laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ära valeta!

"Ära valeta!" on Sven Varkeli sooloalbum, mis ilmus 2007. aastal. Albumil on kümme lugu, mis on kättesaadavad vaid interneti teel ehk tasuta allalaaditavad Varkeli kodulehelt. Album on Varkeli produtseeritud, samuti laulab ning mängib enamikku pille ta ise. Stiiliks on klassikaline heavy metal, Varkel ise nimetab ma albumit mõtteliseks jätkuks Gunnar Grapsi 1988. aasta plaadile "Põlemine". Lugude teemadeks on ühiskonnakriitika, loodusjõud ja võitlus ebaõiglusega, mis kõik on Varkelile endale südamelähedased. Albumi pealkiri tuleneb otsesest kriitikast poliitikute valetamise ja vassimise suhtes ning albumi pealkiri on see, mida Varkel soovitab neile nende jutu peale kartmatult öelda. Võitjad Väikesed valed Raju Päike Õigus surra Napilt mööda Armutu aeg Vabaduse võimalikkus Ka sinu jaoks on kuskil kuul Meie maa Ehkki Varkel mängib enamikku pillidest ise, on tema kaastöölisteks plaadil ka Marko Atso (trummid), Mart Veski (basskitarr), Pille Rand (külalisvokalist), Roland Koskinen, Tarvo Valm ja Martti Nõu (viimaselt kolmelt koos Varkeliga kitarrisoolod). Album Sven Varkeli kodulehel Ära valeta estonianmetal.com-is
Skriimsilm

Skriimsilm on 2002. aastal loodud eesti ansambel. Skriimsilm mängib heavy metal'it ning nimetab end maailma parimaks hevibändiks Eestis. Lugudeks on tuntud hevihittide eestikeelsed paroodiad. Sven Varkel – laul ja kitarr Ahto Nellis – laul ja bass Alo Loid – klahvpillid Peeter Ott – kitarr Raido Lilleberg – löökriistad Juhan Tõhk – klahvpillid 2002–2004 Martti Nõu – laul ja kitarr 2002–2007 Koduleht
Veredoping

Veredoping on sportlase vere hemoglobiinisisalduse tõstmine vereülekande teel, kui seda ei tehta ravi eesmärgil. See on üks dopingu liik. 2019. aasta veredopinguskandaal
Selma Lagerlöf

Selma Ottilia Lovisa Lagerlöf (20. november 1858 – 16. märts 1940) oli rootsi kirjanik. Ta oli pärit Kesk-Rootsist Värmlandi maakonnast. Tema loomingus on tähtis osa kohalikel pärimustel ja muistenditel. Tema elukaaslane oli 1894. aastast Sophie Elkan. Tuntud on romantiline romaan "Gösta Berlingi saaga" (1891). Lagerlöf kujutab selles haaravalt tugeva iseloomuga kirglikke inimesi, nende võitlust iseenda ja oma saatusega. Muinasjutulises noorsooraamatus "Nils Holgerssoni imeline teekond läbi Rootsi" (1906–1907) lendab härjapõlvlaseks moondatud nimitegelane metshanede seltsis läbi kogu Rootsi. Teekonna jooksul muutub üleannetu ja südametu Nils arukaks ning loomi armastavaks poisiks. 1909. aastal pälvis Lagerlöf Nobeli kirjandusauhinna. "Jeruusalemm" on tema romaan, mille tegevus toimub 19. sajandi viimasel veerandil. Romaani esimeses osas kujutatakse ärkamisliikumise teket ja kujunemist ühes Dalarna kihelkonnas, mille tagajärjel suur hulk selle asukaid rändab välja Palestiinasse, teises väljarännanute saatust pühal maal. Sündmustiku keskpunktis on kaks noort inimest: vanast auväärsest soost talupoeg Ingmar ja tema mõrsja Gertrud. Talu säilitamise nimel hülgab Ingmar Gertrudi, kes liitub väljarändajatega. Rohkete kannatuste järel leiavad mõlemad uue maise õnne. Teos ekraniseeriti 1996. aastal. Lagerlöfi "Gösta Berlingi saaga" 2006. aasta eestikeelne väljaanne (kirjastus Eesti Raamat, kujundaja Piret Niinepuu-Kiik) nimetati 2006. aasta Eesti 25 kauneima raamatu hulka. 1984. aastast antakse välja Selma Lagerlöfi auhinda. "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 354 Aino Suits, Selma Lagerlöfi elust ja loomingust, Looming 1938, nr 9
Wan Hu

