laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kadri Pettai

Kadri Pettai (sündinud 1. detsembril 1972) on eesti kirjanik ja tõlkija. 2011 – "Muna", ilmus kogumikus "Täheaeg 9. Joosta oma varju eest" 2012 – "Jaanik(a)", kirjastus Tänapäev 2013 – "Kaarina ja võluvärgid", kirjastus Tänapäev 2015 – "Sei tu bah", ilmus kogumikus "Täheaeg 14. Teise päikese lapsed" Kadri Pettai luuletekste on ilmunud kogumikus "Lemberaamat", tema näidendeid on lavastatud harrastusteatrites. 2002 – Eesti Näitemänguagentuuri laste- ja noortenäidendite võistluse äramärgitud töö ("Kuidas printsess koju sai") 2011 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud algupärase noorteromaani võistluse äramärgitud töö ("Jaanik(a)") 2012 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse, ajakirja Täheke ja kirjastuse Tänapäev korraldatud lastejutuvõistluse "Minu esimene raamat" äramärgitud töö ("Kaarina ja võluvärgid") Kadri Pettai Ulmekirjanduse baasis Kadri Pettai Näkimaailmas
Aspiriin

Aspiriin ehk atsetüülsalitsüülhape on salitsülaatide perekonda kuuluv ravim, mida kasutatakse valuvaigistina väikeste valude raviks ning palaviku ja põletiku vastu. Sel on ka verd vedeldav toime ning seda kasutatakse pikka aega väikestes annustes südameinfarkti ärahoidmiseks. Brutovalem: C9H8O4 Aspiriin oli esimesena väljatöötatud mittesteroidne põletikuvastane ravim. Viimastest ei ole kõik salitsülaadid, kuigi neil on sarnane toime ja toimemehhanism. Suurtes doosides manustatud ravimi üledoosi korral võib tekkida atsetüülsalitsüülhappemürgistus, kusjuures aktiivsöe manustamise korral võib selle sidumisvõime küllastuda ning lisaks võib atsetüülsalitsüülhape aktiivsöest vabaneda. Aspiriini registreeris märtsis 1899 keemiaettevõte Bayer. Equagesic "Vältimatu abi käsiraamat", 3. trükk, 2010, AS Medicina, tõlkinud Hannes Erm, Triin Tarmas, Ene Leesment, Markko Pärtelpoeg, toimetanud Katrin Hallas. Lk 445–446. ISBN 978 9985 829 95 0
Yuriko Koike

Yuriko Koike (jaapani keeles 小池 百合子 Koike Yuriko; sündinud 15. juulil 1952 Ashiyas) on Jaapani poliitik. Ta on 2. augustist 2016 Tokyo kuberner. Ta oli aastatel 2005–2009 Jaapani parlamendi alamkoja liige. Ta on olnud ka minister. Ta sündis aastal 1952 Ashiyas Hyōgo prefektuuris.
Burkina Faso lauljate loend

Bil Aka Kora Dez Altino Yé Lassina Coulibaly Gabin Dabiré Victor Démé Alif Naaba Sana Bob Jah Verity Zêdess
Pakistani lauljate loend

Qawwal Bahauddin Khan Zeenat Begum Aaron Haroon Rashid Nusrat Fateh Ali Khan Ahmed Rushdi
Folk metal

Folk metal on heavy metal'i allžanr, millel on folkmuusika sugemeid. Näiteid folk metal'i ansamblitest: Korpiklaani, Finntroll, Metsatöll, Ensiferum, Eluveitie.
Fidži riigipeade loend

Fidži riigipeade loendis on Fidži valitsejad alates riigi iseseisvumisest aastal 1970. Esimesed 17 aastat pärast iseseisvumist oli riigipea Suurbritannia monarh, keda esindas saartel kindralkuberner.
Visual Basic

