laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Külvaja trükikoda

Kirjastus Ühisus "Külvaja" (Külwaja) oli baptistide trükikoda, mis asus algselt Keilas (1924–1934) ja hiljem Tallinnas (1935–1940). Trükikoda asus Keilas, Jaama tn. 3 / Haapsalu mnt. 29, 31 nurgal. (Keila elanikud on seda hoonestust kutsunud ka kui "Regastiku vabriku hooned"), ehk endise Tõnu Rägastiku jahuveski ja villakraasimisveski II korrusel. Trükikoja omanikuks oli Richard Kaups. Käibel oli ka nimetus "Richard Kaups trükikoda" . Trükiojas trükiti peamiselt baptistliku kirjandust. 1935. aastal kolis trükikoda Tallinna, Rataskaevu 6 (1935–1940). 26 juuli 1940. aastal natsionaliseeriti Tallinna "Külvaja" trükikoda. 1953. aastal pandi Keilas endises "Külvaja" ruumides tööle uuesti trükikoda. Trükikojale määrati nimeks "Trükikoda nr 25" ja kus kuni 1961. aastani trükiti rajooniajalehte “Bolševistlik Sõna” ja hiljem “Kollektiivne Töö”. "Trükikoda Richard Kaups". AIS. "771. Natsionaliseerimisele kuuluvad tööstusettevõtted". Riigi Teataja, nr. 81. 26. juuli 1940.
Vladimir Frolov

Vladimir Petrovitš Frolov (1969 – märts/aprill 2022) oli Venemaa sõjaväelane (kindralmajor), aktiivne osaline Venemaa 2022. aasta agressioonis Ukraina vastu. Ta oli Venemaa 8. armee komandöri asetäitja hetkel, kui Ukraina vägedel ta likvideerida õnnestus. Lahkunu saadeti viimsele teele 16. aprillil Peterburi Serafimovskoje kalmistul. Sõna võtnud kuberneri sõnul olevat Frolov olnud pärit igipõliste sõjaväelaste perest. Kuberner Beglovi arvates "[Vladimir Petrovitš Frolovi] isa läbis suure Isamaasõja ja võitles nendega, kes põletasid maha Hatõni. Enam kui 70 aastat hiljem andis tema poeg elu võitluses uue põlvkonna natsistide vastu". В Украине ликвидировали генерал-майора, заместителя командующего 8-й армией РФ Владимира Фролова В Петербурге простились с генерал-майором Владимиром Фроловым Matt Murphy (6. juuni 2022). "Ukraine war: Another Russian general killed by Ukrainian forces - reports". www.bbc.com (inglise). BBC News. Vaadatud 6. juunil 2022. The deaths of generals are rarely officially acknowledged in Russia. In the case of Maj Gen Vladimir Frolov, no information about his death had appeared in state media prior to his funeral in St Petersburg in April.
FK Banga naiskond

Futbolo klubas Banga (ka FK Banga) on Leedu jalgpalliklubi, mis tegutseb Gargždais. Naiste jalgpalliklubi, mis osaleb naiste jalgpalli kõrgliigas. FK Banga loodi 1966 ning naiskond moodustati selle juurde 2012. A lyga Võitja (0): Leedu karikas Võitja (0): Seisuga 4. detsember 2023. Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. Soccerway 2016 Soccerway 2017 Soccerway 2018 Soccerway 2019 Soccerway 2020 Soccerway 2021 lietuvosfutbolas.lt 2022 https://lietuvosfutbolas.lt/klubai/banga-12512/?cid=14552589 fkbanga.lt (Naiste) fkbanga.lt Soccerway
FC Hegelmann naiskond

Futbolo klubas Hegelmann (ka FC Hegelmann) on Leedu jalgpalliklubi, mis tegutseb Kaunases. Naiste jalgpalliklubi, mis osaleb naiste jalgpalli kõrgliigas. FC Hegelmann loodi 2009 ning naiskond moodustati selle juurde 2022. A lyga Võitja (0): Leedu karikas Võitja (0): Seisuga 4. detsember 2023. www.hegelmannsports.lt Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. https://www.sportas.lt/naujiena/482064/prie-hegelmann-moteru-komandos-vairo-stos-specialistas-is-anglijos lietuvosfutbolas.lt 2022 https://lietuvosfutbolas.lt/klubai/banga-12512/?cid=14552589 hegelmannsports.lt Soccerway
FK Saned naiskond

Futbolo klubas Saned (ka FK Saned) on Leedu jalgpalliklubi, mis tegutseb Joniškises. Naiste jalgpalliklubi, mis osaleb naiste jalgpalli kõrgliigas. FK Saned loodi 2013 ja naiskond moodustati selle juurde 2021. A lyga Võitja (0): Leedu karikas Võitja (0): Seisuga 22. august 2022. Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. http://lietuvosfutbolas.lt/klubai/fk-saned-35952/?cid=9935824 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. detsember 2021. Vaadatud 18. aprillil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://lff.lt/news/12775/penktadieni-vyks-lmfa-i-lygos-ketvirtfinaliu-rungtynes/[alaline kõdulink] lietuvosfutbolas.lt 2022 https://lietuvosfutbolas.lt/klubai/banga-12512/?cid=14552589 instagram Soccerway
FK Vilnius naiskond

Futbolo klubas Vilnius (ka FK Vilnius) on Leedu jalgpalliklubi, mis tegutseb Vilniuses. Naiste jalgpalliklubi, mis osaleb naiste jalgpalli kõrgliigas. Klubi loodi 2019 ja naiskond moodustati 2020. A lyga Võitja (0): Leedu karikas Võitja (0): Seisuga 19. aprill 2022. www.lietuvosfutbolas.lt Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. http://lietuvosfutbolas.lt/klubai/fk-vilnius-29648/?cid=5855938 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. oktoober 2021. Vaadatud 18. aprillil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://int.soccerway.com/national/lithuania/women-a--lyga/2021/regular-season/r60848/ lietuvosfutbolas.lt 2022 https://lietuvosfutbolas.lt/klubai/banga-12512/?cid=14552589 Facebook: FK VILNIUS Soccerway
MFA Žalgiris

Moterų Futbolo Akademija Žalgiris (ka MFA Žalgiris) on 2013. aastal loodud Leedu jalgpalliklubi, mis tegutseb Vilniuses. Naiste jalgpalliklubi, mis osaleb naiste jalgpalli kõrgliigas. A lyga Võitja (0): Leedu karikas Võitja (0): Seisuga 4. detsember 2023. Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. Soccerway 2013 Soccerway 2014 Soccerway 2015 Soccerway 2016 Soccerway 2017 Soccerway 2018 lietuvosfutbolas.lt 2019 lietuvosfutbolas.lt 2020 Soccerway 2020 Soccerway 2021 lietuvosfutbolas.lt 2022 https://lietuvosfutbolas.lt/klubai/banga-12512/?cid=14552589 lietuvosfutbolas.lt mfazalgiris.lt Julliene Ramirez delfi.lv: Instagram gražuolė mfazalgiris.lt MFA Žalgiris Facebook @mfazalgiris instagram YouTube: MFA Žalgiris "Moterys už futbolą" Facebook Soccerway: MFA Žalgiris
Naiste A lyga

Naiste A lyga (ka Spark Energy moterų A lyga) on Leedu naiste jalgpalli kõrgliiga. Liigas mängib 7 naiskonda, liiga meister kvalifitseerub UEFA Naiste Meistrite Liiga kohale. Klubi: Meistrid: 1994 – Olimpija-Centras Kaunas 1994/1995 – Politechnika Kaunas 1995/1996 – Vilnius 1996/1997 – Gabija-Politechnika Kaunas 1997/1998 – Kristina Vilnius 1998/1999 – Politechnika-Sika Kaunas 1999 – FC Gintra (1) 2000 – FC Gintra (2) 2001 – Šventupė Ukmergė 2002 – TexTilite Ukmergė 2003 – Gintra Universitetas (3) 2004 – TexTilite Ukmergė 2005 – Gintra Universitetas (4) 2006 – Gintra Universitetas (5) 2007 – Gintra Universitetas (6) 2008 – Gintra Universitetas (7) 2009 – Gintra Universitetas (8) 2010 – Gintra Universitetas (9) 2011 – Gintra Universitetas (10) 2012 – Gintra Universitetas (11) 2013 – Gintra Universitetas (12) 2014 – Gintra Universitetas (13) 2015 – Gintra Universitetas (14) 2016 – Gintra Universitetas (15) 2017 – Gintra Universitetas (16) 2018 – Gintra Universitetas (17) 2019 – Gintra Universitetas (18) 2020 – Gintra Universitetas (19) 2021 – FC Gintra (20) 2022 – FC Gintra (21) 2023 – FC Gintra (22) http://lietuvosfutbolas.lt/varzybos/moteru/moteru-a-lyga/ http://www.rsssf.com/tablesl/lito-womchamp.html https://int.soccerway.com/national/lithuania/women-a--lyga/2021/regular-season/r60848/ Koduleht Soccerway
Ülde

Ülde on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. Pindala on 24,39 km2. Elanikke on 215 inimest (2006). Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda. Külas asub kruusakarjäär, kauplus (suletud alates 2014) ja puidutööstus. Tegutseb külaselts. Küla põhjapiiril voolab Navesti jõgi. Üldeküla mainitakse esimest korda 1583. aastal (Haidaculia) vardjaskonna keskusena, 1584.ja 1585. aastail on (Ildacula) allutatud Kuiavere vardjaskonnale, 1601. aastal Viljandi lossilääni Põhjaka vakuse all olevas külas (Hildeculla) oli kuus talu ja kaks üksjalakohta. 1624. aasta maarevisjoni andmetel kuulus Üldeküla (Hueeltta) Vastemõisa vakusesse, külas oli ellu jäänud vaid talunik Sare Toennies oma kahe pojaga, kellel olid ka üks lehm, üks hobune, üks härg ja kaks kana. 1638. aastaks oli Üldeküla allutatud Olustvere mõisale, külas elas kaks põlistalunikku Haldekuell Matt ja Toennis ja kaks uut talunikku, kes pärit Saaremaalt, Creis ja Toennies. 1688. aastal elasid Üldekülas talunikud Saare Hansu Mats, Saare Jaan, Röömle Hans, Üldeküla Aadama Hindrik, Tõnko Hans ja Aadama Mart, Harju Jaan ja Röösa Jaak ning Tillo Rein oma peredega. 1683. aasta kaardil võib järeldada ka Irdama talu olemasolu. Küla kuulus Olustvere mõisa ja aastast 1866 Olustvere valla alla. Enne 1940. aastat tegutses Üldekülas Undioru tuuleveski ja ka registreerimata jäänud Üldeküla masinatarvitajate ühing. Nõukogude ajal sai Üldekülast kolhoosi Võit keskus. "Võit" Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Ülde küla koduleht
Sils im Engadin/Segl

Sils im Engadin/Segl on vald Šveitsis Graubündeni kantonis Maloja ringkonnas. Ülem-Engadinis paiknev Sils im Engadin/Segl koosneb kahest külast Segl Mariast (saksa keeles Sils Maria) ja Segl Baselgiast (saksa keeles Sils Baselgia). Need jäävad Piz Corvatschi ja Piz da la Margna jalamitel Silsi järve ja Silvaplana järve vahele. Segl Marias asub Friedrich Nietzsche majamuuseum. Ständige Wohnbevölkerung nach Staatsangehörigkeitskategorie Geschlecht und Gemeinde; Provisorische Jahresergebnisse; 2018, vaadatud 11.04.2019.  Sils im Engadin/Segl – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Eesti Lennundusklaster

Eesti Lennundusklaster on Eesti lennundusega seotud ettevõtteid ja organisatsioone hõlmav ühendus. Selle eesmärkideks on luua lennundusest Eestis kiireimini kasvav majandussektor, rajada Eesti lennundustööstus koostöös teiste sektoritega, muuta Eesti lennundus kõige atraktiivsemaks tööandjaks, meelitada Eesti lennundusesse välismaiseid otseinvesteeringuid, võtta kasutusele droonid, elektrilennukid ja luua soodne kasvukeskkond. Eesti Lennundusklaster on mittetulundusühing (MTÜ). Klastri nõukogu on kaheksaliikmeline ning esimees ja aseesimees on kuni 2023. aastani vastavalt Magnetic MRO tegevjuht Risto Mäeots ja Ergo Blumfeldt. Eesti Lennundusklaster on Euroopa Lennundusklastrite Seltsi liige. Eesti Lennundusklaster loodi 7. jaanuaril 2019. Klastri loomisest alates juhib seda Kristo Reinsalu. Algselt kuulus klastrisse 13 liiget, 2022. aasta aprillikuu seisuga oli neid 27. Klastri peakontor asub Tallinnas. Klastri logo on inspireeritud kompassinooltest, mis moodustavad Eesti kaardi ning noolte sabad on suunatud kõige kiiremini kasvava lennundusregiooni, Kaug-Ida regiooni poole. Eesti lennundusklastrisse kuulub 27 liiget, mis jagunevad üheksasse alaliiki: Haridus: Eesti Lennuakadeemia Pakker Avio Piloodikool Sihtasutus Eesti Lennundusmuuseum Tallinna Tehnikaülikool IT-teenused: Axinom Eesti Feeport Operose Labs Qstep logiciel SkySelect Lennufirmad: Airest Diamond Sky Fort Aero XFLY Lennujaamaga seotud teenused: Lennuliiklusteeninduse AS Tallinna Lennujaam Tallinna Lennujaam GH Lennukaubandus: Ospentos International Lennukite hooldus: Magnetic MRO Nordic Aircraft Service Nordic Custom Mehitamata lennundus: Hepta Airbourne KrattWorks SKYCORP Threod Systems Teenusepakkujad: Auve Tech Tööstus: Skeleton Technologies T. Tramm. Eestis loodi lennundusklaster. Logistikauudised (kasutatud 08.03.2022). Eesti Lennunudsklaster. Pressiteade: Klastri nõukogusse valiti plejaad tugevaid tippjuhte. EAC (kasutatud 19.03.2022). European Cluster Collaboratoion Platform. Estonian Aviation Cluster[alaline kõdulink]. ECCP (kasutatud 17.03.2022). Eesti Lennundusklaster. Estonian Aviation Cluster. EAC (kasutatud 08.03.2022). Koduleht
Zõmohirja

Zõmohirja on linn Ukrainas Luhanski oblastis. Asub Luhani mõlemal kaldal, 29 km Luhanskist idas. Asulat on mainitud 1645. aastal, linnaõigused sai 1961. aastal. Alates 2014. aasta kevadest (Sõda Donbassis) on asula keskvalitsuse vastaste relvajõudude (nn Luhanski Rahvavabariik) kontrolli all. Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України» на 1 січня 2017 року
Vihula

Vihula on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda. Külas asub Vihula mõisa keskus. Tänapäeval tegutseb mõisakompleksis spaahotell. Küla läbib Mustoja. Jõel asub kolm paisjärve: Vihula järv, Vihula veskijärv ja Saeveski järv. Vihulas asub Vihula hiis. Vihula mõisa park Mustoja Vihula mõisa pargis Vihula hiis, pühapuude ring Vihula mõisa allee talvel Vihula Vihula mõisa tuuleveski Vihula mõis Vihula Linnamägi Vihula rahvamaja Vihula raamatukogu Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Elurajoon

Elurajoon ehk elamurajoon on asula piirkond, mille hoonestuses domineerivad elamud vastandina tööstus- või äripiirkondadele. Eri elurajoonide vahel ja ka sama elurajooni sees võivad elamutüübid märkimisväärselt varieeruda (üksikelamud, ridaelamud, kortermajad, treilerelamud jne). Annelinn Elurajoon Kesk-Poolas Brooklyn Slumm Bhutanis magalarajoon
Söjtör

Söjtör on vald (község) Ungari lääneosas Zala komitaadis. Vallas sündis 1803. aastal riigimees Ferenc Deák. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024.  Söjtör – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kreminna

See artikkel räägib linnast. Hmelnõtskõi oblasti küla kohta vaata artiklit Kreminna (küla). Kreminna on linn Ukrainas Luhanski oblastis. Asub Donetsi lisajõe Krasna ääres, 117 km Luhanskist loodes. Asula rajati 1679. aastal. 1938 sai linnaõigused. 10. juulist 1942 31. jaanuarini 1943 oli linn Saksa okupatsiooni all. Juulis 2014 toimusid linnas ägedad lahingud valitsusvägede ja Venemaa toetatud mässuliste vahel. Linn jäi valitsusvägede kontrolli alla. 20. märtsil 2022 tabas Vene vägede tankirünnak Kreminna hooldekodu. Hukkus 56 sealset elanikku, rünnakus jäi ellu 15 hooldekodu elanikku, kelle Vene väed viisid kaasa. 18. aprillil 2022 okupeerisid Vene väed linna. Sõja 25. päev: läbimurre Izjumi all nurjus, Vene tankid ründasid hooldekodu, ERR Ukraina teatel on Vene väed alustamas suurrünnakut idas, ERR, 18. aprill 2022 https://www.kremrada.gov.ua/
Oma (trükikoda)

"Oma" trükikoda oli trüki- ja köitekoda, mis asus alates 1926. aastast Pärnus Hommiku 2 ehk endises Port Arturis. Samas majas asus ka Pärnu Postimehe toimetus, mille eesotsa oli Hugo Kuusner, Eesti Vabariigi väljakuulutaja Endla rõdult. Hugo Kuusnerile kuulus ka ”Oma“ trükikoda. 1926–1927. aasta riikliku aadressraamatu andmeil oli sellel trükikojal VII ehk eelviimane tööstusliku patendi järk, samal ajal kui muud Pärnu trükikojad - Aleksander Jürvetsoni ”Kultuur“ (Hospidali 14) omas viiendat, Adolf Janseni (Kuninga 32) ja A. Laane (Rüütli 47) omasid kuuendat järku. Kuid kõik need trükiojad olid pigem väikesed töötoad, kus töötas alla 20 töötaja. Trükikodade konkurentsis ellujäämiseks kutsuti kokku 1930. aastal nõupidamine, millel osalesid Hugo Kuusner, Jaak Jakobson, Jüri Välbe, H. Roost ja H. Könning, kes koos moodustasid Pärnu Kirjastus-Ühisuse juhatuse. Samal koosolekul otsustati üle võtta Pärnu Postimehe nimeliselt kirjastusühisuselt raamatu- ja kirjutusmaterjalide kauplus, samuti ”Oma“ trükikoda ühes aktiva ja passivaga. Ilmselt oli see Hugo Kuusneri mitterahaline sissemakse asutatavasse aktsiaseltsi, teised tegid rahalised sissemaksed. Järgmisel aastal, kui õnnestus saada täiendavat raha, võeti üle Pärnu Päevaleht. 1936. aastal muretseti ”Oma“ trükikojale juurde uusi trükitähti ja osteti lisks veel kaks kiirpressi, kuid trükikoja ruumid jäid Port Arturis kitsaks, teisele trükipressile polnud seal enam ruumi. Paremat paika Pärnus trükikojale ei leitud ja seepärast osteti dr P. Oberschneideri maja Hommiku ja Malmö nurgal, mille juurde kuulus ka suur vaba krunt, kuhu ehitatigi uus trükikoda. Kaasaegse trükikoja projekteeris Pärnu maavalitsuse arhitekt Rudolf Siimann ja ehitamist juhtis insener Kinnunen. Keldrikorrusele paigutati keskküte, paberilaod, tööliste riietusruumid ja muud panipaigad. Esimene korrus kuulus täielikult trükimasinatele ja ajalehtede ekspeditsioonile. Teisel korrusel asusid kontor, ladumisruum, köitekoda, toimetus. Maja oli esimene spetsiaalselt trükikojaks ehitatud hoone Pärnus ja sisustati AS A. M. Lutheri vabrikus valmistatud tammepuust mööbliga, kasutati ka tollal moodsat terasmööblit. Uus trükikoda avati pidulikult vabariigi aastapäeval 24. veebruaril 1938. Uue trükikoja hoone loomisega muudeti samas ka trükikoja nimi, ”Oma“ asemele võeti uueks nimeks Pärnu Päevalehe trükikoda. Võimuvahetuse järel sai trükikoda nimeks Pärnutrükk. Hiljem Oberschneideri maja lammutati, selle kohale ehitas Pärnu REV uue hoone, trükikojale ehitati juurde kolmas korrus ja trükikoda laienes ka kõrvalolevasse majja Ringi 1. Taastatud vabariigi ajal võeti nimeks AS Trükk, mis 2006. aastal likvideeriti. 2007. aastal AS Trükk hoone lammutati. Olaf Esna (28. märts 2007). ""Oma" trükikojast aktsiaselts Trükini". Pärnu Postimees.
Jeff Koons

Jeffrey Lynn Koons (sündinud 21. jaanuaril 1955 Yorkis Pennsylvania osariigis) on Ameerika Ühendriikide popkunstnik. Ta on tuntud õhupalliloomi kujutavate skulptuuride poolest. Koons on teinud koostööd teiste seas poplaulja Lady Gagaga. Koons lõi 2013. aastal ilmunud Lady Gaga kolmanda stuudioalbumi "Artpop" kaanekujunduse, mis kujutab Lady Gaga skulptuuri. Aastatel 1991⁠–⁠1994 oli ta abielus Ilona Stalleriga.  Jeff Koons – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht
Kuroi ame

"Kuroi ame" (黒い雨; "Must vihm") on mitme teose pealkiri. "Must vihm", Masuji Ibuse romaan (1965) "Must vihm", Shōhei Imamura film (1989)
Christian Hirte

Christian Hirte (sündinud 23. mail 1976 Bad Salzungenis Saksamaal) on Saksa poliitik (Saksamaa Kristlik-Demokraatlik Liit, CDU) ja CDU esimees Tüüringi liidumaal. Aastatel 2018–2020 oli ta föderaalmajandus- ja energeetikaministri parlamentaarne riigisekretär Angela Merkeli neljandas kabinetis. Selles ametis oli ta ka uute liidumaade liiduvalitsuse volinik kuni ametist lahkumiseni 8. veebruaril 2020. Alates 2008. aastast on ta Saksamaa Liidupäeva liige. Pärast keskkooli lõpetamist asus ta 1995. aastal õppima Jena Friedrich Schilleri ülikooli õigusteadust, mille lõpetas 2001. aastal esimese õigusteaduse riigieksamiga. Õpingute ajal pälvis ta Konrad Adenaueri Fondi stipendiumi aastatel 1997–2001. Seejärel lõpetas ta juristi eriala ja sooritas 2003. aastal teise riigieksami. Hirte töötab juristina aastast 2004. 2006/07 töötas Fulda Rakenduskõrgkoolis äriõiguse lektorina. Alates 2008. aastast on ta Saksamaa Liidupäeva liige. Christian Hirte kuulus 17. valimisperioodil keskkonna-, looduskaitse- ja tuumaohutuse komisjoni ning turismikomisjoni. CDU/CSU parlamendirühmas on Hirte ka Cardinal Höffneri fraktsiooni esimees, VKE-de parlamendirühma liige ja erakondadeülese elektromobiilsuse parlamendirühma liige. 19. Saksamaa Liidupäevas (Bundestagis) oli Hirte ehituse, elamumajanduse, linnaarenduse ja kohalike omavalitsuste komitee aseesimees. Ta oli ka keskkonna-, looduskaitse- ja tuumaohutuse komisjoni täisliige. Christian Hirte koduleht
Beari jõgi

See artikkel räägib Suure Soolajärve lisasjõest. Colorado osariigis asuva jõe kohta vaata artiklit Beari jõgi (Colorado). Beari jõgi (inglise keeles Bear River) on jõgi Ameerika Ühendriikides, suurim Suurde Soolajärve suubuv jõgi. See voolab läbi Wyomingi osariigi edelaosa, Idaho osariigi kaguosa ja Utah' osariigi põhjaosa. Jõe lähe asub Utah' osariigis Uinta mägedes. Jõe pikkus on 560 km. See on Põhja-Ameerika pikim jõgi, mille veed ühtegi merre ei suubu. Beari jõge kasutatakse ulatuslikult põldude niisutamiseks selle orgudes Utah' ja Idaho osariigis. https://web.archive.org/web/20190209043301/https://geology.utah.gov/map-pub/survey-notes/glad-you-asked/why-does-a-river-run-through-it  Beari jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Maret Oja (muusikaõpetaja)

Maret Oja (sündinud 30. septembril 1961 Mõisakülas) on eesti muusikaõpetaja. Ta on õppinud aastatel 1967–1976 Rakvere Lastemuusikakoolis klaverit ja aastatel 1976–1989 Tallinna Muusikakeskkoolis koorijuhtimist. Aastatel 1980–1984 õppis Tallinna Riiklikus Konservatooriumis muusikapedagoogikat ja aastatel 1992–1993 Eesti Muusikaakadeemias. Ta töötas aastatel 1989–2013 Jõgeva Gümnaasiumis muusikaõpetaja, koori- ja ansamblijuhina, alates 2013. aastast on ta Jõgevamaa Gümnaasiumi muusikaõpetaja. Alates 1995. aastast on ta korraldanud Jõgeval muusikanädalat ja alates 1997. aastast Alo Mattiiseni muusikapäevi, mille raames toimub üle-eestiline ansamblite võistlus. Maret Oja õpilased on osalenud "Laulukarussellis", "Estvokaalil" ja Valgre festivalidel, võitnud auhinnalisi kohti. Alates 2002. aastast on ta juhendanud laulupidudel lastekoore. 2005 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium Maret Oja paneb Jõgeva muusikarütmis tuksuma. Postimees, 9. märts 2006.
Yellowstone'i järv

Yellowstone'i järv (inglise keeles Yellowstone Lake) on Ameerika Ühendriikides Wyomingi osariigis asuva Yellowstone'i rahvuspargi suurim veekogu. See on üks kõrgeimal paiknevaid järvi Põhja-Ameerikas. Järve pindala on 342 km². Järv on moodustunud Yellowstone'i kaldeera nõkku. Järve lähedal esineb tänu geotermilisele aktiivsusele geisreid ja kuumaveeallikaid. Järves elab suur Clarki lõhe populatsioon, kuid keda ohustab aga invasiivne hall paalia (varasem kristivomer). Yellowstone'i järv on umbes 30 kilomeetrit pikk ja 20 kilomeetrit lai ning sel on umbes 227 kilomeetrit rannajoont. Selle pindala on 342 km² ning see on suuruselt teine järv maailmas, mis asub üle 7000 jala (umbes 2134 m) kõrgusel merepinnast. Yellowstone'i järve enda kõrgus merepinnast on 2357 meetrit. Yellowstone'i järv moodustus vulkaani koonuse sissevarisemise järel Yellowstone'i kaldeeral. Järve vormis liustikuline erosioon. Aja jooksul on järve läbinud jõgede veed voolanud läände Vaiksesse ookeani, põhja Põhja-Jäämerre ja praegu Mehhiko lahe kaudu Atlandi ookeani. Praegu on ainuke väljavool Yellowstone'i jõgi. Järv on aja jooksul vulkaanilise aktiivsuse tõttu mitmel korral tõusnud ja langenud. Tänu geotermilisele aktiivsusele esineb järves ja selle lähedal muuhulgas geisreid ja kuumaveeallikaid. Talvel katab paks jää suure osa järvest, välja arvatud seal, kus kuumaveeallikad asuvad madalas vees. Järv külmub detsembri lõpuks või jaanuari alguseks ja võib jääda nii kuni mai lõpuni või juuni alguseni. Suvel on pinnavee temperatuur umbes 4–10 kraadi. Clarki lõhe alamliik Oncorhynchus clarkii bouvieri elab vaid mõnes veekogus, ja Yellowstone'i järves asub tema suurim populatsioon. Samuti on järves laialt levinud harilik imikarp (Catostomus catostomus), karplaste hulka kuuluvad järveturbik (Couesius plumbeus) ja punavöö-vikerteib (Richardsonius balteatus) ning hall paalia (Salvelinus namaycush). Neist osa liike kuulub rahvuspargi põliste liikide hulka. Võõrliigina esineva halli paalia levik ohustab Clarki lõhe populatsiooni. Hall paalia on Clarki lõhest märgatavalt suurem röövkala, kelle põhiliseks saagiks ongi Clarki lõhe. Kui halli paalia levikut ei peatata, võib Clarki lõhe arvukus järgmise saja aastaga langeda 70%. Järve kallasetel elab palju linde, teiste seas kalakotkas, valgepea-merikotkas, sarvnokk-pelikan ja ameerika kormoran. Kaldaääres võib kohata ka näiteks vapitit ja grislit. Yellowstone Lake. nps.gov. Vaadatud 21.4.2022 Mayhew & McCarthy, lk 66 "Yellowstone Lake Cutthroat Trout Threatened by Non-native Lake Trout". Yellowstonepark.com. 21.6.2011. Vaadatud 21.4.2022. Mayhew, Bradley; McCarthy, Carolyn (2008). Yellowstone and Grand Teton National Parks. Lonely Planet. ISBN 1-741-04560-6.{{cite book}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)  Yellowstone'i järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Raud (heraldika)

Raud (prantsuse keeles fer 'raud', acier 'teras' või cendrée) on harvaesinev mittetraditsiooniline heraldiline tinktuur, keskmise tumedusega halli värvusega. Vappidel on kasutusel mitteõilsa metallina ja peab hästi eristuma hõbedast. See esineb paikkondlikult Saksamaa heraldikas ja väga harva Inglismaal ja Prantsusmaa vappidel. Lilburni perekonna vapp kirjeldusega "Cendree, three fusils argent" Cadillac-en-Fronsadais' vapp (Gironde) Borowie vapp (Masoovia) Zakopane vapp L'Héraldique et l'Art des Blasons