laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Otto Magnus von Essen

Otto Magnus von Essen (sündis 9. detsember (vkj 29. november) 1638; maeti 4. märts (vkj 21. veebruaril) 1707 Tallinnas) oli Eestimaa aadlik. Ta sündis Rootsi sõjaväelase ja diplomaadi Alexander von Esseni (1595–1665) ning Magdalena von Ungerni pojana. Tema vend oli Rootsi major Gustav Johann von Essen (1637–1703). Otto Magnus von Essen teenis Rootsi sõjaväes kornetina, oli Eestimaa rüütelkonna peamees (1691–1694) ja Eestimaa maanõunik. Talle kuulusid Esna ja Prandi mõis. Otto Magnus von Essen abiellus 9. veebruaril (vkj 30. jaanuaril) 1666 Christina Elisabeth Clodt von Jürgensburgiga (maetud 1667), kes oli Liivimaa maamarssali ja Kloodi mõisniku Gustav Adolf Clodt von Jürgensburgi (1621–1681) ja Brita Stuarti (surnud 1688) tütar, Rootsi kammerhärra David Stuarti (1595–1657) ja Anna Kruse af Elghammari tütretütar. Abielust sündis: Alexander Gustav von Essen (surnud 1689), leitnant, kelle vapp on Tallinna Niguliste kirikus 10. juulil (vkj 30. juunil) 1669 abiellus ta vabapreili Hedwig Elisabeth von Tiesenhauseniga (1652–1694), kes oli Porkuni mõisniku vabahärra Hans Heinrich von Tiesenhauseni (1628–1710) ja Anna von Uexkülli tütar. Abielust sündisid: Magdalena Elisabeth von Essen (maetud 1744), abiellus esmalt Jõe mõisniku Karl Wilhelm von Stackelbergiga ja seejärel 1711 Adam Johann von Uexkülliga (1662–1729) Vigalast Anna Sophia von Essen, abiellus Christopher Gäddega (Kristofer Gjedde, surn. 1705) Gunnarstorpist Christina Hedwig von Essen, abiellus Hans Heinrich von Ferseniga Otto Magnus von Essen (1679–1713), sõjaväelane (ihukaitse trabant) Helena Maria von Essen (1680–1749), abiellus 1702 vabahärra Härgla mõisniku Berend von Uexküll-Gyldenbandiga (1678–u.1726) Georg Johann von Essen (1682–1709), sõjaväelane Johann von Essen (ristiti 1690) Essen (aadlisuguvõsa) Eestimaa rüütelkonna peameeste loend Gabriel Elvering: Fünffache Hertzens-Stärckung wieder den Tod Der ... Fr. Christina Elisabeth Kloht, Des ... Herrn Otto Magnus von Essen, Erb-Herrn auff Orgesall, Ihrer Königl. Maj. zu Schweden wolbedienten Cornets, hertzgeliebten Ehe-Gattin, Aus dem IV. Cap. des Buchs der Weissheit, v. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. Bey Ansehnlicher und Hoch-Adelicher am 22. Februarij, dieses 1667sten Jahres vollenzogener sepultur Ihres sehligen Leichnams, in der Pfarr-Kirchen zu S. Nicolai erkläret Von M. Gabriele Elvering, Superintendenten zu Reval. Reval, Gedruckt von Adolph Simon, Gymn. Buchdr. In obbemeldtem Jahr. ESTER Gen. Handbook, Estland 1930 Par. lk. 34 Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Sportvõimlemine 2004. aasta suveolümpiamängudel

2004. aasta suveolümpiamängude võistlused sportvõimlemises toimusid 14.–23. augustil. Kõik võistlejad kõikidel sportvõimlemise võistlusaladel läbisid esmalt kvalifikatsioonivõistlused, mille parimad pääsesid finaalidesse. Mehed võistlesid seitsmel individuaalvõistlusalal (vabaharjutus, rõngad, toenghooglemine, rööbaspuud, kang, toenghüpe ja mitmevõistlus), naised viiel alal (vabaharjutus, rööbaspuud, kang, toenghüpe ja mitmevõistlus). Lisaks peeti mitmevõistluses ka võistkondlikud võistlused. Võistlused toimusid Ateena põhjapoolses eeslinnas Maroussis asuvas Ateena Olümpiaspordikompleksi sisehallis, mis mahutas 17 500 pealtvaatajat.
Tõnu Timm

Tõnu Timm (sündinud 17. juunil 1964) on eesti kitarrist, laulja, helilooja, raadio muusikasaadete toimetaja, etnomuusika kollektsionäär. Tema hüüdnimi on Tõun. Ta on mänginud ja laulnud ansamblites Beergrass (1986–1990), Jäääär (alates 1991), Bonzo ja Tõun (2004–2011), Koos Peep Pihlaku ja Teet Vellinguga moodustati 2018. aastal ansambel Graniidi 17. Duo Jaanus Nõgisto ja Tõnu Timm (alates 2013). Koostöös Nõgistoga on ilmunud albumid "Eesti Kuningriik" (2013) ja "Tulevikupärimused" (2015). Duo annab tänini kontserte. Tõnu Timm esineb ka koos Mikk Tammepõllu, Ilona Aasvere (Folkmill) ja Katrin Mandeliga (esinejanimega Kate), Stanislav "Stas" Bulganiniga, samuti sooloartistina. 2019 kevadel andis Tõnu Timm välja esimese sooloalbumi "Tõun", aastal 2024 ilmus teine sooloalbum "Portselanist koerad". Ta on pühendunud pedal steel kitarri, Weissenborni kitarri ja havaikitarri mängija. Stuudiomuusikuna on ta mänginud slide kitarri ja steel kitarri paljude Eesti muusikute ja muusikakollektiivide plaatidel (Ultima Thule, Tõnis Mägi, Ivo Linna, Bonzo, Jaak Tuksam, Liisi Koikson, Silvi Vrait, Kukerpillid, Curly Strings ("Kauges külas"), Justament, Airi Allvee, Popidiot, Kollane Allveelaev G, Nine Lives,The Sun, Revolver, Mürr, Ühpäevikud, The Tritones, Revals, Tarvo Valm Band, Kaisa Ling Thing, Ülari Kirsipuu, Wildcard jt). Soleerinud külalisena Taani rokkansamblis Seagulls. Samuti mängis ta havaikitarri filmi "Röövlirahnu Martin" (2005) taustamuusikas, kitarri 2017. aastal linastunud Andres Puustusmaa filmis "Rohelised kassid", pedal steel kitarri joonisfilmi "Frikadellid ja pelmeenid" (2023) muusikalises kujundudes. Ta tegi 1990. aastatel Kuku Raadios saadet "Maailmamuusika". 2000–2008 tegi Vikerraadios samalaadset etnomuusikasaadet "Ilmahelid". Ta on pidanud etnomuusikaloenguid Tallinna Ülikoolis[viide?]. On maailmamuusika asjatundjate paneeli World Music Charts of Europe liige[viide?]. Tema vend on hüdrobioloog Henn Timm[viide?]. Diip "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. august 2020. Vaadatud 11. veebruaril 2017.
Kelmus

Kelmus on varalise kasu saamine tegelikest asjaoludest teadvalt ebaõige ettekujutuse loomise teel. Eestis karistatakse kelmuse eest rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega. Kui kelmuse on toime pannud füüsiline isik, kes on varem toime pannud kelmuse, varguse või omastamise, ametiisik või kui kelmus on toime pandud suures ulatuses, grupi või kuritegeliku ühenduse poolt või avalikkuse poole pöördudes, karistatakse kelmi ühe- kuni viieaastase vangistusega. Juriidilist isikut karistatakse kelmuse eest rahalise karistusega. Karistusseadustik Sõrmkübaramäng Rahanukk Arvutikelmus Internetipettus Investeerimiskelmus Kindlustuskelmus Soodustuskelmus Ponzi skeem
Korjakid

Korjakid on rahvas Venemaal Kamtšatka poolsaare põhjaosas (peamiselt Korjaki autonoomses ringkonnas). 1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli neid 9200, 2002. aasta rahvaloenduse andmeil 8743, kellest 60% oskab korjaki keelt. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 7953 korjakki. Alates 18. sajandist on nad õigeusklikud. Lõunapoolsem osa neist on venestunud. Tüüpilisteks tegevusaladeks on mereimetajate küttimine rannikul ning põhjapõdrakasvatus sisemaa tundraaladel. Traditsiooniliseks elamuks on jarangad. Korjakid teevad ka luunikerdusi. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. detsember 2018. Vaadatud 30. juunil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Võrkpall 2004. aasta suveolümpiamängudel

Võrkpall 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–29. augustil. Nii naiskondi kui ka meeskondi sõitis Ateenasse 12. Kahest kuueliikmelisest alagrupist pääses edasi medalimängudele neli võistkonda. Meeskonnad: Argentina, Austraalia, Brasiilia, Holland, Itaalia, Kreeka, Poola, Prantsusmaa, Serbia ja Montenegro, Tuneesia, USA, Venemaa. Naiskonnad: Brasiilia, Dominikaani Vabariik, Hiina, Itaalia, Jaapan, Keenia, Kreeka, Kuuba, Lõuna-Korea, Saksamaa, USA, Venemaa. Kõik võrkpallikohtumised peeti Faliro Coastal Zone Olympic Centre's asuval Peace and Friendship Stadiumil, mille tribüünid mahutasid 14 000 pealtvaatajat.
Aleksander Pürgvee

Aleksander Pürgvee (kuni 21. aprillini 1938 Aleksander Bürger, 13. oktoober 1908 Tapa – 29. juuni 1942 Norilsk) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant). Lõpetas Sõjakooli ohvitserideklasside jalaväeklassi 15. augustil 1937. Hukati. 2. oktoober 1936 – ülendatud lipnikuks 15. august 1937 – üle viidud 1. Jalaväerügementi 18. veebruar 1938 – ülendatud nooremleitnandiks Ohvitseride andmekogu
Karuse lahing

Karuse lahing oli 16. veebruaril 1270 Leedu suurvürstiriigi ja Vana-Liivimaa riikide vägede vahel peetud lahing. Lahingus hukkus Liivi ordu maameister Otto von Lutterberg. Peamine info lahingu kohta pärineb Liivimaa vanemast riimkroonikast. Otto von Lutterberg viibis orduvägedega sõjakäigul Zemgales, kui sai teate, et leedulased planeerivad rüüsteretke Liivimaale. Ordumeister suundus kiiresti Riiga ning saatis oma käskjalad Tartusse, Lihulasse ja mujalegi. Leedu väed suundusid suurvürst Traidenise juhatuse all läbi Läänemaa ning üle jäätunud mere Saaremaale, kus nad kõvasti rüüstasid. Ordumeister oli leedulaste järel liikunud Läänemaale ning tema väega olid ühinenud Tartu piiskop Friedrich ja Saare-Lääne piiskop Hermann I oma vägedega, samuti Taani vasallid Eestimaa hertsogkonnast. Lahing leidis aset merejääl. Leedulased võitsid lahingu ning sundisid vastased põgenema. Kroonika andmeil hukkus lahingus 1600 leedulast ja 600 liivimaalast. Teiste hulgas hukkus ordumeister ja 52 ordurüütlit. Piiskop Hermann sai vigastada. Lahingus langenud Otto von Lutteberg maeti tõenäoliselt Karuse kirikusse. "Läänemaa keskaeg: Karuse lahing". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. juuni 2007. Vaadatud 14. mail 2009. http://www.teelistekirikud.ekn.ee/kirik.php?id=685 Jüri Kivimäe, Karuse Jäälahing anno 1270, Läänemaa Muuseumi toimetised = Proceedings of Läänemaa Museum > Läänemaa Muuseumi toimetised = Proceedings of Läänemaa Museum; XIX 2016
Adolf Orgna

Adolf Reinhold Vilhelm Orgna (kuni 21. veebruarini 1936 Adolf Reinhold Vilhelm Orberg, 11. detsember 1897 – 1. juuni 1942 Ussollag) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor). 20. detsember 1921 – ülendatud nooremleitnandiks 25. november 1925 – ülendatud leitnandiks 19. veebruar 1932 – ülendatud vanemleitnandiks 27. november 1939 – nimetatud Muhu väina sadamate kapteniks alates 1. detsembrist 1939 16. veebruar 1940 – ülendatud kaptenmajoriks
Tegijamäärus

Tegijamäärus ehk agentadverbiaal on määruse liik, mis väljendab lauses tegijat tegevuse osalisena: See moos on vanaema keedetud. See ei ole kriitikute poolt heaks kiidetud. See on kõigist alatu.
Vahendimäärus

Vahendimäärus ehk abinõumäärus ehk instrumentaaladverbiaal on määruse liik, mis väljendab vahendit või abinõu. Poiss sõitis rattaga. Keegi ei saanud seda mõistusega võtta.
Valdajamäärus

Valdajamäärus ehk habitiivverbiaal on lauseliige, mis märgib harilikult elusolendit, kelle valdusse või toime-, taju-, vastutus- vms piirkonda miski suundub, sinna kuulub või sealt lähtub. Valdajamäärust on kolme liiki. latiivne valdajamäärus vastab küsimustele kellele?, vahel ka millele?. Latiivne valdajamäärus on põhiliselt alaleütlevas käändes nimisõna: Kelner tõi meile kalja. – Kellele tõi kelner kalja? lokatiivne valdajamäärus vastab küsimustele kellel? ~ millel?: Meil oli kali klaasides. – Kellel oli kali klaasides? separatiivne valdajamäärus vastab küsimustele kellelt? ~ millelt?: Me saime kelnerilt kalja. – Kellelt said noored kalja? Kui tüüpiliselt on valdajamäärus väliskohakäänetes nimisõna, siis eesti keeles saab kasutada ka kaassõnafraasi, mis koosneb kaassõnast ning kuuluvust väljendavast ja tähendussuhteid täpsustavast nimisõnavormist kätte, käes, käest, valdusse, valduses, valdusest, käsutusse, käsutusest, hoolde, hooleks, hoole alla, peale, jaoks. Nt Sinu käest ei tohi keegi midagi teada saada. Kui palju teie käsutuses alluvaid on? Siin trükitakse pimedate jaoks raamatuid. Valdajamäärus on nagu koha- ja ajamääruski lokaliseeriv adverbiaal. Ka valdaja on käsitatav omamoodi kohana, kusjuures mõnikord on valdaja- ja kohamäärus sisuliselt eristamatud. Nt sõnavormide meil, teil, neil puhul pole sageli selge, kas nende tähendus on ’meie/teie/nende valduses’ või ’meie/teie/nende juures/kodus/maal’. Nt Meil on uusi ettevõtmisi. Teil on tööpuudus. Meil ei jätku kõigi jaoks ruumi. Miks teil öö läbi tuli põles?
Ernst Kollom

Ernst Kollom (18. detsember 1908 Võrumaa, Miiaste – 17. oktoober 1974 Tallinn) oli eesti raamatugraafik. Ta õppis aastatel 1923–1927 Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumis, 1927–1931 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas Nikolai Triigi ateljees maali ja 1943–1945 Moskva Riiklikus Kunstiinstituudis P. Pavlinovi juures puugravüüri. Kollom tegutses viljaka raamatukunstnikuna, luues iseäranis 1930. aastate teisel poolel silmapaistvaid kaanekujundusi ja illustratsioonisarju, sageli kahevärvilises puugravüüris (Karl Eduard Söödi luulekogu "Kuusirbi õsu", 1937). Kujundas 1930. aastatel raamatusarjade "Nobeli laureaadid", "Põhjamaade romaane" ning "Sõjaromaane ja memuaare" kaaneümbrised ning "Põhjamaade romaane" ja "Sõjaromaane ja memuaare" siseillustratsioonid (puugravüürid). Ta oli sarja "Eesti ajalugu (1935–)" kolmanda köite kaasautor. Tegutses ajakirja Tänapäev kujundajana, hiljem vabagraafikuna. Vabagraafikas lõi ta peamiselt linnavaateid. Tema kujundusi ja graafikat iseloomustab bauhausilik laad. Ta oli Gita Teearu abikaasa ja laste isa. "Merle Talvik. Schools of Estonian Graphic Art in Journalism in the 1930s. Electronic Journal of Folklore, No 34, 200, pp. 114–115". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. aprill 2015. Vaadatud 28. mail 2009. Jaan Kappo. Põlva rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1989, lk 149 Mai Levin. Pallase ksülograafid. Näituse "Eesti graafika ajalugu 1860-1944" saatetekst, Eesti Kunstimuuseum, 2015 "Raamatuillustratsioonide kogu RRis. Kollom, Ernst". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuni 2007. Vaadatud 3. juunil 2009.
Fotolitotroofid

Fotolitotroofid on organismid, kes eluks vajaliku energia saavad päikesekiirgusest ja elektronide doonoreiks on neil anorgaanilised ühendid. Fotolitotroofid on fotosünteesivad taimed ja osa bakteritest. Fotolitotroofid sünteesivad metabolismi käigus lihtsaist ühendeist (näiteks CO2, NH3) orgaanilisi aineid. Litotroof Toitumistüüp Kemolitotroofid Fotoorganotroofid
Tomski oblasti lipp

Tomski oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Tomski oblasti lipp. Ametlikult võeti lipp kasutusele 29. mail 1997. Tomski oblasti lipuks on ristkülikukujuline valge kangas, mille keskele on paigutatud Tomski oblasti vapp. Lipu teisel küljel olev vapp on peegelpildis. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3. Valge ja roheline on traditsioonilised Siberi värvid. Roheline sümboliseerib metsa ja valge lund. Tomski oblasti vapp Tomski oblasti vapi- ja lipuseadus. (vene keeles) Riiklik sümboolika: Tomski oblast - Tomsk (vene keeles)
Biomeetria

Biomeetria (ekslikult biomeetrika) ehk biostatistika on matemaatiliste meetodite, eriti matemaatilise statistika rakendamine biosüsteemide uurimiseks ning saadud andmete põhjal analüüsimine ja järelduste tegemine. Biomeetria hõlmab ka bioloogiliste objektidega eksperimentide planeerimist, mida eriti kasutatakse meditsiinis ja põllumajanduses. Esimene biomeetria alane ajakiri Biometrika asutati aastal 1901 Karl Pearsoni poolt. matemaatiline bioloogia
Tomski oblasti vapp

Tomski oblasti vapp on Venemaa haldusüksuse Tomski oblasti vapp. Ametlikult võeti vapp kasutusele 29. mail 1997. Vapi kavandi autor on Aleksandr Akimov. Tomski oblastil on kasutusel nii suur kui ka väike vapp. Tomski oblasti suur vapp on roheline prantsuse kilp proportsioonidega 9:8, millel on kujutatud hõbedast tagajalgadele tõusnud hobust. Hobuse silm ja keel on punased. Kilp on ümbritsetud kuldse tammepärjaga ning selle kohal on kuldne imperaatori kroon. Pärg on seotud kroonist väljuvate rohe-valgete lintidega. Oblasti väike vapp on samasugune nagu suur vapp, kuid sellel puudub kilpi ümbritsev tammepärg. Kasutusel on ka väike vapp, millel puuduvad nii tammepärg kui ka imperaatori kroon. Esimene Tomski kubermangu vapp võeti kasutusele praktiliselt kohe pärast kubermangu moodustamist 12. märtsil 1804. Viimane muudatus tehti vapile 5. juulil 1878. Pärast Oktoobrirevolutsiooni vappi ametlikult ei kasutatud, kuid mitteametlikult oli kasutusel moonutatud kubermangu vapp. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist tõusid päevakorrale omavalitsuste vapid. Oblasti uue vapi kujundamisel ühendati piirkonna ajalooline vapp ning Siberi vappide traditsioon. Tomski oblasti lipp Tomski oblasti vapi- ja lipuseadus. (vene keeles) Riiklik sümboolika: Tomski oblast - Tomsk (vene keeles)
Gita Teearu

Gita Teearu (sündinud 11. jaanuaril 1934 Sindis) on eesti graafik. Ta õppis ERKI-s 1956–1962. Tegutseb vabakutselisena Tallinnas. Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige 1973. aastast. Tema teostele on iseloomulik mitmevärvilise sügavtrüki kasutamine. Ta on kujutanud peamiselt romantilisi loodusmotiive. Esinenud näitustel alates 1961. aastast, isikunäitusi on olnud ka Soomes, Saksamaal, Austraalias, Ameerika Ühendriikides ja Rootsis. "Online Arthaus. Gita Teearu". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. detsember 2022. Vaadatud 23. detsembril 2022. Haus galerii. Gita Teearu Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem. Graafik Gita Teearu (1981) Eesti Kunsti ja Arhitektuuri Biograafiline Leksikon. Gita Teearu
Kaasnemismäärus

Kaasnemismäärus ehk komitatiivadverbiaal on määrus, mis väljendab kaasnejat. Kalle mängib koos Pillega peitust. Tiiu käis poodides ilma sõbrannata. Täpsemalt näitab kaasnemismäärus kellega või millega koos midagi tehakse või ollakse olendit, eset või nähtust, kelleta või milleta midagi tehakse või ollakse. Kaasnemismäärusena esinevad käändsõnad kaasaütlevas või ilmaütlevas käändes ja käändsõnad ühes kaassõnadega, mis vastavad küsimustele kellega? millega? kelleta? milleta?. Vaenlane oli jõudnud nii ligidale, et Kalmar võis ta maha võtta sapöörilabidaga. Esmaspäeva hommikul pidi Reili ühes emaga mandrile tagasi sõitma. Väga sageli esinevad kaasnemismäärusena käändsõnad kaasaütlevas käändes ja märgivad olendit, kelle osavõtul midagi tehakse või kuskil ollakse. Jõudsime Veikoga Saarjärvele enne suvepäevade algust. Kaasnemismäärus kaasaütlevas käändes võib väljendada ka eset, mida kaasas kantakse, viiakse jne. Paar tundi hiljem astus Margus oma suure kotiga autost välja. Kaasnemismäärus võib väljendada elusat olendit, eluta eset, samuti abstraktset mõistet. Lipniku jaoks elustusid valusad mälestused koos sügisese spliiniga. K. Mihkla, L. Rannut, E. Riikoja, A. Admann. Eesti lauseõpetuse põhijooned I. Tallinn, 1974. § 132-133 K. Mihkla, L. Rannut, E. Riikoja, A. Admann. Eesti lauseõpetuse põhijooned I. Tallinn, 1974. § 132
Tallinna Kalju Baptistikogudus

Tallinna Kalju Baptistikogudus (kunagine Tallinna I Baptisti Kogudus) on Eesti vanim baptistikogudus, mis rajati 7. mail 1884. Kogudus tegutseb Kalamaja asumis Tallinnas, Kalju ja Soo tänava nurgal (Kalju tänav 1) asuvas 1902. aastal ehitatud paekivist palvelas. Koguduse veebileht (vaadatud 27.07.2012) Tõnu Kallase kirjutatud Kalju koguduse ajaloo ülevaade (vaadatud 27.07.2012)
Solveig Slettahjell

Solveig Slettahjell (sündinud 2. aprillil 1971 Bærumis) on norra džässilaulja. Tema debüütalbum "Slow Motion Orchestra" ilmus 2003. aastal.
Hulgamäärus

Hulgamäärus ehk kvantumimäärus on määrus, mis näitab millegi kvantitatiivseid parameetreid, s.t hulka, mõõtu või määra. Hulgamäärus vastab põhiliselt küsimusele kui kaua? kuivõrd? mil määral?, täpsemalt: kui mitu korda? kui mitme kordselt? kui mitu? kui mitmekesi? kui mitme kaupa? jne. Kui palju sul aega on?; Ostsime veel paar kilo maasikaid; Kass kaalus üle viie kilo; Marile meeldis väga laulda; Isa saatis nad kahekesi linna; Kuuski istutati sel aastal rohkesti; Külmkapis on toitu piisavalt; Häid õpilasi on meie linnas sadade kaupa; Tee on neli kilomeetrit pikk. tegusõna laiend, mis pole sihitis ega öeldistäide: Kast kaalub üllatavalt palju; Üks hea suvila maksab kõvasti rohkem kui tavaline maamaja omadussõna laiend: Voodi on sada sentimeetrit lai; Jalgpallur on üle kahe meetri pikk. Hulgamääruseks on lauses määrsõna, teatud käändes nimisõna, arvsõna või kaassõnafraas. Määrsõnad hulgakaupa, hulgakesi, hulganisti, hullupööra, hästi, igati, jagusalt, jaokaupa, valdavalt, kahekesi, kahekordselt, kolmekesi, kolmekordselt, mitmekordselt, mitmekaupa, mitu, natuke, palju, rohkesti, kõigiti, mõnevõrra, sootuks, täiesti, võrdlemisi, väga, vähe, tublisti, pisut, arvukalt, üpriski, vähem, rohkem, enam jne. Kott kaalub väga palju; Ma lähen üksinda edasi. Rohkem kõnekeeles, vähem kirjakeeles nihkub hulgamäärsõnade hulka pidevalt viisimäärsõnu jm mitte-kvantiteedisõnu: Ma tahtsin kangesti ~ hirmsasti ~ jubedalt ~ enneolematult ~ natuke magada. Sihitisekäändelised mõõdunimisõnad ja arvsõnad sarnanevad sihitisega vormistiku (ainsuse nimetav, omastav ja osastav, mitmuse nimetav ja osastav), totaalse ja partsiaalse vormi vaheldumise ja selle vaheldumise tingimuste poolest. Totaalsuse-partsiaalsuse vaheldumine kajastab piiritletuse-piiritlematuse vaheldumist mõningate vahemaad väljendavate määruste korral. Me tulime viimased sada meetrit ~ viimaseid sadu meetreid eriti kiiresti; Ma tulin osa maad autoga. Kohakäändelised nimisõnafraasid, kus kvantifitseeritus nähtub põhisõna määr, osa, hulk, jagu, kogus, ulatus, laius, pikkus vm tähendusest. Vorsti ei ostetud piisavas koguses; Looduse probleemidele ei pöörata tarvilikul määral tähelepanu; Suuremalt jaolt valitsevad materiaalsed huvid. Kaassõnafraasid, mis väljendavad ligikaudset hulka - fraasid kaassõnadega alla, üle, ümber ja ligi Lint oli ligi kaks meetrit pikk igakordseid kvantumeid korduva tegevuse korral - fraasid kaassõnadega kaupa, viisi ja haaval Paaride haaval mindi välja suhte alust - fraasid kaassõnadega kohta ja peale Selle kohta ta ei osanud midagi vastata erinevuse määra - fraasid kaassõnadega võrra ja jagu Palk vähenes viie protsendi võrra. Kohamäärus Ajamäärus Viisimäärus Seisundimäärus Erelt, M., R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993.
Rannavõrkpall 2004. aasta suveolümpiamängudel

Rannavõrkpall 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–24. augustil 2004. Nii meeste kui ka naiste seas hakkas medalitele võistlema 24 paari. Rannavõrkpallis selgitati parimad Faliro Coastal Zone Olympic Complexi rannavõrkpalli keskuses, kuhu kuulus peaväljak mahutavusega 10 000 pealtvaatajat ning kuus treeningu- ja kaks soojendusväljakut. Kuna keskuses oli olemas ka kunstvalgustus, toimus osa kohtumisi hilistel õhtutundidel.
Viisimäärus

Viisimäärus on määrus, mis väljendab tegevuse, seisundi või protsessi toimumise viisi. Viisimäärus vastab küsimustele kuidas? mis moodi? mil viisil? Auto sõitis aeglaselt. Vaatas nagu laps. Kukkus laginal naerma. Viisimääruse ülesannet võib lauses täita: viisimäärsõna kuidas, nii, niimoodi, hoogsalt, hästi, usinasti, valjuhäälselt, tagurpidi, edasi-tagasi, vargsi jne, mis on tegusõna laiend. Viisimäärsõna võib väljendada ka võrdlust, näiteks veel kiiremini, kõige kiiremini. Ta käis mööda tuba edasi-tagasi. Tüdruk laulis valjuhäälselt. Kihutasin jalgrattaga kodu poole nobedamini kui kiirrong. viisimäärsõna, mis on omadussõna või määrsõna laiend Suviselt päikeseline ilm meeldis neile, Ülevoolavalt rõõmus käitumine võib häirida. nimisõnafraas, mis märgib võrdlust ja sisaldab võrdlussõna kui ja nagu Otsin oma vihikut nagu nõela heinakuhjast. Päev otsa on vihma kallanud nagu oavarrest. kaassõnafraas, mis koosneb nimisõnast ja kaassõnast järgi, alusel, põhjal, moodi, viisi, sarnaselt, vastavalt jne Ema sarnaselt on ka minul pähkelpruunid silmad. Ma parandan oma tööd kommentaaride põhjal. tegusõna des- ja mata-vorm Kõik külalised seisid vaikides. Astusin kiirustamata kodu poole. Kui lauses on viisimääruseks käändsõna, võib see olla järgmistes käänetes: seesütlev See töö tuleb ära teha kiirkorras. seestütlev Ta naeris südamest. alalütlev Maja taga voolas oja vulinal. kaasaütlev Ma lõpetasin oma töö kiiruga ilmaütlev Me rääkisime hääleta. M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993, lk 88-91
Igor Tšudinov

Igor Tšudinov (sündinud 21. augustil 1961 Frunzes) on vene rahvusest Kõrgõzstani riigitegelane. Ta oli Kõrgõzstani peaminister 24. detsembrist 2007 kuni 21. oktoobrini 2009. Enne peaministriametisse nimetamist oli Tšudinov energeetika- ja tööstusminister. Tšudinov ei valda kirgiisi keelt. Elulookirjeldus centrasia.ru-s