laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Olav Kärt

Olav Kärt (sündinud 4. jaanuaril 1948 Imavere vallas) on eesti loomakasvatusteadlane. Ta lõpetas aastal 1963 Imavere 8-klassilise kooli ja aastal 1967 Gagarini-nimelise näidissovhoostehnikumi. Aastal 1972 lõpetas ta Eesti Põllumajandusakadeemia zootehnika erialal. Ta töötas aastatel 1972–1973 Adavere näidissovhoosis zootehnikuna, aastatel 1973–1976 Hellenurme kolhoosis peazootehnikuna, aastatel 1976–1980 oli ta Vabariikliku Jõusööda Kesklaboratooriumi asedirektor. Aastatel 1980–1982 oli ta EPA aspirant, ta kaitses aastal 1983 põllumajandusteaduste kandidaadi väitekirja. Aastatel 1982–1985 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu Asjadevalitsuse põllumajandusnõunik. Aastal 1996 kaitses ta põllumajandusteaduste doktori väitekirja (Eesti Põllumajandusülikoolis) Aastatel 1986–1992 oli ta Põllumajandusministeeriumi (teaduse) osakonnajuhataja. Aastatel 1992–1994 oli ta EPMÜ põllumajandusloomade söötmise kateedri juhataja ja professor, aastatel 1994–2004 EPMÜ Loomakasvatusinstituudi direktor ja professor. Aastatel 2005–2011 oli ta Eesti Maaülikooli Veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi professor. Aastast 2011 on ta Eesti Maaülikooli Veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi söötmise osakonna (osalise koormusega) vanemteadur. Ta on õpetanud põllumajandusloomade söötmist ja teadustöö metodoloogiat. Ta on uurinud veiste söötmist ja vatsafüsioloogiat. Ta on uurinud ka piima kvaliteeti ja selle seost toitumisega. Ta on avaldanud üle saja teaduspublikatsiooni. Ta oli aastatel 1992–2001 Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi asepresident, aastatel 1998–2001 oli ta Eesti Vabariigi teadus- ja arendusnõukogu liige ja aastatel 1995–2005 oli ta Eesti Vabariigi kõrghariduse hindamise nõukogu liige. Ta kuulus Eesti delegatsiooni Eesti ÜRO toidu ja põllumajanduse organisatsiooni (FAO) liikmeks vastuvõtmisel. Ta on abielus ja kahe täiskasvanud tütre isa. 1996 – Rootsi Kuningliku Põllu- ja Metsamajanduse Akadeemia välisliige 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk Heiki Raudla. Pilistvere kihelkond - Eestimaa Taani. Viljandi muuseum 2012 EE 14. köide lk. 210 Olav Kärt Eesti Teadusinfosüsteemis
Mühlberg

Mühlberg on linn Elbe-Elsteri kreisis, Brandenburgi edelapiiril Saksamaal. Linn paikneb Elbe paremkaldal, umbes poolel teel Riesa (lõunas) ja Torgau (loodes) vahel. See asub umbes 60 km Leipzigist idas. Mühlbergi linnaosad (saksa Ortsteile) on Mühlberg, Altenau, Brottewitz, Fichtenberg, Koßdorf ja Martinskirchen. Mühlbergi varaseim ülestähendamine ürikutes on aastast 1230. Linn asutati liivasele saarele, kus Elbe voolas lossi kaitseks. Esineb arheoloogilisi tõendeid matuste kujul slaavi asustusest umbes aastast 600 pKr. Saksa-Rooma keisri Karl V väed alistasid Mühlbergi lahingus 24. aprillil 1547 Schmalkaldeni liidu. Aastatel 1939-1945 oli seal lähistel Teise maailmasõja sõjavangilaager (Stalag IV-B). Laagris viibis umbes 300 000 vangi ja umbes 3000, enamuses nõukogude sõdurid, surid seal. Pärast Teist maailmasõda kasutas laagrit nõukogude salateenistus NKVD (erilaager Nr. 1). Umbes 6700 NKVD 22 000 vangist maeti ühishaudadesse laagri lähistel. Mõlema laagri ohvritele on püstitatud memoriaal. Mariensterni klooster Loss Ajalooline Mühlbergi kesklinn
Buber

Buber on mitme inimese perekonnanimi ja vähemalt ühe taevakeha nimetus. Perekonnanimena Margarete Buber-Neumann (1901–1989) Martin Buber (1878–1965) Paula Buber (1877–1958) Salomon Buber (1827–1906) Taevakeha nimetusena 16355 Buber
IV liiga 2007

IV liiga 2007 oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga IV liiga 2007. aasta hooaeg. Meistriliiga 2007 Esiliiga 2007 II liiga 2007 III liiga 2007
Multilateraalne Investeeringute Garanteerimise Agentuur

Multilateraalne Investeeringute Garanteerimise Agentuur (ka Mitmepoolne Investeeringute Garanteerimise Organisatsioon; inglise Multilateral Investment Guarantee Agency, lühendina MIGA) on rahvusvaheline finantseerimisasutus, mis pakub poliitilise riski kindlustuse garantiisid, et aidata investoritel kaitsta arengumaadesse tehtavaid otseinvesteeringuid poliitilise riski vastu. MIGA on Maailmapanga Grupi liikmesasutus, mille peakorter asub Ameerika Ühendriikides Washingtonis. MIGA asutati aastal 1988 Maailmapangale alluva investeeringute kindlustuse asutusena, aitamaks investoritel hallata poliitilisi ja muid mitteärilisi riske, et nad saaksid arengumaadesse turvaliselt investeerida. Maailmapank Maailmapanga Grupp Multilateral Investment Guarantee Agency. "Overview". World Bank Group. Vaadatud 14.08.2012. Multilateral Investment Guarantee Agency. "History". World Bank Group. Vaadatud 14.08.2012.
Rahvusvaheline Arenguassotsiatsioon

Rahvusvaheline Arenguassotsiatsioon (inglise International Development Association, lühendina IDA) on rahvusvaheline finantseerimisasutus, mis pakub soodustingimustel laene maailma kõige vaesematele arengumaadele. IDA on Maailmapanga Grupi liikmesasutus, mille peakorter asub Ameerika Ühendriikides Washingtonis. IDA asutati aastal 1960 täienduseks olemasolevale Rahvusvahelisele Rekonstrueerimis- ja Arengupangale, et anda laene arenguriikidele, mille kogurahvatulu on teistega võrreldes väikseim, mille krediidivõimelisus on nõrk või kus keskmine sissetulek inimese kohta on madalaim. Rahvusvahelist Arenguassotsiatsiooni ja Rahvusvahelist Rekonstrueerimis- ja Arengupanka koos tuntakse Maailmapangana, kuivõrd neil kahel organisatsioonil on ühine tegevjuhtkond ja ühised töötajad. Maailmapank Maailmapanga Grupp International Development Association. "What is IDA?". World Bank Group. Originaali arhiivikoopia seisuga 9.04.2010. Vaadatud 14.08.2012. Coppola, Damon P. (2011). Introduction to International Disaster Management, 2nd Edition. Oxford, UK: Butterworth-Heinemann. ISBN 978-0-75-067982-4. Sanford, Jonathan E. (2002). "World Bank: IDA Loans or IDA Grants?". World Development. 30 (5): 741–762. Vaadatud 14.08.2012. Dreher, Axel; Sturm, Jan-Egbert; Vreeland, James Raymond (2009). "Development aid and international politics: Does membership on the UN Security Council influence World Bank decisions?". Journal of Development Economics. 88 (1): 1–18. Vaadatud 14.08.2012.
Rahvusvaheline Finantskorporatsioon

Rahvusvaheline Finantskorporatsioon (ka Rahvusvaheline Rahanduskorporatsioon, inglise International Finance Corporation, lühendina IFC) on rahvusvaheline finantseerimisasutus, mis pakub investeerimis-, nõustamis- ja varahaldusteenuseid edendamaks arengumaades erasektori arengut. IFC on Maailmapanga Grupi liikmesasutus, mille peakorter asub Ameerika Ühendriikides Washingtonis. IFC asutati aastal 1956 Maailmapanga Grupi erasektori haruna eesmärgiga edendada majandusarengut investeerimise kaudu rangelt kasumit teenivatesse ja äriprojektidesse, mis aitaksid kaasa vaesuse vähendamisele ja elavdaksid arengut. Maailmapank Maailmapanga Grupp Ottenhoff, Jenny (2011). "International Finance Corporation". Center for Global Development. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.09.2011. Vaadatud 14.08.2012.
Investeeringute Vaidluste Lahendamise Rahvusvaheline Keskus

Investeeringute Vaidluste Lahendamise Rahvusvaheline Keskus (ka Investeerimisvaidluste Lahendamise Rahvusvaheline Keskus, inglise International Centre for Settlement of Investment Disputes, lühendina ICSID) on rahvusvaheline arbitraažiasutus, mis toetab rahvusvaheliste investorite vahelisi vahekohtumenetlusi ja nendevaheliste õigusvaidluste lahendamist. ICSID on Maailmapanga Grupi liikmesasutus, mille peakorter asub Ameerika Ühendriikides Washingtonis. ICSID asutati aastal 1966 mitmepoolse, vaidluste lahendamisele spetsialiseerunud asutusena, soodustamaks investeeringute rahvusvahelist liikumist ja leevendamaks mitteärilisi riske. Maailmapank Maailmapanga Grupp
IV liiga 2008

IV liiga 2008 oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga IV liiga 2008. aasta hooaeg. Meistriliiga 2008 Esiliiga 2008 II liiga 2008 III liiga 2008
Võimsustegur

Võimsustegur on elektrotehnikas vahelduvvooluahela aktiivvõimsuse P {\displaystyle P} ja näivvõimsuse S {\displaystyle S} suhe. Kui ahela faasides on pinge ja vool siinuselised, siis võrdub võimsustegur faasipinge ja faasivoolu vahelise faasinihke φ koosinusega (cos φ): cos φ = P S . {\displaystyle {\text{cos}}\,\varphi ={\frac {P}{S}}.} Võimsustegur on ühikuta suurus, mille väärtus on vahemikus 0...1. Kui elektrivõrku on ühendatud puhtaktiivse iseloomuga elektritarvitid (nt takistusküttekehad, hõõglambid), siis on võimsustegur 1 ja elektrivõrgus kantakse üle ainult aktiivenergiat. Induktiivse või mahtuvusliku iseloomuga tarvitite (mootorid, trafod, kondensaatorid) puhul on võimsustegur väiksem kui 1. Sel juhul kantakse lisaks koormusel eralduvale aktiivenergiale võrgus üle ka reaktiivenergiat, mis kasulikku tööd ei tee, kuid koormab ülekandeliine lisavooluga, kutsudes esile täiendavat ülekandekadu ja raskendades lülitusaparaatide tööd. Seetõttu on võrgu optimaalse toimimise seisukohast kasulik reaktiivse iseloomuga tarvitite juures nende reaktiivvõimsust kompenseerida; seda toimingut nimetatakse võimsusteguri parandamiseks. Võimsusteguri parandamiseks ühendatakse induktiivse iseloomuga tarvititega paralleelselt mahtuvuslik koormus kondensaatorpatarei näol. Sel juhul liigub reaktiivenergia lokaalselt nende kahte erinevat tüüpi koormuse vahel ning võrgust kantakse sellele tarvitite grupile üle peamiselt aktiivenergiat. Majanduslikest kaalutlustest lähtuvalt püütakse hoida cos φ vahemikus 0,8...1. Aktiivenergia Reaktiivenergia
Pöialpoiss

