laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Christian Daniel Rauch

Christian Daniel Rauch (2. jaanuar 1777 Arolsen, Waldecki vürstiriik – 3. detsember 1857 Dresden) oli saksa klassitsismi üks väljapaistvamaid ja edukamaid skulptoreid. Rauchi vanemad olid vaesed ning ei suutnud võimaldada talle õpinguid edukate meistrite juures. Esimene juhendaja õpetas talle vaid natuke rohkem kui hauakivide valmistamine. Aastatel 1795–1797 töötas ta professor Johann Christian Ruhli abina, kes vajas teda Kasselis asuva Wilhelmshöhe lossi dekoreerimistöödel. Soodsamad võimalused arenguks avanesid kui ta 1797. aastal Berliini kolis. Õppides Berliini Kunstiakadeemias kunsti- ja antiikajalugu, teenis ta elatist kammerteenrina kuningas Friedrich Wilhelm II kojas. Töö kõrvalt jäi talle võimalus kunsti praktiseerimiseks vaid nappidel vabadel tundidel. Kuid tema anded ei jäänud märkamata ning aastal 1804 määrati Rauchile stipendium õppimiseks Itaalias. Roomas sõbrunes ta kunstnike Wilhelm von Humboldti, Antonio Canova ja Bertel Thorvaldseniga. Ta oli Johann Gottfried Schadow õpilane ja kuulus Berliini skulptorite koolkonda. Aastal 1811 telliti Rauchilt monument kõigest 34-aastaselt surnud Preisimaa kuninganna Luisele. Hauasammas, mis kujutas kuningannat magavas asendis, paigaldati Charlottenburgi mausoleumi. See oli tema kui kunstniku jaoks läbimurdeliseks tööks, mis tõi kaasa laiema tuntuse. Sealt alates usaldati suure osa avalike kujude koostamine Rauchile, teiste hulgas kindralite Friedrich Wilhelm von Bülowi, Hans David Ludwig Yorck von Wartenburgi ja Gerhard von Scharnhorsti skulptuurid Berliinis, Gebhard Leberecht von Blücheri skulptuur Wrocławis, Maximilian I skulptuur Münchenis, August Hermann Francke skulptuur Halles, Albrecht Düreri skulptuur Nürnbergis, Martin Lutheri skulptuur Wittenbergis, Meckelenburgi suurhertsog Paul Friedrichi skulptuur Schwerinis. Aastal 1830 tegi Rauch koos arhitekt Karl Friedrich Schinkeliga algust kolossaalse ratsamonumendi mudeli valmistamisega Preisimaa kuningas Friedrich II auks. Selle töö avamine toimus Berliinis 1851. aasta mais suure pidulikkusega ja seda peetakse üheks modernse skulptuuri meistriteoseks. Printsid andsid talle selle töö eest aumärgi ja Euroopa akadeemiad võtsid ta oma liikmeks. Immanuel Kanti kuju Königsbergis ja Albrecht Thaeri kuju Berliinis hõivasid ta tähelepanu tema viimaste eluaastate jooksul. Christian Daniel Rauchil oli Wilhelmine Schulzega (1783–1855) kaks tütart: Agnes (sündinud 1804) ja Doris (sündinud 1812). Kuigi ta polnud nende emaga abielus, oli laste perekonnanimeks Rauch, õiguse selleks ostis ta kirikult. Christian Daniel Rauchi modelleeritud lamava lõvi skulptuuri võib näha Kärstna Kabelimäel. Skulptuur on valatud Berliini kuninglikus valukojas ning pandud sinna Kärstna mõisa omaniku Joseph Carl von Anrepi poolt 1844. aastal oma isa kindralleitnant Heinrich Reinhold von Anrepi mälestuseks.
James Carter

James Carter on mitme inimese nimi. Jimmy Carter oli USA president 1977–1981. James Carter oli Suurbritannia ujuja 1970. aastatel. James Carter oli USA sprinter 2000. aastatel.
Mīshāl Sulaymān

Mīshāl Sulaymān (araabia keeles ميشال سليمان; sündinud 21. novembril 1948) on Liibanoni sõjaväelane ja poliitik. Aastatel 1998–2008 oli ta Liibanoni relvajõudude ülem. 25. mail 2008 valis Liibanoni parlament ta pärast mitmeid ebaõnnestunud valimisvoore ja pikka aega kestnud võimuvaakumit presidendiks ning ta vannutati samal päeval ametisse. Sulaymāni oli Liibanoni president kuni oma ametiaja lõpuni 25. mail 2014. Kuna Liibanoni parlament ei suutnud ka enne tema ametist lahkumist riigile uut presidenti valida, jäi presidenditool pärast tema ametiaja lõppu vakantseks.
Traadita rakenduste protokoll

Traadita rakenduste protokoll (ingl Wireless Application Protocol; WAP) on standard, mis võimaldab WAP-teenust toetava mobiiltelefoniga saada ühenduse mobiil-märgistuskeeles (WML) kirjutatud veebilehtedega ning kasutada sealsel infol põhinevaid teenuseid. WAP-lehti saab külastada pakettandmeside- või sissehelistusteenust kasutades. Tänapäeval on see oma tähtsust kaotamas, kuna suurel osal mobiiltelefonidest on juba olemas täisväärtuslik HTML-brauser, mille abil saab külastada tavalisi, varem vaid arvuti abil vaadatavaid veebilehti. Ka on tõusnud mobiilse interneti kiirused ning alanenud hinnad, mis samuti sellesuunalist arengut soodustab.
Quentin Skinner

Quentin Robert Duthie Skinner (sündinud 26. novembril 1940) on inglise ajaloolane ja filosoof. Ta oli pikka aega Cambridge'i ülikooli uusaja ajaloo professor, nüüd on seotud Londoni Ülikooliga (Queen Mary, University of London). Skinner tegeleb peamiselt varauusaegsete poliitikafilosoofide teoste ja seisukohtade mõtestamisega. Teda loetakse üheks tänapäevase ideedeajaloo alusepanijaks. Teoses “Tähendus ja mõistmine ideedeajaloos” (1969) kritiseeris arusaama, et tekstide tõlgendamisel tuleb lähtuda ainult tekstidest ning tekstivälise konteksti mitte arvestamist. Ideeajaloos pole möödunud aegade filosoofide ja kirjanike “üldkehtivaid mõtteid” ning “ajatut tarkust”. Poliitilise filosoofia ajaloo tekstide mõistmiseks ei piisa nende tähendusest arusaamisest: nagu üksiklausetel on ka terviktekstidel pragmaatiline mõõde, mis väljendub nendega sooritatavates tegudes (Oxfordi tavakeelefilosoofia esindaja John L. Austini arusaam, et lisaks tähendusele on lausetel ka mõju tegudele, mis nende lausetega sooritatakse). Filosoofia ajaloo suurteoste mõistmiseks on vaja välja uurida, milline oli ühe või teise teose kirjutamise kontekst: millist laadi sõnavara oli tollal käibel, millist laadi küsimustega tegeleti, millist laadi väidetega oldi harjutud jms. Tähendus ja mõistmine ideedeajaloos, 1969 Uusaegse poliitilise mõtte alused, 1978; eesti keeles 2020 1997 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks 2006 – Balzani auhind Skinner – poliitilise mõtte arheoloog, Sirp, 17. august 2007
The Cranberries

The Cranberries on neljaliikmeline rokkansambel Iirimaalt Limerickist. Bänd sai tuntuks 1990. aastatel. Bändi kuuluvad Dolores O'Riordan (vokaal), Noel Hogan (kitarr), Mike Hogan (bass), Fergal Lawler (trummid). Ansambli The Cranberries esinemised 2011. aastal: London Feis 2011: 18.06.2011 (Finsbury Park, London) Mares Vivas Festival 16.07.2011 (Porto, Portugal) Õllesummeril Tallinna lauluväljakul 8. juulil 2011 toimuma pidanud kontsert jäi laulja isa haigestumise tõttu ära. Stuudioalbumid "Everybody Else Is Doing It, So Why Can't We?" (1993) "No Need to Argue" (1994) "To the Faithful Departed" (1996) "Bury the Hatchet" (1999) "Wake Up and Smell the Coffee" (2001) "Roses" (2012) "Something Else" (2017) "In the End" (2019)
Aidu järv (Jõgeva maakond)

See artikkel räägib Jõgeva maakonna järvest. Viljandi maakonna järve kohta vaata artiklit Aidu järv. Aidu järv ehk Kõpu tiik (ka Vägari veehoidla Kivioja järv, Kõpu veehoidla) on tehisjärv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Kõpu külas. Järv rajati karjamaade niisutamiseks, kuid välja ehitatud süsteem on leidnud vähe kasutamist. Tegemist on populaarse suplus- ja suvituskohaga. Järve pindala on erinevatel andmetel 3,76 ha või 4,7 ha. Pajusi valla üldplaneering, vastu võetud 1998, kehtestatud 1999 Pajusi valla arengukava aastani 2031. Koostatud 2013 Keskkonnaregister, Aidu järv (Kivioja järv)
Tomoji Tanabe

Tomoji Tanabe (田鍋友時 Tanabe Tomoji; sündinud 18. septembril 1895 – 19. juuni 2009) oli alates 24. jaanuarist 2004 vanim elusolev tõendatud vanusega mees ning oli enne surma vanuselt 7. inimene maailmas ja vanuselt 3. inimene Jaapanis. Tanabe sündis Miyakonojōs Kyūshū saarel ja töötas insenerina[viide?]. Kui ta tähistas oma 111. sünnipäeva, oli tal 8 last, 25 lapselast ja 54 lapselapselast. Oma pikka eluiga seostas ta alkoholi tarvitamisest hoidumisega. Mainichi News
Gustav Teichmülleri stipendium

Gustav Teichmülleri stipendium on Tartu Ülikooli Sihtasutuse välja antav üliõpilastele suunatud stipendium filosoofia erialal. Stipendium on nimetatud Tartu ülikooli endise filosoofiaprofessori Gustav Teichmülleri järgi. Selle on asutanud Vootele Vaska. Stipendiumi suurus on olnud 10 000 Eesti krooni. 2005 – Riin Sirkel 2007 – Märt Põder 2010 – Jaanus Sooväli Gustav Teichmülleri stipendiumi fond
Csézy

Csézy (õieti Erzsébet Csézi; sündinud 9. oktoobril 1979 Mezőkövesdis) on ungari laulja. Ta valiti lauluga "Szívverés" Ungari esindajaks 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Teises poolfinaalis 22. mail sai laul 6 punktiga viimase, 19. koha ja edasi ei pääsenud. Csézy koduleht ungari keeles
Geta Burlacu

Geta Burlacu (õieti Georgeta Povorozniuc; sündinud 22. juulil 1974) on Moldova džässlaulja. Ta esindas lauluga "A Century Of Love" Moldovat 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis. Oma poolfinaalis sai ta 36 punktiga 12. koha ega pääsenud finaali. Geta Burlacu – MySpace.com Burlacu pildid
Muusikaprodutsent

Muusikaprodutsent on muusikaproduktsiooni juht. Muusikaprodutsent vastutab heliülesvõtte kunstilise kontseptsiooni teostamise eest. Tihti vastutab muusikaprodutsent muusikaproduktsiooni eest ka majanduslikult. Muusikaprodutsendi ülesannete hulgas võivad olla näiteks muusikaprojekti jaoks ideede kogumine, muusikateoste ja esitajate väljavalimine, esitajate juhendamine, salvestusprotsessi juhtimine, miksimise ja masterdamise jälgimine. Tihti korraldab produtsent ka eelarvet, ajakava ja suhtlust.
Vercors

Jean Bruller (pseudonüüm Vercors; 26. veebruar 1902 – 10. juuni 1991) oli prantsuse kirjanik ja illustraator. "Ebaloomad" "Mere vaikus" (lavastatud ka Tammsaare nimelises teatris 2006. aastal) Koduleht
Serbia keel

Serbia keel (srpski jezik, српски језик) on üks lõunaslaavi keeltest. Seda räägib emakeelena umbes 12 miljonit inimest peamiselt Serbias, Montenegros, Bosnias ja Hertsegoviinas ning Põhja-Makedoonias. Serbia keeles kirjutamiseks kasutatakse nii kirillitsat kui ka ladina kirja. Serbia keel on väga lähedane bosnia ning horvaadi keelele. Neid kolme keelt on peetud ka serbia-horvaadi keele variantideks.  Pikemalt artiklis Serbia tähestik Serbia kirillitsa tähed ladinakirjaliste vastetega. А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш A B V G D Đ E Ž Z I J K L LJ M N NJ O P R S T Ć U F H C Č DŽ Š Tähtede järjekord on kummaski tähestikus erinev: Kirillitsa (азбука): А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш Ladina kiri (abeceda): A B C Č Ć D Dž Đ E F G H I J K L Lj M N Nj O P R S Š T U V Z Ž Srpski jezik govori 12 miliona ljudi, rts.rs, 20. veebruar 2009. Serbia nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Paul Ricœur

Paul Ricœur (27. veebruar 1913 – 20. mai 2005) oli prantsuse filosoof, kes on tuntud tänu oma fenomenoloogilist kirjeldust ja hermeneutilist kirjeldust siduvatele töödele. Tema looming on tihedalt seotud Martin Heideggeri ja Hans-Georg Gadameri omaga. Ricœur sündis 1913. aastal Valence'is prantsuse protestandi perekonnas. Religioon suunas oluliselt tema karjäärivalikut: ta tegeles nooruses ka teoloogiaga ning kaitses 1934. aastal väitekirja Jumala probleemist Jules Lachelier' ja Jules Lagneau loomingus. 1930. aastatel õppis ta filosoofiat, kuid tema karjääri katkestas teine maailmasõda. 1939. aastal värvati ta Prantsusmaa armeesse ning järgmisel aastal langes ta sõjavangi, kuhu jäi viieks aastaks. Sealgi jätkas ta filosoofiaga tutvumist ning suhtles ka vangilangenud prantsuse filosoofidega. Aastatel 1948–1956 õpetas Ricœur Strasbourgi ülikoolis ning sai sealt 1950. aastal doktorikraadi. 1956–1965 jätkus ta karjäär Sorbonne'i ülikoolis. Seejärel oli ta kuni 1970. aastani Nanterre'i ülikooli haldusjuht. 1968. aastal solvasid teda aga mässavad üliõpilased, misjärel ta otsustas Prantsusmaalt lahkuda. 1970–1985 õpetas ta Chicago ülikoolis; sel ajal ilmusid ka tema kõige olulisemad tööd, mis tagasid talle laia tunnustuse nii Ameerika Ühendriikides kui ka Euroopas. 1985. aastal naasis ta Prantsusmaale ja jätkas seal uurimistööd. Ta suri 2005. aastal loomulikku surma. 1971 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1999 – Balzani auhind 2000 – Kyōto auhind 2003 – Paulus VI auhind 2004 – Kluge auhind Ta on valitud Humanitaaruuringute Akadeemia (Moskva) liikmeks "Objektiivsus ja subjektiivsus ajaloos". Tuna, 2002, nr 2, lk 97–108, tõlkinud Katre Talviste. "Kaugenemise hermeneutiline funktsioon". Akadeemia, 2007, nr 11, lk 2460–2483, tõlkinud Hent Kalmo. "Kurjus: väljakutse filosoofiale ja teoloogiale". Vikerkaar, 2014, nr 1/2, lk 123–138, tõlkinud Indrek Koff. Alan D. Schrift (2006), "Twentieth-Century French Philosophy: Key Themes And Thinkers", Blackwell Publishing, p. 172. Marek Tamm. Saateks. Paul Ricoeur, "Objektiivsus ja subjektiivsus ajaloos". Tuna, 2002, nr 2, lk 109–110.
Universaalne gaasikonstant

Universaalne gaasikonstant ehk gaasikonstant (tähis R {\displaystyle R} ) on füüsikaline konstant, mis väljendab ühe mooli ideaalse gaasi tehtavat paisumistööd tema temperatuuri tõstmisel ühe kelvini võrra muutumatu rõhu juures. Gaasikonstandi saab avaldada Avogadro arvu N A {\displaystyle N_{\mathrm {A} }} ja Boltzmanni konstandi k B {\displaystyle k_{\mathrm {B} }} korrutisena: R = N A ⋅ k B . {\displaystyle R=N_{\mathrm {A} }\cdot k_{\mathrm {B} }.} Et CODATA annab mõlemad konstandid täpse väärtusega (sest nad on aluseks SI põhiühikute defineerimisel), siis on ka gaasikonstandi väärtus täpne: R = 6,022 140 76 / m o l ⋅ 1,380 649   J / K = 8,314 462 618 153 24 J / ( K ⋅ m o l ) {\displaystyle R=6{,}022\;140\;76/\mathrm {mol} \cdot 1{,}380\;649\ \mathrm {J/K} =8{,}314\;462\;618\;153\;24\;\;\mathrm {J/(K\cdot mol)} } . Gaasikonstandi ühik J / ( K ⋅ m o l ) {\displaystyle \mathrm {J/(K\cdot mol)} } tähistab ühe mooli gaasi energiat ühe kraadi kohta. CODATA Internationally recommended 2018 values of the Fundamental Physical Constants
Boltzmanni konstant

Boltzmanni konstant (tähis k {\displaystyle k} või k B {\displaystyle k_{\text{B}}} ) on füüsikakonstant, mis seob omavahel ühe aineosakese kineetilise energia ja aine temperatuuri. Boltzmanni konstant saadakse universaalse gaasikonstandi R {\displaystyle R} jagamisel Avogadro arvuga N A {\displaystyle N_{\mathrm {A} }} : k = R N A = 1,380 649 ⋅ 10 − 23 J K . {\displaystyle k={\frac {R}{N_{\mathrm {A} }}}=1{,}380\,649\cdot 10^{-23}\;{\frac {\mathrm {J} }{\mathrm {K} }}.} See on täpne (piirhälveteta) väärtus, mille Vihtide ja Mõõtude Peakonverents kinnitas 2018. aastal seoses kelvini uue määratlusega. Boltzmanni konstant on nimetatud Austria füüsiku Ludwig Boltzmanni järgi. CODATA Internationally recommended 2018 values of the Fundamental Physical Constants: Boltzmann constant
Lõugtundlased

Lõugtundlased (Chelicerata) on suur lülijalgsete takson, mida käsitletakse alamhõimkonnana. Lõugtundlaste hulka arvatakse ämblikulaadsed (Arachnida), odasabalised (Xiphosura) jt. Lõugtundlastega on fülogeneetiliselt lähedalt seotud väljasurnud trilobiidid (Trilobita). Tänapäevaks on ka enamik mereelulisi lõugtundlasi, kaasa arvatud kogu eurüpteriidide (Eurypterida) selts, välja surnud. 1. lõugtundlased (Chelicerata) ämblikulaadsed (Arachnida) skorpionilised (Scorpionida) ämblikulised (Araneae) lestalised (Acarina) Lõugtundlaste keha koosneb pearindmikust ja tagakehast (abdoomenist). Enamikul rühmadel moodustub pearindmik 6–8 lülist. Lõugtundlastel puuduvad tundlad. Neil on kaks paari suiseid: esimesi kutsutakse lõugtundlateks (millest ka nende nimi) ehk helitseerideks ja teist paari lõugkobijateks ehk pedipalpideks. Enamik lõugtundlasi on röövloomad. Lõugtundlased on lahksoolised.
Clancy Wiggum

Clancy Wiggum on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on Springfieldi politseiülem. Wiggumi teksti esitab näitleja Hank Azaria. Wiggum on perekonnanime saanud Matt Groeningi ema Margareti neiupõlvenime Wiggumi järgi. Wiggumil on naine Sarah ja poeg Ralph.
Apu Nahasapeemapetilon

Apu Nahasapeemapetilon on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on toidukaupluse Kwik-E-Mart omanik ja Homeri hea sõber. Apu on pärit Indiast Ramatpurist. Ta õppis Kolkata Tehnikumis ning tuli Springfieldi doktorikraadi tegema. Et oma õppelaenu tagasi maksta, hakkas ta tööle Kwik-E-Martis, kus ta hiljem sai ülemuseks. Talle meeldis töötada Kwik-E-Martis ning oli leidnud uued sõbrad, mispeale ta jäi Springfieldi. Algul oli ta illegaalne immigrant, kui tema õpilasviisa aegus, kuid kui linnapea Quimby plaanis kõik illegaalsed immigrandid välja saata, sooritas ta Homeri ja Lisa abiga kodakondsustesti. Ta oli koos Homeri, Barney ja direktor Skinneriga barbershop-kvarteti Be Sharps liige, kus ta kasutas lavanime Apu de Beaumarchais. Apu nautis algul poissmehepõlve, kuni sai telegrammi tema peatsest korraldatud abielust Manjulaga. Algul ta üritas selle eest põgeneda, kuid hiljem nad abiellusid ja said kaheksa last: Anoop, Uma, Nabendu, Poonam, Priya, Sandeep, Sashi ja Gheet. Kui Springfieldi tabas patriotismipaanika, võttis Apu ajutiselt endale perekonnanimeks McGillicuddy ning vahetas laste nimed ümber - Superman, Condoleezza, Coke, Apple Pie, Manifest Destiny, Lincoln, Pepsi ja Freedom.
Pööripäev

Pööripäev on ööpäev, millele langeb päikeseseisak ehk solstiitsium või võrdpäevsus ehk ekvinoktsium. Aastas on neli pööripäeva: kevadine pööripäev 20. või 21. märtsil, suvine pööripäev 20. või 21. juunil, sügisene pööripäev 22. või 23. septembril, talvine pööripäev 21. või 22. detsembril. Päeva pikkus on kevadisel ja sügisesel pööripäeval 12 tundi. Päeva pikkus suvisel ja talvisel pööripäeval oleneb laiuskraadist. Eestis on suvisel pööripäeval päeva pikkus olenevalt kohast 18–18,5 tundi, talvisel pööripäeval umbes 6–6,5 tundi. Pööripäeval on päike seniidis ekvaatori või pöörijoone kohal. Kevadisel pööripäeval lõpeb põhjapoolusel polaaröö ja algab polaarpäev, lõunapoolusel on olukord vastupidine. Suvisel pööripäeval on polaarpäev põhjapooluselt põhjapolaarjooneni ja polaaröö lõunapolaarjoonelt lõunapooluseni. Sügisesel pööripäeval lõpeb põhjapoolusel polaarpäev ja algab polaaröö, lõunapoolusel on olukord vastupidine. Talvisel pööripäeval on polaarpäev lõunapolaarjoonelt lõunapooluseni ja polaaröö põhjapooluselt põhjapolaarjooneni. fenoloogilised aastaajad klimaatilised aastaajad meteoroloogilised aastaajad astronoomilised aastaajad Équinoxe de printemps entre 1583 et 2999 Solstice d’été de 1583 à 2999 Équinoxe d’automne de 1583 à 2999 Solstice d’hiver
Vaida tee

Vaida tee (teeregistri number 11155) on kõrvalmaantee Rae vallas. Tee pikkus on 1,6 km. Tee saab alguse Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee kahekümne esimesel kilomeetril Vaida viadukti juures. Tee läbib Vaida alevikku ja Vaidasoo küla. Tee lõpeb Vaida–Urge tee kolmandal kilomeetril Vaidasoo külas. Tee ületab kolm truupi. Teele jääb Vaida bussipeatus. Tee on mustkattega ja klassita. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiiranguid teel pole. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Innu–Saare tee

Innu–Saare tee (teeregistri number 11156) oli kõrvalmaantee Rae vallas. Tee pikkus oli 2,0 km. Varasem Innu–Saare tee on osa Vaida–Urge teest. Tee sai alguse Vaida tee esimesel kilomeetril Vaida alevikus. Tee läbis Vaida alevikku. Tee lõppes Vaida–Urge tee esimesel kilomeetril Vaidasoo küla piiril. Tee ei ületanud ühtegi silda ega truupi. Teele ei jäänud ühtegi bussipeatust. Tee oli asfaltkattega. Tee oli klassita. Liiklussagedus teel oli 200–500 autot ööpäevas.
Raamatukogundus

Raamatukogundus (librarianship) on raamatukogude tegevus- ja ainevaldkond. Raamatukogundust ja raamatukogusid uurib raamatukoguteadus (library science). Põhilised küsimused, millega tegeletakse tänapäeva raamatukogunduses, on järgmised: majanduslikud probleemid; ruumiprobleemid; raamatukoguhoidjate ja infotöötajate haridus; kutseoskusnõuded; raamatukogude personaliliigitus ja palgagrupid; digitaalraamatukogu Raamatukogundust on Eestis võimalik õppida kahes kõrgkoolis: rakenduslikku kõrgharidust on võimalik omandada Tartu Ülikoolis (varem Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias) ja akadeemilist kõrgharidust Tallinna Ülikoolis. 2013. aastal kolis infokorralduse osakond (info- ja dokumendihalduse eriala ja raamatukogunduse eriala) Viljandi Kultuuriakadeemiast Tartu Ülikooli Ühiskonnateaduste instituuti. Tartu Ülikooli raamatukogunduse ja infoteaduse eriala valmistab ette laialdaste teadmistega raamatukogu- ja infotöötajaid, kes on võimelised töötama eri tüüpi raamatukogudes ja infoasutustes. Õppekavad sisaldavad erialaaineid, mis annavad teadmisi ja oskusi nii traditsiooniliseks kui ka kaasaegseks infotööks (teabe kogumine, töötlemine, korraldamine ja kättesaadavaks tegemine nii tavakujul kui e-keskkonnas). Üldained aitavad kaasa laiema humanitaar- ja sotsiaalhariduse omandamisele ning praktikad on õpitu järeleproovimiseks ja kinnitamiseks. Ettevalmistamisel on magistriõpe. Tallinna Ülikooli infoteaduste eriala bakalaureuse õppekava üldeesmärgid: luua võimalused baasteadmiste ja oskuste omandamiseks teabeteeninduse korraldamise ja juhtimise, andmekogude koostamise ja kasutamise ning infootsingu alal; toetada põhiliste oskuste ja suutlikkuse kujunemist töötamiseks erinevates dokumentaalse info kogudes (raamatukogud, arhiivid, infotalitused, muuseumid jne) ning muudes infoteaduste teadmisi eeldavates valdkondades; luua eeldused õpingute jätkamiseks magistriõppes. Tallinna Ülikoolis on võimalik õppida kõigil haridustasemetel: bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppes. Mõlemas koolis korraldatakse erialase täiendkoolituse kursusi. arhiiv ja arhiivindus infoteadus lasteraamatukogundus raamatukogu raamatukogude ajalugu raamatukoguhoidja raamatukoguteaduse mõisteid "Eesti raamatukogusõnastik". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. oktoober 2007. Vaadatud 13. novembril 2007. Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia raamatukogunduse ja infoteaduse eriala õppekava Tallinna Ülikooli bakalaureuse õppe õppekavad
Sausti–Kiili tee

Sausti–Kiili tee (riiklik registreerimisnumber 11157) on kõrvalmaantee Saku ja Kiili vallas (Tallinna–Rapla–Türi maantee ja Tallinna ringtee liiklussõlmes). Tee pikkus on 5,1 km. Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee kümnendal kilomeetril Saustinõmme külas. Tee läbib Saustinõmme, Luige, Sausti ja Vaela küla ning Kiili aleviku. Tee lõpeb Kurna–Tuhala tee seitsmendal kilomeetril Sausti küla ja Kiili aleviku piiril. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kolm truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Esimesel poolel kilomeetril on liiklussagedus 500–1000 autot ööpäevas, edasi 200–500 autot ööpäevas. Tee alguses on kiiruspiirang 40 km/h, tee lõpus on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Lähtse–Paekna tee

Lähtse–Paekna tee (riiklik registreerimisnumber 11158) on kõrvalmaantee Kiili vallas. Tee pikkus on 4,1 km. Tee saab alguse Kurna–Tuhala tee üheksandal kilomeetril Lähtse külas. Tee läbib Lähtse ja Paekna küla. Tee lõpeb Tõdva–Nabala tee kuuendal kilomeetril Paekna külas. Tee ületab ühe silla (Aasu sild üle Vääna jõe tee teisel kilomeetril) ja 5 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Kuni Aasu sillani on pinnatud kruusatee, edasi on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiiranguid teel pole. Valgustatud on lõik tee lõpuosas.
Kivi tee

Kivi tee (varem Jäätmehoidla tee, teeregistri number 11159) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 0,8 km. Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee üheteistkümnendal kilomeetril Saustinõmme külas. Tee läbib Saustinõmme ja Männiku küla. Tee lõpeb Männiku külas. Tee ületab kaht truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Riisipere–Nurme tee

Riisipere–Nurme tee (registrinumbriga 11162) on 6,6 km pikkune kõrvalmaantee Saue ja Märjamaa vallas. Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee üheksateistkümnendal kilomeetril Jaanika külas. Tee kulgeb läbi Jaanika, Ürjaste, Madila, Nurme ja Pajaka küla ning Riisipere aleviku. Tee lõpeb Lehetu–Nurme tee ja Vaimõisa–Nurme tee ristumisel Pajaka külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 1 truubi. Teele jääb 1 bussipeatus: Nissi koolimaja. Teega ristub esimesel kilomeetril Riisipere jaama tee, teisel kilomeetril Riisipere–Kernu tee, kolmandal kilomeetril Nissi tee ja Viruküla–Riisipere tee, seitsmendal kilomeetril Vardi–Nurme tee. Tee on mustkattega. Tee klass on määramata. Liiklussageduse kohta andmed puuduvad. Riisipere alevikus on kiiruspiirang 50 km/h. Kiiruspiirangud on ka Nurme küla tiheasustusega alal (50 ja 70 km/h). Riisipere alevikus on tee valgustatud.