Visual Basic (VB) on kolmanda põlvkonna sündmuspõhine objektorienteeritud programmeerimiskeel, keele BASIC Microsoft Corporationi poolne edasiarendus. Visual Basic on üsna lihtsalt kasutatav ja õpitav. Programmeerida saab olemasolevaid komponente kasutades. Kasutada saab ka Windows API'd. Hello world programm Visual Basicus: Private Sub Form_Load() ' näita lihtsat teatekasti tekstiga "Hello, World!" MsgBox "Hello, World!" End Sub Visual Basic 1.0 (mai 1991) Visual Basic 1.0 for DOS (septembris 1992) ei ühildunud täielikult oma Windowsi variandiga. Visual Basic 2.0 (november 1992). Visual Basic 3.0 (suvi 1993) oli Standard ja Professional versioonidena. Visual Basic 4.0 (august 1995) oli esimene programm, mis suutis luua nii 32-bitiseid kui ka 16-bitiseid Windowsi programme. Visual Basic 5.0 (veebruar 1997), toetas ainult 32-bitiste programmide loomist. Visual Basic 6.0 (suvi 1998)
Nikolai Neustrojev

Nikolai Denissovitš Neustrojev (jakuudi keeles Николай Денисович Неустроев; 15. detsember (vkj 3. detsember) 1895 Bajagaidanski uluss, Jakuudi oblast – 21. juuli 1929 Jakutsk) oli jakuudi kirjanik (näitekirjanik ja prosaist), jakuudi kirjanduse rajajaid. Ta õppis aastatel 1910–1913 neljaklassilises Jakutski linnakoolis. Samal ajal õppisid seal Platon Sleptsov ja Maksim Ammossov. Neustrojev huvitus kirjandusest ja teatrist. 1916. aastal tõlkis ta koos Sleptsoviga jakuudi keelde Nikolai Gogoli komöödia "Revident". 1919. aastal võttis ta osa Nõukogude võimu kehtestamisest Jakuutias – ta kuulus naslegi revolutsioonikomitee koosseisu. Aastatel 1922–1924 töötas ta kooliõpetajana. 1925. aastal oli ta IV Jakuudi Nõukogude Kongressi delegaat. 1925–1926 töötas ta ajakirja toimetuses. 1927. aastal asus ta õppima Brjussovi-nimelisse Moskva kirjandusinstituuti, kuid tervislikel põhjustel jättis õpingud pooleli. Neustrojev suri Jakutskis 1929. aastal. 1915. aastal avaldati ajakirjas Sibirskije ogni ("Сибирские огни") Neustrojevi esimene jutustus "Dikaja žizn" ("Дикая жизнь"), mis oli kirjutatud vene keeles. Neustrojev oli esimene jakuudi näitekirjanik, kes viljeles komöödiažanrit. Tema näidend "Куһаҕан тыын" ('Kuri vaim') esietendus 17. oktoobril 1925. Seda kuupäeva loetakse Jakuudi rahvusteatri sünniajaks. 1926. aastal ilmus Neustrojevi esimene raamat "Sahha komedijalara" ("Саха комедиялара", 'Jakuudi komöödiad'). Tema kirjanduspärandit on uurinud teiste seas ajaloodoktor Georgi Bašarin. Неустроев Николай Денисович. sakhalit.com Неустроев Николай Денисович. olonkhotheatre.ru
Tarsina Alango

Tarsina Alango (sünninimi Tarsina Schütz, 1936. aastast Tarsina Sütiste, aastatel 1948–1956 Tarsina Vilba; 12. aprill 1923 Tartu – 8. august 2010) oli eesti pianist ja muusikapedagoog. 1936. aastast õppis ta klaveri eriala Tallinna konservatooriumis Sigrid Antropoff-Hörschelmanni ja Theodor Lemba juhendamisel. 1944. aastal lõpetas konservatooriumi klaveri erialal Artur Lemba klassis. Aastatel 1944–1976 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi kontsertmeister, 1968–1971 ka kontsertmeistriklassi õppejõud. Aastatel 1976–2001 oli ta Tallinna Muusikakooli kontsertmeistriklassi õpetaja. 1977 Eesti NSV teeneline kunstitegelane Tema abikaasa oli laulja ja laulupedagoog Raimond Alango. Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn 1990, lk 11–12 Tarsina Alango (nekroloog). Sirp, 20. august 2010
Dimetüültrüptamiin

