laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Reinhold Jürgenson

Reinhold Jürgenson (25. jaanuar 1886 Pärnu – 8. juuni 1965 Pärnu) oli eesti haridus- ja sporditegelane. Ta lõpetas 1904 Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi ja 1909 Tartu Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna. 1912–1915 ja 1919–1921 töötas Poolas Pinski naisgümnaasiumi juhatajana ja reaalkooli õpetajana, vahepeal Venemaal, kuhu need koolid kodusõja käigus evakueeriti. Olnud Minski kubermangu haridusvalitsuse juhataja. Naasis Eestisse 1921. Pärnus töötas õpetaja ja juhatajana mitmes koolis, põhiliselt Pärnu Poeglaste Gümnaasiumis. Oli 1935–1940 selle inspektor (õppealajuhataja) ja 1941–1944 direktor. 1944–1946 elas ja töötas Saksamaal, repatrieerus 1946. Alates 1948 kuni pensionile minekuni oli ta õpetaja Abja keskkoolis. Võtnud osa mitme seltskondliku organisatsiooni tegevusest. 1924–1932 ja 1934–1940 oli ta Pärnus tegutsenud kultuuriseltsi Eesti Klubi juhataja. Ta oli Pärnu Lawn-Tennise Klubi asutajaliige ja juhatuse liige, ühtlasi klubi tenniseväljakute ehituse juhataja. Tema isa Georg Carl Jürgenson oli ettevõtja ja Pärnu Linnaduuma saadik. Oli abielus Sofia Atroshtshenkoga 1913–1932 ja Helene Orasega 1935–1965. Tal on kaks last. Tütar Nelly Osula on pensionär (töötas raamatupidajana) ja poeg Rein Jürgenson emeriitprofessor (töötas TTÜs informaatikaprofessorina). Püha Stanislavi III järgu orden. Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is Eesti Entsüklopeedia
Johannes Janson

Johannes Janson (20. juuni 1891 Viimsi vald, Harjumaa – 23. juuli 1949 Leningrad) oli Eesti sporditegelane. Ta on mänginud aastast 1914 Tallinna Olümpias jalgpalli. Ta oli üks Tallinna Veeremänguklubi asutajaid 1923. aastal. Aastal 1931 kuulus ta Veeremänguliidu asutavasse kogusse. Ta oli Tallinna Jalgpalliklubi ja Tallinna Kalevi eluaegne liige. Ta oli restorani Bristol omanik ja on pidanud hotelle Estonia ja Kuld-Lõvi. Arreteeriti 1944, suri Leningradi vanglas. Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is
Kidunud lahend

Kidunud lahend ehk kõdunud lahend (ingl. degenerate solution) on matemaatikas teatava ülesande lahend, kus nullist erinevate komponentide arv on "normaalsest" väiksem. Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Karl Kõiv

Karl Eduard Kõiv (3. detsember 1894 Sootaga vald, Tartumaa – 6. august 1974 Tallinn) oli Eesti tõstja. Ta jagas 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängudel tõstmises tulemusega 190 (45 + 60 + 85) 7.–8. kohta. 1. maailmameistrivõistlustel Tallinnas võitis ta 1922. aastal hõbemedali. Ta sai aastatel 1921–1924 Eesti meistrivõistlustel tõstmises 1 kuld- ja 3 pronksmedalit. Aastatel 1922–1925 tegutses ta esimeses Eesti Spordi Liidu raskejõustikuosakonnas. Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) "Karl Kõiv lehel Sports-Reference. Inglise keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. detsember 2012. Vaadatud 15. jaanuaril 2018. Karl Kõivu sporditulemused Biograafia ESBL-is Karl Kõivu sporditulemused Karl Kõiv veebisaidil Olympedia (inglise)
Jaak Kärner

Jaak Kärner (22. märts 1892 Õisu vald, Viljandimaa – 22. juuli 1937 Tartu) oli Eesti laskur. Ta võttis osa I maailmasõjast ja Vabadussõjast. 1925. aastal pani ta aluse Kaitseliidu Paistu malevkonna Õisu kompaniile, kus oli ka relvurpealik. Ta oli 1935. aastal suurmeister täiskaliibrilisest püssist laskmises. 2007. aastast korraldab Kaitseliidu Sakala malev temanimelist mälestusvõistlust. 1935 Tallinna Spordipressi Klubi kuldmedal Eesti parima spordisaavutuse eest 1935 Kaitseliidu sõrmus heade lasketulemuste eest Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is
Pant (perekonnanimi)

Pant on perekonnanimi. Enn Pant, eesti ettevõtja Laine Pant, Kanada eesti seltsitegelane Siegfried Pant, Eesti pangandustegelane Valdo Pant, eesti tele- ja raadioajakirjanik
Eduard Kõppo

Eduard Kõppo (ka Kepp; 30. mai 1894 Paide – 6. november 1966 Tallinn) oli Eesti sporditegelane. Lõpetas 1911 Tallinnas eeltehnikumi, töötas Riias (1911–12), Paides, Viljandis ja Tallinnas postiametnikuna. Võttis vabatahtlikuna Kalevlaste Malevas osa Vabadussõjast. Pärast Põhja-Eesti vabastamise lahinguid demobiliseeriti ja suunati spetsialistina organiseerima postiteenistust. 1920. aastail lõpetas spordiinstruktorite, poksi-, maadlus- ja suusatreenerite kursused. Eesti esivõistluste võitja 1918 iluuisutamise üksiksõidus ja jääpallis, 1919 teateujumises 1920 sõudmises neljapaadimeeskonnas. Eesti iseseisvumise eelsete ujumisrekordite püstitajaid. 1933–1938 oli ta Maadluse-, Poksi- ja Tõsteliidu laekur ja I abiesimees, osales Eesti meeskonna esindajana 1936 Berliini OM-il ja 1937 EM-il. Oli aastaid Kalevi veespordiosakonna juhatuse liige, 6 aastat esimees. Seltsi tegevuse jätkumisel (aastast 1942) oli esimehe kohusetäitja, 1944 suvel valiti esimeheks. Tegutsenud kohtunikuna võrkpalli-, veespordi-, kerge- ja raskejõustikuvõistlustel. 1929 – Kotkaristi V klassi teenetemärk 1938 – Valgetähe V klassi teenetemärk Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is Foto Eduard Kõppost
Arnold Kuulman

Arnold Emil Kuulmann (12. veebruar 1895 Tallinn – 26. juuli 1926 Tallinn) oli Eesti jalgpallur. Ta oli 1915. aastal koos veel mitme võimlemisseltsi Sport mängijaga Tallinna spordiseltsi Olümpia asutaja. 11. augustil 1922 lõi ta Soome vastu Eesti jalgpallikoondise esimese värava. Ta töötas elektrikuna Põhja-Puupapi vabrikus. 26. juulil 1926 hukkus ta tööõnnetuses. "Eesti Spordileht, nr. 27, 30 juuli 1926". Digar. Vaadatud 31.08.2018. {{cite web}}: eiran teksti "dea.digar.ee" (juhend) Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is Arnold Emil Kuulmann jalgpall.ee Arnold Kuulmann transfermarkt.com
Konfokaalsed koonuselõiked

Konfokaalsed koonuselõiked on matemaatikas ühel ja samal tasandil paiknevad ellipsid ja/või hüperboolid, millel on ühised fookused. Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Gustav Kiilim

Gustav Kiilim (22. märts 1886 Tallinn – 16. juuli 1938 Tallinn) oli Eesti kergejõustiklane ja sporditegelane. 1913–1916 võitis ta Venemaa esivõistlustel ja Venemaa olümpiamängudel 400 ja 800 m jooksus 6 hõbemedalit, 100 m jooksus pronksmedali ja 4 × 400 m teatejooksus 2 korral hõbemedali.. Kiilim oli elukutselt kingsepp. Ta valmistas Tallinna esimesed naelkingad. Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is
Arnold Kress

