laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Zelenodolski raudteesild

Zelenodolski raudteesild, ka Romanovi sild, Punane sild ja Sviažski sild, (vene Зеленодольский железнодорожный мост, Романовский мост, Свияжский мост) on raudteesild üle Volga jõe Zelenodolski rajoonis Tatarstanis. Sild ühendab Volga vasakkaldale jäävat Zelenodolski linna Volga paremkaldale jääva Nižnije Vjazovõje asulaga. Sild ehitati aastatel 1910–1913. Paljuavalise ülemise paraboolvööga metallsõrestiksilla all asuva sõiduteega projekteerisid insenerid Nikolai Beleljubski ja Andrzej Pszenicki. Silla üldpikkus on 1063,2 m, sillete skeem 18,2 + 55 + 6 × 158,4 + 39,6 m. 26. märtsil 1910 andis keiser Nikolai II tulevasele sillale nimeks Romanovi sild. Sama aasta mais töötas Nižnije Vjazovõjes komisjon silla täpse asukoha määramiseks. 1911. aasta veebruaris alustati ehitustöid. 1913. aasta mais katsetati silda koormuse all ja 1913. aasta juulis avati sild ametlikult liikluseks. Aastatel 2005–2011 sild rekonstrueeriti: 1913. aasta kandetarindid vahetati välja paralleelsete vöödega trapetsikujuliste metallsõrestikfermide vastu. Романовский мост. Над воздухом.. vene
Tveri raudteesild

Tveri raudteesild on sild üle Volga jõe Tveris Tveri oblastis. Asub Volga ülemjooksul Peterburi–Moskva raudteel. Kaheteeline raudteesild on tarinduselt kolmeavaline paralleelvöödega metallsõrestiksild alumise sõiduteega. Silla üldpikkus on 190 m. Peterburi–Moskva raudtee (1855. aastast Nikolai raudtee) rajati 19. sajandi keskel. 1851. aastal avati sellel rongiliiklus. Raudtee ületab Volga jõge Tveris. Tveri esimene raudteesild ehitati 1850. aastal ja see oli puidust sildeehitisega, mis toetus kahele kapitaalsele kivisambale ja 18 puitsõrestikust toestikule. Kaheteelise raudteesilla projekteeris Dmitri Žuravski. Aastatel 1885–1887 asendati puidust sildeehitis metallfermidega (projekti autor Nikolai Beleljubski). Fermid valmistas Putilovi tehas Peterburis. Teises maailmasõjas sai sild kannatada. Sild taastati. Hiljem on silda mitu korda rekonstrueeritud. Описание Тверской железнодорожный мост. rutraveller.ru МОСТ ЖЕЛЕЗНОДОРОЖНЫЙ (1850, 1887, СЕР. XX). tversvod.ru
Sasnava vald

Sasnava vald (leedu keeles Sasnavos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Marijampolė omavalitsuse territooriumil. Valla pindala on 132 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3219 inimest. Valla keskus on Sasnava alev (2011. aastal elas seal 546 inimest). Vallamaja asub aadressil Sūduvos g. 27, vallavanem on Nijolė Smilgienė. Gavaltuva Lūginė kabel Puskelniai Purviniškė Lisaks küladele on vallas eraldi asulana veel Vinčai raudteejaam (aastal 2011 oli seal 14 elanikku). Sasnavos seniūnija. Marijampolės savivaldybė, vaadatud 07.08.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 07.08.2016.
Apollo 1

Apollo 1 oli NASA Apollo programmi missioon, mis oleks olnud programmi esimene mehitatud missioon. Missiooni start oli määratud 21. veebruarile 1967, kuid missioonil kasutatud kosmoselaev hävis stardiplatvormil toimunud lennueelsel testil 27. jaanuaril 1967, kui juhtimismoodulis puhkes tulekahju. Kõik kolm moodulis viibinud meeskonnaliiget hukkusid. Tulekahju põhjustas puhta hapniku keskkonnas elektrijuhtmestiku vea tõttu tekkinud säde. Kui jahutusvedelik ja sünteetilised materjalid süttisid, tõusis temperatuur kapslis mõne sekundiga üle 1300 °C. Kapsli luuk avanes sissepoole ning kuna kapslis oli kõrgem õhurõhk kui väljas, ei saanud astronaudid seda õnnetuse ajal avada ja jäid kapslisse lõksu. Stardiplatvormi töötajatel õnnestus kapsli luuk avada viis minutit pärast põlengu algust, kuid kogu meeskond oli selleks ajaks surnud. Rõhk kapslis oli normaalrõhust veidi suurem (umbes 1150 hPa). Puhta hapniku kasutamine on möödapääsmatu orbiidil, kus õhurõhk kapslis on vaid umbes kolmandik normaalrõhust. Varem oli samades tingimustes edukalt katsetatud nii Mercury kui ka Gemini mooduleid. Mehitatud Apollo lennud peatati 20 kuuks, kuni NASA ehitas juhtimismooduli ümber. Samas oli lennukeelu ajal võimalik katsetada kuumoodulit ning Saturn V kanderaketti. Apollo 1-le määratud kanderaketti kasutati missioonil Apollo 5. Esimene mehitatud Apollo missioon toimus oktoobris 1968, kui startis Apollo 7. Virgil "Gus" Grissom Edward H. White Roger B. Chaffee National Air & Space Museum. "Apollo 1". Vaadatud 01.01.2024. NASA. "55 Years Ago: Tragedy on the Launch Pad". Vaadatud 01.01.2024. NASA. "About Apollo 7, the First Crewed Apollo Space Mission". Vaadatud 01.01.2024. Andrew Chaikin. "A Man on the Moon", ISBN 0-670-81446-6 NASA veebileht Apollo 1 kohta
Eesti Migratsioonifond

Eesti Migratsioonifond oli aastatel 1992–2009 tegutsenud mittetulunduslik organisatsioon (sihtasutus), mis tegeles Eestisse asuvate või sealt lahkuvate füüsiliste isikutega. Fondi asutas 10. juunil 1992 Eesti riik. Fondi põhikirja järgi oli fondi põhiülesanne järgmine: "füüsiliste isikute Eestisse asumise või Eestist lahkumise toetamiseks vajalike vahendite kogumine ning nende sihtotstarbeline eraldamine taotlejatele". 1. jaanuaril 2010 liideti Eesti Migratsioonifond Integratsiooni Sihtasutusega ja uue ühendatud asutuse nimeks sai Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutus Meie Inimesed (MISA). https://www.riigiteataja.ee/akt/13079731 (vaadatud 06.08.2016) Sihtasutus ja kontaktid. Sihtasutuse MEIS koduleht (https://web.archive.org/web/20160816194413/http://www.meis.ee/sihtasutus 10.11.11) Korraldus Eesti Migratsioonifondi moodustamise ja selle põhikirja kinnitamise kohta, eRT
Šunskai vald

Šunskai vald (leedu keeles Šunskų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Marijampolė omavalitsuse territooriumil. Valla pindala on 73 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2639 inimest. Valla keskus on Šunskai alev (2011. aastal elas seal 468 inimest). Vallamaja asub aadressil Varpo g. 32, vallavanem on Rimantas Lekeckas. Vallamaja Kidoliškiai Puskepuriai kalmistu Mokolai kool Šunskų seniūnija. Marijampolės savivaldybė, vaadatud 07.08.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 07.08.2016.
Degučiai vald

Degučiai vald (leedu keeles Degučių seniūnija) on vald Marijampolė linna loodepoolses osas. 2011. aasta seisuga elas seal 18 493 inimest. Vallamaja asub aadressil R. Juknevičiaus g. 28, vallavanem on Valda Rėklienė. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 07.08.2016. Degučių seniūnija. Marijampolės savivaldybė, vaadatud 07.08.2016.
Mokolai vald

Mokolai vald (leedu keeles Mokolų seniūnija) on vald Marijampolė linna läänepoolses osas. 2011. aasta seisuga elas seal 10 615 inimest. Vallamaja asub aadressil Mokolų g. 61, vallavanem on Eglė Plikaitienė. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 07.08.2016. Mokolų seniūnija. Marijampolės savivaldybė, vaadatud 07.08.2016.
Québeci Ülikool Montréalis

Québeci Ülikool Montréalis (Université du Québec à Montréal, lühendatult UQÀM) on prantsuskeelne ülikool Montréalis, mis kuulub Quebeci Ülikooli süsteemi. Ülikool asutati aastal 1969.
Nartase vald

Nartase vald (Leedu keeles Narto seniūnija) on vald Marijampolė linna kagupoolses osas. 2011. aasta seisuga elas seal 11 943 inimest. Vallamaja asub aadressil Lietuvininkų g. 18, vallavanem on Dalė Sabaliūnienėė. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 07.08.2016. Narto seniūnija. Marijampolės savivaldybė, vaadatud 07.08.2016.
Québeci Ülikool

Québeci Ülikool (Université du Québec) on ühendatud ülikoolide süsteem Québeci provintsis Kanadas. Québeci Ülikool moodustati aastal 1968. Sellesse kuulub kümme ülikooli, mis asuvad Québecis, Saguenays, Rimouskis, Trois-Rivièresis, Gatineaus ja mujal. Sinna kuulub ka Québeci Ülikool Montréalis.
Puhastus (ooper)

"Puhastus" on Jüri Reinvere ooper. Ooper kanti esimest korda ette 20. aprillil 2012 Soome Rahvusooperis. Ooper põhineb Sofi Oksaneni samanimelisel raamatul. Ooperi libreto kirjutas samuti Reinvere. Reinvere kirjutas seda ooperit kolm aastat. http://uudised.err.ee/v/vr/kultuur/b17dfff1-6fe1-44c0-8247-2e4c7bd95117 (vaadatud 07.08.2016) Soome rahvusooperis esietendus Reinvere ooper "Puhastus", ERR, 20.04.2012
Vizma Belševica

