laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vene värav

Vene värav oli Vene silla juures asunud linnavärav Tartus. Linna kindlustusvöönd rajati 13. sajandil ja 16. sajandil tegid venelased ulatuslikke täiendusi ja parandusi. Värav koosnes kitsast eelkaitseõuest ja neljatahulisest tornist, mida viimati kohendati 1690. aastail. Kavandatud põhjabastioni ei jõutud valmis ehitada, väravast kagusse suundunud linnamüüri osa on vallina säilinud tänini. Värava õhkis Vene armee koos teiste Tartu kindlustustega 1708. aastal. Vene värava juures oli ka vangla. Värav asus linna ühel tähtsamal liikumissoonel Laia tänava lõpul praeguse botaanikaaia sissekäigust veidi jõe pool. Sealt siirdus tee üle silla vene agulisse, millest ilmselt tulenes ka värava nimi. Vene tänav (Tartu) Tartus leiti 14. sajandist pärit Vene väravad, Delfi.ee, 13. juuni 2005 Dorpat.ru: Русские ворота (Vene värav)
Haplodiploidsus

Haplodiploidsus (inglise haplodiploidy) tähendab, et ühe soo organismidel on haploidsed rakud ja teisel sool diploidsed rakud. Kõige sagedamini on isastel haploidsed rakud ja emastel diploidsed rakud. Sellistel liikidel on isased arenenud viljastamata munadest ja emased viljastatud munadest. Haplodiploidsust on leitud putukate hulgast, eriti sipelgate, mesilaste ja herilaste seast. Aneuploidsus Diploidsus Euploidsus Haploidsus Ploidsus
Dramamama

Dramamama on Eesti ansambel, mis alustas tegevust Tallinnas aastal 2008. Laulja Mikk Tammepõld ja basskitarrist Viljar Norman on varem tuntud ansamblist Brides in Bloom. Kitarri mängib Laur Joamets, trumme Ott Adamson. Dramamama omanimeline debüütalbum ilmus 16. oktoobril 2009. 2009. aastal valiti kitarrist Laur Joamets R2 Unistuste Bändi. Mikk Tammepõld – vokaal Laur Joamets – kitarr Viljar Norman – basskitarr Ott Adamson – trummid "Dramamama" (2009) "VIP" (2012) Mart Niineste. Dramamama panustab aususele. Melu, 15. oktoober 2009 Riina Jussila. Uue tulija nominent Dramamama: maailmavallutamise plaane me ei pea. Publik, 25. veebruar 2010 Koduleht Dramamama Myspace Dramamama Facebook Dramamama andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Dramamama (album)

"Dramamama" on Dramamama 2009. aastal välja antud ingliskeelne debüütalbum. Album on salvestatud stuudiotes Sinusoid, Rockhouse ja Musicworks. Dance Dark Days Shine November Cold Dear Producer Preacher Man on Fire Sun Behind Your Eyes Words That Must Be Said Dead Ends Mikk Tammepõld - vokaal Viljar Norman - basskitarr Kristjan Kallas - trummid, löökriistad Laur Joamets - kitarrid, bandžo DRAMAMAMA ALBUM NÜÜD MÜÜGIL! Mikk Tammepõld's Myspace Blog Dramamama (Helisalvestis).[alaline kõdulink] ESTER Tallinn Dramamama esitleb homme debüütalbumit. Elu24, 15. oktoober 2009 Eesti esimene R-rated muusikavideo. Blogi Piparmünditee. 21. oktoober 2009 Dramamama esitleb 16. oktoobril debüütalbumit. Allstarz "Dance" video valmimine
Haploidsus

Haploidsus (inglise haploidy) indiviidi (raku) kromosoomistiku poolkordsus, liigi haplofaasile omase (gameetse) kromosoomistiku olemasolu. Haploidsust tähistatakse tavaliselt sümboliga "n". Suguliselt sigivatel organismidel vahelduvad elutsüklis haploidne ja diploidne faas. Inimese haploidsetes rakkudes, sugurakkudes (gameet) on 23 kromosoomi. Aneuploidsus Diploidsus Euploidsus Haplodiploidsus Ploidsus Viikmaa, M. Klassikalise geneetika leksikon. Vaadatud 30.07.2011.
Polüploidsus

