laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Reet-Kaie Helmja

Reet-Kaie Helmja (aastani 1973 Reet-Kaie Turban; sündinud 17. septembril 1943 Pärnus) on Eesti sõudja ja sõudetreener, Tiit Helmja abikaasa. Lõpetas 1962 Pärnu 1. keskkooli ja 1968 TPedI kehakultuuriteaduskonna. 163 cm, 68 kg. Hakkas sõudma 1959 Evi Lepiku ja Mihkel Leppiku juhendamisel. Võitis paarisaerulisel roolijaga neljapaadil 1966 NL-i mv-tel pronksi ja tuli 1961 NL-i noortemeistriks. Tulnud 6 korral Eesti meistriks: 1965 paarisaerulisel kahepaadil 1963, 1965 ja 1967–69 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil. Meistersportlane(1966). Töötanud 1968–71 Pärnu Dünamos sõudetreenerina ja 1971–2010 Pärnu Vanalinna põhikoolis kehalise kasvatuse õpetajana. Õpilasi: Kaie Tammetalu, Olga Ausmaa. https://www.esbl.ee/biograafia/Reet-Kaie_Turban
55

55. aasta Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand Aastakümned: 0. aastad 10. aastad 20. aastad 30. aastad 40. aastad - 50. aastad - 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad Aastad: 50 51 52 53 54 - 55 - 56 57 58 59 60 ... ... ...
Ülo Tölp

Ülo Tölp (6. veebruar 1931 Pärnu – 27. juuni 2022) oli Eesti sõudja ja sõudetreener. Lõpetas 1949 Pärnu 1. keskkooli ja 1954 hüdrotehnikainsenerina TPI. Hakkas sportima 1947 Pärnus poksitreener Hugo Soasepa juhendamisel, mängis ka jalgpalli. Sõudetreeninguid alustas 1950 Tallinnas. Tulnud 4 korral Eesti meistriks: 1956 roolijaga kahepaadil 1957 ja 1960–61 kaheksapaadil. 1951 osales Erich Seileri korraldatud treenerite ettevalmistamise kursustel ja hakkas juhendama TPI-s õppivaid sõudesportlasi. Oli kõrgkoolide (TRÜ, EPA, TPI) vahelise kaheksapaatide võistluse algatajaid (1956) ja korraldajaid. Aastast 1976 töötas sõudetreenerina Tartu spordikoolides ja TÜ Akadeemilises Spordiklubis. Õpilasi: Jevgeni Dobrus, Henn Elmet, Vassil Laak, Enno Lamp, Mihkel Mardna, Kalli Meriste, Toivo Ormisson, Jaan-Imant Pedaste, Rein Põldme. Olnud 1954–75 ja 1986–89 Sõudespordiföd-i presiidiumi ning 1990–97 Sõudeliidu juhatuse liige. Avaldanud sõudesporditeemalisi kirjutisi. T: Akadeemilise sõudmise tehnika (1990), Eesti sõudespordi ajalugu (2001, autoreid). B: Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tln, 2001, lk 351–354. https://www.esbl.ee/biograafia/%DClo_T%F6lp
Hanno Tünder

Hanno Tünder (sündinud 13. oktoobril 1963 Tartus) on eesti sõudja. Lõpetas 1982 Tartu 5. keskkooli ja 1990 Tartu Ülikooli kehakultuuri teaduskonna. Aastast 1994 OÜ Intelli juhataja ja juhatuse liige. Hakkas 1973 käima ujumistreeninguil, sõudmist treeninud Inge Pindi ja Jüri Kuruli juhendamisel. Võitis 1983 NL-i juunioride meistrivõistlustel roolijaga kahepaadil pronksi. Tulnud 4 korral Eesti meistriks: 1981 paarisaerulisel kahepaadil, 1982 roolijata neljapaadil ja kaheksapaadil 1988 paarisaerulisel neljapaadil. 1984 Leningradi meister. Meistersportlane (1983). Töötanud 1986–90 Tartu Dünamos sõudetreenerina. Tema õpilaste sead olid: Toomas Vernik, Mait Marran, Toomas Kiting, Gunnar Kokka. TÜNDER, HANNO ESBL
Ruth Vaar