Pöialpoiss on eesti folklooris kindla määratluseta sõna. Pöialpoisteks võidakse nimetada: härjapõlvlasi; päkapikke (päkapikumehi); vendade Grimmide muinasjutu "Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi" nimitegelasi. Gnoom Maa-alused
Ristimiskivi

Ristimiskivi (ka ristimisnõu) on liivakivist, lubjakivist, graniidist või malmist valmistatud suurem nõu ristimisvee jaoks. Hõbedast või messingist valmistatud varianti nimetatakse ristimisvaagnaks. Ristimiskivi on üks olulisemaid esemeid kirikus. Ristimine
Lumeinimene

Lumeinimene (Himaalajas jeti, Kaukaasias almast) on väidetavalt inimeselaadne karvane olend, keda arvatakse elavat Himaalaja, Pamiiri ja Kaukaasia raskesti läbipääsetavates kohtades. Lumeinimese olemasolu kohta puuduvad teaduslikult veenvad tõendid. Suurjalg EE 5. köide, 1990. Lk 657
Kotermann

Kotermann (mugandus saksa sõnast Klabautermann; saksa keeles ka Klabotermann, Kalfatermann, Klabattermann, Klabader; eesti keele murretes ka poterman, kirderannikumurdes laevahaldjas) on folklooris Põhja- ja Läänemere, sh eesti meremeeste uskumustes laevahaldjas, kes kaitseb laeva ning kuulutab ette selle hukku. EE 5. köide, 1990. Lk 100
Uhka

Uhka on Põltsamaa Kultuurikeskuse naisrahvatantsurühm. Rühm alustas tegevust 1972. aastal õpetajate rühmana. Rühma idee autor oli Põltsamaa Keskkooli endine õpetaja Ene Kask, kes soovis leida huvitavat ja harivat ajaviidet tantsueas naisõpetajatele. Esimene suurem ettevõtmine oli 1973. aasta üle-eestilisel rahvatantsupeol osalemine. Esimesed esinemisrõivad olid Anseküla rahvariided, hiljem ka Muhu rahvarõivad. 1994. aastal hakkasid tantsijad esinema Põltsamaa rahvarõivastes. 2004. aastast kannab rühm nime "Uhka". Esimene juhendaja oli Helbe Pung. 2001–2011 juhendas rühma Kaja Kivi, 2011. aastast Piret Pruus. Uhka on tantsinud tantsupidudel, külasimmanitel ja juubelisünnipäevadel. Rühmas tantsib 14 naist. Rühma proovid toimuvad kaks korda nädalas, vajadusel ka sagedamini. Repertuaaris domineerivad folkloorsed ja stiliseeritud eesti rahvatantsud. Rühma liikmed kannavad peamiselt enda õmmeldud valgeid Põltsamaa kihelkonna rahvariideid. Uhka on osalenud Europeade'il aastatel 2004, 2005, 2007 ja 2009. Lisaks aitas rühm korraldada Põltsamaal 2005. aastal IX Minieuropeade'i. Helbe Pung. Algus oli 40 aastat tagasi. Vali Uudised, 19. oktoober 2012. Lk 4 Põltsamaa naisrahvatantsurühm Uhka. Vaadatud 14.08.2012 Naisrahvatantsurühm Uhka koduleht
Kummitus

Tont on mütoloogias ebamäärane vaim ja kollitav olend. Nimetus "kummitus" on pärit Kirde-Eestist rannikumurdest (kirdemurdest) ja trükisõna kaudu üldistunud terminiks. Kummituse sünonüümidena on kasutusel sõnad tont ja tont, murretes ka nägemine, Hiiumaal õudasi, Mulgi murdes tont. Mõnikord on tont koondnimetus sellistele vaimudele ja nende inimkujulisele ilmumisele, kes pole müütilist päritolu ega kuradi moondekujud. Sellises tähenduses on sünonüümina kasutusel ka sõna Tont.. Viiteid kummitustele esineb paljude maailma rahvaste müütides ja religioossetes tekstides, sealhulgas selliste hõimude omades, kellel pole selgelt väljakujunenud religiooni. Kummituste uurimine algas siis, kui ratsionalistlik maailmavaade hakkas kõrvale tõrjuma sellele eelnenud mütoloogilist maailmavaadet. Arst John Ferriar (1761–1815) avaldas 1813 "Essee kummituste teooriast", milles väitis, et kummitused on lihtsalt optilised illusioonid. 1845 avaldas prantsuse arst ja psühhiaater Alexandre Jacques Franois Brire de Boismont (1797–1881) "Hallutsinatsioonidest ehk kummituste, unenägude, ekstaasi, magnetismi ja uneskõndimise ratsionaalne ajalugu", milles väitis, et kummituste nägemise põhjuseks on hallutsinatsioonid. Kummitustele ei ole ühest selgitust. Lisaks hallutsinatsioonidele ja illusioonidele võivad juttudele kummitustest alust anda muu hulgas miraažid, legendid ja teadlikud müstifikatsioonid. Kuulujuttude levides võib tekkida olukord, kus keegi ei ole ise kummitust näinud, aga kõik on veendunud selle olemasolus, sest oma sõnul on kõik kuulnud selle olemasolust usaldusväärse inimese käest, kellele seda olevat rääkinud kummituse oma silmaga nägija. Kummituste väljakutsumist ja nendega suhtlemist nimetatakse spiritismiks. Surnute vaimude väljakutsumist nimetatakse nekromantiaks. Poltergeist on niisugune kummitus, kes suudab füüsiliselt liikuma panna materiaalseid objekte. EE 5. köide, 1990. Lk 209 L. Petzholdt, R. Hiiemäe. Väike deemonite ja vaimuolendite leksikon. Tartu, Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakond, Eesti Folkloori Instituut, 2010. Lk 221–222
Igavene Juut

Igavene Juut on hiliskeskaegse kristliku legendi järgi Jeruusalemma kingsepp Ahasveerus, kes peab kuni maailma lõpuni vahetpidamata rändama, sest selline karistus sai talle osaks selle eest, et ta ei lubanud Jeesusel Kolgata teel oma maja ees puhata. EE 3. köide, 1988. Lk 550
Xavier Montsalvatge

Xavier Montsalvatge i Bassols (11. märts 1912 – 7. mai 2002) oli Hispaania helilooja, muusikakriitik ja õppejõud. Ta oli üks mõjukamaid isikuid 20. sajandi Kataloonia muusikaelus. Tema heliloomingu stiil muutus tema elu jooksul korduvalt. 1940. aastatel oli ta mõjutatud Richard Wagneri muusikast ja kasutas oma loomingus kaksteisthelitehnikat, mida leiab sellel perioodil palju ka teiste kataloonia heliloojate muusikast. 1950. aastatel alanud tihe suhtlemine prantsuse heliloojate Olivier Messiaeni ja Georges Auriciga viis oluliste muutusteni tema loomingus. Ta hakkas kirjutama vabapolüfoonilist muusikat. Montsalvatge elu lõpupoolel kirjutatud teosed on mõjutatud avangardismist. Montsalvatge rikkalikus loomingus leiab nii oopereid, orkestriteoseid kui ka kammermuusikat.
Leviathan

Leviathan (kasutatud ka nimekujusid Leviaatan, Leviatan) on Vanas Testamendis ja Talmudis hiiglaslik merekoletis (kujutatud krokodilli, mao ja draakonina), kes kehastab kaost ja jumalavastast jõudu. Samalaadset mandrikoletist nimetatakse Behemothiks (eesti Piiblis ka Peemot). EE 5. köide, 1990. Lk 521
Fonsomme

Fonsomme (endise nimega Fonsommes) on 533 elanikuga asula ja vald Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Aisne'i departemangus. Fonsomme'is asub Somme'i jõe lähe. Linna territoorium asub 82–131 meetri kõrgusel üle merepinna. Vallas asuvad elanikega külad: Courcelles Fervaques Fonsommes Vallas asuvad mahajäetud külad: La Motte Le Bois Delvigne Le Boyau Le Grand Bois Le Grand Royard Le Moulin Populations légales 2021
Leviathan (täpsustus)

Sõna "Leviathan" (kasutatud ka vorme: Leviaatan, Leviatan) tähendab mitut asja. Leviathan on Vanas Testamendis ja Talmudis hiiglaslik merekoletis. "Leviathan" on Thomas Hobbesi raamat. "Leviathan" on Boriss Akunini raamat. "Leviathan" on Andrei Zvjagintsevi mängufilm. Leviathan on langenud ingel. ...
Lehti Kostabi

Lehti Kostabi (sündinud 18. juunil 1953 Tartus) on eesti tantsija ja koreograaf, kes on spetsialiseerunud flamenkole ja mustlastantsule. Lehti Kostabi isa Heino Kostabi oli muusikaõpetaja Tartu Muusikakoolis. Kostabi on flamenko- ja mustlastantsu esitaja ja õpetaja alates 1991. aastast. Koos Claudia Ševtšenko ja Evi Pihlaga loetakse teda flamenkokultuuri Eestisse toojaks. Lehti Kostabil on olnud arvukalt õpilasi nii mustlastantsu- kui ka flamenkokursustel Eestis ja Soomes, enamik Eesti flamenkoõpetajatest on olnud Lehti Kostabi õpilased. Lehti Kostabi on lõpetanud Tartu Muusikakooli koorijuhtimise erialal (1969–1972) ja õppinud muusikapedagoogikat Eesti Riiklikus Konservatooriumis (1973–1975). 1975–1978 õppis ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis koolieelse kasvatuse ja psühholoogia eriala. Amanda Pineda, Fernando Galan, Carmen Cortes, Andrés Marín, Belén Maya, Rafaela Carrasco, Angel Rojas, Nene Montoya, Rafael Shanchez Chencho, Eva Rojano, Maria José Casado, Beatriz Cabrera del Moral, Ana Pozo, Fatima Martinez Sanchez, Mari Carmen Guerrero, Estefania Cuevas Cobos, Ana Maria Garcia Perez, Mia Vasara, Anna Niinimäki (Palmio), Maria Kause, Kaari Martin, Hannele Tuomipuu, Erika Alajärvi, Marianna Verdecia Mustlastantsu on Lehti Kostabi õppinud Moskvas mustlannast tantsija Zinaida Ilinskaja juures. Mustlasansambli Romale muusikaline juht ja solist (1983–1991); 1991 hakkas flamenkotantsu õpetama Eestis ja aastast 2004 tegutseb Lehti Kostabi flamenko- ja mustlastantsustuudio Airoso. Alates aprillist 1998 oli kaastegev rahvusooperis Estonia G. Bizet' ooperis "Carmen" (flamenkotantsud seadis lavastusele koos Claudia Ševtšenkoga) ning tantsis teatri külalisetendustel Belgias (1999) ja Küprosel (2000). Mustlasansambliga Romale (kunstiline juht ja lavastaja Evi Pihla) on Lehti Kostabi lisaks Eestile gastroleerinud Siberis, Lätis, Soomes. Mustlastantsija Lehti Kostabi sai omanimelise pingi
Salatsi jahisadam

Salatsi jahisadam (läti keeles Salacgrīvas jahtu osta) on jahisadam Salatsi linnas Loode-Lätis, Salatsi jõe suudmes paremkaldal. Sadam paikneb nii, et jahtidel on kerge siseneda ja väljuda ning nad ei sega kaubalaevade liiklust ja hooldust Salatsi sadamas. Jahisadamas on 40-meetrine kai, mille äärde jääb 40 paadikohta. Sadamas võivad silduda jahid, mille süvis on kuni 2,5 m. Salatsi jahisadam on avatud 1. maist 30. septembrini. Salatsi jahisadama koduleht (läti keeles) Salatsi sadama koduleht (läti keeles)
Radikaalinitsiaator

Radikaalinitsiaator on keemiline aine, mille molekul kergesti laguneb radikaalideks (homolüüs) ja käivitab (initsieerib) radikaalreaktsiooni. Näiteid levinumate radikaalinitsiaatorite rakendustest: Alkaanide radikaalne kloorimine, milles kloori molekuli dissotsiatsioon (homolüüs) toimub ultraviolettkiirguse toimel. Radikaalpolümerisatsiooni initsieerimine peroksiididega. Orgaanilised peroksiidid annavad kergesti kaks hapniktsentriga radikaali, mis on ebastabiilsed ja võivad omakorda transformeeruda süsiniktsentriga radikaalideks. Asoühendid (R-N=N-R’) kuumutamisel või UV-kiirguse toimel annavad kergesti kaks süsiniktsentriga radikaali ja eraldub gaasiline lämmastik. Radikaalinitsiaatorid nagu asoühendid ja orgaanilised peroksiidid on ebastabiilsed ained ja tuleb hoida külmikus. Nende kasutamisel tuleb olla ettevaatlik, kuna kergesti võib toimuda plahvatus. Aineid, mis monomeeri keskkonnas moodustavad aktiivseid osakesi ja alustavad ahela kasvu reaktsiooni, nimetatakse initsiaatoriteks või katalüsaatoriteks. Radikaalpolümerisatsiooni initsiaatoriteks on ained, mis kergesti moodustavad vabu radikaale. Iga moodustunud radikaal võib ühineda monomeeri molekuliga ja alustada üht reaktsiooniahelat, seega üht polümeerset molekuli. Seejuures initsiaatoriks olnud osake jääb seotuks ahela "algusega" ja ei osale järgnevates reaktsioonietappides. Initsiaator reaktsiooni käigus kasutatakse ära pöördumatult,kuid selle asemele tekib uus aktiivne radikaal. Ioonse polümerisatsiooni katalüsaatoriteks on ained, mis reaktsiooni keskkonnas moodustavad ioonipaare või oluliselt polariseeritud komplekse, mis alustavad polümerisatsiooniahelat. Need ioonipaarid või polaarsed molekulid (erinevalt vabadest radikaalidest) osalevad igas järgnevas ahela kasvu etapis, s.t elementaarreaktsioonis järgmise monomeeri molekuliga. Katalüsaatorit protsessi käigus ära ei kasutata ja see regenereerub. Initsieerimisreaktsioon Bensoüülperoksiid Ahelreaktsioon (keemia)
Kaja Kivi

Kaja Kivi (sündinud 21. veebruaril 1957 Vastseliinas) on eesti tantsuõpetaja ja loomaarst, kes tegutseb Põltsamaal. Kivi lõpetas 1975. aastal Vastseliina Keskkooli ja 1981. aastal Eesti Põllumajandusakadeemia veterinaariateaduskonna. 1991. aastal omandas ta kõrghariduse ka psühholoogia erialal Tartu Riiklikus Ülikoolis. 2004. aastal lõpetas Kivi Eesti Rahvatantsujuhtide kooli. Ta tantsis aastatel 1976-1988 EPA rahvatantsuansamblis Tarbatu ja 1992-1999 projektansamblis Ahjualused. Ta on olnud mitmete tantsurühmade juhendaja. Aastatel 2001-2011 juhendas ta Põltsamaa naisrahvatantsurühma Uhka. Juhendas 2003-2015 Esku rahvatantsurühma Murumemmed. Aastast 2011 on ta tantsurühm Tulihänd (algselt Nii ja Naa) juhendaja. Aastast 2012 naisrühma ILOSA tantsuõpetaja. 2009. aastal oli Kivi üldtantsupeol naisrühmade üldjuhi assistent. I (2011) ja II (2016) Eesti naiste tantsupeo N1 kõrgema kategooria naisrühmade liigijuht. Kaja on OÜ Põltsamaa Veterinaarteenuste omanik ja töötab samas loomaarstina. Kultuuritegijad Kalevipoja tegude maalt. Toimetaja Ene Sööt. Tallinn 2009 Nii me siin Võisikul elame[alaline kõdulink]. PDF. Põltsamaa Valla Külade Infoleht. Adavere eri. Juuni 2012. Vaadatud 14.08.2012 Loomaarst Kaja Kivi on opereerinud ka paabulindu[alaline kõdulink]. Vooremaa 14.02.2008. Vaadatud 14.08.2012
Oandu–Ikla matkatee

RMK Oandu–Ikla matkatee on 375 km pikkune Eestit põhjast lõunasse läbiv tähistatud matkarada, mis kulgeb Lääne-Virumaalt Oandult Pärnumaale Iklasse. See läbib 6 maakonda, 2 rahvusparki ning 9 kaitseala. Oandu–Ikla matkateel on kaks alternatiivset marsruuti – jalgsirada ning jalgrattarada, mis suures osas kattuvad. Jalgrattamarsruudi kogupikkus on 373 kilomeetrit. Matkatee avati juulis 2012. Teele jääb ka üks Eesti pikimaid laudteelõike - laudtee üle Kakerdaja raba on üle kolme ja poole kilomeetri pikk. Peraküla–Aegviidu–Ähijärve matkatee Penijõe–Aegviidu–Kauksi matkatee Romantiline Rannatee (Pärnu Lahe Partnerluskogu kaubamärk) Matkatee tutvustus Matkatee piirist piirini: Seiklused RMK matkateel
Murumemmed

Murumemmed on Esku seenioride naisrahvatantsurühm. Rühm alustas tegevust 1. aprillil 1993. Rühma esimene juhendaja oli Mati Kivi. Esimene avalik esinemine oli 1993. aasta juulis Kosel klubide Elulõng kokkutulekul. 1994. aastal osales rühm esimest korda üldtantsupeol. 2012. aastal juhendab rühma Kaja Kivi. Rahvatants[alaline kõdulink] PDF. Põltsamaa Valla Külade Infoleht ESKU ERI. Aprill 2012. Vaadatud 14.08.2012
Andrei Prii

Andrei Prii (5. oktoober 1938 Mäla küla Muhu saar – 25. detsember 2022) oli eesti poliitik ja majandusjuht. Ta on lõpetanud Liiva Algkooli, seejärel Tallinna Kalatööstusliku Merekooli laevajuhtimise erialal ning Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstuse juhtimise ja planeerimise erialal. Ta töötas aastani 1961 kalalaevadel tüürimehena ja aastatel 1961–1972 kaptenina. Ta on olnud Hiiu Kaluri ja Kalandusliidu aseesimees ning laevatehase direktor, ka Angola kalandusministri nõuandja. Aastatel 1989–1990 oli ta Saare maavolikogu ja selle eestseisuse liige, astus tagasi seoses Eesti Vabariigi Ülemnõukogu (1990–1992) liikmeks valimisega, ta oli selle keskkonnakomisjoni liige. Aastatel 1968–1988 oli ta NLKP liige, aastast 1990 kuulus ta Eesti Kristlik-Demokraatlikku Liitu. Aastast 2012 kuulus ta Isamaa ja Res Publica Liitu ja Isamaasse. 2002 – Riigivapi V klassi teenetemärk 2006 – Riigivapi III klassi teenetemärk Saarte Hääl. 28. detsember 2022, lk. 6 Kes on kes Eesti poliitikas 1988–1992. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1992 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. oktoober 2013. Vaadatud 14. augustil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)