laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dmitri Kurilov

Dmitri Kurilov (esinejanimi Dimmy Rocks; sündinud 5. oktoobril 1989 Kohtla-Järvel) on Eesti laulja. Ta oli "Eesti otsib superstaari" teise hooaja poolfinalist. Kurilov õppis Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias koolimuusika erialal. Tema lauluõpetaja oli Leelo Talvik. Ta on ENTA ehk Eesti Noorte Teadlaste Akadeemia noortekogu liige ja EYESi noortekogu liige. 2010. aastal mängis Dmitri Kurilov peaosa filmis "Tudengimuusikal".. Samal aastal ilmus ka lühifilm "Õpin Eestis!" Dimmy Rocksiga peaosas. Film valmis Eesti Noorte Teadlaste Akadeemia projekti „Õpin Eestis – Hindame head kõrgharidust“ raames. Filmis löövad kaasa Kiviõli Vene Gümnaasiumi õpilased, õpetajad ja ENTA koolitustel osalenud noored. 2013. aastal osales ta Georg Malviuse lavastatud muusikalis "Grease" (Teater Vanemuine). Abi ENTA projekti "Õpin Eestis!" korraldamises (kevad 2010) Filmi "Õpin Eestis!" stsenarist ja produtsent. Projektilaulu "Your choice today" sõnade autor. "My time" (2010) – sõnad: Dimmy Rocks, muusika: Mihkel Pajupuu "Come on!" (2011) – sõnad: Dimmy Rocks, muusika: Mihkel Pajupuu Mari-Leen Albers. Superstaari-Dima osaleb muusikalis! Õhtuleht, 12. oktoober 2009 Dimmy Rocksi twitter "Tudengimuusikalist" (kinoonud) Projektist ja filmist "Õpin Eestis" (Kinoonud, ENTA) Dmitri Kurilov ja dmitri Teperik. "Kuidas muuta Eesti kõrgharidust atraktiivsemaks?" Põhjarannik 30. november 2010 Filmi "Tudengimuusikal" vaatamine online Blumenfeldt. "Dima Kurilov avastas laualuande juhuslikult" Ajakiri "Just!" 06.10.2008 Filmi "Õpin Eestis!" 1. osa Filmi "Õpin Eestis!" 2. osa "Eesti otsib superstaari 2008" Teine stuudiovoor "Eesti otsib superstaari 2008" Jõhvi eelvoor "Võruvisioon 2009" Grand Prix Dimmy Rocks – "My time" Esimene singel
Peeter Lorents

Peeter Lorents (sündinud 25. septembril 1951) on eesti matemaatik ja poliitik, alates 1. augustist 2017 kuni 1. aprillini 2018 Tallinna Tehnikaülikooli IT Kolledži direktor. Ta on õppinud Tallinna Muusikakeskkoolis, lõpetas aastal 1971 Nõo Keskkooli. Ta on õppinud Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonnas, kuid lõpetas aastal 1974 kaugõppe teel Tallinna Pedagoogilise Instituudi (töötades aastatel 1972–1974 õpetajana Valgjärve 8-klassilises koolis). Tema uurimisvaldkonnaks on olnud matemaatiline loogika. Aastal 1980 kirjutas ta alla 40 kirjale. Ta oli VII Riigikogus Koonderakonna Ühenduse fraktsiooni esimees 18. veebruarist 25. oktoobrini 1993. Ta valiti Koonderakonna ja Maarahva Ühenduse ridades 1995. aastal VIII Riigikogusse. 2006 Riigivapi IV klassi teenetemärk Ta on avaldanud järgmised raamatud: Hulgad, valemid, algoritmid Informaatika teoreetilised alused Keel ja loogika Süsteemide maailm Süsteemse käsitluse alused "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. detsember 2013. Vaadatud 16. mail 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Peeter Lorents Eesti Teadusinfosüsteemis
Tudengimuusikal

"Tudengimuusikal" on 2009. aastal Eestis tehtud üliõpilasfilm. See on autorite sõnul suurim Eestis tehtud üliõpilasifilm. Selle tantsustseenides osales üle saja tantsija. Filmi muusika on kokkupandud tänaste eesti noorte heliloojate ja pillimeeste loomingust. Pillipartiid mängis sisse ansambel Kognito. Kooriosade jaoks moodustati spetsiaalne noortekoor. Solistidena esinevad muusikali näitlejad ise. Lisaks noortele teevad filmis kaasa Tartu ülikooli rektor Alar Karis ja õppejõud Kalev Tarkpea. Film pakub rohket äratundmisrõõmu kõigile, kes kunagi Tartus õppinud. Samas võib see olla ka inspiratsiooni allikaks neile, kes alles mõtlevad ülikooli minna. Tallinna tüdruk Elen (Adeele Sepp) alustab septembris uut elu. Ta kolib Tallinnast isa juurest Tartu ühikasse, et õppida ülikoolis majandust. Eleni sõbranna Liis (Merli Plink) ja toanaaber Kati (Katre Luik) hakkavad juba esimesel päeval talle õpetama õiget üliõpilasielu – pidusid, eksamiteks õppimist, kaltsukates käimist ja armusuhteid. Elenil tulebki tegemist teha kahe väga erineva poisiga – Dima (Dmitri Kurilov) ja Kaarliga (Kaarel Targo). Adeele Sepp – Elen Dmitri Kurilov – Dima Kaarel Targo – Kaarel Katre Luik – Kati Merli Plink – Liis Rasmus Kull – Remo Kristjan Lüüs – Andres Kalev Tarkpea – Kalev Tarkpea Alar Karis – Alar Karis Viktor Trasberg – Viktor Trasberg Laulusõnad: Margus Niitsoo Näitejuht: Martin Liira Peaoperaator: Urmas Nimetu Helikujundus: Martin Hein ja Martin Kikas Värvikorrektsioon ja arvutianimatsioon: Hendrik Proosa Bänd: Kognito Filmiõhtu 19. jaanuaril kell 18 - "Tudengimuusikal"[alaline kõdulink] Tudengimuusikal (2009). Kinoonud. Maarja Aeltermann. Tartus esietendub Eesti esimene tudengimuusikal. ERR Uudised, 25. november 2009
Johann Ostrat

Johann Ostrat VR I/3 (4. juuni (vkj)/ 16. juuni 1894 Tartumaa – 11. jaanuar 1979 Tallinn) oli Eesti arhitekt, Vabadussõja veteran ja sõjaväelane (kolonelleitnant). Ostrat õppis Tartu Ülikoolis matemaatikat 1917–1918, Riia Polütehnilises Instituudis arhitektuuri 1918 ning uuesti Tartu Ülikoolis matemaatikat 1920–1921. Ta astus Danzigi Tehnikaülikooli 1921. aastal ja lõpetas selle insener-arhitektina 1924. aastal. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi. Ostrat teenis 1924–1935 Sõjaministeeriumi Varustusvalitsuse Ehitus- ja Korteriosakonnas arhitektina. Ta töötas Teedeministeeriumi ehitusjärelevalveinspektorina 1935–1940. Ostrat ülendati kolonelleitnandiks 1938. aastal. 1927 – I auhind Rakvere Teatri maja arhitektuurivõistlusel 1927–1928 – jalaväekasarm Rakveres 1928–1939 – Rakvere Teatri I järk 1929 – Metsa 44, Tallinn 1930 – Kungla 2, Tallinn – kortermaja Roosikrantsi 7a, Tallinn – Roosikrantsi 7, Tallinn (teostamata) 1931 – kortermaja F. Faehlmanni 5, Tallinn – Tuule 1, Tartu – kortermaja Rohu 13/ Telliskivi 38, Tallinn 1932 – kortermaja Kibuvitsa 3, Tallinn 1932–1933 – K. A. Hermanni 7, Tartu 1933–1934 – Sõjamäe hiis, Tallinn (osaliselt teostatud; praegu peaaegu hävinenud) 1934 – kortermaja Raua 27, Tallinn 1936–1937 – hooneid Kehra Sulfaattselluloositehases 1947–1948 – Antsla üldplaan 1956–1957 – spordihoone ja -väljak Kohtla-Järvel 1962–1968 – TA Keemia Instituut Akadeemia teel, Tallinn 1965–1970 – Tallinna 26. Keskkooli juurdeehitis Koidu 97, Tallinn 1967–1971 – teenustöökoda Kivimurru tänaval, Tallinn 1921, 2. november: Vabadusristi I liigi 3. järk 1921 tasuta maa normaaltalu suuruses 1923 Eesti Vabadussõja mälestusmärk 1938, 24. veebruar: Valgetähe III klassi teenetemärk https://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavaler/5760/johan-johann-ostrat https://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavaler/7928/johan-johann-ostrat Mart Kalm. "Ostrat, Johann, insener-arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 362–363 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Eesti ohvitserid 1918-1940 Haud Tallinna Metsakalmistul
Charles Aznavour

Charles Aznavour (prantsuse hääldus: [ʃaʁl azna'vuʁ]; armeenia keeles Շահնուր Վաղինակ Ազնավուրյան Shahnowr Vaghinak Aznavowrhan; sündinud 22. mail 1924 Pariis – 1. oktoober 2018 Mouriès) oli armeenia päritolu Prantsuse laulja, laulukirjutaja, näitleja, ühiskonnategelane ja diplomaat. Ta on üks kõige tuntumaid prantsuse lauljaid maailmas. Ta on kirjutanud üle 1000 laulu – lisaks prantsuskeelsetele ka inglise, hispaania, itaalia ja saksa keeles. Ta on laulnud ka vene, armeenia ja portugali keeles. Charles Aznavour on mänginud üle 60 mängufilmis. Tema esimeseks filmiks oli 1960. aastal esilinastunud "Tuld klaverimängija pihta". 1974 mängis ta peaosa Agatha Christie samanimelise teose põhjal valminud kriminaalfilmis "Kümme väikest neegrit". 1979 mängis ta kõrvalosa Günter Grassi samanimelise teose põhjal valminud mustas komöödias "Plekktrumm", mis võitis samal aastal Cannes'i filmifestivalil Kuldse Palmioksa ja parima võõrkeelse filmi Oscari. Alates 1988. aasta Armeenia maavärinast abistas Aznavour Armeeniat heategevuse kaudu. Koos oma õemehe, helilooja Georges Garvarentziga kirjutas ta laulu "Pour toi Arménie", mille esitas mitmekümnest lauljast, näitlejast ja telesaatejuhist koosnev kollektiiv. See laul debüteeris 11. veebruaril 1989 Prantsusmaa singlite edetabelis, olles läbi aegade esimene laul, mis pääses Prantsusmaa singlite edetabelis kohe esikohale. Ta jäi edetabeli liidriks 10 nädalaks ja oli edetabelis kokku 18 nädalat. Aznavour oli Armeenia Fondi rahvusvahelise nõukogu liige. See organisatsioon on andnud Armeeniale humanitaarabiks ja infrastruktuuri arendamiseks alates 1992 üle 150 miljoni USA dollari. 1995 nimetati ta Armeenia suursaadikuks UNESCO juures ja 2009. aastal Armeenia suursaadikuks Šveitsis. 1997 pälvis Aznavour Prantsusmaa Auleegioni ordeni. 27. mail 2004 pälvis Aznavour oma humanitaaralase töö eest Armeenia rahvuskangelase aunimetus. Enne teda oli selle aunimetuse saanud 12 inimest, kes kõik olid sajandivahetuseks surnud. 26. detsembril 2008 andis Armeenia president Serž Sargsjan Aznavourile Armeenia kodakondsuse eriliste teenete eest. Gjumris on püstitatud talle ausammas. See linn kannatas 1988. aasta maavärinas kõige rohkem. Aznavouri järgi on nimetatud ka väljak Jerevani kesklinnas. Kui Aznavour abiellus 1968 Ulla Thorselliga Rootsist, oli see tema kolmas abielu. Aznavouril on viis last: Seda, Katia, Misha, Nicolas ja Patrick. Vanim tütar Seda on samuti laulja. http://www.charlesaznavour-lesite.fr/
Katrin-Merili Poom

Katrin-Merili Poom (sündinud 2. juulil 1992 Tartus) on eesti laulja. Ta oli "Eesti otsib superstaari" neljanda hooaja finalist, saavutades 9. koha. Katrin-Merili pääses finaali 10. aprillil 2011 toimunud lohutusvoorust, kus ta esitas Tõnis Mäe laulu "Kaunilt kaua". Neiu oli saatevooru neljas finalist, kelle valis žürii. Kohtunikud hindasid positiivselt tema vokaaltehnikat. Katrin-Merili Poom on laulnud Ülenurme Laulustuudios. Ta on õppinud Tartu I Muusikakoolis ja saanud häid kohti mitmel laulukonkursil (Saaremaa Ühisgümnaasiumi solistide konkurss, Viisivärten, Viru Laul jt.). [1] Facebook Selgusid "Eesti otsib superstaari" viimased finalistid! Elu24, 10. aprill 2011 Eha Laanepere. Finalistid leitud: "Sa oled see, keda otsime. Briljantne!" Õhtuleht, 11. aprill 2011 2010/2011. õ-a lauluosakonna õpilaste nimekiri. Ülenurme Laulustuudio Katrin-Merili Poom.[alaline kõdulink] Rahvusvaheline laste ja noorte laulufestival "Tähtede laul 2011" Katrin-Merili Poom. Veebileht Katrin-Merili Poom. Facebook Viljar Voog. Kohtunike poolt edasi lastud Katrin-Merili: "Unistan superfinaalist, aga elan hetkes!" Õhtuleht, 11. aprill 2011 Katrin-Merili Poom. Google'i otsing, video
Kazincbarcika

Kazincbarcika on linn Ungaris Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadis, Kazincbarcika kreisi halduskeskus. Asub Sajó jõe orus Miskolcist 20 km põhja pool. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Ametlik koduleht
Kevin Johannson

Marco Kevin Johannson (sündinud 30. märtsil 1993) on eesti poplaulja. Ta oli telesaate "Eesti otsib superstaari" neljanda hooaja finalist, saavutades 6. koha. Kevin pääses finaali 10. aprillil 2011 toimunud lohutusvoorust, kus ta esitas Tõnis Mäe laulu "Jäljed". Edasipääsu tagas telefonihääletus. Teises stuudiovoorus esitatud One Night Only lugu "Say You Don't Want It" video jäi silma ka bändi klahvpillimängija Jack Sailsile. 2011 aasta augustis pani Kevin kokku oma indie-bändi, mille nimeks pandi Pen London And The Box. Bändi kaasliikmed on Rauno Laikjõe, Meelik Samel ja Henrik Leibur. "Going Well" (2011) "Autumn Leaves" (2011) Kevin Johannson.[alaline kõdulink] Delfi, 13. aprill 2011 Selgusid "Eesti otsib superstaari" viimased finalistid! Elu24, 10. aprill 2011 Eha Laanepere. Finalistid leitud: "Sa oled see, keda otsime. Briljantne!" Õhtuleht, 11. aprill 2011 Jack Sails (jack_ono). Twitter Briti bänd One Night Only märkas Superstaari-Kevinit. Elu24, 11. aprill 2011 [1] Pen London And The Boxi Facebooki leht Kevin Johannsoni fännileht Facebookis Kevin Johannson. Netlog Superstaarisaate viimased finalistid selguvad pühapäeval. Elu24, 9. aprill 2011 Viljar Voog. Kevinil on superstaarisaate finaalvooruks tagataskust trikke võtta. Õhtuleht, 11. aprill 2011
Aare Heinvee

Aare Heinvee (sündinud 27. septembril 1956) on Eesti poliitik. Ta oli XII Riigikogu liige. Aare Heinvee on lõpetanud aastal 1974 Rapla Keskkooli ja aastal 1979 Eesti Põllumajanduse Akadeemia insener-hüdrotehnikuna. Oli Reformierakonna liige 18. november 1999 kuni 1. september 2015. Aare Heinvee on olnud kümme aastat Rapla linnapea ja Rapla vallavanem. Oli enne Riigikogu liikmeks saamist Rapla vallavolikogu aseesimees. 2009. aastal tunnustas Rapla vald teda kui endist Rapla vallavanemat haridusauhinnaga "Rapla Rüblik". 2017. aastal valiti Aare Heinvee Juuru vallavanemaks. http://www.ryg.edu.ee/meie-koolist/vilistlased/1970-1979/1974-a-klass/[alaline kõdulink] [1]. Reformierakonna koduleht. (Kasutatud 12. aprillil 2011; arhiiviversioon pandud 27.08.2014) "Erakonna liikme otsing". Registrite ja Infosüsteemide Keskus. Originaali arhiivikoopia seisuga 2.03.2018. Vaadatud 01.03.2018. Tõnisson, T. (6. märts 2010). "Rapla vald tänas ja rõõmustas". Nädaline. Lk 3. Vaadatud 01.03.2018. Reinsalu, K. (2. august 2017). "Juuru vallavanemaks valiti Aare Heinvee". Raplamaa Sõnumid. Vaadatud 01.03.2018.[alaline kõdulink]
Kainiit

Kainiit (MgSO4·KCl·3H2O) on mineraal, mis sisaldab kaaliumkloriidi ja magneesiumsulfaati. Seda kasutatakse väetisena. Kaaliumi on selles 8...10%.
Friedrich Emanuel Sendenhorst

Friedrich Emanuel Sendenhorst (24. november/5. detsember 1753 Paenasti – 6. veebruar/17. veebruar 1795) oli Eesti vaimulik. Ta õppis aastast 1774 Jena Ülikoolis. Ordineeriti 29. mail/9. juunil õpetajaks. Ta oli aastatel 1785–1795 Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja. Tema õe Justina Helena mees Ludwig Nikolaus Rücker (nagu ka õepoeg Franz Ludwig Rücker ja õepojapoeg August Wilhelm Rücker) olid Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetajad. Tema õe Anna Charlotte mees oli Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja Johann Georg Schnell. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Kastna hiiemägi

Kastna hiiemägi (ka Hiiekõnnu hiiemägi, Lelle hiiemägi) on hiiemägi Kehtna valla ja Vändra kihelkonna Kastna külas. Hiiemäe kõrval asub Kastna hiiemäe pärn, 11-haruline puu. Kastna hiiemägi on pärimuse järgi "taevast kukkunud iis": Selles Kasna külas on Iiemägi, selle otsas kasvab ühes põõsas üheksa suurt pärnapuud. Üheskoos oma iluduse ja kenaduse poolest on ta kui suur ümmargune mühakas, mis kõrguse pärast ümberkaudu kaugele paistab. Selle iie saamisest räägib vana rahvajutt. Sellesama aseme peal, kus nüüd Kasna küla oma Iiemäega seisab, olnud vanast lausa põld. Kord, kui rahvas kibedaste tööl olnud, ilmunud taeva alla ilmatu suur must kogu. Kui ta küla kohta saanud, akanud ääl taeva all üidma: "Oitke alt, iis tuleb, oitke alt, iis tuleb!" Iis tulnud ja matnud enese alla ulk inimesi ja seitse paari ärgi. 1854. aastal sündinud ja 105-aastaseks elanud Mihkel Kleini jutustuse järgi asunud hiiemäe ja pärna kohal kunagi põld. Kord kündnud põllul mees härgadega, äkki näinud tema naine taluõuelt, et taevast lendab nende poole hiis. Selle peale naine hõiganud: "Vanamees, hoia alt, hiis tuleb!" Mees ei olevat naise hüüdu kuulnud ja jäänud koos härgadega mäe alla. Selle koha pealt kasvanud loo järgi välja pärn. Mihkel Klein mäletanud, et tema nooruses oli samas paigas kasvanud ühetüveline suur puu. Praegused harud olevat tekkinud eelmise puu kännuvõsust. 1939. aastal Vändra kihelkonnas üleskirjutatud lugu seletab samuti 11-harulise pärna kasvamist hiiemäele sellega, et samal kohal kasvanud vana pühapuu raiuti maha: Selle mäe otsas kasvanud ka hiiglasuur pärn, selle all käidud ohverdamas ja endiseid küla elanikke mälestamas. Selle tüvi olnud seest õõnes ja nii suur, et kuus karjast sees kaarte mänginud. Aga see raiutud maha ja kännu ümbert on siis üksteist uut võsu välja ajanud ja need kõik on nüüd juba suured jämedad puud. Hiiemäega seondub ka peidetud varanduse lugu, mis on lokaliseeritud lähedal asuvasse soolaukasse. Üleloomulike elementidega peidetud varanduse lugude seostumine pühapaikadega on folklooris tavapärane ega tähenda reaalse peidetud varanduse olemasolu selle läheduses: Mägi tulnud ka üle lauka, kuhu üks rikas mees, Kuldkepp, oma varanduse ja kulla enne surma sisse oli pannud. Sellepärast hüütakse seda Kuldkepi laukaks. Seda raha säält muidu kätte ei saa, kui peab seitsme venna verd sisse valama. Ühel mehel olnud korra raha tarvis ja ta katsunud pajaga raha välja tõmmata. Ja tõmbaski pajatäie kulda üles, aga kukkus kohe jälle tagasi. Teinekord tõmbas verise lambapea välja, aga kulda keegi pole enam saanud. H III, 207/8 (3), < Rapla khk (1902); avaldatud: Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 38. Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 38. ERA II 225, 200/3 (32), < Vändra khk (1939); avaldatud: Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 38. ERA II 225, 200/3 (32) < Vändra khk (1939); avaldatud: Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 38–39. Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 38–39. Foto 1 Foto 2
Ohekatku hiiemägi

Ohekatku hiiemägi (ka Ööre hiiemägi) on hiiemägi Raplamaal Hiie külas. Ajalooliselt asus pühapaik Rapla kihelkonnas. Hiiemäega on seotud mitmeid Kalevipoja muistendeid. Matthias Johann Eisen on Ohekatku Hiiemäest kirjutanud: "Veega ühenduses seisab Rapla Ohekatku hiiemäe tekkimine. Vee roojastamise pärast viib siingi pilv järve, varssi ilmub aga kaks möirgavat härga hiiemäge vedades ja hääl hoiatab eesolijaid. Härjad kaovad, nende veetud mäehiies hakkavad ümberkaudsed elanikud ohverdama." Ohekatku tamm Matthias Johann Eisen. Eesti vana usk. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi Kirjastus 1926, lk 78. Ohekatku tyrnpuu-hiis. Maavalla Koja koduleht.
Georg Leonhard Schnell

Georg Leonhard Schnell (17. oktoober/28. oktoober 1799 Suure-Jaani – 4. september/16. september 1869 Suure-Jaani) oli Eesti vaimulik. Ta õppis Pärnu kreiskoolis ja aastatel 1814–1818 Tallinna kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1818–1821 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 16. detsembril/28. detsembril 1823 õpetajaks. Schnell oli aastatel 1823–1824 Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1841–1843 Viljandi praostkonna vaimulik koolirevident ja aastatel 1842–1854 Viljandi praostkonna praost. Tema isa Carl Reinhold Schnell ja vanaisa Johann Georg Schnell olid samuti Suure-Jaani Johannese koguduse õpetajad. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Ávvir

Ávvir (põhjasaami 'Hool') on põhjasaamikeelne ajaleht, mis sündis ajalehtede Min Áigi ja Áššu liitumisel. Ávvir ilmub viis korda nädalas, teisipäevast laupäevani. Ajalehe esimene number ilmus 2008. aasta saami rahvuspühal, 6. veebruaril. Ajalehe toimetus jaguneb põhiliselt Guovdageaidnu ja Kárášjohka vahel, kuid esindused on ka Altas ja Leavnjas. Ante Bals, 2008–2009 Sara Beate Nilsdatter Eira, detsember 2009 – juuli 2013 Kari Lisbeth Hermansen, juuli 2013 – ... Ávviri koduleht ja veebiväljaanne. Saami meedia ülevaade. Soome rahvusringhäälingu YLE koduleht Selles artiklis on kasutatud ingliskeelse Vikipeedia artiklit seisuga 12.04.2011.
Áššu

Áššu oli 1993. aastal asutatud põhjasaamikeelne ajaleht, mille toimetus asus Guovdageaidnus. Áššu ilmus kaks korda nädalas. Teise põhjasaamikeelse ajalehe Min Áigiga liitudes moodustas Áššu viis korda nädalas ilmuva ajalehe Ávvir, mille esimene number ilmus 2008. aasta saami rahvuspühal, 6. veebruaril.
Min Áigi

Min Áigi oli põhjasaamikeelne ajaleht, mille toimetus asus Kárášjohkas. Min Áigi esimene number ilmus 1993. aasta 22. mail. Ajalehte loetakse 1989. aastal pankrotistunud ajalehe Sámi Áigi järglaseks. Min Áigi ilmus kaks korda nädalas. Teise põhjasaamikeelse ajalehe Áššuga liitudes moodustas Min Áigi viis korda nädalas ilmuva ajalehe Ávvir, mille esimene number ilmus 2008. aasta saami rahvuspühal, 6. veebruaril. Mait Talts. Põhjamaade põlisvähemuste omakeelsest meediast. Haridus 2009, nr 3/4, lk 17–20.
Målselvi vald

Målselvi vald (saami Málatvuomi suohkan) on vald Norras Tromsi maakonnas. Piirneb idas Rootsiga. Vald loodi 1848. aastal. Suuremad asulad on Moen, Andselv, Andslimoen ja Skjold. Heggelia külas asub Norra sõjaväebaas 6. diviisi peakorteri ja helikopterite üksusega. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023  Målselvi vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Målselvi valla koduleht
Carl Reinhold Schnell

Carl Reinhold Schnell (20. juuni/1. juuli 1766 Suure-Jaani – 7. märts/19. märts 1808 Suure-Jaani) oli Eesti vaimulik. Algõpetuse sai Schnell koduõpetajalt. Ta õppis gümnaasiumis Tallinnas ja Collegium Fridericianumis Königsbergis. Õppis oktoobris 1785 (immatrikuleeriti 1. oktoobril) Königsbergi Ülikoolis. Erlangeni Ülikoolis õppis ta (immatrikuleeriti 24. oktoobril) aastast 1785. Ordineeriti veebruaris 1792 õpetajaks. Schnell oli aastatel 1792–1808 Suure-Jaani Johannese koguduse adjunktõpetaja. Nii tema isa Johann Georg Schnell kui ka poeg Georg Leonhard Schnell olid Suure-Jaani Johannese koguduse õpetajad. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Arpad Andreller

Arpad Andreller (23. jaanuar 1931 Tallinn – 29. september 1979 Rummu vangla, Vasalemma külanõukogu, Harju rajoon) oli eesti arhitekt. Andreller õppis Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis 1951–1957 ja lõpetas selle arhitektina. Ta töötas 1957–1965 Tallinnas ja 1965–1977 Pärnu linna peaarhitektina. Andreller vahistati 18. augustil 1977, süüdistatuna altkäemaksu võtmises. Nii süüdistuses kui ka süüdimõistvas kohtuotsuses ("ametiseisundi kuritarvitamise, riigivara riisumise, omastamise ja raiskamise ning altkäemaksuvõtmise eest" 6 aastat vabadusekaotust) 30. jaanuarist 1979 on nähtud fabritseerimise tunnuseid. Ta viidi karistust kandma 23. veebruaril 1978 Rummu vangilaagrisse. Ta suri seal karistuse kandmise ajal 29. septembril 1979 ning maeti 6. oktoobril 1979 Tallinna Pärnamäe kalmistule. 1966 – Rannamõisa kämpingu saun 1966 – Glehni lossi rekonstrueerimise arhitektuurivõistlus, I–II auhind 1970 – Viljandi näidissovhoosi keskuse (Viiratsis) arhitektuurivõistlus, III auhind 1974 – Pärnu üldplaani üks autoreid 1974 – NLKP liige Margit-Mariann Koppel. Arhitektiks jäämine maksis elu. Kultuur ja Elu 1/ 2002 Tiiu Põld. "Ta tundis end karistamatuna...". Rahva Hääl, 21. märts 1978. Lk 3 Margit-Mariann Koppel. "Arhitektiks jäämine maksis elu". Kultuur ja Elu 1/ 2002. Lk 52 "Eesti NSV Arhitektide Liidu XI kongressi delegaadid (vasakult) Pärnu linna peaarhitekt Arpad Andreller, Riikliku Kunstiinstituudi õppejõud Udo Ivask, "Eesti Projekti" arhitekt Arvo Niineväli ja "EKE Projekti" peaarhitekti asetäitja Hindrik Piiber mõtteid vahetamas". Foto: Gunnar Loss, november 1973. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, RA EFA.250.0.86131 Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Alfred Lotka

Alfred James Lotka (2. märts 1880 – 5. detsember 1949) oli ameerika biofüüsik. Tema tööd olid alustrajavad populatsioonidünaamika vallas. Tema ja matemaatik Vito Volterra nime kannab kiskja ja saaklooma seotud populatsioonidünaamikat kirjeldav mudel – Lotka-Volterra mudel. Lotka, A. J. 1925. Elements of Physical Biology. Lotka, A. J. 1939. Théorie Analytique des Associations Biologiques.
Vito Volterra

Vito Volterra (3. mai 1860 – 11. oktoober 1940) oli itaalia matemaatik. Tema ja biofüüsik Alfred Lotka nime kannab kiskja ja saaklooma seotud populatsioonidünaamikat kirjeldav mudel – Lotka-Volterra mudel. 1910 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 1914 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks