laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sulu saared

Sulu saared asuvad Kagu-Aasias Vaikses ookeanis ja on osa Filipiini saartest. Sulu saared külgnevad loodes Sulu merega ja kagus Sulawesi merega. Saarestik on edela-kirdesuunaline ning hõlmab edelast kirde poole minnes Sibutu, Tawi-Tawi, Doc Cani, Tapuli saared, Jolo saare, Pangutarani saared, Pilase saared ja Basilani, samuti nende vahele jäävad pisisaared, mida leidub hulganisti. Saarestikust edelasse jääb Kalimantan ja kirdesse Mindanao. Saarte pindala on 2688 km². Saared on künklikud, kõrgus kuni 790 meetrit. Sulu saared on tihedalt asustatud. 2005. aasta seisuga elas seal 1,3 miljonit inimest. Kõige suurem linn on Jolo saarel asuv samanimeline linn. Rohkem kui 10 000 elanikku on veel Basilanil asuvates Isabelas ja Lamitanis, Jolol asuvas Su-uhis ning Sibutul asuvas Panglima Alaris Halduslikult kuuluvad Sulu saared Filipiinidele Muslimi Mindanao autonoomsesse piirkonda, välja arvatud Isabela, mis kuulub Zamboanga Poolsaarele (selle keskus Zamboanga asub Isabelast kõigest paarkümmend kilomeetrit põhja pool) . Ajalooliselt on Sulu saarte hulka arvatud ka saarestikust loodesse jäävaid Cagayan Sulut ja Turtle'i saari. Tänapäeval seda enam ei tehta, ehkki nemadki kuuluvad Muslimi Mindanaosse . Provintsi keskus Cotabato ei asu Sulu saartel, vaid Mindanaol, küll aga moodustavad Sulu saared kolm Muslimi Mindanao viiest provintsist: Basilan, Jolo ja Tawi-Tawi. Sulu saared ei ole, ehkki sageli on vastupidist väidetud, jäänuk kunagisest Kalimantani ja Filipiinide vahelisest maismaasillast. Nad on hoopis vulkaanilise päritoluga, väiksemate seas on ka korallsaari. Sulu saarel tegutseb Sulu sultanaadi kuningakoda. Sulu kuningakoja pea on Muedzul Lail Tan Kiram. Saartel elavad morod. Suur maailma atlas, lk. 93 http://www.royalhouseofsulu.org/
Circus

"Circus" võib tähendada järgmist: "Circus", Lenny Kravitzi album "Circus", Britney Spearsi album The Circus on 1928. aastal valminud Charlie Chaplini tummfilm. Circus on loorkulli ladinakeelne nimetus
Anto Aasa

Anto Aasa (sündinud 6. mail 1977 Iisakus) on eesti geograaf, kes on tegelnud põhiliselt fenoloogiaga. Ta lõpetas 1995 Iisaku Gümnaasiumi ja aastal 2000 bakalaureusekraadiga Tartu Ülikooli geograafia erialal. Alates 1995. aastast osales ta Tartu Üliõpilaste Looduskaitseringi töös. Aastal 2002 kaitses ta Tartu Ülikoolis geograafia alal magistritöö "Tendentsid Kesk- ja Ida-Euroopa taimefenoloogilistes kalendrites" (juhendaja Rein Ahas). Seejärel õppis Tartu Ülikooli geograafia instituudi loodusgeograafia ja maastikuökoloogia õppetooli juures doktorantuurs Rein Ahase juhendamisel ning kaitses 2005 doktoritöö. 1999–2002 Euroopa Liidu viienda raamprogrammi töörühma "Fenoloogilised andmed kliimamuutuste kajastajana" liige 2001–2002 Tartu Ülikooli geograafia instituudi spetsialist 2003 Tartu Ülikooli geograafia instituudi erakorraline teadur 2004– Tartu Ülikooli geograafia instituudi loodusgeograafia ja maastikuökoloogia teadur Eesti fenoloogiline kalender. – Eesti looduse kalender, Publicationes Instituti Geographici Universitatis Tartuensis, Tartu 2001, 90, lk 139–163. Rein Ahas, Anto Aasa, Vello Palm. Fenoloogiliste faaside alguse muutused Eestis viimasel poolsajandil. – Eesti ökoloogia globaliseeruvas maailmas: Eesti IX ökoloogiakonverentsi lühiartiklid: Tartu, 11.-12. aprill 2003, Tartu 2003 (Kaasaegse ökoloogia probleemid, 9), lk 8–19. Jaak Jaagus, Rein Ahas ja Anto Aasa 2002. Eesti asub kliimamuutuste keskpunktis Eesti Loodus 53: 6-13. Koduleht Anto Aasa Eesti Teadusinfosüsteemis
Donald Rumsfeld

