internationale de Football Association. 4. juuni 2018. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19. juuni 2018. Vaadatud 20. juuni 2018.  Šime Vrsaljko – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ivan Strinić

Ivan Strinić (sündinud 17. juulil 1987 Splitis) on horvaatia jalgpallur (vasakkaitsja). Debüüdi Horvaatia rahvuskoondises tegi Strinić 19. mail 2010 sõprusmängus Austria vastu. Ta kuulus Horvaatia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2012. ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Spliti Hajduk Horvaatia karikas: 2009–10 "2018 FIFA World Cup Russia – List of Players" (PDF). FIFA.com. Fédération Internationale de Football Association. 4. juuni 2018. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19. juuni 2018. Vaadatud 19. juuni 2018.  Ivan Strinić – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Helary Mägisalu

Helary Mägisalu (sündinud 19. juulil 1997) on eesti maadleja. Ta võitis Venemaal Kaspiiskis toimunud 2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses hõbemedali (kaalukategoorias kuni 55 kg). 2017. aastal juunioride EM-il võitis ta pronksmedali (kuni 55 kg). Helary Mägisalu kuulub spordiklubisse Vändra Suure Karu Pojad. Tema esimene treener oli Karl Pajumäe, praegused treenerid on Ivar Kotkas ja Mario Mägisalu Biograafia ESBL-is
Victoria West

Victoria West (afrikaani keeles Victoria-Wes) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Ubuntu valla halduskeskus. Asula on rajatud 1844. aastal, linnaõigused sai 1859. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Victoria Westi elanikest värvilisi 69,28%, mustanahalisi aafriklasi 23,70%, valgeid 5,65%, India või Aasia päritolu inimesi 0,45% ja teisi 0,94%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 82,11% inimesi, koosa keelt 13,78%, inglise keelt 1,09% ja viipekeelt 0,84%. https://census2011.adrianfrith.com/place/369005
Lasnamäe Kergejõustikuhall

Lasnamäe Kergejõustikuhall on spordihall Tallinnas Lasnamäel Laagna asumis aadressil Punane 45. Lasnamäe Kergejõustikuhall on Tallinna Spordi- ja Noorsooameti allasutuse Tallinna Spordihall filiaal. Spordikompleksi kuuluvad kergejõustikuareen, asfaltkattega tennise- ja korvpalliväljak, kunstmurukattega täismõõtmetega jalgpalliväljak. Sportimisvõimaluste hulka kuulub ka kaljuronimine, flygrossing, jõusaal ja akrobaatikanurk. 2011. aastal püstitas Ashton Eaton Lasnamäe Kergejõustikuhallis 6568 punktiga meeste seitsmevõistluse maailmarekordi. Halli projekt valmis 2001. aastal ja hall valmis 2003. aastal. Projekti autorid olid arhitektid Siiri Vallner, Hanno Grossschmidt ja Tomomi Hayashi. Ehitis asub Lasnamäel Nõukogude ajale iseloomulikkude paneelmajade ümbruses. Kuna 1990. aastast alates on ümbruskonda täiendatud peamiselt uute kaupluste ning elamutega, on Lasnamäe Kergejõustikuhall omapärane ehitis selles piirkonnas. Projektis on palju ebatavalisi ning huvitavaid lahendusi. Halli sissepääs asub teisel korrusel, mis võimaldab sisenedes saada tribüünidelt hea vaate spordiplatsile. Vaatamata oma massiivsusele, mis on tingitud betooni, kui põhilise ehitusmaterjali kasutamisest on spordihoone väga valgusrohke tänu suurtele akendele, mis on suunatud kõige päikeserohkemas suunas. Halli välisseinadele on autorid loonud toed luuderohule, mis võiks muuta kogu maja roheliseks, mis arvestades ümbritsevad roheluse nappust on huvitav lahendus. Lasnamäe kergejõustikuhalli kunstmuruväljak "Andmed Tallinna kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. november 2017. Vaadatud 15. juulil 2018. Eaton sets new World record in Tallinn with 6568 points IAAF, 6. veebruar 2011 "Ashton Eatoni Tallinnas tehtud maailmarekord sai ametliku kinnituse" ERR Sport, 16. august 2011 "Andmed Eesti arhitektide liidu lehelt". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. aprill 2020. Vaadatud 6. aprillil 2020. Iseloomustus Kavakava arhitektuuribüroolt "andmed Tallinna spordihalli kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. aprill 2020. Vaadatud 6. aprillil 2020. Koduleht – Tallinna Spordihall Lasnamäe Kergejõustikuhall Eesti spordiregistris Andmed EKJL-i kodulehel Halli rekordid Lasnamäe Kergejõustikuhall Eesti Arhitektide Liit Kirjeldus Kavakava arhitektuuribüroolt
Winsen (Aller)

Winsen an der Aller või Winsen (Aller) on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. Valla pindala on 155,39 km². 31. detsembril 2015 elas seal 13 017 inimest. Winsen asub Lüneburgi nõmme lõunaservas, Alleri kallastel, mõnevõrra lääne pool selle lisajõest Örtzest ja umbes 15 km Cellest loodes. Peale linna enda kuuluvad Winseni valda ka külad Bannetze, Meißendorf, Stedden, Südwinsen, Thören, Walle ja Wolthausen. Linna nimi tuleb Wynhausenist (Wyn = Weideland või aas). Winseni kirik on pühitsetud Ristija Johannesele. Kuna kõigi kirikuga külade nimede saamine selle kaitsepühaku järgi toimus 800. aasta paiku, tuleb arvata, et see oli nii ka siis, kui asutati Winsen. Tänapäeval on Winsen kohalik puhkuse ja puhkepäevade lemmikpaik. 1975. aastast on see tunnistatud ametlikult klimaatiliseks tervisekeskuseks (Luftkurort). Loodus- ja linnukaitseala Meißendorfi tiigid ja Bannetzeri raba on suurima ulatusega veeala Lüneburgi nõmmel, hõlmates kogupindala 815 ha, sealhulgas 350 ha vett. Winseni Muuseumfarm (Museumshof Winsen) portreteerib talumajapidamist Südheide nõmmel ehitistega 17.–19. sajandist, samuti Dat groode Hus, 1795. aasta Alam-Saksi maja või Fachhallenhaus, tänapäeval kogukonna kultuurikeskus. Varaseim ülestähendus Winseni veskitest on 1589. aastast. Tänapäevane pukktuulik (Bockwindmühle) ehitati 1732. aastal ja töötas kuni sulgemiseni 1929. aastal. 1938. aastal sai sellest linna omand. Kirik, nagu ka linn, tekkis arvatavasti Saksimaa misjoniajastul 9. sajandil. Ristija Johannese kirik ehitati 14. sajandil gooti stiilis pikkmajana, mida laiendati põhjaküljel 1597. aastal. 1822. aastal algas kirikuhoone suur laiendamine, millest sai tegelikult uus hoone. Junkruvärav (Junkerntor) on üks vanimaid veel säilinud ajaloolisi ehitisi Winsenis. Seda kasutati sissepääsuna mõisamajja (Rittergut). Aastatel 1691 kuni 1729 läänistas selle koos maaga Stechinelli perekond, mille tõttu kutsutakse seda ka Stechinelli väravaks ja perekonna vapp on vasakpoolsel väravapostil. Värav ise moodustab osa Winseni vapist. Printsikivid (Prinzensteine) asuvad Winseni ja Oldau vahelisel rajal ning meenutavad Lüneburgi pärilussõja (Lüneburger Erbfolgekrieg) otsustavat lahingut 28. mail 1388. Legendi järgi haavasid kaks printsi selles kohas teineteist surmavalt, enne kui nad mõistsid, et on vennad. Tänapäevane raekoda (Rathaus) ehitati esialgu 1727. aastal ringkonna kantseleiks (Amtshaus), kuid tuli lammutada, kuna allolev pinnas ei olnud piisavalt kindel. Seejärel ehitati see barokkstiilis. 4. mail 1972 anti endisele ringkonna kantseleile, mida vahepeal kõrtsina kasutati, uus funktsioon raekojana. Pukktuulik Ristija Johannese kirik Junkruvärav Winseni raekoda Theodor Lohmann (1831–1905), haldusjurist, riigiteenistuja ja sotsiaalreformist, sündis Winsenis. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.winsen-aller.de
Kenhardt

Kenhardt on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas Kai !Garibi vallas. Kenhardt on asutatud 1868. aastal, linnaõigused sai 1909. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kenhardti elanikest värvilisi 92,22%, valgeid 4,32%, mustanahalisi aafriklasi 1,92%, India või Aasia päritolu inimesi 1,05% ja teisi 0,50%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,51% inimesi, tsvana keelt 0,69% ja inglise keelt 0,63%. Kenhardt, Green Kalahari sa-venues.com https://census2011.adrianfrith.com/place/378021
Estland (saar)

Estland on Soome lahes asuv Soome saar, mis halduslikult jääb Raseborgi linna piiridesse. Saar asub 70 km Helsingist läänes. Saare pindala on 1,6 ha. Kagust loodesse on saare läbimõõt 260 meetrit.
Lohheide

Lohheide on inkorporeerimata ala Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. Valla pindala on 91,32 km² ja 31. detsembril 2015 elas seal 3564 inimest. Koos Osterheidega on see osa Bergen-Hohne polügoonist. 1935. aastal rajasid Saksa relvajõud (Wehrmacht) Bergeni ja Fallingbosteli vahele Bergeni polügooni. Kokku 24 küla evakueeriti ja nende elanikud paigutati ümber. 1938. aastal loodi polügooni haldamiseks Bergeni ala valdus (Gutsbezirk Platz Bergen) ja see allutati Fallingbosteli kreisile. 1945. aastal jaotati Gutsbezirk kaheks eraldi piirkonnaks, Osterheide ja Lohheide valdused. Osterheide jäi Fallingbosteli kreisi osaks, samas Lohheide allutati taas Celle kreisile. Täna asub Lohheide NATO Bergen-Hohne tulistamisalas Soltau-Fallingbosteli kreisis, mis loodi 1958. aastal. Alam-Saksimaa omavalitsuskorralduse (NGO) § 16 järgi peab inkorporeerimata alade haldamine olema reguleeritud määrusega. Käesoleva määruse kehtiv versioon anti välja 4. detsembril 1996. See sätestab, et "avalike teenuste pakkumine ala tegevussfäärile on maaomaniku vastutusel", kes Lohheide ja Osterheide puhul on föderaalvalitsus. Inkorporeerimata ala põhimäärus erineb valla põhimäärusest. Selle tööriistad on ringkonna juht (Bezirksvorsteher) ja elanike poolt valitud esindajate volikogu. Linnapeaks teevad ettepaneku maaomanikud ja siis valitakse ta volikogu poolt. Elanike osalusõigused piirduvad esindajate valimisega, samuti võimalusega esitada küsimusi ja kuulata volikogu avalikke menetlusi. Lohheides on järgmised huvipaigad: Schloss Bredebeck Liethbachi oja ääres (osa Hohne laagrist), Bergen-Belseni koonduslaagri külastuskeskus ja mälestuskoht, türannia ohvrite kalmistu Hohne laagris, Saksa sõjakalmistu ja mälestusmärk kindralooberst Werner von Fritschile, Nõukogude sõjakalmistu Hörsteni lähedal Lohheide infoleht www.lohheide.de
Flotwedeli ühisvald

Flotwedel on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. See paikneb Alleri jõe ääres, umbes 10 km Cellest kagus. Selle keskus on Wienhausenis. Samtgemeinde Flotwedel koosneb järgmistest valdadest: Bröckel Eicklingen Langlingen Wienhausen
Lachendorfi ühisvald

Lachendorfi ühisvald (Samtgemeinde Lachendorf) on ühisvald (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. Selle keskus on Lachendorfis. Lachendorfi ühisvald koosneb järgmistest valdadest: Ahnsbeck Beedenbostel Eldingen Hohne Lachendorf