Polüploidsus (inglise polyploidy) on indiviidi (raku) kromosoomikomplektide paljukordsus; haplofaasis (sugurakkudes) on kromosoomikomplekte rohkem kui üks (n > x) ja diplofaasis (viljastatud munarakkudes) rohkem kui kaks, tähistatakse (2n > 2x). Polüploidsuse astet määratletakse diplofaasi kromosoomistiku kordsuse kaudu. Nõnda saab tuletada tri-, tetra-, heksa-, oktaploidsust ja nii edasi. Polüploidsus on laialt levinud taimeriigis, loomariigis harva. Inimesele on polüploidsus reeglina surmav. Üliharva on sündinud ka triploidsusega lapsi. Nähtust, kus ainult osa organismi (näiteks mõne koe või elundi) rakkudest on polüploidsed, nimetatakse polüsomaatiaks. See on paljude organismide (kaasa arvatud inimese) puhul normaalne nähtus. Viikmaa, M. Klassikalise geneetika leksikon. Vaadatud 30.07.2011.
2010. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused

2010. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused olid 10. maailmameistrivõistlused lühiraja ujumises, mis toimusid 15.–19. detsembrini Dubais Araabia Ühendemiraatides. Lühiraja MM-võistlustel Dubais tegi kaasa ka Eesti koondis 10 ujujaga. Meestest oli 25-meetrises basseinis võistlemas Martti Aljand, Pjotr Degtjarjov, Alar Lodi, Andres Olvik, Filipp Provorkov ja Vladimir Sidorkin ning naistest Triin Aljand, Annika Saarnak, Kätlin Sepp ja Jane Trepp. Martti Aljand 50 m rinnuli 27,35 21. koht 100 m rinnuli 59,05 20. koht 200 m rinnuli 2.08,96 19. koht 100 m kompleksi 54,03 17. koht Pjotr Degtjarjov 50 m vabalt 22,18 33. koht 100 m vabalt 49,52 39. koht 50 m liblikat 24,75 54. koht Alar Lodi 100 m selili 58,58 55. koht 200 m selili 2.04,99 37. koht Andres Olvik 50 m selili 25,55 37. koht 100 m selili 53,68 29. koht 200 m selili 1.56,36 19. koht 1500 m vabalt 15.41,81 25. koht Filipp Provorkov 50 m rinnuli 27,26 18. koht 100 m rinnuli 1.00,23 31. koht Vladimir Sidorkin 50 m vabalt 22,62 42. koht 100 m vabalt 49,43 38. koht 200 m vabalt 1.49,59 36. koht Triin Aljand 50 m vabalt 24,16 5. koht 50 m liblikat 25,61 6. koiht Annika Saarnak 50 m liblikat 26,69 19. koht 100 m liblikat 58,70 20. koht Kätlin Sepp 50 m selili 29,19 38. koht 100 m selili 1.01,92 37. koht Jane Trepp 50 m vabalt 24,80 17. koht 50 m rinnuli 30,61 11. koht 100 m rinnuli 1.09,12 28. koht 100 m kompleksi 59,85 4. koht MM-i tulemused
Luis Née

Luis Née (1734 – 3. oktoober 1807) oli Prantsusmaal sündinud botaanik, kes töötas suurema osa elust Hispaanias. Ta osales 1789–1794 koos Thaddäus Haenkega Alejandro Malaspina ekspeditsioonil Vaikse ookeani rannikule Põhja-Ameerikas ja Austraalias. Ta kogus üle 1000 taimenäidise, mille kirjeldused koostas aastatel 1797–1800 Antonio José Cavanilles. Tema kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühend Née. A.E.Orchard, A History of Systematic Botany in Australia, in Flora of Australia. Vol.1, 2., ABRS, 1999
Euploidsus

Euploidsus (inglise euploidy) on kromosoomistiku võrdkordsus, genoomi kõigi kromosoomide (erandiks võivad olla sugukromosoomid) võrdne arv indiviidil (rakus). Euploidsuse vastand on aneuploidsus. Aneuploidsus Diploidsus Haploidsus Haplodiploidsus Ploidsus Viikmaa, M. Klassikalise geneetika leksikon. Vaadatud 30.07.2011.
Alfred Gustav Stein

Alfred Gustav Stein (27. august / 8. september 1872 Urvaste – 12. august 1945 Stendell) oli Eesti vaimulik. Stein õppis Tartus Kollmanni eragümnaasiumis ning lõpetas Liibavis gümnaasiumi. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1894–1899. Aastatel 1900–1901 teenis ta vabatahtlikuna 95. Krasnojarski polgus Tartus. Ordineeriti 17. märtsil 1902 õpetajaks. Oli aastatel 1902–1919 Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja. Jättis rasketel aegadel koguduse ja põgenes Lätti. Oli aastatel 1923–1929 Rakvere Kolmainu koguduse abiõpetaja. Lahkus aastal 1929 Saksamaale. Oli seejärel luterlik vaimulik Passowis (Uckermarki kreisis, Brandenburgi liidumaal) ja Stendellis (praegu Oderi-äärse Schwedti linnaosa Uckermarki kreisis Brandenburgi liidumaal). Tema isa Carl Gustav Stein oli Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
MID

MID võib tähendada: Mobiilne internetiseade MID, Eesti ansambel
Jerome David Salinger

Jerome David Salinger (1. jaanuar 1919 New York – 27. jaanuar 2010 Cornish, New Hampshire) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik. Jerome David Salingeri isa oli Leedu juudi päritolu hulgikaupmees Salomon Salinger ning ema šoti-iiri päritolu Mirjam Salinger. Ta õppis riigikoolides. Enamik õpetajad pidas teda keskpäraseks, viisakaks ja häbelikuks õpilaseks. Hiljem saadeti ta Valley Forge Military Academy internaatkooli, kus ta õppis aastatel 1934–1936. Seejärel käis ta New Yorgi ja Columbia Ülikoolis ning hakkas avaldama lühijutte. Aastaks 1940 oli ta avaldanud jutte mitmes perioodikaväljaandes. 1944. aasta märtsis teenis Salinger Ameerika Ühendriikide maaväe 12. jalaväerügemendi 4. jalaväediviisis Suurbritannias ning osales Normandia dessandis, nähes üht sõja verisemat lahingut. See mõjutas teda tugevalt. 1946. aastal naasis ta sõjast. Mitmed tema kirjutised lükati tagasi kuni aastani 1948, mil ajaleht New Yorker avaldas tema esimese jutustuse. Pärast seda kirjutas ta peamiselt New Yorkerile kuni 1965. aastani. Eeskätt on Salinger siiski tuntud romaani "Kuristik rukkis" autorina. Salinger oli abielus kolm korda. Esimene abielu Sylviaga, naisega, kellega ta tutvus Euroopas, oli lühike. Teisest abielust Claire Douglase, Darmouthi kolledži üliõpilasega, sündis kaks last – tütar ja poeg. Pärast mitmeid nurjunud suhteid abiellus Salinger endast 40 aastat noorema meditsiiniõe Colleeniga, kellega oli abielus kuni surmani. "Kuristik rukkis" (1951; eesti keeles 1961, 1973, 1996, 1999; tõlkija Valda Raud) ISBN 9985-2-1038-7 "Üheksa juttu" (novellikogumik; 1953; eesti keeles 1966, 1973) ISBN 9985-9427-7-9 "Franny ja Zooey" (jutustus; 1961; eesti keeles 1973, 2003; tõlkija Valda Raud, kujundanud Tiina Tammetalu) ISBN 9985-3-0657-0 "Puusepad, tõstke kõrgele sarikad" (jutustus; 1963; eesti keeles 1973, 2003, Kujundanud Tiina Tammetalu) ISBN 9985-3-0745-3 "Seymour, sissejuhatuseks" (1963, 2003, kujundanud Tiina Tammetalu) ISBN 9985-3-0745-3 Jaak Rähesoo, "Idamaistest mõjudest Salingeril" – kogumikus "Orientalistikakabineti I aastakollokviumi materjalid", Tartu 1963, lk 24–34 ja järelsõnana väljaandes: J. D. Salinger, "Kuristik rukkis", Avita, Tallinn 1996, lk 199–203 Villem Alttoa, "Valikkogu J. D. Salingeri loomingust" – Edasi 25. 11. 1973 ja järelsõnana väljaandes: "Kuristik rukkis", 1996, lk 204–206 Leena Kurvet-Käosaar, "Kurt Vonnegut"; Marja Unt, "Jerome David Salinger". Kirjanduse lisamaterjal gümnaasiumile. Avita, Tallinn 2003, 40 lk Kati Lindström, "Salinger peidab käsikirju" – Postimees 23. 3. 1999, lk 17 "Salapärane Salinger kirjutab endiselt"(sõnum) – Sõnumileht 24. 3. 1999, lk 25 Andres Laasik, "Salingeri tütar sarjab raamatus isa" – Eesti Päevaleht 2. 9. 2000, lk 6 Udo Uibo, "Mis toimub tegelikult?" (poleemikast romaani "Kuristik rukkis" illegaalse järje ümber) – Looming 2009, nr 7, lk 1021–23 "Suri J. D. Salinger, "Kuristik rukkis" autor" – Postimees-online 28. 1. 2010
Senat (täpsustus)

