laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Göteborgi Eesti Kool

Göteborgi Eesti Kool oli rootsieestlaste kool, mis tegutses Rootsis Göteborgis. Kool asutati 1945. Pärast aastast tegevust muudeti kool täienduskooliks. 1960. aastal jätkas kool tegevust algkoolina. Kooli direktorid on olnud Eero Tarjus ja Aho Rebas[viide?]. Göteborgi Eesti Lasteaed "Tilluke" Anne Valmas. Eestlaste kirjastustegevus välismaal 1944–2000. II. Tallinn Tallinna Pedagoogikaülikooli kirjastus, 2003. Lk 85
Göteborgi Eesti Selts

Göteborgi Eesti Selts on rootsieestlaste selts Rootsis Göteborgis. Selts asutati 22. juulil 1945. Seltsi juhatuse esimene esimees oli Helmut Suursööt. Selts on muu hulgas korraldanud eesti rahvuslike tähtpäevade tähistamist, kirjandusõhtuid, näitusi, kursusi, organiseerinud sporditegevust. Anne Valmas. Eestlaste kirjastustegevus välismaal 1944–2000. II. Tallinn : Tallinna Pedagoogikaülikooli kirjastus, 2003. Lk 85
Halmstadi Eesti Selts

Halmstadi Eesti Selts (rootsi keeles Estniska Föreningen i Halmstad) oli rootsieestlaste selts Rootsis Halmstadis. Selts asutati 16. septembril 1945 ja seltsi esimeheks sai Voldemar Särg. Anne Valmas. Eestlaste kirjastustegevus välismaal 1944–2000. II. Tallinn : Tallinna Pedagoogikaülikooli kirjastus, 2003. Lk 86
Hälsingborgi Eesti Ühing

Hälsingborgi Eesti Ühing oli rootsieestlaste selts Rootsis Helsingborgis. Ühing kasvas välja Hälsingborgi Noorte Ühingust, mis moodustati kevadel 1947. Anne Valmas. Eestlaste kirjastustegevus välismaal 1944–2000. II. Tallinn : Tallinna Pedagoogikaülikooli kirjastus, 2003. Lk 86
Johan Kõpu nimeline Eesti Kapital

Johan Kõpu nimeline Eesti Kapital on fond Rootsis, mille eesmärk on toetada rootsieestlaste noori. Fond annab välja toetusi. Fond asutati 7. novembril 1949 peapiiskop Johan Kõpu 75. sünnipäeva tähistamiseks. Fondi esimees oli pikka aega Johan Kõpp. Anne Valmas. Eestlaste kirjastustegevus välismaal 1944–2000. II. Tallinn : Tallinna Pedagoogikaülikooli Kirjastus, 2003. Lk 88
Eet Tuule

Eet Tuule (sündinud 31. juulil 1941) on eesti kirjanik ja ornitoloog. Linde hakkas ta süstemaatiliselt vaatlema 1950. aastate keskel. Pole teada ühtegi teist asjaarmastajat ega ka kutselist ornitoloogi Eestis, kes oleks nii kestvalt teinud loendusi, pealegi aasta läbi. Ta on alates 2003. aastast Eesti Ornitoloogiaühingu auliige. Alates 2014. aastast on ta keskendunud raamatute kirjutamisele. "Trompetid udus" (2014) "Tagalaane valitsejad" (2015) "Poisike rukkis" (2015) "Sundsuvitaja" (2016) "Juured ja võrsed" (2017) "Keset ilu ja valu" (2017) "Eraku eksitus" (2018) "Jaanituli Käopesas" (2018) "Metsatalu saladused" (2018) "Kuristik raiesmikul" (2019) "Päevikukütid" (2019) "Tiivuline tunnistaja" (2019) "Kimalased Piksekivil" (2020) "Valede veski" (2020) "Saatuslik ratsukäik" (2020) "Rästikuvälu" (2021) "Peeglikillud" (2021) "Luhtunud piknik" (2022) "Ahistavad saladused" (2022) "Üksainus isiklik elu" (2023) "Perekonnavalss männikus" (2023) "Vennaskond" (2024) 2003 - Eet Tuule. Eesti Ornitoloogiaühing. "Kirjanik Eet Tuule on kogu elu jaganud end kahe kire, raamatute ja lindude vahel". Eesti Päevaleht. Vaadatud 21. veebruaril 2023. 2003 - Eet Tuule. Eesti Ornitoloogiaühing. Laimjalas pakub kõneainet salapärane kirjanik, Saarte Hääl, 18. jaanuar 2017 ERR, Prillitoos, Elu Lugu - Eet Tuule (2023)
Jüri Toit

