laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Röömer

Röömer on rohelisest või pruunist klaasist karikakujuline veiniklaas, mille koonilise, alt laieneva jala ja ümara kupa vahel on õõnes silindrikujuline osa. Röömereid tehti Kesk-Euroopa metsaaladel metsaklaasi ühe liigina (kohalikes klaasitöökodades kohalikust liivast, lubjast ja potasest toodetud algselt värvimata, kuid rauaühendite mõjul rohelise värvusega klaasist). Röömereid kujundatakse ja toodetakse ka tänapäeval, näiteks on erineva suurusega röömereid (ka mittetraditsiooniliselt viinapitsidena) teinud Tarbeklaas. Peeker Berkemeyer Passglas Pokaal http://entsyklopeedia.ee/artikkel/r%C3%B6%C3%B6mer1 https://www.cmog.org/glass-dictionary/r-mer http://www.keeleveeb.ee/dict/speciality/art/dict.cgi?word=sv2365 http://foto.etdm.ee/avaleht/search/oid-18672/?searchtype=simple&keyword=veiniklaas&offset=1 Saksa röömer Eesti Kunstimuuseumi digitaalkogus Pilvi Ojamaa röömerid Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi fotokogus Römer aus Theresienthal (artikkel röömeri ajaloost, saksa keeles)
Konservatiivne jõud

Konservatiivne jõud on niisugune jõud, mille tehtav töö sõltub ainult jõu rakenduspunkti alg- ja lõpp-punktist (A ja B), ning ei sõltu jõu liikumisseadusest ega trajektoori kujust. Järelikult jõud, mis mõjub mööda mistahes kinnist trajektoori (näiteks punktist A tagasi punkti A), tööd ei tee ehk teisisõnu: jõu töö mööda kinnist trajektoori on null. Konservatiivsed jõud on mehaanikas gravitatsioonijõud (raskusjõud) ning elektrostaatikas laengutevahelise vastastikmõju jõud (vt Coulomb'i seadus). Konservatiivseks jõuks on näiteks ka elastsusjõud, mittekonservatiivne jõud on hõõrdejõud. Kui süsteemis toimivad ainult konservatiivsed jõud, siis on süsteemi mehaaniline energia (potentsiaalse energia ja kineetilise energia summa) jääv suurus. Konservatiivne jõud on alati suunatud potentsiaalse energia vähendamise poole. Reaalne süsteem saab olla konservatiivne vaid ligikaudselt. Konservatiivne süsteem on näiteks raskusjõu mõjul võnkuv pendel, kui hõõrdumist pendli kinnituskohas ja õhutakistust mitte arvestada.
Potentsiaal

Potentsiaal (ladina keeles potentia, jõud, võime) on füüsikas konservatiivse jõu võime teha tööd. Potentsiaal avaldub niisuguse jõu välja mõjus keha massile või elektrilaengule. Potentsiaale füüsikas: gravitatsiooniline potentsiaal – iseloomustab gravitatsioonivälja; elektriline potentsiaal – elektrilaengu potentsiaalne energia; elektrokeemiline potentsiaal – elektriliselt laetud osakese keemiline potentsiaal; termodünaamiline potentsiaal – iseloomustab tööd, mida termodünaamiline süsteem suudab teha konstantsel temperatuuril ja rõhul.
Klaas (anum)

Klaas on nimetus klaasist valmistatud jooginõu kohta, mis on erinevalt tassist ja kruusist reeglina kõrvata. Alkoholi serveerimise puhul on tavaks kasutada iga joogi jaoks vastava kujuga klaasi, mis peab välja tooma joogi parimad omadused. klassikaline vee- ja karastusjookide klaas šampanjaklaas viskiklaas šerriklaas martiiniklaas veiniklaas pits ehk napsiklaas kokteiliklaas likööriklaas konjakiklaas õlleklaas v õllepokaal viinapits Ajalooliste klaasist jooginõude hulka kuuluvad klaaspeekrid, röömerid, klaasist tiib- ja muud veinikarikad, mulksupudelid jne. https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=klaas&F=M https://www.postimees.ee/2509821/igal-joogil-on-oma-klaas M. Reppo. Muutused tallinlaste tarbimisharjumustes: klaasanumad keskajast hilisuusajani. Tutulus 2016
Potentsiaalibarjäär

Potentsiaalibarjäär on ruumipiirkond, mis eraldab kaht madalama potentsiaaliga ruumiosa. Potentsiaalibarjääri iseloomulik omadus on tema kõrgus. Seda väljendab minimaalne energia, mis peab klassikalisel osakesel olema, et barjääri ületada. Potentsiaalibarjäär võib olla mitmesuguse kujuga. Joonisel 1 on piirkond BNC barjääriks osakestele energiaga E1. Osakestele energiaga E2 on barjääriks piirkond nullist kuni punktini D, sest osake pole suuteline jõudma koordinaatide algusele lähemale selle punkti koordinaadist. Arvutuste illustreerimiseks kujutatakse potentsiaalibarjäärisageli ristkülikuna. Joonisel 2 on potentsiaalibarjääri II kõrgus V0 ja laius 2a. Et osake (või nende süsteem) suudaks selle barjääri ületada (jõuda piirkonnast I piirkonda III), peab tema energia olema suurem kui barjääri kõrgusele vastav energia (V0). Nii on see klassikalise füüsika seaduste järgi. Kvantmehaanikas võib väiksema energiaga osake siiski potantsiaalibarjääri teatud tõenäosusega ületada. Sel juhul öeldakse, et toimub osakese tunneleerumine. Tunneliefekt Schottky barjäär Pn-siire
Lurssvili

Lurssvili (Corispermum) on nelgilaadsete seltsi rebasheinaliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond. Perekonna teaduslik nimetus Corispermum on tuletatud kreekakeelsetest sõnadest koris 'lutikas' ja sperma 'seeme'. Wiedemanni eesti-saksa sõnaraamatus (1893) on lurs (omastav lursu) märgitud Saaremaa sõnaks, mille saksa vaste (Wanze) tähendab lutikat. Uuematest murdesõnastikest aga seda sõna ei leia. Ilmselt on eestikeelse nimetuse tuletanud (tõlkinud) ja esimesena kasutusele võtnud Gustav Vilbaste oma taimemäärajas 1925. Ka teistes keeltes nimetamisel on tõlgitud teaduslikku nimetust, näiteks inglise k bugseed või saksa k Wanzensamen. Mõnes teises keeles on taime perekonnanimetus tähenduses 'kaamelirohi', näiteks läti keeles kamieļzāle või vene keeles верблюдка. 'Kaamel' viitab taime kuivadele kasvukohtadele, peamiselt poolkõrbetele ja steppidele. Lurssviljad on monokarpsed (üheaastased) rohttaimed kitsaste, vahelduvate terveservaliste lehtedega. Taimed on enamasti püstise varrega, sageli juba alusel tugevasti harunenud. Õied on mõlemasugulised, paiknevad varreharude tippudes ja/või lehekaenlais. Õiekate koosneb 1–5 lehekesest või puudub. Vili on ovaalne või piklik, lame või natuke kumer, enamasti tiivulise servaga. Perekonnas on 65–70 liiki, need on levinud peamiselt Euraasias, aga ka Põhja-Ameerikas (mõnede allikate järgi looduslikud, teiste arvates sissetoodud ja naturaliseerunud liigid). Euroopas teada 11 liiki. Üheaastaste taimedena vajavad avakooslusi: liivaseid või savikaid alasid, kus muu taimkate pole kuigi tihe. Eestis sobivad kasvukohtadena rannaluited ja liivikud, teeservad, jäätmaad, karjäärid jne. põhja-lurssvili – Corispermum algidum. Kirjas "Balti flooras", ent leidumine Eestis ja Baltikumis pole tegelikult tõendatud käänd-lurssvili – Corispermum declinatum iisop-lurssvili – Corispermum hyssopifolium balti lurssvili – Corispermum intermedium. Eesti ja Läti endeem, haruldane. Varem olnud laiemalt levinud hall lurssvili – Corispermum marschallii Pallase lurssvili – Corispermum pallasi kitsatiivane lurssvili – Corispermum pallasii subsp. membranaceum (Corispermum leptopterum). Eestis haruldane tulnukas siberi lurssvili – Corispermum sibiricum Wiedemann, Ferdinand Johann (1973). Eesti-saksa sõnaraamat. Neljas, muutmata trükk teisest, Jakob Hurda redigeeritud väljaandest. Tallinn: Valgus. Lk 552. Vilbaste, Gustav (1925). Eesti taimestik koolidele. 2. täiendatud trükk. Tartu: Loodus. Lk 91. Strazdinš, J (1993). Corispermum. - Flora of the Baltic Countries, vol. 1. Tartu: Zooloogia ja botaanika instituut. Lk 222. Kukk, Toomas (2017). "Balti lurssvili, Läti ja Eesti endeem" (PDF). Eesti Loodus 2017 august: 70-71.
430. aastad

