laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vana-Vigala mõisa kalmistu

Vana-Vigala mõisa kalmistu on kalmistu Vana-Vigala külas Märjamaa vallas Rapla maakonnas (varasema haldusjaotuse järgi Vigala kihelkonnas Läänemaal). Kalmistu jääb Vana-Vigala mõisa südamest linnulennult umbes 500 meetri kaugusele idasse. Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Uexküllid tõenäoliselt 1792. aastal. Kalmistule maetute üldarv ei ole teada. Kalmistul paikneb tõenäoliselt koos piirdemüüriga 1850. aastatel rajatud matusekabel, mis on eraldi kultuurimälestis. Kalmistu 1856. aastal rajatud piirdemüür on olnud eraldi kultuurimälestis nr 15388 "Vana-Vigala mõisa kalmistu piirdemüür". 1827 – Berend von Uexküll (1762–1827) 1865 – tema abikaasa Elisabeth von Uexküll (sündinud von Sievers; 1776–1865) Kultuurimälestis nr 15389 "Vana-Vigala mõisa kalmistu kabel" Alo Särg. "Vana-Vigala (Schloß Fickel, varem Sickenkos)". // Raplamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2007. Lk 216-218 Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Vana-Vigala mõisa kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Vana-Vigala mõisa kalmistu Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu Vana-Vigala mõisa kalmistu kabel Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu Vana-Vigala mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Surnud 12. augustil

Siin loetletakse 12. augustil surnud tuntud isikuid. 30 eKr – Kleopatra VII, Egiptuse vaarao 1652 – Jakob De la Gardie , Rootsi väejuht ja riigimees 1827 – William Blake, inglise luuletaja, graafik ja maalija 1846 – Adam Johann von Krusenstern, baltisakslasest Vene meresõitja, admiral 1900 – Vladimir Solovjov, vene filosoof, luuletaja, publitsist ja kirjanduskriitik 1911 – Jozef Israëls, Hollandi maalikunstnik 1921 – Pjotr Boborõkin, vene kirjanik ja ajakirjanik 1922 – Arthur Griffith, iiri poliitik 1924 – Sándor Bródy, ungari kirjanik ja ajakirjanik 1928 – Leoš Janáček, tšehhi helilooja 1940 – Nikolai Triik, eesti maalikunstnik 1944 – Aleksei Durakov, vene luuletaja 1945 – Alfred Gustav Stein, Eesti vaimulik 1952 – Dovid Bergelson, juudi kirjanik 1955 – Thomas Mann, saksa kirjanik 1955 – James Sumner, USA biokeemik, Nobeli laureaat 1946 1959 – Henrik Norman, eesti tehnikateadlane ja haridustegelane 1960 – Aleksandr Galperin, vene ajaloolane 1964 – Ian Fleming, Briti kirjanik ja ajakirjanik 1966 – Artur Alliksaar, eesti luuletaja 1966 – Martin Grossholm, eesti advokaat 1967 – Risto Luukkonen, soome poksija 1973 – Boris Voogas, Eesti arst ja sõjaväelane 1978 – Leho Võrk, eesti keeleteadlane 1979 – Ernst Chain, saksa päritolu Briti biokeemik 1982 – Henry Fonda, USA näitleja 1985 – Kyū Sakamoto, jaapani laulja, laulukirjutaja ja näitleja 1985 – Leida Adamberg, eesti arst 1986 – Tiit Kaldma, eesti näitleja ja käsipallur 1988 – Jean-Michel Basquiat, USA kunstnik 1988 – Herman Mürk, eesti atmosfäärifüüsik 1992 – John Cage, USA helilooja 1992 – Uno Uibo, eesti teatrikunstnik ja kunstipedagoog 1996 – Viktor Hambardzumjan, armeenia astrofüüsik 1998 – Enn Veskimägi, eesti keeleteadlane 2000 – Loretta Young, USA näitleja ja laulja 2001 – Rein Kull, eesti keeleteadlane 2003 – Walter Ong, USA jesuiidi preester, ingliskeelse kirjanduse professor, kultuuri- ja usundiloolane ning filosoof 2004 – Artur Vahter, eesti muusikateadlane, koorijuht ja pedagoog 2004 – Godfrey Hounsfield, inglise elektriinsener 2005 – Lakshman Kadirgamar, Sri Lanka poliitik 2005 – Olev Liik, eesti tehnikateadlane 2006 – Mazisi Kunene, Lõuna-Aafrika Vabariigi luuletaja ja kirjandusõppejõud 2007 – Ralph Asher Alpher, juudi päritolu USA astrofüüsik 2007 – Ronald N. Bracewell, Austraalia füüsik 2008 – Mick Clough, Austraalia poliitik 2008 – Francis Lacassin, Prantsusmaa ajakirjanik 2008 – Halina Wyrodek, poola näitleja 2008 – Christie Allen, Austraalia laulja 2009 – Ruth Ford, USA modell ja näitleja 2009 – John Gregson, Briti ärimees ja poliitik 2009 – Shingo Yamashiro, jaapani näitleja 2009 – Juta Viire, eesti näitleja 2010 – Guido de Marco, Malta poliitik 2012 – Olaf Kuuli, eesti ajaloolane 2013 – Vassili Peskov, vene kirjanik, fotograaf ja ökoloog 2013 – Johan Friso, Hollandi prints 2014 – Lauren Bacall, USA teatri- ja filminäitleja 2015 – Ines Jaagus, eesti arhitekt 2015 – Jaakko Hintikka, soome loogik ja filosoof 2016 – Ülle Podekrat, eesti rahvakultuuri edendaja ja muusikapedagoog
Spartak (Jassõnuvata rajoon)

Spartak on küla Ukrainas Donetski oblastis Jassõnuvata rajoonis, ligi 10 km kaugusel Donetski keskusest põhjaloodes. Spartak piirneb edelas Donetski rahvusvahelise lennujaamaga. Küla kõrgus merepinnast on 232 meetrit. Spartak asutati 1922. aastal, 2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 1956 inimest. 2014. aasta Ukraina kriisi ajal on külas ja selle lähistel toimunud mitmeid ägedaid lahinguid Donetski lennujaama kaitsvate valitsusvägede ja valitsusvastaste jõudude vahel. "Украинские военные отбили нападение боевиков на Донецкий аэропорт". Liga Novosti. 21. september 2014. Vaadatud 21. september 2014. 14. november 2014. Ukrajinska Pravda. ATO jõud hävitasid kaks mässajate eesliini positsiooni (vene keeles)
Väljasõit rohelisse

"Väljasõit rohelisse" on vendade Arkadi ja Boriss Strugatski 1972. aastal ilmunud ulmeromaan (originaalpealkirjaga "Пикник на обочине"). Eesti keeles ilmus teos 1987. aastal "Mirabilia" sarja kogumikus "Miljard aastat enne maailmalõppu". Täiendatud versioon ilmus eesti keeles 2016. aastal sarjas "Punane raamat". Jutustuse ainetel on tehtud film "Stalker" (1979). Eestikeelse ulmekirjanduse bibliograafia. Vaadatud 21.09.2014.
Surnud 18. augustil

Siin loetletakse 18. augustil surnud tuntud isikuid. 1227 – Tšingis-khaan, mongolite juht 1276 – Hadrianus V, paavst 1503 – Aleksander VI, paavst 1559 – Paulus IV, paavst 1591 – Bernardino Campi, itaalia maalikunstnik 1642 – Guido Reni, itaalia maalikunstnik 1850 – Honoré de Balzac, Prantsuse kirjanik 1866 – Georg Mettenius, saksa botaanik 1890 – August von Bulmerincq, baltisaksa õigusteadlane 1896 – Richard Avenarius, Saksa filosoof 1905 – Albert Edelfelt, soomerootsi maalikunstnik 1940 – Walter Chrysler, USA autoehitaja 1944 – Ernst Thälmann, Saksa poliitik 1952 – Karl Grau, eesti advokaat 1953 – Johan Sepp, eesti vandeadvokaat ja poliitik 1970 – Soledad Miranda, hispaania näitleja 1975 – Osvald Saadre, eesti arheoloog 1977 – Tibor Déry, ungari kirjanik 1978 – Otto Samma, eesti tõlkija ja toimetaja 1983 – Antonina Bogdanova, vene näitleja 1983 – Erich Martinson, eesti näitleja 1986 – Karl Helemäe, eesti ajakirjanik 1988 – Tamara Loginova, vene näitleja 1989 – Ants Maiste, eesti kergejõustiklane (odaviskaja) ja sporditegelane 1990 – Burrhus Frederic Skinner, USA psühholoog 1990 – Grethe Ingmann, taani laulja 1994 – Kazimierz Truchanowski, poola kirjanik ja tõlkija 1995 – Leo Karupää, eesti agronoom ja poliitik 1998 – Persis Khambatta, India modell, näitlejanna ja kirjanik 2000 – Vello Lipand, eesti helilooja 2004 – Allan Laur, Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku piiskop 2005 – Elza Radziņa, läti näitleja 2005 – Sulev Piliste, eesti jurist 2007 – Elli Varts, eesti näitleja 2008 – Henry Djanik, prantsuse näitleja 2008 – Pervis Jackson, USA laulja 2008 – Joe Shikany, USA kitarrist 2009 – Fernanda Pivano, itaalia kirjanik ja ajakirjanik 2009 – Arseni Mölder, eesti skulptor ja ehtekunstnik 2009 – Nezihe Meriç, türgi kirjanik 2009 – Kim Dae-jung, Lõuna-Korea poliitik 2009 – Hugo Loetscher, Šveitsi kirjanik 2009 – Dic Jones, Walesi luuletaja 2011 – Anatoli Savtšenko, vene kunstnik ja multifilmide lavastaja 2011 – Jevgeni Kaljundi, Eesti kunstiteadlane, maletreener ja sporditegelane 2012 – Scott McKenzie, USA muusik 2012 – Jesse Robredo, Filipiinide poliitik, aastatel 2010–2012 siseminister 2013 – Rolv Wesenlund, norra näitleja 2014 – Don Pardo, USA raadio- ja telesaatejuht 2014 – Levente Lengyel, ungari maletaja 2018 – Kofi Annan, Ghana diplomaat, ÜRO peasekretär aastatel 1997–2006 2020 – Dale Hawerchuk, Kanada jäähokimängija 2021 – Jevgeni Svešnikov, vene maletaja 2021 – Vello Otsmaa, eesti tehnikateadlane 2021 – Tõivu Pedokand, eesti tehnikateadlane 2024 – Alain Delon, prantsuse näitleja 2024 – Phil Donahue, Ameerika Ühendriikide saatejuht, produtsent ja kirjanik
Väljasõit rohelisse (ansambel)

Väljasõit rohelisse on viieliikmeline Eesti ansambel. Ansambel on seni andnud välja vaid ühe helikandja - EP "Külastus". Ansambli muusikat on kirjeldatud kui "üheduuri-psühhedeelia rababluusi, surfi ja krautrocki narmaste ning eestikeelsete kajadega". "Külastus" (EP, 2012) onesensemusic. Vaadatud 21.09.2014. Külastus [OSM007EP | Onesense Music]. Vaadatud 21.09.2014. Schilling 2012. Vaadatud 21.09.2014.
Külastus

"Külastus" on Eesti ansambli Väljasõit rohelisse seni ainus helikandja. Plaadifirma One Sense poolt välja antud EP ilmus 10-tollisel vinüülplaadil neljaloolisena. Digitaalne versioon sisaldab kokku seitset pala. EP lindistati ansambli prooviruumis otse, ilma erinevaid osi üle lindistamata. A1 "Pea on pilvedes" (7:06) A2 "Kadunud mees" (5:44) B1 "Suitsuloor" (5:28) B2 "Siselinnad" (5:57) "Pea on pilvedes" (7:06) "Kadunud mees" (5:44) "Suitsuloor" (5:28) "Siselinnad" (5:57) "Lendav laev" (05:43) "Süü" (08:06) "Teine valss" (05:25) Külastus [OSM007EP | Onesense Music]. Vaadatud 21.09.2014.
Surnud 19. augustil

Siin loetletakse 19. augustil surnud tuntud isikuid. 0014 – Augustus 1493 – Friedrich III, Saksa-Rooma keiser 1662 – Blaise Pascal, prantsuse matemaatik, füüsik ja filosoof 1819 – James Watt, šoti insener 1856 – Charles Frédéric Gerhardt, prantsuse keemik 1924 – Miko Ode, setu rahvalaulik 1929 – Sergei Djagilev, vene teatri- ja kunstitegelane 1936 – Federico García Lorca, hispaania näitekirjanik ja luuletaja 1941 – Anton Teetsov, eesti pangandustegelane 1942 – Harald Kaarmann, eesti jalg- ja jääpallur 1942 – August Kohver, Eesti poliitik 1943 – Ludvigs Adamovičs, läti vaimulik ja kirikuloolane 1954 – Alcide De Gasperi, itaalia poliitik 1959 – Blind Willie McTell, afroameerika bluusimuusik ja -laulja 1964 – Viktor Roovere, Eesti politseinik ja sõjaväelane 1965 – Osvald Vahtra, eesti poksija 1967 – Isaac Deutscher, juudi rahvusest Poolast pärit Briti ajaloolane ja publitsist 1974 – Georg Kingisepp, eesti farmakoloog 1976 – Nigul Kurdve, eesti arst 1977 – Groucho Marx, USA näitleja ja koomik 1977 – Aleksander Kreek, eesti kergejõustiklane 1982 – Ago Neo, eesti maadleja 1982 – Hanno Kalmet, eesti näitleja ja lavastaja 1987 – Madis Ojamaa, eesti teatri- ja filmilavastaja 1990 – Olavi Alakulppi, Soome ja USA murdmaasuusataja 1990 – Nony Salasoo, eesti tehnikateadlane 1994 – Linus Pauling, USA kvant- ja biokeemik 1994 – Robert Roždestvenski, vene luuletaja 1995 – Robert Frasure, Ameerika Ühendriikide diplomaat 1998 – Helmut Rüdmik, eesti vaimulik 1999 – Herman Talmre, eesti oboemängija ja muusikapedagoog 2002 – Eduardo Chillida, hispaania skulptor 2005 – Peeter Särgava, eesti luteri vaimulik 2006 – Mervyn Wood, austraalia sõudja, kolmekordne olümpiavõitja 2006 – Joyce Blair, briti näitleja 2006 – Jarkko Laine, soome kirjanik ja tõlkija 2008 – Mihhail Mukassei, vene luuraja 2008 – Binyamin Gibli, Iisraeli poliitik 2008 – Algimantas Masiulis, leedu näitleja 2008 – Levy Mwanawasa, Sambia poliitik, Sambia kolmas president 2009 – Hildegard Behrens, Saksamaa ooperilaulja 2010 – Gerhard Beil, Saksa DV riigitegelane 2012 – Ilo Aarmann, eesti arhitekt 2012 – Miloslav Petrusek, tšehhi sotsioloog 2012 – Tony Scott, Suurbritannia filmilavastaja ja produtsent 2012 – Kalju Jõeväli, eesti alpinist 2013 – Olev Subbi, eesti kunstnik 2013 – ‘Abdurraḩīm Hātef, Afganistani poliitik 2013 – Cedar Walton, USA džässpianist 2013 – Lee Thompson Young, USA filminäitleja 2014 – Walter Thirring, Austria füüsik 2014 – James Foley, USA fotoajakirjanik 2015 – Aleksander Heintalu (Vigala Sass), eesti ravitseja 2016 – Hannu Vuorinen, soome poksija 2016 – Nina Ponomarjova, Nõukogude Liidu kettaheitja 2017 – Brian Aldiss, inglise kirjanik 2019 – Enn Kokk, eesti rahvusest Rootsi sotsiaaldemokraatlik poliitik ja ajakirjanik 2020 – Borõss Paton, ukraina metallurgia ja metallitehnoloogia teadlane, akadeemik 2020 – Jaan Miljan, eesti ehitusteadlane ja orienteeruja 2021 – Marek Laane, eesti tõlkija ja mälumängur 2021 – Hannes Starkopf, eesti skulptor 2022 – Tekla Juniewicz, poola ülipikaealine 2022 – Aime Kinnep, eesti raamatukoguhoidja ja koduloolane 2024 – Maria Branyas Morera, katalaani ülipikaealine
Nikolai Krutšina

Nikolai Krutšina (vene Николай Ефимович Кручина; 14. mai 1928 Habarõ küla, Siberi krai (tänapäeval Altai krai) – 26. august 1991 Moskva) oli nõukogude parteitegelane. 1953. aastal lõpetas ta Aasovi-Musta Mere Põllumajandusinstituudi. Aastatel 1952–1959 oli ta komsomolitööl Rostovi oblastis ja mõnel pool mujal. 1959–1962 oli ta Komsomoli Keskkomitee Maanoorte osakonna juhataja. 1962–1963 töötas Krutšina Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee põllumajandusosakonna instruktorina. Aastatel 1963–1965 oli ta Kasahhi NSV-s Tselinogradi oblasti partei oblastikomitee sekretär ja 1965–1978 esimene sekretär. Aastatel 1978–1983 oli Nikolai Krutšina NLKP Keskkomitee põllumajandusosakonna juhataja esimene asetäitja. Alates 1983. aastast töötas ta NLKP Keskkomitee asjadevalitsejana. Väidetavalt oli ta seotud suurte valuutasummade ülekandmisega välismaistele kommunistlikele parteidele. Pärast augustiputši ebaõnnestumist sooritas Krutšina 26. augustil 1991 enesetapu, viskudes alla oma korteri rõdult. http://www.nytimes.com/1991/08/27/world/soviet-turmoil-new-suicide-budget-director.html
Kambja Vabadussõja mälestussammas

Kambja Vabadussõja ausammas on ausammas Kambja alevikus. Vabadussõja ausammas avati Kambja alevikus 27. oktoobril 1929. Pronkskuju valmis kunstnik Aleksander Elleri kavandi järgi AS Teguri vabrikus Tartus. Samba alus valmistati meister Jürgensoni juhatusel kividest, mida langenute perekonnad ja Kambja ümbruse elanikud kodupõldudelt ja niitudelt kokku tõid. Raha samba valmistamiseks saadi korjandustest ja valdade toetusena. Rahvajutu järgi oli kuju prototüübiks Villemi talu peremees ja Riigikogu liige Jüri Ottas. 1940 võeti kuju aluselt maha, 1942 pandi oma kohale tagasi, 1948 lõhuti kuju koos alusega ja 28. juunil 1989 avati ausammas taastatud kujul. Kambja Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Suure-Kambja mõis

Suure-Kambja mõis (saksa keeles Groß-Kamby) oli rüütlimõis Tartumaal Kambja kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tartu maakonnas Kambja vallas. 1790. aastal vahetas Johanna Maria von Brümmer (snd Stackelberg) Suure-Kambja ja Maidla Gotthard Johann von Knorringuga Vaiatu mõisa vastu. 1838. aastal päris Gotthard Johann von Knorringu testamendi järgi mõisa tema vennapoeg Woldemar Pontus von Knorring. 1857. aastal ostis Woldemar Pontus von Knorring, Virginie Thunilt (snd von Witte) Vastse-Kuustele kuulunud karjamõisad Vana- ja Uue-Voore ja 295,72 taalri väärtuses talumaad ning need maad liideti Suure-Kambja mõisaga. 1858. aastal ostis Woldemar Pontus von Knorring, Wilhelm von der Borgilt ja Carl Friedrich von der Borgi pärijatelt Tõdu mõisale kuulunud Imoferi küla 147,01 taalri väärtuses ja liitis selle Suue-Kambja mõisaga. Woldemar Pontus von Knorringu surma järel pärisid 1864. aastal Suure-Kambja ja Maidla mõisa tema lapsed Konstantin von Knorring, krahvinna Louise Tiesenhausen (snd von Knorring) ja Karl von Knorring. 1864. aastal pärandavara jagamise lepinguga, pärijate omavahelisel kokkuleppel läksid Suure-Kambja ja Maidla mõis erukaardiväekapten ja kreisisaadik Konstantin Karl Heinrich von Knorringule. 1903. aastal olid Konstantin Karl Heinrichi vara pärijad on võrdsetes osades tema pojad Pontus Karl Konstantin von Knorring ja õukonna tseremooniameister Konstantin Egolf Gustav von Knorring. 1903. aasta pärandavara jagamise lepinguga omandas pärandmõisad Pontus Karl Konstantin von Knorring, kellelt 1903. aastal ostis mõisa Edgar Löwis of Menar hinnaga 241 000 rubla. Suure-Kambja mõisa peahoone varemed 2005. aastal. Suure-Kambja mõisa peahoone varemed 2005. aastal. Suure-Kambja mõisa peahoone varemed 2005. aastal. Suure-Kambja mõisa peahoone varemed 2005. aastal. Suure-Kambja mõisa pargi piirdemüürid. Suure-Kambja mõisa park. Suure-Kambja mõisa vesiveski. Suure-Kambja (Kambja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Maiste, Juhan. Nutt, Nele. Tartumaa mõisad. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 80-81. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 17-19 [1]. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 168 [2]. Suure-Kambja mõis Eesti mõisaportaalis
Suure-Kambja järv

Suure-Kambja järv on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Suure-Kambjas. Järve pindala on 2,4 ha. Järve läbib Peeda jõgi. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Surugaas

Surugaas (rahvusvaheline lühend CNG (compressed natural gas), Eestis öeldakse tihti "autogaas") on kõrge rõhu all kokku surutud maagaas, mida tänapäeval loetakse odava hinna ja väheste põlemisjääkide tõttu mootorikütuse alternatiiviks. Surugaasi toodetakse maagaasi kokkusurumisel tööstuskompressorites; ladustamine ja vedamine toimub ainult erimahutites rõhuga 200-220 baari. Et vähendada keskkonna reostumist süsinikdioksiidiga, lisatakse autogaasile ka biogaasi. kuna metaan on õhuga võrreldes kergem, siis avarii korral autogaas aurustub atmosfääri; kuna metaan on vähetoksiline, siis mürgistusoht on ka madalam; autogaasi hind on võrreldes naftakütusega madalam; madal keemistemperatuur tagab autogaasi täieliku aurustumise, kui ümbritseva keskkonna temperatuur on madal; autogaas põleb peaaegu täielikult ilma tahmata, see ei reosta keskkonda, kuid ei vähenda ka efektiivsust; CNG seadmete hoolduskulud on naftakütusega võrreldes väiksemad; CNG-ga töötavatel kateldel on kasutegur 94% ning soojenemisele ei kulu kütust. LPG (i.k. liquefied petroleum gas) Surugaas (CNG – compressed natural gas)
Restu kool

Restu kool oli kool Valga maakonnas Sangaste vallas Restu külas. Aastatel 1919–1998 tegutses kool Restu mõisa peahoones. Jooni Restu kooli ajaloost. Sangaste: Restu Algkool, 2006. Koostaja: Tiit Rosenberg "Restu kooli juubelil kohtusid endised õpilased" Valgamaalane, 08.08.2006
Luigi Russolo

Luigi Carlo Filippo Russolo (30. aprill 1885 Portogruaro – 4. veebruar 1947) oli itaalia futuristlik maalikunstnik, avangardistlik helilooja ja publitsist. Nagu futuristidele kohane, kujutas ta oma kunstis liikumist (dünaamikat), kiirust ja tehnoloogiat. "L’arte dei rumori" (Luigi Russolo, trükitud brošüür 1.7.1913) Russolo, Luigi Carlo Filippo. Dizionario Biografico degli Italiani (itaalia keeles).
Thavet Atlas

Thavet Atlas (pseudonüüm; kodanikunimi Esper Thompson, sündinud 17. mail 1963 Tartus) on eesti luuletaja ja proosakirjanik. "Kõned Kõrbes" (2007) – luulekogu "Raamideta Maalide Galerii" (2011) – luulekogu "Elupiletiga Venemaalt 99,99.-" (2013) – romaan "Õuduste kõlakoda Tartu Raekoja katusel" (2014) – romaan juttudes "Sadakond nõiutud suitsukest" (2016) – romaan "Kelle palge poole Sa palvetad?" (2017) – luulekogu "Keegi pole kaitstud" (2020) – romaan Tema luuletusi on vene keelde tõlkinud Boriss Baljasnõi ja Nadežda Katajeva-Valk. Proosatekste on tõlkinud vene keelde Marina Tervonen. "Музыка перевода II" Moskva Luulekevad 2011, "Hennale", lk 40 "Музыка перевода V" Moskva "Музыка перевода VI" Moskva Ajakiri Looming – 2015/10 Ajakiri Looming – 2016/8 Ajakiri Looming – 2017/6 Ajakiri Tallinn – 2018/3-4 Ajakiri Looming – 2019/1 Ajakiri Looming – 2021/5 Ajakiri Looming - 2022/4 [6] 2015 Stalker (romaan "Õuduste kõlakoda Tartu Raekoja katusel") Thavet Atlas on abielus, tal on kolm last. Kas ulmeühing eemaldas kirjanik Thavet Atlase ebaõiglaselt Stalkeri hääletuselt? " "Вышел роман Тавета Атласа "Билет на двоих: из России в жизнь 99,99.-" на русском языке" "2010" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 29. oktoobril 2015. 2013 2014 [1] [2] [3] [4] -[5] Thavet Atlase blogi Luulekogusid tutvustav artikkel (2011) [7] Intervjuu Thavet Atlasega ja luulekogude tutvustus Poogna Kratis (2012) http://issuu.com/skyfuneral/docs/aprill-kratt_aut Thavet Atlase luuletused veebilehel "Tartu ilukirjanduses" http://teele.luts.ee/index.php?q=content/atlas-thavet.  Romaani "Elupiletiga Venemaalt 99,99.-" arvustus Sirbis (2013) http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c7-kirjandus/ohkav-jantimine-venemaal/ Raadio 4 saade "Tõlkemuusika" konkursi kohta http://thavetatlas.blogspot.com/p/v-4.html Artikkel tõlkevõistlusel osalemise kohta (2014) http://tartu.postimees.ee/2652906/tartlannat-saatis-edu-venemaa-tolkevoistlusel Tartus esitletakse salakavalat raamatut ERR kultuur, 2014 (romaani "Õuduste kõlakoda Tartu Raekoja katusel" esitluse teadaanne) Arvustus: õudne või õõvastav – selles on küsimus ERR kultuur, 2014 (romaani "Õuduste kõlakoda Tartu Raekoja katusel" arvustus) Arvustus: Elupiletiga saab Venemaal armastada ning Stirlitzi, Hemingway ja Köleriga seigelda [8] Eesti Kirjandusmuuseumis esitletakse Thavet Atlase värsket raamatut Arvustus. Hästi palju sõnu Thavet Atlas: Sadakond nõiutud suitsukest [9] Lugemiselamus: Luuletaja nõidusküla [10] Arvustus: "Sadakond nõiutud suitsukest" esitab küsimusi, millele igal eestlasel tasuks vastata [11] Invaliidide elu jõudis raamatukaante vahele [12] Loomingut kasutatud: Mälestuspäev 80 aastat juuniküüditamisest [13] Installatsioon „Pisarate vagun” meenutab 80 aasta möödumist juuniküüditamisest. [14] Luuletus „Rahvuse kooma“ [15] Installatsioon „Pisarate vagun” meenutab 81 aasta möödumist juuniküüditamisest. [16] "Eesti ajaloo teemaliste luuletekstide käsitlemine kontsentrilise lõimingu põhimõttel gümnaasiumiastmes", magistritöö, Liina Saksing, Luuletus küüditamisest: "Rahvuse kooma"
Kirsitubakas

"Kirsitubakas" on 2014. aastal linastunud Eesti draamafilm. Selle lavastajad on Andres Maimik ja Katrin Maimik. Filmis kujutatakse suhtedraamat esimesest armumisest. Filmi võtted toimusid 2013. aasta augustis ja oktoobris. Filmi festivali esilinastus toimus 9. juulil Tšehhis Karlovy Vary filmifestivalil ning Eesti kino esilinastus 16. oktoobril 2014. Maris Nõlvak – Laura Gert Raudsep – Joosep Getter Meresmaa – Merit Aap Salumets – Egert Viiu Maimik – vanaema Anne Reemann – ema Andres Kütt – Tiit Tiina Kadarpik – Helle Maarja Jakobson – Karmen, Joosepi naine Film on saanud mitmekülgset vastukaja. Karlovy Vary festivalil filmi vaadanud kriitik Vladan Petkovic on märkinud, et kuigi filmi keskpaik on lohisev ja olnuks parem, kui lugu oleks tihedam, on tegemist tundliku ja ausa looga täiskasvanuks saamisest. East of West Award, Karlovy Vary Rahvusvaheline Filmifestival Eesti Filmi auhind, PÖFF Tridens auhind, PÖFF 2014. aastal käis Eesti kinodes filmi vaatamas 20 455 inimest. 2014 Karlovy Vary rahvusvaheline filmifestival (Tšehhi), programm "Lääne ida" 2014 rahvusvaheline filmifestival "Film by the Sea" (Holland) 2014 Kesk- ja Ida-Euroopa filmide festival CINEAST (Luksemburg) 2014 Cambridge'i filmifestival (Suurbritannia) 2014 Svetlogorski Balti debüütide filmifestival (Venemaa) 2014 Helsingi rahvusvaheline filmifestival "Armastus ja Anarhia" (Soome) "Võtted algasid! Uus Eesti film "Kirsitubakas" räägib noore tüdruku armumisest vanemasse mehesse" – 16. august 2013 (kasutatud 28.10.2014) Vladan Petkovic "Cherry Tobacco: The scent of first love". Cineuropa, 10. juuli 2014 (kasutatud 28.10.2014) http://filmi.ee/wordpress/wp-content/uploads/2015/03/kinolevi_2014.pdf Vladan Petkovic "Cherry Tobacco: The scent of first love". Cineuropa, 10. juuli 2014 (inglise keeles) Carmen Gray "Higi ja tubaka lõhn" (tlk Tristan Priimägi). Sirp, 17. oktoober 2014