laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kesk-Aafrika Vabariigi lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Kesk-Aafrika Vabariigis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Berbérati lennujaam M'Poko rahvusvaheline lennujaam
Kameruni lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Kamerunis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Douala rahvusvaheline lennujaam Garoua rahvusvaheline lennujaam Maroua Salaki lennujaam Ngaoundéré lennujaam Yaoundé Nsimaleni rahvusvaheline lennujaam
Guinea lennujaamade ja lennuväljade loend

Boké Baralande lennujaam Conakry rahvusvaheline lennujaam Faranah' lennujaam Fria lennujaam Kankani lennujaam Kissidougou lennujaam Macenta lennujaam Nzérékoré lennujaam Sambailo lennujaam Siguiri lennujaam Tata lennujaam
Guinea-Bissau lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Guinea-Bissaus asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Osvaldo Vieira rahvusvaheline lennujaam Bubaque'i lennujaam
Libeeria lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Libeerias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Robertsi rahvusvaheline lennujaam Spriggs Payne'i lennujaam
Mali lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Malis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Gao lennujaam Mopti lennujaam Senou rahvusvaheline lennujaam Timbuktu lennujaam
Mauritaania lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Mauritaanias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Nouakchott-Oumtounsy rahvusvaheline lennujaam Nouadhibou rahvusvaheline lennujaam
Nigeri lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Nigeris asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Arliti lennujaam Diori Hamani rahvusvaheline lennujaam Mano Dayaki rahvusvaheline lennujaam Maradi lennujaam Tahoua lennujaam Zinderi lennujaam
Senegali lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Senegalis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Blaise Diagne'i rahvusvaheline lennujaam Cap Skirringi lennujaam Léopold Sédar Senghori rahvusvaheline lennujaam Ziguinchori lennujaam
Sierra Leone lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Sierra Leones asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Bo lennujaam Hastingsi lennujaam Kenema lennujaam Lungi rahvusvaheline lennujaam Yengema lennujaam
Togo lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Togos asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Niamtougou rahvusvaheline lennujaam Lomé-Tokoini rahvusvaheline lennujaam
Haiti lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Haitil asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Antoine-Simoni lennujaam Cap-Haïtieni rahvusvaheline lennujaam Jacmeli lennujaam Jérémie lennujaam Port-de-Paix lennujaam Toussaint Louverture'i rahvusvaheline lennujaam
Gröönimaa lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Gröönimaal asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Aasiaati lennujaam Ilulissati lennujaam Kangerlussuaqi lennujaam Kulusuki lennujaam Nuuki lennujaam Qaarsuti lennujaam
Kõrgõzstani lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Kõrgõzstanis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Batkeni lennujaam Karakoli rahvusvaheline lennujaam Manasi rahvusvaheline lennujaam Oshi lennujaam Õsõk-Kölii rahvusvaheline lennujaam
Tadžikistani lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Tadžikistanis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Dušanbe rahvusvaheline lennujaam Hudžandi rahvusvaheline lennujaam Kulobi lennujaam Kurgonteppa lennujaam
Põhja-Korea lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Põhja-Koreas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Kalma lennujaam Samjiyoni lennujaam Sunani rahvusvaheline lennujaam
Lõuna-Korea lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Lõuna-Koreas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Gimpo rahvusvaheline lennujaam Incheoni rahvusvaheline lennujaam Jeju rahvusvaheline lennujaam Muani rahvusvaheline lennujaam Yangyangi rahvusvaheline lennujaam
Šešuoliai

Šešuoliai on alev Leedus Ukmergė rajoonis Šešuoliai vallas. Alev asub Šešuoliai järve ääres. Šešuoliais on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Alevis töödeldakse puitu, seal asub ka põllumajandustehnika remonditöökoda. Vaatamisväärsusteks on alevi ajalooline süda ja aastal 1751 ehitatud katoliku kirik koos XVIII sajandist pärineva kellatorniga. Asula sai nime Šešuoliai järvelt, kuigi vahel on kasutatud ka lähedal asuva Šašuola oja nimest tuletatud kuju Šašuoliai. Šešuoliai nime kasutati esimest korda 1334. aastal, küla ennast on esmamainitud 1398. aastal. Samal aastal rajas Vytautas Šešuoliai mõisa, kuigi mõisakompleks ise asub tänapäevase haldusjaotuse järgi Dvarniniai külas. Aastani 1375 kasutati saksa kroonikates nimekuju Sessolen, aastal 1478 aga Scheszule. Sealne asula kuulus kohalikele piiskoppidele. Aastal 1567 hakati Šesuoliaisse kirikut ehitama, ühtlasi sai see aleviks. Nende ettevõtmiste eestseisja oli piiskop Valerijonas Protasevičius. Kirik valmis aastal 1572. Alev põles aastal 1656. XVII sajandi keskpaiga poola kroonikates oli asula nimekuju Szeszuli. Aastal 1837 põles maha sealne mõisakompleks ja peahoonet enam üles ei ehitatud. Tsaariajal kandis alev venekeelset nimekuju Шешоли. Teise maailmasõja ajal hukkasid Saksa okupatsiooniväed kõik alevis elanud juudid. [1] Шешоли. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 5 (Таарджалъ — Яя). СПб, 1885, 799 lk. Alev Poola geograafilises sõnastikus Alev portaalis vietoves.Lt
TUI Airways

TUI Airways on maailma suurim tšarterlennufirma, mis pakub Ühendkuningriigist ja Iirimaalt regulaarseid ja tšarterlende sihtkohtadesse Euroopas, Aafrikas, Aasias ja Põhja-Ameerikas. Lennufirma teenindas 2016. aastal 10,9 miljonit reisijat, mistõttu on see reisijate arvu poolest Suurbritannia suuruselt kolmas lennufirma pärast EasyJeti ja British Airwaysi. TUI Airways muutis nime Thomson Airwaysilt TUI Airwaysile 2. oktoobril 2017. Nimi on kooskõlas tütarettevõtetega TUI fly Belgium, TUI fly Deutschland, TUI fly Netherlands ja TUI fly Nordicuga.
Raudmehed

Raudmehed on müütilised tegelased rahvuseeposes "Kalevipoeg". Selles kontekstis on nende all mõeldud muinasajal Eesti vallutanud ristirüütleid. Neid on mainitud eepose kahekümnendas loos (Valmistumine sõjaks. Lahingud. Raudmeeste saadikud. Kalevipoja surm. Põrgu väravas.). Kalevipoeg kogub väe Emajõe kaldale ning kolmandal päeval läheb vägi Taara mäelt taplusesse: Mässamine möllamaie Raudariides rüütlitega, Keda laevad kaugelt kannud, Vetelained viletsuseks Meie maale mängitanud........ Kalevite kange poega Puistas, pillas raudamehi Lademesse lagedalle, Viskas vaenlast vankumaie, Pärast pakku põgenema. Järgnesid lahingud poolakate, tatarlaste, leedulaste ja Vene väega. Langes Sulevipoeg. Peale lahingute lõppu läks Kalevipoeg Koiva jõe äärde puhkama. Sinna saabusid läbirääkimistele raudmeeste saadikud, kes üritasid teda reetlikult selja tagant surmata: Kui nad mõõgad mõrtsukana Salanõude sünnitusel Tuppedesta tõmbasivad, Miska meesta mõrtsukana Tagantselja tahtsid tappa. Saadikud said oma palga, kuid siis saadeti raudmeeste poolt uus vahendaja: Teisel korral tuli targem Petiskeelil poisikene Kalevipoega kiusamaie, Keda rannast raudalased Saatnud kaupa sobitama. Kalevipoja vastus oli lühike: Võõra voliduse alla. Kalevite kanget kaela Saa ei kütke kinnitada, Orjaike ormandada. Kalevipoeg. Kahekümnes lugu
Janusz Gortat

Janusz Kazimierz Gortat (5. november 1948; Brzozów, Rzeczyca vald, Tomaszów Mazowiecki maakond, Łódźi vojevoodkond – 19. detsember 2023) oli Poola poksija ja poksitreener. Ta oli kokku kuuekordne Poola meister poolraskekaalus (kuni 81 kg) aastatel 1973–1976, 1978 ja 1980. Ta sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) pronksmedali 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Mate Parlovile (Jugoslaavia) ning 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis samuti hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Leon Spinksile (USA). Ta osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 2. maailmameistrivõistlustel (Belgrad, 1978), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 20. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1973) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Mate Parlovile (Jugoslaavia). Ta osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 18. Euroopa meistrivõistlustel (Bukarest, 1969), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Mate Parlovile (Jugoslaavia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja., poolraskekaalus (kuni 81 kg) 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971), kuid kaotas veerandfinaalis jällegi hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Mate Parlovile (Jugoslaavia) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja. ning poolraskekaalus (kuni 81 kg) 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Anatoli Klimanovile (Nõukogude Liit) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja. Pärast sportlaskarjääri lõppu töötas ta aastatel 1982–1994 Varssavis poksitreenerina. Tema tuntumaid õpilasi on Andrzej Gołota ja Tomasz Adamek. Tema pojad on poksija Robert Gortat ja korvpallur Marcin Gortat. 20. suveolümpiamängude poksivõistlus. München 1972. Tulemused inglise keeles 21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Montréal 1976. Tulemused inglise keeles 2. maailmameistrivõistlused poksis. Belgrad 1978. Tulemused inglise keeles 20. Euroopa meistrivõistlused poksis. Belgrad 1973. Tulemused inglise keeles 18. Euroopa meistrivõistlused poksis. Bukarest 1969. Tulemused inglise keeles 19. Euroopa meistrivõistlused poksis. Madrid 1971. Tulemused inglise keeles 21. Euroopa meistrivõistlused poksis. Katowice 1975. Tulemused inglise keeles Janusz Gortat veebisaidil Olympedia (inglise)
Saarepiiga

Saarepiiga on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg". Teda on mainitud eepose neljandas loos (Kalevipoja ujumisreis. Saare piiga. Laul meresügavusest.), kui Kalevipoeg alustab ujumist Soome rannale, et vabastada oma ema Linda, Tuuslari käest, kes oli ema röövinud. Ujudes jõuab ta kesköö paiku saareni, kus otsustab puhata. Enne uinumist kostab ta kõrvu neiu lauluhääl. Kalevipoeg läheb lauljat otsima ja märkab lõkke ääres neidu, kes valvas murule pleekima laotatud lõuendeid: Istus ilus laululindu, Kuldanokka neiukene. Käharhiuksed katsid kaela, Krookes käiksed kõrget rinda. Kalevipoeg hakkas vastu laulma ja piiga tuli vaatama, oodates kosilast: Kas tuli Soomest sugulane, Ehk kas Virust viinakruusi, Kosilane kihladega?........ Nägi murul noore mehe, Nägi kaldal kangelase, Läks siis vähe ligemalle. Saare piiga, peenikene, Istus ise mehe kõrva, Langes lapse rumalusel Kogemata kalda peale, Saarepiiga langes Kalevipoja armukütkeisse. Lärmi peale ärkas Saare taat ja tuli asja uurima ja näinud vägimeest, hakkas uurima kes too on. Kalevipoeg selgitas ja ütles, et otsib Tuuslarit. Saarepiiga kuulnud külalise kõrget päritolu, ehmatas ja komistas kaljul: Liugles kalda ligemalle, Äkilise serva peale, Sealap sammu komisteli, Sealap piiga libastelles Üle kaela merre kukkus, Kalevipoeg hüppas laintesse ja püüdis piigat päästa, kuis vetevald ei andnud enam Saarepiigat välja. Kalevipoeg jättis Saare taadiga jumalaga ja ujus edasi Soome poole. Kalevipoeg. Neljas lugu
Krolevets

Krolevets (ukraina keeles Кролевець) on linn Ukrainas Sumõ oblastis, Krolevetsi rajooni keskus. Krolevets on rajatud 1601. aastal, linnaõigused sai 1644. aastal. Lõplikult läks Venemaa tsaaririigi koosseisu 1686. aastal. 1941. aasta 3. septembrist kuni 1. septembrini 1943 oli Krolevets Saksa vägede poolt okupeeritud. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Krolevetsi elanikest ukrainlasi 94,98%, venelasi 4,39% ja valgevenelasi 0,19%. Кролевец http://tochka-na-karte.ru/ Кролевец doroga.ua Krolevets, Ukraine Discover World Національний склад міст Datatowel.in.ua
Charles Dryden

Charles Dryden (27. august 1666 Charlton Park, Wiltshire, Inglismaa – 1704 Datchet) oli inglise kirjanik ja paavst Innocentius XII kantsler, luuletaja John Drydeni vanim poeg. Dryden õppis Westminsteris ja Oxfordi Ülikooli Trinity College'is. Ta kirjutas luulet inglise ja ladina keeles ning tõlkis oma isa 1692. aastal ilmunud väljaande tarvis inglise keelde Juvenalise seitsmenda satiiri. Umbkaudu samal ajal reisis ta Itaaliasse, kus määrati paavst Innocentius XII kantsleriks. Inglismaale naasis ta 1697 või 1698. 1704. aastal uppus Dryden Datcheti lähistel katsel ujuda üle Thamesi jõe. Walter Scott kirjutas raamatus "John Drydeni elu" (1834), et Charles uppus 20. augustil; samas kinnitavad teised allikad, et ta maeti 20. augustil Windsoris.
Estcourt

Estcourt on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas Inkosi Langalibalele vallas. 1847. aastal asutati praeguse Estcourti kohale kaubapunkt ja paigutati sinna väiksem Briti sõjaväeosa. Linnaõigused sai asula 1848. aastal. 1863. aastal sai linn nimeks Estcourt, tõenäoliselt Thomas Henry Sotheron Estcourt'i järgi. Enne seda olid linna nimed Bushmans River Post ja Bushmans River Drift. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Estcourti elanikest mustanahalisi aafriklasi 68,81%, India või Aasia päritolu inimesi 20,52%, valgeid 5,28%, värvilisi 4,41% ja teisi 0,97%. Suulu keelt pidas emakeeleks 60,95%, inglise keelt 31,87%, afrikaani keelt 2,40% ja ndebele keelt 1,08%. History of Estcourt umtshezi.co.za https://census2011.adrianfrith.com/place/570010
John Dryden

John Dryden (19. august (vkj 9. august) 1631 Aldwincle, Thrapston, Northamptonshire, Inglismaa – 12. mai (vkj 1. mai) 1700 London) oli inglise luuletaja, kirjanduskriitik, tõlkija ja näitekirjanik, 1668. aastast Inglismaa esimene poeet-laureaat. Drydenit peeti Inglise restauratsiooniajastu kirjanduselus sedavõrd mõjuvõimsaks, et kirjanduslugudes nimetatakse seda Drydeni ajastuks. Dryden sai hariduse Westminsteri koolis ning Cambridge'i ülikooli Trinity College'is. 1662. aastal valiti Dryden Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks, kuid ta ei osalenud seltsi tegemistes ning arvati 1666. aastal tasumata liikmemaksu tõttu välja. 1687. aastal pöördus ta katoliiklusse. Kui katoliikliku kuninga asendas 1688. aastal protestantlik kuningavõim, keeldus Dryden kuningale truudust vandumast, ent kuna ta teenis elatist peamiselt erakirjastuste kaudu, mitte poliitilise patronaaži teel, ei olnud saadud tagasilöögil tema jaoks ulatuslikke tagajärgi. Tema esimene oluline trükis ilmunud teos oli 1658. aastal avaldatud "Heroilised stantsid" ("Heroic Stanzas"), euloogia samal aastal surnud Oliver Cromwellile. Pärast kuningavõimu taastamist Inglismaal sidus ta end aga uue võimuga ning temast sai peagi juhtiv kirjanduskriitik ja luuletaja. Kui 1660. aastal tühistati puritaanlik teatrikeeld, asus Dryden kirjutama näidendeid Londoni teatritruppidele, kellega tal olid püsilepingud: algul King's Company ja hiljem Duke's Company. Drydeni tuntumate teoste hulka kuuluvad satiirilised poeemid "Absalom ja Achitophel" (1681) ja "Mac Flecknoe" (1678), "Hirv ja panter" ("The Hind and the Panther", 1687) ja "Annus Mirabilis" (1667), essee "Dramaatilisest luulest" ("Of Dramatick Poesie", 1668), komöödia "Moodne abielu" ("Marriage à la Mode", 1673), heroilised värssdraamad "Oidipus" (1678), "Almanzor ja Almahide ehk Granada vallutamine hispaanlaste poolt" ja semiooper "Kuningas Arthur" (1691). Dryden tõlkis mitmeid antiikaegseid ja ka uuemaid autoreid nagu Horatius, Juvenalis, Ovidius, Lucretius ja Theokritos. Tema tõlketöö tipuks sai Vergiliuse koguteoste ilmumine 1697. aastal. Dryden tõi inglise keelde uusi sõnu nagu "biography" ja kirjandusloolisi termineid nagu "Metaphysical poets" (nn metafüüsilised poeedid). Laialt on levinud mitmed tema sententsid nagu "Suur lust on olla hull, ent seda lusti tunneb ainult hull." ("Hispaania munk") ja "Kõigepealt me loome oma tavad ja siis loovad tavad meid." Drydeni "Oodi Hr Henry Purcelli surma puhul" on tõlkinud eesti keelde Marju Riisikamp. Purcell, inglise barokkmuusika suurkuju, viisistas mitmeid Drydeni tekste. Drydeni "Laul püha Cecilia päevaks" ilmus ajakirjas Akadeemia nr 9/2016 Märt Väljataga tõlkes. Drydeni "An Ode on the Death of Mr. Henry Purcell" ja selle eestikeelne tõlge EMTA raamatukogu andmebaasis LORETA
Liaušiai

Liaušiai on küla Leedus Ukmergė rajoonis, Šešuoliai valla halduskeskus. 2011. aastal oli küla valla rahvarohkeim asula. Liaušiais on algkool (juriidiliselt Šešuoliai kooli filiaal), postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu. Külas töödeldakse puitu (3 ettevõtet). Küla on esmamainitud 1744. aastal. Vana asula moodustab Liaušiai loodeosa. Nõukogude perioodil oli Liaušiai kohaliku kolhoosi keskasulaks, siis ehitati välja ka ülejäänud osa tänapäevasest asulast. [1] Liaušiai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. XIII (Leo-Magazyn). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008. 84 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Star Wars: Viimased jedid

"Star Wars: Viimased jedid" ("Star Wars: The Last Jedi") on 2017. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide film, kosmoseooper. Filmi lavastas ja kirjutas Rian Johnson. Tegemist on "Star Warsi" saaga kaheksanda filmiga, mille tegevus leiab aset pärast filmi "Star Wars: Jõud tärkab" sündmusi. Mark Hamill (Luke Skywalker) Carrie Fisher (Printsess Leia) Adam Driver (Kylo Ren) Daisy Ridley (Rey) John Boyega (Finn) Oscar Isaac (Poe Dameron) Star Wars: Viimased jedid andmekogus IMDb (inglise)
Erumäe maastikukaitseala

Erumäe maastikukaitseala on maastikukaitseala Tartu maakonnas Elva vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta, tutvustada ja säilitada Maioru ürgoru maastikku ja orule iseloomulikku reljeefi, vanu laanemetsi ja poollooduslikke kooslusi, kaitsealuseid liike ning pärandkultuurmaastikku. Kaitseala pindala on 35 ha. Kaitseala moodustati 2015. Erumäe maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 07.04.2018) Erumäe maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Haabneeme klindiastangu maastikukaitseala

Haabneeme klindiastangu maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Viimsi vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Haabneeme klindiastangut ja Tilio-Acerion-kooslustega nõlvade, rusukallete ja jäärakute metsi. Kaitsealale jääb ka Viimsi koobas. Kaitseala pindala on 16,1 ha. Kaitseala moodustati 2009. Haabneeme-klindiastangu maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 07.04.2018) Haabneeme-klindiastangu maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Elutähtis teenus

Elutähtsad on need teenused, mis on hädavajalikud nii ettevõtetele, riigiasutustele kui ka inimestele, et rahuldada nende esmavajadused ning tagada elu ja tervis. Elutähtsate teenuste loetelu ja nende toimepidevust korraldavad asutused Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium korraldab järgmiste elutähtsate teenuste toimepidevust: elektriga varustamine; maagaasiga varustamine; vedelkütusega varustamine; riigitee sõidetavuse tagamine; telefoniteenus; mobiiltelefoniteenus; andmesideteenus; elektrooniline isikutuvastamine ja digitaalne allkirjastamine. Sotsiaalministeerium korraldab tervishoiuteenuste korraldamise seaduse tähenduses vältimatu abi toimepidevust (vältimatu arstiabi). Eesti Pank korraldab järgmiste elutähtsate teenuste toimepidevust: makseteenus; sularaharinglus. Kohaliku omavalitsuse üksus, kelle korraldatavat teenust osutab elutähtsa teenuse osutaja ja kelle territooriumil elab rohkem kui 10 000 elanikku, korraldab oma haldusterritooriumil järgmiste elutähtsate teenuste toimepidevust: kaugküttega varustamine; kohaliku tee sõidetavuse tagamine; veega varustamine ja kanalisatsioon. Hädaolukorra seaduse tähenduses on elutähtsa teenuse osutajad üksnes väike osa loetletud valdkondades tegutsevaid ettevõtjaid. Elutähtsa teenuse osutajate kriteeriumid on sätestatud järgmistes eriseadustes ehitusseadustik; elektrituruseadus; elektroonilise side seadus; isikut tõendavate dokumentide seadus; kaugkütteseadus; krediidiasutuste seadus; maagaasiseadus; tervishoiuteenuste korraldamise seadus; vedelkütuse seadus; ühisveevärgi- ja kanalisatsiooni seadus. Elutähtsa teenuse osutajad peavad 1. juuliks 2018 koostama elutähtsa teenuse toimepidevuse riskianalüüsi ja plaani ning esitama need kooskõlastamiseks korraldavale asutusele. Korraldav asutus peab 1. juuliks 2019 koostama elutähtsa teenuse katkestusest põhjustatud hädaolukorra lahendamise plaani ja esitama selle kooskõlastamiseks siseministeeriumile. Kohaliku omavalitsuse üksused esitavad hädaolukorra lahendamise plaani päästeametile. Kriisireguleerimine Hädaolukord Hädaolukorra seadus §2, Riigi Teataja, Vastu võetud 08.02.2017 Elutähtsad teenused, Siseministeerium, vaadatud 08.04.2018 Hädaolukorra seadus §36, Riigi Teataja, Vastu võetud 08.02.2017 Ehitusseadustik §97, Riigi Teataja, Vastu võetud 11.02.2015 Elektrituruseadus §21, Riigi Teataja, Vastu võetud 11.02.2003 Elektroonilise side seadus §87, Riigi Teataja, Vastu võetud 08.12.2004 Isikut tõendavate dokumentide seadus §9, Riigi Teataja, Vastu võetud 15.02.1999 Kaugkütteseadus §7, Riigi Teataja, Vastu võetud 11.02.2003 Krediidiasutuste seadus §3, Riigi Teataja, Vastu võetud 09.02.1999 Maagaasiseadus §22, Riigi Teataja, Vastu võetud 29.01.2003 Tervishoiuteenuste korraldamise seadus §22, §17, Riigi Teataja, Vastu võetud 09.05.2001 Vedelkütuse seadus §3, Riigi Teataja, Vastu võetud 29.01.2003 Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seadus §7, Riigi Teataja, Vastu võetud 10.02.1999 Hädaolukorra seadus (lühend - HOS), Riigi Teataja, Vastu võetud 08.02.2017 Elutähtsa teenuse kirjelduse ja toimepidevuse nõuete kehtestamise juhend elutähtsat teenust korraldavale asutusele (PDF), Siseministeerium, vaadatud 09.04.2018
Elektrooniline isikutuvastamine

E-identimist ning e-tehingute jaoks vajalikke usaldusteenuseid reguleerib Euroopa Liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 910/2014. eID eIDAS EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 910/2014, Euroopa Liidu Teataja, 23. juuli 2014 Kuidas on Euroopa Liidu üleselt reguleeritud e-identimine (eID)?, Euroopa Liidu Infokeskus, 22. märts 2016 E-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seadus (lühend - EUTS), Riigi Teataja, Vastu võetud 12.10.2016 Jõustus e-identifitseerimist ja usaldusteenuseid reguleeriv seadus, ITuudised, 28. oktoober 2016 Elektrooniline isikutuvastamine, Rahvusraamatukogu, vaadatud 08.04.2018
Iganõmme maastikukaitseala

Iganõmme maastikukaitseala on maastikukaitseala Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Joldiamere aluspõhjalist rannaastangut, Iganõmme Pakamäge ja seda ümbritsevat metsa, samuti sealseid puisniite, lubjakivipaljandeid. Kaitseala pindala on 5,1 ha. Kaitseala moodustati 1960. Iganõmme maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 07.04.2018) Iganõmme maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Ellinair

Ellinair on Kreeka lennufirma, mille peakorter asub Thessalonikis ja mis tegeleb regulaarlendude ja tellimuslendudega.
East vs. West – A Hearts of Iron Game

"East vs. West – A Hearts of Iron Game" on avaldamata sõjalise strateegia videomäng, mida arendas Paradox Interactive'i poolt avaldatud mängu Hearts of Iron IV põhjal ettevõte BL-Logic. Mängija sai juhtida riike, mis eksisteerisid külma sõja ajal aastatel 1946–1991. Mängu arendamine katkestati 2014. aastal. East vs. West oleks olnud väga sarnane Hearts of Ironi seeria varasemate mängudega. Mängija oleks saanud oma riigis mõjutada poliitikat, diplomaatiat, spioneerimist, majandust, sõjaväge ja tehnoloogia arengut. Mäng ei ole palju seotud traditsioonilise sõjapidamisega, vaid hoopis tuumapommide ja tuumasõjaga. Hafer, Leana (28. november 2012). "East vs West presents the Cold War on a global, grand strategy scale". PC Gamer (inglise). Vaadatud 17. aprillil 2022. Savage, Phil (7. märts 2014). "East vs West has been cancelled, Paradox announce". PC Gamer (inglise). Vaadatud 17. aprillil 2022.
United Parcel Service

United Parcel Service (UPS) on Ameerika rahvusvaheline pakettandmesideettevõte ja tarneahela juhtimise lahenduste pakkuja. Ülemaailmse logistikafirma peakorter asub Ühendriikide linnas Sandy Springs Georgias.
FCI (täpsustus)

FCI on lühend, mis võib tähendada: Rahvusvaheline Künoloogiline Föderatsioon (pr.k. Fédération Cynologique Internationale) FCI Tallinn, Eesti jalgpalliklubi ...