laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Odojevi rajoon

Odojevi rajoon (vene keeles Одоевский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Odojevi alev. Rajoon piirneb kirdes Dubna rajooni, idas Štšokino rajooni, kagus Plavski rajooni, lõunas Arsenjevo rajooni, läänes Beljovi rajooni ja loodes Suvorovi rajooniga. Rajooni pindala on 1182 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 235, 2009. aastal 13 096 ja 2002. aastal 14 149. Odojevi rajoonis on 85 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Odojevi alevi) ja kolme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Upa, Vattsa, Malovel, Mizgeja ja Holoholnja. Q126684906
Richard Kivit

Richard Kivit (Richard Martin Karl Kivit; 12. märts (27. veebruar vkj) 1888 Tartu – 11. märts 1981 Ludwigsburg, Saksamaa) oli eesti karikaturist, raamatuillustraator ja kunstnik. Richard Kivit omandas alghariduse Tartu õpetajate seminari algkoolis, hiljem õppis edasi Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Kunsti õppis 1904–1905 Tartu Saksa Käsitööliste Seltsis R. J. von zur Mühleni juhendusel. Tema esimesed graafilised tööd illustratsioonidena venekeelsele õpikule ilmusid juba 1910. aastal. Hiljem avaldati tema karikatuure ajalehtedes Meie Aastasada ja Postimees. Esimese maailmasõja ajal töötas ta sõjatööstuse komitees vanemjoonistaja ja instruktorina. Pärast sõda töötas Tartu kolmes koolis joonistusõpetajana. 1921.–1922. aastal täiendas end Hans Hermanni juures Berliinis akvarelli ja graafika alal. 1935. aastast töötas kirjastuses Ilutrükk graafikuna. Kuulus Tartu Kirjanduse ja Kunsti Klubi juhatusse. Richard Kivit põgenes 1944. aastal Eestist ning töötas Lääne-Saksamaal Herba & Schneideri kirjastuses illustraatorina ning Stuttgardi ja Karlsruhe loodusmuuseumis kunstnikuna. Richard Kivit oli väga viljakas lasteraamatute illustraator. Tema illustreeritud on näiteks järgmised lasteraamatud: "Piibelehe neitsi", "Viisk, põis ja õlekõrs", "Muna", "Pereema Aino", "Kuidas jõuluvana leidis endale ameti", "Rahvavanema lapsed", "Rohelise päikese maa", "Kaval Ants ja vanapagan", "Albikära Ants", "Loomade pidu", "Kodulinnud", "Koduõuel", Johannes Käisi aabits ja 1933. aastal Luige trükikojas välja antud aabits. Samuti on ta valmistanud palju eksliibriseid. Richard Kivit on Mõisaküla Maarja-Magdaleena kiriku altarimaali "Kristus Peetrusega merel" (1936) autor. Richard Kivit 50-aastane. Postimees, 11. märts 1938, lk 7. 19935, Altarimaal "Kristus Peetrusega merel", R. Kivit, 1936 (õli, lõuend). Kultuurimälestiste riiklik register.
Pavel Tretjakov

Pavel Mihhailovitš Tretjakov (vene Павел Михайлович Третьяков; 27. detsember (15. detsember vkj) 1832 Moskva – 16. detsember (4. detsember vkj) 1898) oli vene kaupmees, metseen ja kunstikoguja, Tretjakovi galerii asutaja. Pavel Tretjakov sündis Moskvas kaupmehe peres. Isa kõrval alustas varakult müügitööd. Pavel Tretjakov osutas materiaalset abi peredvižnikutele, ostes nende näituste paremad tööd oma galeriile. Galerii kinkis ta Moskva linnale 1892. aastal. Ta suri 16. detsembril 1898 Moskvas. Esialgu maeti Tretjakov Daniili kloostri kalmistule, aastal 1948 maeti ta ümber Moskva Novodevitšje kalmistule. 1896 – Moskva aukodanik
Beljovi rajoon

Beljovi rajoon (vene keeles Белёвский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Beljovi linn. Rajoon piirneb põhjas Suvorovi rajooniga, kirdes Odojevi rajooniga, kagus Arsenjevo rajooniga, lõunas Orjoli oblastiga ja läänes Kaluga oblastiga. Rajooni pindala on 1190 km². Elanike arv oli 2012. aastal 20 663, 2009. aastal 21 823 ja 2002. aastal 24 912. Beljovi rajoonis on 171 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Beljovi linna) ja kahe külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Oka, Võrka, Setuha, Bobrik ja Ruka. Q126684906
Wardi maakond

Wardi maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis: Wardi maakond (Põhja-Dakota) Wardi maakond (Texas)
Sahha ooperi- ja balletiteater

Sivtsev-Omollooni nimeline Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riiklik Ooperi- ja Balletiteater (jakuudi keeles Д.К. Сивцев - Суорун Омоллоон аатынан Саха Өрөспүүбүлүкэтин Ил Опера уонна Балет театра; vene keeles Государственный театр оперы и балета Республики Саха (Якутия) имени Д.К. Сивцева – Суоруна Омоллоона) on teater Sahha pealinnas Jakutskis. Sahha ooperi- ja balletiteater on ainus statsionaarne ooperi- ja balletiteater Kaug-Ida föderaalringkonnas ja üks neljast Siberis paiknevast ooperi- ja balletiteatrist (ülejäänud kolm asuvad Ulan-Udes, Krasnojarskis ja Vladivostokis). 1971. aastal reorganiseeriti Jakuudi Muusika- ja Draamateater kaheks iseseisvaks kollektiiviks: Jakuudi Draamateatriks ja Jakuudi Muusikateatriks. Oma teatrihoone sai muusikateater 1982. aastal Jakutskis aadressil Lenini prospekt 46/1. 1991. aasta oktoobris sai teater riikliku staatuse. Teatri uueks nimeks sai Jakuudi Riiklik Ooperi- ja Balletiteater. Pärast vabariigi nime muutmist 1991. aasta lõpul Sahha (Jakuutia) Vabariigiks, muudeti ka teatri nimi vastavalt Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riiklikuks Ooperi- ja Balletiteatriks. Alates 2001. aastast kannab teater kirjaniku ja libretisti Dmitri Sivtsevi (kirjanikunimega Suorun Omolloon) nime. Teatri pealavastaja on Prokopi Neustrojev ja peaballettmeister Marija Saidõkulova. Peadirigendi kohuseid täidab Aleksei Unarov. Teatris on töötanud tuntud ooperilauljaid Anegina Iljina, Ivan Stepanov, Semjon Okonešnikov, Varvara Jakovleva, Nina Tšigirjova, Aitalina Adamova ja Albina Borissova ning balletisolistid Aleksei Popov, Dmitri Dmitrijev, Oksana Abramova, Jekaterina Taišina, Renat Hon ja Sarõal Afanasjev. 2009 – Kuldse Maski eriauhind ooperilavastuse Vladimir Kobekini "Makedoonia Aleksander" eest История театра Государственный театр оперы и балета Республики Саха (Якутия).
Käru külanõukogu

Käru külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Käru vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Käru alevikus. Külanõukogus tegutses Lungu sovhoos. Käru külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Loksa külanõukogu

Loksa külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kõnnu valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Loksa asulas. Külanõukogus tegutsesid Loksa kolhoos, Kahala sovhoosi Kõnnu osakond, Kirovi-nimelise kalurikolhoosi Oktoobri ja Võidu Tee osakond. Loksa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 08.09.2017)
Luuska külanõukogu

Luuska külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Suuremetsa külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Luuska asulas. Luuska külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Sonaadivorm

Sonaadivorm ehk sonaat-allegro on muusikavorm, mis koosneb ekspositsioonist, töötlusest ja repriisist. Sonaadivormile võib eelneda sissejuhatus ja järgneda kooda. Sonaaditsükli esimene osa on tavaliselt sonaadivormis. Ekspositsioon on muusikalise peateema ja kõrvalteema esmakordne esitus. Ekspositsioon koosneb järgmistest osadest: Peapartii, milles esitatakse peateema põhihelistikus. Sidepartii, mis seob peapartiid ja kõrvalpartiid, valmistab ette üleminekut dominanthelistikku. Kõrvalpartii, milles esitatakse kõrvalteema tavaliselt dominanthelistikus. Lõpupartii, milles kinnitatakse dominanthelistik. Ekspositsiooni võidakse korrata. Töötluses toimub vaba arendus ekspositsioonist pärit või uutel teemadel läbi erinevate helistike, peateemat ei tohi esitada põhihelistikus. Repriisis korratakse muusikalist teemat uues kvaliteedis. Peapartii, milles peateema tuleb tagasi põhihelistikus. Kõrvalpartii, milles tuleb tagasi kõrvalteema, kuid samuti põhihelistikus. Lõpupartii, milles kinnitatakse põhihelistik. Peapartii ja kõrvalpartii vahel võib olla ka sidepartii.
Lüganuse külanõukogu

Lüganuse külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Lüganuse valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Lüganuse asulas. Külanõukogus tegutsesid Lüganuse ja Hiie kolhoos ning Virulase kalurikolhoosi Purtse brigaad. Lüganuse külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Mooste külanõukogu

Mooste külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Mooste valla territooriumil. Külanõukogu täitevkomitee asus Sääsaare asulas. Külanõukogus tegutsesid Mooste näidissovhoos ja Sõpruse kolhoos. Mooste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Mustajõe külanõukogu

Mustajõe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Laheda vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Mustajõe külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Mustajõe külanõukogu 1950 septembris Põlva rajooni koosseisu. 1954 juunis liideti Mustajõe külanõukoguga likvideeritud Vardja külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Aurora", M. I. Kalinini nimeline ja Hans Valli nimeline kolhoos. 1966 märtsis liideti Mustajõe külanõukogu territooriumiga osa Peri külanõukogu territooriumist, millel asus "Aurora" kolhoosi maakasutus. 1970. aastatel asus külanõukogu keskus Joosu-Suurekülas. Külanõukogus tegutses kolhoos "Koit". 1978. aasta seisuga hõlmas Mustajõe külanõukogu Himma, Joosu, Lahe, Mustajõe, Naruski, Pragi, Roosi, Suurküla, Tilsi, Vana-Koiola ja Vardja küla. 6. detsembril 1990 kinnitati Laheda valla omavalitsuslik staatus ja Mustajõe külanõukogu lõpetas tegevuse. Mustajõe külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV territooriumi administratiivne jaotus ja maa-asulad. Tallinn: Valgus, 1978
Nõva külanõukogu

Nõva külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Nõva valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Nõva asulas. Külanõukogus tegutsesid Nõva kolhoos ja Haapsalu Kaluri kolhoos. Nõva külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Otepää külanõukogu

Otepää külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Otepää külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Otepää vallas. Külanõukogu keskus asus Otepää külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Otepää külanõukogu 1950 septembris Otepää rajooni koosseisu. 1954 juunis liideti Otepää külanõukoguga likvideeritud Päidla, Vidrike ja Voki külanõukogu territooriumid. Külanõukogu piirides tegutsesid J. V. Stalini nimeline, J. V. Mitšurini nimeline, "Järvesalu", "Jüriöö" ja Munamäe kolhoos. Külanõukogu keskus asus Vana-Otepää külas. Seoses Otepää rajooni likvideerimisega 1959 jaanuaris liideti Otepää külanõukogu Elva rajooniga. 1960 oktoobrist viidi külanõukogu halduskeskus Vana-Otepää külast üle Otepää linna. Samas liideti Otepää külanõukoguga likvideeritud Pühajärve külanõukogu territoorium. Seoses Elva rajooni likvideerimisega 1962. aastal liideti Otepää külanõukogu Valga rajooniga. 1964 mais liideti Otepää külanõukoguga osa Põlva rajooni Kanepi külanõukogu senisest territooriumist, millel asus Otepää sovhoosi maakasutus. 1976. aastal eraldati külanõukogust 74 km² suurune osa, mis liideti Palupera külanõukoguga. 1977. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 215 km² ja elanike arv 1989. Otepää külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest. Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 10. september 1960 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 30. mai 1964 seadlus Põlva ja Valga rajooni piiri muutmise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1964, 23, 107
Palupera külanõukogu

Palupera külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Rõngu valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Palupera asulas. Külanõukogus tegutses Hellenurme kolhoos. Palupera külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Puka külanõukogu

Puka külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kuigatsi valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Puka asulas. Külanõukogus tegutses Aakre kolhoos, Puka sovhoos ja Orumäe sovhoos. Puka külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Pihtla külanõukogu

Pihtla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 Pihtla valla territooriumil. Külanõukogu keskus asus esialgu Ilpla asunduses. 1948. aastast oli külanõukogu keskus Lasnama külas. 1950. aastast, pärast Pihtla valla likvideerimist, oli külanõukogu Kingissepa rajooni koosseisus. 1954. aastal liideti Pihtla külanõukoguga Tõlluste külanõukogu, 1960. aastast Kaali külanõukogu. Kuivõrd mõlemad liidetud külanõukogud olid varem olnud Pihtla valla koosseisus, siis 1960. aastast hõlmas Pihtla külanõukogu ligikaudu endise Pihtla valla maa-ala. Külanõukogu täitevkomitee asus Paevälja asulas. Külanõukogus tegutsesid Kõljala ja Sandla sovhoos. Pihtla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Põltsamaa külanõukogu

Põltsamaa külanõukogu oli külanõukogu Põltsamaa rajoonis, alates 1963. aastast Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu halduskeskus asus Põltsamaal. Külanõukogus tegutsesid teiste seas Lenini-nimeline, Lillevere-nimeline ja Lustivere kolhoos. Põltsamaa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Põlva külanõukogu

Põlva külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Põlva külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Põlva valla koosseisus. Külanõukogu halduskeskus asus Põlva alevikus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Põlva vald likvideeriti ning Põlva külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega liideti Põlva külanõukoguga likvideeritud Himmaste külanõukogu ja Kiuma külanõukogu alad. Külanõukogu keskus asus Mammaste külas. Külanõukogu maadel tegutsesid V. Kingissepa nimeline kolhoos, Võidu kolhoos, J. Lauristini nimeline kolhoos ja partisan Lembitu nimeline kolhoos. 8. juunil 1961 anti Põlva alevikule alevi õigused. Sellega seoses senine Põlva külanõukogu likvideeriti ning külanõukogu alad liideti aleviga. 1968. aastal nimetati senine Peri külanõukogu ümber Põlva külanõukoguks ning temaga liideti Põlva alevi ümbruskond ja osa Mooste külanõukogust. 1974. aasta seisuga kuulus Põlva külanõukokku 42 asulat: Adiste, Alaküla, Andre, Eoste, Himmaste, Holvandi, Härma, Kiisa, Kiuma, Kiuma-Aarna, Kivijärve, Kooskora, Kuruski, Kuudra, Kähri, Laane, Lutsu, Mammaste, Mammaste-Metsanurga, Meemaste, Metsanurga, Metste, Miiaste, Noorits-Metsküla, Partsi, Peri, Puskaru, Puuri-Perametsa, Rosma, Saarjärve, Saesaare, Sika, Soesaare, Sooküla, Taevaskoja, Tromsi, Tõrvhavva, Tännasilma, Uibujärve, Valgesoo, Vanaküla ja Viirapera. 1974. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus Põlva kolhoos (keskus Mammastes), Taevaskoja kolhoos (keskus Himmastes) ja Vilde-nimeline kolhoos (keskus Peril). Pärast väikekülade liitmisi jäi 1978. aastast Põlva külanõukokku 27 küla: Aarna, Adiste, Andre, Eoste, Himmaste, Holvandi, Kiuma, Kähri, Lutsu, Mammaste, Meemaste, Metste, Miiaste, Nooritsmetsa, Orajõe, Partsi, Peri, Puskaru, Puuri, Rosma, Soesaare, Taevaskoja, Tromsi, Tännassilma, Uibujärve, Valgesoo ja Vanaküla. 10. oktoobril 1991 sai omavalitsusliku staatuse Põlva külanõukogu territooriumile moodustatud Põlva vald. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 6, 1974: 312–313 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Põlva külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017) Eesti NSV territooriumi administratiivne jaotus ja maa-asulad. Tallinn: Valgus, 1978 Järva maakonna Kareda valla, Lääne-Viru maakonna Tamsalu valla, Põlva maakonna Põlva valla, Pärnu maakonna Halinga ja Saarde valla, Valga maakonna Sangaste valla, Viljandi maakonna Võhma alevi ning Võru maakonna Rõuge valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta
Cempi raudteepeatus

Cempi raudteepeatus oli raudteepeatus Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Valmiera piirkonna Brenguļi vallas. Peatus asus Heinaste raudteejaamast 93 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Valga kreisi Trikāta kihelkonda Cempi mõisa maadele. Peatus avati aastal 1911. 1920. aastatel seal rongid ei peatunud, peatus avati taas aastal 1935. Ainsaks rajatiseks oli ooteplatvorm. Peatus suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1970. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 119. lk. Peatus vanal kaardil
Rägavere külanõukogu

Rägavere külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Rägavere valla territooriumil. Külanõukogu keskus asus algselt Mõdriku külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Rägavere külanõukogu 1950 septembris Rakvere rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides Rägavere kolhoos ja Mitšurini-nimeline kolhoos ning Põlula Kalamajand. Külanõukogu keskus asus Kantkülas. 1960 oktoobris viidi Rägavere külanõukogu administratiivkeskus Kantkülast üle Ulvi külla. Rägavere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 29. oktoobri 1960 seadlus "Rakvere rajooni Rägavere külanõukogu administratiivkeskuse üleviimise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 40, 98
Saue külanõukogu

Saue külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Saue valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Saue külas. Külanõukogus tegutsesid teiste seas Ääsmäe sovhoosi Ääsmäe osakond, Saku näidissovhoosi Jälgimäe ja Nurme osakond. Saue külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Türi külanõukogu

