laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Berijev Be-6

Berijev Be-6 (vene keeles Бериев Бе-6) on NSV Liidu päritolu mereväe mitmeotstarbeline kahe kolbmootoriga paatlennuk. Tiivaulatus: 33, m Pikkus: 23,25 m Kõrgus: 7,54 m Tiivapindala: 120 m² Tühikaal: 18,6 tonni Suurim lennukaal: 23,5 tonni Suurim kiirus: 415 km/h 2400 m kõrgusel Suurim kiirus merepinna kõrguselsel: 380 km/h Lennukaugus: 5000 km Lennulagi (praktiline): 6500 m Mootor: 2 x 1700 kW (2300 hp), õhkjahutusega kolbmootor (tähtmootor), Švetsov AŠ-73 Relvastus: 4 automaatkahurit NS-23 kaliiber 23 mm, 4000 kg pomme, torpeedosid või miine, tiivaalustel riputustel ka raketid. Nõukogude Liit Hiina Rahvavabariik
Tamsalu raamatukogu

Tamsalu raamatukogu on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Tamsalu linnas. Tamsalu raamatukogu on alates 1. jaanuarist 2019 Tapa Vallaraamatukogu struktuuriüksus. https://web.archive.org/web/20171218220826/http://www.virumaa.info/maakond/kultuur/raamatukogundus (vaadatud 19.12.2017) Raamatukogu koduleht
Tudu raamatukogu

Tudu raamatukogu on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Tudu asulas. Raamatukogu juhataja on Katrin Kastemäe. http://www.vinnivald.ee/tudu-rahvaraamatukogu (vaadatud 19.12.2017) Raamatukogust Vinni valla kodulehel
Komsomolsk Amuuri ääres

Komsomolsk Amuuri ääres (vene keeles: Комсомольск-на-Амуре) on linn Venemaal Habarovski krais. Asub Amuuri jõe vasakul kaldal, 360 km kaugusel Habarovskist. Jaanuari keskmine õhutemperatuur linnas on –24 °C, juulis +20 °С. Aastane sademete hulk on 560 mm. Piirkonna põliselanikeks on nanaid. Tänapäeva linna ala kuulus Hiinale 1858. aastani, mil see läks Aiguni lepinguga Venemaale. Asula on rajatud 1860. aastal Permskoje külana Permi oblastist ümber asunud talupoegade poolt. 1932. aastal anti asulale linnaõigused ja nimetati ümber Komsomolskiks linna ehitavate kommunistlike noorte auks. Tegelikult olid umbes 70% linnaehitajatest vangid. Linnas hakati arendama rasketööstust, rajati laevaehitustehaseid. Linnas on lennukitehas, kus toodetakse hävituslennukeid Su-27, Su-30, Su-33, Su-35, Su-57, laevaehitustehased ja masinaehitustehased. Must metallurgia on tähtsuselt teine tööstusharu (32,2% toodangust): terasetoodang ulatub 0,7 miljoni tonnini. Töötleva tööstuse käive oli 2006. aastal 24,1 miljardit[küsitav] rubla. Linn asub Baikali-Amuuri magistraalraudtee (BAM) ääres. 20 km kaugusel kesklinnast asub lennujaam. История Комсомольска-на-Амуре Yandexi ilm Komsomolski Amuuri ääres linnavalitsuse koduleht (vene keeles)
Uhtna raamatukogu

