laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Armastuse lugu (film 1970)

"Armastuse lugu" ("Love Story") on 1970. aasta Ameerika Ühendriikide film. Filmi režissöör on Arthur Hiller, stsenaariumi kirjutas Erich Segal. Film põhineb Erich Segali kirjandusteosel "Armastuse lugu". "Armastuse lugu" kandideeris seitsmele Oscarile ja võitis neist ühe, auhinna sai Francis Lai parima algupärase muusika autorina. Film kandideeris ka parima lavastaja, parima filmi ja parima stsenaariumi auhinnale ning parima meespeaosatäitja, naispeaosatäitja ja meeskõrvalosatäitja kategoorias. (Where Do I Begin?) "Love Story"
Harilik liivkann

Harilik liivkann (Arenaria serpyllifolia) on taimeliik nelgiliste sugukonnast liivkanni perekonnast. Harilik liivkann andmebaasis eElurikkus
Palu-liivkann

Palu-liivkann (Arenaria procera) on taimeliik nelgiliste sugukonnast liivkanni perekonnast. Palu-liivkann andmebaasis eElurikkus
Harilik kadakkaer

Harilik kadakkaer (Cerastium fontanum) on taimeliik nelgiliste sugukonnast kadakkaera perekonnast. Harilik kadakkaer andmebaasis eElurikkus
Kera-kadakkaer

Kera-kadakkaer (Cerastium glomeratum) on taimeliik nelgiliste sugukonnast kadakkaera perekonnast. Kera­-kadakkaer andmebaasis eElurikkus
Kevad-kadakkaer

Kevad-kadakkaer (Cerastium semidecandrum) on taimeliik nelgiliste sugukonnast kadakkaera perekonnast. Kevad­-kadakkaer andmebaasis eElurikkus
Ajakohatud vaatlused

"Ajakohatud vaatlused" (1873–1875) on Friedrich Nietzsche teos. Nietzsche: Kolmandas ja neljandas Ajakohatus seevastu tuuakse otsekui viiped kõrgema kultuuriarusaama ja "kultuuri" mõiste ennistamise suunas avalikkuse ette kaks isekuse ja enesearetuse rangeimat näidet, kaks ajakohatut tüüpi par excellence, täis suveräänset põlgust kõige selle vastu, mida nende ümber "riigiks", "hariduseks", "kristluseks", "Bismarckiks", "eduks" hüüti – Schopenhauer ja Wagner ehk, kasutades ühtainsat sõna, Nietzsche…"
Madal kadakkaer

Madal kadakkaer (Cerastium pumilum) on taimeliik nelgiliste sugukonnast kadakkaera perekonnast. Madal kadakkaer andmebaasis eElurikkus
Põld-kadakkaer

Põld-kadakkaer (Cerastium arvense) on taimeliik nelgiliste sugukonnast kadakkaera perekonnast. Taime kõrgus on keskmiselt 10–30 cm. Õied valged, kuni 2 cm läbimõõduga, 5 poolest pikkusest kaheks jaotunud kroonlehega. Kasvukoht umbrohuna põldudel ja rohumaadel. Hajusalt peamiselt Mandi-Eestis. Põld-kadakkaer andmebaasis eElurikkus
Mägi-kadakkaer

Mägi-kadakkaer (Cerastium alpinum) on taimeliik nelgiliste sugukonnast kadakkaera perekonnast. See taim on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2008). Eristatakse kolme alamliiki. Liik on levinud põhjapoolkera arktilises vöötmes: Põhja-Euroopas, Kanadas, Gröönimaal. Meile lähimad leiukohad on Karjalas. Eestis on ainus leiupaik Lasnamäe klindineemikul. Mägi-kadakkaera kasvatatakse õrna ja paljulillelise välimuse tõttu kiviktaimlates. Mägi-kadakkaer andmebaasis eElurikkus
Karvane kadakkaer

Karvane kadakkaer (Cerastium tomentosum) on taimeliik nelgiliste sugukonnast kadakkaera perekonnast. Karvane kadakkaer andmebaasis eElurikkus
Biebersteini kadakkaer

