laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Meediaseire

Meediaseire (ka meediamonitooring) on ajalehtedest, raadio- ja telesaadetest ning online-meediast lühiülevaate tegemine. Meediaseire ajalugu ulatub väidetavalt 20. sajandi algusse ning pärineb USA-st, kus professor William French Adamsi abikaasa Flora Adamsi hobiks oli ajalehtedest ja ajakirjadest huvitavate artiklite väljalõikamine. Mõni aeg hiljem tehti proua Adamsile ettepanek sama tööd jätkata juba ametlikult teenust osutades. 1903. aastal asutas professor Adams ettevõtte Luce Press Clippings. Tänapäeval kogutakse meediaseires meediaanalüüsi aluseks olevat andmestikku. Meediaseire üheks eesmärgiks on omada ülevaadet kõigist tarbijatele suunatud sõnumitest, sõltumata nende vormist, esitamise viisist, ajast, kohast ja teistest teguritest, mis sõnumi vastuvõtmist mõjutavad. Meediaseire hõlmab sageli kolme valdkonda: reklaamikulutuste seire, reklaamide loovlahenduste seire ja sisu seire. Nende põhjal saab hiljem teha analüüse, näiteks tuua välja vaadeldava valdkonna suundumused mingil ajaperioodil.
Kirchbichl

Kirchbichl on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 515 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 15,0 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 5631 inimest. Vald paikneb 10 km Kufsteinist lõunas ja 3 km Wörglist kirdes. Sellel on kuus osa ja selle peamine sissetulekuallikas on tsemenditööstus. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.kirchbichl.at
Kramsach

Kramsach on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 520 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 26,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 4772 inimest. Vald paikneb 27 km Kufsteinist edelas ja 16,5 km Wörglist läänes, Innist põhja pool. Valla peamised sissetulekuallikad on marmor-, puidu- ja klaasitööstused, samuti suveturism. Kramsach on tuntud ka kui Tirooli järveküla, kuna seal on lähestikku kuus järve. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.kramsach.at Kramsachi veebileht
Inga Gaile

Inga Gaile (sündinud 29. juunil 1976 Riias) on läti kirjanik ja lavastaja. Ta lõpetas 1993. aastal Riias gümnaasiumi ning õppis 1994–1998 Läti Kultuuriakadeemias kirjandusteooriat, -ajalugu ja -kriitikat. 2012. aastal lõpetas ta teatri- ja teledramaturgia kursuse, aastail 2012–2014 õppis magistrantuuris režii alal. Ta on avaldanud luulet (sh lasteluulet), näidendeid ja romaane. Alates 2004. aastast on ta Läti Kirjanike Liidu liige. Aastail 2018–2024 oli ta Läti PEN-klubi president. "Laiks bija iemīlējies" (1999) "Raudāt nedrīkst smieties" (2004) "Kūku Marija" (2007) "Migla" (2012) "Vai otrā grupa mani dzird?" (2014) "Lieldienas" (2018) "Nakts" (2021) "Un varbūt, ka mēs visi izdzīvosim" (2024) "Āda" (2011) "Stikli" (2016; eesti keeles "Klaas", tõlkinud Aive Mandel, Loomingu Raamatukogu 12–14, 2018) "Neredzamie" (2018) "Stikli" (2016) "Neredzamie" (2018) "Piena ceļi" (2018) "Skaistās" (2019; eesti keeles "Ilusad", tõlkinud Merle Vare, Loomingu Raamatukogu 29–31, 2024) "Rakstītāja" (2020) "Jaukumiņš" (2023) 1999 Klāvs Elsbergsi auhind 2004 Anna Dagda Fondi auhind 2004 Ojārs Vācietise auhind 2007 Luulepäevade auhind 2012 ajakirja Latvju Teksti auhind 2012 Ojārs Vācietise auhind 2015 Läti kirjanduse aastaauhind
Lifosa

Lifosa on Leedus Kėdainiai rajoonis Kėdainiais aadressil Juodkiškio g. 50 asuv keemiatehas. Tehas on üks Ida-Euroopa suuremaid fosforväetiste tootjaid. Aastal 2007 oli seal 1000 töölist. Vabriku toodangu moodustavad tänapäeval väävelhape, fosforhape, alumiiniumfluoriid ja fosforväetised (diammooniumfosfaat ja monokaltsiumfosfaat (superfosfaat)). Aastal 2015 oli ettevõtte kasum 73,4 miljonit eurot; sellest maksti dividendideks 30 miljonit eurot, 23 miljonit eurot suunati investeeringuteks. Tehase rajamist alustati aastal 1959, tootmine algas aastal 1963. Algselt tootis tehas üksnes väävelhapet, ent detsembrist algas ka fosforväetiste tootmine (superfosfaat). Aastast 1964 hakkas tehas tootma alumiiniumfluoriidi, aastast 1968 lisandus toodangu hulka ka ammofoss. Aastail 1975‒1988 viidi seal läbi põhjalikud uuendustööd; vanad tootmishooned lammutati ja nende asemele rajati uued. Aastast 1985 toodab tehas fosforhapet. Aastal 1988 sulges tehas Leedu roheliste nõudmisel vanad väävelhappe tootmisliinid ja avas nende asemel uue. See tõi kaasa kopsuvähi juhtumite vähenemise selles piirkonnas. Tehas erastati aastal 1996. Aastast 2000 on tehas Euroopa suurim väävelhappe tootja. Samal aastal avati tehase juures koostootmisjaam võimsusega 25 MW, mis kasutab ära väävelhappe tootmisel eralduvat soojust. Aastal 2002 omandas vabriku aktsiate kontrollpaki vene ettevõte EuroChem, mis on ka tehase peamine toorainega varustaja. Aastal 2004 sai tehas Leedu keskkonnakaitse preemia optimaalseima tootmise eest. Tehas on ka korduvalt võitnud aasta eksportööri tiitli. Aastast 2013 toetab tehas spordikompleksi Kėdainiai Arena. „Achema - APIE AB "ACHEMA" achema.lt. Achemos grupės pelnas išaugo trečdaliu http://www.lifosa.com/en/history "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2017. Vaadatud 5. mail 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ettevõtte koduleht
Eshowe

Eshowe on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis King Cetshwayo ringkonnas. Eshowe on asutatud 1880. aastal, linnaõigused sai 1891. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Eshowe elanikest mustanahalisi aafriklasi 82,67%, valgeid 7,41%, värvilisi 4,99%, India või Aasia päritolu inimesi 4,56% ja teisi 0,35%. Suulu keelt pidas emakeeleks 75,82% inimestest, inglise keelt 17,50%, afrikaani keelt 2,89%, ndebele keelt 1,21% ja tsvana keelt 0,52%. https://census2011.adrianfrith.com/place/589080
Danmarks Nationalbank

Danmarks Nationalbank ehk Nationalbanken on Taani keskpank. Pank ei ole euroala liige, kuid kuulub siiski Euroopa Keskpankade Süsteemi. Alates panga asutamisest aastal 1818 on Nationalbankeni kui sõltumatu ja usaldusväärse asutuse eesmärk olnud emiteerida Taani valuutat krooni ja tagada selle stabiilsus. Täielik vastutus panga rahapoliitika eest lasub panga nõukogul. Panga nõukogu koosneb kolmest liikmest ja nõukogu esimehe määrab ametisse kuningas. Ülejäänud kaks liiget määrab ametisse panga juhatus. Alates 2013. aastast on panga juhataja Lars Rohde. Danmarks Nationalbank täidab kõiki Taani keskvalitsuse võla haldamisega seotud ülesandeid. Vastutuse jagamine on kehtestatud Taani rahandusministeeriumi ja keskpanga vahelise lepinguga. 2016. aasta seisuga oli panga reservide suurus veidi üle 479 miljardi Taani krooni (üle 64 miljardi euro). Panga asutas 1818. aasta 1. augustil kuningas Frederik VI. Erapangale anti esialgu 90-aastane monopol raha emiteerimiseks ja seda pikendati 1907. aastal kuni aastani 1938. Aastal 1914 sai pangast Taani valitsuse ainus pankur ja aastal 1936 muutus pank valitsusest täielikult sõltumatuks. Panga praeguse peakontori hoone projekteeris tunnustatud taanlasest arhitekt Arne Jacobsen koostöös kaasmaalaste Hans Dissingi ja Otto Weitlingiga. Pärast Jacobseni surma viis hoone ehituse lõpuni tema büroo, uue nimega Dissing+Weitling. Taani kroone ja Fääri kroone trükiti kuni aastani 2016 Nationalbankeni enda rahatähtede trükikojas. Trükkimine lõpetati 2016. aasta 20. detsembril ja sularaha vähenenud nõudluse tõttu hakati rahatähtede trükkimist korraldama allhanke korras. Seeläbi kärbitakse aastaks 2020 kulusid 100 miljoni krooni võrra. Panga ametlik logo on 19. sajandist pärinev Taani vapp, millel on kujutatud Taani, Schleswigi ja Holsteini embleemi. Viimased kaks piirkonda kaotas Taani 1864. aasta Teise Schleswigi sõjaga ja pank on ainus Taani ametiasutus, mis neid embleeme veel kasutab. Alates 19. sajandi lõpust kannavad panga vermitud mündid südamekujulist rahapaja märki. Enne seda kasutati Taani kuninga Christian V kuningliku krooniga märki. Taani majandus Fääri saarte majandus Gröönimaa majandus Taani finantsinspektsioon The National Bank of Denmark Act, 1936. Federal Reserve Bulletin. Vaadatud 12.07.2012. Lars Rohde. Vaadatud 05.05.2018. Nationalbankens Statistikbank. Vaadatud 27.01.2016. Nationalbanken // Notes and Coins // Web document // Facts about the banknotes. Vaadatud 27.01.2013. Frederik Barsøe. I dag er det slut med 1.000 år gammel tradition: 'Det er da med et vist vemod, at vi har truffet den her beslutning'. BT. Vaadatud 20.12.2016. Ulrik Horn. Nationalbanken lukker og slukker for seddelpressen. Dagbladet Børsen, 20.10.2014. Vaadatud 10.03.2016. Ametlik veebileht Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Danmarks Nationalbank seisuga 05.05.2018.
Soome järv

Soome järv (ka Soomejärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mägestiku külas. Järve pindala on 0,4 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Empangeni

Empangeni on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis King Cetshwayo ringkonnas. Misjonijaam avati piirkonnas 1851. aastal. Linnaõigused sai Empangeni 1931. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Empangeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,32%, valgeid 5,91%, India või Aasia päritolu inimesi 1,73%, värvilisi 0,81% ja teisi 0,24%. Suulu keelt pidas emakeeleks 84,52% inimestest, inglise keelt 7,86%, afrikaani keelt 3,59%, ndebele keelt 1,33% ja tsvana keelt 0,56%. Empangeni history and information KZN North Happenings https://census2011.adrianfrith.com/place/538015
Evald Karotoom

Evald Karotoom (ka Karutam, Karrotom; 16. november 1914 Tiilimaa küla, Paadrema vald, Läänemaa – 9. september 1946 Vorkutlag, Vorkuta, Komi ANSV) oli eesti sõjaväelane (leitnant). Karotoom lõpetas 1938. aastal Eesti Aleksandri Alampõllutöökooli agronoomina. Ajateenistuse läbis ta kaitseväes aastatel 1938–1939, 1940. aastal sai allohvitseriks. 1941. aasta oktoobris astus Omakaitsesse ja oli Kaitseliidu Harju maleva V pataljoni rühmaülem Pirital. 1942. aastal viidi ta üle Nissi valda Harju maleva III pataljoni adjutandiks. Vahistati oktoobris 1942 Saksa julgeolekuteenistuse SD poolt süüdistatuna saksavastases agitatsioonis ja relvade kogumises. Põgenes SD vanglast Tõnismäel märtsis 1943 (võttes kaasa SS-ohvitseri mundri) ja varjas end Kloostri metskonnas Lüüsi metsavahi Uno Sessmanni juures. Augustis 1943 põgenes Soome, oktoobris 1943 tõi paadiga Eestist ära ka oma naise ja tütre. Lõi side admiral Pitkaga, kes saatis ta 22. augustil 1944 Eestisse ülesandega formeerida löögiüksus. Evald Karotoom oli Pitka löögiüksuse üks komandöre. 1944. aasta septembri lõpus koondas Karotoom Lüüsi metsavahi juures metsavendade salga. Ta otsis võimalusi Soome põgenemiseks, oli sides Eesti Vabariigi Rahvuskomitee ja Tiefi valitsuse liikmetega. Karotoom langes vangi 23. novembril 1944 Tallinnas. Tribunal määras talle 15. novembril 1945 Vene NFSV Krk §58-1a, §58-11 alusel karistuseks 20 + 5 aastat sunnitööd. Ta põgenes 1946. aasta septembris koos poolakast kaasvangiga Vorkutlagist, tabati ja lasti laagri värava ees maha.
Kokstad

Kokstad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Harry Gwala ringkonnas. Kokstad asub Draakonimägede äärealal, 1302 meetri kõrgusel merepinnast. Asula on rajatud 1869. aastal, linnaõigused sai Kokstad 1892. aastal. Linn on saanud nime griekwa hõimu pealiku Adam Kok III järgi. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kokstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 87,38%, värvilisi 8,95%, valgeid 2,05%, India või Aasia päritolu inimesi 1,35% ja teisi 0,27%. Koosa keelt pidas emakeeleks 72,86%, inglise keelt 9,10%, afrikaani keelt 6,79%, suulu keelt 5,78% ja sotho keelt 3,32%. Anglikaani kirik Kokstadis Kokstadi põhjapoolne äärelinn https://census2011.adrianfrith.com/place/596004
KwaDukuza

KwaDukuza (varem Stanger) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis iLembe ringkonnas. 2006. aastal muudeti linna senine nimi Stanger KwaDukuzaks. Paljud valged lõunaaafriklased kutsuvad linna jätkuvalt Stangeriks. Suulud rajasid oma asula praeguse KwaDukuza asupaika 1825. aastal. Eurooplastest asunikud asutasid Stangeri 1872. aastal endise suulude asula kohale. Linn sai nime Natali asumaa kindral-inspektori William Stangeri järgi. Linnaõigused sai Stanger 1949. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli KwaDukuza elanikest mustanahalisi aafriklasi 53,01%, India või Aasia päritolu inimesi 43,73%, värvilisi 1,89%, valgeid 0,70% ja teisi 0,68%. Inglise keelt pidas emakeeleks 47,72% inimestest, suulu keelt 46,05%, koosa keelt 1,42%, afrikaani keelt 0,90% ja ndebele keelt 0,83%. KwaDukuza South African History Online https://census2011.adrianfrith.com/place/592012
Vispel (perekonnanimi)

Vispel on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Vispel (Wispel) on pandud Emmaste mõisas Emmaste kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Vispli-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Leidmäe (Emmaste vallas 1939. aastal). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vispel alla viiel mehel ja alla viiel naisel. Juuli Vispel ja Maali Vispel – Oskar Lutsu teoste tegelased, õed
Ladysmith

Mitte segi ajada Lääne-Kapimaa provintsi linnaga Ladismith Ladysmith on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis. Asula rajati 1850. aastal. Ladysmith sai nime Kapi koloonia kuberneri Harry Smith naise Juana María de los Dolores de León Smith'i järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ladysmithi elanikest mustanahalisi aafriklasi 73,34%, India või Aasia päritolu inimesi 15,00%, valgeid 8,26%, värvilisi 2,94% ja teisi 0,45%. Suulu keelt pidas emakeeleks 64,25% inimesi, inglise keelt 22,77%, afrikaani keelt 6,27%, sotho keelt 2,21% ja ndebele keelt 1,04%. When Britain Burned the White House: Harry and Juana Smith The History Reader https://census2011.adrianfrith.com/place/514018
Lible (perekonnanimi)

Lible on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Lible (Libble) on pandud Kuru mõisas Ambla kihelkonnas Järvamaal. Nimede eestistamisel määrati Lible uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Juhanson (Seliste vallas 1936. aastal) ja Lilienblatt (Kilingi-Nõmmes 1935. aastal). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Kristjan Lible, Oskar Lutsu teoste tegelane
Mõõtesild

Mõõtesild on sildlülitusel põhinev takistuse või impedantsi või nende pöördväärtuste juhtivuse ja kompleksjuhtivuse mõõtmise seade. Lugemi saab võtta otse kui mõõtesild tasakaalustada, või siis arvutada mõõtetulemus tasakaalumõõturi näidu järgi, kasutades silla tundlikkuse väärtust. Mõõtesillaga analoogiliselt toimib kompensaatorlülitus. Protsentmeetriline mõõtur
Kompensaator

Kompensaator on takistuse mõõtmise lülitus, mille puhul, analoogiliiselt sildlülitusele, mõõdetava takistuse suurus Rx on lülituse tasakaalu olukorras määratav lülitusse kuuluvate pingeallikate pingete suhtearvuga ja etalontakistuse takistuse väärtusega. Erinevalt takistussillast saadakse mõõtetulemus Rx aga kompensatsioonipinge Ux ja etalonpinge Ue suhtearvuga läbi korrutatud etalontakistuse Re kaudu. Juhul, kui etalontakistus on seatav võrdseks mõõdetava takistusega mõõtmise alghetkel või mingi nominaalseks peetava takistusega, toimib selline seade takistuse suhtelise (protsent)muutuse/erinevuse mõõtmise seadmena ehk protsentmeetrina. Vahelduvpingete kasutamise korral on kompensaatori abil võimalik mõõta ka kompleksset takistust (impedantsi). Lülituse konfiguratsiooni muutes on võimalik saada ka juhtivusega proportsionaalset mõõtetulemust, seda ka vahelduvvoolu kompensaatori korral. kompensatsioonvoltmeeter
Elektroonilised termomeetrid

Elektroonilised termomeetrid on termomeetrid, milles keskkonna või keha temperatuurile vastava mõõtetulemuse saamiseks kasutatakse elektroonikalülitusi. Üks võimalus on kasutada tundliku elemendina termopaari. Elektroonikalülituse ülesandeks on sellisel juhul vaid termopaarist saadava madalanivoolise pingesignaali võimendamine ja vigade korrigeerimine. Teine võimalus on kasutada temperatuuri mõõtmiseks takistustermomeetrit või termistori. Sellisel juhul võib olla mõõtelülitusena kasutatud ka sildlülitust. Elektroonikalülituse ülesanded jäävad sellisel juhul põhimõtteliselt sarnasteks nendele, mis tal olid termopaari kasutamise puhul. Muutuda võivad üleasannete osakaalud, kuna võimendada on üldjuhul vaja vähem, aga vigade kompenseerimise osakaal on suurem (seda eriti termistori kasutamise puhul). Kolmanda võimalusena saab kasutada p-n-siirde pingelangu temperatuurisõltuvust. Suhteliselt madalate temperatuuride diapasoonis on sellisel põhimõttel toimivad termomeetrid saanud väga laia leviku (näiteks meditsiinilised termomeetrid). Numbrilise temperatuuri näidu saamiseks tuleb teostada analoog-digitaal-muundamine. Digitaalses vormis mõõtetulemust saab mõõtevea vähendamiseks vajaduse korral veelgi täpsemini korrigeerida ja vajadusel ümber arvutada teise temperatuuri skaalasse.
Meditsiiniline termomeeter

Meditsiiniline termomeeter on termomeeter, mis on ette nähtud keha temperatuuri mõõtmiseks vahemikus 30 kuni 45 kraadi Celsiuse järgi. Mõõtevahemikud (temperatuuriskaala ulatused) võivad erinevatel termomeetritel olla ka mõnevõrra teistsugused (näiteks alajahtumise mõõtmiseks kasutatavatel termomeetritel alata juba 25 kraadist). Meditsiiniliste termomeetrite eraldusvõime on tavaliselt 0,1 kraadi (Celsiuse järgi). Ka mõõtetäpsus on neil samas suurusjärgus. Keha temperatuuri mõõtmiseks viiakse termomeetri tundlik osa (otsik) kontakti kehaga mõõtmiseks ette nähtud kohas (tavaliselt kaenla all või kehaõõntes) näidu väljakujunemiseks vajaliku aja jooksul. Spetsiaalse konstruktsiooniga või muude tehniliste võtetega tagatakse maksimaalse näidu säilimine pärast mõõtmise lõpetamist. Enamus tänapäeval kasutatavatest meditsiinilistest termomeetritest on elektroonsed termomeetrid ja on numbrilise näiduga. Paljudes nendest on mõõtmise aeg määratud etteantud stabiilsusega näidu väljakujunemisega (näiteks 0,1 kraadi minutis), mille saabumisest kasutajale signaliseeritakse heliga. Haiglates leiavad kasutamist kontaktivabad elektroonsed termomeetrid, mille puhul kehatemperatuur määratakse keha soojuskiirguse ehk keha infrapunase kiirguse intensiivsuse järgi, mis lähtub kas keha pinnalt (näiteks otsaesiselt) või mõne kehaõõne põhjast (näiteks kõrvast). Need on väga kiiretoimelised ja sobivad suure arvu patsientide kehatemperatuuri kiireks mõõtmiseks. Mõõtmiste täpsuse poolest jäävad need aga praktikas alla kontakttermomeetritele, sest mõõtetulemus sõltub peale keha temperatuuri veel mitmetest kõrvalistest asjaoludest. Paljudel juhtudel on täheldatud kraadi suurusjärku ulatuvaid või isegi suuremaid mõõtevigasid.
Simon Stevin

Simon Stevin (umbes 1548 – 1620), oli Hollandi ja Belgia insener ja aviaator.
Iha (filosoofia)

Iha on ilma igasuguse ettemääratud sihi või eesmärgita, lõputuid vorme võttev muutlik mitteteadvuse osa, mida kapitalismis kasutatakse reklaamitööstuses. Jacques Lacanil (1901–1981) iha ei pärine seksist, vaid on seotud meie teadvustamatusega (nt soovidega). Seks ei vaigista iha. Ükski meie teadvustatud ihaesemetest, kaasa arvatud seksiobjektid, ei too täielikku rahuldust, mida nad lubavad. Juba Sigmund Freudil seksuaaltung ei leia kunagi täielikku rahuldust. Lacan pidas selle põhjuseks inimkeha allutamist seadustandvale keelele, mis on teadvuse korralduse alus. Kehas tekkiv tühik või iha pole seksuaalne, aga iha püüab lakkamatult seda tühikut täita, kinnitudes mitmesugustele rahuldust pakkuvatele esemetele või nähtustele. Siit vajadus erinevate armumiste või üha uute naiste, tekstide, telefonide, autode ja alkoholi järele. Aga tühikut pole võimalik täita ja ihalemine muudkui jätkub. Tegelikult ongi see eimillegi iha. Félix Guattari (1930–1992) arvates kapitalismi eesmärk on hõlmata terve maailm, ehk muuta iha viimse jäägini vahetusväärtuseks. Gilles Deleuzel (1925–1995) kapitalistlik ühiskond on iha ja tootmise metsik, julmalt inimesi ärakasutav ülimasin, milles maad ja inimesed on haagitud kapitalivoogude külge ning määratletud nende järgi vahendina. Inimene pole enam seotud maaga vaid iha kaudu ainulise tarbimismasinaga või hargmaise tarbimisühiskonnaga (globaalkapitalism). Teoses "Anti-Oidipus" (1972; e.k 2017) Deleuze ja Guattari kirjeldavad kahte iha suunda, paranoidset ja skisoidset. Paranoidsed on vormid ja tervikud (näiteks isamaa, rahvus, rass, aga ka indiviid ise kui tervik). Skisoidsed on ühendamised ja teisendamised, mis jäävad tervikutest ettepoole ning mille varal neid vorme toodetakse. Nende skisoanalüüs ongi iha uute vormidega katsetamine. Iva on selles, kas iha toodab suletud ühiskonda (sulguvad vormid, inimeste liikumispiirangud, viha, hirmuvalitsus, represseerimine) või avatud ühiskonda (avatud vormid, looming, liikumivabadus, sõnavabadus, kapitalimi ohjamine). Himu Leho Lamus. "Mõtlemise mõistevõrk", lk 153-154.
Tongaat

Tongaat on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis eThekwini linnaringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul. Linn on asutatud 1945. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tongaati elanikest India või Aasia päritolu inimesi 56,75%, mustanahalisi aafriklasi 41,07%, värvilisi 1,20%, valgeid 0,44% ja teisi 0,55%. Inglise keelt pidas emakeeleks 59,33% inimesi, suulu keelt 32,27%, koosa keelt 3,62%, ndebele keelt 1,01% ja afrikaani keelt 0,87%. Shri Jagannath Puri Temple, Tongaat South African history online https://census2011.adrianfrith.com/place/599002
GPS-kunst

GPS-kunst on meetod, mis ühendab kunsti, liikumise ja tehnoloogia, kasutades globaalset positsioneerimise süsteemi (GPS). GPS-kunsti tegemiseks leitakse kaardilt marsruut, mille läbimine võiks tekitada mõne huvitava kujundi. Liikumisteekond salvestatakse naviseadmega. Tänapäeval piisab GPS-kunsti tegemiseks vaid vajaliku rakendusega telefonist. Oluline võib-olla ka telefoni aku enne korralikult täis laadida, sest pidev satelliitidega suhtlemine kurnab akut. GPS koosneb kolmest osast – satelliitidest, maapealsest juhtimisvõrgustikust ja kasutajaseadmest. Satelliidid edastavad signaale ja navigeerimisandmeid, mis võimaldavad kasutajal mõõta nende pseudovahemikke, et hinnata oma enda positsiooni, kiirust ja aega. Maapealne juhtimisvõrk jälgib ja haldab satelliidisüsteemi. Naviseade ehk GPS-vastuvõtja püüab ja töötleb satelliitide signaale. Kasutaja teekonnad salvestatakse automaatselt GPS-vastuvõtja mällu ja neid saab hiljem arvutisse laadida, mis oleks joonistamise, skulptuuri või animatsiooni aluseks. Teekond võib olla tasapinnaline (nt kõndimisel) või kolmemõõtmeline (nt lendamisel). "Juba 1800–1400 aastat tagasi lõid inimesed Nazca platool maapinnale kunstiteoseid, mille otstarve ei ole päris selge. Arvatakse, et need olid rituaalirajad". GPS-i abil joonistamise idee viisid esmakordselt ellu kunstnikud Hugh Pryor ja Jeremy Wood, kelle teosed on 13 miili laiune kala Oxfordshire’is, 21 miili pikkuste jalgadega ämblik Port Meadow’s Oxfordis ja "maailma suurim sõna IF" (eesti keeles 'kui'), mille kogupikkus on 537 miili. Nende teekond hõlmas ka Iffleyd Oxfordis, Ifordi Ida-Sussexis, Ifield Roadi Londonis ja Ifoldi Lääne-Sussexis. Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks kutsuti osalema liikumiskampaanias, mille käigus kanti Eesti hümni sõnad GPS-i abil maakaardile. 24. veebruariks 2018 oli 712 inimest, 8 koera ja üks kass GPS-i abil Eesti hümni maailmakaardile kirjutanud. Hümni kogupikkus tuli üle 300 kilomeetri, sõnad said kaardile paljudes Eesti linnades ja asulates ning ka väljaspool Eestit." "GNSS Frequently Asked Questions – GPS". Federal Aviation Administration. Vaadatud 21.04.2018. "Nazca maajoonised". Horisont. 1/2008. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Aeg= (juhend); puuduv või tühi |url= (juhend) Michael Kimmelman (14.12.2003). "2003: The 3rd Annual Year in Ideas; G.P.S. Art". The New York Times Magazine. Vaadatud 21.04.2018. "Eesti hümn". gpskunst.ee. Vaadatud 21.04.2018.