Türi külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Särevere valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Türil. Külanõukogus tegutses Kirna kolhoos ja Türi näidissovhoostehnikum. Türi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Urvaste külanõukogu

Urvaste külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Urvaste valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kuldre asulas. Külanõukogus tegutsesid Kuldre ja Edasi kolhoos. Urvaste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Jaunvāle raudteejaam

Jaunvāle raudteejaam oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Valmiera piirkonna Brenguļi vallas Jaunvāle külas. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 97 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Valga kreisi Trikāta kihelkonda Jaunvāle mõisa maadele. Jaam avati aastal 1911. Algselt kandis see nime Neusackenhof või Sackenhof, aastail 1919-1921 oli see aga Vāle raudteejaam. Tegemist oli ühe tähtsama jaamaga raudteel. Jaama peahoone ja veetorn hävisid Teise maailmasõja aegsete lahingute käigus. Jaam suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1970. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 119. lk. Jaam vanal kaardil
Prelüüd

Prelüüd ehk eelmäng (prantsuse keeles prélude, ladina keeles praeludium, saksa keeles Präludium, itaalia keeles preludio) on muusikateose sissejuhatus. Alates 19. sajandist võib prelüüd olla ka iseseisev muusikateos. Prelüüd on tavaliselt lühike, selle täpne vorm võib varieeruda. Tavaliselt on prelüüdis väike hulk rütmilisi ja meloodilisi motiive, mis korduvad teose vältel. Prelüüd cis-moll, Sergei Rahmaninov Koraaliprelüüd Prelüüd ja fuuga Avamäng
Biksēja raudteejaam

Biksēja raudteejaam oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Smiltene piirkonna Blome vallas. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 104 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Valga kreisi Smiltene kihelkonda Biksēja mõisa maadele. Jaam avati aastal 1911. Algselt kandis see nime Wilkenpahlen, aastail 1919 nimetati see ümber Biksēja raudteejaamaks. Aastast 1921 hakkas see kandma Trikāta raudteejaama nime, Biksēja nime sai see tagasi aastal 1924. Aastal 1948 kavatseti ehitada jaamast kuue kilomeetri pikkune harutee Kačori turbatööstuse juurde, ent vabriku direktor müüs tee ehitamiseks mõeldud relsid maha ja see jäigi ehitamata. Jaam suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1970. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 119. lk. Peatus vanal kaardil
Stariņi raudteepeatus

Stariņi raudteepeatus oli raudteepeatus Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Smiltene piirkonna Smiltene vallas. Peatus asus Heinaste raudteejaamast 109 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Valga kreisi Smiltene kihelkonda Blome mõisa maadele. Peatus avati aastal 1911. Algselt kandis see saksapärast nimekuju nime Starrin. Ainsaks sealseks ehitiseks oli ooteplatvorm. Peatus suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1970. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 119. lk. Peatus vanal kaardil
Vaivara külanõukogu

Vaivara külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945. aastal Virumaal Vaivara vallas. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 30. detsembrist 1947 Vaivara külanõukogu likvideeriti seoses elanike väikse arvuga ja selle territooriumil asunud külad arvati Vaivara valla Perjatsi külanõukogu koosseisu. 1954. aastal moodustati Vaivara külanõukogu uuesti kui Perjatsi külanõukogu ja Türsamäe külanõukogu ühendati Vaivara külanõukoguks, mis kuulus Jõhvi rajooni. 1960. aastal liideti külanõukoguga Auvere piirkond. Aastatel 1960–1964 allus Vaivara külanõukogu Kohtla-Järve Linna Töörahva Saadikute Nõukogule. 1965. aastal moodustati Kohtla-Järve rajoon ja Vaivara külanõukogu arvati selle koosseisu. Külanõukogu halduskeskus asus Vaivara külas. Külanõukogu hõlmas muuhulgas Sillamäe linna ümbruse. Külanõukokku kuulusid 1976. aasta seisuga Sinimäe alevik ja Auvere, Kirikuküla, Mustanina, Perjatsi, Pimestiku, Sõtke, Vaivara ja osaliselt Utria küla. Külanõukogu territoorium oli 308 km² ja elanike arv 1012. Külanõukogu maa-alal tegutsesid Narva, Sirgala ja Viivikonna põlevkivikarjäär ning Narva sovhoos. 1976. aastal liideti Vaivara külanõukoguga endine Alutaguse külanõukogu. 1977. aastal nimetati külanõukogu ümber Sinimäe külanõukoguks. Vaivara külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)