laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vetikseened

Vetikseened (Phycomycota) on endine klass limakute hõimkonnast ja protistide riigist. Veel varem (nt ENE järgi) on neid paigutatud seente rühma, moodustades seal omaette hõimkonna. Käsitletuna seente hõimkonnast kuulusid siia järgmised klassid: Cytridiomycetes (tagaviburseened) Hyphochytriomycetes (esiviburseened) Oomycetes (munasseened) Zygomycetes (seigseened). Uuemates süsteemides on neid vetikseente klasse käsitletud omaette hõimkondadena. Tagaviburseened ja seigseened (neid on uuemates süsteemides nimetatud ikkesseenteks) on pandud seente riiki ja esiviburseened ning munasseened on paigutatud esiviburlaste (Stramenophila) riiki. Üks tuntumaid vetikseente perekondi on Saprolegnia. Rühma esindajaid leidub ka Eesti veekogudes. Reoveeseen EE 10. köide, 1998.
Survegrupp

Survegrupp ehk surverühm on legaalselt tegutsev ühendus, katusorganisatsioon, liikumine või võrgustik, mis püüab oma huve (era- või avalikke huve) läbi suruda avaliku arvamuse või poliitikute mõjutamise teel. Huvirühm Otsustusprotsess Lagerspetz, M., 2004. Kodanikuühiskonna lühisõnastik. Tallinn: Eesti Mittetulundusühenduste Ümarlaud. Võrguteavik: http://tallinn.ester.ee/search~S1*est?/.b1997644/.b1997644/1,1,1,B/l856~b1997644&FF=&1,0,,2,0
Sergi Sednjev

Sergi Sednjev (ukr. k Сергій Седнєв; sündinud 19. detsembril 1983 Gluhhivis) on Ukraina laskesuusataja. Sednjev sai 2004. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel Haute Mauriennes 12,5 km jälitussõidus pronksmedali. Samal aastal kuulus ta Minskis toimunud Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali võitnud Ukraina juunioride võistkonda 4x7,5 km teatesõidus. Suvistel laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel 2004. aastal Brezno-Osbrlies sai ta pronksmedali 6 km jälitussõidus. 2007. aasta taliuniversiaadil Torinos võitis ta 20 km eraldistardiga sõidus hõbemedali ja pronksmedali nii 4x7,5 km teatesõidus kui ka 10 km sprindis. Euroopa meistrivõistlustel täiskasvanute arvestuses sai ta 2009. aastal Ufas hõbemedali 12.5 km jälitussõidus ja pronksmedali 20 km eraldistardiga sõidus. Maailma karikasarjas osales Sednjev esimest korda 17. jaanuaril 2004 Ruhpoldingi etapil 10 km sprindis, kus ta sai 119 startinu seas 67. koha. Esimest korda jõudis ta kolme parema hulka 16. detsembril 2007. aastal Pokljukas 20 km eraldistardiga sõidus, kus oli kolmas. Esimese võidu sai Sednjev 2009.-2010. aasta MK-sarja Anterselva etapil 20 km eraldistardiga sõidus. Sergi Sednjev on osalenud (seisuga 13. detsember 2010) kokku 70 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 3 korda, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele. Sergi Sednjev IBU kodulehel (inglise) Serhi Sednjev biathlon.com.ua kodulehel
Venemaa riigihaldus

Venemaa riigihaldus on ülevaade Venemaa riigivalitsusorganitest ja riigiasutustest. Venemaa seadusandva võimu institutsioonid on parlamendi (Venemaa Föderaalassamblee) alamkoda Riigiduuma ja ülemkoda Föderatsiooninõukogu. Venemaa põhiseaduse järgi on Riigiduumas 450 neljaks aastaks valitud saadikut ning Föderatsiooninõukogus 168 senaatorikohta, mis täidetakse iga Venemaa föderaalsubjekti (vabariik, oblast, krai, keskalluvusega linn, autonoomne ringkond, autonoomne oblast) esindava 2 senaatoriga. Venemaa Föderatsiooni täidesaatva võimu kõrgem riigivalitsemisorgan on Venemaa valitsus, mida juhib peaminister.  Pikemalt artiklis Ivan Siljajevi valitsus (15.06.1990–27.09.1991);  Pikemalt artiklis Boriss Jeltsini valitsus (6.11.1991–15.06.1992);  Pikemalt artiklis Jegor Gaidari valitsus, (PM kohusetäitja 15.06.–14.12.1992, reaalselt PM 6.11.1991);  Pikemalt artiklis Viktor Tšernomõrdini esimene valitsus (14.12.1992–23.03.1998);  Pikemalt artiklis Sergei Kirijenko valitsus (PM kohusetäitja 23.03.1998, 24.04.–23.08.1998);  Pikemalt artiklis Viktor Tšernomõrdini teine valitsus, (PM kohusetäitja 23.08.–10.09.1998);  Pikemalt artiklis Jevgeni Primakovi valitsus (11.09.1998–12.05.1999);  Pikemalt artiklis Sergei Stepašini valitsus (19.05.–9.08.1999, PM kohusetäitja 12.05.1999);  Pikemalt artiklis Vladimir Putini esimene valitsus (16.08.1999–7.05.2000, PM kohusetäitja 9.08.1999);  Pikemalt artiklis Mihhail Kasjanovi valitsus (17.05.2000–, PM kohusetäitja 7.05.2000).  Pikemalt artiklis Mihhail Fradkovi valitsus -september 2007),  Pikemalt artiklis Viktor Zubkovi valitsus (september 2007 – mai 2008)  Pikemalt artiklis Vladimir Putini teine valitsus (8. mai 2008 – 7. mai 2012) Venemaa Föderatsiooni Välisluureteenistus Venemaa Föderatsiooni Föderaalne Julgeolekuteenistus Venemaa Föderatsiooni Julgeolekunõukogu, Venemaa Föderatsiooni Rahvusliku Julgeoleku kontseptsioon Venemaa Presidendi Valitsusaparaadi juhataja Venemaa Föderatsiooni Peaprokurör Venemaa keskpank Riigivalitsusaparaadi moodustavad:
Protsessor

Protsessor on elektroonikalülitus, milles toimuvaid aritmeetika- ja loogikatehteid juhitakse protsessorisse antavate masinakäskudega. Protsessori põhilised struktuurielemendid on aritmeetika-loogikaüksus, juhtüksus ja register (mäluüksus). Protsessorit tuntakse eelkõige funktsionaalüksusena arvuti kesktöötlusseadmes. Esimesed protsessorid valmistati üksikosadest (transistoridest, takistitest) trükkplaadil. Kui 1960. aastail toimus üleminek integraallülitustele, koostati protsessor mitmest komponendist (nn kivist). Lülituse elementide mikrominiaturiseerimise käigus sai 1971. aastal võimalikuks paigutada protsessori kõik elemendid ühele räniplaadikesele – kiibile. Niisugust elektroonikakomponenti hakati nimetama mikroprotsessoriks. Kui edaspidises kasutuses kõneldakse lihtsalt protsessorist, siis mõeldakse alati mikroprotsessortehnika lülitust või komponenti.  Pikemalt artiklis Mitmetuumaline protsessor Tänapäeva protsessorites on mitu protsessorituuma, kusjuures iga tuum on suuresti omaette andmetöötlusüksus. Graafikaprotsessor – kuva moodustamise lülitus. Digitaalsignaali protsessor, signaaliprotsessor – spetsiaalne mikroprotsessor, mis tegeleb digitaalsignaali töötlusega (lühend DSP, Digital Signal Processor). Pildiprotsessor – spetsiaalne protsessor, mis sisaldab riistvaralist platvormi ning programme keeruliste pilditöötlustoimingute kiireks sooritamiseks. Heliprotsessor – kasutatakse helistuudiotes ja raadiojaamades. Võrguprotsessor – tegeleb võrgutoimingute töötlemisega. Suhteliselt lihtsad protsessorid on näiteks pesumasinates, piletiautomaatides, DVD-mängijates jm seadmetes paiknevate manussüsteemide mikrokontrollerid. Käsustiku arhitektuuri (ülesehituse) alusel eristatakse järgmisi protsessoreid: CISC-protsessor (Complex Instruction Set Computer) – mitmekülgse käsustikuga protsessor; RISC-protsessor (Reduced Instruction Set Computer) – vähendatud käsustikuga protsessor; ARM-protsessor (Advanced RISC Machines) – RISCi edasiarendus, laialdaselt kasutusel mobiilseadmetes. VSL Sõnaveeb Mis on ARM protsessorid?
Osasco

Osasco on linn Brasiilia kaguosas São Paulo osariigis, 16 kilomeetrit São Paulost loodes. Linnas oli 2009. aastal 718 646 elanikku.  Itaalia – Osasco https://www.ibge.gov.br/estatisticas/sociais/populacao/22827-censo-demografico-2022.html?edicao=37225, vaadatud 24.10.2023. Osasco koduleht (portugali keeles)
Lai tänav (Tartu)

Lai tänav (saksa keeles Breitstraße) on tänav Tartus. Tänav algab Toomemäelt, suundub üldjoones kirdesse ning lõpeb Emajõe ääres, ristudes Vabaduse puiesteega. See on ligikaudu 610 m pikk ning vanalinna tänavale omaselt kurviline. Tänav asub tervikuna Tartu muinsuskaitsealas. Lai tänav ristub Jakobi ja Kloostri tänavaga vasakult ning Jaani, Rüütli ja Magasini tänavaga paremalt. Alates Jakobi tänavast on see peatee. Nimest hoolimata ei ole Lai tänav tänapäeva mõistes kuigi lai. Lai tänav kulgeb veidi allamäge. Tänav on kahesuunaline. Juulini 2011 oli see ühesuunaline: seda mööda tohtis sõita ainult mäest alla Emajõe suunas. Kes tahtis sõita vastupidises suunas, pidi seda tegema Kroonuaia tänava kaudu, mis kulgeb Laia tänavaga enam-vähem rööbiti sellest loodes ja on ühesuunaline. 30. juulil 2011 muudeti tänav kahesuunaliseks. Lai tänav on tänapäeval oluline transiittänav, sest seda mööda saabuvad Tartusse Tallinna poolt tulevad sõidukid Jakobi tänava kaudu. Tänava ühes otsas on Vabadussild, teises Toomemägi. Toomemäe nõlval olev maja Lai 1 on tuntud kui Ado Grenzsteini maja, kus asus ka ajalehe Olevik toimetus. Laia tänava ääres asuvad Tartu vanim puitehitis (nr 24), Tartu vanim elumaja (Jaani (20) ja Laia tänava nurgal – kus tegutseb ka Korporatsioon Fraternitas Tartuensis), korporatsiooni Vironia Tartu konvendihoone (Jaani tänav nr 30) ning Tartu botaanikaaed (Jaani tänav nr 38). Rüütli tänava ja Laia tänava (29) nurgal asus Tartu rajooni sidesõlm, mis on ümber ehitatud DUO Lofti kortermajaks, Rüütli tänava poolne hoone on valminud 1979. aastal ja selle taga olev vanem neljakorruseline maja 1938. aastal. Lai tänav 35 ehk Magasini 12 hoones elas 1918–1921 skulptor Jaan Koort, õue on paigaldatud ka tema bareljeef. Laia tänava jõepoolses otsas on ainsana maapealse rajatisena säilinud Tartu keskaegse linnamüüri katked. Linnamüüri ääres ja Vene tänava juures paiknes keskajal ka Tartu Püha Vaimu kirik. Tänava nimi oli aastail 1950–1987 Ivan Mitšurini tänav, vene sordiaretaja Ivan Mitšurini auks. Laia ja Jakobi ristmik aastal 1938-1939 Lai 1 Lai 2, endine Toomemäe pargivahi elamu, 1864 Lai 30, korporatsiooni Vironia Tartu konvendihoone Lai 33 Lai 34 Lai 36 Lai tänav varahommikul, juuni 2015 Lai 37, Tartu Uue Teatri maja, 1890 Tartu Uus Teater Ekspresskataloogi Tartu kaart 2003. aasta Eesti ettevõtete telefoniraamatu Tartu kaart Tartus muutub Lai tänav kahesuunaliseks, ERR uudised Kaks suunda ja suurem kiirus, tartupostimees.ee Tartu endine sidesõlm: KGB jälgis kõike, salapost liikus relvastatud valvega ja terve brigaad luges öö otsa raha, tartu.postimees.ee, 26. juuni 2019 Endisest Tartu sidejaamast sai suurlinlik loftidega elumaja, moodnekodu.delfi.ee, 10.02.2021 Lai 35 Tartu kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste registris
Vallikraavi tänav

Vallikraavi tänav on tänav Tartus. See piirab Toomemäge ning selle pikkus on kokku umbes 735 meetrit. Varem on tänav olnud pikem, osa sellest nimetati Karl Ernst von Baeri tänavaks. Vallikraavi tänava ääres asub Tartu Püha Luuka kirik, Rahvaste mälestussammas, Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur, kolm Tartu Ülikooli Kliinikumi endist onkoloogiakorpust ja üks Tartu Kunstimuuseumi endine hoone. Vallikraavi tänavat ühendavad Wilhelm Struve tänavaga Senffi trepid. Majas asus Mattieseni trükikoda, hiljem H. Heidemanni nimeline trükikoda, veel hiljem Wilde kohvik. Vallikraavi 10 asub puust, saelõikeornamendiga kaunistatud maja, mis ehitati 1873. aastal. Maja 1892. aastal omandanud doktor Faure ehitas sinna kirurgilise erakliiniku, kus suri 1919. aastal Eesti Vabadussõja kangelane Julius Kuperjanov. Hiljem asus hoones võõrastemaja Grand Hotell, pärast sõda Toome Hotell. Seejärel asus majas Tartu Ülikooli Kliinikumi onkoloogiakorpus. Hoone projekteeris 1896. aastal Tartu ehitusinsener Otto Schröder kortermajaks. Majas on elanud Gustav Suits (aastail 1929–1939], majal on tema mälestustahvel. Pärast teist maailmasõda oli maja pikka aega kasutusel Tartu Kunstimuuseumi hoonena ja ehitati juurde külgtiivad. Aastal 2020–2022 ehitati maja ümber korterelamuks. Vallikraavi 4 Vallikraavi 8 Vallikraavi 10 Vallikraavi 16 Vallikraavi 21 Vallikraavi 25 Rahvaste mälestussammas Vallikraavi paviljon, kus tegutseb ULA baar "Kuperjanov suri tegelikult Vallikraavi kliinikus". Tartu Postimees. 11. juuni 1999. Vaadatud 27.09.2011.[alaline kõdulink]
Jakobi tänav

Jakobi tänav (saksa keeles Jakobstraße) on tänav Tartu kesklinnas. Tänav kulgeb üldiselt loodesse ja on 770 m pikk. Jakobi tänav algab Ülikooli tänavalt, jätkudes teisel pool seda Küütri tänavana, ning lõpeb Kreutzwaldi tänava ja Laulupeo puiestee ristis Tähtvere pargi servas, jätkudes Kreutzwaldi tänavana. Jakobi tänavaga ristuvad Munga tänav (paremalt), Lutsu tänav (paremalt), Lai tänav (risti), K. E. von Baeri tänav (vasakult), Kroonuaia tänav (paremalt), Tähtvere tänav (paremalt), Veski tänav (vasakult) ja K. A. Hermanni tänav (vasakult). Kõigil ristmikel on Jakobi peatänav, välja arvatud Laia tänava ristmikul, kus peatee kulgeb kirdesse Laiale tänavale ja loodesse mööda Jakobi tänavat, ning Ülikooli tänava suhtes. Jakobi tänaval asuvad Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna hoone (Tartu Ülikooli vana keemiahoone; Jakobi 2) ja Tartu Katoliku Hariduskeskuse Jakobi tänava õppehoone, nn Agathe maja (Jakobi 41). Jakobi 54 Tänav sai nime Jakobi kiriku järgi, mis paiknes ajaloolises Jakobi väravas seespool linnamüüri. Jakobi ja Laia tänava nurgal asusid ka Tartu Püha Katariina klooster ja Tartu Püha Katariina kirik Baltisaksa uurija Richard Otto versiooni järgi kasutas Katariina klooster esialgu töötavat Jakobi kirikut, mis alles 15. sajandil liideti kloostriga ja sai uue kaitsepühaku järgi nimetuse. Algselt kandis praegune Jakobi tänav osalt Küütri, osalt Kooli (1583. asutatud jesuiitide gümnaasiumi järgi) ning osalt Jakobi (platea Sancti Jacobi) nime. Jakobi ja Lutsu tänava vaheline ala asub Tartu kolme suure kiriku vahel ning omal ajal oli siit hõlbus minna nii Jaani kirikusse, ülikooli peahoone asukohas paiknenud Maarja kirikusse kui ka Toomemäele toomkirikusse. "See on nii keskne koht, et arvatavasti võis siin elada jõukam rahvas". Hiljem oli nüüdse Jakobi mõne osa nimi Väike-Maarja ja Suur-Maarja (kunagise Maarja kiriku järgi) Seoses Tartu Ülikooli 300. aastapäevaga 1932. aastal nimetati tänav (koos Küütri tänava ja praeguse Laulupeo puiesteega) ümber Gustav Adolfi tänavaks ülikooli rajaja, Rootsi kuninga Gustav Adolfi järgi. Nõukogude ajal (14. oktoobrist 1949) sai see nimeks Viktor Kingissepa tänav. Jakobi 4 hoones tegutses 1922–1940 Eesti Karskusliit. Gustav-Adolfi tänav 10 asus Tartu kino „Ateen" hoone. Eesti taasiseseisvumisega seoses Jakobi tänava nimi taastati. Toome pood Ekspresskataloog 2005, lk. 54. Tartu kaart mõõtkavas 1:22 000 Jüri Kivimäe, Kõrgema kooli eelloost Tartus. Jesuiitide koolitegevusest, TRÜ: Tartu Riiklik Ülikool : EKP TRÜ komitee, TRÜ rektoraadi, ELKNÜ TRÜ komitee ja TRÜ ametiühingukomitee häälekandja, nr. 35, 3 detsember 1971 Kaur Alttoa, Kloostritest keskaegses Tartus, Ajalooline Ajakiri, 2008, 4 (126), lk 295–316 Maarit Stepanov, Tartu parkla all oli peidus põhjasõjaeelne maailm, novaator.err.ee, 26.01.2021 Aili Raendi "Isikunimelised tänavad Tartus" Tln: Eesti Raamat, 1987, lk 28-29 Aili Raendi "Isikunimelised tänavad Tartus" Tln: Eesti Raamat, 1987, lk 28-29 Maarit Stepanov, Tartu parkla all oli peidus põhjasõjaeelne maailm, novaator.err.ee, 26.01.2021
Viktor Kingissepa tänav

Viktor Kingissepa tänav on mitme tänava endine nimi ja mitme endise tänava nimi: Veski tänav Antslas Suur-Lossi tänav Haapsalus Suur tänav Jõgeval Torujõe tänav Kohtla-Järvel Nõlva tänav Järvakandis Aia tänav Kehras Tallinna maantee Keilas Pargi tänav Kuressaares Pikk tänav Kärdlas Mere tänav Loksal Viktor Kingissepa tänav, endine tänav Maardus Pärnu tänav Mõisakülas Mõisa tänav Narvas Virulombi tänav Otepääl Posti tänav Paides Muuli tänav Paldiskis Lossi tänav Põltsamaal Kuninga tänav Pärnus Viktor Kingissepa tänav, endine tänav Püssis Meierei tänav Raasikul Vabaduse tänav Rakveres Karu tänav Tallinnas (1940–1941) Liivalaia ja Juhkentali tänav Tallinnas (1944–197?) Liivalaia, Pronksi ja Jõe tänav Tallinnas (197?–1992) Kandle tänav Tamsalus Kalmistu tänav Tapal Küütri ja Jakobi tänav ning Laulupeo puiestee Tartus Ernst Enno tänav Valgas Lossi tänav ja August Maramaa puiestee Viljandis Vana tänav Vändras
Valge torn

Valge torn on Tallinna lähedale 1821–1823 Vene võimude poolt Väike-Paljassaarele rajatud Tallinna kindluse suhtes ettenihutatud kindlustis (fort ja selle põhiosa – suurtükitorn), mille eesmärk oli eelkõige Tallinna sõjasadamasse läänepoolse sissesõidu kaitsmine. Pärast 1810. aastate pingetõusu Euroopas koostati aastatel 1819–1820. aastal ja kinnitati keiser Aleksander I poolt 10. mail (vkj)/ 22. mail 1820. aastal uus Tallinna kaitsekava. Selle järgi kavatseti Tallinna kindluse nii mere- kui ka maarinde uutesse fortidesse ehitada mitu kivist kasemattidega suurtükitorni Prantsuse inseneri René de Montalemberti loodud süsteemi järgi. Ehitada jõuti aga ainult üks torn. Torni püstitamist alustati 1821. aastal Väike-Paljassaare loodeotsas ja see valmis 1823. aastal. Keldris olid laoruumid ja veel sügavamal veekogumis- ja äravoolusüsteem, I korrusel oli sissepääs üle vallikraavi ja kergsilla, vahtkonnaruumid ning kasematid 45 püssilaskeavaga, II korrusel olid kasematid 12 suurtükiava ning lisaks veel rinnatisega lahtine platvorm. Järgmisel, 1824. aastal ehitati platvormile peale katus. Paljal saarel paistis lubikrohvitud torn kaugele ning rahvas tundis seda Valge tornina. Ametlikult pole torn seda nime kunagi kandnud, venekeelsetes projektides oli selle nimi Kaitsetorn [Väike-Paljassaarel] (vene keeles Оборонительная башнья [в [островѣ] Малом Карлосѣ] Oboronitelnaja bašnja [v malom Karlose]). Tallinna kaitse täiustamisel 1834. aastal ehitati I korruse püssilaskeavad ümber suurtükkidele ning vahtkonnaruumide aknad ümber püssilaskeavadeks. Suured korrastustööd tornis olid aastatel 1846–1848. Alanud Krimmi sõja tõttu uuendati 1853. aastal Väike-Paljassaare kõiki kindlustisi, ent juba järgmisel aastal vallutasid britid ja prantslased Ahvenamaal väheste jõududega venelaste Bomarsundi kindluse (seal oli ka Valge torniga sarnaseid ehitisi), mis oli venelastele üsna suur šokk. Seetõttu otsustati kõik Vene eraldiseisvad ja maavägede poolt halvasti toetatavad mere- ja rannikukindlustised jätta maha ja muuta kasutamiskõlbmatuks. Midagi üritati ka Väike-Paljassaarel lõhkuda, kuid enda ehitatut polnudki nii kerge lammutada. Krimmi sõja käigus okupeerisid liitlased mõlemat Paljassaart, kuid teadaolevalt püsivalt sinna ei jäädud eg akasutatud ka venelast ekindlusehitisi. Pärast Tallinna kustutamist 1864. aastal kindluslinnade nimekirjast kasutati säilinud kindlustisi peamiselt õppelaskmiste märklauana. Valge torn on alates 18. augustist 1997 Eesti Vabariigi kultuurimälestis nr 8517. Valge torni varemed kultuurimälestiste riiklikus registris Heino Gustavson. Tallinna rannakaitse kuni 1864. aastani. ENSV TA Toimetised, Ühiskonnateadused 37/ 2. Tallinn 1988 Heino Gustavson. Tallinna vanemad merekindlused. Olion. Tallinn 1994 Robert Treufeldt. "Paljad saared". Eesti Ekspress, 13. oktoober 2005 Robert Treufeldt. "Valge torni fort". // Kalaranna fort ehk hilisem "Patarei" vangla. MTÜ Castellum. Tallinn 2019. Lk 30
Gregory Slay

Gregory Scott Slay (10. mai 1969 New Orleans – 1. jaanuar 2010 Bodega Bay) oli USA muusik, ansambli Remy Zero asutajaliige ja trummar (1996–2003).
Tšempionide eine

"Tšempionide eine ehk Hüvasti, sinine esmaspäev!" (inglise "Breakfast of Champions, or Goodbye Blue Monday") on Kurt Vonneguti 1973. aastal ilmunud romaan. Eesti keelde on romaani tõlkinud Valda Raud ning see on ilmunud 1978. aastal kirjastuse Eesti Raamat ning 2003. ja 2010. aastal kirjastuse Tänapäev väljaandena. 1999. aastal valmis romaani alusel ka samanimeline film, mille peaosades mängivad Bruce Willis, Albert Finney, Nick Nolte ja Omar Epps. "Tšempionide eine ehk Hüvasti, sinine esmaspäev!" Ulmekirjanduse BAASis
Octobass

Octobass on viiuli perekonna suurim ja madalaima kõlaga pill. Kõrgemat kõla saab teha käega keele pikkust muutes, kuid madalama kõla jaoks on sõrmlaual väikesed pulga moodi klambrid, mis klahvi vajutusel vastu sõrmlauda lähevad ja keele pikkust muudavad. Erinevalt teistest viiuli perekonna liikmetest on octobassil 3 keelt.
Afiinsus

Afiinsus (ladina affinis 'piirnev; suguluses olev') tähendab vastuvõtlikkust. Afiinsus (biokeemia). Afiinsus (keemia). Afiinsus (ökoloogia), Afiinne alamruum Afiinne algebraline hulk Afiinne algebraline muutkond Afiinne baas Afiinne diferentsiaalgeomeetria Afiinne geomeetria Afiinne isomorfism Afiinne kaarepikkus Afiinne kaugus Afiinne kerapind Afiinne koordinaadistik Afiinne kujutus Afiinne kõverus Afiinne lokaalselt sümmeetriline ruum Afiinne minimaalpind Afiinne morfism Afiinne muutkond Afiinne normaal Afiinne parameeter Afiinne pseudokaugus Afiinne reeper Afiinne ruum Afiinne ruumala Afiinne rühm Afiinne seostus Afiinne skeem Afiinne struktuur Afiinne teisendus Afiinne tensor Afiinne täielik universaalalgebra Afiinne unimodulaarne rühm Afiinsed koordinaadid
Aleksander III sild

Aleksander III sild (Pont Alexandre III) on Pariisis üle Seine'i viiv sild, mis valmis 1900. aasta maailmanäituse jaoks. Sild ühendab Champs-Élysées'd Invaliidide toomkirikuga.
The Kid

"The Kid" on olnud mitme filmi originaalpealkiri. "Väikemees" ("The Kid"), Charlie Chaplini film aastast 1921 "Suur poiss" ("The Kid", täispealkirjaga "Disney's The Kid"), Jon Turteltaubi film aastast 2000, peaosas Bruce Willis
Agregatsioon

Agregatsioon tähendab millegi kokku kogunemist, kuhjumist. Sõna on kasutusel ka terminina: agregatsioon on teatud alal elavate organismide koondumine mingiks suuremaks rühmaks, nt salgaks, parveks ... Agregaat
‘Aţbarah' jõgi

‘Aţbarah (araabia عطبرة, amhara አትባራ፡ወንዝ (Atbara wenz)) on jõgi Aafrika kirdeosas Etioopia ja Sudaani piiril. Algab Etioopia mägismaa läänenõlvult Tana järvest põhja poolt. Sudaani platoole laskunud, voolab loodesse. Pikkus 1120 km. Suubub paremalt Niilusesse, olles selle allavoolu viimane regulaarselt voolav lisajõgi. Vihmaperioodil juulist novembrini on veerikas. Talviti kuivab ega jõua Niiluseni.
Agregatsioon (ökoloogia)

Agregatsioon on teatud alal elavate organismide koondumine mingisse suuremasse rühma, nt salka. Selles rühmas ületab nende organismide arvukus palju kordi keskmise arvukuse kogupinnal. Näiteks maasika tütartaimed ümber emataime või seeneviljakehade ringid (asundid). Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Menstruaaltsükkel

Menstruaaltsükkel on teaduslik termin füsioloogiliste muutuste kohta, mis võivad toimuda viljakas eas naiste organismis seksuaalse paljunemise ja viljastumise eesmärgil. See artikkel räägib inimese menstruaaltsüklist. Endokriinsüsteemi kontrolli all olev menstruaaltsükkel on vajalik paljunemiseks. Tavaliselt jagatakse see kolmeks: follikulaarne faas, ovulatsioon ja luteaalne faas. Teine võimalik jaotus on menstruatsioon, viljakas faas ja viljatu faas. Menstruaaltsükli raames toimuvad järjestikused sündmused alluvad molekulaarsel tasandil hüpotalamuse-ajuripatsi-sugunäärmete telje kontrollile. Menstruaaltsükleid loetakse menstruaalvereerituse esimesest päevast. Hormonaalsed kontratseptiivid sekkuvad normaalsetesse hormonaalsetesse muutustesse, et vältida paljunemist. menstruatsioon Greenberg, Jerrold S.; Clint E. Bruess, Sarah C. Conklin (2007). Exploring the dimensions of human sexuality (3rd ed.). Jones & Bartlett. Lk 136–137.
Harti sõda

"Harti sõda" (inglise "Hart's War") on ameerika kirjaniku John Katzenbachi romaan. Romaan räägib Teise maailmasõja aegsest sõjavangist. Romaani ainetel on tehtud ka samanimeline film, mille peaosi mängivad Bruce Willis, Colin Farrell, Terrence Howard ja Marcel Iureş.
Karabahhi ahelik

Karabahhi ahelik (aserbaidžaani Qarabağ silsiləsi, armeenia Ղարաբաղի լեռնաշղթա (Gharabaghi lernašghtha)) on mäestik Aasias Aserbaidžaanis Mägi-Karabahhi alal. Ta on Väike-Kaukasuse osa. Kulgeb loode-kagu sihis Tərtəri ja Araksi jõe vahel. Kõrgus kuni 2725 meetrit. Karabahhi mägismaa
Veekoguja-leht

Veekoguja-leheks nimetatakse epifüütide muundunud lehti, mis on kohastunud vihmavee kogumiseks või atmosfäärist ammutamiseks.
Barat Daya saared

Barat Daya saared (indoneesia Kepulauan Barat Daya) on saarteahelik Malai saarestikus, Väikestest Sunda saartest idas. Saarte pindala on kokku umbes 7000 km². Saared on vulkaanilise tekkega ja seetõttu mägised, kõrgus kuni 1412 meetrit. Kuuluvad Indoneesiale.