laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
2009. aasta Kuldgloobuse auhinnad

2009. aasta Kuldgloobuse auhinnad olid 66. Kuldgloobuse auhinnad, mis jagati välja 11. jaanuaril 2009. Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind anti Steven Spielbergile.
Volõõnia oblast

Volõõnia oblast on 1. järgu haldusüksus Ukrainas. Piirneb põhjas Valgevenega ja läänes Poolaga. Oblast jaguneb 4 rajooniks: Kamin-Kašõrskõi rajoon, Koveli rajoon, Lutski rajoon ja Volodõmõri rajoon. 2020. aastani jagunes oblast 16 rajooniks ja 4 oblastilise alluvusega linnaks (Lutsk, Novovolõnsk, Kovel, Volodõmõr). Gorohhivi rajoon Ivanõtši rajoon Kamin-Kašõrskõi rajoon Kivertsi rajoon Koveli rajoon Ljubešivi rajoon Ljubomli rajoon Lokatši rajoon Lutski rajoon Manevõtši rajoon Ratne rajoon Rožõštše rajoon Stara Võživka rajoon Šatski rajoon Turiiski rajoon Volodõmõri rajoon Kokku on oblastis 11 linna. Suuremad linnad on Lutsk, Novovolõnsk, Kovel ja Volodõmõr. Number of Present Population of Ukraine, as of January 1, 2022 Koduleht Pilte
Allüülrühm

Allüülrühm tähendab orgaanilises keemias 2-propenüülrühma H2C=CH–CH2– kas asendusrühma või molekuli osa tähenduses. Allüülrühm koosneb vinüülrühmast H2C=CH– ja metüleenrühmast –CH2–. Teda võib vaadelda vinüülasendatud metüülrühmana. Terminit allüül kasutatakse ka vastavate ebastabiilsete osakeste (intermediaatide) nagu allüülkatioon (CH2=CH–CH2+–) või allüülanioon (CH2=CH–CH2––) või allüülradikaal (CH2=CH–CH2•–) korral. Tänu allüülsele resonantsile annab asendis 2 olev kaksikside nendele intermediaatidele suurema stabiilsuse võrreldes küllastatud analoogiga. Kui allüülrühmas on mõni vesiniku aatom asendatud mingi muu aatomi või rühmaga, siis kasutatakse tavaliselt terminit allüülne või allüülne rühm või allüülne ühend. Allüülrühma sisaldavad näiteks allüülalkohol ehk 2-propeen-1-ool, allüülkloriid ja eugenool. Nimetuse võttis kasutusele 1844 Theodor Wertheim, kes tuletas selle küüslaugu ladinakeelsest nimest allium, mis on ühtlasi laugu perekonna ladinakeelne nimetus. Asi on selles, et küüslaugus, sibulas jt selle perekonna liikides leidub allüülrühma sisaldavaid ühendeid. Seos alleeni ehk propadieeniga on kaudne. Tsüklopropüülrühm on allüülrühma isomeer. Allüülsed ühendid Allüülne ümbergrupeering Allüülne kloorimine Allüülne oksüdeerimine Allüülne asümmeetriline alküleerimine Allüülne asend Homoallüülne rühm
Vinnõtsja oblast

