laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eassalu

Eassalu on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. 1866. aastal kuulus Eassalu küla Võlla valla koosseisu, mis hiljem 1939. aastal liideti Audru vallaga. Ajalooline nimi Eassalu võib tuleneda sõnast "ees salu" (raba esine märjem ala). Tänapäevane Eassalu on moodustatud Võlla valla aegse Eassalu küla ja Vanaküla (Eassalu) küla territooriumitest. Mis ajal on küla esmaselt asustatud ei ole täpselt teada. 17. saj II pooles (Rootsi ajal) loodud kaardil (EAA.308.2.15 leht 1) on märgitud tänapäevase küla territooriumil 9 talu (7 ühe grupina Eassalus ja 2 eraldi Vanakülas), mis on sellel hetkel piirkonna üks tihedamaid asustusi (naabruses oleva Soomra küla territooriumil on sellel ajal vaid 1 talu ja Kihlepa küla territooriumil võib hajali lugeda kokku 7 talu). Rootsi aegse Eassalu tihedam hoonete grupp paikneb Nätsi-Võlla raba kõrgemal kaldal, mis püstitdab küsimuse, et kas algselt võib sealne asustus olla tekkinud kunagise suure Nätsi-Võlla veekogu kaldale? Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 20.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kabriste

Kabriste on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 20.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kihlepa

Kihlepa on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. Küla põhjaosas asuvad Uruste Issanda Taevaminemise kirik ja Uruste kalmistu. Kihlepa rahvamaja Audru külanõukogu Uruste tamm Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 20.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kärbu

Kärbu on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 20.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Liiva (Pärnu)

Liiva on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 21.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lindi

Lindi on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. Audruranna kaupluse varemed, Audruranna tee 26 Audruranna kaupluse varemed, Audruranna tee 26 Vaatetorn Lindi külas Lindi Algkool Lindi looduskaitseala Lindi soo Lindi sadam Lindi rahvamaja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 21.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Liu

Liu on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. 1534 oli Liu küla esmamainimine. Liu säär Liu tulepaak Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 21.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Tõstamaa Mõis | Tõstamaa ajalugu 2". Vaadatud 14. novembril 2023.
Algebraline tehe

n-aarne ehk n-kohaline algebraline tehe ehk algebraline operatsioon hulgal on kujutus kõikide n-korteežide hulgalt hulgal A hulka A ehk funktsioon n-kordselt otsekorrutiselt An hulka A. Elemente, mis on korteežide liikmed, nimetatakse operandideks, korteeži kujutist (funktsiooni väärtust) nimetatakse tehte tulemuseks. Naturaalarvu n nimetatakse tehte aarsuseks. 1-aarne tehe on unaarne tehe ehk lihtsalt funktsioon ehk ühe muutuja funktsioon f: A -> A hulgal A; 2-aarne tehe on binaarne tehe ehk kahe muutuja funktsioon f: A × A -> A; 3-aarne tehe on ternaarne tehe. Ternaarse tehte näide on vektorkorrutise üldistus neljamõõtmelises ruumis R4, kus kolme vektori vektorkorrutis on teatav vektor, mis on risti kõigi kolme vektoriga. Kui n=0, siis on tegemist nullaarse tehtega, mis fikseerib mingi elemendi hulgal A. Hulk, millel on defineeritud algebralised tehted, on universaalalgebra. Algebraliste struktuuride defineerimisel võidakse lisada mingeid tingimusi (aksioome). Algebralise tehte kinnisus (nõue, et tehte tulemus kuuluks hulka A) sisaldub algebralise tehte mõistes ning seda ei ole tarvis eraldi aksioomiga nõuda. Näiteks poolrühm on hulk, millel on defineeritud assotsiatiivne binaarne algebraline tehe. 20. sajandil on hakatud rääkima ka lõpmatukohalistest tehetest, mis on defineeritud kujutustena otsekorrutiselt Aα hulka A, kus α on mis tahes kardinaalarv. Nende tehete uurimine ei kuulu algebra raamidesse.
Malda

Malda on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 21.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Marksa

Marksa on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. Külas asub hiiemägi. Küla on kuulunud Tõstamaa kihelkonda. Marksa neem Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 22.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Oara

Oara on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 22.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Otaniemi

Otaniemi (rootsi keeles Otnäs) on linnaosa Espoos Soomes. Otaniemi asub Helsingi piiri lähedal Leppävaara, Tapiola ja Keilaniemi naabruses. Seal asub Helsingi Tehnikakõrgkool ja üliõpilaslinnak Teekkarikylä. Mitmed Otaniemi hooned on Alvar Aalto projekteeritud. Helsingi suveolümpiamängude ajal asus Otaniemis olümpiaküla. Linnaosa pindala on 5,2 km² ja elanike arv on 3746 (2014). Otaniemi koduleht
Põhara

Põhara on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. Põhara küla asub Nätsi(Neitsi)-Võlla(Sodowa) Raba ääres. Põhara soo Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 22.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Põldeotsa

Põldeotsa on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. Põldeotsa paisjärv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 22.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Comrat

Comrat (gagauusi Komrat) on linn Moldovas, Gagauusia autonoomse territoriaalüksuse keskus. Comrat on teada 19. sajandist. Linn aastast 1957. Oli Moldaavia NSV rajoonikeskus. Comratis on traditsiooniliselt tegeldud veinivalmistamise ja vaibakudumisega. 1991. aastal avati Comratis Comrati Riiklik Ülikool. 70% elanikest on gagauusid.  Comrat – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Linna koduleht
Saari

Saari on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 23.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saulepa

Saulepa on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 23.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Saulepa kalurite paadid popsuvad Juheta sadamast merele, parnupostimees.ee, 9. september 2012
Soomra

Soomra on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 23.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tuuraste

Tuuraste on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. Tuuraste oja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 23.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Valgeranna

Valgeranna on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda. Küla alal asuvad Villa Andropoff, golfiklubi ning -väljak, seikluspark, Doberani rannamaja ja terviserada. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 23.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vuosaari

Vuosaari on linnaosa Helsingi idaosas. See on peamiselt elurajoon, töökohti on linnaosas vaid umbes 4000. Vuosaari oli varem küla Vantaa vallas. 1966. aastal valmis Vuosaari sild ning Vuosaari liideti Helsingiga. 1998. aastast ulatub Vuosaarisse Helsingi metroo (Rastila ja Vuosaari metroopeatused). Vuosaari jaguneb järgmisteks asumiteks: Keski-Vuosaari, Porslahti, Kallahti, Meri-Rastila, Rastila, Aurinkolahti, Uutela, Niinisaari, Nordsjö mõis ja Mustavuori. Vuosaaris asub Vuosaari sadam ja maamärgiline kõrghoone Cirrus. http://www.aluesarjat.fi/ http://www.vuosaari.fi/ http://www.vuosaari.net/
Tehe

Tehe ehk operatsioon on toiming, mis seab mingi kindla tulemuse kindlate eeskirjade järgi vastavusse ühe või enama matemaatilise objektiga (nt liitmine, jagamine, ruutjuure võtmine). Üldistatult on tehe kujutus hulkade A1, ..., An otsekorrutiselt A1 × A2 × ... × An hulgale B. Kui n = 0, siis fikseerib tehe mingi elemendi b hulgast B. Naturaalarv n on tehte aarsus. 0-aarset tehet nimetatakse nullaarseks ehk nullkohaliseks, 1-aarset unaarseks ehk ühekohaliseks, 2-aarset binaarseks ehk kahekohaliseks ja 3-aarset ternaarseks ehk kolmekohaliseks tehteks. Erijuhul, kui A1 = A2 = ... = An = B, on tegemist algebralise tehtega. Sageli mõeldaksegi tehte all algebralist tehet. Tehtemärgid on märgid, millega aritmeetikas ja algebras tähistatakse tehteid: liitmine, tehtemärk "+", nt 8 + 4 = 12 lahutamine, tehtemärk "–", nt 12 – 4 = 8 korrutamine, tehtemärk "·" või "×", nt 3 · 4 = 12 või 3 × 4 = 12 jagamine, tehtemärk ":" või "/" või rõhtkriips, nt 12 : 4 = 3 või 12 / 4 = 3 või 12 4 = 3 {\displaystyle {\frac {12}{4}}=3} Tehtemärkide ette ja järele jäetakse tühik. Sõnaveeb[alaline kõdulink] Elts Abel, Lea Lepmann. Matemaatika mõisted gümnaasiumile Tehtemärgid ja muud märgid
Akraasia

Akraasia (kreeka keeles άκρασία 'segipaisatus') ehk tahtenõrkuse või taltsutamatuse mõiste põlvneb antiikeetika aruteludest. Ladina vaste, incontinentia, puhul näib mõiste haare kitsenduvat sugulisele ja verbaalsele pidamatusele. Incontinentia vastandub voorusele mõõdukus. Seega sisu poolest on akraasia puhul tegemist ebamõõdukusega. Akraatiline isik on ebamõõdukas kõnes ja sugulises läbikäimises. Ebamõõdukas kõne: ropendamine, lobisemine, siivutuste kõnelemine, väljalobisemine. Ebamõõdukus seksuaalsuses ehk kasimatus: seksisõltuvus, pornograafia, liiderdamine, paarisuhete eitamine (perenihilism või promiskuiteet) jne. Akraatiline inimene ei ole võimeline sõlmima sügavaid ega püsivaid suhteid – nad on viletsad sõbrad ja truudusetud partnerid. Akraasia kui vooruse eitamine viib tühisusse. Alates antiigist on tahtenõrkusse kahesugust suhtumist. Platonil, läbi Sokratese suu, oli akraasia võimatu, kuivõrd kaasteadmise korral, variantide A ja B puhul, kui teatakse, et üks on etem kui teine, pole võimalik valida viletsamat. Halva valiku taga on nõmedus või puudus (inimene võib olla puudulik, näiteks ta võib olla pime või mõne muu tajudefektiga). Aristoteles esindab teist suundumust, mille puhul kuulub inimese juurde kalduvus nõrgalt tahta. Stoikutest alates on akraasia küsimus transformeerunud mõistuse ja tunnete (passioonide) vastasseisuks: akraasia kui taltsutamatus on emotsioonide juhtimise ja valdamise küsimus. Selleks tuleb leida vaid retseptuur, teadmiste kogum, mille varal inimliku heaolu saavutamine – tee voorusteni – on distsipliinist ja harjutamisest sõltuv. Kristlikus moralismis on akraatilisust muuhulgas seostatud algpatuga ehk pärispatt (peccatum originale). Alates Donald Davidsonist kuulub akraasiatemaatika analüütilise filosoofia baasdiskursusse. Kaasaegsest arutelust kultuuriajakiri Akadeemia 1/2005: Donald Davidson. Kuidas on tahtenõrkus võimalik? Indrek Männiste. Akraasia ja Davidson.
Lemmjõgi

Lemmjõgi (alamjooksul ka Oksa jõgi) on jõgi Viljandi maakonnas Viljandi ja Põhja-Sakala vallas, Raudna jõe suurim parempoolne lisajõgi. Jõe pikkus on 48,8 km pikk (koos lisaharudega 54,5 km), valgla suurus 197 km², langus 89 m ja lang 1,85 m/km. Jõgi saab alguse 108 m kõrgusel Vanamõisa külas Madi kivikalme lähedalt ja suubub 19 m kõrgusel Sandra külas Raudna jõkke 7,7 km kaugusel selle suudmest. Jõgi kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Lemmjõe ülemjooks asub Sakala kõrgustiku põhjaosas, Vanamõisa külas. Lähtest voolab jõgi loode suunas läbi Vanamõisa paisjärve, Kobruvere külas Viljandi – Suure-Jaani tee alt ja läbi Kobruvere paisjärve ning Tammeveski järve. Seejärel on jõgi umbes 1 km ulatuses piiriks Kobruvere ja Kildu küla vahel ning seejärel voolab läbi Kildul asuva Kildu järve. Varsti pärast Kildu järve on jõgi u 650 m ulatuses Kildu ja Võlli küla piiriks ning voolab edasi läbi Võlli küla. Võllil pöörab jõgi läände ja pärast Võlli paisjärve läbimist voolab Vastemõisa – Võlli – Suure-Jaani tee alt läbi ning jõuab Vahe-Eesti maastikuvaldkonda, kus jõe säng muutub oluliselt looklevamaks ja lang väiksemaks. Seal voolab jõgi läbi Kibaru küla, kus pöörab edelasse ja jõuab varsti pärast Kibaru luha läbimist Sandra külasse ja sealt alates kuni suudmeni voolab Soomaa rahvuspargis. Sandras voolab jõgi Kildu–Oksa–Tõramaa tee alt läbi ja jõuab Kibaru-Härma luhale. Luha läbib jõgi mitmes sängis ja koondub enne Paelama oja taas ühte sängi. Paelama ojaga ühinemise kohal pöörab jõgi järsult lääne-loodesuunda ja pärast seda aeglaselt lääne-edelasuunda pöörates läbib Kuresoo ja Valgeraba vahelise ala. Enne teist korda Kildu–Oksa–Tõramaa teega ristumist pöörab jõgi järsult loodesse ja pärast tee alt läbi voolamist uuesti lääne-edelasuunda. Alates sellest kohast on jõgi aasta läbi paadiga läbitav. Jõe viimane osa lookleb Kuresoo servas, kus jõe kaldal asuvad Mulgi heinamaa nime kandvad luhad ja Lemmjõe mestavahikordon. Lemmjõgi suubub Raudna jõkke. Raudna jõe ning Lemmjõe vahel kulgeb Lemmjõe keelemetsa õpperada ning seal asub mitu puhkekohta. Lemmjõel korraldatakse kanuumatku. Lemmjõkke suubuvad Jaanioja (Kalmetu oja), Kabila oja, Liiduvere oja, Paelama oja ja Hüpassaare oja. Jõele on ehitatud viis paisjärve: Vanamõisa paisjärv, Kobruvere paisjärv, Tammeveski järv, Kildu järv ja Võlli paisjärv. Võlli külas asus aastast 1893. kuni 20. sajandi keskpaigani vesiveski. Jõe suudmest 1 km kaugusel asus aastatel 1946–1955 Sandra hüdromeetriajaam. Lemmjõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 28.03.2022. Lemmjõe keelemetsa õpperada RMK infolehel Lemmjõgi Eesti looduse infosüsteemis Võlli vesiveski kultuurimälestiste riiklikus registris Sandra hüdromeetriajaam riiklikus keskkonnaregistris Lemmjõgi Eesti looduse infosüsteemis Lemmjõgi keskkonnaportaalis Soomaa - Twists of river Lemmjõgi
Moldova asulate loend

Siin on loetletud Moldova asulaid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Abaclia - Anenii Noi Basarabeasca - Bălți - Bender - Biruința - Briceni - Bucovăț Cahul - Camenca - Cantemir - Căinari - Călărași - Căușeni - Ceadîr-Lunga - Chișinău - Cimișlia - Codru - Comrat - Cornești - Costești - Crasnoe - Cricova - Criuleni - Cupcini Dnestrovsc - Dondușeni - Drochia - Dubăsari - Durlești Edineț Fălești - Florești - Frunză Ghindești - Glodeni - Grigoriopol Hîncești Ialoveni - Iargara Leova - Lipcani Maiac - Mărculești Nisporeni Ocnița - Orhei - Otaci Rezina - Rîbnița - Rîșcani Sîngera - Sîngerei - Slobozia - Soroca - Strășeni - Șoldănești - Ștefan Vodă Taraclia - Telenești - Tiraspol - Tiraspolul Nou Ungheni Vadul lui Vodă - Vatra - Vulcănești
Vodja jõgi

Vodja jõgi (ka Aniküla jõgi) on jõgi Järvamaal, Pärnu jõe vasakpoolne lisajõgi. Jõe pikkus on 18,6 km ja valgla pindala 79,7 km². Jõe lähe asub Roosna-Allikust 3,5 km kagus Tondisaare soo põhjaservas. Vodja jõgi voolab valdavalt õgvendatud sängis, läbib Mäo ja suubub Paide idaservas Pärnu jõkke 119,8 km kaugusel selle suudmest. Vodja jõkke suubuvad Vodja peakraav, Lasputre peakraav, Viisumõisa oja, Vodjamõisa oja, Jõekalda kraav. Püügikaladest esineb jõeforelli ja haugi. Vodja jõgi on lõheliste elupaigana kaitstav veekogu ja kuulub "Lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaikade nimistusse" Olliküla maantee sillast kuni suubumiseni Pärnu jõkke. Vodja hüdromeetriajaam Vodja jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 22.05.2022. Vodja jõgi Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 26.05.2015. "Paide-Wodja jõgi süwendamisele" Järva Teataja, nr. 110, 22. sept. 1931
Reopalu jõgi

Reopalu jõgi (ka Järva jõgi) on jõgi Järvamaal, Pärnu jõe parempoolne lisajõgi. Jõe pikkus on 26,8 km ja valgla pindala 142,1 km². Suubub Pärnu jõkke 114 km suudmest. Reopalu jõgi keskkonnaportaalis
Việt Cộng

Việt Cộng (täisnimi vietnami keeles Mặt trận Dân tộc Giải phóng miền Nam Việt Nam, prantsuse keeles Front National de Liberté) oli Lõuna-Vietnami kommunistlik vastupanuorganisatsioon. See rajati 1960 Ngô Đình Diệmi karmi poliitika vastu. Rajati suhted Hồ Chí Minhi valitsusega. Việt Cộngi üks suur eesmärk oli ühendada Vietnam Hồ Chí Minhi juhtimisel. Kahe poole tüli tõusis sõjaks (Vietnami sõda). Põhipealetungid olid nende poolt Tếti pealetung (1968) ja Lihavõttepealetung (1972). 8. juuni 1969 kuulutati välja Lõuna-Vietnami Vabariigi Ajutine Revolutsiooniline Valitsus (LVVARV). Juhiks sai Huỳnh Tấn Phát. 1973 rahu järgi lepiti Vietnami jagamine kokku nii, et Lõuna-Vietnam ja LVVARV jäävad oma positsioonidele ehk sisuliselt tehti kaksikvalitsus ja Lõuna-Vietnami territooriumile Põhja-Vietnami väeosad. 1973 Pariisi rahu allkirjastasid USA, Việt Cộng ja Põhja-Vietnam. Rahu pidi tagama sõjategevuse lõpu Lõuna-Vietnamis. Kuid lahingud jätkusid. 30. aprill 1975 vallutasid Põhja-Vietnami väeosad Việt Cộngi lipu all Saigoni. Việt Cộng asus valitsema Lõuna-Vietnami üleminekuvalitsust ja 1976 kahe Vietnami ühendades likvideeriti ka see organisatsioon. Củ Chi tunnelid
Enn Tegova

Enn Tegova (sündinud 13. novembril 1946 Tartus) on eesti maalikunstnik. Aastal 1965 lõpetas ta Tartu 2. Keskkooli, hiljem 1965–1972 õppis Eesti Põllumajanduse Akadeemias loomakasvatusteadust. Kunstiõpinguid alustas 1963. aastal Tartu Ülikooli kunstikabinetis. Seejärel jätkas õpinguid 1974 Tartu Kunstikoolis, mille lõpetas 1978. Kuulus aastatel 1968–1972 legendaarsesse Tartu kunstirühmitusse Visarid, oli üks selle asutajaid. Rühmituse Para 89 liige. Aastal 1976–1978 oli ta Kunstnike Liidu Tartu osakonna nõustaja, 1978–2004 Tartu Lastekunstikooli direktor. Aastast 1992 kuulub ta Eesti Kunstnike Liitu. Lõpetas Tartu Kõrgema Kunstikooli maali ja maalingute restaureerimise erialal 2008. aastal. Loomingus on viljelenud abstraktset õlimaali, installatsiooni, hüperrealistlike mõjutustega maali. Alates kaheksakümnendatest laiemalt tuntud neosürrealistlike, mütoloogiliste mõjutustega teostega. Kasutab oma loomingus tihti segatehnikat. Tegutseb ka performance-kunstnikuna ja tegevuskunstiürituste organiseerijana.
Oraveski järv

Oraveski järv (ka Orajärv) on paisjärv Pärnumaal Kilingi-Nõmmest umbes 2 km läänes. Järv on ülespaisutatud Humalaste jõe peale ja oli varem kalakasvatus, seal kasvatati karpkala. Praegu on järv eraomand, see on jaotatud mitme ümberkaudse talu vahel. Järves on palju veetaimi ja selletõttu hakkab järv kinni kasvama. Kaladest esineb seal särge, ahvenat, haugi ja linaskit. Oraveski järv Eesti looduse infosüsteemis
1936. aasta taliolümpiamängud

1936. aasta taliolümpiamängud olid IV taliolümpiamängud, mis toimusid 6.–16. veebruarini 1936 Saksamaal Garmisch-Partenkirchenis. Garmisch-Partenkirchen on tuntud ka nimelühendiga Ga-Pa. Garmisch on rajatud aastal 802 (esimene ajalooline mainimine), Partenkirchen aastal 257. Asulad ühendati 1935. aastal. Garmisch-Partenkirchen asub Lõuna-Saksamaal Baieri liidumaal, umbes 70 km Münchenist. Alpide jalamil, 710 meetrit üle merepinna. Olümpialinnaks kinnitati ROK-i 29. istungil Barcelonas 1931. aastal. Korralduskomitee president oli Dr. Karl Ritter von Halt (1891–1964). Olümpiamängudel osales 28 riiki. Esimest korda võtsid osa Austraalia, Bulgaaria, Hispaania, Kreeka, Liechtenstein ja Türgi. Mängudel osales 668 sportlast, neist 80 naist. Suurim võistkond oli Austrial – 97 sportlast. Olümpiamängudel jagati välja 17 komplekti medaleid (lisandusid 4 × 10 km teatesuusatamine meestele ja Alpi kahevõistlus nii meestele kui ka naistele). Iluuisutamine Jäähoki Murdmaasuusatamine Suusahüpped Kahevõistlus Kiiruisutamine Mäesuusatamine Bobisõit Näidisaladena olid kavas kurling ja partullsuusatamine. Olümpiamängud avas riigikantsler Adolf Hitler. Olümpiavande andis kahevõistleja Wilhelm Bogner. Olümpiamargid: Saksamaa postiteenistus andis välja kolmemargilise taliolümpiaseeria. Markidel oli kujutatud kiiruisutajat, suusahüppajat ja bobisõitjaid. Edukaim riik medalite arvult oli Norra (7 kuld-, 5 hõbe- ja 3 pronksmedalit). Teise koha pälvis korraldajamaa Saksamaa (3 kuld-, 3 hõbemedalit), kolmas oli Rootsi (2 kuld-, 2 hõbe- ja 3 pronksmedalit). Edukaim sportlane olümpiamängudel oli Norra kiiruisutaja Ivar Ballangrud kolme kuld- ja ühe hõbemedaliga. Eesti 1936. aasta taliolümpiamängudel
EPA

Eesti Maaülikool, endise nimega Eesti Põllumajanduse Akadeemia, lühendatult EPA Eesti Patendiamet Euroopa Patendiamet Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitseagentuur, inglise keeles United States Environmental Protection Agency, lühendatult EPA või ka USEPA Iirimaa Keskkonnakaitseagentuur (ametlik nimi Environmental Protection Agency) Eesti Pressifoto Agentuur Euroopa Pressifoto Agentuur
Tzvetan Todorov

Tzvetan Todorov (bulgaaria keeles Цветан Тодоров; 1. märts 1939 Sofia – 7. veebruar 2017) oli bulgaaria päritolu Prantsuse kirjandus- ja kultuuriteoreetik. 1998 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks. 2007 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks (kirjanduskriitika sektsioon) Tema abikaasa oli kirjanik Nancy Huston. Littérature et signification, Paris, Larousse, 1967. Grammaire du 'Décaméron, Mouton 1969 Introduction à la littérature fantastique, Seuil 1970 Théories du symbole, Paris, Le Seuil, 1977. Todorov, Tzvetan 1978. The birth of occidental semiotics. In: Bailey, Richard W.; Matejka, Ladislav; Steiner, Peter (eds.) (1978). The Sign: Semiotics around the World. (Michigan Slavic Publications 9.) Ann Arbor: University of Michigan Press, 1–42. Ameerika vallutamine: Teise probleem. Varrak 2001, ISBN 9985-3-0542-6 (originaal: La Conquête de l'Amérique, la question de l'autre, Seuil 1982) "Tzvetan Todorov, essayiste et historien des idées, est mort". Le Monde. 07.02.2017. Vaadatud 07.02.2017.
Humalaste jõgi

Humalaste jõgi on jõgi Pärnu maakonnas, Reiu jõe parempoolne lisajõgi. Jõgi on 15,9 km pikk ja 29,4 km² valglaga. Jõe peale on üles paisutatud mitu järve, suuremad neist on Saarde paisjärv, Nõmme paisjärv ja Oraveski järv. Kaladest esineb seal ahvenat, lepamaimu ja vähesel määral ka haugi ja jõesilmu. Jõe peal on ka kopratamme. Humalaste jõgi keskkonnaportaalis
1996 JA1

Meteoorkeha 1996 JA1 14. mail 1996 avastati 170 m (maksimaalselt kuni 500 m) diameetriga meteoorkeha "JA1" vaid neli päeva enne selle möödumist Maast 19. mail, seda ainult 450 000 km kauguselt ja 93 000 km/h kiirusega. See on vaid veidi kaugemalt kui on meie igapäevane kaaslane: Kuu. Kui 1996 JA1 liikumistrajektoor oleks kattunud Maa omaga ja ta tabanuks Maa mõnd piirkonda, järgnenuks ökokatastroof koos kümnete, ehk isegi sadade tuhandete inimohvritega. Vaata ka Asteroid Orbit Diagram Asteroid 1996 JA1 – May 19, 1996
Marcus Licinius Crassus

Marcus Licinius Crassus Dives (umbes 115 eKr – 53 eKr) oli Vana-Rooma väejuht ja poliitik (optimaat), kes surus maha aastal 74 eKr Spartacuse juhitud orjade mässu. Aastal 60 eKr moodustas ta esimese triumviraadi koos Caesari ja Pompeiusega. Ta oli üks oma aja rikkamaid mehi. Ta oli konsul 70 eKr ja 55 eKr. Crassus tapeti 53 eKr Partia sõjaväelaste poolt ebaedukal Partia sõjakäigul, Carrhae lahingus, tema kolbast tehti veinikarikas. Triumviraat, Esimene triumviraat - Gaius Julius Caesar, Marcus Licinius Crassus ja Gnaeus Pompeius Magnus 59 eKr–53 eKr