laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Franz Sahmen

Gottlieb Franz Emanuel Sahmen (22. juuli 1789 Oppekalns, Liivimaa – 3. mai 1848 Tartu) oli baltisaksa arstiteadlane. Gottlieb Franz Emmanuel Sahmen oli baltisakslane, pastori poeg. Lõpetas Riia Toomkooli ja kubermangugümnaasiumi. 1806–1811 õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, meditsiinidoktor (1811, TÜ), väitekiri "Dogmata veterum et recentorium medicorum eorumque in praxi medica usus" (Dorpat, 1811). Täiendas end 1814–1815 Viini ülikoolis ja 1815–1816 Würzburgi ülikoolis. Oli 1811–1814 Mõisakülas koduõpetaja, 1816–1823 Tartus kreisiarst, 1823–1826 Tartu Ülikooli kliiniku sisehaiguste osakonna juhataja, 1826–1828 dieteetika, materia medica, meditsiiniajaloo ja -kirjanduse (aastast 1865 farmakoloogia, dieteetika ja meditsiiniajaloo) professor ja kateedri juhataja, 1828–1847 teraapia ja kliiniku kateedri professor, aastast 1847 emeriitprofessor. Joseph August Heinrich Sahmen oli tema poeg. Andis suure panuse empirismi jäänuste likvideerimiseks diagnostikas ja ravis. Hankis 1835 Tartu Ülikooli kliinikule Schönleini täiustatud stetoskoobi ja plessimeetri ning 1844 ajakohase mikroskoobi, pani aluse kliinilisele laborile. Oli tol ajal veel algastmel oleva objektiivse (füüsikalise) haigete uurimismeetodi innukas järgija, temast alates juurdus kliinilises ja pedagoogilises praktikas peale auskultatsiooni ka perkussioon. 1825 astus välja homöopaatide tegevuse vastu. Teadustöödest on tähtsaim 1826 avaldatud monograafia aju- ja ajukelmete haigustest, käsitletuina patoloogilis-diagnostilisest aspektist. Ueber die gegenwärtige Stellung der Homöopathie zur bisheringen Heilkunde. Dorpat, 1825 Ueber die Witterungs- und Krankheits-Constitution der Stadt Dorpat in den Jahren 1822, 1823, 1824. // Vermischte Abhandlungen aus dem Gebiete der Heilkunde von einer Gesellschaft practischer Aerzte zu St. Petersburg. 3-te Samml., 1825 Die Krankenheiten des Gehirns und der Hirnhäute, patologisch-diagnostisch betrachtet von Dr G. F. J. Sahmen zu Dorpat. Riga und Dorpat, 1826 Ein Paar Worte über die medicinische Literatur Russlands. // Dorpater Jb. II (1834). Sahmen Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide [1] TÜ õppejõud kuni 1918. Üliõpilased kuni 1918 Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 662 Die Aerzte Livlands, 345 Из истории медицины. VI. Рига, 1964, 173–174 Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, II, 138, 239, 241, 243 Käbin, I., 142, 302, 356, 358 Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Trt, 2004, 36, 348. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Heinrich Sahmen

Joseph August Heinrich Sahmen (1. detsember 1829 Tartu – 10. veebruar 1896 Tartu) oli baltisaksa päritolu Eesti arstiteadlane ja terapeut. Joseph August Heinrich Sahmen oli baltisakslane ja professor Gottlieb Franz Emmanuel Sahmeni poeg. Sahmen lõpetas Tartu Kubermangugümnaasiumi ja astus 1848 Tartu Ülikooli. 1852. aastal lõpetas ta TÜ arstiteaduskonna ning 1854. aastal kaitses samas meditsiinidoktori kraadi väitekirjaga "Disquisitiones microscopiae de chismatis optici texture" (Dorpat, 1854). 1854–56 täiendas ta end Berliini, Praha ja Viini ülikoolis ja 1856–57 Itaalias. 1853–54 oli ta Tartu teraapiakliiniku assistent, 1858–59 Pärnu lähedal vabrikuarst, aastast 1859 praktiseeriv arst Tartus, ühtlasi 1861–64 ka TÜ polikliiniku assistent ja teraapia eradotsent. Sahmen Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide [1] TÜ õppejõud kuni 1918. Üliõpilased kuni 1918 "Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat" Dorpat, 1889, lk 370 Brennsohn, I. Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart. Riga, 1905, lk 346 Levitski, G. V. "Biografitšeskij slowarj professorov i prepodavatelei Imperatorskogo Jurjevskogo, bõvšego Derptskogo universiteta za sto let jego suštšestvovanii (1802–1902)" Jurjev, 1902–1903, II kd, lk 130–131, 319 "Album Dorpato-Livonorum" Dorpat, 1908, lk 153 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Nikolai Samsonov

