laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
686

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 650. aastad | 660. aastad | 670. aastad | 680. aastad | 690. aastad | 700. aastad | 710. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 682 | 683 | 684 | 685 | 686 | 687 | 688 | 689 | 690 | ► | ►► 686. aasta (DCLXXXVI) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas esmaspäeval. Johannes V järel sai paavstiks Conon. Johannes V (paavst)
Jaapani tähtaniisipuu

Jaapani tähtaniisipuu (Illicium anisatum) on tähtaniisipuuliste sugukonda tähtaniisipuu perekonda kuuluv puu. Erinevalt harilikust tähtaniisipuust on taim väga mürgine. Korduvalt on juhtunud, et harilikust aniisipuust tehtud tee asemel on joodud jaapani aniisipuust tehtud teed. See on põhjustanud haigussööste, atakke ja rabandust. See puu kasvab Jaapanis, kus sellest saadakse suitsutusrohtu. Hiina rahvameditsiinis on seda kasutatud nahahaiguste raviks. Tema viljad on väiksemad kui harilikul tähtaniisipuul ja nõrgema lõhnaga, mis meenutab pigem kardemoni kui aniisi. Ent tähtaniisipuud on siiski sedavõrd lähedased, et kui viljad on kuivatatud või muul viisil töödeldud, siis pole neid pelgalt välimuse põhjal võimalik eristada. Jaapani tähtaniisipuu sisaldab anisatiini, šikimiini ja šikimitoksiini. Need põhjustavad neerude, kusejuha ja seedeelundite põletikku. Samuti sisaldab ta safrooli ja eugenooli, mille olemasolu on mõnevõrra lihtsam kindlaks teha, nii et just nende ainete olemasolu abil eristatakse keemiliselt jaapani ja harilikku tähtaniisipuud. Oletatakse, et anisatiin ja selle derivaadid käituvad tugevate gamma-aminovõihappe antagonistidena.
Munavööt

Munavööt on munajate lehekujutistega rõhtne ehisliist. Munavööti kasutati eriti antiikkunstis ja -arhitektuuris, sageli kõrvuti helmesnööriga
Palmett

Palmett on lehvikukujuliselt asetunud palmilehti kujutav ornament. Seda motiivi kasutati juba Vana-Egiptuses. Läbi ajaloo on palmetti kasutatud eelkõige arhitektuuris, näiteks reljeefina või maalitult, aga ka näiteks keraamikal. Palmetikujundi leiab näiteks neil klassikalise orderiarhitektuuri detailidel: antefiksidel akroteeridel vertikaalsete hauasteelide ülaosas vahetevahel joonia sammaste kaelal ning friisidel (Erechtheion) karniiside ehisliistul
683

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 650. aastad | 660. aastad | 670. aastad | 680. aastad | 690. aastad | 700. aastad | 710. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 679 | 680 | 681 | 682 | 683 | 684 | 685 | 686 | 687 | ► | ►► 683. aasta Yazid I järel sai kaliifiks Muawiyah II Paavstiks valiti Benedictus II, kuid ta pühitseti alles järgmisel aastal Leo II (paavst)
Volendam

Volendam on asula Hollandis Põhja-Hollandi provintsis Edam-Volendami vallas. Volendami nimi oli algselt Vollendam. Algselt suubus siin E või IJe jõgi, mille ääres asus Edami asula, Zuiderzeesse. Aastal 1357 kaevasid edamlased Purmermeeri ja Zuiderzee vahele lühema ühenduskanali. Pärast seda rajati vana Edami sadama ette tamm ning vana sadam täideti. Siit ka nimi "Vollendam" – 'täitetamm'. Peagi asusid sinna elama talupojad ja kalurid. Praegu on Volendam suur küla umbes 21 000 elanikuga. Elanikud rõhutavad oma eripära võrreldes muu Hollandiga. Muuhulgas räägivad nad taani keelega sarnanevat murret. Volendam on oma maalilise kaluriküla miljööga rahvusvaheline turistide sihtkoht. Kohvikus Het Hemeltje 'Väike taevas' leidis 2001. aasta uusaastaööl aset lühiajaline äge tulekahju. Kohvik oli täis noori inimesi. Süttisid kuivad uusaastakaunistused, mis olid lakke kinnitatud. Põlev mass kukkus alla. Selles tulekahjus hukkus 14 inimest tallamise, hapnikupuuduse ja väga tõsiste põletushaavade tõttu. Umbes 180 inimest sai viga, paljud raskelt. Vigastatuid oli nii palju, et põletushaavakeskustest Beverwijkis, Groningenis ja Rotterdamis ei piisanud. Seetõttu viidi paljud välismaale, sealhulgas Leuvenisse ja Brüsselisse. Uurimisel selgus, et kohvikuomanik Jan Veerman oli olnud hooletu, sest ta kasutas kaunistustes kergestisüttivat materjali. Samuti oli liiga vähe tagavaraväljapääse ja ruumis oli liiga palju inimesi. Oli ka kahtlusi, et mitmeid muid valla ettekirjutusi ei olnud järgitud. Esitati küsimus, kas vallapoolne järelevalve on olnud rahuldav. Volendami bürgermeister Frank IJsselmuiden astus tagasi. Volendamist oli pärit popansambel The Cats. Volendamis baseerub jalgpalliklubi FC Volendam.  Volendam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis SL Õhtulehe artikkel ja foto tulekahjust
681

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 650. aastad | 660. aastad | 670. aastad | 680. aastad | 690. aastad | 700. aastad | 710. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 677 | 678 | 679 | 680 | 681 | 682 | 683 | 684 | 685 | ► | ►► 681. aasta Agatho järel sai paavstiks Leo II Bulgaaria kuningaks sai Asparuh Agatho
Lembit Maurer

Lembit Maurer (15. november 1929 Narva – 21. november 2006 Tallinn) oli eesti poksija ja poksitreener. Maurer poksis aastatel 1945–1959 Tallinna Dünamos, tema treenerid olid Nigul Maatsoo ja Martin Linnamägi. Ta pidas 167 kohtumist ja võitis neist 135 (neist seitse nokaudiga). Maurer oli raskekaalus (üle 81 kg) viiekordne Eesti NSV meister (1953 ja 1954 ning 1956–1958). Ta osales 1958. aastal Eesti NSV – Soome sõpruskohtumisel raskekaalus (üle 81 kg) ning võitis oma kohtumise. Maurer sai NSV Liidu meistrivõistlustel raskekaalus (üle 81 kg) III koha (1953 ja 1956) ning IV koha (1951, 1952 ja 1954). Ta oli Moskva Dinamo meeskonnas NSV Liidu karikavõistluste võitja (1951). Ta sai Dinamo üleliidulistel meistrivõistlustel esikoha (1952 ja 1957). Ta oli Moskva meister 1952. aastal. Maurer töötas hiljem poksitreenerina. Ta oli Eesti poksikoondise treenerite nõukogu esimees 1991–1997. 1956 NSV Liidu meistersportlane Alates 2008. aastast peetakse Narvas temanimelisi mälestusvõistlusi. Tema abikaasa oli ujuja ja treener Eve-Mai Maurer. Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001 Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009 Biograafia ESBL-is Lembit Maureri sporditulemused Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
676

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | 670. aastad | 680. aastad | 690. aastad | 700. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 672 | 673 | 674 | 675 | 676 | 677 | 678 | 679 | 680 | ► | ►► 676. aasta 2. november – Adeodatus II järel sai paavstiks Donus. Chlodowech III järel sai Austraasia kuningaks Dagobert II. Adeodatus II
672

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | 670. aastad | 680. aastad | 690. aastad | 700. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 668 | 669 | 670 | 671 | 672 | 673 | 674 | 675 | 676 | ► | ►► 672. aasta 11. aprill – Vitalianuse järel sai paavstiks Adeodatus II. Jaapani pealinnaks sai Ōtsu järel Asuka. Vitalianus
657

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | 670. aastad | 680. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 653 | 654 | 655 | 656 | 657 | 658 | 659 | 660 | 661 | ► | ►► 657. aasta (DCLVII) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas pühapäeval. 30. juuli - Eugenius I järel saab paavstiks Vitalianus 1. juuni Eugenius I
Friedrich August Kekulé

Friedrich August Kekulé von Stradonitz (7. september 1829 Darmstadt – 13. juuli 1896 Bonn) oli saksa organokeemik, üks orgaaniliste ühendite struktuuri teooria rajajaid. Ta oli professor Gentis (1858–1865) ja Bonnis. August Friedrich Kekulé (hiljem August Friedrich Kekulé von Stradonitz) oli pärit ühe Böömimaa aadlisuguvõsa tšehhi liinist. Tema isa oli ülemsõjanõunik ja roosikasvataja. Kekulé uuris mitmesuguseid süsinikuühendeid, eriti benseeni, mille struktuuriks ta oletas süsinikuringi. 1857. aastal esitas Kekulé oletuse, et süsinik on neljavalentne. Ta kirjutas, et benseenimolekuli ringikujulisuse avastas ta pärast unenägu, milles madu hoidis oma sabast ringi. Seda und nägi ta pärast seda, kui oli aastaid uurinud süsinik-süsiniksidemete loomust. Kekulé väitis, et on lahendanud probleemi, kuidas süsinikuaatomid saavad olla üheaegselt sidemes kuni nelja aatomiga. Kuigi Kekulé väited avaldati ja võeti omaks, jõudis tema biograaf 1920. aastate alguses järeldusele, et Kekulé arusaam süsiniksideme põhinemisest neljavalentsusest põhines Archibald Scott Couperi (1831–1892) varasematel uuringutel. Peale selle oli saksa keemik Josef Loschmidt (1821–1895) benseeni tsüklilise struktuuri postuleerinud juba 1862. aastal, kuigi ta polnud seda tõestanud.
649

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | 670. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 645 | 646 | 647 | 648 | 649 | 650 | 651 | 652 | 653 | ► | ►► 649. aasta juuli – Theodorus I järel sai paavstiks Martinus I 14. mai – Theodorus I Songtsen Gampo
640

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | 670. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 636 | 637 | 638 | 639 | 640 | 641 | 642 | 643 | 644 | ► | ►► 640. aasta 28. mai - 20 kuud pärast paavstiks valimist kinnitatakse ametisse Severinus, kes sureb 2. augustil. 24. detsember - Severinuse järel saab paavstiks Johannes IV Johannes IV mõistis hukka edikti "Ekthesis". Severinus (paavst)
638

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 634 | 635 | 636 | 637 | 638 | 639 | 640 | 641 | 642 | ► | ►► 638. aasta oktoober - Honorius I järel saab paavstiks Severinus Araablased vallutasid Palestiina, sealhulgas Jeruusalemma. Bütsantsi keiser Herakleios I andis välja edikti "Ekthesis". Honorius I 9. detsember - Sergios I
Liberaalne demokraatia

Liberaalne demokraatia: poliitiliste liidrite valitsemine, kelle autoriteet on määratud läbi ajaliselt ja vastutusvaldkondlikult piiratud mandaadi, universaalse hääleõiguse ja alternatiivsete kandidaatide valiku, ning kus on tagatud teatud õigused poliitilisele osalemisele ja oponeerimisele. Üldiselt jaguneb võim liberaalsetes demokraatiates kohtu, seadusandlikuks(Riigikogu) ja täitesaatvaks(valitsus) võimuks, mis läbi õigusriigi põhimõtete üksteist tasakaalustavad.
62 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 65 eKr | 64 eKr | 63 eKr | 62 eKr | 61 eKr | 60 eKr | 59 eKr | ► | ►► 62. aasta eKr oli 62. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 692 ab urbe condita. Vana-Rooma konsuliteks olid Decimus Iunius Silanus ja Lucius Licinius Murena. ... Catilina
625

