laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Johns Hopkinsi Ülikool

Johns Hopkinsi ülikool (inglise Johns Hopkins University) on eraülikool Ameerika Ühendriikide Marylandi osariigi Baltimore'i linnas. Ülikool on asutatud 1876. aastal. See sai nime ettevõtja, abolitsionisti ja filantroobi Johns Hopkinsi järgi, kelle pärandusest rahastati peale ülikooli veel mitme asutuse rajamist. www.jhu.edu
Haapsalu tänavate loend

Siin on loetletud Haapsalu tänavad ja muud aadressikohad. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Aia Aiavilja Aida O. Cheri (endine) Eha Ehte Endla Haava Haava põik Holmi Holmi kallas Hommiku kallas Jaama Jaani Jalaka Jüriöö Kaardiväe (endine, nüüd Jaani) Kadaka Kalda Kalevi Kalmistu Kaluri Karja Kase Kastani Kauba Kiltsi tee V. Kingissepa (endine, nüüd Suur-Lossi) Koidu L. Koidula Komsomoli (endine, nüüd Metsa ja Vee tänavad) Kooli Kopli Krahvi puiestee F. R. Kreutzwaldi Kuuse Kõlakoja Kõrkja Kõver Käbi Lahe Lai Lao Laskuri J. Lauristini (endine, nüüd Ehte) Lehe Lehise Lembitu Lepa Lihula maantee Lille Linda Lossiplats Luha Lühike Mere puiestee Metsa Mihkli Mulla Mulla põik Mõtuse Mäe Mängu Männi Männiku tee Neidude Niine Niine põik Nurme Nõukogude (endine, nüüd Lahe) Oja Osmussaare Kaitsjate väljak (endine) Paju Pargi Pargi põik Partisani (endine, nüüd Väike-Mere) Pihlaka Pioneeri (endine, nüüd Mängu) Posti Potissepa Promenaadi Põllu Pärna Pääsukese Rahu Ranna tee Raudtee Raudteetammi tee Roo Räägu Rüütli Rüütli põik Saare Sadama Sambla Saue Sauna põik Sireli Staadioni Supeluse Surnuaia Suur-Liiva Suur-Lossi Suur-Mere Tallinna maantee Tamme A. H. Tammsaare Tankisti (endine, nüüd Mulla põik) Tedre Tellisetehase Tihase Tiigi Toominga P. Tšaikovski puiestee Turu Tööstuse Tüve Ungru tee Uus Uus-Mihkli Uus-Põllu Uus-Sadama Vaba Vahtra Vahtra põik Vaikne Vaikne kallas Vee E. Vilde (endine, nüüd Võnnu) Võidu (endine, nüüd Karja ja Posti tänavad) Võidu väljak (endine, nüüd Lossiplats) Võitleja (endine) Võnnu Väike-Liiva Väike-Lossi Väike-Mere Väike-Viigi Westmeri F. J. Wiedemanni Õhtu kallas Õpetaja Ööbiku HAAPSALU LINNA TEEDE NIMEKIRI, Haapsalu Linnavolikogu määrus, KO 2005, 9, 52
Unna Saiva

Unna Saiva (Lule saami keeles 'väike püha järv', rootsi keeles Lillsaivis) on püha järv Rootsi Saamimaal Gällivare vallas Norrbottenis. Ohvripaigast järve lähedal on arheoloogid leidnud ohvriande, mida on antud alates ligikaudu 6. või 7. sajandist alates. Marte Spangen. Without a trace? The Sámi in the Swedish History Museum. Nordisk Museologi 2015, 2, s. 17–32. Anna-Kaisa Salmi, Tiina Äikäs, Markus Fjellström, Marte Spangen. Animal offerings at the Sámi offering site of Unna Saiva – Changing religious practices and human–animal relationships. Journal of Anthropological Archaeology, Volume 40, December 2015, pp 10–22. doi:10.1016/j.jaa.2015.05.003
Ida-Uusimaa maakond

Ida-Uusimaa maakond (soome Itä-Uusimaa, rootsi Östra Nyland) oli 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes Soome lahe ääres. 2011. aastal liideti Uusimaa maakonnaga. Piirnes Uusimaa, Päijät-Häme ja Kymenlaakso maakonnaga. Maakonnas oli seitse kohalikku omavalitsusüksust, sealhulgas kaks linna. Askola vald Lapinjärvi vald Loviisa linn (Lovisa) Myrskylä vald Porvoo linn (Borgå) Pukkila vald Sipoo vald (Sibbo) Ida-Uusimaa maakonnaportaal
Eduard Viiralti tänav