Biebersteini kadakkaer (Cerastium biebersteinii) on taimeliik, nelgiliste sugukonda kadakkaera perekonda kuuluv mitmeaastane igihaljas rohttaim. Põõsasjas Biebersteini kadakkaer moodustab tiheda padjandi. Varred lamavad, siidjad lehed on kujult lineaalsed või piklik-lineaalsed, väikesed. 15–20 cm kõrgustel vartel asuvad õied on valged, 1,5 cm diameetriga, koondunud poolvihmavarjuna kobarasse. Õitseb mais-juunis 25–30 päeva. Kasvatatakse 1820. aastast kultuurtaimena. Armastab valgust, on külmakindel ja kuivalembene. Iluaianduses kasutatakse ääristaimena, muru taustal mustrite loomiseks, kuivade nõlvakute kindlustamiseks ja kiviktaimlates. Seemnemaailm Biebersteini kadakkaer andmebaasis eElurikkus
Tallinna Tehnikaülikooli Tartu kolledž

Tallinna Tehnikaülikooli Tartu kolledž on Tallinna Tehnikaülikooli koosseisu kuuluv kõrgkool Tartus. See asub aadressil Puiestee tänav 78. Kolledž paikneb ajaloolistes koolihoonetes, kus haridust on jagatud juba aastast 1878. Kolledži tegevuse peamine eesmärk on tugevdada inseneriõpet Lõuna-Eestis. Kolledži rektor oli aastatel 2005–2021 professor Lembit Nei. Alates 2021. aastast on direktor kaasprofessor Aime Ruus. Tartu kolledžis õpetatavad erialad: ehitiste projekteerimine ja ehitusjuhtimine arukad süsteemid ja rakendusinfotehnoloogia tööstusökoloogia 15. veebruaril 2005 avas Tallinna Tehnikaülikool Tartu oma Lõuna-Eesti esinduse, mis algselt kandis Säästva Tehnoloogia Instituudi nimetust. Õppe- ja teadusasutuse käivitamine tähendas kolmanda avalik-õigusliku ülikooli tulekut Tartusse. Kohe alustas tööd keskkonnakaitse, maastikuplaneerimise ja säästva tehnoloogia õppetool. 1. septembrist 2007 tegutsetakse juba kolledžina. Tartu kolledžis on õpe toimunud eri tasemetel: inseneri-, bakalaureuse- ja magistriõppes. Teadustöö on suunatud säästvate tehnoloogiate loomisele. Asutuses on tänapäevane mullabioloogia labor, mida juhib professor Mari Ivask. Lisaks uuritakse erinevate materjalide (näiteks reoveesette, plastmassi, metallide jne) taaskasutamise võimalusi. Koolitatakse ehitusinsenere-restaureerijaid, maastikuarhitekte, keskkonnaspetsialiste ja keskkonnatehnoloogiate tundjaid. Esimesed inseneriõppe läbijad said magistridiplomid 2010. aastal. Keskkonnakaitse õppetool Tööstusökoloogia eriala (bakalaureuse- ja magistriõpe) Maastikuarhitektuuri õppetool Maastikuarhitektuur (bakalaureuse- ja magistriõpe) Maastikuplaneerimine ja -disain (keskkonnatehnika õppekava) Säästva tehnoloogia õppetool Materjalide taaskasutuse ja ettevõtte juhtimise eriala (keskkonnatehnika õppekava) Ehitiste restaureerimise eriala (tööstus- ja tsiviilehituse õppekava) – integreeritud inseneriõppe vormis Lisaks sai varem Tartus läbida esimene õppeaasta ja siis Tallinnas jätkata järgmistel aladel: Elektriajamid ja jõuelektroonika (energeetikateaduskonna eriala) Elektroenergeetika (energeetikateaduskonna eriala) Mehhatroonika (mehaanikateaduskonna eriala) Tootearendus ja tootmistehnika (mehaanikateaduskonna eriala) Keskkonnatehnika (ehitusteaduskonna eriala, spetsialiseerumine veetehnikale) Tööstus- ja tsiviilehitus (ehitusteaduskonna eriala, spetsialiseerumine ehitustehnikale) Transpordiehitus (ehitusteaduskonna eriala, spetsialiseerumine teedeehitusele) MTÜ Terts TTÜ Tallinna Kolledž Sandra V. Litvin. Ajalugu: ﻿Hoonete ajaloost. Tartu Kolledž. Tallinna Tehnikaülikool, 21. oktoober 2010 Sandra V. Litvin. Ajalugu: Tallinna Tehnikaülikooli tulek Tartusse. Tartu Kolledž. Tallinna Tehnikaülikool, 14. oktoober 2010 Sandra V. Litvin. Ajalugu: Tallinna Tehnikaülikool Tartus. Tartu Kolledž. Tallinna Tehnikaülikool, 14. oktoober 2010. Tartu kolledž Tallinna Tehnikaülikooli kodulehel
Habenelk