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 621 | 622 | 623 | 624 | 625 | 626 | 627 | 628 | 629 | ► | ►► 625. aasta 27. oktoober – Bonifatius V järel sai paavstiks Honorius I Ḩusayn ibn ‘Alī 25. oktoober – Bonifatius V
Unitaarriik

Unitaarriik on riik, mille koosseisus ei ole autonoomseid haldusterritoriaalseid üksusi. Unitaarriigid on näiteks Eesti, Jaapan, Prantsusmaa, Taani, Norra, Soome, Rootsi, Belgia, Suurbritannia, Iirimaa, Itaalia, Holland ja Portugal. Vastupidised näited on Venemaa, millesse kuulub rida autonoomseid vabariike, autonoomne oblast ja neli autonoomset ringkonda, ning Saksamaa, mis koosneb täielikult autonoomsetest liidumaadest. Unitaarriigi koosseisu võib kuuluda üksikuid eristaatusega osi (Ahvenamaa Soomes). Samas Hispaania on unitaarriik, kuid on suuresti detsentraliseeritud, koosnedes autonoomsetest piirkondadest ja kahest autonoomsest linnast. Hispaania süsteemi on nimetatud "föderatsiooniks ilma föderalismita". Unitaarriigil on ainult üks põhiseadus, ühtne õigussüsteem ning ühtne riigivõimu- ja riigivalitsemisorganite süsteem (kogu legitiimne võim on keskvõimu käes). Föderatsioon Konföderatsioon
618

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 614 | 615 | 616 | 617 | 618 | 619 | 620 | 621 | 622 | ► | ►► 618. aasta 23. detsember - Adeodatus I järel sai paavstiks Bonifatius V Lõppes Hiina Killustatuse ajastu ja algas Tangi dünastia valitsusaeg. Adeodatus I
Mihhail Jegorov

Mihhail Jegorov (18. märts 1909 Tallinn – 20. oktoober 1988 Tartu) oli Eesti agronoom ja agrokeemik. Lõpetas 1937 agronoomia erialal Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna, põllumajandusteaduste kandidaat (1967). Töötas 1937–1939 TÜ aianduse ja mesinduse katsejaamas, 1939–1951 TÜ-s ja 1951–1963 EPA-s mullateaduse ja agrokeemia kateedri assistendina ning 1963–1975 oli Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudis teadur ja mitmesugustel muudel ametikohtadel. Tema uurimisala oli fosforiidijahu kasutamine väetisena. Õpetanud mullateadust ja agrokeemiat.
Soda Effect

Soda Effect on 2005. aastal asutatud Tartu eksperimentaal/indie/grunge-ansambel. Algul tegutses ansambel kolmekesi ja 2005. aasta sügisel salvestati selles koosseisus ka esimene album "Goodbye Fantasy". Loos "Embrace the Enlightened One" mängib külalisena suupilli Margus Anderson, kes astus üles ka mõnel live-esinemisel. 2006. aasta veebruaris liitus teine kitarrist Runn, kes osales ka "Goodbye Fantasy" väljaandmisel ja esitluskontsertidel. 6. juulil 2006 astus Soda Effect üles Raadio 2 saates "R2 Live". Karlis "Kraana" Kütt – vokaal, kitarr Alan "Gonzales" Proosa – bass, taustavokaal Kristjan "De la Costa" Kostabi – trummid Margus Anderson – suupill Karlis "Kraana" Kütt – vokaal, kitarr Alan "Gonzales" Proosa – bass, taustavokaal Runo "Runn" Tammelo – kitarr, taustavokaal Kristjan "De la Costa" Kostabi – trummid "Goodbye Fantasy" (2006) Soda Effecti MySpace'i veebileht Soda Effect @ R2 Live 6.07.2006 Tartu Paintball Club Visahing
Meistriliiga 2009

Meistriliiga 2009 oli Eesti jalgpalli kõrgliiga Meistriliiga 2009. aasta hooaeg. Tiitlikaitjana alustas hooaega FC Levadia. Esiliigast tõusid FC Kuressaare ja esimest korda Meistriliigasse pääsenud Paide Linnameeskond. Tartu Tammeka on tegevuse lõpetanud JK Maag Tammeka õigusjärglane. Hooaja eel pidasid klubide treenerid ja esindajad soosikuiks Levadiat, Florat ja Transi. Kurioosumina läheb ajalukku 14. juulil 2009 peetud kohtumine FC Kuressaare ja Nõmme Kalju vahel. Kalju jäi teenitud võidupunktidest ilma, sest saatis väljakule üheaegselt neli nõndanimetatud võõrmängijat, mistõttu sai Kuressaare esiti kirja 2:- võidu. Kuivõrd aga Kuressaare meeskonnas mänginud Elari Valmas ei oleks tohtinud madalamates liigades teenitud kaartide tõttu kohtumises kaasa teha, kanti mõlemale meeskonnale protokolli kaotus. Hooaja selleks ajaks suurim väravakütt Nikita Andrejev (17 kohtumises 17 väravat) siirdus augustis Hispaania kõrgliiga klubi UD Almeria ridadesse. Levadia kindlustas neljanda järjestikuse tiitlivõidu neli vooru enne hooaja lõppu. 1 Eesti Karikas 2009/10 võitja FC Levadia kvalifitseerus juba Meistrite Liigasse, mis tähendab, et Eesti Karika teise koha meeskond FC Flora kvalifitseerub UEFA Euroopa Liiga 2010–2011 1. kvalifikatsiooni ringi. (C) = Meister; (R) = Kukkus madalamasse liigasse; (P) = Edutatud; (O) = Üleminekumängude võitja; Hooaja lõpus osalevad Meistriliiga 9. koht ja Esiliiga 2009 2. koht üleminekumängudel, kahe mängu kokkuvõtte võitja mängib tulevasel aastal Meistriliiga 2010 ja kaotaja Esiliiga 2010. Paide Linnameeskond võitis kahe mängu kokkuvõttes 2:1, ning säilitas koha järgmiseks hooajaks Meistriliigas. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu. Esiliiga 2009 II liiga 2009 III liiga 2009 IV liiga 2009 http://www.soccernet.ee/news.php?id=24408 Kalju jääb võidetud punktidest ilma Soccernet.ee, 14. juuli 2009 Kalju kukkus kuuendale kohale Soccernet.ee, 16. juuli 2009 Kuressaare jäi samuti punktidest ilma Soccernet.ee, 16. juuli 2009 "Nikita Andrejev jätkab karjääri Hispaanias". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. august 2009. Vaadatud 14. augustil 2009. Levadia tuli Eesti meistriks! Soccernet.ee, 24. oktoober 2009 Tulemused ja tabel Meistriliiga 2009 Eesti Jalgpalli Liidu veebilehel Kaardid avatud või jokker veel varrukas? Soccernet.ee, 21. juuli 2009 Lõpusirge paistab – kellele medalid, kellele esiliiga? Soccernet.ee, 25. september 2009 Meistriliiga külastatavus kerkis 7,5 protsenti Soccernet.ee, 19. november 2009
Föderatsioon

Föderatsioon ehk liitriik on alamüksuste (föderatsiooni subjektide) ühendus, mille osadel on mõningad iseseisva riigi tunnused. Võim ja funktsioonid on föderatsioonis jagatud keskvalitsuse ja mitmesuguste alamüksuste valitsuste vahel. Föderatsioonil tervikuna ja igal selle osariigil on oma seadusandlik, täitev-korraldav ja õigust mõistev organ, oma põhiseadus ning harilikult ka kodakondsus. Föderatsiooni põhiseaduses on määratud föderatsiooni ja selle osariikide võimupädevus; väljaspool föderatsiooni võimupädevust on osariigid suveräänsed. Föderatsiooni äärmuslik variant on konföderatsioon, mille subjektidel on võimalus liidust välja astuda. Föderatsiooni vastand on unitaarriik. Esimene kodanlik föderatsioon oli Ameerika Ühendriigid (1787. aasta põhiseaduse järgi). Föderatsioonid on ka Araabia Ühendemiraadid, Argentina, Austraalia, Austria, Belgia, Brasiilia, Brunei, Etioopia, India, Kanada, Komoorid, Lõuna-Aafrika Vabariik, Malaisia, Mehhiko, Mikroneesia, Nigeeria, Pakistan, Saksamaa, Venemaa ja Venezuela. Šveitsi nimetatakse ametlikult Šveitsi Konföderatsiooniks, aga faktiliselt on see föderatsioon. Hispaania Föderatiivne Vabariik (1873–1874) Venemaa SFNV (1918–1922) Taga-Kaukaasia SFNV (1922) Jugoslaavia Föderatiivne Rahvavabariik (1946–1963) Jugoslaavia Föderatiivne Sotsialistlik Vabariik (1963–1992) Tšehhoslovakkia Föderatiivne Sotsialistlik Vabariik (1968–1990) Tšehho-Slovakkia Föderatiivne Vabariik (1990–1992) Tšehhia ja Slovakkia Föderatiivne Vabariik (1992–1993) Jugoslaavia Liidu Vabariik (1992–2003) Serbia ja Montenegro (2003–2006) Uus Granada (1855–1886) Malaisia Ühendriigid (1896–1946) Malaia Liit (1946–1948) Malaisia Föderatsioon (1948–1963) Indoneesia Ühendriigid (1949–1950) Lõuna-Araabia Föderatsioon (1962–1967) Prantsuse Lääne-Aafrika (1904–1958) Prantsuse Ekvaatorialaafrika (1910–1960) Liibüa Ühendkuningas (1951–1963) Rodeesia ja Njassamaa Föderatsioon (1953–1963) Araabia Ühinenud Vabariik (ОАР, 1958–1971) Mali Föderatsioon (1959–1960) Kameruni Liitvabariik (1961–1972) Uganda (1962–1967) Inca Keisririik (1197–1572) Kesk-Ameerika Ühendprovintsid (1823–1838) Ameerika Riikide Konföderatsioon (1861–1865) Lääne-India Föderatsioon (1958–1962) Rahvusvaheline Vastupanuliikumiste Föderatsioon
Peet Sarepera

Peet Sarepera [ka Saarepera või Sareperra] (7. juuni 1873 Väike-Kõpu vald – 3. märts 1936 Viljandi) oli Viljandi notar 1926. aastast kuni surmani. Ta õppis Viljandi linnakoolis. 1893. aastal sai ta Viljandi kreisivelskriks ning oli ametis ka rahukogu pristavi juures. Ta suri pikka aega kestnud südamehaigusesse. Sareperal oli kaks tütart. Vanem tütar oli lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ja asendas notaritöös isa tolle elu viimastel kuudel. Samal aastal hiljem andis Ilma Saarepera esimese naisnotarina Eestis ametitõotuse ja asus tööle Võhmas. "Wiljandi notar P. Sarepera suri" Järva Teataja, nr. 28, 6. märts 1936 Esimene naisnotar andis ametitõotuse. Postimees, 01.12.1936, nr 325, lk 3 Viljandi notar P. Sarepera suri. Uus Eesti, 4. märts 1936, nr. 62, lk. 7. Notar P. Saarepera †. Postimees, 04.03.1936, nr 61, lk 1
Johannes Kelk

Johannes Kelk VR I/3 (7. märts 1890 Tartu – 7. mai 1948 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (veebel). Osales Esimeses maailmasõjas. Teenis alates 23. detsembrist 1918 Õhukaitses aviomehaanikuna, 30. jaanuaril 1919 tegi kaasa esimese lennu Eesti esimesel sõjalennukil. Vabadusristi I liigi 3. järk, 12. mai 1920 Kaitseliidu Valgeristi III klass Veebel J. Kelk 50-aastane. Uus Eesti, 6. märts 1940, nr. 63, lk. 8. Ohvitseride andmekogu kalmistud.ee
Saare maavolikogu (1940)

Saaremaa maavolikogu valiti Saaremaa vallavanemate täiskogu poolt 8. märtsil 1940. Maavolinikeks valiti: Aleksander Rei, Pöide vallavanem Madis Kolk, Muhu vallavanem Aleksei Küng, Laimjala vallavanem Juhan Tiik, Kaarma vallavanem August Ots, Valjala vallavanem Juhan Võidumaa, Leisi vallavanem Priidu Tammart, Mustjala vallavanem Osvald Niit, Kärla vallavanem Valdar Mälk, Lümanda vallavanem Hindrek Suurkivi, Salme vallavanem Aleksander Münt, Torgu vallavanem Vallavanemate esindajaks maavalitsusse valiti ühel häälel Lümanda vallavanem Valdar Mälk. Enne valimisi andis maavanem Hendrik Otstavel Vabariigi Presidendi käskkirjaga määratud Eesti Punase Risti V klassi teenetemärgid Valjala vallavanemale August Otsale, Pihtla vallasekretärile Hain Maripuule ja Saare maavalitsuse hoolekande osakonna asjaajajale Karl Kaldile.
Järva maavolikogu (1940)

Järvamaa maavolikogu valiti 8. märtsil 1940 valla- ja linnavanemate täiskogu poolt Paides maavalitsuse ruumes. Koos olid kõik 13 vallavanemat ning Türi ja Tapa linnavanemad. Maavolinikeks valiti: Jaan Ainvere, Särevere vallavanem Karl Õunapuu, Ambla vallavanem August Oll, Lehtse vallavanem Jakob Amos, Koigi vallavanem Richard Hallimaa, Vajangu vallavanem Albert Suurkivi, Väinjärve vallavanem Richard Valdmaa, Kareda vallavanem Jaan Krass, Paide vallavanem Voldemar Nõukas, Võhmuta vallavanem Ants Viirmaa, Türi linnavanem Jaan Maidre, Tapa linnavanem. Esindajaks Järva maavalitsusse valiti Albert Suurkivi.
Võru maavolikogu (1940)

Võrumaa maavolikogu valiti 8. märtsil 1940 valla- ja linnavanemate täiskogu poolt Võru maavalitsuse ruumes. Koos olid kõik 26 vallavanemat ja Antsla linnavanem. Maavolinikeks valiti: Arnold Maidla, Lasva vallavanem Richard Järg, Orava vallavanem Konrad Kõiv, Rõuge vallavanem Arvo Pilt, Vastseliina vallavanem August Parv, Haanja vallavanem Paul Antsov, Antsla vallavanem Ilmar Lilliallik, Valgjärve vallavanem Eduard Viljalo, Mooste vallavanem Eduard Kokk, Varstu vallavanem Kaarel Loos, Lepistu vallavanem Enn Hinn, Kasaritsa vallavanem Hugo Leis, Kanepi vallavanem Kaarel Hommik, Antsla linnavanem. Maanõunikuks valiti Räpina vallavanem Johannes Paabusk.
Konföderatsioon

Konföderatsioon on riikide liit, mille eesmärk on realiseerida ühiseid, tavaliselt välis-, kaitse- ja majanduspoliitilisi eesmärke, kus liikmesriigid on säilitanud oma suveräänsuse. Ameerika Riikide Konföderatsioon Föderatsioon Saksa Liit Serbia ja Montenegro Raudla, Heiki.Ühiskonnaõpetus gümnaasiumile. I osa. AS BIT, 2012. Lk. 20.