EKP KK Sekretariaat

EK(b)P/EKP KK Sekretariaat oli aastatel 1940–1990 Eestimaa Kommunistliku ja Kommunistliku (bolševike) Partei täidesaatev võimuorgan, mille koosseisu kuulusid Eesti NSV Kommunistliku Partei kõrgeimad võimuesindajad EKP KK sekretärid ja KK tähtsamate osakondade (osakonna)juhid. EKP Sekretariaat valiti vastavalt partei põhikirjale EKP kongresside vaheliseks ajaks jooksvaks tööks. Sekretariaadile allus EKP KK aparaat, mis koosnes osakondadest, mida juhtisid vastavalt osakondade tähtsusele KK sekretärid või osakonnajuhatajad. Sekretariaat omakorda kandis vastuvõetud tegevusest ette EKP Keskkomiteele ja EKP KK büroole, mis kinnitas otsused ja kavad. EK(b)P-EKP Keskkomitee III (nn ideoloogia) sekretär oli Eesti NSV ideoloogiaalase töö ja kunstielu kõrgem juht. Tema otsealluvuses tegutsesid EKP KK Sekretariaadi ametnikud, kes algul kuulusid nn propaganda- ja agitatsiooniosakonda, aga hiljem, alates 1960. aastatest kultuuriosakonda. Kui partei III sekretär ja EKP KK kultuuriosakond "juhtisid" kõiki kunstiliike, siis valitsuses – Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogus, hiljem Eesti NSV Ministrite Nõukogus – olid need eri asutuste vahel "ära jagatud": kirjandus kui ideoloogiliselt kõige tähtsam kunstiliik oli allutatud Kirjastuskomiteele, arhitektuur Ehituskomiteele, filmiasjandus allus Kinokomiteele, Eesti NSV Kultuuriministeeriumi hallata oli aga teatrid, muusika ning kujutav ja tarbekunst. Aastatel 1939–1953 ei toimunud NSV Liidus ja aastatel 1941–1948 Eesti NSV-s kommunistliku partei kongresse ning juhtorganite moodustamine toimus ÜK(b)P juhi Jossif Stalini ja tema poolt juhendatava ÜK(b)P KK direktiivide alusel. EK(b)P KK Sekretariaadi koosseis, 1940. aasta juuni – 1941. aasta veebruar 1940. aasta juunis määrati EK(b)P KK sekretäriks Johannes Lauristin; 1940. aasta juunis määrati EK(b)P KK organisatsiooniliseks sekretäriks Karl Säre, kellele allus organiseerimise-instrueerimise osakond, erisektor, finantsmajandussektor ning tööstuse- ja kaubanduse osakond. 1940. aasta juulis määrati EK(b)P KK propaganda ja agitatsioonisekretäriks Neeme Ruus 1940. aasta augustis määrati EK(b)P KK I sekretäriks Karl Säre 1940. aasta augustis määrati EK(b)P KK II sekretäriks Nikolai Karotamm, kellele allusid põllumajandusosakond ja sõjaosakond. 8. veebruaril 1941 EK(b)P KK I Pleenumil valiti EK(b)P KK Sekretariaati: EK(b)P KK I sekretär Karl Säre, EK(b)P KK II sekretär Nikolai Karotamm, EK(b)P KK sekretär kaadrite alal Adolf Pauk, 24. märtsil 1941 EK(b)P II Pleenumil valiti EK(b)P KK Sekretariaadi koosseisu: EK(b)P KK sekretär tööstuse alal Hermann Arbon, EK(b)P KK sekretär transpordi alal Feodor Okk 8. mail 1941 EK(b)P KK büroo otsusega määrati: EK(b)P KK propaganda ja agitatsioonisekretäriks August Sipsakas (−10. juuli 1942) „Sekretariaadi istungi protokoll (sõna Büroo mahatõmmatud) number 1 9. septembrist 1940. aastast Kohalviibijad: sm-d Säre, Karotamm, Lauristin, Ruus, Sempre, Resov