laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kasarm

Kasarm (kasarmu nimetava käände vormina ei ole korrektne) on ehitis, mis on mõeldud sõjaväestatud formeeringute (allüksused või üksused) alaliseks või ajutiseks majutamiseks. Alalised kasarmud paiknevad tavaliselt sõjaväelinnakutes, ajutise või hooajalise kasutusiseloomuga primitiivsed kasarmubarakid on ehitatud näiteks polügoonide välilaagritesse. Kasarmu ruumid projekteeritakse nii, et isikkoosseisu saaks paigutada-eraldada allüksuste kaupa ja üldjuhul üks kompanii (harvem rühm) paikneks juhtimise ja ülevaate hõlbustamises samal korrusel. Kasarmus on tavaliselt järgmised ruumid: elutoad (magalad) sõduritele ja allohvitseridele, rühmade ja kompaniide juhtkondade kabinetid või tööruumid, pesemisruumid, tualettruumid, mõnikord ka saun, varustuse ja riiete kuivatusruumid, relvastuse hoiuruumid, majanduslaod esmavajalikele tarvetele ja laod kallimale varustusele, isikkoosseisu puhkeruumid või õppeklassid, korruste peakoridorid (nn lennuväli), kuhu on võimalik rivistada kogu korruse (kompanii) isikkoosseis. Kasarmus on kehtestatud kindlad sisekorranõuded. Kasarmus valvab sisekorrast kinnipidamist kompanii sisetoimkond. Sisetoimkonna teenistuskoht on tavaliselt korruse peakoridoris, peaukse lähedal või/ja relvaruumide nägemisulatuses. Ujuvkasarmu
Zhaotong

Zhaotong (hiina 昭通市) on ringkonna õigustega linn Hiinas Yunnanis. Zhaotong jaguneb 1 linnarajooniks ja 10 maakonnaks: Zhaoyangi linnarajoon (昭阳区) Daguani maakond (大关县) Ludiani maakond (鲁甸县) Qiaojia maakond (巧家县) Shuifu maakond (水富县) Suijiangi maakond (通海县) Zhenxiongi maakond (镇雄县) Weixini maakond (威信县) Yanjini maakond (盐津县) Yiliangi maakond (彝良县) Yongshani maakond (永善县) Zhaotongi koduleht
Savoy ball (Eesti film)

"Savoy ball" on 1985. aastal valminud Eesti muusikaline draama, mille on lavastanud Ago-Endrik Kerge. Film on Pál Ábrahámi opereti "Savoy ball" ekraniseering.
Xishuangbanna

Xishuangbanna Tai autonoomne ringkond on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Yunnani provintsis. Piirneb lõunas Birma ja Taiga. Ringkonna halduskeskus Jinghong asub Mekongi ääres. Ringkonna nimi tähendab tai-lõõ keeles 'kaksteist tuhat riisipõldu'. Ringkonnas valitseb troopiline kliima. Sealsete vihmametsade elusloodus on väga mitmekesine. Seal elutsevad Hiina viimased looduses elavad metsikud india elevandid. Ringkonna järgi on nime saanud endeemne kannatuslille liik Passiflora xishuangbannaensis. Jaguneb üheks maakonna õigustega linnaks ja kaheks maakonnaks: Jinghong (景洪市) Menghai maakond (勐海县) Mengla maakond (勐腊县) 2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli ringkonna rahvuslik koosseis järgmine: Ringkonnas asub Xishuangbanna Gasa lennujaam. Ringkonnavalitsus
Charles Bally

Charles Bally (4. veebruar 1865 Genf – 10. aprill 1947) oli Šveitsi keeleteadlane Genfi koolkonnast. Aastail 1913–1939 oli ta üldkeeleteaduse ja võrdlevate indogermaani uuringute professor Genfi Ülikoolis, Ferdinand de Saussure'i järglasena sel ametikohal. Tema tuntumaid teoseid on "Le langage et la vie" (1913). Koos Albert Sechehayega andis ta välja Ferdinand de Saussure'i peateose "Üldkeeleteaduse kursus".
Kollektiivleping

Kollektiivleping on tööandjate ja töötajate vahelisi suhteid reguleeriv leping. Tavaliselt on kollektiivlepingu osapoolteks tööandja ning organiseerinud töötajad (ametiühingud, töötajate liidud). Kollektiivlepingute sõlmimine annab töötajatele suurema võimu töötingimuste üle kauplemisel. Eestis reguleerib kollektiivlepingute sõlmimist kollektiivlepingu seadus. Eesti kollektiivlepinguseadus Töötajate usaldusisiku seadus Ametiühingute seadus Sotsiaalministeeriumi kollektiivlepingute andmekogu
France-Albert René

France-Albert René (16. november 1935 – 27. veebruar 2019) oli Seišellide poliitik ja jurist. Aastatel 1977–2004 oli ta Seišellide president. France-Albert René õppis Suurbritannias õigusteadust ning töötas aastatel 1957–1961 Seišellidel juristina. Aastal 1964 asutas ta vasakpoolse Seišellide Ühinenud Rahvapartei, mille nimeks sai hiljem Seišellide Progressiivne Rahvarinne. See on siiani Seišellide juhtiv partei. Aastal 1976 määras president James Mancham France-Albert René peaministriks. Aastal 1977 kukutas ta Tansaania toetusel veretu riigipöördega president James Manchami ning astus 5. juunil 1977 ise presidendi ametisse. Aastal 1979 jõustunud põhiseaduse muudatusega kehtestas ta üheparteisüsteemi. Aastatel 1979, 1984 ja 1989 toimunud presidendivalimistel valiti ta ainsa kandidaadina ametisse tagasi. Aastal 1993 taaslubati ka teiste parteide tegevus ning France-Albert René võitis presidendivalimistel oma vastaskandidaati James Manchamit. Ta valiti tagasi ka 1998. ja 2001. aastal. Kuigi teda süüdistati inimõiguste rikkumises, sai Seišellidest tema valitsusajal üks piirkonna jõukamaid riike. 14. aprillil 2004 astus France-Albert René tagasi ning presidendiks sai tema asepresident James Michel.
Concurrent Versions System

Concurrent Versions System (CVS) on vaba versioonihalduse tarkvara. See süstematiseerib ja säilitab informatsiooni faili muutmise ajaloo kohta (kes tegi, mida ja millal). Lisaks kehtestab CVS faili muutmise tingimused ja jälgib nende täitmist, mis võimaldab vältida muudatuste hävimist kui ühe ja sama failiga töötab paralleelselt mitu inimest. Failis toimuvad muudatused jagunevad ajaliselt järjestatud versioonide vahel, mida CVS nimetab väljaanneteks (revision). Iga väljaanne kannab faili kontekstis unikaalset järjekorranumbrit, mis näitab väljaande loomise aega – suurem number tähendab hilisemat väljaannet. Seda nimetab CVS väljaande numbriks (revision number). Failid ja nende erinevad väljaanded koonduvad mooduliteks (module). Väljaandeid säilitab keskhoidla (repository), mille käest saab pärida ajutist töökoopiat (working copy). Andmevahetus keskhoidla ja ajutise töökoopia vahel toimub käskjalana tegutseva programmi (CVS client) abil. Uus väljaanne tekib keskhoidlasse kahel juhul. Sagedamini siis kui kasutaja saadab sinna mõne varasema väljaande põhjal ehitatud uue versiooni. Harvemini lisab kasutaja mooduli töökoopiasse täiesti uue faili ja saadab selle keskhoidlasse – esialgne fail saab esimeseks väljaandeks. Ühel failil võib olla kuitahes mitu väljaannet, millest omakorda moodustub faili väljaannete ajalugu (revision history). Olemasolevat väljaannet pole võimalik muuta ega püsivalt kustutada, välja arvatud juhul kui toimub kogu keskhoidla kustutamine. Keskhoidlas olevate failide kõige värskemad väljaanded moodustavad erilise hulga, mida CVS nimetab keskhoidlas säilivate väljaannete tipuks (HEAD). See kajastab keskhoidla kui terviku ”olevikku”, kuhu toimub väljaannete lisamine. Keskhoidla väljaannetest muu suvalise komplekti moodustamiseks saab kasutada silte (tag) – samasse komplekti kuuluvatele väljaannetele tuleb külge riputada ühesugune silt. CVSi programme, sourceforge.net
Hotani ringkond

Hotani ringkond on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Hiinas Xinjiangis. Piirneb läänes Pakistaniga. Jaguneb 1 maakonna õigustega linnaks ja 7 maakonnaks: Hetian Shi (keskus Hotan) Guma maakond Hotani maakond Karakaxi maakond Keriya maakond Lopi maakond Niya maakond Qira maakond
Daniil Ratnikov

Daniil Ratnikov (sündinud 10. veebruaril 1988) on Eesti jalgpallur. Tema isa Sergei Ratnikov on endine jalgpallur ja praegune jalgpallitreener ning tema vend Eduard Ratnikov oli samuti jalgpallur.
Hami ringkond

Hami ringkond on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Hiinas Xinjiangis. Piirneb põhjas ja kirdes Mongooliaga. Hõlmab Tian Shani idaosa. Kõrgeim tipp on Karlik (4925 m). Madalaim punkt asub Hami nõos ja on ligi 150 m allpool merepinda. Ringkonnas valitseb mandriline kliima. Õhutemperatuur kõigub 43 °C-st suvel –32 °C-ni talvel. Hami ringkonnas on rikkalikud nikli- ja vasemaagi leiukohad. Ringkonna elanikest oli 2000. aastal 68,95% hiinlasi, 18,42% uiguure, 8,76% kasahhe ja 2,97% hueisid. Ringkond jaguneb Hami maakonna õigustega linnaks, Aratürüki maakonnaks ja Barkoli Kasahhi autonoomseks maakonnaks. Hami ringkonna koduleht
Robert I. Frost

Robert I. Frost (sündinud 20. juunil 1958 Edinburghis) on Suurbritannia ajaloolane, Briti Akadeemia liige. Ta on Aberdeeni Ülikooli ajalooprofessor. Ajaloolasena uurib ta Põhja- ja Ida-Euroopa 14.–19. sajandi ajalugu, eelkõige selle perioodi sõdade ajalugu Poolas ja Leedus. Ta õppis aastatel 1976–1980 Saint Andrewsi Ülikoolis Šotimaal ja 1980–1981 Jagiełło ülikoolis Krakówis. 1990. aastal sai ta doktorikraadi Londoni Ülikooli slaavi ja Ida-Euroopa uuringute koolist, kaitstes Norman Daviesi juhendamisel valminud doktoritöö. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta kolm aastat kooliõpetajana, seejärel õppejõuna King's College Londonis (2001. aastast lektorina). Aastatel 2004–2009 töötas ta varauusaja professorina Šotimaal Aberdeeni Ülikooli teoloogia, ajaloo ja filosoofia koolis. Seejärel oli ta kolm aastat Briti Akadeemia uurija-teadur (Research Chair), mis võimaldas tal süvenenult tegeleda oma uurimistööga – Poola-Leedu unioonide ajalooga. Uurimistöö esimene osa publitseeriti 2015. aastal. Uurimistöö teise osa kirjutamiseks hankis ta Leverhulme Trustilt kolmeaastase grandi. 2013. aastast töötab ta Aberdeeni Ülikooli Burnett Fletcheri õppetooli professorina. 2016 – valiti Briti Akadeemia liikmeks 1994: After the Deluge: Poland-Lithuania and the Second Northern War 2004: Institutional Culture in Early Modern Society (kaastoimetaja) 2000: The Northern Wars, War, State and Society in Northeastern Europe, 1558–1721 2015: The Oxford History of Poland-Lithuania – Vol. I: "The Making of the Polish-Lithuanian Union, 1385–1569", ISBN 0198208693 Frost, Robert I. 2005. Põhjasõjad. Sõda, riik ja ühiskond Kirde-Euroopas 1558–1721. Inglise keelest tõlkinud Kalle Hein, Tallinn: Kunst. ISBN 9949-407-46-X Professor Robert Frost. abdn.ac.uk Professor Robert Frost, Aberdeeni Ülikooli kodulehel Robert I. Frost. "Põhjasõjad. Sõda, riik ja ühiskond Kirde-Euroopas 1558–1721". raamatukoi.ee The Oxford History of Poland-Lithuania. books.google.ee
ÜRO Abistamis- ja Taastamisadministratsioon

ÜRO Abistamis- ja Taastamisadministratsioon (inglise keeles United Nations Relief and Rehabilitation Administration; lühend UNRRA) oli pärast Teist maailmasõda Ameerika Ühendriikide algatusel loodud organisatsioon, mis pakkus Euroopale tagastamatut abi. Organisatsiooni asutasid 44 riigi valitsused 9. novembril 1943 Washingtonis. Alates 1945. aastast kuulus see ÜRO alluvusse. ÜRO Abistamis- ja Taastamisadministratsioon vahendas abiraha sõjajärgsetesse taastamisfondidesse, korraldas miljonite interneeritute kojupöördumist ning asutas põgenikelaagreid. Kuni 30. juunini 1947 tegutses organisatsioon Euroopas, seejärel abistas kuni 31. märtsini 1949 Hiinat. Pärast seda andis ta oma varad üle UNICEF-ile. Tema funktsioonid võtsid üle Rahvusvaheline Põgenikeorganisatsioon ning ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsioon. Skriinimine ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet
Tarbagatay ringkond

Tarbagatay ringkond on ringkond Hiinas Xinjiangis Ili Kasahhi autonoomses ringkonnas. Piirneb läänes ja põhjas Kasahstaniga. Ringkonna elanikest olid 2000. aastal 58,59% hiinlased, 24,21% kasahhid, 7,45% hueid, 4,12% uiguurid ja 3,33% mongolid. Ringkond jaguneb 2 maakonna õigustega linnaks, 4 maakonnaks ja 1 autonoomseks maakonnaks: Dorbiljini maakond Hoboksari Mongoli autonoomne maakond Qagantokay maakond Qoqek Shawani maakond Toli maakond Usu Sixth National Population Census of the People's Republic of China
Turpani ringkond

Turpani ringkond on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Hiinas Xinjiangis. Ringkond hõlmab Turpani nõo, mille madalaim punkt on 154,5 m allpool merepinda. Ringkonna elanikest olid 2000. aastal 70,01% uiguurid, 23,3% hiinlased ja 6,38% hueid. Ringkond jaguneb Turpani maakonna õigustega linnaks ning Piqani ja Toksuni maakonnaks.
Usu

Usu (hiina 乌苏市 Wusu Shi) on maakonna õigustega linn (linnaks nimetatav haldusüksus) Hiinas Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas Tarbagatay ringkonnas. http://www.xjws.gov.cn/
Karikakramäng

"Karikakramäng" on Eestis tehtud 1977. aasta episoodfilm[viide?] ehk filmikassett, mis koosneb kolmest lühifilmist: "Promenaad", "Salakütt" ja "Tätoveering". Filmide tegevus toimub 1930. aastatel Eestis. Film on mustvalge ja monoheliga. Film on tehtud Kurt Vonneguti jutustuse ainetel. Naine avaldas kosjalehes kuulutuse ja sellele vastas keegi Hans-Erik. Nad on olnud kirjavahetuses, neil on ka abiellumise kuupäev paika pandud ning naine ootab Hans-Erikut esimest korda külla. Kuid ootamatult on ukse taga naise kooliaegne sümpaatia, kes palub naist hoopis endaga abielluda. Elle Kull – naine Lembit Ulfsak – mees Rudolf Allabert – Robert Külliki Tool – Membi Mikk Mikiver – Vambola Jüri Järvet – Oskar Helend Peep – Mihkel Enn Klooren – Meier Kalju Orro – Markar Heino Raudsik – Kleinert Peeter Simm – I kütt Robert Gutman – II kütt Enn Kraam – III kütt Film on tehtud Kalju Saaberi novelli "Mustlased" ainetel. Filmi kunstiline juhendaja on Andrei Tarkovski . Tragikoomilises armastusloos armub Margus mustlastüdrukusse ja satub seetõttu korduvalt vastuollu oma konstaablist isaga. Arvo Kukumägi – Margus Zoja Tsjurilo – mustlastüdruk Jaan Brezauski – mustlaspoiss Aleksandr Habalov – mustlane Karl Kalkun – konstaabel Arnold Altmäe – meier Ants Ander – juuksur Marje Metsur – Leida Larisa Udovitšenko – Daam "Karikakramäng II" Peeter Simm (09.08.2008). "Kuidas Kuku tätoveeritud sai". Postimees. Vaadatud 28.12.2009. Karikakramäng andmekogus IMDb (inglise)
Promenaad

Promenaad on jalutustee või jalakäijate puiestee. Sageli kasutatakse mõistet "promenaad" veekoguäärse jalutustee kohta. Näiteks leidub Haapsalus, Pärnus ja Tallinnas mereäärseid rannapromenaade, Võrus ja Viljandis aga järveäärseid promenaade.
Linxia Huei autonoomne ringkond

Linxia Huei autonoomne ringkond (hiina (临夏回族自治州; Línxià Huízú Zìzhìzhōu) on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Gansu provintsis. Asub Lanzhoust lõunas. Ringkond jaguneb kaheksaks maakonna tasemel haldusüksuseks. Guanghe maakond Hezhengi maakond Jishishani Bonani-Tungsjangi-Salari autonoomne maakond Kangle maakond Linxia Linxia maakond Tungsjangi (Sarta) autonoomne maakond Yongjingi maakond Ringkonnavalitsus
Aizarnazabal

Aizarnazabal on asula ja vald Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Gipuzkoa provintsis. Asub Urola jõe orus 29 km kaugusel Donostiast. Zubialdea Municipal Register of Spain of 2023 Aizarnazabali koduleht (baski ja hispaania keeles)
Roland Lessing

Roland Lessing (sündinud 14. aprillil 1978 Tartus) on Eesti endine laskesuusataja. 1998. aastal sai Lessing juunioride talvistel Euroopa meistrivõistlustel Minskis jälitussõidus 9. koha. Aasta hiljem samas peetud laskesuusatamise suvistel maailmameistrivõistlustel oli ta sprindis 24., jälitusjooksus 19. ja teatejooksus kolmas. 2000. aasta laskesuusatamise suvistel maailmameistrivõistlustel Hantõ-Mansiiskis oli ta sprindis 6., jälitusjooksus 5. ja teatejooksus teine. 7. septembril 2007 Otepääl toimunud suvisel laskesuusatamise MM-il sai Lessing 10 km sprindis pronksmedali. Eesti kaitseväes on tal kaprali auaste. 2002 Salt Lake Citys 70. koht 10 km sprindis 45. koht 20 km eraldistardist 11. koht teatesõidus 2006 Torinos 58. koht 10 km sprindis 51. koht 12,5 km jälitussõidus 62. koht 20 km eraldistardist 15. koht teatesõidus 2010 Vancouveris 62. koht 10 km sprindis 65. koht 20 km eraldistardist 14. koht teatesõidus 2014 Sotšis 66. koht 10 km sprindis Roland Lessing on osalenud (seisuga 27. detsember 2009) MK-etappidel 80 korda ja jõudnud punktikohale 12 korral, millest korra olnud poodiumi teisel astmel. Kaitseväe juhataja soovis Eesti laskesuusatajatele olümpial edu, 5. veebruar 2014 Roland Lessing IBU kodulehel Roland Lessing veebisaidil Olympedia (inglise) Biograafia ESBL-is
Salaküttimine

Märksõna "salakütt" suunab siia. Samanimelise filmi kohta vaata alajaotust Karikakramäng#Salakütt Salaküttimine on ebaseaduslik küttimine, mille puhul jahiulukeid jälitatakse, püütakse, surmatakse ja omandatakse jahiluba omamata, keelatud kohas, keelatud ajal, keelatud viisil või keelatud jahipidamisvahenditega. Salaküttimisega tegeleja on salakütt. Eestis hakati küttimist reguleerima pärast 1934. aastat, kui vastu võeti jahiseadus. Seaduses olid kirjas keelatud jahipidamisviisid.[küsitav] Eesti tänapäevast jahipidamist reguleerib 2013. aasta jahiseadus. Seaduse järgi peavad salaküttimise eest järelevalvet nt keskkonnakaitseinspektorid. Salaküttimine on karistatav väärteo- või kriminaalkorras. Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 281
Fritz Löhner-Beda

Fritz Löhner-Beda (sündinud Friedrich Löwy; 24. juuni 1883 – 4. detsember 1942) oli Austria kirjanik ja libretist. Ta on Savoy balli libreto kaasautor (koos Alfred Grünwaldiga). "Buchenwaldlied"
Veoalajaam

Veoalajaam on alajaam, mis varustab elektrisõidukeid (tramme, trollibusse, metroo- või raudteeronge) kontaktvõrgu kaudu elektrivooluga. Elektrisõidukeid ei toideta üldisest elektrivõrgust eelkõige seetõttu, et neile on vajalik teistsugune pinge. Madalamat pinget (550–750 V) kasutatakse reeglina linnatranspordis, kõrgemat (näiteks 3 kV, 15 kV) raudteel. Veoalajaamad võivad varustada sõidukeid nii alalisvooluga (sel juhul on alajaamas lisaks transformaatorile ja muudele seadistele ka alaldi) kui ka vahelduvvooluga. Alalisvoolu tarbivad esmajoones linnatranspordivahendid: trammid, trollid, metroo- ja linnalähirongid. Raudteedel kasutatakse nii vahelduvvoolu (sagedusega 50 Hz, 60 Hz, või ülimadala sagedusega 16 2/3Hz) kui ka alalisvoolu (Itaalias, Hispaanias, Poolas, Tšehhi vabariigis, Belgias, Slovakkias, Serbias, Horvaatias, Sloveenias, Venemaal, Ukrainas, Eestis ja Lätis). Ülimadala sagedusega vahelduvvoolu 16 2/3Hz kasutatakse Saksamaa, Austria, Šveitsi, Taani, Norra ja Rootsi raudteedel. Üks veoalajaam võib elektriga varustada nii tramme kui ka trolle, samuti võib veoalajaam toita ka muid elektrisüsteeme. Vähegi suuremal transpordisüsteemil on veoalajaamu mitu. See võimaldab jagada kontaktvõrgu üksteisest sõltumatuteks lõikudeks ja tagada toite ühe alajaama rikke korral. Ka vähendab mitme alajaama kasutamine nende kaugust toidetavatest liinilõikudest ja ühtlasi ühe veoalajaama poolt toidetava liinilõigu pikkust. See oluline, kuna kontaktvõrgus on suhteliselt madala pinge tõttu suur voolutugevus. Liiga pikkade liinilõikude korral tekiks kontaktvõrgus suur pingelangus ja energiakadu. Eestis on kaks eri pingega töötavat avalikku elektertranspordisüsteemi. Tallinna trammid ja trollid töötavad 600 V alalispingega. Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondisel on 19 veoalajaama. Elektrirongid töötavad 3,3 kV alalispingega. Eesti Raudtee Elektrivõrkudel on neli veoalajaama – Tallinnas Järvel, Keilas, Raasikul ja Riisiperes. http://www.tallinnlv.ee/lvistung/bin/docview1.asp?docid=18572&save=1 Tallinna Linnavalitsuse istungi protokoll, 4. juuni 2003. Tallinna energiamajanduse pikaajaline arengukava (2003–2017)
Aksai Chin

Aksai Chin (ka Aksayqin, Akesaiqin, Akesai Qin (hindi अक्साई चिन, hiina 阿克赛钦, Ākèsàiqīn) on Hiina okupeeritud ala Tiibeti kiltmaa loodeosas Kashmiris. Selle pindala on umbes 37 250 km². Hiina väed okupeerisid selle 1959. aastal. India peab seda oma Jammu ja Kashmiri osariigi osaks. Halduslikult kuulub suurem osa Hiina Xinjiangi Hotani ringkonna Hotani maakonda. Piirkonda läbib Hiina riiklik maantee nr 219.
Kontaktvõrk

Kontaktvõrk on elektrivõrk, mis on mõeldud elektrisõidukite toitmiseks elektriga. See koosneb veoalajaamadest, ühenduskaablitest, mastidest, riputus- ja kinnituselementidest ning sõiduki vooluvõtturiga otseses kontaktis olevatest osadest – kontaktliinist ja/või toiterööpast. Trammidel ja rongidel tagab elektriühenduse enamasti ka rööbastee, kuid seda tavaliselt kontaktvõrgu osaks ei loeta. Vahel nimetatakse kontaktvõrguks ekslikult ka kontaktliini. Kontaktvõrk on jaotatud liinilahutitega üksteisest elektriliselt isoleeritud lõikudeks. See võimaldab toita kontaktvõrgu eri osi üksteisest sõltumatult, mis on oluline näiteks remonditööde korral. Kontaktliini konstruktsioonist sõltub maksimaalne lubatav sõidukiirus. Kontaktliin Toiterööbas
Kontaktliin

Kontaktliin (õhuliin, kontaktjuhe, ekslikult ka kontaktvõrk, vananenud trollijuhe) on elektrisõiduki toitmiseks mõeldud ja reeglina selle tee kohal asuv isolatsioonita juhe. Kontaktliine ehitatakse traadist, mille spetsiaalne kuju võimaldab selle kinnitamist. Võidakse kasutada ka metall-latte, eriti tunnelites. Sirgetel teelõikudel kulgeb kontaktliin sageli siksakiliselt, mis tagab vooluvõtturi liugepinna ühtlasema kulumise. Trollibusside kontaktliin koosneb kahest traadist, sest neil puuduvad rööpad, mida saaks kasutada ühe poolusena. Raudteel on katsetatud ka kolmefaasilist toidet. Eri sõidusuundade kontaktliinid on tavaliselt teatud vahemaa tagant elektriliselt ühendatud traadiga (ainult trammidel) või kaablitega. See võimaldab vähendada pingelangu ja ühtlasi energiakadu ning ühtlustada toitepinget liini eri osades. Kontaktliinil on sageli ka liinilahutid, mis võimaldavad selle lõikudeks jagamist, ning pöörangud (trollibussidel ja nn sarvega trammidel, näiteks Riias). Ka paigaldatakse trammide ja trollide kontaktliinile liinilüliteid, mille abil juhitakse pööranguid ja foore või blokeeritakse liinilõik (näiteks üherajalise või tunnelis kulgeva trammitee puhul). Toiterööbas Kontaktvõrk
Toiterööbas

Toiterööbas (kontaktrelss, kolmas rööbas) on elektriliselt isoleeritud rööbas, mida kasutatakse metroo- ja elektrirongide toitmiseks. See kulgeb väikesel kõrgusel rööbastee kõrval või kahe rööpa vahel. Tavaliselt on toiterööbas kinnitatud isolaatorite abil liiprite külge. Maksimaalne kasutatav pinge on 1200 V (Hamburgi linnalähirongid), tavaliselt on see 600–750 V. Toiterööbastel on mitmesuguseid puudusi: ei ole võimalik kasutada kõrget pinget; seetõttu on voolutugevus suur; toiterööbas tuleb katkestada pöörmete ja ristumiste kohal; suur elektrilöögi oht – tuleb vältida kõrvaliste isikute ja loomade ligipääsu raudteele. Toiterööpa kontaktpind võib asuda peal, küljel ja all. Peal asuva kontaktpinnaga toiterööbas on kõige vanem ja lihtsam, kuid ühtlasi ka kõige ohtlikum juhusliku puudutamise seisukohast. Seda kasutatakse näiteks Inglismaa kaguosas, mõnedel Berliini metroo liinidel ja Püreneedes kitsarööpmelisel raudteel Villefranche–La Tour de Carol. Mõnevõrra ohutum on all asuva kontaktpinnaga toiterööbas, mis on pealt kaetud isolatsioonimaterjalist kattega. Küljel asuva kontaktpinnaga toiterööpaid kasutatakse vähe, näiteks Hamburgi linnalähirongidel ja Berliini metroos vanematel sildadel, kus pole tavalise toiterööpa jaoks piisavalt ruumi. Londoni metroos kasutatakse kaht toiterööbast, st mõlema pooluse jaoks. Sellega välditakse uitvoolude tekkimist. Uitvoolude tõttu ei kasutata toiterööbast välitingimustes põhjamaistes lumeoludes (Soomes ja Rootsis), kuigi kesk-euroopas kasutatakse seda ka välitingimustes nt. Berliini linnaraudteel. Kuna toiterööpa katsumine on surmav, on sellest tulnud inglise keelde poliitiline metafoor third rail. See tähendab poliitiliselt väga vastuolulist teemat, mille puudutamine tähendaks sisuliselt "poliitilist enesetappu" - poliitik, kes julgeb seda tabuteemat puudutada, võib riskida valimiskaotusega. Kontaktliin Kontaktvõrk
Liinilahuti

Liinilahuti on elektrisõidukite kontaktvõrgu osa, mis on mõeldud selle jagamiseks üksteisest elektriliselt isoleeritud lõikudeks. Üldjuhul peab sõiduk liinilahuti läbima ilma kiirendamata (st kontaktvõrgust veojõudu tarbimata), et vähendada elektrikaart, mis tekib vooluvõtturi ühelt liiniosalt lahkumisel. Raudteedel võidakse liini osi üksteisest eraldada ka nii, et mõne postivahe jooksul kulgeb üksteisega kõrvuti kaks kontaktliini, millest üks lõppeb ja teine algab. Trollibussi liinilahuti; 1 – otsaklemmid, 2 – kaarekustustuspool, 3 – kaarekustustuskamber, 4 – juhikud, 5 – isolaator Trollibussi liinilahuti Trammi liinilahuti Prahas Raudteedel kasutatav liinilahuti Kontaktliin Kontaktvõrk
Rapla–Märjamaa tee

Rapla–Märjamaa tee (registrinumbriga 28) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Rapla–Järvakandi–Kergu tee teisel kilomeetril Rapla linnas (Rapla linna tänavana Märjamaa tee). Tee pikkus on 21,6 km. Tee lõpeb Tallinna–Pärnu–Ikla tee 64. kilomeetril Orgita külas. Kuusiku aleviku ja Kuusiku-Nõmme küla tänavana kannab nime Roheline tänav. Sildade nimistu pärineb teeregistrist. Rapla linn, Tuti küla, Sulupere küla, Iira küla, Kuusiku-Nõmme küla, Kuusiku alevik, Koikse küla, Ummaru küla, Jalase küla, Riidaku küla, Pühatu küla, Ringuta küla, Rassiotsa küla, Orgita küla.