Donald Henry Rumsfeld (9. juuli 1932 Chicago, Illinois – 29. juuni 2021 Taos, New Mexico) oli Ameerika Ühendriikide poliitik ja ärimees. Rumsfeld oli USA kaitseminister president Gerald Fordi (1975–1977) ja president George W. Bushi ajal (2001–2006). Ta on USA ametiaja kestuselt teine kaitseminister Robert McNamara järel. 1954. aastal lõpetas ta Princetoni Ülikooli bakalaureusekraadiga politoloogias. Rumsfeld oli Princetoni Ülikooli maadlusmeeskonna kapten. Rumsfeld oli neli ametiaega Kongressi Esindajatekoja liige (1963–1969) ja oli Ameerika Ühendriikide saadik NATO juures (1973–1974). Rumsfeld oli ka Gerald Fordi personaliülem (1974–1975) ja pidas mitmesuguseid ameteid Richard Nixoni administratsioonis. Pärast 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakuid juhtis Rumsfeld Iraagi ja Afganistani sõja ettevalmistamist ja käiku. Sealjuures kasutas ta põhimõtet, mida nimetatakse Rumsfeldi doktriiniks: välismaale tuleb saata võimalikult väike ja võimalikult tõhus väeüksus. See tähendab, et USA võttis eesmärgiks välksõja. Kummaski sõjas õigustas see end esialgu: vajalikud sõjalised sihtmärgid hõivati kiiresti ja ilma eriliste kaotusteta. Seejärel ilmnes aga, et nende enese käes hoidmine on üsna kulukas ning vaenlase võitlejad suudavad ka ilma keskse juhtimiseta tsiviilisikuteks maskeerununa võõrvägedele suuri kaotusi tekitada. Rumsfeld astus ametist tagasi 6. novembril 2006. Üks tema tagasiastumise põhjustest oli avalikuks tulnud skandaal, et USA sõjavägi piinas Abu Ghraibi ja Guantánamo vanglas sõjavange. Neid sunniti tundide viisi seisma või istuma ebamugavas asendis ja neil ei lastud piisavalt magada. Avalikustati memo, milles kirjeldati tingimusi, milles Guantánamo vanglas vange hoitakse, ja kus oli kirjas, et vange hoitakse ühel kohal seismas kuni neli tundi. Rumsfeld oli sellele käsitsi juurde kirjutanud: "Mina seisan 8–10 tundi päevas. Miks on vangide seismise aeg piiratud 4 tunniga?" ÜRO inimõiguste komisjoni eriesindaja piinamise alal Manfred Nowak kutsus sellest lähtudes 2009. aasta jaanuaris üles George Bush nooremat ja Donald Rumsfeldi sõjakuritegude toimepaneku eest kohtu alla andma. Rumsfeldi on nimetatud USA kõige halvemaks kaitseministriks. "There are unknown unknowns" "Rumsfeld Named Captain, Daily Princetonian, Volume 77, Number 32, 18 March 1953 PDF Issue PDF". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2013. Vaadatud 24. septembril 2013. George Packer: "How Rumsfeld Deserves to Be Remembered" The Atlantic, 1. juuli 2021
Wahli reegel

Wahli reegel ehk von Wahli reegel ehk Wahli märk on seaduspära, mille kohaselt arteriaalse aneurüsmi korral on kuulda vaid süstoolne, arteriovenoosse aneurüsmi korral aga pidev kahin süstoolse aktsenteeritusega. Reegel on nime saanud Tartu ülikooli arstiteadlase Eduard Georg von Wahli järgi. Märge entsüklopeedias.
Igor Jürgens

Igor Jürgens (ka Jurgens; sündinud 6. novembril 1952 Moskvas) on Venemaa äri- ja ühiskonnategelane. Jürgens oli president Dmitri Medvedevit nõustanud Nüüdisaegse Arengu Instituudi juhatuse esimees (2008. aastast), ZАО Renessans Kapitali esimene asepresident (2005. aastast) ning Venemaa Töösturite ja Ettevõtjate Liidu asepresident. Jürgensi vanaisa Teodor oli Tallinnas sündinud eestlane, kellest sai esimese maailmasõja eel Ludvig Nobeli naftaettevõtmiste finantsdirektor Bakuus. Jürgensi vanaema oli Bakuu kreeklane. Isa Juri Jürgens (1912–1970) oli Aserbaidžaani NSV naftatööstuse töötajate ametiühingu komitee sekretär, ema Ludmilla Jürgens. Igor Jurgens: Kudrin oleks parem peaminister, ERR uudised, 20. veebruar 2012
Morod

Morod on Filipiinide lõunaosa moslemitest elanikud. Nende arvuks hinnati 1988. aastal umbes 2,3 miljonit. Elavad Sulu saartel ja Mindanao lääneosas. Morode hulgas eristatakse üheksat etnilist gruppi, kes kõik räägivad erinevaid austroneesia keeli nagu näiteks tausuugid. Kirjutamisel kasutavad araabia kirja. 15. sajandil võtsid vastu islami (sunniidid). Filipiinide keskvalitsuse jaoks on tegemist relvastatud vastupanu osutavate separatistidega. Kõige tuntum morode relvarühmitus on sissiliikumine Moro Islami Vabastusrinne (MILF). Peamiselt on morod läbi ajaloo elanud islami monarhia võimu all nagu näiteks Sulu sultanaat jne. Morodele on traditsiooniline muhameedlik Sulu sultani monarhia vastuvõetav alternatiiv Filipiinide riigikorraldusele. Osa morosid tegeleb püsipõllundusega (riisikasvatus), osa alepõllunduse või kalapüügiga. Morod tegelevad veel kauplemise, pärlipüügi ja salakaubaveoga ning on tuntud juveliirid ja relvameistrid. Morode ülestõus
David Miliband

David Wright Miliband (sündinud 15. juulil 1965 Londonis) on juudi päritolu Suurbritannia poliitik, Leiboristliku Partei liige. Ta on olnud Suurbritannia parlamendi alamkoja liige alates 2001. aastast. 2006–2007 oli ta keskkonna- ja maaeluminister. 28. juunist 2007 kuni 11. maini 2010 oli ta Gordon Browni valitsuse välisminister, sellest alates varivalitsuse välisminister. Välisministriks saades oli ta 41-aastane ja viimase 30 aasta noorim Suurbritannia välisminister . Tema isa Ralph Miliband oli marksistlik sotsioloog, tema noorem vend Ed Miliband on poliitik ja oli Davidi ministriks oleku ajal valitsuse energiaminister. David Miliband abiellus USA-st pärit kontsertpianisti Louise Shackeltoniga, kes töötab Londoni Sümfooniaorkestris. Nad adopteerisid USA-st kaks vastsündinud poega: esimese 2004. aasta detsembris ja teise 2007. aasta oktoobris. Intervjuus USA telekanalile CNN teatas Miliband 2009. aastal, et kasvas üles ilmalikus peres ja on ateist, kuid austab sügavalt religioosseid inimesi. David Miliband on õppinud filosoofiat, riigi- ja majandusteadust; ta on lõpetanud Oxfordi Ülikooli ja Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi. Miliband oli Iraagi sõja suhtes tõrksalt meelestatud . 12. mail 2010 teatas Miliband, et kavatseb kandideerida Leiboristliku Partei esimeheks. Sama plaan oli tema vennal Edil. 25. septembril 2010 Manchesteris toimunud Leiboristliku Partei esimehe valimistel kaotas David Miliband vennale. "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 275 Tegi vanemale vennale ära: leiboristide uueks juhiks sai Ed Miliband Delfi, 25. september 2010
Spin FM

Spin FM oli Eesti piirkondlik raadiojaam, mis tegutses alates 2008. aasta veebruarist. Spin FM-i stuudio asus Tallinnas aadressil Veerenni 58. Raadio oli ka kuulatav internetis Spin FM oli reklaamiraadio, mis mängis värsket popmuusikat edetabelite tipust. Sõnaline osa programmis peaaegu puudus. Spin FM alustas programmi edastamist 2008. aasta veebruaris. Jaam kuulus Trio LSL raadiote võrku koos jaamadega Kuku, Elmar, Uuno, 100FM ja Dinamit FM. Ehkki Spin FM oli 2008. aastal uus kanal, oli Trio LSL jaama edastussagedustel eri programme edastanud juba aastast 1998. Jaam oli osa rahvusvahelisest kontseptsioonist. Spin FM-i operaator Trio LSL oli osaline üle-Euroopalises projektis: Spini-nimelised raadiod olid olemas juba Iirimaal ja Tšehhi vabariigis, plaanis olid samanimelised jaamad käivitada ka Soomes, Lätis ja Ukrainas. Aastal 2014 asendati Spin FM kolmel FM sagedustel Hit FM-iga. Osa Spin FM-i kontseptsioonist seisnes elektroonilisele MP3-muusikavormingule ja seda mängivatele pleieritele vastandumises: "Loomulikult on olemas ka ju mp3-mängijad, aga olgem ausad, see piraatluse asi on ikka üsna piinlik. Puudu on midagi, mis pakuks just sellist muusikat, mida on vaja, ja seda ilma erilise "väikse varga" süümepiinata. ... Spin FM on raadio, mille ideaalkuulaja on Tallinna Ülikooli teisel kursusel õppiv sotsiaalteaduste tudeng Kerttu. ... Kerttul on ka poiss-sõber. Tema nimi on Madis. Madis on jorss. Tema läheb väljavahetamisele, nagu ka mp3-mängija, mis sai vahetatud Spin FM-i vastu." – 31. detsember 2016 ööl vastu 1. jaanuarit 2017, muutus striim "My Hits" nimeliseks – see on raadiojaam, mis asendas "Raadio Uuno"-t FM sagedustel juba varem. Spin FM koduleht on praeguseks suunatud myhits.postimees.ee-le. Koos aastavahetusega lõpetati ka sinnani internetiraadiona eksisteerinud "Spin FM" olemasolu ja http://spinfm.postimees.ee/ sulgus täielikult. Tallinnas ja Põhja-Eestis 88,3 MHz Tartus ja Lõuna-Eestis 103,0 MHz Pärnus ja Pärnumaal 96,4 MHz Spin FM sihtrühm olid 15–25 aastased (teisal ka: 15–30 aastased) linnas elavad noored, kes on huvitatud parasjagu edetabelite esiotsas olevast popmuusikast. Spin FM rahvusvahelise kontseptsiooni kohaselt oli iga Spin-jaama muusikavalik asukohamaale sobiv. Spin FM-i juht oli Teet Koljal. Tulenevalt jaama muusikakeskusest ei töötanud Spin FM-is otseselt ühtegi saatejuhti või diskorit. Sõnalisi teateid edastati ainult ilmateadete ja kord tunnis eetris olevate lühiuudiste näol. Eesti raadiojaamade loend Spin FM – leviala Spin FM koduleht, vaadatud 07.11.08 Trio LSL raadiogrupp – tutvustus Trio LSL koduleht, vaadatud 07.11.08 Trio uudiskiri Trio Teataja nr. 1 (38) 07.02.08 Spin FM – Mis on Spin FM Spin FM koduleht, vaadatud 07.11.08 Trio LSL raadiogrupp – Spin FM Trio LSL koduleht, vaadatud 07.11.08 Spin FM Kuldar Kullasepp: mp3 paneb punkti raa­dio­jaamadele Postimees, 3. märts 2008
Udu

See artikkel räägib ilmanähtusest. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Udu (täpsustus). Udu on vahetult aluspinna kohal heljuvate veepiiskade, harvemini jääkristallide või mõlema kogum, mis vähendab nähtavuse alla 1 km. Udu tekib siis, kui õhu suhteline niiskus on 100%. Udupiisad moodustuvad, kui veeaur kondenseerub kondensatsioonituumakestele. Eestis on keskmiselt 50–70 päeva aastas, mil esineb udu. Kõige harvemini esineb seda mais ja juunis. Rannikul esineb udu harvemini kui sisemaal. Udu vähendab vahemaid, mille piires saab esemeid selgelt näha (nähtavus), ja on seetõttu ohtlik liiklejatele. Nähtavuse parandamiseks udus kasutatakse udulaternaid, mis kuuluvad tänapäeval enamiku sõidukite standardvarustusse. Maailma kõige udusem koht on Newfoundlandi saare lähedal asuv madalik Grand Banks, kus kohtuvad põhjast tulev külm Labradori hoovus ja edelast tulev soe Golfi hoovus. Maismaal on uduseimad paigad Newfoundlandi kagurannikul asuv Argentia ja San Franciscost läänes asuv Reyese neem, kus aastas on üle 200 uduse päeva. Märkimisväärselt udused paigad on veel Uus-Meremaal asuv Hamilton, Lõuna-Tšiili rannik ja Severnaja Zemlja. Californias asuvad ranniksekvoiametsad saavad 30–40% veest udu kaudu. Leidub loomi, kelle jaoks on udu koguni põhiline veeallikas. Niisugused loomad elavad põhiliselt kuivas kliimas, näiteks kõrbes, ja eriti palju on selliste loomade seas putukaid. Ka mõned rannikul elavad inimeste kogukonnad kasutavad uduvõrke niiskuse kogumiseks, kui pinna- ja põhjavee varud ei ole piisavad. Udu valmistatakse ka kunstlikult. Selleks juhitakse vee ja glükooli või glütserooli segu kuuma kambrisse, milles on väike ava. Kuuma pinnaga kokku puutudes aurustub vedelik kiiresti ja selle käigus paisub. Sellest tekkiv rõhk surub udu ava kaudu välja. Väljas puutub kuum aur kokku jaheda keskkonnaga ja kondenseerub kohe, tekitades udu. Heinarullid talvel Varahommikune udu Männikjärve rabas Suur Saarjärv paadiga Tihe udu Emumäel Hämu Sudu EE 9. köide, 1996 Ele Pedassaar, "Udud Eestis", Eesti Loodus 2008/4
Korpilahti vald

Korpilahti on endine vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vallas elas 2008. aastal 5000 inimest ja rahvastiku tihedus oli 8,2 in/km². Korpilahti naabervallad olid Joutsa, Jyväskylä, Jämsä linn, Jämsänkoski linn, Luhanka, Muurame, Petäjävesi ja Toivakka. Vald liideti 2009. aastal Jyväskylä linna ja vallaga. Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019. Korpilahti valla koduleht
Kuhmoineni vald

Kuhmoinen on vald Soomes Pirkanmaa maakonnas. Kuhmoineni naabervallad on Jämsä linn, Kuhmalahti, Luhanka, Orivesi, Padasjoki ja Sysmä. 2020. aastani kuulus vald Kesk-Soome maakonda. Vallaga on seotud teiste seas Pentti Fagerholm, Ahti Haljala, Tapani Kuningas, Pentti Linkola. Harjunsalmi, Harmoinen, Kaukola (kirikuküla), Kissakulma, Kylämä, Patavesi, Pihlajakoski, Poikkijärvi, Puukkoinen, Päijälä, Ruolahti ja Sappee. Population growth biggest in nearly 70 years  Kuhmoineni vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kuhmoineni valla koduleht
Kaukola

Kaukola on küla Soomes Kesk-Soome maakonnas, Kuhmoineni valla kirikuküla.
Kärkkäiskylä

Kärkkäiskylä on küla Soomes Kesk-Soome maakonnas Konnevesi vallas. Konnevesi valla kirikuküla.
Kyyjärvi vald

Kyyjärvi on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Kyyjärvi naabervallad on Alajärvi linn, Karstula, Kivijärvi, Perho ja Soini. Vallas räägitakse soome keelt. Kyyjärvi sõprusvald Eestis on Võnnu. Population growth biggest in nearly 70 years Kyyjärvi valla koduleht
Laukaa vald

Laukaa on vald Soomes Kesk-Soome maakonnas. Laukaa naabervallad on Hankasalmi, Jyväskylä, Konnevesi, Toivakka, Uurainen ja Äänekoski linn. Nokkakivi lõbustuspark asub Laukaa vallas Lievestuore külas. Haapala, Harhala, Hoho, Laukaa kirikuküla (varem Pellosniemi), Kuhaniemi, Kuusa, Lankamaa, Laukkavirta, Leinola, Leppävesi, Lievestuore, Metsolahti, Saarilampi, Savio, Simuna, Tervatehdas, Valkola, Vehniä, Vihtasilta, Vihtavuori, Vuontee, Äijälä. Östra Göinge, Rootsi Stevns, Taani Modum, Norra Rõngu, Eesti Pereslavl-Zaleskij, Venemaa Population growth biggest in nearly 70 years Laukaa valla koduleht
Luhanka vald

Luhanka on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Luhanka naabervallad on Hartola, Joutsa, Jämsä linn, Korpilahti, Kuhmoinen ja Sysmä. Judinsalo, Klemettilä, Lempää, Rantakylä, Rekolankylä, Tammijärvi, Vuorenkylä Population growth biggest in nearly 70 years  Luhanka vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Luhanka valla koduleht
Multia vald

Multia on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vallas elab 2000 inimest ja rahvastiku tihedus on 2,7 in/km². Multia naabervallad on Keuruu linn, Petäjävesi, Pylkönmäki, Saarijärvi linn, Uurainen ja Ähtäri linn. Haarajärvi, Isojärvi, Karhila, Kirikuküla, Kopola, Linna-Peurala, Nikaranperä, Pirttiperä, Sahrajärvi, Sinervämäki, Tarhapää, Vehkoo, Väätäiskylä. Population growth biggest in nearly 70 years Multia valla koduleht
Tsitraal

Tsitraal (IUPACi nimetusega 3,7-dimetüül-2,6-oktadienaal, molekulaarvalemiga C10H16O) on terpenoidide klassi kuuluv aldehüüd. Seda nimetust kasutatakse E-isomeeri (geraniaal ehk tsitraal A) ja Z-isomeeri (neraal ehk tsitraal B) segu kohta. СН3–С(СН3)=СН–СH2–CH2–С(СН3)=СН–СHO Tsitraal on sidrunilõhnaline nõrgalt kollakas õli. Looduses leidub seda tsitruseliste viljades ja paljudest taimedest saadud eeterlikes õlides. Tsitraali kasutatakse farmaatsias, parfümeeria- ja toiduainetööstuses. Tsitraali saab kasutada ka A-vitamiini, ionooni ja metüülionooni sünteesi lähteainena. Tsitraali keemilise sünteesi skeemid on komplitseeritud ja saagis väike (nt saamisel isopreeni telomerisatsioonisaadustest). Terpenoidid Terpenoidide süntees TA Keemia Instituudis
Geraniool

Geraniool (IUPACi nimetusega 3,7-dimetüül-2,6-oktadien-1-ool, molekulivalemiga C10H18O) on terpenoidide klassi kuuluv alkohol. Keemilise olemuse järgi on geraniool allüülne alkohol. Seda nimetust kasutatakse E-isomeeri kohta. Tema Z-isomeeri nimetatakse nerooliks. СН3–С(СН3)=СН–СH2–CH2–С(СН3)=СН–СH2–OH Geraniool on roosi lõhnaga nõrgalt kollakas õli. Looduses leidub seda paljudest taimedest saadud eeterlikes õlides, näiteks koriandri õlis. Geraniooli kasutatakse parfümeerias lõhnakompositsioonides ja orgaanilises sünteesis. Geraniooli keemilise sünteesi skeemid on komplitseeritud ja saagised väikesed (näiteks saamine isopreeni telomerisatsiooniproduktidest). Keemiliste reaktsioonide käigus moodustuvad tihti ka geraniooli isomeerid, nagu allüülne isomeer linalool: СН3–С(СН3)=СН–СH2–CH2–С(СН3)(OH)СН=СH2 ja tsükliline isomeer alfaterpinool. Nimetatuid leidub samuti looduslikes eeterlikes õlides. Terpenoidid Allüülsed ühendid Terpenoidide süntees TA Keemia Instituudis
Muurame vald

Muurame on vald Soomes Kesk-Soome maakonnas. See asub Päijänne ja Muuratjärvi vahel. Vallas elab 10 000 inimest. Muurame naabervallad on Jyväskylä linn ja Toivakka vald. Valla territooriumist 50 km² on veekogude all. Suuremad asulad on Muurame kirikuküla ja Kinkomaa. Population growth biggest in nearly 70 years Muurame valla koduleht
Petäjävesi vald

Petäjävesi on vald Soomes Kesk-Soome maakonnas. Petäjävesi naabervallad on Jyväskylä, Jämsä linn, Keuruu linn, Korpilahti, Multia ja Uurainen. Vallas räägitakse soome keelt. Heikkilänperä, Kintaus, Kuivasmäki, Kukkaro, Metsäkulma, Pengerjoki, Töysänperä, Ylä-Kintaus Petäjävesi vana puukirik on lisatud UNESCO maailmapärandi nimistusse. Karikkoselkä meteoriidikraater. Population growth biggest in nearly 70 years Petäjävesi valla koduleht
Farnesool

Farnesool (IUPAC-i nimetusega 3,7,11-trimetüül-2,6,10-dodekatrieen-1-ool, molekulaarvalemiga C15H26O) on terpenoidide klassi kuuluv alkohol. Seda nimetust kasutatakse tavaliselt stereoisomeeride segu kohta, kusjuures valdavad on trans-kaksiksidemed. Keemiliselt olemuselt on farnesool allüülne alkohol. СН3–С(СН3)=СН–СH2[–CH2–С(СН3)=СН–СH2]2–OH Farnesool on nõrgalt kollakas õli. Looduses leidub seda paljudest taimedest saadud eeterlikes õlides. Farnesooli kasutatakse parfümeerias lõhnakompositsioonides, bioaktiivsete ühendite sünteesiks jm. Farnesooli keemilise sünteesi skeemid on komplitseeritud ja saagised väikesed (nt saamine isopreeni telomerisatsiooniproduktidest). Terpenoidid Allüülsed ühendid Terpenoidide süntees TA Keemia Instituudis
Pylkönmäki vald

Pylkönmäki on endine vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vallas elas 940 inimest ja rahvastiku tihedus oli 2,6 in/km². Pylkönmäki naabervallad olid Karstula, Multia, Saarijärvi linn, Soini ja Ähtäri linn. Vallas räägiti soome keelt. Vald liideti 2009. aastal Saarijärvi linnaga. Kukko, Kuoppala, Mahlu, Paajala, Pääjärvi Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019. Pylkönmäki valla koduleht
Siegfried Lander von Sponheim

Siegfried Lander von Sponheim (ka Lander von Spanheim; surnud 31. märtsil 1424) oli Liivi ordu maameister aastatel 1415–1424. Tema isa oli arvatavasti Gerhard Lander von Sponheim, Saksa ordusse kuuluva rüütelvenna Wilhelm Lander von Sponheimi vend. Ta pärines Reinimaalt Hunsrücki regioonist Sponheimi krahvkonnast Burgsponheimist Bad Kreuznachi lähedalt. Tema suguvõsa pärines piirkonna ministeriaalide seast ning oli seal üks väiksemaid ja tähtsusetumaid aadlisuguvõsu. Sponheim astus Liivi ordu liikmeks tõenäoliselt 14. ja 15. sajandi vahetuse paiku. 1411. aastal sai ta Aluliina komtuuriks, 1413. aastal aga samasse ametisse juba Viljandis. 1415. aastal valiti ta aga maameistriks. Selles ametis oli ta kuni oma surmani üheksa aastat hiljem. Ta ajas suhteliselt kõrgmeistri-meelset poliitikat, toetades teda Poola ja Leedu vastu, kuid sisepoliitikas olid tal suhteliselt vabad käed, ta oli ilmselt esimene maameister, kes valis oma valitsusala käsknikud ise, kõrgmeistriga konsulteerimata. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 520 (lk 398–399). Bergmann, Gustav (1776). Geschichte von Livland, nach bossuetischer Art entworfen. Leipzig: Im Schwickertschen Verlage. Lk lk. 25.
Wilhelm Lander von Sponheim

Wilhelm Lander von Sponheim (ka Lander von Spanheim) oli Saksa ordu liige Preisimaal 14. sajandil. Wilhelm pärines Reinimaalt, tema arvatav vennapoeg Siegfried Lander von Sponheim oli Liivi ordu maameister. Wilhelmi kohta on teada, et ta oli Preisimaal mitmel pool majandusametnik. 1349. aastal on teda esimest korda märgitud rüütelvennana Danzigis, kümme aastat hiljem oli ta samas veinikeldri ülem (Kellermeister), seejärel hobustemarssal, metsnik (Waldmeister) ja uuesti veinikeldri ülem. 1370. aastal oli ta kalameister Putzigis (Puckis), 1375–1394 jahumeister Danzigis. 1395. aastal on märgitud teda veel metsnikuna Elbingis (Elblag), seejärel teated temast lõppevad. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Lk 398.
Triina Saare

Triina Saare (kodanikunimega Nadja Teder; 4. juuli 1913 Klooga – 2002) oli eesti kirjanik. Sündis Vladivostokist tulnud Prohhorovi perekonnas, kes Esimese maailmasõja ajal kolis Tallinna. Lõpetas Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi ja Draamateatri teatrikooli. 1944. aastal põgenes Rootsi, hiljem elas Hollandis. Ta on avaldanud novellikogu "Müürilill" (Eesti Kirjanike Kooperatiiv 1956). Novellikogu "Müürilill"
Wolter von Plettenberg (Griefstedti komtuur)

Wolter von Plettenberg (surnud 1580) oli Saksa ordu komtuur Griefstedtis. Plettenberg pärines Vestfaalist Plettenbergi linna lähistelt. Ta kuulus ilmselt Liivi ordumeistri Wolter von Plettenbergi lähemate sugulaste hulka, võimalik, et oli tema vennapoeg või vennapoja poeg. Tema valitsetud Griefstedti komtuurkond oli küllaltki väike ja tähtsusetu ala, kuid oli üks varasemaid ordule kuulunud alasid, see oli Saksa ordu kätte läinud juba 1233. aastal. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Lk 509.