Ruth Vaar (sündinud 20. detsembril 1969 Viljandis) on Eesti sõudetreener. Lõpetas 1988. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli matemaatika-füüsika klassi ning 1995. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna kehakultuuri ja sporditeaduste erialal. Sõudmisega hakkas tegelema 1980 Anne Freimuthi käe all, hiljem treenis Arne Graumanni juhendamisel. Võitnud Eesti meistrivõistlustel 1987 roolijaga neljapaadil pronksi. Tegutsenud aastast 1988 sõudetreenerina Viljandi SK-s ja Sõudeklubis (6. kutsetase, 2006). Õpilasi: Kaspar Taimsoo, Alo Kuslap ja Kaur Kuslap, Martin Neerot. Olnud 2004–05 Sõudeliidu peasekretär. 2006–2013 ja aastast 2016 Viljandi linnavolikogu liige, olnud spordi- ja kultuurikomisjoni aseesimees. Viljandimaa parim treener 2005, 2007 ja 2008 Sõudeliidu parim noortetreener 2005 ja 2008 Sõudeliidu aasta aktivist 2010 Viljandi aasta õpetaja 2003, 2007 ja 2008 https://www.esbl.ee/biograafia/Ruth_Vaar
Paul Valliveere

Paul Valliveere (sündinud 8. augustil 1964 Pärnu-Jaagupis) on Eesti sõudja. Lõpetas 1982 Pärnu töölisnoorte kutsekooli. Aastast 1997 OÜ Alineks juhatuse liige. Töötanud firmas New Balance Baltic. Sõudetreeninguid alustas 1977 Pärnu Kalevis Matti Killingu juhendamisel. Mängis ka Pärnu internaatkooli meeskonnas Peep Laidvee õpilasena korvpalli. 193 cm, 94 kg. Võitis juunioride MM-il 1981 NL-i kaheksapaadil hõbeda ja sai 1982 roolijata neljapaadil 6. koha. Võitis 1986 NL-i rahvaste spartakiaadil ja NL-i mitteolümpiadistantside MV-l roolijata kahepaadil kulla, 1988 NL-i mitteolümpiadistantside MV-l roolijaga kahepaadil hõbeda NL-i mv-tel 1986 roolijata neljapaadil ja 1988 roolijaga neljapaadil pronksi. 1983 NL-i juunioride MV-l roolijata neljapaadil hõbe. Tulnud 20 korral Eesti meistriks: 1986–88 roolijata ja roolijaga kahepaadil, 1980, 1983–86 ja 1988 roolijata neljapaadil, 1987–88 roolijaga neljapaadil 1983–85, 1987–88 ja 1991 kaheksapaadil. Meistersportlane (1981).
Nikolai Varb

Nikolai Varb (3. august 1931 Orissaare – 11. mai 2017) oli Eesti sporditegelane. Lõpetas 1951 Muhu keskkooli ja 1956 mäeinsenerina TPI. Töötas juhtivatel kohtadel Eesti Põlevkivis, Eest NSV Riiklikus Materiaal-Tehnilises Komitees ja OÜ-s Belesta. Oli aastast 2011 NV Investeeringute OÜ juhatuse esimees. Hakkas sportima koolis, osales Eesti koolinoorte meistrivõistlustel kergejõustikus. 1979–1988 Sõudespordiföderatsiooni presiidiumi esimees 1988–1991 Eesti Sõudeliidu president, 1970–1990 Mootorispordiföderatsiooni aseesimees 1973–1996 Kalevi Kesknõukogu presiidiumi liige. Kalevi auliige (1966). Kalev. Läbi sajandi. Viies osa. Liidrid. [Koostanud J. Maidlo] Tln, 2012, lk 217–219. https://www.esbl.ee/biograafia/Nikolai_Varb
Peedu kool

