laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Konstantin Treffner

Konstantin Edmund Treffner (13. oktoober 1885 Koorküla vald, Viljandimaa – 9. detsember 1978 Tallinn) oli eesti haridustegelane ja koolijuht. Konstantin Treffner sündis Helme kihelkonnas Koorküla vallas käsitöölise pojana. Õppis Koorküla vallakoolis, Paide linnakoolis (1896–1901) ning keskhariduse omandas Tartus Hugo Treffneri eragümnaasiumis, mille lõpetas 1905. Samal aastal astus Tartu Ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonda. Kui ülikool 1905. aasta rahutuste tagajärjel ajutiselt suleti, omandas ta Tartu Aleksandri Gümnaasiumi juures koduõpetaja kutse matemaatikas ja asus 1906. aasta alguses õpetaja ning kasvataja kohale H. Treffneri gümnaasiumis. Seal töötas ta kuni 1913. aastani, mil jätkas oma õpinguid ülikoolis. Üliõpilasena töötas ta Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumi õpetajana. Lõpetas 1917. aastal Tartu Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna matemaatika-, füüsika- ja kosmograafiaõpetaja kutsega matemaatika alal. Sama aasta sügisel valiti ta Treffneri gümnaasiumi direktoriks. Oktoobrist 1919 kuni juulini 1920, oli ta haridusministriks Jaan Tõnissoni esimeses valitsuses Töötas koolidirektorina kuni 1940. aastani. 1940. aastal kolis Tallinna, kus töötas matemaatikaõpetajana Tallinna 7. Keskkoolis (1940–1950), Tallinna Kalandustehnikumis (1950–1959) ja Tallinna Ehitustehnikumis (1952–1959). Pedagoogilise tegevuse kõrval võttis Treffner osa Eesti avalikust elust. Aastail 1917–1919 oli ta Eesti Kooliõpetajate Keskliidu esimees, hiljem pikemat aega Eesti Õpetajate Liidu juhatuse liige ja mitme õpetajate kongressi juhataja. Esimesel Balti riikide õpetajate kongressil Riias 1925. aastal oli ta Eesti delegatsiooni juht. 1921. aastast oli ta Tartu keskkoolide juhatajatekogu esimees. Treffneri ministriks olles töötati välja ja võeti vastu algkooliseadus, tehnikumiseadus, loodi üldine hariduskorraldus, plaaniti kutsekoolide avamist jms. Konstantin Treffner oli tegev noorsoo organiseerimisel ning juhtimisel. Treffner oli aastaid üleriikliku skautide maleva peavanem ja Tartu skautide maleva vanem. Kui 1930. aastal kutsuti ellu noorkotkaste ülemaaline noorsoo-organisatsioon, asus ta noorkotkaste maleva abivanemaks ja hiljem Treffneri gümnaasiumi noorkotkaste malevkonna vanemaks. Kaitseliidu idee agara pooldajana oli ta tegev Tartu õppurmalevkonna juhatuse liikmena. Oli ajakirja Eesti Skaut vastutav toimetaja (1921–1931) ja ajakirja Tõusmed vastutav toimetaja (1926–1927). Konstantin Treffner oli Hugo Treffneri lellepoja pojapoeg. Kotkaristi III klassi teenetemärk, 1933 Valgetähe III klassi teenetemärk, 1938 Koolidirektor K. Treffner 50-aastane - Uus Eesti 12.10.1935
Santo Domingo (täpsustus)

Santo Domingo on mitme paiga nimi. Santo Domingo de Guzmán, Dominikaani Vabariigi pealinn, vanim eurooplaste asutatud linn Ameerikas Santo Domingo provints Santo Domingo de los Tsáchilas, provints Ecuadoris Santo Domingo kanton, selle provintsi ainukene kanton Santo Domingo de los Colorados, selle provintsi keskus Santo Domingo, asula Hispaanias Kanaaridel La Palma saarel, Garafía valla keskus Santo Domingo, linn Tšiilis Santo Domingo kanton Costa Rical Santo Domingo, linn Kuubal
Loja

Loja, küla Hiiumaa vallas Hiiumaal Loja, linn Granada provintsis Hispaanias Loja, küla Lätis, Sēja piirkonna keskus Loja jõgi, jõgi Lätis Loja, linn Ecuadoris Loja provints, provints Ecuadoris Loja kanton, kanton selles provintsis Loja, selle provintsi keskasula
Armin Velgre

Armin Velgre (sündinud 19. juulil[viide?] 1963) on eesti laulja. Ta on kirjutanud laule ja laulusõnu. 2001 – Armin ja Jaanika "Sus ja mus" Records 2000 2002 – Armin "Kumba - blondi või brünetti" Hitivabrik 2003 – Armin ja Jaanika "Oled mulle" TopTen 2008 – Armin "Sõnad" Heliveski 2010 – Armin "Unistuste aeg" Armin Velgre 2010 – Armin ja Annika "Millal.." Armin Velgre 2013 – Armin ja Annika "Sinu jaoks!" Armin Velgre Facebookis
Ettepoole

"Ettepoole" on Liisi Koiksoni kolmas, 2010. aastal välja antud sooloalbum. Plaadi materjal on stiililt akustiline popmuusika, mille Liisi Koikson salvestas stuudios juba uue ansamblikoosseisuga. Albumi esitluskontsert toimus 2010. aasta 11. detsembril Jõulujazzi raames Tallinnas Vene Kultuurikeskuses. Liisi Koikson – laul Marti Tärn – basskitarr, kontrabass, klaver, taustalaul Raun Juurikas – klahvpillid Marek Talts – elektri- ja akustilised kitarrid Erki Pärnoja – elektri- ja akustilised kitarrid, meloodika, taustalaul, plaksud Tiit Kevad – löökpillid Liisi Koikson. Allstarz Liisi Koikson. CDonline.ee - muusika ja muusikauudised Liisi Koiksoni uue albumi esitluskontsert Jõulujazzil. Jazziuudis. Jazzkaar. 09.11.2010 Liisi Koiksoni koduleht Liisi Koikson Band Facebookis Marko Tiidelepp. Liisi Koikson "Ettepoole". Lastekas Andris Tammela. Liisi Koikson "Ettepoole". 24tundi, 17. detsember 2010 Hurmav Koiksoni Liisi ja "Ettepoole" - tarbimiseks vaid üleni. Blogi Ninnu muusikas kinni, 17. detsember 2010
Herbert Konstantin Johannes Lieberg

Herbert Konstantin Johannes Lieberg (30. detsember 1890/11. jaanuar 1891 Tallinn – 30. detsember 1949 Bethel) oli Eesti vaimulik. Lieberg õppis aastatel 1899–1903 Jucumi erakoolis, aastatel 1903–1909 Tallinna Nikolai Gümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1909–1913. Prooviaastal oli ta Ambla Maarja koguduses (Johannes Theodor Willbergi juures), Järva-Madise Püha Matteuse koguduses (Arnold Theodor Benjamin Wieckmanni juures), Viru-Nigula koguduses (Max Reinhold Krause juures) ja Tallinna Püha Vaimu koguduses (Friedrich Frommhold Wieckmanni juures). Ordineeriti 27. aprillil 1914 Riias õpetajaks. Oli aastatel 1914–1919 Pöide ja Saaremaa Jaani koguduse õpetaja. Aastatel 1919–1922 oli ta Nissi Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1922–1930 oli ta Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja (hooldades aastatel 1923–1930 Kärla Maarja-Magdaleena kogudust). Aastal 1931 oli ta Eestimaa sisemisjoni rändjutlustaja ja Tallinna Peeteli koguduse õpetaja Roderich Bidderi isiklik adjunkt. Lahkus aastal 1931 Saksamaale. Oli aastatel 1931–1934 vaimulikuks Prosekenis (Weimari lähedal, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal. Aastatel 1934–1938 oli ta vaimulikuks Arnshagenis (praegu Charnowo, Słupski maakonnas, Pomorze vojevoodkonnas, Poolas), aastatel 1938–1943 oli ta vaimulikuks Cuxhavenis (Alam-Saksi liidumaal). Aastatel 1943–1949 oli ta vaimulikuks Trebelis (Lüchow-Dannenbergi kreisis, Alam-Saksi liidumaal). Suri aastal 1949 Bethelis, Saksamaal. Ta oli kaks korda abielus, teise abikaasa isa oli Martna Püha Martini koguduse õpetaja Gustav Albert Haller. Tema poeg Hellmut Ottomar Friedrich Lieberg oli vaimulikuks mitmes kohas Saksamaal, poeg Godo Lieberg oli klassikalise filoloogia professor; vennapoeg Burchard Lieberg oli vaimulikuks Eestis ja Saksamaal ning oli Eesti abistamise ühingu "Estlandhilfe" rajaja. Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien, 1988 Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann
Pimedas on valge

"Pimedas on valge" on Hanna-Liina Võsa 2010. aastal välja antud album tuntud talve- ja jõululauludega. Plaadil osalevad džässtrio Marti Tärni juhatusel ja keelpillikvartett Prezioso. Albumi esitluskontsert toimus 2010. aasta 15. detsembril Võru Kultuurikeskuse Kannel teatrisaalis. Hanna-Liina Võsa – vokaal Marti Tärn – klaver, kontrabass, löökpillid; Ahto Abner – löökpillid, Virgo Sillamaa – kitarr; Arno Tamm – külalislaul; Keelpillikvartett Prezioso Hanna-Liis Nahkur – esimene viiul Mari-Katrina Suss – teine viiul Anne Ilves – vioola Andreas Lend – tšello Kuula: Hanna-Liina Võsa uus talvelaul. Elu24, 11. november 2010 Raido Keskküla. Hanna-Liina Võsa "Pimedas on valge". 24tundi, 22. november 2010 Hanna-Liina Võsa uus album kannab nime "Pimedas on valge". Raadio Elmar, 15. november 2010 Hanna-Liina Võsa "Pimedas On Valge". CDonline.ee – muusika ja muusikauudised
Tööühistu

Tööühistu on sellist liiki ühistu, mida juhitakse demokraatlikult ettevõtte töötajate poolt, kes on samas ka tööühistu omanikud. On olemas rahvusvaheliselt kokku lepitud definitsioon (World Declaration on Workers' Co-operatives). See võeti vastu 2005. aasta septembris ICA (Rahvusvahelise Ühistute Liidu) üldkoosolekul. Lühikokkuvõte deklaratsiooni põhimõtetest: Tööühistute eesmärgiks on tekitada ja säilitada töökohti, luua rikkust, tõstmaks töötajate elukvaliteeti, väärtustada inimtööd, juhtida ettevõtet demokraatlikult ning edendada kogukonda ja soodustada kohalikku arengut. Tasuta ja vabatahtlik liikmesus, millega kaasneb isiklik töö ja majanduslike ressursside panustamine, eeldab vaba töökoha olemasolu. Tööühistu töö teevad tavaliselt ära selle liikmed. Seetõttu on enamus töötajatest liikmed. Töölis-omanike suhe tööühistus töötamisse on erinev nii tavalisest palgatööst kui ka üksikettevõtja tööst (nt FIE). Tööühistute sisemine regulatsioon sõltub ettevõtte juhtimisest, mis on kokku lepitud demokraatlikult ning millele liikmed on andnud nõusoleku. Tööühistud on riigi ja kolmandate osapoolte ees iseseisvad ja sõltumatud, seda nii töösuhete ja juhtimise kui ka tootmisvahendite kasutuse ja haldamise osas. Maailmas töötab tööühistutes kokku umbes 100 miljonit inimest. Tööühistuks loetakse väga erineva suurusega ettevõtteid, kahe töötajaga ettevõtetest rahvusvaheliste ühistuföderatsioonideni. Suurimaks tööühistuks peetakse Hispaania ühistuföderatsiooni Mondragon (aastal 2011 oli käive 17 miljonit USA dollarit ja töötajate arv 83 569) . Maailmas on tööühistud registreeritud mitmesugusteks erinevateks ettevõtlusvormideks. Eestis on võimalik tööühistu asutada ettevõtlusvormina, mille nimetus on tulundusühistu. töötajate kõrge osalus ja produktiivsus; töötajate kõrge loovus ja initsiatiiv; madalam tegevuskulu (vajadus järelevalve ja juhtstruktuuride järele on väiksem); väiksem tööjõu voolavus ja madalam haiguspäevade arv; stabiilsed töökohad (majanduskriisi tingimustes pigem vähendatakse töötasu, kui koondatakse inimesi). asutamine on keerulisem kui näiteks OÜ puhul ja võtab kauem aega; omakapitali kogumine töö alustamiseks on keerulisem; kui ettevõtte juhtimine pole hästi korraldatud, võib otsuste tegemine olla aeglane; konfliktid töötajate vahel on vaja kindlasti ära lahendada, et need ei hakkaks firma tööd segama; sobivate töötajate värbamine on kriitilise tähtsusega ja võib võtta kaua aega või olla tavapärasest keerulisem. Majandusdemokraatia Äriühing Ühistu "World Declaration on Worker Cooperatives" (PDF). CICOPA. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10.02.2013. Vaadatud 02.01.2011. "Worker Co-operative". Co-operatives UK. Vaadatud 02.01.2011.[alaline kõdulink] "The Meaning of Mondragon". Co-operatives UK. Vaadatud 30.07.2012. "Co-operatives worldwide". Co-operatives UK. Originaali arhiivikoopia seisuga 15.12.2010. Vaadatud 02.01.2011. Eesti Ühistegeline Liit ICA Euroopa regioon Tööühistute definitsiooni deklaratsioon The International Organisation of Industrial, Artisanal and Service Producers’ Co-operatives Korporatsioon Mondragon
Arrasate

Arrasate (baski; hispaania Mondragón; ametlikult Arrasate/Mondragón) on linn ja vald Hispaanias Baskimaal, Gipuzkoa lääneosas. Arrasatet on esmamainitud 13. sajandil. 1260 andis Alfonso X asulale eriõigused ja nime Mondragón. Linnas on asutatud ettevõte Mondragon (MCC), mis on maailma suurim tööühistu. Linnas asub ka 1997 asutatud eraülikool, Mondragóni ülikool. Municipal Register of Spain of 2023 Linna koduleht
Ärihai

"Ärihai" on kahetasandiline ettevõtlust ja aktsiaturgudel investeerimist matkiv lauamäng, mille leiutas Eestis 2010. aastal Maarius Tiits. Mängus on osalejad firmaomanikud, kelle ülesandeks on ettevõtte laiendamine ja kasumi tootmine. Oluliseks rolliks on koostöö teiste mängijatega ja osalemine eri ärietappides. Mängu teises osas on mängijate ülesanne investeerida oma raha aktsiatesse ja toorainetesse – valdkondadesse, kus hinnad kõiguvad pidevalt.
Heinrich Bauer

Heinrich Nikolai Bauer VR III/2 (30. juuli (vkj) / 11. august 1874 Paide – 11. oktoober 1927 Tallinn) oli eesti haridustegelane ja koolijuht. Ta sündis Paide kaupmehe ja endise mõisavalitseja pojana. Lõpetas aastal 1896 Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. Õppis 1896–1900 Tartu ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas, mille lõpetas aastal 1900 cand. hist. kraadiga, pälvides väitekirja eest kuldauraha. Üliõpilasena sooritas ta 1897. aastal saksa keele ülemkooliõpetaja kutseeksami. Oli seejärel Hugo Treffneri Eragümnaasiumi saksa keele ja ajaloo õpetaja (1898–1903). Aastatel 1905–1906 täiendas Bauer end Saksamaal ja Šveitsis. Oli Varssavi I reaalkooli õpetaja ja kõrgemate pedagoogiliste naiskursuste lektor (1903–1906) ning 1906–1911 ülemkooliõpetaja Tallinna Nikolai I Gümnaasiumis. 1911. aastal sai Tallinna Tütarlaste Kommertskooli (Kommertsgümnaasiumi) direktoriks. Töötas 1919–1927 Tallinna linna 29. algkooli direktorina. Osales Vabadussõjas (1918–1920) ning oli kaks aastat Eesti Vabariigi haridusminister Konstantin Pätsi esimeses valitsuses (1921–1922). Kuulus 1923–1926 Riigikogu II koosseisu Kristliku Rahvaerakonna rühmas. Palju jõudu pühendas Bauer rahvahariduse alasele ja seltskondlike organisatsioonide tööle. Ta oli Eestimaa Rahvahariduse Seltsi abiesimees (1906), Eesti Lastekasvatuse Seltsi asutaja ja juhataja (1907–1927), Korporatsiooni Fraternitas Estica asutajaliige (1907) ning 12 aastat Tallinna linnavolikogu liige. Heinrich Bauer oli Eesti Punase Risti asutajaid, abiesimees ning sanatooriumite ja varjupaikade osakonna juhataja; nende teenete eest anti talle 1920. aastal Vabadusristi III liigi 2. järk. Bauer avaldas ajakirjanduses juhtkirju ja haridusartikleid. Toimetas kooliraamatuid, eriti Saksa autorite väljaandeid Eesti koolidele. Tema tädipoeg Friedrich Wilhelm Ederberg oli Kaarma ja Kambja koguduse õpetaja. Vabadusristi III liigi 2. järk Kristjan Luhamets. "Kambja kihelkonna ajalugu". Ilmamaa. Tartu 2011. Lk 216 Leopold Raudkepp. "Heinrich Bauer". Eesti Kirik nr 42, 20. oktoober 1927. Lk 330–331 Heinrich Bauer Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Haud Tallinna Vana-Kaarli kalmistul
Ufo

Ufo (inglise keeles UFO ['ufo] – lühend ingliskeelsest nimetusest Unidentified Flying Object) on tundmatu lendav ese. Ufoks nimetatakse õhus või maismaal vaadeldud eset või valgusnähtust, mille välimus, trajektoor, dünaamika ja kiirus ei ole tavapärase loogika järgi seletatav ning mille põhjalik uurimine pädevate asjatundjate poolt ei võimalda vaadeldud nähtuse iseloomu üheselt tuvastada. Algselt oli mõiste kasutusel lennunduses, sõjanduses ja mujal, tähistamaks lendavaid objekte, mida ei olnud veel identifitseeritud. Selle mõiste järgi ei saa lendav ese, mis on tuvastatud näiteks planeetidevahelise kosmoselaevana, enam olla ufo, sest ta pole tundmatu objekt. Alates 1950. aastatest on ufo hakanud tähendama pigem oletatavaid Maa-välistest tsivilisatsioonidest siia saabunud lennumasinaid ("lendavaid taldrikuid") koos tulnukatega. Ufoloogid on ufovaatlused ja -kontaktid jaganud nelja kategooriasse: visuaalne kontakt – tulnuka vōi tema transpordivahendi nägemine; materiaalne kontakt – leitakse materiaalseid tōendeid (näiteks võimaliku eelneva 1. tasandi kontakti järel) nagu praht, lennuaparaadi osad vms või ufo mõjutab füüsiliselt inimtegevust; füüsiline kontakt – isik või isikute grupp kontakteerub otseselt olenditega väljastpoolt meie planeeti; koostöö – isikute või isikute gruppide ja/või valitsuste otsene koostöö olenditega väljastpoolt meie planeeti. Ufoloogias on levinud ka Josef Allen Hyneki loodud teistsugune lähikontaktide klassifikatsioon. Ajaviitekirjandus ja filmitööstus on ufode ja tulnukate teema populaarsust ära kasutanud vastavateemaliste loometeoste loomisel, neist paljudest on saanud menukid. Pentagoni UFO-videod Maaväline elu Maa-väliste tsivilisatsioonide otsingud Ufode saladuse varjamine Tundmatu veealune objekt Boliid  Ufo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vanemuise tiik

Vanemuise tiik on Tartus Vanemuise pargis asuv tiik. Tiik omandas nime pargilt ja selle kõrval asuvalt Vanemuise teatri väikeselt majalt. Tiigi järgi omakorda sai nime Tiigi tänav. Vanemuise tiik, vaade õnnepalee poolt, 22. september 2012 Vanemuise tiik, vaade Õpetaja tänava poolt, september 2012.
Rweru järv

Rweru järv (ka Rugwero järv, Rugweru järv) on järv Burundi (Kirundo provints) ja Rwanda piiril Burundi põhjapoolseima punkti ning Tansaania piiri lähedal. Geograafilised koordinaadid on 2°21...28′ S, 30°16...22′ E või 2°21...27′ S, 30°17...24′ E. Järve pindala on umbes 100 km², sellest umbes 80 km² Burundi ja umbes 20 km² Rwanda territooriumil. Teistel andmetel on pindala ilma soodeta umbes 60 km². Järve pindala on märgadel ja kuivadel aastatel oluliselt erinev; 2010. aastaks on järv kaua kestnud põua tõttu oluliselt kokku tõmbunud. Järve ulatus põhja-lõuna suunas on umbes 18 km või 8 km ning ida-lääne suunas umbes 14,5 km või 15 km. Ümbermõõt on 76 km[viide?]. Järve ruumala on 210 miljonit m³. Maksimaalne sügavus on 3,9 m, keskmine sügavus 2,1 m. Järve pinna kõrgus merepinnast on 1350 m või 1750 m. Järve voolavad lõuna poolt Muhembuzi jõgi ja ida poolt Nyamabuno jõgi. Viimase kaudu on Rweru järv ühenduses Kanzigiri järvega. Järvest põhja pool Rwandas läheb Rweru järv üle enamasti raskesti ligipääsetavateks Mugesera-Rugwero soodeks, millest mitu kilomeetrit järvest eemal väljub Nyabarongo jõgi (Nyawarungu). Peale selle väljub järvest jõgi, mis suubub Nyabarongo jõkke. Suubumiskohast allavoolu kannab jõgi Akagera Niiluse nime ning suubub ida poole Rusumu joastiku poole. Soodega piirneb järv läänes, põhjas ja loodes. Vee pH on pinnal 8,8, põhjas 7,5. Vee temperatuur on 21,7–26,2° C. Ühes liitris vees sisaldub 13,40 mg Na, 6,35 mg K, 4,40 mg Ca, 6,07 mg Mg, 5,40 mg Cl ja 37,0 mg SiO2. Järvel ujub arvutult väikesi ringi- ja poolringikujulisi papüürussaari. Kaldaid ääristab papüürus koos Vossia cuspidata ja muude veetaimedega. Papüürusest madalamas rindes kasvab Dryopteris gongylodes. Järveäärsetes soodes kasvab Miscanthidium. Puudest esineb muu hulgas tara-datlipalm; lõuna- ja kagukallas on metsased. Järvest peetakse kala. Aastal 1976 püüti 300 tonni, 1986 püüti 350–400 tonni. Potentsiaalne püük on 400–450 tonni aastas, sealhulgas Burundis 320–360 tonni. Püütakse 17 liiki kalu 4 sugukonnast (kirevahvenlased, karpkalalased, angersägalased, Mochokidae. 1975/1976 oli 150 kalurit, neist 45 Burundist. Kalapüüki piirab kirevahvenlaste paljunemiseks vajalike randade nappus ja varasem ülepüük.. Järveäärsetel maadel haritakse kohati põldu; need ei ole kaitse all. Järve kaldal on Kwisigu ja Nzove asula, läheduses Kirundo, Nemba ja Kibungo. Nyabarongo märgalad Hughes, Hughes 1992:125 fao.org Hughes, Hughes 1992:215 fao.org R.H. Hughes, J.S. Hughes. A Directory of African Wetlands, UNEP 1992, lk 125. ISBN 2-88032-949-3 (Google Books)
Vandenõud maailma valitsemiseks

Vandenõud maailma valitsemiseks on hulk vandenõuteooriaid, mille kohaselt eksisteerib salajane plaan või kokkulepe maailma valitsemiseks või ülemaailmse võimu haaramiseks. Teooriate kohaselt olevat riigijuhid, kes näiliselt valitsevad, tegelikult kas salaorganisatsioonide marionetid või siis kuuluvad ise nendesse organisatsioonidesse. On ka teooriaid, mille kohaselt valitsevad maailma tegelikult hoopis tulnukad või et paljud riigijuhid ongi tegelikult tulnukad, reptiloidid vmt. Ülemaailmse võimu saamisest pidavat oldama huvitatud kas lihtsalt võimu pärast või siis mingite eriti kurjade plaanide elluviimiseks. Teooriate pooldajad väidavad, et on kogunud hulgaliselt tõendeid selle kohta, kuidas juba vastavatel eesmärkidel on tegutsetud (korraldatud sõdu, riigipöördeid, revolutsioone jne). Erinevused teooriate vahel tulenevad peamiselt sellest, millistele organisatsioonidele või jõududele omistatakse võimu taotlused. Tuntumad organisatsioonid, keda nende teooriate pooldajad selles süüdistavad: Juutide salaorganisatsioon. Organisatsiooni nimi varieerub: "Siioni targad", Mossad (Iisraeli luureorganisatsioon) ja Juudi maailmakongress vms. Ka mõne muu salaorganisatsiooni taga nähakse juutide salaplaane. Vabamüürlased (Freemasonry) Illuminaadid Templiordu USA valitsus või CIA või FBI Rooma Klubi (Club of Rome) ÜRO Trilateraalne komisjon Bilderbergi grupp (The Bilderbergers) Uus maailmakord (vandenõuteooria) Salaühing Vandenõuteooria
Le Villaret (Belmont-sur-Yverdon)

Le Villaret on väike küla Šveitsis Vaud' kantonis Yverdoni ringkonnas Belmont-sur-Yverdoni vallas. Küla asub maastikuterrassil Buroni jõe läänepoolsel orunõlval, 569 m üle merepinna. Küla on esmamainitud 1164. aastal (Villars-Frelon). 1228. aastast on fikseeritud nimekuju Vilaret. Küla nimi tuleneb vulgaarladina sõnast villare (deminutiivsufiksiga -et), mis tähendas algselt villa asustatud osa, hiljem eraldiasuvat külakest. 1477. aastast andis Savoia hertsoginna Jolande Villaret' oma Belmonti kastellaanile Claude d'Arnexile vasallilääniks. 1752. aastal andis Bern talud otse talunike kätte. Kogukonda, kus 1404. aastal oli olnud kuus tuleaset, 1550. aastast Berniga liidendamise tõttu enam ei eksisteerinud.
Kaare tänav (Tallinn)

Kaare tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Kaare tänav algab Sihi tänavalt ja suundub kaarega lõunasse. Ta ristub Vabaduse puiestee, Valguse tänava, Lootuse puiestee, Edu tänava ja Serva tänavaga ning lõpeb Pääsküla raba ääres. Tänava alguse geograafilised koordinaadid on 59° 22′ 42″ N, 24° 41′ 7″ E. Kaare tänava pikkus on umbes 850 meetrit. Tänav on kahesuunaline. Kaare tänaval ei ole ühistransporti. Vabaduse puiesteel Kaare tänava nurgal on Kaare bussipeatus, kus peatuvad 18. ja 33. liini bussid. Aadressil Kaare tänav 10 asub Kaare tänava residents. 1940 muudeti Ringi tänavaks. Tallinna tänavanimed. KNAB.  Kaare tänav (Tallinn) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Demetrio Aguilera Malta

Demetrio Aguilera Malta (24. mai 1909 Guayaquil – 28. detsember 1981 México) oli Ecuadori kirjanik, režissöör, maalikunstnik ja diplomaat.
29. strategeem

29. strategeem 36 strategeemist on "kaunista kuivanud puud kunstõitega". Potjomkini küla . Fassaad. "Kikilips (teeb mehest mehe)." Võõp. Võõbavõte. 樹上開花 (Shù shàng kāi huā) kāihuā õitsema; levima Riputada kuivanud puule õisi. Tõmmata enda poole vaenlase jõude: mittesuur jõud võib tuua suurt kasu. Ilustamine jätab mulje, et surnu on elus. Näita seeläbi väärtusetut väärtuslikuna, ohutut ohtlikuna, tarbetut kasulikuna. Et meelitada vastase jõude üle tulema, on vaja märgatavalt tugevdada oma positsioone ja tugevalt vaenlast ehmatada. Rabahani läheneb kõrgendikule. Ta sulgi saab kasutada rituaalide läbiviimisel. Kuusjoone 53.Jian (Edusammud, täiustama) VI joone otsus. Teenistuses edenemise tulemused. Esinduslikkus. 529. eKr saatis Wei riigi ametnik Er Zhuzhong oma alluva Hou Yuani valitseja vastu mässu tõstnud polkovnik Han Lou’d alistama. Er Zhuzhong andis talle vaid 700 ratsaväelast, öeldes: “Han Lou on väga salakaval. Kui anda teile suur vägi ei aita see teid. Käputäiest inimestest piisab teile ta võitmiseks küll.” Hou Yuani suundus suure pidulikkusega, et oma väe väiksust varjata, sõjaretkele. Han Lou aladel korraldas ta varitsuse, millega suutis hajutada mässuliste 10 000-mehelise väe ja võtta neist kinni 5000. Järgmisel päeval käskis ta nad vabastada. Oodanud, kuni vangid olid kindlusse sisenenud, sõitis ta väikese rühmaga selle juurde ja koputas väravale. Nähes sellist julgust, arvas Han Lou, et vabastatud vangid olid Hou Yuani poole üle läinud, ja põgenes, kuid ta püüti peagi kinni ja hukati. Liu Bei taandus Cao Cao saja tuhandese väe eest. Taganemist jäi mäestikuteele katma 20–30 mehega ta vandevend Zhang Fei. Meestel lasi lähedalolevas salus puuoksi hobustel enda järgi lohistada, ise jäi mäestikusillale ootama. Cao Cao nägi vägedega saabudes teda üksi sillal ja metsatukast tõusvaid tolmupilvi. Hämardus. Saabunud vaikuses möiratas Zhang järsku mägede kajades: „Noh, kes tuleb esimesena?” Cao Cao kukkus hobuselt maha. Ja taandus koos vägedega. (Zhang Fei lasi lahkudes silla lõhkuda. Hommikuks julgust kogunud Cao Cao sai sellest aru, et on mõtet jälitamist jätkata.) („Kolmevalitsus”.) Väljend "Potjomkini küla" on ise Potjomkini küla. Vladimir Sergejev: Kuulujutud Potjomkini küladest, Horisont 4/2008. English and French translation of the Thirty-Six Stratagems 29. [1]