Tsitrus

Tsitrus (Citrus) on igihaljaste lehtpuude ja -põõsaste perekond ruudiliste sugukonnast. Tsitruspuud on keskmiselt 5–15 m kõrgused, igihaljad ja lihtlehised. Lehed on tumerohelised, nahkjad, ovaalsed, tavaliselt terveservalised, mõnel liigil hambulise servaga. Õied valged ja lõhnavad. Mõlemasoolised õied kinnituvad võrsele ühe- või mitmekaupa, neist igas on 4–5 tupp- ja 5 kroonlehte ning 20–60 kimbuna asetsevat tolmukat. Viljade valmimine võib kesta üle aasta, seetõttu pole haruldane, kui ühel puul on korraga õied, viljahakatised ja viljad. Tsitrusepuude pomerantsvili ehk hesperiid on omapärane mari, mida iseloomustab eeterliku õli rikas tavaliselt mittesöödav nahkjas väliskest, selle all olev valge õhukoerikas keskmine kiht ja mahlarohke, lihakas, söödav siseosa. Kujult on vili kerajas, piklik või sidrunikujuline ning jaotunud 8–15 segmendiks. Viljaliha on enamiku liikide puhul söödav, sisaldab rohkesti vitamiine, happeid, suhkruid ja glükosiide. Tsitruse perekonda kuuluvad 12–16 liiki koos hulga alamliikidega on pärit Lõuna- ja Kagu-Aasiast ning Malai poolsaarelt. Olles pärit Aasiast, eelistavad tsitrusviljad troopilist või lähistroopilist kliimat. Tänapäeval viljeldakse tsitrusviljalisi kõikjal lähistroopilistes piirkondades: Lõuna-Hiinas, Ameerika Ühendriikide lõunaosariikides, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas, Brasiilias, Lõuna-Aafrikas, Iisraelis ja Vahemere maades (peamiselt Hispaanias, Itaalias ja Kreekas). Kuna tsitruse perekonna esindajad ristuvad kergesti omavahel, ei ole liikide täpse arvu kohta ei ole täit selgust. Arvatakse, et perekonna kolm esivanemat on tsitronipuu, pomelipuu ja harilik mandariinipuu. Need kolm liiki kasvavad Ida-Aasias ka metsikuna. Kuna tsitruste ristamine on suhteliselt kerge, on püütud liikidevaheliste hübriididega vähendada tsitrusviljade puudusi, nagu näiteks rohke seemnete sisaldus, mõrkjas maitse või kõva sisekest. Näiteks apelsin on pomeli ja mandariini ristand, greip omakorda apelsini ja pomeli ristand. Eestis kasvatatakse apelsinipuud ja harilikku sidrunipuud toataimedena. Citrus aurantiifolia – hapu laimipuu ehk limonellipuu, vili: hapulaim ehk limonell Citrus aurantium – pomerantsipuu ehk mõruapelsinipuu, vili: pomerants ehk mõruapelsin Citrus aurantium 'Biondo comune del Gargano' + 'Duretta del Gargano' – gargano pomerantsipuu ehk gargano mõruapelsinipuu, vili: gargano pomerants ehk gargano mõruapelsin ehk melangola Citrus bergamia – bergamotipuu, vili: bergamott Citrus hystrix – kahvri laimipuu, vili: kahvrilaim ehk kombaava Citrus latifolia – suureviljaline laimipuu; vili: tahiiti laim Citrus Lemonange rühm – sidrunapelsinipuu vili: sidrunapelsin Citrus Lemonime rühm – sidrunlaimipuu, vili: sidrunlaim Citrus limetta – magus laimipuu ehk limetipuu, vili: maguslaim ehk limett Citrus limettoides – india maguslaimipuu ehk india limetipuu, vili: imbe ehk india maguslaim ehk india limett Citrus limon – harilik sidrunipuu, vili: sidrun Citrus × limonia – limondariinipuu, vili: limondariin Citrus limonimedica – sidruntsitronipuu, vili: sidruntsitron (k.a. etrog) Citrus lumia – magussidrunipuu, vili: magussidrun Citrus maxima – pomelipuu ehk pompelmuusipuu, vili: pomel ehk pompelmuus Citrus medica – näsasidrunipuu ehk tsitronipuu, näsaviljaline sidrunipuu, sukaadi-sidrunipuu, vili: näsasidrun ehk tsitron Citrus medica var. ethrog – jeeriku näsasidrunipuu, vili: etrog Citrus medica var. sarcodactylis – buda-näsasidrunipuu, vili: budakämmal Citrus × nobilis – tangoripuu ehk apelriinipuu, vääris-apelsinipuu, vili: tangor ehk apelriin Citrus × nobilis Ortanique rühm – jamaika tangoripuu ehk jamaika apelriinipuu, vili: jamaika tangor ehk jamaika apelriin Citrus Orangelo-rühm – apelgreibipuu, vili: apelgreip ehk orangelo Citrus × paradisi – greibipuu, vili: greip ehk greipfruut, k.a. punagreip ehk verigreip Citrus × paradisi × Citrus maxima – magus greibipuu; vili: magusgreip Citrus × paradisi 'Oroblanco' – sviitipuu, vili: sviiti Citrus reticulata – harilik mandariinipuu; vili: mandariin (k.a. tangeriin, klementiin, satsuma) Citrus reticulata 'Clementine' – vili: klementiin Citrus reticulata Tangerine rühm – tangeriinipuu; vili: tangeriin Citrus reticulata Satsuma rühm – jaapani mandariinipuu; vili: satsuma ehk jaapani mandariin Citrus reticulata × Citrus × Citrus – vili: vilking Citrus sinensis – apelsinipuu; vili: apelsin, k.a. punaapelsin ehk veriapelsin ja nabaapelsin Citrus sinensis Blood-rühm – punaapelsin ehk veriapelsin Citrus sinensis Navel-rühm – nabaapelsin Citrus × tangelo – tangelopuu ehk greipiinipuu; vili: tangelo ehk greipiin Citrus × tangelo 'Ugli' – uglipuu, vili: ugli Citrus Tangelolo rühm – tangelogreibipuu ehk tangelolopuu; vili: tangelogreip ehk tangelolo Sidrunisorte tuntakse 120 ümber, apelsinisorte aga üle 400. Arvukas on ka mandariini teisendite, mutantide, hübriidide ja sortide nimekiri. "Eestikeelsete taimenimede andmebaas". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2012. Vaadatud 15. detsembril 2010. Tsitruse liigid, hübriidid ja sordid