Eesti K(b)P Keskkomitee aparaadi struktuuri kinnitamisest sm-d Säre, Resov Moodustada EK(b)P Keskkomitee järgmised osakonnad: 1. Kaadriosakond, (Отдел кадров) 2. Organisatsioonilis-instruktsiooni osakond, (Оргинструкторский отдел) 3. Parteipropaganda ja agitatsiooni osakond, (Отдел партийной пропаганды и агитации) 4. Põllumajandusosakond, (Сельскохозяйственный отдел) 5. Sõjaline osakond ja sektorid, (Военный отдел и сектора ) 1 Majandus- ja finantssektor, (Хозяйственно – финансовый сектор) 2 Erisektor (Особый сектор). Eesti K(b)P Keskkomitee sekretär (allkiri) Säre pitsat 246“ – РЦХИДНИ, ф. 17, о. 22, д. 3857. EK(b)P KK osakonnad allusid EK(b)P KK sekretäridele. 1940. aastal kuulusid EK(b)P KK aparaadi koosseisu: EK(b)P KK kaadriosakond, EK(b)P KK organiseerimise-instrueerimise osakond (osak. juh: 1940 Aleksander Resev; 1940–1941 Dmitri Kuzmin,) EK(b)P KK (partei) propaganda ja agitatsiooni osakond: ajakirjandussektor (sektori juhataja 1941– Johannes Käbin ), parteiline propaganda; ajalehed ja raadio; kirjastused ja ajakirjad; agitatsiooni- ja propagandatöö, mida juhtis osakonna juhataja, kes ka KK propagandasekretär alal. 1940–1941, oli osakond allutatud keskkomitee sekretärile Neeme Ruusile, seejärel 1941. aastal määrati osakonnajuhatajaks[viide?] Oskar Urgart; EK(b)P KK põllumajandusosakond, EK(b)P KK sõjaosakond (osak. juh: 1941 Karl Kanger, EK(b)P KK sõjaosakonna juhataja) EK(b)P KK kooliosakond, EK(b)P KK finantsmajandussektor ja EK(b)P KK erisektor. EK(b)P KK transpordiosakond (1940), 1941 tööstuse ja transpordi osak. EK(b)P KK kergetööstuse osakond EK(b)P KK naisosakond (osak. juh: Juliana Telman, EK(b)P KK naisosakonna juhataja) aprillist 1943 EK(b)P KK Büroo otsusega määrati: EK(b)P KK propaganda ja agitatsioonisekretäriks Eduard Päll (– aprill 1947) 1. oktoobrist 1943 EK(b)P KK Büroo otsusega määrati: EK(b)P KK sekretäriks kaadrite alal Nikolai Puusep (– detsember 1944) 28. septembril 1944 valiti EK(b)P KK IV Pleenumil: EK(b)P KK I sekretäriks Nikolai Karotamm 2. detsembril 1944 EK(b)P KK V Pleenumil valiti: EK(b)P KK II sekretäriks Sergei Sazonov (−1948), EK(b)P KK III sekretäriks Nikolai Puusep (−19.4.1946), EK(b)P KK sekretäriks kaadrite alal Villem Kuusik (−19.4.1946) 19. aprill 1946 EK(b)P KK Pleenumil valiti: EK(b)P KK III sekretäriks Villem Kuusik, EK(b)P KK sekretäriks kaadrite alal Dmitri Kuzmin aprillis 1947 EK(b)P KK XVI Pleenumil valiti: EK(b)P KK propaganda ja agitatsioonisekretäriks Algus Raadik (−5.1948) mais 1948 EK(b)P KK Pleenumil valiti: EK(b)P KK propaganda ja agitatsioonisekretäriks Ivan Käbin 16. oktoober 1948 EK(b)P KK XXIV Pleenumil valiti: EK(b)P KK II sekretäriks Georgi Kedrov 1945. aastal olid nimelised EK(b)P KK propaganda ja agitatsiooni sekretär ja EK(b)P KK sekretär kaadri alal, EK(b)P KK I, II, III sekretäri tööülesanded olid määratletud eraldi. EK(b)P KK sekretäride asetäitjad olid KK osakondade juhatajad. 1945. aastal oli EK(b)P KK sekretariaadis 6 sekrtäri asetäitjat: tööstuse, tranpordi, kaubanduse ja ühiskondliku toitlustamise, ehituse ja kommunaalmajanduse, kütuse ja energeerika ning keemia-, põlevkivi- ja paberitööstuse alal. 1946. aastal lisandus ka sekretär toiduainete- ja kalatööstuse ning naistöö alal. 1948. aastal: I sekretärile Nikolai Karotammele allusid partei-, ametiühingu ja komsomoliorganite osakond ja erisektor, II sekretärile Georgi Kedrovile rasketööstusosakond, plaani-, finants- ja kaubandusosakond ja finantsmajandussektor. III sekretärile Villem Kuusikule põllumajandusosakond, Johannes Käbinile propaganda ja agitatsiooni- ning naistööosakond. Aleksei Müürisepale kergetööstus-, transpordi- ning administratiivosakond. 1948. aastal toimus kogu Üleliidulise Kommunistliku (bolševike) Partei (ÜK(b)P) parteiaparaadi reorganiseerimine. Likvideeriti ÜK(b)P KK Kaadrivalitsus ja kaadriosakonnad kohalikes partei organites, sealhulgas EK(b)P KK kaadriosakond. Töö kaadri ja nomenklatuuriga anti koos otsuste täitmise kontrolliga valdkondlike osakondade kureerida. 1. jaanuaril 1946 kuulus EKP KK nomenklatuuri 1842 ametikohta, millest 388 asus parteiorganites, EKP KK aparaadi töökohti oli 154. 1953. aastal oli nendest 140-st KK aparaadi töökohtadest 14 ka NLKP KK põhinomenklatuuri kuuluvad. Eestlasi töötas sel aastal EKP KK-s 66,6%, venelasi 34% ja muudest rahvustest 8% (peamiselt ukrainlased). Keskkomitee aparaadi struktuur 1940. aasta sügisel: EK(b)P KK Organiseerimis-instrueerimisosakond - info-, arvestus- ja finants-majandusliku sektoriga (osak. juh: juuni 1940 – aprill 1944 Aleksander Resev, 1940. aasta lõpul liideti OIO, kaadriosakonnaga EK(b)P KK partei, ametiühingute ja komsomoliorganite osakonnaks EK(b)P KK Kaadrite osakond, EK(b)P KK Protokolliosakond, EK(b)P KK Agitatsiooni- ja propagandaosakond, EK(b)P KK Koolide osakond (osak. juh: 1940–... Arnold Raud), EK(b)P KK Põllumajandusosakond (osak. juh: Artur Vaha), EK(b)P KK Tööstuse ja transpordi osakond (osak. juh: Arnold Kress), EK(b)P KK Sõjaline osakond, (osak. juh: Karl Kanger, 1942–1944 Artur Vaha) EK(b)P KK Erisektor (keskkomitee kantselei, mis korraldas aparaadi asjaajamist ja säilitas salajasi dokumente). EK(b)P KK aparaat 1945. aastast: EK(b)P KK Kaadriosakond (EK(b)P KK kaadriosakond moodustati 9. septembril 1940 ja likvideeriti 1948. aastal). Kuni likvideerimiseni 1948. aastal juhtis osakonda kaadrisekretär (v. a. 1940 sügis–1941 algus, siis EKP KK I sekretär Karl Säre, 1942–1943 EKP KK II sekretär Nikolai Karotamm, 1945–1948 kaadrisekretär Villem Kuusik) EK(b)P KK organiseerimise-instrueerimise osakond kolme sektoriga (informatsiooni (sekt. juh: 1948–1950 Simon Rosenfeld), arvestuse ja ühtse parteipileti sektor), osak. juhataja (1945) August Kründel; (1945–1948) Aleksander Olin; Stepan Tšernikov EK(b)P KK propaganda ja agitatsiooni osakond, EKP KK agitatsiooni ja propagandasekretär ja osak. juhataja (1943–1947) Eduard Päll, (1947–1948) Algus Raadik, osak. juhataja (1948–1950) Leonid Lentsman, (1949–1951) Jaroslav Raid, (1955–1961) Johannes Undusk EK(b)P KK kooliosakond (1948. aastani), osak. juh: 1945–1947 Kristjan Kure; 1947–1948 Leonid Lentsman EK(b)P KK põllumajanduse osakond osak. juh: 1944–1945 Jaan Pärn; 1945–1950 Aleksandr Sokolov; 1950–1954 Fjodor Ušanjov; –1972 Mihhail Šturm; 1972– Aksel Põldroo)) EK(b)P KK tööstusosakond osak. juh: 1944–1945 Aleksander Hendrikson EK(b)P KK transpordi osakond (sh veetranspordi sektor (1945–1946) EK(b)P KK kaubanduse ja ühiskondliku toitlustamise osakond osak. juh: 1946–1947, 1947–1948 Vladimir Lipp EK(b)P KK sõjaosakond (likvideeriti 1949) EK(b)P KK naistöö osakond (likvideeriti 1956), osak. juh: 1945–1952 Juliana Telman, 1952–1953 Alvine Konno EK(b)P KK ehituse ja kommunaalmajanduse osakond EK(b)P KK kütuse ja energeetika osakond EK(b)P KK põlevkivi- ja keemiatööstuse osakond EK(b)P KK erisektor (kantselei, protokolliosa, kirjade sektor ja salagrupp) EK(b)P KK rahandus-majandussektor 1945. aastal alustas tööd parteikolleegium (hiljem komisjon), mille ülesanne oli parteiliste karistuste apellatsioonide läbivaatamine ja nende EKP KK büroos otsustamiseks ettevalmistamine ning parteiarhiiv 1947. aastal liideti KK tööstusosakond ja KK transpordi osakond, EK(b)P KK tööstusosakond ja transpordi osakonnaks ja osakonnaga liideti ka KK toiduainete- ja KK kalanduse osakond. 1947. aastal liideti KK põlevkivi- ja keemiatööstuse osakond, KK kütuse ja energeetika osakonnaga, EK(b)P KK põlevkivikeemiatööstuse ja energeetika osakonnaks EK(b)P KK põlevkivikeemiatööstuse ja energeetika osakonna juhataja: 1947–1949 Jevgeni Radulov. 1947. aastal nimetati senine KK kaubandusosakond osakonna juhataja: 02.–09.1941 kt. Dmitri Kuzmin), EK(b)P KK kaubanduse ja ühiskondliku toitlustamise osakonnaks 1948. aastal, ÜK(b)P ja liiduvabariikide KK reorganiseerimisega, EK(b)P KK büroo otsusega, liideti EK(b)P KK kooliosakond, EK(b)P KK propaganda- ja agitatsiooniosakonnaga. PA osak. kuulus 5 sektorit: propagandasektor, agitatsioonisektor (sekt. juh: 1947–1948 Ivan Helm), **poliitharidustöö sektor, kõrgemate õppeasutuste ja teaduse sektor, ajakirjanduse (ajakirjanduse ja kirjastuse sektor) (sekt. juh: 1946, Aleksander Kelberg), kaotati KK sekretäride asetäitjate ametikohad, ning KK PAO juhiks sai osak. juhataja. 1948. aastal loodi EK(b)P KK rasketööstuse osakond ja EK(b)P KK kergetööstuse osakond ja EK(b)P KK transpordi osakond EK(b)P KK rasketööstuse osakonna juhataja: 1948–1950 Gavriil Latõšev; 1950–1953 Aleksandr Lebedev, EK(b)P KK kergetööstuse osakonna juhataja: 1948 Aleksei Müürisepp; ..1950.., Aleksander Valter, 1951–1953 Vladimir Lipp EK(b)P KK transpordi osakonna juhataja: ..1950.., Mihhail Sorokin. 1948. aastal reorganiseeriti EK(b)P KK Kaadri ja organiseerimis-instrueerimisosakond, mis liideti EK(b)P KK Partei, ametiühingute ja komsomoliorganite osakonnaks EK(b)P KK Partei, ametiühingute ja komsomoliorganite osakonna juhataja: 1948–1949 Aleksander Olin, ...1950.., Jefim Stepanov. 1948. aastal nimetati EK(b)P KK kaubanduse ja ühiskondliku toitlustamise osakond, EK(b)P KK plaani-, rahandus- ja kaubandusosakonnaks EK(b)P KK plaani-, rahandus- ja kaubandusosakonna juhataja: 1948–1951 Vladimir Lipp. 1948. aastal loodi EK(b)P KK Administratiivosakond (ministrite nõukogu, ametiühingud, töörahva saadikute nõukogude täitevkomiteed, plaanikomisjonid, riigikontroll jne.) osakonna juhataja: 1948–1952 Pavel Anissimov; 1952–1953 Johannes Tipner 1950. aastal suurendati EK(b)P KK PAO sektorite arvu: parteipropaganda sektor, massilise agitatsioonitöö sektor, kultuuriharidus- ja kehakultuuritöö sektor ajakirjanduse ja kirjastuse sektor koolisektor, teaduse ja kõrgemate õppeasutuste sektor, kirjanduse ja kunsti sektor 1951. aastal loodi EK(b)P KK kalatööstuse osakond osakonna juhataja: 1951–1952 Otto Merimaa. 1951. aastal loodi eraldi EK(b)P KK propaganda- ja agitatsiooniosakond ning eraldati EK(b)P KK kooliosakond, EK(b)P KK teaduse ja kõrgemate õppeasutuste osakond, EK(b)P KK ilukirjanduse ja kunsti osakond. 1953. aastal liideti EKP KK teaduse ja kõrgemate õppeasutuste osakond ja EKP KK ilukirjanduse ja kunsti osakond, EKP KK teaduse ja kultuuri osakonnaks. 1952. aastal nimetati EK(b)P KK Rahandus-majandussektor EK(b)P KK Asjadevalitsuseks EKP Keskkomitee asjadevalitseja: 1962–1970 Vladimir Lipp; Georgi Martin, ..1971.. Vladimir Altin (surn. 1976), V. Kronk, 1986– Valjo Koort. 1953. aastal liideti EKP KK rasketööstuse, EKP KK kergetööstuse ja EKP KK transpordi osakond, EKP KK tööstus- ja transpordiosakonnaks EKP KK tööstus- ja transpordiosakonna osakonna juhataja: 1953–1957 Karl Vaino; 1963–1965 Juri Vladõtšin; Leida Sipria; 1969–1971 Ivar Kallion; 1971–1976 Roman Butel; 1980–1984 Aleksandr Zamahhin. EKP KK kalatööstusosakond likvideeriti. 1953. aastal liideti EKP KK admininstratiivosakond ja EKP KK plaani-finants- ja kaubandusosakond, EKP KK administratiiv- ja kaubandusfinantsorganite osakonnaks EKP KK administratiiv- ja kaubandusfinantsorganite osakonna juhataja: 1953– Otto Merimaa, ...1958–1962 A. Tšepurin. 1954. aastal reorganiseeriti EKP KK Partei, ametiühingute ja komsomoliorganite osakond EKP KK Parteiorganite osakonnaks. EKP KK Parteiorganite osakonna juhataja: ...1962... Stepan Jakovi p. Tšernikov 1954. aastal loodi EKP KK laiatarbekaupade ja toiduainetetööstuse osakond (1954–1956) osakonna juhataja: 1954–1956 Juri Vladõtšin 1956. aastal liideti EKP KK teaduse ja kõrgemate õppeasutuste, ilukirjanduse ja kunsti osakonnaga, koolide osakond - moodustades EKP KK teaduse, koolide ja kultuuri osakonna EKP KK teaduse, koolide ja kultuuri osakonna juhataja: 1960–1963 Albert Laus. 1956. aastal loodi EKP KK administratiiv-, kaubandus- ja finantsorganite osakond osakonna juhataja: 1953–1964 Otto Merimaa. 1960. aastal loodi EKP KK ehituse ja ehitusmaterjalide tööstuse osakond. 1962. aastal jagati EKP KK administratiiv-, kaubandus- ja finantsorganite osakond - EKP KK administratiivorganite osakonnaks ja EKP KK kergetööstuse, toiduainete tööstuse ja kaubanduse osakonnaks EKP KK administratiivorganite osakonna juhataja: 1963–1971 Venjamin Porõvkin, 1971...1986..– Pjotr Vassikov, Rudolf Polman; EKP KK kergetööstuse, toiduainete tööstuse ja kaubanduse osakonna juhataja: Leida Sipria). 1963. aastal nimetati EKP KK Propaganda- ja agitatsiooniosakond - EKP KK ideoloogiaosakonnaks (1963–1964), mis hõlmas ajakirjanduse-, raadio ja televisiooni sektorit, parteilist propagandat; ajalehti ja raadiot; kirjastusi ja ajakirju; agitatsiooni- ja propagandatööd (vt. ka Kaadripoliitika Nõukogude Liidus). EKP KK Propaganda- ja agitatsiooniosakonna osakonna juhataja: 1948–1950 ja 1951–1964 Leonid Lentsman, Albert Laus, ajakirjanduse-, raadio ja televisiooni sektori juhataja: 1944 Eduard Konsa; 1946–1948 August Pork; 1948-1949 Lembit Kaik; 1973–1980 Ülo Nõmm; 1980–1983 Toomas Leito; 1984–1989 Peeter Sookruus 1964. aastal nimetati EKP KK teaduse, koolide ja kultuuri osakond, EKP KK teaduse ja kultuuri osakonnaks EKP KK teaduse ja kultuuri osakonna osakonna juhataja: 1964–1969 Olaf Utt. 1965. aastal reorganiseeriti EKP KK Parteiorganite osakond, EKP KK Parteiorganisatsioonilise töö osakonnaks, milles 4 alasektorit EKP KK Parteiorganisatsioonilise töö osakonna osak. juh: 1970–1985 Lev Šišov, 1985–1988 Ain Soidla. 1965. aastal nimetati EKP KK ideoloogiaosakond taas EKP KK Propaganda- ja agitatsiooniosakonnaks EKP KK Propaganda- ja agitatsiooniosakonna osakonna juhataja: Vello Ranne, 1980–1985 Ain Soidla; 1985–1987 Toomas Leito; 1987–1988 Silvi-Aire Villo). 1965. aastal nimetati EKP KK toiduainete tööstuse ja kaubanduse osakond, EKP KK kaubanduse ja elukondliku teeninduse osakonnaks osakonna juhataja: 1967–1975 Ago Madik. 1965. aastal nimetati EKP KK ehituse ja ehitusmaterjalide tööstuse osakond, EKP KK ehituse ja linnamajanduse osakonnaks EKP KK ehituse ja linnamajanduse osakonna juhataja: 1967.. 1971– Valter Eks; 1979–1984 Leonid Ananitš; 1986– N. Ivanov 1967. aastal eraldati EKP KK kaubanduse ja elukondliku teeninduse osakonnast - EKP KK kerge- ja toiduainete tööstuse osakond EKP KK kaubanduse ja elukondliku teeninduse osakonna juhataja: ..1971..- Ago Madiku, 1975–1980 Rein Ristlaan; 1986– Roman-Robert Merisalu, EKP KK kerge- ja toiduainete tööstuse osakonna juhataja: 1967..1971.. – Leida Sipria; 1982–1983 Jaak Allmere). 1969. aastal jagati EKP KK teaduse ja kultuuri osakond, EKP KK kultuuriosakonnaks ning EKP KK teaduse ja õppeasutuste osakonnaks EKP KK kultuuriosakonna osakonna juhataja: 1969–1983 Olaf Utt; 1986– Kalev Tammistu EKP KK teaduse ja õppeasutuste osakonna juhataja: –1974 Gustav Sarri; 1974–1980 Elsa Gretškina; 1980..1986– Aili Aben. 1971. aastal loodi EKP KK välissidemete osakond ..1983 EKP KK välissidemete osakonna juhataja: 1971–1973 Juhan-Kaspar Jürna; Endel Saia; 1983–1988 Mihhail Murnikov. 1980. aastal jagati EKP KK Tööstuse ja transpordi osakond, EKP KK tööstusosakonnaks ning EKP KK transpordi- ja sideosakonnaks EKP KK tööstusosakonna osakonna juhataja: 1984, Nikolai Ganjušov; 1986– Kalev Benno EKP KK transpordi- ja sideosakonna osakonna juhataja: ...1976..1986.. Vladimir Ilves 1983. aastal loodi EKP KK majandus (ökonoomika)osakond, mis tegeles riikliku majanduse üldküsimustega osakonna juhataja: 1983–1987 Valeri Paulman 1983. aastal nimetati EKP KK põllumajandusosakond, EKP KK põllumajanduse ja toiduainetetööstuse osakonnaks EKP KK põllumajanduse ja toiduainetetööstuse osakonna juhataja: 1986– Ilmar Kallas. 1983. aastal eraldati EKP KK kergetööstuse ja tarbekaupade osakond EKP KK kergetööstuse ja tarbekaupade osakonna juhataja: 1983– Jaak Allmere EKP KK Parteiorganisatsioonilise ja kaadritöö osakond (endine parteiorganisatsioonilise töö osakond) EKP KK Ideoloogiaosakond (senised propaganda- ja agitatsiooniosakond, kultuuriosakond, teaduse ja õppeasutuste osakond ja välissidemete osakond). EKP KK Sotsiaalmajandusosakond (senised viis tööstuse, kaubanduse ja halduse valdkonna osakonda). EKP KK Riigiõiguse osakond (senine administratiivorganite osakond ) EKP KK Agraarosakond (senine põllumajanduse ja toiduainete tööstuse osakond). EKP KK Üldosakond (osak. juh: ..1971.. B. Šergalin, Arkadi Kello; 1986–. Vladimir Renser EKP KK Asjadevalitsus. EKP KK juures asuv parteikomisjon: esimees 1982 – Leonid Lentsman. EKP KK häälekandjate toimetajateks kinnitati: Rahva Hääl – Henno Toming; Sovetskaja Estonija – Sergei Tarakanov; Eesti Kommunist – Lembit Annus; Aja Pulss – Vambola Lillemäe. Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu "Kõrgemad võimu vahendajad ENSV-s: Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretärid 1940–1990" (PDF). Tallinn: Okupatsioonide muuseum. 2000. Originaali (pdf) arhiivikoopia seisuga 7. märts 2016. Ülevaade Eestimaa Kommunistliku Partei ajaloost, 3. köide. Eestimaa Kommunistlik Partei. Keskkomitee. Partei Ajaloo Instituut, Tallinn 1972, lk 20[1] Johannes Käbin, Aastate ja kauguste tagant: mälestused ja päevikukatked lk 15 Olev Liivik. Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee aparaat 1945-1953 Секретариат ЦК КП(б) – КП Эстонии Peeter Kaasik, 1942. aastal Nõukogude Liidu tagalas kogutud mälestused tunnistused ajalooallikana, Tuna 1/2020 Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee organisatsiooniline struktuur, lk 495–497. Olev Liivik, Eesti NSV Ministrite Nõukogu institutsionaalne areng ja kaadrid 1940-1953, Kirjastus: Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu, 2014, lk 322-323 Mariliis Hämäläinen, Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee nomenklatuur 1940–1953, Tuna 1/2011, lk 75 Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee organisatsiooniline struktuur 1940—1991, lk 270 Olev Liivik, Eesti NSV Ministrite Nõukogu institutsionaalne areng ja kaadrid 1940-1953, Kirjastus: Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu, 2014, lk 307-308 Fjodor Stepani p. Ušanjov, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 189 Mihhail Marki p. Šturm, Kiir: EKP KK ja ENSV MN ajaleht Põltsamaa territoriaalse tootmisvalitsuse juures, Номер 17, 8 феврал 1955 Aksel Johannese p. Põldroo, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 130 Olev Liivik, Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee aparaat 1945-1953, Tartu, Tartu Ülikooli Kirjastus, 2006, lk 31 Olev Liivik, Eesti NSV Ministrite Nõukogu institutsionaalne areng ja kaadrid 1940-1953, Kirjastus: Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu, 2014, lk 284 Tiiu Kreegipuu, Eesti NSV trükiajakirjanduse parteilise juhtimise üldised põhimõtted, Ajalooline Ajakiri, 2009, 1/2 (127/128), lk 163 Tiiu Kreegipuu, Nõukogude kultuuripoliitika printsiibid ja rakendused Eesti NSV-s aastatel 1944-1954 kirjanduse ja trükiajakirjanduse näitel, Tartu 2005, lk 35 Tallinnas Eestimaa Kommunistliku Partei XIX kongress, Sirp ja Vasar, nr. 6, 7 veebruar 1986 Karl Genrihi p. Vaino, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 194 Jüri Nikolai p. Vladõtšin, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 205 Leida Aleksandri t. Sipria, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 152 Roman Nikolai p. Butel, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 23 Täiesti üksmeelselt, Kiir : EKP KK ja ENSV MN ajaleht Põltsamaa territoriaalse tootmisvalitsuse juures, nr. 7, 16 jaanuar 1962 Pjotr Nikita p. Vassikov, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 198 Rudolf Polman (28.09.1926-21.08.2016. a-st 1972 EKP KK administratiivorganite osakonna juhataja asetäitja ja hiljem juhataja), www.meediateek.ee Tiiu Kreegipuu, Eesti NSV trükiajakirjanduse parteilise juhtimise üldised põhimõtted. Ajalooline Ajakiri 1/2 (2009), lk 163 Tõnu Tannberg, Miks Hans Kruusist ei saanud Eesti NSV välisasjade rahvakomissari juba 1944. aasta kevadel?[alaline kõdulink], Tuna 3/2011, lk 82 Ülo Johannese p. Nõmm, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 114 Marek Miil, Nõukogude propagandasüsteemi toimimine ajakirjanduse argipraktikate kaudu. Tartu Ülikooli sotsiaal- ja haridusteaduskonna ühiskonnateaduste instituut, 2014, lk 73 Olaf-Knut Jaagu p. Utt, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 194 Lev Dmitri p. Šišov, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 152 Ago Verneri p. Madik, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 89 Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee (1923-1991), The National Archives of Estonia Argo Kuusik, Jüri Saar, Valdur Ohmann, Kistler-Ritso Eesti Sihtasutus, Olev Liivik, Külli Niidassoo, Meelis Maripuu. Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee organisatsiooniline struktuur 1940-1991. Toimetaja: Enn Tarvel, Kistler-Ritso Eesti Sihtasutus, 2002, ISBN: 9985789202, 719 lk Olev Liivik. Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee aparaat 1945-1953, Tartu, Tartu Ülikooli Kirjastus, 2006, ISBN: 9949112516, 209 lk