Jüri Toit (sündinud 18. märtsil 1957) on eesti õpetaja ja koolijuht. Ta on olnud Jõgeva Ühisgümnaasiumi direktor ja õpetaja. Aastatel 2013–2016 oli ta Vara Põhikooli direktor ja seejärel alates 2016. aastast Oskar Lutsu Palamuse Gümnaasiumi õppealajuhataja. [1] [2] [3]
Samblasõber

Samblasõber on eestikeelne brüoloogia alane ajakiri. Ajakiri ilmub alates 1998. aastast, kord aastas. Ajakirja numbrid.
Aasta sammal

Aasta sammal on samblaliigile antav ajutine nimetus. Aasta samblaks valivad Eesti brüoloogid (samblasõbrad) huvipakkuva sambla, millele aasta jooksul nii meedias kui ka oma tegevuses tähelepanu pöörata. Aasta sammal valiti esimest korda 2017. aastal. Lätis valitakse aasta sammalt alates 2016. aastast. 2017 – harilik karusammal ehk käolina 2018 – harilik laanik 2019 – Wulfi turbasammal 2020 – harilik valvik 2021 – harilik lehviksammal (Ptilium crista-castrensis) 2022 – sulgjas õhik (Neckera pennata) 2023 – roheline hiidkupar (Buxbaumia viridis) 2024 – harilik helvik (Marchantia polymorpha) Samblasõber Aasta olendite valimine meie lähisriikides ja maailmas. Eesti Loodus, nr 7, 2019 Vellak, Kai; Ingerpuu, Nele 2017. Aasta sammal on harilik karusammal. Eesti Loodus 68(5): 12–15. Harilik laanik (Hylocomium splendens) - aasta sammal 2018, Tartu Ülikooli koduleht Wulfi turbasammal (Sphagnum wulfianum) - aasta sammal 2019 Aasta samblaks 2020 valitud harilikule valvikule meeldib mereline kliima Tartu Postimees, 15.12.2019. 2021. aasta tegijad looduses Õhtuleht, 01.01.2021 (vaadatud 10.01.2021) Pihlakas on aasta puu 2022 Tartu Postimees, 28.12.2021 (vaadatud 28.12.2021) 2023. aasta looduses - haruldane lind, tavaline puu ja teised tegijad Postimees, 31.12.2022 (vaadatud 02.01.2023) Uus aasta sammal selgunud. Eesti Loodus. 6. detsember 2023
Fátima Báñez

María Fátima Báñez García (sündinud 6. jaanuaril 1967 San Juan del Puertos) on Hispaania poliitik, ökonomist ja jurist; ta kuulub Rahvapartei ridadesse. Ta oli 22. detsembrist 2011 kuni 1. juunini 2018 Hispaania töö ja sotsiaalkindlustuse minister Mariano Rajoy esimeses ja teises valitsuses. Ta sündis aastal 1967 San Juan del Puertos Huelva provintsis Andaluusias. Ta on lõpetanud Comillase Paavstliku Ülikooli, tal on kraad nii majanduse kui ka õigusteaduse alal. Aastatel 1997–2000 töötas ta nõunikuna Andaluusia teleraadiokompaniis Radio y Televisión de Andalucía (RTVA). Aastast 2000 on ta Hispaania parlamendi alamkoja liige. 22. detsembrist 2011 kuni 1. juunini 2018 oli ta Hispaania töö ja sotsiaalkindlustuse minister Mariano Rajoy esimeses ja teises valitsuses.
Rostovi rajoon

Rostovi rajoon (vene keeles Ростовский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Rostovi linn. Rajoon piirneb põhjas Gavrilov-Jami rajooniga, idas Ivanovo oblastiga, lõunas Pereslavli rajooniga ja läänes Gavrilov-Jami rajooniga. Rajooni pindala on 2073 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 34 062. 2002. aastal oli elanikke 38 593 ja 1989. aastal 43 047. Rostovi rajoonis on 308 asustatud punkti, mis kuuluvad ühe (Rostovi) linna nelja külaasunduse koosseisu. 26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
Tutajevi rajoon

Tutajevi rajoon (vene keeles Тутаевский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti keskosas. Rajooni keskus on Tutajevi linn. Rajoon piirneb põhjas Pošehhonje rajooniga, kirdes Danilovi rajooniga, kagus Jaroslavli rajooniga, edelas Bolšoje Selo rajooniga ja läänes Rõbinski rajooniga. Rajooni pindala on 1444 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 949. 2002. aastal oli elanikke 17 131 ja 1989. aastal 13 053 . Tutajevi rajoonis on 336 asustatud punkti, mis kuuluvad ühe (Tutajevi) linna ja nelja külaasunduse koosseisu. 26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
Adrie Kennis

Adrie Kennis (sündinud 1966. aastal Veghelis Põhja-Brabandi provintsis) on hollandi skulptor ja ürgobjekte kujutav kunstnik. Koos kaksikvenna Alfons Kennisega töötab ta kunstistuudios Kennis & Kennis. 2014 – Selgroogsete Paleontoloogia Seltsi Lanzendorfi paleokunsti auhind skulptuuri kategoorias (koos Alfons Kennisega) 2015 – Lanzendorfi paleokunsti auhind skulptuuri kategoorias (koos Alfons Kennisega) 2014 Lanzendorf Paleoart-Prize Sculpture. vertpaleo.org Past Award Winners. vertpaleo.org Kennis & Kennis Reconstruction Kennis & Kennise koduleht Making of the reconstruction - Interview. youtube.com, 13. aprill 2011
Alfons Kennis

Alfons Kennis (sündinud 1966. aastal Veghelis Põhja-Brabandi provintsis) on hollandi skulptor ja ürgobjekte kujutav kunstnik. Koos kaksikvenna Adrie Kennisega töötab ta kunstistuudios Kennis & Kennis. 2014 – Selgroogsete Paleontoloogia Seltsi Lanzendorfi paleokunsti auhind skulptuuri kategoorias (koos Adrie Kennisega) 2015 – Lanzendorfi paleokunsti auhind skulptuuri kategoorias (koos Adrie Kennisega) 2014 Lanzendorf Paleoart-Prize Sculpture. vertpaleo.org Past Award Winners. vertpaleo.org Kennis & Kennis Reconstruction Kennis & Kennise koduleht Making of the reconstruction - Interview. youtube.com, 13. aprill 2011
Käitumisteraapia

Käitumisteraapia on psühhoteraapia vorm, kus lähtutakse inimese käitumise analüüsist ja teraapia meetodid keskenduvad kas ainult inimese käitumisele või ka inimese mõtetele ja tunnetele, mis võivad käitumist põhjustada. Käitumisteraapias vaatlevad terapeudid peamiselt õpitud käitumist ja jälgivad, kuidas keskkond käitumist mõjutab. Terapeudid üritavad leida objektiivset mõõtmist võimaldavaid ravimistulemusi. Käitumisteraapias pole ühte konkreetset meetodit, on vaid erinevad tehnikad, et ravida inimese psühholoogilisi probleeme. Käitumisteraapia jaguneb neljaks: rakenduslik käitumisanalüüs (applied behaviour analysis – ABA), õppiva perekonna mudel (teaching-family model – TFM), positiivse käitumise toetamine (positive behavior support – PBS) ja kognitiivne käitumisteraapia (KKT).  Probleemid, mida käitumisteraapia on analüüsinud: intiimsus paarisuhtes, andestamine paarisuhtes, krooniline valu, , stressiga seotud käitumisprobleemid (nt kuidas toime tulla alkohoolikust lapsevanema täiskasvanud lapsena), anoreksia, krooniline stress, narkomaania, depressioon, ärevus, unetus ja ülekaalulisus. Ratsionaal-emotiivne käitumisteraapia O'Leary, K. Daniel, and G. Terence Wilson. Antony, M.M., & Roemer, E. (2003). Cordova, J. (2003). Stuart, R.B. (1998). Christensen, A.; Jacobson, N.S. & Babcock, J.C. (1995). Cordova, J.; Cautilli, J.D.; Simon, C. & Axelrod-sabag, R. (2006). Sanders, S.H. (2006). Ruben, D.H. (2001). Lappalainen and Tuomisto (2005): Functional Analysis of Anorexia Nervosa: Applications to Clinical Practice. Holmes, Dykstra Williamns, Diwan, & River, (2003) Functional Analytic Rehabilitation: A Contextual Behavioral Approach to Chronic Distress. Smith, J.E.; Milford, J.L & Meyers, R.J. (2004). Kanter, J.W.; Cautilli, J.D.; Busch, A.M. & Baruch, D.E. (2005). Hopko, D.R.; Robertson, S. & Lejuez, C.W.(2006). Kyle, S. (2011). Stuart, R.B. (1967).
Helgi Uudelepp

Helgi Uudelepp (sündinud 10. juunil 1936 Järvamaal) on eesti õpetaja. 1955. aastal lõpetas ta Tapa Keskkooli, 1960. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikaosakonna. 1963. aastast töötas ta Tallinna 1. Keskkooli matemaatikaõpetajana. Aastatel 1987–1988 oli ta Tallinna Õpetajate Täiendusinstituudi matemaatika kabineti juhataja, 1989–1992 Eesti Hariduse Arenduskeskuse matemaatika peametoodik, 1993–1996 Riigi Kooliameti matemaatika peametoodik. 1997. aastast oli ta Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse peaspetsialist, korraldades põhikooli matemaatika lõpueksami ja matemaatika riigieksami ettevalmistamist ja läbiviimist. Ta on matemaatika riigieksamite süsteemi ülesehitaja Eestis. Tema õpilased on võistelnud Rahvusvahelisel Matemaatikaolümpiaadil. 1980. aastatel oli ta üleliidulisel matemaatikaolümpiaadil osalenud Eesti võistkonna esindaja. Korduvalt oli ta ka vabariikliku matemaatikaolümpiaadi korraldaja. Ta on Eesti Matemaatika Seltsi asutajaliige. 1992 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal 2006 Vabariigi Presidendi hariduspreemia 2012 Medal "Tallinn tänab" 2016 Gustav Adolfi Gümnaasiumi hõbedane aumedal Kalle Kaarli. Helgi Uudelepp 70. Eesti Matemaatika Selts – Aastaraamat 2006
Gustaf V

Gustaf V (ka Gustav V; 16. juuni 1858 Stockholm – 29. oktoober 1950) oli Rootsi kuningas 8. detsembrist 1907 kuni surmani. Ta on kõige kauem elanud, kõige pikem ja kõige kauem valitsenud Rootsi kuningas. Gustaf V oli Oskar II ja tema naise Sophia vanim poeg. Ta sündis Drottningholmi lossis ja sai sündides Värmlandi hertsogiks. Ta abiellus 20. septembril 1881 Badeni printsessi Victoriaga, kes oli Rootsi kuninganna Sofia lapselaps. Pärast oma venna surma sai Victoria Rootsi kuningate Adolf Frederiki, Gustav III ja Gustav IV Adolf pärijaks. Ka Gustaf V ise pärines Vasade dünastiast nii ema Sophia kui ka vanaema Josephine kaudu. Gustaf V-l oli kolm last: Gustaf VI Adolf (11. november 1882 – 15. september 1973) Prints Wilhelm (17. juuni 1884 – 5. juuni 1965) Prints Erik (20. aprill 1889 – 20. september 1918) Gustaf V oli viimane Rootsi kuningas, kes otseselt poliitikasse sekkus. See juhtus 1914. aastal väitlustes kaitse-eelarve üle. Ta oli konservatiivne mees, kes oli vastu demokraatlikele liikumistele ja tööliste õiguste suurendamisele. Ta oli ka viimane Rootsi kuningas, kes oli sõjaväe ülemjuhataja (aastatel 1907–1939). Ta pooldas mõlema maailmasõja ajal sakslasi, ehkki Rootsi jäi kummaski sõjas ametlikult neutraalseks. Natsionaalsotsialistide toetajaks peetakse ka tema poega Gustaf Adolfit. Peaminister Per Albin Hansson on rääkinud, et kuningas ähvardas tagasi astuda, kui Rootsi ei täida natsionaalsotsialistide valitsetud Saksamaa palvet lubada oma armeel liikuda mööda raudteed läbi Rootsi Põhja-Norrast Põhja-Soome juunis 1941. Gustav V külastas Eestit mitmel korral. Esimene kord oli 30. aprillil 1908 (ukj). Ta külastas Eestit ka 1929. aastal. Vabadusristi (Eesti) III liigi 1. järk (29. aprillil 1925) Valgetähe teenetemärgi (Eesti) kett (7. juuni 1938) Kotkaristi teenetemärgi (Eesti) I klass (6. juunil 1930) Tallinna aukodanik (19. juuni 1929) Narva aukodanik (18. juuni 1929) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 170 Fotoalbum Film: Tema Majesteedi Rootsi kuninga külaskäik Eestisse 1929.a.
Eeter (füüsika)

Eeter on uusaegses filosoofias ja 19. sajandi loodusteaduses kasutatud mõiste, mis tähistas makroskoopiliste kehade vahel toimivate mõjude substraati ehk kandjat. Valdavalt selgitati hüpoteetilise, eriti peenest mateeriast koosneva eetri abil füüsikaliste jõudude, näiteks elektromagnetjõu ja gravitatsioonijõu ülekandumist kehalt kehale. Tavaliselt peetakse uusaegse eetri all silmas eetrit selles tähenduses, milles seda kasutati aristotelliku ja kartesiaanliku koolkonna mehaanikas ning mida pärast Newtoni mehaanika levikut tarvitati elektromagnetiliste efektide seletuseks. Kuna niisugused ajaloolised teooriad on korduvalt kummutatud (kartesianismi lükkas ümber Newton, elektromagnetiliste eetriteooria lükkas ümber Michelson-Morley katse), on sellele terminile moodsas füüsikakirjanduses jäänud külge halvustav tähendus. Samas on väidetud ka, et eetri mõiste abil võiks kirjeldada tänapäeva kvantmehaanikas ja relatiivsusteoorias postuleeritavaid efekte, milles taas ilmneb aegruum kui füüsikaliste väljade substraat. Teiste seas toetas sellist seisukohta Nobeli füüsikaauhinna laureaat Paul Dirac. Antiik- ja keskaegsest eetri kui elemendi mõistest väljakasvanud füüsikaline eeter oli laialt kasutusel 16.–19. sajandi füüsikateooriates, samas kasutasid eri autorid seda oluliselt erinevates tähendustes. Nii oldi eri seisukohtadel, kas eeter on täielikult materiaalne ja koosneb lihtsalt üliväikestest aineosakestest, mille väiksus võimaldab eetril tungida isegi tahkete kehade sisemusse, või võib eetrit pidada ka mingil määral vaimseks, mis võimaldaks sel üle kanda vaimu ja keha vahelisi mõjutusi, lahendades nii uusaegset filosoofiat vaevanud vaimu ja keha eristuse probleemi. Isaac Newton jäi eetri olemasolu suhtes oma peateoses "Loodusfilosoofia matemaatilised printsiibid" ebamäärasele seisukohale, sest ta soovis mitte luua hüpoteese, mis pole kuidagi selgemalt kinnitatad. Newton kasutas sõna eeter küll otsesõnu mitmes käsikirjalises teoses, ent eetri olemuse jättis Newton neiski valdavalt lahtiseks. Newtoni järgijad hakkasid mehaanikas eetrist järk-järgult loobuma, aktsepteerides gravitatsiooni kaugmõju ilma lähemate selgitusteta, kuid elektromagnetnähtuste selgitustes püsis eeter 20. sajandi alguseni (Morley-Michelsoni katseni).
Robert Miles

Robert Miles (kodanikunimega Roberto Concina; 3. november 1969 – 9. mai 2017) oli Šveitsis sündinud Itaalia elektroonilise muusika produtsent, helilooja ja DJ. Tema tuntumad lood olid "Children" (1995) ja "One and One" (1996, laulab Maria Nayler) ja "Fable". "Children" oli 1996. aastal 13 nädalal järjest singlimüügiedetabeli European Hot 100 Singles tipus. Singel saavutas mitmes riigis plaatinaplaadi staatuse. "One and One" sai 1996. aasta Raadio 2 Aastahiti edetabelis välismaiste lugude arvestuses 1311 häälega esikoha ja "Children" platseerus 317 häälega 14. kohale. 1997. aastal pälvis Miles Brit Awardi auhinna edukaima rahvusvahelise uustulnuka kategoorias. Singlit "Fable" kasutati 1998. aasta filmi "Tuhkatriinulugu" ("Ever After: A Cinderella Story") treileris. 2001. aastal asutas ta Londonis plaadifirma S:alt Records. Alates 2006. aastast elas ta Ibizal. 2012. aastal asutas ta seal OpenLab-nimelise netiraadio. Miles suri vähki. "Dreamland" (1996) "23am" (1997) "Organik" (2001) "Miles_Gurtu" (2004) "Th1rt3en" (2011) 1996 välismaa lood. Raadio 2 Robert Miles: DJ known for 1990s hit Children dies aged 47. BBC. 10.05.2017 S:alt Records. Discogs Total Pleasure: Uplifting Trance Led Robert Miles to Become a True Pioneer. MixMag. 10.05.2017 Robert Miles Cause of Death Has Been Revealed. DJMag. 12.05.2017 DJ Robert Miles: Producer's cause of death revealed as stage 4 cancer. The Independent. 11.05.2017 Discogs IMDB OpenLab.fm
Emma Takis

Emma Takis (6. veebruar 1931 Simititsa küla – 20. märts 2019) oli eesti õpetaja. Sündis Leningradi oblastis Simititsa eesti asunduses. 1945. aastal kolis emaga Eestisse. Õppis Holstre Mittetäielikus Keskkoolis ja Tallinna Õpetajate Instituudis. Töötas Tallinna Õpetajate Instituudi Harjutuskoolis vanempioneerijuhina, aastatel 1953–1960 Tallinna 21. Keskkooli vanempioneerijuhina, 1960–1971 Tallinna Pioneeride Palee õppealajuhataja ja metoodikuna. Aastatel 1971–1986 oli ta Tallinna 32. Keskkooli bioloogiaõpetaja. 1972 Eesti NSV teeneline õpetaja "Põlvnemislugu nr. 32, veebruar 2003" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 9. juuli 2011. Vaadatud 16. mail 2017.
Saunametsa kalmistu

Saunametsa kalmistu on kalmistu Järvamaal Türi linna edelaosas samanimelise metsa serval. Kalmistu avati 13. augustil 1951 ning aastatel 1952–1960 oli see piirkonna ainus kalmistu, kuhu maeti peamiselt endise Türi kihelkonna elanikke. Matmiste arv vähenes pärast Kõrgessaare kalmistu avamist 1960. aastal. Kalmistut laiendati aastatel 1994-1995. Ado Treufeldt (1874–1954), fotograaf Avelinius-Friedrich Tõnisson (1878–1959), kaupmees, fotograaf ja kandlemeister Hugo Mürk (1907–1962), Türi kiriku köster-organist, muusikaõpetaja Silvi Luukas (1916–1968), õpetaja, koorijuht Johan Luukas (1881–1968) pasunakoori juht, Türi linnapea aastatel 1934–1935 Ants Sillar (1917–1974), Kabala Mittetäieliku Keskkooli ja Türi Keskkooli direktor August Seitam (1900–1980), kooliõpetaja, fotograaf Alfred Amerikas (1906–1982), Türi postkontori juhataja, kunstnik Silver Anniko (1929–1982), kirjanik Edgar Kreedemann (1907–1987), Türi piirkonna lastearst Johannes Luo (1910–1993), õpetaja, koori- ja orkestrijuht Türi Kesklinna kalmistu Türi kirikuaed Türi Kõrgessaare kalmistu Türi vana kalmistu "Saunametsa kalmistu". haudi.ee. Vaadatud 16.5.2017. "Türi turismiinfo". turism.tyri.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 15.08.2017. Vaadatud 16.5.2017. Paide rajooni Türi Saunametsa kalmistu III inventariseerimine (1986) Türi valla kalmistud
Stanley Klein

Stanley Klein on mitme tuntud inimese nimi: Stanley H. Klein, ameerika arhitekt Stanley A. Klein, ameerika neuroteadlane Stanley B. Klein (Stan Klein), ameerika psühholoog ja filosoof
Transsoolisus

Transsoolisus on katustermin, mis koondab enda alla inimesed, kelle sooidentiteet ja/või sooline eneseväljendus ei kattu nende bioloogilise ja/või juriidilise sooga. Mõiste on seotud soo, mitte seksuaalsusega. Kui inimesele sünnil määratud bioloogiline sugu ja tema tunnetuslik sugu kattuvad, on tegemist cis-soolise inimesega. Transmees (ingl trans man) on transsooline inimene, kelle bioloogiline sugu oli sündides naine, ent seostab oma sooidentiteeti mehega. Transnaine (ingl trans woman) on transsooline inimene, kelle bioloogiline sugu oli sündides mees, ent seostab oma sooidentiteeti naisega. Soodüsfooria on psühholoogiline seisund, mida iseloomustavad suur emotsionaalne stressitunne ning eluolu halvenemine ning mille põhjuseks on sooidentiteedi ja bioloogilise soo üksteisest erinemine. Binder on riideese, mis vähendab rindade väljapaistvust ning aitab osadel transmeestel ja mittebinaarsetel inimestel leevendada soodüsfooriat. Binderi pikaaegsel kandmisel võivad tekkida terviseprobleemid. Inimesi, kes sünnivad ebatüüpiliste füsioloogiliste tunnustega, nimetatakse intersoolisteks. Nende inimeste suguelundid, sugukromosoomid ja hormoonitasemed ei kuulu binaarsetesse sookategooriatesse mees ja naine. Ligi 2% inimestest sünnib intersoolistena. Transseksuaalsus on meditsiiniline termin, mida kasutatakse kirjeldamaks inimese üleminekufaasi ühest soost teise kirurgia ja/või hormoonravi abil. Peale soo korrigeerimist võib indiviid end ka edaspidi transsoolisena ja/või transseksuaalsena identifitseerida või sellest määratlusest loobuda. Transseksuaalsuse terminit peetakse aegunuks kirjeldamaks transsoolisi inimesi. FTM (ingl Female to Male – naisest meheks) on termin, mida kasutatakse naisest meheks üle läinud inimese puhul. MTF (ingl Male to Female – mehest naiseks) on termin, mida kasutatakse mehest naiseks üle läinud inimese puhul. "transsoolisus". Feministeerium. Vaadatud 13. märtsil 2024. "Transsoolisus | Eesti LGBT Ühing". LGBT Ühing. Vaadatud 13. märtsil 2024. "Dictionary.com | Meanings & Definitions of English Words". Dictionary.com (inglise). Vaadatud 13. märtsil 2024. "Dictionary.com | Meanings & Definitions of English Words". Dictionary.com (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2024. Vaadatud 13. märtsil 2024. "Dictionary.com | Meanings & Definitions of English Words". Dictionary.com (inglise). Vaadatud 13. märtsil 2024. "Sugu - Seksuaaltervis | Seksuaaltervisest ausalt ja avatult". Seksuaaltervis. Vaadatud 13. märtsil 2024.
Jean-Pierre Raffarin

Jean-Pierre Raffarin (sündinud 3. augustil 1948 Poitiers's) on Prantsuse konservatiivne poliitik, aastatel 2002–2005 Prantsusmaa peaminister. Ta sündis ja kasvas üles Poitiers's Vienne'i departemangus. Õppis õigusteadust Pariisi 2. Ülikooli (Université Panthéon-Assas), hiljem lõpetas ta ESCP Europe'i äriülikooli. Karjääri alustas ta turunduses. Aastatel 1986–2004 oli ta Poitou-Charentesi piirkonna deputaat. Aastal 1989 valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks, aastal 1994 valiti ta tagasi Euroopa Parlamenti; Euroopa Parlamendi liige oli ta aastatel 1989–1995. 18. maist 1995 kuni 4. juunini 1997 oli ta Prantsusmaa kaubandus- ja tööstusminister (Alain Juppé esimeses ja teises valitsuses). Aastatel 1995 ja 1997–2002 oli ta Prantsusmaa Senati liige. 6. maist 2002 kuni 31. maini 2005 oli ta Prantsusmaa peaminister. Ta on abielus ja tal on kaks last. Tema isa Jean Raffarin oli põllumajanduse aseminister (Pierre Mendès France'i valitsuses).
Happy Hippie Foundation

Happy Hippie Foundation on mittetulundusorganisatsioon, mille asutas Miley Cyrus 2014. aastal. Organisatsioon võitleb kodutute noorte õiguste ja heaolu eest, LGBTQ kogukonna ja naiste õiguste eest ning ka muude sotsiaalse õiguse küsimuste eest, millest Miley Cyrus tunneb end olema puudutatud. Kõik organisatsiooni sissetulekud tulevad eraannetustest. Organisatsioon on lähedalt seotud Los Angelese piirkonnas tegutseva kodutute noorte õiguste eest seisva organisatsiooniga My Friends Place, millega koostööst Miley Cyrus sai innustust Happy Hippie Foundationi asutamiseks.
Seljaku tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Seljaku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.  Seljaku tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis