laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rovaniemi lennujaam

Rovaniemi lennujaam on Soome lennujaam, reisijate arvu poolest suuruselt riigi viies (2012. aastal), mis asub Rovaniemi kesklinnast umbes 10 kilomeetri kaugusel. Lennujaama ainsa maandumisraja põhjapoolsemat otsa läbib põhjapolaarjoon. Lennujaam ehitati 1940. aastal kahe rajaga, millel oli rohukate. Jätkusõja ajal oli see Saksa Luftwaffe lennubaasiks ja varustuskeskuseks. 2010. aastal teenindas lennujaam üle 309 000 reisija. Tšarterlendude tipphooaeg Suurbritannia ja teiste Euroopa riikide vahel on tavaliselt novembri lõpust jaanuari keskpaigani. Venelased saabuvad tavaliselt jaanuaris, kui nad tähistavad oma jõulupühi. Lisaks tsiviillendudele kasutavad seda ka Lapi õhujõudude (Lapin lennosto) F-18 hävitajad. Lennujaama lähistel asub ka Soome Piirivalve üksus. Rovaniemi lennujaam on üks kolmest Soome lennujaamast, millel on reisijate sild (teised kaks on Helsingi Vantaa lennujaam ja Oulu lennujaam). Lennujaama juhib Finavia. Rovaniemi linna pääseb taksoga ning bussiga pääseb linna keskusse kui ka muudesse Lapimaa paikadesse. Finavia - Rovaniemi lennujaam
Rolf Uusväli

Rolf Uusväli (kuni 18. märtsini 1935 Neivelt; 15. september 1930 Tallinn – 11. juuni 2005 Tallinn) oli eesti organist. Uusväli õppis eraviisiliselt orelit ja muusikateooriat Hugo Lepnurme juures. 1960. aastast esines orelikontsertidega. 1959–1973 Eesti Raadio (muusikasaadete toimetaja) 1973–1985 Eesti NSV Riiklik Filharmoonia (orelihooldaja) 2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Tema õde on laulja Els Himma. Eesti orelid, plaadisari Rolf Uusvälja elulugu Eesti muusika infokeskus (Vaadatud 03.06.2016) "Vastab Rolf Uusväli". – Teater. Muusika. Kino 11, 1986 Erich Loit. Uusväli, Rolf. – Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn 1990. Lk 276 Oreli hing. Rolf Uusväli. Režissöör Elmo Lööve. Salvestatud 14. juunil 1990 Harju-Madise kirikus heliplaadisarja "Eesti orelid" 31. plaadi lindistusel. Saade valmis Rolf Uusvälja 60. juubeliks. Helve Võsamäe. Organistiks sünnitakse. Mälestussaade Rolf Uusväljast. Räägivad Rolf Uusvälja õed Ene-Maris Uusväli ja Els Himma, helirežissöör Enn Tomson, muusikaajakirjanik Ivalo Randalu ja Rolf Uusvälja õpilane Jaanus Torrim. Saates on kasutatud ka arhiivi-intervjuud Rolf Uusväljaga. ERR arhiiv. Ajaloolised orelid heliplaadil meil ja mujal, Plaadisari „Eesti orelid”. eestikirik.ee, 1. juuni 2006
Undinė Radzevičiūtė

Undinė Radzevičiūtė (sündinud 16. juulil 1967 Vilniuses) on leedu kirjanik. Undinė Radzevičiūtė on lõpetanud Vilniuse Kunstiakadeemia, kus ta õppis kunstiajalugu, -teooriat ja -kriitikat. Tema esimesed raamatud olid absurdihuumoriga vürtsitatud miniromaanid "Strekaza" (2003) ja "Frankburgas" (2010). Eesti keeles on ilmunud tema jutukogu "Ei mingit Baden-Badenit" (Loomingu Raamatukogu 2–3, 2014, tõlkinud Tiiu Sandrak). Selle originaal ("Baden Badeno nebus", 2011) valiti 2012. aastal Leedu viie parema täiskasvanute raamatu hulka, nagu ka 2013. aastal ilmunud romaan "Kala ja draakonid" ("Žuvys ir drakonai"). ""Kala ja draakonid" on eesti keeles ilmunud 2017. aastal sarjas "Moodne aeg", tõlkija Tiiu Sandrak. 2015. aastal pälvis ta Euroopa Liidu kirjandusauhinna. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2019. Vaadatud 19. juulil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Tiiu Sandrak, "Saateks". Raamatus: Undinė Radzevičiūtė, "Ei mingit Baden-Badenit" (Loomingu Raamatukogu 2–3, 2014), Tallinn: SA Kultuurileht, lk. 78.
Mary Wollstonecraft

Mary Wollstonecraft (27. aprill 1759 Spitalfields London – 10. september 1797 Somers Town, London) oli inglise kirjanik ja üks esimesi feministe. Tema karjäär kestis vaid üheksa aastat, sest ta suri pärast oma teise tütre, ainukese seadusliku tütre sündi sünnitusjärgsetesse tüsistustesse. Tema tütar oli Mary Shelley, kes on romaani "Frankenstein ehk Moodne Prometheus" autor. Mary Wollstonecrafti abikaasa William Godwin kirjutas raamatu, mis oli käsiraamatuks parlamendireformi taotlejate radikaalsele tiivale. Mary Wollstonecrafti tuntuim teos on 1792. aastal ilmunud raamat „Naise õiguste õigustus“ („A Vindication of the Rights of Woman“), kus ta lahkas peenelt nii poliitikat, religiooni, filosoofiat, seksuaalsust kui ka feminismi. See raamat oli esimene liberaalse feminismi avaldus. Wollstonecraft pidas naisi ratsionaalseteks tegutsejateks, kelle allutatus on tingitud peamiselt halvemast haridusest. Wollstonecraft väitis, et naistele tuleb anda meestega võrdsed võimalused. Kirjanik kirjeldas isiklike läbielamuste põhjal 18. sajandi lõpul valitsenud naiste jaoks rasket olukorda. Ta tundis muret selle pärast, kuidas ühiskond loob feminiinsust, seda eriti tüdrukute vääriti suunatud õpetamise kaudu. Wollstonecraft väitis, et pole mingit alust naisi kodanikkonnast välja jätta. Wollstonecraft oli ka ajakirjanik ning kirjutas reisikirju jpm. „Sülelapse-east saati õpetatakse naistele, et ilu on nende ala, meel vormib end keha järgi, uidates ümber oma kuldse puuri ja otsides oma vanglale kaunistusi.“ – A Vindication of the Rights of Women Wollstonecraft, Mary. Naise õiguste õigustus. Katkend 2. peatükist „Arutlus valitsevast arusaamast sugude iseloomust“. Ariadne Lõng 1/2, 2016, 95-97. (Tõlkija Raili Marling)
Katariina Jee

Katariina Jee on tegelane August Gailiti teoses "Toomas Nipernaadi". Aastal 2008 alustas tegevust Tallinna Keskraamatukogu raamatukogubuss Katarina Jee.
Eesti Linnajooksud

Eesti Linnajooksud (sponsornimega Selver Eesti Linnajooksud) on Eestis toimuv spordiürituste sari, kuhu kuuluvad erinevad jooksuvõistlused üle Eesti. Sari loodi 2012. aastal. 2018. aastal kuuluvad sarja järgmised osavõistlused: Suurjooks ümber Viljandi järve Kuressaare Linnajooks Rapla Selveri Suurjooks, Rapla (alates 2014. aastast) Narva Energiajooks, Narva (alates 2012. aastast) Eesti Ööjooks, Rakvere (alates 2012. aastast) Jüri Jaansoni Kahe Silla Jooks, Pärnu (alates 2012. aastast) Tallinna Maraton, Tallinn (alates 2012. aastast) Tartu Linnamaraton, Tartu (alates 2012. aastast) Viking Window Paide-Türi Rahvajooks, Paide-Türi (alates 2012. aastast) Eesti Linnajooksud - Koduleht
Albaania 2014. aasta taliolümpiamängudel

ALB Albaania osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis kahe sportlasega, kes mõlemad osalesid mäesuusatamises. Albaaniat esindasid naistest Suela Mëhilli ja meestest Erjon Tola.
Armeenia 2014. aasta taliolümpiamängudel

ARM Armeenia osales 2014. aasta taliolümpiamängudel 4 sportlasega, kes võistlesid 2 spordialal. Armeeniat esindasid murdmaasuusatajad Katja Galstjan, Sergej Mikajeljan ja Artur Jeghojan ning mäesuusataja Arman Serebrakjan.
Lordi väljak

Lordi väljak (soome keeles Lordin aukio; aastani 2006 Sampo-aukio) on väljak Soomes Rovaniemi kesklinnas. Väljakul asub ka kaubanduskeskus Sampokeskus ja jalakäijate tänav. Väljakul toimuvad aastaringi mitmed üritused. Varem kandis väljak nime Sampo väljak, ent see muudeti Lordi järgi ümber 2006. aastal pärast bändi Eurovisiooni lauluvõistluse võitmist samal aastal. 9. juunil 2006 toimus väljakul suur pidu, kus esines ka Lordi. Väljakule on püstitatud tsementkivi, kus peal Lordi liikmete käejäljed ja autogrammid.
Tõnu Kauba

Tõnu Kauba (sündinud 4. märtsil 1952) on eesti arst, poliitik ja õppejõud. Aastal 1976 lõpetas ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Aastal 1986 kaitses Riia Meditsiiniinstituudis meditsiinikandidaadi kraadi. Täiendanud end Grazi Ülikoolis (neuroloogia, 1986-87) ja Lübecki Meditsiiniinstituudis (neuroloogia,1992), TATA INFOTECH LTD (arvutivõrgud, 2003), GLOBAL FUND (Global Funds Monitoring and Evaluation needs, 2004). Oli Eesti Kongressi saadik, 1995–2003 oli Riigikogu VIII, IX ja X koosseisu liige ja 1993–2005 oli Tartu Linnavolikogu liige. CCM liige 2005-2006. Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli lektor alates 2006. aastast ja dotsent 2011. Tema isa oli Felix Kauba. Eesti Teadusinfosüsteem. Tõnu Kauba Tõnu Kauba elulugu Riigikogu kodulehel Tõnu Kauba Eesti Teadusinfosüsteemis
Johanna Päts

Johanna Päts (neiuna Johanna Veiler; 17. detsember 1890 Tallinn – 13. november 1977 Toronto) oli eesti naisliikumise tegelane. Ta lõpetas 1910. aastal Tallinna vene tütarlaste gümnaasiumi[viide?]. Sama aastal astus ta Peterburi Bestuževi kursustele matemaatika fakulteedis, kuid pidi õpingud perekondlikel põhjustel katkestama. Ta töötas aastatel 1910–1918 Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumis matemaatika õpetajana. Ta võttis osa kirjandusõhtutest, näitusmüükidest ja korjandustest ehitatava Estonia teatrimaja heaks. Esimese maailmasõja ajal oli ta Ülevenemaalise Linnade Liidu Tallinna osakonna asutatud vigastatud sõjameeste ja sõjavangide abistamise kodu asutajate seas ning selle hoolekogu juhataja. 1917. aastal sai temast Tallinna Naisseltsi asutaja ja esimene juhataja. Samal aastal valiti ta (Tööerakonna nimekirjas) Tallinna Linnavolikogu liikmeks, kus ta töötas haridus- ja hoolekandekomisjonides. Aastal 1919 valiti ta Tööerakonna nimekirjas ka Asutavasse Kogusse, kus ta kuulus eelarve-, tervishoiu- ja keeluseaduse komisjoni. Vabadussõja ajal organiseeris ta rinde abistamist. 1920. aastal lõi Päts kaasa II naiskongressi kokkukutsumises ja ta valiti Naisliidu juhatusse. Ta oli kõigi Eesti naiskongresside juhataja ja alates kolmandast kongressist ka ettevalmistava komitee esinaine. Ta osales ka rahvusvahelistel naiskongressidel Austrias ja Lätis. Ta oli üks vähestest eesti naistest, kes juhtis suurt majandusettevõtet: aastatel 1924–1940 oli ta kirjastuse Rahvaülikool asjaajaja-direktor. 1944. aasta algusest sügiseni oli Päts Naisliidu esinaine. Sügisel põgenes ta koos perega Saksamaale ja sealt edasi Austriasse, kus elas kuni 1946. aastani, pärast seda kuni 1948. aastani taas Saksamaal. 1948–1951 elas ta Rootsis, kust pöördus Kanadasse. Torontos asutas ta Balti Rahvaste Naiste Nõukogu ja valiti selle esimeseks presidendiks. 1929 Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk 1936 Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk Ta oli Tallinna väikekaupmehe Daniel Veileri tütar. Tal oli kaks venda ja õde. Tema abikaasa oli Konstantin Pätsi vend Voldemar Päts. Nad abiellusid 1910. aastal. Neil oli kaks tütart: Inna (abielus Kaldveer) ja Silvia (abielus Jürvetson). Silvia pojapoeg Steve Jürvetson on riskikapitalist. Johanna Päts Eesti Rahvusraamatukogu (vaadatud 4. oktoobril 2015) Päts, Johanna TLÜAR väliseesti isikud (vaadatud 4. oktoobril 2015) Kodu südames: mälestusi, kirju, dokumente. Johanna Päts. Koostanud ja toimetanud Anne Velliste Heili Reinart. "Üks esimesi Eesti ärinaisi Johanna Päts pidi küüditamisest pääsemiseks päevi torustikus kükitama." Postimees 22. detsember 2020.
Männi-juurepess