Arnold Kress (28. juuli 1897 Tallinn – 25. detsember 1974 Tallinn) oli Eesti sporditegelane ja Eesti NSV kommunistliku partei juhtivtöötaja, aastaid oli ka Eesti NSV Ülemnõukogu liige. Kommunistlikku parteisse astus Kress 1919. aastal. Arnold Kress oli aadtail 1915–16 Vene-Balti tehase lukksepp, 1916 võeti Venemaa keisririigi sõjaväkke. 1917. aastal astus Petrogradis Punalaevastikku. 1923. aastani Balti mere sõjalaevastiku masinatööline. Aastatel 1923–24 masinatööline ja lukksepp Balti mere tsiviillaevanduses ja laevaehitustehases, 1924–28 paberivabriku masinatööline ja meister ning 1928–30 Leningradi Krasnogorski paberivabriku direktor. 1930–35 üliõpilane, Leningradi Tööstuse Akadeemias. Arnold Kress oli hariduselt laevaehitusinsener ja töötas 1935.–1940. aastani Nikolajevis laevaehitusinstituudi direktorina. Suunati 1940. aastal Eestisse, ta oli oktoober–detsember 1940. aastal, lühikest aega EK(b)P KK tööstuse osakonna juhataja ja viidi parteiaparaadist üle Eesti NSV RKN-i esimehe asetäitjaks, kus ta asus kureerima tööstust. Ta oli 1942. aastal Eesti NSV – Moskva poksivõistluse ja 1944 Leningradis Sõpruse auhinna võistlussarja algataja. 1941 – 6.1. 1949 oli ta ENSV Rahvakomissaride Nõukogu ja ENSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja, 1949–1952 ENSV Riikliku Plaanikomisjoni esimehe asetäitja, 1952–1956 Tallinna paberivabriku direktor, 1956–1959 Eesti Tarbijate Kooperatiivide Vabariikliku Liidu juhatuse esimehe asetäitja, 1959–1964 ENSV RMN Elektrotehnika TUI direktor 1947–1948 oli ta Kalevi spordiseltsi kergejõustikusektsiooni esimees. Maetud Tallinna Metsakalmistule. Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Olev Liivik, Eesti NSV Ministrite Nõukogu institutsionaalne areng ja kaadrid 1940-1953, Kirjastus: Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu, 2014, lk 289 Argo Kuusik, Jüri Saar, Valdur Ohmann, Kistler-Ritso Eesti Sihtasutus, Olev Liivik, Külli Niidassoo, Meelis Maripuu. Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee organisatsiooniline struktuur, lk 495–497. Biograafia ESBL-is
Julius Kivastik

Julius-Andreas Kivastik (24. märts (vkj)/ 5. aprill 1889 Kambja kihelkond, Tartumaa – 5. aprill 1959 Uppsala) oli Eesti sporditegelane. 1924–1935 oli ta Tartu Veespordiklubi juhatuse liige ja esimees. 1934–1940 oli ta Veespordiliidu abiesimees. Ta oli Tartu Kalevi ja Tartu Noorte Meeste Kristliku Ühingu eestseisuses. Tartus oli ta kuni 1941. aastani omanimelise sporditööstuse ja -poe (Kivastiku spordiäri) omanik ja direktor. Ta põgenes 1944. aastal Saksamaale. Läks hiljem Rootsi, elas lõpuks Uppsalas. Ta suri 5. aprillil 1959 Uppsalas ja maeti 18. aprillil 1959 Uppsala vanale kalmistule. Tema poeg oli sporditegelane Karl Kivastik. Biograafia ESBL-is Haud andmekogus SvenskaGravar. Rootsi keeles Biograafia ESBL-is Haud Uppsala vanal kirikuaial. Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum, ESM F 912:231/A17612
Alfred Kepper

Alfred Kepper (13. mai 1878 Laadoga, Peterburi kubermang – 4. november 1952 Rootsi) oli eesti jalgrattur ja sõudja. Esimesed võistlused tegi ta Peterburi Unionis ja Peterburi Jalgratturite Seltsi klubis. Aastal 1920 opteerus ta Eestisse. Ta oli Tallinnas OÜ Eugen ja Ko juhatuse esimees ja AS-i Vennad Popovid ärijuht. Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is
1922. aasta tõstmise maailmameistrivõistlused

1922. aasta tõstmise maailmameistrivõistlused toimusid 29. ja 30. aprillil 1922 Tallinnas. Osales 33 sportlast 4 riigist. Tulemused
Kristjan Kask

Kristjan Kask (4. veebruar 1874 Torma – 29. jaanuar 1972 Tallinn) oli Eesti kergejõustiklane. Ta võitis 25. augustil 1896 esimese Tallinna jooksuvõistluse "Soome viisi järele auhindade peale". Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is
Jaan Kentel

Jaan Kentel (eesnimena kasutatud ka John; 9. juuli 1881 Käsukonna, Pilistvere kihelkond, Viljandimaa – 4. juuni 1938 Rockwood, Austraalia) oli Eesti raskejõustiklane. 19. sajandi lõpul läks ta Peterburi, kus astus spordiklubisse Kalev. Hiljem liitus ta seal elukutseliste maadlejate grupiga. Ta oli 10 aastat Jaapanis sõjaväelaste ja üliõpilaste raskejõustikuinstruktor. Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is
Johannes Kauba

Johannes Kauba (28. september 1886 Rakvere – 21. veebruar 1939 Tallinn) oli Eesti sporditegelane. Ta kuulus Peterburis spordiseltsi Palma ning oli spordiseltsi Wõimula (asutatud 1906) loojaid ja esimees. 1912. aasta Stockholmi olümpiamängudel esindas ta Venemaad. 1922–1923 oli ta Eesti Spordi Liidu esimees. 1923–1933 oli ta reorganiseeritud EKRAVE Liidu ja selle raskejõustikuosakonna juht. Ta oli ajakirja Staadion peatoimetaja. Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is
August Kanastik

August Kanastik (18. jaanuar 1882 Kose kihelkond, Harjumaa – 2. aprill 1945 Tallinn) oli Eesti maadleja. Ta tuli maadluses kolm korda (1902, 1904 ja 1905) Eesti asjaarmastajate meistriks ning kaks korda (1905 ja 1906) Venemaa asjaarmastajate meistriks. Ta võistles ka elukutselisena, võttes osa mitmetest võistlustest Venemaa eri paikades. Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is
Ülem-Reini ringkond

Ülem-Reini ringkond (saksa Oberrheinischer Reichskreis) oli Saksa-Rooma riigi ringkond, mis loodi aastal 1500 endise Ülem-Lotringi hertsogkonna ja suurema osa Reini Frangimaa territooriumil, sealhulgas Švaabimaa Alsace'i piirkond ja Burgundia Savoia hertsogkond. Paljud ringkonna riigid Reini jõest läänes annekteeriti 17. sajandil kuningas Louis XIV juhtimisel Prantsusmaa poolt, vallutus pitseeriti 1678/79. aasta Nijmegeni rahuga. Ringkond koosnes järgmistest riikidest:
2014. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus

2014. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus toimusid 2. ja 3. augustil 2014 Tallinnas Kadrioru staadionil. Tulemused
Augustin Meyerberg

Vabahärra Augustin Meyerberg (1622 Sileesia – 1688) oli Saksa-Rooma riigi diplomaat. Augustin Meyern teenis Saksa-Rooma riigis, apellatsioonikohtu nõunikuna Głogówis ja seejärel Saksa-Rooma keisri (1657–1705) Leopold I teenistuses diplomaadina. Keisri esindajana viis ta läbi ca 20 diplomaatilist missiooni erinevate Euroopa ja Aasia valitsejate: Türgi sultani Mehmet IV, Poola kuninga Jan II Kazimierz Waza, Venemaa tsaari Aleksei I Mihhailovitši juurde. Tema suurem panus varauusaegsetesse ajalooallikatesse on aastatel 1661–1663 Moskva tsaaririigi ja Rzeczpospolita vahel 1658. aastal taasalanud sõjas vaherahu saavutamiseks teostatud diplomaatilise missiooni käigus koostatud reisikirjeldused ja joonised, mis kajastavad 17. sajandi Venemaa elu-olu, reisi ajal nähtud ja kogetut. Augustin Meyerni saatkond kulges Moskvasse läbi Kuramaa, Liivimaa, Vene-Rootsi 1656–1658 aastate sõja tulemusel Moskva tsaaririigi võimu all olevate Koknese, Alūksne ja Petseri, Pihkva, Novgorodi ja Tveri. 1666. aastal Augustin Meyern aadeldati nimega Meyerberg ning talle anti vabahärra tiitel. Relatio humillima Augustini de Meyern et Horatii Gulielmi Caivuccii, ablegatorum in Moschoviam a d. 17 Febr. 1661 usque ad d. 2 2 Febr. 1663
Dzjubrove

Dzjubrove (ukraina keeles Дзюброве) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Jampili rajoonis. Pindala on 0,277 km². Elanike arv on 46.
Ševtšenka (Bari rajoon)

Ševtšenka (ukraina keeles Шевченка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 12.
Jalanets (küla, Beršadi rajoon)

Jalanets (ukraina keeles Яланець) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 2338.
Johannes Kalla

Johannes Kalla (26. jaanuar 1873 Kostivere, Jõelähtme kihelkond – 20. august 1945 Tallinn) oli Eesti tõstja ja raskejõustiklane. 1890ndatel liitus ta Tallinna Vabatahtlike Atleetide Klubis jõumeestega, keda treenisid Gustav Boesberg ja Adolf Andruškevitš. 1896–1923 oli ta Venemaal elukutseline atleet. Ta kuulus Eesti Elukutseliste Maadlejate Ühingusse. Maetud Tallinna Siselinna kalmistule. Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) kalmistud.ee[alaline kõdulink] Biograafia ESBL-is
Bohhonõkõ

Bohhonõkõ (ukraina keeles Бохоники) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 1690. Pindala on 2,727 km².
Mart Kalde

Mart Kalde (2. november 1869 Haimre vald, Läänemaa – 1951 Lehtse vald Järvamaa) oli Eesti maadleja. Maadlemist harjutas ta seltsi "Linda" aidas Tallinna Vabatahtlikus Atleetide Klubis. Ta võitis 1892. aastal Lootose seltsi[küsitav] rahvapeol esikoha ja kulduuri raskuste tõstmises. Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is
Burjanõ

Burjanõ (ukraina keeles Бур'яни) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Gaissõni rajoonis. Elanike arv on 105. Pindala on 0,682 km².
Feofan Lebedev

Feofan Lebedev (alates 1. oktoobrist 1944 Luik; 15. november 1871 Narva (teistel andmetel Novgorod) – 1. november 1966 Helsingi) oli Eesti laskur ja laskesporditegelane ning Venemaa ja Eesti sõjaväelane (kolonel). Ta võistles 1912. aastal Stockholmi olümpiamängudel, kus saavutas vabapüssist 3 x 40 lasku 300 meetrilt individuaalselt 54. ja meeskondlikult 7. koha, armeepüssist 20 lasku 300 meetrilt individuaalselt 42. ja 600 meetrilt 74. ning meeskondlikult 9. koha. 1920. aastal asus ta alaliselt Eestisse elama ja töötas sõjakooli lektorina spordi alal. Ta oli Tallinnas Tondil Eesti esimese 100 m lasketiiru (Tondi lasketiir) rajajaid. Püha Anna ordeni 2., 3. ja 4. järk Püha Stanislavi ordeni 2. ja 3. järk Püha Georgi ordeni 4. järk Püha Vladimiri ordeni 3. ja 4. järk Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Jaak Valdre. "Eesti esimene olümpialaskur oli pärit Narvast". Põhjarannik nr 33, 16. veebruar 2013. Lk 8 Biograafia ESBL-is Eesti ohvitserid 1918-1940 Feofan Lebedev veebisaidil Olympedia (inglise)
Johannes Lest

Johannes Lest (24. veebruar 1899 Kavilda vald, Tartumaa – 15. august 1976 Tallinn) oli Eesti suusataja ja pedagoog. 1922–1931 võitis ta suusatamises Eesti meistrivõistlustel 2 kulda, 2 hõbedat ja 1 pronksi. Ta oli 10 ja 30 km-s SELL-i taliolümpiaadi võitja. Ta oli Puhja Haridusseltsi spordiringi asutajaliikmeid. Ta kuulus ka Narva Võitleja juhatusse. Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is ([1]) https://www.geni.com/people/Juhan-Lest/6000000019327186031 http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=21366
Jaan Lorens seenior

Jaan Lorens seenior (24. oktoober 1888 Vana-Tänassilma vald, Viljandimaa – 6. detsember 1957 Stockholm) oli Eesti sporditegelane. Aastast 1922 oli ta Tallinna Kalevi tenniseklubi esimees ja bridžiklubi juhatuse liige. Ta töötas aastast 1928 AS Odor direktorina. Tema poeg oli spordiajakirjanik Jaan Lorens. Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is
Gustav Lokotar

Gustav Lokotar (12. oktoober 1899 Kalvi vald, Virumaa – 12. oktoober 1969 Tallinn) oli Eesti laskur. 1934–1939 kuulus ta Eesti laskekoondisse. Aastast 2009 korraldab Kaitseliidu Viru malev temanimelist mälestusvõistlust. Ta on maetud Pärnamäe kalmistule. Tallinna Spordipressi Klubi kuldmedali Eesti parima spordisaavutuse eest, 1935 Kaitseliidu Valgeristi III klass Kuldtaskukell riigihoidjalt, 1938 Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is
Väikesaar

Väikesaarteks nimetatakse Eestis suursaartest ehk Saaremaast, Hiiumaast ja Muhust väiksemaid saari. Väikesaari, mis on aasta läbi asustatud, nimetatakse püsiasustusega väikesaarteks.
Karl Lomp

Karl Lomp (17. märts (5. märts vkj) 1899 Vana-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 25. september 1941 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1934), laskur ja treener. Ta lõpetas 1920. aastal Põltsamaa Reaalgümnaasiumi ja 1922. aastal sõjakooli. Teenis 1922–1936 allohvitseride koolis laskeõpetajana, 1936–1938 laskurklassi ülemana ja 1938–1940 kooli ülema kohusetäitjana, samal ajal oli kõrgema sõjakooli laskeasjanduse õppejõud. Nõukogude okupatsiooni ajal 1940–1941 oli ta OSOAVIAHIM-i sõjalise väljaõppe instruktor. Saksa okupatsiooni ajal 1941. aastal mõisteti ta surma ja hukati. Ta tuli 1933. aastal esimestel Eesti meistrivõistlustel 5 korda ja 1939. aastal 1 korra individuaalselt meistriks. Ta oli liige Ohvitseride Laskespordi Keskühingu juhatuses ja Eesti Laskurliidu revisjonikomisjonis. 1922 Vabadussõja mälestusmärk 1938 hõbetaskukell riigihoidjalt Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Eesti ohvitserid 1918-1940 Biograafia ESBL-is
Jakob Miil

Jakob Miil (24. august 1888 Rapla – 14. mai 1964 Tallinn) oli Eesti tõstja ja maadleja. Ta koondas raskejõustikuhuvilised 1908. aastal oma Suur-Karja 12 asuvasse korterisse, mida rahvasuus nimetati Miili klubiks, ja mis hiljem registreeriti raskejõustikuseltsina Aberg. 4. jaanuaril 1914 oli ta Baltimaade naismaadlejate võistluste korraldajatest. Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is
Aleksander Mugur

Aleksander Mugur (25. juuni (vkj)/ 7. juuli 1884 Vastemõisa vald, Suure-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 17. aprill 1975 Tallinn) oli Eesti raskejõustiklane. 1908. aastal osales ta poksis elukutseliste maailmameistrivõistlustel[küsitav]. Ta oli 1923. aastal moodustatud Eesti Rahvusvahelise Elukutseliste Maadlejate Ühingu üks asutajaid ja kuni ühingu tegutsemise lõpuni 1939. aastal selle liige. Suure-Jaani koguduse meetrikaraamat 1884. Eesti Rahvusarhiiv, EAA.1287.1.222, leht 16p Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Aleksander Mändvere

Aleksander Mändvere (aastani 1927 Aleksander Lugenberg; perekonnanimena kasutatud ka Lugenberg-Mändvere[viide?]; 24. veebruar 1896 Varangu vald, Virumaa – 28. mai 1942 Sosva, Sverdlovski oblast) oli Eesti sporditegelane. Aastal 1916 lõpetas ta Vladimiri sõjakooli ja aastal 1918 eksternina Rakvere poeglaste gümnaasiumi. Aastal 1932 lõpetas ta Tartu Ülikooli kaubandus-majandusosakonna. Ta oli seltside Narva Kalev ja Võitleja asutajaliikmeid. 1930–1932 oli ta Eesti Spordilehe peatoimetaja. Arreteeriti NKVD poolt 1941 ja hukati Sosva vangilaagris. Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is
Aleksander Mänd

Aleksander Mänd (14. juuni 1893 Anija, Harjumaa – 24. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti sporditegelane. Ta oli esimesi Eesti jalgpallureid (1909) ja mitu mängu osales ta Tallinna Jalgpalliklubi (TJK) rivistuses. Hiljem tegeles ta laskespordi ja teiste harrastustega. Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 Tallinnas, mõisteti surma ja hukati. Kotkaristi V klassi teenetemärk, 1934 Valgetähe III klassi teenetemärk, 1938 Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is
Elisabeth Egel

Elisabeth Egel (sündinud 25. novembril 2000) on eesti parasportlane (ujuja). noore sportlase preemia 2011 aasta parasportlane 2014 ja 2016
Johannes Mannert

Johannes Mannert (29. oktoober 1892 Tallinn – 26. november 1950 Tallinn) oli Eesti auto- ja motosportlane. Ta lõpetas Hansa õhtukooli. Oma esimese võistlussõidu tegi ta 1924. aastal, võites 1 km kiirussõidu autoga Aga. 1927 võitis pikamaasõidu Tallinn–Rakvere–Tallinn. Oli 1934 esimesel autode Pirita-Kose–Kloostrimetsa ringrajasõidu võistlusel Tourist Trophy teine. Aastal 1936 osales ta külgvankriga mootorrattal olümpia tähesõidul, mis kulges marsruudil Tallinn–Berliin–Tallinn. Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014) Biograafia ESBL-is
Katee Sackhoff

Kathryn Ann Sackhoff (sündinud 8. aprillil 1980 Portlandis) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Tema tuntuim roll on leitnant Kara Thrace sarjas "Battlestar Galactica", mille eest nomineeriti ta neljale Saturni auhinnale, millest ühe ta võitis.
Lavassaare valla lipp

Lavassaare valla lipp on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Lavassaare valla lipp. Lipp kinnitati Eesti Vabariigi Riigikantselei riigisümboolika osakonna poolt 14. mail 2004 ning oli kasutusel 20. oktoobrini 2013, kui Lavassaare vald ühines Audru vallaga. Uue valla nimeks sai Audru vald ning kasutusele jäi Audru valla lipp. Lavassaare valla lipp anti hoiule Lavassaare Külaseltsile. Lavassaare valla lipu autor on Priit Herodes. Lavassaare valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Rohelise kanga keskel on kollase äärisega ruut, mida ümbritsevad seitse kollast kaunistust. Kaunistused koosnevad kahest lehest ja ühest marjast. Kaheksanda kaunistuse katab lipu vardapoolses ülanurgas olev kollane ruut kahe diagonaalse musta joonega. Mustad jooned algava vardapoolsest ülanurgast. Lipu normaalmõõtmed on 105x105 cm. Roheline sümboliseerib loodust ja elu. Kollase äärisega ruut tähistab valda ning seda ümbritsevad lehed ja marjad valla rikkusi. Kanga vardapoolses ülanurgas olev kollane ruut kahe musta diagonaalse joonega tähistab Pärnu maakonda, kohalikku turbatööstust, kitsarööpmelist raudteed ning Lavassaares asuvat raudtee muuseumi. Lipp heisatakse hoonel, kus asub Lavassaare Vallavalitsus, ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega, samuti muudel avalikel üritustel. Lipu heiskamisel koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, linna või valla lipuga, asub Lavassaare valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust. Lavassaare valla lipp heisatakse lipuvardaga vastavasse hoidjasse. Lavassaare valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes vallavolikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel, teistele omanikele on niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga. Riigilippu ja/või valla lippu võib heisata riiklikel pühadel ja tähtpäevadel, avalikel üritustel ning perekondlike sündmuste puhul. Lavassaare valla vapp Pärnu maakond Lavassaare valla sümboolika Lavassaare valla kodulehel Lavassaare valla sümbolid Riigikantselei kodulehel Lavassaare valla lipp lehel "geraldika.ru"