Eesti NSV Ülemkohus

Eesti NSV Ülemkohus oli Eesti NSV kõrgeim kohtuorgan, mis muu hulgas tegi järelevalvet kõikide Eesti rahvakohtute tegevuse üle. Vastavalt Eesti NSV Konstitutsiooni § 79 ja § 80 oli Eesti NSV Ülemkohus Eesti NSV kõrgem kohtuorgan, millele oli pandud kõigi Eesti NSV kohtuorganite kohtuliku tegevuse järelevalve ja mis valiti Eesti NSV Ülemnõukogu poolt viieks aastaks. Ülemkohus lahendas oma jurisdiktsiooni kuuluvaid esimese astme kaebusi, kassatsioonikaebusi, teostas juriidilist järelevalvet ja täiendavate asjaolude ilmnemisel vaatas läbi teist korda avatud kaasusi. Kohtuasjade lahendamisel lähtus ülemkohus NSV Liidu konstitutsioonist, Eesti NSV konstitutsioonist ja muudest õigusaktidest. Ülemkohtu koosseisu valis Eesti NSV Ülemnõukogu viieks aastaks. Koosseisu kuulusid esimees, tema asetäitjad, liikmed ja rahvakaasistujad. Ülemkohtu struktuuris oli tsiviilkolleegium, kriminaalkolleegium, presiidium ja pleenum. Eesti NSV Ülemnõukogu seaduse "Seadus Eesti sümboolikast" kohaselt nimetati 8. mail 1990 Eesti NSV Ülemkohus ümber Eesti Vabariigi Ülemkohtuks. 16. mail 1990 lahutati Eesti Vabariigi Ülemnõukogu seadusega "Eesti valitsemise ajutise korra alustest" punkti 5 järgi Eesti kohtud NSV Liidu kohtusüsteemist. Eesti NSV Ülemkohus moodustati 1940. aastal, kui Kohtukoda nimetati Ülemkohtuks ja Riigikohus kaotati. 1. jaanuarist 1941 toimusid põhjalikud ümberkorraldused, millega kogu endine Eesti kohtusüsteem likvideeriti. Kõrgeimaks sai kohtuinstantsiks sai Eesti NSV Ülemkohus, millele allusid maakonnakohtud (11) ja rahvakohtud. Eesti NSV Ülemkohtu liikmed tuli valida Eesti NSV Ülemnõukogus. Ülemkohtu liikmed määratsi ametisse Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi poolt. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. detsembri 1940. aasta seadluse nr 88 alusel nimetati Eesti NSV Ülemkohtu esimeheks (13.12.1940–08.06.1941) Peeter Vendelin ja esimehe I asetäitjaks Aleksei Korotkov. Eesti NSV Ülemkohtu koosseisu kuulusid 6 liiget ja 18 rahvakaasistujat. 1944. aastal taastati Eesti NSV territooriumil NSV Liidu kohtusüsteem kaheastmeline linna/maakonnakohtute Eesti NSV Ülemkohtu süsteem, millele lisaks tegutses Eesti NSV-s ka sõjaväeliste kuritegude eest NSV Liidu SARKi tribunalide ja Erinõupidamine. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 30. mai 1944. aasta seadlusega pandi Eesti NSV Ülemkohtule ka ringkonnakohtute ülesanded. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 21. novembri 1944. aasta seadlusega valiti Eesti NSV Ülemkohtu esimeheks Rudolf Timm, I asetäitjaks Ferdinand Adamson ja II asetäitjaks Nadežda Veimer. Eesti NSV Ülemnõukogu 15. märtsi 1947. aasta otsusega valiti uus Eesti NSV Ülemkohtu koosseis: esimees – Rudolf Timm, asetäitjateks – Heinar Grabe ja Oskar Jürgenson ning 10 Eesti NSV Ülemkohtu liiget. Eesti NSV Ülemnõukogu 3. aprilli 1952. aasta otsusega valiti uus Eesti NSV Ülemkohtu koosseis: Ülemkohtu esimees Rudolf Sarin, 14 liiget ja 200 rahvakaasistujat. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium 11. septembri 1954. aasta seadlusega moodustati Eesti NSV Ülemkohtu Presiidium 5-liikmelises koosseisus: Presiidiumi esimees – Eesti NSV Ülemkohtu esimees Rudolf Sarin, esimehe asetäitjad – Eesti NSV Ülemkohtu esimehe asetäitjad Pavel Afanasjev ja Voldemar Nurmela, liikmed – Ülemkohtu liikmed Antonina Majorova ja Eduard Annus. Mais-juunis 1960 likvideeriti Eesti NSV Kohtuministeerium ja rahvakohtute juhtimine viidi üle Eesti NSV Ülemkohtu pädevusse. 2. detsembril 1970 taastati Eesti NSV Justiitsministeerium ning kohtute juhtimine läks üle Eesti NSV Ülemkohtult ministeeriumi pädevusse. 1960. aastal pandi Eesti NSV Ülemkohtule rahvakohtute töö juhtimine ja kogu nende tegevuse kontrollimine, samuti riiklike notariaalkontorite töö juhtimine. 19. augustil 1960 võttis Eesti NSV Ülemnõukogu vastu “Eesti NSV Kohtukorralduse seaduse”, mille § 34 järgi on Eesti NSV Ülemkohus kõrgeim kohtuorgan Eesti NSV-s, kelle kompetentsi kuulus vabariigi rajoonide (linnade) rahvakohtute töö juhtimine ja järelevalve nende kohtuliku tegevuse üle. Eesti NSV Ülemkohus koosseisus tegutsesid: 1) tsiviilasjade kolleegium; 2) kriminaalasjade kolleegium; 3) Eesti NSV Ülemkohtu Presiidium; 4) Eesti NSV Ülemkohtu pleenum. 6. mail 1990 võeti vastu Eesti Vabariigi Ülemnõukogu seadus "Eesti valitsemise ajutise korra alustest", mis lõpetas Ülemkohtu allutatuse NSV Liidu Ülemkohtule. Õigusemõistmine Eesti territooriumil oli Nõukogude Liidu kohtuvõimust lahutatud ja sõltumatute Eesti kohtute ainupädevuses. 20. augustil 1991 taastati Eesti Vabariigi iseseisvus. 23. oktoobril 1991 võttis Eesti Vabariigi Ülemnõukogu vastu "Eesti Vabariigi kohtute seaduse" ja "Kohtuniku staatuse seaduse", algas üleminek kolmeastmelisele kohtusüsteemile. 9. aprillil 1992 võeti vastu Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsus kohtureformi läbiviimisest. Otsuse punkti 1 kohaselt tuli rajada Riigikohus. 1. oktoobril 1993 lõpetas tegevuse Eesti Vabariigi Ülemkohus. Aleksei Korotkov (esimehe esimene asetäitja 31. detsembrist 1940) Hans Tiik (esimehe teine asetäitja 31. detsembrist 1940) Heinar Grabe (liige 31. detsembrist 1940) Heinrich-August Maru (liige 31. detsember 1940 – 16. aprill 1941) Voldemar Issajev (liige 31. detsember 1940 – 15. veebruar 1941) Friedrich Niggol (liige 31. detsember 1940 – 16. aprill 1941) Aksel-Helmut Palgi (liige 31. detsember 1940 – 16. aprill 1941) Eesti NSV Ülemnõukogu poolt valitud koosseis 16. aprillist 1941. Liikmed Peeter Vendelin (esimees 16. aprill 1941 – 8. juuni 1941) Leonid Jürgens (esimees 8. juunist 1941) Lavrenti Senin Hans Tiik Heinar Grabe Nadežda Tihhanova-Veimer Hilda Põder Vassili Gussev (liige 8. juunist 1941) Rahvakaasistujad Hans Eisen Balduin Eisen Alfred Elva Joosep Joalaid Feodor Justi Stefanida Kalmet Martin Kurg Johannes Kurs Jaan Latsi Viktor Luik Heinrich Roog Aleksander Valsiner Paul Uusmann Eduard Inti Boris Gergens Edgar Lepp Viktor Müller Vladimir Niilov Udo Volmer Viktor Luik Aksel Lauri J Jaan Lasti Elisabeth Joll Arnold Alase Ferdinand Eisen Ralf Einardt Ferdinand Adamson (esimese esimene asetäitja 29. detsembrini 1945, seejärel liige) Heinar Grabe (esimese esimene asetäitja 29. detsembrist 1945) Nadežda Veimer (esimehe asetäitja 22. veebruarini 1946) Rimma Korotkov (liige 15. jaanuarist 1945) Johannes Evertson (liige 29. jaanuarist 1945) Ija Suvorov (liige 22. veebruarist 1946) Elisabeth Lepp (liige 11. detsembrist 1946) Rudolf Timm – esimees Oskar Jürgenson – esimehe asetäitja Heinar Grabe – esimehe asetäitja 5. märtsist 1947 6. aprillini 1950 Valter Raudsalu – esimehe asetäitja 1950–1952 Ferdinand Adamson Eduard Annus Johannes Evertson Isak Glikman Karl Kattal Elisabeth Lepp Hilda Põder Sergei Strazd (liige 11. aprillist 1947) Antonina Maiorova (liige 2. augustist 1949) Agnes Ingar (liige 2. juunini 1950) Elmar Mägi (liige 4. juulist 1950) Teodor Unt (liige 31. oktoobrist 1950 26. detsembrini 1951) Jüri Martin (liige 18. aprillini 1951) Leida Rannamees (liige 31. maist 1951) Alfei Rütberg (liige 14. detsembrist 1951) Ija Suvorova (liige 29. jaanuarini 1952) Rudolf Sarin – esimees Voldemar Nurmela – esimehe asetäitja 5. juunist 1953 Pavel Afanasjev Eduard Annus Aleksandra Jelkitševa Isak Glikman (vabastati ametist 25. juunil 1952) Elisabet Lepp Antonina Maiorova (vabastati ametist 4. juulil 1952, uuesti ametis 5. juunist 1953, vabastati ametist 2. aprillist 1955) Elmar Mägi (vabastati ametist 22. augustil 1952, uuesti ametis 5. juunist 1953) Johannes Pekkar Hilda Põder Aivo Rajala (liige 21. augustist 1953) Leida Rannamees Valter Raudsalu (vabastati ametist 31. jaanuaril 1953) Alfei Rütberg (vabastati ametist 31. oktoobril 1952, uuesti ametis 5. juunist 1953) Robert Simson (liige 31. jaanuarist 1956) Robert Suvi Heino Tammistu (liige 27. oktoobrist 1956) Asta Tooming Hilda Uusküla (liige 27. oktoobrist 1956) Rudolf Sarin – esimees Pavel Afanasjev – esimehe asetäitja Robert Simson – esimehe asetäitja Antonina Maiorova – esimehe asetäitja 18. juunist 1960 Eduard Annus Aleksandra Jelkitševa Feliks Kuuskmäe (liige 25. aprillist 1959) Endel Lehtsaar (liige 23. jaanuarist 1960) Elisabet Lepp Karl Marks Elmar Mägi Voldemar Nurmela Johannes Pekkar Osvald Pihoja (liige 24. oktoobrini 1959) Aivo Rajala Leida Rannamees Alfei Rütberg Robert Suvi Heino Tammistu Asta Tooming Hilda Uusküla Robert Simson – esimees Pavel Afanasjev – esimehe asetäitja (kuni 19. aprill 1963) Vassili Baranov – esimehe asetäitja (alates 19. aprill 1963) Martin Eino – esimehe asetäitja Eduard Annus Hilja Austa Aleksandra Jelkitševa Feliks Kuuskmäe Endel Lehtsaar Elisabet Lepp Antonina Maiorova Karl Marks Elmar Mägi Voldemar Nurmela Johannes Pekkar (liige kuni 10. september 1966) Aivo Rajala Leida Rannamees Robert Suvi Heino Tammistu Asta Tooming Hilda Uusküla Robert Simson – esimees Vassili Baranov – esimehe asetäitja Martin Eino – esimehe asetäitja Eduard Annus Hilja Austa Jevgeni Jamštšikov Aleksandra Jelkitševa Feliks Kuuskmäe Endel Lehtsaar Antonina Maiogova Karl Marks Elmar Mägi Voldemar Nurmela Aivo Rajala Leida Rannamees Robert Suvi Heino Tammistu Asta Tooming Hilda Uusküla Robert Simson – esimees Pavel Afanasjev – esimehe asetäitja Martin Eino – esimehe asetäitja Hilja Austa Jevgeni Jamštšikov Räni Kalk Feliks Kuuskmäe Endel Lehtsaar Vladimir Litvinov Karl Marks Elmar Mägi Voldemar Nurmela Aivo Rajala Leida Rannamees Robert Suvi Heino Tammistu Asta Tooming Hilda Uusküla Robert Simson – esimees Pavel Afanasjev – esimehe asetäitja Martin Eino – esimehe asetäitja 16. juunini 1978 Jaano Odar – esimehe asetäitja 14. detsembrist 1978 Hilja Austa Jevgeni Jamštšikov Tiit Kollom (kohusetäitja 25. augustist 1978, liige 14. detsembrist 1978) Feliks Kuuskmäe Endel Lehtsaar Vladimir Litvinov Karl Marks Vaike Merka Elmar Mägi Aivo Rajala Ingrid Stumbur (liige 14. detsembrist 1978) Kaljo Tamm Heino Tammistu Asta Tooming Hilda Uusküla Armand Vijard Robert Simson – esimees Vladimir Litvinov – esimehe esimene asetäitja Jaano Odar – esimehe asetäitja Hilja Austa (1980–1984) Natalja Dotsemnko (27. detsembrist 1984) Mihhail Gnidin (27. detsembrist 1984) Rein Kiviloo Tiit Kollom Feliks Kuuskmäe (1980–1984) Endel Lehtsaar Mart Lõiv Karl Marks Vaike Merka Anatoli Nemov (1980–1984) Arvo Paasma (27. detsembrist 1984) Ain Seppik (27. detsembrist 1984) Ingrid Stumbur Kaljo Tamm Heino Tammistu (1980–1984) Asta Tooming (1980–1984) Genrih Tšitšerin (1984–1985) Hans Tuulberg Hilda Uusküla Lilia Veizblat Armand Vijard Robert Simson — esimees Vladimir Litvinov — esimehe esimene asetäitja Jaano Odar — esimehe asetäitja Natalja Dotsenko Mihhail Gnidin Rein Kiviloo Tiit Kollom Endel Lehtsaar Mart Lõiv Karl Marks Vaike Merka Arvo Paasma Ain Seppik Ingrid Stumbur (kuni 17. jaanuar 1989) Nelja Zaitseva Kaljo Tamm Genrich Tšitšerin Hans Tuulberg Lilia Veizblat Triinu Vernik (alates 17. jaanuar 1989) Armand Vijard Eesti nõukogude entsüklopeedia. 2. köide: CERA–FILL. Tallinn: Valgus, 1987, lk 256. Elektrooniline Riigi Teataja. Eesti Vabariigi Ülemnõukogu seadus "Eesti valitsemise ajutise korra alustest", vastu võetud 16.05.1990. ENSV T 1940, nr.45, art.523 Eesti NSV Ülemnõukogu otsus Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Ülemkohtu valimise kohta. Rahva Hääl, 29. märts 1985 Eesti NSV Ülemkohus, The National Archives of Estonia "Saladuslik Eesti NSV Ülemkohus", Eesti Päevaleht, 11.02.2003 SUPREME COURT OF THE ESSR, 1941, SOVIETISATION OF THE ESTONIAN COURT SYSTEM