laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaljo Alaküla

Kaljo Alaküla (20. aprill 1923 Narva – 26. mai 2016) oli eesti lendur, vabadusvõitleja, majandijuht ja ettevõtja. Lapsepõlv möödus peamiselt Virumaal. Õppis Kukruse algkoolis, Kohtla-Nõmme algkoolis, Jõhvi gümnaasiumis ja Tallinna V Gümnaasiumis. Teise maailmasõja ajal oli algul Omakaitse liige, seejärel astus lennuväkke, õppis 1944. aastal Lätis Liepāja lennukoolis pommituslenduriks ja võitles Saksa sõjaväes eesti lenduritest moodustatud 3. lennueskadrillis. Sõja lõpus langes Tšehhis sõjavangi, teenis tööpataljonis ja naasis Venemaa kaudu Eestisse. Pärast sõda õppis Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Aleksander Arderi lauluklassis ja paralleelselt Tallinna Merekalanduse Tehnikumis. 1949. aastal asus tööle Tallinna Kalakombinaadi insenerina, kuid varsti pidi varjama ennast julgeolekuteenistuse eest Leningradis ja Astrahanis, kus ta 1951. aastal vahistati. 1951–1956 viibis Kemerovo ja Omski vangilaagrites. Pärast vangistusest vabanemist töötas Tallinna Kalakombinaadi tsehhijuhatajana, seejärel Kirovi nimelise kalurikolhoosi kalatööstuse juhatajana ning 1970.–1980. aastatel kalurikolhoosi juhatuse esimehe asetäitjana. Pärast kalurikolhoosi erastamist töötas mõnda aega AS-is Esmar. Aastatel 1993–1996 ja 1999–2002 oli valitud Viimsi vallavolikogu liikmeks. Olnud Viimsi Pensionäride Ühenduse juhatuse liige ja Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühenduse Pirita-Viimsi piirkonna aseesimees. Kirjutanud kolm mälestusteraamatut: Kalurikolhoos Kirovist AS Esmarini. Viimsi, 1998. 3. eskadrill. Viimsi, 1999 (kordustrükk 2013). Jutustus Eestimaa naisest Vaike Vahist. Viimsi, 2001. 2002 Kotkaristi V klassi teenetemärk 2003 Viimsi Vaala auhind 2006 Viimsi valla aukodanik Tema abikaasa oli Vaike Vahi, nende lapsed on Ruth Alaküla ja Kristjan Alaküla. Kaljo Alaküla õde oli Ellen Alaküla Suri legendaarne lahingulendur, Kotkaristi kavaler Kaljo Alaküla Kaljo Alaküla – 90. Vaba Sõna. Eesti Vabadusvõitlejate Liidu infoleht, nr 6, mai 2013[alaline kõdulink] Sirje Vihma-Normet. Kaljo Alaküla meenutab traagilisi aastaid läbi lenduri pilgu. Eesti Elu Nr 29, 2013 Vabariigi Valimiskomisjon. 1992-2015 valimistel osalenud kandidaadi otsing. Kaljo Alaküla Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid. Kaljo Alaküla Kaljo Alaküla sai Viimsi valla aukodanikuks. Viimsi Teataja, 22.12.2006 Peeter Künstler. Eesti Waffen-SS-mehe publitsevad mälestused. Eesti Ekspress, 30. märts 2000 Annika Poldre. Imetlusväärne juubilar Kaljo Alaküla. Delfi.ee, 25. mai 2013
Tartu Ülikooli ideelabor