Habenelk (Dianthus barbatus) on taimeliik nelgiliste sugukonnast nelgi perekonnast. Habenelk on tavaline ilutaim, mis metsistub Eestis harva. Liigist on aretatud palju sorte, mille õite värvitoon on valge, roosa või punane erinevate mustritega. Habenelgi looduslik levila ulatub Lõuna-Euroopas Püreneedest Karpaatide ja Balkanini. Teine alamliik kasvab Lõuna-Venemaal, Koreas ja Hiinas. Habenelgi õisi peetakse söödavateks. Sort 'Heart Attack' Habenelk andmebaasis eElurikkus
Nurmnelk

Nurmnelk (Dianthus deltoides) on taimeliik nelgiliste sugukonnast nelgi perekonnast. Lillade õitega kuni 40 cm kõrgune nelgiliste sugukonna taim, mille vars ja lehed on kergelt sinakasrohelised. Nurmnelgi õied on rohumaadel alati hästi nähtavad. Õite kroonlehed on punakad ja hambulise servaga. Nurmnelk kasvab kuival ja mõõdukalt niiskel heinamaal, sageli muudes elupaikades – metsaservadel ja hõredates kuivades metsades. Eestis paiguti sage. Õitseb juunist septembrini. Nurmnelgi rahvapärased nimetused on metsnelk, pirdirohi, näälike, silmalilled, pääsukesesilmad, verelilled. https://eseis.ut.ee/efloora/Eesti/species/4067.html Nurmnelk andmebaasis eElurikkus Liigikirjeldus TÜ loodusteaduste õppematerjalis Liigikirjeldus - Herba.folklore.ee Kirjeldus - Cubernature.ee
Kartuusia nelk

Kartuusia nelk (Dianthus carthusianorum) on taimeliik nelgiliste sugukonnast nelgi perekonnast. Eesti looduses võib kohata väga harva tulnuktaimena. Kartuusia nelk andmebaasis eElurikkus
Juri Borzakovski

Juri Borzakovski (Юрий Михайлович Борзаковский; sündinud 12. aprillil 1981 Žukovskis) on Venemaa kergejõustiklane (800 m jooksja). Olümpiavõitja (2004). 2004 olümpiavõitja 800 m jooksus 1.44,45 2001 sisemaailmameister 800 m jooksus 1:44,49 Lissabon 2003 hõbemedal 800 m jooksus 1:44,4 Saint-Denis's 2001 1. koht 800 m jooksus 1:42,47 Brüssel 2001 2. koht 800 m jooksus 1:44,02 Rooma 2001 2. koht 800 m jooksus 1:43,76 Saint-Denis 2001 2. koht 800 m jooksus 1:43,17 Monaco 2003 1. koht 800 m jooksus 1:43,94 Saint-Denis 2004 1. koht 800 m jooksus 1:44,41 Bergen 2004 3. koht 800 m jooksus 1:44,19 Rooma 2001 1. kpht 800 m jooksus 1:44,80 Stockholm 2003 2. koht 800 m jooksus 1:43,93 Sevilla 2004 2. koht 800 m jooksus 1:44,79 Sevilla 2003 1. koht 800 m jooksus 1:43,97 Trkala 2003 2. koht 800 m jooksus 1:44,36 Ostrava 2003 2. koht 800 m jooksus 1:45,89 Stockholm 2004 1. koht 800 m jooksus 1:43,92 Irákleio 200 m jooks – 22,56 400 m jooks – 45,84 Tula 24. juuli 2000 800 m jooks – 1:42.47 (Brüssel 24. august 2001) 1000 m jooks – 2:17,40 (2000) 1500 m jooks – 3:43,36 (Moskva 11. veebruar 2003) Juri Borzakovski on 180 cm pikk ja kaalus tippsportlasena 62 kg. 1997. aastal tutvus Juri oma tulevase naise Irinaga, kellega abiellus 17. novembril 2000. 2002. aastal sündis poeg Jaroslav. Koduleht Infot Juri Borzakovskist
Renate Götschl

Renate Götschl (sündinud 6. augustil 1975 Judenburgis) on endine Austria mäesuusataja. Götschl on võitnud hõbemedali Alpi kahevõistluses ja pronksmedali kiirlaskumises Salt Lake Citys 2002. aasta OM-il. Ta on tulnud maailmameistriks Alpi kahevõistluses (1997) ja kiirlaskumises (1999) ning meeskonnavõistluses (2007). Kokku on ta võitnud üheksa MM-i medalit. Maailma karikasarjas võitis ta üldkarika 2000. aastal. Kiirlaskumise karika sai ta viiel korral ja ülisuurslaalomi karika kolmel korral. Ta on saanud 46 MK-etapivõitu. Esimese võidu sai ta 1993. aastal slaalomis. Götschl teatas karjääri lõpetamisest 2009. aasta augustis. 2002 Salt Lake Citys hõbemedal Alpi kahevõistluses pronksmedal kiirlaskumises 1997 Sestrieres maailmameister Alpi kahevõistluses 1999 Vailis maailmameister kiirlaskumises hõbemedal ülisuurslaalomis hõbemedal Alpi kahevõistluses 2001 Sankt Antonis hõbemedal kiirlaskumises 2005 Santa Caterinas pronksmedal kiirlaskumises 2007 pronksmedal ülisuurslaalomis 1993 Monte Campiones pronksmedal slaalomis Üldkarikas 1. koht: 2000 2. koht: 2001, 2002, 2004 3. koht: 1999, 2005 Kiirlaskumise karikas 1. koht: 1997, 1999, 2004, 2005, 2007 2. koht: 1998, 2000, 2001, 2003, 2008 3. koht: 2006 Ülisuurslalomi karikas 1. koht: 2000, 2004, 2007 2. koht: 1998, 2001, 2003, 2005 Alpi kahevõistluse karikas 1. koht: 2000, 2002 3. koht: 1994, 2001 Renate Götschl osales 408 MK-etapil ja jõudis poodiumile 110 korral, millest 46 korda kõige kõrgemale astmele. Renate Götschli koduleht Renate Götschl FIS-i kodulehel (inglise) Renate Götschl Alpine Ski Database'i kodulehel
Hall nelk

Hall nelk (Dianthus gratianopolitanus) on taimeliik nelgiliste sugukonnast nelgi perekonnast. Hall nelk andmebaasis eElurikkus
Hiina nelk

Hiina nelk (Dianthus chinensis) on taimeliik nelgiliste sugukonnast nelgi perekonnast. Iluaianduse käsiraamat, KoostanudMari Laane, Varrak 2005, lk328 Hiina nelk andmebaasis eElurikkus
Aednelk

