laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Narva sadam

Narva sadam (ka Narva linnasadam, Narva jõesadam; sadama kood: EE JOS) on jahisadam Narvas. See asub Narva jõe suudmest 14 km ülesvoolu, Narva jõe vasakul kaldal. Sadama aadress on Jõe tänav 3. Sadama pidaja on Sihtasutus Narva Sadam, mis peab ka Kulgu sadamat Narva veehoidla ääres. Sadama territooriumi pindala on 15 440 m² ja akvatooriumi pindala 22 000 m². Sadama geograafilised koordinaadid on 59° 22′ 59″ N, 28° 12′ 23″ E. Sadam osutab järgmisi põhiteenuseid: kütusetankimine, joogiveega varustamine, elektritoide, baar, saun, dušš, WC, pesumaja, prügikoristus, navigatsiooniolukorra info. Jahi maksimaalne pikkus võib olla 20 m ja maksimaalne süvis 2,6 m. Sadamasse mahub 10 külalisjahti. Narva sadamakoht tekkis Tallinnast Novgorodi suunduva maantee ja Läänemerd Peipsi järvega ühendava Narva jõe ristumiskohale 13. sajandil. Hansakaubanduse õitseajal 14. ja 15. sajandil. Narva kui sadama õitseaeg oli alates 16. sajandi teisest poolest kuni 18. sajandi lõpuni. Narva linnusemüüride taha, sillast ligikaudu ühe kilomeetri pikkuselt mere poole, tekkis eeslinn koos sadamasildade, kaubaladude ja laevaehitusplatsidega. 1850. aastal oli Narva jõel 11 sadamakohta. Neist kolm asusid Narva-Jõesuus Rosona (Rossoni) suubumiskoha vastas, jõe vasakul kaldal Narva Iinna all oli viis ja Narva jõe paremal kaldal, Ivangorodi all, kolm sadamasilda. Merelt tulid piki jõge linna alla kuni kahemastilised alused, suuremad laevad jäid jõesuhu. Narva sillast ülemjooksu poole, kuni Kulguni, ei olnud Narva jõgi kärestike, kiire voolu ja Narva kose tõttu laevatatav. Kulgust Vasknarvani Iiikusid vaid väikesemõõtmelised alused. Alates 1855. aastast asus Narva peamine sadam jõe vasaku kalda all, Victoria bastioni juures. 1921. aastast alates Narva jõesadamast loobuti, suurelt osalt ka mahukate aurulaevade kasutuselevõtu tõttu, ning kaubavahetus koondus Narva alt Narva-Jõesuu sadamasse. Narva linna all asunud endistest sadamarajatistest ei ole enam midagi säilinud. Kulgu sadam "Narva jõesadam / Narva linna sadam. Eeskiri (2018)" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 31. detsember 2019. Vaadatud 28. juulil 2020. Narva jõe sadama arengukava kinnitamisest. Narva jõesadama arengukava lisa, Narva Linnavolikogu määrus, RT IV, 09.10.2013, 76 Narva linnasadam sadamaregistris
2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus

2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus olid 34. Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 3.–5. märtsini Serbia pealinnas Belgradis Kombank arenal. Võistluste korraldaja valiti välja 4. mail 2014 Frankfurdis. Teised kandidaatlinnad olid İstanbul (Türgi) ja Toruń (Poola). Varem olid Belgardis toimunud Euroopa sisemeistrivõistlused 1969. aastal, mil võistlusi tunti Euroopa sisemängude nime all. Võistlustel osales 525 sportlast 48 riigist. Eestit esindas kuus sportlast: Henrik Kutberg ja Ksenija Balta kaugushüppes, Kristjan Rosenberg ja Maicel Uibo seitsmevõistluses, Merilyn Uudmäe kolmikhüppes ning Kätlin Piirimäe kuulitõukes. Kolmel päeval toimus kokku 26 võistlusala. Edukaim riik oli seitsme kulla, ühe hõbeda ja nelja pronksiga Poola. Venemaa sportlased võistlustele Venemaale dopinguprogrammi eest määratud võistluskeelu tõttu võistlema ei lubatud. Ainsa vene sportlasena osales "sõltumatu neutraalse sportlasena" naiste kaugushüppes Darja Klišina. Kuupäev: 4. märts Osavõtjaid: 26 Eeljooksud Poolfinaalid Finaal Kuupäev: 3.–4. märts Osavõtjaid: 28 Eeljooksud Poolfinaalid Finaal Kuupäev: 3.–5. märts Osavõtjaid: 24 Eeljooksud [ Poolfinaalid] Finaal Kuupäev: 3.–4. märts Osavõtjaid: 22 Eeljooksud Finaal Kuupäev: 3. ja 5. märts Osavõtjaid: 22 Eeljooksud Finaal Kuupäev: 3. märts Osavõtjaid: 24 Eeljooksud Finaal Kuupäev: 5. märts Osavõtjaid: 6 Finaal Kuupäev: 4.–5. märts Osavõtjaid: 18 Kvalifikatsioon [ Finaal] Kuupäev: 3. märts Osavõtjaid: 12 Finaal Izmir Smajlaj võitis Albaaniale kergejõustiku tiitlivõistluse esimese kuldmedali. Kuupäev: 3.–4. märts Osavõtjaid: 20 Kvalifikatsioon Finaal Kuupäev: 3. ja 5. märts Osavõtjaid: 18 Kvalifikatsioon Finaal Kuupäev: 4. märts Osavõtjaid: 23 Kvalifikatsioon Finaal Kuupäev: 4.–5. märts Osavõtjaid: 16 Ametlikud tulemused Kuupäev: 4.–5. märts Osavõtjaid: 38 Eeljooksud Poolfinaalid Finaal Kuupäev: 3.–4. märts Osavõtjaid: 30 Eeljooksud Poolfinaalid Finaal Aníta Hinriksdóttir võitis Islandile pärast 19 aastat esimese Euroopa sisemeistrivõistlustelt medali. Kuupäev: 4.–5. märts Osavõtjaid: 19 Eeljooksud Poolfinaalid Finaal Kuupäev: 3.–4. märts Osavõtjaid: 19 Eeljooksud Finaal Kuupäev: 3. ja 5. märts Osavõtjaid: 17 Eeljooksud Finaal Kuupäev: 3. märts Osavõtjaid: 27 Eeljooksud Poolfinaalid Finaal Kuupäev: 5. märts Osavõtjaid: 6 Finaal Airinė Palšytė võitis Leedule esimese medali Euroopa sisemeistrivõistlustelt. Kuupäev: 3.–4. märts Osavõtjaid: 21 Kvalifikatsioon Finaal Kuupäev: 4. märts Osavõtjaid: 13 [ Finaal] Kuupäev: 4.–5. märts Osavõtjaid: 17 [ Kvalifikatsioon] [ Finaal] Kuupäev: 3.–4. märts Osavõtjaid: 18 Kvalifikatsioon Finaal Kuupäev: 3. märts Osavõtjaid: 21 Kvalifikatsioon Finaal Kuupäev: 3. märts Osavõtjaid: 15 Ametlikud tulemused ██ Korraldajariik "Belgrade to host 2017 European Athletics Indoor Championships". european-athletics.org. 3.5.2014. Vaadatud 11.3.2017 "Island võitis 19 aasta pikkuse vaheaja järel taas sise EM-ilt medali". ERR Sport. 5.3.2017. Vaadatud 11.3.2017 "Leedu võitis kergejõustiku Euroopa sisemeistrivõistlustelt kuldmedali". ERR Sport, 04.03.2017. Ametlik koduleht Ametlikud tulemused
Thomas Heilmann

Thomas Heilmann (sündinud 16. juulil 1964 Dortmundis) on Saksa ettevõtja ja Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) poliitik. 1985–1993 aastatel õppis Heilmann õigusteadust Bonni ja Harvardi ülikoolis. Ta lõpetas oma õigusalast praktikat Münchenis 1990–1993. 1990. aastal asutas ta reklaamiagentuuri Delta-Design, mis ühendati ettevõttega Scholz & Friends 1991. aastal. Ligi 10 aastat oli ta Scholz & Friendsi Berliini filiaali tegevdirektor. 2001–2008 oli ta kogu Euroopa Scholz & Friendsi grupi kaasesimees. Ta on ka nelja kontserni aktsionär ja nõukogu liige, mis tegelevad meedia, ettevõtete huvi, Interneti ja kinnisvara valdkondades. Alates 1991. aastast on tal palju firmasid erinevates valdkondades. Kuni 2010. aasta lõpuni oli ta Facebooki osanik. Aastal 1998 oli ta külalisprofessor Berliini Kunstiülikoolis. 1980. aastal astus Heilmann Saksamaa Kristlik-Demokraatlikku Liitu. Aastal 1980 oli ta Bonni Rahufoorumi (Friedensforum) liige. Alates 2000. aastast oli ta interneti ametnik Saksamaa CDU-s. 2009. aastal valiti ta CDU Berliini aseesimeheks. 2012–2016 oli ta justiits- ja tarbijakaitse senaator Berliini linnavalitsuses. Ta elab koos oma elukaaslasega Berliinis, neil on neli poega. Isiklik koduleht CDU CDU/CSU-Fraktion Taz.de Der Tagesspiegel news
Bariūnai

Bariūnai on küla Leedus Joniškise rajoonis, Saugėlaukise valla halduskeskus. Küla asub Audruvė jõe kaldal. Bariūnais on põhikool, raamatukogu ja kultuurimaja, seal tegutseb meierei. Nõukogude ajal oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. 1992. aastal organiseeriti kolhoos ümber põllumajandusühistuks, mis tegutseb tänini. Bariūnais on sündinud Leedu poliitik Gintaras Ramonas. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.01.2017. Bariūnai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. II (Arktis-Beketas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002. 652 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Satkūnai

Satkūnai on küla Leedus Joniškise rajoonis, Satkūnai valla halduskeskus. Küla asub Sidrabe jõe kaldal; seda läbib Jelgava ja Šiauliai vaheline raudtee. Satkūnais on raamatukogu. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.01.2017. Küla portaalis vietoves.Lt
Aadressbüroo

Aadressbüroo on endisaegne asutus (büroo), kus säilitati mingi koha (nt linna) elanike elukohtade (aadresside) kohta käivaid andmeid ja kus sai vastavate andmete kohta infot. Eesti Vabariigi riiklikud aadressbürood moodustati 1933. aastal Aadressbüroo seaduse alusel. Eestis olid aadressbürood Tallinnas (Lai tänav 48), Tartus ja Nõmmel. Tallinnas ja Tartus oli aadressbüroo juures ka leiubüroo. Tallinna Aadressbüroo alustas tööd Eestimaa kubermangus 1. juulil 1909 ja Eesti Vabariigis tegutses Tallinna Aadress- ja Leiubüroo Tallinna-Harju prefektuuri juures, tegevuspiirkonnaks oli lisaks Tallinnale veel ka Nõmme, Paldiski ja Keila linn. Aadressbüroosse võisid andmed tulla majaomanike majaraamatutest, kuhu olid kantud elanike sisse- ja väljakolimised. Majaomanikud ja –valdajad (hotelliomanikud, möbleeritud tubade omanikud jt) olid kohustatud esitama Tallinna Aadressbüroole andmeid nende majja elama asunud või sealt lahkunud isikute kohta. Esitatud aadresslehtede alusel koostati ülelinnaline elanike register, mille põhjal väljastati teateid elanike elukoha kohta.. Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist. Kirjastus Estonia, 1957. Lk 8 Tallinna Aadressbüroo fondi aadresslehed, Rahvusarhiiv (vaadatud 11.05.2021) Tallinna Aadressbüroo fondi aadresslehed, Rahvusarhiiv
Rudiškiai

Rudiškiai on küla Leedus Joniškise rajoonis, Rudiškiai valla halduskeskus. Küla asub Mūša jõe kaldal. Aastal 1671 ehitati külla esimene kabel, aastal 1868 valmis aga praegune kirik. Aastal 1978 rajati külla suur 10 000 loomale mõeldud sigala. Rudiškiais on põhikool, raamatukogu ja postkontor. Küla on nime saanud Rūda põllu järgi (rūda tähendab leedu keeles maaki), kus sulatati kohalikku soorauda. Rudiškiai Pastoraat Kirik [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.01.2017. Küla portaalis vietoves.Lt
Kirnaičiai

