laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Boris Kabur

Boris Kabur (aastani 1936 Boris Baigunov; 15. september 1917 Tallinn – 28. jaanuar 2002 Tartu) oli eesti kirjanik, tõlkija ja konstruktor-leiutaja. Aastatel 1925–1931 õppis ta Tallinna 5. Algkoolis. Aastal 1936 lõpetas Tallinna poeglaste kommertsgümnaasiumi. 1942 Tartu Riiklik Ülikool, matemaatika-loodusteaduskonna magister. Aastail 1942–1945 oli ta Tartu Ülikooli radioloogiakateedri assistent, 1945–1946 vangis. 1946–1947 töötas Üleliidulises Okeanograafia ja Merekalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudis Moskvas. Aastad 1947–1954 veetis Siberi vangipõlves, kus koos teiste pagendatud teadlastega töötas Üleliidulises Metsatööstuse Ministeeriumi erikonstrueerimisbüroos välja bensiinimootori peal töötava käsisae. Kabur nimetas mootorsaage algul nimega "Taiga", hiljem hakati seda võimukandjate vastuseisu tõttu nimetama "Družbaks". Ta oli vangistatud ka septembris 1943 Saksa võimude poolt Tartus Soome põgenemisele kaasaaitamise eest. Aastal 1954 naasis ta Eestisse, kus hakkas vabakutseliseks kirjanikuks. Aastast 1966 kuulus ta Kirjanike Liitu. Kabur valiti ka Idamaade kirjanduse teeneka tõlkijana Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi auliikmeks. On peale ilukirjandusliku loomingu tegelenud tõlketööga. Ta on tõlkinud muu hulgas Walt Whitmani, Valentin Rasputini ja Nikolai Roerichi teoseid. Ta on eesti keelde tõlkinud ka mitu eepost, näiteks akkadi eepose "Gilgameš", ning koostanud lasteversiooni "Haiavatast". 1964 "Rops" 1965 "Rops aitab kõiki" 1968[küsitav] "Antivalgus" "Koopainimesed" 1966 "Kosmose rannavetes" (ulmeline noorsoojutustus, pälvis 1973. aastal Poznańis toimunud ulmekirjanike kokkutulekul peaauhinna) 2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Kaburi abikaasad olid Salme Kõiv, Vaime Vilgma ja Astrid Kuningas-Reinla. "Tallinna Teletorn". Facebook. Tallinna Teletorn. 19. august 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2019. "Boris Kabur 15. IX 1917 - 28. I 2002". Sirp. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Pärnu ordulinnus

Pärnu ordulinnus oli linnus Pärnu jõe suudmes, jõe vasakul kaldal. Pärnu linnust on esmamainitud 1265. aastal. Linnus ehitati Liivi ordu poolt Pärnu jõe vasakule kaldale. Linnuse ümber kujunes asula, mida hakati nimetama Uus-Pärnuks. Üle jõe asuvat Saare-Lääne piiskopi rajatud asulat kutsuti Vana-Pärnuks. Pärnu ordulinnus koosnes konvendihoonest ja kahest eeslinnusest. Väidetavalt rajati konvendihoone ja esimene eeslinnus 1311. aastal, ordumeister Gerhard von Jorki valitsusajal. Eeslinnuse vanimateks osaks peetakse selle väravaehitisi. Hiljem ehitati ümber Uus-Pärnu ala ka kivimüür ja teine eelkindlus, et kindlustada Pärnu linna ja linnust. Arvatavasti ehitati siis ka väikesed flankeerivad ümartornid eeslinnuse nurkadesse, mis küll hiljem ümber ehitati. Ainult linnuse edelanurgas asuv torn jäi ümber ehitamata. Linnus sai kahjustada Liivi sõjas ning järgnenud Poola-Rootsi sõjas. Rootsi aja lõpul ehk 1699-1710 asus konvendihoones Tartust Pärnusse ümberpaigutatud ülikool. 19. sajandi esimesel kolmandikul rajatise müürid lammutati 3,5 meetri kõrguseni. Pärnu ordulinnus hävis lõplikult Teises maailmasõjas ja hiljem lammutati. Pärnu raamatukogu kõrval on säilinud on maa-aluseid müüriosi. Pärnu vallikraav ja selle käär Punane torn Valge torn Luna bastion Jaak Juske, Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas: keskaegse Pärnu ordulinnuse ja linnamüüri lugu, forte.delfi.ee, 12.08.2017 Millal Valge torn Pärnu pinnalt pühiti?, Pärnu Postimees, 27.08.2010 Pärnu vallikraavist leiti põnevaid muistiseid, Pärnu Postimees, 26.03.2010 Arheoloogid kaevavad Pärnu Vallikäärus, Pärnu Postimees, 26.05.2009 Vallikääru leiud avavad ajalugu keskajast kuni uusajani, Pärnu Postimees, 19.03.2010 Pärnow Anno 1634, Rootsi Sõjaarhiiv − Krigsarkivet
Oborona

Oborona (vene Оборона 'kaitse', Российское молодёжное движение «Оборона») on noorteliikumine Venemaal, mis asutati 2005. aastal. Liikumine on suunatud autoritaarsete ilmingute vastu Venemaal. Nad väidavad, et Vladimir Putin hävitab demokraatiat ja loob politseiriiki. Oborona propageerib vägivallatut vastupanu võimudele. Oboronal ei ole juhti, see on organiseeritud horisontaalsetel suhetel. Neil on piirkondlikud organisatsioonid 25 linnas. Oborona koduleht
Surju oja

Surju oja (ka Surjupera oja) on oja Pärnumaal. See saab alguse Sigaste külast. Koprad on oja üles paisutanud. Surju oja suubub Reiu jõkke. Surju oja keskkonnaportaalis
1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

VIII NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Ufas 1962. aastal. Oma neljanda NSV Liidu meistritiitli sellel alal pälvis Iser Kuperman.
Baskuntšak

Baskuntšak (vene keeles Баскунчак) on soolajärv Venemaal Astrahani oblastis. Asub umbes 270 km Kaspia merest põhja pool 21 m allpool merepinda. Järve suubub üks jõgi. Vee soolasisaldus on 300 g/l.
Koidu tänav

Koidu on tänav mitmes Eesti asulas: Koidu tänav Abja-Paluoja alevikus Koidu tänav Aste alevikus Koidu tänav Eidapere alevikus Koidu tänav Elva linnas Koidu tänav Haapsalu alevikus Koidu tänav Järva-Jaani alevikus Koidu tänav Jõhvi alevikus Koidu tänav Kadrina alevikus Koidu tänav Karksi-Nuia alevikus Koidu tänav Keila linnas Koidu tänav Kilingi-Nõmme linnas Koidu tänav Kiviõli linnas Koidu tänav Koeru alevikus Koidu tänav Kunda linnas Koidu tänav Kuressaare linnas Koidu tänav Kärdla linnas Koidu tänav Käsmu külas Haljala vallas Koidu tänav Märjamaa alevikus Koidu tänav Mõisaküla alevikus endine Koidu tänav Narva linnas Koidu tänav Narva-Jõesuu linnas Koidu tänav Orissaare alevikus Koidu tänav Paide linnas Koidu tänav Puhja alevikus Koidu tänav Puka alevikus Koidu tänav Pärnu linnas Koidu tänav Raasiku alevikus Koidu tänav Raja külas Mustvee vallas Koidu tänav Rakvere linnas Koidu tänav Rapla linnas Koidu tänav Risti alevikus Koidu tänav Räpina linnas Koidu tänav Sindi linnas Koidu tänav Tabasalu alevikus Koidu tänav Taebla alevikus Koidu tänav Tallinna linnas Koidu tänav Tamsalu linnas Koidu tänav Tapa linnas Koidu tänav Tartu linnas Koidu tänav Tõrva linnas Koidu tänav Valga linnas Koidu tänav Vastseliina alevikus Koidu tänav Viljandi linnas Koidu tänav Väike-Maarja alevikus Koidu tänav Võhma linnas Koidu tänav, Hämariku tänava endine nimi
2004 AS1

2004 AS1 on asteroid, mis avastati rühma USA astronoomide poolt 13. jaanuaril 2004. Esialgu kardeti, et 30-meetrise läbimõõduga kosmiline objekt, võib tabada Maad järgmise 36 tunni jooksul tõenäosusega üks neljale. Õnneks oli tegu siiski valehäirega. 2004 AS1 osutus märgatavalt suuremaks, kui esialgu arvati. Tegemist oli 500-meetrise läbimõõduga kivikamakaga. Maast möödus see 12 miljoni kilomeetri kauguselt ehk 32 korda kaugemalt kui Kuu. "2004 AS1". birtwhistle.org.uk. Vaadatud 25. jaanuaril 2024. "Earth almost put on impact alert" (Briti inglise). 24. veebruar 2004. Vaadatud 25. jaanuaril 2024.
Koidula tänav

Koidula on tänav mitmes Eesti asulas: Koidula tänav asub Narva linnas Koidula tänav asub Türi linnas Koidula tänav asub Vändra alevikus Lydia Koidula tänav asub Haapsalu linnas Lydia Koidula tänav asub Kehra linnas Lydia Koidula tänav asub Kuressaare linnas Lydia Koidula tänav asub Kohtla-Järve linnas Lydia Koidula tänav asub Narva-Jõesuu linnas Lydia Koidula tänav asub Rakvere linnas Lydia Koidula tänav asub Tallinna linnas Lydia Koidula tänav asub Tartu linnas Lydia Koidula tänav asub Viljandi linnas Lydia Koidula tänav asub Võru linnas Koidula
Kirikudoktor

Kirikudoktor (ladina keeles doctor ecclesiae) on tiitel, mida katoliku kirikus on antud isikutele, kellel on olnud kujundav mõju kiriku õpetusele. Tiitel võeti katoliku kirikus tarvitusele 13. sajandil. 8. sajandiks olid läänekiriku teoloogid Hieronymus, Ambrosius, Augustinus ja paavst Gregorius Suur pälvinud austava doktoritiitli. Kirikudoktori tiitli andmise ja austamise reeglid kehtestas 18. sajandil paavst Benedictus XIV. Nimistu on järgnevate sajanditega kasvanud 36 isikuni. Nüüdisajal annab tiitli paavst vastavalt apostlikus konstitutsioonis „Pastor bonus” (1988) kehtestatud korrale, tuginedes Vatikani pühakuks kuulutamise ja usudoktriini kongregatsioonide hinnangule. Tiitlikandja tingimuseks on seatud orthodoxa doctrina (usaldusväärne, kuigi mitte ilmeksimatu), eminens doctrina (silmapaistev õpetus), insignis vitae sanctitas (väga püha elu) ja ecclesia declaratio (kirikurahva tunnistus). Mõnel kirikudoktoril võib olla ka eritiitleid, nt doctor gratiae (Augustinus), doctor angelicus (Thomas Aquinost), doctor universalis (Albert Suur) jt. Õigeusu kirikus seda tiitlit ei kasutata, ehkki seal austatakse samuti oluliste teoloogiliste tekstide autoreid õpetajatena. Varaseimad kolm neist on Johannes Kuldsuu, Basileios Suur ja Gregorios Jumalasõnaõpetaja, kelle kohta kasutati alates 9. sajandist tiitlit "kogu maailma õpetaja" (vanakreeka keeles οικουμενικός διδάσκαλος). Neid tuntakse ka kolme püha ülemkarjase ja õpetajana (vanakreeka keeles Οἱ Τρεῖς Ἱεράρχαι, vene keeles Три святителя), keda austatakse eraldi jumalateenistusega 30. jaanuaril. Võimalikul läänekiriku eeskujul lisandus neile hiljem Athanasios. Teiste õigeusus oluliste õpetajate hulka kuuluvad Gregorios Nyssast, paavst Leo Suur, Maximos Usutunnistaja, Johannes Damaskusest, Siimeon Uusteoloog, Gregorios Palamas, Johannes Klimakos ja Markos Efesosest. Sulgudes on tiitli andmise aasta. Gregorius Suur (1295) Ambrosius Milanost (1295) Augustinus Hippost (1295) Hieronymus (1295) Aquino Thomas (1567) Johannes Chrysostomos (1568) Basilius Caesareast (1568) Gregorius Nazianzist (1568) Athanasius Aleksandriast (1568) Johannes Bonaventura (1588) Canterbury Anselm (1720) Sevilla Isidorus (1722) Petrus Chrysologus (1729) Leo Suur (1754) Petrus Damianus (1828) Bernhard Clairvaux'st (1830) Hilarius Poitiers'st (1851) Alfons Maria di Liguori (1871) François de Sales (1877) Kyrillos Aleksandriast (1883) Kyrillos Jeruusalemmast (1883) Johannes Damaskusest (1890) Beda Venerabilis (1899) Eefraim Süürlane (1920) Petrus Canisius (1925) Juan de la Cruz (1926) Robert Bellarmin (1931) Albertus Magnus (1931) Antonius Paduast (1946) Lorenzo da Brindisi (1959) Teresa Ávilast (1970) Siena Katariina (1970) Thérèse Lisieux'st (1997) Johannes Avilast (2012) Bingeni Hildegard (2012) Nareki Grigor (2015) Irenaeus Lyonist (2022) kirikuisa http://www.newadvent.org/cathen/05075a.htm http://www.eoc.ee/nadala-jutlus/kolm-puha-ulemkarjast-ja-opetajat-2/
Kirikuõpetaja

Kirikuõpetaja (vanemas kirjanduses ka kirik(u)härra) on pastori mitteametlik nimetus Eesti Evangeelses Luterlikus Kirikus. Eesti keel on üks väheseid keeli maailmas, kus kirikuõpetajat ja kooliõpetajat tähistab sama sõna – õpetaja. Preester Vaimulik Kiriku õpetaja
Eda Zahharova

Eda Zahharova (sündinud 11. augustil 1959 Tallinnas) on eesti laulja (metsosopran) ja laulupedagoog. Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna 2. Keskkooli, õppis aastatel 1978–1983 G. Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis Henn Eeriku lauluklassis, 1985–1990 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Tiiu Levaldi ja Tiit Kuusiku lauluklassis, 1990–1992 õppis assistentuur-stažuuris P. I. Tšaikovski nim. Moskva Konservatooriumis Irina Arhipova klassis ning 1992–1993 stažeeris Hannoveri Kõrgemas Muusikakoolis Eva Märtson-Wilsoni lauluklassis. Zahharova laulis aastatel 1981–1988 Eesti Raadio segakooris ja 1989–1997 Rahvusooper Estonia ooperikooris, mängis ka soolo-osi. Ta on 1994. aastast Tallinna Ülikooli soololaulu ja hääleseade õppejõud, aastatel 1996–1999 õpetas laulmist Eesti Humanitaarinstituudi näitlejaõppes, 2011. aastal asutas agentuuri Eda Zahharova Music Agency (EZMA) kontsertide korraldamiseks ning noorte lauljate ja pianistide koolitamiseks, 2013. aastal andis G. Verdi nimelises Milano Konservatooriumis meistrikursuse. Ta on esinenud kammerlauljana ja andnud soolokontserte Eestis, Venemaal, Saksamaal, Rootsis ja Soomes, osalenud solistina vokaalsümfooniliste suurvormide ettekannetel, salvestanud Eesti Riikliku Sümfooniaorkestriga Anatoli Garšneki „Viis setu laulu”, repertuaaris on vene, prantsuse, itaalia ja saksa kammermuusika ning eesti muusika (Saar, Mägi, Oja, Tubin). Sulev Nõmmiku sõnul on Zahharova “lavale sündinud”. Tema õpilaste hulgas on Elina Netšajeva, Andrei Bogatsh, Jaak Jõekallas, Anu Arendi, Ksenja Kutšukova. 1989 Glinka-nimelise noorte vokalistide konkursi diplom 1993 Rahvusvahelise Richard Wagneri ühingu stipendium Tema elukaaslane on laulja Ain Orav. "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. september 2020. Vaadatud 5. veebruaril 2016. "Zahharova, Eda - Eesti Entsüklopeedia". etbl.teatriliit.ee. Vaadatud 19. septembril 2024. Katharina Toomemets. Elina Nechayeva lauluõpetaja Eda Zahharova: teeme Eurovisionil iga päev tunnikese lauluproovi ja harjutame ka muud repertuaari. Õhtuleht.ee, 08.05.2018 Merilin Randvee. "Laulmine on mõtlemine", Õpetajate Leht, 7. mai 1999 EZMA – Eda Zahharova Music Agency. 2015
Indri

Indri (Indri indri) on Madagaskari vihmametsades elav esikloomaline, oma indri perekonna ainus esindaja. Indri kasvab 60–70 cm pikkuseks. Täisealine indri kaalub tavaliselt 6–7 kg, kuid võib kaaluda ka üle 10 kg[viide?]. Nad elavad 2–5-liikmelistes rühmades, mida juhib emane.
4179 Toutatis

4179 Toutatis ehk Toutatis on Apollo-tüüpi ja Alinda-tüüpi Marsi orbiidiga lõikuv asteroid. Tema orbiit on kaootiline, sest tal on Jupiteriga orbitaalresonants 3:1. Ka Maa gravitatsiooniväli mõjutab Toutatist tugevalt, tekitades orbitaalresonantsi 4:1. Periheel on 0,9201 astronoomilist ühikut, afeel 4,1025 astronoomilist ühikut. Et Toutatise orbiidi kalle on kõigest 0,47° ning sideeriline tiirlemisperiood 3,99 aastat (peaaegu täisarv), siis möödub Toutatis iga nelja aasta tagant Maa lähedalt (väikseim kaugus on olnud 0,006 astronoomilist ühikut). Kõige napim asteroidi möödumine Maast viimasel ajal leidis aset 29. septembril 2004. aastal kell 16.37 Eesti suveaja järgi kauguselt, mis on vaid neljakordne vahemaa Maast Kuuni (0,0104 aü ehk 1 549 719 kilomeetrit). Asteroidi kiirus Maast möödumisel oli 33 000 km/h. Toutatis pole olnud Maale nii lähedal pärast 1353. aastat ja ei saa uuesti olema nii lähedal enne 2562. aastat. 9. novembril 2008 aastal möödub Toutatis Maast 0,0503 aü kauguselt. 1996. aasta detsembris möödus ta Maast 5,3 miljoni kilomeetri kauguselt, seega 14 korda Kuust kaugemalt kui 2004. aastal. Toutatise pöörlemine on kahe erineva perioodilise liikumise summa, mis on mitteperioodiline. Toutatiselt vaadates paistaks Päike tõusmas ja loojumas näivalt juhuslikes kohtades ja juhuslikel aegadel. Sellist pöörlemist ei ole teada ühelgi teisel asteroidil. Radarvaatlused on näidanud, et Toutatis on väga ebakorrapärase kujuga keha, mis koosneb kahest "sagarast", mille maksimaalsed laiused on vastavalt 4,6 ja 2,4 kilomeetrit. On arvatud, et asteroid on kujunenud kahe keha liitumisel. Toutatise avastas 1989. aastal Prantsuse astronoom Christian Pollas koos kahe kaaslasega. Nad andsid asteroidile nime keldi sõjajumala Toutatise (Teutates) järgi, kes figureerib Asterixi koomiksis. Asterix ja tema sõbrad on Toutatise kaitse all, mistõttu nad ei karda mitte midagi peale selle, et taevas võib neile pähe langeda. Lähematel sajanditel pole Toutatise kokkupõrget Maaga karta. Kui Toutatis põrkaks Maaga kokku, vallanduks kümnete tuhandete vesinikupommide plahvatusele vastav energia, mis põhjustaks tohutuid purustusi. Tolmupilved varjaksid päikesevalguse ning tekiks tuumatalve taoline olukord. Märtsis 2004 levisid kuulujutud, et Maa on Toutatisega kokku põrkamas. Ennustati Kristuse teist tulemist või USA tuumarünnakut asteroidi kahjutukstegemiseks. Delfi: Asteroid möödub Maast lähedalt Toutatis, september 2004 (arhiveeritud lehekülg) Toutatis Asteroidi kolmemõõtmeline mudel (arhiveeritud lehekülg) Pilt
Paala jõgi

Paala jõeks ehk Pala jõeks on vanemal ajal kutsutud kahte jõge: Põltsamaa jõge Navesti jõge
Teenuse jõgi

Teenuse jõgi on Kasari jõe ülem- ja keskjooksu nimetus kuni Vigala jõega ühinemiseni. Kohalikud nimetavad ülemjooksu ka Russalu ja Sipa jõeks. Pikkus 87 kilomeetrit, jõgikonna pindala 846 ruutkilomeetrit ning aasta keskmine vooluhulk on Vigala jõega ühinemiskohas 8 kuupmeetrit sekundis. Suuremad vasakpoolsed lisajõed on Vardi jõgi ja Konnaveski oja, Märjamaa peakraav ja Pühaoja ning parempoolsed Ellamaa oja, Urevere oja, Luiste jõgi ja Vaikna peakraav. Hüdroloog August Loopmann pidas Kasari jõgikonna peajõeks Kasarit koos Vigala jõega. Seega oli tema seisukoha järgi Teenuse jõgi Kasari jõe parempoolne lisajõgi. Põhjenduseks oli see, et enne ühinemist Teenuse jõega on Vigala jõel aasta keskmine vooluhulk 15 kuupmeetrit sekundis (Teenuse jõel 8 kuupmeetrit sekundis).
2004 FH

Asteroid 2004 FH on Maa-lähedane asteroid. 2004. aasta 18. märtsi õhtul möödus Maast väga lähedalt 2004 FH nime kandev asteroid, mis eeldatavasti oli ainult 25 m läbimõõduga. Objekt avastati vaid mõni päev varem, 15. märtsil. Maast möödus see 43 000 kilomeetri kauguselt 18. märtsil kell 22.08 maailmaaja järgi. Selliseid lähedalt möödumisi tuleb üsna sageli ette, enamasti jäävad need märkamatuks. Kui asteroid oleks olnud kokkupõrkekursil, põlenuks ta atmosfääris enne maapinnale jõudmist. Asteroid oli Maale kõige lähemal siis, kui lendas üle Atlandi ookeani lõunaosa. Astronoomid ei välista võimalust, et see asteroid ja meie planeet kunagi jälle kohtuvad. Mõned eksperdid kahtlevad, kas tegemist on asteroidiga ja oletavad, et see võib olla ka mõni vana kanderakett. NASA space.com
Ilvese

Ilvese on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Surju valda. 31. juulil 2004 toimus Surju ja Ilvese küla esimene kodukandipäev. Ilvese küla ja Surjut ühendab ka Surju-Ilvese küla Selts. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 24.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jaamaküla

Jaamaküla (ka Jaama) on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Jaamaküla külavanem on Zoja Kallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Surju valda. Külas asus Surju raudteejaam. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 24.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kalda (Saarde)

Kalda on küla Pärnu maakonnas Saarde vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Surju valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 24.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kõveri

Kõveri (ka Kõveri-Sooküla, Kõveri-Soo) on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Aastal 1923 avati praeguse Kõveri küla territooriumil Timmkanali ääres Riisselja–Orajõe–Ikla raudteel raudteejaam. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Surju valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
2003 SQ222

2003 SQ222 on meteoorkeha, mis 27. septembril 2003 möödus Maast 88 000 kilomeetri kauguselt. See oli sel ajal Maast teadaolevalt kõige lähemalt möödunud taevakeha. Selle läbimõõt on 4–8 m. Ta teeb tiiru ümber Päikese iga 1,85 aasta tagant. Objekti avastasid USA-s Arizona osariigis asuva Lowelli observatooriumi astronoomid 11 tundi pärast hetke, kui tema kaugus Maast oli kõige väiksem. Ekspertide sõnul oli taevakeha liiga väike, et Maale tõsist ohtu kujutada. Closest Approaches to the Earth by Minor Planets Discovery of 2003 SQ222
Lähkma

Lähkma on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Surju valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Metsaääre (Saarde)

Metsaääre (ka Metsaküla) on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Surju valda. Kuni 2008. aastani poolitas küla territooriumi Pärnu–Mõisaküla raudteelõik. Metsaääre looduskaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rabaküla

Rabaküla on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Surju valda. Rabaküla sild üle Reiu jõe augustis 2023 Rabaküla sild üle Reiu jõe augustis 2023 Laadi veski mälestusmärk Reiu jõe ääres augustis 2023 Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ristiküla (Saarde)

Ristiküla on küla Pärnu maakonnas Saarde vallas. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Surju valda. Seisuga 1. jaanuar 2009 oli Ristikülas 111 elanikku. Ristiküla külavanem on Robert Miller. Ristiküla on esimest korda mainitud 1442. aastal (Ristinkul). Sealtkaudu kulges ordu ajal Pärnu komtuurkonna ja Karksi foogtkonna vaheline piir, mille märgiks raiuti kivisse rist, millest ka kohanimi. Reiu jõe paremal kaldal paar kilomeetrit sillast asub Napso kalme ehk Kalmendi aid (15.–18. sajand). Ristikülas oli raudteejaam Riisselja–Orajõe–Ikla raudteel. Riisseljaga ühendav raudteesild üle Reiu jõe valmis 1922, hävitati sügisel 1944 ja taastati pärast II maailmasõda. Aastatel 1935–1937 ehitati Ristikülla historitsistlike detailidega (haritorn) traditsionalistlik kool-rahvamaja, mida nimetati ka Pati-Ristiküla kool-rahvamajaks. Hoone arhitekt oli Pärnus sündinud Erich von Wolffeldt, kes projekteeris Pärnusse mitmeid juugendstiilis ärihooneid ja üürimaju. Ristikülas asub selektsionäär Heinrich Albert Kurmi aed, mis on looduskaitse all. Asjahuviline on tegelenud taimefenoloogiaga. Ta on oma aias aretanud külmakindlaid õunasorte, teinud arvukalt ristamisi ja vääristamisi. Aias kasvab haruldasi puid, põõsaid ja lilli. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Ristiküla pooljaam, Eesti Kitsarööpmelised Raudteed, veebiviide, 16.02.2013. H. A. Kurmi elu ja tegevuse ülevaade, veebiviide, vaadatud 16.02.2013.
Saunametsa

Saunametsa on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Surju valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Surju

Surju on küla Pärnu maakonnas Saarde vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Surju valla halduskeskus. Surjus on sündinud Mart Opmann. Surjus on pood, raamatukogu, kool ja lasteaed. Surju mõis Surju põhikool Surju raudteejaam Surju kalmistu Surju õigeusu kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Aarsus

Aarsus (inglise keeles arity) on matemaatikas tehte operandide arv, funktsiooni või operaatori argumentide arv. Funktsiooni aarsusega n ehk n-aarset funktsiooni nimetatakse ka n muutuja funktsiooniks. Et seost saab vaadelda funktsioonina, mille väärtusteks on tõeväärtused, siis saab rääkida ka seose aarsusest, mis on tema kohtade arv. Universaalalgebra või mudeli signatuuri elemendi aarsus on suvaliselt määratud naturaalarv ning see määrab vastava algebralise tehte või seose aarsuse. Aarsus omistatakse matemaatilises loogikas ka funktsioonisümbolitele ja predikaadisümbolitele ning see langeb kokku nende poolt tähistatavate funktsioonide (tehete) ja predikaatide (seos)te aarsusega. Kui tehte aarsus on 0, siis on tegemist nullaarse tehtega, mis määrab konstandi. 1-aarset tehet nimetatakse unaarseks tehteks, 2-aarset binaarseks tehteks ning 3-aarset ternaarseks tehteks. Üldjuhul räägitakse n-aarsest tehtest. 0-aarsel ehk nullaarsel funktsioonil argumente pole. Nullaarne tehe määrab konstandi. 1-aarsel ehk unaarsel funktsioonil on üks argument. Unaarsed tehted on näiteks pöördelemendi võtmine ja maatriksi transponeerimine. Unaarsed funktsioonid on näiteks siinusfunktsioon, eksponentsiaalfunktsioon ja astmefunktsioon. 2-aarsel ehk binaarsel funktsioonil on kaks argumenti. Binaarsed tehted on näiteks liitmine, korrutamine ja astendamine. 3-aarsel ehk ternaarsel funktsioonil on kolm argumenti. Ternaarne operaator on näiteks ?: programmeerimiskeeltes C, C++, C#, Java ja Perl.