laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Møre og Romsdali maakond

Møre og Romsdali maakond [m'ööre o r'umsd'aal] on Lääne-Norra kõige põhjapoolseim maakond. See jaguneb kolmeks ajalooliseks osaks (kunagiseks foogtkonnaks): Nordmøre, Romsdal ja Sunnmøre. Maakonna neli suuremat linna on Kristiansund, Molde, Åndalsnes ja Ålesund. Ranniku lääneosas on domineerivad saared. Maakonna siseosas domineerivad pikad fjordid ja järsud mäed. Kuulsamad vaatamisväärsused on Trollstigen, Trollveggen, Romsdalshorn, Rauma jõgi, Atlanterhavsveien, Geirangerfjorden ja Hjørundfjord. Maakonnas on 26 valda (sulgudes elanike arv seisuga 27. veebruar 2020). 2019. aastal viidi Rindali vald Trøndelagi maakonda. 2020. aastal liideti Harami, Sandøy, Skodje ja Ørskogi vald Ålesundi vallaga, Midsundi ja Nesseti vald Molde vallaga, Norddali ja Stordali vald Fjordi vallaga ning Fræna ja Eide vald Hustadvika vallaga. Ühtlasi liideti samal aastal Volda vallaga Hornindali vald, mis enne kuulus Sogn og Fjordane maakonda, ning Møre og Romsdali maakonda kuulunud Halsa vald liideti Trøndelagi maakonda kuuluva Heimi vallaga. Aukra vald (3509) Aure vald (3507) Averøy vald (5788) Ålesundi vald (66 258) Fjordi vald (2549) Giske vald (8462) Gjemnesi vald (2629) Hareidi vald (5175) Herøy vald (8900) Hustadvika vald (13 279) Kristiansundi vald (24 179) Molde vald (31 967) Ørsta vald (10 825) Rauma vald (7468) Sande vald (2461) Smøla vald (2150) Stranda vald (4523) Sula vald (9310) Sunndali vald (7036) Surnadali vald (5920) Sykkylveni vald (7625) Tingvolli vald (3025) Ulsteini vald (8571) Vanylveni vald (3117) Vestnesi vald (6532) Volda vald (10 473) Population and changes during the quarter (M) 1997K4 - 2019K2, vaadatud 17.11.2019.
Péter Biros

Péter Biros (sündinud 5. aprillil 1976 Miskolcis) on Ungari veepallur, kolmekordne olümpiavõitja. Biros on võitnud olümpiamängudelt kolm kulda (2000, 2004 ja 2008), maailmameistrivõistlustel kulla ja kaks hõbedat, FINA veepalli maailma karika võistlustel kaks kulda ja kaks hõbedat, FINA veepalli Maailmaliigas kulla ja hõbeda ning Euroopa meistrivõistlustel pronksi. Ta võitis oma esimene tiitlivõistluste medali 1999. aasta FINA Maailma Karikavõistlustel (kuld). Aasta hiljem võitis ta oma esimese kolmest olümpiakullast 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys. Pekingi olümpiamängudel võitis Biros oma kolmanda olümpiakulla kannatades tsüsti all, selletõttu sai ta fair play auhinna. 2012. aasta suveolümpiamängude avatseremoonial oli Biros Ungari lipukandja. Biros saavutas nendel olümpiamängudel Ungari võistkonnaga 5. koha. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. jaanuar 2016. Vaadatud 31. märtsil 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Uluste

Uluste on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda. 10. jaanuarini 2014 oli osa Võhma külast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 6.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Võigaste

Võigaste on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda. 10. jaanuarini 2014 oli osa Metsküla külast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 7.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Laulepa

Laulepa on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda. 10. jaanuarini 2014 oli osa Meelva külast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 31.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Peanse

Peanse on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda. 10. jaanuarini 2014 oli osa Petaaluse külast. Peanse ohvrikivi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 3.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Liustemäe

Liustemäe on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda. 10. jaanuarini 2014 oli osa Metsküla külast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 31.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Soovälja

Soovälja on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda. 10. jaanuarini 2014 oli osa Parivere külast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 5.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jõeääre (Lääneranna)

Jõeääre on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. 10. jaanuarini 2014 oli osa Rumba külast. Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Lihula vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 29.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Keemu

Keemu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda. 10. jaanuarini 2014 oli osa Matsalu külast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 29.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Seli (Lääneranna)

