Muusikaliste parameetrite loend

Siin lehel on süstemaatiliselt loetletud muusikalisi parameetreid. müra mürale lähenevad kombineeritud kõlad (prepareeritud klaveri kõlad, multifonid puhkpillidel) glissando-struktuurid, milles täpne helikõrgus jääb fikseerimata playback-meetod, milles on loobutud üldiselt seriaalselt struktureeritud ja tüpologiseeritud registripiirkondade ja liikumissuundade sisesest detailide täpsest fikseerimisest, meloodiline kontuur (karakteerse liikumissuunaga meloodiline kontuur on äratuntav ka kontuuride väljavenitamise tõttu radikaalselt muudetud intervallika puhul . häältejuhtimine: samasuunaline (paralleelne), erisuunaline (ristuv) register madal registripiirkond keskmised registripiirkonnad kõrge registripiirkond aplikatuur jaotus kvadraatne: kuuekümneneljandikupõhine, kolmekümnekahendikupõhine, kuueteistkümnendikupõhine, kaheksandikupõhine, neljandiknoodipõhine, poolnoodipõhine, täisnoodipõhine mittekvadraatne: triooli, kvintooli, sekstooli, septooli jne. ajapunkt: takt sõltumata taktimõõdust jaotatakse n ajapunktiks ning määratletakse seejärel rea abil, milline ajapunkt aktiveerida. mitte-meetriline ajakujundus . taktimõõt 1/64, 2/64, 3/64, 4/64, 5/64, 6/64 1/32, 2/32, 3/32, 4/32, 5/32, 6/32 1/16, 2/16, 3/16, 4/16, 5/16, 6/16 1/8, 2/8, 3/8, 4/8, 5/8, 6/8 1/4, 2/4, 3/4, 4/4, 5/4, 6/4 1/2, 2/2, 3/2, 4/2, 5/2, 6/2 1/1, 2/1, 3/1, 4/1, 5/1, 6/1 artikulatsioon üldkehtivad: legatissimo, legato, non legato, portato, tenuto, staccato, staccatissimo, marcato, marcatissimo, sforzato keelpillidel: détaché, spiccato, sautillé/jeté, martelé, saltando ordinario, saltando col legno helitugevus heli puudumine heli olemasolu: helitugevuse skaala astmed ppppp, pppp, ppp, pp, p, meno p, mp, mf, piu f, f, ff, fff, ffff kirjeldavad: alistunud (subdued) – avatud (open) – habras (delicate) – hajali (scattered) – hammustav, purev, salvav, sapine (biting) – hele, kerge (light) – helendav, valgusküllane (luminous) – helge, ere, särav (bright) – hiilgav, särav, sädelev (brilliant) – hõbedane (silvery) – hõljuv, ergas (buoyant) – ilus, kaunis (beautiful) – jäme, labane (coarse) – jõuline, veenev (forceful) – kägistatud (choked) – kähe, räme (hoarse) – kahisev (rustling) – kahvatu, veretu (pale) – kalk, kare (hard) – keeruline, kompleksne (complex) – kidur (reedy) – kindlameelne, lävisuruv (assertive) – kirbe, torkiv (pungent) – kiunuv (shrill) – klõpsuv (clicking) – kohev (mellow) – kõlav, helisev (ringing) – kõlav, kõmav (resonant) – kõrge, tugev (high) – kriipiv (raspy) – kriiskav, kime (strident) – krõbisev, karge (crisp) – kuiv (dry) – külm (cold) – kurnatud (strained) – läbitungiv (penetrating) – läbitungiv, läbilõikav, kime, kile (piercing) – lai (broad) – lärmakas, kärarikas, mürarikas (noisy) – liikumatu (dead) – lohisev (shuffling) – lõikav (incisive) – määrdunud (dirty) – magus (sweet) – mahukas (voluminous) – meeldejääv (evocative) – meeldiv, mõnus (pleasant) – meeleline (sensuous) – muutuv, dünaamiline, jõuline (dynamic) – närviline (edgy) – nasaalne (nasal) – nõrk, nõder, väeti (weak) – nuditud, kärbitud (cutting) – õhuke, hõre (thin) – õõnes (hollow) – õrn, mahe (gentle) – pahaendeline (ominous) – paks, tihke (thick) – pealetükkiv (obtrusive) – pehme, mahe (soft) – pingeline, pinev (tense) – porine, määrdunud (muted) – puhas (clean) – puhas, ehe (pure) – puperdav, põksuv (throbbing) – rabe (brittle) – raske, tihe (heavy) – rikas (rich) – sädelev, kiiskav, särav (sparkling) – sametine (velvety) – selge, puhas, läbipaistev (clear) – sile (smooth) – silmapaistev, esileulatuv (prominent) – soe (warm) – sügav, salapärane (deep) – sulanduv (fused) – summutatud (damped) – summutatud (muffled) – tasakaalustatud (balanced) – teatraalne (dramatic) – terav, kirbe (sharp) – tervikil, täidlane (full) – tihe, pingas (intense) – tihe, pingeline, range (tight) – toekas, vastupidav (sustained) – töötlemata, lihvimata (rough) – tugev, kange (strong) – tuiklev, pulseeriv (pulsating) – tuim, igav (dull) – tume, sünge (dark) – udune, laialivalguv (blurred) – ühtlane, tasane, sile (even) – ümar (round) – vägivaldne (violent) – vali, kõva (loud) – värvikas (colorful) – võbisev (quivering) – võbisev, värelev (tremulous) – võlts, tehislik, kunstlik (artificial) , , Heliallika tüübid: akustiline instrument: (inimhääl, puupuhkpill, vaskpuhkpill, poogenkeelpill, näppekeelpill, klahvpill, lõõtspill, löökpill) elektrooniline instrument Hääleliigid: Inimhääle tekitamise viisid: bel canto, Sprechgesang, kõne, sosin, nutt, naer, hüüe, karje, hüsteeriline karje, ohe, mõmin, mörin, vile, häälitsemine sissehingamise ajal, laksutamine, nasaliseerimine, vokaalse tausta kasutamine, mittevokaalse tausta kasutamine, kuuldav väljahingamine, kuuldav sissehingamine Inimhääle tekitamise võtted: Õhuvoo omaduste muutmine: õhuvoo olemasolu (inglise keeles lunged) – õhuvoo puudumine (unlunged) õhuvoo suund (inglise keeles airflow): väljuv (inglise keeles egressiv) ja sisenev (inglise keeles ingressiv) õhuvoog ainult õhuvoo enda tekitatud heli tämber Inimhääle resonantsiruumi muutmine Inimhääle tekkimise koht: häälepaelad, keel ja suulagi, hambad, huuled, ninaõõs Hääldatud teksti foneemiline koostis Mänguvõtted puhkpillidel hingamine ja huuled koostoimes: ordinario, sibilando, sputato, ülepuhumine, alapuhumine, murtud helid, multifonid, huulikusse laulmine/puhumine/kõnelemine/karjumine/naermine, ainult huulikusse puhumine, otse torusse puhumine, huultetremolo, mikrointervallid huulte pinge muutmise abil, ülemheli-glissando, erinevad vibraatod, erinevatesse instrumendi osadesse puhumine, võõraste objektide kasutamine huulikuna keel: tooniga keelelöök, toonita keelelöök ehk pizzicato-efekt, timpaniefekt, topeltkeelelöök, kolmikkeelelöök, Flatterzunge sordiinid: senza sordino, con sordino (materjalid metall, puu, plastik, kartong, riie) . Mänguvõtted keelpillidel arco: tratto, battuto, ordinario, ricochet, col legno legato, col legno battuto, sul tasto, sul ponticello, flautato, col punta d’arco/Spitze, am Frosch sordino: senza sordino, con sordino pizzicato: mano sinistro, mano destro, sul tasto, sul punticello, alla chitarra, al mandolino, à la Bartók, glissando-pizzicato, flageolett-pizzicato, pizzicato fluido flažoletid: normaalne flažolett, kunstlik flažolett vibraato: vibrato ordinario, senza vibrato/non vibrato, vibrato molto häälestuse muutmine lisaefektid: koputada sõrmega/sõrmeküünega keelte/korpuse pihta, koputada puust/vildist/kummist/meltallist/plastikust esemega keelte/korpuse pihta, plektrumi või löökpillinuiade kasutamine . Mänguvõtted klahvpillidel: klaver klaviatuur: ordinario, glissando valgetel/mustadel klahvidel, klaster, klaster-glissando, resonantshelid keeled: näppides, battuto, glissando, flažoletid, summutamine sõrmega, mäng erinevast materjalist nuiadega (vilt, puu, plast, metall) prepareerimine: a) metallpoldid, kruvid, mutrid, mündid; kummiribad ja kummikiilud; kõva plastik; puutikud, puukiilud; vildiribad, vildikiilud; paber – asetada keelte vahele, alla, peale kõvasti/lõdvalt kinnitatuna; b) blokeeritud klahvid pedaal: con pedale, senza pedale, tre corde, una corda . cembalo klaviatuur: ordinario, glissando, klaster, registrid (standard 8', 4', lauto), ilma registreid sisse lülitamata, erinevates häälestustes ühtaegu (kahemanuaalne cembalo). orel klaviatuur: ordinario, glissando, klaster, klastertremolo, tumm (õhuta) mäng õhk: registrid pooleldi sees (mehaaniline orel), orel äkitselt välja/sisse lülitada . Mänguvõtted lõõtspillidel: klaviatuur: ordinario korpus: koputused lõõts: õhu ebareeglipärane pealeandmine, "lõõtsutamine", vibraato, aktsendid, perkussiivsed efektid, mäng ilma õhuta, ülijärsud dünaamilised kontrastid, heli ülijärsk alustamine/lõpetamine . Mänguvõtted löökpillidel: instrumendi materjal: metall, puu, nahk, klaas, kivi, muu materjal mänguvahend nui: erineva kõvadusega metall, puu, plastik, kumm, nahk, vilt haamer: metall, puu, kumm pulk: puu, metall hari: metallist jazzhari muu: kontrabassipoogen löögi/puutekoha asukoht: keskkoht-serv . Mänguvõtted näppepillidel: harf: käega, sõrmega, sõrmeküünega näppides, rebides, sõrmeküüneflažolett secco või étouffé, près de la table, sons xylophoniques, glissando, glissando près de la table, kiire/aeglane vibraato, triller, tremolo, ühe käega 4-häälsed akordid, koputused korpuse pihta lisavahendid: plektrum, vasar (vilt, kumm, puu, metall), häälestusvõti, metallitükk, pliiats pedaalid: mikrointervallid peadaali poolikus asendis, pedaalitriller, pedaali-glissando prepareerimine: paber keelte vahele (cembalo/lauto efekt) . kitarr/lauto: sõrme või küünega näppides, pizzicato, flažolett, tremolo, tambora, vibraato . konkreetse objekti heli olemasolu: näiteks pott, pann, kahvel, nuga, lusikas, tass, klaas, laud konkreetse objekti heli tekitaja: konkreetse objektiga heli tekitamise viis: Elektroonilised tämbrid: kirjeldavad: tehniline teostamisviis: liitheli osahelikoostis ehk helikoostis mürariba asukoht mürariba laius heli asukoht ruumis: ees, taga, üleval, all, paremal, vasakul heli ruumis liikumise trajektoori kuju muusikalise struktuuri heliklassilise koostise muutumise kiirus horisontaalliini suund: tõusev, paigalpüsiv, langev häältejuhtimine: paralleelne, ristuv kajavus: kajavuse puudumine (stuudio), vähene kaja (väike tuba), keskmine kaja (koridor, vannituba), suur kaja (saal, kirik) kronomeetriline tihedus või impulsitihedus (impulsdichte, Karkoschka 1974:644–664) meetrum: püsiv – ebapüsiv sünkopeeritus – sünkopeerituse puudumine tempo: aeglane – kiire muusikalise inertsi ehk muusikalise ootuse (musical expectation) suurus muusika potentsiaalse energia suurus kontrasti suurus eristatavus: kuuldav – kuuldamatu faktuuri kvaliteet punkti jõuväljas – joone jõuväljas lihtne – kompleksne läbipaistev – läbipaistmatu hõre – tihe harmoonia kvaliteet: tonaalne – atonaalne heli kvaliteet: müra – helikõrguse olemasolu (muusikaline heli) helipinna kvaliteet: sile – kare helisündmuse kvaliteet: verbaalselt määratletav – abstraktne helitugevuse muutumise tüüp: järkjärguline – äkiline karakteri kvaliteet: ere – tuhm karakteri tüüp: kerge, lõbus, ülemeelik, bravuurne, tormakas, äge, metsik, ärritunud, vihane, tige, raevunud, kurb, masendunud, melanhoolne, nostalgiline, pehme, asjalik, täpne, kuiv, terav liikumine: pingestav (kiire liikumine; kasvav impulsiivsus; rangelt meetriline pulss; ebaregulaarne, hakitud rütm) – lõdvestav (aeglane liikumine; kahanev impulsiivsus; määramatu meetriline pulss; tasane, sujuv rütm). meloodia kvaliteet: sile – kare polüfooniline tihedus seisund: staatiline – protsessiivne stiil: gregoriaanika, Notre Dame, madrigal, barokk, klassitsism, romantism, impressionism, ekspressionism, uus-asjalikkus, neoklassitsism, kollektiivne ekspressionism, puäntillism, minimalism, uus-lihtsus, neoromantism vormi kvaliteet: etapiline – äkiline, pingestatud – lõdvestatud Muusikaline parameeter Parameeter Gieseler, Walter 1975: Komposition im 20.Jahrhundert. Celle: Moeck Verlag, lk 40, 63, 66 Frisius, Rudolf 1998: Serielle Musik. Die Musik in Geschichte und Gegenwart 1988. Allgemeine Enzyklopädie der Musik, begründet von Friedrich Blume. 2., neuarbeitete Ausgabe. Sachteil Bd.8. Gemeinschaftsausgabe der Verlage Bärenreiter (Kassel, Basel, London, New York, Prag) und J.B.Metzler (Stuttgart, Weimar), lk 1342 Bartolozzi, Bruno 1982. New sounds for woodwind. Translated and edited by Reginald Smith Brindle. Second edition. First edition published 1967. London, New York, Toronto: Oxford University Press, lk 17 Kendall, R. and Carterette, E. 1993. Verbal attributes of simultaneous wind instrument timbres: Ii. adjectives induced from piston's Orchestration. Music Perception, 10(4):469–502 Bismarck, G. von 1974. Timbre of steady sounds: a factorial investigation of its verbal attributes. Acustica, 30:146–159 Gieseler, Walter; Lombardi, Luca; Weyer, Rolf-Dieter 1985: Instrumentation in der Musik des 20.Jahrhunderts: Akustik,Instrumente,Zusammenwirken. Celle: Moeck Verlag, lk 54–78, 81, 94, 96–97, 100, 102, 104, 106, 113 Barlow 1980: artikkel Bus Journey to Parametron, milles kirjeldatakse L. A. Hilleri ja L. M. Isaacsoni arvutiprogrammi, Feedback Papers 1980, No. 21-23, tõlge saksa keelde Bussreise nach Parametron, Neuland I, 1980 Beiche, Michael 1983: Grundgestalt. Handwörterbuch der musikalischen Terminologie, seit 1971. Hsg. Hans Heinrich Eggebrecht. Stuttgart: Franz Steiner Verlag Beiche, Michael 1984: Reihe, Zwölftonreihe. Handwörterbuch der musikalischen Terminologie, seit 1971. Hsg. Hans Heinrich Eggebrecht. Stuttgart: Franz Steiner Verlag Beiche, Michael 1985: Zwölftonmusik. Handwörterbuch der musikalischen Terminologie, seit 1971. Hsg. Hans Heinrich Eggebrecht. Stuttgart: Franz Steiner Verlag Blumröder, Christoph von 1982: Parameter. Handwörterbuch der musikalischen Terminologie, seit 1971. Hsg. Hans Heinrich Eggebrecht. Stuttgart: Franz Steiner Verlag [1] Blumröder, Christoph von 1984: Gruppe, Gruppenkomposition. Handwörterbuch der musikalischen Terminologie, seit 1971. Hsg. Hans Heinrich Eggebrecht. Stuttgart: Franz Steiner Verlag Blumröder, Christoph von 1985: Serielle Musik. Handwörterbuch der musikalischen Terminologie, seit 1971. Hsg. Hans Heinrich Eggebrecht. Stuttgart: Franz Steiner Verlag Burghauser, Jarmil – Špelda, Antonin 1971: Akustische Grundlagen der Orchestrierens. Handbuch für Komponisten, Dirigenten und Tonmeister. Deutsch von Adolf Langer. Regensburg: Gustav Bosse Verlag Castrén, Marcus 1991: Sarjallisuus. Klang – uusin musiikki, toim. Lauri Otonkoski, Jyväskylä: Gaudeamus, 52–72 Cope, David H. 1976: New Directions in Music, Glossary of Terms: s.v. "parameter", Dubuque, Iowa Cope, David H. 1977: New Music Composition. New York, London: Schirmer Books, A Division of Macmillan Publishing Co., Inc. Eggebrecht, Hans Heinrich 1972: Punktuelle Musik. Handwörterbuch der musikalischen Terminologie, seit 1971. Hsg. Hans Heinrich Eggebrecht. Stuttgart: Franz Steiner Verlag Eimert, Herbert 1952: Lehrbuch der Zwölftontechnik. Wiesbaden: Breitkopf & Härtel Eimert, H.; Humpert, H.U. 1973: Das Lexikon der elektronischen Musik. Regensburg, s.v. "Parameter" Flebel, Reinhard 1978: Musik für zwei Klaviere seit 1950 als Spiegel der Kompositionstechnik. Herrenberg: Musikverlag Döring GmbH MD 07 12 Frobenius, Wolf 1978: Momentum, instans, Augenblick. Handwörterbuch der musikalischen Terminologie, seit 1971. Hsg. Hans Heinrich Eggebrecht. Stuttgart: Franz Steiner Verlag Grabócz, Márta 1993: La musique contemporaine finlandaise: conception gestuelle de la macrostructure Saariaho et Lindberg. Les Cahiers du CIREM (Centre International de Recherches en Esthétique Musicale) No.26-27 “Musique et geste”. Tours: Publications de l’Université de Tours, 155–168 Griffiths, Paul 1980: Serialism. The New Grove Dictionary of Music and Musicians 1980, edited by Stanley Sadie. London: Macmillan Publishers Limited Heininen, Paavo 1992: Sävellyksen opetus. Sävellys ja musiikinteoria 2/1992. Sibelius-Akatemian sävellyksen ja musiikinteorian osaston julkaisu. Helsinki. Heininen, Paavo 1998: Sarjallisuus. Sävellys ja musiikinteoria 2/1998. Sibelius-Akatemian sävellyksen ja musiikinteorian osaston julkaisu. Helsinki. Hämeenniemi, Eero 1982: ABO – Johdatus uuden musiikin teoriaan. Sibelius-Akatemian koulutusjulkaisusarja 1. Helsinki: Offset OY Häusler, J. 1969: Musik im 20. Jahrhundert. Bremen Jelinek, Hanns 1952: Anleitung zur Zwölftonkomposition I ja II. Wien: Universal-Edition A.G. Kallastu, Andrus 1999: Seriaalne meetod, Sibelius-Akatemia proseminaritöö, juhendaja prof.dr.Marcus Castrén Karkoschka, Erhard 1974: Neue Methoden der musikalischen Analyse und einige Anwendungen auf spätere Instrumentalwerke von Karl Marx (1967). Zur musikalischen Analyse. Hrsg. Gerhard Schumacher, Darmstadt: Wissenschaftliche Buchgesellschaft Krenek, Ernst 1940: Studies in Counterpoint, Based on the Twelwe-Tone Technique. New York: G.Schirmer, Inc. Lewinski, Wolf-Eberhard von 1958: Giselher Klebe. Die Reihe IV. Wien: Universal Edition A.G., 89–97 Ligeti, György 1958: Pierre Boulez, Die Reihe IV. Wien: Universal Edition A.G., 38–63 Otonkoski, Lauri 1991: Sanastoa. Klang – uusin musiikki. Toim. Lauri Otonkoski. Jyväskylä: Gaudeamus. Perle, George 1962: Serial Composition and Atonality, An Introduction to the Music of Schoenberg, Berg and Webern. 5th Edition 1981. Berkeley, Los Angeles, London: University of California Press Perle, George; Lansky, Paul 1980: Twelve-note composition. The New Grove Dictionary of Music and Musicians 1980, edited by Stanley Sadie. London: Macmillan Publishers Limited Pohjannoro, Hannu 1995: Opus 13 – György Kurtágin 12 Mikroludia jousikvartetille, Sibelius-Akatemian sävellyksen ja musiikinteorian koulutusohjelman säveltäjän suuntautumisvaihtoehton tutkielma. Helsinki Reith, D. 1981: Formalisierte Musik kogumikus Reflexionen über Musik heute, v.a W.Gruhn. Mainz Siegele, U. 1972: Entwurf einer Musikgeschichte der sechziger Jahre, in: Die Musik der sechziger Jahre, Veröff. d. Inst. für Neue Musik und Musikerziehung Darmstadt XII. Mainz Stockhausen 1970: Tsiteeritud faksimile põhjal: Kirchmeyer, H. ja Schmidt, H.W., Aufbruch der jungen Musik, Die Garbe IV, Köln 1970, 148f. Viide pärineb Blumröder 1985: Handwörterbuch der musikalischen Terminologie, seit 1971. Hsg. Hans Heinrich Eggebrecht. Stuttgart: Franz Steiner Verlag, s.v. "Serielle Musik", s.6 Xenakis, Iannis 1992: Formalized Music: thought and mathematics in composition. Revised Edition. Additional material compiled and edited by Sharon Kanach. Harmonologia Series No.6. Pendragon Press