Nikolai Aleksandrovitš Samsonov (18. juuli 1877 Petrovsk, Saraatovi kubermang – 22. aprill 1920 Voronež) oli zooloog. Kaupmehe poeg. Õppis Tartu Ülikoolis 1901–1908. Töötas Tartu Ülikoolis zooloogia eradotsendina 1918. aastal. [1] TÜ õppejõud kuni 1918. Üliõpilased kuni 1918 Foto, foto
Jānis Sanders

Jānis Sanders (ka Jahnis või Joann; 28. detsember 1857 Zehren, Kuramaa – 19. jaanuar 1951 Esslingen) oli läti usuteadlane. Talupoja poeg. Õppis Tartu Ülikoolis 1879–1883. Ta oli Petrogradi läti koguduse pastor. Töötas Tartu Ülikoolis praktilise usuteaduse professorina aastatel 1916–1917. Ta pidas loenguid läti keeles. "Ajalootund R2-s: 5/5. Meestest rahvusülikooli hälli juures." Hillar Palamets. ERR 2009 [1] TÜ õppejõud kuni 1918. Üliõpilased kuni 1918
Nikolai Saveljev

Nikolai Aleksandrovitš Saveljev (24. september 1860 Moskva – 11. juuli 1933) oli vene arstiteadlane. Saveljev õppis ja töötas Moskva Ülikoolis. Ta oli Tartu Ülikooli eripatoloogia professor 1898–1911. [1] TÜ õppejõud kuni 1918. Üliõpilased kuni 1918
Hägused lood

"Hägused lood" (ingl. Milhouse of Sand and Fog) on joonissarja "Simpsonid" 17. hooaja kolmas jagu. See oli esimest korda ekraanil 25. septembril 2005. Simpsonite pere on kirikus. Pastor Lovejoy jutluse ajal hakkab Maggie ennast lauluraamatuga kratsima. Kui ta arsti juurde viiakse, selgub, et Maggie'l on tuulerõuged. Kodus pannakse Maggie'le kindad kätte, et ta ennast sügada ei saaks. Kuid Maggie sügab ennast ikkagi - ananassiga, juusturiiviga ja kaisukaru sees oleva oraga. Siis korraldab Homer Nedi soovitusel rõugepeo, kuhu lapsed kokku tulevad. Peole tulevad ka Milhouse'i vanemad ja viimasele ei meeldinud, et nende pere jälle koos on. Nad otsustavad Bartiga Milhouse'i vanemad jälle lahku ajada. Milhouse valetab isale, et ema ütles, et isa haiseb ja ajab südame pahaks. Siis ütleb Milhouse emale, et isa andis talle õlut juua, kuid ema saab aru, et Milhouse valetab. Kui nad Bartiga ühte "O.C." osa vaatavad, tuleb neile hea idee - nad viivad ühe Marge'i rinnahoidja Milhouse'i isa voodisse. Nii ajavad nad hoopis Homeri ja Marge'i tülli. Bart ja Milhouse lähevad ohtlikule kaljule, mille lähedal Homer ja Marge kohtuvad. Samal ajal kui Bart püüab nende tähelepanu, peab Milhouse Barti-sarnase nuku vette lükkama, kuid ta näeb valesti ja lükkab hoopis Barti vette. Homer üritab Barti päästa, kuid nad mõlemad satuvad joale lähemale. Marge päästab Homeri ja Barti, aga Milhouse ei tea seda ja hüppab kaljult alla, teatades, et ta ei taha elada maailmas ilma Bartita. Marge küsib, et kas ta oskab ujuda, mispeale Bart küsis talt tema enda arvamust. Hägused lood andmekogus IMDb (inglise)
Stepan Bandera monument

Stepan Bandera monument on Ukraina rahvuslaste juhi Stepan Bandera mälestuseks püstitatud sammas Lvivi kesklinnas. Mälestussammas püstitati 2007. aasta oktoobris pärast aastatepikkust planeerimist.
Carl Schmidt

Carl Schmidt on mitme inimese nimi. Carl Ernst Heinrich Schmidt (1822–1894) oli baltisaksa arstiteadlane. Carl Schmidt (arhitekt) (1866–1945) projekteeris 1905 Neeruti mõisa ümberehituse.
Ștefan cel Mare

Ștefan cel Mare (Stefan Suur, ka Ștefan cel Mare și Sfânt, Stefan Suur ja Püha; umbes 1433 – 2. juuli 1504) oli Moldova vürst (Ștefan III nime all) aastatel 1457–1504. Stefan kuulus Mușatini suguvõsasse, mis valitses Moldovat pikka aega. Tema isa Bogdan II oli vürst olnud aastatel 1449–1451, kuid seejärel haaras võimu Stefani onu Petru Aron, kes ei suutnud oma võimu Moldova üle aga lõplikult kindlustada ja pidas pidevaid kodusõdu oma sugulastega. Stefan suutis ta lõpuks alistada, tunnustades oma süseräänina Poola kuningat ja Leedu suurvürsti Kazimierz IV-t. Sisepoliitiliselt jäi Stefan aga täiesti sõltumatuks. Et Moldova oli surutud võimsamate riikide vahele, pidi Stefan pidevalt võitlema oma riigi sõltumatuse säilitamise eest. 1467. aastal võitis ta sissetungivaid Ungari kuningriigi vägesid, 1471. aastal lõi osmanid välja Valahhiast ja võitis neid 1475. aastal ka Moldovas. Tänu sellele sai ta rooma-katoliku kiriku paavstilt usukaitsja tiitli, ehkki ta oli õigeusklik. Valahhias suutis Stefan võimule aidata oma liitlase, Vlad III Tepesi venna Vlad Călugăruli. 1484. aastal tungisid osmanid aga uuesti Moldovasse ja Stefan suutis nad pärast piirikindluste kaotamist siiski tagasi lüüa. Samas püüdis Poola kuningriik Moldova üle reaalset dominatsiooni saada, kuid ka poolakate sissetungid suutis Stefan tõrjuda. 1503. aastal oli Stefan sunnitud tunnistama Osmanite riigi ülemuslikkust, kuid tegelikult jäi ta riik endiselt iseseisvaks. 1504. aastal suri ta umbes 71-aastaselt. Stefan oli ka väga jumalakartlik valitseja ning püstitas mitmeid kirikuid. Hiljem kanoniseeris Rumeenia õigeusu kirik ta kui 'õigeusliku vojevoodi Stefan Suure ja Püha'. Ștefan cel Mare on rahvuskangelase staatuses nii Moldovas kui ka Rumeenias.
Katkestatud suguühe

Katkestatud suguühe (ladina keeles coitus interruptus) on vahetult enne seemnepurset katkestatud suguühe. Selle tulemusel on takistatud seemnerakkude pääs emakasse. Katkestatud suguühte puhul mees püüab tõmmata peenist välja naise tupest enne, kui tal toimub seemnepurse. Selle järel stimuleeruvad seemnerakud sageli veel seemnepurske toimumiseni, niikaua kui seemnepurse ei tule otse välja. Väljapurskuv seemnevedelik suunatakse väljapoole naise suguelundeid. Katkestatud suguühe toimub ilma rasestumisvastaste vahenditeta. See sobib ka isikutele, kelle usuliste veendumuste tõttu ei või kasutada teisi rasestumisvastaseid vahendeid. Katkestatud suguühtel ei ole ka kõrvaltoimeid. Katkestatud suguühe ei kaitse siiski suguhaiguste eest ja selle töökindlus on nõrk võrreldes teiste meetoditega. Ainult õigeaegne seemnepurse on vaevaline sellepärast, et suguühted erutusega on võimalikumad. Seemnepurske esilekutsumine võib olla samuti vaevaline. Tänapäeval ollakse seda meelt, et katkestatud suguühe ei ole usaldusväärne lahendus. Riskiks on, et orgasmi saades tõmbab mees peenise hilja ära. Ka kui järgmine suguühe toimub varsti edasi või suguti peas on seemnerakkude jäljed, kasvab jälle risk rasedaks jääda. Katkestatud suguühe vähendab riski rasestuda, kuid ei ole turvaline lahendus. Iisraeli teadlaste uurimused näitasid, et Cowperi näärmete ergutamisel eritus puhast lima 12 mehel. Neist kolmel esines võimas lima eritumine Cowperi näärmetest. Viiel mehel tuli kiiresti seemnepurse ja neljal mehel oli normaalne seksuaalreaktsioon. Katsealuste rühm oli küll väike, kuid uuringutest selgusid edukalt erinevat tüüpi mehed. Uurimustes analüüsiti meeste erutumise aega enne vedeliku eritumist, kuid see ei näita sisaldust peenises. Tohtori.fi: Keskeytetty yhdyntä. Tuleeko ’touhutipasta’ raskaaksi vai ei?
Sade

Sade on lahusest enamasti keemilise reaktsiooni käigus eraldunud (settinud) tahke aines. Sõna mitmuse – sademed – all mõistetakse vihma, lund, rahet. Sete Sadestamine (keemia)
2. sajand

2. sajand ehk II sajand pKr ehk maj Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat | 2. aastatuhat | ► ◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | 3. sajand | 4. sajand | ► 100. aastad | 110. aastad | 120. aastad | 130. aastad | 140. aastad | 150. aastad | 160. aastad | 170. aastad | 180. aastad | 190. aastad 2. sajand on kristliku ajaarvamise teine sajand, mis algas 1. jaanuaril 101 ja lõppes 31. detsembril 200. Vana-Rooma impeeriumi valitsesid "Viis head keisrit" (96–180): Nerva, Traianus, Hadrianus, Antoninus Pius, Marcus Aurelius. 117 – Traianuse surres oli Rooma impeerium jõudnud oma välise võimsuse tippu. 138 – rajati Hadrianuse vall. Rabi Akiva Athenaios Commodus Galenos Püha Eirenaios Plinius Noorem Plutarchos Ptolemaios Ptolemaios koostas kõikide palja silmaga nähtavate tähtede kataloogi. 100. aastad: (100), 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109 110. aastad: 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119 120. aastad: 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129 130. aastad: 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139 140. aastad: 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149 150. aastad: 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159 160. aastad: 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 168, 169 170. aastad: 170, 171, 172, 173, 174, 175, 176, 177, 178, 179 180. aastad: 180, 181, 182, 183, 184, 185, 186, 187, 188, 189 190. aastad: 190, 191, 192, 193, 194, 195, 196, 197, 198, 199 200. aastad: 200
Johann von Neumann

John von Neumann (1903–1957), Ungari juudi päritolu USA matemaatik, füüsik ja leiutaja Johann Georg Josias von Neumann (1780–1855), Saksa päritolu Vene õigusteadlane, Tartu Ülikooli professor
Mõhhailo Hruševskõi

Mõhhailo Hruševskõi (ukraina keeles Михайло Сергійович Грушевський; 29. september (vana kalendri järgi 17. september) 1866 Chełm – 26. november 1934 Kislovodsk) oli ukraina ajaloolane ja poliitik. Hruševskõi oli Ukraina mõjukamaid ajaloolasi, üks rahvusliku ajalookirjutuse rajajatest. Tema kirjutatud "Ukraina-Vene ajalugu", mis ulatus 1660. aastani, käsitles esmakordselt Vana-Vene riiki kui ukrainlaste ja mitte venelaste oma. Ka Bogdan Hmelnõtski mässus Poola vastu nägi ta rahvuslikke põhjuseid. Enne Esimest maailmasõda aitas Hruševskõi rajada Ukraina teaduslikke organisatsioone nii Austria-Ungarile kuulunud aladel kui ka Venemaal. 1920. aastatel tegutses ta õpetlasena Ukraina NSV-s, olles mõjukamaid figuure Ukraina NSV Teaduste Akadeemias. Poliitikuna asus Hruševskõi tegutsema 19. sajandi lõpus. Ta tegi seda peamiselt Austria-Ungaris, kus olud selleks olid vabamad, võttes sõna poolakate domineerimise ja russiinide partikularismi vastu Galiitsias. 1905. aasta revolutsiooni ajal tegutses ta ka Venemaal, esitades idee autonoomsest Ukrainast demokraatliku Venemaa koosseisus. Vaadetelt oli ta sotsialist ning üks mõjukamaid Ukraina sotsialiste-revolutsionääre (esseere). 1917. aastal, kui tuli kokku Ukraina Keskraada, valiti ta selle esimeheks ja peagi kuulutas see välja iseseisva Ukraina Rahvavabariigi. Nõnda võib Hruševskõid lugeda esimeseks tänapäevase Ukraina riigipeaks. Kuid 1918. aastal, kui bolševike ja valgete vahel algas kodusõda, langes Ukraina kaosesse: see jagunes hetman Pavlo Skoropadski, anarhistide, keda juhtis Nestor Mahno, Matvei Grigorjevi rohelise armee ja teiste rühmituste vahel. Hruševskõi läks eksiili ja jätkas seal nii akadeemilist kui ka poliitilist tegevust. Kui bolševikud olid Ukraina vallutanud, tahtis Hruševskõi koos teiste ukraina esseeridega sinna naasta, lootes kommunistidega koostööd teha. 1924. aastal võimaldatigi tal Ukrainasse tagasi tulla, kuid poliitiline tegevus välistati täielikult. Nii keskendus ta akadeemilisele tööle, eriti oma Ukraina üldajaloo kirjutamisele. 1931. aastal sundisid kommunistid Hruševskõi aga Ukrainast lahkuma (algul Moskvasse, hiljem Kaukaasiasse), tema ja teiste Ukraina intelligentide vastu algatati stalinistlik laimukampaania ja tema teoste avaldamine keelati. Ta paigutati OGPU range järelevalve alla ja 1934. aastal suri ta ootamatult, võimalik, et ta tapeti. Kui Ukraina riik 1991. aastal taastati, tõsteti ka Hruševskõi taas au sisse. Tema portree on Ukraina 50-grivnasel rahatähel. Kiievis asub ka tema mälestusmärk.
Shanghai Shi

Shanghai Shi (hiina keeles 上海市 Shanghai Shi) on linnaks (shi) nimetatav 1. järgu haldusüksus Hiinas, keskalluvusega linn. Shanghai Shi jaguneb 16 linnarajooniks: 2009. aastal liideti Nanhui linnarajoon Pudongi linnarajooniga, 2011. aastal Luwani linnarajoon Huangpu linnarajooniga ja 2015. aastal Zhabei linnarajoon Jing'ani linnarajooniga. Shanghai koduleht (hiina keeles)
Brüsseli lennujaam

Brüsseli lennujaam (IATA: BRU, ICAO: EBBR) on Belgia peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvuslike lennufirmade Sabena ning Brussels Airlines baasjaam. Lennujaam asub Zaventemis, Brüsseli kesklinnast 12 kilomeetrit kirde pool. Lennujaam rajati 1940. aastal militaarlennuväljana, kui Saksa sõjavägi nõudis selleks tarbeks 600 ha põllumaad. Ehitati kolm rada, millest kaks on ka tänapäeval kasutuses. Estonian Air avas lennuliini Tallinn–Brüssel 7. septembril 2004, ettevõtte lennutegevuse peatamisest saati on seda teenindanud Nordica. 22. märtsil 2016 toimus lennujaamas terrorirünnak, kus pisut enne kaheksat hommikul tekitati kaks plahvatust. 2016. aasta Brüsseli plahvatused
Vlad Țepeși büst

Vlad Țepeși büst on Valahhia valitseja Vlad Dracula mälestusmärk tema sünnikoha lähedal Sighișoara linnas. Büst asub keskaegse katoliku katedraali taga.
Dreadnought (1906)

Järjekorranumbrilt kuues HMS Dreadnought oli briti kuningliku mereväe lahingulaev (drednoot), mis muutis põhjalikult sõjalaevade kontseptsiooni. HMS Dreadnoughti valmimine 1906. aastal muutis suure hulga olemasolevaid laevu kasututeks, kuna tema kümme suurekaliibrilist kahurit võimaldasid vastase laeva tule alla võtta ja hävitada enne, kui viimane jõudis olulist vastupanu osutada. Lisaks suurele tulejõule oli laeval ka konkurentidest parem tippkiirus: 21 sõlme, mille tagas uudne turbiinmootor. Seetõttu jagatakse 20. sajandi alguse sõjalaevad tinglikult Dreadnoughti eelseteks ja järgseteks laevadeks.
Julia Skripnik

Julia Skripnik (sündinud 10. augustil 1985; neiupõlvenimi Matojan) on Eesti endine tennisist. Tema senine parim koht WTA edetabelis oli 866. (25. august 2008). Julia Skripniku andmed WTA Touri ametlikul kodulehel
WTA

Women's Tennis Association (lühend WTA) on ülemaailmne elukutseliste naistennisistide katusorganisatsioon, mis korraldab ühtse naistennisistide edetabeli koostamist ning mille koostatud reeglite järgi jagatakse tenniseturniiridel punkte ja pääseb erineva auhinnarahaga turniiridele mängima. WTA korraldab WTA 1000, WTA 500, WTA 250 ja WTA 125 turniire, WTA aastalõputurniiri ja WTA Elite Trophy, neli suure slämmi turniiri ning ITF W100, W80, W60 ja W40 turniire. WTA punkte ei saa nooremad kui 14 aastat vanad. WTA pingeritta kaasatakse mängijad, kes saavad punkte vähemalt kolmel turniiril või kes saavad vähemalt 10 punkti ühel või mitmel turniiril. Aastalõputurniirile pääsevad edetabeli kaheksa esimest. Mängijad jaotatakse kahte rühma ning turniiri eelvoorus mängivad kummaski rühmas kõik kõigiga. Poolfinaali pääsevad kummastki rühmast kaks paremat. WTA Elite Trophy turniiril osalevad 12 mängijat. Turniirile pääsevad 11 edetabeli paremat mängijat, kes ei ole aastalõputurniirile kvalifitseerunute hulgas. Kaheteistkümnendana osaleb kas finaalturniiri varumängija või edetabelis järgmine. Mängijad jaotatakse nelja kolmeliikmelisse rühma, kes eelvoorus mängivad igas rühmas kõik kõigiga. Poofinaali pääseb igast rühmast üks. W - võitja F - finalist SF - poolfinaali jõudnu RR - eelvooru (Round Robin) tulemus W - võitja F - finalist SF - poolfinaali jõudnu QF - veerandfinaali jõudnu Q - kvalifikatsioon W - võitja F - finalist SF - poolfinaali jõudnu QF - veerandfinaali jõudnu W - võitja F - finalist SF - poolfinaali jõudnu QF - veerandfinaali jõudnu Q - kvalifikatsioon +H - täiendavad boonused W - võitja F - finalist SF - poolfinaali jõudnu QF - veerandfinaali jõudnu +H - täiendavad boonused 2023 WTA Official Rulebook. Association of Tennis Professionals (ATP) Rahvusvaheline Tenniseföderatsioon Ametlik veeb ajalugu
Varvara Jerilova

