laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Neeva

Neeva on jõgi Ida-Euroopas Venemaa loodeosas. Neeva on 74 kilomeetrit pikk ning saab alguse Laadoga järvest. Lähtel on kaks haru, nende vahel on Schlüsselburg. Suudmes on harusid palju, nende vahel on saari, sealhulgas Vassili saar. Suurest järvest lähtumise tõttu on Neeva alati ühtlaselt veerohke. Jõgikonna suurus on 281 000 km². Keskmine vooluhulk on 2530 m³ sekundis. Neeval on 26 lisajõge. Suuremad lisajõed on parempoolsed Ohta, Tšornaja retška ning vasakpoolsed Mga, Tosna, Ižora, Slavjanka ja Murzinka jõgi. Neeva on Läänemerre suubuvatest jõgedest suurima vooluhulgaga. Neeva suudmealal asub suurlinn Peterburi, kus jõgi jaguneb kaheks peaharuks ning kaheks kõrvalharuks: Väike- ja Suur-Neevaks, Väike- ja Suur-Neevakeseks.  Neeva – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Prantsuse traavel

Prantsuse traavel on Normandiast pärit hobusetõug. Prantsuse traavli aretustööga tehti algust 19. sajandi algupoolel. Aretajate eesmärk oli muuta Norfolki traavel aktiivsemaks ja kergemaks. Selle tarbeks importisid Normandia hobusekasvatajad Inglismaalt inglise täisverelisi ratsahobuseid. 1922. aastal sai prantsuse traavlist tunnustatud tõug.
Norfolki traavel

Norfolki traavlit võib pidada üsna vanaks rakendihobuse tõuks. Tõu jälgi võib ajada kuni 15. sajandini välja. Norfolki traavlil on samad eellased, kui teisel inglise rakendihobusel - Suffolk Punchil.
Peter Englund

Peter Mikael Englund (sündinud 4. aprillil 1957 Bodenis Norrbotteni läänis) on rootsi ajaloolane ja kirjanik, Rootsi Akadeemia liige aastast 2002. Englund õppis arheoloogiat, ajalugu ja teoreetilist filosoofiat Uppsala ülikoolis ja sai sealt kandidaadikraadi (bakalaureusekraadi) 1983. aastal. Doktoriväitekirja kaitses ta 1989. aastal, see kandis pealkirja "Det hotade huset" ('Ohustatud/ähvardatud maja') ning see käsitles 17. sajandi rootsi aadli maailmapilti. Seejärel avaldas ta teoseid Rootsi suurvõimu ajastust ning 1996. aastal ilmus tema ajalooliste esseede kogumik "Brev från nollpunkten" ("Kirjad nullpunktist"). Raamat koosnes kuuest kirjutisest, mis käsitlesid 20. sajandi hämaramaid tahke: Esimest maailmasõda, Stalini terrorit, arhitektuuri Nõukogude Liidus ning Saksamaal, Hitleri terrorit, Saksamaa linnade pommitamist ja tuumapommide heitmist Jaapanile (ja lisaks Natsi-Saksamaa sõja-aegset tuumaprogrammi). 1993 – Augusti auhind 2001 – Piraadiauhind 2002 – Selma Lagerlöfi auhind 2004 – Gerard Bonnieri esseeauhind 1988 – Poltava : berättelsen om en armés undergång (kirjastus Bokförlaget Atlantis) ISBN 91-7486-834-9 1991 – Förflutenhetens landskap: historiska essäer (Bokförlaget Atlantis) ISBN 91-7486-116-6 1993 – Ofredsår : om den Svenska Stormaktstiden och en man i dess mitt (Bokförlaget Atlantis) ISBN 91-7486-349-5 1996 – Brev från nollpunkten : historiska essäer (Bokförlaget Atlantis) ISBN 91-7486-231-6 2000 – Den oövervinnerlige : om den svenska stormaktstiden och en man i dess mitt (Bokförlaget Atlantis) ISBN 91-7953-083-4 2002 – Det hotade huset : adliga föreställningar om samhället under stormaktstiden (Bokförlaget Atlantis) ISBN 91-7486-622-2 2003 – Tystnadens historia och andra essäer (Bokförlaget Atlantis) ISBN 91-7486-766-0 2005 – Jag skall dundra (kaasautor Kristian Petri, kirjastus Albert Bonniers förlag) ISBN 91-0-010713-1 2006 – Silvermasken : en kort biografi över drottning Kristina (Albert Bonniers förlag) ISBN 91-0-010319-5 2006 – Spegelscener (Bonniers julbok) 2008 – Stridens skönhet och sorg : första världskriget i 212 korta kapitel (Bokförlaget Atlantis) ISBN 91-7353-244-4 2014 – Stridens skönhet och sorg 1914 – första världskrigets inledande år i 67 korta kapitel (kirjastus Natur & Kultur, nyutgåva) ISBN 978-91-27-13976-3 2015 – Stridens skönhet och sorg 1915 – första världskrigets andra år i 108 korta kapitel (Natur & Kultur) ISBN 978-91-27-14053-0 2015 – Stridens skönhet och sorg 1916 – första världskrigets tredje år i 106 korta kapitel (Natur & Kultur) ISBN 978-91-27-14054-7 2016 – Jag kommer ihåg (Natur & Kultur) ISBN 978-91-27-14966-3 Peter Englund. peterenglundsnyawebb.wordpress.com Peeter Järvelaid, Poltaava — kui ühe maailma lõpp, www.eesti.ca, 02 Feb 2007 - Peter Englundist ja tema raamatust - Poltaava. Ühe armee häving
Sturefors

