Reigina Paavel-Toom

Reigina Paavel-Toom (aastani 1990, aastast 1997 Toom; ka Regina Paavel-Toom, Regina Toom, Regina Paabo; sündinud 10. jaanuaril 1958 Irkutskis Venemaal) on eesti pedagoogikateadlane. Reigina Paavel-Toom on tööliste tütar. Lõpetanud 1976. aastal Tartu 10. Keskkooli, 1985 Tartu Riikliku Ülikooli defektoloogia osakonna, pedagoogikamagister (2002, TÜ), väitekiri "Viipekeeletõlkide professionaalne areng Eestis". Täiendas end viipekeele tõlkimises (Moskva, 1976), psühholoogilises nõustamises (1997–1999 Professionaalse Psühholoogia Erakool, Tallinn), psühhodraama rakendamises (2000–2003 Tallinna Psühhodraama Kool), inglise keele suhtluskursusel (2002 Dialoog Koolituskeskus). Oli 1979–1987 Kurtide Ühingu viipekeele tõlk, ühtlasi 1985–1987 Tartu I Eriinternaatkooli kasvataja-õpetaja, 1988–1990 TRÜ käitumishälvete sotsioloogia labori nooremteadur, 1990–1991 psühhomeetria ja psühhofüüsika labori nooremteadur, 1991–1992 eripedagoogika kateedri tõlk-metoodik, 1992–2002 sotsiaalteaduskonna eripedagoogika osakonna assistent, 2004– haridusteaduskonna eripedagoogika osakonna lektor. Loengukursused: viipekommunikatsioon, viipekeel, viipekeele tõlgi roll ja tõlkesituatsioonid, surdopedagoogika alused, kurtuse psühhosotsiaalsed aspektid; koostanud õppevahendeid. Uurimisvaldkonnad: viipekeeletõlkide erialane areng Eestis, kurtide vanemate kuuljad lapsed, kurtide hariduskorraldus ja keeleline variatiivsus, hiliskurdistunute probleemid ja toimetulek Eestis, eesti viipekeel. Aastast 1996 saanud mitmeid grante, toetusi ja stipendiume uurimistööks. Eesti viipekeele sõnastike koostaja, mitme õppefilmi ja -video autor või kaasautor. 1999 Budapestis toimunud Rahvusvahelisel Kurtide Filmi-/Videofestivalil parima haridusteemalise filmina esimese auhinna pälvinud filmi "Vaegkuulja elukaar ja valikud Eestis" looja. Eesti Viipekeele Tõlkide Ühingu ning Eesti Reumahaigete Laste ja Noorte Ühingu asutajaliige, Eesti Kurtide Liidu, Eesti Eripedagoogide Liidu, European Forum of Sign Language Interpretersi, Geneva Initiative on Psychiatry liige. Üle 30 teadustrükise. Kõnelevad käed. Eesti viipekeele sõnastik. Tallinn, 1988 Gehörlose in Estland. // Das Zeichen. Z. für Sprache und Kultur Gehörloser 18 (1991) Kurtide enesemääramine. // Akad (1991) 3 Mina ise: liigeste tervishoid (lastele). Tartu, 1994 Estonian Sign Language yesterday, today and tomorrow. // Deaf way: Perspectives from the Int. Conf. on Deaf Culture. Washington, 1997 Viipekeele tõlkide hariduslik ettevalmistus Eestis. // Töid eripedagoogikast. Tartu, 1998 Õpingutõlk ja kurtide hariduslik integratsioon (kaasautor M. Trükmann). // Haridus ja sotsiaalne tegelikkus. Tartu, 2000 Kurtide keeleline variatiivsus kommunikatsioonis. // Eripedagoogika (2002) 3 Eesti viipekeel (kaasautor). Tallinn, 2003 Sisekõrva implantatsiooni eetika ja valikud. // Eripedagoogika (2005) 3 (märts) Eesti viipekeele transkriptsioonist (kaasautorid M. Trükmann, L. Hollmann). // Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat 2. Tallinn, 2006 2021 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 122 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.