Uhtna raamatukogu on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Uhtna asulas. Raamatukogu direktor on Inge Pikkoja. Novembris 2016 avati raamatukogus Eesti esimene topoteek. See sisaldab ajaloolisi dokumente ja fotosid Uhtnast ja selle lähiümbrusest. Tänase Uhtna raamatukogu alguseks peetakse 1. detsembrit 1947. Raamatukogu asus Sämi algkooli juhataja kabinetis (8 m²) ja kandis nimetust Sõmeru valla Sämi raamatukogu. Raamatud saadi kohalikelt elanikelt annetustena ja teistelt raamatukogudelt. 1950. aastal koliti Sämi külas eramajja, kus raamatukogu käsutusse jäi 1 tuba. Ajalehes Punane Täht kirjutas Ellen Rätsep 6. septembril 1960, et „Sõmeru valla täitevkomitee eraldas 1947.a Uhtna raamatukogust Sämis olnud filiaali jaoks 500 köidet.“ Samas pole säilinud ühtegi kirjalikku allikat, et Uhtnas oleks raamatukogu olnud. On suulised mälestused, et „mõisahoones vist midagi oli, segastel aegadel kui oli mõisas Uhtna vallavalitsus, siis midagi laenutati. ..“ Kui teada, et mõis kuulus kuni II maailmasõja puhkemiseni sukavabrikant Oskar Kilgasele, pärast sõda oli hoones ENSV Sõmeru sideagentuur ja lühikest aega Uhtna vallamaja ja Sõmeru valla täitevkomitee, siis võib arvata, et seal juures tegutses ka raamatukogu. 1951. aastal koliti raamatukogu Uhtna mõisahoonesse, kuhu oli tekkinud piirkonna keskus. Uhtna mõisahoonesse jäi raamatukogu kuni kolhooside lagunemiseni ja varade tagastamiseni 1994. aastal. Uhtna mõis tagastati Oskar Kilgase pärijatele ning raamatukogu kolis lasteaiahoonesse, kus laste arvu vähenemise tõttu oli üks rühmaboks tühjaks jäänud. http://www.rakverevald.ee/raamatukogud (vaadatud 19.12.2017) Raamatukogust Rakvere valla kodulehel Topoteek Uhtna: meie ajalugu, meie arhiiv
Vajangu raamatukogu

Vajangu raamatukogu on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Vajangu külas. 1. jaanuarist 2019 on Vajangu raamatukogu Tapa Vallaraamatukogu struktuuriüksus. Raamatukogu ajalugu ulatub aastasse 1907. https://web.archive.org/web/20171218222349/http://www.vajangu.ee/oppetoo/vajangu-raamatukogu/ (vaadatud 19.12.2017) Raamatukogust Vajangu põhikooli kodulehel
Varangu raamatukogu

Varangu raamatukogu on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Varangu külas Varangu seltsimajas. Varangu raamatukogu on Haljala vallaraamatukogu teeninduspunkt. Raamatukoguhoidja on Urve Kingumets. https://www.haljalaraamatukogu.ee/kontakt/varangu (vaadatud 19.12.2017) Raamatukogust Haljala vallaraamatukogu kodulehel
Venevere raamatukogu

Venevere raamatukogu on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Venevere külas Venevere seltsimajas. Raamatukogu avati 1920. aastal Venevere koolis. https://web.archive.org/web/20171218223457/http://www.laekvere.ee/?pg=224 (vaadatud 19.12.2017) Raamatukogust Laekvere valla kodulehel
Vergi raamatukogu

Vergi raamatukogu on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi külas. Vergi raamatukogu on Karepa raamatukogu teeninduspunkt.
Viru-Jaagupi raamatukogu

Viru-Jaagupi raamatukogu on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Viru-Jaagupi asulas. Raamatukogu juhataja on Ülle Rajamart. http://www.vinnivald.ee/raamatukogud (vaadatud 19.12.2017) Vinni valla raamatukogud
Asuküla raamatukogu

Asuküla raamatukogu on raamatukogu Lääne maakonnas Haapsalu linnas Mägari külas. Raamatukogu juhataja on Imbi Sildaru. Raamatukogu tegutseb Asuküla seltsimajas. Raamatukogu asutati 1920. aastal. https://web.archive.org/web/20171218230351/http://web.zone.ee/asukylaraamatukogu/index.html (vaadatud 19.12.2017) Raamatukogu koduleht
Kullamaa raamatukogu