Sturefors on asula Rootsis Östergötlandi läänis Linköpingi vallas. Geograafilised koordinaadid on 58°20' N, 15°44' E. Elanike arv oli 2000. aasta andmetel 2241. Enamik inimesi käib tööl Linköpingis. Mõni kilomeeter asulast ida pool on Stureforsi loss.
Svenstorp

Svenstorp on mitme koha nimi Rootsis: Svenstorp, asula Skåne läänis Ängelholmi vallas Svenstorp, väikeasula Hallandi läänis Varbergi vallas Svenstorp, väikeasula Skåne läänis Ystadi vallas Svenstorp, küla Skåne läänis Klippani vallas Svenstorp, küla Skåne läänis Hööri vallas Svenstorp ehk Svenstorpi loss, loss Skåne läänis Lundi vallas Svenstorpi kihelkond Lundi piiskopkonnas Svenstorpi kirik Skurupi vallas
Tyresö vald

Tyresö vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Södermanlandi maakonnas Stockholmi läänis Läänemere ääres. See asub Stockholmist kagus. Suurem osa vallast on osa Stockholmi asulast Valda jääb osa Tyresta rahvuspargist. Tyresö loss Q129406980 Valla koduleht
Vadstena

Vadstena on tiheasustusega paikkond Rootsis Östergötlandi maakonnas Östergötlandi läänis Vadstena vallas. Linna pindala on 333 hektarit ja elanike arv 5651 (2000. aasta lõpu andmed). Vadstena loss Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Rein

Rein (saksa keeles Rhein, prantsuse keeles Rhin, hollandi keeles Rijn) on jõgi Euroopas. Jõe pikkus on 1230 km. See algab Alpidest mitme lähtejõena. Peale nende ühinemist voolab see mõnda aega Liechtensteini piiril ja suubub hiljem Bodeni järve. Seejärel murrab Rein läbi Juura mägede, ühinedes vasaku lisajõe Aarega ja moodustades Schaffhausenis joa. Reichenau juures laskub Rein tasandikule, keerab siis põhja ja voolab Prantsusmaa ja Saksamaa piiril. Seal suubub temasse mitmeid lisajõgesid, nagu Neckar ja Ill. Mainzi linnas ühineb Rein Maini jõega ja laskub Bingeni linnas kuristikku läbi Reini Kiltkivimäestiku. Koblenzis ühineb ta vasakpoolse lisajõe Moseliga. Bonnis väljub ta kuristikust ja läbib siis Kölni ja Ruhri. Edasi voolab Rein Hollandisse, kus hargneb. Harude seas on ms. Lek. Kõik harud suubuvad Põhjamerre. Rein on rahvusvaheline veetee. Reini järgi on nimetatud element reenium. Reini hiidlinnastu Reinimaa Reini jõgi osutus arvatust lühemaks
Linköpingi vald

Linköpingi vald on 2. järgu haldusüksus (vald) Rootsis Östergötlandi läänis. Vallas asuvad Ekenäsi, Bjärka-Säby ja Stureforsi loss. Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980 Valla koduleht
Alice (Hesseni suurhertsoginna)

Alice, Hesseni suurhertsoginna (Alice Maud Mary) (25. aprill 1843 Buckinghami palee – 14. detsember 1878 Darmstadt, Hesseni suurhertsogkond) oli kuninganna Victoria ja prints Alberti kolmas laps ja teine tütar ning Hesseni suurhertsog Ludwig IV abikaasa. Printsess Alice oli prints Philipi emapoolne vanavanaema. Printsess Alice'i ristis 2. juunil 1843 Buckinghami palee erakabelis Canterbury peapiiskop William Howley ning printsessi ristivanemad olid Hannoveri kuningas Ernst August I, Saksi-Coburgi ja Gotha hertsog Ernst II, Suurbritannia ja Iiri Sophia ja Hohenlohe-Langenburgi printsess Feodora. Sünnijärgselt sai Alice tiitli Suurbritannia ja Iiri printsess (Tema Kuninglik Kõrgus; Her Royal Highness The Princess). Alice'i õpetas kodus tema vanem õde printsess Victoria, kuid eriti oli Alice kiindunud oma vanemasse venda, prints Albert Edwardisse. Pärast printsess Victoria abiellumist lootis kuninganna Victoria, et Alice võtab koduse abistamise ja vanema õe kohustused enda peale. 18-aastane Alice põetas oma isa, prints Albertit kuni viimase surmani 1861. aasta detsembris. 1. juulil 1862 abiellus printsess Alice Hesseni ja Reini printsi Ludwigiga (1837–1892) ning pulmapäeval andis kuninganna Victoria prints Ludwigile tiitli Kuninglik Kõrgus, mis kehtis ainult Suurbritannias. Alice ja Louis kolisid Darmstadti. Hessenis said Ludwig ja Alice kuninglikeks kõrgusteks 20. märtsil 1877, pärast Ludwigi isa, pärusprints Karli surma. Alice'i kaudu kandus edasi kuninganna Victorialt saadud hemofiiliageen. Lapsed: Victoria (5. aprill 1863 – 24. september 1950), oli abielus Louis Alexander Mountbatteni, esimese Milford Haveni markiiga. Elisabeth (õigeusku astununa Jelizaveta Fjodorovna); 1. november 1864 – 17. juuli 1918), oli abielus suurvürst Sergei Aleksandrovitšiga Irene (11. juuli 1866 – 11. november 1953), oli abielus Preisi prints Albert Wilhelm Heinrichiga Ernst Ludwig (25. november 1868 – 9. oktoober 1937), Hesseni suurhertsog 1892–1918 Friedrich (7. oktoober 1870 – 29. mai 1873), Hesseni prints Alix (õigeusku astununa Aleksandra Fjodorovna; 6. juuni 1872 – 17. juuli 1918), oli abielus Venemaa keiser Nikolai II-ga Marie (24. mai 1874 – 16. november 1878), Hesseni printsess Austria-Preisi sõja ajal 1866 asutas Alice Naiste Ühenduse (Alice-Frauenverein), kus koolitati medõdesid ja abitöölisi. 13. juunil 1877 sai prints Ludwigist Hesseni ja Reini suurhertsog ja Alice'ist suurhertsoginna. 1878. aasta novembris haigestus suurhertsog ja ta lapsed peale printsess Elisabethi difteeriasse ning samal aastal suri haiguse tagajärjel printsess Marie. Kurnatuna pereliikmete põetamisest alistus ka Alice haigusele ning suri Darmstadt'is 14. detsembril, oma isa surma-aastapäeval. Printsess Alice maeti Hesseni suurhertsogite mausoleumi Rosenhöhes. Suurbritannia ja Iiri printsess ( Tema Kuninglik Kõrgus; 1843–1862) Hesseni ja Reini printsess (Tema Suurhertsoglik Kõrgus; Suurbritannias Tema Kuninglik Kõrgus;1862–1877) Hesseni ja Reini pärussuurhertsoginna (Tema Kuninglik Kõrgus; 1877) Hesseni ja Reini suurhertsoginna (Tema Kuninglik Kõrgus; 1877–1878)
Veduk

Veduk, ka vedukauto (inglise keeles road tractor; tractor unit), on jõuallikaga mootorsõiduk, mis on ette nähtud jõuallikata veoühikute teisaldamiseks (enamasti poolhaagised, võivad olla ka haagised või muud iseseisvalt liikumisvõimetud transpordivahendid). Vedukil on diisel-, bensiini- või elektrimootor. Vanasti kasutati ka aurumootorit.[viide?] Lisaks poolhaagistele võivad piisava mootorivõimsusega vedukautod vedada mõnes EL liikmesriigis (Saksamaa, Holland, Taani, Rootsi, Soome) ka pikki, 25,25m pikkuseid autoronge (gigalainer, eurokombi), kus poolhaagise taha on haagitud ka täishaagis. Megaveduk (ingl.k. megatractor) on kõrge (3,0 m) lastiruumiga poolhaagiste vedamiseks ette nähtud vedukauto, mis on tavalisest vedukautost väiksema kliirensiga, väiksema läbimõõduga ratastega ja väiksema haakesadula kõrgusega. Militaarotstarbelisi vedukeid kasutatakse tavaliselt haakes veetavate relvasüsteemide pukseerimiseks ja tavaliselt ka nende meeskonna ning varustuse transpordiks.[viide?] Veok Sadulveok Vedur Veoühik Transpordisõnastik. 2020. ISBN 9789916960059.
Asustus

Asustuseks ehk inimasustuseks nimetatakse mingi maa-ala rahvastikku koos asulastiku ehk asulavõrguga või viisi, kuidas maa-ala on asulastikuga kaetud. Asustuse iseloomu mõjutavad looduslikud, ajaloolis-kultuurilised ja transpordigeograafilised tegurid. Eristatakse tiheasustust ja hajaasustust. Asustuse kompaktsust mõõdetakse asustustiheduse ehk rahvastikutihedusega (elanike arv pindalaühiku kohta). Asulad moodustavad oma funktsioonide järgi hierarhia, mida nimetatakse asustussüsteemiks.  Pikemalt artiklis Eesti asustus Eestis on kogu territoorium jagatud asustusüksuste (linnade, alevite, alevike ja külade) vahel. Linnad võidakse jaotada asumiteks. Tiheasustust iseloomustatakse tiheasustusega paikkondade kaudu. Fikseeritakse ka asustussüsteemi, milles muu hulgas eristatakse ühest või mitmest asustusüksusest koosnevaid kante. Asustust uurivad asustusgeograafia, asustusarheoloogia ja asustuslugu. Z. Woźniak: asustus geograafilises keskkonnas muutusi esile kutsuva tegevuse tervik, mis hõlmab territooriumi hõivamise, jaotamise ja kasutamise koos kõigi saadustega, mis on tekkinud selle tegevuse raames ja aitavad sellele kaasa. Karol Potkański: asustus on kahe teguri – keskkonna (loodusgeograafiliste tingimuste summa) ja inimeste rühma (igal ajastul erineva sotsioloogiliste tingimuste summa) – pikaajalise vastastikuse mõju ja vahetuse tulemus. Zbigniew Bukowski täiendab Potkański definitsiooni nii: konkreetsete sotsiaalsete rühmade asustuse uurimisel nõuab eeltoodud definitsioon ühiskondlike tingimuste ja uskumuste arvestamist ning arenenumates ühiskondades poliitilise olukorra arvestamist. Karol Buczek: asustus on suurte ühiskondliku elu valdkondade, mittehaldusliku organisatsiooni ruumiline vorm, mis varieerub sõltuvalt koha ja aja tingimustest. Stanisław Zajączkowski: asustusprotsess on territooriumi ja inimeste rühma vastastikuse toime tulemus, mille olemus on selle inimrühma hõivatud territooriumil asulate tekkimine. Asulad ei ole ainult inimeste elukohad, vaid ka nende majandustegevuse keskused, ning raamid, milles kujunevad ühiskondlikud suhted vastavalt tootlike jõudude arengule. Zbigniew Kobyliński: asustus on püsivate ühiskondlik-kultuurilise ruumi struktuuride rajamine puhtlooduslikku konkreetsesse geosfääri või eelnevalt antropogeniseeritud geograafilisse ruumi. Henryk Łowmiański: asustus on teatud territooriumiga püsivalt seotud keskkonnale inimese poolt avaldatud mõju tulemus. TEA entsüklopeedia, asustus EE, asustus EE, Eesti asustus
Mootorsõiduk

Mootorsõiduk on autonoomse jõuallikaga varustatud transpordivahend inimeste ja kaupade veoks. Eesti liiklusseaduses ei loeta mootorsõidukiks üksnes piiratud liikumisvõimega isikule kasutamiseks ettenähtud mootoriga sõidukit, elektrimootoriga jalgratast, tasakaaluliikurit, pisimopeedi, robotliikurit, maastikusõidukit, trammi ega sõidukit, mille valmistajakiirus ei ületa 6 km/h. Sõidukite kategooriad. Maanteeamet Maastikusõidukite kategooriad. Maanteeamet Mootorsõidukite kategooriad. Eesti Rehviliit
Väikesemõõtkavaline kaart

Väikesemõõtkavaline kaart on kaart, mille mõõtkava on 1:1 000 000 ja vähem. Nendel kaartidel kujutatakse suure pindalaga maa-alasid. Väikesemõõtkavalise kaartide hulka kuuluvad maailmakaardid, mandrite või nende osade kaardid, riikide kaardid jne. Igapäevaelus on väikesemõõtkavalised kaardid nt seinakaardid, "Maanteede atlase" kaardid jm.
Kurrutus

Kurrutus on termin, millel on geoloogias mitu omavahel seotud, kuid mõnevõrra erinevat tähendust. Kurrutus ehk kivimite plastiline deformeerumine, mille käigus tekivad erinevate mõõtmetega kurrud. Nähtus kaasneb survepingetega maakoores. Kurrutus kui kurrutustsükkel, näiteks Hertsüünia kurrutus. Termin on mõnevõrra vananenud ning tänapäeval sageli valesti mõistetud. Laamtektoonika eelses geoloogias oli tavaks jagada Maa ajalugu erinevaiks kurrutustsükleiks. Kaledoonia kurrutus (540...400 Ma), sellele järgnes Hertsüünia kurrutus (400...250 Ma), seejärel Kimmeri (250...65 Ma) ning Alpi kurrutused (65...0 Ma). Tänapäeval on sõna "kurrutus" asendatud sõnaga "orogenees" ning Kaledoonia orogenees ei tähenda mingit ülemaailmse ulatusega tsüklit, vaid regionaalset sündmust, mille vältel tekkis näiteks Skandinaavia mäestik. Kaledoonia orogenees tähendab seega ühte kindlat piiratud geograafilise ulatusega sündmust ning seda nime ei saa omistada kusagil teises maailma otsas samal ajal toimunud mäetekkeprotsessile ning loomulikult mitte ka samal ajal tekkinud kivimeile, mille moodustumisel pole orogeneesi ega kurrutusega midagi tegemist. Kurrutuse all võidakse mõista ka mäetekkeprotsessi (tänapäeval nimetatakse seda orogeneesiks).
Rannu valla vapp

Rannu valla vapp on Tartu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Rannu valla vapp. Vapp kinnitati 21. juunil 1994 Riigisekretär Ülo Kaevatsi poolt. Rannu valla vapi on kujundanud riigikantselei riigisümboolika osakonna nõunik Ivo Manfred Rebane 1994. aastal. Sinisel alt ümardunud tipuga kilbil kroon, ristikuleht ja lainelõikeline vapitüvi, kõik kuldsed. Vapil on kolm kuju: värviline, must-valge – sinise asemel must, kuldse asemel valge ning valge, joonega ääristatud kujunditega vapp. Vapikilbi sinine värvus viitab Võrtsjärvele, aadlikroon meenutab lugu Barbara von Tiesenhausenist. Ristikuleht ja vapitüvi sümboliseerivad valla elanike peamist tegevusala – põllumajandust. Valla vappi võis kasutada: Volikogu, vallavalitsuse, valla asutuste ning äriühingute, mille ainuomanikuks on vald, pitsatitel ja dokumendiplankidel. Valla autasudel, suveniiridel, ametlikel trükistel ja tõenditel. Muudel juhtudel võib valla vappi kasutada ainult vallavalitsuse loal. Vallavalitsus võib anda tasuta loa, kui seda taotleval asutusel või isikul on üldtunnustatud teeneid valla ees, samuti kasutamiseks üldkultuurilistel, vallale kasulikel mitteärilistel eesmärkidel. Valla vapi kasutamisel ärilistel eesmärkidel tuleb vallavalitsuselt taotleda eriluba ja eraldada kokkuleppeline summa valla tuludesse. Vallavalitsusel on õigus luua valla lipp koos vapi kujutisega kasutamiseks Rannu omavalitsuse lipuna. Sellisel juhul paigutatakse vapp lipu valgele horisontaallaiule. Rannu valla lipp Tartu maakond Rannu valla sümboolika valla kodulehel Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Rannu vald
Purjelaev

See artikkel räägib laevast. Maali kohta vaata artiklit Purjelaev (maal). Purjelaev on purjedele mõjuva tuule jõul (mida rakendatakse taglase kaudu kerele) liikumiseks ehk purjetamiseks mõeldud laev. Purjelaeva purjepind peab olema piisav tuules abijõuseadmeta edasi liikumiseks ning manööverdamiseks. Väikest purjelaeva nimetatakse üldjuhul purjejahiks, purjedega paati purjepaadiks. Purjelaevu liigitatakse taglase järgi. Ühekerelised Kahekerelised – katamaraanid Kolmekerelised – trimaraanid Purjestuse järgi jagunevad purjelaevad kahte põhirühma – raapurjestusega ja pikipurjestusega purjelaevad, kusjuures nii raapurjestus kui ka pikipurjestus võib olla kas osaline või täielik. Raapurjestusega purjelaevade põhitüübid on: täislaev, parklaev, barkantiin, prikk, brigantiin, marss-seilkuunar. Pikipurjestusega purjelaevade põhitüübid on: kahvelkuunar, bermuudakuunar, taakselkuunar, purjejaht, kutter, luup ja lüüger. Samal ajal võib kohata ka teisi purjelaeva tüüpe, mis oma mastide ja purjede kombineeritud paigutusega purjelaevade ülaltoodud põhitüüpide hulka ei kuulu. Peamine artikkel taglase enda kohta on Taglas ühemastilised kat luup kutter kahemastilised jaul ketš kuunar Brigantiin Brikk kolme- ja enamamastilised kuunar barkantiin park täislaev barkantiin brigantiin brikk dau džonki fregatt (esialgne nimi flöit) galeer galioon (galeass vähendatud variant) kaljas (kahvelkuunar) karakk (koge edasiarendus) karavell kat – ilma eespurjeta ketš koge korvett kotš (Põhja jäämerel) kutter kuunar ladinalaev (Vahemerel) luup neff park pikklaev – viikingilaev prau – Indoneesia, Polüneesia(?) tender täislaev viikingilaev Aurulaev Purjetamine Purjelaev Merevikis
Kambja valla vapp

Kambja valla vapp on Tartu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kambja valla vapp. Vapp on kinnitatud vallavolikogu poolt 2020. aasta augustis . Rohelisel kilbil on kuldset värvi püstine helihark ja seda ümbritsev viljateradest moodustuv võru. Kambja valla lipp Tartu maakond Kambja valla sümboolika valla kodulehel Kambja valla sümboolika Riigikantselei kodulehel https://www.kambja.ee/sumboolika
Hillingdoni linnaosa

Hillingdon (London Borough of Hillingdon) on Londoni (Suur-Londoni) läänepoolseim halduslik linnaosa (London borough). Geograafilised koordinaadid on 51°30' N, 0°27' W. Ta piirneb Harrow' linnaosa, Hounslow' linnaosa ja Ealingi linnaosaga. Linnaosa keskus on Uxbridge. Hillingdoni linnaosa on Inglismaa 354 distrikti tüüpi haldusüksuse seas pindalalt 227. kohal (115,70 km²). Elanike arvult on ta 36. kohal (2005. aasta hinnangul 252 400). 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 243 006. Rahvastiku tihedus on 2182 in/km² (Londoni linnaosade seas kõige väiksem). 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli rahvastiku tihedus 2100 in/km². Elanikkonnast moodustavad 70,1% valged, 13,6% Briti aasialased ja 13,3% Briti afrokariiblased. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli 13,9% elanikest üle 65 aastased. Töötus oli 2,7%. ONS-i kood on 00AS. Hillingdoni linnaosas asuvad Heathrow' lennujaam, Bruneli Ülikool ja sõjaväelennuväli RAF Northolt. Londoni Hillingdoni linnaosa moodustati 1965 järgmistest Middlesexi haldusüksustest: Municipal Borough of Uxbridge Hayesi ja Harlingtoni linnadistrikt Ruislip-Northwoodi linnadistrikt Yiewsley ja West Draytoni linnadistrikt Ühinevad omavalitsusüksused ei suutnud algul kokku leppida uue haldusüksuse nimes. Keith Joseph pani oktoobris 1963 ette "Uxbridge'i linnaosa", hiljem jäädi "Hillingdoni" juurde. Linnaosas on võimul Konservatiivne Partei. 2005. aasta Suurbritannia parlamendivalimistel valiti Alamkotta Nick Hurd, John McDonnell ja John Randall. Londoni Kogu saadik Ealimgi ja Hillingdoni valimisringkonnast on Richard Barnes. Cowley Eastcote Eastcote Village Hatton Harlington Hayes Hayes End Hayes Town Harefield Harmondsworth Heathrow Hillingdon Ickenham Longford Newyears Green North Hillingdon Northwood Northwood Hills Ruislip Ruislip Common Ruislip Gardens Ruislip Manor Sipson South Harefield South Ruislip Uxbridge West Drayton Yeading Yiewsley Hillingdoni linnaosa haldab 239 parki ja haljasala. Neist suurima moodustavad Colne'i jõe kaldad. Suur osa piirkonnast jääb Londoni rohelisse vööndisse. Charles Brown, konstruktor Roger Hammond, jalgrattur Roger Hilton, kunstnik Glenn Hoddle, jalgpallur ja treener Derek Jarman, filmirežissöör Christine Keeler, Profumo afääriga seotud modell Penny Rimbaud, punkmuusik Jane Seymour, näitleja Don Thompson, käija Ray Wilkins, jalgpallur ja treener Uxbridge'i kihelkond http://www.ons.gov.uk/peoplepopulationandcommunity/populationandmigration/populationestimates/datasets/populationestimatesforukenglandandwalesscotlandandnorthernireland Koduleht Linnaosa vapp Linnaosa tänavad Pargid ja haljasalad
Ealingi linnaosa

Ealing on Londoni linnaosa. Acton Dormer's Wells Ealing East Acton Greenford Hanwell North Acton Northolt Norwood Green Perivale South Acton Southall http://www.ons.gov.uk/peoplepopulationandcommunity/populationandmigration/populationestimates/datasets/populationestimatesforukenglandandwalesscotlandandnorthernireland http://www.ealing.gov.uk/
Bromley linnaosa

Bromley on Londoni kagupoolseim linnaosa. Anerley (sealhulgas Crystal Palace) Beckenham (sealhulgas Eden Park, Elmers End, New Beckenham ja Upper Elmers End) Bickley Biggin Hill Bromley (sealhulgas Bromley Park, Park Langley, Plaistow, Shortlands ja Widmore) Bromley Common Chelsfield Chislehurst ja Chislehurst West Downe Elmstead Farnborough (sealhulgas Locksbottom) Green Street Green Hayes Keston ja Nash Kevingtown Mottingham (osaliselt) Orpington (ja Crofton, Derry Downs ning Goddington) Penge Petts Wood Pratt's Bottom Shortlands Southborough St Mary Cray (ja Poverest) St Paul's Cray Sundridge Park West Wickham (ja Coney Hall) http://www.ons.gov.uk/peoplepopulationandcommunity/populationandmigration/populationestimates/datasets/populationestimatesforukenglandandwalesscotlandandnorthernireland http://www.bromley.gov.uk/