Vinnõtsja oblast on 1. järgu haldusüksus Ukrainas. Piirneb lõunas Moldovaga, põhjas Žõtomõri oblastiga, idas Kiievi, Tšerkassõ ja Kirovohradi oblastiga, kagus Odessa oblastiga ning lääes Hmelnõtskõi oblastiga. Elanike arv oli 2021. aasta seisuga 1 529 123. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmeil oli oblasti rahvaarv 1 772 400. 2001. aastal moodustasid rahvastikust 91,5% ukrainlased, 5,9% venelased, 1,4% juudid ja 0,4% poolakad. Oblast jaguneb kuueks rajooniks. Enne 2020. aastal toimunud haldusreformi oli rajoone 27. Haissõni rajoon (halduskeskus Haissõn) Hmilnõki rajoon (halduskeskus Hmilnõk) Mohõliv-Podilskõi rajoon (halduskeskus Mohõliv-Podilskõi) Žmerõnka rajoon (halduskeskus Žmerõnka) Tultšõni rajoon (halduskeskus Tultšõn) Vinnõtsja rajoon (halduskeskus Vinnõtsja) Bari rajoon Beršadi rajoon Illintsi rajoon Jampili rajoon Kalõnivka rajoon Kozjatõni rajoon Krõžopili rajoon Litõni rajoon Lõpovetsi rajoon Murovani Kurõlivtsi rajoon Nemõrivi rajoon Orativi rajoon Pištšanka rajoon Pohrebõštše rajoon Šarhorodi rajoon Teplõki rajoon Tomašpili rajoon Trostjanetsi rajoon Tšernivtsi rajoon Tšetšelnõki rajoon Tõvrivi rajoon Bar Beršad Haissõn Hmilnõk Hnivan Illintsi Jampil Kalõnivka Kozjatõn Ladõžõn Lõpovets Mohõliv-Podilskõi Nemõriv Pohrebõštše Šarhorod Žmerõnka Tultšõn Vinnõtsja Potoli mauseleum Petšeras, Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja, Sobborna Lõuna-Bug Ohvitseride maja Vinnõtsjas asuv riiklik meditsiiniülikool Jõelaev M I Pirogov Vinnõtsjas Number of Present Population of Ukraine, as of January 1, 2022
Allüülne asend

Allüülne asend (position, site) tähendab asendit kaksiksidemest järgmise süsiniku aatomi juures, näiteks allüülne vesinik (C=C-CH). Allüülses asendis asuva funktsionaalrühmaga ühendeid nimetatakse allüülseteks ühenditeks. Allüülsed ühendid Allüülne ümbergrupeering Allüülne rühm
Eluuvium

Eluuvium ehk eluviaalsetted ehk murendsetted on kivimite murend või koreseline muld, mis on jäänud tekkimiskohale. Alluuvium Deluuvium Eesti põllumajandusentsüklopeedia 1. köide. 1998. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Fidži meri

Fidži meri on saartevaheline meri Vaikse ookeani edelaosas. Piirneb põhjas Fidži saarte, idas Kermadeci saarte ja lõunas Uus-Meremaaga ning edelas Tasmani mere ja läänes Korallimerega. Mere pindala on 3 177 000 km². Fidži merd loetakse mereks tinglikult seoses suure nõo olemasoluga. Nõo keskmine sügavus on 2741 m, suurim sügavus on 7633 m. Pinnavee temperatuur on lõunaosas 18...23°C, mere põhjaosas kuni 25...28°C. Soolsus on 34,9...35,5‰. Pinnamood on liigestatud, esinevad allveemäestikud ja vulkaanid. Suurim sadam on Suva (Fidži).
Soot

"Struuga" suunab siia. Valgamaa endise küla kohta vaata artiklit Struuga küla. Soot ehk koold ehk jõekoold (argikeeles ka vanajõgi, Ida-Eestis ka struuga[viide?]) on jõesängist eraldunud seisuveekogu; endine looge lammil. Tavaliselt muutub ta kinnikasvavaks järvikuks. Mõnikord võivad soodid tekkida ka üheainsa üleujutusega. Soodid on kaladele sobilikud kudemiskohad. Põltsamaa jõe soot Puduküla all Kinnikasvanud soot Bugi jõe luhal Poolas Järvetaoline soot Wisła jõel billabong koole (koolmekoht) EnDic2004 = Environmental Dictionary 2004 = Keskkonnasõnaraamat 2004. Tartu: Mats, Tallinn: Tallinna Raamatutrükikoda. [1] (vaadatud 29.06.2010)
Andrus Kerstenbeck

Andrus Kerstenbeck (sündinud 10. aprillil 1956 Elvas) on eesti trummar ja DJ. Andrus Kerstenbeck on mänginud ansamblites Ätid, TRÜ kohviku ansambel, Deemonid, Flip, Hübriid, Müstikud (Suuk), JRK, Rysyvelled, Monstrum, Incognito, Teravik, Propeller, Rõem, Uus Generatsioon, Monitor, Päratrust, Uus Waev, Aken, Turist, Trust, Vitamiin, Synopsis, Gild, T-Klaas, Uus Maailm, Vanemõde. Ta on esineb DJ-na Andy K ja Andrews nime all. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. august 2019. Vaadatud 11. augustil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Gustav Kornel

Gustav Theodor Kornel (22. veebruar 1892 Võru – 4. detsember 1967 Göteborg) oli eesti arst. Õppis 1914–1918 ja 1920–1922 (lõpetas 1922) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas naha- ja suguhaiguste alal, sai meditsiinidoktori kraadi 1929. aasta detsembris (väitekiri "Võrdlevaid biokeemilisi ja seroloogilisi uurimusi leepra alalt"). Kornel oli Korporatsiooni Fraternitas Estica auvilistlane. Aastatel 1918–1920 osales Gustav Kornel Vabadussõjas. Pärast ülikooli lõpetamist pidas ta Tartus erapraksist ning töötas Tartu Ülikoolis algul dotsendi ja hiljem professori asetäitjana. Kirjutas arstiteaduslikke artikleid ja analüüse, mis ilmusid ajakirjades ja raamatutes. 1944. aastal põgenes Kornel Rootsi. Paguluses jätkas tööd arstina oma erialal Göteborgis, olles ühtlasi haiglate juures konsultant. Oli Fraternitas Estica Göteborgi osakonna asutaja, aktiivne juht ja organisaator.
Gerda-Ludmilla Bürger

Gerda-Ludmilla Bürger (24. aprill 1897 Võipere, Aaspere vald, Virumaa – 4. detsember 1992 Tallinn) oli eesti arst. 1917 õppis Tartu eraülikoolis, 1918 ja 1920–1923 (lõpetas 1923) Tartu Ülikoolis arstiteadust. Akadeemiliselt oli ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige. 1923–1936 Haljala ja Kadrina jaoskonnaarst, 1936–1940 ja 1942–1961 Nõmme Rinnalaste ja Emade Kodu (Tallinna Väikelastekodu) juhataja. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Haud Tallinna Hiiu kalmistul
Gilbert Laing Meason

Gilbert Laing Meason (3. juuli 1769 – 14. august 1832) oli šoti arhitektuuri- ja kunstihuviline. Ta elas Forfaris Šotimaal. Gilbert Laing Measoni välja mõeldud on mõiste maastikuarhitektuur. Ta kasutas esimesena seda sõna oma raamatus "On The Landscape Architecture of the Great Painters of Italy", mis ilmus 1828. aastal Londonis. Raamatut trükiti 150 eksemplari. Selles raamatus soovitas Meason kujundajatel uurida ehitiste ja looduse suhteid teiste hulgas Giotto, Tiziani, Nicolas Poussini, Paolo Veronese, Claude Lorraini, Tintoretto, Raffaeli, Domenichino ja Michelangelo loodusmaalidel. Mõiste tähendusvälja laiendas John Claudius Loudon, kelle austaja Andrew Jackson Downing tutvustas arvatavasti seda mõistet Frederick Law Olmstedile, kes oli esimene professionaalne arhitekt, kes hakkas end nimetama maastikuarhitektiks ja keda peetakse ka maastikuarhitektuuri kui professiooni rajajaks.
Eduard Uuemaa

Eduard Evald Uuemaa (enne eestistamist Eduard Evald Neumann, 3. jaanuar 1894 Tartu – 6. juuni 1945 Otepää) oli eesti arst. 1913–1918 ja 1920–1921 õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust (lõpetas 1921), Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. 1922 Voldi, 1923–1930 Maarja-Magdaleena jaoskonnaarst, alates 1930 Otepää linnaarst. Kaitseliidu Tartumaa maleva sanitaarpealik. Ta suri Otepääl 6. juunil 1945 ja on maetud Pauluse kalmistule. Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk, 1939 Tema vend oli kergejõustiklane ja majandustegelane Eugen Uuemaa. Foto Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Lvivi oblast

Lvivi oblast on 1. järgu haldusüksus Ukraina lääneosas. Lvivi oblast piirneb põhjas Volõõnia oblastiga, idas Rivne ja Ternopili oblastiga, lõunas Ivano-Frankivski ja Taga-Karpaatia oblastiga ning läänes Poolaga. Aastatel 1918–1939 kuulusid oblasti alad Poolale Lwówi vojevoodkonna koosseisu. Lvivi oblast loodi Ukraina NSV koosseisus 4. detsembril 1939, pärast Poola okupeerimist. 1959. aastal liideti Lvivi oblastiga Drohobõtši oblast. 90% oblasti elanikest on ukrainlased. Lvivi oblast jaguneb seitsmeks rajooniks: Drohobõtši rajoon Javorivi rajoon Lvivi rajoon Sambiri rajoon Strõi rajoon Zolotšivi rajoon Tšervonohradi rajoon Enne 2020. aasta haldusreformi jagunes oblast 20 rajooniks ja 9 oblastilise alluvusega linnaks. Oblastilise alluvusega linnad olid Borõslav, Drogobõtš, Moršõn, Novõi Rozdil, Sambir, Strõi, Truskavets, Tšervonohrad ja oblasti keskus Lviv. Brodõ rajoon Buski rajoon Gorodoki rajoon Kamjanka-Buzka rajoon Mostõska rajoon Mõkolajivi rajoon Peremõšljanõ rajoon Pustomõtõ rajoon Radehhivi rajoon Skole rajoon Sokali rajoon Starõi Sambiri rajoon Žovkva rajoon Žõdatšivi rajoon Turka rajoon Belz Bibrka Borõslav Brodõ Busk Dobromõl Drohobõtš Dubljanõ Hlõnjanõ Hodoriv Horodok Hõriv Javoriv Kamjanka-Buzka Komarno Lviv Moršõn Mostõska Mõkolajiv Novojavorivsk Novõi Kalõniv Novõi Rozdil Peremõšljanõ Pustomõtõ Radehhiv Rava-Ruska Rudkõ Sambir Skole Sokal Sosnivka Starõi Sambir Stebnõk Strõi Sudova Võšnja Zolotšiv Žovkva Žõdatšiv Truskavets Tšervonohrad Turka Uhniv Velõki Mostõ Võnnõkõ Lääne-Bug Maastik Seletsi küla lähedal Skolivski Beskiidide rahvuspark Puukirik Klõmetsi külas Svirži kindlus Number of Present Population of Ukraine, as of January 1, 2022 Lvivi oblasti koduleht
Albert Tilk

Albert Dionisius Tilk (14. jaanuar 1899 Kuressaare – 17. aprill 1980 Göteborg) oli eesti arst. Ta lõpetas 1919. aastal Saaremaa Eesti Segagümnaasiumi ja õppis aastatel 1919–1924 (lõpetas 1924) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta oli korporatsiooni Fraternitas Estica vilistlane. 1924–1944 arst Saaremaal ja Pärnus. Nimetati 1943. aastal Kuressaare raehärraks. 1944 põgenes Rootsi. Vilistlased. Kuressaare Hariduse Kooli veebisait. Viljandimaa linnadele nimetati raehärrad. Eesti Sõna, 22. juuni 1943, nr. 140, lk. 4. TÜ üliõpilased
Andres Merend

Andres Merend (kuni 1935 Andreas Theodor Gläser, 1. märts 1896 Suure-Rõngu mõis, Tartumaa – 9. märts 1969 New York) oli eesti arst. 1916–1918 ja 1920–1923 (lõpetas 1923) õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Osales Vabadussõjas. 1924 Kärgu jaoskonnaarst, 1924–1934 Türi linnaarst, 1934–1944 Viljandi linnaarst. 1944 põgenes Saksamaale, 1949 siirdus USA-sse.
Oskar Pihlak

Oskar Pihlak (25. detsember 1901 Lõõla, Väätsa vald, Järvamaa – 5. veebruar 1968 Tallinn) oli eesti arst. Aastatel 1922–1928 (lõpetas 1928) õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust, üliõpilasseltsi Raimla vilistlane. Aastatel 1928–1934 oli ta arst Haljalas, 1934–1942 Türil, 1942–1945 Tallinnas. Aastail 1939–1940 oli ta Türi linnavanem. Aastatel 1945–1953 oli Nõukogude vangilaagris ja asumisel, 1953–1967 töötas Saue Maa-ambulatooriumi juhatajana. Abiellus 1932 Johanna Treufeldtiga (kirjanikunimega Irma Truupõld). Lapsed Õie (1933–1946), Ilmar (1936–2022) ja Ülo (1940–2013). Oskar Pihlak Eesti biograafilises andmebaasis ISIK okupatsioon.ee
Lydia Aadre

Lydia Aadre (24. juuni 1904 Peterburi – 2. september 1957 Baltimore, Marylandi osariik) oli Eesti ooperilaulja. Ta lõpetas 1935. aastal Tallinna Konservatooriumi, kus oli õppinud Aleksander Arderi lauluklassis, ning oli aastatel 1935–1944 Estonia teatri ooperisolist. 1944. aastal põgenes ta Saksamaale, 1951. aastast elas Ameerika Ühendriikides. Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 5.
Niru

Niru (originaalis rootsi keeles Ynk, soome Surku) on soomerootsi lastekirjaniku Tove Janssoni muumilugude tegelane. Niru on väike kõhn koerake. Ta kannab räbaldunud villast mütsi ja haaknõelaga kinnitatud punast vihmakeepi. Koerake Niru usub, et hundid on ta vennad, ja unistab seetõttu koos hundikarjaga elamisest. Joonisfilmis "Muumioru lood" kannab Niru nime sama raamatu tegelane Sniff.
Tutsik ja Lipsik

Tutsik ja Lipsik (originaalis rootsi keeles Tofslan och Vifslan, soome Tiuhti ja Viuhti) on soomerootsi lastekirjaniku Tove Janssoni muumilugude tegelased. Tutsik ja Lipsik on kaks umbes väikese My suurust tegelast. Esimene neist kannab punast mütsi. Neil on suur kohver, mille sees nad oma hinnalist vara kannavad. Tutsikule ja Lipsikule meeldib kummutisahtlis ja Muumimamma kotis magada. Nad räägivad pisut eriskummalist keelt, lisades sõnade lõppu ski-liite (eestikeelses tõlkes). Kuna nende kõne on raskesti mõistetav saab sellest esialgu aru ainult Koduvana. Kui nad on juba kauem Muumiorus viibinud hakkavad ka teised tegelased neist aru saama.
Kõduhorisont

Kõduhorisont ehk O-horisont ehk A0-horisont on mullahorisont, mis koosneb eri lagunemisjärgus olevatest variseosadest. See horisont sisaldab kõige enam orgaanilist ainet, puulehti ja muid taimejäänuseid. Horisondi alumisel piiril on taimejäänused tavaliselt juba lagunenud huumuseks ja algmaterjal pole enam tuvastatav. Kõduhorisont jagatakse lagunemisastme alusel kihtideks: O1 – varis, lagunemata orgaanilise aine jäänused O2 – pooleldi lagunenud kõdukiht, orgaanilise aine päritolu on võimalik veel määrata O3 – amorfne kõdu, orgaanilise aine päritolu pole võimalik määrata
Vitslav I

Vitslav I (taani k.: Vitslav den 1. af Rügen) (umbes 1180 – 7. juuni 1250), ka Vislav, Vizlav, Wislaw, Wizlaw ja Witslaw, oli lääneslaavi päritolu Taani kuninga vasall ja Rügeni (Rugia) vürst aastatel 1221–1249. Esimene säilinud ülestähendus Vitslav I-st pärineb 1193. aastast. Tema vanemad olid Rügeni vürst Jaromar I ja Taani kuninga Knud V ning Rootsi printsessi Sophie Sverkersdotteri tütar printsess Hildegard. Vitslav I võttis 1219. aastal osa oma feodaalisanda, Taani kuninga Valdemar II vallutusretkest Eestisse, olles väesalga juht Lindanise lahingus. Pärast oma venna Barnuta tagasiastumist oli Vitslav I 1221. aastast Rügeni ainus vürst. Samal aastal on ürikutes esimest korda mainitud ka saksa asunikke Rügeni maismaa osas. Järgnenud aastatel osales ta taas sõdades Valdemar II poolel, näiteks 1225. aastal Möllni lahingus ja 1227. aastal Bornhövedi lahingus. Vaatamata taanlaste kaotusele hoidis ta Taaniga kindlalt feodaalsuhet. 1231. aastal asutas ta Neuenkampi (nüüd Franzburg) tsistertslaste ordu kloostri. 1234. aastal andis ta Stralsundile linnaõigused ning eesõigused, näiteks kalapüügiõigused ja tollimaksuvabastuse. Tema valitsemise ajal saavutas Rügeni vürstkond oma suurima ulatuse. Oma naise Margaretega (enne 1200 - 5. märts 1232) sai ta kuus poega, kelle nimed on teada: Jaroslav (* pärast 1215 – † 1242/1243) Petrus (* pärast 1215 – † 1237) Vitslav (* u. 1220 – † 1243/44) Burislav (* enne 1231 – † 1237) Nikolaus (* enne 1231 – † 1237) Jaromar II (* 1218 – † 1260) Genealoogia
Skraa

Skraa oli käsitööliste põhikiri, mida kasutati tsunftides ehk käsitööstuskodades. Skraas oli kirjas, kellel on tsunfti kuulumise õigus, samuti liikmete õigused ja kohustused: näiteks milline on käsitööliste tööaeg, õpipoiste ja sellide arv, nende suhted meistritega jne. Skraa kinnitas raad.
Rein Teinberg

Rein Teinberg (2. veebruar 1935 Kiisa, Hageri vald – 9. mai 1995 Tallinn) oli eesti loomakasvatusteadlane ja geneetik.
Faustin-Archange Touadéra

Faustin-Archange Touadéra (sündinud 21. aprillil 1957 Banguis) on Kesk-Aafrika Vabariigi poliitik, alates 30. märtsist 2016 Kesk-Aafrika Vabariigi president. 22. jaanuarist 2008 kuni 17. jaanuarini 2013 oli ta Kesk-Aafrika Vabariigi peaminister. Touadéra on hariduselt matemaatik. Ta õppis kodumaal Bangui ülikoolis ja Elevandiluurannikul Abidjani ülikoolis. Tal on doktorikraad Lille'i teadus- ja tehnikaülikoolist ning Kamerunist Yaoundé ülikoolist. Touadéra sai 1987 Bangui ülikooli matemaatikaassistendiks. 1989–1992 oli ta ülikooli teadusosakonna asedekaan. 1992 sai ta pedagoogilise instituudi direktoriks. 1999 sai ta CIEHPM-i (Riikidevahelise Prantsuskeelsete Maade ja India Ookeani Matemaatika Õppekavade Ühtlustamise Komitee) liikmeks ning 2001–2003 oli ta selle komitee president. 2004. aasta mais sai ta Bangui ülikooli asekantsleriks. 2005–2008 oli ta ülikooli rektor. Sel ajal pani ta aluse mitmele algatusele, näiteks ettevõtluse koolitusprogrammile ning Eukleidese programmile ehk veebipõhise ja kaugõppe programmile. Pärast Élie Doté tagasiastumist 22. jaanuaril 2008 nimetas president François Bozizé Faustin-Archange Touadéra peaministriks. Tema valitsus koosnes 29 liikmest: temast enesest, 4 riigiministrist, 17 ministrist ja 7 abiministrist. Valitsus astus ametisse 28. jaanuaril 2008. 18. jaanuaril 2009 vabastas president Touadéra valitsuse ametist, et moodustada uus rahvusliku ühtsuse valitsus. 19. jaanuaril kinnitas president Touadéra uuesti peaministriks. Juba samal päeval nimetas ta ametisse uue valitsuse, kus üksnes 10 liiget säilitas oma koha, kui eelmise valitsusega võrrelda. Valitsuses on 31 ministrit ning sellesse kaasati paljud endised mässulised. See valitsus korraldas 2009. aasta kohalikud valimised ning 2010. aasta parlamendi- ja presidendivalimised. Faustin-Archange Touadéra ei kuulu ühtegi parteisse.
Marta Vieira da Silva

Marta Vieira da Silva (mängijanimega Marta; sündinud 19. veebruaril 1986 Brasiilias Alagoase osariigis Dois Riachoses) on Brasiilia jalgpallur. Marta on viis korda valitud FIFA maailma parimaks naisjalgpalluriks (aastatel 2006–2010). Alates 2009. aastast mängib Marta klubis Los Angeles Sol. Brasiilia koondise koosseisus sai ta hõbemedali nii Ateena kui ka Pekingi olümpiamängudel.
Maamajandus (ajakiri)

Maamajandus on eesti ajakiri, mille peamiseks teemaks on maamajandus. Ilmub alates aastast 2000, ilmumissagedus on kord kuus. Ajakirja peatoimetajad on olnud Heiki Raudla ja Kaie Päike (alates juulist 2008). Ajakiri loeb oma eelkäijateks ajakirju: Põllumajandus: Meie Kodumaa ja Sakala kaasanne (1909–1911) Põllumajandus: põllumajandusline eriosa Tallinna Teataja juures (1921) Põllumajandus: rahvalik põllumajanduse ajakiri (1932–1940) Eesti Põllumajandus (1946–1949) Sotsialistlik Põllumajandus (1949–1989) Põllumajandus (1989–2000) Ajakirja koduleht
Maamajandus

Maamajandus on ökosüsteemide ja koosluste majandamisega seotud valdkond, mis haarab põllumajanduse, loomakasvatuse, metsanduse, aianduse, kalanduse, jahinduse, maaparanduse, maaturismi ja muud lähedased valdkonnad. Eesti Maaülikool talu
Kiirassaare laht

Kiirassaare laht asub Saaremaa läänerannikul Papissaare ja Kuusnõmme poolsaare vahel. Laht on suurema Kihelkonna lahe lõunaosa. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi jäid Kiirassaare lahe idakallas ja suuremad laiud Kihelkonna valla, läänekallas aga Lümanda valla territooriumile. Lahe ääres asub mitu sadamat.
Harilik härjasilm

Harilik härjasilm (Leucanthemum vulgare) on korvõieliste sugukonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Levinud laialdaselt Euroopas, kuid ka Lääne- ja Ida-Siberis, Kaug-Idas, Kesk-Aasias, tulnukana Jaapanis, Põhja-Ameerikas ning Uus-Meremaal. Kogu Eestis sage, kohati esineb massiliselt. Kasvab kultuurrohumaadel ja viljapõldudel umbrohuna, kuid ka looduslikel puisniitudel, päris-, loo- ja lamminiitudel, sageli teeservades. Mullaviljakuse suhtes vähenõudlik. Eelistab valgusrikkaid parasniiskeid kasvukohti. Varre pikkus on 20–60 (kuni 100) cm. Taime juurmised ja alumised varrelehed on äraspidimunajad, ülemised pisut saledamad. Ülemistel varrelehtedel leheroots puudub, alumistel varrelehtedel kuni 1 cm pikkune. Härjasilma leheserv on saagjas või terve. Taime õisiku moodustavad valged keel- ja kollased putkõied. Õisiku läbimõõt on 3–6 cm. Taim õitseb juunist augustini (harva ka septembrini). Harilikku härjasilma aetakse sageli segi sarnaste karikakra ja kesalillega. Harilik härjasilm on Läti rahvuslill. karikakar kesalill kummel Eesti taimede määraja (toim. M. Leht). 2007. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu, lk 267 Harilik härjasilm andmebaasis eElurikkus
Aleksandr Dõbman

Aleksandr Dõbman (vene keeles Александр Борисович Дыбман; sündinud 1962) on praegu Saksamaal elav juudi päritolu kabetaja, 2-kordne maailmameister (1986, 1987) rahvusvahelises kabes. Rahvusvaheline suurmeister: 1986 Maailmameister: 1986, 1987 NSV Liidu meister: 1983, 1984, 1986
Jean-Marie Morel

Jean-Marie Morel (28. märts 1728 – 10. august 1810) oli prantsuse kartograaf (ingénieur géographe) ja arhitekt. Peamiselt pühendas ta end aedade ja parkide kujundamisele ning sai tuntuks ka looduslähedase aiakujunduse propageerijana. Aastal 1776 ilmus Pariisis tema "Aedade teooria" ("La Théorie des Jardins"), millest sai tunnustatud teos. Morel võttis 1804. aastal kasutusele mõiste "maastikuarhitekt" (architecte-paysagiste).
Berliini blokaad

Berliini blokaad (24. juuni 1948 – 12. mai 1949) oli esimesi suuremaid rahvusvahelisi kriise külma sõja ajal. Külm sõda algas Berliini blokaadiga 1948. aastal ja see kestis kuni Berliini müüri langemiseni (1989) ja NSV Liidu lagunemiseni (1991), kuigi nimetus ise sündis 1947. aastal – pärast Stalini kõnet veebruaris 1946 ja Churchilli kõnet märtsis 1946, kus räägiti vastuoludest kahe suurriigi vahel. Berliini blokaadi ajendiks sai USA, Suurbritannia ja Prantsusmaa okupatsioonitsoonides läbi viidud rahareform. Teise maailmasõja lõppedes jagati Saksamaa võitjariikide USA, Suurbritannia, Prantsusmaa ja Nõukogude Liidu vahel okupatsioonitsoonideks. Läänetsoonides kasutusele võetud vääring kehtestati ka lääneliitlaste kontrolli all olnud Lääne-Berliinis. See allutas pool linna majanduslikult Saksamaa lääneosale ja NSV Liit ei saanud seda linnaosa Nõukogude okupatsioonitsooniga majanduslikult siduda. Vastuseks sulges NSV Liit kõik Lääne-Berliini Saksamaa läänetsoonidega ühendanud maismaa- ja raudteed ja Berliini lääneosa sai välismaailmaga ühendust pidada vaid õhu teel (vt Berliini õhusild). NSV Liidu idee oli sulgeda juurdepääsuteed ja varustada ise Lääne-Berliini söögi ja kütusega, et saada terve linn enda majanduslikku sõltuvusse. Blokaadiga saavutas NSV Liit olukorra, kus Lääne-Berliini ei arvatud moodustatava Saksamaa Liitvabariigi koosseisu, vaid see jäi iseseisvaks haldusüksuseks. Berliini blokaad põhjustas Saksamaa lõpliku lõhenemise: kolmes läänetsoonis kuulutati välja Saksamaa LV, idatsoonis ja Ida-Berliinis Saksa DV. 1955. aastal võeti Saksamaa LV NATO liikmeks. NSV Liit ja teised Ida-Euroopa riigid asutasid sellele vastukaaluks 1955. aastal oma sõjalise organisatsiooni – Varssavi Lepingu Organisatsiooni.
Johannes Lorup

Johannes Lorup (11. november 1901 Valma, Vana-Tänassilma vald, Viljandimaa – 6. mai 1943 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti klaasitööstur. Osales Vabadussõjas. Ta lõpetas 1921. aastal Viljandimaa Poeglaste Gümnaasiumi. Õppis 1921–1922 Tartu Ülikoolis keemiat, hiljem Danzigi Tehnikaülikoolis masinaehitust. Ta oli aastatel 1924–1933 Meleski klaasivabriku rentnik, alates 1934. aastast Lorupi klaasivabriku omanik Tallinnas. Arreteeriti NKVD poolt 1941, suri Venemaa vangilaagris. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Johannes Lorup – klaasikuningas Joh. Lorupi klaasivabriku kataloog. Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR