Juuru Eduard Vilde Kool

Juuru Eduard Vilde Kool on põhikool Juurus aadressil Tallinna maantee 18. Kuni 2014. aasta septembrini oli kool gümnaasium ja kandis nime Eduard Vilde nimeline Juuru Gümnaasium. Esimesed teated kooli kohta Juurus pärinevad 17. sajandi lõpust. Rootsi kuninga Karl XII 1687. aasta koolikäsu järgi pidi iga kiriku juures tegutsema kool. 1695. aastast pärineva teate järgi oli Juurus valminud köstrikool, mille õpetajaks oli kohaliku koguduse köster. 1736. aastast on teada, et Juurus tegutses kihelkonnakool. Ja aastatel 1786–1787 oli kihelkonnas juba kümme kooli: kihelkonnakool Juurus ning mõisa- või külakool Inglistel, Mahtras, Härglas, Maidlas, Hõredal, Järlepas, Umbrus, Kuimetsas ja Palukülas. 19. sajandi alguseks vähenes koolide arv kõikjal ja Juurule lähim kool asus Kosel. Põhja-Eestis õpetasid sel ajal lapsi rändõpetajad. Sajandi keskpaigas olukord paranes ja aastatel 1842–1880 rajati kokku 16 küla- ja vallakooli: Kasvandu, Pae, Salutaguse, Oblu, Maidla, Seli, Mahtra, Kädva, Ingliste, Juuru-Atla, Pirgu, Järlepa, Purila, Härgla, Paluküla ja Vaopere. Juuru-Atla vallakool asutati 1871. aastal, kuid koolihoone valmis ise tõenäoliselt alles aastatel 1874–1875. Kool asus Atla külas Tutu talust eraldatud maadel (tänapäeva koolist 1,5 km kaugusel idassuunas). Hoones oli üks suur klassituba, köök ja õpetajate toad. Koolis käis üle 30 lapse. Hoone lammutati 1930. aastatel. Kooli asukohta tähistab mälestuskivi. 1915. aastal lõpul valmis Juuru 2-klassilise ministeeriumikooli hoone. Maja ehitati Kadaka talult ostetud krundile. Uude koolihoonesse asusid ümber Juuru-Atla vallakooli ja Maidla vallakooli lapsed ja õpetajad. Avatud koolis tegutses lisaks vallakoolile esialgu kaks klassi. Hoones oli keskküte. 1919. aastal kasvas Juuru kool neljaklassiliseks kooliks, 1922. aastal kuueklassiliseks algkooliks. 1933. aastal lisandus kuueklassilisele algkoolile täienduskool ja kooli nimeks sai Juuru Alg- ja Täienduskool. 1940. aastal muudeti kool Juuru Mittetäielikuks Keskkooliks. 1941. aastal (Saksa okupatsiooni ajal) jätkas tegevust kui Juuru Alg- ja Täienduskool. 1944. aastal jälle Juuru Mittetäielik Keskkool. 1951. aastal nimetati kool Juuru Keskkooliks. 1965. aastal nimetati kool kirjanik Eduard Vilde järgi Eduard Vilde nimeliseks Juuru Keskkooliks. Nimelt kirjeldab Eduard Vilde üks tähtsamaid teoseid "Mahtra sõda" kunagisi talurahvarahutusi Mahtras ja selle ümbruses. 1948. aastal koolis avatud samateemalisest muuseuminurgast on kasvanud välja Mahtra Talurahvamuuseum. 1999. aastal nimetati kool Eduard Vilde nimeliseks Juuru Gümnaasiumiks. Alates 2012. aastast tegutseb kooli juures huvikool, kus on võimalik õppida viiulit, klaverit ja soololaulu. Alates 2014. aastast tegutseb kool põhikoolina ja kannab nime Juuru Eduard Vilde Kool. 1915–1916 Julius Kippar 1916–1957 Eduard Aus 1957–1976 Erich Kingsepp 1976–1977 Anne Minn (kt) 1977–1993 Juhan Märjama 1993–1994 Peep Vahtrik 1994–2000 Toomas Malva 2000–2002 Nele Aus 2002–2007 Sirje Laansoo 2007–2011 Hannes Vald 2011–2017 Sirje Kautsaar alates 2017 Kalle Kõiv Koduleht Talving, Hanno (1. mai 2023). "Pudrusõda Saaremaal: maarahvas tsaarivalitsuse ministeeriumikoolide vastu – Imeline Ajalugu". Imeline Ajalugu. Vaadatud 14. juulil 2023.