Balti kett

Balti kett (läti Baltijas ceļš 'Balti tee', leedu Baltijos kelias 'Balti tee') oli 23. augustil 1989 Eestis, Lätis ja Leedus korraldatud ühine poliitiline massimeeleavaldus, mille eesmärgiks oli demonstreerida maailmale Baltimaade iseseisvustahet ja juhtida tähelepanu NSV Liidu ja Saksamaa vahel poole sajandi eest sõlmitud Molotovi-Ribbentropi paktile, mille salaprotokollid viisid Baltimaade okupeerimise ja annekteerimiseni NSV Liidu poolt. Rahumeelne meeleavaldus korraldati kolme nädalaga. Inimesed rivistusid ligikaudu 675,5 km pikkuseks Tallinna, Riiat ja Vilniust ühendanud inimahelaks. Eestis 211,5 km, Tallinn–Rapla–Türi–Võhma–Viljandi–Nuia–Lilli. Lätis 262 km, Ķoņi–Rūjiena–Rencēni–Valmiera–Lode–Cēsis–Drabeši–Mūrnieki–Līgatne–Sigulda–Vangaži–(A2)–Riia(A7 E67)–Ķekava–Iecava–Bauska. Leedus 202 km Pasvalys–Panevėžys–Ukmergė–Širvintos–A2 (E272)–Vilnius. Kokku 675,5 km. Eestis oli osavõtjaid üle kahesaja tuhande. Lätis 250 kuni 280 tuhat. Leedus ligikaudu 500(?) tuhat. Balti kett ning sellele eelnenud Balti apell ja Hirvepargi miiting valmistasid oma nõudmiste õigusliku rõhuasetusega ette Eesti Vabariigi taastamise õigusliku järjepidevuse alusel 20. augustil 1991. Meeleavaldus oli ajastatud Molotovi-Ribbentropi pakti allakirjutamise 50. aastapäevale. Vastavalt paktile ja selle juurde kuulunud salaprotokollidele jagasid NSV Liit ja Saksamaa Ida-Euroopa mõjusfäärideks: Läti, Eesti, Soome, Poola idaosa ja Bessaraabia läksid NSV Liidule, Leedu ja Poola lääneosa Saksamaale. NSV Liit eitas aastakümneid pakti salaprotokollide olemasolu, kuigi need olid Nürnbergi kohtuprotsessidel avalikuks tulnud. Nõukogude propaganda väitis ka, et okupatsiooni pole olnud ja kolm Balti riiki ühinesid vabatahtlikult Nõukogude Liiduga. Balti kett demonstreeris Nõukogude Liidule ja kogu maailmale Eesti, Läti ja Leedu rahva vabadustahet, solidaarsust ja otsustavust võidelda kätte kaotatud iseseisvus. See äratas maailmas suurt tähelepanu ja aitas kaasa Balti riikide vabanemispüüdluste teadvustamisele. Balti keti algatasid ja korraldasid Leedu Sąjūdis, Läti Tautas Fronte ja Eesti Rahvarinne. Eestis aitas organiseerimisel oluliselt kaasa Eesti Muinsuskaitse Selts. Ametlik otsus inimketi korraldamiseks võeti vastu Pärnus 15. juulil 1989 Eesti, Läti ja Leedu rahvarinde koordinatsiooniorgani Balti Nõukogu esimesel koosolekul. Inimketi sõnumi otsingul otsustati jääda sõna "Vabadus!" (läti "Brīvība!", leedu "Laisvė!") juurde ja aktsiooni nimetuseks määrata "Balti tee". Kolme Baltimaad hõlmanud massimeeleavaldusega loodeti ühtlasi raputada NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi MRP-komisjoni, mille tegevus oli seni kulgenud loiult. 26. augustil 1989 tegi NLKP Keskkomitee avalduse "Olukorrast Nõukogude Balti vabariikides", mis loeti ette päeva kokkuvõtvas televisiooni uudistesaates "Vremja". Selles kritiseeriti toimunut ähvardaval toonil. Muuhulgas öeldi: "23. augustil 1989 püüdsid sündmuste organiseerijad kruvida meeleolu üles tõelise natsionalistliku hüsteeriani. Asi on läinud kaugele, Balti rahvaste saatust ähvardab tõsine oht. Inimesed peavad teadma, millise kuristiku poole tõukavad neid natsionalistlikud liidrid. Kui neil õnnestub oma eesmärke saavutada, võiksid tagajärjed olla rahvastele katastroofilised: nende eluvõimelisus ise võib sattuda küsimärgi alla." 24. detsembril 1989 oli NSV Liidu Rahvasaadikute Kongress sunnitud tunnistama Molotovi-Ribbentropi pakti ja selle juurde kuulunud salaprotokollid allakirjutamise hetkest kehtetuks ja õigustühiseks. Balti kett, sellele eelnenud Balti apell ja Hirvepargi miiting valmistasid oma nõudmiste õigusliku rõhuasetusega ette Eesti Vabariigi taastamise õigusliku järjepidevuse alusel 20. augustil 1991. Balti ketti inspireeris kolm aastat varem Ameerika Ühendriikides toimunud heategevuslik üritus Hands Across America.[küsitav] [viide?] Guinnessi rekordite raamatus oli Balti kett oma pikkuse poolest esikohal kuni 2004. aasta detsembrini, mil Bangladeshis moodustati viiest miljonist inimesest koosnev 1050 km pikkune kett. 2009. aastal kuulutas Euroopa Parlament 23. augusti – Molotovi-Ribbentropi pakti allkirjastamise kuupäeva – stalinismi ja natsismi ohvrite mälestuspäevaks. 1989. aastal valmis dokumentaalfilm "Balti tee" (režissöör Peeter Simm; stsenaristid Olav Osolin ja Peeter Simm; operaatorid Peep Laansalu jt; tootja Maurum). 23. augustil 1999 anti Eestis välja postmark "10 aastat "Balti ketti"" nominaaliga 3.60 EEK (kujundaja Vello Lillemets), esimese päeva eriümbrik (FDC), margiplokk "10 aastat "Balti ketti"" nominaaliga 5.50 + 5.50 + 5.50 EEK ja sama margiplokiga esimese päeva eriümbrik. 2004. aastal andis Eesti Entsüklopeediakirjastus välja Lembit Koigi raamatu "Balti kett". 2009. aastal tunnistas UNESCO Balti keti vägivallatu vastupanu fenomeniks ja Balti ketti puudutavad dokumendid kanti UNESCO maailma mälu registrisse. 2011. aastast korraldatakse Balti keti velotuuri (Baltic Chain Tour). 20. augustil 2013 avasid Tallinna, Riia ja Vilniuse linnapead Harjumäel Tallinnas Balti keti mälestuskivi. Leedu skulptori Gitenis Umbrasase loodud mälestuskivi on Vilniuse linnavalitsuse kingitus. Samasugused mälestuskivid paigutati ka Riiga ja Vilniusesse. 30.-31. augustil 2013 toimusid Eesti Rahvusraamatukogus Europeana 1989 Balti keti mälestuste kogumispäevad. Eesti Ajaloomuuseum tähistas veerandsajandi möödumist Balti keti meeleavaldusest temaatilise virtuaalnäituse "Balti kett 25" avamisega veebiaadressil http://baltikett.ajaloomuuseum.ee. 23. augustil 2014 esietendus Eestis ETV-s Balti keti 25. aastapäevaks valminud dokumentaalfilm "Balti vabaduse tee" (režissöör Askolds Saulītis; Läti TV). 23. augustil 2014 toimus Viljandi lauluväljakul kontsert Balti keti 25. aastapäeva tähistamiseks. Kontserdi kava koosnes tolle aja märgilistest paladest. Lavastas Ain Mäeots, muusikajuht oli Siim Aimla ning produtsent Jaanus Kukk. Kohal oli ja esines päevakohase kõnega president Toomas Hendrik Ilves. Kontserdist tegi otseülekande ERR. Eesti, Läti ja Leedu mäluasutused ja UNESCO rahvuslikud komisjonid algatasid mälestuste kogumise projekti "Balti keti lood". Projekti partnerid Eestis on Okupatsioonide muuseum ja UNESCO Eesti Rahvuslik Komisjon. Mälestusi kogutakse kuni 30. oktoobrini 2014 veebiaadressil http://www.thebalticway.eu/. Balti keti 25. aastapäeva tähistamiseks kõnnib lätlane Aivars Noviks-Grasis jalgsi Vilniusest Riia kaudu Tallinna – täpselt sama teed, mida mööda kulges 25 aasta eest inimkett, mis sümboliseeris kolme Balti riigi iseseisvumispüüdlusi ja protesti Molotovi-Ribbentropi pakti vastu. Balti keti mälestusmärk Kärus Balti keti mälestusmärk Säreveres Balti keti mälestuskivi Harjumäel Tallinnas Balti keti mälestuskivi Säreveres Leedu meenemünt Balti tee 25 Läti meenemünt Balti tee 25 2014. aastal välja antud Leedu postmark Jaan Künnapi fotosid Balti ketist. Baaside leping Juunipööre Nõukogude okupatsioon Eestis (1944–1991) MRP-AEG Laulev revolutsioon Eetris: 24.08.2019, Eesti lugu. Balti kett 30, err.ee. Eetris: 23.08.1989, Balti kett: Balti kett. 01, err.ee. Eetris: 23.08.1989, Balti kett: Balti kett. 02, err.ee. Eetris: 23.08.1989, Balti kett: Balti kett. 03, err.ee. Eetris: 23.08.1989, Balti kett: Balti kett. Vilnius, err.ee. Küllo Arjakas. 25 aastat tagasi sündis Pärnus otsus korraldada Balti kett Kesknädal, 30. juuli 2014. Mati Graf. Impeeriumi lõpp ja Eesti taasiseseisvumine 1988–1991. Tallinn, 2012, lk 106. NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi otsus "Poliitilisest ja õiguslikust hinnangust 1939. aasta Nõukogude-Saksa mittekallaletungilepingule" – NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi ja NSV Liidu Ülemnõukogu Teataja. 1989, nr 29, art 579. Balti kett kukkus Guinnessi rekorditeraamatust välja EPL, 9. juuni 2005. Euroopa Parlamendi deklaratsioon 23. augusti kuulutamise kohta üleeuroopaliseks stalinismi ja natsismi ohvrite mälestamise päevaks. Balti tee (1989) Eesti Filmi Andmebaasis. 10 aastat "Balti ketti" – 172,173-07-1999 filateelia foorum. The Baltic Way – Human Chain Linking Three States in Their Drive for Freedom. Documentary heritage submitted by Estonia, Latvia and Lithuania and recommended for inclusion in the Memory of the World Register in 2009. Sissekanne UNESCO maailma mälu registris (inglise keeles). Tallinnas avatakse Balti keti mälestuskivi uudised.err.ee, 20. august 2013. Europeana 1989 kogumispäevadele toodi üle saja mälestuse Balti ketist Eesti Rahvusraamatukogu, 02.09.2013. Ajaloomuuseum avab homme veebinäituse "Balti kett 25" kultuur.err.ee, 18. august 2014. Dokumentaalfilm "Balti vabaduse tee" (Läti 2014) ETV, 23. august 2014. Balti kett 25: ERR teeb Viljandis toimuvast kontserdist otseülekande Õhtuleht, 2. august 2014. UNESCO komisjonid koguvad Balti keti mälestusi uudised.err.ee. Okupatsioonide muuseum: Balti keti mälestuslugude kogumine. The Baltic Way 1989–2014: Uudised. Lembit Koik. Balti kett. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2004. ISBN 9789985701621 ISBN 9985701623 (köites). Heiki Lindpere. MRP: raske ülestunnistus. Tallinn: Olion, 1991. 110 lk. ISBN 546000185 (2., täiendatud ja parandatud trükk: MRP: Molotovi-Ribbentropi pakt: raske ülestunnistus. Tallinn: Ilo, 2009. 239 lk. ISBN 9789949170692 (köites)). Küllo Arjakas. Kui väikesed olid suured. Balti kett 25. Eesti Rahvarinde Muuseum, 2014. 272 lk. ISBN 9789949338399. Olev Remsu. Balti kett Vaiksel ookeanil. Eesti Ekspress/Delfi, 23. august 1989. The Baltic Way 1989–2014 (eesti, läti, leedu ja inglise keeles) Balti kett (eesti, läti, leedu ja inglise keeles) Balti kett 20 Virtuaalne fotonäitus Eesti Filmiarhiivi veebisaidil YouTube: Balti tee Maurum ERF Video SP, 1989. 1989.a. Balti keti amatöörraadioside Balti kett. 01 Eesti Raadio, 23. august 1989. Kolmetunnise otsesaate "Meie hoiame ühte" 1. osa. Saatejuhid Riina Eentalu ja Tiit Sinissaar. Balti kett. 02 Eesti Raadio, 23. august 1989. Kolmetunnise otsesaate "Meie hoiame ühte" 2. osa. Saatejuhid samad. Balti kett. 03 Eesti Raadio, 23. august 1989. Kolmetunnise otsesaate "Meie hoiame ühte" 3. osa. Saatejuhid samad. Balti kett. 04 Eesti Raadio, 23. august 1989. Kolmetunnise otsesaate "Meie hoiame ühte" 4. osa. Saatejuhid samad. Balti kett. Vilnius. Leedu Raadio, 23. august 1989. Salvestis Leedu Raadio eetrist kell 16.00–16.30. Reportaaž Vilniuse tänavalt ja muusika stuudiost. UNESCO 2009: The Baltic Way – Human Chain Linking Three States in Their Drive for Freedom. It was a unique and peaceful demonstration that united the three countries in their drive for freedom. UNESCO 2009: Memory of the World – Registered Heritage » Estonia, Latvia, Lithuania – The Baltic Way – Human Chain Linking Three States in Their Drive for Freedom UNESCO and Values: The Baltic Way. Communication and Information UNESCO Multimedia Archives: The Baltic Way. Memory of the world KÖP: Balti ketti meenutades, 1. Vikerraadio, 17. juuli 2014. Meenutab Küllo Arjakas, saadet juhib Marje Lenk. KÖP: Balti ketti meenutades, 2. Vikerraadio, 21. august 2014. Saate külaline ja saatejuht samad. Latvijas Banka laiž apgrozībā "Baltijas ceļa" 25. gadskārtai veltītu kolekcijas monētu 50 litų moneta, skirta Baltijos kelio 10 – mečiui Moneta, skirta Baltijos kelio 25-mečiui (iš serijos "Lietuvos nepriklausomybės kelias")