430. aastad 430. aastad on aastad 430–439 pKr. Sajandid: 4. sajand - 5. sajand - 6. sajand Kümnendid: 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad - 430. aastad - 440. aastad 450. aastad 460. aastad 470. aastad 480. aastad Aastad: 430 431 432 433 434 435 436 437 438 439 ... ...
Püranomeeter

Püranomeeter on aktinomeeter, mis mõõdab päikese summaarset ja peegeldunud kiirguseenergia hulka pinnaühiku kohta (ühik W/m2).
Kirimale

Kirimale (inglise keeles correspondence chess) on võistlusmale liike, kus mängijad ei asu vahetult teineteise vastas malelaua taga, nagu see toimub klassikalises males või kiir- ja välkmales, vaid kus mängijad asuvad kustahes kohas ning edastavad partiid mängides oma malekäike kokkulepitud tehnilisi võimalusi kasutades. Tänapäeval kasutatakse selleks põhiliselt internetti. Kirimaleturniiri reglement sätestab, kas võistlus toimub meilitsi või kasutatakse serveri abi. Varem edastati kirimales käike peamiselt posti teel kirja või postkaardiga. Harvemini kasutati muid sidepidamisvõimalusi (telefon, telegraaf). Kirimale oluline eripära on, et erinevalt tavamalest on mängijatel lubatud kasutada abimaterjale (malekirjandus) ja abivahendeid (maleprogramme seisude analüüsimiseks). Kirimales rahvusvahelistel võistlustel leiab kasutamist ICCF-i numbriline notatsioon. Selle süsteemi töötas välja 1803. aastal Göttingeni Ülikooli professor J. W. D. Wildt. Kirimalereeglid on kehtestanud Rahvusvaheline Kirimaleföderatsioon (ICCF). Igale mängijale antakse partii mängimiseks 30–60 päeva kümne käigu kohta. Kui käikude edastamine toimub posti teel, siis lisatakse sellele kirja teeloleku aeg. Kirimaleolümpiaid korraldatakse 1949. aastast ja maailmameistrivõistlusi 1949. aastast. Kirimale suurmeister  Kirimale – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Eesti kirimale meistrivõistluste võitjad. eestimale.ee
Mulksupudel

Mulksupudel ehk angster (ladinakeelsest sõnast angustus 'kitsas'), ka kutterolf (või kuttrolf, gutterolf, guttrolf, gluckerflasche), on varauusaegne keeruka kujuga jooginõu veini joomiseks, millel on sibulakujuline alaosa ja mitmest omavahel põimunud väljavoolutorust moodustatud kitsas kael. Juua sai ainult lonksukaupa, valamisel tekitas mulksuvat heli. Nõutüüp oli kasutusel juba hilisantiikaja Rooma riigis umbes 4. sajandil. Enim oli mulksupudel levinud Saksamaal Kesk- ja Ülem-Reinimaal, samuti Põhja-Saksamaal. Kirjalikus allikas on seda esimest korda mainitud 1220. aasta paiku kõrge klaasist anumana, kust veini juuakse, Wolfram von Eschenbachi eeposes "Willehalm": wir sulen trinken manegez kunnen, und in die clâren brunnen hâhen guttrel von glase, dâ grüener klê und ander wase 14. sajandist kohtab mulksupudelit ka Prantsusmaal, samuti tegid neid 16. ja 17. sajandil Veneetsia klaasimeistrid. Siiski saavutas nõu oma populaarsuse tipu Saksamaal ja arhiiviallika teatel on neid 1409. aasta paiku lausa masstoodetud Spessartis. Kasutati 17. sajandini. Üks mulksupudeli tänapäevane koopia on eksponeeritud Tartu Linnamuuseumis. Arheoloogiline leid, mulksupudeli murdunud kael, on sama muuseumi kogus numbri all TM A 45: 1589, üks uurija on seda nimetanud toruliseks kaelakaunistuseks. https://www.metmuseum.org/art/collection/search/186461 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. märts 2018. Vaadatud 29. oktoobril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kunstileksikon. Tallinn, 2001 http://www.getty.edu/art/collection/objects/1057/unknown-maker-filigrana-bottle-kuttrolf-italian-late-16th-or-early-17th-century/ http://turba-delirantium.skyrocket.de/realien/kuttrolf.htm https://www.metmuseum.org/art/collection/search/256744 http://historicalglassworks.com/product/roman-kuttrolf/ https://www.hs-augsburg.de/~harsch/germanica/Chronologie/13Jh/Wolfram/wol_wi07.html http://www.rdklabor.de/wiki/Kuttrolf A. Aunroos. Tartu keskaegsed reljeefsete kaunistustega klaasnõud. Bakalaureusetöö. Tartu, 2015 Kuttrolf. – Glass Dictionary. Corning Museum of Glass Kuttrolf. – Reallexikon zur Deutschen Kunstgeschichte Filigraanklaasist Veneetsia mulksupudel Video: Mulksupudeli valmistamine
Saskia Kasemaa

Saskia Kasemaa (12. veebruar 1945 Tartu – 8. august 2019 Tartu) oli eesti maalikunstnik. Ta lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi 1971. aastal. Oli aastatel 1974–1985 Tartu Kunstikooli ning aastast 1988 Tartu Ülikooli maaliosakonna õppejõud ja aastatel 1996–1997 juhataja. "Tartu kevad II" (1984) "Põgenikud" (1995) "Tuulevarjus" (1998) Saskia Kasemaa oli Elmar Kitse ja Linda Kits-Mäe tütar. Ta oli abielus Andrus Kasemaaga, nende pojad on kunstnik Markus Kasemaa, tõlkija Martin Kasemaa ja mööblirestauraator Mattias Kasemaa. Flötist Margus Kits on tema vend. Raimu Hanson. Suri kunstnik Saskia Kasemaa Tartu Postimees, 9. august 2019 Teoseid Eesti Kunstiserveris
Lora Jakovleva

Lora Grigorjevna Jakovleva (vene keeles Лора Григорьевна Яковлева; sündinud 21. aprillil 1932 Permis) on vene kirimaletaja, kirimale naiste suurmeister (1997). Jakovleva tuli esimesel neljal kirimale naiste maailmameistrivõistlustel esinelikusse. Ta võitis kuldmedali 2. MM-il (1972–1977). Pronksmedali sai ta 1. MM-il (1968–1972) ja 3. MM-il (1978–1984). Neljandal kirimale naiste MM-il (1984–1992) jäi ta neljandaks. Ta võitis Nõukogude Liidu naiskonna koosseisus teisel naiste kirimaleolümpial (1980–1986) kuldmedali (mängis teisel laual). Jakovleva sai ICCF-ilt 1977. aastal seoses naiste maailmameistriks tulekuga kirimale rahvusvahelise meistri nimetuse. Kui 1996. aastal võeti kasutusele kirimale naiste suumeistri nimetus, oli ta esimesi, kellele see 1997. aastal anti. LGM Yakovleva, Lora Grigoryevna. iccf.com Lady Grandmasters November 2012.iccf.com Title Awards: Lady International Grandmaster. congress.iccf.com
Peeker

Peeker on pealt laieneva kujuga karikast väiksem ilma jalata jooginõu. Võib olla metallist, keraamiline või klaasist. Erinevalt kruusist ilma kõrvata. Keskaegsed klaaspeekritüübid, mille fragmente on leitud ka Eesti linnade arheoloogilises materjalis, on emailmaalingutega klaaspeekrid, röömeri eelkäijad nupp-peekrid nagu Krautstrunk ja Berkemeyer, ribilised peekrid ja Passglas'id, nuipeekrid Stangenglas ja Keulenglas, niitribipeekrid. Papist tehtud peekrikujuline ühekordselt kasutatav nõu on papptops. Hedwigi peeker nupp-peeker nuipeeker pits "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. oktoober 2019. Vaadatud 29. oktoobril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=peeker&F=M A. Aunroos. Tartu keskaegsed reljeefsete kaunistustega klaasnõud. Bakalaureusetöö. Tartu, 2015 Becher. - Reallexikon zur Deutschen Kunstgeschichte
Jooginõu

Jooginõu on anum, milles serveeritakse ja millest juuakse jooke. Jooginõusid võib jaotada kuju, materjali ja otstarbe alusel. Jooginõu võib olla hoidmist abistava käepidemega ehk kõrvaga, nagu tass või kruus, või ilma kõrvata, nagu joogiklaas, pits, peeker, pokaal, piaal või karikas. Enamasti võimaldab jooginõu suurus seda inimesel mugavalt käes hoida. Jooginõu võib olla laia suuavaga (kauss, tass) või kinnine (need on reeglina mõeldud ühtaegu jookide transpordiks, nagu õllepurk, välipudel või plasku; kinnine jooginõu on ka vanaaegne mulksupudel). Olemas on ka mitmesuguseid erilisi jooginõude vorme, nagu konjakipiip konjaki imemiseks klaasist või kataloonia veininõu porró (klaas- või savinõu valamisavaga ülal ja imemistoruga küljel). Oletatavad vanimad jooginõumaterjalid inimese enda pihkude järel on taimeosad, nagu lehed, puukoor või viljade kestad, või loomse päritoluga materjalidest merekarbid ning nahk, arvatavasti olid varakult kasutusel ka puidust õõnestatud nõud. Keraamilised anumad, sealhulgas jooginõud, ilmuvad esmalt umbes 5000 a eKr Mesopotaamias (Eesti ala vanimad keraamilised söögi- ja jooginõud pärinevad nöörkeraamika kultuurist 3000. aasta paiku eKr). Metallide kasutuselevõtuga hakati ka nõusid tegema metallist, kuid enamasti olid need haruldased kultus- või luksusesemed. Juba pronksiajal kasutatakse ka sarvest tehtud joogisarve, mis näiteks Kaukaasias ning germaanlaste aladel levis laialt. Läbi ajaloo ja kuni tänapäevani on suurem osa jooginõusid keraamilised (portselan, fajanss, kivikeraamika) või metallist (kuld, hõbe, tina, uushõbe, terasplekk vm). Alates Vana-Roomast on jooginõusid tehtud ka klaasist. Alates 20. sajandist ilmuvad uue jooginõude materjalina plastikud ja vedelikukindlaks muudetud papp. Nöörkeraamilised nõud nooremast kiviajast Vasesulamist tass, Egiptus, umbes 1550–1458 eKr Egiptuse sinine kolmejalgne peeker Mesopotaamiast, 1399–1200 eKr Rooma joogiklaas, 3. sajand. Kasetohust tass Kaunistatud joogisarv umbes 1300. aastatest, Kulturhistorisk Museum, Oslo Hõbedast armulauakarikas, 1611
Kiirtee põrgusse

"Kiirtee põrgusse" on esimene Eesti kinolevisse jõudnud täispikk kodumaine õudusfilm. Filmi keskmes on suure kiirtee lähedal asuvasse, vanadest lautadest ümber ehitatud suvemajja tööle tulnud vennad Markus ja Tom. Markuse hämmastav sarnasus kunagise talukoha surnud peremehega äratab piinatud hinged, kes on aastakümneid oodanud ühe koletu kuritöö paljastamist. Markuse keha kättesaamiseks on aga esialgu võimalik kasutada vaid tallu täiesti juhuslikult sattunud ja ülimalt kummaliselt käituvat Dorat. Osades Franz Malmsten juunior (Markus), Kersti Heinloo (Dora), Kristjan Kasearu (Tom), Brigitte Susanne Hunt, Oliver Kristman jt. Filmi režissöör on Urmas E. Liiv, operaator Kristjan Jaak Nuudi ja helilooja Tiit Kikas. Filmi pikkus on 82 minutit. Film kogus 2019. aastal 10 366 kinokülastust ja teenis ligi 62 tuhat eurot kassatulu. "Täispikk tabel | Eesti filmide külastusnumbrid ja kassatulu 2019. aastal" ERR kultuur, 23. jaanuar 2020 "Labasevõitu kompott tuntud õudukaklišeedest" Postimees, 17. oktoober 2019 "Hendrik Alla filmist "Kiirtee põrgusse": midagi ilusat ega intellektuaalset seal pole" ERR kultuur, 18. oktoober 2019 "Eesti esimene täispikk õudusfilm "Kiirtee põrgusse": loe, mida arvavad Eesti inimesed ja filmikriitikud" Delfi kinoveeb, 21. oktoober 2019 "„Kiirtee põrgusse“ on värskendavalt ebaviisakas" Eesti Ekspress, 23. oktoober 2019 https://www.facebook.com/kiirteeporgusse/ https://www.youtube.com/watch?v=tP--sNEEaTw https://kroonika.delfi.ee/artikkel/87921877
Graie Alpid

Graie Alpid on (itaalia Alpi Graie, prantsuse Alpes grées) on mäestik Alpide lääneosas Prantsusmaa, Šveitsi ja Itaalia piiril. Nimi Graie tuleb keldi hõimu graiotseelide (ladina Graioceli) nimest. Graiotseelid elasid antiikajal Mont Cenis mäekuru ja Viù oru ümbruses, neid on maininud Gallia sõja kirjelduses Julius Caesar. Teiste allikate järgi pärineb nimi keldi sõnast graig, mis tähendab kivi või kaljut ning mäe nimena kaljumägesid. Graie Alpid asuvad Prantsusmaal (Auvergne-Rhône-Alpes), Itaalias (Piemonte ja Aosta org) ning Šveitsis (Valais' lääneosa). Il territorio piemontese nel periodo preromano, veebis www.leganordavigliana.com Revue celtique de Toronto, Tome III
Tass

Tass on enamasti sangaga varustatud väiksem jooginõu. Võib olla põletatud savist, portselanist, klaasist vm. Kasutatakse kuumade jookide (tee, kohv, kakao jt) serveerimiseks, enamasti koos alustassiga. Kruus Piaal Chawan Yunomi https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=tass&F=M https://sonaveeb.ee/search/est-est/detail/tass/1[alaline kõdulink]
BRELL

BRELL on Eesti, Läti, Leedu, Venemaa ja Valgevene elektrisüsteemide juhtimise alane koostöö. 16. juulil 2024 allkirjastasid Balti süsteemihaldurid Elering, AST ja Litgrid ametliku teate BRELL lepingust väljaastumise kohta ning 2025. aasta veebruaris sünkroonivad Balti riigid oma elektrisüsteemid Mandri-Euroopa sagedusalaga ning lahkuvad Venemaa sünkroonalast. Varem oli plaanitud sünkroonida uue sagedusalaga 2025. aasta lõpus, kuid 2023. aastal lepiti kokku selle varasemaks toomine. "Lisa 1. Mõisted". Vaadatud 29.10.2019. "Balti elektrisüsteemihaldurid lõpetasid Venemaaga BRELL lepingu" ERR, 16. juuli 2024 "Balti riigid lubasid otsida teid sünkroniseerimise varasemaks toomiseks" ERR, 17. juuli 2023 "Kapo: Eestis avaldatakse seisukohti, et Vene elektrisüsteemist eraldumine pole parim lahendus" Postimees, 12. aprill 2019
Uued ootused

"Uued ootused" on Ott Leplandi singel. Laulu viisi autorid on Ott Lepland, Jörgen Pakkas, Viljar Norman, Kristjan Mängel ja Raun Juurikas. Sõnade autor on Ott Lepland. Loo on produtseerinud Johannes Lõhmus. Video: Uued ootused Youtube.com SÕNAD: Uued ootused Sasslantis.ee
Piaal

Piaal (pärsia keeles پیاله piyāla) on enamasti savist, portselanist või fajansist keraamiline kausike või kõrvata tass, mida kasutatakse Kesk-Aasias ja sellega külgnevates maades tee joomiseks. Piaalid (jaapani keeles 茶碗 chawan) on laialt levinud ka Ida-Aasias, näiteks teetseremoonial Jaapanis. https://sonaveeb.ee/search/est-est/detail/piaal/1[alaline kõdulink] http://entsyklopeedia.ee/meedia/piaal2/nene6_page_0109
Kõik mis hea

"Kõik mis hea" on Ott Leplandi singel. Laulu viisi ja sõnade autor on Ott Lepland. Loo on produtseerinud Mo Hausler. VIDEO: Kõik mis hea Youtube.com SÕNAD: Kõik mis hea Sasslantis.ee
IV liiga 2018

IV liiga 2018 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga, IV liiga 2018. aasta hooaeg, mis jagunes kolme tsooni – ida/põhi, põhi/lääs ja lõuna. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Meistriliiga 2018 Esiliiga 2018 Esiliiga B 2018 II liiga 2018 III liiga 2018 "Eesti 2016 .a jalgpalli meistrivõistluste Teise ja madalamate liigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 27. november 2015. Vaadatud 26. september 2016.
Johannes Mets

Johannes Mets (17. detsember 1932 – 13. november 2013) oli eesti insener, Eesti NSV partei- ja riigitegelane. 1957. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse mehhaniseerimise eriala. 1957. aastast töötas Mets Kullamaa masina-traktorijaamas mehaanikuna, seejärel töökoja juhatajana. 1959. aastast oli ta Türi Põllumajandustehnikumi õpetaja. Aastatel 1961–1973 oli Mets Eesti Põllumajandustehnika Paide Rajoonikoondise peainsener. 1962 NLKP liige lõpetas NLKP Keskkomitee juures asuva Kõrgema Parteikooli 1973 EKP Paide Rajoonikomitee tööstus- ja transpordiosakonna juhataja, seejärel Rajoonikomitee sekretär 1978 Paide Rajooni RSN Täitevkomitee esimees 1986 valiti EKP XIX kongressil EKP Keskkomitee liikmeks 1980–1985 Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseisu saadik 1985–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu saadik 1964 – Eesti NSV teeneline insener Eesti Põllumajanduse Akadeemia 1957. a. lõpetajad Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1981. Lk 140 (kaader 142) Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem FOTIS. Paide Rajooni RSN Täitevkomitee esimees Johannes Mets (1987) Haud Türi Kõrgessaare kalmistul
Tsiseleerimine

Tsiseleerimine (prantsuse keeles ciseler 'metalli nikerdama') on valatud, sepistatud või kohrutatud metalleseme pinna viimistlemine viili, uuritsa ja muude metallilõikeriistade abil. graveerimine puntsimine trugimine Kunstileksikon. Tallinn, 2001