laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vega (koor)

Vega on Tartu maakonnas Nõo vallas Tõraveres tegutsev segakoor. Koori dirigent on aastast 2008 Marje Metsis. Koor asutati 1986. Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel. https://web.archive.org/web/20190628121833/http://segakoorvega.ee/ajalugu/ (vaadatud 27.06.2019) Koduleht
Billionaires' Row

Billionaires' Row ('miljardäride rivi') on kõnekeeles New Yorgi linna ärikeskuses Midtown Manhattanil asuv väike abstraktne piirkond, mis joondub Central Parki haljasala edelapoolse külje ehk Columbus Circle'i ja Grand Army Plaza vahelise Central Park Southi tänava (59th Street) järgi ning jääb sellest omakorda paar tänavarida edelasse. Eighth Avenue ja Park Avenue vahelist piirkonda, kuhu on kerkimas maailma kõrgeimad hooned, iseloomustavad ultraluksuslikud elupinnad. Hüüdnime seostatakse siiski eelkõige 57th Streeti tänavaga, millega külgneb näiteks Trump Tower. Samal tänaval asub Ühendriikide ajaloo ühe kõige rikkama mehe Andrew Carnegie järgi nimetatud kontserdimaja Carnegie Hall ja selle kõrval 1991. aastal valminud Carnegie Hall Tower (231 m). Midtown Manhattan
Vastse-Kuuste segakoor

Vastse-Kuuste segakoor on Põlva maakonnas Põlva vallas Vastse-Kuustes tegutsev segakoor. Koori dirigent on Heli Kiho. Koor asutati 1928. Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel. http://www.vkk.ee/?page_id=13 (vaadatud 27.06.2019) Koorist Vastse-Kuuste kultuurimaja kodulehel
Valga kammerkoor

Valga kammerkoor on Valga maakonnas Valgas tegutsev kammerkoor. Koori dirigent on Maarika Reinhold. Koor asutati 1980. aastate lõpus. Koor on osalenud üldlaulupidudel. Rõõm (koor) (Valga segakoor) https://www.facebook.com/valgamuuseum/photos/muuseumi%C3%B6%C3%B6l-astub-%C3%BCles-valga-kammerkoor-mida-v%C3%A4ike-ja-usin-dirigent-maarika-rein/959368380751818/ (vaadatud 27.06.2019)
Tõrva Rahvakoor

Tõrva Rahvakoor on Valga maakonnas Tõrvas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Maie Kala. Koor on asutatud 1999. aastal. Koor on osalenud Eesti-Soome ühislaulupeol. https://lounapostimees.postimees.ee/2202327/torva-rahvakoor-kutsub-sunnipaevale (vaadatud 27.06.2019) https://lounapostimees.postimees.ee/2202327/torva-rahvakoor-kutsub-sunnipaevale
Mette Frederiksen

Mette Frederiksen (sündinud 19. novembril 1977 Ålborgis) on Taani sotsiaaldemokraatlik poliitik. Ta on alates 27. juunist 2019 Taani peaminister. Ta sündis aastal 1977 Ålborgis, tema isa oli tüpograaf ja ema pedagoog. Ta lõpetas Ålborgis gümnaasiumi ja seejärel Ålborgi Ülikooli sotaiaalteaduste alal. Aastal 2009 sai ta Kopenhaageni Ülikoolis magistriks afrikanistika alal.
Eesti Rahvusraamatukogu naiskoor

Eesti Rahvusraamatukogu naiskoor on Eesti Rahvusraamatukogu juures tegutsev naiskoor. Koori dirigendid on Anneli Surva ja Oliver Povel-Puusepp. Koor asutati 1991. Koori liikmeskonda kuuluvad Eesti Rahvusraamatukogu töötajad ja lugejad. Koor on Eesti Naislaulu Seltsi liige. https://www.nlib.ee/et/naiskoor (vaadatud 27.06.2019) Koorist Eesti Rahvusraamatukogu kodulehel
Kaja (koor)

Kaja on Viljandi maakonnas Abja-Paluojal tegutsev segakoor. Koori dirigent on Anne Mägi. Koor asutati 1976, kui ühinesid kohalik naiskoor ja meeskoor. Koor on osalenud muu hulgas üldlaulupidudel. https://web.archive.org/web/20190628071949/http://www.prkf.ee/index.php?id=57 (vaadatud 27.06.2019)
Linda (koor)

Linda on Pärnus tegutsev naiskoor. Koori dirigent on aastast 1986 Ivi Kullam. Koor asutati 1953. Koor on osalenud üldlaulupidudel. https://web.archive.org/web/20190628071949/http://www.prkf.ee/index.php?id=57 (vaadatud 27.06.2019)
Loo kammerkoor

Loo kammerkoor on Harju maakonnas Jõelähtme vallas Lool tegutsev kammerkoor. Koori dirigent on Age Mets. Koor asutati 1997. Koori esimene dirigent oli Mareks Lobe. Koor on esinenud muu hulgas Pärnu rahvusvahelisel koorifestivalil. https://web.archive.org/web/20190628071949/http://www.prkf.ee/index.php?id=57 (vaadatud 27.06.2019)
Tori segakoor

Tori segakoor on Pärnu maakonnas Tori vallas Toris tegutsev segakoor. Koori dirigent on aastast 1993 Helene Kuik. Tori vallas tegutseb ka teine segakoor: Edu. Koor asutati 1867. Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel. Edu (koor) https://web.archive.org/web/20190628071949/http://www.prkf.ee/index.php?id=57 (vaadatud 27.06.2019)
Edu (koor)

Edu on Pärnu maakonnas Tori vallas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Helene Kuik. Tori vallas tegutseb ka teine segakoor: Tori segakoor. Koor asutati 1985. Tori segakoor https://web.archive.org/web/20190628071949/http://www.prkf.ee/index.php?id=57 (vaadatud 27.06.2019)
Vändra õigeusu kirikukoor

Vändra õigeusu kirikukoor on Vändra õigeusu kiriku juures tegutsev kirikukoor. Koori dirigent on Maria Mahlapuu. Koor on asutatud 1994. aastal. Koor on osalenud nii Pärnu rahvusvahelisel koorifestivalil kui ka välismaa koorimuusikafestivalidel. https://web.archive.org/web/20190628071949/http://www.prkf.ee/index.php?id=57 (vaadatud 27.06.2019)
Kostel Gerndorf

Kostel Gerndorf (20. oktoober 1945 – 27. juuni 2019 Tallinn) oli eesti majandusteadlane, majanduskandidaat (1975). Kostel Gerndorf lõpetas 1964 Tallinna 20. Keskkooli ja 1969 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna, olnud 1961–1971 sealsamas assistent, 1975–1976 vanemõpetaja, aastast 1977 dotsent, 1989–1992 juhtimise ja plaanimise kateedri juhataja ning 1992–1999 Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna ärikorralduse instituudi organisatsiooni ja juhtimise õppetooli juhataja, aastast 1999 samas dotsent; 1995–2001 ühtlasi Eesti Erastamisagentuuri arendusdirektor. Teadustöös keskendunud protseduurianalüüsile, uurimusi organisatsiooniteooria ja äriühingute valitsemise alalt. Tegutsenud ka konsultandina, 1996–98 Eesti Konsultantide Assotsiatsiooni juhatuse liige. Kuulus 1988–91 Eestimaa Rahvarinde eestseisusesse, oli 1988–90 Isemajandava Eesti ettepaneku (IME) probleemnõukogu liige, IME kontseptsiooni autoreid. Oli 1977–1987 Tallinna Bibliofiilide Klubi asutajaliige ja aseesimees, 1982–1990 Eesti Majandusteaduse Seltsi juhatuse liige. 2005 Valgetähe V klassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). 27. juuni 2019, kell 11:09, Suri Kostel Gerndorf, err.ee 07. veebruar 2005, 0:01, Üks endisi Rahvarinde juhte loobub riiklikust autasust, postimees.ee otsing Kostel Gerndorf delfi.ee-st Kukul külas, eetris: 08. november 1998, saatejuht oli Erki Berends arhiiv.err.ee https://arhiiv.err.ee/vaata/eestimaa-rahvarinde-volikogu-koosolek-90327 https://arhiiv.err.ee/vaata/kostel-gerndorfi-raamatud https://arhiiv.err.ee/vaata/eestimaa-rahvarinde-kongress-eestimaa-rahvarinde-kongress-01-02-10-1988-tallinna-linnahallis-16 https://arhiiv.err.ee/vaata/eestimaa-rahvarinde-kongress-eestimaa-rahvarinde-kongress-01-02-10-1988-tallinna-linnahallis-10 https://arhiiv.err.ee/vaata/tookollektiivide-liidu-loomine-linnahallis-30-11-1988-tookollektiivide-liidu-loomine-linnahallis-30-11-1988-03
Lubień Kujawski

Lubień Kujawski on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Włocławeki maakonnas, Lubień Kujawski valla halduskeskus. Lubień Kujawski asub Włocławekist ligi 29 km lõunas. Ürikutes on Lubień Kujawskit esmamainitud 1399. aastal, linnaõigused sai enne 1489. aastat. Lubień Kujawski kaotas linnaõigused 1867. aastal, kuid sai need tagasi 1919. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/040410818114-0985898?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Lubień Kujawski. Historia miejscowości Wirtualny sztetl
Adamova (Alūksne piirkond)

Adamova on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Adamova asub valla keskosas merepinnast 128 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 35 ja Riiast 237 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V403. Aastal 2007 oli külas 36 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur
Aizgārša

Aizgārša (kohalikus murdes Oizgārša) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Aizgārša asub valla keskosas merepinnast 130 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Liepnast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 38 ja Riiast 239 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V403. Aastal 2007 oli külas 4 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur
Aizupe

Aizupe (kohalikus murdes Oizupe) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Aizupe asub valla lääneosas Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 5, piirkonna keskusest Alūksnest 32 ja Riiast 233 km kaugusele. Seal asuvad Brici ja Aizupe bussipeatus. Külast läheb läbi maantee P41. 2007. aastal oli külas 25 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Autotransporta direcija
Ernst Ludwig

Ernst Ludwig (25. november 1868 Darmstadt – 9. oktoober 1937 Schloß Wolfsgarten) oli viimane Hesseni suurhertsog 13. märtsist 1892 kuni 9. novembrini 1918.
Bērzupe

Bērzupe (kohalikus murdes Bārzupe) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Bērzupe asub valla põhjaosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 10, piirkonna keskusest Alūksnest 32 ja Riiast 233 km kaugusele. Seal asub Bērzupe bussipeatus. Külast läheb läbi maantee P42. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija
Briežudārzs

Briežudārzs (ka Briežu dārzs ehk Hirveaed, kohalikus murdes Brīžudorzs) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Briežudārzs asub valla loodeosas Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 10, piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 224 km kaugusele. Seal asub Briežudārzsi bussipeatus. Külast läheb läbi maantee V401. Aastal 2002 oli külas 3 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija
Demšas

Demšas (ka Demši) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Demšas asub valla keskosas merepinnast 130 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 2, piirkonna keskusest Alūksnest 32 ja Riiast 234 km kaugusele. Seal asub Demšase bussipeatus. Külast läheb läbi maantee P41. Demšases asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud nõukogude tankist Nikolai Lugovtsevile. Aastal 2007 oli külas 16 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
Doktas

Doktas (vanadel kaartidel ka Dokti) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Doktas asub valla põhjaosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 9, piirkonna keskusest Alūksnest 33 ja Riiast 235 km kaugusele. Seal asub Kudinavas pagrieziensi bussipeatus. Külast läheb läbi maantee P42. Seal kasvav Doktase tamm on võetud looduskaitse alla. Aastal 2007 oli külas 15 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Ezermala (Alūksne piirkond)

Ezermala on endine küla Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Küla jäi piirkonna keskusest Alūksnest 48 ja Riiast 249 km kaugusele. Küla asus Venemaa-Läti piiri lähedal. Külast läks läbi maantee V403.
Franciskopole

Franciskopole on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Franciskopole asub valla keskosas merepinnast 130 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Liepnast 2, piirkonna keskusest Alūksnest 36 ja Riiast 237 km kaugusele. Seal asub Franciskopole bussipeatus. Külast läheb läbi maantee V455. Külas asuvad Franciskopole muinaskalmed ehk Vanad kalmud on võetud muinsusmälestisena kohaliku kaitse alla. Aastal 2007 oli külas 4 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2019. Vaadatud 29. juunil 2019.
Gornasti

Gornasti on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Gornasti asub valla keskosas merepinnast 121 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 8, piirkonna keskusest Alūksnest 41 ja Riiast 243 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V403. Aastal 2007 oli külas 18 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur
Goruški

Goruški on endine küla Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Küla jäi piirkonna keskusest Alūksnest 30 ja Riiast 231 km kaugusele. Küla asus Venemaa-Läti piiri lähedal. Külast läks läbi maantee V403.
Põldealune laht

Põldealune laht (ka Põldalune laht) on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Siiksaare küla lähedal. Selle pindala on 30,9 ha. Põldealuse lahe vesi sarnaneb sisemaa järvede omaga, kuna laht asub merest veidi eemal. Samuti mõjutab vee olemust ka veevahetus, mis on lahes aeglane, toimudes umbes kord aastas. Lahe vesi on heleroheline ja põhjani läbipaistev (0,7 m). Vee pH-tase on väga kõrge (10,6), st seal on hapniku üleküllastus (214%). Samuti sisaldab veekogu suures koguses fosforit ja lämmastikku. Seetõttu on lahes oleva vee kvaliteet kehv. Põldealuse lahe kalastik pole väga liigirikas. Liikidest leidub seal näiteks ahvenaid (Perca fluviatilis), hõbekokre (Carassius gibelio) ja kokre (Carassius carassius), lisaks hauge (Esox lucius), mudamaime (Leucaspius delineatus) ja viidikaid (Alburnus alburnus). Lahe rannikualadel esineb palju kaldaveetaimi, näiteks harilik pilliroog (Phragmites australis), lääne-mõõkrohi (Cladium mariscus), kare kaisel (Schoenoplectus tabernaemontanii) ja meri-mugulkõrkjas (Bolboschoenus maritimus). Samuti esineb rohkelt veesisest taimestikku, mis katab suurt osa lahe põhjast. Näiteks leidub mändvetikaid (Charophyta), kamm-penikeeli (Potamogeton pectinatus) ja vahelmist näkirohtu (Najas marina subsp. intermedia), millest viimane kuulub looduskaitse all olevate liikide teise kategooriasse. Mikrovetikate liikidest leidub Põldealuse lahes näiteks sinivetikaid perekonnast Aphanizomenon sp., Cyanodictyon iac ja Merismopedia punctata. Suurimat biomassi ehk elusaine hulka annab vaguviburvetikas (Peridinium bipes.). Põldealune laht kuulub Laidevahe Looduskaitsealale, et tagada seal pesitsevate kaitsealuste liikide elupaikade säilimine. Ühtlasi kuulub piirkond nii Siiksaare-Oessaare lahtede linnuala kui ka Siiksaare-Oessaare loodusalana (keskkonnaregistri kood EE0040469) Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustikku. Põldealune laht Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 8. veebruaril 2015) Tamre, Ruta (2006). Eesti järvede nimestik. Looduslikud järved, tehisjärved. Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus. Ott, Ingmar jt (2012). Rannikujärvede uurimiste tulemused. – Rannikulõukad Eestis ja Läänemere keskosas. Arengulugu, geoloogia ja hüdroloogia, elustik ning looduskaitseline väärtus. Tartu Ülikooli Pärnu kolledž, Keskkonnaamet, Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi Limnoloogiakeskus.
Kalvene (Alūksne piirkond)

Kalvene on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Kalvene asub valla keskosas merepinnast 134 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 33 ja Riiast 235 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee P42. Seal kasvavad põlispuud Kalnājise tamm, Rezgaļi saar, Rezgaļi tamm, Daktiņi tamm ja pärn kõrgusega 26 m on võetud looduskaitse alla. Aastal 2007 oli külas 32 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Kruti

Kruti on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Kruti asub valla keskosas merepinnast 118 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 40 ja Riiast 241 km kaugusele. Seal asub Kruti bussipeatus. Külast läheb läbi maantee V403. Aastal 2007 oli külas 29 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija
Kudinava

Kudinava (ka Kudinova, vanadel kaartidel Kudenava) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Kudinava asub valla loodeosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 8, piirkonna keskusest Alūksnest 36 ja Riiast 237 km kaugusele. Seal asub Purnavas pagrieziensi bussipeatus. Külast läheb läbi maantee P42. Külas asuvad Kudinava muinaskalmed on võetud muinsusmälestisena riikliku kaitse alla. Seal kasvav Kudinava kadakas on võetud looduskaitse alla. Aastal 2007 oli külas 11 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2019. Vaadatud 29. juunil 2019. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Mežarija

Mežarija (kohalikus murdes Mežareja) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Mežarija asub valla keskosas merepinnast 133 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Liepnast 2, piirkonna keskusest Alūksnest 34 ja Riiast 236 km kaugusele. Seal asuvad Sprinduļkalnsi ja Mežarija bussipeatus. Külast läheb läbi maantee P42. 2007. aastal oli külas 42 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Autotransporta direcija
Plešulauzi

Plešulauzi (vanadel kaartidel Plešalauze) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Plešulauzi asub valla loodeosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 11, piirkonna keskusest Alūksnest 33 ja Riiast 234 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee P42. Seal kasvav Plešulauži haab on võetud looduskaitse alla. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Polsas

Polsas (vanadel kaartidel Palsas) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Polsas asub valla põhjaosas merepinnast 141 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Liepnast 7, piirkonna keskusest Alūksnest 35 ja Riiast 234 km kaugusele. Seal asuvad Draudzība ja Polsasee bussipeatus. Külast läheb läbi maantee P42. Seal kasvav Egļeva künnapuu on võetud looduskaitse alla. 2007. aastal oli külas 29 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Prēduļeva

Prēduļeva (ka Prīduļeva) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Prēduļeva asub valla keskosas merepinnast 128 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 37 ja Riiast 238 km kaugusele. Seal asub Prēduļeva bussipeatus. Külast läheb läbi maantee V403. Külas kasvavad Laipiņi tamm ja Prēduļeva künnapuu on võetud looduskaitse alla. Aastal 2007 oli külas 12 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Rākava

Rākava on endine küla Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Küla asus Liepna jõe kaldal ja jäi piirkonna keskusest Alūksnest 49 ja Riiast 251 km kaugusele. Külast läks läbi maantee V403.
Munaderahu

Munaderahu on rahu Saare maakonnas Saaremaa vallas Siiksaare küla alal 200 meetri kaugusel Saaremaa rannikust. Saar on kivise pinnamoega, kuulub Laidevahe looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Munaderahu Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 26. juulil 2019.
Rīsava

Rīsava (ka Rīsova) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Rīsava asub valla idaosas merepinnast 117 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 8, piirkonna keskusest Alūksnest 42 ja Riiast 244 km kaugusele. Seal asub Bērziņi bussipeatus. Külast läheb läbi maantee V403. Autotransporta direcija
Saides

Saides on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Saides asub valla keskosas merepinnast 132 meetri kõrgusel Saidupe jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 1, piirkonna keskusest Alūksnest 35 ja Riiast 237 km kaugusele. Seal asub bussipeatus Aitiņas 1. Külast läheb läbi maantee V455. Seal asub Saidese kalmistu. Aastal 2017 oli külas 16 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija
Sils

Sils on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Sils asub valla keskosas merepinnast 121 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Liepnast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 40 ja Riiast 241 km kaugusele. Seal asub Silsi bussipeatus. Külast läheb läbi maantee V241. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija
Sprinduļi

Sprinduļi (vanadel kaartidel Springuļkalns) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Sprinduļi asub valla keskosas merepinnast 139 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Liepnast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 38 ja Riiast 240 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee P42. Seal asub Sprinduļi kalmistu; külla jääb ka langenud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu. Külas kasvav Sprinduļkalnsi kalmistu mänd on võetud looduskaitse alla. Aastal 2007 oli külas 5 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Stārdupe

Stārdupe (ka Stardupe) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Stārdupe asub valla loodeosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 40 ja Riiast 241 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V401. Aasta 2007 oli külas 17 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur
Strauti

Strauti on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Strauti asub valla lõunaosas merepinnast 130 meetri kõrgusel Bolupe jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 5, piirkonna keskusest Alūksnest 37 ja Riiast 239 km kaugusele. Seal asuvad bussipeatus Aitiņas 2, Delperi ja Strauti bussipeatus. Külast läheb läbi maantee P42. 2017. aastal oli külas 32 elanikku. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Surikava

Surikava (vanadel kaartidel Sūrikava) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Surikava asub valla lääneosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 5, piirkonna keskusest Alūksnest 38 ja Riiast 240 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V401. Aastal 2007 oli külas 17 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur
Slovakkia riigipeade loend

Slovakkia riigipeade loend loetleb Slovakkia presidendid pärast Tšehhoslovakkiast eraldumist 1939. aastal ja 1993. aastal. Prezident Slovenskej republiky List of Candidates for President 2019 List of Candidates 2016, archive.org
Ristilaiu abaja

Ristilaiu abaja (ka Ristilaiu abajas, Ääreperete laht) on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Siiksaare külas. Ristilaiu abaja keskkonnaportaalis
Truļļeva

Truļļeva on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Truļļeva asub valla loodeosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 8, piirkonna keskusest Alūksnest 25 ja Riiast 227 km kaugusele. Seal asub Truļeva bussipeatus. Külast läheb läbi maantee V401. Külas kasvav Truļļeva tamm on võetud looduskaitse alla. Aastal 2002 oli külas 6 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Upmaļi

Upmaļi (ka Upmala, kohalikus murdes Upmola) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Upmaļi asub valla lõunaosas merepinnast 122 meetri kõrgusel Bolupe jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 9, piirkonna keskusest Alūksnest 42 ja Riiast 231 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee P41.
Viķerava

Viķerava on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Viķerava asub valla lääneosas. Küla jääb valla keskusest Liepnast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 29 ja Riiast 231 km kaugusele. Seal asub Silgulda bussipeatus. Külast läheb läbi maantee P41. Autotransporta direcija
Ludwig IV (Hessen-Darmstadt)

Ludwig IV (12. september 1837 Bessungen – 13. märts 1892 Darmstadt) oli Hesseni suurhertsog 13. juunist 1877 kuni surmani. Ta oli abielus Suurbritannia printsessi Alice'iga. Nende tütar Aleksandra Fjodorovna oli Venemaa keisrinna.
Carnegie Hall Tower

Carnegie Hall Tower on elamispindadega 60-korruseline ja 231 meetri kõrgune pilvelõhkuja New Yorgi ärikeskuses Midtown Manhattanil, mis valmis 1991. aastal postmodernistlikus stiilis. Kõrghoone asub Carnegie Halli ja Metropolitan Toweri vahel 57th Streeti ääres niinimetatud Billionaires' Row'l.