Kullamaa raamatukogu on raamatukogu Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kullamaa külas Goldenbecki majas. Raamatukogu juhataja on Aili Ansel. http://www.kullamaa.ee/?go=raamatukogud (vaadatud 19.12.2017) Raamatukogust Kullamaa valla kodulehel
Kõmsi raamatukogu

Kõmsi raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõmsi asulas. Raamatukogu juhataja on Helen Voogla. Alates 1. septembrist 2018 on raamatukogu koos teiste Lääneranna vallas asuvate raamatukogudega Lääneranna Raamatukogu haruraamatukogu. http://www.hanila.ee/raamatukogud (vaadatud 19.12.2017) Raamatukogust Lääneranna valla kodulehel
Lääneranna Raamatukogu

Lääneranna Raamatukogu ehk Lihula keskraamatukogu (varem ka Lihula valla raamatukogu ja Lihula raamatukogu) on raamatukogu Pärnu maakonnas Lihula linnas. Raamatukogu direktor on Tiiu Aasrand ja raamatukoguhoidjad on Delein Nõmm, Tiiu Aasrand ja Signe Tetsmann. Alates 1. septembrist 2018 on Lääneranna vallas asuvad raamatukogud Lääneranna Raamatukogu haruraamatukogud. Raamatukogust Lääneranna valla kodulehel
Lääne maakonna keskraamatukogu

Lääne maakonna keskraamatukogu on raamatukogu Lääne maakonnas Haapsalus aadressil Posti tänav 3. Raamatukogu sai alguse 1896 Eesti Kungla Karskuse Edendamise Seltsi raamatukoguna. https://web.archive.org/web/20171213124940/http://www.lib.haapsalu.ee/yldinfo.html (vaadatud 19.12.2017) Raamatukogu koduleht
Tüüp 59

Tüüp 59 on Hiina Rahvavabariigis toodetud lahingutank, valmistatud Nõukogude Liidu T-54 tankide kaasajastamise tulemusel. T-54/T-55 Tüüp 69
Tüüp 69

Tüüp 69 on Hiina Rahvavabariigis toodetud lahingutank, valmistatud Nõukogude Liidu T-54 tankide kaasajastamise tulemusel. T-54/T-55 Tüüp 59
Guido Kapp

Guido Kapp (sündinud 1945) on eesti riigiametnik ja looduskaitsja. 1977. aastast töötas Viljandi metsamajandi looduskaitsejaoskonna inspektorina. 1989. aastast oli ta Viljandi looduskaitsevalitsuse looduskaitse riiklik inspektor, seejärel Viljandi maakonnavalitsuse keskkonnaameti inspektor. 1998. aastast töötas Keskkonnainspektsiooni inspektorina, aastatel 2001–2011 vaneminspektor. Kokku töötas ta looduskaitseinspektorina 34 aastat. 1988 Eesti NSV teeneline looduskaitsja 2008 Valgetähe medaliklassi teenetemärk 2012 Eesti looduskaitsemärk Jüri E. Kukk. Päevaintervjuu: Inspektor Guido Kapp on 30 aastat ametis. Sakala, 1. november 2007 Madis Jürgen. “Tervist, siin juhtivinspektor Kapp!” Eesti Ekspress, 28. november 2011 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Eesti looduskaitsemärk". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2017. Vaadatud 19. detsember 2017.
Eesti looduskaitsemärk

