laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hämeenlinna

Hämeenlinna on linn Soomes Kanta-Häme maakonnas, Lõuna-Soome lääni ja Hämeenlinna linna keskus. 31. augustil 2015 elas linnas 68 048 inimest ja rahvastiku tihedus oli 38,12 in/km². Linnaõigused sai Per Brahelt 1639. aastal. 2009 liideti linnaga Hauho, Kalvola, Lammi, Renko ja Tuulose vald. 1862. aastal avati Soome esimene raudteelõik Helsingi ja Hämeenlinna vahel. Tähtsamad vaatamisväärsused on Häme kindlus ja vanglamuuseum. Linnas asub kultuuri- ja konverentsikeskus Verkatehdas. Hämeenlinnas on sündinud Jean Sibelius. Hämeenlinna linnapea on Timo Kenakkala. Jäähokiklubi Hämeenlinnan Pallokerho tuli Soome meistriks hooajal 2005–2006. Jalgpalliklubi FC Hämeenlinna mängib Soome esiliigas. Bærum, Norra Celle, Saksamaa Hafnarfjörður, Island Püspökladány, Ungari Qeqertarsuatsiaat, Gröönimaa Tartu, Eesti Toruń, Poola Tver, Venemaa Uppsala, Rootsi Weimar, Saksamaa Hämeenlinna kirik Raatihuoneenkatu (suvi 2014) Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Finland's preliminary population figure was 5,608,218 at the end of February 2024 "Väestörekisterikeskus". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. september 2015. Vaadatud 26. septembril 2015. Hämeenlinna koduleht
Verbivka (Šargorodi rajoon)

Verbivka (ukraina keeles Вербівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 313.
Verbivka (Luhõnõ rajoon)

Verbivka (ukraina keeles Вербівка) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Lugõnõ rajoonis. Elanike arv on 148. Pindala on 0,6 km².
Uusikaupunki linn

Uusikaupunki linn (rootsi keeles Nystad) on kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Päris-Soome maakonnas. Asub Põhjalahe kaldal. Praeguse Uusikaupunki linna ajalooliseks tuumikuks oleva linna asutas 1617. aastal Gustav II Adolf. 1721. aastal sõlmiti seal Põhjasõja lõppu tähistav Uusikaupunki rahu. Uusikaupunkis asub Soome ainuke sõiduautosid valmistav tehas, kus on toodetud Saabi, Talboti, Opeli, Lada ja Porsche autosid. Autotehas Valmet Automotive valmistab alates 2013. aasta suvest ka Mercedes-Benzi A-seeria autosid Uusikaupunki linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus on kujunenud linna lähedal paiknenud maavaldade liitmise teel. Aastal 1969 liideti linnaga Uusikaupunki vald, 1974 Pyhämaa vald, 1981 Lokalahti vald ja 1993 Kalanti vald. Uusikaupunki sõpruslinn Eestis oli Antsla. Linna pindala on 1933 km², millest veepindala on 1429 km². Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years "Valmet Automotive making Finnish industrial history" (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 1. juulil 2022.  Uusikaupunki – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus Uusikaupunki koduleht
Planeetide kaitse

Planeetide kaitse on planeetidevahelistel missioonidel kasutatav põhimõte, mille kohaselt üritatakse vältida teiste taevakehade ja Maa saastamist teistelt taevakehadelt pärit organismidega. Selle eesmärk on kaitsta planeetide keskkonda, et neid saaks hiljem detailselt uurida.
Zaitseve

Zaitseve on kohanimi. Zaitseve, küla Ukrainas Donetski oblastis Bahmuti rajoonis Zaitseve, alev Ukrainas Donetski oblastis Horlivka haldusalas
Ylivieska linn

Ylivieska on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Oulu läänis Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Asub Kalajoki kaldal. Ylivieska vald sai linnaõigused 1971. aastal. Ylivieska sõprusvald Eestis on Viimsi vald. Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years  Ylivieska linn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ylivieska koduleht
Savonlinna linn