Dimetüültrüptamiin (C12H16N2) ehk DMT ehk N,N-DMT on trüptamiini perekonda kuuluv orgaaniline aine. DMT-d leidub looduslikult paljudes taimedes, aga ka loomades ja inimese mitmetes rakkudes. Spetsiaalselt valmistatuna ja manustatuna omab see väga tugevat psühhedeelset (hallutsinatsioonid) toimet. DMT on trüptamiini derivaat, millel on amiini lämmastiku aatomi juures kaks täiendavat metüülrühma ja mis loomulikul teel tekib ensüümi EC 2.1.1.49 (-methyltransferase) normaalse metabolismi käigus. DMT on funktsionaalselt sarnane peaajus toimiva neurotransmitteri serotoniini ja hormooni melatoniini, ka seentes leiduvate psilotsiini ja psilotsübiiniga. IUPAC nimetus – 2-(1H-indol-3-yl)-N,N-dimethylethanamine DMT-d sünteesis esimesena Kanada keemik Richard Manske 1931. Loodusliku DMT eraldas esimesena 1946 Brasiilia botaanik ja keemik Gonçalves de Lima mimoosi Mimosa hostilis juurtest ja nimetas selle nigeriiniks. DMT-d säilitatakse ja käideldakse fomaarhappe soola ehk fomaraadina, sest teised dimetüültrüptamiinhappe soolad on üldiselt väga hügroskoopsed ja kristalliseeruvad kergesti. DMT lahus laguneb suhteliselt kiiresti ja sellepärast tuleb DMT lahust hoida külmikus kaitstuna õhu, soojuse ja valguse eest. DMT-d kasutatakse suukaudselt koos monoamiini oksüdaasi inhibiitoritega (MAOIga), kuna vastasel juhul metaboliseerib organism DMT ilma märkimisväärse hallutsinogeense mõjuta. Seda segu kutsutakse ayahuasca-joogiks. DMT-d toodab väikeses koguses pidevalt ka inimese peaaju. Suitsetamisel kestab joove 6–20 minutit. Ayahuasca-joogi joove kestab kuni 8 tundi. Slängis nimetatakse DMT-d ka Dmitriks. lühiajaline väga sügav kogemus intensiivsed hallutsinatsioonid ja "kaleidoskoobi"-laadsed mustrid tugev sensatsiooni tunne elu muutev spirituaalne kogemus ajataju muutus kuulmishallutsinatsioonid värvimuutus (näiteks kogu maailm paistab roheline, sinine ja kollane) väga intensiivne suitsetades kahjustab kopse ebamugavus kõhus, oksendamine tekib raskus integreerida kogemusi maailmapilti võib tekitada kõikehõlmavat hirmu kiire algus ja suur intensiivsus võivad põhjustada ettenägematuid olukordi tarbimisjärgne lühiajaline psühhoos ayahuasca käbikeha Erowid DMT Vault (inglise keeles) Jan Dirk Blom, A Dictionary of Hallucinations, 2010, Springer Science, ISBN 978 1 4419 1222 0, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 27.11.2013) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Dimethyltryptamine seisuga 27.11.2013.
Armeenia ooperilauljate loend

Lucine Amara Isabel Bayrakdarian Ara Berberian Cathy Berberian Zara Dolukhanova Gohar Gasparyan Arax Mansuryan Shavo Odadjian Hasmik Papyan Levon Sayan
Austria ooperilauljate loend

Walter Berry Elfi von Dassanowsky Kurt Equiluz Adrian Eröd Franz Xaver Gerl Anna Gottlieb Hilde Güden Gundula Janowitz Waldemar Kmentt Erich Kunz Selma Kurz Eva Lind Rosa Papier Julius Patzak Lucia Popp Kurt Rydl Leonie Rysanek Emil Scaria Gretl Schörg Regina Schörg Friedrich Schorr Bertha Schwarz Richard Tauber Johann Michael Vogl Eberhard Wächter Bernd Weikl Ljuba Welitsch
Belgia ooperilauljate loend

Blanche Arral Désirée Artôt François van Campenhout Jan van der Crabben José van Dam Hector Dufranne Ernest van Dyck Camille Everardi Fanny Heldy Marc Laho Léontine de Maësen Guy de Mey Jean Noté Marie Sasse Marguerite Sylva Bernard Tokkie
Bulgaaria ooperilauljate loend

Stefan Elenkov Nikolaj Gjaurov Boris Hristov Petya Ivanova Raina Kabaivanska Veselina Kasarova Ljuba Welitsch Ženi Živkova
Tšehhi ooperilauljate loend

Karel Berman Emmy Destinn Maria Jeritza Magdalena Kožená Jarmila Novotná Ernestine Schumann-Heink Leo Slezak Milada Šubrtová Zdenka Ziková Ivo Židek Jadwiga Wysoczanská-Štrosová
Soome ooperilauljate loend

Aino Ackté Kim Borg Alma Fohström Monica Groop Riikka Hakola Jorma Hynninen Soile Isokoski Tom Krause Karita Mattila Jaakko Ryhänen Matti Salminen Martti Talvela
Horvaatia ooperilauljate loend

Neven Belamarić Branko Blaće Ivanka Boljkovac Krunoslav Cigoj Saša Čano Zlata Gjungjenac Vera Grozaj Sena Jurinac Blaženka Kernic Josip Lešaja Stjepan Marčec Zinka Kunc-Milanov Tomislav Mužek Tomislav Neralić Tino Pattiera Milan Pihler Irma Polak Ema Pukšec Ruža Pospiš-Baldani Marijana Radev Ferdinand Radovan Vladimir Ružđak Vera Schwarz Maja Strozzi-Pecić Bojan Šober Ljiljana Molnar Talajić Nada Tončić Milka Trnina Dunja Vejzović Tinka Wesel-Polla
Itaalia ooperilauljate loend

Marietta Alboni Fedora Barbieri Cecilia Bartoli Ettore Bastianini Mattia Battistini Carlo Bergonzi Andrea Bocelli Sesto Bruscantini Renato Bruson Piero Cappuccilli Virgilio Carbonari Mario Carlin Enrico Caruso Angelica Catalani Patrizia Ciofi Plinio Clabassi Franco Corelli Fiorenza Cossotto Karlo Cossutta Toti Dal Monte Ildebrando D'Arcangelo Giovanni Matteo De Candia Giuseppe De Luca Mario Del Monaco Giuseppe Di Stefano Renato Ercolani Farinelli Agostino Ferrin Mirella Freni Ferruccio Furlanetto Beniamino Gigli Tito Gobbi Giuditta Grisi Giulia Grisi Eleonora Jankovic Luigi Lablache Salvatore Licitra Giovanni Martinelli Anna Moffo Napoleone Moriani Alda Nonikoloaturni Leo Nucci Tancredi Pasero Giuditta Pasta Adelina Patti Tino Pattiera Luciano Pavarotti Gianna Pederzini Fanny Tacchinardi Persiani Aureliano Pertile Ezio Pinza Ruggero Raimondi Eugenia Ratti Katia Ricciarelli Giovanni Battista Rubini Titta Ruffo Mafalda Salvatini Tito Schipa Graziella Sciutti Renata Scotto Cesare Siepi Giulietta Simionato Ebe Stignani Giuseppina Strepponi Giuseppe Taddei Francesco Tamagno Antonio Tamburini Renata Tebaldi Luisa Tetrazzini Cesare Valletti Felice Varesi Ivo Vinco Giacomo Lauri Volpi Giovanni Zenatello
Ungari ooperilauljate loend

Adrienne Csengery Julia Hamari Felicie Hüni-Mihacsek Éva Marton Margaret Matzenauer Erika Miklósa András Muskát Aglaja Orgeni Ilka Pálmay László Polgár Sylvia Sass Mihály Székely
Mehhiko ooperilauljate loend

Belén Amparán Francisco Araiza Marcela Bovio Rolando Villazón Susana Zabaleta
Saksamaa ooperilauljate loend

Theo Adam Hildegard Behrens Oleg Bryzhak Diana Damrau Eduard Devrient Karl Erb Brigitte Fassbaender Ludwig Fischer Dietrich Fischer-Dieskau Gottlob Frick Christian Gerhaher Matthias Goerne Josef Greindl Eugen Gura Werner Güra Marie Hanfstängl Peter Hofmann Hans Hotter Siegfried Jerusalem Jonas Kaufmann Barbara Kemp René Kollo Lotte Lehmann Frida Leider Albert Lortzing Carl Löwe Christa Ludwig Waltraud Meier Helga Meyer Kurt Moll Sigrid Onégin Lisa Otto Helga Pilarczyk Hermann Prey Maria Radner Karl Ridderbusch Dorothea Röschmann Anneliese Rothenberger Thomas Quasthoff Erna Sack Heinrich Schlusnus Karl Schmitt-Walter Rudolf Schock Peter Schreier Elisabeth Schumann Elisabeth Schwarzkopf Irmgard Seefried Peter Seiffert Gerhard Siegel Kriemhild Siegel Margarethe Siems Anja Silja Henriette Sontag Hans Sotin Gerhard Stolze Rita Streich Martin Vantin Klaus Florian Vogt Josepha Weber Wolfgang Windgassen Endrik Wottrich Fritz Wunderlich
Norra ooperilauljate loend

Mari Eriksmoen Kirsten Flagstad Nina Grieg Bergliot Ibsen Sissel Kyrkjebø Thorvald Lammers Eva Nansen Eidé Norena Gina Oselio
Poola ooperilauljate loend

Piotr Beczała Jan Kiepura Miliza Korjus Alfred Orda Ewa Podleś Ada Sari Teresa Żylis-Gara
Rumeenia ooperilauljate loend

Ileana Cotrubaș Angela Gheorghiu Florin Cezar Ouatu Viorica Ursuleac
Venezuela ooperilauljate loend

Soledad Bravo Rafa Galindo Lorenzo González Nelson Henríquez Gualberto Ibarreto Graciela Naranjo Felipe Pirela José Luis Rodríguez Ruddy Rodríguez Alfredo Sadel Simoney
Slovakkia ooperilauljate loend

Janko Babjak Štefan Babjak Gabriela Beňačková Edita Gruberová Dalibor Jenis Lucia Popp
Hispaania ooperilauljate loend

Victoria de los Ángeles Teresa Berganza Lucrezia Bori Montserrat Caballé Mercedes Capsir Plácido Domingo Miguel Fleta Manuel García Maria Gay Alfredo Kraus Pilar Lorengar Maria Malibran Carlos Marín Vicente Sardinero
Õpitud vajaduste teooria

Õpitud vajaduste teooria (Theory of learned needs) on Ameerika psühholoogi David McClellandi loodud teooria, mis seletab inimese teiseste, elu jooksul õpitud vajadustega seotud motivatsiooni. Olulisemate vajadustena tuuakse välja: saavutusvajadus (need for achievement, nAch) on inimeste soov lahendada mittetriviaalseid, pingutust nõudvaid, ülesandeid. Kõrge nAch-iga inimestele on ülesande täitmise eest saadav tasu vähem oluline motivaator kui probleemi lahendamine ise. Kõrge nAch seostub ettevõtlikkusega; ühtekuuluvusvajadus (need for affiliation, nAff) on soov kuuluda kollektiivi ja olla selle tunnustatud liige. Kõrge nAff-iga inimesed on edukad teistega suhtlemisel ning koordineerimisel, samas kalduvad nad vältima raskeid ebameeldivaid otsuseid; võimuvajadus (need for power, nPow) on soov kontrollida oma keskkonda, kaasa arvatud teisi inimesi. Kõrge nPow seostub võimega oma ideid maksma panna, see on omane liidritele nii poliitikas kui majanduses. McClellandi väljatoodud vajadusi on võimalik (juurde) õppida, nendest lähtutakse juhtide koolitamisel. Inimvajaduste hierarhia
Rootsi ooperilauljate loend

Claes-Håkan Ahnsjö Sigrid Arnoldson David Björling Gösta Björling Jussi Björling Olle Björling Selma Ek Malena Ernman John Forsell Nicolai Gedda Julius Günther Jenny Lind Lydia Molander Birgit Nilsson Anne Sofie von Otter Elisabeth Söderström Set Svanholm Iréne Theorin Ingvar Wixell
Šveitsi ooperilauljate loend

Lisa Della Casa Fernando Corena Herbert Ernst Groh Ernst Haefliger Philippe Huttenlocher Edith Mathis Otto Peter Maria Stader Eric Tappy
Venemaa ooperilauljate loend

Askar Abdrazakov Ildar Abdrazakov Vladimir Atlantov Georgi Baklanov Dimitrij Bortnjanski Nikolai Baskov Aida Garifullina Eduard Hill Pavle Holodkov Nikolai Ivanov Anna Jegorova Ljubov Kazarnovskaja Aleksander Kipnis Bogomir Korsov Jelizaveta Lavrovskaja Sergei Leiferkus Sergei Lemešev Margarita Miglau Tamara Milaškina Jevgenij Nesterenko Anna Netrebko Antonina Neždanova Jelena Obraztsova Ivan Petrov Aleksander Pirogov Boris Popov Tamara Sinjavskaja Sergei Skorohodov Fjodor Šaljapin Galina Višnevskaja Mihhail Volkonski
Hollandi ooperilauljate loend

Thomas Acda Amber Elly Ameling Dick Annegarn Douwe Bob Willem Breuker Herman Brood Christina Deutekom Alphons Diepenbrock Joan Franka Lenny Kuhr Thijs van Leer Paul de Leeuw Johannes Ockeghem Trijntje Oosterhuis Def Rhymz Edsilia Rombley Teddy Scholten Heintje Simons Remco Veldhuis Willemijn Verkaik
Ålborg

Ålborg (ka Aalborg) on Kopenhaageni, Århusi ja Odense järel suuruselt neljas linn Taanis. Ålborg on Põhja-Jüütimaa piirkonna, Ålborgi valla ja 1544. aastast Ålborgi piiskopkonna keskus (selle toomkirik on Budolfi kirik). Ålborg asub Limfjordeni lõunakaldal. Limfjorden on seal jõetaoliselt kitsenenud, moodustades ühenduse avamerega. Üle Limfjordeni viivad raudtee- ja maanteesild. Mõlemad tõstetakse suuremate laevade läbisõiduks üles. Autotee läheb Limfjordeni alusest kanalist läbi. Keskmine kõrgus merepinnast on 5 m. Limfjordeni põhjakaldal asuvat Nørresundbyd loetakse Ålborgi linnapiirkonda kuuluvaks eraldi asulaks, sest Limfjordeni laius ületab 200 m. Ålborgi elanike arv on 2012. aasta seisuga 104 885, koos Nørresundbyga 126 556. Linna nimi enne 1948. aasta õigekirjareformi oli Aalborg. Reformiga asendati taani keele õigekirjas täheühend aa tähega å. Linnanimesid lubati selle reformiga kirjutada nii vanas kui ka uues kirjaviisis. Aastast 1956 hakati kõikides riigiasutustes kasutama linnanimedes å-tähte. Aastal 1984 anti hoolimata keelemeeste vastuseisust linnadele õigus valida, kuidas nad oma linna nime kirjutavad. Ålborg valis nimekuju Aalborg. Taani keelekorraldajad peavad õigeks mõlemat nimekuju. Kahekordne a on aalborglastele tähtis. Sealne räppar Niam on sellele pühendanud laulu "Dobbelt-a". Taanis on levinum nimekuju Aalborg. Eestikeelne põhinimekuju on Ålborg, kuid lubatud on kasutada ka nimekuju Aalborg. Ålborgis on laevaehitus-, keemiatööstus-, tsemenditööstus-, kalatööstus- ja õlletööstusettevõtted. Linnas on Ålborgi rahvusvaheline lennujaam, Ålborgi sadam ja Ålborgi raudteejaam. Ålborgi ajalugu ulatub tuhande aasta taha, mil viikingid 11. sajandil rajasid Limfjordeni-äärsesse piirkonda kauplemiskoha. Linnast põhja pool asuval küngas Lindholm Højel oli tollal rituaalne matusepaik. Ålborgi on esimest korda mainitud 1040. Ühelt mündilt on leitud linna tollane nimi Alabu. Saxo Grammaticuse andmeil ummistus Limfjorden 1200. aasta paiku osaliselt liivaga, mistõttu läbi selle ei saanud enam laevaga sõita. Aastal 1342 sai Ålborg kuningas Valdemar IV Atterdagilt linnaõigused ja hakkas kiiresti kasvama. Järjekordne kasvulaine sai alguse siis, kui linn sai 1516 soolaheeringaga kauplemise monopoli. Ålborg oli Jüütimaa talupoegade sõja keskmes. Linna vallutamine Johann Rantzau poolt tegi mässule lõpu. Sajandeid ulatus Limfjorden mereni ainult läänest. Idas oli maakitsus, mistõttu laevad ei saanud idast Ålborgi sõita. 3. veebruaril 1825 murdis Limfjorden üleujutuse ajal ennast ka idas mereni välja. See suurendas märgatavalt Ålborgi kui sadamalinna tähtsust ja kiirendas linna arengut. Aastal 1988 sai Ålborg väljapaistvate pingutuste eest Euroopa integratsiooni idee arendamisel Euroopa auhinna. Ålborgi Ülikool Utzon Center http://www.statbank.dk/BY1 P.C., Net. "Gdynia - International Gdynia - International co-operation of Gdynia". www.gdynia.pl. Originaali arhiivikoopia seisuga 19.10.2016. Ålborgi koduleht
Maksim Vitorgan

Maksim Emmanuilovitš Vitorgan (vene keeles Максим Эммануилович Виторган; sündinud 10. septembril 1972 Moskvas) on Venemaa näitleja (teatri- ja filminäitleja). Ta lõpetas 1993. aastal Moskvas GITIS-e. Ta töötas näitlejana aastatel 1993–1999 Moskva Noorsooteatris ja 1999–2001 Lenkomis. 2001. aastal võttis Oleg Tabakov ta Tšehhovi-nimelise Moskva Kunstiteatri näitlejaks. Ta on tegutsenud telesaadete lavastajana ja telesaatejuhina, samuti osa võtnud mitmest tõsielusarjast. Filmis hakkas ta sagedamini mängima 2000. aastatel. Kokku on ta mänginud enam kui 60 mängufilmis. Maksim Vitorgan on pärit näitlejate perekonnast. Nii isa Emmanuil Vitorgan kui ka ema Alla Balter (suri 2000. aastal) on pälvinud Venemaa rahvakunstniku aunimetuse. Rahvakunstnik on ka Maksimi nõbu dirigent Mark Gorenštein. Maksim Vitorgani esimesest abielust näitleja Viktorija Verbergiga on tal tütar Polina (sündinud 1996) ja poeg Daniil (2000). Kolmandast abielust ajakirjanik ja telesaatejuht Ksenija Sobtšakiga on tal poeg Platon (sündinud 2016). Максим Виторган. kino-teatr.ru Максим Виторган. kinopoisk.ru Ksenija Sobtšaki mees Delfile: ärge muretsege, Venemaa järgmine president on Vladimir Putin. epl.delfi.ee, 4. detsember 2017
Tušš (muusika)

Tušš on lühike fanfaarne instrumentaalmuusikapala, mida mängitakse tervituseks pidulikul austamis- või õnnitlustalitlusel. "ENEKE 4" Tallinn, 1986, kirjastus Valgus
Tööviljakus

Tööviljakus (ka töö tõhusus, tootlikkus) väljendab mingis ajaühikus valmistatud toodangu hulga ja kulu suhet. Käitise tööviljakust arvutatakse ühe töölise tööpäeva või töötunni kohta valmistatud toodangu põhjal. "ENEKE 4" Tallinn, 1986, kirjastus "Valgus"
Unique Hotels

Unique Hotels on Eesti hotellikett. Ketti kuuluvad hotellid, mis asuvad ajaloolistes renoveeritud hoonetes. Hotelliketti kuulub neli hotelli: City Hotel Tallinn Kreutzwald Hotel Tallinn von Stackelberg Hotel Tallinn puhke- ja konverentsikeskus Vihula Mõis (Vihula Manor Country Club & Spa) (vaata Vihula mõis) http://www.uhotelsgroup.com/et/meist.html (vaadatud 23.10.2017) Koduleht
Kreutzwald Hotel Tallinn

Kreutzwald Hotel Tallinn on Tallinnas aadressil Endla tänav 23 asuv neljatärnihotell. Hotell kuulub hotelliketti Unique Hotels. http://www.uhotelsgroup.com/et/hotellid.html (vaadatud 23.10.2017) Hotelli koduleht
Skin (Rag'n'Bone Mani laul)

"Skin" on briti laulja ja laulukirjutaja Rag'n'Bone Mani esitatud ja (kaasautorina) loodud laul. Laulu autorid on Rory Graham, Jonny Coffer, Jamie Scott, Mike Needle ja Dan Bryer. "Skini" tegi allalaaditava muusikafailina kättesaadavaks 26. jaanuaril 2017 Columbia Records. "Skin" on Rag'n'Bone Mani debüütstuudioalbumi "Human" kolmas singel. 2017. aasta Prantsusmaa singlimüügi edetabeli esikümne laulude loend Laulu "Skin" ametlik video YouTube'is Laulu "Skin" laulusõnad "Skin" Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Skin (Rag'n'Bone Man song) seisuga 23.10.2017.
Von Stackelberg Hotel Tallinn

Von Stackelberg Hotel Tallinn on Tallinnas aadressil Toompuiestee 23 asuv neljatärnihotell. Hotell kuulub hotelliketti Unique Hotels. Hotell asub 1874. aastal baltisaksa paruni Theophil von Stackelbergi linnaresidentsiks ehitatud hoones, mis restaureeriti aastal 2015. Hoones on varem tegutsenud TTÜ Eesti Energeetika Instituut. http://www.uhotelsgroup.com/et/hotellid.html (vaadatud 23.10.2017) Hotelli koduleht
Chris Martin

Christopher Anthony John "Chris" Martin (sündinud 2. märtsil 1977 Exeteris) on inglise laulja-laulukirjutaja, kes on laulusolist bändis Coldplay. Chris Martin sündis Exeteris Devoni krahvkonnas Inglismaal ning on pere viiest lapsest kõige vanem. Tema isa Anthony Martin on pensionil raamatupidaja ja ema Alison Martin on muusikaõpetaja. Martin alustas kooliteed ettevalmistuskoolis Hyltonis ning seejärel õppis Exeter Cathedrali koolis. Esimese bändi The Rocking Honkies lõi ta koos Nick Repton ja Iwan Gronowga. Pärast Exeter Cathedrali kooli läks Martin iseseisvate poiste kooli Dorsetis. Seal tutvus ta tulevase Coldplay juhi Phil Harveyga. Seejärel lõpetas Londoni Ülikooli kiitusega kreeka ja ladina keele erialal. Samuti tutvus ta seal tulevaste bändikaaslaste Jonny Bucklandi, Will Championi ja Guy Berrymaniga. Ta abiellus 5. detsembril 2003 Gwyneth Paltrow'ga. Nende tütar Alison Martin sündis 14. mail 2004. Nende teine laps Moses Bruce Anthony Martin sündis 9. aprillil 2006 New Yorgis. Paltrow'st lahutas 2015. aastal.
Ülemiste jalakäijate sild

Ülemiste jalakäijate sild on Tallinnas Suur-Sõjamäe tänava ja Peterburi tee vahel. Sild kuulub Eesti Raudteele. Ülemiste viadukt https://tallinncity.postimees.ee/2870925/ohtlik-ulemiste-jalakaijate-sild-on-kavas-lammutada (vaadatud 23.10.2017) https://tallinncity.postimees.ee/2870925/ohtlik-ulemiste-jalakaijate-sild-on-kavas-lammutada