laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ilumark

Ilumark, ka suveniirmark, on postmargiga sarnanev postimaksulise väärtuseta väiketrükis, mis on mõeldud postisaadetisele kleepimiseks, andmaks edasi mingit sõnumit ja kaunistamaks postisaadetist. Eestis on ilumarke välja andnud näiteks Eesti Piibliselts jõuludeks, teisel ärkamisajal Eesti Muinsuskaitse Selts jõuludeks, Eesti Vabadussõja mälestusmärkide taastamise heaks, Eesti Rahva Muuseumi taastamise heaks Raadil (1989), Eesti lipu päevaks (1989), esimesest üldlaulupeost 120 aasta möödumise puhul (1989), Jakob Hurda sünnist 150 aasta möödumise puhul (1989), Vabariigi Presidendi Konstantin Pätsi põrmu ümbermatmise puhul (1990), Tartu rahu 70. aastapäeva puhul (1990), Eesti Kongressi kokkutulemise puhul 11.–12. märtsil 1990, emadepäevaks 1991 jne. Eesti Piibliseltsi 2012 jõulumargid www.filateelia.ee (vaadatud 27.09.2013) Jõulud 1988 EMS www.filateelia.ee (vaadatud 27.09.2013) Pärnu Vabadussõja mälestussammas Amandus Adamson 1991 EMS www.filateelia.ee (vaadatud 27.09.2013) Eesti Rahva Muuseumi taastamise heaks Raadil 1989 EMS www.filateelia.ee (vaadatud 27.09.2013) Eesti lipp 1989 EMS www.filateelia.ee (vaadatud 27.09.2013) 120 aastat esimesest eesti üldlaulupeost 1989 EMS www.filateelia.ee (vaadatud 27.09.2013) Jakob Hurt 150 1989 EMS www.filateelia.ee (vaadatud 27.09.2013) President Konstantin Päts 1874-1956 ümbermatmine 1990 EMS www.filateelia.ee (vaadatud 27.09.2013) Tartu rahu 70. aastapäev 1990 EMS www.filateelia.ee (vaadatud 27.09.2013) Eesti Kongress 1990 EMS www.filateelia.ee (vaadatud 27.09.2013) Emadepäev 1991 EMS www.filateelia.ee (vaadatud 27.09.2013)
Mooni tänav

See artikkel räägib Tallinna tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Mooni tänav (täpsustus). Mooni tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni ja Lille allasumites. Mooni tänav algab Paldiski maanteelt ja lõpeb Muti tänaval. Mooni tänav ristub järgmiste tänavatega: Kasvu tänav, Kullerkupu tänav, Endla tänav, Koskla tänav, Meleka tänav, Mehaanika tänav, Tihase tänav, Välja tänav, Tedre tänav, Kuldnoka tänav, Räägu tänav, Linnu tee. Mooni tänav on ligikaudu 2230 meetri pikkune. Oma põhiosas (alates Endla tänavast) on Mooni tänav paralleelne Sõpruse puiestee ja Mustamäe teega. Mooni tänav kujunes mitmes etapis ning tänavaosad kandsid varem erinevaid nimesid. 27. augustil 1930. aastal anti praeguse Mooni tänava Paldiski maantee ja Endla tänava vahelisele lõigule Astri tänava nimi ning Mehaanika ja Räägu tänava vahelisele lõigule Juure tänava nimi. 15. mail 1935 nimetati neid kahte lõiku ühendav tee Mooni tänavaks. 24. mail 1939 liideti Astri ja Juure tänav Mooni tänavaga. Tänava pikendamisel liideti Mooni tänavaga 27. oktoobril 1939 osa Sääse tänavast. 4. juunil 2008 eraldati Mooni tänavast Mustamäe linnaosa Sääse asumisse jäänud osa ja moodustati sellest Kiili tänav. Mooni 4 Mooni tänav http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman. Lilleküla ajalugu 1940. aastani. Tallinn, 2011, lk. 220 Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 78 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 273
Kodres

Kodres on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kodres 35 inimesel (13 mehel ja 22 naisel). Perekonnanimede levikult oli Kodres meeste puhul 9678. ja naiste puhul 6133. kohal. Jüri Kodres oli eesti kaupmees, Kaubandus-Tööstuskoja liige. Jüri Kodres (sündis 1867) oli eesti põllumees. Krista Kodres (sündinud 1957) on eesti kunstiteadlane. https://www.stat.ee/nimed/pere/Kodres
Aivar Kivisiv

Aivar Kivisiv (sündinud 26. detsembril 1963) on väikeettevõtja ja kirjanik.[viide?] Ta on kaitseliitlane ja kuulub Toompea malevkonda. Alates aprillist 1995 on ta Isamaa ja Res Publica Liidu liige. Augustis 2012 lõi ta Kivisivicum OÜ.[viide?] 2005 oli ta Kesklinna linnaosa linnavarakomisjoni liige. Ta oli 2015–2017 Kesklinna halduskogu liige. 13. mail 2017 kandideeris ta IRLi eestseisusse, ei osutunud valituks. Kivisiv on kandideerinud 2002. aasta kohalike omavalitsuste valimistel Käina vallavolikokku ja sai 3 häält. 2005., 2009., 2013. ja 2017. aasta kohalike omavalitsuste valimistel kandideeris ta Tallinna linnavolikokku ja sai vastavalt 18, 8, 22 ja 16 häält. Eesti Endiste Metsavendade Liit andis talle 2018. aastal teenetemedali nr 28.[viide?] 2012 "Kolmas Vabadussõda" (kujundaja Tiina Sildre; ISBN 9789949306671) 2020 "Tallinna Vangla 2025–2026. Vastasseis" (kahasse Andrus Kõrega, kujundaja Tiina Sildre; ISBN 9789949016143) Sander Laasik, Toompea malevkonna liikmed osalesid õppusel "Kevadtorm 2013″, "Linnavarakomisjon". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. august 2017. Vaadatud 27. augustil 2017. Karin Kangro, IRLi eestseisuses on oodata suuri muudatusi, Postimees, 28. aprill 2017 IRL-i uueks esimeheks valiti Helir-Valdor Seeder, Delfi, 13. mai 2017 http://vvk.ee/arhiiv/kandidaadi-otsing/?otsi_ajaloost=Aivar%20Kivisiv  Aivar Kivisiv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lamprophiidae

Lamprophiidae on madude sugukond. Lamprophiidae sugukond klassifitseeritakse järgmisteks alamsugukondadeks: Alamsugukond Aparallactinae Bourgeois, 1968 Atractaspidinae (pinnaserästiklased) Günther, 1858 Lamprophiinae Fitzinger, 1843 Prosymninae Kelly, Barker, Villet & Broadley, 2009 Psammophiinae Dowling, 1967 Pseudaspidinae Cope, 1893 Pseudoxyrhophiinae Dowling, 1975 Perekond Buhoma Ziegler, Vences, Glaw & Böhme, 1997 Montaspis Bourquin, 1991 Oxyrhabdium Boulenger, 1893 Psammodynastes Günther, 1858 Fitzinger, Systema Reptilium, fasciculus primus, Amblyglossae. Braumüller et Seidel, Wien, 1843, OpenLibrary raamat veebiversioon (vaadatud 28.09.2013) (ladina keeles) Pyron, Burbrink, Colli, Montes de Oca, Vitt, Kuczynski & Wiens, 2010,The phylogeny of advanced snakes (Colubroidea), with discovery of a new subfamily and comparison of support methods for likelihood trees. Molecular Phylogenetics and Evolution, vol 58, lk 329–342. Veebiversioon (vaadatud 28.09.2013) (inglise keeles)
Võistkondlik suusamaraton