Aednelk (Dianthus caryophyllus) on taimeliik nelgiliste sugukonnast nelgi perekonnast. Aednelk on tavaline ilutaim, millest on aretatud tuhandeid sorte. Aednelk on üks levinumaid lõikelilli. Aednelk on pärit Vahemere maadest, kus teda on kasvatatud juba umbes 2000 aastat. Euroopas esineb ta metsikult Kreekas ja Itaalias, kuid pole kindel, kas tegu on metsistunud vormidega või loodusliku levilaga. Nelk oli keskajal Maarja sümbol. Tänapäeval on nelk töölisliikumise sümbol. Paljude sotsialistlike parteide logodel kujutatakse aednelki. 25. aprillil 1974 Portugalis toimunud riigipööret nimetatakse nelgirevolutsiooniks, sest inimesed panid diktatuurile vastu hakanud sõdurite püssitorudesse nelke. Aednelk andmebaasis eElurikkus
Iraani mägismaa

Iraani mägismaa ehk Iraani kiltmaa on mägismaa Ees-Aasias Iraanis, Afganistanis ja Pakistanis. Ta asub Armeenia mägismaa, Mesopotaamia ja Induse madaliku vahel. Mägismaa pindala on umbes 2,5 mln km². Kõrgeim tipp on Damāvand (5604 m). Iraani mägismaal paiknevad suured kõrbed nagu Dasht-e Kavīr, Dasht-e Lūt ja Dasht-e Mārgow.
Zardkūh

Zardkūh ('kollane mägi') ehk Zard-e Kūh-e Bakhtīārī (pärsia keeles زردكوه بختياري ) on Z̄āgrose mäestiku kõrgeim tipp (4548 m). Asub Iraanis Chahār Maḩāll va Bakhtīārī provintsis.
Francis Lai

Francis Lai (26. aprill 1932 Nice – 7. november 2018) oli prantsuse helilooja. Lai on enamasti kirjutanud filmimuusikat. Enim tuntust on ta kogunud filmidega "Mees ja naine", "Armastuse lugu" ("Love Story"; 1970) ja "Le passager de la pluie". Samuti on ta kirjutanud muusikat sellistele lauljatele nagu Édith Piaf, Juliette Gréco, Yves Montand, Mireille Mathieu ja Johnny Hallyday. Aastal 1970 autasustati teda Oscari ja Kuldgloobusega filmi "Love Story" muusika eest. Selle filmi tuntuim pala on "(Where Do I Begin?) Love Story". Francis Lai andmekogus IMDb (inglise) Koduleht
Uudo Pragi

Uudo Pragi (17. november 1941 – 26. september 2015) oli eesti geograaf. Ta lõpetas 1958. aastal Põlva Keskkooli ja 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geograafia osakonna majandusgeograafia erialal. Aastal 1971 kaitses ta Kaasani Riiklikus Ülikoolis väitekirja "Функциональная структура и иерархия системы городских поселений Эстонской ССР" ja sai geograafiakandidaadi kraadi. Ta oli aastatel 1963–1966 Tartu Riikliku Ülikooli arvutuskeskuse vanemlaborant, 1966–1967 nooremteadur ja 1967–1968 vaneminsener. Aastatel 1968–1969 oli ta majandusgeograafia kateedri assistent, 1969–1980 vanemõpetaja ja 1980–1992 dotsent. Aastatel 1992–1995 oli ta Tartu Ülikooli geograafia instituudi inimgeograafia õppetooli dotsent. Ta oli 1995. aastast emeriitdotsent, aastatel 1995–1996 vanemteadur ja aastast 1996 samas lektor. Tema uurimisvaldkonnad olid: asulageograafia, regionalistika, matemaatiliste meetodite kasutamine geograafias, kooligeograafia sisu, inimgeograafia ajalugu. Ta on õpetanud Nõukogude Liidu ja välisriikide majandusgeograafiat, matemaatilisi meetodeid geograafias, inimgeograafia aluseid, Eesti sotsiaal- ja majandusgeograafiat. Ta oli mitme kooliõpiku autor ning üks kolmeköitelise "Geograafiaentsüklopeedia" hispaania keelest tõlkijatest. "Matemaatilised meetodid geograafias". Valgus. 1988 Ülle Liiber, Uudo Pragi, Tiit Rummo ja Ene Saar. "Geograafia 7. klassile". Avita. 1996 Uudo Pragi, Ülle Liiber, Maia Uibo. "Geograafia 10. klassile". Avita. 1997 "Sissejuhatus inimgeograafiasse". Tartu 2002 Raivo Aunap, Tiit Hang, Jaak Jaagus, Arvo Järvet, Arno Kanal, Juho Kirss, Ülo Mander, Tõnu Oja, Uudo Pragi, Ivar Puura. "Üldmaateadus gümnaasiumile". Koostaja Ülle Liiber. Eesti Loodusfoto. 2004 Helle-Mai Pedastsaar, Tiia Pedastsaar ja Uudo Pragi. "Geograafia mõisted gümnaasiumile". TÜ Kirjastus. 2009 Eesti Geograafia Seltsi liige. Pensionipõlves oli ta EELK Tartu Pauluse koguduse vöörmünder. 2006 Tartu Ülikooli medal 2006 Tartu Ülikooli aumärk "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022.
Andid

