laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Biotiit

Biotiit on ülitäiusliku lõhenevusega silikaatne monokliinne kivimit moodustav mineraal. Biotiit on kõige tavalisem vilk. Vilke iseloomustab ülitäiuslik lõhenevus, mistõttu nad lõhenevad kergelt peenikesteks paralleelsete pindadega lehtedeks. Biotiit on väga laialt levinud mineraal, moodustab maakoorest ligikaudu 3%. Keemiline valem: K(Mg,Fe2+)3(OH)2[(Al,Fe3+)Si3O10]. Biotiit on pruunika värvusega läbipaistev mineraal. Suurem mineraalipala paistab musta või tumepruunina. Biotiit on kivimit moodustav mineraal. See tähendab seda, et osades kivimites on biotiiti rohkem kui 5% kivimi koostisest. Biotiit moodustub magma kristallisatsiooni käigus. Samuti tekib biotiiti savimineraalide moondel. lõhenevus: ülitäiuslik erikaal: 3,09 (keskmine) kõvadus: 2,5–3 läige: klaasi Biotiit lõheneb kergelt õhukesteks elastseteks lehtedeks. Biotiit lahustub kontsentreeritud väävelhappes. Biotiit on sarnaselt teiste kaaliumi sisaldavate mineraalidega väga nõrgalt radioaktiivne. Polarisatsioonimikroskoobi all on biotiiti lihtne ära tunda selge lõhenevuse, otsekustumise ja tugeva pleokroismi järgi. Biotiidi pleokroismi abil kontrollitakse ka polarisaatori võnkeellipsi suunda. Kui biotiit on horisontaalasendis tumedam kui vertikaalasendis, laseb polarisaator läbi horisontaalselt võnkuva polariseeritud valguslaine ja vastupidi. Kui biotiit ei kustu otse, on kaks võimalust: tegemist ei ole biotiidiga või on mikroskoop rikkis. Biotiidiga sarnaneb flogopiit, mida enamasti peetakse biotiidi erimiks. Flogopiidile on omane tugev oranžides toonides pleokroism. Mineraal on nimetatud prantsuse füüsiku Jean Baptiste Biot' järgi.  Biotiit – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vilgud

Vilgud on ülitäiusliku lõhenevusega silikaatse koostise ja monokliinse süngooniaga mineraalid. Vilgud kuuluvad kihtsilikaatide hulka. Vilkude kõige iseloomulikumaks tunnuseks on lõhenemine paralleelsete pindadega õhukesteks elastseteks lehtedeks. Vilgud on suhteliselt pehmed, enamiku vilkude kõvadus jääb vahemikku 2...3 Mohsi astmikul. Vilgulehtedel on klaasi- või pärlmutriläige. Vilgud on tähtsad kivimit moodustavad mineraalid. Nad tekivad magma kristalliseerumise või moondeprotsesside käigus. Laiemalt levinud vilgud on: muskoviit lepidoliit seritsiit flogopiit paragoniit
Walter Koppermann

Walter Julius Koppermann (1. juuni 1913 Tallinn – 3. detsember 1982 Allentown, Pennsylvania, USA) oli eesti vaimulik. Lõpetas Tallinnas Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Lõpetas Tartu Ülikooli usuteaduskonna vahetult enne selle likvideerimist, aastal 1940. Oli rindel, sai rügemendis patareiülemaks. Oli põgenikuna Saksamaal, kus õppis ka Balti Ülikoolis. Prooviaastal oli ta praost Aleksander Hinno juures Ambergis Saksamaal. Ordineeriti vaimulikuks 3. aprillil 1949. Oli 1949–1951 ametis Luterliku Maailmaliidu Müncheni põgenikeosakonnas. 1951. aastal oli ta Lõuna-Rootsi koguduse hooldajaõpetaja. 1952. aastal USA-sse. Hea keeltetundjana sai ta Ameerika Lutheri Kiriku Philadelphia linna Markuse koguduse õpetajaks (Ameerika Luteri Kiriku teenistuses oli ta aastatel 1952–1978). Selle kõrvalt leidis ta ka aega kohaliku eesti koguduse (Philadelphia koguduse, mille asutajate seas ta oli ja mida ta teenis aastatel 1953–1966) jaoks, oli aastal 1952 ka Buffalo Pauluse koguduse organiseerijate seas. Ühtlasi õppis ta ka Philadelphia Ülikooli magistrantuuris, kus ta õiendas usuteaduse magistri eksamid Vana Testamendi usuteaduse alal. Pärast Ameerika Luteri Kirikus töötamist pensionile jäämist pühendus ta eestlaste teenimisele Chicago Esimeses koguduses ja New Yorgi Pauluse koguduses. Ta kaitses Philadelphia Ülikoolis usuteaduse magistri väitekirja ning pidas aastatel 1979–1982 Vana Testamendi ainetes loenguid Usuteaduslikus Instituudis. 1961 Kuldrist Walter Koppermanni ema Maria Kopperman (1882–1980) siirdus 1960. aastate lõpus Eestist Läände laste juurde ja avaldas mälestusteraamatu "Minu 12 aastat Siberis". Eesti Kirik nr. 1. 1983 Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
Kivimit moodustavad mineraalid

Kivimit moodustavad mineraalid on mineraalid, mis moodustavad kivimi koostisest suurema osa ja mida kasutatakse kivimi klassifitseerimiseks. Mõnikord arvatakse kivimit moodustavate mineraalide hulka need mineraalid, mida on kivimis üle 5% selle koostisest. Kivimit moodustavaile mineraalidele vastanduvad aktsessoorsed mineraalid, mis esinevad kivimis juhuslikult või ei moodusta sellest märkimisväärset osa. Tähtsamad kivimit moodustavad mineraalid on: kvarts vilgud (biotiit, muskoviit) dolomiit kaltsiit päevakivid (leelispäevakivid ja plagioklassid) amfiboolid eriti küünekivi pürokseenid, näiteks augiit oliviinid, näiteks forsteriit savimineraalid, näiteks illiit Deer, W. A., Howie, R. A. & Zussman, J. (1996). An Introduction to the Rock-Forming Minerals (2. trükk). Prentice Hall. ISBN 0582300940
Happeline oksiid

Happeline oksiid on oksiid, mis reageerib kas alusega, moodustades soola ja vee või veega, moodustades vastava happe või aluselise oksiidiga, moodustades soola. Happeliste oksiidide hulka kuuluvad peamiselt mittemetallioksiidid või kõrgete oksüdatsiooniastmetega metallioksiidid, näiteks vääveldioksiid, tetrafosfordekaoksiid, kroomtrioksiid. Happeline oksiid + vesi → hape: SO2 + H2O → H2SO3 Happeline oksiid + alus → sool + vesi: CO2 + Ca(OH)2 → CaCO3 + H2O Soola aniooniks on CO3−2, kuna CO2-le vastav hape on H2CO3. Happeline oksiid + aluseline oksiid → sool: SO3 + MgO → MgSO4 Oksiidi molekuli koostises olevate aatomite oksüdatsiooniastmete summa peab olema null, sellepärast otsitakse elektrilaengute vähim ühiskordne ning lisatakse alaindeks, millega laengu korrutamisel saadakse vähim ühiskordne. IUPAC-i järgi kirjutatakse keemilised elemendid molekulivalemis elektronegatiivsuse kasvavas järjekorras. Praegusel juhul kirjutatakse hapnik lõppu. Näited: Cl+12O−2 diklooroksiid Cl+32O−23 klooroksiid Cl+52O−25 kloor(V)oksiid ehk dikloorpentoksiid ehk dikloorpentaoksiid Cl+72O−27 dikloorheptaoksiid
Jaan Õunapuu

Jaan Õunapuu (sündinud 13. septembril 1958 Mustjalas) on Eesti omavalitsustegelane ja poliitik. Ta lõpetas 1974. aastal Mustjala 8-klassilise Kooli, 1977. aastal Viktor Kingissepa nimelise Kingissepa Keskkooli ja 1982. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia zooinsenerina. 1982−1984 töötas Õunapuu Puhja sovhoosi peazootehnikuna, 1984−1985 oli Tartu Teraviljasaaduste Kombinaadi asedirektor. 1985−1990 oli ta Luunja sovhoosi peazootehnik, 1990−1991 Luunja valla arendusnõunik ja 1991−1993 Luunja vallavanem. 7. detsembril 1993 sai temast Tartu maavanem. 2002. aasta novembris astus Jaan Õunapuu Eestimaa Rahvaliitu. 22. märtsist 2003 vabastati ta maavanema kohalt seoses 2003. aasta Riigikogu valimiste järel Eesti regionaalministriks saamisega. Ta osales ka 2007. aasta Riigikogu valimistel, kogus Tartu- ja Jõgevamaal 1739 häält ega pääsenud Riigikogusse. 2007–2008 oli Õunapuu AS-i Werol Tehased juht. 11. jaanuaril 2010 valis Eestimaa Rahvaliidu volikogu Õunapuu erakonna uue juhatuse liikmeks. 27. mail 2010 sai ta Riigikogu liikmeks seoses Villu Reiljani süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisega. 14. juunil 2010 teatas Õunapuu astumisest Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda. 2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Jaan Õunapuu Sotsiaaldemokraatliku erakonna nimekirjas valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva ja Tartu maakond), olles üleriigilises nimekirjas 6. kohal. Ta kogus 3103 häält ning temast sai Riigikogu XII koosseisu liige. Aastatel 2016–2017 oli Õunapuu Tartu abilinnapea. Alates jaanuarist 2018 suveni 2022 oli ta rahandusministeeriumi regionaalhalduse osakonna Tartumaa talituse juhataja. 13. septembril 2018 astus ta Keskerakonda. Eesti Maaülikooli kuratooriumi liige. Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Seltsi juhatuse liige 1994− EMÜ Vilistlaskogu juhatuse esimees Maaelu Edendamise Sihtasutuse nõukogu esimees 2003−2007, 2016− SA Tartu Teaduspark nõukogu esimees 2016− SA Tartumaa Turismi nõukogu esimees 2016− SA Lõuna-Eesti Turism nõukogu liige 2016− Tartu Ärinõuandla nõukogu liige 2016− 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk Sirje Pärismaa. Maavanem Õunapuu õnnestunud serv Toompea nõlvale[alaline kõdulink]. Maaleht, 13. märts 2003 Vabariigi Valitsuse korraldus "Eesti Maaülikooli kuratooriumi esimeheks valiti Madis Ajaots" Maaleht, 30. oktoober 2015 "Eesti Majandusloo sissekanne". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2010. Vaadatud 21. juunil 2010. Tuuli Aug. "Reiljani asemel läheb riigikokku Jaan Õunapuu" Eesti Päevaleht, 26. mai 2010
Messina

Messina on linn Itaalias Sitsiilia maakonnas, città metropolitana di Messina halduskeskus. Messina asub Sitsiilia saare idaosas Punta del Faro neemel Messina väina ääres. Linna asutasid Vana-Kreeka Suure kolonisatsiooni ajal 8. sajandil eKr kreeklased ja panid selle nimeks Zankle. Praeguse nime sai linn 5. sajandil eKr. 397 eKr rüüstasid linna kartaagolased. 288 eKr langes linn mamertiinide kätte, kes tapsid kõik mehed ja võtsid naised endale. 843 vallutasid Messina araablased ja 1061 normannid, normannide sissetungi käigus Lõuna-Itaaliasse. 5. veebruaril 1783 toimunud maavärinas purunesid paljud hooned. Umbes 90% linna hoonetest purunesid 28. detsembril 1908 toimunud tugevas maavärinas ja sellele järgnenud tsunamis. Hukkus umbes 60 000 inimest. 1943 toimunud liitlaste õhurünnakutes sai linn suuri purustusi. Linnas asub 1548 asutatud Messina ülikool. Messinas on metalli- ja keemiatööstuse ettevõtted. Messina toomkirik Palazzo Monte di Pietà Santissima Annunziata dei Catalani kirik  Messina – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Messina koduleht
Friedrich Adolf Greinert

Friedrich Adolf Greinert (26. september 1857 Tarvastu – 12. märts 1922 Streganzberg, Berliini lähedal) oli Eesti vaimulik. Õppis aastatel 1869–1879 Tartus gümnaasiumis ja 1880–1885 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Viljandis. Ordineeriti õpetajaametisse 1. jaanuaril 1887. Oli aastatel 1887–1919 Anseküla Maarja koguduse õpetaja, olles aastatel 1915–1919 (pärast senise praosti Johannes Walteri küüditamist) Saaremaa praost. Kolis 1920. aastal Saksamaale. Tema vend Leberecht Georg Traugott Greinert oli Talsi saksa ja Äksi Andrease koguduse õpetaja. Vanem poeg Roderich Greinert oli (teoloogilise haridusega) Kuressaare Saksa Gümnaasiumi direktor, keskmine poeg Ernst Adolf Greinert oli aastatel 1930–1939 Anseküla Maarja koguduse õpetaja, noorem poeg Edgar Arthur Greinert oli arst. Greinert Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann
Saksa praostkond

