laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vihmauslased

Vihmauslased (Lumbricidae) on väheharjasusside alamklassi kuuluv rõngusside sugukond. Enamiku vihmauslaste areaal on Euraasia, vähesed elavad ka väljaspool mandrit. Vihmauslasi on umbes 30 perekonda, Eestist on leitud 14 liiki. Eristatakse kolme ökoloogilist rühma vihmauslasi: mineraalmulla kihi, kõdukihi ja uruussid. Eestis on kõige sagedasem harilik mullauss, suurim aga harilik vihmauss. Vihmauslased toituvad lagunevatest taimeosadest. Allolobophora Allolobophoridella Aporrectodea Cernosvitovia Dendrobaena Dendrodrilus Eisenia Eiseniella Eiseniona Eophila Ethnodrilus Eumenescolex Fitzingeria Helodrilus Iberoscolex Kritodrilus Lumbricus (vihmauss) Microeophila Murchieona Octodriloides Octodrilus Octolasion Orodrilus Perelia Postandrilus Proctodrilus Prosellodrilus Reynoldsia Satchellius Scherotheca
Vöösed

Vöösed ehk vööussid (Clitellata) on rõngusside hõimkonda kuuluv klass. Nime on nad saanud iseloomuliku vöö järgi, mille eritistest tekib munadega kookon. Vööseid on teada umbes 8000 liiki. Hulkharjasussidega võrreldes puuduvad neil parapoodid ning prostoomium on vähem arenenud. Enamik vööseid elab maismaal või magevees. Kaanid (Hirudinea) Väheharjasussid (Oligochaeta) Branchiobdellae
Kammloomad

Kammloomad (Ctenophora) on loomade hõimkond, mida klassikaliselt on käsitletud koos ainuõõssetega Coelenterata (obsoleetne takson) hõimkonnas. Kammloomi on umbes 150 liiki[viide?]. Kammloomad on vabaltujuvad organismid, kel puuduvad kõrverakud. Lootelehtedest on neil peale ekto- ja endodermi ka mesodermi sugemeid. Kammloomad elavad ainult meres, olles seega maritiimsed organismid. Läänemeres on leitud kuut liiki kammloomi, selhulgas meritikker ja võõrliik ameerika kammloom. Kammloomade levik seal sõltub soolase vee juurdevoolust Põhjamerest. Kammloomade loend Marget Metsla: "Meduuside ja kammloomade levik ning puhangud Läänemeres ning teistes riimveelistes ökosüsteemides". Tartu Ülikool, 2013 (bakalaureusetöö) Leonid L. Moroz, Romanova, Daria Y. Alternative neural systems: What is a neuron? (Ctenophores, sponges and placozoans). – Frontiers in Cell and Developmental Biology, 2022, 10. Täistekst. "Esimesed loomad sarnanesid kammloomadele" ERR Teadus, 13. detsember 2013 Marget Metsla: "Meduuside ja kammloomade levik ning puhangud Läänemeres ning teistes riimveelistes ökosüsteemides" Tartu Ülikool, 2013 (bakalaureusetöö)
Eesti Rahvuspartei

Eesti Rahvuspartei (ERP) oli kavandatud linnavendade organisatsioon Eestis aastatel 1969–1970. Idee autor oli Villu Saarts (1942–2008). 1965. aastal karistati teda kolmeaastase vabadusekaotusega, mille ta kandis Tallinnas asunud üldrežiimiga vangilaagris. Seal leidis Saarts poliitilise mõttekaaslase Raivo Mõttuse (sündinud 1944). Vabanedes kavatsesid nad moodustada organisatsiooni nimetusega Eesti Rahvuspartei. 1968. aastal vabastati nad mõlemad vangilaagrist. Kuna Mõttus viibis administratiivjärelevalve all, said nad sidet pidada üksnes kirja teel. Konspiratsiooni huvides kasutati varjunimesid. Villu Saarts: "Teeme nii, et nüüdsest peale oled Sina Müller ja mina Kroon. Oma õiged nimed jätame teiste ees saladusse." Saarts võttis endale varjunimeks V. Kroon ja auastmeks kindralmajori, Mõttuse varjunimeks sai R. Müller ja auastmeks ooberst. Villu Saarts: "Sul on õigus oma meestele auastmeid jagada kuni kapteni aukraadini (kapten kaasaarvatud). Vanemohvitserid nimetan ametisse mina." Eesti Rahvuspartei põhikiri algas sõnadega: "ERP on organiseeritud 1. III 1969 kindralmajor V. Krooni poolt." Partei eesmärgiks seati relvastatud ülestõusu organiseerimine Eesti vabastamiseks võõramaisest ikkest ja iseseisva Eesti riigi loomine. Eesti Rahvuspartei oli põhikirja kohaselt illegaalne partei, kus kehtis sõjaväeline kord. Partei üldjuht oli kindralmajor V. Kroon. Käskkirjaga nr 3 3. märtsist 1969 nimetas kindralmajor V. Kroon ERP Tallinna osakonna juhiks ooberst R. Mülleri. Partei tegevus piirdus kirjavahetusega Saartsi ja Mõttuse vahel, kuni viimase mobiliseerimiseni Nõukogude armeesse detsembris 1969. 3. augustil 1970 arreteeris KGB Villu Saartsi ning tema ja Mõttuse vastu algatati kriminaalasi. Raivo Mõttuse elukoha läbiotsimisel Tallinnas aadressil Taara tänav 21a leiti palju partei materjale ning Saartsi ja Mõttuse kirjavahetus. Kirjavahetus koosnes peamiselt Saartsi juhenditest Mõttusele. Selle alusel mõisteti Villu Saarts 24. novembril 1970 neljaks aastaks ja kuueks kuuks vangilaagrisse. Raivo Mõttus vabastati kriminaalvastutusest puhtsüdamliku ülestunnistuse ja teenimise tõttu Nõukogude armees. Viktor Niitsoo: ...Villu Saartsi moodustatud Eesti Rahvuspartei (ERP) juhtum tundub olevat tšekistide poolt kunstlikult kokkuseatud kriminaalasi. Tegelikult ei olnud mingit organisatsiooni ega vaenutegevust, mis oleks mahtunud nõukogudevastase organisatsiooni ja propaganda paragrahvi raamidesse. Ilmselt oli Eesti NSV KGB juhtidele vajalik näidata aktiivsust Moskva ülemuste silmis, et sel viisil õigustada oma olemasolu vajalikkust ja koosseisude suurust. Viktor Niitsoo. Vastupanu 1955–1975. Lk 70 Viktor Niitsoo. Vastupanu 1955–1985. Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu 1997. Lk 68–72.
Kalev Sport

Kalev Sport (enne sulgemist lühikest aega nimega TV4) oli Eesti maapealses digitaaltelevisioonis ja kaabelvõrkudes levinud spordisuunitlusega meelelahutuslik telekanal, mis töötas aastatel 2007–2009. Kalev Sport alustas saateid 12. novembril 2007. 27. novembril 2007 alustas kanal maapealses digitelevisioonis vabakanalina saateid. Alates 16. märtsist 2009 kandis telekanal nime TV4. TV4 lõpetas saadete edastamise digilevis 24. aprillil 2009 kell 17.00. 30. aprillil 2009 lõpetas TV4 pildi edastamise ka kaabellevi operaatoritele, millega lõppes telekanali tegutsemine täielikult. Viimane teade TV4 ekraanil oli must tekst valgel taustal: "Oleme sunnitud alates 30. aprillist lõpetama TV4 edastamise. Vabandame ebamugavuste pärast". "Kultuuriministri 16. märtsi 2009. a käskkiri nr 104 «Kultuuriministri 2. oktoobri 2007. a käskkirja nr 318 «Ringhäälinguloa väljaandmine osaühingule Eesti Spordikanal» muutmine»" (DOC). Kultuuriministeeriumi dokumendiregister. 16.03.2009. Vaadatud 02.04.2009.[alaline kõdulink] Kalev Sport koondab töötajaid, Postimees online, 21. jaanuar 2009 Kalev Sport toob Inglise jalgpalli tagasi, Postimees online, 13. märts 2009 Kalev Spordist sai TV4, EPL, 18. märts 2009 Toomas Lepp tõmbab TV4 tasuta edastamisele piduri, EPL, 14. aprill 2009 Investorita jäänud Kalev Spordil terendab ees pankrot, E24, 21. aprill 2009 Homsest lõpetatakse TV4 edastamine digilevis, Postimees online, 23. aprill 2009 TV4 lõpetas telepildi näitamise, ERR Uudised, 30. aprill 2009 Kohus kuulutas välja Eesti Spordikanali pankroti, E24, 1. juuni 2009
Suur mažoorseptakord

Suur mažoorseptakord ehk suur duurseptakord on akord, mis koosneb mažoorkolmkõlast ja suurest tertsist. Äärmised akordi helid moodustavad intervalli suur septim. Suur terts – akordi heli priimi ja tertsi vahel Väike terts – akordi heli tertsi ja kvindi vahel Suur terts – akordi heli kvindi ja septimi vahel Priimi ja septimi vahe on suur septim. Loomulik mažoor – I, IV astmelt Loomulik minoor – III, VI astmelt
Split

Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Split (täpsustus). Split on Spliti-Dalmaatsia maakonna halduskeskus Horvaatias Aadria mere ääres. Split on Dalmaatsia suurim linn ja Horvaatia suuruselt teine linn pealinna Zagrebi järel. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 178 102. 2001. aastal elas linnas 188 694 elanikku. Spliti lennujaam Torkav astelluud (Calicotome spinosa) Register of spatial units of the State Geodetic Administration of the Republic of Croatia 2021 Croatian census: population data by age, sex, settlement Spliti koduleht (horvaadi keeles) Linna tutvustav veebileht (inglise keeles)
Suur minoorseptakord

Suur minoorseptakord ehk suur mollseptakord on akord, mis koosneb minoorkolmkõlast ja suurest tertsist. Äärmised akordi helid moodustavad intervalli suur septim. Väike terts – akordi heli priimi ja tertsi vahel Suur terts – akordi heli tertsi ja kvindi vahel Suur terts – akordi heli kvindi ja septimi vahel Priimi ja septimi vahe on suur septim. Harmooniline mažoor – IV astmelt Harmooniline minoor – I astmelt
Väike minoorseptakord

Väike minoorseptakord ehk väike mollseptakord on akord, mis koosneb minoorkolmkõlast ja väikesest tertsist. Äärmised akordi helid moodustavad intervalli väike septim. Väike terts – akordi heli priimi ja tertsi vahel Suur terts – akordi heli tertsi ja kvindi vahel Väike terts – akordi heli kvindi ja septimi vahel Priimi ja septimi vahe on suur septim. Loomulik mažoor – II, III, VI astmelt Loomulik minoor – I, IV, V astmelt
Preputsiaalnäärmed

Preputsiaalnäärmed on mõnda liiki imetajatel esinevad feromoone tootvad eksokriinsed näärmed, mis asuvad suguelundite ees. Kõige rohkem on uuritud koduhiire ja rändroti preputsiaalnäärmeid. Muskushirve preputsiaalnäärmed toodavad muskust, mida kasutatakse parfüümide tootmisel.
Poolvähendatud septakord

Poolvähendatud septakord ehk väike septakord on akord, mis koosneb vähendatud kolmkõlast ja suurest tertsist. Äärmised akordi helid moodustavad intervalli väike septim. Väike terts – akordi heli priimi ja tertsi vahel Väike terts – akordi heli tertsi ja kvindi vahel Suur terts – akordi heli kvindi ja septimi vahel Priimi ja septimi vahe on väike septim Loomulik mažoor – VII astmelt Harmooniline mažoor – II astmelt Loomulik minoor – II astmelt Harmooniline minoor – II astmelt Meloodiline minoor – VI, VII astmelt
Vähendatud septakord

Vähendatud septakord ehk vähendatud juhtseptakord on akord, mis koosneb vähendatud kolmkõlast ja väikesest tertsist. Äärmised akordi helid moodustavad intervalli vähendatud septim. Väike terts – akordi heli priimi ja tertsi vahel Väike terts – akordi heli tertsi ja kvindi vahel Väike terts – akordi heli kvindi ja septimi vahel Priimi ja septimi vahe on vähendatud septim. Harmooniline mažoor – VII astmelt Harmooniline minoor – VII astmelt
Suurendatud septakord

Suurendatud septakord on akord, mis koosneb suurendatud kolmkõlast ja väikesest tertsist. Äärmised akordi helid moodustavad intervalli suur septim. Suur terts – akordi heli priimi ja tertsi vahel Suur terts – akordi heli tertsi ja kvindi vahel Väike terts – akordi heli kvindi ja septimi vahel Priimi ja septimi vahe on suur septim. Harmooniline mažoor – VI astmelt Harmooniline minoor – III astmelt
Kvintsekstakord

Kvintsekstakord on septakordi 1. pööre ja bassiks saab akordi terts. V astme kvintsekstakordi astmed on VII, II, IV, V. C-duuris on dominantseptakord g - h - d - f ja kvintsekstakord h - d - f - g tekivad intervallid väike terts - akordi heli tertsi ja kvindi vahel väike terts - akordi heli kvindi ja septimi vahel suur sekund - akordi heli septimi ja priimi vahel Kvintsekstakordi võib ehitada kõigist septakordidest. Enamasti kasutatakse V, VII ja II astme kvintsekstakorde. kvintsekstakordi lahendamine V - V IV \ III II \ I, I VII /
Toonikakolmkõla

Toonikakolmkõla on helirea toonikast ehk I astmelt üles ehitatud kolmkõla. Mažoori toonika kolmkõla on mažoorne, minoori toonika kolmkõla minoorne. Toonika-, subdominant- ja dominantkolmkõla on helistiku põhikolmkõlad.
Vähk

Vähk ehk kartsinoom on epiteelkoe pahaloomuline kasvaja. Vähk ehk vähktõbi on pahaloomulise kasvaja põhjustatud haiguslik seisund. Vähk on taimehaigus. Vähk on vähilaadsete rahvakeelne nimetus. Vähk on jõevähi rahvakeelne nimetus. Vähk (Cancer) on sodiaagi tähtkuju. Vähk (Cancer) on sodiaagimärk.
Kräkker

Kräkker (inglise keeles cracker) on isik, kes kasutab ära tehniliste süsteemide, eriti arvutisüsteemide ebakindlust või puudujääke viisil, mis on vastuolus seaduste ja moraalinormidega (omakasu saamiseks, huligaansuse ajendil, pahatahtlikkusest jm). Esimesed kahjulike tagajärgedega sissemurdmised arvutitesse toimusid 1980. aastate teisel poolel. Samast ajast loetakse ka arvutiviiruste levimist: esimesed arvutiviirused levisid personaalarvutites diskettide kaudu 1986. aastal). On tähelepanuväärne, et üks tuntumaid kräkkerirühmi Legion of Doom asutati samal ajal (1984) ja et kräkkerimanifest selle rühma hilisemalt liikmelt, kes nimetas end The Mentor, ilmus aastal 1986. Manifesti pealkiri on tähenduslik selle poolest, et kräkkerid hakkasid ennast ise nimetama häkkeriteks, mis aitas kaasa sellele, et arvutimuukijaid ja viiruselevitajaid on samastatud loova töö tegijatega, häkkeritega. Häkker Phreaking Õngitsusleht "On olemas - - inimesi, kes - - tunnevad lõbu arvutitesse sissemurdmisest ja telefonisüsteemi torkimisest. Pärishäkkerid nimetavad neid inimesi "kräkkeriteks" ja ei taha nendega mingit tegemist teha. Pärishäkkerid peavad kräkkereid laiskadeks, vastutustundetuteks ja mitte eriti taibukateks ning väidavad, et arvuti turvasüsteemide muukimise oskus teeb kellestki häkkeri samavõrd vähe kui autoärandamise oskus teeb inimesest professionaalse autoinseneri. Õnnetuseks on paljud ajakirjanikud ja muud kirjutajad pandud uskuma, et "häkker" vastab kräkkeri kirjeldusele - - Põhierinevus on selles: häkkerid teevad asju, kräkkerid lõhuvad neid." Tekst: Eric S. Raymond. Hacker-HOWTO. (Ingliskeelne originaal: How To Become A Hacker.) Tõlge inglise keelest Kaido Kikkas. Allan Solomon. A Brief History of PC Viruses. S&S International 1990. [1] Joe Wells. Virus Timeline. IBM Antivirus Online 1996. [2] "The Conscience of a Hacker" The Conscience of a Hacker The Mentor. The Concience of a Hacker. Phrack 7 1986 [3] [4] The History of the Legion of Doom 1990 [5][6] Eric Raymond (ed.) The New Hacker's Dictionary. 3rd ed., Cambridge–Massachusetts, MIT Press 1996. 569 lk. ISBN 0-262-68092-0 ISBN 978-0-262-68092-9 Pekka Himanen. Häkkerieetika ja informatsiooniajastu vaim. (Originaal: The Hacker Ethic and the Spirit of the Information Age.) Inglise keelest tõlkinud Kalle Kurg. Kunst 2001, lk 179. ISBN 9949407001 Eric S. Raymond. Hacker-HOWTO. (Ingliskeelne originaal: How To Become A Hacker.) Tõlge inglise keelest Kaido Kikkas.[7] 31. oktoober 2013, MTV3: Hiina ja Venemaa nuhkisid Soome välisministeeriumi arvutivõrgus, postimees.ee
William Henry O'Swald

William Henry O'Swald (23. august 1832 Blankenese – 7. mai 1923 Hamburg) oli Hamburgi kaupmees ja poliitik.
Werner von Melle

Werner von Melle (18. oktoober 1853 Hamburg – 18. veebruar 1937 Hamburg) oli Hamburgi poliitik.
Betty Kuuskemaa

Betty Kuuskemaa (sünninimi Marie Elisabeth Jõggis; 28. jaanuar 1879 Hageri – 19. detsember 1966 Tallinn) oli eesti näitleja. Sündis Mäeküla mõisa aidamehe peres. Hariduse sai Hageri kihelkonnakoolis ja Tallinna elementaarkoolis. Pärast kooli lõpetamist töötas lilleärides. 1897. aastal astus Estonia seltsi laulukoori ja 1898. aastal hakkas asjaarmastajana mängima lavatükkides. 1906. aastal, kui pandi alus Estonia teatrile, algas ka Kuuskemaa tee kutselise näitlejana. Rahvusooperis Estonia töötanud Kuuskemaa on tänapäeval tuntud eeskätt koduperenaise Anna rolli järgi Eesti NSV esimeses mängufilmis "Elu tsitadellis" (1947). Viibis 1944. aastast Rootsis, repatrieerus Nõukogude Liidu poolt okupeeritud Eestisse 1946. aastal. Betty Kuuskemaa oli näitleja August Kuuskemaa abikaasa ja kunstiteadlase Jüri Kuuskemaa isapoolne vanaema. 1947 Eesti NSV teeneline kunstnik Laur, Hugo (22. jaanuar 1954). "Betty Kuuskemaa juubel". Sirp ja Vasar. Betty Kuuskemaa Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Vlorë maakond

Vlorë maakond (Qarku i Vlorës) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaania lõunaosas. Maakonna keskus on Vlorë linn. Jaguneb kolmeks ringkonnaks: Delvinë ringkond, Sarandë ringkond ja Vlorë ringkond. Popullsia sipas qarqeve 1 Janar. Instituti i Statistikave, vaadatud 9.11.2019.
SdKfz 10

SdKfz 10 (Sonderkraftfahrzeug) oli Saksa poolroomikveok, mida kasutas Saksamaa Teises maailmasõjas. See mahutas kaheksa jalaväelast ja võimaldas pukseerida tankitõrjesuurtükke. Neid tehti eriotstarbelistena keemiatõrjeks (10\1ja2), kütusemasinaks (10\3) ja flakiplatvormiga (10\4 ja 5) 2 cm Flak 30 või 38. Mõned masinad tehti tankivastaseks relvaplatvormiks, mille relvastuses oli Pak36 või Pak38. Sõja lõpul tehti mõned kolmeraudsed MG151 kiirlaskekahuriga masinad. SdKfz 10 projekteerimist alustati 1932. aastal Demagis, esimene prototüüp valmis 1934. aastal. Masstootmises oli masin aastatel 1937–1944 ja selle ajaga toodeti ligikaudu 17 000 masinat. See tegi kaasa lahingud alates Poolast kuni ida- ja läänerindeni. Mõlemat roomikut ja ratast kasutati masina pööramiseks, pööramismehhanism oli tehtud nii, et otseselt pööramiseks kasutati rattaid, kuid roomikute pidurid hakkasid pööramisele töötama, kui rool rohkem välja keerati. Sellest masinast arendati hiljem välja SdKfz 250. SdKfz 10/4
Betti Alveri muuseum

Betti Alveri Muuseum on luuletaja Betti Alveri elu ja loomingut käsitlev majamuuseum Eestis Jõgeva linnas. See avati 23. novembril 2006 Betti Alveri 100. sünniaastapäeval tema sünnimajas Jõgeva raudteejaama kõrval. Lisaks Betti Alveri perekonda, elu ja loomingut kajastavatele tubadele on muuseumis ka helilooja Alo Mattiiseni loomingu ja tegevusega seotud ekspositsioon. Üks tuba majamuuseumist tutvustab Jõgeva linna ajalugu. Muuseumis asub ka külastuskeskus, mille moodustavad lava ja 80-kohaline saal. Seal korraldatakse kultuuriüritusi, sealhulgas näidatakse kinobussi külaskäikude ajal filme. Betti Alveri muuseum rajati raudteelaste elamusse, kus luuletaja sündis ja elas aastatel 1906–1914. Muuseumihoone on kultuurimälestisena kaitse all. Muuseumi rajamist toetasid Euroopa Liit, Muinsuskaitseamet ja Jõgeva linn. Maja ehitati ümber Jüri Kulasalu projekti järgi, arhitekt oli Oleg Mellov. Muuseumi geograafilised koordinaadid on 58° 44′ 48″ N, 26° 24′ 4″ E. Muuseumi direktor on Toomas Muru. Muuseumi juures on poetessi 90. sünniaastapäeval 1996. aastal avatud Betti Alveri mälestuspark Betti Alveri mälestusmärgiga. Betti Alveri sünnimaja kultuurimälestiste riiklikus registris, vaadatud 25.01.2021.  Betti Alveri muuseum – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Nicky Hilton

Nicholai "Nicky" Olivia Hilton (sündinud 5. oktoobril 1983 New Yorgis) on Hiltoni hotelliketi vara pärijanna[küsitav] ja Paris Hiltoni õde.
Taygetos

Taygetos (kreeka Ταΰγετος) on mäestik Euroopas Peloponnesose poolsaarel Lakedaimonis. Kulgeb põhja-lõuna suunas, eraldab Messeeniat läänes Lakooniast idas. Kõrgus kuni 2404 meetrit. Mäestiku idanõlval on avaus, mis viib Tartarosse, sealtkaudu käis seal Orpheus.
Baltra

Baltra on saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Pindala on 27 ruutkilomeetrit. Saar on madal, kõrgus kuni 100 meetrit. Kuulub Ecuadorile.
Luna (telesari)

"Luna" (hispaania keeles "Luna, la heredera") on Colombia telesari. Eestis näitas seda Kanal 2. Sarja tootis Caracol Televisión. Luna on noor naine, kelle elu varjutab kättemaksuiha Mauricio Garcia vastu, kellest saab lõpuks Luna elu suur armastus. Luna elab koos emaga väikeses külas Kariibi mere ääres. Maalilise koha vastu hakkab huvi tundma võimukas ärimees Don Esteban, kes tahab sinna rajada turismikompleksi. Don Estebani üks abidest Mijares on projekti eest vastutav ja et asju kiiremini liikuma panna, palkab Mijares südametunnistuseta Ignacio. Luna ema Victoria Mendoza pole nõus oma maad müüma, kuid just see maa on Don Estebani turismiprojekti jaoks olulise tähtsusega. Naist aitab noor ettevõtja Mauricio, kes on vandunud, et ühel päeval maksab ta Don Estebanile kätte ja hävitab ta. Ignacio taipab, et lihtsalt hirmutamisega pole võimalik naist murda ja tapab Victoria. Mees loodab, et Lunaga, kellest on pärast ema surma saanud rannaäärse ala pärija, on kergem asju ajada. Mehe plaan annab tagasilöögi, kui Luna sugulase nõuandel linna põgeneb. Pealinnas ootavad Lunat ees suured muudatused ja mitmed probleemid.
Jules-Alexis Muenier

Jules-Alexis Muenier (29. november 1863 – 17. detsember 1942) oli prantsuse maalikunstnik. Muenier sündis Versoulis ning sai kunstihariduse Beaux-Art Academies Pariisis, õppides ka Jean-Léon Gérôme'i käe all. Ta oli lähedastes sõprussuhetes realist Pascal-Adolphe-Jean Dagnan-Bouveret'ga. Muenier elas suurema osa oma elust Vesouli ümbruses. Enamasti kujutas ta oma teostes Coulevoni külaelanikke oma igapäevastes tegevustes. Vahel kasutas ta külaelanike tegevuste jäädvustamiseks fotoaparatuuri. Julies Muenier võttis täielikult omaks naturalismi. Kohe, kui fotograafia leiutati, võtsid ka kunstnikud selle järk-järgult kasutusele, kuid juba 19. sajandi teisel poolel tekkis debatt fotograafia kasutamise üle kunstis. 19. sajandi lõpuks oli Muenier kogenud fotograaf. "Les Cheminaux" 1896 "Jeune paysan faisant boire son cheval" 1891 "La Leçon de catéchisme" 1890 "Aux Beaux Jours" "Le Jeune Modele Posant Dans L'Atelier" "Woodburners on the French Coast" "La retraite de l'aumônier ou Le bréviaire" (1886) "La leçon de cathéchisme" (1890)
Santa Fe

Santa Fe on paljude kohtade nimi: Santa Fe, linn Hispaanias Santa Fe, linn Argentinas Santa Fe provints Argentinas Santa Fe, linn USAs, New Mexico osariigi pealinn. ... Santa Fe saar, üks Galápagose saartest.
Mädara linnamägi

Mädara linnamägi asub Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Mädara külas. Järsunõlvalist (25,5 m kõrget) linnamäge on kutsutud ka Kirikumäeks ja Punamäeks. Linnus oli üks muistse Alempoisi väikemaakonna kahest linnusest. Neemiklinnus asus Pärnu-Paide maanteest sadakonna meetri kaugusel Mädara jõe kirdepoolsel kaldal. Kultuurikihiga õuepind on umbes 800 m² suurune, kumer ja kohati ebatasane. Linnusekoht on ülejäänud seljandikust ära lõigatud, ida-kirdeservas 1–1,5 m kõrguse otsavalliga. Artur Vassar tegi linnuses 1953. aastal ka proovikaevamisi. Sealt leitud savinõukillud arvatakse pärinevat I aastatuhande teisest poolest. Linnus oli kasutusel arvatavasti 12.-13. sajandini. Praegu on linnamägi kaetud metsaga ja kasutusel matkarajana. Eesti linnuste loend Evald Tõnisson. Eest muinaslinnad. Muinasaja teadus 20. Lk 270 Mädara linnamägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Tertskvartakord

Tertskvartakord on septakordi 2. pööre ja bassiks saab akordi kvint. V astme tertskvartakordi astmed on II, IV, V, VII. C-duuris on dominantseptakord g - h - d - f ja tertskvartakord d - f - g - h tekivad intervallid väike terts - akordi heli kvindi ja septimi vahel suur sekund - akordi heli septimi ja priimi vahel suur terts - akordi heli priimi ja tertsi vahel Tertskvartakordi võib ehitada kõigist septakordidest. Enamasti kasutatakse V, VII ja II astme tertskvartakorde. tertskvartakordi lahendamine / I VII V - V IV \ III II \ I
Sekundakord

Sekundakord on septakordi 3. pööre ja bassiks saab akordi septim. V astme sekundakordi astmed on IV, V, VII, II. C-duuris on dominantseptakord g - h - d - f ja sekundakord f - g - h - d tekivad intervallid suur sekund - akordi heli septimi ja priimi vahel suur terts - akordi heli priimi ja tertsi vahel väike terts - akordi heli tertsi ja kvindi vahel Sekundakordi võib ehitada kõigist septakordidest. Enamasti kasutatakse V, VII ja II astme sekundakorde. sekundakordi lahendamine / III II / I VII V - V, V IV /
Pascal-Adolphe-Jean Dagnan-Bouveret

Pascal-Adolphe-Jean Dagnan-Bouveret (7. jaanuar 1852–3. juuli 1929) oli prantsuse naturalistist maalikunstnik. Dagnan-Bouveret oli Alexandre Cabaneli, Jean-Baptiste-Camille Corot' ja Jean-Léon Gérôme'i õpilane. "Le Pardon en Bretagne" 1886 "Les Conscrits" 1889 "La Bernoise" 1887 "Bretonnes au Pardon" 1887 "Une Noce chez le photographe" 1878-1879 "La Cène" "Consolatrix Afflictorum" 1899 "Le Christ et les disciples d'Emmaüs" 1897 "Marguerite au Sabbat" 1911 "Marguerite au Sabbat" "Bénédiction des jeunes mariés" "La Cène" "Le Christ et les disciples d'Emmaüs" "Portrait de femme"