laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Soltau mänguasjamuuseum

Soltau mänguasjamuuseum (saksa: Spielzeugmuseum Soltau), varem Põhja-Saksa mänguasjamuuseum (saksa: Norddeutsche Spielzeugmuseum) Soltaus põhineb erakogul. Selle asutas 1984. aastal Hannelore Ernst. Muuseum asub noteeritud hoones, mis koosneb Soltau kesklinnas olevast kauplusest ja majast. Väljapanekud neljast sajandist tuletavad meelde mänguasjade ja kultuuri ajalugu. Lisaks kõige mitmekesisematest materjalidest tehtud nukkudele on seal nukumajad, -toad, -köögid ja -poed, samuti mudelraudteed ning tinast ja puidust mänguasjad, Laterna Magica seadmed ning suur hulk kaisukarusid ja täidetud mänguasju. On ka võimalus mängida mõne mänguasjaga. Muuseumi pindala on kokku 600 m² ja seal käib 40 000 külastajat aastas. Väljapaneku nael on Dingley Hall, 3 m lai ja 2 m kõrge nukumaja, mis osteti 2003. aastal 190 000 euro eest Christie's oksjonimajast Londonis. See väljapanek on siiski vaid osa väärtuslikust kogust, mis esindab aastakümneid tööd. Selle tähtsa kogu püsiva olemasolu tagamiseks moodustati heategevuslik fond "Stiftung Spiel: Historisches Spielzeug - innovative Spielräume", mis juhib muuseumit 1. augustist 2005. Ernsti perekond andis oma mänguasjakogu fondile üle. Soltau mänguasjamuuseumi veebileht
Tegijanimi

Tegijanimi (ladina keeles nomen agentis) on tegevust kirjeldavast sõnast tuletatud nimisõna, mis märgib millegi tegijat; näiteks "tegija" on tegijanimi tegusõnast "tegema".
922

922. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad - 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad Aastad: 917 918 919 920 921 - 922 - 923 924 925 926 927 ... ... ...
Agrammatism

Agrammatism on üks motoorse afaasia sümptomitest, mida iseloomustab grammatilisi funktsioone täitvate sõnade ja morfeemide ja sõnade õige järjekorra puudumine kõnes. See väljendub eri keeltes eri moodi ning võib esineda eri intensiivsusega. Raske agrammatika võib väljenduda telegraafilise kõnena, mis on lihtsustatud, peaaegu puuduvate lause struktuuridega kõnevorm. Vigu tehakse tihti ka grammatilise aja, arvu ja sooga (keeltes, kus need esinevad).
Arabistika

Arabistika on uurimisharu, mis tegeleb araabia keele ja kultuuriga ning mida üldiselt uuritakse väljaspool araabia maid. Eestis õpetatakse seda Tallinna Ülikoolis Lähis-Ida uuringute nimetuse all. Arabistide uuringud hõlmavad araabia maade geograafiat, ajalugu, religiooni, keelt, poliitikat, kirjandust ja muud kultuuri.
921

921. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad - 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad Aastad: 916 917 918 919 920 - 921 - 922 923 924 925 926 ... ... ...
Rischmannshofi nõmmemuuseum

Rischmannshofi nõmmemuuseum (saksa: Heidemuseum Rischmannshof) on vabaõhumuuseum Walsrodes, Saksamaal. Rischmannshof avati 1912. aastal kui üks esimesi vabaõhumuuseume Saksamaal. Muuseum koosneb talumajapidamisest koos kõrvalhoonetega ja muudest väljapanekutest. Paiga südames on õlgkatusega puitraamiga kodamaja (Fachhallenhaus) ehitatuna kahepostilise talumajana aastal 1798. Algselt seisis see Hartemis Bad Fallingbosteli lähedal ja pandi Walsrodes uuesti kokku. Lisaks on paigas sulasemaja (Heuerling või Häusling), mis on pärit Fuldest ja umbes samast ajast, samuti mesilatüüp, mis on kohapeal tuntud kui Bienenzaun. Ait Treppenspeicher Oberndorfmarkist pärineb aastast 1669. Mõni aeg hiljem ehitati paika pagaritöökoda 1752. aastast ja puitraamiga ait koos töötoaga aastast 1842. Muuseumi filiaal on Klein Eilstorfi vanas külakoolis, mis pärineb aastast 1900. Peahoone loodi alamsaksa majana ja selle põhikorrusel on traditsiooniline eluruumide (Dönzen) jaotus, avatud köök (Flett) tulekoldega ja saal kariloomade latrite või tallidega (Stallungen). Atmosfäär on kujundatud tüüpilisele nõmmetalule sobiva mööbli ja tööriistadega. Hoone ülemisel korrusel on Hans Brüggemanni näitus, mis kujutab veidi Walsrode linna ajalugu, ja Hermann Lönsi tuba. Lönsi toas on poeedile ja kirjanikule kuulunud algupärased esemed ja mööbel, samuti tema tööde esmatrükid, autogrammid ja väljaanded. Muuseumi sissepääs peahoones Välisala, Treppenspeicher aastast 1669 Hermann Lönsi tuba muuseumis Ajaloolised hooned muuseumipaigas www.heidemuseum-walsrode.de Das Heidemuseum auf der Website der Stadt Walsrode
900

Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Kümnendid: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad Aastad: 895 896 897 898 899 - 900 - 901 902 903 904 905 ... ... ...
Kalle Tamra

Kalle Tamra (sündinud 19. novembril 1932) on eesti muusikapedagoog. Ta on lõpetanud 1971. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikateaduse erialal (Helju Tauki õpilasena). Ta on töötanud Vanemuise teatri kooriartistina ja Tartu I Muusikakooli muusikaajaloo õpetajana. Ta oli Abja Laste-Muusikakooli asutaja ja aastatel 1961–1965 selle muusikakooli direktor. Aastatel 1966–2003 oli ta Viljandi Muusikakooli direktor. Aastatel 1989–1993 oli ta Viljandi linnavolikogu liige. Ta on koostanud muusikakoolidele õppekavu ja valmistanud õppevahendeid. Ta on ka Viljandi Kammerkoori asutaja. Aastatel 1992–1994 oli ta Eesti Televisiooni saatesarja "Vahva mees, kes pilli teeb" saatejuht. 1989 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 2004 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2007 Viljandimaa vapimärk Tema vanem poeg Tonio Tamra on vedanud vastutusrikkaid muusikaga seotud hoonete ehitusprojekte ja jätkas pärast isa pensionile jäämist aastatel 2003–2022 Viljandi Muusikakooli juhtimist. Aastatel 2022–2024 oli ta Viljandi abilinnapea. Keskmine poeg, fagotimängija Kulvo Tamra on endine Vanemuise kontserdimaja juht ja orkestrant. Kalle Tamra venna Ako poeg Kait Tamra on armastatud laululooja ja viiuliõpetaja. Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lõpetajad Heiki Vungi. 50 aastat muusikaharidust Abja Muusikakoolis. Maaleht, 25.11.2011 "Viljandimaa Vapimärgi pälvis Kalle Tamra". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. oktoober 2018. Vaadatud 20. oktoobril 2018. ERR arhiiv. Vahva mees, kes pilli teeb Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Dünastia. Tamrate kirglik muusikaperekond; Klassikaraadio
Teet Lindma

Teet Lindma (4. novembril 1948 Ida-Virumaal Sondas) on eesti kunstnik ja karikaturist. Ta on sündinud Ida-Virumaal, kuid kasvanud Tarvastus. Õppis Sonda 7-klassilises koolis ja Holstre Põhikoolis, mille lõpetas 1964. aastal. Tallinna Linnakutsekooli nr. 12 lõpetas ta 1967. aastal ehitustisleri erialal. Ehituse asemel läks tööle hoopis auto- ja bussijuhiks. Hiljem töötas Viljandi Metsakombinaadis ja Viljandi kultuurimajas, kus ta on alates 1989. aastast ka Viljandi kunstiklubi president. Lisaks maalimisele joonistas karikatuure, mida avaldati 1970.–1980. aastatel ajalehes Tee Kommunismile. 1988. aastast on osalenud oma maalidega kunstinäitustel nii kodu- kui ka välismaal. Lisaks on ta kirjutanud ka haikusid, mida avaldati 2007. aastal eesti autorite haikude kogumikus. Teet Lindma korraldab alates 2001. aastast ka Edmund Valtmani nimelist karikatuurivõistlust. Margus Haav (3. november 2013). "Teet Lindma avab juubelinäituse". Sakala.
Andrés D'Alessandro

Andrés Nicolás D'Alessandro (sündinud 15. aprillil 1981 Buenos Aireses) on Argentina jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Internacional. Ta on klubi meeskonna kapten. Ta alustas klubikarjääri 2000. aastal Argentina klubis River Plate, kellega tuli Argentina meistriks kokku kolmel korral. Seejärel mängis ta neli aastat Euroopas, esmalt Saksamaal VfL Wolfsburgis, seejärel Inglismaal Portsmouthis ja lõpuks Hispaanias Zaragozas. Internacionaliga liitus ta juba 2008. aastal, kuid Brasiilia meistriks pole tal klubiga õnnestunud tulla. Seni parimaks kohaks kõrgliigas on teine 2009. aasta hooajal, kui tiitlivõidust jäi puudu kõigest kaks punkti. 2001. aastal tuli D'Alessandro Argentina kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Ta lõi turniiril kokku kaks väravat. Argentinat esindas ta koondises aastatel 2003–2011 kokku 28 korda ja lõi kolm väravat. 2004. aasta Copa Américal sai ta Argentina koondisega teise koha. Ta lõi turniiril ühe värava: esimeses alagrupimängus Ecuadori vastu. 2004. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril tuli ta Argentina olümpiakoondise koosseisus olümpiavõitjaks. River Plate Primera División (3): 2000 Clausura, 2002 Clausura, 2003 Clausura Recopa Sudamericana (1): 2016 Copa Argentina (1): 2015–16 Internacional Copa Sudamericana (1): 2008 Campeonato Gaúcho (6): 2009, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015 Copa Libertadores (1): 2010 Recopa Sudamericana (1): 2011
Segustamine

Segustamine on signaalitehnikas kasutatav mõiste, mille all mõeldakse kahe või enama signaali summeerimist (liitmist) või korrutamist. Signaalide segustamine nende summeerimise kujul on kasutusel helitehnikas ja on tuntud kui helisignaalide miksimine (sound signal mixing). Vastavaid seadmeid nimetatakse helitehnikas mikseriteks ehk mikserpultideks. Samalaadset tehnikat kasutatakse ka videosignaalide puhul (video signal mixing). Signaalide segustamine nende omavahelise korrutamise teel on kasutusel peamiselt raadiotehnilistes seadmetes ja elektroonsetes mõõtevahendites. Tüüpiliseks raadiotehniliste signaalide segustamise näiteks on segustamine superheterodüünvastuvõtjas, mis toimub vahesagedusega signaali saamiseks. Signaalide segustamiseks saab lugeda ka sünkroondetekteerimist.
FS

FS või Fs või fs võib tähendada järgmist: fs (François Serpent) on Eesti luuletaja pseudonüüm
899

899. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad Aastad: 894 895 896 897 898 - 899 - 900 901 902 903 904 ... ... 8. detsember – Arnulf, Frangi keiser
Ilmar Noor

Ilmar Noor (sündinud 23. juulil 1941 Muhul) on eesti kaugsõidukapten, Eesti Mereakadeemia õppejõud. 1966 lõpetas ta Leningradi Admiral S. O. Makarovi nimelise Kõrgema Inseneride Merekooli (ЛВИМУ) insener-laevajuhina. Aastast 2006 on Eesti Mereakadeemia lektor. 2014 pälvis ta tunnustuse aasta mereharija. Veeliks Rebane, Ilmar Noor. "Laevade ehitus". Eesti Mereakadeemia 2007. ISBN 978-9985-808-29-0 Rein Loodla, Ilmar Noor, Silvi Sarap. "Eesti-Portugali sõnastik". Tea kirjastus 2007. ISBN 978-9985-715-92-5 Ilmar Noor. "Mereastronoomia" (õpik). Eesti Mereakadeemia 2012. ISBN 978-9985-808-45-0 Ilmar Noor. "Laeva püstuvus" (õpik). Eesti Mereakadeemia 2017. ISBN 978-9985-808-61-0 Ilmar Noor Merevikis (vaadatud 21.10.2018) Ilmar Noor Merevikis
Karl Kesa

Karl Kesa (1. jaanuar 1902 Viljandimaa – 15. jaanuar 1960 Stockholm) oli eesti ajakirjanik Ta oli Riigi Ringhäälingu asutaja ja toimetaja aastatel 1926–1928, tegevtoimetaja 1935–1938, Päevalehe toimetaja 1927–1931 ja Berliini korrespondent 1929–1931, Ringhäälingu päevauudiste toimetaja 1934–1940 ja saatekava üldtoimetaja 1937–1940, Raadiolehe toimetaja 1937–1938. Kuulus 1925. aastast Eesti Ajakirjanike Liitu. 1944. aastal põgenes Kesa Saksamaale ja töötas Ameerika Hääle toimetajana Münchenis. 1949. aastal siirdus Rootsi. Eesti Ajakirjanike Liidu suvealbum ”Ahoi!” Riigi Ringhäälingu aastaraamat „Ringhääling” Eesti ja Soome üliõpilaskondade hõimualbum „Sinikangas” "Karl Kesa. Kirmus.ee". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. veebruar 2007. "Karl Kesa koostatud ja toimetatud väljaandeid". Karl Kesast jt eesti ajakirjanikest Vikerraadio saatesarjas „Eesti Lugu” saates „Raadiohääled sõjakeerises” Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 http://isik.tlulib.ee/index.php?id=3101
920

920. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad - 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad Aastad: 915 916 917 918 919 - 920 - 921 922 923 924 925 ... ... ...
Burgerregt

Burgerregt on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Capricorni ringkonnas Bloubergi vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Burgerregti elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,94% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,06%. Pedi keelt pidas emakeeleks 96,34% inimesi ja suulu keelt 0,91%. https://census2011.adrianfrith.com/place/969033
Otto Kirotar

Otto Kirotar (4. august 1933 Räpina – 5. detsember 2020) oli eesti karikaturist. Otto Kirotar õppis Raadama 7-klassilises koolis. 1949. aastal, mil ta oli alles 15-aastane, küüditati ta vanemad Siberisse ning ta jäi üksi Eestisse elama. Kolis Tartusse ja õppis Tartu 5. Keskkoolis. 1951. aastal võeti ta sõjaväkke. Pärast sõjaväge tuli tagasi Tartusse ja töötas Tartu Alumiiniumitehases treialina. 1963. aastal kolis Viljandisse, kus töötas piimakombinaadis varustajana. Hiljem töötas Elektrivõrkudes. Alates 1991. aastast elas Siniallikul. Tema esimene karikatuur ilmus 1961. aastal ajalehes Edasi. 1963. aastal ilmusid tema karikatuurid Viljandi ajalehes Tee Kommunismile. 1961 – Edasi karikatuurivõistlus, III koht 2013 – X Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, III koht 2014 – XI Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, I koht 2018 – XV Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, ergutuspreemia geni.com
919

919. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad Aastad: 914 915 916 917 918 - 919 - 920 921 922 923 924 Heinrich I Linnupüüdjast sai esimene Saksi dünastiast Saksa kuningas 919–936 ... ... ...
Balmorali loss

Balmorali loss (inglise ja šoti keeles Balmoral Castle) ja seda ümbritsev valdus moodustavad Briti kuninglikule perekonnale kuuluva suveresidentsi. Valdus asub Dee jõe ääres (Royal Deeside) Aberdeenshire'i piirkonnas Põhja-Šoti mägismaa idapoolsel äärealal, jäädes 2003. aastal moodustatud Cairngormsi rahvuspargi territooriumile. Loss on ehitatud šoti paruniarhitektuurile kohaselt historitsistlikus stiilis ja see valmis 1856. aastal, veidi hiljem lammutati kõrval asunud vanem kindlus. Balmorali loss (2004) Balmorali loss 19. sajandi lõpus Kuninganna Victoria Balmoralis (1863) Alatskivi loss  Balmorali loss – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Lossi koduleht
918

918. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad Aastad: 913 914 915 916 917 - 918 - 919 920 921 922 923 ... ... ...
Šoti parunistiil

Šoti parunistiil (inglise keeles Scottish Baronial, Scots Baronial või Baronial style) oli 16. ja 17. sajandi ehitiste (eriti losside, kindluste ja vallitornide) ilmestamiseks kasutatud arhitektuuriline stiil Šotimaal ja Põhja-Iirimaal.  Pikemalt artiklis Uusgooti stiil Parunistiil taaselustus (inglise keeles Scottish Baronial Revival) historitsistlikult avalike hoonete, eluhoonete ning maakodude ehituses 19. sajandil üle Briti impeeriumi. Kuna Šotimaa oli Põhja-Ameerikaga heas Atlandi-üleses ühenduses, kandsid šoti emigrandid uusparuni stiili mõjutused otse Ameerika Ühendriikide idaranniku kirdeosariikidesse ja Kanada idaprovintsidesse. Eestist võib stiili näiteks tuua Balmorali lossi jäljendava Alatskivi lossi. Edinburgh (eriti Old Town) Glasgow Belfast Historitsism Keisriosariik
Müncheni veresaun

Müncheni veresaun oli 1972. aasta suveolümpiamängudel Lääne-Saksamaal Münchenis 5. septembrist 6. septembrini toimunud relvastatud vastasseis, mille käigus hukkus 17 inimest. The new dimension of international ... Google Books. 11. september 2001. Vaadatud 22. juunil 2010. Encyclopedia of terrorism. Google Books. Vaadatud 22. juuni 2010. The terrorist trap: America's ... Google Books. 18. juuli 1976. Vaadatud 22. juunil 2010. Dahlke, Matthias (Munich 2006), Der Anschlag auf Olympia '72. Die politischen Reaktionen auf den internationalen in Deutschland Martin Meidenbauer ISBN 3-89975-583-9 Simon Reeve: Ein Tag im September. Hintergrundbericht zum 21-stündigen Geiseldrama in München 1972. Heyne Verlag, 2006, ISBN 3-453-50012-1 Reeve, Simon. (New York, 2001), One Day in September: the full story of the 1972 Munich Olympic massacre and Israeli revenge operation "Wrath of God" ISBN 1-55970-547-7 Ferdinand Kramer: Das Attentat von München. In: Alois Schmid, Katharina Weigand: Bayern nach Jahr und Tag. 24 Tage aus der Bayerischen Geschichte. C. H. Beck Verlag, München 2007, ISBN 978-3-406-56320-1, S. 400–414. Wolfgang Kraushaar: „Wann endlich beginnt bei Euch der Kampf gegen die heilige Kuh Israel?“ München 1970: über die antisemitischen Wurzeln des deutschen Terrorismus. Rowohlt, Reinbek 2013, ISBN 978-3-49803411-5 (Kapitel 37: „They're all gone“. Die Geiselnahme der israelischen Olympiamannschaft und das Desaster beim Versuch ihrer Befreiung. S. 496–528, und Kapitel 38: „Wer sind die Schuldigen dieser Untat?“ Die Folgen des Olympiaanschlags. S. 529–573.) Cooley, John K. (London 1973), Green March Black September: The Story of the Palestinian Arabs. ISBN 0-7146-2987-1 Daoud, M. (Abu Daoud) (New York, 2002) ISBN 1-55970-429-2 Groussard, Serge (New York, 1975), The Blood of Israel: the massacre of the Israeli athletes, the Olympics, 1972 ISBN 0-688-02910-8 Jonas, George. (New York, 2005), Vengeance: The True Story of an Israeli Team., Simon & Schuster Khalaf, Salah (Abu Iyad) (Tel Aviv, 1983) Without a Homeland: Conversations with Eric Rouleau Klein, A. J. (New York, 2005), Striking Back: The 1972 Munich Olympics Massacre and Israel's Deadly Response, Random House ISBN 1-920769-80-3 Morris, Benny. (New York, 1999 and 2001), Righteous Victims: A History of the Zionist–Arab conflict, 1881–2000, Vintage Books edition ISBN 0-679-74475-4 Tinnin, David B. & Dag Christensen. (1976), The Hit Team ISBN 0-440-13644-X The Israeli Response to the 1972 Munich Massacre — Includes an extensive overview of the Munich Massacre
897

897. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad Aastad: 892 893 894 895 896 - 897 - 898 899 900 901 902 ... ... ...
Claire Foy

Claire Elizabeth Foy (sündinud 16. aprillil 1984) on inglise näitleja. Ta on õppinud näitlemist Liverpool John Moores Universitys ja Oxford School of Dramas. Foy sai laiemalt tuntuks kuninganna Elizabeth II kehastamisega Netflixi draamaseriaalis "Kroon". Selle rolli eest tunnustati teda näiteks 2017. aastal Kuldgloobusega kategoorias "Parim draamasarja naisosatäitja" ja samal aastal Primetime Emmy auhinnaga kategoorias "Parim draamasarja naispeaosatäitja". "Notable alumni" (inglise). Liverpool John Moores University. Vaadatud 21. oktoober 2018. "Awards". Oxford School of Drama (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 21. oktoober 2018. Vaadatud 21. oktoober 2018.  Claire Foy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Claire Foy IMDb-s
Ermi Littover

Ermi Littover (1. mai 1921 Nõmmeotsa küla, Haimre vald – 11. juuni 2015) oli eesti kunstnik ja karikaturist. Alghariduse sai Haimre 6-klassilises koolis, kuid pereisa surma tõttu pidi õpingud katkestama ning 1928–1934 töötas talu- ja metsatöödel. 1941. aastal mobiliseeriti Punaarmeesse, kus teenis Eesti laskurkorpuse ridades, kust vabanes 1946. aastal. 1946–1947 töötas Haimre rahvamajas juhatajana, sealt kutsuti ta Märjamaa vallasekretäriks ja töötas seal 1947.–1950. aastal. Aastatel 1950–1963 töötas juba EKP Märjamaa Rajoonikomitee tehnilise sekretärina. Samal ajal 1958–1963 õppis Tartu Riikliku Kunstimuuseumi kujutava kunsti kaugõppe kursustel, kust sai 1965. aastal kunstiringi juhendaja diplomi. 1963–1981 oli EKP Rapla Rajoonikomitee üldosakonna juhataja. 1981. aastast jäi pensionile. Tema karikatuure ja šarže avaldati ajalehtedes Kolhoosi Tõde (1950–1962) ja Ühistöö. Valmistanud üle 300 eksliibrise. Samuti viljeles ta akvarelli, graafikat, õlimaali, vasekohrutust, puulõiget ja skulptuuri. 1957. aasta lõpus asus ta eksliibriseid kavandama ja hakkas neid linooli lõikama. 1959. aastast alates esines ta enam kui 70 isikunäitusega ja osales seitsmel ühisnäitusel. Tema teosed olid välja pandud Moskvas harrastuskunstnike üleliidulistel näitustel ja kahel korral tunnustati teda kolmanda preemiaga. Ermi Littover on maetud Märjamaa Viilumäe kalmistule. 1975 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 2013 – Raplamaa hõbedane vapimärk "Ermi Littover – eksliibrisekunstnik". Rapla Keskraamatukogu. Originaali arhiivikoopia seisuga 21. oktoober 2018.
Hispaania-Louisiana

Hispaania-Louisiana oli Hispaania kuningriigi territoorium (hispaania keeles Luisiana) aastatel 1762–1802, mis jäi Mississippi jõest läände. Uus-Hispaania omandas territooriumi Prantsusmaa kuningriigilt aastal 1682, prantslased olid selle varem nn päikesekuninga Louis XIV auks nimetanud kui La Louisiane. 1802. aastal läks territoorium Prantsuse esimesele vabariigi käsutusse, kes selle aastatel 1803–1804 müüs edasi alles läände laienevatele Ameerika Ühendriikidele (vaata Louisiana müük). Hispaania-Florida Louisiana ajalugu Uus-Hispaania
917

917. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad Aastad: 912 913 914 915 916 - 917 - 918 919 920 921 922 ... ... ...
Doksoloogia

Doksoloogia (vanakreeka keeles δοξολογία, doxologia, sõnadest δόξα, doxa, 'au' + -λογία, -logia, 'sõna, ütlemine') on lühike hümn või lause Jumala kiitmiseks, mis on kasutusel kristliku kiriku teenistustel. Sageli lisatakse see palvete, kiituslaulude, psalmide ja hümnide lõppu. Tava lõpetada mingi jumalateenistuse osa kindla vormeliga on pärit juudi traditsioonist, sünagoogis pidi kadiš lõpetama teenistuse iga lõigu. Kristlik doksoloogia kinnitab Kolmainsuseõpetust. Kristluses eristatakse kaht erinevat doksoloogia vormi: suur doksoloogia (algab sõnadega "Au olgu Jumalale kõrges...", läänekirikus Gloria in excelsis Deo, idakirikus Suur austamislaul) väike doksoloogia (algab sõnadega "Au olgu Isale ja Pojale ja Pühale Vaimule...", läänekirikus Gloria Patri, idakirikus doksoloogia või väike austamislaul) https://www.etymonline.com/word/doxology http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus:text:1999.04.0057:entry=do/ca^ https://www.britannica.com/topic/doxology https://www.britannica.com/topic/Kaddish http://www.newadvent.org/cathen/05150a.htm "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. oktoober 2018. Vaadatud 21. oktoobril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
916

916. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad Aastad: 911 912 913 914 915 - 916 - 917 918 919 920 921 ... ... ...