Eesti looduskaitsemärk on Kliimaministeeriumi poolt välja antav teenetemärk, millega tunnustatakse teeneid looduse uurimisel, loodusteadmiste levitamisel, looduskaitse edendamisel, arendamisel ja tutvustamisel nii üleriigilisel kui ka rahvusvahelisel tasandil. Märk on hõbedane ja kujutab looduskaitse sümboli tammelehe kontuuri. Märgi kavandi autor on kunstnik Julia Maria Künnap. Märgid annab üle keskkonnaminister tavaliselt looduskaitsekuu alguses. 2011: Ain Erik, Lassi Karivalo, Kaja Lotman, Asko Lõhmus, Hendrik Relve, Asta Tuusti 2012: Jaan Rannap, Robert Oetjen, Mall Hiiemäe, Külli Kalamees, Guido Kapp, Õie Arusoo 2013: Urmas Sellis, Harri Jõgisalu, Vello Vainura, Agu Hollo, Kaja Peterson, Maie Jeeser 2014: Fredi-Armand Tomps, Georg Aher, Helle Kont, Ivar Arold, Mati Martinson, Meelis Tambets, Õie Jaagomäe 2015: Janika Ruusmaa, Laimdota Truus, Silver Visnapuu, Val Rajasaar, Valdur Mikita 2016: Andres Kalamees, Anne Kurepalu, Arne Kaasik, Kalvar Ige, Leili Mihkelson, Maris Kivistik, Toomas Jüriado 2017: Aivar Ruukel, Rauno Väisänen, Riinu Rannap, Urmas Laansoo, Vladislav Koržets 2018: Anneli Palo, Aveliina Helm, Ilkka Heikkinen, Inge Vahter, Jüri Nurk, Nadežda Tšerkašina, Olari Taal, Pille Tomson, Tiit Maran 2019: Aiki Jõgeva, Anne Nurgamaa, Karin Poola, Avo Rosenvald, Uudo Timm, Ester Valdvee 2020: Joosep Matjus, Veljo Runnel, Igor Gulov, Vootele Hansen, Maie Itse, Kristel Vilbaste 2021: Sirje Aher, Horst Freitag, Rein Järvekülg, Mart Külvik, Vladimir Mirotvortsev, Kalev Raudsepp 2022: Marika Kose, Taavi Pae, Kalev Rattiste, Elle Roosaluste, Ene Saadre, Olaf Schmeidt 2023: Ingmar Ott, Lennart Lennuk, Meelis Pärtel, Piret Pungas-Kohv, Tsipe Aavik, Vello Keppart 2024: Kaisa Linno, Loore Ehrlich, Mati Ilomets, Renno Nellis, Remo Savisaar ja Meelis Uustal Eesti looduskaitsemärgid Eerik Kumari looduskaitsepreemia Looduskaitsemärk Eesti looduskaitsemärk. Keskkonnaministeeriumi veebisait.
Val Rajasaar

Val Rajasaar (sündinud 11. juunil 1968) on eesti loodusfotograaf ja keskkonnahariduse edendaja. Ta on Muraste Looduskooli juhataja, Eesti Keskkonnahariduse Ühingu juhatuse liige ning MTÜ-de Studio Viridis Loodusharidus, Tabasalu Looduspark ja Harku Liit ning paljude teiste vabaühenduste liige. 2015 Eesti looduskaitsemärk 2023 Vereta Jahi võitja "Muraste Looduskool". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. detsember 2017. Vaadatud 19. detsembril 2017. Inforegister. Val Rajasaar[alaline kõdulink] "EESTI KÕIGE ILUSAMAD LOOMAD | Vaata tänavuse Vereta Jahi loodusfotosid!" Maaleht, 20. oktoober 2023
Võtmenäitaja

Võtmenäitaja ehk tulemuslikkuse võtmemõõdik (lühend KPI – key performance indicator) näitab, mida ettevõte on juba saavutanud ja mida kavatseb tulevikus saavutada oma suhetes nii klientide ja töötajatega kui ka muudes valdkondades, teisisõnu, mida teha, et paremini läheks. Need võivad olla mistahes eesmärgid, mis on suunatud tuleviku parandamiseks, näiteks müügi-, likviidsus-, kasumi-, kvaliteedieesmärgid jms. Iga organisatsioon vajab, et oleksid seatud strateegiad, eesmärgid ning õiged mõõdikud nende täitmiseks. Nende saavutamiseks on vaja ettevõtte tegevust võimalikult objektiivselt mõõta ja anda tagasisidet. Võtmemõõdikute süsteem ehk KPI-d ja ärianalüüs kehtib vaid erasektoris ning neid on vaja et teada, kas valitud suunad on õiged ning kuidas neid edaspidi veelgi paremini teha. Samamoodi nagu ei saa eeldada, et inimesed ostavad sinu kaupa ilma seda reklaamimata, ei saa eeldada ka, et avalikus sektoris saavutatakse edukaid tulemusi ilma neid mõõtmata. Võtmenäitajat võib defineerida ka järgmiselt: mõõdik, mis aitab mõista, kuidas ettevõttel läheb seatud eesmärkide suhtes; olulisim tulemuslikkuse informatsioon, mis võimaldab aru saada kas ollakse õigel teel või mitte; mõõdikud, mis teevad nähtavaks ettevõtte tulemuslikkuse ning võimaldavad kasutusele võtta vajalikke meetmeid, et saavutada soovitud tulemusi; eesmärkide tegevuse tasandile tõlkimine. Mõõdikute seadmist võib kujutada klassikalise skeemina, mis näeb välja selline: EESMÄRK → TEGEVUS → TULEMUS → TAGASISIDE (tulemuse võrdlus eesmärgiga) → TEGEVUSE KORRIGEERIMINE → UUS TULEMUS, UUS TAGASISIDE Mõõdikud võivad olla väga erinevad ning kujutatud mitmetel viisidel. Need võivad olla näiteks: rahuloluküsitlus (sisekommunikatsiooni uuring) graafiline mõõdik visioon, missioon Võtmenäitajale on omased mõned komponendid, mis peavad kindlasti seal sisalduma. Hea võtmenäitaja on seotud ettevõtte eesmärkidega; näitab, kuidas ettevõttel läheb; aitab langetada olulisi otsuseid; kõige olulisem näitaja. KPI-d kasutatakse tagasiside saamiseks, võrreldes saadud tulemust eesmärgiga. Selleks on mõned soovitused, mida silmas pidada võtmemõõdiku kasutamisel. Selleks tuleks võtta vaatluse alla kolm peamist ülesannet, et saavutada püstitatud eesmärgid; mõelda, mis on kõige peamisemad eesmärgid; välja selgitada, millest need enim sõltuvad; leida, milline on sobilikem mõõdik. Mõned näited ettevõttele loodud eesmärkidest ning nende saavutamiseks seotud mõõdikutest. äriõitseng – turuosa ja investeeringu tasuvuse kasv kliendirahulolu – korduvostud püsiklientidelt olla edukas – igakuine müügi kasv ja ärikasum uued kliendid – uute klientide müügi osakaal kogu müügist KPI - Mis asi see veel on? Konkurentsieelis läbi analüütilise võimekuse - kuidas valida õiged KPI'd ja need ka korralikult tööle panna Miks on avalikud sektoris KPI'sid vaja? Mõõdikud Mis on KPI?
Väike Väerada

Väike Väerada on puuskulptuuridega ääristatud matkarada, mis asub Elva linnas. Väike Väerada on 3 km pikkune, saab alguse Elva raudteejaamast ja lõppeb Tartumaa Tervisespordikeskuse juures. Raja ääres on kaks grillimiskohta, üks neist asub Elva paisjärve ääres ja teine Vaikse järve ääres. Raja kujunduse ja mitmete skulptuuride autorid on Anni Irs ja Mariina Tiidor. Rajale on paigutatud puuskulptuurid, mis on inspireeritud Eesti folkloorist. Rada möödub Elva paisjärvest, Elva jõest ja Vaiksest järvest. Puuskulptuur järveäärsel loodusrajal Puuskulptuurid järveäärsel loodusrajal Elva turism Liisi Toom (16.8.2015). "Väekogumine Elva Väikeselt Väerajalt". Delfi. Vaadatud 23.9.2021.
Ohha

Ohha on linn Venemaal Sahhalini oblastis. Asub Sahhalini saare põhjaosas Ohhoota mere kaldal. Asutatud 1880. aastal avastatud naftaleiukoha juurde. Linn on naftatööstuse keskus. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2023 года
Johan Pitka tubamuuseum

Johan Pitka tubamuuseum on muuseum Järva maakonnas Järva vallas Jalgsema külas Seliküla-Jalgsema külamajas. Muuseumis tutvustatakse eesti mereväelase Johan Pitkaga seotut. Muuseum avati 28. juunil 2014. http://www.kaitseliit.ee/et/admiral-johan-pitka-tubamuuseum (vaadatud 18.12.2017) Muuseumist Kaitseliidu kodulehel
Tagula kultuurimaja

Tagula kultuurimaja oli kultuurimaja Valga maakonnas Tõlliste vallas Tagula külas. Rahvamaja asutati 1974. 2012 rahvamaja lammutati. Enne lammutamist tegutses rahvamajas ka Tagula raamatukogu. http://maaleht.delfi.ee/news/maaleht/uudised/kultuurimajast-kahju-ikkagi?id=64664008 (vaadatud 18.12.2017)
Tüüp 62

Tüüp 62 on 1960. aastatel Hiina Rahvavabariigis toodetud kergetank.
Regina Ermits

Regina Ermits (sündinud Regina Oja; sündinud 31. jaanuaril 1996 Tallinnas) on Eesti laskesuusataja. Ta lõpetas 2015. aastal Audentese Erakooli e-gümnaasiumi ja Sollefteå spordikooli Rootsis. Alates 2017. aastast on õppinud Tartu Ülikoolis skandinavistikat. Ta tegi debüüdi laskesuusatamise maailma karikasarjas 2016. Ta treenib Stefan Lindingeri käe all. Tema isa on endine laskesuusataja Kristjan Oja. 21. mail 2022 abiellus ta Kalev Ermitsaga. "DELFI NOVE MESTOS | MM pole läbi. Mida näitas teatesõit Ermitsa ja Tominga viimase võistluse eel?". Delfi Sport. Vaadatud 18. veebruaril 2024. Biograafia ESBL-is Regina Oja - IBU lehel
Enn Veskimägi

Enn Veskimägi (sündinud 19. detsembril 1947 Tallinnas) on Eesti majandus- ja sporditegelane ning jalgrattur. ENSVs teenis majorina Sõjakomissariaadis. 1994–1995 ASi Standard turundus- ja müügidirektor, 1996–2019 ASi Standard juhatuse esimees. 2019. aasta septembris loobus juhatuse esimehe kohast ja jätkab tööd ettevõtte nõukogus. Tallinna 20. keskkool; lõpetas 1973. aastal tööstuse planeerimise erialal Tšerkassõ (Ukraina) polütehnilise instituudi ja 1979. aastal kaugõppes puidutehnoloogia erialal Võru tööstustehnikumi. Eesti Tööandjate Keskliidu volikogu liige, esimees 2003–2013; Eesti Kaubandus-Tööstuskoja juhatuse liige (alates 1994); Eesti Jalgratturite liidu juhatuse liige (alates 1992), Eesti Vanglatööstuse nõukogu liige 2001–2014, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse nõukogu liige 2003–2014; Haigekassa nõukogu liige 2002–2006; Riigi Kinnisvara AS nõukogu esimees 2002–2005; Kultuuri- ja Spordi Sihtkapitali nõukogu liige 2004–2008, 2013–2014 ja alates 2019; Business Europa Presidentide Nõukogu liige 2006–2013; Tartu Ülikooli kuratooriumi liige 2009–2012; Eesti Kunstiakadeemia kuratooriumi liige 2008–2012; Eesti Raudtee nõukogu liige (alates 2017), Dubai EXPO 2020 nõukogu liige; Tallinna Vanalinna Rotary klubi liige. Harrastanud jalgrattasporti Tallinna MSK-s, Dünamos ja AKSK-s, esimene treener oli Rein Roosi. Tulnud maanteesõidus 1964–1965 neli korda Eesti noorte meistriks ja 1966 kaks korda juunioride meistriks. Meistersportlane (1966). 1991. aasta veteranide MM-il 4. koht. 1990 Eesti veteranide meister. 2020. aasta kevadel põdes ta raskelt koroonat, kuid tervenes sellest. 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2006 – Valgetähe III klassi teenetemärk 2008 – Belgia Kuningriigi Leopold II ordeni suurohvitser 2016 – Venemaa Föderatsiooni Sõpruse orden 2021 – Ernst&Youngi ettevõtja elutööpreemia Kirsti Vainküla. Suurettevõtja Enn Veskimägi dramaatiline koroona­võitlus elu ja surma peale. Eesti Ekspress, 06.05.2020. https://president.ee/et/teenetemargid/valisriigi-antud-teenetemargid/10252-enn-veskimagi https://president.ee/et/teenetemargid/valisriigi-antud-teenetemargid/10657-enn-veskimagi Biograafia ESBL-is "Enn Veskimägi: on kuritegu koolitada maksumaksja raha eest haldusjuhte" ERR, 6. mai 2023
Enn Veskimägi (keeleteadlane)

Enn Veskimägi (18. september 1932 – 12. august 1998) oli eesti keeleteadlane.
Luminor

Luminor Group on Eestis, Lätis ja Leedus tegutsev pangakontsern. Ettevõtte peakontor asub Eestis. Luminor Groupi kuuluvad Maksekeskus AS, Luminor Holding AS ja Luminor Bank AS. Pank asutati 1. oktoobril 2017, kui jõudis lõpule DNB ja Nordea Balti üksuste liitumine. 2019. aasta algul töötas Luminoris terve Baltikumi peale kokku ligi 3000 inimest. Ettevõte andis teada plaanist äriprotsesse lihtsustada ja 2019. aasta jooksul koondada 800 inimest. 2018. aasta alguse seisuga oli Luminoril Baltikumis 16% turuosa hoiuste turul ja 23% laenuturul ning sellega oli see suuruselt kolmas pank Baltimaades. Panga laenuportfelli maht oli 2018. aasta sügise seisuga 12 miljardit eurot ja klientide hoiuste maht on üle 8 miljardi euro. Luminor Groupi omanikuks oli valdusühing Luminor Group AB. Finantsinspektsiooni andmetel oli 2020. aasta alguse seisuga Luminor Eestis antud laenude mahult esimesel ja hoiuste mahult Swedbanki järel teisel kohal. Luminori omanikud olid algselt Nordea Bank AB ja DNB Bank ASA ning Blackstone'i erakapitali investeerimisfondid kavatses osta 60%. Jaanuaris 2019 sai tehing ametliku loa ka Euroopa Komisjonilt. Selle tehingu järgi oli Luminori turuväärtuseks 1,7 miljardit eurot. Panga senised omanikud Nordea ja DNB säilitasid kumbki 19,95% osaluse. 2021. aasta detsembris ostis Blackstone, läbi soodsa maksupoliitikaga Jersey Kanalisaartel registreeritud ettevõtte Braavos BidCo Limited, Nordea Bank Apblt 8,4% Luminor Holdingust. 2022. aasta septembris omandas Blackstone, läbi ettevõtte Braavos BidCo Limited, Nordea Bank Apb allesjäänud 11,6% suuruse osaluse. Selle tehingu tulemusel kuulub Blackstone’ile nüüd 80,05% Luminor Holding ASist ja DNB-le ülejäänud 19,95%. 2024. aasta algul teatati, et Blackstone valmistub endale kuuluvat Luminori osalust müüma. "Luminor pank alustab tegevust 1. oktoobrist" ERR, 19. september 2017 "Luminor koondab Eestis 130 inimest" ERR, 4. veebruar 2019 "Luminor muudab Eesti üksuse peakontoriks, Läti ja Leedu saavad filiaaliks" ERR, 19. veebruar 2018 "Blackstone kavatseb omandada enamusosaluse Luminoris, investeerib miljardi" ERR, 13. september 2018 "Suurima hoiuste mahuga paistab silma Swedbank, laene on enim andnud Luminor" ERR, 5. aprill 2020 "Miljarditehing Luminoriga" Äripäev, 13. september 2018 (Ainult tellijale) "Blackstone sai loa Luminori ostuks" Äripäev, 22. jaanuar 2019 "Hiigeltehing: müüdud ameeriklastele" Äripäev, 13. september 2018 BRAAVOS BIDCO LIMITED. Company Number: EXTUID_370763, Native Company Number: JE127091 JE, opencorporates.com "Bloomberg: Blackstone valmistub Luminori osalust müüma" ERR, 23. jaanuar 2024 Luminor LT Luminor LV Luminor EE "Luminori kliendid on juba kaks aastat hädas panga e-teenuste häiretega" ERR, 26. september 2022
Teuvo Hakkarainen

Teuvo Mauno Kalervo Hakkarainen (sündinud 12. aprillil 1960 Viitasaaril) on Soome poliitik, Euroopa Parlamendi liige. Ta kuulub erakonda Põlissoomlased. Ta valiti nii 2011. kui ka 2015. aasta Soome parlamendivalimistel Eduskunna liikmeks (Põlissoomlaste nimekirjas). Enne poliitikasse asumist töötas ta ligikaudu 40 aastat Viitasaaril saeveskit pidavas pereettevõttes Oy Haka-Wood AB. Eduskunnas oli ta rahanduskomisjoni liige ning põllumajanduse ja metsanduse komisjoni asendusliige. 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta 128 234 häälega Euroopa Parlamendi liikmeks. https://vaalikone.yle.fi/eurovaalit2019/14/ehdokkaat/150?lang=fi-FI Teuvo Hakkaraineni koduleht (soome keeles) Teuvo Hakkarainen Eduskunna kodulehel (soome keeles)
Tadžikistani lauljate loend

Baimurat Allaberiyev Maniža Davlat Barno Itzhakova Tahmina Nijozova
Livo (Trento)

Livo (ladiini: Lìo, saksa: Lifers) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 903 inimest ja valla pindala on 15,2 km². Livo külgneb järgmiste valdadega: Rumo, Bresimo, Cagnò, Cis ja Cles.
Maie Jeeser

Maie Jeeser (sündinud 22. juunil 1943) on eesti riigiametnik ja looduskaitsja. Ta on lõpetanud 1966. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsanduse ja maaparanduse teaduskonna. 1967. aastal asus tööle ta metsakaitse ja valve insenerina, aastatel 1967–1988 oli ta Hiiumaa metsamajandi looduskaitse rajooni­inspektor. Hiljem oli ta Hiiu Maavalitsuse keskkonnaosakonna juhataja ning kuni pensionile jäämiseni 2008. aastal oli ta Hiiumaa keskkonnateenistuse looduskaitse peaspetsialist. Ta on olnud Keskkonnafondi nõukogu liige. 2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2013 Eesti looduskaitsemärk "Maie Jeeser: Hiiumaa ongi loodusväärtus. Hiiu Leht, 17. mai 2013". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2017. Vaadatud 19. detsembril 2017. Vabariigi Valitsuse 29.02.1996 määrus nr 62 "Keskkonnafondi nõukogu koosseisu kinnitamine" (RT I 1996, 19, 342) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Eesti looduskaitsemärk