Männi-juurepess (Heterobasidion annosum) on pilvikulaadsete seltsi kuuluv seeneliik. See mitmeaastase viljakehaga tume punakaspruun seen on levinud kogu Suurbritannias ja Põhja-Euroopas. Seen levib eoste ja mullas oleva seeneniidistiku kaudu ning tekitab mändide juurte ja tüve alumise osa südamemädanikku. Südamemädanikku pole enamasti enne näha, kui see on kaugele arenenud. Nakkus levib juurekontaktide kaudu nakatunud kändudelt ka elusatele puudele, kes võivad mõne aasta jooksul hukkuda. kuuse-juurepess Eesti nõukogude entsüklopeedia. 3. köide: HERN-KIRU. Tallinn: Valgus, 1971, lk 299. Männi-juurepess andmebaasis eElurikkus , Veebiversioon (vaadatud 10.02.2014) Stefan Buczacki ja Keith Harris,"Taimekahjurite ja - haiguste käsiraamat", lk 389, 2011, Kirjastus Varrak, ISBN 978 9985 3 2089 1 Männi-juurepess andmebaasis eElurikkus Märt Hanso ja Tiia Drenkhan, Seenega seene vastu, Eesti Loodus 2005/1, veebiversioon (vaadatud 10.02.2014) Sissekanne Catalogue of Life-s Sissekanne MycoBank-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne Species Fungorum-is Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Polypore du pin seisuga 10.02.2014.
Haryana

Haryana on India osariik riigi põhjaosas. Osariik moodustati 1. novembril 1966, kui hindikeelse elanikkonnaga ala eraldati Pandžabi osariigist. 89% rahvastikust on hinduistid, 6% sikhid ja 4% muslimid. Suuremad linnad on Farīdābād, Rohtak, Pānīpat, Hisār, Sonīpat, Karnāl ja Yamunānagar. Osariigi pealinn asub Chandigarhis, mis moodustab iseseisva liiduterritooriumi. Haryana on India rikkaim osariik elanike sissetuleku järgi. See on üks tööstuslikult arenenumaid India osariike. Haryanas toodetakse 50% India autodest ja mootorratastest, 30% külmkappidest ja 25% traktoritest. Haryana jaguneb 20 ringkonnaks, mis administratiivselt on koondatud 4 jaotiseks. Ambāla jaotis Ambāla ringkond Kaithali ringkond Kurukshetra ringkond Panchkula ringkond Yamunānagari ringkond Gurgaoni jaotis Farīdābādi ringkond Gurgaoni ringkond Mahendragarhi ringkond Mewati ringkond Rewāri ringkond Hisāri jaotis Bhiwāni ringkond Fatehābādi ringkond Hisāri ringkond Jīndi ringkond Sirsa ringkond Rohtaki jaotis Jhajjari ringkond Karnāli ringkond Pānīpati ringkond Rohtaki ringkond Sonīpati ringkond Haryana osariigi valitsus
Alutaguse

Alutaguse võib olla: Alutaguse kihelkond, muinaskihelkond Kirde-Eestis Alutaguse madalik, maastikurajoon Kirde-Eestis Ida-Eesti maastikuvaldkonnas Alutaguse kompleks Alutaguse murre Alutaguse vald Alutaguse maakond Alutaguse metskond Alutaguse rahvuspark Kaitseliidu Alutaguse malev Narva-Alutaguse praostkond
Gamalama

Gamalama on vulkaan Ternate saarel Maluku saarestikus. Kõrgus 1715 meetrit. Vulkaan oli viimati aktiivne detsembris 2011 ja põhjustas kokku 4 inimese surma.
Thíra

Thíra [uuskreeka keeles Θήρα ehk Σαντορίνη Santoríni; Vana-Kreeka kontekstis Thera (vanakreeka keeles Θήρα)] on väike sirbikujuline vulkaaniline saar Egeuse mere lõunaosas umbes 200 km Kreeka mandriosast kagus ja umbes 100 km Kreetast põhja pool, Küklaadide saarestiku kõige lõunapoolsem saar, Thíra saarestiku peasaar. Saare pindala on 73 km² ja elanikke on 2011. aasta seisuga 15 550. Saare keskus on Firá. Saar on mägine ja üle 300 meetri kõrge. See koosneb paljudest tahkunud laava kohtidest. Saare sisemine külg on kõrge ja selle harjal paiknevad suuremad asulad. Väliskülje (põhja, ida ja lõuna) suunas on saar kaldu ning väliskülje rannad on madalad ja tasased. Rannaliiva värv sõltub sellest, missugune laavaliht selles kohas paljandub: nii on saarel Punane rand, Must rand ja Valge rand. Tumedatel randadel on veetemperatuur kõrgem, sest tume liiv kogub endasse soojust. Thíra on jäänus tohutust vulkaanilisest plahvatusest, mis hävitas varase asustuse ning tekitas praeguse kaldeera, mis hõlmab peale Thíra väiksemad saared Thirasía ja Asprónisi. Thíra vulkaanipurse hävitas II aastatuhande keskpaiku eKr oletatavasti Kreeta kõrgkultuuri. Knossose palee mattus nagu paljud teisedki toonase Kreeta asulad ja linnad paksu tuhakorra alla. Enamik asustusest kadus. Väljakaevamised algasid 1967. aastal professor Spyridon Marinatose juhendamisel. Välja kaevati ainult suure linna (Akrotiri) lõunaserv, kuid sealt leiti mitmekorruseliste ehitiste kompleks, tänavad ja väljakud ning kuni 8 meetri kõrguse linnamüüri jäänused. See polnud palee, nagu neid on leitud Kreetal, kuid väljapaistev müürsepatöö ja kaunid seinamaalid näitavad, et seal polnud ka kaupmeeste laod. Leitud kangakudumistöökoda annab alust oletada ekspordile suunatud riidekudumist. I aastatuhande alguses eKr sai saar uue asustuse: doorlased. Umbes 630 eKr asutasid teeralased Liibüasse Kürenaika koloonia. Kuigi saare asukad olid doorlased, kuulus Thira Ateena mereliitu. 3. ja 2. sajandil eKr oli seal Ptolemaioste laevastiku tähtsaim tugikoht. 2. sajandi alguses eKr toimus jälle vulkaanikatastroof. Looduse ilu ja ööelu tõttu on Thíra turistide seas populaarne. Saare varasem nimi oli Kallista ('kõige ilusam'). Santorin Busch, Niels-Peter Granzow (1. september 2023). "Atlantise katastroofi ohvrid hakkavad lõpuks välja ilmuma". Imeline Ajalugu. Vaadatud 8. jaanuaril 2024. "Antiigileksikon", 1. kd., lk. 224  Thíra – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Leto

Leto (ladina keeles Lato, Latona) oli vanakreeka mütoloogias titaanide Koiose ja Phoibe tütar ning jumalate Apolloni ja Artemise ema. Ta sündis Kosi saarel. Leto jäi Zeusist rasedaks. Armukade Hera saatis maokujulise koletise Pythoni teda kiusama. See jälitas Letot kõikjal ega andnud hetkekski rahu. Zeus ei aidanud Letot tema hädas kuidagi. Ükski piirkond, isegi Hüperborea, ei andnud Herat ja Pythonit kartes Letole luba seal peatuda. Ainult Delose saar, mis seni vabalt meres ringi ujus, nõustus. Pärast kaksikute laste sünnitamist sööstsid merepõhjast üles kaks või neli kaljusammast, mille otsa saar pidama jäi. Artemis oli lastest vanem ja sündis kergelt, kuid Apolloni sünnitus oli valuline ja kestis eri andmetel ühest üheksa ööpäevani, sest Hera keelas vahepeal sünnitusjumalannal Eileithyial Letot aidata. Kui Apollon oli suureks kasvanud, tappis ta Pythoni. Teeba kuningannal Niobel oli 7 poega ja 7 tütart, keda nimetatakse niobiidideks. Niobe kiitles nendega, pidades end Letost paremaks, sest Letol oli ainult üks poeg ja üks tütar. Ta käskis linlasi, et need peavad Leto templis hoopis temale ohverdama. Karistuseks lasksid Apollon ja Artemis mürgitatud nooltega maha kõik Niobe lapsed: Apollon tappis ta pojad, kui need spordivõistlusel olid, ja Artemis tütred. Ainsana pääses noorim tütar Chloris, kes jooksis ema sülle ja kellele Niobe armu palus. Mõne autori järgi tapeti siiski ka Chloris. Letot austati lisaks Delosele eriti Anatoolias Lüükias ja Kosi saarel, vähem Ateenas. Sealjuures Lüükias oli keelatud püstitada Letole templeid, mida merelt näha võiks, kuna see olevat Hera keeld. Leto järgi on nime saanud asteroid 68 Leto.
Femen

FEMEN (ukraina keeles Фемен) on Ukrainas 2008. aastal loodud feministlik protestirühmitus, mille peakorter asub Pariisis. Rahvusvahelist tuntust on organisatsioon kogunud oma poleemikat tekitavate alasti protestidega, avaldades meelt seksiturismi, usuliste institutsioonide ja seksismi vastu ning juhtides tähelepanu muudele sotsiaalsetele, riigisisestele ja rahvusvahelistele probleemidele. Oktoobris 2013 oli FEMENil kõige rohkem liikmeid Prantsusmaal (30 kohalikku aktivisti 2013. aasta jaanuari seisuga). Oktoobris 2012 teatas organisatsioon, et neil on umbes 40 aktivisti Ukrainas, sadakond välismaal ning 20 000 toetajat suhtlusvõrgustikus Vkontakte. Organisatsiooni sõnul võitlevad liikmed patriarhaadi kolme ilmingu – naiste seksuaalse ärakasutamise, diktatuuri ja religiooni vastu ning peavad oma eesmärgiks "sekstremismi, mis kaitseb naiste õigusi". FEMENi aktiviste on protestide tõttu korduvalt arreteeritud. FEMENil on mitu rahvusvahelist haru. Nende peakorter Kiievis suleti ning augustis 2013 lahkusid selle liidrid Ukrainast arvates, et nende elu ja vabadus on ohus. Fearless ... and topless: Femen activists to bring 'sextremism' to the UK, theguardian.com (19. oktoober 2013) Femen wants to move from public exposure to political power, Kyiv Post (28. aprill 2010) Ukraine’s Ladies Of Femen, "Movements.org" 16.08.2011. Ukraine's Femen:Topless protests 'help feminist cause', BBC News (23. oktoober 2012) "Femen in Paris: Ukraine's Topless Warriors Move West". The Atlantic. 2. jaanuar 2013. Kate Connolly in Berlin. "Femen activist tells how protest against Putin and Merkel was planned | World news". The Guardian. Vaadatud 12.11.2013. "Девушки хотят. Интервью с Анной Гуцол, лидером FEMEN", 15. juuli 2010, Анастасия Рингис, Focus (vaadatud 6. veebruar 2013) Femen activists jailed in Tunisia for topless protest, BBC News (12. juuni 2013) "FEMEN rings the bell: Naked activists defend right to abortion". Russia Today. 10. aprill 2012. "Bare-chested protesters take on Berlin | Germany | DW.DE | 26.02.2013". DW.DE. 26.02.2013. Vaadatud 12.11.2013. У колишньому офісі Femen відкрили книжкову крамницю In the former office Femen opened a bookstore, Ukrayinska Pravda (23. oktoober 2013) Активістки Femen втекли з України Femen activists fled from Ukraine, Ukrayinska Pravda (31. august 2013) Femen закриє офіс в Україні, але діяльність не припинить Femen closes office in Ukraine, however, the activities do not stop, Ukrayinska Pravda (27. august 2013)
Juurepess (perekond)

Juurepess (Heterobasidion) on pilvikulaadsete seltsi kuuluv seeneperekond. Juurepess on seenpatogeen, mis tapab ja kahjustab puid. Selle põhjustatud majanduslikku kahju Euroopas hinnatakse kuni 790 miljoni euroni aastas. Juurepessu perekonda liigitatakse järgmised seeneliigid: Heterobasidion abietinum Niemelä & Korhonen 1998 Heterobasidion annosum (Fr.) Bref. 1888 – männi-juurepess Heterobasidion araucariae P.K. Buchanan 1988 Heterobasidion arbitrarium (Corner) T. Hatt. 2001 Heterobasidion australe Y.C. Dai & Korhonen 2009 Heterobasidion ecrustosum Tokuda, T. Hatt. & Y.C. Dai 2009 Heterobasidion insulare (Murrill) Ryvarden 1972 Heterobasidion irregulare Garbel. & Otrosina 2010 Heterobasidion linzhiense Y.C. Dai & Korhonen 2007 Heterobasidion occidentale Otrosina & Garbel. 2010 Heterobasidion orientale Tokuda, T. Hatt. & Y.C. Dai 2009 Heterobasidion parviporum Niemelä & Korhonen 1998 – kuuse-juurepess Juurepess andmebaasis eElurikkus , Veebiversioon (vaadatud 10.02.2014) Tiia Drenkhan, Bioregulaator Rotstop juurepessu vastu, Veebiversioon (vaadatud 10.02.2014) Märt Hanso ja Tiia Drenkhan: "Seenega seene vastu" Eesti Loodus, 2005/1 Sissekanne Catalogue of Life-s Sissekanne MycoBank-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Heterobasidion seisuga 10.02.2014.
Vivsjanõkõ (Kozjatõni rajoon)

Vivsjanõkõ (ukraina keeles Вівсяники) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 834. Pindala on 4,824 km².
Põlõpõ-Borivski

Põlõpõ-Borivski (ukraina Пилипи-Борівські) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis. Elanike arv on 680. Pindala on 2,01 km².
Vana-Pärnu linnaosa

Vana-Pärnu on Pärnu linnaosa. Vana-Pärnus asub sadam, rand ja kalmistu. Vana-Pärnu linnaosas on 33 tänavat, milleks on: Aeru Emajõe Haapsalu maantee Jakobi Jüri Kaluri Kaubasadama tee Kesk Kevade Kõrkja Lahe Landi tee Luha Luite Maarja Majaka Mardi Merekalda Mõrra Neeme Nooda tee Nurmeotsa tee Peetri Purje Põllu Ranna Roo Roostiku Soo Suur-Toome Tulepaagi tee Võrgu Väike-Toome Vana-Pärnu linnaosa, vaade Vana-Sauga sadamast Vana-Pärnu Pärnu sihi alumine tulepaak
Uus-Meremaa 2014. aasta taliolümpiamängudel

NZL Uus-Meremaa osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis 15 sportlasega, kes võistlesid viiel spordialal. Olümpiamängude avatseremoonial 7. veebruaril 2014 kandis Uus-Meremaa lippu kiiruisutaja Shane Dobbin.
Usbekistan 2014. aasta taliolümpiamängudel

UZB Usbekistan osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis kolme sportlasega, kes võistlesid kahel spordialal. Usbekistani lippu kandis avatseremoonial mäesuusataja Kseniya Grigoreva.
Monaco 2014. aasta taliolümpiamängudel

MON Monaco osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis viie sportlasega, kes võistlesid kahel spordialal. Olümpiamängude avatseremoonial kandis Monaco lippu mäesuusataja Olivier Jenot.
Jaapan 2014. aasta taliolümpiamängudel

JPN Jaapan osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis 136 sportlasega, kes võistlesid 15 spordialal. Olümpiamängude avatseremoonial kandis Jaapani lippu jääkeeglimängija Ayumi Ogasawara. Olümpiavõitjaks tuli Yuzuru Hanyū iluuisutamises. Medali on võitnud lumelauasõidus Ayumu Hirano (hõbe), Tomoka Takeuchi (hõbe) ja Taku Hiraoka (pronks) halfpipe-rajal, Akito Watabe (hõbe) kahevõistluses, Ayana Onozuka vigursuusatamises, Noriaki Kasai suusahüpetes ning Jaapani suusahüppemeeskond (pronks).
Ferg Myrick

Ferg Myrick (sündinud 17. juunil 1991) on USA korvpallur. Ta mängis 2014. aastal Valga Maks ja Mooritsa klubis. Ta on pärit Philadelphiast. Ta õppis New Hampshire'i ülikoolis. http://basketball.realgm.com/player/Ferg-Myrick/Summary/17846 http://basketball.eurobasket.com/player/Ferg_Myrick/Estonia/Valga/MaksandMoorits/188761