Tartu Ülikooli ideelabor on 2013. aastal Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudis loodud üksus, mille eesmärgid on arendada ülikooliga seotud ettevõtlust, luua ja testida tehnilisi prototüüpe ja tarkvara ning viia kokku ettevõtete vajadused ja ülikooli uurimispotentsiaal. 2015. aasta algul kolis ideelabor Tartu Ülikooli majandusteaduskonna majja. 2017. aasta seisuga on laboril käsil kolm suurt programmi: STARTER (programm meeskondadel ideede reaalseteks lahendusteks arendamiseks), Vega fond (Tartu Ülikooli ja SEB koostöös loodud rahastu, mis toetab teaduspõhiste äriideede prototüüpimist ja teadustulemuste turule viimist) ning Kaleidoskoop (kaks korda aastas toimuv äri- ja projektiideede võistlus). Ideelaborit juhib Maret Ahonen. Tartu Ülikooli ideelabori blogi Tartu Ülikooli ideelabor Facebookis Tartu ülikoolis avati ideelabor ERR, 13. november 2013 Tartu ülikooli ideelabor valmistas targa klaasi ja minikopteri ERR, 23. jaanuar 2014 Galerii: TÜ ideelabor avab äriideede haudumiseks uued ruumid ERR, 13. veebruar 2015
Randlane (ajaleht)

Randlane oli Kirovi nimelise kalurikolhoosi ajaleht. Ajalehe esimene number ilmus 9. oktoobril 1975. Ajaleht ilmus regulaarsusega kaks korda kuus. Ajalehe toimetajad olid Väino Nigumann (1975–1983) ja Linda Kangur (1983–1998). Peale Kirovi kalurikolhoosi erastamist jätkas Randlane viis aastat ASi Esmar häälekandjana. SA Viimsi Muuseumid sai oma kogusse ajalehe Randlane aastakäigud. Viimsi Teataja, 12.10.2007 Linda Kangur. Peatoimetaja veerg. Viimsi Teataja, 13.08.2010
Tšehhi

Tšehhi ehk Tšehhimaa (tšehhi keeles Česko; enamasti kasutatakse nimekuju Česká republika) on merepiirita riik Kesk-Euroopas (teise liigituse järgi Ida-Euroopas). Piirneb Poola, Saksamaa, Austria ja Slovakkiaga. Praegune riik tekkis Tšehhoslovakkia lagunemisel Tšehhi Vabariigiks ja Slovaki Vabariigiks. Hõlmab ajaloolised piirkonnad Čechy ja Morava ning osa Sileesiast (Tšehhi Sileesia). Tšehhi kuulub Euroopa Liitu, NATOsse ja OECDsse.  Pikemalt artiklis Tšehhi Vabariigi nimi Tšehhi keeles on nimi Čechy tähistanud nii ajaloolist piirkonda, mida eesti keeles nimetatakse ajaloolises kontekstis ka Böömimaaks (ning mida on nimetatud Tšehhiaks), kui ka laiemat ala, mis enam-vähem vastab praeguse Tšehhi Vabariigi territooriumile. On tuntud puudust riigi ühemõttelisest lühinimest. Ametlikult on selleks Česko, kuid enamik Tšehhi inimesi väldib seda ja kasutab nimekuju Česká republika. Tšehhi on jaotatud 13 maakonnaks ja pealinnaks (Praha): Vaata ka: Tšehhi Vabariigi peaministrite loend Iseseisvuseelsed Petr Pitharti valitsus Václav Klausi esimene valitsus Iseseisvusaegsed Václav Klausi esimene valitsus Václav Klausi teine valitsus Josef Tošovský valitsus Miloš Zemani valitsus Vladimír Špidla valitsus Stanislav Grossi valitsus Jiří Paroubeki valitsus Mirek Topoláneki esimene valitsus Mirek Topoláneki teine valitsus Jan Fischeri valitsus Petr Nečasi valitsus Jiří Rusnoki valitsus Bohuslav Sobotka valitsus Andrej Babiši valitsus Čechy ja Morava Kommunistlik Partei Kodanike Demokraatlik Partei Kristlik-Demokraatlik Liit – Tšehhoslovakkia Rahvapartei Roheline Partei TOP 09 Tšehhi Sotsiaaldemokraatlik Partei Vabaduse Liit – Demokraatlik Liit Umbes 35% tšehhe tunnistab roomakatoliku usku, 9% on hussiidid ja 8% on teisi protestantlike rühmi, näiteks luterlasi. 40% elanikest ei kuulu kirikusse. Praeguse Tšehhi Vabariigi aladel elas varem ka palju juute. Nad rändasid sinna 10. sajandil Saksamaalt ja Ungarist. Tšehhid ei tahtnud neid oma küladesse ja nii pidid juudid ise oma asulad rajama. Neid tekkis peamiselt Praha vanalinna Vltava jõe äärde (Josevof). Juudid pidid sajandite vältel taluma palju tagakiusamist. 1939. aastal, kui Saksa väed tungisid Tšehhoslovakkiasse, viidi tuhanded juudid koonduslaagritesse. Pärast sõda naasis vaid kolmandik. Kommunistliku režiimi ajal ei lubatud juutidel oma kombeid täita, nii lahkusid paljud Tšehhoslovakkiast. Praegu[millal?] on Tšehhis umbes 6000 juuti. Moraavia karst Tšehhi riigipeade loend Tšehhi köök Tšehhi Eurovisiooni lauluvõistlusel Tšehhi lennukompaniide loend Tšehhi meedia Tšehhi jalgpallikoondis Tšehhi veinid UNESCO maailmapärand Tšehhis Tšehhi gooti arhitektuur Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Maailmapanga andmebaas, vaadatud 19.10.2018. Maailmapanga andmebaas, vaadatud 27.05.2019. Tšehhi Vabariik sai Euroopa Liidu eesistujaks Delfi, 1. jaanuar 2009 Kaivo Kopli. Tšehhi eesistumisele lisab värvi või varju euroskeptiline president EPL, 3. jaanuar 2009 Urmas Paet. Tšehhid lõhuvad eelarvamusi Postimees, 26. jaanuar 2009
Barcelona (Venezuela)