Savonlinna linn on kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Ida-Soome läänis Lõuna-Savo maakonnas. Savonlinna linn ei ole linnaline asula. See on loodud Savonlinna asula (linna) ja suurema osa ümberkaudse Sääminki valla liitmisel üheks kohaliku omavalitsuse üksuseks (1973). 1. jaanuaril 2009 liideti Savonlinnaga Savonranta vald ja 31,24 km² Enonkoski vallast. 1. jaanuaril 2013 liideti linnaga Kerimäki vald ja Punkaharju vald. Savonlinna pindala on 2239,50 km², millest 1358,21 km² moodustavad veekogud. Savonlinna, Savo Soome ajaloolises maakonnas, sai linnaõigused 1639. aastal, kui oli Viiburi ja Savonlinna lääni keskus. Põhjasõja ajal oli linn venelaste valduses. Savonlinna on tuntud Olavinlinna linnuses peetava Savonlinna ooperifestivali järgi. Linna haldusalas on järgmised külad. Aholahti Ahvionsaari Haapalahti Hannolanpelto Haukiniemi Heikinpohja Ikoinniemi Juvola Kaartilanranta Kallislahti Kesamonsaari Kiilanmäki Kokonsaari Kommerniemi Kosola Laukansaari Liistonsaari Loikansaari Mikkolanniemi Moinsalmi Niittylahti Nojanmaa Otavanniemi Pellossalo Pesolansaari Pietolansaari Pihlajanlahti Pihlajaniemi Pirhiänniemi Ritosaari Ruhvana Saukonsaari Särkilahti Tolvanniemi Tuohisaari Tynkkylänjoki Utrasniemi Varparanta Vuoriniemi Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Savonlinna koduleht Anne Kauranen. Finnish brewery launches NATO beer to mark membership application. Reuters, 20. mai 2022
Lastekirjandus

Lastekirjanduseks (ka: laste- ja noorsookirjandus) kõige laiemas tähenduses peetakse laste loetavat ja/või lastele mõeldud lugemisvara. Lastekirjandus hõlmab ühtviisi neid raamatuid, mille lapsed ise on omaks võtnud, kui ka neid raamatuid, mis on lastele kirjutatud või lastele sobivaks hinnatud mõne autoriteedi (literaadid, õpetajad, kirjastajad, lapsevanemad jne) poolt. Lastekirjandust on üritatud määratleda kui spetsiaalselt laste jaoks loodud kirjandust, ent tihti[viide?] on kirjaniku algselt täiskasvanuile kirjutatud teos saanud populaarseks hoopis lasteraamatuna (Mark Twaini "Prints ja kerjus", "Huckleberry Finn"). Samuti võib tuua vastupidiseid näiteid, kus lastele kirjutatud teos leiab suurema lugejaskonna täiskasvanute näol. Palju on teoseid, millest nii lastel kui ka täiskasvanuil on lugeda oma lugu (Antoine de Saint-Exupéry "Väike prints"). Sellised piiripealsed juhtumid teevad lastekirjandusest väga rikka nähtuse, ent ei tee lihtsamaks lastekirjanduse piiritlemist kirjanduses. Oluliseks eripäraks lastekirjanduses on teksti ja pildi sümbioos, mistõttu on võrdselt tähtsad nii kirjaniku- kui ka kunstnikutöö. Tihti on lasteraamatus pilti rohkem kui kirjandust. Ka esimene teadaolev spetsiaalselt lastele loodud raamat on pigem pildiraamat – 1658. aastal ilmus "Orbis Pictus", tšehhi haritlase Jan Ámos Komenský pildiatlas lastele. Spetsiaalselt lastele mõeldud lastekirjanduse põhiline eripära on lugeja ea eripära arvestamine (adressaaditunnetus). Kirjandussotsioloog Hannes Hüttner on öelnud, et lastekirjandus oli kaua aega pedagoogiline provintsikirjandus (Hüttner 1979:97). Nii lastekirjandust kui ka selle lugejaskonda on püütud liigitada ealiste huvide ja retseptsiooni seisukohalt. Eristatud on väikelapse kirjandust, koolieeliku kirjandust, noorema kooliea kirjandust, keskmise kooliea kirjandust ja vanema kooliea kirjandust. Eesti lastekirjandus Eesti Lastekirjanduse Keskus Rahvusvaheline Noorsookirjanduse Nõukogu Lasteraamatukogundus Minu Esimene Raamat Enn Murdmaa, Noorsoo- ja lastekirjanduse põhinõudeid, Kasvatus 1935, nr 2, 3 IBBY koduleht
Zaitseve (Horlivka)

Zaitseve on alev Ukrainas Donetski oblastis Horlivka haldusalas, 62,8 km kaugusel Donetskist, 23 km kaugusel Horlivkast põhjas. Zaitseve sai alevi õigused 1938. aastal. Asula kõrgus merepinnast on 129 meetrit. 2001. aastal rahvaloenduse andmeil elas asulas 4012 inimest, kellest 93,15% märkis emakeeleks vene ja 6,48% ukraina keele. Donbassi sõja algupoolel võtsid ühenduse DRV võitlejad asula oma kontrolli alla. 2015. aasta 9. novembril võtsid valitsusväed asula taas oma kontrolli alla. 2018. aasta aprilli lõpu seisuga oli vähemalt osa asulast valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all (või eikellegimaa staatuses). "Державний комітет статистики України. Чисельність наявного населення України на 1 січня 2013 року, Київ-2013 (pdf)". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. november 2018. Vaadatud 6. detsembril 2015. "Розподіл населення за рідною мовою на ukrcensus.gov.ua". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2014. Vaadatud 6. detsembril 2015. "Делегаты из Германии и России стали свидетелями обстрела поселка Зайцево украинскими силовиками" (vene). Donetski uudisteagentuur. 29. aprill 2018. Vaadatud 29.04.2018.  Zaitseve (Horlivka) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis 6. detsember 2015. URJKN Сводные данные по ситуации в зоне АТО – 06 декабря (vene keeles)
Koduvald (Saue ajaleht)

Koduvald oli ajaleht, mis ilmus Saue vallas aastatel 1994–2017. Ajaleht ilmus kord kuus, kuu esimesel nädalal. Esimene number ilmus 1994. aasta veebruaris. Esimene toimetaja oli Heino Raieste, kes toimetas ajalehte aastatel 1994–2003. "Saue valla ajaleht - 20 aastat kohalikku infovoogu". Maaleht, 11. veebruar 2014 Koduvald 2006-2017. Digiarhiiv Saue valla kodulehel Koduvald Digaris
Heino Raieste

Heino Raieste (kuni 10. detsembrini 1936 Tsakko või Tsäkko; 24. aprill 1928 – 4. august 2018) oli eesti kodu-uurija ja ajakirjanik. Ta oli Saue valla ajalehe Koduvald toimetaja aastatel 1994–2003. Heino Raieste. "Taevaskoja". Tallinn: Eesti Raamat, 1981 Paul Lehestik, Heino Raieste. "Värska". Tallinn: Eesti Raamat, 1985 Heino Raieste, Gundo Roosve. "Tööpunalipu ordeniga V. I. Lenini nimeline köögiviljakasvatuse näidissovhoos". Tallinn: Eesti Raamat, 1987 Reet Kaar, Kalev Kallemets, Remi Neitsov, Heino Raieste. "Palivere raamat". Palivere Aleviselts. 2010 2007 Saue valla tänukiri Saue valla ajaloo uurimise ja väärtustamise eest "Saue valla ajaleht - 20 aastat kohalikku infovoogu". Maaleht, 11. veebruar 2014 "Koduvald, märts 2007. Lk 1" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 3. juuni 2020. Vaadatud 3. juunil 2020. Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Hospidali tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Hospidali tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis Liivalaia ja Ravi tänava vahel. Tänaval asub vaid üks hoone Hospidali tänav 4, ca. 1947 aastal ehitatud 4-kordne korterelamu. Liivalaia tänava nurgahooned on Liivalaia tänava aadressiga Liivalaia tänav 28 ja 30 ning tänava ääres asub ka Tallinna Liivalossi Lasteaed. Hospidali tänava nimi võeti kasutusele Üldise Hoolekande Kolleegiumi (Приказ Общественного Призрения) korraldusel 1786. aastal rajatud nn. Priihospidali, praeguse Ida-Tallinna Keskhaigla järgi. 1881. aastal kandis tänav saksa keeles Hospitalstraßе ja vene keeles Госпитальная улица ning eesti keeles 1885. ja 1910. aasta andmetel Hospitali tänava nime. 1923. aasta Tallinna tänavate nimekirjas kasutati Hospidali tänava nimevormi. Hospidali 2a asus kino „Mars“ hoone. Liivalaia tänav 30 hoone Hospidali tänava poolses tiivas asus Eesti NSV Riiklik Laste- ja Noorteraamatukogu. Eesti Lastekirjanduse Keskus kolis 2007. aastal Liivalaia tänavalt praegusesse asukohta Pikk tänav 73. Tallinna Keskraamatukogu võõrkeelse kirjanduse osakond asub aadressil Liivalaia 40, hotell Olümpia vastas, mitmekordse elumaja esimesel korrusel. Kentmanni tänav Eesti Lasteraamatukogu põhimäärus Eesti Hoiuraamatukogu põhimäärus, RTL 1996, 146, 717 Foto 1938. aastast, kino "Mars" sildiga
Gotthard Reinhold Staël von Holstein

Parun Gotthard Reinhold Staël von Holstein (28. aprill 1819 Taali mõis, Tori kihelkond, Pärnumaa – 13. november 1892 Uulu, Pärnumaa) oli baltisaksa aadlik, Uulu ja Surju mõisnik, Peterburi õukonnategelane (keiserlik kammerhärra) ja Liivimaa maanõunik. Geni.com Gotthard Reinhold Baron Stael von Holstein Gotthard Reinhold Staël von Holstein, Transehe-Roseneck, Astaf von: Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, [1929], seite 566
Wilhelm Reinhold Staël von Holstein

Wilhelm Reinhold Staël von Holstein (5. november 1858 Uulu, Pärnumaa – 29. september 1918 Baden-Baden, Saksamaa) oli baltisaksa aadlik, vabahärra, Vaskrääma ja Sindi mõisnik, Peterburi õukonnategelane ja Liivimaa maanõunik. Õppis Tartu Ülikoolis, oli korporatsiooni Livonia liige. Geni.com Gotthard Reinhold Baron Stael von Holstein Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Korporatsiooni "Livonia" liige Wilhelm Stael von Holstein
Temuco

Temuco on linn Lõuna-Tšiilis, Araucanía piirkonna ja Cautíni provintsi halduskeskus. 2017. aasta Tšiili rahvaloendus, vaadatud 23.06.2020.  Temuco – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lindvistika ehk metsa see lingvistika

"Lindvistika ehk metsa see lingvistika" on eesti semiootiku ja kirjaniku Valdur Mikita 2015. aasta detsembris ilmunud teos, mis jätkab raamatuis "Metsik lingvistika" (2008) ja "Lingvistiline mets" (2013) alustatud arutelu eesti kultuuri, eestlaste psühholoogia ja eestluse eripära teemadel. Mikita enda iseloomustust mööda on see "kolmas raamat ulguvate rehade triloogiast". "Lindvistika" kirjastuseks või ilmumiskohaks on raamatus märgitud "Välgi metsad".
Olga (täpsustus)

Olga võib tähendada järgmist: Olga on naisenimi. Olga (−969), Kiievi suurvürstinna Olga Konstantinovna (1851–1926), Kreeka kuninga Geórgios I abikaasa Olga on asula Venemaal Primorje krais Olga on eesti lühimängufilm (2013) Olga laht
Clas von Ramm

Reinhold Klas Gustav von Ramm (3. november 1864 Aa mõis – 14. detsember 1920 Gdańsk) oli Eestimaa poliitik, maanõunik ning viimane Padise ja Kurkse mõisnik. Reinhold Klas Gustav von Ramm abiellus 25. augustil 1891 Hagudis Lucie Helene Martha von Krusenstierniga (suri 1949. aastal) ning neil oli kuus last – Margarethe (1892–1962), Hans-Jürgen von Ramm (1894–1927), Thomas von Ramm (1896–1945), Ursula (1898–1947), Berend von Ramm (1901–1945) ja Renate (1905). 9. jaanuaril 1907 registreeriti Eestimaa kuberneri, Pjotr Bašilovi poolt Padisel Kloostri haridusselts, mille nimeks sai Madise-Risti Rahva Hariduse Selts. Seltsi liikmeiks astusid ka Padise mõisnik Clas von Ramm, Helene von Ramm ja Caroline von Ramm. Selts võttis ülesandeks emakeelse, st eestikeelse kooli asutamise talulaste jaoks. Kool töötas 1908–1912 ja seal õppisid lapsed, kes olid lõpetanud külakooli. 1939. aastal lahkus Rammide suguvõsa Eestist, nad asusid elama Saksamaale. "Mäletan meie maad ajast, mil seal polnud veel ainsatki Vene ametnikku, kuna Venemaa oli meie jaoks kauge võõras maa, mille keiser oli juhtumisi ka meie valitseja, keda me armastasime ja austasime, kuna ta kaitses meid ja meie õigusi, meie omapära, keelt ning usku, nii nagu seda olid lubanud meile nii tema eelkäijad kui ka tema ise. Mäletan kodumaad ajast, mil seal ei raevutsenud veel rahvuslik vastandumine, kui maal ja linnas elas veel tänulik ja rahulolev eesti rahvas, keda viidi koolide rajamise ja agraarreformidega, pidevalt eri valdkondade eest hoolt kandes, aeglaselt, kuid järjekindlalt kõrgema kultuuri ja seeläbi ka täieliku vabaduse poole selle sõna parimas tähenduses. ... Koos raudteede ja vabrikutega, telegraafide ja telefonitraatidega, idast pärit panslavismi ebamääraste õnnestamisteooriatega, petlikele järeldustele ning tühjadele fraasidele rajatud õpetusega vabadusest, võrdsusest ja vendlusest jõudis meie väikesele maale uus vaim ja see vaim polnud sugugi hea." Clas von Ramm, Noorusaastad Eestimaal, lk. 85. Revali ja Peterburi vahel. Argo, 2016. Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Sasuke Uchiha

Sasuke Uchiha (jaapani keeles うちは サスケ Uchiha Sasuke) on tegelane mangast "Naruto", mille loojaks on Masashi Kishimoto. Sasuke on üks viimastest ellujääjatest Uchiha klannist, mis oli üks vanemaid ning tugevamaid klanne Konohagakure-s, kuni Sasuke vanem vend Itachi Uchiha enne seeriaid klanni tappis. Seeria alguses on Sasuke eesmärk taastada oma klann ja tappa oma vanem vend. Seeria jätkudes pannakse Sasuke tiim seitsmesse (Team 7), mille juhiks on Kakashi Hatake. Tiimi kuuluvad ka Naruto Uzumaki ja Sakura Haruno. Alates akadeemiast on igale tüdrukule Sasuke meeldinud, samuti ka Sakurale, kes annaks kõik, et Sasukele ka tema meeldiks. Naruto, kellele jällegi meeldib Sakura on kade Sasuke üle, sest ta meeldib kõigile. Sellepärast üritab ta alati Sasukesest parem olla ja teda ületada. Sasuket ei huvita jällegi ükski tüdruk, sest ta tahab tugevamaks saada, et oma klann restoreerida. Naruto ja Sasuke on sellest saati vaenlased. Sasuke häält animes on teinud jaapani keeles Noriaki Sugiyama ja inglise keeles Yuri Lowenthal. Paljud vaatajad kritiseerivad Sasuket tema külma ja ükskõikse käitumise pärast.
Charley Patton

Charley Patton (aprill 1891 – 28. aprill 1934) oli USA Deltabluusi viljelev muusik. Tema on esimesena lindistanud bluusinäiteid.
Läti Muusikaakadeemia

Läti Muusikaakadeemia, õieti Jāzeps Vītolsi (nimeline) Läti Muusikaakadeemia (läti keeles Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmija, lühendatult JVLMA) on Läti kõrgem muusikaõppeasutus, mis asub Riias aadressil Kr. Barona iela 1. Kool on kandnud ka nimesid Jāzeps Vītolsi Läti Konservatoorium ja Jāzeps Vītolsi Läti Kunstiinstituut; nimetatud ka Riia Konservatoorium. Läti Muusikaakadeemia asutas 1919. aastal helilooja Jāzeps Vītols, kes oli ka Läti Rahvusooperi esimene direktor. Kooli rektorid on olnud Jāzeps Vītols (1919–1935), Pauls Jozuus (1935–1937), Alfrēds Kalniņš (1944–1948), Jēkabs Mediņš (1948–1950), Jānis Ozoliņš (1951–1977), Imants Kokars (1977–1990), Juris Karlsons (1990–2007), Artis Sīmanis (2007–2017), Guntars Prānis (2017–2024) ja Ilona Meija (alates 2024). Tuntud vilistlasi: Miša Aleksandrovitš, Iveta Apkalna, Volfgangs Dārziņš, Sarah Feigin, Elīna Garanča, Inese Galante, Jānis Ivanovs, Arvīds Jansons, Oleg Kagan, Aivars Kalējs, Gidon Kremer, Kristīne Opolais, Raimonds Pauls, Uģis Prauliņš, Uldis Pūcītis, Alfred Strombergs, Imants Zemzaris, Aleksandrs Viļumanis Läti Muusikaakadeemia koduleht
Genf

Genf on linn ja vald Šveitsis, Genfi kantoni keskus. Asub Genfi järve ja Rhône'i jõe kaldal. See on Zürichi järel Šveitsi suuruselt teine linn. Genf oli keldi hõimu allobroogide pealinn. 1026. aastast kuulus Saksa-Rooma riiki. 1814. aastal liitus Šveitsiga. Genfis asuvad paljude rahvusvaheliste organisatsioonide peakorterid. Seal asub ka ÜRO Euroopa peakorter ja Punase Risti peakorter. Seda on hinnatud Londoni, Frankfurti, Zürichi ja Luxembourgi järel üheks olulisemaks finantskeskuseks Euroopas. Linnas tegutsevad jäähokiklubi Genève-Servette HC, jalgpalliklubi Servette FC ja korvpalliklubi Lions de Genève. Genfi protokoll Genfi lennujaam Grand Théâtre de Genève https://www.pxweb.bfs.admin.ch/pxweb/fr/px-x-0102020000_201/-/px-x-0102020000_201.px/?rxid=c5985c8d-66cd-446c-9a07-d8cc07276160 The Global Financial Centres Index 29 Financial Centre Futures, märts 2021. Lk 4 Genfi koduleht Genfi turismileht
Bakuu metroo

Bakuu metroo (aserbaidžaani keeles: Bakı Metropoliteni) on Bakuus töötav metroo, avati 6. novembril 1967. Peale teist maailmasõda elas Bakuus miljon inimest, mis oli NSV Liidus metroo rajamise eelduseks, mispeale 1951. aastal hakatigi metrood ehitama. Metrooliinid asuvad väga sügaval maa all (30–90m), nagu endistes NSV Liidu liiduvabariikides tavaks. Metrool on kolm liini kogupikkusega 40,3 km ja 27 metroopeatusega. Kasutusel on 81-717/714- ja 81-760/761 -tüüpi metroorongid. 2015. aastal oli sõitjaid 222,0 miljonit, tipp-päeval oli sõitjaid 608 200. Metrooliinid töötavad kella 6.00–24.00. Ametlik koduleht Bakuu Metroo (aserbaidžaani keeles) (inglise keeles) (vene keeles) (prantsuse keeles) Urbanrail.net – Bakuu Metroo (inglise keeles)
Woizlawa Feodora

Woizlawa Feodora, Mecklenburgi hertsoginna (17. detsember 1918 Rostockis – 3. juuni 2019) oli 1918. aastal Baltimaade hertsogiks valitud Mecklenburgi hertsogi Adolf Friedrichi ja Reußi printsessi Viktoria ainus tütar ja pärija. Tema ema Viktoria suri 18. detsembril 1918, järgmisel päeval pärast tütre sündi. Alates oma isa surmast 5. augustil 1969 oli Woizlawa Feodora mõeldav kandidaat Balti hertsogiriigi (Eestimaa, Liivimaa ja Kuramaa) troonile. 17. detsembril 2018 sai ta 100-aastaseks. 15. septembril 1939 abiellus Woizlawa Feodora Reußi printsi Heinrich I-ga, kes suri 10. märtsil 1982. Neil on viis poega ja tütar: Feodora, Reußi printsess (sündinud 5. veebruaril 1942, alates 10. septembrist 1967 Stolberg-Wernigerode krahvinna) Heinrich VIII, Reußi prints (sündinud 30. augustil 1944) Heinrich IX, Reußi prints (sündinud 30. juunil 1947) Heinrich X, Reußi prints (sündinud 28. juulil 1948) Heinrich XIII, Reußi prints (sündinud 4. detsembril 1951) Heinrich XV, Reußi prints (sündinud 9. oktoobril 1956) https://www.suedkurier.de/region/hochrhein/goerwihl/Eine-Prinzessin-im-Hotzenwald-wird-100-Jahre-alt;art372594,9992754 Intervjuu Esivanemad
Jan Vanriet

Jan Vanriet (sündinud 21. veebruaril 1948 Antwerpenis) on Belgia (flaami) kunstnik ja luuletaja. Valiti 2017. aastal Euroopa Teaduste ja Kunstide Akadeemia liikmeks. „Bohemia“, 1966, õli paberil „Moszek“, 2011 „Tatlin“, 1980 Biograafia (inglise, prantsuse ja hollandi keeles) Jan Vanriet - Official website Jan Vanriet 'The Music Boy' at The New Art Gallery Walsall Jan Vanriet at The British Museum Jan Vanriet - Poëzie-Centraal
Juhan Kalde

Juhan Kalde (1937. aastani Juhan Löve; 7. mai 1908 Lelle vald, Pärnumaa – 17. august 1995 Pärnu) oli eesti maadleja ja sporditegelane. 1940. aastal tuli ta Kreeka-Rooma maadluses Eesti meistriks raskekaalus (üle 87 kg), 1941. ja 1942. aastal võitis samas kaalukategoorias hõbemedali. 1950.–1960. aastatel tegutses maadlustreenerina Märjamaal. 1964 – Eesti NSV teeneline sporditegelane ESBL Biograafia Eesti spordi biograafilises leksikonis
Tyson Fury

Tyson Luke Fury (sündinud 12. augustil 1988 Manchester, Inglismaa) on Suurbritannia poksija. Fury on sündinud Iirimaa mustlaste järeltulijana. Ta isa pani talle nime Tyson endise raskekaalu maailmameistri Mike Tysoni järgi. Fury esindas nii Iirimaad, Inglismaad kui ka Ühendkuningriiki. 2006. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel võitis ta pronksmedali. 2007. aastal võitis ta Euroopa Liidu noorte meistrivõistlustel esikoha, hiljem kaotas aga tähtsas matšis kaasmaalasele David Price'ile kohtunike häältega 22-8 ning jäi seetõttu 2008. aasta Pekingi olümpiakoondisest välja. Hiljem üritas ta ebaõnnestunult pääseda ka Iirimaa koosseisus Pekingi olümpiale. Fury tegi elukutselise poksijana debüüdi 2008. aasta lõpus Nottinghamis, alistades esimeses raundis nokaudiga Béla Gyöngyösi (Ungari). Järgmise aastaga oli Furyl kirjas juba üheksa elukutseliste matši ja 21-aastaselt tuli ta juba Inglismaa meistriks. Esimese suurema duelli pidas Fury 2011. aasta juulis, alistas kohtunike ühehäälse otsusega Dereck Chisora ning tuli Ühendkuningriigi ja Rahvaste Ühenduse meistriks. Aasta hiljem Põhja-Iirimaal Belfastis tõusis Fury võiduga Martin Rogani üle ka Iiri tšempioniks. Järgmise nelja aastaga poksis Fury end maailma tippu, alistades tähelepanuväärsemates matšides 2013. aastal USAs endise maailmameistri Steve Cunninghami, seejärel teist korda Dereck Chisora ning 2015. aasta alguses rumeenlase Christian Hammeri. Aprillis 2015 teatati lõpuks, et Fury saab võimaluse astuda vastu raskekaalu valitsejale Volodõmõr Klõtškole. Novembris 2015 Düsseldorfis Saksamaal võitiski Fury vastupidi kõikidele ennustustele Klõtškod kohtunike ühehäälse otsusega 115:112, 115:112 ja 116:111, tõustes sellega WBA (Super), IBF, WBO, IBO ja The Ring Magazine'i tunnustatud raskekaalu maailmameistriks. Selle võidu järel lisati Fury BBC aasta sportlase valimistel üheks kandidaadiks. Samuti on Fury endine Inglismaa, Iirimaa, Ühendkuningriigi, Rahvaste Ühenduse ja EBU Euroopa raskekaalu meister. Ta on seni (seisuga 3. detsember 2022) pidanud 34 kohtumist ning on võitnud neist 33 (neist 24 nokaudiga) kohtumist ja viigistanud 1 kohtumise. Tema suguvõsas on suured poksi traditsioonid, isa "Gypsy" John Fury oli 1980ndatel elukutseline poksija, teine nõbu Andy Lee on aga WBO keskkaalu maailmameister. Tysoni onupoeg Hughie Fury on samuti lootustandev raskekaalu profipoksija (18-0, 10 KO). Mõlemat meest treenib Hughie isa Peter Fury. Nõod loodavad enda väitel raskekaalu divisjonis tõusta uuteks Klõtškodeks. Fury ja tema naine Paris abiellusid 2009, neil on lapsed Prince ja Venezuela. Fury on sügavalt usklik. Ta on tuntud oma julgete ja paljude jaoks vastumeelsete väljaütlemiste poolest. Samuti on ta Premier League'i tippklubi Manchester Unitedi toetaja. Boxrec.com