Senat oli Rooma riigi võimuorgan. Senat on või on olnud mitme hilisema riigi võimuorgan (tavaliselt kahekojalise parlamendi ülemkoda). Senat (Ameerika Ühendriigid) Senat (Antigua ja Barbuda) Senat, Austraalia parlamendi ülemkoda Senat (Belgia) Senat (Gabon) Senat (Holland) Senat (Itaalia) Senat (Madagaskar) Senat (Nigeeria) Senat, Rwanda parlamendi ülemkoda Senat (Tšehhi) Senat (Rzeczpospolita) Venemaa Keisririigi Valitsev Senat Senat on Eesti ansambel.
Leviosuti

"Leviosuti" on Raadio 2 iganädalane saade, kus Erik Morna tutvustab kahe tunni jooksul Eesti laulude paremikku. Üle nädala toimuvad stuudiokontserdid "R2 Live!", mida korraldab Sten Teppan. Saade on eetris laupäeviti kell 17. "Leviosutis" tutvustatakse iganädalast R2 Eesti müügitabelit. R2 Eesti müügitabel. Raadio 2 Leviosuti + R2 LIVE. Raadio 2
Valge auk

Valge auk on astrofüüsikas hüpoteetiline taevakeha, mis "sülgab välja" mateeriat, nii nagu must auk neelab mateeriat (valges augus kulgeb protsess võrreldes musta auguga ajalises peegelpildis või aeg voolab vastassuunas). Valge augu mõiste pärineb 1964. aastast. See saadi Schwarzschildi meetrika laiendamisel Kruskali-Szekeresi meetrikasse. Valge augu mõiste ilmneb matemaatilises mudelis, mis abstraheerub massi olemasolust aegruumis. Kui eeldada kas või tillukest massi, siis võrrandid enam valge augu olemasolu ei näita. Valgete aukude olemasolu ei ole tõestatud ega vaadeldud. Tavaliselt postuleeritakse, et valge auguga käib paaris must auk, mis on temaga ussiaugu kaudu seotud. Selle ussiaugu kaudu kanduks mateeria lõpmatu kiirusega ühest universumi piirkonnast teise. Varem arvati, et musta auku sattuv mateeria jõuab mõnda teise universumisse või meie oma universumi valgesse auku, kust see paiskub välja. Nüüd arvatakse, et valged augud häviksid väga kiiresti, sest neist väljapaiskunud mateeria kuhjuks ja moodustaks musta augu, mis lõpuks neelaks ka tolle valge augu. Kuigi valged augud paistavad lahendavat energia jäävuse probleemi, on nende olemasolu seni täiesti oletuslik, sest see paistab rikkuvat termodünaamika teist seadust. Peale selle arvatakse, et kui ussiaugud on olemas, siis on nad väga ebastabiilsed. On olemas ka oletus, et kvasarid ei ole tegelikult ülimassiivsed mustad augud, vaid valged augud. On ka spekulatsioon, et Suur Pauk on valge auk. Valge augu puhul eeldatav singulaarsus on küll sarnane, kuid erinevus on selles, et Suure Paugu teooria järgi enne Suurt Pauku midagi ei olnud. Võib olla tekib valge auk siis, kui kollapseerub antimateeriast täht. Jorma Saarni, Blake Temple ja Koel Smoller on uurinud universumi mudelit, mille kohaselt me elame valge augu sees olevas mustas augus.
R2 Eesti müügitabel

R2 Eesti müügitabel on iganädalane Eesti plaadimüügi edetabel, mida koostatakse Raadio 2 saates "Leviosuti". Edetabel kajastab albumite läbimüügi andmeid Laseringis, Stockmannis, Selveris, Tallinna Kaubamajas, Apollos ja Filmipoes. R2 Eesti müügitabeli avaldab ka Eesti Ekspressi lisa Areen (R2 Eesti plaadiedetabel).  Pikemalt artiklis 2012. aasta R2 Eesti müügitabel Sting (7) Arvo Pärt – Very Best of (7) Regatt (3) HU? (3) Iron Maiden (2) Enrique Iglesias (1) Toomas Anni (1) Ultima Thule (1) Sting 17 nädalat Arvo Pärt – Very Best of 16 nädalat Regatt 13 nädalat HU? 11 nädalat Hurts 11 nädalat Zetod 10 nädalat Getter Jaani 10 nädalat The Sun 10 nädalat R2 Eesti müügitabel. Raadio 2 E-poe top, Laseringi top. Lasering Detsembrikuu muusika ja filmi TOP 10.[alaline kõdulink] Stockmann Muusikapood. Tallinna Kaubamaja R2 Eesti Müügitabel: Toomas Anni sisenes tabelisse. Publik, 30. november 2010 Eesti Ekspress, 15 juuli 2010; lk 34 Eesti Ekspress, 22 juuli 2010; lk 36 Eesti Ekspress, 29 juuli 2010; lk 36 Eesti Ekspress, 5. august 2010; lk 36 Eesti Ekspress, 12. august 2010; lk 31 Eesti Ekspress, 19. august 2010; lk 32 Eesti Ekspress, 25. august 2010; lk 31 Eesti Ekspress, 2. september 2010; lk 38 Eesti Ekspress, 9. september 2010; lk 45 Eesti Ekspress, 16. september 2010; lk 35 Eesti Ekspress, 23. september 2010; lk 47 Eesti Ekspress, 30. september 2010; lk 37 Eesti Ekspress, 7. oktoober 2010; lk 38 Eesti Ekspress, 14. oktoober 2010; lk 42 Eesti Ekspress, 21. oktoober 2010; lk 42 Eesti Ekspress, 28. oktoober 2010; lk 40 Eesti Ekspress, 4. november 2010; lk 40 Eesti Ekspress, 11. november 2010; lk 40 Eesti Ekspress, 18. november 2010; lk 40 Eesti Ekspress, 25. november 2010; lk 38 Eesti Ekspress, 2. detsember 2010; lk 42 Eesti Ekspress, 9. detsember 2010; lk 52 Eesti Ekspress, 16. detsember 2010; lk 48 Eesti Ekspress, 23. detsember 2010; lk 40 Eesti Ekspress, 30. detsember 2010; lk 36 Ultima Thule jätkuvalt esimene. elu24.ee Abraham on kohal. elu24.ee Hurts on Eestis ja tagasi tabelis. elu24.ee Hurts tõusis kolmandaks. elu24.ee Hurts seljatas Ultima Thule. elu24.ee Hurts seisab nelja jalaga tipus. elu24.ee Ultima Thule tegi Hurtsile tuule alla. publik.delfi.ee Lenna on tagasi. elu24.ee Rihanna sisenes edetabelisse.[alaline kõdulink] publik.delfi.ee Ultima Thule hoiab kohta. elu24.ee Jäääär hõivas esikoha. elu24.ee R2 Eesti müügitabel. r2.ee R2 Eesti müügitabel: Outloudz sisenes võimsalt tabelisse.[alaline kõdulink] publik.delfi.ee R2 müügitabel: Ewert and The Two Dragons endiselt tipus![alaline kõdulink] publik.delfi.ee R2 Eesti Müügitabel: Möödunud nädala popim plaat oli Pärdi "The Very Best Of". Publik, 23. november 2010 Muusika edetabelite kogu / Collection of music charts. Toomas Hirse
Reinhold Gutglück

Reinhold Gutglück (24. mai (vkj 13. mai) 1796 Varbuse, Põlva kihelkond – 20. juuni (vkj 8. juuni) 1867 Urvaste) oli eesti vaimulik. Gutglück sündis käsitöölise pojana. Õppis 1816–1820 Tartu ülikooli usuteaduskonnas, misjärel töötas koduõpetajana. Ordineeriti 11. jaanuaril 1835 (vkj 30. detsembril 1834) õpetajaks. 1835–1867 oli ta Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja ning 1851–1865 ka Võru praostkonna vaimulik koolirevident. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Flower power

Flower power oli 1960. aastate teisel poolel ja 1970. aastate alguses Ameerika Ühendriikides levinud noorsoo protestiliikumise loosung, mis oli suunatud esmajoones Vietnami sõja vastu. Selle spontaanse, ideeliselt segase liikumise esimesel manifestatsioonil – hipide demonstratsioonil 1966. aastal – ehtisid meeleavaldajad end rahu, armastuse ja vendluse märgiks lilledega. Flower power oli vägivalda eitava ideoloogia ja passiivse vastupanu sümbol. Lillelapsed hipiliikumine
Eesti Raadio meeskvartett

Eesti Raadio meeskvartett oli kvartett, mis tegutses aastail 1960–1964. Kvartetti kuulusid Eri Klas, Kalju Terasmaa, Uno Loop ja Arved Haug. Kvartett sai väga populaarseks eesti heliloojate algupäraste laulude ja rahvusvaheliste lööklauludega. Pärast Uno Loobi siirdumist Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiorkestri solistiks tehti mõned heliülesvõtted ka triona, aga ka kvartetina koosseisus Eri Klas, Kalju Terasmaa, Vello Marken, Tiit Varts. Eesti Raadio meeskvartett andis välja ka vähemalt ühe heliplaadi, mille pealkiri oli "Eesti Raadio meeskvartett". Suvel 2024 ilmus duubel CD kvarteti lauludega. Samuti nende musitseerimisest koos tuntud Eesti solistidega. Eesti Raadio meeskvartett. ERR arhiiv Eesti Raadio Meeskvartett - Rohelised niidud Eesti Raadio meeskvartett andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Aerohooria

Aerohooria ehk anemohooria ehk tuullevi ehk õhklevi on taimede levimine tuulega. Tuullevised jaotuvad järgmiselt: tolmlevised on näiteks seemned ilma toitekoeta, levivad õhuvooludega. udelevised on näiteks ohaka seemnised ja paju seemned lendkarvadega. tiiblevised on näiteks kuuse ja kase seemned tiibja lisemega. põislevised on näiteks pundunud kaunadega taimed. veerlevised on näiteks veerpallid, mis liiguvad tuule abil mööda maapinda. Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Évry ringkond

Évry ringkond 3. järgu haldusüksus (ringkond) Prantsusmaal Île-de-France'i piirkonnas Essonne'i departemangus. Populations légales 2021
Kadakasakslased

Kadakasakslasteks nimetatakse 19.–20. sajandi enamasti sünnilt eesti päritolu talupoegi või linnaelanikke, kes üritasid käituda ning rääkida kõrgemaid seisusi jäljendades. Kuna siinsete kõrgemate ja haritud seisuste keeleks oli saksa keel, tekkis kadakasakslik keelekasutus. Kadakasakslased kuulusid maakäsitööliste ja -haritlaste või mõisateenijate hulka või linnaelanike vaesematesse kihtidesse. Nad püüdsid järgida kultuurinimese eluviisi, hügieeniharjumusi ja kasutada kultuurkeelt (mis Baltimaades oli saksa keel), hoolimata oma vaesusest. (Hammaste pesemist peeti Eestis kadakasaksluseks veel 1940. aastail.) Sellepärast neid naeruvääristati nii eesti talupoegade kui kõrgemate seisuste poolt. Neil ei olnud enda kaitseks muud vahendit kui toetuda oma väljamõeldud saksa päritolule. Tavaliselt kolmandas põlvkonnas sulandusid kadakasakslased kõrgematesse ühiskonnakihtidesse ja nad muutusid baltisakslasteks, nende saksa päritolu muutus enesestmõistetavaks.[viide?] Paralleelselt toimus saksa päritolu maaelanike eestistumine. Termin on suure tõenäosusega laenatud saksa keelest ning kadakapuuga pole sel seost. Algselt oli hoopis tegemist saksa sõnaga Katensaße 'hütnik, hütis või väheldases majas elav isik'. Selle sõnaga olevat põlglikult tähistatud eestlasi, kes püüdsid olla sakslased. Eestlased seostasid seda enda omakeelsete sõnadega kadakas ja saks, mis kõlasid sarnaselt saksa sõnale, ning hakkasid halvustavalt nimetama kadakasakslasteks selliseid omaaegseid väikemajaomanikke, kes kangesti püüdsid olla sakslased. Etümoloogiat toetab asjaolu, et sõnast Katensaße on ilukirjanduses esinenud veel eestistatud variant katersass just kadakasaksa tähenduses. Mitmeid kadakasaksa keelenäiteid ja kadakasakslastest tegelasi on jäädvustatud eesti kirjanduses, näiteks August Kitzbergi "Veli Hennus" tegutsevad peenutseva kadakasaksa keelepruugiga neiu hüüdnimega Kniks-Mariihen ja madam Muru. "Las suvi tuleb, siis laps tuleb Tantet besuchima. Kui Erdbeerid reifivad – siis läheme aeda ja naschime." Madam Muru. August Kitzberg, "Veli Henn". "Külajutud III". 1915, lk 24 Saksastumine Baltisakslased Kleindeutschen Undeutsch Pajuvenelased Venestamine Võsainglased TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/?aid=19657[alaline kõdulink] (vaadatud 14.07.2013) T. Hallik, 2009. Ajaloo mõisted gümnaasiumile (eesti-vene-eesti sõnastik). Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 63 Heiki Pärdi. Eesti argielu. Tänapäev, 2017, lk. 139. K. A. Hindrey. Kadakaprobleem? Rahvaleht, 12. veebruar 1940, nr. 36, lk. 2. Raag, Raimo. 2008. Talurahva keelest riigikeeleks. Tartu: AS Atlex. lk. 67. Huno Rätsep "Pahupidi kadakasaksad. Rahvaetümoloogiaid eesti keelest" Oma Keel 2/2012 Andres Langemets "Makarooniline Eesti" EPL, 04.03.1997
Lünett (kindlustis)

Lünett on iseseisev kindlusehitis, mis paikneb enamasti põhikindlusvööndist eemal ning katab kas mõnda põhikindlusvööndi välimist osa või mõnda iseseisvat objekti. Lünett on enamasti hulknurga kujuline ning selle vallid on suunatud ette (fassid) ja külgedele (flangid). Lüneti gorž on lahtine. Väiksem lünett võib koosneda ainult profileeritud muldvallist, tugevamatel võivad olla ka kivist eskarpmüür, profileeritud vallikraav, kontreskarpmüür, kaetud tee, glassiivall, esplanaad jms muldkindlustise elemendid. Lünett võib olla ka lünetikujuline kindlushoone. Lünetti on tihti segi aetud flešiga, mis on oma kujult lihtsam ja millel puuduvad külgvallid (-hooned). Näiteks Tallinna Kalaranna fordi flešši on kutsutud lünetiks, samas kui Narva kindluse Kuningaraveliini (4. raveliini) ees olevat lünetti aga omakorda Kuningaflešiks. Strömbergi lünett Kalamaja lünett Lünett. // Robert Treufeldt. "Kalaranna fort ehk hilisem "Patarei" vangla". MTÜ Castellum. Tallinn 2019. Lk 63
Boris Mikk

Boris Mikk (11. november 1922 Orissaare – 17. juuni 2007) oli eesti raamatukogutegelane. Ta lõpetas Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1966–1971 oli ta Eesti NSV Riikliku Raamatukogu direktor. Tema vanemad olid Anton ja Liidia Mikk, tema õde Tatjana ja vend Eino. "Postiametnik Anton Mikk". Orissaare Ajaloo Toimkond. 7. veebruar 2011. Vaadatud 12. juunil 2015. Foto: Boris õe ja emaga
TigerSHARC

TigerSHARC on mikroprotsessorite tootepere, mida praegu toodab ettevõte Analog Devices, Inc. (ADI). Esimest korda tutvustati sellist protsessorit 1998. aasta oktoobris. Protsessorile sobivad programmeerimiskeeled on Assembler ja C. TigerSHARC-i protsessorid on võimsad digitaalsignaali protsessorid, mis sobivad eelkõige audio ja video töötlemiseks ja edastamiseks.
Boriss Andrejev

Boriss Fjodorovitš Andrejev (vene Борис Федорович Андреев; 9. veebruar 1915 Saratov – 25. aprill 1982 Moskva) oli vene filminäitleja. "Traktoristid" (1939) "Kaks võitlejat" (1943) "Berliini langemine" (1949) "Marina saatus" (1953) "Ilja Muromets" (1956)
EFÜ

EFÜ on mitme ühingu nime lühend: Eesti Filmiajakirjanike Ühing Eesti Flöödiühing Eesti Fonogrammitootjate Ühing Eesti Fotokunstiühing ...
Berni konventsioon

Berni konventsioon ehk Euroopa eluslooduse ja selle looduslike elupaikade/kasvukohtade kaitse konventsioon (inglise Bern Convention või Convention on the Conservation of European Wildlife and Natural Habitats) on 1979. aastal sõlmitud ja 1. juunist 1982 jõustunud rahvusvaheline looduskaitse alane kokkulepe. Eesti liitus Berni konventsiooniga aastal 1992. Bonni konventsioon Natura 2000 Pariisi konventsioon Ramsari konventsioon
Litereerimine

Litereerimine on suulise kõne kirjapanek. Tulemteksti oodatavast funktsioonist sõltub kirjapaneku täpsus. Litereerimist kasutatakse näiteks folkloristikas, lindistatud materjali fikseerimisel kirjaliku tekstina. Litereerimist kasutatakse keeleteaduses suulise kõne korpuse loomiseks, mille abil uurida kõneldud keelt. Keeleteaduses litereeritakse kõne võimalikult täpselt, märkides üles ka näiteks kõneleja häälduse eripärad, pausid jne. Litereerimine Tartu Ülikooli arvutilingvistika uurimisrühm