laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Leho Tedersoo

Leho Tedersoo (sündinud 3. aprillil 1980) on eesti mükoloog ja mullaökoloog. Tema uurimisvaldkonnad on mükoriisat moodustavate seente globaalne elurikkus, molekulaarne mullaökoloogia ja seente biogeograafia. Ta kuulub oma valdkonnas maailmas enim viidatud teadlaste hulka. Tedersoo on Eesti Noorte Teaduste Akadeemia liige. Ta on lõpetanud 1998. aastal Tallinna Üldgümnaasiumi ja 2002. aastal Tartu Ülikooli bioloogina cum laude. Kaitses 2003. aastal Tartu Ülikoolis magistriväitekirja "Fine scale distribution of ectomycorrhizal fungi and roots across substrate layers including coarse woody derbis in a mixed forest" (juhendaja Urmas Kõljalg) ning sai magistrikraadi botaanika ja mükoloogia alal. Kaitses 2007. aastal Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "Ectomycorrhizal fungi: diversity and community structure in Estonia, Seychelles and Australia" (juhendaja Urmas Kõljalg) ja sai doktorikraadi botaanika ja mükoloogia alal. Oli aastatel 2008–2011 Tartu Ülikooli Loodusmuuseumi järeldoktor. Ta töötab 2005. aastast Tartu Ülikoolis (esmalt botaanika ja ökoloogia instituudis), 1. oktoobrist 2018 on ta ökoloogia ja maateaduste instituudi mükoriisauuringute juhtivteadur, 2021. aastast mükoriisauuringute professor. Kaarin Parts, Leho Tedersoo, Andreas Schindlbacher, Bjarni D. Sigurdsson, Niki I. W. Leblans, Edda S. Oddsdóttir, Werner Borken, Ivika Ostonen. "Acclimation of Fine Root Systems to Soil Warming: Comparison of an Experimental Setup and a Natural Soil Temperature Gradient". Ecosystems. 2019 SpringerLink Rolf Henrik Nilsson, Karl-Henrik Larsson, Andy F. S. Taylor, Johan Bengtsson-Palme, Thomas S. Jeppesen, Dmitry Schigel, Peter Kennedy, Kathryn Picard, Frank Oliver Glöckner, Leho Tedersoo, Irja Saar, Urmas Kõljalg, Kessy Abarenkov. "The UNITE database for molecular identification of fungi: handling dark taxa and parallel taxonomic classifications". Nucleic Acid Research, 47. 2019 Link 2003 Eesti Loodusuurijate Selts 2003 Eesti Mükoloogiaühing 2010 Eesti Mikrobioloogide Ühing 2015 Vabariigi Presidendi Kultuurirahastu Noore teadlase preemia 2014 Eesti Vabariigi teaduspreemia uurimuste tsükli "Seente elurikkuse ja biogeograafia globaalsed mustrid" eest Korduvalt loetud maailma mõjukamate teadlaste sekka. "Maailma mõjukaimate kolleegide sekka jõudis üheksa Eesti teadlast" ERR Novaator, 19. november 2019 ETIS Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 700–701 Riin Aljas. "Eesti seeneteadus on maailma tipus. Vägevaid teadlasi on kodumaal ka muudel aladel". EPL, 11. oktoober 2013 "Leho Tedersoo: müstiline seeneteadus uurib kõike õlletegemisest kahjuritõrjeni". Postimees, 17. märts 2019 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Käsikäes

"Käsikäes" on Gustav Ernesaksa koomiline ooper kolmes vaatuses Paul Rummo ja Kersti Merilaasi tekstile. Esmaettekanne toimus 14. märtsil 1955 Tallinna teatris Estonia. Peaosades Aaro Pärn või August Sepp (Mihkel), Meta Kodanipork või Silvia Urb (Tiiu), Olga Lund, Linda Sellistemägi või Marta Rungi (Mari), Georg Ots, Vootele Veikat või Ants Aasma (Toomas). Dirigent Vallo Järvi. Lavastaja Kaarel Ird. Teater Vanemuine lavastas ooperi Ardi Liivese ümber töötatud versiooni, mida nimetati laulumänguks ja kandis pealkirja "Mari ja Mihkel ehk kuidas Uuspere ja Vanavere laulupeole läksid". Selle redaktsiooni esmaettekanne toimus Tartus 28. märtsil 1965. Peaosi esitasid Lehte Mark, Leida Jürgens ja Helju Koppa (Mari), Endel Aimre ja Aavo Hinno (Mihkel), Aino Seep, Aida Truu ja Helju Meier (Tiiu), Lembit Soone (Toomas), Elmar Salulaht (Vooster) ja Johannes Lükki (Kolhoositaat). Dirigent Jaan Hargel. Lavastas Kaarel Ird. Peamised tegelased: Vanavere kolhoosi esimees Mihkel (bass), Mihkli tütar Tiiu (sopran), Ühispere kolhoosi esimees Mari (sopran), elektriinsener Toomas (bariton), ametiühingu esimees Andres (tenor), Kolhoositaat (bariton), agronoom Prill (tenor), endine veskiomanik Vooster (bass), endine artist Madleen (metsosopran), endine artist Alfredo (buffo). Tegevus toimub Eesti NSV-s kolhooside loomise esimestel aastatel. Käib võitlus uue tehnika saamise, uute töövõtete juurutamise ja nõukogude kultuuri kehtestamise eest. On maainimesi, kes on selle vastu. Ei taheta maisi külvata. Kuid progressiivne kolhoosirahvas rajab tammi, teeb usinasti tööd ja unistab elektrist. Noored soovivad laupäeviti lõbutseda. Elektriinsener Toomas räägib Ühis­pere kolhoosi esimehele Marile oma soovist tuua külla elekter. Esimees on selle poolt, kuid konser­vatiivne Vanavere kolhoosi esimees Mihkel võitleb vastu. Domineerib eesrindlike inimeste soov kasvatada eelarvamuste küljes rippuv Mihkel teadlikuks kolhoosnikuks. Selles on tubliks abiks Toomas, kes on armunud Mihkli tütres­se Tiiusse. Kuid eriti suure töö teeb ära hea organiseerimisvõimega Ühispere kolhoosi sõnakas juht Mari. Kesksel kohal on ka Tiiu ja Toomase armastusvahekord, mis annab toimuvale lüürilise kõrvalkõla. Tööpatriotismi, kolhoosirahva lõbut­semise, noorte vahel kujuneva armastuse ning inimlike vastuolude ning intriigide taustal kuju­nev patriootiline faabula areneb lõpuks nii kau­gele, et hea võidab kurja. Noored armastajad saavad oma tahtmise nii töös kui igapäevases elus. Mihkli laul "Eks laupäeva lusti minagi tunne"; koorid "Lähme lauldes läbi metsa", "Tulnud ilus õitseaeg", "Eks vaata neid nurjatuid", "Nüüd a'ab lehti lehepuusse" ja "Viiul virgalt vingutab"; Tiiu ja Tooma duett "Sain kinni su, vallatu neiu"; Tiiu aaria "Suvi sirutab käed"; ansambel "Kes on süüdi"; Tooma laul "Mis viga oli vanasti me esiisadel"; laste mängulaul "Ööbik laksutab, kägu vastu kukub"; laadavalss "Puurattad, kaskaisad"; Mihkli nutulaul "Kurb on süda, hale meel"; Prilli ja Voosteri stseen "Viska kärakat"; finaal "Touat-touat torupill". Info ooperi käsikirja kohta Eesti Muusika Infokeskus
Kranshoek

Kranshoek on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas. Kranshoek asub India ookeani rannikul. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kranshoeki elanikest värvilisi 53,46%, mustanahalisi aafriklasi 8,97%, India või Aasia päritolu inimesi 1,00%, valgeid 0,48% ja teisi 36,11%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 87,90% inimesi, koosa keelt 4,09%, inglise keelt 3,95% ja tsvana keelt 1,00%. https://census2011.adrianfrith.com/place/179010
Markéta Davidová

Markéta Davidová (sündinud 3. jaanuaril 1997 Jablonec nad Nisous) on Tšehhi laskesuusataja. Laskesuusatamisega tegeleb Davidová alates 2010. aastast, maailma karikasarja debüüdi tegi Davidová 2016. aastal. "Markéta Davidová". IBU. Vaadatud 09.03.2019. Markéta Davidová - IBU lehel
Armstrong Siddeley Serval

Armstrong Siddeley Serval on kümnesilindrine õhkjahutusega ridatähtmootor, mis töötati välja Suurbritannias 1928. aastal. Serval on õhkjahutusega topelttähtmootor, mis loodi Armstrong Siddeley Mongoose baasil. Sisuliselt oli tegemist ühise karteriga ja ühele väntvõllile paigutatud kahe Mongoose'i mootoriga. Mootori esitlusel 1928. aasta mais seda nimetatigi esialgu Double Mongoose'iks ('topelt-Mongoose'). Hiljem sai (vastavalt firma traditsioonile panna mootoritele kaslaste nimesid) selle nimeks Serval. Serval I, algul ka Double Mongoose – 1931, 340 hj Serval III – 1932 Serval IIIB – 1932, 310 hj Serval IV –310 hj Serval V – 1933, 340 hj Airco DH.9 Armstrong Whitworth Atalanta BFW M.36 Canadian Vickers Vancouver Fairey Fox ICAR Comercial Saro Cloud Stampe et Vertongen SV.5 Tüüp: 10-silindrine õhkjahutusega ridatähtmootor (2x5) Kütus: 77 oktaaniarvuga bensiin Silindri läbimõõt: 127 mm Kolvi käik: 139,7 mm Töömaht: 17,7 l Pikkus: 1378 mm Läbimõõt: 1158 mm Tühimass: 324 kg Võimsus: 340 hj 2000 pöördel minutis 0 m kõrgusel Surveaste: 5:1
Ingrid Landmark Tandrevold

Ingrid Landmark Tandrevold (sündinud 23. septembril 1996 Baerumis) on Norra laskesuusataja. Laskesuusatamisega tegeleb Tandrevold alates 2007. aastast, maailma karikasarja debüüdi tegi Tandrevold 2016. aastal. "Ingrid Landmark Tandrevold". IBU. Vaadatud 09.03.2019. Ingrid Landmark Tandrevold - IBU lehel
Guðlaugur Þór Þórðarson

Guðlaugur Þór Þórðarson (sündinud 19. detsembril 1967 Reykjavíkis) on Islandi poliitik (Iseseisvuspartei). Ta on lõpetanud Islandi Ülikooli bakalaureusekraadiga poliitikateaduste alal 1996. aastal. Aastatel 1993–1997 oli ta Iseseisvuspartei noorteorganisatsiooni esimees. Ta on Reykjavíki Linnavolikogu liige alates 1998. aastast ja alates 2003. aastast Alþingi liige. 2007–2009 oli ta Islandi tervise ja sotsiaalkindlustuse minister. Alates 11. jaanuarist 2017 kuni 28. novembrini 2021 oli ta Islandi välisminister. Alates 28. novembrist 2021 on ta Islandi keskkonna, energia ja kliima minister. Gudlaugur Thór Thórdarson Arctic Frontiers Guðlaugur Þór Þórðarson Alþingi Iceland. Ministries, etc. rulers.org Gudlaugur Thór Thórdarson Minister for the Environment, Energy and Climate Government of Iceland
Sigríður Á. Andersen

Sigríður Ásthildur Andersen (sündinud 21. novembril 1971 Reykjavíkis) on Islandi poliitik (Iseseisvuspartei) ja jurist. Ta on omandanud bakalaureusekraadi õigusteaduse alal Islandi Ülikoolis 1999. aastal ja magistrikraadi õigusteaduse alal samas 2001. aastal. Ta on alates 2015. aastast Alþingi liige. Alates 11. jaanuarist 2017 kuni 14. märtsini 2019 oli ta Islandi justiitsminister. Um Sigríði sigridur.is Sigríður Á. Andersen Alþingi Iceland. Ministries, etc. rulers.org
Hindu

Hindu on Eestis mitme koha nimi: Hindu on küla Saaremaa vallas Hindu on küla Emmaste vallas Hindu oli Saaremaa vallas asuva Sõrve-Hindu küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi. Hindul on ka muid tähendusi: hindu on üks Samuel Huntingtoni eristatud kaheksast tsivilisatsioonist hindu on hinduismi pooldaja
Cornelia (eesnimi)

Cornelia on naisenimi. Cornelia Africana, Vana-Rooma rahvuskangelase Scipio Africanuse tütar, keda peetakse täiusliku Rooma naise musternäidiseks Cornelia Froboess, Saksamaa laulja Cornelia Funke, saksa laste- ja noortekirjanik Cornelia Lootsmann, eesti harfist
Cornelia (LAV)

Cornelia on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Fezile Dabi ringkonnas Mafube vallas. Cornelia on asutatud 1894. aastal. Cornelia on saanud nime Oranje Vaba Riigi presidendi Francis William Reitzi teise naise Cornelia Mulderi järgi. Linnaõigused sai Cornelia 1923. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cornelia elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,3%, valgeid 1,9%, India või Aasia päritolu inimesi 0,7% ja teisi 0,1%. Sotho keelt pidas emakeeleks 57,8% inimesi, suulu keelt 33,7%, afrikaani keelt 2,7%, inglise keelt 1,6% ja teisi keeli 4,2%. Cornelia Tracks 4 Africa https://census2011.adrianfrith.com/place/479004 https://census2011.adrianfrith.com/place/479005
Cornelia

Cornelia on olnud mitme inimese ja asula nimi: Cornelia, naisenimi Cornelia, Julius Caesari naine Cornelia Africana, Tiberius Gracchuse ja Gaius Gracchuse ema Cornelia, linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Cornelia, linn Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis
35618 Tartu

35618 Tartu on asteroid, mis asub asteroidide vöös. Asteroid on nimetatud Tartu linna järgi. Asteroidi avastas 25. aprillil 1998 Belgia astronoom Eric Walter Elst.
Chengdu Shuangliu rahvusvaheline lennujaam

Chengdu Shuangliu rahvusvaheline lennujaam (IATA: CTU, ICAO: ZUUU) on peamine rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Chengdut, Sichuani provintsi pealinna, Hiina Rahvavabariigis. Lennujaam asub umbes 16 kilomeetrit edela suunas Chengdu kesklinnast. Tegu on ühe tähtseima lennunduse ja õhutranspordi keskustest Lääne-Hiinas. Lennujaam on Air China, Chengdu Airlinesi, Sichuan Airlinesi, China Southern Airlinesi, China Eastern Airlinesi, Tibet Airlinesi, Lucky Airi ja Shenzhen Airlinesi kodulennujaam. Lennujaamas on kaks lennurada ja mõlema pikkus on 3600 meetrit. Lennujaama läbis 2018. aastal rohkem kui 52,9 miljonit reisijat.
Xiamen Gaoqi rahvusvaheline lennujaam

Xiamen Gaoqi rahvusvaheline lennujaam (IATA: XMN, ICAO: ZSAM) on peamine rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Fujiani provintsi pealinna Xiameni Hiina Rahvavabariigis. Lennujaam asub Xiameni saare põhjaosas. Lennujaam on Xiamen Airi ja Shandong Airlinesi kodulennujaam. Lennujaamas on üks lennurada, mis on 3400 meetrit pikk. Lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 27,4 miljonit reisijat.
Hindu (Saaremaa)

Hindu küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Aue ühisvald

Aue on valdade ühendus (Samtgemeinde) Uelzeni kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 280 km². 31. detsembril 2017 elas seal 12 480 inimest. Selle keskus on Wrestedt. See moodustati 1. novembril 2011, kui ühendati endised Samtgemeinded Wrestedt ja Bodenteich. Samtgemeinde Aue koosneb järgmistest valdadest: Bad Bodenteich Lüder Soltendieck Wrestedt
Helme (perekonnanimi)

Helme on perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Helme 86 inimesel: 33 mehel ja 51 naisel. Perekonnanimede levikult on Helme meeste puhul 3458. kohal ja naiste puhul 2280. kohal. Endel Helme, eesti lennusportlane ja sporditegelane (1919–1985) Eneken Helme Helle-Moonika Helme, Eesti poliitik Mart Helme, Eesti poliitik ja endine diplomaat (1949–) Martin Helme, Eesti poliitik Mehis Helme, raudtee- ja sõjandusajaloolane, Eesti Muuseumraudtee juhataja (1955–) Peeter Helme, eesti kirjanik ja publitsist Rein Helme, eesti ajaloolane (1954–2003) Sirje Helme, eesti kunstikriitik (1949–) Udo Helme Christopher Helme, inglise päritolu kolonisaator Chris Helme, inglise laulja ja laulukirjutaja Elizabeth Helme, inglise kirjanik Francis Helme, Kanada poliitik Helme Heine, saksa kirjanik Norval Helme, Briti poliitik https://web.archive.org/web/20190701115041/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/HELME (vaadatud 1.07.2019)
Bevensen-Ebstorfi ühisvald

Bevensen-Ebstorf on valdade ühendus (Samtgemeinde) Uelzeni kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 479,52 km². 31. detsembril 2017 elas seal 26 301 inimest. Selle keskus on Bad Bevensen. See moodustati 1. novembril 2011, kui ühendati endised Samtgemeinded Bevensen ja Altes Amt Ebstorf. Samtgemeinde Bevensen-Ebstorf koosneb järgmistest valdadest: Altenmedingen Bad Bevensen Barum Emmendorf Ebstorf Hanstedt Himbergen Jelmstorf Natendorf Römstedt Schwienau Weste Wriedel
Leningradi oblasti vapp

Leningradi oblasti vapp on Venemaa Leningradi oblasti ametlik vapp. See võeti kasutusele 9. detsembril 1997. Leningradi oblasti vappi on kujutatud ka Leningradi oblasti lipul.
Imavere (Saaremaa)

Imavere küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.10.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Maiori järv

Maiori järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Hurda külas. Järve pindala on 17,9 ha.
Rosche ühisvald

Rosche on valdade ühendus (Samtgemeinde) Uelzeni kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 210,21 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6711 inimest. Selle keskus on Rosche. Samtgemeinde Rosche koosneb järgmistest valdadest: Oetzen Rätzlingen Rosche Stoetze Suhlendorf
Chubu Centrairi rahvusvaheline lennujaam

Chubu Centrairi rahvusvaheline lennujaam (jaapani keeles: 中部国際空港 Chūbu Kokusai Kūkō) (IATA: NGO, ICAO: RJGG) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub tehislikul saarel Ise lahes, Tokonames, Aichi prefektuuris, 35 kilomeetrit lõunas Nagoyas Kesk-Jaapanis. Lennujaam teenindab Nagoya linna, Aichi prefektuuris, Jaapanis. Lennujaam on All Nippon Airwaysi, Jetstar Japani ja AirAsia Japani kodulennujaam. Japan Airlinesi jaoks on tgeu fookuslinna- ja lennujaamaga. Lennujaamas on üks lennurada, mille pikkus on 3500 meetrit. Lennujaama läbis 2018. aastal rohkem kui 12 miljonit reisijat. Lennujaama omab ja opereerib Central Japan International Airport Co., Ltd. (CJIAC). Lennujaam sisse on toodud terve Boeing 787 Dreamlineri reisilennuk.
Suderburgi ühisvald

Suderburg on valdade ühendus (Samtgemeinde) Uelzeni kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 249,58 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6848 inimest. Selle keskus on Suderburg. Samtgemeinde Suderburg koosneb järgmistest valdadest: Eimke Gerdau Suderburg
Bad Bodenteich

Bad Bodenteich on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 49,88 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3743 inimest. Vald asub umbes 17 km Uelzenist kagus. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.bad-bodenteich.de
Lüderi vald

Lüder on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 55,33 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1256 inimest. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Jaani

Jaani küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas, kuid Jaani kihelkonna moodustamise järel sai külast kihelkonnakeskus. Eesti külade loend Saaremaa Jaani kirik Jaani kihelkond Saaremaa Jaani kogudus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Soltendieck

Soltendieck on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 34,01 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1017 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.soltendieck.com
Wrestedt

Wrestedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 140,8 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6464 inimest. Vald asub umbes 7 km Uelzenist lõunas. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.wrestedt.de
Altenmedingen

Altenmedingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 48,09 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1489 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.altenmedingen.de
Vabariigi orden

Türgi Vabariigi orden (türgi keeles Türkiye Cumhuryeti Cumhuriyet Nişanı) on Türgi tähtsuselt teine teenetemärk, mida antakse välisriikide peaministritele, ministritele, parlamendi liikmetele ja diplomaatidele, tunnustamaks nende panust riikidevahelise sõbralike suhete arendamisel. Orden asutati 1988. aastal, kuid välja andma hakati seda alles 2010. aastal. İlk Cumhuriyet Nişanı Suudi Prens'e takıldı. Türgi president Recep Tayyip Erdoğan autasustab Saudi Araabia kroonprintsi Muhammad bin Nayefi, yenicaggazetesi.com.tr, 1. oktoober 2016
Horloogijn Tšojbalsan

Horloogijn Tšojbalsan (mongoli Хорлоогийн Чойбалсан, kirjutati aastatel 1931–1941 Koroloogiin Çoibalsan ja pärast 1931. aastat ᠬᠣᠷᠯᠤ᠎ᠠᠶᠢᠨ ᠴᠣᠶᠢᠪᠠᠯᠰᠠᠩ; 8. veebruar 1895 – 26. jaanuar 1952) oli Mongoolia Rahvavabariigi kommunistlik liider ja Mongoolia relvajõudude marssal (ülemjuhataja) aastatel 1931–1952. Tema valitsemine oli kaasaegse Mongoolia ajaloos esimene ja viimane kord, kui ühe inimese käes oli täielik poliitiline võim. Teda on kutsutud ka Mongoolia Staliniks. Tema ajal 1930. aastate lõpul toimusid Mongoolias Nõukogude Liidu poolt suunatud repressioonid, milles hukkus 30 000 – 35 000 mongolit. Enamik ohvritest olid budismi vaimulikud, intelligents, poliitilised dissidendid, burjaadid ja kasahhid ning teised "revolutsiooni vaenlased". Tema intensiivne budistide tagakiusamine viis peaaegu lõpule nende eksistentsi Mongoolias. Samuti likvideeris ta oma konkurente-kaaskommuniste, kellest mitmed surid GULAG-i vangilaagrites Nõukogude Liidus. Kuigi Tšojbalsani pühendumine Jossif Stalinile aitas Mongoolial säilitada Mongoolia Rahvavabariigi alguses selle iseseisvust, sidus see Mongooliat ka tihedalt Nõukogude Liiduga. Kogu tema valitsemise ajal Mongoolia majanduslikud, poliitilised ja sõjalised sidemed NSV Liiduga süvendasid, infrastruktuuri ja kirjaoskuse tase paranes ning Mongoolia iseseisvuse rahvusvaheline tunnustamine laienes, eriti pärast Teist maailmasõda. Kuid tema lootus Stalini abiga ühendada Hiinale kuuluv Sise-Mongoolia Mongoolia Rahvavabariigiga ei teostunud viimase vastuseisu tõttu. Seetõttu ei läinud ta ka Stalini 70. aasta juubelile 1949. 1951. aasta lõpul läks ta Moskvasse, et ravida oma neeruvähki. Kuid ta suri seal 1952. aasta 26. jaanuaril. Ta surnukeha viidi kodumaale ning maeti kõigi sõjaväeliste auavaldustega. 1954 pandi ta keha Sühbaatari mausoleumi, kus tema ja Damdin Sühbaatari kehad asusid kuni 1990. aastani. 2005 lammutati mausoleum, kehad põletati budistlike kommete kohaselt ja maeti taas kalmistule. 2017. aastal andis Mongoolia Pank välja Tšojbalsani mälestusmündi. "Mongoolia". Communist Crimes. Vaadatud 23.11.2020. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2020. Vaadatud 9. märtsil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Andreea Bălan

Andreea Georgiana Bălan (sündinud 23. juunil 1984 Ploieștis) on Rumeenia laulja, ansambli Andrè liige.
Järveküla

Järveküla nime kannab Eestis mitu kohta: Järveküla asub Harju maakonnas Rae vallas Järveküla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Järveküla asub Viljandi maakonnas Viljandi vallas Järveküla asub Tartu maakonnas Elva vallas Järveküla ehk Harkujärve Järvekülä, küla Võru maakonnas Rõuge vallas Järveküla järv Järveküla looduskaitseala
Bad Bevensen

Bad Bevensen on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 48,01 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9097 inimest. Vald asub Lüneburgi nõmmest (Lüneburger Heide) idas. Ilmenau jõgi, mis on Elbe lisajõgi, voolab läbi Bad Bevenseni. Bad Bevensen on tuntud kuurort. Valda kuuluvad Gollerni, Groß Hesebecki, Jastorfi, Klein Bünstorfi, Klein Hesebecki, Medingeni, Röbbeli, Sasendorfi ja Seedorfi küla. Jastorf asub umbes 3 km kesklinnast lõunas. Seal asub rauaaja kalmistu, mis on andnud nime Jastorfi kultuurile. G20 tippkohtumise eel 2017. aastal korraldasid vasakpoolsed äärmuslased linnas tulekahju. Chojnice, Poola Wilhelm Wallmann (1941–), poliitik (CDU) Ilse Falk (1943–), poliitik ja parlamendiliige (CDU) Dirk Fischer (1943–), poliitik (CDU) Jörg Sennheiser (1944–), ettevõtja Ulrich Sinn (1945–), klassikalise arheoloogia professor Joachim Eigenherr (1947–), sportlane Volker Bescht (1951–), brigaadikindral, Bundeswehr Heinrich Lange (1955–), viitseadmiral, Saksa sõjalaevastik Christian Dexne (1971–), spordisaatejuht (ARD / RBB) Gustav Stresemanni Instituut Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.bad-bevensen.de
Barum (Uelzen)

Barum on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 22,25 km². 31. detsembril 2017 elas seal 779 inimest. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.barum-gemeinde.de
Emmendorf

Emmendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 10,88 km². 31. detsembril 2017 elas seal 707 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Ebstorf

Ebstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 27,26 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5277 inimest. Vald asub umbes 12 km Uelzenist loodes ja 25 km Lüneburgist lõunas. Ebstorfi kaart Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.ebstorf.de