laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mari Kaseväli

Mari Kaseväli (sündinud 3. juunil 1990) on eesti orienteeruja. 2016. aastal võitis ta rattaorienteerumise Eesti meistrivõistlustel tavarajal hõbeda. Osales 2016. aasta rattaorienteerumise maailmameistrivõistlustel Portugalis, parim tulemus 45. koht sprindis. 2017. aastal tuli ta Itaalias Toscanas Euroopa meistriks rogainis segavõistkondade arvestuses koos Toomas Marrandiga. IOF Eventor. Mari Kaseväli ESBL sporditulemused. Mari Kaseväli Toomas Marrandi ja Mari Kaseväli tulid rogaini Euroopa meistriteks. JOKA, 24. aprill 2017
Polüuretaan

Polüuretaan (lühend PUR või PU) on uretaanirühma –NH–CO–O– sisaldav polümeer. Polüuretaan moodustub polüisotsüonaatide ja polüoolide vahelises reaktsioonis. Polüoolide ja diisotsüonaadide reaktsioonina saadakse lineaarsed polüuretaanid. Hargnenud ja ruumilise struktuuriga polüuretaane on võimalik saada triisotsüonaadi–diisotsüonaadi ja triooli–diooli erisugustest segudest. Polüuretaanist plastmaterjalidel ja -toodetel on hea heli-, soojus- ja elektriisolatsiooni võime, samuti külma-, niiskus- ja kulumiskindlus. Polüuretaanide termilisel lagunemisel tekib mürgiseid aineid. Sõltuvalt tootmisel kasutatavate isotsüonaatide ja olioolide liigist ja kasutatavast tehnoloogiast on võimalik toota termoplastseid (kuumutamisel pehmenevaid ning jahtumisel taas kõvenevaid) ja termoreaktiivseid (kuumutamisel jäävalt kõvenevaid), elastseid ja hapraid, vahustatult pehmeid ja jäiku materjale, sealjuures avatud või suletud pooridega. Polüuretaan leiab laialdast kasutamist mitmel kujul: jäigad vahturetaanmaterjalid on kasutusel soojusisolatsioonimaterjalina ehitistes (soojustusplaatidena ja montaaživahu kujul tühimike täitmiseks), samuti torustikes ja külmikutes; elastsest polüuretaanist saadakse kulumiskindlat tehisnahka jalatsitööstusele; pehme vahtpolüuretaan (poroloon) on laialt kasutusel mööblis, autoistmetes, madratsites ja patjades; polüuretaanvaigust valmistatakse valumeetodil mitmesuguseid detaile (rattad, laagrid, puksid), täiendosi, töövahendeid ja -riistu; polüuretaanilisand liimides, lakkides jm pinnakatetes tagab head nakkumisomadused, ilmastikukindluse ja vastupidavuse keemiliste välismõjude suhtes; lineaarse peaahelaga polüuretaanist toodetakse kiudainet tekstiiltoodete valmistamiseks. Polüuretaani leiutas Saksa keemiku Otto Bayeri uurimisgrupp 1937. aastal. Karoliine Korol. Lubage tutvustada – polüuretaan!
Radiaator

Radiaator (ladina keeles radiāre, 'kiirgama') on soojusvaheti, mis on ette nähtud soojuse hajutamiseks ümbritsevasse õhku kiirgusülekande kaudu (osaliselt ka konvektsiooni teel). Kasutusotstarbe järgi eristatakse kütte- ja jahutusradiaatoreid. Viimastest on tuntuimad automootorite ja elektroonikakomponentide jahutid. Radiaatoreid kasutatakse nii keskküttes kui ka kohtküttes. Radiaatoris liigub soojuskandja (vesi, aur või õli) rööbiti ühendatud kinnistes kanalites, mis moodustatakse metalllülidest (ribidest) või stantsitud metallplaatidest. Levinuimaks kohtkütteseadmeks on elektri- ehk õliradiaator, milles soojust annab elektriküttekeha ja õli jaotab selle ühtlaselt radiaatori pinnale. Radiaatoris kasutatakse nn termoõli, millel on väga väike paisumistegur ja hea elektriisolatsioonivõime, mistõttu küttetraadid ei vaja lisaisolatsiooni. Radiaatoritel on eralduva soojushulga muutmiseks mehaaniline või elektrooniline termoregulaator (termostaat). Võimsustarve võib olla ka astmeliselt muudetav (nt 600/900/1500 W). Taimeriga mudelitel on ööpäevase temperatuurirežiimi määramise võimalus. Kõigil radiaatoritel on automaatse väljalülitusega ülekuumenemiskaitse.  Pikemalt artiklis Jahutusradiaator Automootori jahutussüsteemis kandub mootori detailidelt eralduv soojus süsteemis ringlevale jahutusvedelikule, mille radiaator annab edasi välisõhule; radiaatorist väljub ringlusse jahtunud vedelik. Soojusülekannet intensiivistab radiaatorile mootori poolt õhku puhuv ventilaator. Elektroonikaseadmetes kasutatakse radiaatorit soojuse ärajuhtimiseks suure võimsustarbega komponentidelt (dioodid, transistorid, protsessorid), et tagada nende kestev töövõime.  Pikemalt artiklis Elektroonikakomponentide jahutus Termostaatradiaatori ventiil Küttekeha Keskküte ENE 7. köide, 1994 Marko Kraas. Auto jahutussüsteem
Wacke

Wacke oli Eestimaa vasallisuguvõsa. 1286. aastal on mainitud kolme venda (Johannes, Henricus ja Jordanus de Wakkedet), kes pärisid omale isale kuulunud Vao (Wacke) küla. Arvatakse, et nad olid eestlased. 1325. aastal on mainitud Hennekinus de Wakket, kes oli tuntud vasall. de Wacke perekonna liikmeid oli 14. sajandi II poolest maetud Tallinna Domikiiklaste kloostri Tallinna Püha Katariina kirikusse, perekonna hauaplaat eksponeeritud Tallinnas Katariina käigus. Vao vasallilinnus ja Velise vasallilinnus Tiit Saare. Eesti mõisnike vapid. Tallinn: Kirjastus Argo, 2006. Lk 58 Tiina Kala, Jutlustajad ja hingede päästjad: Dominiiklaste ordu ja Tallinna Püha Katariina Konvent, Tallinn University Press / Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2013, lk 299-300
Raven

Raven võib tähendada järgmist: Raven on Suurbritannia ansambel Raven oli Eestimaal tegutsenud vasallisuguvõsa Raven (perekonnanimi) ...
Ida-Beskiidid

Ida-Beskiidid (poola Beskidy Wschodnie, slovaki Východné Beskydy, ukraina Східні Бескиди (Shidni Beskidõ)) on mäestik Euroopas, osa Karpaatidest. Sinna kuuluvad Madal-Beskiidid ja Bieszczady mäed. Kõrgus kuni 1348 meetrit.
Asu külanõukogu

Asu külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kõpu külanõukoguga. Asu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017)
Elva külanõukogu

Elva külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Elva vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Elvas. Külanõukogu pindala oli 88 km² (1977). Elva külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017)
Emmaste külanõukogu

Emmaste külanõukogu oli külanõukogu Hiiumaa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu halduskeskus asus Viiterna külas. Külanõukogu pindala oli 182 km² (1977) Emmaste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017)
Ereda külanõukogu

Ereda külanõukogu oli külanõukogu Jõhvi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Ereda külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017)
Erra külanõukogu

Erra külanõukogu oli külanõukogu Kiviõli rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Erra külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017)
Esna külanõukogu

Esna külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kareda vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Esna asulas. Külanõukogu pindala oli 102 km² (1977). Esna külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017)
Haabsaare külanõukogu

Haabsaare külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Antsla ja Kaagjärve külanõukoguga. Haabsaare külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017)
Haanja külanõukogu

Haanja külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Haanja vallas. Külanõukogu keskus asus Haanja külas. Seoses valdade ja maakondade likvideerimisega ning maarajoonide moodustamisega arvati külanõukogu 26. septembrist 1950 Võru rajooni koosseisu. 1954 juunis liideti Haanja külanõukoguga senised Kergatsi ja Luutsniku külanõukogu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel Munamäe, Tammemäe ja Tasuja kolhoos. 1960. aastal liideti Haanja külanõukoguga osa likvideeritud Ruusmäe külanõukogu alast 1977. aastal oli külanõukogu pindala 161 km² ja külanõukogu halduskeskus asus Plaani külas. 10. jaanuaril 1991 sai omavalitsusliku staatuse Haanja vald ja Haanja külanõukogu lõpetas tegevuse. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Haanja külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017) Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus. Võru maakonna Haanja valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta. RT 1991, 3, 43
Komandorisaared

Komandorisaared (vene Командорские острова) on osa Aleuutidest, piirnevad edelas Vaikse ookeaniga ja kirdes Beringi merega. Pindala 1848 ruutkilomeetrit. Saared on mägised, kõrgus kuni 751 m. Kuuluvad Venemaale ja moodustavad Kamtšatka krai Aleuudi rajooni. Saared avastas Semjon Dežnjov 1684. aastal. Komandorisaared said nime Vitus Beringi järgi, kes suri seal 1741 pärast laevahukku. Aleuudid asustasid saared 19. sajandi alguses. Tänapäeval on 2/3 elanikest venelased ja 1/3 aleuudid. Suuremad saared on Beringi saar ja Mednõi saar. Leonid Passenjuk "Ma kõnnin Komandorisaartel", Tallinn: Eesti Raamat, 1978 Komandorisaarte mitteametlik koduleht Fotod
Hageri külanõukogu

Hageri külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1954–1960 ja seejärel liideti see valdavalt Kohila ja osaliselt Rapla külanõukoguga. Hageri külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017)
Raja tänav (Pärnu)

Raja tänav on tänav Pärnus Mai ja Raeküla linnaosas. Raja tänav algab Riia maanteelt ja lõppeb tupikus. Raja tänavaga saavad kokku järgmised tänavad: Männiku (vasakult), Metsa (paremalt), Käbi (vasakult), Mai (paremalt), Merimetsa (vasakult) ja Urva (vasakult). Tänava pikkus on ligikaudu 629 meetrit.
Käbi tänav (Pärnu)

Käbi tänav on Pärnus Raeküla linnaosas. Käbi tänav algab Raja tänavalt. Käbi tänav saab kokku Kännu tänavaga. Käbi tänav lõpeb Kännu tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 199 meetrit.
Käo tänav (Pärnu)

Käo tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas. Käo tänav algab Lennuki tänavalt. Käo tänav ristub järgmiste tänavatega: Uku puiesteega (paremalt), Lembitu, Olevi (paremalt), Vambola, Tarva, Põdra (paremalt), Hirve ja Hiie tänavaga. Käo tänav lõpeb Laane tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 1,3 km. Käo tänava algus Lennuki tänavalt, veebruaris 2023 Käo tänav, Hirve tänava ristmikult Lennuki tänava suunas, oktoobris 2023 Aadressil Käo tänav 4 tegutseb Pärnu Raeküla Kool.
Laane tänav (Pärnu)

Laane tänav on tänav Pärnus Raekülas. Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteel. Laane tänav ristub veel Käo, Haava, Sambla ja Merimetsa tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 710 meetrit. Kalevi puiestee-Laane tänava ristmik. 27. jaanuar 2023 Laane tänav, suunaga Merimetsa tänavale. 27. jaanuar 2023 Laane tänava algus Käo tänava lõpus. 20. oktoober 2023
Viru tänav (Pärnu)

Viru tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas. Viru tänav algab Riia maanteelt ja suundub edelasse, lõppedes Merimetsa tänaval. Tänava pikkus on umbes 350 meetrit.
Haava tänav (Pärnu)

Haava tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas. Haava tänav algab Käo tänavalt, teeb kaare ja lõpeb Laane tänaval. Tänav on laias laastus põhja-lõunasuunaline ja 170 meetri pikkune.
Villingen-Schwenningen

Villingen-Schwenningen on linn Baden-Württembergi liidumaal Saksamaal, Schwarzwald-Baari kreisi keskus. Asub Schwarzwaldi idaservas. Villingen-Schwenningen loodi 1972. aastal Villingeni ja Schwenningeni linna liitmise teel. Kuigi linn on ühtne, on linna kaks osa endiselt platooga eraldatud ja mõlemad on vägagi iseesugused. Villingen kuulus varem Badenile ja Schwenningen Württembergile. Linnast saab alguse Neckari jõgi. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Villingen-Schwenningeni koduleht
Hagudi külanõukogu

Hagudi külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Rapla külanõukoguga. Hagudi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017)
Haiba külanõukogu

Haiba külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kernu vallas. Külanõukogu keskus asus Nurme külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Haiba külanõukogu 1950 septembris Keila rajooni koosseisu. 1954 juunis Haiba külanõukogu likvideeriti. Selle territooriumist koos likvideeritud Ruila külanõukogu maadega moodustati Kernu külanõukogu. Haiba külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus "Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Halinga külanõukogu

Halinga külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Halinga vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Pärnu-Jaagupi alevis. Külanõukogu pindala oli 324 km² (1977). Halinga külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017)
Halliste külanõukogu

Halliste külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Abja vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Risti alevikus. Külanõukogu pindala oli 92,8 km² (1977). Halliste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017)
Hanila külanõukogu

Hanila külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati septembris 1945 Läänemaal Karuse vallas. Külanõukogu halduskeskus asus algul Hanila külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hanila külanõukogu 1950. aasta septembris Lihula rajooni koosseisu. Juunis 1954 liideti Hanila külanõukoguga likvideeritud Massu külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piires "Virtsu Kaluri", "Kiire", "Uue Elu", "Võidu" ja V. M. Molotovi nimeline kolhoos ja Eesti NSV Teaduste Akadeemia Puhtu bioloogiajaam. Külanõukogu keskus asus Kõmsi külas. 1960. aastal liideti Hanila külanõukoguga osa likvideeritud Karuse külanõukogu maadest. Seoses Lihula rajooni likvideerimisega 1961. aastal arvati Hanila külanõukogu Haapsalu rajooni koosseisu. 1969. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 232,5 km² ja elanike arv 2219. 1973 veebruaris viidi külanõukogu halduskeskus Kõmsi külast üle Kause külla. Hanila külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Lääne maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Hargla külanõukogu

Hargla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Hargla külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Taheva vallas. Külanõukogu keskus asus Hargla alevikus. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hargla külanõukogu 1950 septembris Valga rajooni koosseisu. 1954 juunis Hargla külanõukogu likvideeriti, selle aladest koos Koikküla külanõukogu maadega moodustati Taheva külanõukogu. Hargla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Valga maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 517 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Heimtali külanõukogu

Heimtali külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Heimtali külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Raudna vallas. Külanõukogu keskus asus Raudna külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Heimtali külanõukogu 1950 septembris Viljandi rajooni koosseisu. 1954 juunis Heimtali külanõukogu likvideeriti, selle territoorium koos likvideeritud Parastuma ja Puiatu külanõukogu aladega arvati moodustatud Raudna külanõukogu koosseisu. Heimtali külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Viljandi maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 518 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Hellamaa külanõukogu

Hellamaa külanõukogu (ka Hellama külanõukogu) oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. Hellamaa külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Muhu vallas. Külanõukogu keskus asus Hellamaa külas. Külanõukogu hõlmas Muhu saare idaosa. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hellamaa külanõukogu 1950 septembris Orissaare rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Ühismaa", "Lõunaranna", "Suure Väina" ja "Kalevi" kolhoos. Seoses Orissaare rajooni likvideerimisega liideti Hellamaa külanõukogu 1959 veebruarist Kingissepa rajooniga. 1960 oktoobrist Hellamaa külanõukogu likvideeriti. Selle territooriumist koos likvideeritud Piiri külanõukogu territooriumiga moodustati Muhu külanõukogu. Hellamaa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Saare maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 34, 524 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Katrin

Katrin on naisenimi, mis on kasutusel saksa, rootsi ja eesti keelealal. See on mugandus nimest Katarina. 1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Katrin 5336 naisel. Katrin on Eestis populaarsuselt 13. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Katrin vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 92,86 ning Tartu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 47,74. Katrin on keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus on 41). Katrin Aasmaa, eesti moekunstnik ja stilist Katrin Aasvee, eesti endine korvpallur ning spordiarst ja arstiteadlane Katrin Aava, eesti kommunikatsiooniõppejõud ja õpikute autor Katrin Aedma, eesti suhtlemiskoolitaja, haridustehnoloog, arenguekspert ja reisikirjanik Katrin Aller, eesti muusikapedagoog ja helilooja Katrin Amos, eesti ehtekunstnik Katrin Ehala, eesti laulja ja muusikapedagoog Katrin Idla, eesti keemik, loodusteadlane ja ettevõtja Katrin Järv, eesti sõudja Katrin Karisma, eesti näitleja Katrin Kivi, eesti diplomaat Katrin Kivimaa, eesti kunstiteadlane ja kunstikriitik Katrin Kohv, eesti näitleja Katrin Kumpan, eesti endine näitleja ja kultuuritöötaja Katrin Kuusemäe, Eesti poliitik Katrin Laur, eesti kirjanik, filmirežissöör, õppejõud ja ajakirjanik Katrin Lendok, eesti haridustegelane Katrin Loo, eesti jalgpallur Katrin Lust, eesti ajakirjanik Katrin Luts, eesti arst Katrin Maandi, eesti lingvist ja kultuuriametnik Katrin Maiste, eesti kultuurikorraldaja ja taani filoloog Katrin Mandel, eesti laulja ja muusikapedagoog Katrin Merisalu, eesti alpinist ja filmilooja Katrin Nielsen, eesti näitleja, lavastaja ja teatripedagoog Katrin Niglas, eesti pedagoogikateadlane Katrin Nittim, eesti majandusteadlane Katrin Paadam, eesti sotsiaalteadlane ja sotsioloog Katrin Pauts, eesti ajakirjanik ja kirjanik Katrin Pere, eesti tekstiilikunstnik Katrin Pihor, eesti majandusteadlane Katrin Poom-Valickis, eesti pedagoogikateadlane Katrin Pärn, eesti näitleja Katrin Rehemaa, eesti endine kergejõustiklane ja arst Katrin Reimus, eesti kirjanik, tõlkija ja õpetaja Katrin Roosileht, eesti ajaloolane Katrin Sak, eesti biokeemik Katrin Saks, eesti poliitik Katrin Sangla, eesti jumestuskunstnik Katrin Saukas, eesti näitleja Katrin Siska, eesti muusik Katrin Šmigun, eesti suusataja Katrin Tegova, eesti stsenarist ja filmirežissöör Katrin Tiidenberg, eesti sotsioloog Katrin Toome, eesti telesaatejuht Katrin Valkna, eesti näitleja Katrin Velbaum, eesti tõlkija ja toimetaja Katrin Ventsel, eesti ehitusinsener Katrin Viirpalu, eesti raadio- ja teleajakirjanik Katrin Välbe, eesti näitleja Katrin Väli, eesti luuletaja, tõlkija ja toimetaja Katrin Õunap, eesti arstiteadlane Katrin Merike Nyman-Metcalf, eesti ja rootsi õigusteadlane "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. september 2017. Vaadatud 20. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
La Kahena

"La Kahena" on Cheb i Sabbahi kolmas stuudioalbum, mis anti välja 10. aprill 2005. Album on inspireeritud berberite kultuurist.
La Kahena Remixed-EP

La Kahena Remixed-EP on Cheb i Sabbah' remikside EP, mis anti välja 6. detsembril 2005. Kõik remiksid on tehtud La Kahena albumilt pärinevatest lauludest.
La Ghriba-La Kahena Remixed

La Ghriba-La Kahena Remixed on Cheb i Sabbahi La Kahena albumilt pärinevate laulude remikside kogumik. See anti välja 13. juunil 2006.
Raekoja tänav (täpsustus)

Raekoja tänava nime kannavad järgmised tänavad: Raekoja tänav on tänav Tallinnas Raekoja tänav on tänav Kuressaares
Devotion

"Devotion" on Cheb i Sabbah' neljas stuudioalbum, mille andis välja 29. jaanuaril 2008 plaadifirma Six Degrees Records. See jäi Sabbah' viimaseks uut materjali sisaldavaks albumiks.
Martõnovka rajoon

Martõnovka rajoon (vene keeles Мартыновский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Bolšaja Martõnovka slobodaa. Rajoon piirneb põhjas Volgodonski rajooniga, idas Zimovniki rajooniga, kagus Orlovski rajooniga, lõunas Proletarski rajooniga ja läänes Semikarakorski rajooniga. Rajooni pindala on 1919,69 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 014, 2009. aastal 38 191 ja 2002. aastal 40 499. Martõnovka rajoonis on 57 asulat ja nad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu. Q126684906
Nuhtlusisend

Nuhtlusisend on selline loomaliigi esindaja, kes käitub teistest liigikaaslastest erinevalt ning on inimese tervisele ja varale märkimisväärselt ohtlikum. Keskkonnaamet peab nuhtlusisenditeks näiteks selliseid linde, kes ründavad inimesi agressiivselt, mitte ainult ei rooja või käitu hoiatavalt. Kiskja on nuhtluseks, kui murrab kariloomi ja koeri või lõhub mesilaid. "Linnalindude küttimist õigustab vaid nuhtlus.". Sakala 31. jaanuar 2017.
Zimovniki rajoon

Zimovniki rajoon (vene keeles Зимовниковский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Zimovniki alev. Rajoon piirneb põhjas Dubovskoje rajooniga, idas Zavetnoje rajooniga, kagus Remontnoje rajooniga, lõunas Orlovski rajooniga, läänes Martõnovka rajooniga ja loodes Volgodonski rajooniga. Rajooni pindala on 5044,6 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 910, 2009. aastal 38 065 ja 2002. aastal 38 190. Zimovniki rajoonis on 74 asulat ja nad kuuluvad üheteistkümne külaasunduse koosseisu. Q126684906
Göppingen

Göppingen on linn Baden-Württembergi liidumaal Saksamaal, Göppingeni kreisi keskus. Asub Švaabi Juura servas Filsi jõe ääres, Stuttgardist 40 km idas. Vanim viide Göppingenile kroonikas on 1110. aasta kohta, säilinud kirjalikus ürikus on asulat esmamainitud 1154. aastal. 1784. aastal hävitas tulekahju peaaegu kogu linna, kuid see ehitati uuesti üles. Göppingenis on sündinud Jürgen Klinsmann. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Göppingeni koduleht
Kastelbell-Tschars

Kastelbell-Tschars (itaalia: Castelbello-Ciardes) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Bolzanost kirdes. Valla pindala on 53,9 km². 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2387 inimest. Kastelbell-Tschars külgneb järgmiste valdadega: Latsch, Naturns, Schnals ja Ulten. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 98,72% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 1,28% itaalia keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)