Peedu kool on algkool Tartumaal Peedul. Peedu kool alustas tööd 2013. aasta sügisel, selle eestvedajateks on Peedu Kooli Selts ja Tartu Erakool. Alates 2015. aasta kevadest tegutseb kool uues majas, mis töötab ka kogukonnakeskusena. Koolis on kuus klassi, kus kokku õpib umbes poolsada last. Lisaks tegutseb koolis oktoobrist aprillini eelkool. "Peedu kool - omadega mäel!". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. aprill 2019. Vaadatud 16. aprillil 2019.
Katrin Vares

Katrin Vares (sündinud 7. veebruaril 1976 Tallinnas) on eesti füsioterapeut. Ta on lõpetanud 1994. aastal Pärnu Koidula Gümnaasiumi, 2000. aastal Tartu Ülikooli tervisekasvatuse kateedri, 2001. aastal Epp Halliku Aroomteraapiakooli, 2003. aastal M. I. Massaažikooli, 2005. aastal lümfiterapeudina Akadeemia Damp, 2006. aastal diagnostika ja ravi erialal Moskva Lumumba nimelise instituudi ja 2007. aastal füsioteraapia erialal Tartu Ülikooli avatud ülikooli. 2008 õppinud Tartu Ülikoolis kutsepedagoogikat. Harrastanud aastatel 1985–1995 Maret Lingi ja Henn Koolmeistri juhendamisel korvpalli, saanud 1993. aastal koolinoorte maailmameistrivõistlustel 13. koha. Tegutsenud aastatel 1993–1997 korvpallikohtuniku-sekretärina. 2009. aastast Eesti sõudekoondise füsioterapeut, sh 2012 Londoni OM-il. Olnud 2001–2005 Eesti Massööride Liidu juhatuse liige ning 2006. aastast Eesti Loodusteraapiate Nõukoja ja kutsestandardi töögrupi liige. Töötanud 1995–2001 hotellis Strand administraatorina, 2001. aastast M. I. Massaažikoolis kutseõpetajana (sh 2001–2006 Pärnu esinduse juhatajana) ning 2007. aastast Pärnu haiglas ja hiljem Kuressaares füsioterapeudina. 2009. aastast OÜ Meistrikoda juhatuse liige. Ta on Ülo Bertingu õetütar. https://www.esbl.ee/biograafia/Katrin_Vares
Ulvi Veiden

Ulvi Veiden (sündinud 31. märtsil 1971 Abjal) on Eesti sõudja ja füsioterapeut. Lõpetas 1989 Vändra keskkooli, 1995 keskkonnakaitse tehnoloogia erialal TTÜ keemiateaduskonna ja 2002 füsioteraapia erialal TÜ KKT. Aastast 2012 Pärnu Tennisekeskuse füsioterapeut. Sõudmisega tegelnud aastast 2004 Mihkel Leppiku juhendamisel. Saavutanud Eesti mv-tel 2006 ühepaadil pronksi ja sisesõudmises hõbeda. Tegutsenud 2001–11 Eesti sõudekoondise füsioterapeudina, sh 2004 Ateena ja 2008 Pekingi OM-il. Töötanud 1992–93 TA Keemia Inst-s, 1996–98 Pärnu Piimatoodete Kombinaadis, 1998–2000 taastusravikeskuses Sõprus ja 2000–01 Pärnu Võrkpalliklubis. https://www.esbl.ee/biograafia/Ulvi_Veiden
61

◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 30. aastad | 40. aastad | 50. aastad | 60. aastad | 70. aastad | 80. aastad | 90. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 57 | 58 | 59 | 60 | 61 | 62 | 63 | 64 | 65 | ► | ►► 61. aasta ... ... Boudicca, ikeenide kuninganna
Jaak Veisserik

Jaak Veisserik (17. aprill 1939, Tallinn – 5. mai 2021) oli eesti sõudja. Lõpetas 1957 Tallinna 2. keskkooli, 1962 mehaanikainsenerina TPI ja 1980 Moskvas Üleliidulise Toiduainete Tehnoloogia Instituudi. Töötanud 24 aastat Pandivere agrofirmas peaspetsialistina ja kommertsdirektorina. Aastast 1994 olnud Koitjärve külas talunik. 190 cm, 80 kg. Hakkas sportima koolis, sõudmistreeninguid alustas Harku sõudebaasis Jevgeni Fridolini juhendamisel. Võitis NL-i mv-tel 1961 roolijata kahepaadil ja 1966 roolijata neljapaadil pronksi. 1965 tuli roolijata neljapaadil NL-i aü-te meistriks. 5-kordne Eesti meister sõudmises: 1960–62 ja 1966 roolijata kahepaadil ning 1965 kaheksapaadil. 1957 tuli kahe- ja neljasüstal Eesti meistriks ka aerutamises. Meistersportlane (1964). Vend Jüri (22. XI 1936 - 26. IV 2012) tuli 3 korral Eesti meistriks: 1958–59 roolijata neljapaadil ja 1960 roolijaga neljapaadil. https://www.esbl.ee/biograafia/Jaak_Veisserik
Erika Remberg

Erika Remberg (algselt Erika Crobath; 15. veebruar 1932 Medan, Hollandi India – 10. november 2017 Benidorm, Hispaania) oli Austria näitleja. Erika kasvas üles Lääne-Sumatral. Teise maailmasõja ajal kolis tema perekond Indoneesiast Austriasse. Pärast sõda abiellus ta Walther Reyeriga. 1950. aastal sündis neil tütar Veronika. Hiljem lahutas Erika Remberg oma esimese abielu ja abiellus 1960. aastal Gustavo Rojoga. Kompakt: Feuilleton Kompakt DIE WELT Erika Remberg andmekogus IMDb (inglise)
Kalameister

Kalameister (saksa keeles Fischmeister) oli orduaegne ametnik, kes korraldas kalapüügiga seotut mingis piirkonnas (näiteks linnas). Tallinnas on Vismeistri mõis (saksa keeles Fischmeister), mis on nimetatud seal tegutsenud kalameistri järgi. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 104
Tõnu Vihmaru

Tõnu Vihmaru (sündinud 16. augustil 1963 Pärnus) on Eesti sõudja. Ta on lõpetanud 1981. aastal Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli ja 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika erialal. Alustas treeninguid 1977 Pärnu Dünamo sõudebaasis Mati Villsaare juhendamisel. Töötanud OÜ Hawaii Express finantsjuhina. Võitis 1983 NL-i juunioride MV-l roolijata kahepaadil hõbeda. NL-i noortemv-tel roolijaga kahepaadil 1981 kuld ja 1980 hõbe ning roolijata neljapaadil 1981 pronks. Tulnud 4 korral Eesti meistriks: 1984–85 roolijata kahepaadil 1985 roolijaga kahepaadil 1982 kaheksapaadil Meistersportlane (1983) https://www.esbl.ee/biograafia/T%F5nu_Vihmaru
Kassari hiiemets

Kassari hiiemets oli hiiemets Hiiumaal Kassari saare põhjaosas Vaemla mõisa juures. Mets koosnes peamiselt tammedest. Hiiemets oli peaaegu hävinud 19. sajandi alguseks. Hiljemalt 1805 oli hävinud ka viimane tamm. https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=kassarimaa20030501.2.3 (vaadatud 15.04.2019) Kassaare hiiemets neitsite ja koertega, folklore.ee
Mati Villsaar

Mati Villsaar (sündinud 17. mail 1949 Kuressaares) on Eesti sõudja ja sõudetreener. Lõpetanud 1967. aastal Pärnu 1. töölisnoorte kutsekooli. 2002. aastast ettevõtja, finantskonsultant. Hakkas sportima Saaremaal Lööne koolis, sõudetreeninguid alustas 1965 Pärnu Dünamos Juhan Mitti ja Mihkel Leppiku juhendamisel. Oli sportlasena 182 cm pikk ja kaalus 85 kg. 1967 – NSV Liidu noorte meister roolijata neljapaadil Tulnud 8 korral Eesti meistriks: 1972, 1974 ja 1976 roolijata neljapaadil; 1974 ja 1976 roolijaga neljapaadil; 1971 ja 1974–1975 kaheksapaadil. 1974 – meistersportlane Tegutsenud kohtunikuna (1981. aastast vabariikliku kategooria kohtunik). Olnud 1978–1983 Dünamo sõudetreener, 1983–1990 KSMK treener ja õpetaja, 1993–1994 palgata treener. Õpilasi: Tõnu Vihmaru, Toomas Kasearu, Toomas Ollesk, Roman Lutoškin, Janis Putrics, Raigo Juhanson, Ahto Pilisner, Andres Ennok, Kaido Koppel, Jaanus Strikholm, Toomas Karotamm, Jüri Jaanson (1993–1994, Spordiameti direktori Mati Margi eriloaga põhitöö kõrvalt). Olnud soomlaste nn kirikupaadisõudmise (kirkkovene) arendajaid Eestis. Sõudeklubi Aeron asutajaliige ja 1988–2012 president. Aidanud koos Aeroni klubi liikmetega rajada Reiu puhkekeskust. Töötanud 1990–1995 Eesti Rkl Spordiameti Reiu spordibaasi juhatajana ja 1995–2001 Paikuse vallavalitsuse Reiu puhkekeskuse juhatajana. Tema abikaasa Anne Villsaar (sünd 1949) on tulnud sõudmises 1965. ja 1966. aastal Eesti noortemeistriks. Tütar Tiina Villsaar (sünd 1977) on võitnud sõudmises 1994–1995 Eesti meistrivõistluste medaleid. https://www.esbl.ee/biograafia/Mati_Villsaar
60

◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 30. aastad | 40. aastad | 50. aastad | 60. aastad | 70. aastad | 80. aastad | 90. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 56 | 57 | 58 | 59 | 60 | 61 | 62 | 63 | 64 | ► | ►► 60. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Nero ja Cossus Cornelius Lentulus. Kuninganna Boudicca juhtimisel toimus Britannias mäss Rooma vastu. ... ... ...
Ukrainakeelne Vikipeedia

Ukrainakeelne Vikipeedia (ukraina keeles Українська Вікіпедія) on Vikipeedia ukrainakeelne versioon. Ukrainakeelse Vikipeedia esimene artikkel oli "Aatom", mille algversioon avaldati 26. jaanuaril 2004. 23. märtsil 2020 ületas ukrainakeelse Vikipeedia artiklite arv 1 000 000 piiri. Ukrainakeelses Vikipeedias on 1 348 558 artiklit, millega see on artiklite arvult 14. kohal, ja 4 779 737 lehekülge. Keeleversiooni arengutaset iseloomustav parameeter "sügavus" on 59. (näiteks eestikeelses versioonis on see 21 ja ingliskeelses koguni 1274). Seal on 769 065 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 3128) ja 49 administraatorit. 10 000 artiklit täitus detsembris 2004 50 000 artiklit täitus jaanuaris 2007 100 000 artiklit täitus 28. märtsil 2008 200 000 artiklit täitus 7. aprillil 2010 300 000 artiklit täitus juunis 2011 400 000 artiklit täitus augustis 2012 500 000 artiklit täitus 12. mail 2014 600 000 artiklit täitus 13. novembril 2015 700 000 artiklit täitus 4. juunil 2017 800 000 artiklit täitus 11. juulil 2018 900 000 artiklit täitus 19. aprillil 2019 1 000 000 artiklit täitus 23. märtsil 2020 1 100 000 artiklit täitus 5. juulil 2021 1 200 000 artiklit täitus 10. oktoobril 2022 1 300 000 artiklit täitus 9. detsembril 2023 All Wikipedias ordered by number of articles
Toomas Vilpart

Toomas Vilpart (sündinud 21. septembril 1971 Viljandis) on Eesti sõudja. Lõpetas 1989 Viljandi 5. keskkooli ja õppis 1989–91 TÜ KKT-s. Töötanud AS-is Sauga Autoveod autojuhina. 190 cm, 82 kg. Hakkas sõudma 1985 Viljandi Kalevis Anne Freimuthi õpilasena, hiljem treenis Arne Graumanni ning Pärnus Kaido Siimu ja Matti Killingu juhendamisel. Saanud 1992 Barcelona OM-il roolijata neljapaadil 14. ja 1993 MM-il roolijata kahepaadil 17. koha. Võitnud 1991 NL-i mv-tel roolijata neljapaadil ja 1991 rahvaste spartakiaadil roolijata kahepaadil pronksi. NL-i juunioride mv-tel roolijata kahepaadil 1991 hõbe ja 1990 pronks. Tulnud 19 korral Eesti meistriks: 1990–95 roolijata kahepaadil, 1992–95 roolijata neljapaadil, 1991–93 roolijaga neljapaadil, 1993 paarisaerulisel neljapaadil 1989 ja 1991–1994 kaheksapaadil. Meistersportlane (1991). Õde Tiina V. (4. V 1973 Viljandi), sõudja, võitnud Eesti mv-tel 1988–89 1 hõbeda ja 3 pronksi, sõudekohtunik (2002 B-kat). https://www.esbl.ee/biograafia/Toomas_Vilpart
Oleg Vinogradov

Oleg Vinogradov (sündinud 28. aprillil 1984 Pärnus) on Eesti sõudja. Lõpetas 2002 Pärnu vene gümnaasiumi ja 2009 Sisekaitseakadeemia. Töötanud Meritoni Spordiklubi peatreenerina. Aastast 2014 Verona Nordic OÜ ja aastast 2017 Woody Art OÜ juhatuse liige. 187 cm, 98 kg. Sõudmistreeninguid alustas 1997. aastal Tatjana Jaansoni juhendamisel. Tulnud 2004 Ateena OM-il paarisaerulisel neljapaadil 9. kohale. Saanud U23 MM-il paarisaerulisel kahepaadil 2003 4., ühepaadil 2005 12. ja 2006 18. koha juunioride MM-il ühepaadil 2002 5. ja 2001 12. koha. 2004 üliõpilaste MM-il kaheksapaadil 3. koht. Osalenud 2004–06 4 MK etapil, saanud 2004 paarisaerulisel neljapaadil 2. koha. Tulnud 4 korral Eesti meistriks: 2003 paarisaerulisel kahepaadil 2003–04 ja 2006 kaheksapaadil. Sõudeliidu parim noorsõudja aastatel 2001–2002. https://www.esbl.ee/biograafia/Oleg_Vinogradov
Tarmo Virkus

Tarmo Virkus (sündinud 28. jaanuaril 1971 Pärnus) on Eesti sõudja. Lõpetas 1989 Pärnu 4. Keskkooli ja 1997 rahvusvahelise ärijuhtimise alal Eesti Majandusinstituudi. Töötanud AS-i Fazer Eesti Baltikumi ostujuhina. Olnud 2011–16 AS-i Kalev juhatuse liige ja operatsioonide direktor ning aastast 2015 müügidirektor. Aastast 2016 Orkla Foods Fenno Baltic divisjoni tarneahela juhi asetäitja ja direktor. Sõudmist harrastanud aastast 1983 Rita Morrissoni, Mati Villsaare ja Matti Killingu juhendamisel. Saanud 1992 Barcelona OM-il roolijata neljapaadil 14. ja 1993 MM-il roolijata kahepaadil 17. koha. Võitnud 1991 NL-i juunioride mv-tel roolijata kahepaadil pronksi. Tulnud 10 korral Eesti meistriks: 1993 roolijata kahepaadil, 1992–94 roolijata neljapaadil, 1992–93 roolijaga neljapaadil, 1993 paarisaerulisel neljapaadil 1992–94 kaheksapaadil. B: Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tln, 2001, lk 281. https://www.esbl.ee/biograafia/Tarmo_Virkus
Robert Väli

Robert Väli (sündinud 4. augustil 1960 Pärnus) on sõudekohtunik ja sporditegelane. Lõpetas 1978 Pärnu 4. keskkooli, õppinud Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonnas ja TÜ Pärnu kolledžis, 2014–2015 läbinud ROKi spordijuhtimise kursused "Spordijuht 1.0" ja 2021-22 "Spordijuht 2.0"[viide?] Sõudmisega hakkas tegelema 1972 Matti Killingu juhendamisel, 1973–1978 treenis Tiit Reimanni ja 1981–1984 Ülo Tölpi suunamisel.[viide?] 1972–75 oli roolija, võitnud Eesti meistrivõistlustel medaleid.[viide?] Kuulunud Eesti koondisse ja tulnud Eesti juunioride meistriks roolijata kahepaadil.[viide?] Aastast 2003 tegutsenud sõudekohtunikuna (rahvuskategooria kohtunik 2008, rahvusvahelise kategooria kohtunik 2010). Osalenud kohtunikuna: 2018 MM-il, 2016 meresõudmise MM-l, 2022, 2019 MK-etapil, 2007, 2011, 2014 ja 2017 EM-il, 2022 meresõudmise EM-l, 2012 üliõpilaste MM-il, 2013 noorte EM-il, 2008 ja 2011 maailma sõudeveteranide regatil, 2015 ja 2021 U23 MM-il ning teistel rahvusvahelistel regattidel. Tegutsenud vabatahtlikuna 2012 U23 MM-il, 2013 noorte MM-il ja 2017 noorte EM-il. Osalenud Eesti koondise esindajana 2015–22 MM-il, 2007 ja 2011 juunioride MM-il, 2008, 2015, 2016, 2018-2022 EM-il ning 2009, 2010, 2013, 2014–22 MK etappidel. Olnud Eesti Sõudeliidu esindaja 2006–2008 ja 2011–2022 Rhv Sõudeliidu (FISA) kongressil, 2007–2008 ja 2011–2022 Euroopa Sõudeliidu assambleel ning 2018 Euroopa Sõudmise Konföderatsiooni asutaval assambleel. 2005–2013 Sõudeliidu kohtunike kogu esimees ning 2007–2013 liidu juhatuse liige ja aastast 2013 peasekretär. 2009–2010 Pärnu Sõudeklubi juhatuse liige. 2011–2014 SA Aidu Veespordikeskus juhatuse liige ja aastast 2015 nõukogu liige. Aastast 2016 EOK esindajate kogu liige. Sõudeliidu aasta aktivist 2005 ja 2006[viide?] Sõudeliidu aasta vabatahtlik 2008 ja 2010.[viide?] Poeg Ronald Väli (9. II 1989) on tulnud paarisaerulisel kahepaadil 2007 juunioride MM-il 10. ja 2008 U23 MM-il 11., kaheksapaadil U23 MM-il 2009 6. ja 2010 7. ning roolijata kahepaadil U23 MM-il 2011 18. kohale. Ühepaadil Eesti meister U23-vanuseklassis (2009) ja mitmekordne Eesti noortemeister. Kuulus 2009 kaheksapaadil Eesti tipptulemuse 5.33,65 püstitanud meeskonda. Sõudeliidu parim noorsõudja 2007 ja juunior (U23) 2009–10. Tegutsenud sõudekohtunikuna (riikliku kategooria kohtunik 2011). https://www.esbl.ee/biograafia/Robert_V%E4li
Jevgeni Dobrus

Jevgeni Dobrus (2. aprill 1941 Baškiiri ANSV – 20. veebruar 2022 Tartu) oli Eesti sõudja. Ta lõpetas aastal 1960 Tartu 2. Keskkooli ja 1965 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Hakkas sportima 1955, sõudetreeninguid alustas 1958 Ülo Tölpi juhendamisel. 1966 kaheksapaadil NL-i karikavõistluste 2. koht. Tulnud kaheksapaadil 5 korda (1960–1962, 1966–1967) Eesti meistriks. Töötanud 1965–1971 Tartu Kalevis sõudetreenerina, 1971–1981 Tartu Katseremonditehases graveerijana, 1981–1989 Tartu Ehitustrustis ehitustöölisena ning hiljem EPMÜ majavalitsejana. https://www.esbl.ee/biograafia/Jevgeni_Dobrus
Malle Enno

Malle Lilleste (sündinud 2. aprillil 1959 Pärnus) on Eesti sõudja. Lõpetas 1977 Pärnu 2. keskkooli. 176 cm, 72 kg. Hakkas sportima 1970 koolis, sõudetreeninguid alustas 1974 Evi Lepiku ja Mihkel Leppiku juhendamisel. Tuli roolijata kahepaadil 1976–77 NL-i noortemeistriks, võitis 1978 NL-i juunioride mv-tel ja 1979 NL-i mv-tel pronksi. Tulnud 6 korda Eesti meistriks: 1976 ja 1978–79 roolijata kahepaadil, 1978 roolijaga neljapaadil 1978–79 kaheksapaadil. Meistersportlane (1976). Töötanud talupidajana Pärnumaal. Abikaasa Aare Lilleste (6. I 1959), sõudja, tulnud 1978 roolijaga neljapaadil ja kaheksapaadil Eesti meistriks. https://www.esbl.ee/biograafia/Malle_Enno
Jevgeni Fridolin

Jevgeni Fridolin (5. aprill 1908 Peterburi – 27. oktoober 1986 Tallinn) oli Eesti sõudja ja sõudetreener. Sportima hakkas koolipõlves, sõudespordile keskendus pärast sõ­javäeteenistust. Kuulus Krasnoje Znamja meeskonda ning tuli 1936 nii roolijaga nelja- kui ka kaheksapaadil NL-i meistriks. Meistersportlane (1944). Pärast II maailmasõda oli Tallinnas sõudespordihuviliste esimesi juhendajaid, 1957–69 töötas Tallinna NSK treenerina (Harku sõudebaasis). *Õpilasi: Aarne Paal, Jaak Veisserik, Enn Norman. 1950–53 ja 1957–70 Sõudespordiföd-i presiidiumi liige. 1951–61 Sõudespordiföd-i treenerite nõukogu esimees. 1969–86 töötas Kalevi Jahtklubis. https://www.esbl.ee/biograafia/Jevgeni_Fridolin
2003 QQ47

Asteroid 2003 QQ47 avastati 2003. aasta augusti lõpus ameeriklaste poolt. Nime on ta saanud oma huvitava trajektoori järgi. Tähelepanuväärne on see, et asteroid on enam kui poolteist kilomeetrit pikk. Maale oli ta kõige lähemal 21. märtsil 2014. Algsete arvutuste järgi oli selle kokkupõrkamise tõenäosus Maaga 1/250000 ning kokkupõrge leidvat aset 21. märtsil 2014. Sündmus leidis laialdaselt kajastamist meedias. Maa tabamise tõenäosus on nüüd juba üliväike, 1:909000. Astronoomid kavatsevad seda taevakeha siiski hoolikalt silmas pidada, sest arvestades tema mõõtmeid ja liikumiskiirust – 32 kilomeetrit sekundis – võiks ta tekitada tohutuid purustusi tervel mandril. Arvatakse, et kokkupõrkeohu tõenäosus väheneb sedamööda, kuidas täiendavad andmed kogunevad. 2. septembril 2003 avastati uute mõõtmiste käigus, et kokkupõrget Maaga ei toimu. 2003 QQ47 diameeter on 1,24 km ja mass 2,6×1012 kg. Kokkupõrkel Maaga vabaneks energia 350 000 megatonni – seda on piisavalt, et põhjustada globaalne katastroof. Kui asteroid siiski Maale kukuks, mõjuks ta nagu 20 miljonit Hiroshima aatomipommi, selgitas Briti valitsuse Maa-lähedaste taevakehade infokeskuse esindaja BBC raadiole. Infokeskus avaldas asteroidihoiatuse pärast seda, kui USA Lincolni maalähedaste astreroidide uurimisprogrammi teadurid hiigelrahnu esmakordselt märkasid. Asteroidid nagu 2003 QQ47 on Päikesesüsteemi tekkimisel 4,5 miljardi aasta eest kosmosesse tiirutama jäänud kivirahnud. Enamik neist püsib Maast ohutus kauguses, Marsi ja Jupiteri vahelises asteroidivöös, kuid Jupiteri-taoliste hiidplaneetide gravitatsioonijõud võib neid nende orbiitidest eemale nihutada ja Maa suunas teele saata. NASA NASA BBC newscientist.com
56

56. aasta Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand Aastakümned: 0. aastad 10. aastad 20. aastad 30. aastad 40. aastad - 50. aastad - 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad Aastad: 51 52 53 54 55 - 56 - 57 58 59 60 61 ... ... ...