laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Los Gatos

Los Gatos on linn USA-s California osariigis Santa Clara maakonnas. Linn tekkis 1850ndatel rajatud veski lähedale 1860ndatel. Los Gatos on Tallinna sõpruslinn. Linna koduleht
Taavet (Michelangelo)

Taavet on aastatel 1501–1504 loodud Michelangelo marmorskulptuur, mida peetakse üheks renessansiajastu meistriteoseks. Skulptuur kujutab alasti kuningas Taavetit. Erinevalt varasemast traditsioonist kujutada Taavetit pärast võitlust Koljatiga otsustas Michelangelo kujutada valmistumas otsustavaks võitluseks. Skulptuuri algne asukoht oli Firenzes Vana palee esisel Sinjoriia platsil. Tänapäeval asub see Accademia di Belle Arti galeriis Firenzes. Kuju on 5,17 m kõrge.
Baoshan Shi

Baoshan on ringkonna õigustega linn Hiinas Yunnani provintsis. Lõunas on Baoshanil lühike piirilõik Birmaga. Linn koosneb 4 maakonnast ja 1 linnarajoonist: Longyangi linnarajoon (隆阳区 Lóngyáng Qū) Shidiani maakond (施甸县 Shīdiàn Xiàn) Tengchongi maakond (腾冲县 Téngchōng Xiàn) Longlingi maakond (龙陵县 Lónglíng Xiàn) Changningi maakond (昌宁县 Chāngníng Xiàn) Changbaishani lennujaam Baoshani koduleht (hiina ja inglise keeles)
Al-Jazīrah

Al-Jazīrah (inglispäraselt Al Jazeera) on Katari päritolu ülemaailmne uudistekanal. Al-Jazīrah alustas tegevust 1996. aastal. Laiema tuntuse kogus kanal 2001. aastal kajastades ainsa uudiste edastajana Afganistani sõda otse oma kohapealse kontori kaudu ning edastades Usāmah ibn Lādini ja teiste Al-Qā‘idah' liikmete videoteateid. Al-Jazīrah' araabiakeelne koduleht Al-Jazīrah' ingliskeelne koduleht
Longyang

Longyang on Hiina ringkonna õigustega linna Baoshan Shi linnarajoon. Jaguneb 18 4. järgu haldusüksuseks. Longyangi koduleht (hiina keeles)
Hiina autonoomsed haldusüksused

Hiina autonoomsed haldusüksused on Hiina Rahvavabariigi haldusüksused, mis on asustatud ühe või mitme vähemusrahvusega. Vastavalt Hiina RV põhiseadusele on autonoomsetel haldusüksusel nominaalselt mitmeid õigusi, mis puuduvad teistel haldusüksustel. Näiteks peab autonoomse haldusüksuse juht olema vastava haldusüksuse põhirahvuse esindaja. Samuti on neil autonoomia majanduse, teaduse ja kultuuri arendamises ning võimalus kasutada ametlikus asjaajamises kohalikku keelt. Poliitilistes küsimustes on autonoomia väga väike. Vähemusrahvuste asualaks olevatel 4. järgu haldusüksustel rahvusvaldadel (民族乡) ja rahvussuurvaldadel (民族镇) ei ole erinevaid õigusi võrreldes teiste 4. järgu haldusüksustega. Neid on kokku 1162. Autonoomse haldusüksuse nimes sisaldub ka vastava vähemusrahvuse nimi. Kui haldusüksuses on mitu vähemusrahvust, siis nimetatakse neid ka haldusüksuse nimes. Siiski on kahes haldusüksuses rahvusenimede asemel täiend 'paljurahvuseline' (各族 gèzú): Longlini paljurahvuseline autonoomne maakond ja Longshengi paljurahvuseline autonoomne maakond. Viiest autonoomsest piirkonnast on vaid Tiibetis nimirahvusel absoluutne ülekaal (üle 50%). Ametlikel andmetel on uiguuridel Xinjiangis suhteline ülekaal, s.t. nad on arvult suurim rahvus, kuid neid on alla 50%. Paljude uiguuride väitel ei vasta see tõele ja tegelikult on hiinlastel piirkonnas absoluutne ülekaal. Ülejäänud kolmes autonoomses piirkonnas on hiinlasi absoluutne enamus.
Türi–Arkma tee

Türi–Arkma tee (registrinumbriga 26) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Pärnu–Rakvere–Sõmeru tee 75. kilomeetril Särevere alevikus. Tee pikkus on 21,2 km. Tee lõpeb Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia tee 15. kilomeetril Arkma külas. Kolmandal kilomeetril lõikub maantee Lelle-Viljandi raudteega. Sildade nimistu pärineb teeregistrist. Särevere alevik, Taikse küla, Mäeküla, Raukla küla, Väljaotsa küla, Oisu alevik, Retla küla, Saareotsa küla, Kabala küla, Arkma küla.
Rafael Caldera

Rafael Antonio Caldera Rodríguez (24. jaanuar 1916 San Felipe – 24. detsember 2009 Caracas) oli Venezuela poliitik, aastatel 1969–1974 ja 1994–1999 Venezuela president. Rafael Caldera jäi varakult orvuks ning kasvas üles oma tädi ja tema juristist abikaasa jõukas peres. Aastatel 1931–1938 õppis ta Venezuela Keskülikoolis õigusteadust ning omandas doktorikraadi. Hiljem oli ta mitmes ülikoolis sotsioloogia ja õigusteaduse õppejõud. Poliitilist tegevust alustas ta noorte- ja üliõpilasorganisatsioonides. 1946. aastal oli ta üks kristlik-demokraatliku partei COPEI asutajaid. 1947. aastal oli ta esimest korda oma partei presidendikandidaat, kuid kaotas valimised. Aastatel 1959–1962 oli ta Venezuela parlamendi alamkoja esimees. Rafael Caldera kandideeris ka kõikidel järgmistel presidendivalimistel, kuni 1968. aastal osutus valituks. Ta oli president 11. märtsist 1969 kuni 12. märtsini 1974. Seejärel kuulus ta kuni 1994. aastani parlamendi ülemkotta. 1983. aastal kandideeris ta taas presidendiks, kuid kaotas Jaime Lusinchile. 1988. aasta valimistel ei valitud teda enam partei presidendikandidaadiks. 1993. aastal lahkus ta COPEI-st ja asutas uue partei, Convergencia Nacionali, mille esindajana kandideeris presidendiks, ning võitis valimised. 2. veebruaril 1994 alustas ta oma teist ametiaega presidendina, mis kestis 2. veebruarini 1999. Elu viimastel aastatel kannatas ta Parkinsoni tõve all.
Rapla–Järvakandi–Kergu tee

Rapla–Järvakandi–Kergu tee (registrinumbriga 27) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Tallinna–Rapla–Türi tee 48. kilomeetril Rapla linnas (Rapla linna tänavana Tallinna maantee). Tee pikkus on 40,8 km. Tee lõpeb Aluste–Kergu tee ja Pärnu-Jaagupi – Kergu tee lõikumiskohas Kergu külas. Järvakandi alevi tänavatena kannab maantee nimesid Tallinna maantee, Tehaste ja Pargi. Rapla linn, Tuti küla, Mahlamäe küla, Väljataguse küla, Juula küla, Raela küla, Raikküla, Kaigepere küla, Põlma küla, Purku küla, Vahakõnnu küla, Ahekõnnu küla, Järvakandi alev, Selja küla, Kõnnu küla, Kaisma küla, Sohlu küla, Kergu küla. Teeregister, vaadatud 13.02.2024.
Metsatundravöönd

Metsatundravöönd on ülemineku loodusvöönd, mis paikneb Põhja-Ameerika ja Euraasia põhjaosas tundra- ja okasmetsavöötme vahel. Moodustab riba laiusega 30 kuni 300 km kogu Põhja-Ameerika üle ja Koola poolsaarest Indigirka jõgikonnani ning kohati ka ida pool. Metsatundravöötmele on iseloomulik metsatundra bioom.
Autonoomne ringkond

Autonoomne ringkond (自治州 zìzhìzhōu) on Hiinas 2. järgu haldusüksus, mis on asustatud vähemusrahvustega. Neid on kokku 30. Gannani Tiibeti autonoomne ringkond Linxia Huei autonoomne ringkond Qianxi'nani Bui-Mjao autonoomne ringkond Qiandongnani Mjao-Tungi autonoomne ringkond Qiannani Bui-Mjao autonoomne ringkond Enshi Tutsja-Miao autonoomne ringkond Xiangxi Tutsja-Miao autonoomne ringkond Yanbiani Korea autonoomne ringkond Garzê Tiibeti autonoomne ringkond Liangshani Jii autonoomne ringkond Ngawa Tiibeti-Tsjangi autonoomne ringkond Haibei Tiibeti autonoomne ringkond Hainani Tiibeti autonoomne ringkond Haixi Mongoli-Tiibeti autonoomne ringkond Huangnani Tiibeti autonoomne ringkond Gologi Tiibeti autonoomne ringkond Yushu Tiibeti autonoomne ringkond Bayingolini Mongoli autonoomne ringkond Bortala Mongoli autonoomne ringkond Changji Huei autonoomne ringkond Ili Kasahhi autonoomne ringkond Kizilsu Kirgiisi autonoomne ringkond Chuxiongi Jii autonoomne ringkond Dali Bai autonoomne ringkond Dehongi Tai-Tsingpo autonoomne ringkond Dêqêni Tiibeti autonoomne ringkond Honghe Hani-Jii autonoomne ringkond Nujiangi Lisu autonoomne ringkond Wenshani Tšuangi-Miao autonoomne ringkond Xishuangbanna Tai autonoomne ringkond Hiina haldusjaotus
Autonoomne maakond

Autonoomne maakond on 3. järgu haldusüksus Hiinas, kus elavad vähemusrahvused. Hiinas on 117 autonoomset maakonda. Kõige rohkem on neid Yunnani provintsis.
Wuzhi

Wuzhi (hiina 五指山; pinyinis Wuzhi Shan (Wǔzhǐ Shān); 'viie sõrme mägi') on mägi Hiinas, Hainani saare kõrgeim tipp. Mäe kõrgus on 1840 m. Mäe järgi on nime saanud Wuzhishani linn. Wuzhi ümbruses elavad peamiselt liid. Mäega on seotud mitmed legendid ja sellest on kirjutatud palju luuletusi.
Kunming Shi

Kunming (hiina keeles 昆明; pinyin'is Kūnmíng) on ringkonna õigustega linn Hiinas, Yunnani provintsi halduskeskus. Linn asutati aastal 765 eKr ja kandis alguses nime Tuodong. Tänapäevase nime sai 1276. aastal. Mõõduka kliima tõttu on Kunming tuntud kui Kevade linn või Igavese Kevade linn (春城). Kunmingi keskus on turismikeskus, kus on palju pilvelõhkujaid ja luksushotelle. Keskus asub Diani järve põhjakaldal. Kunmingis elab palju vähemusrahvuste esindajaid. Suuremad neist on jiid, hueid ja baid. Ringkonna õigustega linn koosneb ühest maakonna õigustega linnast, kolmest maakonnast, kolmest autonoomsest maakonnast ja seitsmest linnarajoonist: Chenggongi linnarajoon Dongchuani linnarajoon Guandu linnarajoon Jinningi linnarajoon Panlongi linnarajoon Wuhua linnarajoon Xishani linnarajoon Anningi linn Fumini maakond Songmingi maakond Yiliangi maakond Luquani Jii ja Miao autonoomne maakond Shilini Jii autonoomne maakond Xundiani Huei ja Jii autonoomne maakond http://stats.yn.gov.cn/tjsj/tjnj/202212/t20221208_1083373.html Tabulation on 2020 China Population Census by County Kunmingi koduleht
Šokolaad (täpsustus)

Šokolaad on toiduaine. Šokolaad (jook) "Šokolaad" (originaalpealkirjaga "Chocolat") on 1988. aastal valminud draamafilm koloniaalses Kamerunis elavast Prantsuse perekonnast. Filmi lavastas Claire Denis. "Šokolaad" (originaalpealkirjaga "Chocolat") on Joanne Harrise romaan. "Šokolaad" (originaalpealkirjaga "Chocolat") on tolle romaani alusel 2000. aastal valminud draamafilm, mille lavastas Lasse Hallström ja tuntumad osatäitjad on Juliette Binoche ja Johnny Depp. "Šokolaad" on ansambli Agent M 2006. aastal ilmunud EP. "Šokolaad" on selle plaadi nimilaul.
Wenshani Tšuangi-Miao autonoomne ringkond

Wenshani Tšuangi-Miao autonoomne ringkond on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Yunnani provintsis. Piirneb lõunas Vietnamiga. Jaguneb kaheksaks maakonnaks: Guangnani maakond (广南县) Funingi maakond (富宁县) Maguani maakond (马关县) Malipo maakond (麻栗坡县) Qiubei maakond (丘北县) Wenshani maakond (文山县) Xichou maakond (西畴县) Yanshani maakond (砚山县) 2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli ringkonna rahvuslik koosseis järgmine: Ringkonnavalitsus
Pu'er

Pu'er (hiina 普洱市, pinyin'is Pǔ'ěr) on ringkonna õigustega linn Hiinas Yunnanis. Piirneb läänes Birmaga ning kagus Laose ja Vietnamiga. 1950–2007 oli linna nimi Simao. Ringkonna õigustega linn koosneb Simao linnarajoonist ja üheksast autonoomsest maakonnast: Jiangchengi Hani-Jii autonoomne maakond Jingdongi Jii autonoomne maakond Jinggu Tai-Jii autonoomne maakond Lancangi Lahu autonoomne maakond Mengliani Tai-Lahu-Vaa autonoomne maakond Mojiangi Hani autonoomne maakond Ning’eri Hani-Jii autonoomne maakond Zhenyuani Jii-Hani-Lahu autonoomne maakond Ximengi Vaa autonoomne maakond Pu'eri üks peamisi tooteid on Pu-erhi tee. Pu'eri koduleht
Yuxi

Yuxi (hiina 普洱市) on ringkonna õigustega linn Hiinas Yunnani provintsis. 31,76% elanikest kuulus 2003. aastal vähemusrahvustesse. Ringkonna õigustega linn jaguneb üheks linnarajooniks, viieks maakonnaks ja kolmeks autonoomseks maakonnaks: Hongta linnarajoon (红塔区) Jiangchuani maakond (江川县) Chengjiangi maakond (澄江县) Huaningi maakond (华宁县) Yimeni maakond (易门县) Tonghai maakond (通海县) Eshani Jii autonoomne maakond (峨山县) Xinpingi Jii-Tai autonoomne maakond (新平县) Yuanjiangi Hani-Jii-Tai autonoomne maakond (元江县) Yuxi koduleht
PS Troika - 20

20 - Best Of on ansambli PS Troika 2007. aastal album. "Põdrakasvataja" "Kui meri oleks õlu" "Sinust" "Bahama mama" "Õnnega koos" "Kloon" "Poro poro" "Lumine laul" "Raha ei ole" "Õnneonn" "Pruun beib" "Miljon aastat" "Vormel 1" "Alkoholisõltlane" "10 väikest põtra" "Kopamees" "Ievan polkka (Dolly song)" "Kole on möödas" "Ära ütle, et elu on inetu" "Ei, ma ei tantsi" Singel 2007
Seewald (album)

"Seewald" on ansambli PS Troika 2006. aastal ilmunud album. "Ievan Polkka" "Poro poro" "Auto on suur" "Ostupohmell" "Honolulu öö" "Sada rauda" "Ülle" "Hullumeelne elu (Livin' la vida loca)" "Kahju on" "Ela maal" "Aeg maha" "La camisa negra (Seewaldi instr. versioon)" "Poro poro" Video "Honolulu öö" Video
Priima (album)

"Priima" on ansambli Vennaskond kogumikalbum 1999. aastast. Pille-Riin Kui mustavad udud 3 Tütarlaps mustas Mõrtsukdaamid Lapsepõlveplika Lähen ja naeran Loss Taivalkoskis Riia mu arm Külaskäik Vennaskonna hümn Musta lipu valguses Eleegia Subatlantiline kohtumine Segan suhkrut malbelt tassis Lili Marleen Dostojevskilik Doris Oi te poisid Õhtud Moskva lähistel Pikad linad Igavest elu lõppevas öös Täna jälle me joome bensiini *** (Öösinine taevas) Sine Võluri tagasitulek Maardu mu arm Teater Odeon Sinine vagun Reis Kuule Tuled öös Uimane ja väsinud Viimane jõuluöö Malemaja star Mina Lalla-laa Depressiiv-maniakaalne psühhoos Kopenhaagen Ma armastan Ameerikat 15 Ootame sind pimedusemaal Blow The Candle Out Suveharjanäkid Appi! Ma vajan armastust!!! Disko Auld Lang Syne Insener Garini hüperboloid Maailma lõpus on kohvik, kus kunagi kohtume kõik Tseremoonia
Ajavaim

Ajavaim (saksa keeles Zeitgeist) on üldine kultuuriline, intellektuaalne, eetiline, vaimne või poliitiline kliima koos moraali ja moega mingis kultuuris mingil perioodil. Mõiste pärineb Johann Gottfried Herderilt, kes aastal 1769 kirjutas kriitika filoloog Christian Adolph Klotzi teosele "Genius seculi" ning võttis selles kasutusele saksakeelse sõna Zeitgeist ladinakeelse väljendi genius seculi (ladina keeles: genius – 'vaim', ja saeculi – 'sajandi') tõlkena. Selle mõiste võtsid kasutusele ka teised saksa romantikud, kuid laialt tuntuks sai see Hegeli ajaloofilosoofia kaudu. Mainstream Trend
Christian Adolph Klotz

Christian Adolph Klotz (13. november 1738 Bischofswerda – 31. detsember 1771 Halle) oli Saksa filoloog. Ta õppis Leipzigi Ülikoolis ja Jena Ülikoolis ning töötas seejärel Göttingeni Ülikoolis ja Halle Ülikoolis. Ta oli väga populaarne oma heastiililiste kirjutistega mitmete kultuuriteemade kohta. Tema mõjukaiks oponentideks olid Johann Gottfried Herder ja Gotthold Ephraim Lessing.
Segu

Segu on kahe või enama aine koosesinemine, kus komponendid pole omavahel keemiliselt ühinenud; ühtlasi ka erilaadsete ainete mehaanilise segamise või segunemise tulemus. Näiteks õhk või sulamid. Lahus Suspensioon Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Mida külvad...

"Mida külvad…" on dokumentaalfilm Peeter Simmi filmi "Ideaalmaastik" valmimisest. Peeter Simmi „Ideaalmaastik“ jõuab ideaalsena kinno Sõprus. Kino Artis, 22. oktoober 2008 Kristiina Davidjants. "Ideaalmaastik" 30 aastat hiljem "veel ideaalsem". Eesti Päevaleht, 25. oktoober 2008
Kevadkülvi volinik

"Kevadkülvi volinik" ehk täieliku pealkirjaga "Kevadkülvi volinik. Ühe noore inimese 30 elupäeva kroonika" on Karl Helemäe jutustus 16 peatükis. Jutustus ilmus ajakirjas Looming (nr 9 ja 10) 1977. aastal ning selle alusel valmis 1980. aastal mängufilm "Ideaalmaastik".
James Mancham

Sir James Richard Marie Mancham (11. august 1939 Victoria – 8. jaanuar 2017) oli Seišellide poliitik, riigi esimene president aastatel 1976–1977. James Manchami isa oli edukas ärimees, kes saatis poja Suurbritanniasse õigusteadust õppima. Kui Seišellide iseseisvumise plaanid teatavaks said, asutas James Mancham 1964. aastal Seišellide Demokraatliku Partei, mille juhiks ta jäi kuni 2005. aastani. Suurbritannia ülemvõimu ajal oli ta koloonia peaminister ning pani eelkõige turismi edendamise abil aluse riigi majanduslikele edusammudele. Kui Seišellid 1976. aastal iseseisvusid, valiti ta presidendiks. Ta astus ametisse 29. juunil 1976. Juunis 1977 kõrvaldas France-Albert René James Manchami Tansaania abiga tehtud riigipöörde tulemusel võimult. Demokraatliku partei tegevus keelati 1979. aastal ning kehtima hakkas Seišellide Progressiivse Rahvarinde ainuvõim. James Mancham läks seejärel pagulusse ning tegeles Suurbritannias äriga. Aastatel 1978–1981 püüdis ta Lõuna-Aafrika Vabariigis elavate Seišelli pagulaste kaudu palgasõdurite abil Renéd võimult kukutada, kuid riigipöördekatse kukkus läbi. Pärast France-Albert Renéd toetanud Nõukogude Liidu lagunemist demokraatia taastati ning James Mancham pöördus kodumaale tagasi ja asus taas turismiga tegelema. Aastal 1993 kandideeris ta presidendiks. Ta sai 36,72 protsenti häältest, kuid kaotas France-Albert Renéle. 1998. aasta presidendivalimistel jäi ta 13,8 protsendiga häältest France-Albert René ja Wavel Ramkalawani järel kolmandaks. Aastal 2001 ta enam presidendiks ei kandideerinud. James Mancham kirjutas kaks raamatut. "Paradise Raped" räägib riigipöördest ja "War on America Seen from the Indian Ocean" 11. septembri sündmustest. Ta oli abielus Austraalia ajakirjaniku Catherine Olseniga. 10-ruupiane rahatäht James Manchami portreega
Kuidas kuningas kuu peale kippus

"Kuidas kuningas kuu peale kippus" on Joachim Knauthi näidend, mis põhineb Lääne-Euroopas tuntud muinasjutul. Esimest korda ilmus see muinasjutt eesti keeles sarja "Saja rahva lood" raamatus "Prantsuse muinasjutte". 1976. aastal valmis Eesti Televisioonis samanimeline telelavastus (lavastaja Elvi Koppel, muusika Peeter Volkonski, osades Urmas Kibuspuu, Eero Spriit, Anne Paluver, Külliki Tool jt). 2004. aastal valmis ansamblitel Kosmikud ja No-Big-Silence lavastuse muusikast samanimeline album ("Kuidas kuningas kuu peale kippus"). 2009. aastal lavastati näidend Vanemuise teatris (lavastaja Uku Uusberg). Telelavastus ETV saadete arhiivis
Robert Frost

Robert Frost (26. märts 1874 – 29. jaanuar 1963) oli ameerika luuletaja. 1916 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks 1937 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks Robert Frost. Lehtedel sammuja. (Inglise keelest tõlkinud Minni Nurme.) Tallinn: Eesti Raamat, 1965. (Sari "XX sajandi luule".)
Seišelli ruupia

Seišelli ruupia (seišellikreooli keeles roupi) on Seišellide rahaühik. Üks ruupia jaguneb sajaks sendiks. Paberraha võeti kasutusele 1914. aastal, mündid 1939. aastal. Raha emiteerib Seišellide keskpank. Seišelli ruupia ISO 4217 kood on SCR, kasutatakse ka lühendeid SR ja SRe. Käibel on paberraha nominaalväärtustega 10, 25, 50, 100 ja 500 ruupiat ning mündid väärtusega 1, 5, 10 ja 25 senti ning 1 ja 5 ruupiat. Seišelli ruupia keskpanga lehel
SCR

Lühend SCR võib tähendada: Seišelli ruupia, Seišellide rahaühik, selle ISO 4217-kood Sportclub "Rapid", Austria jalgpalliklubi .scr, Microsoft Windowsi ekraanisäästja failinimelaiend
Vello Orumets LP

"Vello Orumets" on Vello Orumetsa 1982. aasta album. A1 "Näita mulle tähte" (Werner Twardy/Vally Ojavere) ans. Laine A2 "Meenuta" (A. Bojadzijev/V. Ojavere) ans. Erfia B1 "Eikellegimaa" (Lotar Olias/V. Ojavere) ans. Laine B2 "Aastad" (Uno Naissoo/Heldur Karmo) ans. Laine
Koste Seselwa

"Koste Seselwa" ('tulge kokku, seišellased') on Seišellide riigihümn. See võeti kasutusele 18. juunil 1996. Hümni viisi ja kreoolikeelsete sõnade autorid on David François Marc André ja George Charles Robert Payet. Sesel ou menm nou sel patri Kot nou viv dan larmoni Lazwa, lanmour ek lape Nou remersye Bondye Preserv labote nou pei Larises nou losean En leritaz byen presye Pour boner nou zanfan Reste touzour dan linite Fer monte nou paviyon Ansanm pou tou leternite Koste Seselwa
Polaarpaju

Polaarpaju (Salix polaris) on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv puhmaliik. Polaarpaju lehed on veidi läikivad, terve servaga. Ta talub vaevapajuga võrreldes kuivemaid kasvukohti ja eelistab lubjarikast mulda. Kõikidest pajudest leidub polaarpaju kõige kaugemal põhjas, näiteks Norra mägedes või Hibiinides Koola poolsaarel, ka Islandi saarel. Polaarpaju kasvas pärast mandrijää taganemist praeguse Eestimaa tundralikult karmides oludes, aga kliima soojenedes taandus ta põhja poole. Eesti Loodus, 2006, nr 10
Filoloog

Filoloog on filoloogia eriala lõpetanud spetsialist, kes on keele ja kirjanduse asjatundja. https://sonaveeb.ee/search/unif/dlall/dsall/filoloog/1[alaline kõdulink] Filoloogide loend
Lehtmetsavöönd

Lehtmetsavöönd on loodusvöönd, mis on levinud peamiselt põhjapoolkeral, Põhja-Ameerikas ja Euroopas parasvöötme lääneosas üsna katkendlikult okas- ja segametsavööndist lõuna pool. Nende katkendliku leviku on tinginud paljuski inimtegevus. Kuna lehtmetsavööndis on väga viljakad mullad, on metsad suuresti maha võetud ning üles haritud. Lehtmetsavööndis kasvavad lehtmetsad, mille hulka kuuluvad nii kitsalehised kui ka laialehised metsad. Selletõttu sõltuvalt loodusvööndite klassifikatsioonist eristatakse parasvöötmes mõnikord laialehiste metsade vööndit, teinekord moodustatakse aga vöönd laialehiste ja segametsade kokkuarvestamisel (laialehiste ja segametsade vöönd). Okasmetsavöönd Segametsavöönd Lehtmetsad Miksike.ee kodulehel
Avo Kittask

Avo Kittask (sündinud 1944 Stockholmis) on eesti ooperilaulja. Avo Kittask on lõpetanud Michigani ja Toronto ülikooli muusika ja ooperi alal. Ta on organisatsiooni Eestlaste Kesknõukogu Kanadas esimees ja Korp! Fraternitas Estica liige. Ta elab Kanadas Torontos. Avo Kittask on esinenud filmides "Iolanthe" (1984) ja "The Mikado" (1984). Eesti Elu lehel Ühishingamises on võit!, Eesti Elu, 19. juuni 2009 Foto
Eestlaste Kesknõukogu Kanadas

Eestlaste Kesknõukogu Kanadas (inglise keeles Estonian Central Council in Canada) on väliseesti organisatsioon Kanadas. See on asutatud 1951. aastal. Koduleht
Eduard Profittlich

Eduard Gottlieb Profittlich (11. september 1890 Birresdorf, Reinimaa – 22. veebruar 1942 Kirovi vangla, Venemaa) oli saksa rahvusest katoliku vaimulik, jesuiit, aastast 1931 katoliku kiriku apostellik administraator Eestis ja aastast 1936 piiskop (Adrianoopoli titulaarpeapiiskop). Eduard Profittlich sündis taluniku perekonnas. Aastal 1912 alustas ta teoloogiaõpinguid, 1913 liitus Jeesuse Seltsiga ja 27. augustil 1922 pühitseti ta preestriks. Profittlich sai 1924 Krakówi Ülikoolist filosoofia ja teoloogia doktorikraadi. Profittlich alustas vaimulikku teenistust 1924 Poolas, alates 1925. aastast töötas ta Saksamaal ja alates 1930. aastast Eestis. Aastal 1931 nimetati ta Eesti apostellikuks administraatoriks ja 27. detsembril 1936 pühitseti ta piiskopiks. Profittlichist sai esimene katoliku piiskop Eestis pärast Eesti alade minekut Rootsi võimu alla 17. sajandil. Profittlich oli tunnustatud jutlustaja ja hingehoidja. Ta hakkas tegelema eestikeelse usuteemalise kirjanduse väljaandmisega ja asutas Eesti katoliiklaste ajakirja Kiriku Elu. Ta proovis muuta pilti katoliku kirikust kui Poola kirikust avatumaks ja lähedasemaks eestlastele. Kui Eesti 1940. aastal Nõukogude Liidu poolt okupeeriti, taotles Profittlich Saksa saatkonnalt luba katoliku preestrite ja nunnade Saksamaale sõiduks, kuid jäi ise Tallinna. 27. juunil 1941 ta arreteeriti ja küüditati Venemaale, kus ta mõisteti 21. novembril surma mahalaskmise läbi. Eduard Profittlich suri 22. veebruaril 1942 Kirovi vanglas enne surmaotsuse täideviimist. Peapiiskop Profittlich oli valmis vastu võtma märtrisurma usu eest. Kirjas sugulastele ja tuttavatele 8. veebruarist 1941 kirjutas ta, et karjase koht on oma karja juures, kus ta jagab karjaga nii rõõme kui ka kannatusi. Ta kirjutas, et on suur rõõm kogeda Jumala ligiolekut, kellele me oleme andnud kõik, ning et ta on valmis andma Jumalale kogu oma elu: "Minu elu – ja kui vaja, siis ka mu surm – on elu ja surm Kristuse eest." 30. mail 2003 algatati Peterburis mitteametlik kiriklik protseduur peapiiskop Eduard Profittlichi ja tema 15 saatuskaaslase õndsakskuulutamiseks, kes kõik on Nõukogude Liidus toimunud tagakiusamiste ohvrid. Peterburi protseduuri soikumisel algatas piiskop Philippe Jourdan 2017. aastal Profittlichi ametliku õndsakskuulutamise protsessi. Tema kuulutamine õndsaks peaks aset leidma 2022. aastal Tallinnas. Tema auks on nimetatud Tartu Katoliku Hariduskeskuse üks ruum ning tema mälestuseks on paigutatud mälestustahvel (avatud 11. septembril 1990) Tallinna Peeter-Pauli roomakatoliku kirikusse. Edikt seoses Jumala sulase Eduard Profittlich S.J. (1890-1942) õndsakskuulutamisega. Katoliku.ee "Peapiiskop Profittlich võidakse õndsaks kuulutada kolme aasta pärast" ERR, 25. juuli 2019 Vello Salo. "EPISCOPUS ET MARTYR Eduard Profittlich Eestis 1930-1941". Maarjamaa, nr 2 (133), 2011 Lambert Klinke. "Erzbischof Eduard Profittlich und die katolische Kirche in Estland 1930-1942". Ulm, Hess, 2000 Peapiiskop Eduard Profittlichi elulugu Kiriku Elu ajakirja numbreid: Kiriku Elu ajakirja numbreid Eesti sai katoliku piiskopi Õndsakskuulutamise protsessi ametlik veebileht: www.profittlich.eu
Laialehiste ja segametsade vöönd

Laialehiste ja segametsade vöönd on loodusvöönd, mis moodustatakse laialehiste ja segametsade kokkuarvestamisel. Teiste geobotaaniliste klassifikatsioonide järgi eristatakse segametsavöönd ja laialehiste metsade vöönd eraldi.