Võistkondlik suusamaraton oli Eestis 1960–1987 harrastatud spordiala ja mitme suusavõistluse koondnimetus. Võistkondliku suusamaratoni idee sai alguse 1950. aastate lõpus, tollase ajalehe Noorte Hääl toimetusest. Esimene maraton toimus 21. veebruaril 1960 marsruudil Tallinn–Keila–Tallinn. Mehed ja meesveteranid võistlesid neljaliikmelistes võistkondades. Teised klassid (naised, naisveteranid, noormehed, neiud) kolmeliikmelistes võistkondades. Meeskond pidi koos lõpetama. Sageli olid võistkonnaliikmed ühendatud omavahel kummipaelaga. Mehed sõitsid kaks distantsi – 20+20 kilomeetrit. Ühe otsa lõpus tehti puhkepaus. Kahe distantsi ajad liideti kokku ja selgus paremusjärjestus. Naised ja teised võistlusklassid sõitsid vaid ühe distantsi – 20 kilomeetrit. Kevadisel pööripäeval, 20. märtsil 2021 valmis võistkondlikku suusamaratoni tutvustav ja jäädvustav-mälestav lühimängufilm "Kampsuusatajate kogunemine", hüüdnimega Suusafilm. Filmi autor on Marek Vahula ja film esilinastus 9. oktoobril 2021 Tallinnas Solarise Apollo kinos. Tallinna–Keila–Tallinna võistkondlik maraton toimus aastatel 1960–1987 21 korda. Maratoni kutsuti ka Tallinna maratoniks ning võisteldi ajalehe Noorte Hääl auhindadele. Tamsalu–Neeruti võistkondlik maraton toimus aastatel 1971–1987 16 korda ja võisteldi tollase Rakvere rajooni ajalehe Punane Täht auhindadele. Maraton toimus alati naistepäeva paiku ja kutsuti ka naistepäevamaratoniks. 1980. aastal kasvas maratonist välja individuaalne Tamsalu–Neeruti maraton, mis toimub tänapäevalgi. Mõnel aastal jäi maraton kehvade lumeolude tõttu ära. Võistkondliku suusamaratoni tava lõppes 1987. aastaga, kui ajad hakkasid muutuma ja algasid lumevaesed talved. "Värske suusafilm räägib lahti kadunud spordiala loo" Delfi Sport, 6. september 2021 Marek Vahula. Kampsuusatajate Koosolek. Filmikäsikiri. Rakvere, 2013. Kauri Piiskoppel. Tamsalu-Neeruti maraton. Uurimistöö. Tamsalu Gümnaasium. Tamsalu, 2013. Kampsuusatajate kogunemine YouTube
Marja tänav (Tallinn)

Marja tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Marja allasumis ja Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Marja tänav algab Mustamäe teelt, ristub Seemne, Artelli, Humala ja Laki tänavaga ning Mustjõe põiguga. Ta lõpeb Mustjõe tänaval. Marja tänav on idakagu-lääneloodesuunaline ja 670 meetri pikkune. Marja tänav asub Kadaka tööstuspiirkonnas. Marja tänaval asunud sõjaväelinnakus asusid Eesti NSV ajal Nõukogude armee väeosad ja seejärel Logistikapataljon. 1992. aasta suvel toimus tulevahetus Marja tn 4 asuvas baasis, kuid Kaitsejõudude Peastaabi Autokompaniil ei õnnestunud seda üle võtta. 1997. aastal formeeriti Kaitsejõudude Peastaabi Autokompanii ümber Tagalapataljoniks. 20. märtsist 2015 paikneb logistikapataljon alaliselt Ämaris. Marja 4 Marja 4d, Eesti Keskkonnauuringute Keskuse hoone Marja 5, Kristiine katlamaja 18. ja 19. sajandil asus selle tänava ääres Mühlenhofi suvemõis, mille järgi oli tänava nimi Mühlenhofi tee (saksa keeles Mühlenhofscher Weg). Praeguse nime sai Marja tänav 14. mail 1946. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 75
Walter Lippmann

Walter Lippmann (23. september 1889 New York, Ameerika Ühendriigid – 14. detsember 1974 New York, Ameerika Ühendriigid) oli ameerika ajakirjanik, poliitikakommentaator ja mitme USA presidendi nõunik. Lippmann võttis sotsiaalteadustes kasutusele stereotüübi mõiste ning oli kahekordne Pulitzeri preemia laureaat (1958 ja 1962). Public opinion. New York: Harcourt, Brace, 1922.
Simon Le Bon

Simon John Charles Le Bon (sündinud 27. oktoobril 1958) on inglise muusik. Ta on tuntud rokkansambli Duran Duran lauljana ja on ka laulutekstide looja.
Nastik (perekond)

Nastik (Natrix) on maoperekond. Nastikute perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Natrix maura LINNAEUS, 1758 – rästiknastik Natrix natrix LINNAEUS, 1758 – harilik nastik Natrix tessellata LAURENTI, 1768 – veenastik. Hariliku nastiku alamliiki Natrix natrix astreptophora peetakse nüüd eraldi liigiks Natrix astreptophora. Nastiku perekonna väljasurnud liigid: †Natrix longivertebrata Szyndlar, 1984 †Natrix merkurensis Ivanov, 2002 †Natrix mlynarskii Rage, 1988 †Natrix sansaniensis (Lartet, 1851). Uurijate meelest toimub, looduslikes oludes, nastikute perekonda liigitatud madude käitumises paaritumisperioodil eriline isaste madude võitlus suguküpse emasega paaritumisõiguse üle. Kuni 20 isast vallutavad emase, elades tema seljas ning proovides tema liigitusi aimata ja järele teha, ning proovivad tõkestata rivaalide paaritumist temaga. Üsna ruttu peale seda kui ühel isasel õnnestub kopulatsiooni alustamine roomab emane koos temaga madude kuhja alt välja. Nii kuis ülejäänud isased suudavad märgata emase puuduolekut roomavad ärritunult ringi ja püüavad paaritumisakti sooritada esimese ettejuhtuva maoga olgu ta samast soost või teisest liigist. Eemale tõmbunud maopaarike aga toimetab vaikselt edasi ning üksnes isase sabaliigutused indikeerivad, et paarike on arvatavasti elus. Natrix, veebiversioon (vaadatud 28.09.2013) (inglise keeles) Mikko's Phylogeny Archive veebiversioon (vaadatud 28.09.2013) (inglise keeles)] D. Dwight Davis, Courtship and mating behavior in snakes, Fieldiana v. 20. köide, nr 22, lk 261, Publication (Chicago Natural History Museum), 28. detsember 1936, OpenLibrary raamatu veebiversioon (vaadatud 06.06.2014) (inglise keeles) Joseph Nicolas Laurenti,Specimen medicum, exhibens synopsin reptilium emendatam cum experimentis circa venena et antidota reptilium austriacorum, Vienna Joan Thomae, 1768 OpenLibrary raamatu veebiversioon (vaadatud 28.09.2013) (ladina keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne CoL-is Sissekanne Fauna Europaeas Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI Taxonomy database'is Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne uBio-s Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Natrix seisuga 06.06.2014.
Jaanus Koort

Jaanus Koort (sündinud 22. jaanuar 1985) on eesti teleajakirjanik. Mais 2004 lõpetas Viljandi spordikooli judo alal. Koort on Kanal 2 uudistesaate "Reporter" välisuudiste toimetaja, reporter, veebitoimetaja ja saatejuht.[viide?] Viljandi Spordikooli lõpetas 56. lend, Sakala, 27. mai 2004
Venta jõgi

Venta (liivi keeles Vǟnta joug) on jõgi Leedus ja Lätis. Venta algab Leedus Žemaitija kõrgustikul, voolab peamiselt loodesse ja suubub Ventspilsis Läänemerre. Jõgi on 346 km pikk (sellest Lätis 178 km), valgla on 11 800 km², sellest 67% Lätis. Vooluhulk suudmes on 44, teistel andmetel 99,5 m³/s. Jõgi on Leedu ja Läti piiril 40–50 m, suudmes 150–200 m lai. Jõgi lähtub Telšiai ja Šiauliai maakonna piirilt ning voolab algul itta, läbides Užventise, siis pöördub põhja, läbides Kuršėnai, ja lõpuks loodesse. Pärast voolamist läbi Papilė ja Venta jõuab ta tagasi Telšiai maakonda, kus läbib Viekšniai ja Mažeikiai. Seejärel ületab ta Läti piiri. Lätis läbib Venta jõgi kõigepealt Salduse piirkonda, kus läbib Kalni ja Nigrande, seejärel Skrunda piirkonda, kus läbib Skrunda. Järgmisena läbib jõgi Kuldīga piirkonda, kus jõe kaldal asub Kuldīga, ning lõpuks Ventspilsi piirkonda, kus läbib Ventava ning Piltene ja suubub Ventspilsis merre. Venta suurimad lisajõed on Virvyčia (99,7 km, vasakpoolne), Šerkšne (vasakpoolne), Vadakste jõgi (82,2 km, parempoolne), Varduva (96 km, vasakpoolne), Ciecere (parempoolne) ja Abava (129 km, parempoolne). Ülemjooksul on jõgi Venta kanali kaudu ühendatud Dubysa jõega, mis suubub Nemunasesse. Alamjooksul Kuldīga lähedal asub Venta juga (ka Rumba juga), mis on küll kõigest paar meetrit kõrge, kuid 240 m lai ja seega Läti kõige laiem ja ühtlasi veerikkam juga.
Alkohol (film)

"Alkohol" on Ewald André Duponti ja Alfred Lindi poolt Saksamaal 1919. aastal loodud tummfilm. Filmi loomist alustas Lind, filmi lõpetas Dupont. Wilhelm Diegelmann Ernst Rückert Georg H. Schnell Emil Biron Jean Moreau Auguste Pünkösdy Ferry Sikla Toni Tetzlaff Hanni Weisse Maria Zelenka Bergfelder, Tim & Cargnelli, Christian. Destination London: German-speaking emigrés and British cinema, 1925-1950. Berghahn Books, 2008. Prawer, S.S. Between Two Worlds: The Jewish Presence in German and Austrian Film, 1910-1933. Berghahn Books, 2005. Bergfelder & Cargnelli p.28
Natricinae

Natricinae on madude alamsugukond. Natricinae alamsugukonda liigitatakse järgmised perekonnad: Adelophis Afronatrix Amphiesma Amphiesmoides Anoplohydrus Aspidura Atretium Balanophis Clonophis Hologerrhum Hydrablabes Hydraethiops Iguanognathus Lycognathophis Macropisthodon Natriciteres Natrix (nastik) Nerodia Opisthotropis Parahelicops Pararhabdophis Paratapinophis Regina Rhabdophis Seminatrix Sinonatrix Storeria Thamnophis tripimadu Tropidoclonion Tropidonophis Virginia Xenochrophis
Laviin (film)

"Laviin" on Michael Curtizi poolt Austrias 1923. aastal loodud tummfilm. Victor Varconi – George Vandeau Mary Kid – Marie Vandeau Walter Marischka – laps Lilly Marischka – Kitty Mathilde Danegger – Jeanne Vandeau
Kummituslinn (film)

"Kummituslinn" on Jay Marchanti poolt Ameerikas 1923. aastal loodud tummfilm. Film on kadunud. Pete Morrison – naerev Larry Newton Margaret Morris – Alice Sinclair Al Wilson – Raymond Moreton Frank Rice – Sagebrush Hilton Bud Osborne – Jasper Harwell Lola Todd – Ginger Harwell kõhn Cole – Mort Carley Alfred Allen – Austin Sinclair printsess Neela – Maria de Ortega Valerio Olivo – Manuel Ortega William Quinn Frank Tomick "Progressive Silent Film List: The Ghost City". Silent Era. Vaadatud 28. september 2013.
Veemadulased

Veemadulased (Homalopsidae) on valdavalt veelise eluviisiga madude sugukond. Pikka aega klassifitseeriti veemadulasi Homalopsinae alamsugukonda. 2008. klassifitseerisid Vidal& Hedges veemadulased Colubroidea ülemsugukonna sugukonna järku. Veemadulaste sugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad: Bitia Gray, 1842 Brachyorrhos Kuhl, 1826 Calamophis Meyer, 1874 Cantoria Girard, 1857 Cerberus Cuvier, 1829 (koerpeamadu) Dieurostus Berg, 1901 Djokoiskandarus Murphy, 2011 Enhydris Sonnini & Latreille, 1802 Erpeton Lacépède, 1800 (kombitsmadu) Ferania Gray, 1842 Fordonia Gray, 1837 Gerarda Gray, 1849 Gyiophis Murphy & Voris, 2014 Heurnia Jong, 1926 Homalophis Peters, 1871 Homalopsis Kuhl & Hasselt, 1822 Hypsiscopus Fitzinger, 1843 Karnsophis Murphy & Voris 2013 Kualatahan Murphy & Voris, 2014 Mintonophis Murphy & Voris, 2014 Miralia Gray, 1842 Myron Gray, 1849 Myrrophis Kumar, Sanders, Sanil & Murphy, 2012 Phytolopsis Gray, 1849 Pseudoferania Ogilby, 1891 Raclitia Gray, 1842 Subsessor Murphy & Voris, 2014 Sumatranus Murphy & Voris, 2014. Kohastumused: silmad asetsevad selgmiselt; ninaõõnes paiknevad ninasõõrmed on varustatud suletavate klappidega; kõri on kohastunud veeshingamisega; isaste kopulatsioonielundiks on hemipeenis; emased on valdavalt vivipaarid. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Homalopsidae roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 31.08.2014) (inglise keeles) Homalopsidae roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 1.05.2015) (inglise keeles) Hussam Zaher,Felipe Gobbi Grazziotin, John E. Cadle, Robert W. Murphy, Julio Cesar de Moura-Leite, Sandro L. Bonatto, Molecular phylogeny of advanced snakes (Serpentes, Caenophidia) with an emphasis on South American Xenodontines: a revised classification and descriptions of new taxa, köide 49(11):134 - 135, 2009, veebiversioon (vaadatud 28.09.2013) (inglise keeles) Sissekanne roomajate andmebaasis Murphy & Voris, 2014 : A Checklist and Key to the Homalopsid Snakes (Reptilia, Squamata, Serpentes), with the Description of New Genera., Fieldiana: Life And Earth Sciences, nr 8, lk 1-43
Višķi

Višķi (latgali keeles Vyški) on küla (vidējciems) Lätis Augšdaugava piirkonnas Višķi vallas. 19. sajandil oli alev, seal oli suur juudi kogukond. Ühe versiooni kohaselt on Višķis sündinud Venemaa Keisririigi valitsejanna Katariina I. Aastatel 2009–2021 jäi asula Daugavpilsi piirkonda. Asulas on katoliiklaste kirik.
Kalkūni

Kalkūni on küla (lielciems) Lätis, Augšdaugava piirkonnas, Daugavpils-Vilniuse raudtee ääres. Kalkūni valla halduskeskus. Asulas asub Kalkūni mõisa (Kalkuhnen) süda. Peahoone laskis aastail 1890–1892 ehitada August von Oettingen Wilhelm Neumanni projekti järgi. Alates 1945. aastast on mõisas lastekodu. Aastatel 2009–2021 jäi asula Daugavpilsi piirkonda.
Opsa

Opsa (valgevene keeles Опса, leedu keeles Apsas) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Viciebski oblasti Brasłaŭ rajoonis, Opsa külanõukogu halduskeskus. Asub Leedu piiri lähedal. Asulas on 674 elanikku (2009). Esimest korda on asula nime mainitud aastal 1500, mil suurvürst Aleksander andis Opsa Smolenski vürstile, kelle maad olid hõivanud Moskva väed. 1812. aasta isamaasõjas oli Opsas mõnda aega Barclay de Tolly staap, hiljem aga Murat' oma. Aastast 1823 Platerite suguvõsa valduses. Kuni 1917. aastani oli Opsa Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. 1939. aastal kaotas Opsa ka alevi staatuse. Murat tamm Opsa kirik Platerite mõis "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Svente

Svente on küla (lielciems) Lätis Leedu piiri lähedal Augšdaugava piirkonnas. Svente valla halduskeskus. Sventes on Jaunsvente mõisa (Swenten) süda, keskkool, kirik, sidejaoskond ja Teise maailmasõja aegse sõjatehnika muuseum. Üks eksponaatidest on tank Poola seriaalist "Neli tankisti ja koer". Aastatel 2009–2021 jäi küla Daugavpilsi piirkonda. Jaunsvente mõisa peahoone
Siber

Siber (vene keeles Сибирь, kasahhi keeles Сібір, mongoli keeles Сибирь, hiina keeles 西伯利亞) on piirkond Venemaal ja Põhja-Kasahstanis, mis hõlmab Aasia põhjaosa Uurali mägedest Põhja-Jäämere ja Vaikse ookeani veelahkmeni. Siberi lõunapiiriks peetakse Venemaa lõunapiiri Kasahstani, Mongoolia ja Hiinaga, sest Siberina mõistetakse praegu ainult Venemaa Föderatsiooni territooriumi, kuigi ajalooliselt kuulub selle koosseisu ka Kasahstani kirdeosa ja Venemaa Kaug-Ida. Siber on jaotatud Lääne- ja Ida-Siberiks. Samuti eristatakse mõnikord Lõuna-Siberi mäestikke, Kirde-Siberit ja Kesk-Siberit, seda küll peamiselt loodusgeograafilistes jaotustes. Siberi aladel elab tänapäeval ligi 30 miljonit inimest, kellest enamik peab end venelasteks, paljud neist on ka ukraina ja tatari päritolu. Turgi ja mongoli keeli kõnelevatest põlisrahvastest on suurim etnos burjaadid, keda on üle poole miljoni. Siberi miljonilinnad on Novosibirsk, Omsk ja Krasnojarsk, järgnevad kuni 0,6 miljoniga Irkutsk, Tjumen ja Tomsk. Üle 600 tuhande elaniku on ka ajalooliselt Siberisse kuulunud Vladivostokis. Venemaa Aasia-osa Siberi vallutamine
Alejo Vidal-Quadras

Alejo Vidal-Quadras Roca (sündinud 20. mail 1945 Barcelonas) on Hispaania poliitik, Euroopa Parlamendi liige. Ta kuulub konservatiivsesse Rahvaparteisse ja osaleb Euroopa Rahvapartei rühma töös. 20. juulil 2004 valiti ta parlamendi 14 asepresidendi hulka. Ta on tuntud kui regionaalse autonoomia- ja iseseisvuspüüete ning baski ja katalaani rahvusluse tuline vastane. Tutvustus Euroopa Parlamendi kodulehel
Gunnar Hökmark

Anders Gunnar Hökmark (sündinud 19. septembril 1952 Ystadis) on Rootsi poliitik, Mõõduka Koalitsioonipartei liige. Euroopa Parlamendis kuulub ta Euroopa Rahvapartei fraktsiooni. Ta on Euroopa Demokraatide grupi asepresident. Ta oli Baltimaade iseseisvuse toetuseks korraldatud esmaspäevamiitingute algatajate hulgas. Valgetähe III klassi teenetemärk 1999
Hospidali tänav

Hospidali tänav on tänav mitmes Eesti linnas: Hospidali tänav on tänav Tallinnas. Hospidali tänav on tänav Pärnus. Hospidali tänav on tänav Kiviõlis. Hospidali nime on kandnud ka Kentmanni tänav Tallinnas.
Asare

Asare on küla (vidējciems) Lätis Jēkabpilsi piirkonnas, Asare valla halduskeskus. Asub 12 km kaugusel Aknīstest. Asulas on raamatukogu, põhikool, kirik, Asare mõisa (Assern) süda. Aastatel 2009–2021 kuulus asula Aknīste piirkonda.
Gārsene

Gārsene on küla (vidējciems) Lätis Jēkabpilsi piirkonnas, Gārsene valla halduskeskus. Asulas asuvad kultuurimaja, raamatukogu, kirik ja Gārsene mõisa (Garssen) süda. Gotthard Kettler, Kuramaa hertsog, andis Gārsene maad 1583. aastal von Budbergidele. Aastatel 2009–2021 jäi asula Aknīste piirkonda. Uusgooti stiilis mõisa peahoone püstitati 1856. aastal, 1885. aastal lisati ühekorruseline tiibhoone. 1939. aastal ehitati hoone arhitekt Vassiljevi projekti järgi kooliks ümber. Mõisa peahoones asuvad praegu põhikool ja Budbergide suguvõsa tutvustav muuseum. Säilinud on ka park ja arvukad kõrvalhooned.
Druja

Druja (valgevene keeles Друя) on agrolinnake (varem linn, alev ja küla) Valgevenes Viciebski oblasti Brasłaŭ rajoonis, Druja külanõukogu halduskeskus. Asub Läti piiri ääres, Daugava ja Drujka jõe ühinemiskohas. Teisel pool jõge asub Läti asula Piedruja. Raudteeliini Varapajeva–Druja lõppjaam. Aastal 2006 oli Drujas 1500 elanikku, aastal 2009 aga 1149 elanikku. Asula järgi on nimetatud Pirgu lademe Druja kihistu. Esimest korda mainitakse aastal 1386, mil Druja oli Połacki vürstiriigi osa. Sellest ajast on säilinud nn Borisi kivi raidkirjadega XII. sajandist. Sellest ajast on säilinud ka Druja kindluse varemed Daugava kaldal. XV-XVI sajandil oli Druja Massalskite suguvõsa käes. 1525. aastal püstitati sinna frantsisklaste mungaordu bernardiinide haru klooster ja ehitati kirik. 1579. aastal külastas Pihkva sõjakäigul Drujat kuningas Stefan Batory. 1600. aastal sai Druja endale Lew Sapieha. 1618. aastal rajas Jan Stanisław Sapieha uue kindlustatud eeslinna, mis sai nimeks Sapieżyn (Сапежын]. 1620. aastal sai Druja linnaõigused. 1632. aastal põletasid Moskva väed Druja maha. XVII-XVIII sajandil oli Druja tähtis kaubanduskeskus. Poola jagamisel läks osa Drujast Venemaa koosseisu 1772. ja teine osa 1795. aastal. 1904. aastal avati Varapajevasse viiv raudtee. Kuni 1917. aastani oli Druja Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. 2009. aastal sai Drujast agrolinnake. Borisi kivi Druja kirik Druja tänavavaade "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 46 Agrolinnake Valgevene fotoentsüklopeedias