laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kalju (klubi)

Sindi Spordiklubi Kalju on Sindis tegutsev spordiklubi. Klubi eelkäija oli 25. augustil 1921 asutatud Sindi Spordiselts Kalju. See selts tegutses aastani 1940. Seltsi tegevus taaselustati 21. jaanuaril 1990, kui loodi Sindi Spordiklubi Kalju. https://web.archive.org/web/20180823184746/http://sindiskkalju.onepagefree.com/?id=16839& (vaadatud 23.08.2018) Eesti sport läbi aegade. Tallinn: Inreko Press, 1996. Lk 190 Klubi koduleht
Groß Oesingen

Groß Oesingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis. Valla pindala on 57,44 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1871 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Groß Oesingen, Klein Oesingen, Mahrenholz, Schmarloh, Texas ja Zahrenholz. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.gemeinde-gross-oesingen.de
Schönewörde

Schönewörde on valdSaksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis. Valla pindala on 17,73 km². 31. detsembril 2015 elas seal 912 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Ummern

Ummern on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis. Valla pindala on 40,32 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1582 inimest. Valda kuuluvad Pollhöfeni ja Ummerni küla. Ummerni lennuväli paikneb umbes 3 km külast põhjas. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Irgun Tsva'i Le'umi

Irgun Tsva'i Le'umi (lühend ETSEL; kasutatud ka nimekujusid Irgun Tzvai Leumi, Irgun Zvai Leumi, ETZEL, Irgun; heebrea keeles ארגון צבאי לאומי (lühend אצ"ל) 'rahvuslik sõjanduslik organisatsioon') oli aastatel 1931–1948 Suurbritannia Mandaadi Palestiina territooriumil tegutsenud organisatsioon, mida Suurbritannia ja mitmed juudi organisatsioonid pidasid terroristlikuks, ent sionistlikud juudid pidasid vabastusliikumiseks. Organisatsiooni kaks põhipostulaati olid: vabastada araabia elanikkonnast territoorium, mis piirneb läänes Niiluse jõe ja Vahemerega, idas-põhjas Tigrise ja Eufrati jõgedega ja põhjas Musta merega, ning Suur-Iisraeli riigi loomine.
Keisririik

Keisririik oli riik, mida valitses keiser (või keisrinna). Impeerium Keisriosariik
Sookalm

Sookalm on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Sookalm uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kelder ja Sihan. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
168 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 171 eKr | 170 eKr | 169 eKr | 168 eKr | 167 eKr | 166 eKr | 165 eKr | ► | ►► 168. aasta eKr ehk ab urbe condita DLXXXVI (586). 22. juuni – Rooma väed Lucius Aemilius Pauluse juhtimisel võitsid Pydna lahingus Makedoonia vägesid. ... Caecilius Statius, Rooma luuletaja
Erna Siikavirta

Erna Siikavirta (sündinud 8. oktoobril 1977 Espoos) on soome pianist. Ta oli hard rock'i ansambli Lordi klahvpillimängija (1997–2005) esinejanimega Enary. Klaverit hakkas ta mängima juba kolmeaastaselt ja on suuresti mõjutatud klassikalisest muusikast ja klassikalisest rokist. Tema peamised muusikalised eeskujud on olnud pianist Jens Johansson ning lauljad Paul Stanley (Kiss) ja Eric Adams (Manowar). 1998. aastal käis Erna koos bändiga Children of Bodom Euroopa turneel, asendades ajutiselt nende klahvpillimängijat Janne Wirmanit. Samal aastal laulis ta sopranit saksa bändi Ancient Ceremony albumil "Fallen Angel's Symphony". Aastal 1999 mängis ta klahvpille Sinergy kontserditurneel "Beware the Heavens". Pärast seda liitus ta klahvpillimängijana bändiga Grain, mis läks 2001. aastal laiali. Aastatel 2001 ja 2002 mängis Erna süntesaatorit soome muusiku Markku Klami lugudele "Hymn For Christmas" ja "Meditation I (op. 10/1)". 2001. aastal liitus Erna ka bändiga Arthemesia, kus ta kasutas nime Magistra Nocte. 1997. aastal liitus Siikavirta bändiga Lordi, mille liikmeid tundis ta juba paar aastat Kissi fänniklubi kaudu. Tema lavakarakter selles bändis oli koletislik valküür Enary. Nimi on teisendus Siikavirta nimest Inari. 2005. aasta augustis paluti tal lahkuda, kuna bändisisene kliima oli muutunud sobimatuks. 2006. aasta suvel liitus ta hauakaevajateemalise metal-ansambliga Deathlike Silence. Erna oli bändis kuni 2008. aastani, mil ta lahkus seoses kolimise ja lapseootele jäämisega. Siiski oli ta pärast seda veel endiselt seotud bändiga Arthemesia, mis lõpetas tegevuse 2010. aastal. Lordi: "Bend Over and Pray the Lord" Ancient Ceremony: "Fallen Angel's Symphony" (1998) Lordi: "Get Heavy" (2002) Lordi: "The Monsterican Dream" (2004) Lordi: "The Monster Show" (2005) Deathlike Silence: "Vigor Mortis" (2007) Deathlike Silence: "Saturday Night Evil" (2009) "The Kin" (2004) – Enary "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuli 2011. Vaadatud 20. detsembril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Anderle, Chris (2005), Ancient Ceremony biography, vaadatud 20. oktoobril 2007 Sharpe-Young, Garry (2007), SINERGY: MusicMight Biography, vaadatud 20. oktoobril 2007 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. november 2005. Vaadatud 20. detsembril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.blabbermouth.net/news.aspx?mode=Article&newsitemID=46288[alaline kõdulink] http://www.deathlikesilence.com/ds/index2.htm
Jaynagar Majilpur

Jaynagar Majilpur on linn Indias, Lääne-Bengali pealinn. https://www.jaynagar-majilpur-municipality.com
Silver

Silver on mehenimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Silver 2079 mehel. Silver oli populaarsuselt 85. mehenimi. Silver oli keskmiselt 29 aasta vanune (mediaanvanus oli 30). Kõige populaarsem oli eesnimi Silver vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 33,07. Silver Ainomäe, eesti tšellist Silver Eensaar, eesti orienteeruja Silver Kaljula, eesti näitleja Silver Karjus, eesti tennisetreener Silver Kübar, eesti motosportlane Silver Laas, eesti laulja Silver Leppik, eesti korvpallur Silver Maar, eesti võrkpallur Silver Meikar, eesti poliitik Silver Rattasepp, eesti semiootik Silver Sepp, eesti muusik "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2020. Vaadatud 24. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Öömaja Granadas

"Öömaja Granadas" (saksa keeles "Das Nachtlager in Granada") on kahevaatuseline Conradin Kreutzeri romantiline ooper. Ooperi libreto kirjutas Karl Johann Braun von Braunthal. Ooper kanti esimest korda ette 13. jaanuaril 1834 Viinis Josefstadti teatris. Eestis kanti ooper esimest korda ette novembris 1908 Estonia teatris. Seejuures on see esimene eesti teatris ette kantud ooper. Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 173
Siiri

Siiri on eesti ja soome naisenimi. See on mugandus nimest Sigrid. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Siiri 1540 naisel. Siiri oli populaarsuselt 120. naisenimi. Siiri oli keskmiselt 49 aasta vanune (mediaanvanus oli 49). Kõige populaarsem oli eesnimi Siiri vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 23,17. Soomes on alates 19. sajandi lõpust 2018. aastani registreeritud 19 092 Siiri-nimelist naist. Siiri Angerkoski, soome näitleja Siiri Iismaa, eesti päritolu Austraalia molekulaarbioloog ja biokeemik Siiri Kaasik, eesti pedagoog Siiri Laidla, eesti kirjanik Siiri Lauk, eesti raamatukogutöötaja ja terminoloog Siiri Liiva, eesti ajakirjanik Siiri Mihkelson, eesti raadiosaatejuht Siiri Oviir, Eesti poliitik Siiri Pärkson, eesti kirjanik Siiri Rantanen, soome murdmaasuusataja Siiri Rootsi, eesti bioloog Siiri Sisask, eesti laulja Siiri Sõnajalg, eesti laulja Siiri Taimla-Rannala, eesti kunstnik, joonistaja ja visualiseerija Siiri Vallner, eesti arhitekt Siiri Veromann, eesti bioloog "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2020. Vaadatud 24. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://verkkopalvelu.vrk.fi/Nimipalvelu/default.asp?L=1
Õhtukool

Õhtukool on haridusasutus, kus õppetöö toimub peamiselt õhtuti. Õppevorm annab täiskasvanud õppuritele võimaluse omandada üld- ja kutseharidust päevatöövälisel ajal. Päevakool Kaugõpe Koduõpe Päevane õpe  Õhtukool – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Benz Bz.IV

Benz Bz.IV oli Saksamaal toodetud ja esimeses maailmasõjas kasutatud 6-silindriline vesijahutusega lennukimootor. Mannheimis asunud Benz & Cie oli esimese maailmasõja ajal Saksamaa üks peamisi lennukimootorite tootjaid. Bz.IV oli varasema Benz Bz.III mootori edasiarenduseks, mis leidis kasutust paljudel luure- ja pommituslennukitel. Rooma number mootori tähistuses ei näita siiski mootorite järgnevust, vaid nende võimsusklassi. Klass III olid võimsusega 150–200 hj ja klass IV 200–250 hj. Kui samal tootjal valmis samas võimsusklassis uus mootor, siis nende vahel vahe tegemiseks lisati Rooma numbrile täht. Nii ei ole Benz Bz.IVa, mitte Bz.IV mootori versioon, vaid sellest arendatud uus mootor nimivõimsusega 220 hj (stardivõimsus 240 hj). Bz.IV mootori karter oli alumiiniumist, silindrid sepistatud rauast. Neid ümbritsev jahutussärk lehtterasest. Kolvid algul rauast, hiljem alumiiniumist. Bz. IV oli esimene alumiiniumkolbidega saksa lennukimootor, mis 1918. aasta veebruaris liitlaste kätte langes. Mootori seeriatootmine algas 1916. aastal ning kuni sõja lõpuni jõuti toota ligikaudu 6400 mootorit, 1917. aastast toodeti ka ülesurvega versiooni Bz.IVü (kus ü-täht ei olnud uue mootori tähis, vaid tähendas überkompressiert). Pärast sõda kasutati säilinud mootoreid võidusõiduautode ehitamisel. AEG C.VI AEG J.I AGO C.IV Albatros C.VII Albatros J.I Chitty 2 (võidusõiduauto) DFW C.V Dobi-II Friedrichshafen FF.49 Friedrichshafen G.II Halberstadt C.V Junkers J.I LVG C.VI NAVO RK-P4/220 Pfalz D.XII Pfalz D.XIV R-lennukid Tüüp: 6-silindiline vesijahutusega ridamootor Silindri läbimõõt: 145 mm Kolvi käik: 190 mm Töömaht: 18,83 l Pikkus: 1990 mm Laius: 530 mm Kõrgus: 1150 mm Tühimass: 370 kg Klapid: kaks sisse- ja kaks väljalaskeklappi silindri kohta Kütusesüsteem: kaks Benzi karburaatorit, mis kumbki toitis kolme silindrit Nimivõimsus: 200 hj Stardivõimsus: 230 hj (170 kW) 1400 pöördel minutis Surveaste: 4,91:1 Kütusekulu: 85,2 l/h Õlikulu: 2,6 l/h "Report on Aluminium Pistons from 230 HP Benz Engines". Flight. 4. juuli 1918. Benz Bz.IV mootorist USA Riiklikus Lennundus- ja kosmosemuuseumis
Ümarvööt

Ümarvööt (saksa keeles Rundstab, itaalia keeles astragalo, tondino, prantsuse keeles baguette), on kumer (konveksne) poolringikujulise ristlõikega kepitaoline ehisliist ehituskunstis ja kunstkäsitöös. Esineb, sageli kõrvuti rihvaga, karniiside ja simsside osana, portaalide palestike profileeringutes, akende ja niššide raamistustes. Nagu kõigil ehisliistudel, puudub ka ümarvöödil kujundusega markeeritud algus ja lõpp, näiteks portaali palestikus pole ümarvöödil, erinevalt turbast, baasi ja kapiteeli. On olemas kaunistuselemendina juba Vana-Idamaade ja antiikaja kunstis. Joonia ja korintose sambakaela kohal asuvat ümarvööti nimetatakse astragaaliks (pärlvöödi homonüüm). Ümarmõigast, näiteks portaali arhivoldis, on vahel kirjanduses nimetatud ümarvöödiks ja vastupidi, profileeringus esinevat ümarvööti ka mõikaks. Ehkki eestikeelses kunstiajalookirjanduses on sagedasem oskussõna ümarvööt, on seda ehisliistu nimetatud ka kumervööt Ümarvööt Hatšepsuti templil Karnakis, Egiptus Ümarvööt sambakaelal kapiteeli all, Split, Horvaatia Ümarvööt romaani kapiteelil ja talumil, St.Michael Andernachis, Saksamaa Simss Karja kiriku võidukaare küljel: eendrihv, selle kohal ümarvööt Ümarvööt Pöide kiriku lõunaportaali kaarel ja palestikul Ümarvöötidest ja -mõigastest profileering Kihelkonna kiriku lõunaportaalil Ümarvööt Itaalia 16. sajandi kapi dekooris Ehisliist Mõigas Pirnvööt "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. september 2018. Vaadatud 7. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) fr:Lexique de la maçonnerie#B Eesti arhitektuur: Oskussõnastik. 1993. http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=%C3%BCmarv%C3%B6%C3%B6t "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. august 2018. Vaadatud 24. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
169 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 172 eKr | 171 eKr | 170 eKr | 169 eKr | 168 eKr | 167 eKr | 166 eKr | ► | ►► 169. aasta eKr ehk ab urbe condita DLXXXV (585). Rooma väed ületasid Quintus Marcius Philippuse juhtimisel Olümpose massiivi. ... Quintus Ennius, Rooma luuletaja
Ehisliist

Ehisliist, ka ehisvööt on arhitektuuris ja tarbekunstis kasutatav kitsas püsiva laiusega ja korduva dekooriga kaunistuselement, sageli raamiva või liigendava funktsiooniga. Ta võib olla osa mõnest komplekssemast dekoorielemendist, nagu simss, karniis, friis, kapiteel või raamistus. Ehisliistul pole eristuva kujundusega alguse- ja lõpuosa, kuid on võimalikud regulaarselt vahelduvad elemendid või katkestused liistu kujunduses. Ehisliist võib olla maalitud või reljeefse ornamendiga kaunistatud või lihtne ilma kaunistusteta profiilliist. Tavaliselt kajastab liistu nimetus ta ornamenti või väliskuju (teemantliist, ümarvööt, hammaslõige, pärlvööt jne) Ehisliistudega karniis Roomas (ülalt alla): palmettfriis, astragaal, palmettfriis, soomusfriis, munavööt, hammaslõige, munavööt Köie- ja kuulimotiiviga ehisvöödid Apollo Sosianuse templi samba baasil Roomas Siksakvööt, koerahambaornament ja kuulfriis romaani portaalil, Leonardskirche, Frankfurt Maini ääres Romaani apsiidiakna raamistus palmettliistuga, Rosheimi Peetruse ja Pauluse kirik Maalitud ehisliistud Villa Foscari seinamaalinguil, Mira, Veneto Ehisliistud historitsistlikul seinatahveldisel, Hôtel de Talleyrand, Pariis Pärlvööt historitsistliku kujunduselemendina, Lyon friis karniis kuulfriis liist rihv ümarvööt "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. august 2018. Vaadatud 24. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=liist&F=M
Wakizashi

Wakizashi (jaapani keeles 脇差) on traditsiooniline lühikese teraga Jaapani mõõk (nihontō). Wakizashi on traditsiooniliselt 1–2 shaku (30,3–60,6 cm) pikkune, jäädes pikkuselt lühema tantō (pistoda) ja pikema daitō (pikkmõõk) vahele. Pikemaid wakizashi '​sid nimetati vastavalt ō-wakizashi '​deks ja lühemaid kō-wakizashi '​deks. Wakizashi '​sid kasutasid tagavaramõõgana sõdalasaristokraatidest samuraid, kuid seda oli lubatud kanda ka talupoegadel ja kaupmeestel, kes pikemaid mõõku (sh katanat) kanda ei tohtinud. Ogyū & Lidin 1999, lk 105. Nagayama 1997, lk 48. Nagayama, Kōkan (1997) The Connoisseur's Book of Japanese Swords. Kodansha International. ISBN 9784770020710 Ogyū, Sarui & Lidin, Olof G. (1999) Ogyu Sorai's Discourse on Government (Seidan): An Annotated Translation. Otto Harrassowitz Verlag. ISBN 9783447040754  Wakizashi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Karl-Voldemar Tammekand

Karl Voldemar Tammekand VR II/3 (8. august 1889 Salla vald, Virumaa – 15. oktoober 1942 Ussollagi vangilaager, Permi oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (major, 1933). Ta lõpetas 1909. aastal Tartu neljaklassilise linnakooli. Teenis aastatel 1909–1910 sundaega sõjaväes, 1910–1915 oli Liivimaa kubermanguvalitsuse vanglate osakonna ja Riia politseivalitsuse ametnik. 1915. aastal mobiliseeriti, lõpetas 1917. aasta suvel Kiievi 5. lipnike kooli ning määrati 78. tagavaraväe polku. Alates 15. jaanuarist 1918 Tartus Eesti tagavarapataljonis, teenis seal kuni pataljoni laialisaatmiseni Saksa okupatsioonivõimude poolt 25. veebruaril 1918. Asus 15. novembril 1918 Eesti Rahvaväkke, Vabadussõja ajal teenis 5. jalaväepolgus ning võttis osa peaaegu kõigist selle lahinguist. Alates 1921. aasta novembrist teenis Sõjavägede Staabis komandandi abi, staabikompanii ülema ja komandandi kohusetäitjana. 15. märtsil 1924 viidi üle Lennuväerügementi. 12. mail 1924 sai ta tagavaraeskadrilli ülema kohusetäitjaks. Sama aasta detsembris viidi üle eskadrilli nr 2 ning määrati seal luurelennukite rühma ülema kohusetäitjaks. Neid ametikohustusi täitis ta õppejaoskonnas lendurvaatlejate kursusel õppimise kõrvalt. Oli 1925. aastal kursuse lõpetamisel 36-aastaselt selle vanim lõpetaja. 1. oktoobrist 1925 määrati ta eskadrilli nr 2 ülema kohusetäitjaks. Aastatel 1926–1927 õppis alalisväe ohvitseride täienduskursusel. 1. aprillist 1927 määrati 5. eskadrilli rühmaülemaks. 1. juulist 1930 jätkas teenistust Üksikus Lennuväedivisjonis nr 2 majandusülema kohustes. 1. juunist 1936 määrati Lennubaasi, kus töötas kuni tegevteenistusest vabastamiseni 1940. aasta augustis majandusülema kohal. Elas seejärel oma autasutalus Emumäel, kus ta 23. juulil 1941 NKVD poolt arreteeriti. Ta suri Venemaal Molotovi oblasti Ussollagi laagripunkti Seljanka laatsaretis. Lipnik – 1917 Alamleitnant – 1920 Leitnant – 1920 Kapten – 1924 Major – 1933 Vabadusristi II liigi 3. järk – 21. veebruar 1920 Tasuta maa normaaltalu mõõdus – 3. detsember 1920 Vabadussõja mälestusmedal – 1922 Läti Vabariigi iseseisvuse 10. aastapäeva mälestusmedal – 23. mai 1929 Kotkaristi IV klassi teenetemärk – 24. veebruar 1938 Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Lennart Vercamer (koostajad). Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani. Tallinn 2011. Ohvitseride andmekogu
Hagana

Hagana (ka Haganah; heebrea keeles ההגנה HaHagana – 'kaitse') oli juudi paramilitaarne organisatsioon Briti mandaadi alustel Palestiina aladel aastatel 1920–1948. Hagana oli ametlik Suurbritannia loal moodustatud relvastatud rühmitus, mis sai 1948. aastal moodustatud Iisraeli Kaitsejõudude (IDF; צה"ל Tsahal) tuumikuks. A concise history of the "Hagana", irgon-haagana.co.il
Viačasłaŭ Kiebič

Viačasłaŭ Kiebič (valgevene keeles Вячаслаў Францавіч Кебіч; 10. juuni 1936 Koniuszewszczyzna, Poola – 9. detsember 2020) oli Valgevene poliitik. Ta oli aastatel 1990–1994 Valgevene peaminister. Ta sündis aastal 1936 Koniuszewszczyznas, toona Ida-Poolas, praeguse haldusjaotuse järgi Vałožyni rajoonis Minski oblastis. Ta lõpetas aastal 1958 Valgevene Polütehnilise Instituudi masinaehitusteaduskonna. Ta oli majandusteaduse kandidaat. Lisaks on ta õppinud NLKP KK juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis. Ta oli abielus, peres kasvas kaks poega, katoliiklane.
Laagustõ soot

Laagustõ soot on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Saapasuut

Saapasuut on järv Valga maakonnas Valga vallas Koiva külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pügeri järv

Pügeri järv (ka Pügare järv, Pügari järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Koikkülas ja Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 4,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 858 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Türnä järv

Türnä järv (ka Türna järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Brazzaville

Brazzaville on Kongo Vabariigi pealinn. Ta asub Kongo jõe paremal kaldal. Jõe vastaskaldal asub Kinshasa. Arvatavasti on see ainus juhtum maailmas, kus kaks pealinna asuvad jõe vastaskallastel nägemisulatuses. Linn on nime saanud itaalia päritolu prantsuse maadeuurija Pierre Brazza järgi, kes 1880. aastal tänapäeva linna kohale Nkuna külla uurimisjaama rajas. 1898. aastast oli Brazzaville Prantsuse Kongo pealinn. Linn kasvas väga kiiresti: 1900. aastal oli linnas 5 tuhat, 1950. aastal juba 100 tuhat elanikku. Brazzaville'il on raudteeühendus Atlandi ookeani rannikul asuva Pointe-Noire'i linnaga. Linnas on Maya-Maya lennujaam ja tähtis jõesadam. Linnast on sageli alguse saanud piirkondlikud konfliktid, sealhulgas valitsuse ja mässuliste ning Kongo, Kongo DV ja Angola vahel. Tour Nabemba https://www.citypopulation.de/en/congo/
Raubatsi järv

Raubatsi järv (ka Pärtli järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Koikkülas. Veekogu pindala on 2 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Nigle järv

Nigle järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Ringiste külas. Veekogu pindala on 3,8 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pärlijõe veskijärv

Pärlijõe veskijärv (ka Saarlase paisjärv, Saarlase ülemine paisjärv, Eiche paisjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Pärlijõe, Saarlasõ ja Vanamõisa külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kõpsi tiik

Kõpsi tiik (ka Kaku paistiik) on järv Valga maakonnas Valga vallas Lutsu külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tsässonalump

Tsässonalump on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Tiastõ külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kriiva järv

Kriiva järv (ka Griva järv) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Kriiva külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Wagenhoff

Wagenhoff on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis. Valla pindala on 4,32 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1181 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Wahrenholz

Wahrenholz on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis. Valla pindala on 57,99 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3624 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Betzhorn, Teichgut, Wahrenholz, Weißenberge ja Weißes Moor. Idüll Betzhornis Restoran Teichgutis Luterlik kirik Wahrenholzis Vesiveski Wahrenholzis Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Wesendorf

Wesendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis. Valla pindala on 31,23 km². 31. detsembril 2015 elas seal 5213 inimest. Vald paikneb umbes 12 km Gifhornist põhjas. Valda kuuluvad Wesendorfi ja Westerholzi küla. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.wesendorf.de
Karula Papijärv

Karula Papijärv (ka Papijärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Lüllemäe, Rebasemõisa ja Valtina külas. Veekogu pindala on 2,6 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kiiviti järv

Kiiviti järv (ka Kiivite järv, Kivitu järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Ringiste külas. Veekogu pindala on 12,7 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Hoovi järv

Hoovi järv (ka Kikkaoja tiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Viirapalu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rujavisioon

"Rujavisioon" on ansambli Ruja 1999. aastal välja antud videokassett (VHS). "Ei mullast" "Laul teost" "Üle müüri" "To Mr. Lennon" "Eile nägin ma Eestimaad" "Rujaline roostevaba maailm" "Meie elu" "Mu keha mäletab" "Eesti muld ja Eesti süda" "Ars longa" "Mida teeksid siis?" "Dokumentideta võõras linnas" "Murtud lilled" "Sina ja mina" "Metsalise märk" "Õhtulaul" "Võimatu võitlus" "Loe läbi Mumuu" "Luigelaul" "Õhtunägemus" R/u/j/avisioon andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)