Andid (hispaania keeles Andes) on Lõuna-Ameerika mäestik, mille ahelikud kulgevad mandri läänerannikul ligikaudu 7000 km pikkuselt ja läbivad Panamat, Ecuadori, Colombiat, Boliiviat, Peruud, Tšiilit ja Argentinat. Andid on maailma pikim mäestik. Andides on mitu üle 6000 m kõrgust tippu (näiteks Ojos del Salado, Illampu, Jerupaja), kõrgeim neist on Aconcagua (6969 m). Andid on noor Alpi kurrutusse kuuluv mäestik, kus on palju tegevvulkaane ja maavärinaid. Mäestik koosneb mitmest põhja-lõunasuunalisest mäeahelikust, mille järgi jagatakse Andid Põhja-, Kesk-, Lõuna- ja Patagoonia Andideks. Neid eraldavad kiltmaad ja orud. Ande katavad ulatuslikud metsad, kiltmaadel laiuvad pool- ja mägikõrbed, orgudes on kultuurmaistu. Colombias jagunevad Andid nelja ahelikku. Sierra Nevada de Santa Marta asub maa põhjaosas, kus paiknevad ka Colombia kõrgeimad tipud. Selle piirkonna ahelike kõrgeimad mäed asuvad Keskahelikus, sealseid lähestikku paiknevaid tippe kutsutakse ühise nimega Sierra Nevada del Cocuy. Mitu Colombia tippu on vulkaanid, need paiknevad eraldi ja neile pääseb kergesti ligi. Kesk-Andid Peruus on kõrged astanguliste graniittippudega mäed, mis kerkivad jäiste ribade ja segipaisatud liustike kohale. Lumi ja jää moodustab ribadel suuri karniise. Peruu Andid on jagunenud mitmeks ahelikuks, mägironijate hulgas on populaarsemad Cordillera lanca ja Cordillera Huayhuash. Tšiili rannik on ääristatud üpris madalate rannikumägedega. Paljud sealsed mäed on vulkaanid, vähemalt viiskümmend neist on aktiivsed. Andid on tekkinud ookeanilise laama sukeldumisel mandrilise laama alla. Andides leidub palju maavarasid (nt vaske, tina, hõbedat, kulda). Mäestiku orgudes saab kasvatada põllukultuure (nt pärineb sealt kartul). Kuna Andid hõlmavad väga ulatusliku ala, on ka mäestiku eri osade kliima erinev. Andide keskosa on väga kuiva kliimaga, seal asub üks maailma kuivemaid kohti, Atacama kõrb. Mäestiku põhja- ja lõunaosas sajab seevastu palju. Enne eurooplaste Ameerikasse saabumist elasid Andides inkad. Transport on raskendatud, eriti lõuna pool, kus mäed ulatuvad rannikuni ja muudavad maismaal liikumise võimatuks. Mandri lõunatippu (Tšiili territoorium) minekuks tuleb kasutada meretransporti või sõita läbi Argentina. Suur hulk asulaid paikneb üle 3000 m kõrgusel. Asutus on üldiselt koondunud orgudesse ja kiltmaadele. Andid on meelepärane koht mägironijatele. Andide mäetipud kõrgusega üle 6500 m
Aedvili

Aedvili on aianduses ühissõna köögiviljade, puuviljade ja aiamarjade tähistamiseks. Üldkeeles nimetatakse aedviljadeks neist ainult köögivilju.
Korduskasutus

Korduskasutus on toote (nt klaaspudeli) korduv kasutamine algotstarbeks. Korduskasutus vähendab oluliselt jäätmete ja heitmete teket ning hoiab kokku loodusvarasid. Taaskasutus Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 30.01.2009) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 30.01.2009)
Kinnine tootmistsükkel

Kinnine tootmistsükkel ehk suletud tootmistsükkel on tootmisprotsess tootmise keskkonnamõju vähendamiseks, kus abimaterjalina kasutatavad ained (nt vesi, õhk, kemikaalid) viiakse kordus- ja taaskasutusse. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 30.01.2009) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 30.01.2009)
Hartum

Hartum on Sudaani pealinn ja Hartumi provintsi halduskeskus. Hartumis ühinevad Sinine ja Valge Niilus. http://geosfera.info/afrika/sudan/1336-hartum-stolica-sudana.html http://www.demographia.com/db-worldua.pdf
Moodne viievõistlus 1952. aasta suveolümpiamängudel

Moodne viievõistlus 1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis 51 võistlejat 15 võistkonda
Ökoefektiivsus

Ökoefektiivsus ehk ökotõhusus on strateegia jätkusuutliku arengu rakendamiseks ettevõtluses. dematerialiseerimine energiatõhusus faktor 4 faktor 10 puhtam tootmine Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 30.01.2009) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 30.01.2009)
Vi (tekstiredaktor)

vi on perekond ekraanile orienteeritud tekstiredaktoreid, mis jagavad teatud iseloomuomadusi, nagu näiteks kutsungimeetodid operatsioonisüsteemi käsurealt ja iseloomulikud kasutajaliidese funktsioonid. vi programmide talitluse edasikantav alamkomplekt ja nendes programmides toetatud ex tekstiredaktori keel on kirjeldatud (ja seega ka standarditud) Single Unix Specificationi ja POSIX-i poolt. Esialgse vi programmi kirjutas 1976. aastal Bill Joy varase BSD Unixi väljalaske tarvis. Mõne praeguse vi teostuse lähtekood pärineb Bill Joylt; teised on täiesti uued, suuresti ühilduvad uusteostused. vi nimi tuletatakse lühimast ühemõttelisest visual käsu lühendist ex-is; asjassepuutuv käsk lülitab ex üherearedaktori visuaalrežiimi. vi nime hääldatakse "vi", inglispäraselt /ˈviːˈaɪ/ või /vaɪ/, kuid mitte kunagi "kuus", nagu Rooma number VI. Lisaks mittevabadele omanduslikes Unixites esinevatele vi teostustele esineb mitu vaba ja avatud lähtekoodiga vi isendit. 2009. aasta Linux Journali küsitlus leidis, et vi oli vastajate seas kõige enam kasutatud tekstiredaktor, ületades pea kaks korda järgmise kõige enam kasutatu (36% 19%-le). Üks levinud vi kloon on Vim (vi improved ehk täiustatud vi), mis muuhulgas lisab osutusseadme (hiire) toetuse ja süntaksi esiletoomise. Tekstiredaktor vi kasutusjuhend
Harry Potter ja Fööniksi ordu (film)

"Harry Potter ja Fööniksi ordu" (inglise keeles "Harry Potter and the Order of the Phoenix") on Harry Potteri filmisarja 2007. aastal linastunud viies film, mis on valminud samanimelise romaani põhjal, mille on kirjutanud inglise kirjanik J. K. Rowling. Filmi režissöör on David Yates. Daniel Radcliffe – Harry Potter Rupert Grint – Ron Weasley Emma Watson – Hermione Granger Helena Bonham Carter – Bellatrix Lestrange Robbie Coltrane – Rubeus Hagrid Warwick Davis – Filius Flitwick Tom Felton – Draco Malfoy Ralph Fiennes – Lord Voldemort Michael Gambon – Albus Dumbledore Brendan Gleeson – Mad-Eye Moody Richard Griffiths – Vernon Dursley Jason Isaacs – Lucius Malfoy Matthew Lewis – Neville Longbottom Evanna Lynch – Luna Lovegood Gary Oldman – Sirius Black James Phelps – Fred Weasley Oliver Phelps – George Weasley Alan Rickman – Severus Snape Fiona Shaw – Petunia Dursley Maggie Smith – Minerva McGonagall Imelda Staunton – Dolores Umbridge Natalia Tena – Nymphadora Tonks David Thewlis – Remus Lupin Emma Thompson – Sybill Trelawney Julie Walters – Molly Weasley Bonnie Wright – Ginny Weasley "Harry Potter ja Fööniksi ordu (film)" andmebaasis Box Office Mojo (inglise)
Mohácsi lahing

Mohácsi lahing toimus 29. augustil 1526 Suleiman Toreda juhitud Türgi vägede ja Ungari kuningriigi vägede vahel Lõuna-Ungaris Mohácsi linna lähedal. Suleimani sõjaväes oli 55 000–65 000 sõdurit, sealhulgas regulaarväge 45 000 ja abiväge 10 000. Türklastel oli 160 kahurit. Lajosil oli 35 000–40 000 sõdurit, kellest õigeks ajaks jõudis lahinguväljale 26 000, ja 85 kahurit. Ungari väed said lüüa ja kuningas Lajos II uppus põgenemisel Doonausse. Teine ungarlaste väejuht Pál Tomori langes samuti taganemise käigus. Transilvaania vürst János Zápolya saabus küll lahinguväljale koos 10 000-mehelise väeüksusega, kuid teadmata põhjusel ei võtnud lahingust osa. Suleiman andis käsu mitte vange võtta. Pärast lahingut hukati 2000 sõjavangi, neist paljud Ungari ülikud. Lahingus hukkus kokku üle 14 000 Ungari sõduri. Pärast lahingut langes suurem osa Ungarist türklaste võimu alla. Türklased hõivasid vastupanuta pealinna Buda ja rüüstasid selle. Ülejäänud Ungari läks Habsburgide võimu alla ja Ungari kaotas iseseisvuse. Saksa-Rooma keiser Ferdinand I oli abielus Lajos II õega ja kuna Lajosil polnud lapsi, kuulutas Ferdinand end tema pärijana Ungari kuningaks. Transilvaania jäi Türgi ülemvõimu all pooleldi iseseisvaks. Samuti kuulutas end Janos I nime all kuningaks János Zápolya, keda aga rahvas üldiselt ei toetanud, sest ta polnud Lajosi sugulane ja lootis kuningaks saada türklaste abil. Järgnes peaaegu kaks sajandit vahelduva eduga kestnud sõda Habsburgide ja Osmanite vahel, mis toimus suuresti Ungari territooriumil.
Harry Potter ja segavereline prints (film)

"Harry Potter ja segavereline prints" (originaalpealkiri "Harry Potter and the Half-Blood Prince") on Harry Potteri sarja kuues film. Film esilinastus 2009. aastal. Daniel Radcliffe – Harry Potter Rupert Grint – Ron Weasley Emma Watson – Hermione Granger Helena Bonham Carter – Bellatrix Lestrange Jim Broadbent – Horace Slughorn Robbie Coltrane – Rubeus Hagrid Warwick Davis – Filius Flitwick Tom Felton – Draco Malfoy Michael Gambon – Albus Dumbledore Alan Rickman – Severus Snape Maggie Smith – Minerva McGonagall Timothy Spall – Peter Pettigrew David Thewlis – Remus Lupin Julie Walters – Molly Weasley Koduleht "Harry Potter ja segavereline prints (film)" andmebaasis Box Office Mojo (inglise)