Kirnaičiai on küla Leedus Joniškise rajoonis, Kepaliai valla halduskeskus. Küla asub Audruvė jõe kaldal. Kirnaičiais on algkool (tänapäeval Gasčiūnai kooli filiaal), kultuurimaja ja raamatukogu. Küla keskel on säilinud vana taluhoone koos selle juures asuva aidaga, mis oli varem kasutusel koolimajana ja on tänapäeval kujunenud küla seltsimajaks. Küla rahvas osales aastal 1769 toimunud talupoegade ülestõusus. Aastal 1905 korraldasid sealsed mõisa töölised streigi. Nõukogude ajal oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.01.2017. Loreta Ripskytė. Senovinė klėtis tapo giminių suėjimų ir švenčių vieta. Šiaulių kraštas, 2010 a. 9. september. Kirnaičiai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. X (Khmerai-Krelle). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 165 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Ben Carson

Benjamin Solomon Carson (sündinud 18. septembril 1951 Detroitis) on Ameerika Ühendriikide poliitik ja neurokirurg, kellel õnnestus esimesena kirurgiliselt lahutada kaelast ühendatud Siiami kaksikud. Ta oli 2017. aasta 2. märtsist 2021. aasta 20. jaanuarini 17. Ameerika Ühendriikide elamumajanduse ja linnaplaneerimise minister (ainsa mustanahalise ministrina) Donald Trumpi valitsuses. Carson sündis 1951. aastal Detroitis. Tema vanemad lahutasid abielu, kui Ben oli kaheksa-aastane. Ta lõpetas Yale'i Ülikooli psühholoogiateaduskonna ja seejärel Michigani Ülikooli arstiteaduskonna. Ta kandideeris 2016. aasta vabariikliku partei presidendikandidaadi valimistel, kuid loobus hiljem oma kandidatuurist ja avaldas toetust Donald Trumpile. 2010 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks Carson on abielus ja tal on kolm poega. Usutunnistuselt on Carson ja tema perekond seitsmenda päeva adventistid. Ben Carson backs Trump, saying combative billionaire has 'cerebral' side. The Washington Post, 11. märts 2016. Vaadatud 16.01.2018.
Gataučiai

Gataučiai on küla Leedus Joniškise rajoonis, Gataučiai valla halduskeskus. Gataučiais on põhikool, raamatukogu ja postkontor. Küla on kuulunud Gotautonistele ja Banderewiczitele. Aastal 1905 korraldasid sealse mõisa töölised streigi. Nõukogude ajal oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastal 1963 kolis Ivoškiaist mõisa kordatehtud peahoonesse sealne põhikool. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.01.2017. Küla portaalis vietoves.Lt
Gaižaičiai

Gaižaičiai on küla Leedus Joniškise rajoonis, Gaižaičiai valla halduskeskus. Küla asub Svēte jõe kaldal. Gaižaičiais on põhikool, kultuurimaja, raamatukogu ja postkontor. Aastal 1918 rajati sealse mõisa peahoonesse koolimaja. Nõukogude ajal oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.01.2017. Gaižaičiai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. VI (Fau-Goris). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 334 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Vijoliai

Vijoliai on küla Leedus Šiauliai rajoonis, Šiauliai maavalla halduskeskus. Küla asub Šiauliai loodeservas Vijolė jõe kaldal. Vijoliais on kaks puidu töötlemisega tegelevat ettevõtet. Küla on esmamainitud 1649. aastal. Toona asus seal kõrts ja küla kandis ise nime Šilo Kalneliai. Hiljem hakkas see kandma Vijoliai nime. Küla maad kuulusid osalt Šiauliai linnale, osalt aga sealsele kirikule. Aastal 1830 võõrandati kirikule kuulunud maad ja Vijoliai hakkas kuuluma Gubernija mõisale. Nõukogude ajal rajati sinna lisaks kohaliku kolhoosi elamutele veel ka maju rajooni maaparandajatele ja ehitustöölistele. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.01.2017. Steponas Bačiūnas. Brydė Saulės žemėje. Šiauliai, Saulės delta, 2010 a., 55 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Raudėnai

Raudėnai on küla (ka endine alev) Leedus Šiauliai rajoonis, Raudėnai valla halduskeskus. Küla asub Rauda jõe kaldal. Raudėnai asub Šiauliai-Kretinga raudtee ääres, külas asub Raudėnai raudteejaam. Raudėnais on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Küla on esimest korda mainitud XVI sajandi alguses. Aastal 1550 ehitati sinna kabel, aastal 1611 aga esimene kirik. Aastal 1681 kujunes küla kõrvale Raudėnai alev. Aastal 1881 valmis praegune kirikuhoone. Aastal 1968 liideti alev külaga. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.01.2017. Küla portaalis vietoves.Lt
Mustafa II

Mustafa II (osmanitürgi keeles: مصطفى ثانى Mustafa-i Sani) (6. veebruar 1664 – 29. detsember 1703) oli Osmanite riigi sultan 1695 kuni 1703. Ta oli Mehmet IV ja Emetullah Rabia Gülnuş Sultaana poeg.
Nachtmystium

Nachtmystium on Ameerika ansambel, mille rajasid 2000. aastal Blake Judd ja Pat McCormic. Ansamblil on üks püsiliige, Blake Judd, teised liikmed on vahetunud. Nachtmystium on välja andnud seitse stuudioalbumit, millest viimane, "The World We Left Behind", ilmus 2014. aastal. Reign of the Malicious 2002 Demice 2004 Instinct: Decay 2006 Assassins: Black Meddle, Part I 2008 Addicts: Black Meddle, Part II 2010 Silencing Machine 2012 The World We Left Behind 2014 The First Attacks, 2000-2001 2004 Retox: Remixes and Rarities 2017 Live Onslaught 2002 Live Blitzkrieg 2003 Live Onslaught #2 2005 Visual Propaganda: Live from the Pits of Damnation (DVD) 2005 Live At Roadburn MMX (LP ja CD) 2011 Nachtmystium/Zalnic (Zalnickuga) 2001 Nachtmystium/Xasthur (Xasthuriga) 2004 Daze West (Kriegiga) 2005 Nachtmystium/Murmur (Murmuriga) 2011 Nachtmystium 2003 Eulogy IV 2004 Worldfall 2008 Doomsday Derelicts 2009 Resilient 2018
Taari–Auksi tee

Taari–Auksi tee (registrinumbriga 24131) on kõrvalmaantee Viljandi maakonnas. Tee pikkus on 11,509 km. Tee saab alguse Taari külas Viljandi–Põltsamaa maanteelt, läbib Saarepeedi, Välgita ja Auksi küla ning lõppeb Võivaku külas Imavere–Viljandi–Karksi-Nuia maanteel. Riigimaanteede nimekiri ja riigimaanteede liigid Riigi Teatajas
Karla Šlechtová

Karla Šlechtová (sündinud 22. mail 1977 Karlovy Varys) on Tšehhi ökonomist ja poliitik. Ta on lõpetanud Lääne-Tšehhi Ülikooli majandusteaduskonna Plzeňis 2001. aastal. Ta oli 8. oktoobrist 2014 kuni 2017. aasta detsembrini Tšehhi regionaalarengu minister. Alates 13. detsembrist 2017 kuni 27. juunini 2018 oli ta Tšehhi kaitseminister. Czech Republic. Ministries, etc. rulers.org
Ratškõ (Nemõrivi rajoon)

Ratškõ (ukraina keeles Рачки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 1452. Pindala on 6,28 km².
Šljahhova

Šljahhova (ukraina keeles Шляхова) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 1995.
Georg von Bock

Georg von Bock (vene keeles Георгий Тимофеевич Бок) (6. oktoober (ukj 18. oktoober) 1818 – 12. juuni 1876 Schwerin) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi mereväelane, viitseadmiral. Georg von Bock kuulus nimekasse baltisaksa Bockide aadlisuguvõsasse. Ta oli Võisiku mõisniku polkovnik Timotheus Eberhard von Bocki (1787–1836) ja tema eestlannast abikaasa Ewa Catharina (suri 1862) ainus laps. 10-aastaselt kirjutati ta õppima merekorpusesse, mille lõpetas 1835. aastal mitšmani auastmes. Teenis esialgu Musta mere laevastikus, hiljem mereväe peastaabis adjutandina. 1860. aastal arvati 1. järgu kaptenina reservi. 1865. aastal sai temast tiibadjutant, 1866. aastal kontradmiral ja 1872. aastal suurvürst Vladimir Aleksandrovitši õuemeister. Bock naitus 1847. aastal kindralmajor Dmitri Ignatjevi tütre Annaga (1824–1916). Abielust sündis kaks poega ja tütar. Vanema poja riiginõunik ja kammerhärra Vladimiri (1850–1899) surmaga kustus Bockide suguvõsa Võisiku liin. Teda autasustati Püha Anna II, Püha Vladimiri IV ja III klassi ordeni ning mitmete välismaa ordenitega. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Bd I. Görlitz 1929. Lk 584. [1] Erik Amburgeri andmebaas. Nr 1840 [2]
Reja

Reja (ukraina keeles Рея) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Berdõtšivi rajoonis. Elanike arv on 1080. Pindala on 2,568 km².
Esimene Vabariik

Esimene Vabariik võib tähendada: Esimest Austria vabariiki (1919–1934) Esimest Kreeka Vabariiki (1822–1832) Prantsusmaa Esimest Vabariiki (1792–1804) Esimest Vietnami Vabariiki (1955–1963) Teine Vabariik, Kolmas Vabariik, Neljas Vabariik, Viies Vabariik, Kuues Vabariik
Kolmas Vabariik

Kolmas Vabariik võib tähendada: Kolmandat Austria vabariiki Prantsusmaa Kolmandat Vabariiki (1870–1940) Esimene Vabariik, Teine Vabariik, Neljas Vabariik, Viies Vabariik, Kuues Vabariik
Neljas Vabariik

Neljas Vabariik võib tähendada: Neljas Korea Vabariik (1972–1979) Prantsuse neljas vabariik (1946–1958) Neljas Brasiilia Vabariik (1946–1964) Neljas Nigeeria Vabariik (1999–...) Neljas Hiina Vabariik (1991–...) Esimene Vabariik, Teine Vabariik, Kolmas Vabariik, Viies Vabariik, Kuues Vabariik
Viies Vabariik

Viies Vabariik võib tähendada: Viiendat Korea Vabariiki (1979–1987) Prantsusmaa Viiendat Vabariiki (1958–tänini) Esimene Vabariik Teine Vabariik Kolmas Vabariik Neljas Vabariik Kuues Vabariik
Bubiai

Bubiai on küla Leedus Šiauliai rajoonis, Bubiai valla halduskeskus. Küla asub Dubysa jõe kaldal; aastast 1973 asub külast põhja pool Bubiai paisjärv. Bubiais on kool, postkontor ja raamatukogu. Külas asub Šiauliai telemast, selle juurest saab alguse Venta-Dubysa kanal. Vaatamisväärsusteks on Bubiai mõisa hoonetekompleks, Bubiai linnamägi, viis looduskaitsealust paplit, nende seas ka Leedu vanim ja suurim pappel, mille kõrgus on 34 meetrit, krahv Dimitri Zubovi rajatud tammeallee ja kanali ääres kasvav looduskaitsealune männik. Külas on sündinud Leedu kommunist Mečislovas Gedvilas. Arheoloogiliste uuringute põhjal arvatakse, et Bubiai asustati V sajandil. Aastal 1230 rajati Bubiai linnus (Dobitzen), mille ristisõdijad aastail 1348 ja 1358 maha põletasid. Küla ennast mainitakse esimest korda kirjalikult aastal 1566. Aastal 1795 loodi Bubiai mõis. Katariina II andis selle Platon Zubovile, kelle suguvõsa valdusse jäi küla kuni maareformini. Aastal 1825 valmis Venta-Dubysa kanal. Aastal 1831 osalesid sealsed talupojad novembriülestõusus. XIX sajandil asutati külla postijaam. XX sajandi alguses organiseeriti sealne mõis ümber loomakasvatuse ja piimanduse suunitlusega majapidamiseks. Selle omanik Dmitri Zubov asutas aastal 1910 külla ka põllumajanduskooli, kus vastavaid tootmisharusid õpetati. Samuti rajas ta saekaatri ja telliselöövi. Aastal 1915 toimus küla all lahing Vene ja Saksa vägede vahel. Ka aastal 1944 toimus külas lahing Nõukogude ja Saksa vägede vahel, lahingus langenud maeti linnamäele. Nõukogude ajal oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastal 1961 rajati külla raadiojaam ning püstitati raadio- ja telemast. Aastal 1973 rajati Dubysa jõele Bubiai paisjärv. Bubiai telemast Dubysa Bubiai külas Bubiai paisjärv Koolimaja Linnamägi Bubiai mõisa hooned Bubiai paplid Zubovi tammeallee Venta-Dubysa männik [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.01.2017. "Penkios Bubių tuopos". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2017. Vaadatud 4. märtsil 2017. Bubiai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. III (Beketeriai-Chakasai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 543 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Eurolaul 1997

Eurolaul 1997 oli 4. Eurolaulu konkurss, kus valiti Eestit 1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindama hakkav laul. Eurolaul 1997 võistlus toimus eelmiste aastate tava järgi, kus rahvusvaheline žürii valib välja laulu ja esitaja, kes Eestit Eurovisioonil esindab. Kohtunikud valisid Eestit esindama Maarja-Liis Ilusa, kes esindas Eestit ka eelnenud aastal, see teeb temast esimese Eesti artisti, kes on Eurovisiooni lauluvõistlusel kaks korda esinenud. Finaalis sai Maarja-Liis Ilus 8. koha. Eurolaul 1997 toimus Tallinna Linnahallis ning saadet juhtisid Marko Reikop ja Anu Välba. Esitusele tuli kaheksa erinevat laulu, millest rohkem kui ühte laulu esitasid Pearu Paulus, Hanna-Liina Võsa ja Maarja-Liis Ilus. Igat lugu hindas rahvusvahelistest kohtunikest koosnev žürii. Võistluse võitis 32 punktilise ülekaaluga Maarja-Liis Iluse "Keelatud maa". Sellest suurest punkti ülekaalust hoolimata hääletati eelmisel õhtul avalikus telefoniküsitluses, et Maarja-Liis Iluse, Hanna-Liina Võsa ja Anne Värvimanni "Aeg" oli rahva lemmik. Sellele vaatamata läks Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusele esindama Maarja-Liis Iluse "Keelatud maa". Punkte andis 8-liikmeline rahvusvaheline žürii: Juan Maria Clavagera Maria G Enrico Nuti Hans Christian Anderssen Pia Kalischer Hans Cuny Dušan Popovič Gabriella Faludi Kohtunikke pidi algselt olema üheksa, kuid Venemaa kohtunik (Vladimir Matetski) ei saanud lauludega linti õigeks ajaks kätte, et neid hinnata. Enne Eurovisiooni konkurssi peeti Eestit kihlveokontorite seas üheks võistluse võitmise favoriidiks koos Iirimaa, Itaalia, Ühendkuningriigi ja Saksamaa lauludega. Finaaliõhtul esines Maarja- Liis Ilus peale Poolatl ning enne Bosnia ja Hertsegoviinat kolmeteistkümnendana. Ta tegi ilusa etteaste ja sai hääletuse lõpuks 82 punkti, millega saavutas 25-liikmelises arvestuses 8. koha. Eesti žürii andis oma 12 punkti Prantsusmaale.
Vahtmeister

Vahtmeister (saksa keeles Wachtmeister) oli mitmes riigis ratsa- ja suurtükiväe allohvitseri kõrgeim sõjaväeline auaste; ühtlasi ka vastavas auastmes sõjaväelane. Vahtmeistreid on olnud ka mõne riigi sõjaväepolitseis (sandarmeerias).
Cindy Roleder

Cindy Roleder (sündinud 21. augustil 1989) on Saksamaa tõkkejooksja. 2015. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Pekings võitis ta 100 meetri tõkkejooksus hõbemedali isikliku rekordiga 12,59. 2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel Zürichis võitis ta 100 meetri tõkkejooksus pronksmedali ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis samal distantsil kuldmedali. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 100 meetri tõkkejooksus 5. koha. 2017. aasta märtsis sisekergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel Belgradis võitis ta 60 meetri tõkkejooksus kuldmedali. Ta on teinud ka seitsmevõistlust ning tema isiklik rekord sellel alal on 6055 punkti, mis on püstitatud 2015. aastal. CINDY ROLEDER. Vaadatud 10.8.2018 Cindy Roleder Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Koduleht