Seli on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Lihula vallas. 10. jaanuarini 2014 oli osa Pagasi külast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 5.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mõisimaa

Mõisimaa on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda. 10. jaanuarini 2014 oli osa Võhma külast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 2.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
10199 Chariklo

10199 Chariklo on kentauride hulka kuuluv asteroid, mille ümber on rõngad. Esimest korda märkasid astronoomid asteroidi 1997. aastal. 10 uurimisaasta jooksul panid astronoomid tähele, et Chariklo spektrist kaovad jäätunud veele iseloomulikud tunnused. 2008. aastal märgati taas neid iseloomulikke tunnuseid. See tõestab astronoomide sõnul, et Chariklo ümber pöörlevad kaks jäist rõngast. Asteroidi ümber on kaks õhukest jääpurust ja kivitükikestest koosnevat rõngast. Üks rõngas on kolme ja teine kuue kilomeetri laiune. Nende vahemaa üksteisest on üheksa kilomeetrit. Astronoomi Felipe Braga arvates võib Chariklol olla üks kaaslane. "A ring system detected around the Centaur (10199) Chariklo", Nature.
Nurme (Lääneranna)

Nurme on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Lihula vallas. 10. jaanuarini 2014 oli osa Tuudi külast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 2.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rannu (Lääneranna)

Rannu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Lihula vallas. 10. jaanuarini 2014 oli osa Kirbla külast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 4.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Haapsalu toomkirik

Haapsalu toomkirik ehk Haapsalu linnuse kirik on Haapsalus Haapsalu linnuses asuv keskaegne kivikirik. See 1250/1260. aastatel rajatud kirik on olnud Saare-Lääne piiskopkonna peakirik ehk katedraal, kus asus Saare-Lääne piiskopi ametitool ehk kateeder ja tegutses piiskopi vaimulik kolleegium, Saare-Lääne toomkapiitel. Toomkirik on oma 15,5 m kõrguste kuplitaoliste domikaalvõlvide ja 425 m² pindalaga üks suuremaid ühelöövilisi kirikuid Põhja- ja Baltimaades. Haapsalu toomkirikut on esmamainitud 1279. aastal Haapsalu linna asutamisürikus. Toomkirik oli pühitsetud Saare-Lääne piiskopkonna kaitsepühakule pühale Johannesele. Toomkirik kuulub ehitusstiililt romaanikalt gootikale üleminekustiili. Romaanipärane on seinapiilarite kapiteelide stiliseeritud taimdekoor ja nurgalehemotiivid, gootikapärased on teravkaarsed roidvõlvid. Põhjapoolse taastatud käärkambri juurest viib trepp kiriku võlvidele. Eestis ainulaadne on ümmargune ristimiskabel, mis püstitati arvatavasti 15. sajandil. Kirik sai kannatada 23. märtsil 1688 toimunud tulekahjus, 1726. aasta tormis hävis kiriku katus taas. Varemetes kirik taastati 19. sajandi teisel poolel. Aastatel 1886–1889 toimunud taastamistööde käigus muudeti hoonet, ehitusaegne romaani stiilis portaal asendati uusgooti astmikportaaliga, kaeti kinni seinamaalingute säilinud fragmendid, hauaplaadid viidi kirikust välja. Kiriku ehitusaegne interjöör ja sisustus on hävinud. Viimane suurem restaureerimine toimus 1960. aastatel. Ristimiskabelis asub 17. sajandi ristimiskivi (Joachim Winter, 1634) ning skulptor Hille Palmi loodud Emaaltar. Ristimiskabeli aknale ilmuvat igal aastal augusti täiskuuöödel saladuslik Valge Daam. Kiriku sisemus vaatega läänest itta Eesti emale pühitsetud altar Ristimiskivi toomkiriku kabelis Ristimiskabeli võlvid 15. oktoobril 1889 (vkj) peeti kirikus esimene jumalateenistus ja pühitseti kirik pühale Nikolausele, tänapäeval on Toom-Niguliste kirik EELK Haapsalu Püha Johannese koguduse kirik. Haapsalu piiskopilinnus Haapsalu toomkirik kultuurimälestiste riiklikus registris Haapsalu piiskopilinnus - 300 aastat Saare-Lääne piiskopkonna keskus
Omaani lipp

Omaani lipp võeti kasutusele 18. oktoobril 1995. Omaani esimene rahvuslipp heisati 17. detsembril 1970. Lipul on kujutatud Omaani sultani embleemi: kahte ristatud mõõka khandžariga, mis on kokku seotud vööga. Valge sümboliseerib lipul omaanlaste rahusoovi ja õiglustunnet. Punane, mida on lipul kõige rohkem (ka vanad Omaani lipud olid punased), sümboliseerib sõdu, mida omaanlased on pidanud oma riiki sissetungijate vastu kaitstes. Roheline sümboliseerib maa viljakust ja rohelust. Pärast 25. rahvuspäeva 1995. aastal võeti vastu uued õigusaktid, millega muudeti lipu kolme värvitriibu proportsioone. Enne oli punane horisontaalne triip kitsam kui valge ja roheline triip. Omaani vapp
Emanuele Ottolenghi

Emanuele Ottolenghi (sündinud aastal 1969 Bolognas) on politoloog, Demokraatiate Kaitsmise Sihtasutuse teadur ja Iraani, Iisraeli, Itaalia ning antisemitismi spetsialist. Eksperdid: Venemaa käitumine sunnib Obamat oma välispoliitikat üle vaatama, ERR Uudised.
Damon Wilson

Damon M. Wilson (sündinud 1973 Charlestonis Lõuna-Carolina osariigis) on Ameerika Ühendriikide välispoliitika nõunik ja USA mõttekoja Atlantic Council asejuht. President George W. Bushi teisel ametiajal tegeles ta Riiklikus Julgeolekuagentuuris Euroopa asjadega. 1995. aastal sai ta Duke'i Ülikoolist bakalaureusekraadi politoloogias ning 1998. aastal Princetoni Ülikoolist magistrikraadi. 2007. aastal andis president Toomas Hendrik Ilves talle Maarjamaa Risti III klassi teenetemärgi Eesti ja Ameerika Ühendriikide suhete edendamise eest. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Damon Wilson, Atlantic Council.
Vitjaz

Nime Vitjaz (vene luulekeeles витязь 'vägilane', 'sõdalane') on kandnud või kannavad: Vitjaz on Venemaa Föderatsiooni Siseministeeriumi Sisevägede eriüksus Vitjas (varem Vitjaz) on Eesti venelaste spordi- ja haridusselts Vitjaz on Išimbais (Baškortostanis) transpordimasinate tehas витязь Vene-Eesti Sõnaraamatus
Another Ticket

"Another Ticket" on Eric Claptoni seitsmes stuudioalbum, mis anti välja 1981. aasta veebruaris. See oli tema viimane plaat, mis ilmus Polydor Recordsi plaadifirma kaudu. Ka bänd oli uus, kuhu kuulusid teiste hulgas Albert Lee ja Gary Brooker (ex. Procol Harum). Muusikas oli rohkem rõhku bluus-rockil, mitte nagu tema 1970. aastate kantri ja Tulsa soundiga plaadid. Album tõusis Billboardi edetabelis seitsmendale kohale ja plaadilt ilmus tervelt viis singlit. Ja seda vaatamata sellele, et Polydor ei olnud eriti huvitatud plaadi reklaamimisest. "Something Special" (Eric Clapton) – 2:36 "Black Rose" (Troy Seals, Eddie Setser) – 3:44 "Blow Wind Blow" (Muddy Waters) – 2:58 "Another Ticket" (Eric Clapton) – 5:43 "I Can't Stand It" (Eric Clapton) – 4:07 "Hold Me Lord" (Eric Clapton) – 3:27 "Floating Bridge" (Sleepy John Estes) – 6:32 "Catch Me If You Can" (Gary Brooker, Clapton) – 4:24 "Rita Mae" (Eric Clapton) – 5:03 Eric Clapton – kitarr, vokaal Chris Stainton – klahvpillid Albert Lee – kitarr, vokaal Gary Brooker – klahvpillid, vokaal Henry Spinetti – trummid, löökpillid Dave Markee – basskitarr Allmusic ülevaade "Billboardi edetabel". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. detsember 2013. Vaadatud 31. märtsil 2014. UK albumid | Kasutatud 14.04.2014 "Prantsuse edetabel | Kasutatud 18.04 2014". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. veebruar 2016. Vaadatud 18. aprillil 2014. Eric Clapton, "Autobiograafia". Inglise keelest tõlkinud Siiri Sau. Olion, Tallinn 2009, 352 lk ISBN 9985-66-586-2 EC ametlik koduleht EC Fänniklubi ajakiri diskograafia – MusicBrainz
Vega

Nime Vega on kandnud või kannavad: Vega, Venemaa Föderatsiooni Siseministeeriumi Sisevägede eriüksus Vega (rakett), Itaalia Kosmoseagentuuri ning Euroopa Kosmoseagentuuri poolt välja töötatud kanderakett Vega (Norra), vald Norras Vega (Texas), linn USA-s Texases Vega (California), endine asula USA-s Californias Vega (koor), Tõraveres tegutsev segakoor laevad Vega (barkantiin), 1952 Soomes ehitatud barkantiin Vega (parklaev), 1872. aastal ehitatud Rootsi parklaev Vega (kuunar), esimesena Kirdeväila läbinud laev, kuunar Vega (laev, 1976), Eesti puksiirlaev Vega (laev, 2006), Eesti puksiirlaev Veega, Lüüra tähtkuju heledaim täht
Zarja

Nime Zarja on kandnud või kannavad: Zarja (ISS), Rahvusvahelise kosmosejaama moodul Zarja (laev), kuunar, millega Eduard von Tolli juhtimisel sooritasid reisi Venemaa polaarekspeditsiooni liikmed aastatel 1900-1902 Zarja (ploomisort), ploomisort Zarja poolsaar, poolsaar Venemaal Taimõri poolsaare lääneosas Zarja saar, saar Laptevite meres Tšeljuskini neemest kagu pool Zarja väin, väin Põhja-Jäämere Laptevite meres, mis eraldab Belkovski saart Kotelnõi saarest
Manuel Valls

Manuel Carlos Valls Galfetti (sündinud 13. augustil 1962 Barcelonas) on Prantsusmaa poliitik, kes oli 31. märtsist 2014 kuni 6. detsembrini 2016 Prantsusmaa peaminister. Ta kuulub Sotsialistlikku Parteisse. Manuel Valls on alates 2002. aastast Rahvuskogu liige. Aastatel 2001–2012 oli ta Évry linnapea ja seejärel kuni peaministriks saamiseni siseminister. 5. detsembril 2016 teatas Valls, et soovib saada 2017. aasta presidendivalimistel Sotsialistliku Partei presidendikandidaadiks ja astub sellega seoses peaministri ametist tagasi. Järgmisel päeval sai peaministriks senine siseminister Bernard Cazeneuve. Ta on katalaani päritolu.
Võistlustants

Võistlustants ehk tantsusport on spordiala, milles võisteldakse peotantsude tantsimises. Kümme tantsitavat tantsu jagunevad Ladina-Ameerika ja standardtantsudeks. Võistlustantsu võistlustel jaotatakse tantsijad kategooriatesse vanuse ja tasemeklassi järgi. Aeglane valss Tango Viini valss Aeglane fokstrott Quickstep Samba Tšatša Rumba Pasodoobel Džaiv Eesti tantsuklubide ja tantsijate katusorganisatsiooniks on Eesti Tantsuspordi Liit (ETL) ja sellesse kuulub 45 tantsuklubi ja -kooli.[viide?] Eesti Tantsuspordi Liidu (edaspidi ETSL) määrustiku põhjal on võistlustantsus vanuserühmi kaksteist ja need kujunevad tantsupaari moodustanud tantsijate sünniaastate alusel järgmiselt: 1. Mudilased kuni 7-aastased. 2. Lapsed 1: kuni 8- või 9-aastased. 3. Lapsed 2: vanem partner saab jooksval kalendriaastal 10- või 11-aastaseks. 4. Juunior 1: 12- või 13-aastased. 5. Juunior 2: 14- või 15-aastased. 6. Noored: 16- kuni 18-aastased. 7. Noored 2: 19- kuni 21-aastased. 8. Täiskasvanute paarid, kus vanem partner saab jooksval kalendriaastal vähemalt 19-aastaseks. Seeniorid alates 35. eluaastast (ETSL 2009, lk 7). Kõik spordiala spetsiifikaga seotu on Eestis reguleeritud WDSF-i regulatsioonidega ja ETSL-i tantsuspordimäärustikuga. Tasemeklassid ei ole seotud vanusega, vaid neid arvestatakse võistlustelt kogutud punktide põhjal. Madalamast tasemeklassist kõrgemasse jõudmiseks on vaja koguda 100 punkti. Algajad 2–4 tantsu E-klass 6 tantsu D-klass 8 tantsu C-klass 10 tantsu B-S-klass vabaklass Tärniga paar (*) (tärniga paariks nimetatakse maailma tippvõistlustel stabiilselt finaali- või medalikohale tantsivat paari) Tantsusammud Seltskonnatants http://dancesport.ee Eesti Olümpiakomitee (2016). "Tantsusport". Originaali arhiivikoopia seisuga 2016-04-19. Vaadatud 13,05,2017. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend)
Soojusenergia

Soojusenergia on soojus, mida kasutatakse energeetilistel eesmärkidel. Soojusenergiat on võimalik muundada elektrienergiaks, seda tehakse näiteks soojuselektrijaamas. Soojusenergiat võib kasutada ka otse, näiteks ruumide kütmiseks. Soojusenergeetika Soojusenergia arvesti
Apranga

Apranga on Leedu firma, mis toodab rõivaid. 2014. aasta seisuga kuulus Aprangale 152 poodi, millest 94 olid Leedus, 43 Lätis ja 15 Eestis. Seisuga 1. aprilli 2014 oli müügipinda 70 400 ruutmeetrit. Ettevõtte aktsiad on noteeritud Vilniuse börsil. 2014. aasta märtsi kuus kasvas jaekäive koos käibemaksuga võrreldes 2013. aasta märtsi kuuga 16,6% (13,3 miljoni euroni). 2014 1. jaanuarist kuni 31. märtsini suurenes firma käive kõige rohkem Lätis (28,5%). Apranga jaekäive kasvas üle 16% Äripäev, 1. aprill 2014
Mursi talu kalmistu

Mursi talu kalmistu on kalmistu Simuna kihelkonnas Virumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Emumäe külas Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas. Kalmistut hakkas Mursi talu maadele Emumäe idanõlvale rajama talu peremees Karl Murs. Ta taotles luba kalmistu rajamiseks 6. novembril 1923, kuid juhtum arenes tihedaks kirjavahetuseks politsei ja Põllutööministeeriumi vahel. Luba kalmistu rajamiseks saadi alles pärast 15. veebruari 1924 , arvatavasti oli ümbruskonna vastuseisu põhjus Karl Mursi okupandisõbralikus tegevuses Saksa esimese okupatsiooni ajal. Maetud on olnud pärit nii sellest perekonnast kui ka hiljem juba ümbruskonnast. Kalmistule maetud inimeste üldarv ei ole teada, kuid kalmistul on vähemalt 26 hauatähist. 1926, 7. märts: Ann Ellermann 1935, 9. oktoober: Karl Murs (26. aprill 1869 - 4. oktoober 1935), taluperemees 2008: Juhan Lainemaa 2014: Helmi Uueda "Üks ametlik kirjawahetus. Hauamärk, mis Eesti põllumeeste hobuseid hirmutab". Vaba Maa nr 38, 15. veebruar 1924. Lk 6 Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 55 Janek Kivi. "Mursi kalmistu". - Lääne-Virumaa pärandkultuurist. Rakvere 2010. Lk 54-55 Eva Klaas. "Kalmistud, mis vajuvad vaikselt unustuste hõlma". Virumaa Teataja nr 201, 21. oktoober 2015. Lk 11 Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 54–55 Pärandkultuuri objekt: "Mursi kalmistu" (660:HAU:001) Eesti looduse infosüsteemis "Sümboolne rist Mursi kalmistule maetutele". Virumaa Teataja, 12. oktoober 2006 Eva Klaas. "Kalmistud, mis vajuvad vaikselt unustuste hõlma". Virumaa Teataja nr 201, 21. oktoober 2015
Toomas Saks (ujuja)

Toomas Saks (sündinud 24. veebruaril 1959 Tallinnas) on Eesti ujuja, sporditegelane ja ettevõtja. Saks lõpetas 1977 Tallinna 2. keskkooli ning 1982 joonistamise, joonestamise ja tööõpetuse õpetajana Tallinna Pedagoogilise Instituudi. Ujumist hakkas Toomas Saks harrastama 1967 Tallinna Kalevi ujumiskoolis Elvira Miku juhendamisel. 1975–78 tuli ta viiel korral Eesti meistriks selili- ja teateujumises. Parimad tulemused: 50-m ujulas 100 m selili 1.05,72 ja 200 m selili 2.20,13 (1978), 200 m kompleksi 2.20,4 (1975). 1977–78 kuulus Saks Eesti koondisse. 1994–96 oli ta Ujumisliidu eestseisuses, 1998–2005 liidu president. 1998–2001 oli ta Eesti Olümpiakomitee liige, 2001–05 EOK esindajatekogu liige. Ta oli aastatel 1993–1998 Eesti Kütuse peadirektor ja aastatel 1998–2018 Eesti Õliühingu juhataja. Alates 2008. aastast on ta OÜ Kivikild juhatuse liige. http://www.esbl.ee/biograafia/Toomas_Saks
Tomas Saks

Tomas Saks (sündinud 14. juulil 1979) on Läti geoloog. Saks lõpetas 2001 Läti Ülikooli geoloogina. 2003. aastal kaitses ta Läti Ülikoolis geoloogiamagistri kraadi väitekirjaga "Sensalas atseguma glaciālo un interglaciālo nogulumu uzkrāšanās apstākļi (Structural geology of glacigenic sediments in Sensala outcrop", 2010. aastal samas geoloogiadoktori kraadi väitekirjaga "MIDDLE AND LATE WEICHSELIAN PARAGLACIAL AND SUBGLACIAL ENVIRONMENTS IN THE COASTAL PLAINS OF WESTERN LATVIA". 1999-2008 töötas ta hüdrogeoloogina firmas Centre for Processes and Analysis ("PAIC"), 2002-2007 Läti Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonnas assistendina, 2003-2011 geograafia ja maateaduste teaduskonna geomaatikaosakonnas assistendina, 2009 - 2012 sama teaduskonna rakendusgeoloogia osakonnas teadurina, 2011. aastast sama teaduskonna aluskivimite geoloogia osakonnas dotsendina ning 2012. aastast rakendusgeoloogia osakonnas vanemteadurina. Virbulis, Janis; Bethers, Uldis; Saks, Tomas; Sennikovs, Juris; Timuhins, Andrejs. (2013). "Hydrogeological model of the Baltic Artesian Basin" Hydrogeology Journal, 21, pp. 845 - 862 Pērkone, Eleonora; Klints, Ilze; Saks, Tomas; Dēliņa, Aija; Bikše, Jānis; Jātnieks, Jānis; Raga, Baiba; Retiķe, Inga. (2012). "Estimation of hydraulic conductivity of the sandstones in the central Baltic Artesian Basin" XXVII Nordic Hydrological Conference 13-15 August, 2012 in Oulu - Finland, A04256 Saks, Toomas (2010). "MIDDLE AND LATE WEICHSELIAN PARAGLACIAL AND SUBGLACIAL ENVIRONMENTS IN THE COASTAL PLAINS OF WESTERN LATVIA" (Doktoritöö, Läti Ülikool) Riga, Latvia: University of Latvia Kalvans, A.; Saks, T. (2008). "Two dimensional apparent microfabric of the basal Late Weichselian till and associated shear zone: case study from Western Latvia. Estonian Journal of Earth Sciences, 57, pp. 241 - 255 Kalvāns, A.; Saks, T. (2005). "Directional and structural analysis of Diapir-like structures at Ulmale site, Western Latvia" In: "Quaternary Geology and Landforming Processes. Proceedings of the International Field Symposium, Kola Peninsula, NW Russia, September 4-9, 2005" Apatity, Russia: Kola Science Centre RAS, 2005, pp. 25 - 26 Tomas Saks Eesti Teadusinfosüsteemis Tomas Saks Eesti Teadusinfosüsteemis
Carl

Carl on mehe eesnimi. Seda nime on kandnud või kannavad: Carl (Rootsi prints) (1861–1951), Rootsi kuningliku perekonna liige, Västergötlandi hertsog. Carl (Wiedi vürst) (sündinud 27. oktoobril 1961), Wiedi vürst Carl (Württembergi hertsog) (sündinud 1. augustil 1936), Württembergi kuningliku perekonna pea Karl
Laiussilised

Laiussilised (Pseudophyllidea) on lameusside hõimkonda kuuluv parasiitsete loomade alamklass. Laiussiliste alamklassi liigitatakse järgmised sugukonnad: Amphicotylidae Bothriocephalidae Cephalochlamydidae Laiuslased Diphyllobothriidae Echinophallidae Haplobothriidae Parabothriocephalidae Ptychobothriidae Triaenophoridae. Sissekanne AWD-s Sissekanne Fauna Europaea-s Sissekanne NCBI-s Sissekanne SITI-s Sissekanne WoRMS-is Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Pseudophyllidea seisuga 01.04.2014.