laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Islam Itaalias

Islam on Itaalias katoliikluse ja õigeusu järel tähtsuselt kolmas usutunnistus, moslemeid on ligikaudu 2% rahvastikust.[viide?] Islami usku järgivad peamiselt immigrandid endistest Itaalia kolooniatest Eritreast, Liibüast, Somaaliast, aga ka immigrandid Albaaniast ja Egiptusest. Keskajal, araablaste vallutuste ajal oli islam laialt levinud usk teatavates Itaalia lõunaosa regioonides. Apenniini poolsaare lõunaosas eksisteeris 847.–871. aastal Bari emiraat. 700.–1091. aastal hoidsid araablased enda kontrolli all selliseid saari nagu Sitsiilia, nendel aladel valitses tingliku nimetusega Sitsiilia emiraat. Normannide sissetung Lõuna-Itaaliasse lõpetas moslemite riikluse Lõuna-Itaalias, kuid moslemi kogukonnad eksisteerisid Sitsiilias 14. sajandini; islami mõju kultuurile ja arhitektuurile on siiani tunda.
Stef Blok

Stephanus Abraham "Stef" Blok (sündinud 10. detsembril 1964 Emmeloordis) on Hollandi poliitik, ta kuulub erakonna Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest ridadesse. Ta oli 7. märtsist 2018 kuni 25. maini 2021 Hollandi välisminister. Ta sündis aastal 1964 Flevolandi provintsis Emmeloordis. Ta on lõpetanud ärijuhtimise alal Groningeni Ülikooli. 2018 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Aasta noor tekstiilikunstnik

Aasta noor tekstiilikunstnik on erialane tunnustusavaldus aasta jooksul enim silma paistnud noorele (kuni 35-aastane) tekstiilikunsti või -disaini vallas. Nimetust annab välja Eesti Tekstiilikunstnike Liit. ... 2004 Piret Valk ... 2006 Annike Laigo ... 2009 Monika Järg ... aasta tekstiilikunstnik aasta tekstiilitegu https://web.archive.org/web/20200722164634/https://www.tekstiilikunst.ee/tekstiilipreemiad (vaadatud 07.01.2019) https://www.tekstiilikunst.ee/tekstiilipreemiad
Aasta tekstiilitegu

Aasta tekstiilitegu on erialane tunnustus aasta jooksul enim silma paistnud teole või tegevusele tekstiilikunsti või -disaini vallas. Tunnustust annab välja Eesti Tekstiilikunstnike Liit. ... 2006 Aune Taamal ... 2010 Aet Ollisaar, pikaajalise töö eest noortega ... aasta noor tekstiilikunstnik aasta tekstiilikunstnik aasta tekstiiliteos https://web.archive.org/web/20200722164634/https://www.tekstiilikunst.ee/tekstiilipreemiad (vaadatud 07.01.2019) https://www.tekstiilikunst.ee/tekstiilipreemiad
Kogukonnapilv

Kogukonnapilv (inglise keeles community cloud) on pilvandmetöötluse üks tüüpidest, millega võimaldatakse pilveteenust piiratud arv isikutele või organisatsioonidele ning mida valitsetakse, juhitakse ja turvatakse ühiselt kõigi seotud osapoolte poolt või kolmanda osapoole juhitud teenusepakkuja poolt. Kogukonnapilv on edasiarendus privaatpilvest, olles ehitatud ning kasutatud konkreetse sihtrühma poolt, kellel on sarnased nõuded turvalisusele, privaatsusele ja jõudlusele. Seda mudelit kasutavad tihti organisatsioonid, kes teevad omavahel koostööd ning vajavad ühist andmetöötluskeskkonda projektide elluviimiseks. Pilvandmetöötlus Avalik pilv Privaatpilv "Techopedia - Community Cloud". Vaadatud 07.01.2019. "Gartner - Community Cloud". Vaadatud 07.01.2019.
Pico do Jaraguá

Pico do Jaraguá on mägi Brasiilias São Paulos. Pico do Jaraguá on kõrgeim mägi São Paulo linna territooriumil.
Vana-Vigala jääratas

Vana-Vigala jääratas on loodusnähtus (jääratas) Vigala jõel Vana-Vigala külas Hiieoru lähedal, mis tekib talviti siis, kui jõgi hakkab jäätuma. Külmade tulekuga saavutab jääkirme suure pöörleva ketta kuju. Ratas tekib looduslikult, inimese sekkumiseta põhjusel, et veevool käib jõe pealispinnal ringi. Ratta suurus, tugevus ja pöörlemiskiirus sõltuvad ilmastikutingimustest. On olnud aastaid, mil inimene võis pöörleva ratta peal seista. Ratas pöörleb aeglaselt, üks tiir võtab aega 7–13 minutit; ratta läbimõõt on umbes 20–24 meetrit. Ratta pöörlemine võib kesta mitu päeva, enne kui see täiesti kinni jäätub. Esimest korda nähti seda 2004. aastal ja teist korda 2009. aastal. Taas uuesti 2013., 2016.,2017., 2018. ja 2019. aasta algul. Turistid Vana-Vigala jääratast uudistamas (jaanuar 2019) Vana-Vigala jääratas 2016. aasta jaanuaris. Taamal paistab ohvrihiis Loodus meisterdas jõele pöörleva jääratta (Postimees 20. jaanuar 2004) Jaan Viska: Jääratas pöörlemas Vana-Vigalas – mitte ainult kylauudis.ee, 11. jaanuar 2017 Vana-Vigala Raamatukogu blogi, 8. jaanuar 2019 Das Eisrad von Vigala, 2. jaanuar 2016 Eve Heinla: Vigala jõel pöörleb müstiline jääratas, Õhtuleht, jaanuar 2004 Tiia Truu: Vigalas kordus viie aasta tagune loodusime Nädaline, nr 1, 6. jaanuar 2009 Jaan Viska: "Kas loodusime? Vigala jääratast on legendides seostatud ka UFOga" Maaleht, 11. veebruar 2013 Vigala loodusest 2018 (20.01 oli jääring kinni külmunud) Reporter (13.01.2019). "Jääratas külmus kokku". Postimees TV. Vaadatud 15.01.2019. Tiit Blaat: "Müstiline loodusnähtus: Vigala jõel pöörleb hiiglaslik jääratas" ilmateade.delfi.ee, 8. jaanuar 2019 Olev Kenk: "Fotod ja video: Vigala jääratas hakkas taas pöörlema" novaator.err.ee, 9. jaanuar 2019 Kadi-Maarja Võsu: Hard Rock Laagri müstiline hällipaik: Vana-Vigalas pöörleb haruldane jääratas sky.ee, 8. jaanuar 2019 Heleri Kuris, Ats Nukki: Interaktiivne skeem: kuidas tekib Vana-Vigala jõe salapärane jääketas? Delfi, 11. jaanuar 2019
Gonen Segev

Gonen Segev (heebrea keeles גונן שגב; sündinud 6. jaanuaril 1956 Kirjat Motzkinis) on Iisraeli poliitik. Ta oli aastatel 1995–1996 Iisraeli taristuminister. Ta sündis aastal 1956 Haifa ringkonnas Kirjat Motzkinis. Sõjaväes oli ta Iisraeli lennuväes, kus ta sai piloodi väljaõppe. Seejärel lõpetas ta Ben-Guriyyoni ülikooli arstina (M.D.). Ta on töötanud Tel Adashimis Põhjaringkonnas eraarsti ja farmerina. Aastal 1992 valiti ta Knessetisse. Iisraeli endine minister tunnistas end süüdi Iraani heaks spioneerimises
Astuuria keel

Astuuria keel on romaani keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Hispaanias Astuuria autonoomses piirkonnas. Astuuria keel on Astuurias kaitstud keel, kuid mitte ametlik keel. Seda saab valikainena õppida koolis. Esimesed astuuriapäraste joontega keeles dokumendid pärinevad 10. sajandist. 17. sajandil tekkis astuuriakeelne ilukirjandus. 1974. aastal loodi liikumine astuuria keele toetuseks. 1970. aastatel loodi keskmurretel põhinev kirjakeel. 1980. aastal loodi Astuuria Keele Akadeemia. Tänapäeval ilmub aastas umbes 150 astuuriakeelset raamatut. Leóni provintsis kõneldavaid astuuria keele murdeid peetakse mõnikord leoni keeleks. Astuuria keelele lähedane keel on miranda keel. Meieisapalve astuuria keeles: Pá nuesu que tas nel cielu, santificáu seya'l to nome. Amiye'l to reinu, fágase la to voluntá, lo mesmo na tierra que'n cielu. El nuesu pan de tolos díes dánoslu güei ya perdónanos les nueses ofenses, lo mesmo que nós facemos colos que nos faltaron. Nun nos dexes cayer na tentación, ya llíbranos del mal. Amén. https://www.facebook.com/Llinguastur-Conseyer%25C3%25ADa-dEducaci%25C3%25B3n-Princip%25C3%25A1u-dAsturies-1869721246643315/ficheru.php?cod=1145 Astuuria keele akadeemia
Georg Wetberg

Georg Wetberg (ka Jürgen Wetberg või Wettberg, Wedberg, Wedbergk, Wetberch) oli Saare-Lääne toomhärra, keda 1498. aastal on mainitud Saare-Lääne toompraostina. Georg Wetberg pärines 15. sajandil Liivimaale asunud Wettbergide suguvõsa harust. Tema sugulane oli Saare-Lääne piiskop Peter Wetberg (1471–1491) ning teine sugulane Johann Wetberg oli samas toomdekaan. 1481. aastal immatrikuleeriti Georgius Witberch Liivimaalt Rostocki ülikooli, tõenäoliselt oli tegemist hilisema toompraostiga. 1485. aastal immatrikuleeriti ta Erfursis, 1489. aastal Leipzigis, kust ta 1490. aastal sai bakalaureusekraadi, ning seejärel jätkas ta õpinguid magistrikraadi omandamiseks Magdeburgis. 1498. aastal oli ta Bolognas Saare-Lääne toompraostina. Georg Wetberg võis olla toompraost ka 1501. aasta Liivimaa maapäeval, kuid seal osalenud Saare-Lääne praosti nime pole mainitud. Hilisemate teadete kohaselt olevat ta olnud Saare-Lääne piiskopiga tülis ning lahkunud Liivimaalt Rooma. Alates 1505. aastast on Saare-Lääne toompraostina mainitud Johannes de Loeni. Wettberg http://matrikel.uni-rostock.de/id/100018270 Leonid Arbusow vanem. Livlands Geistlichkeit, Teil 2, lk 138; Teil 4, lk 235. Herzog Albrecht von Preussen und Livland (1534–1540), Nr. 687.
Bruno Wetberg

Bruno Wetberg oli Liivimaa vaimulik 16. sajandi alguses, Tallinna toomhärra ning arvatavasti ka Saare-Lääne toomhärra. Bruno Wetberg pärines 15. sajandil Liivimaale asunud Wettbergide suguvõsa harust, ent ta oli abieluväline poeg. Tema sugulane oli Saare-Lääne piiskop Peter Wetberg (1471–1491) ning Saare-Lääne kapitlisse kuulusid veel kaks tema sugulast: toompraost Georg Wetberg ning poolvennast toomdekaan Johann Wetberg. 16. sajandi alguses oli Bruno Tallinna toomhärra ja võimalik, et ka Saare-Lääne toomhärra. 1504–1506 tegutses Bruno Wetberg Liivimaa indulgentsikampaania heaks ning pidas Narva ja Rakvere ümbruses jutluseid nii saksa kui mittesaksa keeles. Alates 1509. aastast oli Bruno segatud Johann Wetbergi ning rüütel Hermann Soye plaanidesse. 1511. ja 1513. aastal viibis ta koos Johanniga Roomas. Johann Wetbergi ja Soye tegevus ja plaanid viisid ka Bruno vastuoludesse nii Saare-Lääne piiskopi Johannes Kieveli kui ka Liivimaa ordumeistriga. 1514. aastal ta vangistati ning 1516. aastal kuulati ta üle. Ta väitis, et piiskopi ja ordumeistri vastastes plaanides oli peamine süü Johann Wetbergil ja et tema oli nendesse plaanidesse vähe segatud. Veel 1518. aasta lõpus oli Bruno Wetberg ordu vangistuses. Wettberg 1485. aastal palus skolaar Brunolfus de Wetberg Saare-Lääne piiskopkonnast, et paavst annaks talle dispensatsiooni "esimeses vormis" (in prima forma), mis tähendas abieluvälisest sünnist tulenevate vaimulikukarjääri piirangute kõrvaldamist, vt: RG Online, RPG VII 02806, URL: [1] (vaadatud 17.04.2023) Leonid Arbusow vanem. Livlands Geistlichkeit, Teil 2, lk 138; Teil 4, lk 234–235. Madis Maasing. "Johannes Wetberg ja Saare-Lääne piiskopitool", Läänemaa Muuseumi toimetised 24 (2022), lk 89–117.
Homeeriline naer

Homeeriline naer (kreeka keeles ἄσβεστος γέλος) on südamest tulev kestev, jõuline naer. Väljend on tuletatud vanakreeka pimeda lauliku Homerose nimest, kes kirjeldas seda „Iliases“ (І, 599) ja „Odüsseias“ (VIII, 236) jumalate naeruna. "homeeriline". EKI. Vaadatud 9. jaanuaril 2019. Homeeriline naer südamest tulev, kestev, kajav, jõuline naer (sellisena kirjeldab Homeros jumalate naeru)
Großenkneten

Großenkneten on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis. Valla pindala on 176,17 km². 31. detsembril 2017 elas seal 15 530 inimest. Großenkneten on pindalalt üks suuremaid valdu Saksamaal ning asub Hunte ja Lethe jõe vahel, Wildeshauser Geesti maastikul. Paik, kuhu kuuluvad Huntloseni, Ahlhorni ja Großenkneteni küla, on ikka veel peamiselt põllumajanduslik, kuid on saamas üha enam populaarseks elupaigaks Oldenburgi pendeldajatele. 1933. aastal liideti Großenkneteniga Huntloseni vald, mis andis sellele praeguse ulatuse. Aastatel 1952–1957 tegutses Karl Poggensee ja tema DAFRA ühing (Hermann-Oberth-Gesellschafti eelkäija) väikeses eksperimentaalsete rakettide käivituskohas Hespenbuschi talu lähedal. 1957. aastal viidi käivituskoht Cuxhavenisse, kuna paik Großenknetenis jäi liiga väikeseks. Erilisteks puhkusekohtadeks on mitmed eelajaloolised hauad ja Ahlhorni kalastusjärved. Algselt ehitatud 1880. aastatel kalakasvanduseks, mis kasutas Lethe jõe vett, on need 1993. aastast looduskaitseala. 2 km² veest umbes 1,2 km² kasutatakse ikka veel kalakasvatuseks. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.grossenkneten.de
Aasta taim (Läti)

Aasta taim on Läti Botaanikaseltsi valitav taimeliik, mis sümboliseerib Läti loodust. Mõnikord on valitud liik ohustatud või haruldane, teinekord levinud ja harilik, kuid väärib mingitel põhjustel enam tähelepanu. Liik valitakse hääletuse teel. 2003 – kaunis kuldking (Cypripedium calceolus) 2004 – pääsusilm (Primula farinosa) 2005 – palu-karukell (Pulsatilla patens) 2006 – niidu-kuremõõk (Gladiolus imbricatus) 2007 – ümaralehine huulhein (Drosera rotundifolia) 2008 – kahelehine käokeel (Platanthera bifolia) 2009 – rand-seahernes (Lathyrus maritimus) 2010 – harakkuljus (Linnaea borealis) 2011 – võtmehein (Botrychium) 2012 – metsülane (Anemone sylvestris) 2013 – jusshein (Nardus stricta) 2014 – karulauk (Allium ursinum) 2015 – harilik talvik (Chimaphila umbellata) 2016 – harilik ädalalill (Parnassia palustris) 2017 – harilik käokuld (Helichrysum arenarium) 2018 – madar (Galium L.) 2019 – väike robirohi (Rhinanthus minor) 2020 – sile tondipea (Dracocephalum ruyschiana) 2021 – harilik köömen (Carum carvi) 2022 – harilik kullerkupp (Trollius europaeus) 2023 – harilik soosõnajalg (Thelypteris palustris) 2024 – harilik ungrukold (Huperzia selago) Aasta taim Aasta taim Läti botaanikaseltsi kodulehel. Läti keeles.
Eesti Posti tervikasjad

Eesti Posti tervikasjad on Eestis välja antud tervikasjad. Eestis ilmus esimene tervikasi 19. veebruaril 1923. Selle nominaaliks oli 2,5 marka ning neid trükiti 1 056 400 tk. Tervikasja nr. 1 müügihinnaks oli 3 marka. Tervikasju toodeti kuni Teise maailmasõjani (1940). Uuesti hakati neid välja andma alles aastal 1999. Eesti Posti tervikasjadel on maksetähisel nominaal (hind) või märge “Postimaks tasutud kõikidesse maadesse saatmisel” või “Postimaks makstud Eestis saatmisel”. Filateelia mõisted Omniva koduleht (vaadatud 27. novembril 2016)
Ederson

Ederson on eesnimi. Éderson Alves Ribeiro Silva (sündinud 1989), Portugali jalgpallur (Atlético Paranaense, Kashiwa Reysol) Ederson Honorato Campos (sündinud 1986), Brasiilia jalgpallur (Lyon, Lazio, Flamengo) Ederson Moraes (sündinud 1993), Brasiilia jalgpallur (Manchester City) Ederson Tormena (sündinud 1986), Brasiilia jalgpallur (Genk, Charleroi, Asteras Tripoli)
Naeratus

Mitte segi ajada naeru ehk naermisega Naeratus ehk naeratamine on moodus tunnete, tavaliselt positiivsete, väljendamiseks näoilme kaudu. Erinevatel andmetel võib inimene näoilme edastamiseks kasutada kuni mitukümmet lihast. Naer Smaili Nutt Freitas-Magalhães, A.; Castro, E. Facial Expression: The Brain and The Face. Porto: University Fernando Pessoa Press. Lk 1–18. ISBN 978-989-643-034-4. Freitas-Magalhães, A., & Castro, E. (2009). "The Neuropsychophysiological Construction of the Human Smile". In A. Freitas-Magalhães (Ed.), Emotional Expression: The Brain and The Face (pp.1-18). Porto: University Fernando Pessoa Press. ISBN 978-989-643-034-4. Freitas-Magalhães, A. (2006). The Psychology of Human Smile. Oporto: University Fernando Pessoa Press.  Naeratus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jaak Laineste

Jaak Laineste (sündinud 8. märtsil 1976 Tartus) on eesti ettevõtja ja geoinformaatik. Õppis Rannu keskkoolis ja lõpetas 1994. aastal Nõo Reaalgümnaasiumi. 2000. aastal lõpetas Tartu Ülikooli psühholoogia alal. 2003. aastal sai magistrikraadi geoinformaatikas ning 2006. aastal tehnoloogiajuhtimise ja ettevõtluse alal. Töötas 1995–2006 AS Regio kartograafi, geoinformaatiku ja tehnoloogiajuhina. Ta on Rahvusvahelise telekommunikatsiooni ja mobiilpositsioneerimise tehnoloogia valdkonna idufirma Reach-U üks algatajaid ja mobiilivaldkonna CTO 2000. aastate alguses. 2006. aastal asutas tehnoloogiaettevõtte OÜ Nutiteq, mis lõi maakaardilahendusi nutiseadmetele. Seda kasutasid rahvusvahelised firmad nagu näiteks Lonely Planet, Boeing, Bayer, Accenture jpt. 2016. aastal ostis selle Hispaania/USA ettevõte CartoDB Inc ja 2016–2018 töötas Laineste selles firmas. 2018. aastast töötab Sixfold GmbH-s tootedirektorina. Sixfoldi omanik on juhtiv Saksa transporditehnoloogia ettevõte Transporeon GmbH, mille omanik on alates 2023. aastast omakorda USA börsiettevõte Trimble. 1990. aastate lõpus Tartu Üliõpilaste Looduskaitseringi juhatuse liige.[viide?] Let's Do It! World – infotehnoloogia valdkonna juht 2012–2016.[viide?] Eesti Geoinformaatika Seltsi asutaja ja juhatuse liige 2016–2018. Maakaardi Selts MTÜ asutaja ja juhatuse liige, OpenStreetMap Foundationi liige. Erakonna Eesti 200 liige alates 2018. aastast, 2020–2022 ka erakonna juhatuse liige. Eesti Rooma Klubi liige aastast 2022. Tartu Linnavolikogu liige alates 2021. aastast, arengu ja planeerimiskomisjoni aseesimees. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva- ja Tartumaa (v.a Tartu linn)) 476 häält ning ei osutunud valituks. Tal on neli last, abikaasa folklorist Liisi Laineste. Mobiilpositsioneerimise täpsus ja rakendatavus ETIS Internetipõhiste ettevõtete rahvusvahelistumise arengusuunad Eesti Firmade näitel ETIS "IT-Ettevõtja Jaak Laineste: kasvufirma edu määrab meeskonnatöö" Horisont, 2018 "Hispaania tarkvarafirma ostis Eesti tehnoloogiaettevõtte" Postimees, 18. veebruar 2016 Jaak Laineste LinkedIn Trimble to Acquire Transporeon to Strengthen and Accelerate Connect & Scale Strategy Transporeon-Trimble press release Juhatuse liikmed ESTGIS koduleht Maakaardi Selts MTÜ Äriregister Eesti 200 valis uue juhatuse, juhina jätkab Kristina Kallas ERR Rooma Klubi liikmete nimekiri ERK koduleht Jaak Laineste, volikogu liige Tartu koduleht "Sünnijärjekord ja iseloom" Pere ja Kodu, 2. august 2014 Blogi kliimakriisist "Jaak Laineste: Veel üks sõpruslinn – Ukrainasse" Tartu Postimees, 29. detsember 2022 "Jaak Laineste: kaheaastase ambitsiooniga valitsus" Postimees, 1. veebruar 2021 "Muutes ennast, päästame maailma" Äripäev, 28. november 2018 "E-riik tuleb erakätesse anda" Äripäev, 23. aprill 2018 "Taome äpid e-reaalmajanduseks" Äripäev, 3. märts 2017 (Äripäev Eduka Eesti konkursil esikoha artikkel 2017. aastal) "Saudi Araabia ? reis tulevikku" Äripäev, 22. september 2005
Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia

Mitte segi ajada Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemiaga Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia on arhitektuuripreemia, mida annab välja Eesti Kultuurkapital. Preemia asutati 1995. aastal. Selle eesmärk on tunnustada silmapaistvaid saavutusi Eesti arhitektuuris, ergutada arhitektuurielu arengut ning tõsta selle üldist prestiiži ühiskonnas. Preemiakandidaate saab esitada arhitektuuri, sisearhitektuuri, linnaplaneerimise, maastikuarhitektuuri, keskkonnadisaini, restaureerimise/rekonstrueerimise, arhitektuurialase tegevuse ja arhitektuurikriitika valdkonnast. Aastapreemiate arv määratakse igal aastal eraldi. Preemiad on võrdse suurusega. Preemia määramisel autorite kollektiivile kuulub see autorite vahel jagamisele. Aastapreemiad. Eesti Kultuurkapitali veebisait.
Alle-Saija Teatritalu

Alle-Saija Teatritalu on Põlva maakonnas Kanepi vallas Kaagna külas asuv talu, mis on tuntud oma teatritegevuse tõttu. Talu tegevust korraldavad Ingrid Ulst ja Aivo Kikerman. Talus on oma teatristuudio. http://alle-saija.wixsite.com/alle-saija/kontakt (vaadatud 10.01.2019) Koduleht
Liia Kanemägi-Jõerand

Liia Kanemägi-Jõerand (varem Liia Kanemägi; sündinud 18. augustil 1974) on eesti näitleja. 1996. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (17. lend). Aastatel 1996–2001 töötas ta Vanalinnastuudios näitlejana. Alates 2001. aastast on vabakutseline näitleja. Ta on E-Teatri kunstiline juht ja loomingulise teatriühenduse Oma Lava asutajaliige. Ta on mänginud mitmes teleseriaalis. Näiteks "Kättemaksukontor", kus ta kehastas Tuuliki Lusti (Naves),"Kartulid ja apelsinid" ühte Viviani klienti ja "Pilvede all" Piret Jakobsoni sõbranna Dianat. "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. oktoober 2020. Vaadatud 10. jaanuaril 2019. Lennud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikool Omad Oma Lava Liia Kanemägi-Jõerand andmekogus IMDb (inglise)
Stiilivõtted

Stiilivõtted on võtted, mis aitavad teksti mõjusust suurendada. Nendeks võivad olla häälikused efektid või eriline lausestus. Stiilivõtete abil on võimalik nähtust kas paremas või halvemas valguses näidata. Stiilikujundeid liigitatakse: Lausekujundid: retooriline küsimus, pöördumine, hüüatus, kordus jt; Kõnekujundid: epiteet, võrdlus, metafoor jt; Kõlakujundid: alliteratsioon, assonants, riim. Lausekujundid on keelelised väljendusvahendid ja võtted, mille abil saavutatakse eripärane lauseehitus või -tähendus. Retooriline pöördumine on tundeline pöördumine loodusnähtuste, eemalviibijate vms poole. Retooriline hüüatus on hüüdlause vormis tunde- või suhtumisväljendus. Retooriline küsimus on tunderõhuline küsimus, millele ei oodata vastust. Kordamine võib anda väga mõjusa efekti. Seda demagoogiavõtet kasutatakse nii reklaamides kui ka poliitikas. Kõnekujundid on sõnade ja väljendite kasutamine ülekantud tähenduses. Epiteet on kirjeldav täiend, mis väljendab põhisõna omadust või tunnust, kõneleja emotsionaalset suhtumist. Võrdlus on millegi või kellegi kõrvutamine mingi ühistunnuse alusel. Võrdlus on tugevretooriline relv, see kujundab hoiakuid. Metafoor ehk ülekanne on ühele nähtusele või objektile kuuluvate omaduste ülekandmineteisele sarnasuse alusel. Kõlakujundid põhinevad kahe või enama sõna, hääliku, häälikuühendi kooskõlal. Heakõlalisust nimetatakse eufooniaks, ebakõla kakofooniaks. Alliteratsioon on sama kaashääliku kordus sõna alguses. Assonants on sama täishääliku kordus sõna alguses. Assonantsi ja alliteratsiooni võib kasutada ka koos. Riim on sõna või sõnaosade reeglipärane kordus, kahe või mitme värsirea häälikuline kokkukõla. Katrin Aava (2003). Veenmiskunst. Tallinn: Avita.
Põdraoja (Järva maakond)

Põdraoja (ka Laupa oja) on oja Järva maakonnas Türi vallas Laupa külas. Oja pikkus (koos lisaharudega) on 2,8 km. Valgala suurus on 5,8 km². Oja on täies ulatuses kraavistatud. Lähe asub Laupa külast kirdesse jääval metsaalal. Suubub Pärnu jõkke paremalt. Veerohkem on Põdraoja kevadise lumesulamise ajal või muul ajal peale rohkeid sademeid. Kuival suvel võib Põdraoja ka ära kuivada. Suvisel ajal kui veeseis madal, kasvab Laupa oja kiiresti taimestikku täis. Veerohkemal ajal võib Pärnu jõest ojja sattuda ka kalu. 2010. aasta 2. aprillil oli Põdraojal rekordiline suurvesi mis viis jupi kohalikku teed kaasa koos truubiga. Põdraoja keskkonnaportaalis
Pico Alto

Pico Alto on mägi Brasiilias Ceará osariigis Guaramiranga linna territooriumil. Pico Alto on Ceará osariigi kõrgeim mägi.
Võstermäe rändrahn

Võstermäe rändrahn on rändrahn Järva maakonnas Türi vallas Laupa külas. See asub Laupa mõisast umbes 2 km läänes, metsas sees. Tegemist on ümarja, massiivse, keskmiseteralise, halli graniitrahnuga: pikkusega 6,4 m, laiusega 5,3 m, kõrgusega 2,3 m. Ümbermõõt on 18,5 m. Rahnu ülaosa läänepoolne osa on pikselöögist purustatud, tükid lebavad siiani kivi kõrval maas. Selles esineb ka pragusid, üks pragu ulatub rahnu laelt kuni maani välja. Rändrahn on suhteliselt vähe sammaldunud. Rändrahn on võetud kaitse alla ürglooduse objektina. Võstermäe rändrahn Keskkonnaagentuuri Infolehel
Laupa rannamoodustised

Laupa rannamoodustised asuvad Järva maakonnas, Türi vallas, Laupa külas. Laupa mõisast umbes 1 km lääne pool asuvad Laupa rannamoodustised on tekkinud Balti jääpaisjärve esimese ja teise staadiumi randadel. Tegemist on kahe 51,5 - 52,5 meetri ja 54 meetri kõrgusel asuva liivast rannavalli ning 48,5 meetri kõrgusel asuva abrasiooniastanguga. "Järvamaa väärtuslikud maastikud, ilusa vaatega teelõigud ning vaatetornid ja vaatekohad". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. jaanuar 2019. Vaadatud 10. jaanuaril 2019.
Kalju Pihel

Kalju Pihel (3. mai 1929 – 30. november 2017) oli eesti keeleteadlane. Pihel oli Tallinna Ülikooli (ja selle eelkäijate) õppejõud. Ta õpetas soome keelt ning on koostanud soome keele õppematerjale, sh soome-eesti sõnaraamatu (kahasse Arno Pikamäega), mida on korduvalt täiendatud kujul välja antud. Ta on maetud Tallinna Pärnamäe kalmistule. https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=Aq1gjE7dEaZm
Saaremaa miniteatripäevad

Saaremaa miniteatripäevad on Saaremaa Ühisgümnaasiumi korraldatav õpilaste teatriüritus. Esimene üritus toimus 2000. Ürituse ajalugu ulatub aastasse 1992, kui hakkasid toimuma vabariikliku festivali alternatiivsed teatriüritused. https://web.archive.org/web/20190110193353/https://www.syg.edu.ee/uus/syg/index.php?option=com_content&view=article&id=152 (vaadatud 10.01.2019) https://www.syg.edu.ee/uus/syg/index.php?option=com_content&view=article&id=152