Mitte segi ajada Saksamaal tegutseva EELK (varem E.E.L.K.) Saksamaa praostkonnaga Saksa praostkond oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku praostkond, aastatel 1921–1939. Praostkond eksisteeris saksa vähemusrahvuse lahkumiseni Eestist Teise maailmailmasõja ajal. Aastal 1939 olid Saksa praostkonna koguduste omanduses Oleviste ja Niguliste kirik Tallinnas, Jaani kirik Tartus, Nikolai kirik Pärnus, Jaani kirik Narvas, Lunastaja kirik Nõmmel ja Peetri kirik Heimtalis (saksa talupojakoloonia). Kõik need kirikud omasid pastoraate ja muid kõrvalhooneid. koguduste juures tegutsesid arvukad vanadekodud ja heategevad fondid. E.E.L.K. Saksa praostkonda kuulusid aastal 1939 järgmised kogudused: Narva Püha Johannese kogudus, Narva Jaani kirikus (likvideeriti 6. novembril 1939) Nõmme Saksa Lunastaja kogudus, Nõmme Saksa Lunastaja kirikus (likvideeriti 14. novembril 1939) Paide Saksa Püha Risti kogudus, Paide kirikus (likvideeriti 14. novembril 1939) Peetrimõisa kogudus, (saksapäraselt Heimtali), Peetrimõisa kirikus (likvideeriti 14. novembril 1939) Pärnu Nikolai kogudus, Pärnu Nikolai kirikus (likvideeriti 28. augustil 1940, senine Pärnu Eliisabeti II kogudus nimetati Pärnu Niguliste koguduseks) Rakvere Saksa kogudus, Rakvere Kolmainu kirikus (likvideeriti 14. novembril 1939) Tallinna Niguliste kogudus, Niguliste kirikus (likvideeriti 11. novembril 1939; uus Tallinna Niguliste kogudus kuuluvusega Tallinna praostkonda asutati 17. juulil 1940) Tallinna Oleviste kogudus, Oleviste kirikus (likvideeriti 11. novembril 1939) Tartu Jaani kogudus (eraldati 30. novembril 1939 Saksa praostkonnast ja arvati Tartu praostkonda kuuluvaks) Tallinna Toompea Saksa kogudus likvideeriti 17. novembril 1939 Tartu Ülikooli koguduse saksa pihtkond likvideeriti 11. detsembril 1939 Visusti kogudus (hajaasustuse iseloomuga saksa talupojakolooniatele Viljandi- ja Tartumaal) Konrad von zur Mühlen, aastatel 1921–1939 Saksa praostkonna praost ja 1909–1939 ka Tallinna Niguliste koguduse pastor. Waldemar Thomson, 1939 Saksa praostkonna praost Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik Tallinna Toompea Saksa kogudus Rootsi praostkond (Eestis) Baltisaksa vähemusrahvuse kiriklikust elust Eesti Vabariigis enne II maailmasõda, www.eestikirik.ee, 29.03.2006 Muudatused praostkondade juhtimises., Eesti Kirik (1923-1940), nr. 37, 14 september 1939
Edgar Arthur Greinert

Edgar Arthur Greinert (16. aprill 1902 Anseküla, Saaremaa – 30. aprill 1980 Stuttgart) oli baltisaksa päritolu Eesti arst. 1939. aastal siirdus ta Saksamaale. Tema isa Friedrich Adolf Greinert oli aastatel 1887–1919 Anseküla Maarja koguduse õpetaja. Vanem vend Roderich Greinert oli (teoloogilise haridusega) Kuressaare Saksa Gümnaasiumi direktor, teine vend Ernst Adolf Greinert oli aastatel 1930–1939 Anseküla Maarja koguduse õpetaja. Onu Leberecht Georg Traugott Greinert oli Talsi saksa ja Äksi Andrease koguduse õpetaja. Greinert Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann
Veszprémi komitaat

Veszprémi komitaat on 1. järgu haldusüksus Ungari lääneosas. Hõlmab Bakonyi mäed ja Balatoni põhjakalda. Komitaadi halduskeskus on Veszprém, teised suuremad linnad on Pápa, Ajka ja Várpalota. Komitaat on rikas maavarade poolest. Kaevandatakse pruunsütt, mangaanimaaki ja boksiiti. Komitaadi koduleht
Komárom-Esztergomi komitaat

Komárom-Esztergomi komitaat on 1. järgu haldusüksus Ungari põhjaosas. Piirneb põhjas Slovakkiaga. Põhjapiiril voolab Doonau. Komitaadi halduskeskus on Tatabánya, teised suuremad linnad on Esztergom, Tata ja Komárom. Komitaadis asub 1997. aastal loodud Duna-Ipolyi rahvuspark. Komitaadi koduleht
Alitalia

Alitalia (itaalia keeles Compagnia Aerea Italiana) oli Itaalia rahvuslik lennufirma, mille peakorter asus Fiumicinos. Lennufirma kodulennujaam oli Leonardo da Vinci-Fiumicino lennujaam. 15. oktoobril 2021 teatati lendamise lõpetamisest pärast 75 aastat tegutsemist. Alitalia teenindas 80 sihtkohta, 27 riigisisest ja 53 rahvusvahelist 38 riigis nii Aafrikas, Ameerikas, Aasias kui ka Euroopas. Alitalia oli lennukipargi suuruse poolest 19. kohal maailmas. Lennufirma nimi tulenes kahest itaaliakeelsest sõnast ali (tiivad) ja Italia (Itaalia). Ettevõtte tegevuse lõpetamise järel jätkas lende uus riiklikus omandis olev lennuettevõte Italia Trasporto Aero. 2009. aasta esimese kvartali kohtade täituvus oli 51%, mis oli 20% vähem kui teistel suurtel Euroopa lennufirmadel, nagu Air France, British Airways ja Lufthansa, mille täituvus oli 70–75%. Teise kvartali näitajad olid 14% kõrgemad ehk 65%. 2009. aasta esimeses kvartalis kaotas lennufirma 210 miljonit eurot. Teises kvartalis 63 miljonit eurot. 12. mail 2010 avalikustati esimese kvartali tulemused. Lennukikohtade täituvus oli 64,5%. Ettevõte oli pikka aega raskustes. Näiteks 2017. aastal andis Itaalia valitsus sellele 900 miljonit eurot laenu ja 2019. aastal 400 miljonit. 2021. aastal oli firmal 110 lennukit ja 10 000 töötajat. Alitalial on järgmised lennukid (28. mai 2010 seisuga): *Millest 21 on premium-turistiklass. "75 aastat tegutsenud Alitalia lõpetas tegevuse" ERR, 15. oktoober 2021 Alitalia Finantsraport ja kohtade täituvuse näitajad välja otsitud 22.06.10 (inglise keeles) "Alitalia kaotused 2009. aastal kvartalite kaupa" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2. mai 2014. Vaadatud 21. juunil 2010. Alitalia esimese kvartali tulemused välja otsitud 22.06.10 (inglise keeles) "Itaalia kiitis heaks 400 miljoni euro suuruse laenu Alitaliale" ERR, 3. detsember 2019 Alitalia lennukid välja otsitud 22.06.10 Air One'i lennukid välja otsitud 22.06.10
Juan Manuel Santos

Juan Manuel Santos Calderón (sündinud 10. augustil 1951 Bogotás) on Colombia poliitik, kes oli 7. augustist 2010 kuni 7. augustini 2018 Colombia president. Juan Manuel Santose vanaonu Eduardo Santos oli Colombia president aastatel 1938–1942 ja isa Enrique Santos üle 50 aasta perekonnale kuuluva Colombia juhtiva ajalehe El Tiempo peatoimetaja. Tema nõbu Francisco Santos Calderón on alates 2002. aastast riigi asepresident. Ta õppis majandusteadust, avalikku haldust, ajakirjandust ja õigusteadust muu hulgas Kansase ülikoolis, London School of Economicsis ja Harvardi ülikoolis. Aastatel 2000–2002 oli ta rahandusminister ja 2006–2009 kaitseminister. Ta on Rahvusliku Ühtsuse Sotsiaalpartei esimees. 20. juunil 2010 peetud presidendivalimiste teises voorus valiti Juan Manuel Santos presidendiks. Ta võitis 69,1 protsendiga häältest oma vastaskandidaati Antanas Mockust. 2016. aastal sai ta Nobeli rahuauhinna.
Vila

Vila võib tähendada: Vila on küla Lääne-Virumaal. Vilad on slaavi rahvaste vaimud. Port Vila on Vanuatu pealinn.
Eerika

Eerika (Erica) on kanarbikuliste sugukonda kuuluv igihaljaste õistaimede perekond. Perekonda kuulub umbes 860 liiki. Enamik liike on 0,2–1,5 meetri kõrgused põõsad, üksnes puis-eerika ja luud-eerika võivad kasvada 6–7 meetri kõrguseks. Eerikad kasvavad Aafrikas ja Euroopas. Umbes 660 liiki on Lõuna-Aafrika endeemid. Eestis loetakse soo-eerika hävinud liigiks. Erica arborea – puis-eerika Erica australis – lõunaeerika Erica baccans – mari-eerika Erica carnea – punane eerika Erica ciliaris – ripsmeline eerika Erica cinerea – hall eerika Erica ×darleyensis – värd-eerika Erica glandulosa – näärmeline eerika Erica gracilis – sale eerika Erica holosericea – siidjas eerika Erica ×hyemalis – õrn eerika Erica mammosa – nisaeerika Erica multiflora – rohkeõieline eerika Erica persoluta – lõtv eerika Erica scoparia – luud-eerika Erica taxifolia – jugapuulehine eerika Erica terminalis – tipmine eerika Erica tetralix – soo-eerika Erica triflora – kolmeõieline eerika Erica umbellata – sarik-eerika Erica vagans – laiuv eerika Erica verticillata – männas-eerika Erica viridipurpurea – rohekaspunane eerika
Nógrádi komitaat

Nógrádi komitaat on 1. järgu haldusüksus Ungari põhjaosas. Piirneb põhjas Slovakkiaga. Suuremad jõed on Ipoly, Zagyva ja Galga. Komitaadi halduskeskus on Salgótarján, teised suuremad linnad on Balassagyarmat, Bátonyterenye ja Pásztó. Komitaadis on kuus ringkonda, mis jagunevad 131 vallaks. Komitaadi koduleht
Daniel (Rootsi prints)

Daniel (Olof Daniel Westling Bernadotte; sünninimi Olof Daniel Westling; sündinud 15. septembril 1973 Örebros) on Rootsi prints, Västergötlandi hertsog. Ta on Rootsi kroonprintsessi Victoria abikaasa alates 19. juunist 2010. Prints Daniel on varem tegutsenud personaaltreeneri ja ettevõtjana. Daniel Westling sündis Örebros. Ta sündis samal päeval, mil suri kuningas Gustaf VI Adolf ja troonile tõusis Westlingi tulevane äi kuningas Carl XVI Gustaf. Westling kasvas üles Gävleborgi läänis asuvas Ockelbo asulas. Gümnaasiumiõpilasena töötas ta suviti Ockelbo vanadekodus. Sandvikenis asuva Hammargymnasiet-nimelise keskkooli lõpetas ta 1991. aastal. Pärast sõjaväeteenistuse läbimist töötas ta aasta erivajadustega lapsi õpetavas koolis. 1994. aastal kolis ta Stockholmi, et õppida Värmdös asuvas õppeasutuses kaheaastase programmi raames spordipedagoogikat. Pärast õpinguid läbis ka personaaltreeneri koolituse. Edasi asutas ta mitu jõusaali (firmad Master Training ja Balance), töötas treeneri ja konsultandina ning oli tegev mitme ettevõtte juhatuses. Westlingi osalusel asutatud luksusspordiklubi Master Training on suunatud jõukamale klientuurile. Westling tutvus kroonprintsess Victoriaga viimase õe kaudu – printsess Madeleine soovitas Victoriale Westlingi personaaltreeneri teenuseid. 2002. aasta suvel sai avalikuks Victoria ja Westlingi suhe. Kokku koliti 2007. aastal. 19. juunil 2010 toimusid kroonprintsess Victoria ja prints Danieli pulmad. Laulatus toimus Victoria vanemate 34. pulma-aastapäeval. 15. novembril 2010 kolis paar elama Solnas asuvasse Haga lossi. Neil on kaks last. 23. veebruaril 2012 sündis tütar, kellele pandi nimeks Estelle Silvia Ewa Mary ning kes sai Östergötlandi hertsoginna tiitli. 2. märtsil 2016 sündis poeg Oscar Carl Olof, kes sai Skåne hertsogi tiitli. Kroonprintsess Victoria ja prints Daniel külastasid Eestit 2014. aasta oktoobris ja 2018. aasta augustis. 27. mail 2009 siirati Westlingile neer. Uue neeru loovutas Danielile ta isa Olle. Siirdamiseni viinud neeruhaigus on kaasasündinud, kuid ei ole pärilik. Prints Danielile meeldib golfi mängida ja suusatada. 2011. aastal andis president Toomas Hendrik Ilves talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi. A prince consort in waiting: Daniel of Sweden. royalcentral.co.uk Husband. victoriabernadotte.com Han fick prinsessan – sagan om Daniel. Arbetarbladet Rootsi kroonprintsess Victoria visiit Eestisse. ERR Arhiiv President Kaljulaid kohtus Kadriorus Rootsi kroonprintsess Victoria ja prints Danieliga. president.ee "Rootsi kroonprintsessi abikaasa kommenteeris oma tõsist haigust: võtan iga päev ravimit". Kroonika. Vaadatud 31. augustil 2023. Prince Daniel of Sweden breaks his silence about his kidney transplant. Hello Magazine Westling claims kidney illness 'not hereditary'. The Local
Jean-Baptiste de Belloy

Jean-Baptiste de Belloy (9. oktoober 1709 Morangles – 10. juuni 1808 Pariis) oli prantsuse vaimulik, Pariisi peapiiskop ja kardinal. Enne revolutsiooni oli ta Glandèvesi, seejärel Marseille piiskop. Tagasi astunud, elas ta revolutsiooni ajal Chamblys. Pärast konkordaadi sõlmimist määras Napoleon I ta 1802. aastal Pariisi peapiiskopiks. Vaatamata oma kõrgele vanusele täitis ta oma ülesandeid peapiiskopkonna taastamisel pühendumusega ja efektiivselt. 17. jaanuaril 1803 nimetas Pius VII ta kardinaliks. Elulugu. (inglise keeles) Vapp
Renminbi

Renminbi on Hiina Rahvavabariigi valuuta. Renminbi arveldusühikuks on jüaan. Valuuta emiteerijaks on Hiina Rahvapank. Hiina ajaloolised ja praegused rahatähed aastatel (CNY / RMB) 1953 - 2019 (saksa, inglise, prantsuse keeles) Hiina Rahvavabariigi välisvaluuta sertifikaadid (FEC) 1980 - 1994 (saksa, inglise, prantsuse keeles)
1074

1074. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad - 1070. aastad - 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad Aastad: 1069 1070 1071 1072 1073 - 1074 - 1075 1076 1077 1078 1079 ... 9. märts – paavst Gregorius VII heitis kõik abielus katoliku preestrid kirikust välja. ... ... ... ... ... ... .... ... ... ... ... ...
Fuji Dream Airlines

Fuji Dream Airlines (jaapani 株式会社フジドリームエアラインズ, Kabushiki-gaisha Fuji Dorīmu Earainzu) on Jaapani lennukompanii, mis asutati 2008. aastal. Ettevõte teenindab Jaapani siseliine ja selle kodulennujaam on Shizuoka lennujaam. Juuni 2010 seisuga on firmal kaks lennukit Embraer 170 ja üks lennuk Embraer 175. http://www.fujidreamairlines.com/
GAZ-24

GAZ-24 oli aastatel 1967–1992 Gorki autotehases toodetud sõiduauto mudel. Tegu oli aastatel 1956–1970 toodetud GAZ-21 Volga edasiarendusega. GAZ-24 edasiarendus oli 1985. aastal tootmisse läinud GAZ-24-10. GAZ-24 kasutati eeskätt taksona ning keskastmeametnike ja juhtivtöötajate sõiduvahendina.