Barcelona on linn Venezuelas, Anzoátegui osariigi pealinn. Linn on asutatud 1671. aastal katalaani kolonistide poolt. Barcelonas on palju naftatööstusettevõtteid. Instituto Nacional de Estadística  Barcelona – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Eksudaat

Eksudaat (ladina keeles exsudatum 'väljahigistatu') on põletikuline rakuväline vedelik, milles on suur proteiinisisaldus ja rohkelt neutrofiile (leukotsüüte). Eksudaat imbub põletiku korral läbi veresoonte seina kudedesse või kudede pinnale, mille tulemusel koed tursuvad. Mädane eksudaat sisaldab rohkesti valgeliblesid. transudaat
Transudaat

Transudaat (transsudatum) on osadel selgroogsetel loomadel kõhu- ja/või pleuraõõnde kogunev kindlate füüsikaliste, keemiliste ja mikroskoopiliste iseärasustega ekstravaskulaarne (sooneväline) väikese valgusisaldusega (võrreldes eksudaadiga) kehavedelik (koevedelik), millele omistatakse nii humaan- kui ka loomameditsiinis (exudate-transudate concept) vahetevahel teatav patoloogiline roll (haiguslike seisundite tekkel) ja mille laboratoorne diagnostika aitab meditsiinitöötajaid patsiendile diagnoosi kinnitamisel. Tänapäeval uuritakse transudaate laboratoorse diagnostika meetoditega. Transudaadid moodustavad eelkõige veresoonesiseste rõhkude muutustest – kas hüdrostaatilise rõhu suurenemisel kapillaarides ja/või onkootse rõhu vähenemisel plasmas, näiteks südame paispuudulikkuse korral.  Pikemalt artiklis Astsiit Kõhuõõnde kogunevat ülemäärast kõhuõõnevedelikku (peritoneaalvedelikku) nimetatakse astsiidiks. Astsiit võib olla olenevalt koostisest kas transudaat või eksudaat. Astsiidi kogunemise tüüpilisteks põhjusteks (üheaegselt võib olla ka mitu põhjust) täiskasvanutel on alkoholhepatiit krooniline maksapõletik maksakasvajad või kasvajate metastaasid maksas maksatsirroos neerupuudulikkus pankreatiit ehk kõhunäärmepõletik peritoneumile levinud vähk rasedushepatoos südamepuudulikkus. Astsiit võib tekkida ka infektsioonide, sarkoidoosi, munasarja haiguste, luupuse ja adenokartsinoomi (kas munasarjades, rinnanäärmes, maos ja ka teistes elundites). Vedelikukogunemust pleuraõõnde > 20 ml nimetatakse efusiooniks (efusioonid liigitatakse transudaatideks ja eksudaatideks) ja seda peetakse (avalikuks tulemise korral) patoloogilise protsessi tunnuseks. Pleuravedelikuga seostatakse südamerikkeid, maksatsirroosi, perikardi haigusi, nefrootilist sündroomi, maksahaigusi (tsirroos), kilpnäärme alatalitlust, müksödeemi, urinothorax'd, kopsu täielikku kollapsit jt. kahvatukollase ja selge värvusega, lõhnatu väikese erikaaluga (alla 1012) valgusisaldusega < 2% (2-3%; alla 30 g/L), peamiselt albumiin valgusisalduste suhe (vedelik/seerum) on alla 0,5 vedeliku LDH (laktaadidehüdrogenaas) aktiivsuse suhe on alla 0,6 glükoosi tase vedelikus ja seerumis võrdne leukotsüütide sisaldus on alla 1,0 × 109/L, erütrotsüüte alla 10 × 1012/L rakuvaene (üksikud irdunud mesoteelirakud), spontaanseid hüübeid ei esine kolesterool < 45 mg/dl bakteriteta. Rivalta test Transudaatide ja eksudaatide eristamine, veebiversioon (vaadatud 16.05.2015) Vyankatesh T. Anchinmane, Gururaj V. Puranik, The Diagnostic Separation of Transudates and Exudates in Ascitic Fluid and Pleural Fluid, Bombay Hospital Journal, 53. väljaanne, nr 2, 2011 Hannes Tamm, Vedelike tsütoloogia 1. Kehaõõnte vedelikud, 2007/2008
Sam Nujoma

Samuel Daniel Shafiishuna Nujoma (sündinud 12. mail 1929 Ongandjeras) on Namiibia poliitik, esimene Namiibia president. Ta oli presidendi ametis 21. märtsist 1990 kuni 21. märtsini 2005. Sam Nujoma sündis Namiibia põhjaosas Ongandjeras. Ta oli 11-lapselise pere vanim laps. Sam Nujoma ema Helvi Mpingana Kondombolo oli üks kõige vanemaks elanud namiibialasi; ta suri 2008. aastal 110-aastaselt. Suure osa lapsepõlvest veetis Sam pere loomi karjatades ja nooremate õdede-vendade järele valvates. Aastatel 1937–1945 käis ta Okahaos Soome misjonikoolis. Aastal 1946 kolis ta Walvis Baysse tädi juurde, kus asus tööle poeabilisena. Kolm aastat hiljem asus ta elama oma onu juurde Windhoeki, kus hakkas tööle raudteel ja õppis õhtukoolis. 1950. aastate algusest osales Nujoma ametiühingutöös. Aastal 1957 lahkus Nujoma töölt, et asuda aktiivsemalt vastupanuliikumisega tegelema. Koos Andimba Toivo ya Toivoga asutas ta 1959. aastal Ovambomaa Rahvaorganisatsiooni, tulevase SWAPO eelkäija. Samal aastal ta vahistati, kuid tal õnnestus maapakku pääseda. Aprillis 1960 valiti Nujoma eksiilis olevana äsjaasutatud Edela-Aafrika Rahvaorganisatsiooni esimeheks. 1960. aastatel võttis Nujoma endale lisanime Shafiishuna, mis tähendab ambo keeles välku. Pärast 29-aastast eksiili pöördus Sam Nujoma 1989. aastal kodumaale tagasi. Ta valiti parlamendi liikmeks ja parlament valis ta iseseisva Namiibia esimeseks presidendiks. Ta valiti ametisse tagasi aastatel 1994 ja 1999. Neljandaks ametiajaks ei lubanud põhiseadus teda enam valida ning 2005. aastal valiti presidendiks Hifikepunye Pohamba. Novembris 2007 sai Pohamba ka Edela-Aafrika Rahvaorganisatsiooni esimeheks. Sam Nujoma on saanud palju välisriikide aumärke ja aunimetusi, sealhulgas 1973. aastal Rahvusvahelise Lenini rahupreemia ja 1996. aastal Hea Lootuse ordeni (Order of Good Hope, LAV). Founding Father of the Namibian Nation "Founder". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. jaanuar 2015. Vaadatud 6. mail 2015.
Leptotyphlops incognitus

Leptotyphlops incognitus on ahassuumadulaste sugukonna maoliik. Neid võib kohata roomamas Lõuna-Aafrika Vabariigis, Svaasimaal, Mosambiigis, Zimbabwes, Malawis ja Sambias. Leptotyphlops incognitus (BROADLEY & WATSON, 1976), Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 6.05.2015)(inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Leptotyphlops incognitus seisuga 6.05.2015.
Kaarma valla lipp

Kaarma valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Kaarma valla lipp. 1999. aastal ühinesid Kaarma vald ja Kuressaare vald ühtseks omavalitsusüksuseks. Uue valla nimeks sai Kaarma vald ja kasutusele jäi senine Kaarma valla lipp. Lipp on kinnitatud 11. märtsil 1993. Ristkülikukujuline lipp on jaotatud kolmeks laiuks: valge, sinine, valge. Ülemine ja alumine valge laid moodustavad kumbki kolm osa, keskmine sinine aga ühe osa lipu laiusest. Normaalsuurusega lipu laidude mõõtmed on 45:15:45 cm. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11. Kaarma valla lipp on Kaarma valla omand, mida käsutab vallavolikogu või vallavalitsus. Teiste asutuste, ettevõtete, organisatsioonide või eraisikute dokumentidel, suveniiridel jt. toodetel võib Kaarma valla lippu kasutada ainult vallavalitsuse loal selleks ettenähtud maksu tasumisel. Erandjuhtudel võib sümboolika kasutamise õiguse taotleja maksust vabastada. Valla lipp on alaliselt välja pandud vallamajal. Volikogu istungite ajal on lipp välja pandud ka hoonel, kus istung toimub. Rahvusvahelistel, vabariiklikel ja regionaalsetel üritustel võivad lippu kasutada Kaarma valla ametlik delegatsioon või valda esindavad kollektiivid ja üksikisikud. Lipu etaloni säilitatakse Saaremaa Koduloomuuseumis. Lipu kasutamine kujul, mis erineb etalonist, kuulub igal üksikjuhtumil läbivaatamisele ja kinnitamisele vallavalitsuse poolt. Kaarma valla vapp Kuressaare valla lipp Kuressaare valla vapp Saare maakond Kaarma valla sümboolika valla kodulehel Kaarma valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Myriopholis ionidesi

Myriopholis ionidesi on ahassuumadulaste sugukonna maoliik. Neid võib kohata roomamas Tansaanias, Malawis ja Mosambiigis. Myriopholis ionidesi (BROADLEY & WALLACH, 2007), Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 6.05.2015)(inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Myriopholis ionidesi seisuga 6.05.2015.
Leptotyphlops longicaudus

Leptotyphlops longicaudus on järgmiste maoliikide taksonoomiline sünonüüm: Myriopholis ionidesi (Broadley & Wallach, 2007) Myriopholis longicauda (Peters, 1854)
Atheris nitschei

Atheris nitschei on rästiklaste sugukonna maoliik. Neid võib kohata roomamas Ugandas, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Rwandas, Burundis, Tansaanias, Malawis ja Sambias. Atheris nitschei TORNIER, 1902, Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 6.05.2015)(inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Atheris nitschei seisuga 6.05.2015.
Atheris rungweensis

Atheris rungweensis on rästiklaste sugukonna maoliik. Neid võib kohata roomamas Tansaanias, Malawis ja Sambias. Atheris rungweensis BOGERT, 1940, Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 6.05.2015)(inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Atheris rungweensis seisuga 6.05.2015.
Kajsamoor

Kajsamoor on enne teist maailmasõda Norras ehitatud ja tänaseni käigus olev[küsitav][viide?] 2-mastiline purjelaev. Taglastus: praamseilketš Purjepind: 397 m² Kere materjal: puit Abimootor: Volvo-Penta 400 hj Reisijate maksimaalne arv: 60 Laev on ehitatud 1939 Norras Aasheim og Valvatne laevatehases Sagvåg Sunnhordlandis algselt kaubalaevaks. Nimi pärineb vananorra mütoloogiast ja tähendab ligikaudses tõlkes “Tuuletrolli ema”. Eestis kasutati laeva lõbusõitudeks ja kodusadamaks oli Lennusadam Tallinnas. Kapten oli pikemat aega Herkki Haldre. 31. mail 2015 avastas Tallinna lahel lõbusõidul olnud Kajsamoor juhuslikult ja päästis tugeva tuulega ümber läinud Delphia 24 tüüpi väikese purjejahi meeskonna. Blue Sirius Hoppet Küllike Rooväli. GALERII JA VIDEO: Purjelaev Kajsamoor lahkus jäädavalt Eestist, ohtuleht.ee, 9. aprill 2017
How Can We Be Lovers

"How Can We Be Lovers?" on Michael Boltoni kirjutatud (kaasautor) ja esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. "How Can We Be Lovers?" laulu sõnad "How Can We Be Lovers?" YouTube'i muusikavideo Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:How Can We Be Lovers? seisuga 6.05.2015.
Runbjarn

Runbjarn (tõlkes 'Ruhnu karu'; laeva on nimetatud ka Ruhnu Karuks) on Eestis ehitatud rannarootslaste 1-mastiline puidust purjelaeva jahta replika. Laev on 14,5 m pikk, 4,5 m lai ja süvis on 1,5 m. Võib võtta pardale kuni 24 reisijat. Taglastuselt on Runbjarn kutter, kuid ranna-rootsi traditsiooni järgi kutsutakse jahta'ks. Laeval on suur kahvelpuri ja 2 eespurje. Purjepind on 117 m². Laev valmis puulaevaseltsi Vikan töökojas 2008. aastal. Kodusadam on Haapsalu. Hoppet Jaala Jahta Runbjarn Facebookis Runbjarn EALS kodulehel
Timothy Snyder

Timothy David Snyder (sündinud 18. augustil 1969 Ohios) on Ameerika Ühendriikide ajaloolane. Tema uurimistöö keskmes on Kesk- ja Ida-Euroopa ajalugu ning holokaust. Snyder sai bakalaureusekraadi Euroopa ajaloo ja politoloogia alal 1991. aastal Browni Ülikoolis ning filosoofiadoktori kraadi moodsa ajaloo alal 1995. aastal Oxfordi Ülikoolis. Ta on Yale'i Ülikooli ajalooprofessor. "Nationalism, Marxism, and Modern Central Europe: A Biography of Kazimierz Kelles-Krauz" (1998) "The Reconstruction of Nations: Poland, Ukraine, Lithuania, Belarus, 1569–1999" (2003) "Sketches from a Secret War: A Polish Artist's Mission to Liberate Soviet Ukraine" (2005) "Thinking the Twentieth Century" (koos Tony Judtiga, 2012) "The Red Prince: The Secret Lives of a Habsburg Archduke" (2008) "Bloodlands: Europe Between Hitler and Stalin" (2010; eesti keeles "Veremaad: Euroopa Hitleri ja Stalini vahel", tõlkinud Rein Turu, 2011) "Black Earth: The Holocaust as History and Warning" (2015; eesti keeles "Must muld. Holokaust kui ajalugu ja hoiatus", tõlkinud Olavi Teppan, 2017) "The Road to Unfreedom: Russia, Europe, America " (2018) ISBN 9780525574460 Historian Timothy Snyder: 'History Is Always Plural' (Vabadusraadio, 20. juuni 2015) 2012 Prakhin International Literary Award 2013 Hannah Arendt Prize 2015 Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk Priit Hõbemägi (12. juuli 2017). "Miks eestlased tegid sõja ajal koostööd nii kommunistide kui natsidega?". Eesti Ekspress. Ekspress Meedia AS. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuli 2017. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Timothy Snyder Yale'i Ülikooli saidil The Great Russian Disinformation Campaign The Atlantic, 1. juuli 2018
Tulemaa provints

Tulemaa provintse on kaks: Tulemaa provints Argentinas ja Tulemaa provints Tšiilis
Hiietammik

Hiietammik on mitme loodusliku pühapaiga nimi Eestis: Hiietammik ehk Lilli Hiiemägi, Karksi vallas Lilli külas Hiietammik, Rakke vallas ...
Laulatusemägi

Laulatusemägi on Valga maakonnas Valga vallas Kirbu külas asuv kõrgendik, kus asus kalmistu. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena. Kõrgendikul asub ka Kirbu Soka püha kivi. Laulatusemägi kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 06.05.2015) Kirbu Soka püha kivi pühapaikade andmekogus (vaadatud 06.05.2015) Laulatusemägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Hiitemägi

Hiitemägi on mitme Eesti loodusliku pühapaiga nimi: Assikvere Hiitemägi, Pala vallas Assikvere külas Hiiemägi
Tondikivi

Tondikivi on mitme Eesti silmapaistva rändrahnu nimi: Pärase Tondikivi, Muhu vallas Pärase külas Raegma Tondikivi, Muhu vallas Raegma külas Ilpla Tondikivi, Pihtla vallas, Ilpla külas ...
Ohvrimägi

Ohvrimägi on mitme Eesti looduslike pühapaiga vm tähelepanuväärse kõrgendiku nimi: Pringi ohvrimägi, Tartumaal Sangaste kihelkonna Pringi külas Vellavere ohvrimägi (ka Vellavere hiiemägi), Tartu maakonnas Konguta vallas Vellavere külas
Siniallikas

Siniallikas on mitme Eesti allika nimi: Laiuse Siniallikas, Tartumaal Laiuse kihelkonna Vilina külas Siniallikas, üks Kose kolmest allikast Siniallikas (Intsu Siniallikas), üks Sinialliku allikaid Saula Siniallikad Kose vallas Saula külas Aegviidu siniallikad Suur Siniallikas, mitme Eesti allika nimi Sinialliku allikad
Hiiesaar

Hiiesaar on hiie üks sünonüüme. Hiiesaareks on nimetatud ka mitmeid Eesti pühapaikasid: Muraka hiiesaar, Tori vallas Muraka külas Soomevere Hiiesaar, Viljandimaal Pilistvere kihelkonna Soomevere külas Hiiesaar on perekonnanimi. Hiiesaare (Hiiessaare), küla Hiiumaal
Vapper (aurulaev)

Vapper oli aurulaev, mis ehitati Esimese maailmasõja eel Inglismaal ja osteti hiljem Eestisse. See oli aastatel 1939–1940 suurim Eesti laev. Laeva veeväljasurve oli 4543 tonni, pikkus 115,5 m, laius 17,1 m. Kiirus oli 10 sõlme. Meeskonna suurus oli 33 liiget. Laev valmis oktoobris 1913 Inglismaal algse nimega Seapool. Laev oli Pool Shipping Co Ltd omanduses ja asus West Hartlepoolis. Aastast 1936 kandis laev nime Pilcot ja selle omanik oli McCowen & Gross Ltd Londonis. 1939. aasta kevadel osteti laev AS Tallinna Laevaühisusele ja see sai nimeks Vapper. Alates 15.09.1939 oli registrisse kantuna Eesti suurim laev (seni suurim oli Eestirand). Kapteniks sai O. Laas. 1940. aasta juuli algul oli ilma eskordita Vapper teel söelaadungiga Cardiffist Buenos Airesesse. Cape Clearist lõunas sai laev 6. juulil kell 10.58 torpeedotabamuse (torpeedo G7e) silla kohale Saksa allveelaevalt U 34. Pärast seda, kui meeskond oli laeva kahel päästepaadil maha jätnud, tulistas U 34 kell 11.15 teise torpeedo, mis tabas masinaruumi. Laev murdus pooleks ja uppus vähem kui minutiga. Uppumist jälgis ka teine Saksa allveelaev U 99, mis oli jälitanud laeva 90 minutit ja oli juba valmis ise ründama, kui Vapper sai teise allveelaeva poolt tulistatud torpeedo tabamuse. Hukkus 1 või 3 meeskonnaliiget, ülejäänud jõudsid päästepaatidega randa. 1940. aasta suvest alates hakkasid okupatsioonivõimud Eestis laevu natsionaliseerima ja üritati endale saada kõike, mis saada andis. Vapper oli kindlustatud ja kindlustusrahale pretendeeris Nõukogude Liit veel 1954. aastal. Aga raha jäi saamata. Lettens, Jan (1. oktoober 2009). "WRECKSITE - VAPPER CARGO SHIP 1913-1940". wrecksite.eu. Vaadatud 21. detsembril 2023. "Vapper (Estonian Steam merchant) - Ships hit by German U-boats during WWII - uboat.net". uboat.net. Vaadatud 20. detsembril 2023.
Barcelona (täpsustus)

Barcelona on linn Hispaanias, Kataloonia keskus. Selle linna järgi on nime saanud: Barcelona, linn Venezuelas FC Barcelona, spordiklubi "Barcelona", Freddie Mercury ja Montserrat Caballé laul "Barcelona", George Ezra laul albumilt "Wanted on Voyage" "Barcelona", Ed Sheerani laul albumilt "÷" Barcelona krahvkond Barcelona provints FC Barcelona (täpsustus)
Causus resimus

Causus resimus on rästiklaste sugukonna maoliik. Neid võib kohata roomamas Nigeerias, Kamerunis, Tšaadis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Sudaanis, Lõuna-Sudaanis, Etioopias, Somaalias, Keenias, Ugandas, Rwandas, Burundis, Tansaanias, Mosambiigis, Malawis ja Sambias. Causus resimus (PETERS, 1862), Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 6.05.2015)(inglise keeles) Causus resimus, ADW, veebiversioon (vaadatud 6.05.2015)(inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Causus resimus seisuga 6.05.2015.
Kuningakivi

Kuningakivi on mitme Eesti tähelepanuväärse kivi nimi: Kääpa Kuningakivi on ohvrikivi Põlvamaal Põlva vallas Kääpa külas Kuningakivi on Saaremaal Lääne-Saare vallas Kulli külas
Tõnisekivi

Andre Tõnisekivi on ohvrikivi Võrumaal Põlva kihelkonna Andre külas Villa Tõnisekivi oli ohvrikivi Võrumaal Rõuge kihelkonna Villa külas ...