laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jeruusalemma kuningas

Jeruusalemma kuningas oli Jeruusalemma kuningriigi valitseja tiitel aastatel 1100–1291. Jeruusalemma linn kuulus kuninga võimu alla reaalselt ainult aastatel 1100–1187 ja 1229–1244. Pärast 1291. aastat on sellele tiitlile pretendeerinud või kasutanud seda oma täieliku tiitli osana mitmed Euroopa valitsejad. Jeruusalemma troonipärimiskord võimaldas troonile pääseda ka naistel, kelle tiitliks oli vastavalt Jeruusalemma kuninganna. Enamik kuningannasid valitses koos abikaasa või pojaga. Meessoost kaasvalitseja kandis ka alati kuninga tiitlit. Titulaarselt oli Jeruusalemma kuningas kõrgeim kõigi Lähis-Idas asunud ristisõdijate riikide valitsejatest, kuid reaalselt teostas ta võimu ainult oma isiklike valduste ja Jeruusalemma kuningriigi vasallide üle. Pärast Jeruusalemma langemist muslimite kätte 1187. aastal asus kuninga residents Akkos. Jeruusalemma kuninga võim oli tavaliselt nõrk ning sõltus tugevalt kohaliku alamaadli toetusest. Tugeva kuningavõimu teket ja kinnistumist takistasid pidevad pärilusprobleemid, kuninga valitavus ning asjaolu, et iseäranis 13. sajandil kuulus tiitel sageli Euroopa kõrgaadlikele, kes ise oma kuningriigis alaliselt ei viibinud. Pärast Jeruusalemma kuningriigi langemist 1291. aastal püsis tiitel edasi ning sellele on pretendeerinud eri pärilusliine pidi mitmed Euroopa valitsejaperekonnad. Reaalselt võimu omavatest valitsejatest kuulub Jeruusalemma kuninga tiitel tänapäeval Hispaania kuningale. Jeruusalemma kuningate loend Jeruusalemma kuningriik
Jeruusalemma kuningate loend

Jeruusalemma kuningate loend esitab aastatel 1100–1291 Jeruusalemma kuningriiki valitsenud kuningate ja kuningannade nimestiku. Eraldi tabelis on esitatud valitsejate alaealisuse, halva tervise või eemaloleku tõttu tegelikku võimu teostanud regendid. Loendis ei ole ära toodud isikuid, kes on pretendeerinud Jeruusalemma kuninga tiitlile või kasutanud seda oma täieliku tiitli osana pärast Jeruusalemma kuningriigi likvideerimist 1291. aastal. Loendist puudub ka Jeruusalemma kuningriigi esimene valitseja Godefroy de Bouillon (võimul 1099–1100), kes ei kasutanud kuninga tiitlit ja kelle täpne ametinimetus on tänaseni teadmata. Jeruusalemma kuningas Jeruusalemma kuningriik
Arrheniuse võrrand

Arrheniuse võrrand (Arrheniuse valem) väljendab keemilise reaktsiooni kiiruskonstandi sõltuvust temperatuurist, seega reaktsiooni kiiruse sõltuvust temperatuurist. See seos avaldub eksponentfunktsioonina: k = A e − E a / R T {\displaystyle k=Ae^{{-E_{a}}/{RT}}} kus k on reaktsiooni kiiruskonstant, A on eksponendieelne tegur, Ea on aktivatsioonienergia, R on universaalne gaasikonstant ja T on absoluutne temperatuur (kelvinites). Selle võrrandi esitas Svante Arrhenius 1884. a. Arrheniuse võrrandit tõlgendatakse nii aktiivsete põrgete teooria kui ka siirdeseisundi teooria alusel. Näiteks lihtne teist järku reaktsioon: A + B → C Selle reaktsiooni kiirus v ehk produkti C kontsentratsiooni kasv ajas t avaldub: v = d[C]/dt = k[A][B], kus [A], [B] ja [C] on vastavate ainete kontsentratsioonid. Kiiruskonstandi k väärtus ei sõltu ainete kontsentratsioonidest, kuid sõltub temperatuurist ja reaktsiooni aktivatsioonienergiast Ea ning avaldub Arrheniuse võrrandi kaudu järgmiselt: d [ C ] d t = A e − E a R T [ A ] [ B ] {\displaystyle {\frac {d[C]}{dt}}=Ae^{\frac {-E_{a}}{RT}}[A][B]} Keemiline kineetika Reaktsiooni kiiruskonstant Keemiaseadus
Lahu Algkool

Lahu Algkool oli kool Kõpsta külas Väike-Maarja vallas. Lahu Algkool asutati 5. detsembril 1873. 1902. aastal ehitati Lahu külla uus koolimaja, kus töötas kolmeklassiline kool. Pärast kuueklassilise koolikohustuse kehtestamist õppis selles 4.–6. klass, 1932. aastast muudeti kool kuueklassiliseks algkooliks. 1940 valmis Alar Kotli projekteeritud koolimaja Kõpstale, kuhu 1940/41. õppeaastal asus õppima kolm klassikomplekti. Kool suleti 2015. aastal. Koolis tegutses mõnda aega ka Lahu raamatukogu. Lahu Kõpsta Piibe maantee "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2014. Vaadatud 2. novembril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Mercury City Tower

Mercury City Tower (vene Меркурий Сити Тауэр) on pilvelõhkuja Venemaal Moskvas. Kõrghoonel on 75 korrust maa peal ja 5 korrust maa all. Hoonet hakati ehitama 2009. aastal ja see saavutas oma täiskõrguse 338 m 1. novembril 2012, olles Euroopa üheks kõrgeimaiks. Mercury City Toweri koduleht
Hippius

Hippius on perekonnanimi. Gustav Adolf Hippius (1792, Nissi  – 1856, Tallinn), baltisaksa maalikunstnik ja litograaf Otto Pius Hippius (1826, Peterburi  – 1883, Pargolovo), baltisaksa arhitekt Zinaida Hippius (1869, Beljov, Tula kubermang, Venemaa – 1945, Pariis), vene kirjanik Thomas Hippius (1762, Tallinn  – 1819, Nissi), Eesti vaimulik
Ott Puuraid

Ott Puuraid (aastani 1936 Ottomar Puuman; 19. aprill 1904 Tallinn – 25. veebruar 1986 Viljandi) oli eesti arhitekt. Sündis kolmelapselises ehitustöölise peres. Tema isa töötas kümnikuna esimesel Siberi raudtee ehitusel ning ema oli nooruses Peterburis kodukooliõpetaja. Ta lõpetas aastal 1923 Jakob Westholmi Gümnaasiumi ja aastal 1933 Tallinna Tehnikumi, praktika sooritas aastal 1932 Soomes Paimio sanatooriumi (asub Paimio väikelinnas Päris-Soome maakonnas) ehitusel (arhitekt Alvar Aalto juhendamisel). Ta töötas Tartu Ülikooli ehitusõpetuse kabinetis ja ülikooli arhitekti kohusetäitjana, aastatel 1934–1938 Tartu maa-arhitektina, 1938–1941 Eesti Raudtee Valitsuses ja Dorprojektis ning 1941–1944 Tehnikadirektooriumi ehitusvalitsuses. 1944–1960 töötas ta Viljandi rajooni esimese peaarhitektina, organiseerides linna ja rajooni sõjajärgseid taastamistöid, seejärel Viljandi rajooni ehitus- ja arhitektuuriosakonna peaarhitektina ja arhitektina. Projekteeris koos Harald Armaniga korteriühingu Oma Pere elamu Roosikrantsi 8b (1938–1939), toetas linnade planeeringuid ning projekteeris rohkesti eramuid eeskätt Viljandisse, Tartusse, Suure-Jaani ja Võhmasse. Oli kolmel korral Viljandi linna TSN saadik ja täitevkomitee liige. Kuulus Arhitektide Liitu aastast 1958. Oli alates 14. augustist 1937 abielus Harri Moora õega, lasteaiakasvataja Ellen Mooraga. Peres oli kolm last, poeg (1939) ja kaks tütart (1942 ja 1948). Joonsalu, K., Stöör, Ü. (17. märts 2004). "Aprillikuus möödub 100 aastat arhitekt Ott Puuraidi sünnist". Sakala. Vaadatud 31.12.2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) "Õnnitleme juubilari!". Sirp ja Vasar. 19. aprill 1974. Vaadatud 31.12.2020.
Tallinna Linnatranspordi AS

Tallinna Linnatranspordi aktsiaselts (TLT) on 2012. aastal Tallinna Autobussikoondise ning Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise ühendamisel loodud munitsipaalomandis transpordiettevõte, mille põhiülesandeks on Tallinnas ühistransporditeenuste osutamine. Tallinna Linnatranspordi AS alustas juriidilise isikuna tegevust 19. juulil 2012. Selle juhatuse esimeheks sai senine Tallinna Autobussikoondise juht Enno Tamm. 1. augustist 2018 oli juhatuse esimees Deniss Boroditš, ning augustist 2022 on juhatuse esimees Kaido Padar. Ettevõtte bussipargis on 2019. aasta lõpul 529 bussi, millega teenindatakse 75 bussiliini. TLT plaanib aastaks 2025 kõik diiselbussid gaasibusside vastu välja vahetada. Ettevõte teenindab aastas üle 140 miljoni sõitja. Tallinna ühistransport Tallinna ühistranspordiliinid "Tallinna Autobussikoondis ja Trammi- ja Trollibussikoondis ühinesid" Postimees, 19. juuli 2012 "Enno Tamm lahkub Tallinna Linnatranspordi juhi kohalt" ERR, 12. aprill 2018 "Tallinn ostab 27 miljoni euro eest sada gaasibussi" ERR, 10. detsember 2019 Koduleht
Yarlside

Yarlside on mägi, mis asub Howgilli mägismaal Cumbria krahvkonnas Inglismaal.
Rahakott

Rahakott on väikestes mõõtmetes vutlarilaadne ese sularaha, pangakaartide, isikut tõendavate dokumentide, juhiloa jne kaasaskandmiseks ja hoidmiseks. Iidsetel aegadel oli rahakott nahast valmistatud rohkem suurema koti mõõtu tarbeese.
Seljamägi

Seljamägi on enam kui 10 km pikkune vallseljak (ehk oos) Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Seljamägi algab Piibest 3 km loode pool, lookleb algul ida suunas ja pöördub Edru lähedal kagusse. Seljaku kõrgus on ümbritsevast maapinnast keskmiselt 8 m, kuid kohati ulatub 16 meetrini. Piibe-poolne osa koosneb murenenud paekruusamunakaist, Vägeva-poolne osa peamiselt liivast. Seljamäe hoiuala (199 ha) on arvatud hoiualade võrgustiku Natura 2000 alade hulka. Kaitstavad elupaigatüübid on järgmised: huumustoitelised järved (Edru Kaanjärv) ja järvikud, aas-rebasesaba ja ürtpunanupuga niidud, vanad loodusmetsad, vanad laialehelised metsad, rohunditerikkad kuusikud, okasmetsad oosidel ja moreenkuhjalistel, soostuvad ja soo-lehtmetsad. Seljamäel on matkarada, mis on märgistatud suunaviitadega. Seljamäe harjapidi on kulgenud juba muinasajal Sellist Piipe suunduv ratsarada, mis ühendas Vaigat (ehk Vaiamaad) Järvamaaga. Rahvajutt pajatab,et Seljamägi tekkinud Kalevipoja rüpest mahapudenenud liivast.. Katkise Seljamäe kohal jahvatanud muiste väike vesiveski Piibe hurtadele jahu. Ussimäel talvituvat tuhanded rästikud. Rookulla august kaevatud välja rootslaste kullatagavara. Edru Kaanjärv Piibe maantee www.eestigiid.ee/?CatID=281&ItemID=1602 www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=1500&page=2
Edru voor