Varvara Jerilova (sündinud 4. aprillil 1965 Volgogradis) on vene päritolu Eesti metsosopran. Ta elab Eestis alates 1968. aastast. Aastatel 1982–1984 õppis ta laulmist Klaudia Taevi vokaalstuudios ja aastatel 1984–1987 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis. Jätkas lauluõpinguid 1996–1998 Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi muusikaosakonnas Malle Raidi õpilasena. Aastatel 1996, 1997 ja 2000 osales ta Pärnus Matti Pelo lauljate meistrikursustel. Lisaks solistitegevusele on Varvara Jerilova laulnud vene õigeusu kiriku koorides. Alates aastast 1998 on ta esinenud Eesti kontserdipaikades vene romanssidest koosneva kavaga. Alates juulist 2000 juhendab ta oma vokaalstuudiot, mis kuulub Pärnu Slaavi ühingusse „Jaroslavna“. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink]
Raer Saar

Raer Saar (sündinud 16. juunil 1978) on eesti kontrabassimängija. Raer Saar on õppinud Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi muusikaosakonnas. Tegutseb kontserteeriva levimuusikuna. Teinud kaasa teatrilavastustes, sealhulgas rahvusooperi Estonia ja Pärnu Teatri Endla ühistööna Pärnu Teatris Endla 26. märtsil 1999 esietendunud Marguerite Monnot' muusikalis "Irma" ("Irma la Douce"). Ta mängib basskitarri ansamblis Steel Wheels, mis on osalenud saates "7 vaprat". Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] Baradinskas, Silvi. 2003: Kontserdikaja. Pärnu Postimees, 28.05.2003:9 Foto
Suur järvekarp

Suur järvekarp (Anodonta cygnea) on jõekarplaste sugukonda kuuluv karbiliik. Suurt järvekarpi on leitud nii jõgedest kui ka järvedest. Eestis on ta harilik. Suure järvekarbi koda on õhuke, kuid suur, koja pikkus kuni 18 cm. Koja värvus varieerub mustjatest toonidest pruunideni. Eesti limused Harilik järvekarp Ebajärvekarp Greenhalgh, M. & Ovenden, D. 2008. Euroopa magevee-elustik. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 222. [tõlgitud eesti keelde]  Suur järvekarp – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Suur järvekarp andmebaasis eElurikkus
Elo Kalda

Elo Kalda (sündinud 28. märtsil 1977 Sindis) on eesti kandlemängija. Aastatel 1992–1996 õppis Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi muusikaosakonnas kandle erialal. Lõpetanud 2001. aastal Viljandi Kultuuriakadeemia rahvamuusika eriala, põhipillideks erinevad kandled. Õpib Sibeliuse Akadeemia rahvamuusika osakonna magistriõppes, peaaineks kandlemäng. Elo Kalda on Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia pärimusmuusika eriala õppejõud. Õpetanud nii lastele kui täiskasvanutele kandlemängu ja folklooritundmist erinevates Eesti paikades. Osalenud mitmete Eesti pärimusmuusikaansamblite ja -projektide, näiteks Wirbel, Väike Seltsike, Armastuse ja Rõõmu Laulud, tegevuses. Tegutseb nii solisti kui ka ansamblistina Eestis, Soomes ja mujal.
Kesk-Saksimaa kreis

Kesk-Saksimaa kreis on kreis Saksimaa keskosas. Moodustati 1. augustil 2008 Döbelni, Freibergi ja Mittweida kreisist. Bevölkerung des Freistaates Sachsen jeweils am Monatsende ausgewählter Berichtsmonate nach Gemeinden, vaadatud 15.09.2024. Kesk-Saksimaa koduleht
Ebe Müntel ja Jorma Toots

Ebe Müntel ja Jorma Toots on eesti klaveriduo, mille koosseisu kuuluvad pianistid Ebe Müntel ja Jorma Toots. Klaveriduo alustas tegevust 2004. aastal. Samal aastal jõudis duo finaali noorte interpreetide konkursil Con Brio '04. Aastal 2005 võttis ansambel osa kõrgetasemelisest klaveriduode võistlusest Jesenikis (Tšehhi), kus osaleti poolfinaalis. Klaveriduo on andnud kontserte Eestis ja Saksamaal. Lisaks klaveriduode klassikalisele repertuaarile ja eesti muusikale mängib ansambel ka improvisatsioonilist muusikat.