laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Edward V

Edward V (2. november 1470, Westminster – teadmata) oli Yorkide soost Inglismaa kuningas ja Iirimaa lord (9. aprillist 25. juunini 1483); sünnist saadik Walesi prints ja Chesteri krahv. Edward päris trooni pärast isa, kuningas Edward IV surma 9. aprillil 1483, kui Edward V oli 12-aastane. Tema eest valitses ning tema ja ta venna Richardi eest hoolitses nende onu Gloucesteri hertsog Richard, kes 25. juunil 1483 neilt trooni võttis. Pärast võimu üleandmist suleti Edward V ja tema vend Londoni Towerisse. Hiljem neid enam ei nähtud. Nende saatuse kohta liigub rohkesti legende. Väidetavalt leiti 1674. aasta ümberehituste käigus Towerist kahe lapse skeletid. Kuigi nende kindlat kuuluvust noorele kuningale ja tema vennale pole kindlaks tehtud, on need maetud Westminsteri kloostrikirikusse. Valitsejatiitel: By the Grace of God, King of England and France and Lord of Ireland (Dei Gracia Rex Anglie et Francie Dominus Hibernie).
Turmamägi

Turmamägi on väljamõeldud vulkaan J. R. R. Tolkieni Keskmaa legendaariumis, mis asub Mordori loodeosas, Barad-dûri lähedal. Sindarini keeles nimetatakse mäge Orodruiniks ja Amon Amarthiks. Turmamäel sepistas Sauron Teise Ajastu 1600. aastal Ühe Sõrmuse ja Frodo hävitas selle hiljem (Kolmanda Ajastu 3019. aastal) samuti seal samas.
Lilleküla (täpsustus)

Eestis on mitu Lilleküla-nimelist paika: Lilleküla, Tallinna asum Lilleküla (Elva), küla Tartumaal Elva vallas Lilleküla (Kuressaare), Kuressaare linnaosa Lilleküla (Rakvere), Rakvere linnaosa Lilleküla (Paide), endine küla Järvamaal Paide vallas
Vallaste

Vallaste on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Vallaste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Franzdorf, Jürison, Jürisson, Kruup, Matsik, Matzik, Matzik-Metski, Smukul, Sunduk, Tisler, Vaen, Valdmann, Valmann, Valt, Varm, Vekmann, Villenthal, Voimann, Volter ja Vöörtman. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vallaste Eestis 33 mehel ja 36 naisel. Luutsia Vallaste (1908–?), eesti folklorist Marvi Vallaste (sündinud 1983), eesti laulja
Laid (perekonnanimi)

Laid on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Laid on antud Käina, Pühalepa ja Reigi kihelkonnas Läänemaal ning Kaarma, Karja, Muhu, Pöide ja Valjala kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Laid uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Isak, Kõvatoomas, Osrtov, Osstrov, Ostrov, Poks, Ruul ja Veremejev. Eerik Laiu palvel kanti Laid perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 42 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laid Eestis 103 mehel ja 105 naisel. Eerik Laid, eesti arheoloog ja etnoloog (1904–1961) Mihkel Laid, eesti vaimulik ja ühiskonnategelane (1899–1945) Milvi Laid, eesti laulja (1906–1976)
María Dolores de Cospedal

María Dolores de Cospedal (sündinud 13. detsembril 1965 Madridis) on Hispaania poliitik, ta kuulub Rahvapartei ridadesse. Ta oli 4. novembrist 2016 kuni 1. juunini 2018 Hispaania kaitseminister. Ta on lõpetanud Madridis asuva Fundación Universitaria San Pablo CEU (katoliikliku eraülikooli) õigusteaduskonna. Ta on abielus ja poja ema.
Laidma

Laidma on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Laidma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bergmann, Glükk, Jaga, Juhkam, Koikson, Kulka, Laksberg, Lazarus, Leimann, Leppikov, Liipa, Lombach, Lombak, Lonkovits, Lossmaa, Malleus, Ohman, Peemann, Pikberg ja Toomson. Hans Laidma palvel kanti Laidma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 289 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laidma Eestis 33 mehel ja 48 naisel.
Laido

Laido on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Laido uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Bornschein, Hagias, Laisk, Lensment, Lossmann, Trei ja Vechterstein. Avo Laido palvel kanti Laido perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 325 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. aprillist 1937). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laido Eestis 22 mehel ja 22 naisel. Avo Laido (1903–1990), Eesti ja Nõukogude Liidu sõjaväelane
Laigo

Laigo on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Laigo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Igel, Joonas, Logvinenko ja Lõõtsmann. Ernst Laigo palvel kanti Laigo perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 147 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laigo Eestis 8 mehel ja 9 naisel. Anita Laigo (1901–1984), eesti tekstiilikunstnik Annike Laigo (sündinud 1972), eesti disainer Arkadio Laigo (1901–1944), eesti maalikunstnik ja graafik
Lainvee

Lainvee on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Lainvee uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Laasberg, Liimann ja Lilienkampf. Helmi Lainvee palvel kanti Lainvee perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 37 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. märtsist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lainvee Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Laio

Laio on eesti perekonnanimi. Karl-Oskar Laio palvel kanti Laio perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 375 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. novembrist 1938). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Laja

Laja on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Laja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Lajal. Roomet Laja palvel kanti Laja perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 8 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laja Eestis 28 mehel ja 27 naisel. Ferdinand Laja (1889–1956), eesti loomaarstiteadlane Loomet Laja (1903–1994), eesti karskustegelane
Orlovski rajoon

Orlovski rajoon (vene keeles Орловский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Orlovski alev. Rajoon piirneb põhjas Martõnovka rajooniga, kirdes Zimovniki rajooniga, idas Remontnoje rajooniga, lõunas Kalmõkkiaga, läänes Salski rajooniga ja loodes Vesjolõi rajooniga. Rajooni pindala on 3300 km². Elanike arv oli 2012. aastal 40 280, 2009. aastal 40 315 ja 2002. aastal 41 768. Orlovski rajooni asulad kuuluvad üheteistkümne külaasunduse koosseisu. Q126684906
Karja näidissovhoos

Karja näidissovhoos oli näidissovhoos Kingissepa rajoonis Leisi külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Karja asulas. Sovhoosi pindala oli 11 700 ha. Karja sovhoos oli Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi teravilja ja kartuli sordikatsepunkt, erialaks oli teravilja seemnekasvatus. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 363
Kõljala sovhoos

Kõljala sovhoos oli sovhoos Kingissepa rajoonis Pihtla külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Kõljala asulas. Sovhoosi pindala oli 17 100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 363
Lümanda sovhoos

Lümanda sovhoos oli sovhoos Kingissepa rajoonis Lümanda külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Lümanda asulas. Sovhoosi pindala oli 12 400 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 363
Pöide sovhoos

Pöide sovhoos oli sovhoos Kingissepa rajoonis Pöide külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Tornimäe asulas. Sovhoosi pindala oli 10 800 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 363
Sõrve sovhoos

Sõrve sovhoos oli sovhoos Kingissepa rajoonis Salme külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Salme asulas. Sovhoosi pindala oli 13 500 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 363
Erra sovhoos

Erra sovhoos oli sovhoos Kohtla-Järve rajoonis Sonda külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Erra asulas. Sovhoosi pindala oli 10 900 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 363
Iisaku näidissovhoos

Iisaku näidissovhoos oli näidissovhoos Kohtla-Järve rajoonis Iisaku külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Kasevälja asulas. Sovhoosi pindala oli 7700 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 363
Kohtla-Järve sovhoos

Kohtla-Järve sovhoos oli sovhoos Kohtla-Järve rajoonis Kohtla külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Järve asulas. Sovhoosi pindala oli 8200 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 365
Kurtna sovhoos

Kurtna sovhoos oli sovhoos Kohtla-Järve rajoonis Illuka külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Kurtna asulas. Sovhoosi pindala oli 8900 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 365
Mäetaguse sovhoos

Mäetaguse sovhoos oli sovhoos Kohtla-Järve rajoonis Mäetaguse külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Mäetaguse asulas. Sovhoosi pindala oli 9500 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 365
Narva sovhoos

Narva sovhoos oli sovhoos Kohtla-Järve rajoonis Sinimäe külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Olgina asulas. Sovhoosi pindala oli 12 700 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 365
Tudulinna sovhoos

Tudulinna sovhoos oli sovhoos Kohtla-Järve rajoonis Tudulinna ja Viru-Jaagupi külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Tudulinna asulas. Sovhoosi pindala oli 9500 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 365
Alliku sovhoos

Paide sovhoos oli sovhoos Paide rajoonis Järva-Jaani, Paide ja Esna külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Roosna-Alliku asulas. Sovhoosi pindala oli 8600 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 366
Udeva sovhoos

Udeva sovhoos oli sovhoos Paide rajoonis Koeru külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Ervita asulas. Sovhoosi pindala oli 6500 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 366 "Udeva mõisas Järvamaal taastatakse osa ajaloolisest pargimüürist". Maaleht. 27.09.2018. Vaadatud 03.04.2021.
Värska sovhoos

Värska sovhoos oli sovhoos Põlva rajoonis Värska külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Värska asulas. Sovhoosi pindala oli 8700 ha. 19. aprillil 1973 anti käiku Värska sovhoosi mineraalveetsehh ja alustati mineraalvee villimist. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 368 Tähtpäevi aprillis. Koit, 13. aprill 2013 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Põlva rajooni Värska sovhoosi mineraalvee villimise tsehh (1978)
Audru sovhoos

Audru sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Audru külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Audru asulas. Sovhoosi pindala oli 12 800 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Nõmme sovhoos

Nõmme sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Saarde külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Saarde asulas. Sovhoosi pindala oli 10 100 ha. Nõmme sovhoos moodustati 8. märtsil 1960 kolmest väiksemast kolhoosist: Jäärjast Karl Marxi, Ristikülast Lenini- ja Pärnu linna külje alt Koidula-nimeline kolhoosist. 1968. aastal oli Nõmme sovhoos üleliidulise sotsialistliku võistluse võitja ning sai sel puhul rändpunalipu ja üleliiduliselt ametiühingukomiteelt Kilingi-Nõmmesse klubihoone ehitamise loa. Sovhoosi direktorid olid järjekorras Ilmar Soobik (algusest kuni 1968. aastani), Kalev Võitla, Tarmo Kulu ja Jaan Nagel. Sovhoosi agronoom oli Tiiu Karu, pearaamatupidaja Vaike Parts ja zootehnik Maie Klein. Nõmme sovhoosi Ristiküla osakond liideti 1964. aasta 21. jaanuaril Sindi sovhoosi Surju osakonnaga. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370 "Nõmme sovhoosi töötajad meenutavad olnud aegu". Pärnu Postimees. 3. märts 2010. "SURJU SOVHOOSI KEVAD, SUVI, SÜGIS..." Surju Sõnumid. 1. veebruar 2014.
Oidrema sovhoos

Oidrema sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Koonga külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Lõpe asulas. Sovhoosi pindala oli 11 600 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Pärivere sovhoos

Pärivere sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Are külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Are asulas. Sovhoosi pindala oli 7400 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Pärnjõe sovhoos

Pärnjõe sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Vändra ja Kaisma külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Pärnjõe asulas. Sovhoosi pindala oli 7100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Lanno

Lanno on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Lanno uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Glaser, Grünbach, Grüner, Ilarionov, Illison, Jürgens, Langer, Larionov, Larm, Lasimer, Lauberg, Laurberg, Laurson, Leidig, Leinberg, Leotoots, Leotoz, Lohv, Peterson, Schlukum, Schmidt, Smitt ja Tomson. Oskar Lanno Palvel kanti Lanno perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 297 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lanno Eestis 40 mehel ja 60 naisel. Paul Lanno (1896–1981), Eesti sõjaväelane
Kemi (Soome)

Kemi on linn Soomes Lapi maakonnas Põhjalahe kaldal Kemijoki suudmes. Linna pindala on 102,59 km², sh sisevete pindala 7,32 km². Koos merealadega (644,85 km²) on pindala 747,44 km² (1. jaanuari 2008 seisuga Soome valdade seas 158. koht). Kemi asutati Vene keisri Aleksander II korraldusega 5. märtsist 1869 looduslikku sadamakohta. Kemist sai tähtis puidutööstuse keskus. 1902. aastal sai linn raudteeühenduse ja 1939. aastal lennuvälja. Talvesõda ja Jätkusõda läksid Kemist mööda, aga Lapi sõjas õhkisid sakslased kõik Kemijoe sillad ja üritasid õhku lasta ka 51 meetri kõrgust linnahalli, mille ülemised korrused töötasid veetornina. Maja jäi püsti, sest vesi oli tornist välja lastud. Sakslased seda ei teadnud ja arvasid, et ülemiste korruste raskuse tõttu ei ole palju lõhkeainet tarvis. Majale paigaldati mälestustahvel. 18. augustil 1949 toimus Kemis mitme tuhande osavõtjaga tööliste meeleavaldus, mida politsei tulistas. Kaks inimest sai surma. Tänapäeval on linna suurimad tööstusharud paberi- ja puidutööstus. Kemi lähedal on Euroopa ainus kroomikaevandus. Kemis on polütehniline instituut. Kemis on Euroopa suurim vääriskivigalerii. Väidetavalt on Kemis maailma suurim lumeloss. Igal talvel alates 1996. aastast ehitatakse see uuesti erineva arhitektuuriga. Kemis on läbi kogu ajaloo olnud tugeval positsioonil vasakpoolsed poliitilised jõud. Praegu on Kemi ainus Soome linn, mille volikogus on esindatud kõik neli registreeritud vasakerakonda. Kõige rohkem kohti on Vasakliidul (14) ja Soome Sotsiaaldemokraatlikul Parteil (12). Kemis ilmub ajaleht Lapin kansa. Linnast läheb läbi Soome põhimaantee (valtatie) 4 ja Euroopa maanteed E8 ja E75. Linnast 4,5 km põhjas asub Kemi-Tornio lennujaam. Ajos, Hepola, Karihaara, Karjalahti, Kivikko, Koivuharju, Nauska, Paattio, Peurasaari, Ritikka, Rytikari, Sauvosaari, Syväkangas, Takajärvi, Tervaharju Luleå vald, Rootsi Tromsø, Norra Wismar, Saksamaa Newtownards, Põhja-Iirimaa Ringkøbing, Taani Liptovský Mikuláš, Slovakkia Volgograd, Venemaa Nacala, Mosambiik Székesfehérvár, Ungari Population growth biggest in nearly 70 years Kemi koduleht
Pärnu sovhoos

Pärnu sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Sauga külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Sauga asulas. Sovhoosi pindala oli 7400 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Sindi sovhoos

Sindi sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Paikuse külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Paikuse asulas. Sovhoosi pindala oli 4100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Surju sovhoos

Surju sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Surju külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Surju asulas. Sovhoosi pindala oli 4400 ha. Surju sovhoos rajati 1964. aasta 21. jaanuaril Sindi sovhoosi Surju osakonna ja Nõmme sovhoosi Ristiküla osakonna liitmisel. Majandi maad paiknesid kahel pool Uulu-Valga maanteed, alates Laadist kuni Tõitoja suure riigimetsani. Majandit hakasid juhtima: Direktor Oskar Rein, sovhoosi üldjuhtimine; Peaagronoom Jüri Tohver, taimekasvatus; Peazootehnik Otto Paesalu, loomakasvatus; Zootehnik selektsionäär Helle Haage, loomakasvatuse tõuaretustööd; Peaveteran arst Aino Krimm, veterinaarne teenindus; Veterinaar sanitar Tiiu Saluste, veterinaar arsti abiline; Seemendustehnik Arne Vreiman, sovhoosi lüpsikarja teenindus; Laborant Linda Kahest, lüpsikarja teenindus; Peainsener Heino Tõnismäe, majandi masinapark; Ökonomist Adolf Evart, tööde normeerimine ja töökäskude kontroll; Ehitustehnik Heinrich Krimm, ehituse-ja remonditöö organiseerimine; Pearaamatupidaja Mall Alamets (Luur), finantsmajandus; Raamatupidaja Linda Välbe põhivahendid, kontod; Raamatupidaja Ellen Tõnisson palgaarvestus, aruandlus; Raamatupidaja Helga Rein, laomajandus; Raamatupidaja Laine Lapp, Surju osakonna arvepidamine; Raamatupidaja Ilmar Kurm, Ristiküla osakonna arvepidamine; Kassapidaja ja kaadritöötaja Elli Kartau, rahaga arvlemine ja kaadritöö; Dispetšer Laine Jõõts, autotööde arvestus; Remonditöökoja juhataja Karl Toomistu, masinapargi korrashoid; Ristiküla osakonna juhataja Jüri Mädamürk osakonna töö juhtimine Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370 "SURJU SOVHOOSI KEVAD, SUVI, SÜGIS..." Surju Sõnumid. 1. veebruar 2014.
Sõprus (sovhoos)

Sõprus oli sovhoos Pärnu rajoonis Häädemeeste külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Kabli asulas. Sovhoosi pindala oli 6000 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Ho Kan

Ho Kan (霍剛; sündinud 23. juulil 1932 Nanjingis) on hiina maalikunstnik. Sotheby's Hongkongi oksjonil 2021. aastal müüdi Ho-Kani õlimaa lõuendil "Abstract Composition 抽象構圖" (1967) hinnaga 149 974 eurot. Tema kõige väärtuslikumad ja nõutumad tööd kujutavad ringe, eriti kollasena. Michael Sullivan. Modern Chinese artists, a biographical dictionary. University of California Press. 2006. ISBN 978-0-520-24449-8 The Modernist Wave. Taiwan Art in the 1950s and 1960s. National Taiwan Museum of Fine Arts. 2011. ISBN 978-986-02-8859-9 Reverberations, Ho Kan, Paperback. Publisher. TFAM. Taipei Fine Arts Museum. 2017. ISSN 978-986-05-1543-5 Sotheby s (10. oktoober 2021) "Moodsa kunsti päev Müük" osa 735. Sotheby's. Vaadatud 7. juunil 2022. Cecila Gibellini, Libri d'artista: le edizioni di Vanni Scheiwiller, 2007 Giovanni Scheiwiller, Ho-Kan, Ed. All'insegna del pesce d'oro, 1973 Maria Campitelli, Ho-Kan, Lattuada studio, 1992 David Medalla, Three Plus One Equals Pia Pizzo, Ho Kan, Hsiao Chin, Li Yuan-Chia, Signals London, 1966 Art International – Volume 4, 1962 An-yi Pan, Jirong Zhu, Ellen B. Avril, Contemporary Taiwanese art in the era of contention, 2004
Säde (sovhoos)

Säde oli sovhoos Pärnu rajoonis Tori ja Vändra külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Jõesuu asulas. Sovhoosi pindala oli 12 300 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Tali sovhoos

Tali sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Tali külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Tali asulas. Sovhoosi pindala oli 9700 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Tori näidissovhoos

Tori näidissovhoos oli näidissovhoos Pärnu rajoonis Tori külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Tori asulas. Sovhoosi pindala oli 5200 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Vändra katsesovhoos

Vändra katsesovhoos oli katsesovhoos Pärnu rajoonis Tori külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Selja asulas. Sovhoosi pindala oli 7600 ha. Vändra katsesovhoos spetsiifika oli eesti mustakirjute veiste kasvandus, veiste kõrgaretus. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Jõumoment

Jõumoment ehk moment on mehaanikas jõuga seotud vektoriaalne suurus, mis iseloomustab jõu pööravat toimet. Jõumomendi tähis on M {\displaystyle M} või τ {\displaystyle \tau } ja mõõtühik njuutonmeeter (N·m). Sama ühikuga on näiteks ka pöördemoment, paindemoment ja väändemoment. Neid mõisteid kasutatakse vastavalt sellele, millist toimet jõud kehale avaldab: pöördemoment iseloomustab pöörleva keha nurkkiirust muutva välisjõu mõju; paindemoment iseloomustab painde mõju kehale; väändemoment iseloomustab keha väänet põhjustava sisejõu mõju. Eristatakse jõumomenti punkti ja telje suhtes. Jõumomendiks punkti O {\displaystyle O} suhtes M O → {\displaystyle {\vec {M_{O}}}} nimetatakse vektorit, mis võrdub jõu rakenduspunkti kohavektori r → {\displaystyle {\vec {r}}} ja jõuvektori F → {\displaystyle {\vec {F}}} vektorkorrutisega: M → O = r → × F → . {\displaystyle {\vec {M}}_{O}={\vec {r}}\times {\vec {F}}.} Vektori M O → {\displaystyle {\vec {M_{O}}}} suurus ja suund sõltub punkti O {\displaystyle O} valikust. Jõumoment telje suhtes võrdub momendiga, mille annab selle jõu projektsioon vaadeldava teljega ristuval tasandil telje ja tasandi lõikepunkti suhtes. Jõumoment telje suhtes on ühesuurune mistahes punkti jaoks sellel teljel. Pöörlemine Pöördliikumine Andrus Salupere (2006). "Staatika" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2018-11-26. Vaadatud 2018. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend) Sõnaveeb
Laspre

Laspre on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Laspre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Laasberg (Tapal, 1938. aastal). Tamara Laspre palvel kanti Laspre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 370 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. augustist 1938). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Laurand

Laurand on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Laurand uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Laurberk, Laurent, Laurson ja Laurus. Johannes Lauranna palvel kanti Laurand perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 270 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laurand Eestis 20 mehel ja 25 naisel.
Aurora (laulja)

Aurora, õieti Aurora Aksnes, (sündinud 15. juunil 1996) on Norra laulja-laulukirjutaja ja muusikaprodutsent. Ta debüüt-EP "Running with the Wolves" ilmus 4. mail 2015. Samal aastal ilmus ka ta kaver inglise rokkansambli Oasis laulust "Half the World Away", mida kasutati John Lewise kaubamajade keti jõulureklaamis. Teda on võrreldud selliste artistidega nagu Susanne Sundfør, Emilíana Torrini, Florence and the Machine, Eivør Pálsdóttir, Kate Bush, Lana Del Rey, Lorde ja Bjork. Aurora sündis 15. juunil 1996 Norras Stavangeris, kuid kasvas üles Bergenis. Meloodiaid hakkas ta looma kuueaastaselt ja laulusõnu kirjutama üheksaselt. Jonathan Chen (9. aprill 2015). "Aurora Announces Debut EP Titled Running with the Wolves". Paste. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuni 2018. Vaadatud 26. novembril 2017. Alice Vincent (6. november 2015). "Who is Aurora, the 19-year-old Norwegian singer for the 2015 John Lewis Christmas advert?". The Telegraph (inglise keeles). Vaadatud 26. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "AURORA - Into The Light". YouTube (inglise keeles). 14. detsember 2015. Vaadatud 26. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) http://lista.vg.no/liste/topp-40-album/2/dato/2016/uke/11 Ryan, Gavin (2. aprill 2016). "ARIA Albums: Zayn Has the No 1 Album in Australia". Noise11. Vaadatud 2. aprillil 2016. Hung, Steffen. "Discographie Aurora Aksnes". German Charts Portal. Hung Medien (Steffen Hung). "AURORA". chart-track.co.uk. Chart-Track. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. august 2018. Vaadatud 21. novembril 2017. "AURORA". Officialcharts.com. Official Charts Company. "AURORA - Chart history". Billboard. Vaadatud 23. märtsil 2016. Hung, Steffen. "Discographie Aurora Aksnes". Irish Charts Portal. Hung Medien (Steffen Hung). Originaali arhiivikoopia seisuga 17. november 2015. "Certified Awards". British Phonographic Industry. Originaali (To access, enter the search parameter "Aurora" and select "Search") arhiivikoopia seisuga 1. august 2017. Vaadatud 24. märtsil 2017. Koduleht Aurora Instagramis Aurora Twitteris Aurora IMDb-s Aurora Facebookis
Kogum

Kogum, ka kompleks, on teatav hulk esemeid või nähtusi ühtse rühma või tervikuna. Kogumit võib mõista hulga mittematemaatilise analoogina. Kui hulga puhul räägitakse elementidest, siis kogumi puhul räägitakse tavaliselt liikmetest.