Meditsiin

Meditsiin ehk arstiteadus (ladina keeles ars medicina 'ravimise kunst'; samatüveline medeor 'ravin, arstin') on rakendusbioloogia haru, mis kaitseb ja tugevdab inimese tervist, diagnoosib, ennetab ja ravib haigusi ning pikendab eluiga. Meditsiin ehk arstiteadus on erialadevaheline valdkond, mis tugineb nii loodus- kui ka sotsiaalteadustele. Pidevalt lõimuva ja täieneva teadusdistsipliinina on see tihedas seoses järgmiste teaduse põhivaldkondade ja erialadega: anatoomia bakterioloogia biokeemia deontoloogia diagnostika embrüoloogia farmakognoosia farmakoloogia füsioloogia geneetika histoloogia immunoloogia inimese anatoomia inimese füsioloogia mikrobioloogia profülaktika (sealhulgas eelravi ehk metafülaktika) psühholoogia radioloogia ravi taastusravi ja palliatiivne ravi toksikoloogia tsütoloogia jpt Meditsiin liigitatakse lihtsustatult kaheks: humaanmeditsiin veterinaarmeditsiin Kui Eesti astus Euroopa Liitu, mõjutas see ka meie tervishoiusüsteemi, sh akadeemilisele meditsiinipersonalile esitatavaid haridusnõudmisi (hambaraviõdede kõrghariduse nõue jm). Seadusloomet ja majanduspoolt ning meditsiiniseadmete, protseduuride ja ravimitega seotud tegevusi reguleerib Euroopa Nõukogu. Detailsemalt on määrustiku üldjuhised koondatud Euroopa farmakopöasse. Eestis kehtiv tervishoiusüsteem ja sellega seotu põhineb solidaarsel kindlustusel. Tervishoiusüsteemi majandavad Sotsiaalministeerium ja Eesti Haigekassa, mis juhinduvad riigieelarve seaduses ettenähtud kuludest ning tuludest (2022. aasta riigieelarve seadus sätestas Sotsiaalministeeriumi eelarve tuludeks 186,4 miljonit eurot ja kuludeks 6 723,4 miljonit eurot). Eestis koolitatakse akadeemilise kõrgharidusega arste peamiselt Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkonnas ning õdesid, ämmaemandaid ja teisi tervishoiutöötajaid Tallinna ja Tartu tervishoiukõrgkoolis. Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkond loeb oma eesmärkideks anda arstidele tööks vajalikke teoreetilisi teadmisi ja praktilisi oskusi, mis võimaldaksid eriala lõpetanuil arstiks kujuneda. Eestis võivad tervishoiuteenuseid osutada tervishoiutöötajad, kes on kantud tervishoiutöötajate riiklikusse registrisse või proviisorite ja farmatseutide riiklikusse registrisse. Tervishoiutöötajad on registreeritud arst, hambaarst, õde ja ämmaemand ning registreeritud ja apteegis töötav farmatseut ja proviisor. Isikute register on avalik ja kättesaadav terviseameti kodulehel. Alternatiivmeditsiin on igasugune ravimeetod, mille toimimise kohta esitatud väidetel puudub teaduslik alus või mis on teadusega otseses vastuolus. Lihtsustatult võib alternatiivmeditsiini hulka lugeda paljude praktiseerijate, vahendite, meetodite, teadmiste ja tarbijate olemasolul ka järgmist: kodeerimine (meditsiiniline) ajurveeda Hiina meditsiin homöopaatia taimravi Tiibeti meditsiin Eesti rahvameditsiin Sotsiaalministeeriumi määrus nr 110, 28.11.2001 on kehtestanud tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 20 lõike 2 alusel eriarstiabi erialade loetelu alljärgnevalt: Erihambaarsti erialad: suu-, näo- ja lõualuukirurgia ortodontia restauratiivne hambaravi Eriarstide erialad: anestesioloogia allergoloogia-immunoloogia dermatoveneroloogia endokrinoloogia erakorraline meditsiin gastroenteroloogia hematoloogia infektsioonhaigused kardiokirurgia kardioloogia kardiovaskulaarkirurgia kohtuarstiteadus laborimeditsiin lastekirurgia meditsiinigeneetika nefroloogia neurokirurgia neuroloogia oftalmoloogia onkoloogia (kiiritus- ja keemiaravi tähenduses) ortopeedia otorinolarüngoloogia patoloogia pediaatria peremeditsiin plastika- ja rekonstruktiivkirurgia psühhiaatria pulmonoloogia radioloogia reumatoloogia sisehaigused sünnitusabi ja günekoloogia taastusravi torakaalkirurgia töötervishoid uroloogia vaskulaarkirurgia üldkirurgia suu-, näo- ja lõualuukirurgia biokeemia bioloogia, sh parasitoloogia, arengubioloogia ja evolutsioon biostatistika embrüoloogia epidemioloogia farmakoloogia, sh retseptuur ja toksikoloogia füsioloogia geneetika histoloogia, sh tsütoloogia immunoloogia mikrobioloogia, sh viroloogia, mükoloogia ja bakterioloogia. patoloogia (sisaldab nii üldpatoloogiat kui ka eripatoloogiat) jaguneb kaheks: patoloogiline anatoomia patoloogiline füsioloogia terviseedendus allergoloogia androloogia anestesioloogia dermatoloogia dietoloogia endokrinoloogia epidemioloogia erakorraline meditsiin füsioteraapia gastroenteroloogia geriaatria günekoloogia hematoloogia intensiivravi kardioloogia kirurgia nakkushaigused narkoloogia nefroloogia neuroloogia oftalmoloogia onkoloogia ortopeedia ortodontia otorinolarüngoloogia pediaatria proktoloogia psühhiaatria pulmonoloogia peremeditsiiin reumatoloogia stomatoloogia sünnitusabi traumatoloogia töötervishoid uroloogia veneroloogia anatoomia biokeemia bioloogia, sh parasitoloogia, arengubioloogia ja evolutsioon biostatistika embrüoloogia epidemioloogia farmakoloogia, sh retseptuur ja toksikoloogia füsioloogia geneetika histoloogia, sh tsütoloogia immunoloogia mikrobioloogia, sh viroloogia, mükoloogia ja bakterioloogia. patoloogia (sisaldab nii üldpatoloogiat kui eripatoloogiat) jaguneb kaheks: patoloogiline anatoomia patoloogiline füsioloogia terviseedendus allergoloogia androloogia anestesioloogia dermatoloogia dietoloogia endokrinoloogia epidemioloogia erakorraline meditsiin füsioteraapia gastroenteroloogia geriaatria günekoloogia hematoloogia intensiivravi kardioloogia kirurgia nakkushaigused narkoloogia nefroloogia neuroloogia oftalmoloogia onkoloogia ortopeedia ortodontia otorinolarüngoloogia pediaatria proktoloogia psühhiaatria pulmonoloogia peremeditsiiin reumatoloogia stomatoloogia sünnitusabi traumatoloogia töötervishoid uroloogia veneroloogia kliiniline patoloogia kliiniline füsioloogia keemiline patoloogia laborimeditsiin radioloogia geneetiline patoloogia hematoloogiline patoloogia immunopatoloogia e-tervis endokrino-immuno-veneroloogia logopeedia psühhoteraapia seksuoloogia terviseedendus arstide loend farmakoloogiline meditsiin laboratoorne diagnostika meditsiini mõisteid meditsiiniline entomoloogia tõenduspõhine meditsiin veterinaaria õendus "Meditsiin". Miks.ee. Vaadatud 27. märts 2020. Carl Ferdinand Gräfe, Dietrich Wilhelm Heinrich Busch, "Encyclopädisches wörterbuch der medicinischen wissenschaften", 7. köide, Berliin, J. W. Boike kirjastus, 1831 Eriarstiabi erialade loetelu 2022. aasta riigieelarve seadus Tervishoiutöötajate registreerimise andmebaas Tartu Ülikooli arstiteaduskond ATC puu – eestikeelne Euroopa Farmakopöa konventsioon Fred Aschley White, Physical Signs in Medicine and Surgery: An Atlas of Rare, Lost and Forgotten Physical Signs, 2009, Google'i raamatu veebiversioon