Edru voor (ka: Edru mägi) 133 m kõrgune voor (suhteline kõrgus 40 m) Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Edru voore lael Kabelimäel asub I aastatuhandest pärinev surnute põletamise koht (seni avastatud ainus Eestis). See on umbes 12-meetrise läbimõõduga sõõr, mis sisaldab palju sütt, nõge ja graniidipuru. Varem olnud sellel kohal 4 jala kõrgune kivivare. 1965. aasta suvel kaevati muistisest 2/5 läbi. Leiti kividest kolle, luukilde, pronkseseme katkend ja savinõukilde. Edru küla Rakke rattamaraton Seljamägi Seljamäe hoiuala "LÄÄNE- VIRUMAA MAAKONNAPLANEERINGU TEEMAPLANEERINGU "ASUSTUST JA MAAKASUTUST SUUNAVAD KESKKONNATINGIMUSED" LISA NR 1 Lääne-Virumaa väärtuslike maastike register" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 26. november 2013. Vaadatud 2. novembril 2012. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Luua Metsanduskool

Luua Metsanduskool on kutsekool Jõgeva maakonnas Luua mõisa kompleksi baasil. Luua Metsanduskool loodi 1948. aastal kaheaastase õppeajaga Kuremaa Metsakooli nime all. Aastatel 1949–1955 tehti mõisakompleksis ümberehitustöid, et sobitada hooned kooli vajadustega. 1953. aastal hakati looma dendroparki (Luua arboreetum), mis on praegu tuntud puuliigirohkuse poolest. Jaanuaris 1976 ühendati Palamuse sovhoostehnikum ja Kaarepere sovhoos ning ettevõtte uueks nimeks sai Kaarepere sovhoostehnikum. Uue sovhoostehnikumi üldpindala oli 8643 ha, direktoriks määrati Johannes Leisner. Kaarepere Sovhoostehnikum oli muskuspartide ja põldvuttide tõumajand ja tehnikumi õppemajand. Alates asutamist 1948. aastal on kool kandnud mitmeid nimesid: 1948–1961 Kuremaa Metsakool 1961–1968 Jõgeva Metsamajanduse Kool 1968–1975 Palamuse Metsamajanduse Kool 1956–1959 Kuremaa Metsatehnikum 1959–1961 Tihemetsa Põllu- ja Metsamajanduse Tehnikumi Kuremaa filiaal 1961–1968 Jõgeva Metsamajanduse Tehnikum 1968–1976 Palamuse Metsamajanduse Sovhoostehnikum 1976–1991 Kaarepere Sovhoostehnikum 1991–1992 Luua Metsatehnikum 1992–1999 Luua Kõrgem Metsakool alates 1999 Luua Metsanduskool 1975–1995 Villu Reiljan alates 2001 Haana Zuba-Reinsalu Koolimajas asuvad 2007. aastal avatud muuseumitoad, mis kajastavad nii metsanduskooli kui ka Luua mõisa ajalugu. Eraldi väljapanek on ka topistest[viide?]. Luua Metsanduskooli ajalugu kooli kodulehel "Majandid ühinesid". Punalipp nr 7, 17. jaanuar 1976. Lk 1 http://luua.edu.ee/?pid=101 (vaadatud 30.07.2013)
Kingda Ka

Kingda Ka on Ameerika mägede tüüpi atraktsioon Ameerika Ühendriikides New Jersey osariigis Jacksoni linnas Six Flags Great Adventure teemapargis. See on maailma kõrgeim ja kiiruselt teine seda tüüpi atraktsioon maailmas. Atraktsiooni kõrgus on 139 meetrit ja sõidu ajal saavutavad vagunid kiiruseks 206 km/h, mis tähendab, et sõitjad saavad 1,67 G suuruse ülekoormuse. Kogu trassi pikkus on 950 m ja see läbitakse 28 sekundiga. Kingda Kal in võimalik teenindada 1400 inimest tunnis. Atraktsioon avati 2005. aastal. Kingda Ka atraktsiooni teenindab mootor, mille võimsus on 20 800 hobujõudu. Kingda Kas on kasutusel neli "rongi", mis kõik koosnevad viiest vagunist. Igas sõidukis on kohti 18 inimesele, kuid tulevikus plaanitakse kohtade arvu kahe võrra suurendada. Kasutusel on kaks paralleelset rada, mõlemal kaks rongi. Sõitma tohivad minna inimesed, kes on pikemad kui 137 cm. Kingda Ka on nimetatud Bengali tiigri järgi, kes elab Six Flags Great Adventure teemapargi loomaaias.
Edru Kaanjärv

Kaanjärv (ka Edru Kaanjärv) on looduslik järv Lääne-Virumaal Edru külas. Registrikood: VEE2050900. See õõtsikkaldaga järveke on Endla soostiku põhjapoolseim järv. Legendi järgi tekitanud järve taevast kukkunud pomm ja see olevat nii sügav, et kõik Edru küla köied otsakuti seotuna tema põhja ei ulatu. Teise legendi järgi tekitanud järve Kalevipoja käest mahakukkunud kivi. Seljajärv Seljamäe hoiuala Kaanjärv: muistendid Kaanjärv Eesti looduse infosüsteemis
Arbi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Arbi tänav on tänav Tartus Tammelinnas. Tänav algab Tamme puiesteelt, kulgeb loodesse ja lõpeb Elva tänaval. Tänava pikkus on umbes 130 meetrit.
Eesti personaalsed omavalitsused

Eesti personaalsed omavalitsused olid 1930. aastail tegutsenud personaalse omavalitsuse õigustega avalik-õiguslikud isikud. Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik Eesti Kultuurkapital Eesti Teaduste Akadeemia (1938–1940) Kaitseliit Kodanlik õhukaitse Tallinna Tehnikaülikool Tartu Ülikool Agronoomide Koda Arstide Koda Eesti advokatuur (1919–1941) Eesti kutsealased omavalitsused Eraettevõtete Ametnikkude Koda Insenerikoda Kalanduskoda Kaubandus-Tööstuskoda Kodumajanduskoda Käsitööstuskoda Loomaarstide Koda Maatööliste ja Väikemaapidajate Koda Majaomanikkude Koda Meierite Koda Põllutöökoda Rohuteadlaste Koda Tööliskoda Õpetajate Koda Ühistegevuskoda Johannes Klesment. Personaalsed omavalitsused Eestis. Politseileht, 20. juuni 1940, nr. 11/12, lk. 241–246.
Tehnilise Järelevalve Amet

Tehnilise Järelevalve Amet oli valitsusasutus Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas. Amet tegeles ohutus- ja tõhususalase järelevalvega paljudes tehnikavaldkondades. Amet liideti praeguseks nime alla Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet. Koduleht
2012.–2013. aasta maailma karikasari mäesuusatamises

2012.–2013. aasta maailma karikasari mäesuusatamises oli 47. ametlik maailma karikasarja hooaeg. Esimene MK-etapp toimus 27. oktoobril 2011. aastal Austrias Söldenis ja viimane peeti 17. märtsil 2012. aastal Šveitsis Lenzerheides. Meestel oli kavas kokku 36 etappi ja naistel 37. Hooaja jooksul toimus kaks linna etappi paralleelslaalomis, millest üks toimus Münchenis ja teine Moskvas. Lisaks peeti meeskonnavõistlus MK-sarja viimasel etapil Lenzerheides. Seisuga 29. detsember 2012 Ametlik tabel Seisuga 9. detsember 2012 Ametlik tabel FIS-i maailma karikasarja koduleht
Rahu tänav (film)

"Rahu tänav" on 1991. aastal valminud Eesti mängufilm. Lavastaja Roman Baskin, stsenarist Toomas Kall, operaator Ago Ruus, helilooja Erkki Sven Tüür, lavastuskunstnik Toomas Hõrak, teine režissöör Ly Pulk, filmi direktor Mati Sepping. Osatäitjad Katrin Karisma, Mikk Mikiver, Väino Laes, Lauri Vihman, Tõnu Kilgas, Maria Avdjuško, Sulev Luik, Salme Reek, Kaljo Kiisk, Aarne Üksküla, Jüri Järvet, Helene Vannari jt. Filmi tegevus toimub 1930. aastate lõpul ja 1940. aastatel ühes Euroopa riigis, mis võib olla ka Eesti, kus rahuaegsesse ühiskonda sekkub absurdses vormis militarism. Väikelinna ilmub enne jõule tundmatu sõjavägi, mis vaikselt tavainimeste ellu tungib. Filosoofilises plaanis on keskseks teemaks konformism okupatsiooni suhtes ning üksikisiku passiivsus ja tahe ajaloo pöördelistes olukordades. Euroopa Filmiakadeemia luges filmi 1991. aasta maailmajao kuue parima debüüdi hulka. Euroopa Filmiakadeemia Felixi auhinna nominendiks sai Väino Laes kõrvalosatäitja kategoorias. "Rahu tänav" sai 1992. aastal Cottbusi filmifestivali peapreemia.
Ramon Loik

Ramon Loik (sündinud 7. märtsil 1977) on Sisekaitseakadeemia teadus- ja arendusprorektor. Ta on lõpetanud 1995. aastal Vändra Gümnaasiumi. 2010–... Sisekaitseakadeemia teadus- ja arendusprorektor 2009–... Sisekaitseakadeemia ja Tartu Ülikooli Euroopa Kolledži koosseisuväline õppejõud 2007–2010 Sisekaitseakadeemia välissuhete juht 2004–2007 Euroopa Parlamendi nõunik 2003–2004 Riigikogu Kantselei nõunik 2002–2003 Kaitseministeeriumi ministri nõunik 2001–2002 Sisekaitseakadeemia rektori nõunik 2000–2001 Kaitsepolitseiameti politseiametnik 1998–2000 Kodakondsus- ja Migratsiooniameti kontrolli- ja analüüsiosakonna peaspetsialist 1998–1999 Eesti Riigikaitse Akadeemia Tema peamine akadeemiline uurimisvaldkond on julgeolekupoliitika ja integratsioon Euroopa Liidus, fookusega piiriülese sisejulgeoleku ja õiguskaitse alase koostöö küsimustel. Kaasaja Euroopa Uuringute Ülikooli Assotsiatsioon Euroopa Politseikolledž Sisekaitseakadeemia Euroopa Liidu Uuringute Assotsiatsioon Rahvusvahelise Hariduse Euroopa Assotsiatsioon Eesti NATO Ühing Eesti Euroopa Liikumine Sisekaitseakadeemia koduleht [1] (vaadatud 05.11.2012) Ramon Loik Eesti Teadusinfosüsteemis (vaadatud 05.11.2012) Ramon Loik Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse kodulehel Ramon Loik Eesti Teadusinfosüsteemis
Teine Arnold

"Teine Arnold" on Urmas E. Liivi 2002. aastal valminud dokumentaalfilm Arnold Oksmaast. Arnold Oksmaa saavutas Eestis laiema tuntuse, kui esines puuetega inimeste Eurovisiooni lauluvõistlusel Tamperes. Kuigi ta seda ei võitnud, otsustas ta, et väärib preemiat, ja hakkas endale tähelepanu tõmbama. Filmi seob tervikuks raamat, mille Arnold on oma elust kirjutanud.
Baeri saar

Baeri saar (Остров Бэра) asub Taimõri lahes. Baltisaksa teadlase ja embrüoloogi Karl Ernst von Baeri auks nimetatud saar on 3,5 km pikk ja asub lahesuu keskel, Alam-Taimõra jõe laheks suudmes umber 13 km kaugusel Kara merest:76° 13′ N, 99° 25′ E. Baeri nimi anti saarele tema meteoroloogiliste avastuste eest Arktikas aastatel 1830–1840.
Kambja Ignatsi Jaagu Põhikool

Kambja Ignatsi Jaagu kool on põhikool Tartu maakonnas Kambja alevikus. Kool on saanud nime Ignatsi Jaagu järgi. Kambja põhikooli aadress on Kesk tänav 12, Kambja. Aastatel 1994–2016 oli kooli direktor Enn Liba. Tegevuse eest koolidirektorina ja kohaliku elu edendajana on talle antud Tartumaa teenetemärk (2013) ja Valgetähe IV klassi teenetemärk (2005) . 2016. aastast on kooli direktor Marika Karo. Koolil on oma muuseum. "Tartumaa teenetemärgi saavad Krista Aru, Jüri Kalmus ja Enn Liba" Tartu maavalitsuse pressiteade, 21.02.2013 (vaadatud 26. veebruaril 2013) Enn Liba riiklike teenetemärkide kavaleride registris (vaadatud 26. veebruaril 2013) http://www.muuseum.ee/et/muuseumid/eesti_muuseumid/by_alphabet?action=details&museum_id=536 (vaadatud 30.07.2013) Koduleht Martin Pau "Kambja kool jäi katuseta" Postimees, 22. veebruar 2000 Neeme Korv "Kambjas pandi nurgakivi uuele koolimajale" Postimees, 31. august 1998 Vallo Nuust "Kambja Ignatsi Jaagu koolis helises streigikell" Postimees, 5. detsember 2003 Made Laas "Kambja kirik vajab miljoneid" Postimees, 27. august 1997 Toivo Ärtis "Kambjas peeti koolilõpuaktus kirikus" Õhtuleht, 22. juuni 2004 Toivo Ärtis "Kambjas õpetatakse aabitsalapsi õpetajate toas" Õhtuleht, 1. september 2004
August Kitzbergi nimeline Gümnaasium

August Kitzbergi nimeline Gümnaasium on üldhariduskool Viljandi maakonnas Karksi-Nuias aadressil Kooli 1. 1994. aastal sai kooli nimeks Karksi-Nuia Keskkool, 1995 Karksi-Nuia Gümnaasium, 2008 August Kitzbergi nimeline Gümnaasium. Koolis õppis 2022. aastal 289 õpilast. August Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi staadion https://akg.vil.ee/8-uldinfo-koolist.html (vaadatud 16.06.2017) ERR (31. august 2022). "Eesti kooliõpilaste arv kasvab jätkuvalt". ERR. Vaadatud 15. mail 2024. Koduleht
Adelheid (film)

"Adelheid" on 1969. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Vladimír Körneri 1967. aastal ilmunud samanimelisel romaanil. Filmi tegevus toimub Teise maailmasõja järel 1945. aasta sügisel ja talvel. Sõja ajal Inglismaal viibinud Viktor Chotovický saadetakse Põhja-Moraavias sudeedisakslastelt Heidemannidelt äravõetud mõisahäärberi järelevaatajaks. Endise omaniku tütar Adelheid määratakse talle majateenijaks. Esialgu suhtuvad nad teineteisesse umbusu ja võõristusega, kuid vähehaaval hakkavad nende suhted muutuma soojemaks. Ootamatult saabub aga koju Adelheidi idarindel võidelnud vend Hansgeorg, keda oli seni hukkunuks peetud. Sündmused hakkavad arenema ettenägematult ning lõpevad Adelheidi jaoks traagiliselt. "Adelheid" oli esimene Tšehhoslovakkia mängufilm, kus käsitleti sudeedisakslaste väärkohtlemist ja väljasaatmist. Petr Čepek – Viktor Chotovický Emma Černá – Adelheid Jan Vostrčil – Hejna Pavel Landovský – Jindra Jana Krupčiková – tüdruk Alžběta Frejková – vana saksa naine Lubomír Tlalka – Karlik Miloš Willig – kapten Karel Hábl – leitnant Zdeněk Mátl – Hansgeorg
Paranga rajoon

Paranga rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Mari Elis. Asub Vabariigi idaosas. Paranga rajoon moodustati 1931. aastal tatarlaste palvel. 8. juulini 1932 oli rajooni nimi Tatari rajoon. Rajoon jaguneb 1 linna- ja 8 külaasunduseks (сельское поселение). Rajooni rahvaarv on 14 800. 37% elanikest elab Paranga alevis. 1989. aastal moodustasid tatarlased 47,6%, marid 41,6% ja venelased 10,2% elanikest. Q126687602 http://mari-el.gov.ru/paranga/
Kuženeri rajoon

Kuženeri rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Mari Elis. Asub Vabariigi idaosas. Rajoon jaguneb 1 linna- ja 8 külaasunduseks (сельское поселение). 1989. aasta rahvaloenduse andmetel oli rajooni rahvaarv 17 958. Marid moodustasid 72% elanikest ja venelased 26,4%. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli rajooni rahvaarv 14 556. Neist, kes rahvust märkisid, olid 74,15% marid ja 23,97% venelased. Q126687602 http://www.kuzhener.ru/
Mari-Tureki rajoon

Mari-Tureki rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Mari Elis. Asub Vabariigi idaosas, piirneb põhjas ja idas Kirovi oblastiga ja lõunas Tatarstaniga. Rajoon jaguneb 1 linna- ja 5 külaasunduseks (сельское поселение). Halduskeskus on Mari-Tureki alev, kus elab 22% rajooni elanikest. Venemaa 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mari-Tureki rajooni elanikest marisid 50,00%, venelasi 24,76%, tatarlasi 18,48% ja udmurte 5,92%. Q126687602
Imatrankoski kirik

Imatrankoski kirik asub Imatras Soomes. Eesti keeles tähendab selle nimi Imatra kose kirikut. Imatrakoski kirik ehitati arhitekt Aleksis Linqvist projekti järgi. Kiriku ehitamise tingis asjaolu, et Imatra kogudus kasvas ja teenistuseruumist tuli puudus. Kirik valmis 1954. aastal. Kiriku sisustamisel kasutati mitmeid esemeid, mis on pärit 1940. aasta Soome ja NSV Liidu vahelise piiri muutumise järel Venemaale jäänud Jääski kirikust. Sealt on pärit näiteks Arvid Liljelundi aastal 1888 maalitud altarimaal ja kirikukell. Vaade kirikule Vaade kirikule Vaade kiriku esikust Kiriku sisevaade Kiriku sisevaade Kiriku sisevaade Kiriku sisevaade Vitraaž Vaade altari suunas Altar Altarimaal Lähivaade altarilauale Liturgiavahendid "Imatran kirkot", Imatran seurakunta. Lappeenranta, 2011.
Priit Raudkivi (näitleja)

Priit Raudkivi (varem Friedrich Raudkivi; 29. mai 1920 Paatsalu – 3. mai 1970 Tallinn) oli eesti näitleja. Tema vanemad olid postiametnikud. Ta on õppinud Tallinna kommertskoolis ja lõpetas aastal 1950 Eesti Riikliku Teatriinstituudi. Teises maailmasõjas osales ta Eesti Laskurkorpuse koosseisus. Ta oli aastal 1946 Rahva Hääle ajakirjanik. Aastatel 1946–1949 töötas ta näitlejana teatris Estonia, 1949–1959 Draamateatris (olles seal ka õppestuudio juhataja). Aastatel 1959–1963 oli ta režissööri assistent Tallinnfilmis ja aastast 1963 harrastusnäiteringide juht. Ta on kirjutanud dramatiseeringuid (Eduard Vilde "Kippari unerohi"). Tema abikaasa oli raadioajakirjanik Hilda Raudkivi, poeg on ajaloolane Priit Raudkivi.