laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mycoform

Mycoform on seeneniidistikust ja tugevdusmaterjalist ehitusmaterjal, millele on enne valmistamist võimalik anda meelepärane vorm. Mycoformi töötas välja New Yorgis asuv mittetulundusühingust mõttekoda Terreform ONE. Väga väikese energiatarbe ja tootmisinfrastruktuuriga tootmisprotsessis taaskasutatakse jäätmeid ja tootmisjääke, et minimeerida protsessi ökoloogilist jalajälge. Toode ja tootmisprotsess on suunatud arengumaades juurutamiseks, kus ehitusmaterjalid on kallid ning neid on vähe saada. Mycoform koosneb siduvast seeneniidistikust, toitainest ja struktuurmaterjalist, mis määrab ka suure osa materjali omadustest. Peamiselt Ganoderma perekonda kuuluvad seened. See perekond on eelistatud hästi dokumenteeritud kultiveerimise pärast, sest on idamaises meditsiinis laialdast kasutust leidev seeneperekond. Levinuim esindaja on läikvaabik (Ganoderma lucidum), hiinapärase nimega Lingzhi. See seen suudab toitaineid omastada paljudest tselluloosi sisaldavatest ainetest. Toitaineks või "kütuseks" seeneniidistiku kasvamiseks sobivad paljud tootmisjäägid nii puidutööstusest (nt saepuru, hakkpuit jms), kui ka toiduaine- ja joogitööstusest (nt melass, õlleraba, õlipressimisjäägid jms). Struktuurmaterjaliks sobivad kõvemad materjalid, mida seen seedida ei suuda ning mis niiskusele vastu peavad. Eelistatud on mittehappelised vähemärguvad ehitusjäägid, kergekaaluline alumiinium, plastik (näiteks PET pudelite kujul, kuid sobivad ka muud, mis loodusjõudude käes kiiresti ei lagune). Struktuurmaterjali eesmärk on anda Mycoformile tugevus ja vastupidavus, seega sõltuvad struktuurmaterjali valikust ka Mycoformi paljud mehaanilised ja tehnoloogilised omadused. Seeneniidistiku kiire kasv ja hargnemine loovad kiiresti struktuurset tuge pakkuda suutva tiheda maatriksi. Seeneniidistiku moodustatud struktuur on kaitstud tugevama ja kõva välise kihi struktuurmaterjaliga (nt ümbertöötatud alumiinium, taaskasutatud plast, ehitusjäägid jms), mis annab materjalile vajamineva kõvaduse ja vastupidavuse. Materjalid ladustatakse spetsiaalsetesse vormidesse, mis on taaskasutatavad kohe, kui materjal valmis saab. Kujul ning mõõtmetel väga palju piiranguid pole, lihtsalt suurema ruumalaga materjalide läbi kasvamine võib kauem aega võtta. Idee autorid on rõhutanud 3D-printimist kui väga head võimalust neid vorme valmistada. Mycofromi tootmine on väga madala tehnoloogilise taseme ja väikese energiatarbega protsess. Peale vormi, seenekultuuri, toitaine ja struktuurmaterjali on vaja vaid kõrget niiskust (üle 80% suhteline õhuniiskus) ja temperatuuri üle 26,5 °C. Mycoformi peamine eesmärk on kasutusele võtta iseseisev pidevalt jätkuv ehitustehnoloogia. Ökosüsteemi osana on protsess saastevaba ja väga väikese energiatarbe ja -lukustusega. Tehnoloogia on väga kergesti juurutatav arengumaades, kus tänapäevastele standarditele vastavad ehitusmaterjalid on elanikkonna sissetulekut arvestades kallid ja raskesti hangitavad. Terreform1. "Mycelium Blocks: Mycelia Amalgamation Methods for Urban Growth" (inglise). Vaadatud 15.05.2018. Terreform1. "Mycoform Surface" (inglise). Vaadatud 15.05.2018. Terreform ONE HowStuffWorks - Mycoform Building Blocks
Kössen

Kössen on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kitzbüheli ringkonnas. Vald asub 588 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 69,34 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 4251 inimest. Vald paikneb 24 km Kitzbühelist põhjas, samuti 15,5 km Sankt Johann in Tirolist põhjas Kitzbühler Ache ääres Saksamaa piiri juures. Kössen paikneb laias orus Chiemgau Alpide (põhjas) ja Kaiseri mägede (lõunas) vahel, Großache, Kohlenbachi ja Weißenbachi ühinemiskohas. Maria Klobenstein on palverännu kirik Kösseni vallas Tiroolis piiril Baieriga. Kösseni topograafia pakub suvekuudel lennusporti. Ümbritsevad mäemassiivid loovad suurepäraseid õhuvoole, mis on peaaegu täiuslik deltaplaani ja tiibvarju lendudele, samas orupõhi on ohutu maandumiseks, kuna on lai, tasane ja enamasti heinamaa; veelgi enam, talvised suusatõstukid võimaldavad võrdset ligipääsu tippudele hooajaväliselt, uue lennuspordi seikluste turu tarvis. Deltaplaaneritele oli Kössen avapaigaks nii maailmameistrivõistlusteks 1976. aastal kui ka Euroopa meistrivõistlusteks 1977. aastal. Meistrivõistlusi hakati varsti kooskõlastatult korraldama vaheldumisi, Euroopa omad 'paaris' aastatel ja maailma omad 'paaritutel' aastatel. Mõlema võistluse jaoks valitakse igal aastal uus koht, kuid lennuspordi kohana on see Kösseni populaarsuse märk, mis on siiani ainsaks keskuseks, mida on kasutatud mõlema võistluse taastoimumiskohana, 1980. ja 1985. aastal. Tiibvari on Unterbergis samuti hästi välja kujunenud. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70412.pdf www.koessen.tirol.gv.at
Oberndorf in Tirol

Oberndorf on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kitzbüheli ringkonnas. Vald asub 687 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 17,7 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2116 inimest. Vald paikneb Leukentalis Kitzbühler Ache ääres, poolel teel Sankt Johann in Tiroli ja Kitzbüheli vahel. Vald koosneb peakülast ja mitmest asundusest, ulatudes üles Kitzbühler Hornini. Kuni 18. sajandini kaevandati Rerobichlis vaske. Täna keskendub majandus turismile ja kivimurrule. Oberndorf on raudteepeatus Salzburgi~Tirooli raudteel. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.oberndorf-tirol.at Oberndorfi panoraam
Île-de-France

Île-de-France [ill döfr'aans] ('Prantsuse saar') on Prantsusmaa piirkond (1. järgu haldusüksus) riigi põhjaosas. Île-de-France on Prantsusmaa ajalooline keskus. Oma 12 miljoni elanikuga on Île-de-France Prantsusmaa suurima elanike arvuga piirkond. Île-de-France on Euroopa Liidu üks rikkamaid piirkondi. Selle sisemajanduse koguprodukt 2007. aastal oli 462 miljardit eurot, mis teeb ühe elaniku kohta 40 100 eurot. Île-de-France on jaotatud kaheksaks departemanguks. Pariis koos ümbritsevate departemangudega (Hauts-de-Seine, Seine-Saint-Denis ja Val-de-Marne) nimetatakse "väikeseks ringiks" (petite couronne), ülejäänud nelja (Essonne, Seine-et-Marne, Val-d'Oise ja Yvelines) "suureks ringiks" (grande couronne). Kuni 1968. aastani koosnes Île-de-France kolmest departemangust - Seine (75), Seine-et-Oise (78) ja Seine-et-Marne (77) - Pariis ise kuulus Seine'i departemangu. Kuid 1968. aasta rahvaloendusel oli Seine'i elanike arv 5 700 754 ja Seine-et-Oise'l 2 943 350 ja neid peeti liiga suureks. Seepeale jagati Seine ja Seine-et-Oise: Pariis sai omaette departemanguks ja jätkas Seine'i departemangu numbri 75 kasutamist; Pariisist lõunas ja kagus loodi 29 Seine'i ja 18 Seine-et-Oise'i asulast Val-de-Marne (94); läänes loodi 27 Seine'i ja 9 Seine-et-Oise'i asulast Hauts-de-Seine (92); põhjas ja kirdes loodi 24 Seine'i ja 16 Seine-et-Oise'i asulast Seine-Saint-Denis (93); Seine-et-Oise'i keskosast (262 asulat) moodustati Yvelines, mis moodustas 40% selle territooriumist, see jätkas Seine-et-Oise'i number 78 kasutamist; Seine-et-Oise'i lõunaosast (198 asulat) moodustati Essonne (91), mis moodustas 32% Seine-et-Oise'i territooriumist; Seine-et-Oise'i põhjaosast (184 asulat) moodustati Val-d'Oise (95), mis moodustas 22% Seine-et-Oise'i territooriumist. Populations légales 2021 eurostat välja otsitud 13.08.10 Piirkonna koduleht
Reith bei Kitzbühel

Reith bei Kitzbühel on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kitzbüheli ringkonnas. Vald asub 762 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 15,66 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1676 inimest. Vald paikneb 4,50 km Kitzbühelist loodes. Peamine sissetulekuallikas on turism. Reithi talvepanoraam Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.reith.eu Reithi panoraam
Sankt Jakob in Haus

Sankt Jakob in Haus on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kitzbüheli ringkonnas. Vald asub 856 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 9,6 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 773 inimest. Vald paikneb 13,6 km Kitzbühelist kirdes, samuti 2,5 km Fieberbrunnist. See on väikseim vald ringkonnas. Küla on esmamainitud 1308. aastal, kuid asustus algas juba 10. sajandil. Peamine sissetulekuallikas on turism. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70415.pdf
Pärija nimetamise korraldus

Pärija nimetamise korraldus on testamendi tegija tahteväljendus selle kohta, kellele peale tema surma tema vara peaks jääma. Testamendijärgse pärimise eesmärk on võimaldada testaatoril ehk pärandajal ise läbi oma viimse tahte avalduse valida, kellele kuulub tema vara või osa varast. See tähendab, et isiku surma korral läheb tema pärand üle testamendi korral testamendis nimetatud pärijale/pärijatele. Pärija nimetamise korralduses märgitakse tavaliselt ära isik/isikud, kellele pärand üle läheb ning kui suur osa pärandaja varast antud pärijale määratakse. Näide: "Mina nimetan oma pärijaks A, kes saab ¾ minu varast ja B, kes saab ¼ minu varast" Pärija nimetamise korralduse saab ka teha ilma varaliste suuruste osade nimetamiseta. Sellel juhul loetakse, et korralduses välja toodud pärijad pärivad vara võrdsetes osades. Näide: "Mina nimetan oma pärijateks A, B ja C." Antud näite puhul pärib iga üks 1/3 pärandvarast. Kui aga pärija nimetamise korraldus käib ainult ühe pärandvara osa kohta, siis ülejäänud vara ei lähe automaatselt testamendijärgsele pärijale, vaid see toimub seadusjärgse pärimise teel. Seda aga eeldusel, et puudub pärimisleping ülejäänud pärandvara suhtes. Juhul, kui pärija nimetamise korraldusega määratakse ainupärijad aga nendele määratud vara ei moodusta kokku tervet pärandit, siis suurendatakse igaühe pärandiosa võrdeliselt testamendis määratud osa suurusega. Sama olukord on ka siis, kui pärandiosad on suuremad kui pärand ise. Sellel juhul vähendatakse sarnaselt suurendamisega. Lisaks on oluline mainida, et kui pärijateks nimetatakse sugulased ilma pärandiosi ja isikuid nimetamata siis toimub pärandamine ikkagi seadusjärgse pärimise teel.
Marjo Näkki

Marjo Näkki (sündinud 1976) on Soome ajakirjanik. Ta on õppinud Inglismaal ajakirjandust ning töötanud ajakirjanikuna muuhulgas Soome Rahvusringhäälingus ja Soome Uudisteagentuuris (Suomen Tietotoimisto). On olnud aastaid kultuuri- ja pressinõunik Soome suursaatkonnas Tallinnas. Praegu (2019) töötab Näkki Moskvas Soome Rahvusringhäälingu YLE korrespondendina. "Hepoa Tallinnaan", eesti keeles "(Soome)maalt ja hobusega", tõlkija Andres Lepp, kirjastus Sinisukk, 2011. "Suomenlahden suhtekirja. Uuden vaaran vuodet" (kaasautor Kaja Kunnas), eesti keeles "Ülelahe suhteraamat. Uue ohu aastad", tõlkija Tiina Maripuu, kirjastus Post Factum, 2017. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. mai 2018. Vaadatud 18. mail 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Asepärija

Asepärija on isik, kelle testaator võib nimetada pärija asemele juhuks, kui pärijaks nimetatud isik sureb enne pärandi avanemist, loobub pärandist või on pärimiskõlbmatu. Asepärijaid võib nimetada ühe või mitu. Kui testamendist ei nähtu, milliseks juhuks on asepärija nimetatud, loetakse, et asepärija on nimetatud nii loobumise, surma kui ka pärimiskõlbmatuse juhuks. Asepärijaid nimetades võib testaator määrata, millises järjekorras asepärijad pärijaks saavad. Seega on asepärija isik, kes asendab esimesena pärijaks nimetatut, kui esimesena silmas peetud isik pärijaks ei saa. Olgu põhjuseks siis pärija surm enne pärandi avanemist, pärandist loobumine või pärimiskõlbmatus. Asepärija regulatsiooni tuleb eristada pärimisõiguse transmissioonist: kui pärija sureb pärast pärandi avanemist, läheb tema pärimisõigus üle tema pärijatele (PärS § 120). Asepärija määramine on suure praktilise väärtusega instituut. Kui testamendi tegemise ajendiks oli ühe sugulase pärimisest vabastamine, siis ei teostu pärandaja tahe, kui testamendijärgne pärija pärandist loobub. Sellisel juhul lahendatakse pärimisasi ikkagi seaduse järgi ja sugulasel on õigus pärand vastu võtta. Sellist olukorda saab vältida asepärija – või üksteisele järgnevate asepärijate nimetamisega. Pärijate kindlaksmääramise seisukohast on oluline PärS §-s 31 sisalduv erinorm. Nii loetakse erandina alaneja sugulase kasuks tehtud testamentaarne korraldus kehtivaks ka tema alanejate suhtes, kui testamendis nimetatu sureb enne pärandi avanemist. Säte on põhjendatud eeldusega, et kuna seadusjärgne pärija on kord juba viimse tahte avaldusega välistatud, vastab testamendis nimetatud pärija alaneja õigus pärida enam pärandaja tahtele. Tuleb siiski märkida, et sätte näol on tegemist üksnes tõlgendamisreegliga, mis kehtib juhul, kui teistsugune pärandaja tahe muul moel ei selgu. Asepärija saab pärijaks, kui saabub tingimus, mille puhuks ta oli nimetatud (§ 42). Teine ja järgnevad asepärijad ei kaota õigust pärida, kui neile eelnev asepärija sureb enne pärijat või järjekorras eelnevat asepärijat. Järelpärijat loetakse ka asepärijaks, kui testamendist ei tulene teisiti. Kui testamendist ei nähtu, kas isik on nimetatud asepärijaks või järelpärijaks, loetakse ta asepärijaks. Pärimisseadus § 42. – RT  I, 10.03.2016, 16. T. Mikk. Pärimisõigus. 2., täiend. tr. Tallinn: Sisekaitseakadeemia 2012, lk 46 T. Mikk. Pärimisõigus. 2., täiend. tr. Tallinn: Sisekaitseakadeemia 2012, lk 47 Pärimisseadus § 43. – RT  I, 10.03.2016, 16 Pärimisseadus § 44. – RT  I, 10.03.2016, 16
Albertinia

Albertinia on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Hessequa vallas. Asula on rajatud 1900. aastal, linnaõigused sai 1920. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Albertinia elanikest värvilisi 68,52%, valgeid 20,07%, mustanahalisi aafriklasi 10,62%, India või Aasia päritolu inimesi 0,30% ja teisi 0,50%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 94,19% inimesi, inglise keelt 2,83%, koosa keelt 0,94% ja Tsvana keelt 0,75%. Albertinia South African History Online https://census2011.adrianfrith.com/place/175005
Kaarin Kivirähk

Kaarin Kivirähk (sündinud 22. mail 1993 Tallinnas) on eesti kultuuriteoreetik, kunstikriitik ja ajakirjanik. Ta lõpetas 2011. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi. 2014. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli kunstiajaloo erialal. Tema bakalaureusetöö teema oli "Enesekehtestamine. Kunstimuuseumides ja -galeriides toimunud moenäituste roll kaasaegse Eesti kunstimaailmas". 2017. aastal kaitses ta Tallinna Ülikoolis magistrikraadi tööga "Kunst võtab vähe ruumi. Eesti kunstiajakirjandus aastatel 1997–2013 Veneetsia biennaalide kajastuste näitel". Akædeemiliselt on ta Korporatsioon Filiae Patriae liige. Ta töötab Kaasaegse Kunsti Eesti Keskuses. Ta on kirjanik Andrus Kivirähki ja ajakirjanik Ilona Martsoni vanim tütar. Tal on õed Liisa ja Teele. "Tartu Ülikooli lõpetanute tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. mai 2018. Vaadatud 18. mail 2018. Kaarin Kivirähk. Enesekehtestamine. Kunstimuuseumides ja –galeriides toimunud moenäituste roll kaasaegse Eesti kunstimaailmas bakalaureusetöö Kunst võtab vähe ruumi. Eesti kunstiajakirjandus aastatel 1997–2013 Veneetsia biennaalide kajastuste näitel etis.ee Eesti vilistlaskogu nimekiri cfp.ee Kaarin Kivirähk artishokbiennale.org
Caledon

Caledon on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas, Theewaterskloofi valla halduskeskus. Caledon on asutatud 1811. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Caledoni elanikest värvilisi 69,65%, valgeid 15,64%, mustanahalisi aafriklasi 13,66%, India või Aasia päritolu inimesi 0,25% ja teisi 0,81%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 85,30% inimesi, koosa keelt 7,07%, inglise keelt 2,89%, sotho keelt 2,40% ja tsvana keelt 0,50%. https://census2011.adrianfrith.com/place/171011
Kershaw (Lõuna-Carolina)

Kershaw on Lancasteri maakonna väikelinn Lõuna-Carolina osariigis Ameerika Ühendriikides. 1825. aastal avastati tollasest külast kolme miili kaugusel kulda. Haile kullakaevandus oli kunagi üks suurimaid kullatootjaid Apalatšide piirkonnas. Linnast oli pärit Manhattanile kolinud elukunstnikust videokaameramees Nelson Sullivan. 2016 U.S. Gazetteer Files
Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna akadeemiline struktuur

Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna akadeemiline struktuur on ehitusteaduskonna struktuuriüksuste nimistu erinevatel ajahetkedel. 1994. aasta juulis loodi teaduskonnas viis instituuti: Ehitiste projekteerimise instituut Ehitustootluse instituut Keskkonnatehnika instituut Mehaanikainstituut Teedeinstituut Teaduskonna akadeemiline struktuur seisuga detsember 2003: Ehitiste projekteerimise instituut arhitektuuri õppetool geotehnika õppetool puit- ja plastkonstruktsioonide õppetool raudbetoonkonstruktsioonide õppetool teraskonstruktsioonide õppetool Ehitustootluse instituut ehitusmaterjalide õppetool ehitustehnoloogia õppetool ehitusökonoomika ja -juhtimise õppetool Keskkonnatehnika instituut keskkonnakaitse aluste õppetool kütte ja ventilatsiooni õppetool veetehnika õppetool Mehaanikainstituut deformeeruva keha mehaanika õppetool ehitusmehaanika õppetool hüdro- ja aeromehaanika õppetool rakendusmehaanika õppetool Teedeinstituut geodeesia õppetool teetehnika õppetool veonduslogistika Arhitektuuri- ja urbanistikainstituut arhitektuuri õppetool kunsti- ja arhitektuuriajaloo õppetool linnaplaneerimise õppetool visuaalkunsti õppetool insenerigraafika lektoraat Ehitiste projekteerimise instituut ehitusfüüsika ja energiatõhususe õppetool ehituskonstruktsioonide õppetool ehituskonstruktsioonide teadus- ja katselaboratoorium Ehitustootluse instituut ehitusmaterjalide õppetool ehitustehnoloogia õppetool ehitusökonoomika ja -juhtimise õppetool ehitusmaterjalide teadus- ja katselaboratoorium Keskkonnatehnika instituut keskkonnakaitse aluste õppetool kütte ja ventilatsiooni õppetool veetehnika õppetool veekvaliteedi teadus- ja katselaboratoorium Logistikainstituut tarneahelate juhtimise õppetool transpordi planeerimise õppetool veonduslogistika õppetool Mehaanikainstituut hüdro- ja aeromehaanika õppetool rakendusmehaanika õppetool tehnilise mehaanika õppetool hüdromehaanika teadus- ja katselaboratoorium tugevuse teadus- ja katselaboratoorium Teedeinstituut geodeesia õppetool sillaehituse õppetool teetehnika õppetool teede ja liikluse teadus- ja katselaboratoorium "Tallinna Tehnikaülikooli aastaraamat 1994". Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool, 2004. Lk 25 "Tallinna Tehnikaülikooli aastaraamat 2003". Tallinn: TTÜ Kirjastus, 2004. Lk 118
Jerzy Rybicki

Jerzy Rybicki (sündinud 6. juunil 1953 Varssavis) on Poola endine poksija ning poksitreener ja -tegelane. Ta oli kokku kuuekordne Poola meister II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1974 ja 1975, I keskkaalus (kuni 71 kg) aastatel 1977–1979 ning II keskkaalus (kuni 75 kg) 1981. aastal. Ta võitis I keskkaalus (kuni 71 kg) kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel. Ta sai II keskkaalus (kuni 75 kg) pronksmedali 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Viktor Savtšenkolele (NSV Liit) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Anatoli Klimanovile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai I keskkaalus (kuni 71 kg) pronksmedali 2. maailmameistrivõistlustel (Belgrad, 1978), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Viktor Savtšenkole (NSV Liit) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai pronksmedali II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Kalevi Marjamaale (Soome) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja ning I keskkaalus (kuni 71 kg) 22. Euroopa meistrivõistlustel (Halle, 1977), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Viktor Savtšenkole (NSV Liit) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 23. Euroopa meistrivõistlustel (Köln, 1979), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Markus Intlekoferile (Lääne-Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Pärast sportlaskarjääri lõpetamist 1982. aastal töötas ta poksitreenerina ja oli alates 2008. aastast ametis Poola Poksiliidu juures. 1998 – Poola taassünni ordeni ohvitseririst Poola täiskasvanute meistrivõistlused poksis. Tulemused Inglise keeles 21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Montréal 1976. Tulemused inglise keeles 22. suveolümpiamängude poksivõistlus. Moskva 1980. Tulemused inglise keeles 1. maailmameistrivõistlused poksis. Havanna 1974. Tulemused inglise keeles 2. maailmameistrivõistlused poksis. Belgrad 1978. Tulemused inglise keeles 21. Euroopa meistrivõistlused poksis. Katowice 1975. Tulemused inglise keeles 22. Euroopa meistrivõistlused poksis. Halle 1977. Tulemused inglise keeles 23. Euroopa meistrivõistlused poksis. Köln 1979. Tulemused inglise keeles Jerzy Rybicki veebisaidil Olympedia (inglise)
Heidelberg (Lääne-Kapimaa)

Heidelberg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Hessequa vallas. Linn asub 274 km Kaplinnast ida pool. Linn on asutatud 1855. aastal. Linn on saanud nime Saksa linna Heidelbergi järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Heidelbergi elanikest värvilisi 75,34%, valgeid 14,40%, mustanahalisi aafriklasi 9,26%, India või Aasia päritolu inimesi 0,44% ja teisi 0,58%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 91,93% inimesi, inglise keelt 3,42% ja koosa keelt 2,86%. Where time has moved slowly travel-heidelberg.co.za https://census2011.adrianfrith.com/place/175003
Heidelberg (Gauteng)

Heidelberg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigi Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas, Lesedi valla halduskeskus. Linn asub Johannesburgist ligikaudu 50 km kagu pool. 1862. aastal rajas sakslane Heinrich Julius Ueckermann praeguse Heidelbergi kohale kaubanduspunkti. 1866. aastal rajatud asula sai nime Ueckermanni alma materi Heidelbergi ülikooli järgi. Linnaõigused sai Heidelberg 1886. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Heidelbergi elanikest mustanahalisi aafriklasi 56,77%, valgeid 37,26%, India või Aasia päritolu inimesi 3,16%, värvilisi 1,78% ja teisi 1,03%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 37,62%, suulu keelt 25,04%, sotho keelt 18,40%, inglise keelt 8,58%, koosa keelt 2,89%, pedi keelt 1,35%, ndebele keelt 1,03%, tsvana keelt 0,99% ja tsonga keelt 0,86%. Heidelberg Gauteng History Lesedi Local Municipality https://census2011.adrianfrith.com/place/762014
Pays de la Loire

Pays de la Loire [pei dö la lu'aar] on Prantsusmaa piirkond (1. järgu haldusüksus) riigi lääneosas. Piirkond jaguneb viieks departemanguks: Loire-Atlantique, Mayenne, Maine-et-Loire, Sarthe ja Vendée. Populations légales 2021 Piirkonna koduleht
Lesginka

Lesginka on venelaste poolt antud üldnimi Kaukaasia 6/8 rütmilistele rahvatantsudele. Nimi tuleb lesgidelt. Tantsitakse improviseerides ja osavuses võisteldes.
Viis miinust (rulamäng)

Viis miinust ehk game of skate on rulamäng, milles kaks või enam võistlejat teevad järjekorras trikke ette, mida peavad järgnevad mängijad järele tegema. Kui üks võistlejatest ei suuda ettenäidatud trikki järele teha, siis saab ta miinuse. Viie miinusega mängija langeb välja ning võidab see, kes suudab teised üle trikitada ja miinuste skoori alla viie hoida. Mäng on inspireeritud samanimelisest korvpalliviskemängust ning esimesed rulaga viie miinuse mängud toimusid 1970. aastatel ühendriikides, esimene teadaolev turniirina korraldatud võistlus toimus aastal 2003. Eestis on viie miinuse turniire korraldatud näiteks tänavakultuurifestivali Viljandi Bashi raames. "Viis miinust ehk game of skate". Kataloog. 8. juuli 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 20. mai 2018.
Jānis Fabriciuss

Jānis Fabriciuss (vene keeles Ян Фрицевич Фабрициус; 26. juuni (vkj. 14. juuni) 1877 Zlēkase vald Läti — 24. august 1929 Sotši lähedal) oli läti rahvusest Punaarmee ohvitser ja komissar Venemaa kodusõja ajal.