laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tiia-Ester Loitme

Tiia-Ester Loitme (sündinud 19. detsembril 1933) on eesti koorijuht ja pedagoog. Tiia-Ester Loitme alustas muusikaõpinguid Tallinna Riikliku Konservatooriumi juurde kuulunud muusikakoolis, kus õppis aastatel 1944–1949 Erika Franzi juhendamisel klaverit. 1949. aastal katkestas õpingud küüditamine Venemaale Krasnojarski kraisse. 1956 naasis Loitme Eestisse. 1965. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi Gustav Ernesaksa dirigeerimisklassis. Aastal 1970 alustas Tiia-Ester Loitme Heino Kaljuste kõrval tööd tütarlastekoori Ellerhein dirigendina. Töötas selle kõrvalt Tallinna 7. Keskkooli muusikaõpetajana ja juhatas kooli koori. Aastatel 1975–1981 töötas Tiia-Ester Loitme õppejõuna Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, 1980. aastal stažeeris Moskva Riiklikus Konservatooriumis V. Sokolovi dirigeerimisklassis. Alates 1987. aastast töötas Tiia-Ester Loitme taas Tallinna Inglise Kolledžis muusikaõpetajana. Aastatel 1989–2012 oli ta Ellerheina peadirigent. 2017. aastal nimetati koori audirigendiks. Tiia-Ester Loitme juhtimisel on Ellerhein võitnud mitu rahvusvahelist konkurssi. Tiia-Ester Loitme on olnud Eesti üld- ja koolinoorte laulupidudel laste- ja naiskooride juht ja üldjuht. Koos Heino Kaljustega on ta koostanud keskkooli muusikaõpikuid. 1987 Eesti NSV teeneline õpetaja 1995 Gustav Ernesaksa koorimuusika preemia 1997 Valgetähe medaliklassi teenetemärk 1998 Tallinna teenetemärk 1999 Aasta naine 2002 Aasta õpetaja 2002 Hea õpetaja 2002 Tallinna aukodanik[viide?] 2003 Heino Kaljuste nimeline stipendium 2003 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia (Eesti koorimuusika rahvusvaheline tutvustamine) 2004 Vabariigi Presidendi hariduspreemia 2004 Grammy auhind 2005 Valgetähe III klassi teenetemärk 2008 Jaapani Tõusva Päikese orden 2009 Aasta muusik 2011 Eesti Vabariigi kultuuripreemia elutöö eest Eesti Muusika Infokeskus Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Teet Korsten. Tiia-Ester Loitme: mina oma seltskonnaga ei taha olla mingi Nokia Põhjarannik, 27. aprill 2004 Madis Jürgen. ELU ÜHES PÄEVAS: Tiia-Ester Loitme Eesti Ekspress, 2. detsember 2004 Jaapan annab Tiia-Ester Loitmele ordeni, Postimees, 12. detsember 2008 Kadri Ratt. Aasta Muusik 2008 on Tiia-Ester Loitme EPL, 6. jaanuar 2009 "Ärge laulge nagu tiisikushaige konn supis!" Eesti Ekspress, 8. jaanuar 2009 Jaanus Kulli. Dirigent Tiia-Ester Loitme: "Koorijuhtimine on ju nii lihtne!" Õhtuleht, 12. jaanuar 2009 Maris Meiessaar. Tiia-Ester Loitme - Dirigeerimatu dirigent EPL, 31. jaanuar 2009
Fès

Fès on linn Marokos, Fès-Boulemane'i piirkonna keskus, elanike arvult riigi kolmas linn. Linna asutas 789. aastal Idris I oma riigi uue pealinnana. Fès on korduvalt olnud Maroko pealinn, viimati 1912. aastani. Fèsi al-Qarawiyyini ülikool on asutatud 859. aastal. Seda peetakse maailma vanimaks. Fèsi vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse (aastast 1981). Linna nimest tuleb peakatte fess nimetus.  Fès – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rahvaste Ühenduse mängud

Briti Rahvaste Ühenduse mängud (inglise keeles Commonwealth Games) on iga nelja aasta järel korraldatav spordi suurvõistlus Rahvaste Ühendusse kuuluvate riikide sportlastele. Esimesed võistlused korraldati Briti impeeriumi mängude nime all 1930. aastal. Briti Ühenduse mängudel on paljudele olümpiaaladele lisaks sellised alad, mis on nendes riikides soositud, nagu näiteks ragbi ja netball. Mängud on selle liikmesmaade sportlastele väga tähtis sündmus ning selle tähtsust teistes maades tihti ei mõisteta. Osavõtjate arvu poolest on need mängud suuruselt maailma teine spordiüritus suveolümpiamängude järel. Briti Ühenduse mängudel võistlevad Ühendkuningriigi maad Inglismaa, Šotimaa, Wales ja Põhja-Iirimaa iseseisvate võistkondadega. Lisaks on oma võistkond ka Briti krooni sõltkondadel nagu Jersey ja Mani saarel. Kõikidel mängudel on osalenud vaid kuus maad: Austraalia, Inglismaa, Kanada, Šotimaa, Uus-Meremaa ja Wales. 1930 – Hamilton, Ontario, Kanada 1934 – London, Inglismaa 1938 – Sydney, Uus-Lõuna-Wales, Austraalia 1950 – Auckland, Uus-Meremaa 1954 – Vancouver, Briti Columbia, Kanada 1958 – Cardiff, Wales 1962 – Perth, Lääne-Austraalia, Austraalia 1966 – Kingston, Jamaica 1970 – Edinburgh, Šotimaa 1974 – Christchurch, Uus-Meremaa 1978 – Edmonton, Alberta, Kanada 1982 – Brisbane, Queensland, Austraalia 1986 – Edinburgh, Šotimaa 1990 – Auckland, Uus-Meremaa 1994 – Victoria, Briti Columbia, Kanada 1998 – Kuala Lumpur, Malaisia 2002 – Manchester, Inglismaa 2006 – Melbourne, Victoria, Austraalia 2010 – New Delhi, India 2014 – Glasgow, Šotimaa 2018 – Gold Coast, Queensland, Austraalia 2022 – Birmingham, Inglismaa 2026 – Victoria osariik, Austraalia Mängude koduleht
Indiana Jones ja hukatuse tempel

"Indiana Jones ja hukatuse tempel" (originaalpealkirjaga "Indiana Jones and the Temple of Doom") on 1984. aasta USA mängufilm. Harrison Ford (Indiana Jones) Kate Capshaw (Willie Scott) Jonathan Ke Quan (Short Round) Amrish Puri (Mola Ram) Roshan Seth (Chattar Lal) Philip Stone (kapten Blumburtt) Roy Chiao (Lao Che) David Yip (Wu Han) Ric Young (Kao Kan) Chua Kah Joo (Chen) Rex Ngui (Maitre d') Philip Tan (ülemkäsilane) Dan Aykroyd (Weber) Dr. Akio Mitamura (hiina piloot) Michael Yama (hiina kaaspiloot) D.R. Nanayakkara (šamaan) Dharmadasa Kuruppu (pealik) Stany De Silva (Sajnu)
Indiana Jones ja Kristallpealuu kuningriik

"Indiana Jones ja Kristallpealuu kuningriik" (ka "Indiana Jones ja Kristallkolba kuningriik"; originaalpealkirjaga Indiana Jones and the Kingdom of the Crystal Skull) on 2008. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide seiklusfilm, mille lavastas Steven Spielberg. Harrison Ford – professor Henry Jones, Jr., hüüdnimega Indiana Jones Shia LaBeouf – Mutt Williams, sünninimega Henry Jones III. Indiana Jonesi poeg Cate Blanchett – nõukogude agent professor Irina Spalko (Ирина Спалько) Karen Allen – Marion Ravenwood (endiste nimedega Williams ja Jones). Indiana Jones endine abikaasa ja Mutt Williamsi ema Ray Winstone – George McHale, hüüdnimega Mac. Indiana Jonesi kaasvõitleja John Hurt – professor Harold Oxley, hüüdnimega Ox. Mutt Williamsi kasuisa Jim Broadbent – dekaan Charles Stanforth Igor Šišikin (Игорь Жижикин) – polkovnik Davženko (Давченко). Irina Spalko paremkäsi Alan Dale – kindral Ross Andrew Divoff – vene sõdur Pavel Lõtžnikov (Павел Лычников) – vene sõdur Neil Flynn – FBI agent Smith "Indiana Jones ja Kristallpealuu kuningriik" andmebaasis Box Office Mojo (inglise) Indiana Jones ja Kristallkolba kuningriik: trailer retro Indiana Jones ja kristallpealuu kuningriik. heleni blogi
RE

Re või RE võib tähendada järgmist: Re on helinimetus Re on keemias reeniumi tähis. Re on egiptuse jumala Ra alternatiivne kirjapilt Re on füüsikas Reynoldsi arv. Re on küla ja vald Itaalias Re on perekonnanimi Giovanni Battista Re, rooma-katoliku kiriku kardinal Gustavo Re, hispaania maletaja RE ehk riigiettevõte Re vald Norras Ré
CPP

CPP või Cpp võib tähendada järgmist: C++ (failinime laiend .cpp), programmeerimiskeel CCPs ehk cell-penetrating peptides (rakku sisenevad peptiidid) ...
Katkevus

Katkevus võib olla: Katkevus (matemaatika), matemaatilise funktsiooni omadus Katkevus võib tähendada ka: Fraktuuri, geoloogias kivimite katkevust Kirjanduses katkestust loo jutustamises
Turjekeldri juga

Turjekeldri juga (ka: Turje kelder, Turjekelder) asub Harju maakonnas Kuusalu vallas, Kuusalu–Leesi maantee lähedal. Turje kelder on ühtlasi Lahemaa neljas juga: vesi langeb nelja meetri kõrguselt pakerordi lademe liivakivikaldast. Joa teeb erandlikuks see, et ta on üks vähestest liivakivilt laskuvatest Eesti jugadest; valdavalt langevad Eesti joad paeastangult. Juga toitub Tsitre klindisaare platoolt alguse saavast Turje ojast. Joa kõrgus on ligi 5 meetrit. Kõrgeimast astangust jõe vastuvoolu suunas asub veel väiksemaid – 0,2–0,5 m – astanguid. Joa all asub Turjekeldri koobas, millega on seotud palju legende. Koopa on moodustanud sealt väljanõrguv põhjavesi (Turjekeldri allikas). Koobas on nime saanud üleval klindil asuva Turje pere järgi. Eesti jugade loend . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 42 Turjekeldri juga keskkonnaportaalis
Vältus

Vältus ehk kestus on mingi sündmuse või protsessi aegpikkus. Vältus ehk helivältus on heli kestus. Vältus ehk kestus ehk kvantiteet on hääliku hääldamise kestus.
Modaalne helirida

Modaalne helirida (varem modaalne laad) on helilaadi struktuurist lähtuv helirida. Atonaalne helirida Tonaalne helirida
Vasaristi joastik

Vasaristi joastik asub Harju maakonnas Kuusalu vallas. See asub Lahemaa rahvuspargi territooriumil. Joastik toitub Vasaristi ojast. Joastik koosneb kolmest astangust, mille kõrgused vooluvee suunas on 0,5 m, 1,5 m ja 1,6 m. Peale nende kolme on Vasaristi ojal veel mitmeid väiksemaid astanguid, mille kõrgus ei ulatu üle 0,5 m. Kuivematel perioodidel kannatab joastik veevaesuse all. Eesti jugade loend
Tonaalne helirida

Tonaalne helirida ehk keskendatud helirida on üht helikõrgust (toonikat) või helikõrguste kogumit (tugisüsteemi, näiteks toonika kolmkõla) eriliselt esile tõstev, rõhutav helirida. Tonaalses helireas ei ole kõik astmed ühesuguse kõlaiseloomuga. Ühed mõjuvad lõpetavalt, jätavad mulje rahunemisest, olles teiste hulgas tugihelideks. Need on helirea püsivad astmed. Ülejäänud astmed väljendavad lõpetamatust, vajadust edasiliikumiseks, omades tunglevust lähimasse püsivasse astmesse. Need on püsimatud ehk kulgevad astmed. Püsimatud astmed kulgevad: suhteliselt püsivasse astmesse lähimasse püsivasse astmesse alumisse püsivasse astmesse (IV astme kulgevus III-sse) Erilise aktiivsuse omab VII astme tunglevus toonikasse. Ka tugihelid pole oma püsivuselt üheväärsed. Absoluutselt püsiv on ainult I aste. Helirea I, IV ja V astet nimetatakse põhiastmeteks, kuna loomulikus laadis (loomulik mažoor ja loomulik minoor) ehitatakse nendelt astmetelt tonaalset laadi iseloomustavad kolmkõlad (T, S, D või t, s, d). II, VI, ja VII astet nimetatakse kõrvalastmeteks. Peale numbrilise tähistuse omavad helirea astmed ka nimetusi (toonika, laskuv juhtheli, mediant, subdominant, dominant, submediant, juhtheli). Klassikalised tonaalsed heliread on: loomulik mažoor ehk naturaalne mažoor = naturaalduur loomulik minoor ehk naturaalne minoor = naturaalmoll Tonaalne muusika Tonaalsus Atonaalne helirida Modaalne helirida
Atonaalne helirida

Atonaalne helirida on muusikas helirida, milles helistik puudub. Atonaalne muusika Atonaalsus Modaalne helirida Tonaalne helirida
Joaveski joastik

Joaveski joastik asub Harju ja Lääne-Viru maakonna piirimail Joaveski külas. Joastik toitub Loobu jõest. 160 meetri ulatuses on jõel kuus 0,5–1,1 meetri kõrgust astangut. Aastal 1898 ehitati jõele hüdroelektrijaam, mis varustas vastloodud papivabrikut. Ehituseks vajaminev paekivi raiuti Loobu jõesängist, mistõttu endine 4 meetri kõrgune Joaveski juga muutus kuueastanguliseks joastikuks. Kokku on joastiku kogukõrgus 5 meetrit. Aastal 1999 taastati jõel asuv hüdroelektrijaam, mistõttu veekogus joastikul on vähenenud. Loobu jõe põhjas, kallastel ja Joaveski joastiku juures paljanduvad mitmed ordoviitsiumi kihistud (Joaveski paljand). Joastiku kohal viib üle Loobu jõe rippsild. Rippsild remonditi 2018. aasta suvel Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva puhul. Eesti jugade loend Kalle Suuroja Põhja-Eesti klint Eesti looduse sümbol, Tallinn 2006, lk. 93 Kalle Suuroja Põhja-Eesti klint Eesti looduse sümbol, Tallinn 2006, lk. 97 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 23.04.2013) Ülle Tamm (22. august 2018). "Joaveski külaselts remontis EV100 kingituseks rippsilla". Sõnumitooja. Vaadatud 23. oktoober 2022.
Madise juga

Madise juga asub Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Madise külas Harju-Madise kiriku lähedal, merest umbes 500 meetri kaugusel. Juga voolab alla Harju-Madise pangalt. Juga toidab lähedalt sooalalt alguse saav kraav, mis viib läbi surnuaia ja kirikuaia müüri alt välja. Joa kõrgus on 2,2 m. Kuivematel perioodidel on juga sageli veevaene või kuiv. Varem pesid külaelanikud vahel joas kartuleid[viide?]. Eesti jugade loend
Orasoja joastik

Orasoja joastik on joastik Orasojal Ida-Virumaal Narva-Jõesuu linnas Vodava külas Vodava-Meriküla tee ääres. Pärast tee ületamist laskub joa vesi Orasoja kanjonisse ning enne põhiastanguni jõudmist on veel paar mõnekümnesentimeetrist astangut. Joastiku kõrgeim astang on 1,1 meetri kõrgune, kuni 4 meetrit lai. Kuivadel perioodidel on joastik sageli veevaene või kuiv. Puhkova-Olgina pangalt langev joastik on moodustanud V-kujulise jõeoru. Oja voolab pärast joast laskumist mööda umbes 500 meetri pikkust ja 10 meetri sügavust Orasoja kanjonit. Joastiku kohal paljandub Alam-Ordoviitsiumi Pakerordi lademe Kallavere kihistu Orasoja kihistu tüüppaljand. Kanjonis ja klindil paljanduvad diktüoneemakilda vahekihtidega oobolusliivakivimid. Joastikuni on võimalik jõuda Tallinna–Narva maantee 115. kilomeetrilt. Joa juurde viib Meriküla poole suunduv tee. Joastik asub Tallinna–Narva maanteest umbes kilomeetri kaugusel, Meriküla teest ja truubist umbes 50 m kaugusel, ning on ümbritsetud aiaga. Eesti jugade loend Orasoja Kalle Suuroja. Eesti joad, Tallinn 2003. Kalle Suuroja. Põhja-Eesti pangad, Tallinn 2004.
Brahmaputra

Brahmaputra (sanskriti ja hindi ब्रह्मपुत्र 'Brahma poeg') on jõgi Lõuna-Aasias. Selle pikkus on 2900 km ja valgla 935 000 km². Keskmine vooluhulk on 12 000 m³/s. Brahmaputra algab Tiibetis Himaalaja põhjanõlvalt, Tiibeti kiltmaa lõunaosas kannab Matsangi ja Tsangpo nime, voolab seal pikalt itta ja on paiguti laevatatav. Seejärel pöördub ta lõunasse, läbib sügavas Dihangi kuristikus Himaalaja ja jõuab Indiasse. Laskunud Bengali madalikule, pöördub jõgi suurt looget tehes läände. Bangladeshis pöördub ta lõunasse ja ühineb Gangesega, moodustades Padma jõe. Gangese, Brahmaputra ja Meghna jõe ühine delta on suurim maailmas (80 000 km²). Mussoonid ja taifuunid põhjustavad Bangladeshis tihti suuri üleujutusi. Brahmaputra on energiarohke, toitub vihmaveest ning lume- ja jääsulaveest. Suurvesi on suvel (üleujutused, veetõus 10–12 m). Suudmest on ta laevatatav Dibrugarhini (1290 km). Brahmaputra vett kasutatakse ka riisipõldude üleujutamiseks.
Michael Jackson (õlleekspert)

Michael Jackson (27. märts 1942 – 30. august 2007 London) oli inglise kirjanik, ajakirjanik ja üks maailma juhtivaid õlleeksperte. Ta on kirjutanud raamatuid õlle ja viski kohta. Michael Jackson sai õlleringkondades tuntuks 1977. aastal avaldatud raamatuga "The World Guide To Beer" ('Maailma õlleteejuht'). Selles raamatus võttis ta kasutusele tänapäevase õlle klassifitseerimise süsteemi põhjakääritus- ja pinnakääritusmeetodi põhjal.[viide?] Suur õllemääraja. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2002. ISBN 9985-70-109-7
Laad

Laad on tulirelva, mille külge on kinnitatud laskemehhanism, või ammu osa, mille külge on kinnitatud vinnastusmehhanism. Laesäär EKSS, kaba EKSS, laad
Tugiheli

Tugiheli on heli, mis jätab mulje rahunemisest ja mõjub lõpetavalt. Tugihelid on helirea püsivad astmed. Need on I, III ja vahel ka V aste. Ülejäänud astmed väljendavad lõpetamatust ja vajadust edasiliikumiseks, omades tunglevust lähimasse püsivasse astmesse. Igal keskaegsel laadil on kaks tugiheli: finalis, mis on võrreldav toonikaga ja on alati lõpuheliks; finalis on põhi- ja kõrvallaadil ühine. tenor on laadis domineeriv heli, selle ümber liigub meloodia ja sellel helil toimub ka retsiteerimine. Tenor on mõneti võrreldav dominandiga, aga ta ei asu finalisest tingimata kvindi kaugusel. Tenor on põhi- ja kõrvallaadil erinev.
Puhas kvint

Puhas kvint on intervall, mille astmeline suurus on 5 ja tooniline suurus 3½ tervetooni. Puhta kvindi enharmooniline intervall on vähendatud sekst. Puhas kvint on konsoneeriv intervall ja kuulub akordi helide hulka. Dissoneerivatest intervallidest lahendatakse puhtasse kvinti vähendatud septim. Kvint üles C-G Kvint alla C-F
Loosalu järv

Loosalu järv (ka Venepele järv, Venetpõlve järv, Kaiujärv, Kallejärv, Loosalu rabajärv[viide?]) on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Vana-Kaiu külas. Järv paikneb Kõrvemaa lääneosas Loosalu rabas. Järv on põhikujult ovaalne. Tekkelt on ta reliktne veekogu, mille varasem veepind on olnud mitu korda suurem. Veetaimestik puudub. Kaldad on järsud ja turbased, alludes kergesti murrutusele. Lainete poolt paljaks uhutud juurtega puud ja põõsad risustavad vette langedes mitmel pool kaldajoont. Kaladest domineerib ahven, vähem on haugi. Loosalu järvest 200 m loode pool asub Väike-Loosalu järv, mida on peetud Eesti suurimaks laukajärveks. Mõlemad kuuluvad Kõnnumaa maastikukaitseala Loosalu sihtkaitsevööndisse kogupindalaga 830 ha. Loosalu järv Eesti looduse infosüsteemis
Ohepalu järv

Ohepalu järv (ka Ohepalu Suurjärv, Suurjärv) on järv Lääne-Virumaal Ohepalu külas. Järv asub Kõrvemaa kirdenõlval Ohepalu rabas. Järv on mudastunud. Põhikujult on see ümarjas. Taimestik on väga liigivaene. Järv on kalavaene, püütud on hauge. Ohepalu järv Eesti looduse infosüsteemis
Purgatsi järv

Purgatsi järv on järv Harjumaal Aegviidu alevis. Järv kuulub Nelijärve järvestikku. Järv paikneb Kõrvemaa põhjaosas. Järvest 150 m kaugusel asub Sisaliku järv ja 350 meetrit loode pool Urbukse järv. Taimestik praktiliselt puudub. Helofüütidest kasvab vähesel määral ubalehte. Kaladest leidub kokre, haugi ja ahvenat. Järve ääres asub Nelijärve Puhkekeskus. Järv on oma nime saanud Purgatsi nimeliselt mehelt, kes elas puhkekeskuse asupaigas ja täitsis mõisa metsa- ning järvevahi kohuseid.  Purgatsi järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Purgatsi järv Eesti looduse infosüsteemis Asmu Saar, Aegviidu-Nelijärve, lk. 22
Kura kurk

Kura kurk ehk Irbe väin (läti keeles Irbes jūras šaurums, liivi keeles Sūr mer) ühendab Läänemerd Liivi lahega ja lahutab Saaremaad Kuramaast. Väina laius on 27 km. Väin on valdavalt alla 10 m sügav. Selle sügavaim osa (kuni 23 m) kulgeb Kuramaa ranniku lähedalt. Väina on 1930. aastate eestikeelses kartograafias kutsutud ka nimega Sõrve meri. Peeter Päll. 1986. Eestikeelsed naabrusnimed. Keel ja Kirjandus 29(6), lk 337. Kura kurgu hoiuala
Sisaliku järv

Sisaliku järv (ka Sisalikujärv, Nelijärve Sisalikujärv, Aegviidu Sisalikujärv) on järv Harjumaal Aegviidu alevis. Järv kuulub Nelijärve järvestikku. Sisalikujärv Eesti looduse infosüsteemis
Gustav (Vasa prints)

Gustav (9. november 1799 Stockholm, Rootsi – 5. august 1877 Pillnitz, Saksamaa) oli Rootsi kuninga Gustav IV Adolfi ja Badeni Fredrika ainus poeg. Tema isa kukutati troonilt 13. märtsil 1809 ning pere saadeti eksiili. Gustav oli sel ajal kümneaastane. Gustaviaanlik partei püüdis 1809. ja 1810. aastal tunnustada Gustavit kroonprintsina, kuid edutult. Viini kongressil tehtud otsuste järgi ei lubatud Vasa dünastia taastamist, seadustades Bernadotte'i dünastia valitsemise Rootsis. 1816. aastal sai Gustav Itterburgi krahviks. Sõjaväes teenis Gustav Austrias ohvitserina. 1829. aastal andis Austria keiser Franz I talle Vasa printsi tiitli. 1836. aastal sai temast Austria sõjaväes feldmarssal-leitnant. 1828. aastal kihlus ta Madalmaade printsessi Mariannega, kuid poliitilistel põhjustel pidi ta kihluse katkestama. 9. novembril 1830 abiellus Gustav Karlsruhes oma nõo, Badeni printsessi Luisega. Neil sündisid järgmised lapsed: Louis (sündinud 1832 – surnud 1832), suri varsti pärast sündimist; Vasa printsess Carola (5. august 1833 – 15. detsember 1907), Saksimaa kuninganna. Ta protesteeris Oscar I troonile saamise vastu 1844. aastal ja Karl XV troonile saamise vastu 1859. aastal, kuid Oscar II vastu 1872. aastal enam mitte. 1877. aastal, vahetult enne surma, külastas ta Rootsit. Gustav suri 5. augustil 1877 Saksamaal. 1884. aastal viidi tema ja ta poja säilmed Stockholmi ning maeti Gustav IV Adolfi kõrvale.
Venemaa õhudessantväed

Venemaa õhudessantväed (vene keeles Воздушно-десантные войска, lühend ВДВ) on Venemaa relvajõudude kiirreageerimisjõud. Neid peetakse eliitvägedeks. NSV Liit oli esimene riik, mis omale õhudessantväed moodustas. Alates 1930. aastast olid NSV Liidul suurimad õhudessantväed maailmas. Alates 2007. aastast kuni 6. maini 2009 kindralleitnant Valeri Jevtuhhovitš alates 24. maist 2009 kuni 4. oktoobrini 2016 Vladimir Šamanov alates 4. oktoobrist 2016 kuni 16. juunini 2022 Andrei Serdjukov alates 16. juunist 2022 kindralpolkovnik Mihhail Teplinski. 76. õhudessantdiviis Pihkvas 7. ründedessantdiviis Novorossiiskis 98. õhudessantdiviis Ivanovos 106. õhudessantdiviis 11. üksik õhudessantbrigaad Ulan-Udes 31. üksik õhudessantbrigaad Uljanovskis (1998. aastani 104. õhudessantdiviis) 83. üksik õhudessantbrigaad Ussuriiskis 45. eriotstarbeline üksik kaardiväebrigaad Kubinkas 38. üksik sidepolk 45. üksik luurepolk Moskvas 242. väljaõppekeskus Omskis Rjazani kõrgem õhudessantvägede kool Vene dessantväelased hüppavad põhjanabale Vene õhudessantvägede koduleht Airborne Assault Troops Globalsecurity.com http://desantura.ru/ Denes Kattago, Vene eliitväelased palusid presidendilt ja patriarhilt kaitset, www.DELFI.ee, 18. oktoober 2010
Igavene armastus

"Igavene armastus" on mitme filmi eestikeelne pealkiri "Igavene armastus" ("What Dreams May Come") on USA 1998. aasta draamafilm Robin Williamsiga peaosas. "Igavene armastus" ("Enduring Love") on Suurbritannia 2004. aasta põnevik Daniel Craigi ja Samantha Mortoniga peaosades.
Käsmu järv

Käsmu järv on järv Lääne-Virumaal Haljala vallas Eru külas. Järv asub Põhja-Eesti rannikumadalikul, Käsmu poolsaare lõunaservas. Taimestik on liikide arvu poolest suur: esineb 22 liiki makrofüüte. Kaladest leidub kokre, linaskit, särge, haugi ja ahvenat. Käsmu järv keskkonnaportaalis. Vaadatud 9.03.2015.
Laiuse Kivijärv

Laiuse Kivijärv (ka: Kivijärv, Kibijärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kivijärve külas. Järv asub Vooremaa põhjaosas. Soojärv on kohati tugevalt kinni kasvanud. Järv meenutab kujult hobuserauda. Taimestik on liigirikas: leidub 24 liiki makrofüüte. Kaladest domineerivad särg, haug ja ahven, mõnevõrra vähem on kokre ja lutsu. Kivijärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 8. veebruaril 2015)
Pyrrhon

Pyrrhon [p'ürron] Elisest (umbes 360 eKr – 270 eKr) oli Vana-Kreeka filosoof, keda tavaliselt peetakse esimeseks skeptikuks, kelle järgi on hiljem saanud nime filosoofiline koolkond pürronism. Diogenes Laertios ütleb Apollodorost tsiteerides, et Pyrrhon oli algul maalikunstnik ning tema pilte võis näha ühes Elise gümnaasiumis. Hiljem hakkas ta Demokritose teoste mõjul filosoofiks. Stilponi õpilase Brysoni kaudu tutvus ta Megara koolkonna dialektikaga. Pyrrhon võttis koos Anaxarchosega osa Aleksander Suure retkedest idamaadele ning õppis Indias gümnosofistidelt ja Pärsias maagidelt. On oletatud, et ta lähtus oma skeptilise filosoofia rajamisel budismi trilaksana kontseptsioonist. Naasnud Elisesse, elas ta vaeselt, kuid elislased ja ka ateenlased austasid teda väga. Ta sai Ateena kodakondsuse. Pyrrhon ise ei kirjutanud midagi. Tema õpetused on teada põhiliselt tema õpilase Phleiose Timoni (Sillograafi) satiirilistest kirjutistest, mis on ka suures osas kaduma läinud. Enamus sellest, mida tänapäeval tuntakse pürronismina, pärineb Sextus Empiricuse raamatust "Pürronismi äärejooned", mis pandi kirja enam kui 400 aastat pärast Pyrrhoni surma. Pyrrhoni õpetuse kohaselt on igasugune teadmine võimatu. Põhiprintsiipi väljendab sõna "akatalepsia", mis tähendab võimatust teada asju nende enda loomuses. Igale väitele saab sama õigustatult vastu seada vastupidise väite. Seetõttu tuleb säilitada intellektuaalse kahevaheloleku hoiak. Timon väljendas seda nii: ühtki väidet ei ole võimalik teada paremini kui mõnda teist. Need tulemused käivad elu kohta üldse. Et midagi teada pole võimalik, siis ainuke õige hoiak on ataraksia (meelerahu). Et teadmine on võimatu, ja seda isegi omaenda teadmatuse või kahtluse kohta, siis tark inimene peaks tõmbuma endasse, vältides pingeid ja meeleliigutusi, mis tulevad tühistest ettekujutustest. Tegemist on agnostitsismi esimese ja kõige radikaalsema väljendusega filosoofia ajaloos. Selle järelmid eetikas on võrreldavad stoikute ja epikuurlaste tüünuse ideaaliga. Beckwith, Christopher I. (2015). Greek Buddha: Pyrrho's Encounter with Early Buddhism in Central Asia. Princeton University Press. Lk 221. ISBN 9781400866328.