laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pärnu Linnaorkester

Pärnu Linnaorkester (lühend PLO) on 1994. aastal Pärnus asutatud orkester. Orkestri esimene peadirigent oli Loit Lepalaan. Aastatel 1998–2019 oli Pärnu Linnaorkestri peadirigent Jüri Alperten, 2019. aastast on orkestri peadirigent Kaspar Mänd. Orkestrit on juhatanud veel Neeme Järvi, Paavo Järvi, Kristjan Järvi, Jorma Panula, Eri Klas, Olari Elts, Paul Mägi, Vello Pähn, Arvo Volmer, Erki Pehk, György Selmeczi, Marcello Rota jt. Orkestri ees on soleerinud paljud mainekad interpreedid, muu hulgas viiuldajad Sarah Chang, Leila Josefowich, Liana Issakadze, Sergei Stadler, Xiang Gao, Anna-Liisa Bezrodny; pianistid Chitose Okashiro, Arbo Valdma, Kalle Randalu, Ivari Ilja; metsasarvemängija Wilhelm Schwaiger, trompetist Tine Thing Helseth, fagotisolist, mitmekordne Grammy nominent Martin Kuuskmann, Briti klarnetivirtuoos Matthew Hunt jt. Orkester on osalenud mitmetes muusikalavastustes ja ooperites. Salvestatud on muusikat plaatidele „Soovide linn” (2003), inglise helilooja Gavin Bryarsi loomingut koos Eesti Rahvusmeeskooriga (GB Record Production 2008), Urmas Sisaski „Te Deum” koos Pärnu kammerkooriga (2011), „Kuus aastaaega+“ (2012), DVD „Rändavad laulud” (2014); samuti ka filmimuusikat: „Pimedad aknad” (2007), „Noored kotkad” (2008), „Perekonnavaled” (2014) ning „Supilinna Salaselts” (2015). Peale Pärnus esinemise on orkester üles astunud ka näiteks Soomes ja Ungaris. 2009. aastal osales orkester Peterburis Peterhofi lossis toimunud eesti kultuuripäevadel. Pärnu Linnaorkester on pälvinud kahel korral (2002 ja 2007) Pärnu muusika aastapreemia. Pärnu Linnaorkestri veebisait. EE 12. köide, 2003: 445. Pärnu Linnaorkestri uus peadirigent on Kaspar Mänd. Muusika, 1. veebruar 2019. Pärnu Linnaorkestri veebisait
Eesti Teaduste Akadeemia meeskoor

Eesti Teaduste Akadeemia Meeskoor (lühend: ETAM) on aastast 1958 Tallinnas Eesti Teaduste Akadeemia juures tegutsev meeskoor. ETAMi esimene dirigent oli Arvo Ratassepp. ETAMi repertuaari kuulub peaasjalikult eesti koorimuusika. ETAM on võitnud auhindu rahvusvahelistelt muusikakonkurssidelt, näiteks 1989. aasta Viinis toimunud Schuberti koorifestivalil võideti II koht. Eesti Teaduste Akadeemia Naiskoor https://web.archive.org/web/20150130003755/http://www.etam.ee/ee/?cat=10 (vaadatud 22.02.2013) EE 12. köide, 2003: 103. ETAMi koduleht (vaadatud 22.02.2013)
Ting (koosviibimine)

Ting on ajutine kavatsuslik kogukond, milles järgitakse ja praktiseeritakse rahu, armastuse, harmoonia, vabaduse ja kogukondliku elu ideaale. See on teadlikult väljendatud alternatiiv peavoolu popkultuurile, tarbimisühiskonnale, kapitalismile ja massimeediale. Erki Kaikkonen. TING kui jutusauaringist kantud kogukondlik praktika Bioneer, 14. juuli 2010 Appropedia artikkel
Eesti Teaduste Akadeemia naiskoor

Eesti Teaduste Akadeemia Naiskoor (lühend: TAN) on aastast 1959 Tallinnas Eesti Teaduste Akadeemia juures tegutsev naiskoor. TANi asutaja ja asutamisest 1986. aastani oli peadirigent Arvo Ratassepp. Tema kõrval ning pärast Arvo Ratasseppa on kooriga töötanud paljud dirigendid — 1978–1989 Imbi Potter, 1986–1987 Peeter Perens senior, 1988–1994 Ranno Linde (sünd. 1964), 1990–1991 Ants Soots jt. 1990–2005 juhatas TAN-i Merike Toro (sünd. 1947). Tema käe all sai koor üle vahepealsete aegade mõõnaperioodist ning asus taas tegutsema aktiivse kontsertkoorina, võttis osa rahvusvahelistest koorikonkurssidest ning andis välja mitu heliplaati. 2000. aastal juhatas koori Anne Alt (sünd. 1974) ja aastal 2005 oli dirigendipuldis Veronika Portsmuth. Aastast 2006 on TANi peadirigent Andrus Siimon. Aastast 2021 seisab Andrus Siimoni kõrval ka dirigent Tõnis Sarap. TAN on osalenud paljudel rahvusvahelistel konkurssidel ja festivalidel, nt Ungaris, Soomes, Rootsis. Eestis on koor andnud kümmekond kontserti aastas. TANi repertuaar on olnud lai: esitatud on nii kiriku- kui ka ilmalikku muusikat. Eesti Teaduste Akadeemia Meeskoor http://www.tanaiskoor.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=47&Itemid=54 (vaadatud 22.02.2013) EE 12. köide, 2003: 103. TANi koduleht
Ting (täpsustus)

Ting oli germaani rahvaste rahvakoosolek. Ting on koosviibimine ja ajutine kavatsuslik kogukond, milles järgitakse ning praktiseeritakse rahu, armastuse, harmoonia, vabaduse ja kogukondliku elu ideaale. Ting ehk saere on täide muna.
2013. aasta Eesti Muusikaauhinnad

2013. aasta Eesti Muusikaauhinnad oli 15. galakontsert, kus Eesti Fonogrammitootjate Ühing jagas iga-aastaseid Eesti Muusikaauhindu. Auhindadele kandideeris 136 2012. aastal ilmunud albumit ning üle saja muusikavideo. Üritus toimus 14. veebruaril 2013 Nokia kontserdimajas. Laval esinesid Iiris, Tenfold Rabbit, Ott Lepland, Põhja-Tallinn, Tiger Milk, Vaiko Eplik ja Lenna. Comebacki tegi Black Velvet oma hitiga "17". Galat juhtisid Ines ja Tanel Padar. Kolm auhinda võitis Põhja-Tallinn, Ott Lepland ja Vaiko Eplik võitsid kaks. Galerii: Eesti Muusikaauhinnad 2013 galakontsert, elu24, 14. veebruar 2013
Eesti Juristide Liit

Eesti Juristide Liit (lühend: EJL) on aastal 1989 Tallinnas asutatud juriste ühendav liit. Põhikirja järgi on EJLi ülesannete seas: "edendada juristikutset, saavutamaks kõrge pädevustaseme"; "kaasa aidata õiguskultuuri taseme tõstmisele ja juristieetika järgimisele"; "arendada juristide ühistegevust" "osaleda õigusloomes, täiendada eesti õigussõnavara ja arendada õiguskeelekultuuri". http://www.juristideliit.ee/media/File/EJL.pohikiri.viimased%20muudatused2007.doc[alaline kõdulink] (vaadatud 23.02.2013) EE 12. köide, 2003: 56. EJLi koduleht (vaadatud 23.02.2013)
Singapuri Riiklik Ülikool

Singapuri Riiklik Ülikool (inglise keeles National University of Singapore) on ülikool Singapuris. Selle nime all tegutseb ülikool aastast 1980, ent oma eelkäijate kaudu ulatub ta algusaeg aastasse 1905 (millega on vanim kõrgkool riigis). Üliõpilaste ja õppekavade arvult on see suurim ülikool riigis. 2014. aastal hinnati seda Aasia parimaks ülikooliks ja maailma arvestuses jäi see 22. kohale. Ülikooli peamine linnak asub Edela-Singapuris. "QS University Rankings: Asia 2014" Top Universities (vaadatud 28. juunil 2015)
Eesti Rahvapank

Eesti Rahvapank oli aastatel 1920–1940 Tallinnas tegutsenud pank. Eesti Rahvapanga põhikiri registreeriti 29. augustil 1919. aastal, 16. jaanuaril 1920 peeti panga asutamiskoosolek ja valiti 3-liikmeline juhatus, juhatus esimeheks sai Juhan Kukk. Pank alustas tegevust 12. märtsil 1920. aastal Roosikrantsi tänav 15 Tallinnas. Aastast 1925, põhikirja muutusega oli Ühistegeline Keskpank Eesti Rahvapank ühistegevuslike krediidiasutuste keskpank. Rahvapanga liikmeteks võisid olla ainult ühistud, omavalitsused või riiklikud ettevõtted, millised töötasid kindla põhikirja alusel ning omasid iseseisvat eelarvet ja põhikapitali. Tallinnan opas, YLEISEN SANOMALEHTITOIMISTON (G. PAJUN) KUSTANTAMA TALLINN, HARJU TANAV 43. TEL. 444-21. R. Tohver & Ko trükk, Tallinna», 1937., lk 7 EE 12. köide, 2003: 91. Ühistegeline Keskpank Eesti Rahva Pank, 1919-1943, The National Archives of Estonia, ERA.1301 Eesti Rahvapanga põhikiri, digar.ee
John Schumann

John H. Schumann (sündinud 23. mail 1943) on rakenduslingvistika professor California Ülikoolis Los Angeleses. Ta on kasutusele võtnud termini 'sümbolisfäär' (symbolosphere). Logan, Robert; Schumann, John H. 2005. The symbolosphere, conceptualization, language and neo-duality. Semiotica 155(1): 201–214. Schumann, John 2012. Symbolosphere. In: Favareau, Donald; Cobley, Paul; Kull, Kalevi (eds.), A More Developed Sign: Interpreting the Work of Jesper Hoffmeyer. (Tartu Semiotics Library 10.) Tartu: Tartu University Press, 281–282. Leech, David 1991. Language education, language acquisition: working perspectives of four applied linguists. Issues in Applied Linguistics 2(1): 77–94. (Intervjuu John Schumanniga, lk. 87–91) (vt).
Eesti Maapank

Eesti Maapank oli aastatel 1996[küsitav][viide?]–1998 tegutsenud pank. Aastal 1998 läks asutus pankrotti. Eesti Maapank ja Eesti Sotsiaalpank moodustati 1990. aastal Eesti NSV Valitsuse määrusega nr. 50, 5. märtsist 1990. aastal, NSVL Agrotööstuspanga Eesti Vabariikliku Panga ja kõigi tema allasutuste baasil ning NSVL Elamu-Sotsiaalpanga Eesti Vabariikliku Panga ja kõigi tema allasutuste baasil, Vabariigi pangasüsteemi korraldamiseks. 18.06.1992. aastal muudeti Eesti Maapanga ärinimi – Eesti Maapank AS. 29.12.1995.a. sõlmisid liitumislepingu Aktsiapank Virumaa Kommertspank (nn. liitev pank) ja Aktsiaselts Eesti Maapank (e. nn. liituv pank). 22. oktoobril 1996 nimetati pank taas Eesti Maapangaks. Eesti Panga Nõukogu tühistas Eesti Maapanga tegevuslitsentsi (otsus 8-1/28.06.98). Tallinna Linnakohus tegi 24.08.1998. aastal otsuse AS Eesti Maapanga pankroti väljakuulutamise kohta. Maapanga võlad ületasid korrigeeritud bilansi järgi vara ligi kaks korda - pangal on võlgu 1,47 miljardit krooni ja vara 740,8 miljonit krooni. Eesti Maapanga nõukogu koosseisu kinnitamise kohta, Eesti Vabariigi Valitsuse määrus 23. novembrist 1990.a. nr. 239 https://www.inforegister.ee/10161000-EESTI-MAAPANK-AS (vaadatud 23.02.2013) https://ariregister.rik.ee/ettevotja.py (vaadatud 23.02.2013) Eesti Maapanga ja Eesti Sotsiaalpanga moodustamise kohta, Vabariigi Valitsuse määrus 05.03.1990 Haljalas sündis siiski Eesti Maapank, mitte Eestimaa Pank, www.postimees.ee, 14. mai 1996 Pankade kadumine Eesti pangandusturult 1990-2009, www.eestipank.ee Maapank pankrotis, www.ohtuleht.ee, 25. august 1998 AS Eesti Maapanga pankrotimenetluse alustamine [otsus nr 8-1], RTL 1998, 218, 858 Eesti Maapank jätkab üksi, arileht.delfi.ee, 10.09.1996
Circle K Eesti

Circle K Eesti (varem AS Statoil Fuel & Retail Eesti ja AS Eesti Statoil) on Circle K kontserni tütarettevõte Eestis, mis tegeleb muu hulgas mootorikütuste jaemüügiga. Eestis asutati ettevõte 1991. aastal. Ettevõttel oli 2013. aasta seisuga Eestis 25 autopesulaga Eesti suurim automaatpesulate kett ning Statoili kaubamärgi all 46 teenindusjaama ja Statoil 1-2-3 kaubamärgi all kuus automaatjaama. 2017. aasta seisuga oli ettevõttel 56 täisteenindus- ja 19 automaatjaama ning üks tanklapood. Ettevõtte majandusaasta kestab 1. maist kuni 30. aprillini. 2018. aastal oli majandusaasta käive 318,5 miljoni eurot ja kasum 10,3 miljonit eurot. Ettevõttes töötas 680 inimest. Aktsiaselts Eesti Statoil registreeriti 27. märtsil 1991 ning esimene Statoili bensiinijaam avati 1. aprillil 1992 Tallinnas. 22. september 2015 teatati, et Circle K kaubamärgiga asendatakse Statoili bränd Kanadas, USAs, Skandinaavias ning Kesk- ja Ida Euroopas. Aprillis 2017 alustati Eestis Statoili teenindusjaamade kaubamärgivahetust Circle K vastu. Kuni 1996. aastani juhtis ettevõtet Gunnar Okk ja aastatel 2005–2016 Kai Realo. Kuni 19. august 2021 oli Kai Realo peadirektori ülesannetes. 11. oktoobrist 2021 kuni 22. märtsini 2023 juhtis Circle K Eestit Yuri Bryantsev, kes varem juhtis Circle K Venemaa haru. EE 12. köide, 2003: 99. https://web.archive.org/web/20130217222038/http://www.statoil.ee/et_EE/pg1332347172802/Statoil.html (vaadatud 23.02.2013) "Circle K viis lõpule Statoili kaubamärgi väljavahetamise" ERR, 31. juuli 2017 "Circle K kasvatas käibe pea 319 miljonini, kuid kaotas kasumit" ERR, 1. november 2019 "Couche-Tard Launches Global Circle K Brand" (PDF). Alimentation Couche-Tard Inc. 22. september 2015. Circle K Eesti AS juhatuse liikmed Circle K Eesti (vaadatud 14.08.2020) Кай Реало покидает должность генерального директора Circle K Деловые Ведомости, 27.07.2021 (vaadatud 28.07.2021) "Kai Realo lahkub Circle-K juhi kohalt. Uus juht loodetakse leida ettevõttesiseselt". https://www.kaubandus.ee/. Kaubandus.ee 27. juuli 2021. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |kuupäev= (juhend); välislink kohas |väljaanne= (juhend) Pärli, Merilin (29.09.2021). "Circle K uus juht on Yuri Bryantsev". Err.ee Uudised. Ettevõtte koduleht
Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsioon

Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsioon (lühend ESEA) on aastal 1996 Tallinnas asutatud mittetulundusühing, kuhu kuuluvad füüsilisest isikust ettevõtjad . Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsioon asutati 18. detsembril 1996 Tallinnas, asutamislepingule kirjutasid alla: Parbo Juchnewitsch (Eesti Raudtee peadirektor), Toomas Keridon (ASi Eesti Metallieksport peadirektor ja juhatuse esimees), Jüri Käo ja Peep Aaviksoo (ASi Norma nõukogu esimees ja juhatuse esimees), Tiit Kõuhkna ja Ants Laos (ASi ETFC Grupp nõukogu esimees ja juhatuse esimees), Uudo-Rein Lehtse (Eesti Energia peadirektor), Rait Lukas (ASi Tallinna Pank juhatuse esimees), Ivar Lukk (ASi Forekspank juhatuse esimees), Aadu Luukas (ASi Pakterminal juhatuse esimees), Meelis Milder (ASi Baltika juhatuse esimees ja peadirektor), Toivo Ninnas ja Tiit Roosileht (Eesti Merelaevanduse peadirektor ja avalike suhete osakonna juhataja), Ardo Ojasalu (ASi EK finantsdirektor ja juhatuse liige), Aarne Saar (Eesti Gaasi peadirektor), Sandor Liive (Tallinna Sadama juhatuse aseesimees), Boris Špungin ja Anatoli Beilinson (EVEA Panga juhatuse esimees ning krediidi ja marketingi direktor), Hannes Tamjärv ja Jüri Mõis (Hansapanga nõukogu esimees ja juhatuse esimees), Udo Themas (Liviko peadirektor), Enno Pere (Tallinna Veevarustuse ja Kanalisatsiooni Munitsipaalettevõtte peadirektor), Leonid Lipavski (ASi Tallinna Soojus juhatuse esimees ja tegevdirektor), Rudolf Kuldkepp (ASi ETK Hulgi tegevdirektor), Taavi Suuder (ASi Fanaal peadirektor), Mati Polli (ASi Sylvester juhatuse esimees), Andres Koger (ASi Kogeri & Sumbergi Grupp juhatuse esimees), Toomas Annus (ASi Merko Ehitus juhatuse esimees), Algerd Andruskevitšus (ASi EMV juhatuse esimees ja peadirektor), Rein Kuusmik (ASi Repo Vabrikud juhatuse esimees), Ilmar Petersen (AS Elcoteq Tallinn tegevdirektor), Ants Promann (AS Leibur tegevdirektor), Tarmo Sumberg (ASi Hotell Olümpia juhatuse esimees), Madis Võõras (ASi Klementi juhatuse esimees), Aare Urm ja Ain Hanschmidt (Eesti Ühispanga nõukogu esimees ja juhatuse esimees), Ivar Virkus (ASi Eesti Kindlustus juhatuse esimees), Endel Pilder (ASi Viru Rand juhatuse esimees), Peeter Saks ja Jaak Roosipuu (ASi Talinvest juhatuse esimees ja nõukogu esimees), Mihhail Maslennikov ja Rudolf Polman (ASi Maseko direktor ja jurist), Aivar Pärgmäe (ASi Ühinenud Meierei juhatuse esimees), Enn Veskimägi (ASi Standard juhatuse esimees) ning Juhan Kolk ja Heiti Hääl (ASi AA-Trading juhatuse esimees ja peadirektor). Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsiooni tegevdirektoriks kinnitati Jaak Saarniit. Põhikirja järgi on ESEA eesmärk "Eesti vabariigis soodsa ettevõtlus- ja välismajanduskeskkonna arendamine". EE 12. köide, 2003: 99–100. https://web.archive.org/web/20120401142050/http://www.esea.ee/html/est/tutvustus_p8hikiri.html (vaadatud 23.02.2013) ESEA koduleht (vaadatud 23.02.2013)
OpusCapita

OpusCapita on Soome teenindusettevõtte Posti Group Eestis asuv haru. Ettevõtte ajalugu Eestis ulatub aastasse 1997, mil asutati AS Eesti Maksekeskus. Aastal 2005 ühines AS Eesti Maksekeskus ettevõttega Itella. EE 12. köide, 2003: 74. http://www.nordea.ee/Nordea%2BPangast/Uudised/Uudised%2B2005/Eesti%2BMaksekeskuse%2BAS%2Bsaab%2Bnimeks%2BItella%2BAS/613642.html (vaadatud 23.02.2013) Ettevõtte koduleht
Ann Alari

Ann Alari (sündinud 22. juunil 1954 Tartus) on eesti tõlkija ja ajakirjanik. Ta on sündinud arsti ja õpetaja perekonnas. Ta on lõpetanud 1972. aastal Miina Härma nimelise Tartu 2. keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogia erialal. 1994. aastal lõpetas ta kõrgkoolis London School of Economics and Political Science (LSE) magistriõppe ja sai magistrikraadi rahvusvahelistes suhetes.[viide?] Ann Alari on tõlkinud inglise ja prantsuse keelest eesti keelde mitmesugust kirjandust. Tema tõlgete hulgas on Margaret Atwoodi "Teenijanna lugu", "Penelopeia", lühijutte ja luulet, Elizabeth Jane Howardi “Valguse aastad” ja “Ootamise aeg”, Marsha Normani "Head ööd, ema", Stephen Kingi "Lisey lugu", Erich Frommi "Armastuse kunst", Claude Lévi-Straussi "Müüt ja mõtlemine" ning Pierre Thuillier' "Teadusrevolutsioon keskajal". 1991. aastal töötas ta Eesti Instituudi direktori asetäitjana[viide?] ja aastatel 1993–1995 töötas ta Eesti Vabariigi Välisministeeriumis.[viide?] Aastatel 1999–2004 tegi ta raadiotööd Londoni korrespondendina. Ta on teinud ka kaastööd Eesti peamistele ajalehtedele ja ajakirjadele.[viide?] Ann Alari on üks produtsente, režissööre ja intervjueerijaid Nemcom.tv sarjas "Conversations", kus esinevad maailma mõjutanud ingliskeelsed kirjanikud Doris Lessing, Peter Ackroyd, Margaret Atwood, John Banville, Edna O'Brien ja Alexander McCall Smith.[viide?] Ann Alari oli 2002.aastal loodud Briti Eesti Assotsiatsiooni (British Estonian Association) kaks korda aastas Londonis ilmunud ingliskeelse ajakirja Lennuk esimene toimetaja.[viide?] 2012. aastal avaldas kirjastus Petrone Print tema raamatu "Minu Inglismaa", mis põhineb kirjadel, artiklitel ja mälestustel. Kordustrükk ilmus 2018. aastal.[viide?] Ann Alari jagab elu Londoni ja Tallinna vahel.[viide?] Ann Alari kuulub organisatsioonidesse Eesti Kirjanike Liit (EKL) ja Foreign Press Association (FPA, London).[viide?] "Miina Härma Gümnaasiumi vilistlased, 1972 11A". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2010. Vaadatud 7. aprillil 2015. Rein Veidemann, "Ann Alari intiimne Inglismaa", Postimees, 14. aprill 2012
Helda

Helda on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Juuru vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 51 inimest. Neist 46 (90,2%) olid eestlased. 1977. aastal Hõreda külaga liidetud küla eraldati taas 2010. aastal. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas http://www.eki.ee/knn/asmuu.htm
AS Tulika Grupp

AS Tulika Grupp on aastal 1999 moodustatud kontsern, kuhu kuulub mitu takso- ja transporditeenust pakkuvat ettevõtet. Kontserni kuuluvad teiste seas AS Tulika Takso (asutati 1993), Maksitakso, Tallinna Taksopark, Tulika Autokeskus. EE 12. köide, 2003: 609. https://web.archive.org/web/20130302035500/http://www.tulika.ee/ (vaadatud 23.02.2013) Kontserni koduleht (vaadatud 23.02.2013)
Kalda (Rapla)

Kalda on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Juuru vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 13 inimest. Kõik olid eestlased. 1977. aastal Härgla külaga liidetud küla eraldati taas 2010. aastal. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas http://www.eki.ee/knn/asmuu.htm
Sadala (Rapla)

Sadala on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Juuru vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 8 inimest. Kõik olid eestlased. 1977. aastal Lõiuse külaga liidetud küla eraldati taas 2010. aastal. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas http://www.eki.ee/knn/asmuu.htm
Vana-Aespa

Vana-Aespa on küla Rapla maakonna Kohila vallas. Küla loodi Aespa küla jagamisel Aespa alevikuks ja Vana-Aespa külaks 2011. aastal. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
AS SRV Kinnisvara

AS SRV Kinnisvara on 1992. aastal asutatud kinnisvaraga tegelev ettevõte. Ettevõtte suuromanik on Soome kinnisvaraarendus- ja ehitusfirma SRV Yhtiöt. SRV Kinnisvara oli taasiseseisvumise järel üks Eesti esimesi kinnisvaraarendajaid ning selle arendusobjektide seas on olnud näiteks Radisson SAS hotell, Viru keskus ja Osten Tor. Ettevõtte omanikeringi on kuulunud Alvar Ild ja Indrek Toome. Ettevõtte koduleht EE 12. köide, 2003: 524 "Ild ja Toome müüsid SRV Kinnisvara aktsiad" Äripäev, 4. august 2011 Ettevõtte koduleht
Eesti Koorijuhtide Naiskoor

Eesti Koorijuhtide Naiskoor (lühend: EKN) on loodud 1988. aastal professor Ants Söödi eestvedamisel. Kooris laulab kuni 30 muusikaõpetajat-koorijuhti üle Eesti, kelle käe all töötab 32 koori ja lapsed omandavad teadmisi 22 õppeasutuses. EKN harjutab seminar-kokkutulekutel kuus kuni kaheksa korda aastas. Eesti Koorijuhtide Naiskoor on Eestis ainulaadne täiskasvanute kollektiiv, mis on aastate jooksul leidnud oma kindla koha Eesti koorimuusika maastikul. EKNi eesmärgiks on tutvustada kuulajale eesti naiskoorilaulu paremikku, tellida ja salvestada eesti heliloojate loomingut, olla kursis maailma uue repertuaariga, tutvustada eesti naiskoorimuusikat väljaspool Eestit, osaleda üldlaulupidudel ja laulupäevadel ning rahvusvahelistel festivalidel ja konkurssidel. Oluline on koostöö teiste kooridega Eestist ja  kohalike ning välisdirigentidega. Kooriga on töötanud Robert Cowles (USA), Mari Koistinen, Rita Varonen (Soome), Pavel Brochin (Saksamaa), Galina Gorbatenko (Ukraina) ja Aira Birziņa (Läti). Oleme alati pidanud oluliseks, et külalisdirigentide kavades oleks nende maa klassikalist ja uuemat koorimuusikat. EKN on võitnud 2001. aastal Walesis toimunud Llangolleni rahvusvahelisel koorifestivalil grand prix. EKNi dirigendid on olnud Ants Sööt, Andrus Siimon, Õnne-Ann Roosvee,Elen Ilves, Kristi Jagodin. Praegu on EKNi dirigendid Markus Leppoja ja Kristina Sildos. Hääleseadja Egle Veltmann. EE 12. köide, 2003: 62. https://web.archive.org/web/20111007032837/http://ekn.edicypages.com/et (vaadatud 23.02.2013) EKNi Facebooki leht
Urve Kilk

Urve Kilk (sündinud 5. detsembril 1937 Misso vallas) on eesti õpetaja ja rahvatantsupedagoog. Urve Kilk on lõpetanud 1955. aastal Kohtla-Järve 1. Keskkooli. Seejärel õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust ja lõpetas ülikooli 1960. aastal. 1964. aastast töötas ta Järve Gümnaasiumis eesti keele ja kirjanduse õpetajana. Õpetajatöö kõrvalt on ta juhendanud rahvatantsurühmi ning korraldanud ülevirumaalisi laulu- ja tantsupidusid. Ta on olnud üleriigiliste tantsupidude liigijuht ja assistent. Valgetähe IV klassi teenetemärk 1998 Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium 2006 Ida-Virumaa teenetemärk 2007 Kohtla-Järve aukodanik 2013 Kohtla-Nõmmel avati 2. mail 2015 Urve Kilgi pink (“Aeg tantsib inimestes, inimene tantsib ajas ja tema elumuusikast jääb vaibumatu kaja. Urve Kilk − lugupeetud ja armastatud tantsuõpetaja”) Kodarraha aumärk 2019
Eesti Televisiooni ja Raadio Segakoor

Eesti Televisiooni ja Raadio Segakoor oli aastatel 1945–1992 tegutsenud kutseline segakoor. Koor kandis 1945–1955 nime Eesti Raadio segakoor. Aastal 1992 moodustati segakoori alusel 1992–1995 tegutsenud kammerkoor – Eesti Raadio Koor. Koori tegevusaastatel salvestati Eesti Raadiole nii Eesti kui ka Nõukogude koorimuusikat, ühtekokku ligi 2000 teost. Koor on pälvinud auhindu, näiteks 1950 – Nõukogude Eesti preemia 1965 – Eesti NSV teeneline koor EE 12. köide, 2003: 105.
Harjuküla

Harjuküla on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 12 inimest. Kõik olid eestlased. Küla eraldati 2010. aastal Liguri külast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas http://www.eki.ee/knn/asmuu.htm