laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Koroonaviiruse teadusnõukoda

Koroonaviiruse teadusnõukoda on Jüri Ratase teise valitsuse eriolukorra valitsuskomisjoni poolt 20. märtsil 2020 kokku kutsutud teadusnõukoda, mis kogub ja analüüsib valitsuskomisjoni jaoks eksperdiinfot. Nõukoda hindab muu hulgas seda, kuidas kehtivad piirangud koroonaviiruse levikut tõkestavad ja tõrjuvad. COVID-19 tõrje teadusnõukoja juht oli algselt Tartu Ülikooli bio- ja siirdemeditsiini instituudi professor Irja Lutsar. Detsembris 2021 määrati teadusnõukoja uueks juhiks Tartu Ülikooli rakubioloogia professor Toivo Maimets. Ülejäänud nõukoja liikmed olid algselt: Tartu Ülikooli matemaatilise statistika professor Krista Fischer, Tartu Ülikooli psühholoogia instituudi afektiivse psühholoogia vanemteadur Andero Uusberg, Põhja-Eesti Regionaalhaigla ülemarst ja Tartu Ülikooli kirurgiliste haiguste professor Peep Talving, Tartu Ülikooli Kliinikumi infektsioonhaiguste arst Pilleriin Soodla. Kuni novembrini 2021 oli teadusnõukoja liikmeks ka Tartu Ülikooli rakendusviroloogia uurija-professor Andres Merits. Kuni 2020. aasta lõpuni oli teadusnõukoja liikmeks ka Tervise Arengu Instituudi teadussekretär Kristi Rüütel, kelle vahetas välja Andero Uusberg. Toivo Maimets pani kokku teadusnõukoja uue koosseisu, mis alustas tegevust jaanuaris 2022. Sinna kuuluvad: Põhja-Eesti Regionaalhaigla infektsioonikontrolli talituse juhataja ja vanemarst Mait Altmets, Tartu Ülikooli psühhofüsioloogia professor Jaanus Harro, Tartu Ülikooli peremeditsiini professor ning peremeditsiini ja rahvatervishoiu instituudi juhataja Ruth Kalda, Tartu Ülikooli molekulaarimmunoloogia professor ja bio- ja siirdemeditsiini instituudi biomeditsiini osakonna juhataja Pärt Peterson, Tartu Ülikooli viroloogia kaasprofessor Margus Varjak, Tartu Ülikooli kommunikatsiooniuuringute professor Triin Vihalemm. Alates 2023. aastast annab nõukoda nõu Sotsiaalministeeriumi tervisevaldkonna kriisijuhtimise meeskonnale ning neil on leping tegutsemiseks aasta lõpuni. "Mida teeb valitsuskomisjoni juurde moodustatud teadusnõukoda?". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. jaanuar 2021. Vaadatud 26. jaanuaril 2021. "Teadusnõukoja uueks juhiks saab Toivo Maimets" ERR, 23. detsember 2021 "Selgus teadusnõukoja uus koosseis" ERR, 6. jaanuar 2022 "Teadusnõukoda tegutseb vähemalt selle aasta lõpuni" ERR, 2. veebruar 2023
Mattsee

Mattsee on turulinn (Marktgemeinde) samanimelise järve ääres Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. 765. aasta paiku rajas Baieri hertsog Tassilo III Mattsee benediktlaste kloostri, mis sai 993. aastal Passau piiskopkonna osaks ja muudeti kanoonikute kolleegiumiks. Passau piiskopid ehitasid 12. sajandil Mattsee lossi. 1807. aastast Salzburgi peapiiskopkonna jurisdiktsiooni all, on kolleegium ka tänapäeval olemas. Gooti stiilis kloostrikirikus on rikkalik barokkvarustus ja silmatorkav 60 m kõrge torn, mis lisati 1766. aastal. Kõrval on muuseum, kus on Johann Michael Rottmayri maalid, astronoomiline kell ja kuningas Ludwig Sakslase 860. aastal väljastatud kinkeakt. Anton Diabelli (1781-1858), helilooja Bühl (Saksamaa, aastast 1972) Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Igor Mölder

Igor Mölder (sündinud 1. juulil 1977) on Eesti ettevõtja ja investor. Ta on Capital Mill OÜ tegevjuht ja juhatuse liige, ettevõtte peamiseks tegevusalaks on kinnisvaraarendus ja -haldus. Investorina omab osalust mitmes Eesti ettevõtetes, millest üks tuntumaid on Coop Pank. Ta omab pangas osalust läbi ettevõtte CM Capital OÜ, millele kuulub 6,8% Coop Panga aktsiatest). Igor Mölder alustas investeerimisalast tegevust Hansapangas 2001. aastal investeerimiskonsultandina ja 2003. aastal sai personaalse varahalduse investeeringute direktoriks. Tema peamiseks vastutusalaks oli kinnisvara ja portfellihaldus. Pikka aega oli ta Hansa investeerimisfondide ja varahalduse investeerimiskomitee liige. Aastatel 2005–2008 kuulus Igor Mölder Arco Baltic Real Estate Fundi nõukokku. Coop Pank "IGOR MÖLDER". Capital Milli koduleht. Originaali arhiivikoopia seisuga 1.02.2021. Vaadatud 26.01.2021. "Coop Pank - aktsionäride nimekiri". Vaadatud 26.01.2021. "Igor Mölder". teatmik.ee. Vaadatud 26.01.2021.
Watergate'i skandaal

Watergate'i skandaal oli Ameerika Ühendriikide poliitiline skandaal, mis põhjustas president Richard Nixoni tagasiastumise. 17. juunil 1972 murdsid viis meest sisse Demokraatliku Partei peakontorisse, et parandada sinna ebaseaduslikult paigaldatud pealtkuulamisseadmeid. Kuna turvamees avastas sissemurdmise, arreteeris politsei kõik sissetungijad sündmuspaigal ning leidis ka pealtkuulamisseadmed. Nixon otsustas sissemurdmise, illegaalse pealtkuulamise ja dokumentide varguse kinni mätsida. 1973. aastal avaldasid New York Times ja Washington Post, et peakontorisse sissemurdnud meestelt leitud raha pärines president Nixoni tagasivalimiskampaania komiteest. Washington Postiga tegi koostööd anonüümne informaator "Sügav kõri", kes andis ajakirjanikele olulise info Nixoni administratsiooni seotusest sissemurdmisega ning selle kinnimätsimise kohta. 2005. aastal avalikustas, endine FBI abidirektor William Mark Felt, et tema oli olnud Posti anonüümne informaator. Senati ülekuulamistel tunnistas Nixoni abiassistent Alexander Butterfield, et Ovaalkabineti vestlusi salvestati ning endine Valge Maja nõunik John Dean tunnistas, et Nixon oli käskinud Watergate'i sissemurdmise kinni mätsida. Ülemkohus otsustas üksmeelselt, et Nixon peab Ovaalkabineti salvestised uurijatele üle andma ning need tõestasid tema süüd. 9. augustil 1974 teatas Nixon, et astub ametist tagasi ja on ainus Ameerika Ühendriikide president, kes on ametist tagasi astunud. 8. septembril 1974 andis uus president Gerald Ford talle armu. Katargate "Watergate Scandal". History.com. Vaadatud 26. jaanuar 2021. "How 'Deep Throat' Took Down Nixon From Inside the FBI". History.com. Vaadatud 26. jaanuar 2021. "Dean Alleges Nixon Knew of Cover-up Plan". Washington Post. Vaadatud 26. jaanuar 2021. "President Taped Talks, Phone Calls; Lawyer Ties Ehrlichman to Payments". Washington Post. Vaadatud 26. jaanuar 2021. "Kavanaugh: Watergate tapes decision may have been wrong". AP News. Vaadatud 26. jaanuar 2021. "What the most epic pardon of all time tells us about Trump". CNN. Vaadatud 26. jaanuar 2021.
Tainarull

Tainarull (ka taignarull) on puidust enamlevinud töövahend paljude tainaste puhul. Marmorist tainarulli kasutatakse tundlike tainaste puhul, mis peavad püsima külmana. Raske tainarulliga on tainast lihtsam lahtirullida. Nakkumatu pinnakattega tainarulli kasutatakse kleepuvate tainaste puhul. Nailonist ja silikoonist tainarull sobib martsipani ja suhkrumassi puhul, kasuta abivahendina ka tuhksuhkrut. Väiksemad käepidemega rullid on abiks tainarullimisel pirukavormides. tainarullid on metallist teljega, puhastatavad.  Tainarull – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lamborghini Aventador

Lamborghini Aventador on Itaalia autotootja Lamborghini keskmootoriga kaheukseline sportauto, mida toodeti kaheukselise kupee ja rodsterina.. Aventador avalikustati Genfi autonäitusel 28. veebruaril 2011. aastal ja see oli mõeldud asendama tollal juba kümnendijagu vana Murciélagot. Algselt oli planeeritud toota 4000 Aventadori, aga 2016. aastaks oli toodetud juba 5000 autot. Aventator LP700-4 mootor on 6,5-liitrine V12 bensiinimootor, mille võimsus on 515 kW (700 hobujõudu). Mootori mass on 235 kg. Ametlik tippkiirus on 350 km/h (217 mph). Aventator LP700-4 Roadster Aventator SuperVeloce Aventator SuperVeloce LP 750-4 Roadster Aventator S LP740-4 Aventator SVJ LP770-4 Roadster Aventator dreamliner edition Aventadoril on kaks ust ja uksed avanevad üles poole. Lamborghini Aventatori disainer oli Filippo Perini.
Viini nõgu

Viini nõgu (saksa keeles Wiener Becken, baieri keeles Weana Beckn, tšehhi keeles Vídeňská pánev, slovaki keeles Viedenská kotlina) on geoloogiliselt noor settebassein Alpi mäestiku ja Karpaatia mäestiku eelahelike ning Pannoonia tasandiku vahelises alas. Kuigi nõgu eraldab Ida-Alpe topograafiliselt Lääne-Karpaatidest, ühendab ta neid geoloogiliselt vastavate kivimite kaudu maa all. Nõgu on nime saanud Austria pealinna Viini järgi. Pannoonia meri  Viini nõgu – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Valents (keemia)

Valents on keemilise elemendi aatomi omadus moodustada keemilisi sidemeid teiste aatomite või aatomirühmadega. Ühe elemendi aatomeil võib erinevates ühendites olla erisugune arv sidemeid. Valentsiarvuks (või ka valentsiks) nimetatakse suurimat sidemete arvu, mida element võib luua. Selle määrab aatomi väliskihi elektronide – valentselektronide – arv. See arv on võrdne elementide perioodilisussüsteemi peaalarühma numbriga (I kuni VIII). Valentsi mõiste võttis 1852. aastal kasutusele inglise keemik Edward Frankland. Tänapäeval kasutatakse selle asemel mitmekülgsema tähendusega terminit oksüdatsiooniaste. Valentsiarv on võrdne oksüdatsiooniarvu absoluutväärtusega. Oksüdatsiooniaste Valentssidemete teooria
Mägo de Oz

Mägo de Oz on aastal 1989 asutatud hispaania folk metal'i ansambel. 1988. aastal asutas Txus de Fellatio Madridis ansambli Transilvania Iron Maideni menuloo auks, millest saigi 1989 "Mägo de Oz". Ansambli muusikas on mõjusid nii klassikalisest rock'n'roll'ist, metal- ja heavy rock'ist kui ka klassikalisest muusikast, kuid kõige enam on tema muusikas tunda keldi roki mõjusid ja iseloomulik on ka hispaania flöödi pito kasutamine. Ainus algusest peale ansamblis olnud liige on Bilbaost pärit Txus de Fellatio või lihtsalt Txus. Txus de Fellatio – trummid ja laul Mohammed – viiul Carlitos – kitarr Frank – kitarr Fernando Mainer – bass Patricia Tapia – laul José Andrëa – laul Javier "Zeta" Dominguez – laul Javi Diez – klahvpillid, akordion ja kitarr Josema – flöödid, pito, tinavile (whistle) ja iiri trumm (bodhran) Mägo de Oz (1994) Jesús de Chamberí (1996) La Leyenda de la Mancha (1998) Finisterra (2000) Fölktergeist (2002) A Costa da Rock (2003) Gaia (2003) Belfast (2004) Madrid – Las Ventas (2005) Gaia II – La Voz Dormida (2005) La Ciudad de los Arboles (2007) Gaia III Atlantia (2010) Gaia (2010) Hechizos, pocimas y brujeria (2012) Ilussia (2014) Mägo de Ozi ametlik koduleht
Faraday elektrolüüsiseadused

Elektrolüüsiseadused, mis on nimetatud nende avastaja Faraday järgi, kirjeldavad elektrilaengu ja aine muundumise vahelist seost elektrokeemilistes reaktsioonides. Elektrokeemia põhiliste seadustena kehtivad nad ka keemiliste vooluallikate korral. Faraday avaldas oma elektrolüüsiseadused 1834. aastal järgmises sõnastuses: Elektrolüütiliselt sadestunud aine hulk on võrdeline elektrolüüti läbiva elektrilaenguga. Ühesuguste elektrihulkade korral on elektroodil sadestuva aine (elemendi) hulk võrdeline aine molaarmassiga ja pöördvõrdeline aine ekvivalentse massiga. Mõlemat seadust saab väljendada ühe valemiga, milleni võib jõuda järgmiselt. Ühevalentse keemilise elemendi ühe mooli elektrolüütiliseks sadestamiseks elektroodil on vajalik elektrilaeng Q 1 1 mol = e ⋅ N A = F {\displaystyle {\frac {Q_{1}}{\text{1 mol}}}=e\cdot N_{\mathrm {A} }=F} , kus e {\displaystyle e} (= 1,602 176 634 × 10–19 C) on elementaarlaeng, N A {\displaystyle N_{\mathrm {A} }} (= 6,022 140 76 × 1023 1/mol) on Avogadro arv (väljendab elemendi ioonide arvu 1-moolises ainehulgas) ja F {\displaystyle F} (= 96 485,33212 C/mol) on Faraday arv (võrdub elektrilaenguga, mis on vajalik ühevalentse aine 1 mooli sadestamiseks (ühtlasi võrdne aine 1 mooli elektronide laenguga). Ainehulga n {\displaystyle n} elektrolüütiliseks sadestamiseks keemilise elemendi mis tahes valentsi korral peab ainet läbima elektrilaeng Q = n ⋅ z ⋅ F {\displaystyle Q=n\cdot z\cdot F} , kus n {\displaystyle n} on ainehulk (moolides), z {\displaystyle z} on reageeriva elemendi iooni valentsiarv (puuduvate või liigsete elektronide arv), ja F {\displaystyle F} on Faraday arv. Vastavalt molaarmassi M {\displaystyle M} definitsioonile saab sadestuva (reageeriva) aine massi m {\displaystyle m} avaldada kujul m = M ⋅ n {\displaystyle m=M\cdot n} . Kui avaldada elektrilaengu valemist ainehulk n = Q z ⋅ F {\displaystyle n={\frac {Q}{z\cdot F}}} ja panna massi m {\displaystyle m} valemisse, saamegi Faraday seadusi väljendava valemi: m = M ⋅ Q z ⋅ F {\displaystyle m={M\cdot Q \over z\cdot F}} . Faraday esimese seaduse puhul on M , F {\displaystyle M,\,F} ja z {\displaystyle z} konstantsed, seega mida suurem laeng Q {\displaystyle Q} , seda suurem mass m {\displaystyle m} . Teise seaduse puhul on konstantsed Q , F {\displaystyle Q,\,F} ja z {\displaystyle z} , nii et mida suurem M / z {\displaystyle M/z} , seda suurem m {\displaystyle m} . Konstantse voolutugevuse I {\displaystyle I} korral on laeng Q {\displaystyle Q} võrdeline elektrolüüsi ajaga t {\displaystyle t} : Q = I ⋅ t {\displaystyle Q=I\cdot t} . Kui teha see asendus massi valemis, saame avaldada elektrolüüsil sadestuva aine massi sõltuvalt muutumatu tugevusega voolust ja ajast: m = M ⋅ I ⋅ t z ⋅ F {\displaystyle m={M\cdot I\cdot t \over z\cdot F}} . Elektrolüüs
Karin Täht

Karin Täht (sündinud 31. mail 1969) on eesti teadlane, Tartu Ülikooli psühhomeetria lektor ja matemaatikahariduse psühholoogia kaasprofessor. Oma doktorikraadi sai ta 2012. aastal Tartu Ülikoolis tööga "Õpilaste õpimotivatsioon erinevates kultuurides". Ta on uurinud nutiseadmete ja digiõpikute mõju lastele, tema peamine uurimisvaldkond on matemaatikaharidus, kitsamalt selle psühholoogilised alamkategooriad matemaatikaärevus, matemaatika õppimine ja digiseadmete kasutamine. 2013. aastal ilmus tema kaasautorlusel õpik "Kõrgkool ja psühholoogia" Tartu Ülikooli kirjastuselt. 2013. aastal ilmus tema kaastõlkimisel raamat "Psühholoogia uurimismeetodid" Tartu Ülikooli kirjastuselt. [1] Ehala, Martin (11. detsember 2018). "Karin Täht: ma ei ole kindel, kas digipööre teeb meie õpilased õnnelikumaks". Postimees. Vaadatud 27.01.2021. Nahkor, Jonas. "Karin Täht: kuidas mõõta inimest". Miks.ee. Vaadatud 27.01.2021. Täht, Karin (17. jaanuar 2020). "Matemaatikaõpetajate õpetamisest Tartu ülikoolis". Õpetajate Leht. Vaadatud 27.01.2021. Täht, Karin (25. mai 2016). "Kas „nutipõlvkond" teeb eelmistele generatsioonidele ära?". Eesti Päevaleht. Vaadatud 27.01.2021. Rozgonjuk, Dmitri; Täht, Karin (1. detsember 2020). "Hirmu matemaatika ees vähendab positiivne suhtumine". ERR Novaator. Vaadatud 27.01.2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Kõrgkool ja psühholoogia Psühholoogia uurimismeetodid Karin Täht Eesti Teadusinfosüsteemis
Linnuse tee (täpsustus)

Linnuse tee on tänav mitmes Eesti asulas: Linnuse tee Iru külas Jõelähtme vallas Linnuse tee Kirumpää külas Võru vallas Linnuse tee Kuressaares Linnuse tee Lihulas Linnuse tee, tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Priisle asumis Linnuse tee Valjala alevikus
Loigu tänav (täpsustus)

Loigu tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Loigu tänav Karksi-Nuias Loigu tänav Kilingi-Nõmmes Loigu tänav Kärdlas Loigu tänav Märjamaa alevis Loigu tänav Saarde külas Saarde vallas Loigu tänav, tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis Loigu tänav Võhmas
Grete Arro

Grete Arro (sündinud 18. märtsil 1982) on eesti haridus- ja keskkonnapsühholoog. Aastatel 2006–2009 töötas ta Tartu Ülikoolis, 2010. aastast töötab Tallinna Ülikoolis teadurina. Tema uurimishuvid on seotud õppimise eri aspektidega, peamiselt mõtlemise arengu, väärmõistete, motivatsiooni ja eneseregulatsiooniga, ühe huvifookusega ka keskkonnateadlikkuse mõtestamisel ja toetamisel. 2013. aastal sai Arro Tallinna ülikooli rakenduslike teadus- ja arendustööde konkursil teise koha uuringuga „Risti aleviku elanike hoiakud 330 kV elektriliini trassi asukoha võimalike variantide suhtes“. Samal aastal pälvis ta oma ülikooli üliõpilaste teadustööde konkursil teise koha teaduspublikatsioonide arvestuses uuringuga „Peeking into Personality Test Answers: Inter- and Intraindividual Variety in Item Interpretations“. 2017. aastal toetas Arro "152 kirja", kus 152 eesti kultuuritegelast soovis Rail Balticu toonasel kujul rajamise peatamist ja Eesti vajadustest lähtuva raudtee kavandamist. 2020. aastal oli Grete Arro Arengukoostöö Ümarlaua käivitatud asjade lugusid rääkima õhutava kampaania #väärtvana idee autor. "Ööülikool. Grete Arro: miks maailm meie omailma ära ei mahu". Vikerraadio. 5. detsember 2020. Vaadatud 27.01.2021. "Huvitaja. Keskkonnapsühholoogia". Vikerraadio. 19. märts 2020. Vaadatud 27.01.2021. Himma, Marju (7. september 2018). "Õppimine on tõhus siis, kui see nõuab pingutust". ERR Novaator. Vaadatud 27.01.2021. "Grete Arro". XXI pedagoogiline konverents. Originaali arhiivikoopia seisuga 5.02.2021. Vaadatud 27.01.2021. Kangur, Mihkel (10. jaanuar 2020). "Mihkel Kangur: viies kiri ja Rail Balticu vastamata küsimused". Postimees. Vaadatud 27.01.2021. "Terveilm kutsub ülesse näitama oma vanu ja väärt asju, mis endiselt igapäevases kasutuses on". Rohegeenius. 3. aprill 2020. Vaadatud 27.01.2021. Grete Arro Eesti Teadusinfosüsteemis
Wienerwald

Wienerwald (Viini mets; baieri keeles Weanawoid, ladina keeles Mons Cetius) on metsane mägipiirkond, mis moodustab Põhja-Lubjakivialpide kirdepoolse eelmäestiku Alam-Austria ja Viini liidumaades. 45 km pikk ja 20–30 km lai küngastik on tiheda metsaga ning viinlaste seas populaarne puhkeala. Wienerwald külgneb Triestingi, Gölseni, Traiseni ja Doonau jõega ning asub Mostvierteli ja Industrievierteli piiril, mis on kaks neljast Alam-Austria veerandikust. Ulatudes Viini linna endasse, on see linna ümbruse tihedalt asustatud piirkonna populaarne väljasõidukoht. Wienerwaldi kõrgeim kõrgus on Schöpfl (893 m üle merepinna), kus asub Leopold Figli observatoorium. Olulised jõed Wienerwaldis on Wien, Schwechat ja Triesting. Kirdepoolseim Leopoldsberg, kust avaneb vaade Doonaule ja Viini nõole, moodustab Alpide idaotsa. Kuigi Wienerwald on kaitsealune maastik ja oluline puhkeala, ohustab seda valglinnastumine. Lainzer Tiergarten, ulatuslik metssigade ja teiste metsloomadega asustatud park, samuti Schwarzenbergpark, rajati Viini linna territooriumile 19. sajandil. Sandstein-Wienerwaldi looduspark asub Purkersdorfi lähedal, Viinist u 20 km lääne pool. Seal on ka mõned koopad, näiteks Dreidärrischenhöhle ('kolme kurdi mehe koobas'). Wienerwaldi mäeahelik on üleminek Ida-Alpide ja Karpaatide vahel, mida eraldavad Doonau ja mõned Viini lähedal asuvad tektoonilised jooned. Põhjaosa on Alpide liivakivivööndi osa, lõunaosa aga Põhja-Lubjakivialpide osa. Idas on piiriks termiline joon, mis moodustab geoloogilise murdejoone Viini nõoga. Kogu Wienerwaldi metsa põhjaosas kasvavad pöögid, tammed ja valgepöögid; lõunas on okaspuud, enamasti männid ja nulud. Viimases piirkonnas asub Föhrenberge ('männimägede') looduspark. Wienerwald on olnud asustatud ilmselt alates 8. sajandist. Wienerwald oli kuninglik jahipiirkond 11. sajandist kuni 1850. aastani. Avaaride mõjul asus sinna pärast suurt rahvasterännet elama palju slaavlasi, mis võib seletada selliseid külanimesid nagu Döbling, Liesing või Gablitz. Alates 16. sajandist tegeleti metsandusega. Umbes 1840. aastal alanud tööstusareng soodustas piirkonna asustamist. Läbi Wienerwaldi põhjaosa (Tulln an der Donaust) toimus kuningas Jan III Sobieski Poola vägede marss, mis pidi 1683. aasta septembris Viini aitama. 1870. aastal tehti plaane suurem osa metsast maha võtta, kuid see põhjustas avalikkuse vastuseisu, mille üks tähtsamaid tegelasi oli Josef Schöffel. 1987. aastal kirjutasid Viini, Alam-Austria ja Burgenlandi liidumaa kubernerid alla Wienerwaldi deklaratsioonile, et kaitsta piirkonna loodust. "Lood Viini metsast", Johann Strauss noorema valss, Ödön von Horváthi näidend ja mitu näidendi põhjal tehtud filmi. Wienerwaldsee
Wienerwaldsee

Wienerwaldsee (tõlkes Viini metsjärv) on madal veehoidla, mis asub Viinist 20 kilomeetrit läänes Alam-Austrias. Veehoidla pindala on 0,32 km². See jääb Austria A1 maantee äärde. Veehoidla loodi Viini jõe paisutamisega aastatel 1895–1897. Veehoidla põhjakaldal asub mälestusmärk Wilhelm Kressile. Wienerwald
Marina Kurvits

Marina Kurvits (sündinud 9. juulil 1978) on Eesti haridustehnoloog. Ta töötab Tallinna Ülikooli digitehnoloogiate instituudi õpikeskkondade arendaja ja matemaatika didaktika õppejõuna. Ta on mitme haridusteadusliku uuringu kaasautor.[1] Ta on pidanud blogi haridustehnoloogiaveeb.blogspot.com. 2020. aastal osales ta Arvamusfestivali teadusalal arutelus "Matemaatika õppimise võlu". Marina Kurvits on ettevõtete Kurvits Studio ja Marina Kurvitsa Õpidisaini Töökoda juhatuste liige.[2] Juurak, Raivo (15. mai 2020). "Teeme matemaatika käega katsutavaks!". Õpetajate Leht. Vaadatud 27.01.2021. "Marina Kurvits". Koolielu. Vaadatud 27.01.2021. Kurvits, Marina. "Haridustehnoloog kirjutab..." Haridustehnoloogiaveeb. Vaadatud 27.01.2021. Ojamets, Indrek (7. september 2020). "Mis teeb matemaatika õppimise keeruliseks?". ERR Novaator. Vaadatud 27.01.2021. Marina Kurvits Eesti Teadusinfosüsteemis
Wienerwaldi vald

Wienerwald on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Mödlingi ringkonnas. See on saanud nime Wienerwaldi järgi. Ameisbühel Buchelbach Dornbach Festleiten Grub Gruberau Lindenhof Rohrberg Sittendorf Stangau Sulz im Wienerwald Vogelgraben Wöglerin Wildeggi loss Sittendorfis Sittendorfi kirik Sulzi kiriku sisevaade Sulzi kiriku välisvaade Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Lõo tänav (täpsustus)

Lõo tänav on tänav mitmes asulas: Lõo tänav on tänav Eametsa külas Tori vallas Lõo tänav on tänav Järvakandi alevis Kehtna vallas Lõo tänav on tänav Pärnus Lõo tänav on tänav Sauga alevikus Tori vallas Lõo tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis Lõo tänav on tänav Tartus Tammelinnas
Jüri Kurvits (teadlane)

Jüri Kurvits (sündinud 1978) on eesti matemaatik. Ta on Tallinna Ülikooli matemaatika didaktika lektor ja Tallinna Tehnikaülikooli matemaatika lektor. Doktoritöö "Development of proportional reasoning and rational numbers" kaitses ta Helsingi ülikoolis. 2012 – Tallinna ülikooli parim matemaatika õppejõud 2012 – Tallinna haridusameti innovaatilise õpetaja auhinna laureaat 2019 – Tallinna ülikooli digitehnoloogiate instituudi parim õppejõud 2015. aastal ilmus Jüri Kurvitsa kaasautorlusel teos "Investeeringute matemaatika alused" (kirjastus Argo) https://www.ester.ee/ Jüri Kurvits Tallinna Ülikool Jüri Kurvits Tallinna Tehnikaülikool Juurak, Raivo (23. august 2019). "Miks napib noortel huvi tehniliste erialade vastu?". Õpetajate Leht. Vaadatud 27.01.2021. Juurak, Raivo (17. jaanuar 2020). "Kuidas tänapäeval matemaatikat õpetama õpitakse". Õpetajate Leht. Vaadatud 27.01.2021. DTI 2019. aasta parimad õppejõud on Kairit Tammets, Jüri Kurvits ja Inga Petuhhov https://www.etis.ee/Portal/Publications/Display/a612366d-1dc6-45c9-9d48-0f431d8c798c. {{netiviide}}: puuduv või tühi pealkiri: |pealkiri= (juhend) Jüri Kurvits (teadlane) Eesti Teadusinfosüsteemis
Kara Mustafa Paša

Kara Mustafa Paša (osmanitürgi keeles مرزيفونلى قره مصطفى پاشا‎; sündinud 1634/1635. aastal Merzifonis Rumi ejaletis – 25. detsember 1683 Belgrad Budini ejalett) oli Osmanite riigi suurvesiir ja sõjaväelane, kes pärast ebaõnnestumist Viini lahingus lämmatati sultan Mehmed IV käsul.