laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rein Arjukese

Rein Arjukese (20. veebruar 1941 Tartu – 14. juuli 2018 Simisalu) oli Eesti loodusemees, teisitimõtleja nõukogude ajal ning poliitik Eesti Vabariigi taastamise algaastatel. Ta lõpetas 1960. aastal Tallinna Ehitustehnikumi. 77 eluaasta jooksul jõudis Rein Arjukese muu hulgas rajada Seli järve ümbruse rabades kaitseala – Kõrvemaa maastikukaitseala Seli raba sihtkaitsevööndi, mille hoidja ja eestkostja oli ta oma elutee lõpuni. Ka rajas ta sinna piirkonda matkaradasid, laudteid ja isegi vaatetorne. Kõike seda kroonis 1977. aastal alustatud Simisalu matkakodu rajamine, millest kujunes kiiresti hinnatud puhke- ja koolituskoht loodussõprade ja kultuuriinimeste seas. 1977. aastal kolis ka Arjukese oma perega Simisallu, millest sai talle kodu elu lõpuni. Rein Arjukese oli ka loodusfotograaf, kelle fookus oli suunatud eelkõige rabade vaikse mitmekülgsuse ja ürgsuse talletamisele. Rein Arjukese jõudis innustada ja õpetada mitut põlvkonda õpilasi, üliõpilasi ja loodusinimesi ning olla auväärne ja tark eeskuju kaasmõtlejatele. Arjukese oli 1979.–1980. aastatel üks teisitimõtlejate eestvedajaid[viide?] ning sellega sai Simisalu matkakodu koduseks ka paljudele teistele teisitimõtlejatele. Arjukese algatas sel ajal ka Simisalu väljamäe jaanitulede tava ning teisitimõtlejate kogunemised neil. Oma poliitilise tegevuse tõttu oli Arjukese KGB jälgimise[viide?] ja võimude surutise all[viide?], tema Simisalu kodule said sageli osaks läbiotsimised[viide?]. Arjukese oli üks 14-st ERSP asutamise ettepaneku tegijast[viide?] ja asutajaliige[viide?], Põhiseaduse Assamblee[viide?] ja Eesti Kongressi liige[viide?]. Ta oli ka taasiseseisvunud Eesti Vabariigi esimese riigikogu liige. Aastatel 1989–1992 oli Albu külanõukogu esimees[viide?], valmistades ette Albu valla taastamist. Rein Arjukese on olnud Albu Vallavolikogu mitme koosseisu liige. 2001. aastal pälvis ta Valgetähe medaliklassi teenetemärgi. 2013. aastal nimetati ta Albu valla aukodanikuks. http://vvk.ee/varasemad/k02/kandidaadid/15233.html Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Rein Arjukese mõttevahetus Tammsaarest, rabadest ja loodusest ERR-is koos teiste loodusinimestega
52 Hz vaal

52 Hz vaal, tuntud ka kui „maailma üksikuim vaal“, on maailmameres elutsev teadmata liiki vaal, kelle ebatavalist 52-hertsise sagedusega helisignaali on eri paigus tuvastatud alates 1980. aastate lõpust. Tuntud vaalaliikide helisignaalid on madalama sagedusega (10–40 Hz). "Maybe the World's Loneliest Whale Isn't So Isolated, After All | Smart News | Smithsonian". Smithsonianmag.com. 15. aprill 2015. DOI:10.1016/j.dsr.2004.08.006. Vaadatud 31.10.2015. Mulvaney, Kieran (26. jaanuar 2017). "The loneliest whale in the world?". Washington Post. Vaadatud 23. veebruaril 2017.
Schaumburgi kreis