Eduard Viiralti tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kompassi asumis. Tänav algab Tartu maanteelt ja lõppeb Pronksi tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 169 m. Praeguse nime sai Eduard Viiralti tänav 25. septembril 1959. Enne seda oli tänava nimi Jannseni tänav. Tallinna tänavanimed. KNAB. Tallinna Linnavolikogu (6.10.2016). "Tallinna kohalike teede nimekiri". Õigusaktid. Tallinn. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 138
Kase tänav (Tallinn)

Kase tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe ja Kose asumis. Tänav algab Saare tänavalt ja lõppeb Varsaallika tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 2,2 km. Kase tänav 61 asub Sisekaitseakadeemia. Kase tänav 64 asus Tallinna Lastekodu Maarjamäe Keskus (Hiljem muudeti Pähkli tänav 15) http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm
Dinka keel

Dinka keel on Niiluse-Sahara keelkonda Lääne-Niiluse rühma kuuluv keel. Seda räägitakse peamiselt Lõuna-Sudaanis.
Tiina Sepp

Tiina Sepp (sündinud 2. juulil 1956 Pärnus) on eesti molekulaarbioloog ja viroloog. Ta lõpetas 1974. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1980. aastal TPI. Ta oli aastatel 1986–1989 Eesti NSV Teaduste Akadeemia aspirantaja989–1992 Münchenis Max Plancki Biokeemia Instituudi doktorant. Kaitses 1992. aastal Müncheni Tehnikaülikoolis väitekirja "Protozoen und Viren: molekularbiologische Untersuchungen an Tetrahymena pyriformis und Eimeria nieschulzi" ning sai dr rer nat kraadi. Ta töötas aastatel 1984–1986 ZBI protozooloogia osakonna nooremteaduri ja 1986–1989 teadurina. 1992. aastast on ta California Ülikooli (San Francisco) meditsiiniosakonna teadur. Novel ribonucleic acid species in Eimeria nieschulzi are associated with RNA-dependent RNA polymerase activity (kaasautor). // Parasitol. Res. 77 (1991) 1 Giardivirus-resistant Giardia lamblia lacks a virus receptor on the cell membrane surface (kaasautorid A. L. ja C. C. Wang). // J. Virol. 68 (1994) 3 Clonality of tuberous sclerosis harmatomas shown by non-random X-chromosome inactivation (kaasautorid A. J. Green, J. R.Yates). // Hum. Gen. 97 (1996) 2 Mutations in the TSC1 gene account for a minority of patients with tuberous sclerosis (kaasautor). // J. Med. Gen. 35 (1998) 12 Complement factor H variant Y402H is a major risk determinant for geography atrophy and choroidal neovascularization in smokers and nonsmokers (kaasautor). // Inest. Ophthalmol. Vis. Sci. 47 (2006) 2 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 167 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Lubja tänav (Tallinn)

Lubja tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis. Tänav algab Tartu maanteelt ja lõpeb Lasnamäe tänavaga ristudes. Tänava pikkus on ligikaudu 400 meetrit. Lubja 2 ühekordses hoones Lubja ja Tartu maantee ristmikul trammiliini 2 ja 4 Lubja trammipeatuse lähedal asus 1970. aastatel õllebaar ja hiljem lillepood. Lubja 4 algses hoones asus Eesti NSV Tallinna Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee Siseasjade Valitsus ja Eesti politsei taastamise järel Tallinna Politseiprefektuur. Lubja 6 hoones asus Tallinna Linna RSN TK Siseasjade Valitsuse Mererajooni siseasjade osakond (SAO) ja Tallinna Politseiprefektuuri Kadrioru Politseijaoskond. 1993. aasta novembris toimus Tallinna Kadrioru politseijaoskonna ees plahvatus, mille tagajärjel said kaks politseinikku vigastada ning hoone ulatuslikke kahjustusi. 2021. aastal andis Põhja ringkonnaprokuratuur kohtusse Anatoli Jõhviku (varasema perekonnanimega Fedorkin), kellele taheti esitada ka süüdistus 1993. aasta pommiplahvatuses, kuid Riigikohtu otsuse järgi oli 1993. aasta kuritegu aegunud ja seega selle episoodi osas menetlus lõpetati. Lubja 3, 5, 7 asuvad 20. sajandi alguses ehitatud Lenderi tüüpi majad. Aadressil Lubja 4 asub 2018. aastal valminud Tallinna kohtumaja, kus asusid tööle seni kolmes hoones tegutsenud Harju maakohus, Põhja ringkonnaprokuratuur ning Registrite ja Infosüsteemide Keskus. Lubja 3 Lubja 5 Lubja 7, Lenderi tüüpi majad http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Põhja Ringkonnaprokuratuur süüdistab 58-aastast meest prokuratuuri hoone õhkamise katses, www.prokuratuur.ee, 10. Mar 2021 Kanadas varjupaika otsinud kurjategija saadeti Eestisse, Vaba Eestlane = Free Estonian, 27 august 1996 MANHUNT, AUGUST 12 1996 Kohus mõistis mehe prokuratuuri hoone õhkimiskavatsuses õigeks, www.postimees.ee, 12. juuli 2021. Tallinna uus kohtumaja on valmis, töö algab ületuleval nädalal, www.err.ee, 05.07.2018.
Aspremont (Alpes-Maritimes)

Aspremont (hääldus aspre'mont) on asula ja vald Prantsusmaal Alpes-Maritimesi departemangus. See kuulub Tourrette-Levens'i kantonisse Nice'i ringkonnas. Valla territoorium asub 100–855 meetri kõrgusel üle merepinna. Vallavanem on Alexandre Ferretti. Populations légales 2021 Valla ametlik koduleht (prantsuse keeles)
Muru tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Muru tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis. Tänav algab Nikolai von Glehni tänavalt ja lõppeb Piiri tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 260 m.Oli 1940ndal nimega Maru. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm
Lootsi tänav (Tallinn)

Lootsi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. Tänav algab Reidi teelt ning Admiraliteedi basseini juures läheb üle Laeva tänavaks. Sadama asumi ja Lootsi tänava piirkonda arendati suurel määral 19. sajandi viimasel veerandil. Pärast Tallinna kindluse likvideerimist anti 1873. aastal linnale kogu Tallinna sadama sisesadam (Vanasadam). Piirkonda hakati ehitama tööstusettevõtteid ja laohooneid. Lootsi tänava kanti jäid suurte kaubafirmade (Koch, Girard de Soucanton, Thomas Clayhills and Son, Meyer ja Co jt) laod. Piirkonna hoonestus on hea näide 19. sajandi lõpu laohoonetest ja sadamamiljööst. Suurkaupmees Andreas Kochi laohoone fassaadid aadressil Lootsi 8 on kaitse all riikliku kultuurimälestisena. Algsest hoonest on säilinud vaid keskmine osa, 19. sajandi lõpul lammutatud põhjapoolse hooneotsa asemele rajati 1895. aastal uus laohoone. Koos hoonetega Lootsi 6, 10 ja 14 moodustavad need 19. sajandi sadamahoonete kompleksi. Hooned on restaureeritud. 2022. aastal leiti Lootsi tänavalt ehitustööde käigus koge varemed, mille pikkus võis olla 25 ja laius 9 meetrit. Lootsi 8 Lootsi 8 Tallinna tänavanimed. KNAB. 8162 Laohoone fassaad Lootsi t 8 (end kinnistu 304D hoone A/B), 19. saj lõpp kultuurimälestiste riiklikus registris Leele Välja, OÜ Arhitektuuriväljad. Tallinna kesklinna väärtuslikud hooned. Tallinn 2020, lk 19. "Arheoloog Lootsi tänavalt leitud kogest: valus küsimus on, mis sellest edasi saab" ERR, 26. aprill 2022  Lootsi tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Bairols

Bairols (hääldus be'rols) on asula ja vald Prantsusmaal Alpes-Maritimesi departemangus. See kuulub Nice'i ringkonna Vence'i kantonisse. Valla territoorium asub 280–1803 meetri kõrgusel üle merepinna. Vallavanem on Angelin Buerch. Populations légales 2021 Valla koduleht (prantsuse keeles)
Beaulieu-sur-Mer

Beaulieu-sur-Mer (hääldus bo'ljöö sür mer) on linn Prantsusmaal Alpes-Maritimesi departemangus. See kuulub Beausoleili kantonisse Nice'i ringkonnas. Linna territoorium asub 0–189 meetri kõrgusel üle merepinna. Tema linnapea on Roger Roux. Tempe, Arizona Populations légales 2021 Linna ametlik koduleht (prantsuse keeles)
Richard Aldington

Richard Aldington (sünninimega Edward Godfree Aldington; 8. juuli 1892 Portsmouth – 27. juuli 1962 Sury-en-Vaux, Cheri departemang, Prantsusmaa) oli inglise kirjanik ja luuletaja, kes kuulub imagistide hulka. Aldington on tuntud oma esimese maailmasõja ainelise luule ja romaani "Kangelassurm" ("Death of a Hero", 1929, eesti keeles 1965) poolest. Raamat jutustab esimeses maailmasõjas võidelnute põlvkonnast. Aldington tõlkis vanakreeka ja ladina keelest. 1913-1938 oli ta abielus Ameerika poeedi Hilda Doolittle´'iga. https://www.britannica.com/biography/Richard-Aldington
Cagnes-sur-Mer

Cagnes-sur-Mer (hääldus kanje sür mer) on linn Prantsusmaal Alpes-Maritimesi departemangus. Linn on jagatud kahe kantoni vahel. Linna territoorium asub 0–187 meetri kõrgusel üle merepinna. Tema linnapea on Louis Nègre. Passau, Saksamaa (1973) Populations légales 2021 Linna ametlik koduleht (prantsuse keeles)
Järveküla tee

Järveküla tee on Kohtla-Järve Järve linnaosa peatänav. Tänav on ligikaudu 5 km pikk. Lõik Kalevi ja Outokumpu tänava ristmikust kuni veetornini on eraldusribaga ja neljarealine, mujal on tänav kaherealine. Aastatel 1972–1992 kandis tänav nime Narva maantee. Aadressil Järveküla tee 3 asub Issanda Muutmise kirik. Aadressil Järveküla tee 28 ja 30 asus Kohtla-Järve Linnakohus. Aadressil Järveküla tee 36 asub Ida prefektuuri Kohtla-Järve konstaablijaoskond. Aadressil Järveküla tee 44 asuvad Kohtla-Järve Spordikeskus ja spordikeskuse siseujula. Kohas, kus 1916. aastal kaevandati esimene kogus tööstuslikuks kasutamiseks mõeldud põlevkivi, asub vagonett-mälestusmärk (Järveküla tee 44a). Mälestusmärk avati 1966. aastal, selle autor on Viktor Salmre. Tegelikult asus esimene kaevandamiskoht küll sellest mõnevõrra eemal. Aadressil Järveküla tee 50 asub Vironia kaubanduskeskus (kauplus Maxima XX, Ehituse ABC, Kohtla-Järve postkontor jmt). Aadressil Järveküla tee 64a asub 1950. aastatel ehitatud kaevurilampi meenutav veetorn. Aadressil Järveküla tee 68 asub Kohtla-Järve Selver. Aadressil Järveküla tee 75 asub Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa Kolledž. Kuni 2005. aastani asus see aga aadressil Järveküla tee 35. Aadressil Järveküla tee 87 asub kaubanduskeskus Prestone. Aadressil Järveküla tee 125a asub kultuurimälestiseks arvatud 19. sajandist pärinev, praeguseks lagunenud Järve mõisa tuuleveski. Issanda Muutmise kirik Vagonett-mälestusmärk Järve mõisa tuuleveski varemed Kohtla-Järve veetorn Kohtla-Järve linna teede, tänavate ja haljasalade seisundi analüüs, lk 13. Kohtla-Järve veetorni eksperthinnang, lk 3. Järve mõisa tuuleveski kultuurimälestiste riiklikus registris
Vee tänav (Pärnu)

Vee tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas. Tänav algab Tallinna maantee (Kesklinna silla), Akadeemia tänava ja Laia tänava ristumiskohast ja lõpeb Esplanaadi tänaval. Tänav ristub veel Pika (vasakult), Keskväljaku (paremalt), Uue (vasakult), Rüütli, Kuninga, Lõuna ja Ringi tänavaga. Tänav külgneb ka Vaasa pargi, Lastepargi, Jakobsoni pargi ja Munamäe pargiga. Tänav on ligikaudu 760 m pikkune. Tallinna maanteest Lõuna tänavani on Vee ühesuunaline. Sõita saab vaid Tallinna maantee suunas. Vee tänava (ajalooliselt saksa keeles Wasserstraße) nimi tuleneb Vee väravast, mis asus tänava jõepoolses otsas. Vee värav oli üks kolmest uusaegase Pärnu kindluslinna väravatest. 1936–1940 kandis tänav Johan Laidoneri nime. Vee 8 – Pärnu Suurmärter Katariina kirik Vee 12 – Endine Tallinna–Riia postimaantee Pärnu hobupostijaam. Hoone mis 1844. aastal kohandati Liivimaa kuberneri käsul ümber hobupostijaamaks. 1978. aastast asub hoones trahter Postipoiss. Keskväljaku ja Vee tänava nurgal asub Endla teater (Keskväljak 1). Leele Välja (2008). Jalutaja teejuht. Pärnu. Tallinn: Solnessi Arhitektuurikirjastus. Lk 39. Kann, Tõnu (7. jaanuar 2006). "Isikunimedega ristitud tänavad on haavatavad". Pärnu Postimees. Vaadatud 15.11.2020. Pärnu postijaam kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 10.02.2023)
Uusimaa maakond

Uusimaa maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes Lõuna-Soome läänis Soome lahe kaldal. Maakonnas on 26 kohalikku omavalitsusüksust, sealhulgas 13 linna. Askola vald Espoo linn Hanko linn Helsingi linn Hyvinkää linn Ingå vald Järvenpää linn Karkkila linn Kauniaineni linn Kerava linn Kirkkonummi vald Lapinjärvi vald Loviisa linn (Lovisa) Lohja linn Mäntsälä vald Myrskylä vald Nurmijärvi vald Pornaineni vald Porvoo linn (Borgå) Pukkila vald Raseborgi linn Sibbo vald (Sipoo vald) Siuntio vald Tuusula vald Vantaa linn Vihti vald 2011. aastal liideti Uusimaaga Ida-Uusimaa maakond. Bromarvi vald Degerby vald Ekenäsi linn (Tammisaari) Haaga alev Helsingi vald (nimetati 1972. aastal Vantaa linnaks) Hyvinkää vald Huopalahti vald Karjalohja vald Kulosaari vald Lohja vald Nummi vald Nummi-Pusula vald Oulunkylä vald Pohja vald Pusula vald Sammatti vald Snappertuna vald Tammisaari vald Tenhola vald Uusimaa valimisringkond https://www.maanmittauslaitos.fi/sites/maanmittauslaitos.fi/files/attachments/2021/01/Vuoden_2021_pinta-alatilasto_kunnat_maakunnat.pdf http://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vrm__vamuu/statfin_vamuu_pxt_11lj.px Uusimaa omavalitsuste liidu koduleht
Toila-Oru park

Toila-Oru park (ka Oru park) on park endisaegse Oru lossi ümber. Pargi kaitseks on tänapäeval moodustatud Oru pargi maastikukaitseala. Pargi suurus oli algul umbes 100 ha. Suur osa sellest oli kujundatud looduslikus stiilis. Pargi ehitustöödel osalesid paljud kohalikud talupojad. Lossi ja pargi ehitamise väidetav kogumaksumus oli 5 miljonit kuldrubla. Toila Oru park Triptoestonia portaalis
Valga linnapark

Valga linnapark on park Valgas. Pargi pindala on 6,9 ha. Park rajamist alustati Karl Taklaja eestvõttel 1902 ja park sai valmis 1913. Friedrichshofi park http://www.valgamaalane.ee/2205893/valga-linnapark-kuulub-louna-eesti-vanimate-hulka (vaadatud 22.12.2015)
Belvédère

Belvédère (hääldus belve'deer) on asula ja vald Prantsusmaal Alpes-Maritimesi departemangus. See kuulub Tourrette-Levensi kantonisse Nice'i ringkonnas. Linna territoorium asub 575–3080 meetri kõrgusel üle merepinna. Vallavanem on[millal?] Paul Burro. Populations légales 2021 Valla koduleht (prantsuse keeles)
La Bollène-Vésubie

La Bollène-Vésubie (hääldus la bol'leen ve'sübi) on asula ja vald Prantsusmaal Alpes-Maritimesi departemangus. See kuulub Tourrette-Levensi kantonisse Nice'i ringkonnas. Linna territoorium asub 465–2122 meetri kõrgusel üle merepinna. Valla keskuses asub Püha Laurenti kirik (Église Saint-Laurent) ja liblikate muuseum (Musée des Papillons). Vallavanem on Martine Barengo-Ferrier. Populations légales 2021 Valla koduleht (prantsuse keeles)
Siret Talve

Siret Talve (sündinud 2. juulil 1970 Tallinnas) on eesti keskkonnateadlane. Ta lõpetas 1988. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1988–1993 Tallinna Tehnikaülikoolis, mille lõpetas veevarustuse ja kanalisatsiooni erialal. Aastatel 1993–1996 õppis ta TTÜ magistriõppes, 1996–2000 aga doktorantuuris. Kaitses 2001. aastal Helsingi Tehnikaülikoolis väitekirja "Feasibility and Limitations of Applying Life Cycle Assessment in Estonia" ning sai doktorikraadi. Ta on olnud õppejõud TTÜ-s ning alates 2014. aastast ka Tallinna Tehnikakõrgkoolis. An inventory analysis of oil shale energy produced on a small thermal power plant (kaasautor V. Riipulk). // J. Cleaner Production 9 (2001) 3 The life cycle assessment management tool for technologies in Eastern Europe – why and how. // Int. J. Life Cycle Assessment 6 (2001) 3 Suggestions to improve oil shale industry water management basing on inventory analysis of life cycle assessment (kaasautor V. Riipulk). // Oil Shale 18 (2001) 1 Life cycle assessment of a basic beer. // Int. J. of Life Cycle Assessment 6 (2001) 5 Environmental impacts of oil shale and coal electricity (kaasautor). // Trends in Conservation and Recycling of Rescources. New York, 2006 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 594-595 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Bonson (Alpes-Maritimes)

Bonson (hääldus bonson) on asula ja vald Prantsusmaal Alpes-Maritimesi departemangus. See kuulub Vence'i kantonisse Nice'i ringkonnas. Linna territoorium asub 119–841 meetri kõrgusel üle merepinna. Vallas asub püha Benediktuse kirik (Église Saint-Benoît). Vallavanem on Jean-Marie Audoli. Populations légales 2021 Valla koduleht (prantsuse keeles)
Le Broc (Alpes-Maritimes)

Le Broc [lö bro'k] on asula ja vald Prantsusmaal Alpes-Maritimesi departemangus. See kuulub Nice 3. kantonisse Nice'i ringkonnas. Linna territoorium asub 91–1024 meetri kõrgusel üle merepinna. Vallavanem on[millal?] Philippe Heura. Valla koduleht (prantsuse keeles) Valla keskuse kaart ja sinna märgitud vaatamisväärsused (prantsuse keeles)
Cap-d'Ail

Cap-d'Ail (hääldus kap d'el või ka kab da) on linn Prantsusmaal Alpes-Maritimesi departemangus. See kuulub Beausoleili kantonisse Nice'i ringkonnas. Linna territoorium asub 0–540 meetri kõrgusel üle merepinna. Tema linnapea on Xavier Beck. Limone Piemonte, Itaalia Populations légales 2021 Linna ametlik koduleht (prantsuse keeles)
Bonson

Bonson on mitme valla nimi Prantsusmaal: Bonson on vald Alpes-Maritimesi departemangus Bonson on vald Loire'i departemangus
Le Broc

Le Broc on mitme valla nimi Prantsusmaal: Le Broc on vald Alpes-Maritimesi departemangus Le Broc on vald Puy-de-Dôme'i departemangus
Rõugu talupark-dendraarium

Rõugu talupark-dendraarium on talupark-dendraarium Järva maakonnas Türi vallas Villevere külas Vahemetsa talus. Parki haldab Vahemetsa talus tegutsev MTÜ Rõugu park. Park on aastast 1959 looduskaitse all. Pargi pindala on 7,8 ha. Pargis kasvab 237 taksonit puid-põõsaid, millest võõrliike (sealhulgas sorte) on 177. Pargi rajamist alustas Jaan Rõuk kohe pärast 1885. aasta Vahemetsa talu ostmist. Dendraariumile pani aluse Jaan Rõugu samanimeline poeg Jaan pärast I maailmasõda. 2007 rajati pargi juurde 150 taimega rosaarium. http://www.keskkonnaamet.ee/public/pargid/Pargisuitaja_Pohja-Eesti.pdf (vaadatud 22.12.2015) Katrin Möllits (koostaja), Pargisuitaja teejuht. Põhja-Eesti pargid, Keskkonnaamet, aasta?
Jõhvi linnapark

Jõhvi linnapark on linnapark Ida-Viru maakonnas Jõhvi linnas. Park võeti looduskaitse alla 1960. Pargi pindala on 41 ha. Park koosneb kahest osast: vanemast ehk Jõhvi mõisa pargist ja uuemast osast. Park on liigivaene ja seal domineerivad pärismaised puud. http://www.keskkonnaamet.ee/public/pargid/Pargisuitaja_Pohja-Eesti.pdf (vaadatud 22.12.2015) Katrin Möllits (koostaja), Pargisuitaja teejuht. Põhja-Eesti pargid, Keskkonnaamet, aasta?
Scott S. Sheppard

Scott Sander Sheppard (sündinud 1977) on USA astronoom. Ta on avastanud paljud Jupiteri, Saturni, Uraani ja Neptuuni väikesed kuud. Samuti on ta osalenud Kuiperi vöö objektide, kentauride, komeetide ja Maa-lähedaste asteroidide avastamisel.
Cassini

Cassini võib tähendada mitut asja. Cassini on perekonnanimi. Giovanni Domenico Cassini oli itaalia matemaatik, astronoom, insener ja astroloog. Jacques Cassini oli Prantsuse astronoom, eelmise poeg. Cassini oli aastatel 2004-2017 Saturni uurinud kosmosesond, mis oli osa Cassini-Huygensi missioonist.
Ranna tee (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Ranna tänav on tänav Tartus. Tänav algab Sauna tänavalt ja kulgeb paralleelset Emajõe vasaku kaldaga. Tartu sõudebaas, Ranna tee 3
Vereplasma

Vereplasma on vere kollakas vedel komponent. Vereplasma koos vere rakulise osaga moodustavad suspensiooni: vereplasma on vererakkudele rakuvaheaineks. Tervel täiskasvanul mehel on plasma osa vere mahust keskmiselt 55%. 1 liiter inimese vereplasmat sisaldab 900–910 g vett, 65–80 g valke ja 20 g väikemolekulaarseid substantse (nt glükoos, elektrolüüdid, hormoonid ja süsihappegaas).
Vabriku tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vabriku tänav on tänav Tartus. Tänav algab Vaksali tänavalt ja lõppeb Anna Haava tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 160 m. Elamu Tartus Vabriku 3
Sauna tänav (Tartu)

Sauna tänav on tänav Tartus Ülejõe linnaosas. Tänav on Kroonuaia tänava jätk, mis lõpeb Staadioni tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 550 meetrit. 20. sajandi esimesel poolel oli tänav lühem ja ühendas Kalda teed (praegune Ranna tee) Meltsiveski (praegu Ujula) tänavaga. Tsaari ajal oli tänava nimi Väike Veski tänav või Väike Meltsiveski tänav (Kleine Mühlen Str., Малая Мельничная ул.) [dspace.ut.ee › bitstream › handle › est_a_1842_1904_ocr "seftnailenvurg'z vruck una Verlag. - DSpace"]. Schnakenburg's Kalender für das Jahr 1904. Jurjew (Dorpat). {{netiviide}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend); tundmatu tühi parameeter: |Schnakenburg's Druck und Verlag= (juhend)
Friedebert Tuglase tänav

Friedebert Tuglase tänav on tänav Tartus. Tänav on nimetatud kirjanik Friedebert Tuglase järgi. Tänav lõppeb Vaksali tänavaga ristumisel ja jätkub Betooni tänavana. Tuglase Ärimaja ja Rimi kaubanduskeskus, Tuglase tänav 19 Aardla Säästumarket, Tuglase tänav 19 Rimiks muutuvas Aardla Säästumarketis on riiulid peaaegu tühjaks müüdud, 29. juuli 2017