Wan Hu (pinyin'is Wàn Hù; 萬戶; on kasutatud ka nimekujusid Wan-Hu, Wan Hoo, Wan-Hoo; 15.–16. sajand) oli Hiina ametnik, kes legendi järgi oli tähtede vaatleja ning esimene taikonaut. Ühtlasi nimetatakse teda mõnikord naljatamisi maailma esimeseks astronaudiks. Wan Hu olevat armastanud tähti vaadata ja pühendanud sellele peaaegu kogu oma aja. Mõne versiooni järgi oli ta poeet. Teda on peetud ka ohvitseriks või puusepaks. 1500. aasta paiku olevat ta nõuks võtnud tähtedele lennata ja asus selleks sobivat lennumasinat ehitama. Et aga tollane ettekujutus maailmaruumist erines tänapäevasest, siis mõisteti lennu all tähtedele sisuliselt lendu Maa atmosfääris. Nii võib Wan Hu tarbeks ehitatud lennumasinat tänapäeva mõistes nimetada ka lennukiks. Sõiduki valmistamiseks ühendati kaks suurt tuulelohet, nende alla paigutati tugitool või kandetool, selle juurde aga kinnitati 47 raketti (püssirohuga täidetud bambusevart) stardikiirenduse andmiseks (ta ostis kokku nii palju ja nii suuri rakette, kui ta jõudis). Need raketid tuli tõrvikute abil süüdata 47 inimesel korraga; seejärel pidid nad kohe varju jooksma. Tseremooniarõivastes Wan Hu seoti tugitooli külge, kumbki käsi hoidmas kinni ühest tuulelohest. Raketid süüdatigi ja käis suur pauk. Nähtavus kadus. Kui abilised varjust välja tulid ja suits oli hajunud, oli Wan Hu oma tooliga kadunud. Ei ole teada, mis temast sai. Tõenäoliselt rebis plahvatus ta tükkideks. Hiinas peetakse Wan Hud au sees kui "teaduslike uuringute käigus traagiliselt hukkunut". Teadmisjanulise kosmosepioneeri mälestuse jäädvustamiseks on tema nimi (Wan-Hoo kraater) antud ühele Kuu tagaküljel olevale kraatrile. 1945 kirjutas ameeriklane Harbord Gilmour raamatu "Rocket and Jet Propulsion", milles ta tsiteeris ühte peatükki vanast hiina raamatust "Ping Long Ren", kus ülaltoodud lugu on jutustatud. Teistes hiina raamatutes sellest juttu ei ole. Professor Liu Xianzhou arvates võis Wan Hu olla inimese nimi, kuid ka Mingi dünastia aegse ohvitseri tiitel. Jennifer Armstrong on kirjutanud Wan Hust lasteraamatu "Wan Hu Is in the Stars" (1995). Selle illustreeris guaššmaalidega Barry Root. "Hiina esimene taikonaut hukkus juba 16. sajandil" Postimees, 17. oktoober 2003 Astronautide nimekiri The History of Rocket Science
Annami mäestik

Annami mäestik (vietnami Dãy Trường Sơn; lao ພູ ຫລວງ (Phou Luang)) on mäestik Aasias Taga-Indias. Kulgeb loode-kagu suunas. Kõrgus kuni 2593 meetrit (Ngoc Linh) või 2819 m (Phou Bia).
Genovesa

Genovesa on saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Pindala 14 ruutkilomeetrit. Saar on madal, kõrgus kuni 64 meetrit. Kuulub Ecuadorile.
DJ Critikal

DJ Critikal (kodanikunimi Bert Prikenfeld; sündinud 13. veebruaril 1981) on Eesti hiphopmuusik ja DJ. Tema esinejanimed on DJ Critical ja Bert on Beats. DJ Critikali muusikukarjäär algas 1996. aastal, mil Tallinnas loodi rühmitus North Crew, mis korraldas pidusid ja lõi muusikat. Critikali teenuseid on kasutanud paljud Eesti hiphopmuusikud ja kollektiivid alates A-Rühmast kuni K-Ghettoni. Critikal on olnud selliste muusikakollektiivide nagu A-Rühm, S.I.N. & Critikal, Holmes ja True Headz liige. Enamikule neist on ta ka muusikat loonud. Critikal on olnud ürituste Check One Two, B-Pool ja Rapper's Delight korraldaja ja resident dj ning teda võib puldis näha ka igal Hip Hop Café ühitusel. Ta on üks veebisaidi hiphop.ee loojaid. 2005. aastal oli ta üks Raadio 2 hiphopisaate "Programm" saatejuhte. 1997 Legends Of The Nite 2 kogumikul lugu "Possibilities" 1997 Workin' kogumikul lugu "Lyrical Master" koos Dzheimziga 1998 Vibratsiooni kogumikul lugu "Whatevaman" 1998 "Beat Physics", CD 2000 "Check 101", CD koos S.I.N.-iga 2001 "Hip Hop Ambulance", mixtape 2002 "For The Listeners" mixtape 2005 "Chapter One Ehk Teine Maitse" LP Esto Libre! ja Robin Juhkental ft. Dj Critikal – "Tuhandenäoline meri" "Bert Prikenfeld - Juhatuse liikme ülevaade". Inforegister. Vaadatud 21. veebruar 2017.[alaline kõdulink] hiphop.ee: Critikal DJ Critikal andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Ökotoop

Ökotoop (kr. topos 'koht', 'ümbrus', 'maastik') on taimekoosluse kasvukoht – taimekoosluse abiootiliste tingimuste kogum antud paigas. Ökotoop hõlmab klimaatilisi, hüdroloogilisi, edaafilisi, pinnamoe ja pinnakatte tingimusi. Maastikuökoloogias on paralleelselt ökotoobiga sageli kasutusel mõiste 'biofüüsikalised keskkonnatingimused'. biotoop kasvukoht
Karl-Kristjan Kingi

Karl-Kristjan Kingi (sündinud 11. detsembril 1990 Pärnus) on eesti trummar ja poplaulja. Karl-Kristjan Kingi on õppinud Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumis.[viide?] Ta oli aastatel 2005–2013 ansambli Bedwetters trummar, kes vajadusel mängis samas ansamblis ka kitarri ja laulis. 2007. aastal võitis ansambel Bedwetters, mille koosseisus oli ka Kingi, MTV auhinna New Sounds of Europe. Kui Bedwetters lõpetas 2013. aastal tegevuse, oli Kingi jõudnud mängida-laulda ka ansamblites Epordwerk ja Outloudz. Ta on käinud esinemas ka ühemehebändina: ise lauldes ning ise akustilist kitarri või klaverit mängides. Nii on Kingi esinenud sageli Tallinna pianobaaris Bart laulva baarmenina. 2011 – Karl-Kristjan Kingi osales ansambli Outloudz koosseisus lauluvõistlusel "Eesti Laul 2011", kus nende esitatud laul "I Wanna Meet Bob Dylan" võitis teise koha. 2017 – Karl-Kristjan Kingi osales koos Hugo Martin Maasika (Whogaux) ja Maian Lombiga lauluvõistlusel "Eesti Laul 2017", kus nende esitatud laul saavutas neljanda koha. 2018 – Karl-Kristjan Kingi osales koos Karl Killinguga lauluvõistlusel "Eesti Laul 2018", kus nende esitatud laul sai kuuenda koha. Kingi on töötanud restorani Kärbes mänedžerina ja raadio SkyPlus sotsiaalmeedia spetsialistina. Peale muusika huvitub ta veemootorispordist.[viide?] Rivo Kingi on Karl-Kristjan Kingi vend. http://www.muusika.ee/ansamblid/epordwerk.html (vaadatud 12.01.2017) Intervjuu! Endine Bedwetters’i ja Outloudz’i liige Karl-Kristjan Kingi räägib baarmani ja muusiku tööst Good News / Melu, 23.10.2016. Topeltrõõm! Karl-Kristjan Kingi sai huvitava töökoha ja muusiku perre sünnib esimene laps Kroonika/Delfi, 08.09.2020. Muusik Karl-Kristjan Kingi liitus raadio Sky Plus tiimiga: igav siin kindlasti ei hakka! Sky Plusi koduleht. 08.09.2020. Karl-Kristjan Kingi andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) Ansambli Bedwetters koduleht
Biotsönoos

Biotsönoos ehk tsönoos ehk (elu)kooslus on ökotoobi elustik, see tähendab enam-vähem ühesuguste keskkonnatingimustega alal (biotoobis) elavate organismide kogum, ehk mingi piirkonna kõigi elusolendite populatsioonidest moodustuv kogum. Kesk-Euroopa ja vene ökoloogiaalases kirjanduses on biotsönoos biogeotsönoosi biootiline komponent. Teadusharu, mis uurib biotsönoose, nimetatakse biotsönoloogiaks. fütotsönoos zootsönoos mükotsönoos biogeotsönoos paleotsönoos tehiskooslus tanatotsönoos ökoloogiline sobitumine ökosüsteem
Autökoloogia

Autökoloogia on ökoloogia haru, mis tegeleb organismide keskkonnanõudluste ja keskkonna-suhete uurimise ja kirjeldamisega. Demökoloogia Sünökoloogia Ökofüsioloogia Schwerdtfeger, Fritz 1963. Ökologie der Tiere: Ein Lehr- und Handbuch in 3 Teilen. Bd. 1: Autökologie: Die Beziehungen zwischen Tier und Umwelt. Hamburg: P. Parey.
Kasvukoht

Kasvukoht on biotoop, kus taim või seen (või üldisemalt sessiilne organism) elab. Teaduslikes herbaariumides on iga kogutud eksemplari juures etikett, millel on märgitud nii leiu geograafiline leiukoht kui biotoobiline kasvukoht. Kasvukohta iseloomustavad keskkonnategurid. Taimekoosluse kasvukohta nimetatakse ka ökotoobiks. elupaik leiukoht Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Argentina jalgpallikoondis

Argentina jalgpallikoondis on Argentina rahvuskoondis jalgpallis. Argentina on tulnud kolmel korral jalgpalli maailmameistriks. 15 korda on võidetud ka Copa América. Asutatud: 1893 FIFA liige: 1912 Maailmameistrid (3): 1978, 1986, 2022 Copa América (14) 1910, 1921, 1925, 1927, 1929, 1937, 1941, 1945, 1946, 1947, 1955, 1957, 1959, 1991, 1993 (1910. aasta võistlused olid mitteametlikud - CONMEBOLi otsus). FIFA konföderatsioonide karikas (1): 1992 Olümpiamängude medal (4): kuld: 2004, 2008; hõbe: 1928, 1996 Põhivorm: sinise ja valge pikitriibuga särk, mustad püksid, valged põlvikud Varuvorm: sinine särk, valged püksid, valged põlvikud Argentina jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Argentina jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Argentina jalgpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel Argentina jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Argentina jalgpallikoondis 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Koduleht
Sünökoloogia

Sünökoloogia on ökoloogia haru, mis tegeleb liikidevaheliste suhetega ökosüsteemides, organismide mitmeliigiliste koosluste (ehk biotsönooside) ja nende dünaamikaga, liikide kooseksisteerimise mehhanismidega, koosluste keskkonnasuhetega. fütotsönoloogia autökoloogia demökoloogia Schwerdtfeger, Fritz 1975. Ökologie der Tiere: Band 3: Synökologie: Struktur, Funktion und Produktivität mehrartiger Tiergemeinschaften. Hamburg: P. Parey.
Wilhelm Konstantin Petersen

Wilhelm Konstantin Frommhold Petersen (12. juuni 1854 Lihula – 3. veebruar 1933 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Eesti liblikateadlane ja pedagoog. 1884. aastast töötas Petersen õpetajana Tallinna Peetri Reaalkoolis, oli 1890–1915 sama kooli, 1916–1917 aga Tallinna Toomkooli direktor. Entomoloogina tegeles Petersen liblikaliste morfoloogia, süstemaatika ja leviku uurimisega. Ta koostas kaheköitelise ülevaate Eesti liblikafaunast. Tänu tema uurimistööle said genitaalide tunnused putukaliikide eristamisel üldkasutatavaiks. Tegeles liigiprobleemiga, oli liigi tuvastuskontseptsiooni eelkäija. Ta oli Eestimaa Kirjanduse Ühingu asepresident aastail 1900–1908 ja president aastail 1908–1918. Die Lepidopteren-Fauna des arktischen Gebiets von Europa und die Eiszeit, Mag. Diss., 1881 Reisebriefe aus Transkaukasien und Armenien, 1884 Fauna baltica, Band I: Rhopalocera, 1890 Über indifferente Charaktere als Artmerkmale. Zur Frage der geschlechtlichen Zuchtwahl Eesti päevaliblikad. Systematische Bearbeitung der Tagfalter Estlands, 1927 Lepidopteren-Fauna von Estland, 2 Bände, 1924 Die Blattminierer-Gattungen Lithocolletis und Nepticula, 2 Bände, 1927-1929 Viidalepp, J. 2004. Lepidopteroloog ja bioloogiateoreetik Wilhelm Petersen 150. Eesti Loodus (5): 24-25. Tammaru, Toomas 1993. Wilhelm Petersen as a biologist-theoretician. Rmt: Lectures in Theoretical Biology: The Second Stage (K. Kull, T. Tiivel, toim.). Tallinn: Estonian Academy of Sciences, lk. 122–128. Mag. Dr. h. c. Wilhelm Petersen f. Nachruf von Dr. Carl Schawerda, Wien. Zeitschrift des Österr. entomologen -vereines., nr. 6, 15. juuni 1933, lk. 45-46
Pelagiaal

Pelagiaal ehk avavesi (kreeka sõnast pelagikos 'meri') on veekogu (ookeani, mere, järve) veemass, mis pole mõjutatud rannikust ja veekogu põhjast, ja mida asustavad avaveelised (pelaagilised) organismid. Nende organismide kogumit nimetatakse pelagoseks. Pelagiaali saab liigestatuse alusel jagada kaheks ökoloogiliseks vööndiks: vertikaalseks ja horisontaalseks vööndiks. Meredes eristatakse tavaliselt nelja vertikaalvööndit: epipelagiaal (0–200 meetrit) on eufootiline kiht, kus areneb fütoplankton mesopelagiaal (200–1500 m) batüpelagiaal (1500–3000 m) abüssopelagiaal (>3000 m) Mõnikord tuuakse välja ka hadopelagiaal, mis asub sügavamal kui 6000 m. Horisontaalvööndeid on kaks: neriitiline vöönd ookeaniline vöönd Järvede puhul räägitakse limnopelagiaalist, kus eristatakse kolme vertikaalvööndit: epilimnion metalimnion ehk termokliin hüpolimnion Pelagos Bentaal Eesti kirjakeele seletussõnaraamat I-. Eesti Keele Instituut (end Keele ja Kirjanduse Instituut). Tallinn, 1988-.
Kilbiloits

Kilbiloits on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" loits, mille abil saab tõrjuda nõrgemaid needusi või kaetusi. Loitsu kasutamisega saab tekitada õhku ka nähtamatu kaitsemulli. Kilbiloitsu õnnestumiseks on vaja lausuda "Protego!" Kahjuks ei ole kilbiloitsuga võimalik tõrjuda Andestamatuid Needuseid. Harry Potter õpetab seda loitsu Koolidirektori Armeele ning Fred ja George Weasley leiutavad võlumütsid, mida nad saavad edukalt müüa, kuna paljud ei oska kilbiloitsu.
Pole

Pole [poul] (ka perch või rod) on inglise pikkusühik. 1 pole on võrdne 5,5 jardiga ehk 16,5 jalaga ehk 1/320 miiliga. 1 pole = 5,0292 m
Tadžiki NSV lipp

Tadžiki NSV lipp oli NSV Liidu haldusüksuse Tadžiki NSV lipp. 1929–1931 kasutatud lipp erines teiste liiduvabariikide lippudest: see oli punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas oli Tadžiki NSV vapp. 1931 muudeti lipp teiste liiduvabariikide lippude sarnaseks. Punase kanga ülanurka vapi asemele lisati kuldne tekst tadžiki keeles: "Tadžiki NSV". 1935 lisati tekst ka vene keeles ning kirjade kohale kuldsed ristatud sirp ja vasar. Lipul olevaid tekste muudeti 1937 ja 1940, 1940 seoses üleminekuga tadžiki kirjakeeles ladina tähtedelt kirillitsale. 20. märts 1953 – 9. september 1991 oli kasutusel punane lipp, millel valge ja roheline horisontaallaid ning vardapoolses ülanurgas kuldsed sirp ja vasar, nende kohal aga punane viisnurkne täht kuldse äärisega. Valge laiem väli oli puuvilla sümbol, roheline kitsam aga tähistas viinamarjaistandusi, aedu ja taimestikku. 1991 iseseisvunud Tadžiki NSV kasutas seda lippu kuni 1992. aastani, kuid ilma sirbi, vasara ja viisnurgata. Tadžikistan Tadžiki NSV vapp Tadžikistani lipp
Prikk

Prikk (ka brikk, inglise keeles brig) on kahemastiline raapurjestuses purjelaev. 18.–19. sajandil oli prikk kiire sõjalaev, mille veeväljasurve oli 200–400 tonni ja mis oli relvastatud kuni 24 suurtükiga. Priki meeskonnas oli kuni 120 meest. Prikke kasutati valve-, luure-, side- ja karavanide saatelaevadena. EKSS, brikk Sissekanne Eesti Entsüklopeedia veebipõhises teabevaramus
Grimma

Grimma on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus linn Muldentali kreisi. 2011. aastal liideti Grimmaga Großbothen, Thümmlitzwalde ja Nerchau ning 2012. aastal Mutzschen. Großbardau Döben Hohnstädt Höfgen Beiersdorf Kaditzsch Schkortitz Naundorf Neunitz Grechwitz Dorna Kleinbardau Bernbruch Waldbardau Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Mutzschen

Mutzschen on endine linn ja vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi. 2012. aastal liideti Grimma linnaga. Mutzschen Gastewitz Göttwitz Jeesewitz Köllmichen Prösitz Roda Wagelwitz Wetteritz
Tadžiki ANSV

Tadžiki ANSV oli autonoomne nõukogude sotsialistlik vabariik Nõukogude Liidus Usbeki NSV koosseisus. Eksisteeris 14. oktoobrist 1924 kuni 5. detsembrini 1929, kui temast sai omaette liiduvabariik – Tadžiki NSV.
Kromalveolaadid

Kromalveolaadid (Chromalveolata) on eukarüootide superrühm, mida tutvustas esimesena 1981. aastal Thomas Cavalier-Smith. Tänapäeval loetakse seda üheks kuuest eukarüootide klaadist ja taksonoomilises mõttes võib seda võrdsustada "riigiga", kuigi üheski ametlikus klassifikatsioonis seda ei ole veel kasutatud. Siia kuuluvad 4 suurt rühma (sageli käsitletud hõimkondadena), kes on moodustunud sekundaarse endosümbioosi teel: Heterokondid (Heterokontophyta) Haptofüüdid (Haptophyta) Krüptofüüdid ehk krüptomonaadid (Cryptophyta) Alveolaadid (Alveolata)
Jard

Jard (yard lühend: yd) on inglise pikkusühik. 1 jard = 3 jalga = 36 tolli = 0,9144 meetrit. Rahvusvahelise kokkuleppe järgi on 1959. aastast jardi pikkus standardi järgi täpselt 0,9144 meetrit. Lewis Van Hagen Judson (1960). Units of Weight and Measure (United States Customary and Metric): Definitions and Tables of Equivalents (inglise). OU.S. Department of Commerce, National Bureau of Standards.
Bentaal

Bentaal (kreeka sõnast benthos – 'sügavus') on veekogu (ookeani, mere, järve või jõe) põhi organismide elukeskkonnana. See hõlmab veekogu põhjapinna, põhjasetete ülakihid ja põhjalähedase vee umbes 0,5 m kõrguseni. Bentaal jagatakse meredes järgmisteks sügavusvöönditeks: supralitoraal eulitoraal (ka litoraal sensu stricto) sublitoraal pseudoabüssaal batüaal abüssaal Järvedes eristatakse kahte sügavusvööndit: litoraali ja profundaali, jõgedes aga ripaali ja mediaali. Pelagiaal Ökoloogialeksikon. (1992)./ koost. Masing, V. Eesti Entsüklopeediakirjastus: Tallinn, lk 24
Buhhaara NSV

Buhhaara NSV eksisteeris 19. septembrist 1924, kui senine Buhhaara NRV nimetati ümber Buhhaara NSV-ks, kuni 1924. aasta 27. oktoobrini, mil Nõukogude Liidu Kesk-Aasias toimus nn 'rahvuslik piirideajamine' ja Buhhaara maad jagati Usbeki NSV ja Turkmeeni NSV vahel. Buhhaara NSV pindala oli 182 193 km² ja rahvaarv üle 2,2 miljoni. Buhhaara NRV
Eesti nõukogude entsüklopeedia

"ENE" suunab siia. Teiste tähenduste kohta vaata artiklit ENE (täpsustus). "Eesti nõukogude entsüklopeedia" (lühend ENE) on kahe eestikeelse üldentsüklopeedia pealkiri, millest esimene ilmus aastatel 1968–1976 ja teine hakkas ilmuma aastal 1985. Teine entsüklopeedia ilmus algul pealkirjaga "Eesti nõukogude entsüklopeedia" ning alates 1990. aastast (5. köitest) pealkirjaga "Eesti entsüklopeedia". Aastatel 1968–1976 ilmus Tallinna kirjastuses Valgus kaheksas köites "Eesti nõukogude entsüklopeedia", mille peatoimetaja oli Gustav Naan. Peatoimetuse liige (algul peatoimetaja asetäitja) oli ka Richard Kleis; mõningate artiklite osas võib rääkida järjepidevusest varasema Eesti Entsüklopeediaga. Gustav Naani hilisemate meenutuste kohaselt oli ENE väga (lausa "maailmarekordiliselt") populaarne.  Pikemalt artiklis Eesti entsüklopeedia Entsüklopeedia hakkas ilmuma pealkirjaga "Eesti nõukogude entsüklopeedia" 1985 ning alates 1990. aastast (5. köitest) ilmus pealkirjaga "Eesti entsüklopeedia". Et entsüklopeedia oli kavandatud esimese "Eesti nõukogude entsüklopeedia" ajakohastatud ja täiendatud uusväljaandeks, kannavad selle esimesed neli köidet pealkirja "Eesti nõukogude entsüklopeedia" ning 1989. aastal ilmunud kaardiköide kannab pealkirja "ENE kaardid". Kogu entsüklopeedia ilmus aastatel 1985–2006 algul kirjastuse Valgus, hiljem Eesti Entsüklopeediakirjastuse välja antud "Eesti entsüklopeediana". Entsüklopeedia Eesti Entsüklopeedia Eesti entsüklopeedia Taskukriitik. Okupatsiooni-entsüklopeedia "Eesti" köite ilmumine venis. Eesti Päevaleht, 3. veebruar 1971, nr. 9, lk. 5. Võltsingute ja dialektiliste uperpallide entsüklopeedia. Eesti Päevaleht, 4. aprill 1973, nr. 26, lk. 8. O. V. Ebapädev, sihilik, puudulik okupantide entsüklopeedia. Eesti Päevaleht, 12. mai 1973, nr. 35, lk. 6. Väänamiste, võltsimiste ja valede entsüklopeedia. Eesti Päevaleht, 25. august 1973, nr. 65, lk. 4. Leksikon on tõe väänamiseks. ENSV entsüklopeedia VI. Eesti Päevaleht, 19. veebruar 1975, nr. 14, lk. 4. Uus entsüklopeedia. ENE-st sai EE. Eesti Päevaleht, 25. jaanuar 1991, nr. 7, lk. 4. "ENE: mõtteid ja meenutusi" Gustav Naan. Postimees (1992) 2. märts, järg kuni 4. märts. FOTO | Haridus- ja teadusministeeriumi prügikonteiner oli ääreni teatmeteoseid täis