Schaumburg on kreis (Landkreis) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Kreis külgneb (põhjast ja päripäeva) Nienburgi, Hannoveri ja Hameln-Pyrmonti kreisiga ning Nordrhein-Westfaleni liidumaaga (Lippe ja Minden-Lübbecke kreis). Kreisi pindala on 676 km². 31. detsembril 2017 elas seal 157 883 inimest. Schaumburgi kreis loodi 1. augustil 1977 Alam-Saksi omavalitsusreformi raames, kui ühendati endised Schaumburg-Lippe ja Grafschaft Schaumburgi kreis. Hessisch Oldendorfi linn paigutati ümber Hameln-Pyrmonti kreisi. Großenheidorni, Idensermoor-Niengrabeni ja Steinhude kogukonnad olid juba paigutatud Wunsdorfi kogukonda ja saanud seega Hannoveri regiooni osaks. Schaumburgi kreisi piirid kattuvad keskaegse Schaumburgi piiridega. Schaumburg oli keskaegne krahvkond, mis asutati 12. sajandi alguses. Varsti pärast seda nimetas Saksa-Rooma keiser Schaumburgi krahvid ka Holsteini krahvideks. Kolmekümneaastase sõja ajal ei olnud Schaumburgi dünastial meessoost pärijat ning krahvkond jagati 'Schaumburgi' (mis sai Hessen-Kasseli osaks) ja 'Schaumburg-Lippe krahvkonnaks (1640). Reini Liidu liikmena ülendas Schaumburg-Lippe end vürstkonnaks. 1815. aastal ühines Schaumburg-Lippe Saksa Liiduga ja 1871. aastal Saksa keisririigiga. 1918. aastal sai sellest vabariik. Tilluke Schaumburg-Lippe Vaba Riik eksisteeris 1946. aastani, kui sellest sai halduslik ala Alam-Saksimaal. Hesseni Schaumburgi annekteeris Preisi kuningriik koos ülejäänud Hessen-Kasseliga 1866. aastal. Pärast Teist maailmasõda said Schaumburgist ja Schaumburg-Lippest kreisid Alam-Saksi liidumaal, kuni nad 1977. aastal taas ühendati. Schaumburgi kreisi põhjapoolik asub Põhja-Saksa madalikul ja lõunapoolik Weserberglandil. Weserbergland koosneb künklikest seljakutest ning sinna kuuluvad Wesergebirge, Harrl, Süntel, Bückeberg ja Deister. Schaumburgi mets on pidev metsariba, mis kulgeb umbes 60-kraadise nurga all kreisi põhjapiiri suhtes. Kohe kreisi põhjapiiri taga on Steinhuder Meer, 29,1 km² madal järv, mis on suurim Põhja-Saksamaal. Weseri jõgi voolab lääne suunas Wiehengebirgest lõuna pool läbi laia oru ja Rintelni linna. Maastik külgneb läänes Weseri jõega, mis on naaberkreisis Minden-Lübbeckes. See voolab läbi Porta Westfalica põhja Bremeni linna ja Põhjamere suunas. Tasasel Põhja-Saksa madalikul Schaumburgi kreisist idas asub Hannover, Alam-Saksi liidumaa pealinn. Linnad, vallad: Auetal Bückeburg ² Obernkirchen ² Rinteln ² Stadthagen ² Samtgemeinden: Samtgemeinde Eilsen Ahnsen Bad Eilsen 1 Buchholz Heeßen Luhden Samtgemeinde Lindhorst Beckedorf Heuerßen Lindhorst 1 Lüdersfeld Samtgemeinde Nenndorf Bad Nenndorf 1, 2 Haste Hohnhorst Suthfeld Samtgemeinde Niedernwöhren Lauenhagen Meerbeck Niedernwöhren 1 Nordsehl Pollhagen Wiedensahl Samtgemeinde Nienstädt Helpsen 1 Hespe Nienstädt Seggebruch Samtgemeinde Rodenberg Apelern Hülsede Lauenau Messenkamp Pohle Rodenberg 1, 2 Samtgemeinde Sachsenhagen Auhagen Hagenburg Sachsenhagen 1, 2 Wölpinghausen 1Samtgemeinde keskus; ²linn Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond GeoNames https://www1.nls.niedersachsen.de/statistik/ Kreisi veebileht
Ardla

Ardla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pöide valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
August Kitzbergi monument

August Kitzbergi monument on August Kitzbergi mälestuseks loodud mälestusmärk Viljandi maakonnas Karksi-Nuias. Monument püstitati 1990. aastal. Selle autor on skulptor Jaak Soans. https://www.puhkaeestis.ee/et/august-kitzbergi-monument (vaadatud 09.02.2019). https://www.puhkaeestis.ee/et/august-kitzbergi-monument
Jaan Koorti monument

Jaan Koorti monument on Jaan Koorti mälestusmärk Tallinnas Kadrioru pargis. Monument valmis 1983. aastal. Selle autorid on skulptor Edgar Viies ja arhitekt Andres Mänd.
August Jakobsoni monument

August Jakobsoni monument on August Jakobsonile pühendatud mälestusmärk Pärnus Jakobsoni pargis. Monument on arvele võetud kultuurimälestisena. Monument püstitati 1973. aastal. Selle autorid on skulptor Jaak Soans ja arhitekt Udo Ivask. "Jakobsoni park". Kultuurimälestiste register. Vaadatud 18.12.2020. August Jakobsoni monument kultuurimälestiste riiklikus registris
Rafel Nadal

Rafel Nadal (sündinud aastal 1954 Gironas) on katalaani kirjanik. Tema teostest on eesti keelde tõlgitud Palmisanode needus, originaalis La maledicció dels Palmisano. Raamatu tõlkis katalaani keelest Maria Kall; raamat ilmus aastal 2018 kirjastuse "Eesti Raamat" väljaandena.
Iraku keel

Iraku keel on Tansaanias kõneldav keel, mis kuulub afroaasia keelkonna kuši keelte lõunarühma. Kõnelejaid on umbes 603 000. https://www.ethnologue.com/language/irk Iraku keele sõnad andmebaasis WOLD
Kuldsulg (auhind)

Kuldsulg on Eesti ajakirjanduse auhind, mida annab välja Eesti Akadeemiline Ajakirjanduse Selts koos Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni instituudiga. Auhind määratakse Tartu Ülikooli ajakirjanduseriala üliõpilasele. Auhinda andtakse välja 1980. aastatest. Auhinnal on kolm kategooriat: parim ajakirjanduslik trükis ilmunud lugu parim raadiolugu parim telelõik või saade. Peale kuldsule antakse välja ka hõbesulge. 2024 Kuldsulg Ellen Jõgi, Hõbesulg Ireene Kilusk 2023 Kuldsulg Mari Eesmaa 2022 Kuldsulg Kerttu Kirjanen, Hõbesulg Miina Pärn 2021 Kuldsulg Martin Johannes Teder, Hõbesulg Aleksander Algo 2019 Kuldsulg Henry Laur Allik, Hõbesulg Ege Tamm, Anna Teele Orav ja Priit Pärnapuu 2018 Kuldsulg Aleksandra Matvejeva, Hõbesulg Priit Pärnapuu, Keit Paju 2016 Kuldsulg Kadri Salamäe, Hõbesulg Susann Kivi 2015 Kuldsulg Virgo Siil; Hõbesulg Susann Kivi 2014 Kuldsulg Piia Puuraid, Kaur Paves; Hõbesulg Kelli Seiton/Hendrik Kuusk, Joosep Värk 2013 Trükiloo kategoorias Kuldsulg Kristjan Pihl ja Piia Puuraid, Hõbesulg Mirjam Nutov, teleloo kategoorias Hõbesulg Ken Rohelaan ja Taavi Eilat 2012 Kuldsulg Mirjam Mõttus (Nutov) ja Hõbesulg Eeva Esse https://web.archive.org/web/20190212082431/https://www.yti.ut.ee/et/instituut/koostoo/eesti-akadeemiline-ajakirjanduse-selts/kuldsulg (vaadatud 12.02.2019) "„Ta selgitab inimeseks olemise häid ja halbu külgi": Kuldsulg 2024 on Ellen Jõgi". Tartu ülikooli Ühiskonnateaduste instituut. 24.05.2024. Vaadatud 24.05.2024. "Selgus konkursi "Kuldusulg 2023" võitja". Tartu Ülikool. Vaadatud 22. mail 2023. "Selgusid konkursi "Kuldsulg 2022" laureaadid". Tartu Ülikool. Vaadatud 20. mail 2023. "Kuldsulg". eaas. Vaadatud 8. mail 2023. "Kuldsulg". Eesti Akadeemilise Ajakirjanduse Selts. Vaadatud 04.02.2021. "Kuldsulg 2016". ÜTI. 2016. Vaadatud 04.02.2021. "Kuldsulg 2015". ÜTI. 2015. Vaadatud 04.02.2021. "Tartu Ekspress 29 mai 2014". DIGAR Eesti artiklid. 29. mai 2014. Vaadatud 20. mail 2023. "Kuldsulg 2014". ÜTI. 2014. Vaadatud 04.02.2021. "Kuldsulg 2013". ÜTI. 2013. Vaadatud 04.02.2021. "Kuldsule võitis Mirjam Nutov". Maaleht. 24. mai 2012. Vaadatud 20. mail 2023. "Kuldsulg 2012". ÜTI. 2012. Vaadatud 04.02.2021. https://www.yti.ut.ee/et/instituut/koostoo/eesti-akadeemiline-ajakirjanduse-selts/kuldsulg
Henno Rajandi nimeline tõlkijastipendium

Henno Rajandi nimeline tõlkijastipendium on Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali välja antav stipendium võõrkeelsete teoste eesti keelde tõlkijatele. Stipendium asutati 1998. 1998 Arvo Alas ... https://web.archive.org/web/20190212093826/https://www.kulka.ee/sihtkapitalid/kirjandus/jaotamise-pohimotted/kirjanduse-sihtkapitali-eristipendiumid/henno-rajandi-nimeline-tolkijastipendium (vaadatud 12.02.2019) http://www.sirp.ee/archive/1999/15.01.99/Kirjand/kirjand1-2.html (vaadatud 12.02.2019) Stipendiumist Eesti Kultuurkapitali kodulehel
Thor (laev)

Viikingilaev Thor on Norrast leitud Gokstadi laeva 2,5 korda vähendatud koopia. Thor valmis 2018. aastal Hõreda mõisa laevakojas, kunagise viikingiaegse muinasküla asukohal. Laev on 10 meetri pikkune ja 2,6 meetri laiune 20 mm paksuse tammest klinkerplangutusega. Laeva ehitamisel on kasutatud muinasaegsete töövõtetega sarnaseid võtteid. Vajaliku materjali otsimise ja kogumisega tehti algust juba 2013. aastal ning kiil pandi maha 2015. aastal. Laeva ehitustööd kestsid pausidega kolm aastat. Thor on ainus tammest viikingilaev Eestis. Laevaprojekti koduleht Margus Muld. Viikingilaeva Thor veeskamine. ERR, 11.08.2018 Viikingilaev Thor Facebookis Viikingilaeva Thor ehitamine Facebookis Video Viikingilaevast Thor YouTube'is
Are küla

Are on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pöide valda. Külas sündis rahvusliku liikumise tegelane Anton Luts. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 26.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Karl Marxi nimeline kolhoos

Karl Marxi nimeline kolhoose oli Eesti NSV ajal mitu: Karl Marxi nimeline kolhoos (Põlva rajoon) Karl Marxi nimeline kolhoos (Pärnu rajoon)
Peeter Põllu stipendium

Peeter Põllu stipendium on stipendium, mille eesmärk on statuudi järgi "aidata kaasa õpetajakutse tunnustamisele Eesti ühiskonnas ning toetada õpetajakoolituse üliõpilasi nende õppe- ja uurimistöös". Stipendiumi väljaandmist korraldab Tartu Ülikooli Sihtasutus. Stipendiumi ajalugu ulatub 1931. aastasse, kui Tartu linnaomavalitsus ja Tartu Ülikool asutasid toetusraha fondi, mis stipendiumite kaudu toetas Peeter Põlluga seotu jäädvustamist ja pedagoogika edendamist. 2008. aastal stipendium taasasutati. https://sihtasutus.ut.ee/fondid/statuut-peeter-pollu-stipendium (vaadatud 12.02.2019) Peeter Põllu stipendiumi statuut
Linné Ülikool

Linné Ülikool (rootsi keeles Linnéuniversitetet, inglise keeles Linnaeus University, lühend LNU) on ülikool Rootsis. Linné Ülikool moodustati Växjö Ülikooli ja Kalmari Ülikooli ühinemisel aastal 2010. Ülikool on nimetatud Carl Linné järgi. Linné Ühing
Kübassaare

Kübassaare on küla Kübassaare poolsaarel Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pöide valda. Seal on Kübassaare tuletorn ja Santse lõpp. Tuletorn Rannik Stromatoliidid Kübassaare kaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Radar (ajakiri)

Radar on Politsei- ja Piirivalveameti ajakiri, kus kirjutatakse politseis töötavatest inimestest ja nende tegemistest. Radarist saab lugeda persoonilugusid, reportaaže, intervjuusid ja arvamusartikleid. Radar ilmub kaks korda aastas ning on saadaval politseimajade fuajeedes ja suuremates raamatukogudes. Radar ilmub alates 2010. aasta algusest ning on Politseilehe ja Piirist Piirini järelkäija. Ajakirja peatoimetaja on Annika Tuulemäe. Ajakirja trükitakse Kroonpressi trükikojas, tiraaž on 3000. Ajakirja Radar numbrid internetis. Issuu.com
Johann-Aksel Tarbe

Johann-Aksel Tarbe (sündinud 6. mail 1978 Tallinnas) on eesti arhitekt. Johann-Aksel Tarbe lõpetas Tallinna Reaalkooli aastal 1996. Ta on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia arhitektuurimagistrina aastal 2003 ning ülikooli ajal täiendanud ennast Taanis Aarhusi Arhitektikoolis. Johann-Aksel Tarbe on Eesti Arhitektide Liidu liige, Eesti Planeerijate Ühingu liige ning Eesti Ehituskonsultatsiooniettevõtete Liidu juhatuse liige aastast 2018.
Olli Lindholm

Olli Ilari Lindholm (19. märts 1964 Pori – 12. veebruar 2019 Tampere) oli soome rokkmuusik (põhiliselt laulja), helilooja ja luuletaja. Ta alustas muusikukarjääri 1980. aastal. Ta oli 1981. aastal Poris asutatud rokkansambli Yö ("Öö") asutajaliige ja kuni oma surmani ka ainus algkoosseisu liige. Ta on esinenud ka muudes rokkansamblites ning ka solistina. 1983 Varietee, esimene album Yö'ga 2000 Voima 2010 Maailma on kaunis 2012 Nukku-Matti ja Herra Kuu 2013 Minun jouluni Arno Kotro, Olli Lindholm. "Olli - yhden miehen varietee". Docendo. Jyväskylä 2017
Eduard Pütsepa mälestusvõistlused

Eduard Pütsepa mälestusvõistlused on Eesti noorte spordivõistlused Kreeka-Rooma maadluses. Esimesed võistlused toimusid 1977. 2018 toimusid 42. võistlused. http://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/eduard-putsepa-malestusvoistlused-vorus?id=43895437 (vaadatud 09.02.2019) https://maadlusliit.ee/kalender/eduard-putsepa-42-malestusvoistlus/ (vaadatud 09.02.2019)
Hukkunud politseinike mälestusmärk

Hukkunud politseinike mälestusmärk on 1995. aasta Mäo tulistamisjuhtumis hukkunud kahele politseinikule pühendatud mälestusmärk, mis asub politseinike hukkumiskoha lähedal Järvamaal Mäo teeristi juures. Mälestusmärk avati 1995. aastal. Mälestusmärgi autor on Vilen Künnapu.
Jaan Poska monument

Jaan Poska monument on Jaan Poska mälestusmärk Tallinnas Kadrioru pargis. Monument avati 2016. aastal. Selle autorid on skulptor Elo Liiv ning arhitektid Pille Nool, Üllar Ambos ja Jiannis Lykouras. http://www.kadriorupark.ee/park/vaatamisvaarsused/jaan-poska-monument (vaadatud 12.02.2019) http://www.kadriorupark.ee/park/vaatamisvaarsused/jaan-poska-monument
Iruste

Iruste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pöide valda. Külas asub Pöide kalmistu. G. W. von Aderkasi kabel Iruste külas Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaarepere Vabadussõja mälestussammas

Kaarepere Vabadussõja mälestussammas on Vabadussõjas langenute mälestusmärk Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kaarepere külas. See on arvele võetud kultuurimälestisena. Mälestussammas taasavati 24. veebruaril 1990. Kaarepere Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.02.2019) Kaarepere Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Kaive vald

Kaive vald (läti keeles Kaives pagasts) on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ineši, Vecpiebalga, Taurene, Zaube ja Skujene vallaga, Madona piirkonna Jumurda ja Ērgļi vallaga ning Ogre piirkonna Mazozoli vallaga. Valla pindala on 118 km². 2016. aasta seisuga elas seal 364 inimest. Valla keskus asub Kaive külas, vallavanem on Rita Čičkanova. Aastal 1945 moodustati Skujene vallas Kaive külanõukogu, aga vald ise likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Kaive külanõukogu Leimaņi külanõukoguga, ent aastal 1965 moodustati see taas. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Vecpiebalga piirkonda. Vald asub Vidzeme kõrgustikul. 70% selle pindalast võtavad enda alla metsad. Valda jääb 270 ha suurune Palši soo. Vallast saab alguse Koiva jõgi, teised tähtsamad jõed on selle lisajõgi Pīsla ja valda läbiv Ogre jõgi. Vallas asuvad Leimaņi järv – 19,3 ha, Kaive järv – 4,1 ha, Bumbi järv – 1,8 ha, Ezeriņi järv – 1 ha, Klebēķis – 1,8 ha ja Ķīzēni järv – 1,5 ha. Looduskaitse all on Riekstiņsite pere tamm, Straumkalniņi tamm, Slaktūži tamm, Ķīzēni tammed ja Vecgropiņi tamm. Lisaks asub vallas üks looduskaitsealune nimetu põline tamm. Valla kaguosa jääb Palši soo hoiaualale. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Jaunantēni rehi ja Šinkase muinaskalmed ehk Kivihauad. Kohaliku kaitse all on Bumbi muinaskalmed, Kaļķēni keskaegne kalmistu ehk Nõiamägi, Urbji muinaskalmed ja hiiepaik Ķīzēni püha allika ning püha kase juures. Aastal 2011 elas vallas 337 lätlast ja 9 venelast. Valla külad on: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Koiva jõgi Kaive mõisa park Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Vecpiebalgas novads (vaadatud 12.02 2019) Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Kaives pagasts Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts, vaadatud 14.08 2023 Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Kaive vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kalevi-Liiva fašismiohvrite mälestusmärk

Kalevi-Liiva fašismiohvrite mälestusmärk on mälestusmärk Harju maakonnas Jõelähtme vallas Kaberneeme külas Kalevi-Liiva paikkonnas. Mälestusmärk on püstitatud aastatel 1942–1943 seal hukatud juutide ja mustlaste mälestuseks. Mälestusmärk avati 1960. aastal. Mälestusmärgi autor on P. Madalik. https://arhiiv.err.ee/vaata/malestusmark-kalevi-liival (vaadatud 12.02.2019)
Kaive

Kaive (vanasti ka Kaives muiža) on küla (vidējciems) Lätis Cēsise piirkonnas, Kaive valla halduskeskus. Kaives on raamatukogu. Külas asub Kaive bussipeatus. Kaives kasvavad looduskaitsealused Riekstiņsite pere tamm ja Slaktūži tamm. Kaive kujunes endise Kaive mõisa (Kayenhof) keskuse juurde. Külas sündis nõukogude partisan Otomārs Oškalns. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2018 ja aastal 2019 oli külas 90 elanikku. Vietvārdu datubāze https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2135
Kristjan Palusalu monument

Kristjan Palusalu monument on Kristjan Palusalu mälestuseks püstitatud mälestusmärk Tallinnas Juhkentali tänaval. Monument avati 10. märtsil 2009. Selle autor on skulptor Indrek Kirs. https://www.postimees.ee/92333/spordikuulsuste-pargis-avati-kristjan-palusalu-malestusmark (vaadatud 12.02.2019) https://www.postimees.ee/92333/spordikuulsuste-pargis-avati-kristjan-palusalu-malestusmark
Kahutsi

Kahutsi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pöide valda. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Adam Sevani

Adam G. Sevani (sündinud 29. juunil 1992) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja tantsija, kes on tuntud Robert Alexander III / Moose'i rolli järgi filmisarjas "Step Up". 2008. aasta veebruaris ilmus Adam Sevani Touchstone Picture’si tantsudraama filmis "Step Up 2: The Streets", mis on filmisarja teine osa. Filmi keskmes oli rühm õpilasi, kes moodustasid tantsugrupi ja tegid tänavatel tantsulahinguid. Oma rolli eest filmis sai Sevani “Best Scene Stealer” auhinna 2008. aasta “Young Hollywood Awards” auhinnagalal. 2009. aasta mais kinnitati, et Sevani kordab Moose’i rolli Step Up triloogia kolmandas osas. Filmimine toimus New Yorgis 30 miljoni dollari eelarves. Film "Step Up 3D" keskendub Moose’ile ja tema parimale sõbrale Camille Alyson Stonerile, kes kolivad New Yorki, et minna ülikooli, kuni Sevani tegelane seguneb maa-aluse tantsustseeni. Film ilmus 2010. aasta augustis. 2012. aasta juulis ilmus "Sevani Step Up" filmisarja neljandas osas, "Step Up: Revolution". 2014. aastal kordas Sevani oma Moose'i rolli "Step Up" filmisarja viiendas osas, "Step Up: All In". Sevani on tantsinud mitmes muusikavideos, näiteks: Mase'i "Breathe, Stretch, Shake", Will Smithi "Switch", T-Pain'i "Church" ja väike osa NLT "That Girl". Ta tegi ka NLT 'Karma' muusikavideo koreograafiat. Aastal 2006 oli ta taustatantsija Kevin Federline'i esinemisel Teen Choice Awardsil. Adam on moodustanud ka tantsugrupi koos Jon Chu ja mitmete California piirkonna tantsijatega 2008. aastal tuntud kui AC/DC või Adam/Chu Dance Crew. Grupil oli suuresti avalikustatud tantsuvõistlus YouTube'is koos Miley Cyrusega. Tantsuvõistlus kahe grupi vahel lõppes 2008. aasta Teen Choice Awardsil. 2008. aasta novembris oli ta esindatud Michael Jacksoni 25. aastapäevale pühendatud "Thrilleri" videos, koos "Step Up'i" sarjast tuntud Alyson Stoneriga.
Dean Lewis

Dean Lewis Grant Loaney (sündinud 21. oktoobril 1985 Sydneys) on Austraalia laulja ja laulukirjutaja. Ta on olnud aktiivne aastast 2016, kui ta sai tuntuks looga "Waves". Lewise tuntumad singlid on veel "Be alright" (2018) ja "7 minutes" (2019).
Eva Marisol Gutowski

Eva Marisol Gutowski, tuntud YouTube'i kasutajanimega MyLifeAsEva, (sündinud 29. juulil 1994 Breas Californias) on Ameerika Ühendriikide YouTube'i postitaja, kellel on YouTube'is rohkem kui 8 miljonit jälgijat. Gutowski loob YouTube'is komöödia, elustiili ja moe valdkonda kuuluvat sisu. Ta hakkas oma YouTube'i kanalit pidama aastal 2012, lisaks on tal seal ka kanal "Vlogtowski by mylifeaseva". Tal on ka enda YouTube Red sõu "Me and My Grandma". 14. veebruaril 2017 andis Eva välja raamatu "The Struggle is Real" (208 lehekülge), milles räägib ta enda elus ette tulnud äpardustest ja sellest, kuidas ta oma eluga senimaani hakkama on saanud. https://www.washingtonpost.com/news/the-intersect/wp/2015/10/20/inside-the-glittery-and-long-belated-rise-of-the-female-youtube-star/ http://www.people.com/article/eva-gutowski-my-life-as-eva-poor https://www.entrepreneur.com/article/316436