Vizma Belševica (30. mai 1931 Riia – 6. august 2005 Riia) oli läti luuletaja, prosaist ja tõlkija. Vizma Belševica oli pärit töölisperekonnast ja kasvas üles Riias. Suviti oli ta sugulaste juures Ogales Kurzemes. Belševica on oma mälestustes kirjutanud, et ta isa oli alkoholiprobleemidega ja ema oli emotsionaalselt külm. 1948. aastal lõpetas ta Riias 2. Polügraafiakutsekooli, 1955. aastal lõpetas ta kaugõppes Riia Kultuuri ja Hariduse Töötajate Tehnikumi. Seejärel asus ta õppima Moskvas Maksim Gorki nimelises Kirjandusinstituudis, mille lõpetas 1961. aastal. Vizma Belševica esimene luuletus ilmus ajakirjanduses 1947. aastal. Esikkogu "Visu ziemu šogad pavasaris" ('Kõikidel talvedel on tänavu kevad') ilmus 1955. aastal. Teine luulekogu "Zemes siltums" ('Maa soojus') ilmus 1959. aasta ja kolmas luulekogu "Jūra deg" ('Meri põleb') 1966. aastal. Pärast neljanda luulekogu "Gadu gredzeni" ('Aastaringid') ilmumist 1969. aastal sai Belševica võimudepoolse terava kriitika osaliseks. Teda rünnati ajalehes Cīņa 7. juunil 1969 ilmunud artiklis. Belševica luulet süüdistati kahemõttelises sümbolismis, mis võib poliitiliselt ebaküpseid lugejaid segadusse ajada. Seejärel kiusati teda aastaid taga. Aastatel 1971–1974 ei avaldatud mitte ühtegi Belševica luuletust. Hiljem lasti tal siiski tasapisi kirjandusse tagasi tulla. Luulekogu "Madarās" ilmus 1976. aastal ja valikkogu "Kamola tinēja" 1981. aastal. Viimane luulekogu "Dzeltu laiks" ('Sügisene aeg') ilmus 1987. aastal. Pärast oma luuletajast poja Klāvs Elsbergsi hukkumist 1987. aastal lõpetas Vizma Belševica luuletuste kirjutamise. Ilmusid veel valikkogud "Ievziedu aukstums" ('Toomingaõite külmus') (1988), "Baltās paslēpes" (1991) ja "Par saknēm būt" (1996). Vizma Belševica esimene proosaraamat jutukogu "Ķikuraga stāsti" ('Ķikuragsi jutud') ilmus 1965. aastal. Järgnes novellikogu "Nelaime mājās" ("Õnnetus majas") (1979). Jutukogu "Lauzta sirds uz goda dēļa" ('Au nimel murtud süda') avaldati 1997. aastal. 1990. aastatel kirjutas Vizma Belševica poolautobiograafilise Bille-triloogia, mis kujunes lugejate hulgas väga populaarseks. Triloogia esimene raamat "Bille" ilmus 1992. aastal esmalt Ameerika Ühendriikides ja 1995. aastal Lätis. "Bille dzīvo tālāk" ('Bille elab edasi') ilmus 1996. aastal ja "Billes skaistā jaunība" ('Bille kaunis noorus') 1999. aastal. Ühiste kaante vahel ilmus triloogia 2004. aastal. Vizma Belševica (1931-2005) authorscalendar.info Vizma Belševica(1931-2005) : Dzejniece, rakstniece, tulkotāja, atdzejotāja letonika.lv Romuald J. Misiunas, Rein Taagepera. Balti riigid: sõlteaastad 1940-1990. Tallinn, 1997, lk. 228 Vizma Belševica Latviešu Folkloras Krātuves digitālais arhīvs Vizma Belševica Nekropole Vizma Belševica."Bille" Latvian Cultural Canon
Raudtee tänav (Narva)

Raudtee tänav on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas, mis koosneb kahest osast. Tänava esimene lõik pikkusega 400 m algab Kalda tänavalt, kulgeb idast läände ja lõpeb Joala tänavaga ristudes. Tänava teine lõik pikkusega 466 m algab 160 m põhja pool Joala tänava jätkuna, kulgeb loode poole ja lõpeb sisetänavaga jätkudes. Tänava üldpikkus on 866 m. Tänav on saanud nime oletatavasti lähedal kulgeva Tallinna–Peterburi raudteeliini järgi.
Haigla tänav

Haigla tänav on tänava nimi mitmes Eesti linnas: Haigla tänav Antslas Haigla tänav Kuressaares Haigla tänav Maardus Haigla tänav Narvas
Lenini prospekt

Lenini prospekt on või on olnud mitme tänava nimi: Lenini prospekt Moskvas praegune Joala tänav Narvas
Uku ja Vanemuine

"Uku ja Vanemuine" (täisnimega "Uku ja Vanemuine ehk Eesti jumalad ja rahvad") on Karl August Hermanni 1907 valminud ooper ehk Hermanni enda puristliku termini järgi "lauleldus". Teose libreto kirjutas samuti Hermann, kes kasutas selleks rahvamuistendeid. Teose orkestreeris ja avamängu lisas Adalbert Wirkhaus. Teos kanti esimest korda ette 12/25. septembril 1908 Tartus. Teos ei leidnud tollal noorte muusikute seas heakskiitu. 1997 tegi Raimo Kangro teosele uue orkestreeringu ja kirjutas teosele ka järje "Uku ja Ecu". Uku, ülem jumal ning taeva ja maa looja (bariton) Vanemuine, laulu ja mängu jumal (bariton) Lemmingine, lõbu ja rõõmu jumal (tenor) Koit, jumalik noor mees ja päikese juht (tenor) Hämarik, jumalik õhtu neiu ja päikese uinutaja (sopran) Endel, perepoeg ja peigmees (tenor) Salme, Endla (!) pruut ja armuke (sopran) Sarvik, pahanduse ja kurjuse vaim (bariton) Aka, Uku kaasa ja tema kõrvaline Taara, Uku kaaslane ja teine ülem jumal Ilmarine, sepp, töö ja võiduse vaim, vasar vööl Äike, tule jumal ja sädemekorjaja, paistev kübar peas Piker, noolte vaim ja viskaja, noolte pundar seljas Kõu, müristuse sünnitaja Turis, sõja jumal ja võidu vaim oda- ja mõõgaga Vibuane (NB mitte "Vibulane"), jahi vaim, ambu nooltega käes Hallijas ja Murueit oma tütardega, pulmavaimud Peremees ja perenaene, kaks paari, Endla ja Salme vanemad Rahvas, koorina kaasa laulmas Pahanduse vaimud, Sarviku kaaslasteks https://dea.digar.ee/article/postimeesew/1908/09/16/19 https://opetaja.edu.ee/eesti_muusika/composers/hermann/looming.htm (vaadatud 07.08.2016) https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:14502/23549/page/2 Digar
Akmenynai vald

Akmenynai vald (leedu keeles Akmenynų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kalvarija omavalitsuse territooriumil. Vald moodustati aastal 2000. Valla pindala on 46,5 km². 2011. aasta seisuga elas seal 754 inimest. Valla keskus on Akmenynai küla. Vallavanema kohusetäitja on Ona Savickienė. Akmenynų seniūnija. Kalvarijos savivaldybė, vaadatud 07.08.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 07.08.2016.
Kullo Lastegalerii

Kullo Lastegalerii on Tallinnas aadressil Kuninga tänav 6 asuv laste töid eksponeeriv kunstigalerii. Galeriid haldab huvikeskus Kullo. Galerii asub 14. sajandil ehitatud majas. Galerii avati 1983 ja tollal kandis see nime Laste Loomingu Maja. 1993 nimetati Laste Loomingu maja ümber Kullo Lastegaleriiks. Galeriis toimuvad iga aasta kevadel Kullo Kunstiringide aastanäitused. Mustamäe Laste Loomingu Maja http://www.kullo.ee/Kullo_Lastegalerii (vaadatud 07.08.2016) http://www.kullo.ee/Ajalugu (vaadatud 07.08.2016) Kullo Lastegalerii huvikeskus Kullo kodulehel
Kalvarija vald

Kalvarija vald (leedu keeles Kalvarijos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kalvarija omavalitsuse territooriumil. Vald moodustati aastal 2000. Valla pindala on 216 km². 2011. aasta seisuga elas seal 9115 inimest. Valla keskus on Kalvarija linn (aastal 2011 oli seal 4457 elanikku). Vallamaja asub aadressil Laisvės g. 2, vallavanem on Irena Abraitienė. Kalvarijos seniūnija. Kalvarijos savivaldybė, vaadatud 07.08.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 07.08.2016.
Konkretiseering

Konkretiseering ehk isendus[viide?] ehk kehastus[viide?] ehk instantseering[viide?] (inglise keeles instantiation) on metafüüsikas universaali ja partikulaari seos . Intellektitehnikas saadakse klassi konkreetne objekt ehk üksiknäide ehk isend ehk eksemplar muutuja väärtuse asendamise või reegli teadmusbaasile kohaldamise abil. Näiteks konkreetse haige määratlemine on üldistatud objekti "patsient" konkretiseering. Arvutiteaduses nimetatakse loodud objekti konkreetset esinemisjuhtu, nt andmebaasi või klassi objekti instantseeringut isendiks või eksemplariks. http://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:104131/162268/page/82 konkretiseering -- L. Liikane, M. Kesa. Arvutisõnastik, http://www.keeleveeb.ee/ "Andmekaitse ja infoturbe leksikon". AKIT. Cybernetica AS. Vaadatud 24. november 2022.
Juliana Morell

Juliana Morell (16. veebruar 1594 Barcelona – 26. juuni 1653 Avignon) oli hispaania päritolu dominikaani nunn, esimene naine, kes sai doktorikraadi õigusteaduses. Juliana Morelli ema suri, kui laps oli 2- või 3-aastane. Oma esimese hariduse sai da dominikaani nunnadelt Barcelonas, 4-aastaselt alustas ta vanakreeka, ladina ja heebrea keele õpinguid. 6- või 7-aastaselt lahkus Juliana koos oma pankurist isaga Hispaaniast, kuna isa süüdistati mõrvas. Isa ja tütar suundusid esmalt Prantsusmaale Lyoni, kus Juliana jätkas õpinguid, pühendades 9 tundi päevas retoorika, dialektika (loogika), eetika ja muusika õppimisele. 12- või 13-aastaselt (1606 või 1607) kaitses ta avalikult väitekirja eetika ja loogika alal. Ta jätkas õpinguid füüsika, metafüüsika, kanoonilise ja tsiviilõiguse alal ning kaitses 1608 Avignonis doktorikraadi õigusteaduse alal. 1608. aasta 15. septembril läks ta noviitsina Avignoni Sainte Praxedes'i kloostrisse, 20. juunil 1610 andis ta nunnatõotuse. Kolme aasta pärast sai temast kloostri prioriss ning seda ametit pidas ta järgnevad 30 aastat. Lope de Vega on Juliana Morelli oma ülistusluuletuses "El laurel de Apollo" (1630) nimetanud "neljandaks graatsiaks ja kümnendaks muusaks". Barcelonas on tema auks nimetatud väljak (Plaça Juliana Morell). S. Griswold Morley, "Juliana Morell: Problems", Hispanic Review 9, 1, 1941, lk 137. N. Scheid, "Juliana Morell", Catholic Encyclopedia. S. Griswold Morley, "Juliana Morell: Problems", Hispanic Review 9, 1, 1941, lk 137–150. DOI:10.2307/469691 S. Griswold Morley, "Juliana Morell: Postscript", Hispanic Review 9, 3, 1941, lk 399–402. DOI:10.2307/469606 N. Scheid, "Juliana Morell", Catholic Encyclopedia.
Vaal Galerii

Vaal Galerii on Tallinnas Telliskivi loomelinnakus aadressil Telliskivi 60A/5 asuv kunstigalerii. Galeriid haldab OÜ Vaal Galerii, mis korraldab galerii ruumides kaasaegse kunsti näitusi, tegeleb kunstiteoste ostu ja müügiga ja korraldab oksjoneid. Galerii avati 1990. aastal Väike-Karja tänaval. Hiljem asus see Fahle kvartalis Tartu maanteel. https://web.archive.org/web/20160807144804/http://www.vaal.ee/est/galerii (vaadatud 07.08.2016) Galerii koduleht
Eristamatud

Eristamatud (inglise keeles indiscernibles) on matemaatilises loogikas objektid, mida pole võimalik eristada mitte ühegi omaduse või valemi kaudu formuleeritud suhte abil.
Hansapanga galerii

Hansapanga galerii oli Tallinnas aadressil Liivalaia tänav 10 asunud Hansapanga kunstigalerii. Galerii (tollal kunstisaal) avati detsembris 1999. 2002. aastal sõlmis galerii lepingu Kaasaegse Kunsti Eesti Keskusega ja kunstisaal nimetati ümber Hansapanga galeriiks. Galerii lõpetas tegevuse 2003. aastal. Galeriis toimus kokku 10 näitust. Galerii andis igal aastal välja Hansapanga kunstipreemiat, preemia väljaandmist jätkati ka pärast galerii sulgemist. https://web.archive.org/web/20160807150649/http://vana.cca.ee/index.php?id=11222 (vaadatud 07.08.2016) Sirje Helme. Kaasaegse Kunsti Keskus ja Hansapank on löönud käed. Eesti Ekspress, Areen, 17. jaanuar 2002 Galeriist Kaasaegse Kunsti Keskuse kodulehel
Klitenka

Klitenka (ukraina keeles Клітенка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv oli 2001. aastal 352. Pindala on 1,2 km².
Vehklemine 2016. aasta suveolümpiamängudel

Vehklemine 2016. aasta suveolümpiamängudel toimus Rio de Janeiros 6.–14. augustini. Võistluspaigaks oli Carioca Arena 3. Võistlustel jagati välja 10 medalikomplekti. Võistlustest võttis osa 246 sportlast 47 riigist. Nii mehed kui naised võistlesid viiel alal. Meestel oli kavas epee individuaal- ja meeskonnavõistlus, floreti individuaal- ja meeskonnavõistlus ning espadroni individuaalvõistlus. Naistel oli kavas epee individuaal- ja meeskonnavõistlus, floreti individuaalvõistlus ning espadroni individuaal- ja naiskonnavõistlus. 1. ringis alistas Nikolai Novosjolov lõunakoeralase Park Kyoung-doo 12:10. 2. ringis alistas Novosjolov Venezuela vehkleja Francisco Limardo 15:12. Veerandfinaalis kaotas ta ungarlasele Géza Imrele 9:15. Imre kaotas finaalis lõunakorealasele Park Sang-youngile 14:15. Valitsev olümpiavõitja, Venezuela vehkleja Rubén Limardo langes välja 32 parema seas. Finaal: 9. august Osavõtjaid: 38 Olümpiavõitja 2012: Rubén Limardo, Venezuela Ametlikud tulemused Finaal: 14. august Osavõtjaid: 9 meeskonda Olümpiavõitja 2008: Prantsusmaa (Fabrice Jeannet, Jérôme Jeannet, Ulrich Robeiri) Ametlikud tulemused Finaal: 7. august Osavõtjaid: 35 Olümpiavõitja 2012: Lei Sheng, Hiina Ametlikud tulemused Finaal: 12. august Osavõtjaid: 8 meeskonda Olümpiavõitja 2012: Itaalia (Andrea Baldini, Giorgio Avola, Andrea Cassarà, Valerio Aspromonte) Ametlikud tulemused Finaal: 10. august Osavõtjaid: 32 Olümpiavõitja 2012: Áron Szilágyi, Ungari Ametlikud tulemused Esimeses ringis alistas Erika Kirpu ameeriklanna Katharine Holmesi 5:4 ja Irina Embrich ukrainlanna Ksenija Panteljejeva 15:3. Julia Beljajeva kaotas 11:15 hilisemale olümpiavõitjale Emese Szászile. Kaheksandikfinaalis kaotas Kirpu tuneeslannale Sarra Besbesile 11:15 ja Embrich hiinlannale Sun Yiwenile 12:15 ning langesid välja. Finaal: 6. august Osavõtjaid: 37 Olümpiavõitja 2012: Jana Šemjakina, Ukraina Ametlikud tulemused Veerandfinaalis alistas Eesti Lõuna-Korea 27:26. Poolfinaalis kaotati Hiinale 36:45. Pronksikohtumises jäädi 31:37 alla Venemaale. Finaalis alistas Rumeenia 44:38 Hiina. Finaal: 11. august Osavõtjaid: 9 naiskonda Olümpiavõitja 2012: Hiina (Li Na, Luo Xiaojuan, Sun Yujie, Xu Anqi) Ametlikud tulemused Finaal: 10. august Osavõtjaid: 35 Olümpiavõitja 2012: Elisa Di Francisca, Itaalia Ametlikud tulemused Finaal: 8. august Osavõtjaid: 36 Olümpiavõitja 2012: Kim Ji-Yeon, Lõuna-Korea Ametlikud tulemused Finaal: 13. august Osavõtjaid: 8 naiskonda Olümpiavõitja 2008: Ukraina (Olga Harlan, Olena Homrova, Halina Pundik, Olga Žovnir) Ametlikud tulemused "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2016. Vaadatud 7. augustil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Vehklemine Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel
Lasteaia tänav (Narva)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lasteaia tänav on tänav Narvas Kerese linnaosas. Tänav algab Kreenholmi tänavalt ning lõpeb Energia tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 260 m. Tänav nimetati vastavalt Narva linnavalitsuse 03.10.2007 korraldusele nr 1427-k oletatavasti sellel tänaval asuva lasteaia "Kaseke" (aastani 2009 – lasteaiad "Kaseke" majas nr 4a ja "Maasikas" majas nr 4b) järgi. 03.10.2007 Narva linnavalitsuse korraldus nr 1427-k "Koolieelne Lasteasutus KASEKE". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuli 2016. Vaadatud 7. augustil 2016.
Lasteaia tänav

Lasteaia tänav on järgmiste tänavate praegune või endine nimi: Lasteaia tänav, tänav Aravete alevikus Järva vallas Lasteaia tänav, tänav Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas Lasteaia tänav, tänav Kuressaares Lasteaia tänav, tänav Kiili alevis Lasteaia tänav, tänav Kundas Lasteaia tänav, tänav Kärla alevikus Saaremaa vallas Lasteaia tänav, tänav Lihulas Lasteaia tänav, tänav Loksal Lasteaia tänav, tänav Narvas Lasteaia tänav, tänav Raplas Lasteaia tänav, tänav Taebla alevikus Lääne-Nigula vallas on praegune Magdaleena tänav Tallinnas
Proletariaadi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Proletariaadi tänav on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab endise Narva Joala Kooli hoone juurest, kulgeb kagu poole, ristub Tekstiili, 26. Juuli ja Kiige tänavaga ning lõpeb Staadioni tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 486 m. Tänav on rajatud pärast Teist maailmasõda ja on nime saanud proletariaadi juhtiva rolli järgi Nõukogude Liidus. See on eramajadega tänav, nüüdisajal on majad säilinud vaid paaris numbritega küljel. Nendest puuduvad majad numbritega 4 kuni 32.
Varžõnka

Varžõnka (ukraina keeles Варжинка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis. Elanike arv on 34. Pindala on 0,121 km².
Tallinna Kunstihoone galerii

Tallinna Kunstihoone galerii (lühemalt KH galerii, KU galerii) on Tallinnas aadressil Vabaduse väljak 6 asuv kunstigalerii. Galerii kõrval, aadressil Vabaduse väljak 8 asub Tallinna Kunstihoone. Galeriid haldab ja seal korraldab näitusi SA Tallinna Kunstihoone Fond. Galerii näitused on tasuta. Tallinna Linnagalerii Tallinna Kunstihoone https://web.archive.org/web/20160731093410/http://www.kunstihoone.ee/et/ (vaadatud 07.08.2016) Galeriist SA Tallinna Kunstihoone Fond kodulehel
Korvpall 2016. aasta suveolümpiamängudel

Korvpallivõistlused 2016. aasta suveolümpiamängudel toimuvad Rio de Janeiros 6.–21. augustini. Meeste alagrupimängud ja väljalangemismängud ning naiste väljalangemismängud peetakse sisestaadionil Carioca Arena 1. Naiste alagrupimängud toimuvad Youth Arenal. Veerandfinaalid Poolfinaalid Pronksimäng Kullamäng Veerandfinaalid Poolfinaalid Pronksimäng Kullamäng Korvpall Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel