laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Luan Vieira

Luan Guilherme de Jesus Vieira (sündinud 27. märtsil 1993 São José dos Camposes) on Brasiilia jalgpallur, ründav poolkaitsja. Ta mängib Brasiilia kõrgliigaklubis Grêmio. Grêmioga liitus ta esmakordselt 2013. aastal. Debüüdi klubi esindusmeeskonnas tegi ta 19. jaanuaril 2014 Rio Grande do Suli osariigi meistrivõistlustel Campeonato Gaúcho võõrsilmängus São José vastu. Esimese värava lõi ta klubi särgis kümme päeva hiljem mängus Brasil de Pelotase vastu. Debüüdi Brasiilia kõrgliigas tegi ta 2014. aasta 27. aprillis kodumängus Atlético Mineiro vastu. Esimese värava lõi ta Brasiilia kõrgliigas sama aasta 17. augustil penaltist Criciúma vastu. 2015. aasta hooajal lõi ta Grêmio meeskonnas kõrgliigas kümme väravat, millega oli Grêmio suurim väravakütt sel hooajal. Klubi sai kõrgliigas kolmanda koha. Samal hooajal valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2016. aastal võitis ta klubiga Brasiilia karika. 2017. aastal võideti Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused Copa Libertadores. Finaalseerias kohtuti Argentina klubiga Lanús ning finaalseeria teises mängus lõi Luan värava, mis kindlustas Grêmio 3:1 üldvõidu. Kokku lõi ta selles sarjas hooaja jooksul kaheksa väravat ja valiti kogu sarja parimaks mängijaks. 2018. aasta veebruaris võideti Lõuna-Ameerika superkarikas Recopa Sudamericana, kui alistati Argentina klubi Independiente. Kaheseerialise superkarika esimeses mängus viigistas Grêmio tänu Luani tabamusele 1:1. Otsustav mäng peeti Grêmio kodustaadionil, kus Grêmio alistas Independiente viigiseisuga 0:0 lõppenud normaal- ja lisaajale järgnenud penaltiseerias, kus Luan lõi otsustava tabamuse. Sama aasta aprillis võideti pärast kaheksat aastat taas osariigi meistrivõistlused. 2019. aasta detsembris siirdus Luan Brasiilia kõrgliigaklubisse Corinthians. Klubi meeskonnas tegi ta debüüdi hooajaeelses sõprusmängus 16. jaanuaril 2020 New York City vastu, lüües 2:1 võidumängus Corinthianse mõlemad väravad. 23. jaanuaril lõi ta São Paulo osariigi meistrivõistluste esimeses mängus penaltist värava Botafogo vastu. 2022. aasta augustis läks ta Corinthiansest hooaja lõpuni laenule Santosesse. 2023. aasta juulis naasis ta , kellega sõlmis aasta lõpuni kehtiva lepingu. Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 26. jaanuaril 2017 sõprusmängus Colombia vastu. 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril tuli ta Brasiilia olümpiakoondise koosseisus olümpiavõitjaks. Ta lõi turniiril kaks väravat: esimese veerandfinaalis Colombia vastu ja teise poolfinaalis Hondurase vastu. Grêmio Copa do Brasil: 2016 Copa Libertadores: 2017 Recopa Sudamericana: 2018 Campeonato Gaúcho: 2018, 2019 https://www.transfermarkt.com/luan/profil/spieler/313106 (vaadatud 1.8.2023)
936

Sajandid: 9. sajand – 10. sajand – 11. sajand Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad – 930. aastad – 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad Aastad: 931 932 933 934 935 – 936 – 937 938 939 940 941 936. aasta (CMXXXVI) oli 10. sajandi 36. aasta. 7. august – Saksi hertsog Otto krooniti Saksa kuningaks. 28. november – Shi Jingtang krooniti pärast hilise Tangi dünastia keisri Li Congke vastu toimunud mässu hilise Jini dünastia esimeseks keisriks. ... Heinrich I, Saksa kuningas
Marie Rathleffi tütarlaste eragümnaasium

Marie Rathleffi tütarlaste eragümnaasium (saksa keeles Deutsches Privatmädchengymnasium von Frl. M. Rathlef) oli tütarlastekool, mis tegutses Tartus. Kooli asutas 19. sajandi lõpul Lydia Horn (Lydia Horni Kõrgem 10klassiline Tütarlastekool). Kool oli algul venekeelne. 1906 sai kooli õppekeeleks saksa keel. 1916 kool suleti. 2. septembril 1918 jätkas kool tegutsemist nime all Tartu Avalik Lütseum. Detsembris 1918 kool suleti. 1920 jätkas kool tegutsemist nime all Marie Rathleffi tütarlaste eragümnaasium. 1922 ühines see kool Alfred Grassi tütarlastekooliga. Marie Rathleffi tütarlaste eragümnaasium Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 18.10.2018) Marie Rathleffi tütarlaste eragümnaasium Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
935

935. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad Aastad: 930 931 932 933 934 - 935 - 936 937 938 939 940 ... ... ...
934

Sajandid: 9. sajand – 10. sajand – 11. sajand Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad – 930. aastad – 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad Aastad: 929 930 931 932 933 – 934 – 935 936 937 938 939 934. aasta oli 10. sajandi 34. aasta. 16. märts – Viie dünastia ja kümne kuningriigi ajastu: Hiina kindral Meng Zhixiang kuulutas ennast keisriks ja rajas Hilisest Tangi dünastiast iseseisva Hilise Shu riigi. ... ...
Luige Nokk

Luige Nokk oli 2018 ja 2019 toimunud huumorifestival. 2018. aastal Kiili vallas 8.–10. juunini toimunud festivalil esines poolsada näitlejat, koomikut, luuletajat, režissööri, mustkunstnikku ja muusikut. Festivalialal oli lisaks pealavale kontserdilava, teatrisaal ja kino. Eesti suurimat huumorifestivali külastas 4500 inimest. Festivalil esinesid: Sepo Seeman, Egon Nuter, Taniel Kasemägi, Margus Prangel, Tiit Sukk, Veikko Täär, Viktor Vassiljev, Kait Kall, Indrek Taalmaa, Jan Uuspõld, Robin Juhkental, Kaarel Nõmmik, Marta Vaarik, Piip ja Tuut, Mattias Naan, Kaisa Selde, Mart Müürisepp, Rasmus Merivoo, Tigran Gevorkjan, Märt Koik, Kristjan Oden, Jarek Kasar, Olavi Ruitlane, Risti Kongi, Peeter Oja, Tarmo Põiklik, René Vilbre, Charlekas & Kubo, Karl-Andreas Kalmet, Indrek Ojari, Indrek Vaheoja, Andres Maimik, Rain Tolk, Ott Sepp, Märt Avandi, Mart Juur, Andrus Kivirähk ja Contra. Reede ja laupäeva õhtu lõpetasid peosarjade "Raadio Kohila" ja "Ennu Ratas" tantsuõhtud. Toimusid raadiosaadete "Rahva Oma Kaitse" ja "Laupäeva hommik onu Veiko ja tädi Horroriga" avalikud salvestused. Kontserditega esinesid Minu Isa Oli Ausus Ise, Kurjam, Kuldne Trio, Tomahawk Brothers, Orelipoiss, Henry Kõrvits & Band, HU?. Sai näha etendusi "Ürgmees" (Jan Uuspõld), "Laval koos Ott Sepaga" (Improteater Impeerium), "Mees ja mootorratta õpik" (Sepo Seeman) ja "Oranžid tropid kõrvas" (Indrek Taalmaa). Näidati filme "Tulnukas" (rež. Rasmus Merivoo); "Kreisiraadio" (režissöör Rene Vilbre); "Jan Uuspõld läheb Tartusse" (Andres Maimik; Rain Tolk); "Tujurikkuja" (Tõnis Lepp; Erik Moora) ja Vanamehe mutltikad (Mikk Mägi; Peeter Ritso). 2019. aastal toimus festival Luige Nokk 7.-8. juunil Tallinnas, Lennusadama välialal. ERR (11. detsember 2018). "Huumorifestival Luige Nokk tuleb taas". ERR. Vaadatud 5. mail 2023. "Huumorifestival Luige Nokk / 7-8 juuni 2019 / Lennusadam - Seaplane Harbour". Huumorifestival Luige Nokk / 7-8 juuni 2019 / Lennusadam - Seaplane Harbour (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2023. Vaadatud 5. mail 2023.
Introitus

Introitus (ladina antiphona ad introitum 'antifon sisenemise juurde') on antifoniga psalmiversus, mida lauldakse roomakatoliku kirikus vaimulike sisenemisel kirikusse missa alguses ja mis kuulub missa muutuvasse osasse (proprium missae). Introituse osa missas ja tekstid sätestas paavst Coelestinus I 5. sajandil kui laulu, mis peab saatma preestrit altarisse (Milano liturgias kandis see laul nime ingressa) ja see hõlmas antifonaalselt lauldud tervet psalmi. Umbes aastaks 1000 oli introitusse jäänud üksainus psalmiversus ja olulisemaks muutunud selle eel ja järel lauldav antifon, mille tekst vahendab päeva kõige olulisemat sõnumit. Katoliku kirikus on tavaks saanud nimetada pühapäevi introituse esimeste sõnade järgi, näiteks paastu neljas pühapäev on Laetare pühapäev – sõnade "Laetare Jerusalem" järgi –, esimene pühapäev pärast ülestõusmispühi Quasimodo pühapäev –sõnade "Quasi modo geniti" järgi. Introituse antifoni tekst on enamikul juhtudel pärit Vana Testamendi psalmidest või mujalt pühakirjast. On mõned harvad erandid, kus tekst pole piiblist: antifonide "Salve, sancta parens enixa" ja "Genuit puerpera" tekstid on 5. sajandi luuletajalt Caelius Seduliuselt. Introitust võib tinglikult nimetada jumalateenistuse "avamänguks". Selle tekst esitab enamasti otsest kõnet ja meloodia on vastavalt sellele väljendusrikas ja liikuv. Introitus võib olla mõõdukalt kaunistatud, kahe- kuni kolmenoodiliste neumadega silbi kohta, kuid võrreldes melismaatilise graduaaliga on selle ornamentika pigem tagasihoidlik. Muusikaline vorm gregooriuse laulus on aba, kus a tähistab antifoni ja b psalmiversust. Tavaliselt on sellele lisatud väike doksoloogia "Gloria Patri ..." ja selle lõpul korratakse uuesti antifoni. Näide neljanda advendi pühapäeva introitusest: A: Rorate, cæli, desuper, et nubes pluant justum: aperiatur terra, et germinet Salvatorem. (Jesaja 45:8) V: Caeli enarrant gloriam Dei et opera manuum ejus annuntiat firmamentum (Psalm 19:2) A: Rorate ... Salvatorem. Gloria Patri, et Filio, et Spiritui Sancto, Sicut erat in principio, et nunc, et semper, et in sæcula sæculorum. Amen. A: Rorate ... Salvatorem. Tridenti missas on see vorm redutseeritud: antifon – versus – doksoloogia – antifon. Alates Vatikani II kirikukogust 1960. aastatel väikest doksoloogiat introituses enam ei laulda. https://www.etymonline.com/word/introit https://www.britannica.com/art/Gregorian-chant#ref262773 Harvard Dictionary of Music, lk 422 http://www.newadvent.org/cathen/08081a.htm http://www.bach-cantatas.com/Lib/Sedulius.htm https://www.piibel.net/#q=Jesaja%2045%3A8 https://www.piibel.net/#q=Ps%2019 T. Siitan. Keskaja muusika aastani 1300. Tallinn, 1989 Introitusest katoliku kiriku võrguentsüklopeedias Introitus leksikonis A Dictionary of Music and Musicians Introituseid Rorate caeli eri autoritelt ja eri aegadest portaalis Choral Public Domain Library (ChoralWiki)
933

933. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad Aastad: 928 929 930 931 932 - 933 - 934 935 936 937 938 939 ... ... ...
Sven Reintak

Sven Reintak (sündinud 17. juunil 1963 Tallinnas) on endine eesti kergejõustiklane. Reintak alustas kergejõustikutreeninguid TSIK-i 6. klassis. Ta alustas jooksjana, oli 3 aastat kõrgushüppaja ning alates 1978. aastast (9. klass) mitmevõistleja. TSIK-is olid tema treeneriteks Juhan Toimeti ja Enn Roosi, hiljem Rein Aun ja Sven Andresoo. Aastatel 1984–1986 parandas Reintak Eesti rekordit kümnevõistluses kolmel korral, tema isiklikuks rekordiks jäi 8232 punkti. Biograafia ESBL-is Sven Reintak Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Biograafia ESBL-is
Adelaide United FC

Adelaide United Football Club on Austraalia jalgpalliklubi, mis tegutseb Lõuna-Austraalia osariigis Adelaide'is. Klubi mängib Austraalia kõrgliigas A-League. Klubi loodi 2003. aastal. Klubi kodustaadion on Coopers Stadium, mis mahutab 16 500 pealtvaatajat. A-League'i esimesel hooajal 2005–06 tuli Adelaide põhihooaja meistriks. Finaalseerias saadi kolmas koht. Teist korda võideti põhihooaeg hooajal 2015–16, edestades Western Sydney Wanderersit kõigest ühe punktiga. Lisaks võideti finaaliseeria, kui finaalmängus oldi taas parem Western Sydney Wanderersist. Finaalseeria finaalmängule oldi jõutud ka 2007. ja 2009. aastal, kuid mõlemal korral tuli võtta vastu kaotus Melbourne Victorylt. Adelaide Unitedile kuulub läbi aegade suurim võit A-League'is, kui 21. jaanuaril 2011 alistati Northern Fury tulemusega 8:1. Lisaks on tegemist ainsa mänguga Austraalia kõrgliigas, kus kaks mängijat on saanud kirja kübaratriki – kübaratriki tegid selles mängus Marcos Flores ja Sergio van Dijk. 2008. aastal jõuti AFC Meistrite Liiga finaali, kus kaotati Jaapani klubile Gamba Osaka kahe mängu kokkuvõttes 5:0. Samal aastal osaleti klubide maailmameistrivõistlustel, mille veerandfinaalis tuli taas võtta vastu kaotus Gamba Osakalt. 2014. aastal tuli Adelaide riigi esimeste karikavõistluste FFA Cupi võitjaks, kui finaalis alistati Perth Glory tulemusega 1:0. Hiljem on karikavõistlused võidetud veel aastatel 2018 ja 2019 ning kolme võiduga ollakse kõige edukam klubi karikavõistlustel. Adelaide Unitedi suurimaks rivaaliks on Melbourne Victory. Seisuga 24. detsember 2020 Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. A-League Premiers-meister (2): 2005–06, 2015–16 Teised kohad (2): 2006–07, 2008–09 A-League'i finaalseeria Championships-meister (1): 2016 Teised kohad (2): 2007, 2009 FFA Cup: Võidud (3): 2014, 2018, 2019 Teised kohad (1): 2017 "Adelaide United squad". Adelaide United. {{cite web}}: eiran teksti "access-date" (juhend) Ametlik koduleht
932

932. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad Aastad: 927 928 929 930 931 - 932 - 933 934 935 936 937 938 ... ... ...
Zeeh' Tütarlaste Kommertsgümnaasium

Zeeh' Tütarlaste Kommertsgümnaasium oli 1920–1940 Rakveres tegutsenud tütarlastekool. 1846. aasta 11. juunil avati Rakveres Adam Gottliebi Zeeh' testamendi täitmiseks Emilie-nimeline tütarlaste 3-aastase õppeajaga algkool. 1858. aastal asutati saksa õppekeelega tütarlastekool endise Rakvere linnapea Adam Gottlieb Zeeh' viimase soovina. Zeeh suri 1837. aasta alul, jättes testamendi, millega ta suurema osa oma suurest varandusest pärandas linnale. Testamendis nägi ette toetusi ja ettevõtteid, mille üldine siht oli Rakvere elanike vaimse taseme tõstmine, sealhulgas aastas 800 rubla tütarlastekooli ülalpidamiseks ja 18 000 rubla suure kivist koolimaja ostmiseks. 20. jaanuaril 1888. aastal alustas vene õppekeelega „Zeeh' tütarlaste II järgu kool" oma tegevust Pikk tänav 35. Zeeh’ tütarlastekoolis toimus hariduse andmine kõrgema algkooli õppekava järgi. 1915. aasta sügisel algas õppeprogrammis eesti keele tundide sisseseadmine. Eesti keele programmi koostas advokaat Tõnis Kalbus. Selle järgi lubati eesti keelele kahe klassi mõlemas jaos kaks tundi nädalas ja need olid kohustuslikud kõigile, kelle koduseks keeleks eesti keel. Esimeseks aineõpetajaks oli koolis Ivan (Johannes) Kadarik, õigeusukoguduse 32aastane salmilaulja ja kihelkonnakooli õpetaja. Pärit oli Kadarik Saaremaalt Laimjalast, hariduse oli ta saanud Kuressaares ja Haapsalus, Rakverre tuli 1908. Eesti keelt õpetas ta Zeeh’ koolis kahel kooliaastal. Eesti iseseisvuse tulekuga muutusid olud lahedamaks ka Zeeh' tütarlastekoolile. 1919. aastal otsustati kool muuta keskkooliks ning 1920. aastal sügissemestril võis kool tegevust alustada juba ametlikult kinnitatud Zeeh' Tütarlaste Era-reaalgümnaasiumina. 1923. aastal registreeriti kool Zeeh' Tütarlaste Kommertsgümnaasiumina. Kooli direktor oli Eleonore Dahlmann. Koostanud Heino Rannap. Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia. Lk 15 Kool, mis asutati endise Rakvere linnapea viimse soovina. Järva Teataja nr 18, 11. veebruar 1938 Odette Kirss, Sõjasuvi Rakveres sada aastat tagasi, Virumaa Teataja, nr. 145, 1 august 2015 Zeeh tütarlaste kommertsgümnaasium 1858-1933. 75. tegevusaasta juubeliväljaanne Odette Kirss. Rakvere linna koolid kunagi. Viru Sõna, 29. juuli 1989
Kertši koolitulistamine

Kertši koolitulistamine oli 2018. aasta 17. oktoobril Krimmi poolsaarel Kertši polütehnikumis (vene keeles Керченский политехнический колледж) toimunud koolitulistamine, mille tagajärjel hukkus 21 inimest (koos tulistajaga). "Crimea Shooting-Rampage Death Toll Rises To 21" (inglise). Vabadusraadio. 18. oktoober 2018. Vaadatud 19.10.2018. "Crimea school shooting: Gunman Vladislav Roslyakov kills at least 17 at Kerch college". Associated Press (inglise). Vaadatud 18. oktoobril 2018. "Crimea school massacre: Nurse who helped victims tries to kill herself after realising gunman was her SON". UK Mirror (inglise). Vaadatud 18. oktoobril 2018. "Crimea attack: Gun attack at Kerch college kills 19" (inglise). BBC. 17. oktoober 2018. Vaadatud 19.10.2018. "Manhunt in Crimea for possible accomplice in school attack | "But this scoundrel could not have prepared this attack on his own, in my opinion and according to my colleagues," one Russian official said" (inglise). NBC News. 18. oktoober 2018. Vaadatud 19.10.2018. Anton Aleksejev (19. oktoober 2018). "ERR Moskvas: Venemaal arutatakse, kuidas tulevikus koolitulistamisi vältida". Moskva: ERR. Vaadatud 19.10.2018.
1889

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1885 | 1886 | 1887 | 1888 | 1889 | 1890 | 1891 | 1892 | 1893 | ► | ►► 1889. aasta (MDCCCLXXXIX) oli 19. sajandi 89. aasta. 16. veebruar (vkj 4. veebruar) – Tartu ülikoolis alustati venestusreforme. Kõigepealt kehtestati venekeelne õppetöö õigusteaduskonnas. 4. juuni (vkj 23. mai) – venestamine. Aleksander III kinnitas Riiginõukogu otsuse "Vene õppekeele tarvituselevõtmisest Tartu õpperingkonna eraõppeasutustes". Kevadel nähti Tallinnas esimest korda elektrivalgustust. 19. juuni (vkj 7. juuni) – Toris asutati esimene karskusselts Eestis. 21. juuli (vkj 9. juuli) – Balti kubermangudes hakkas kehtima Venemaal 1864. aasta kohtureformiga kehtestatud kohtusüsteem. 3. august (vkj 22. juuli) – liikluseks avati Pihkva-Riia raudtee koos Tartu-Valga haruliiniga. 24. september (vkj 12. september) – Charles Leroux hukkus Tallinnas langevarjuhüppel. 29. november (vkj 17. november) – Tallinna raad pidas oma viimse istungi. 2. detsember (vkj 20. november) – Tartu ülikooli põhikirja muutmisega likvideeriti ülikooli autonoomia ja privileegid, mitmete kõrgete ametikohtade (rektori, prorektori jt) valitavus asendati nende määramisega, üliõpilastele tehti kohustuslikuks kanda riietusvormi. Toimus kohtu ja talurahva seaduste reform Eesti ja Liivimaal. Kihelkonnakohtute tegevuse lõpetamine reformi käigus. Avaldati esimene Eesti Üliõpilaste Seltsi album. 31. märts – Pariisis avati Eiffeli torn. 14. jaanuar – August Pulst, eesti maalikunstnik 3. veebruar – Artur Adson, eesti luuletaja ja näitekirjanik 3. veebruar – Carl Theodor Dreyer, taani filmilavastaja 2. märts – Kolla Vellner, eesti tööstur 14. aprill – Charlie Chaplin, inglise näitleja 20. aprill – Adolf Hitler, Saksamaa poliitik 21. aprill – Hans Kalm, eesti sõjaväelane 26. aprill – Ludwig Wittgenstein, austria päritolu Briti filosoof 2. mai – Eduard Markus, eesti geograaf 25. mai – Igor Sikorski, esimese töötava helikopteri leiutaja 27. mai – Johan Sigfrid Sirén, soome arhitekt 23. juuni – Anna Ahmatova, vene luuletaja 29. juuni – Peet Aren, eesti kunstnik 17. juuli – Erle Stanley Gardner, ameerika kirjanik 26. september – Martin Heidegger, saksa filosoof 14. november – Jawaharlal Nehru, india poliitik 21. november – Anton Teetsov, eesti pangandustegelane 9. detsember – Hannes Kolehmainen, soome jooksja 28. jaanuar – Đồng Khánh, Annami kuningas 19. märts – Manuel II, Portugali kuningas 21. mai – Gaston Planté Prantsuse füüsik 23. september – Wilkie Collins, inglise kirjanik 19. oktoober – Luis I, Portugali kuningas Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 155 Charles Leroux, Tallinna Sõber, vkj 22. september 1889
931

931. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad Aastad: 926 927 928 929 930 - 931 - 932 933 934 935 936 ... ... ...
Eris-parbelind

Eris-parbelind (Eubucco richardsoni) on Lõuna-Ameerikas elutsev parbelindlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Eris-parbelinnul on kirjeldatud kahte alamliiki: E. r. richardsoni (Gray, 1846) E. r. nigriceps (Chapman, 1928) Eris-parbelinnud on tavaliselt umbes 15,5 cm pikad ja kaalult 24,5–34 g. Liik elutseb Lõuna-Ameerikas, täpsemalt põhiliselt selle loodeosas. Levila ulatub Boliivia kaguosast kuni Kesk- ja Edela-Colombiani, piirdudes külgedelt Ida- ja Kirde-Peruu, Lääne-Ecuadori ning Lääne-Brasiiliaga. Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik soodsas seisundis. BirdLife International (2012). Eubucco richardsoni. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2013.2. "Lemon-throated Barbet (Eubucco richardsoni)". Handbook of the Birds of the World (inglise keeles). {{netiviide}}: eiran tundmatut parameetrit |Kasutamine= (juhend)CS1 hooldus: tundmatu keel (link)  Eris-parbelind – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
930

930. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad Aastad: 925 926 927 928 929 - 930 - 931 932 933 934 935 ... ... ...
Kaljo Jõekalda

Kaljo Jõekalda (19. veebruar 1937 – 5. oktoober 2018) oli eesti televisiooni- ja filmioperaator. Teletööd alustas Kaljo Jõekalda 1957. aasta 1. novembril. Algul Eesti Televisiooni operaatori assistendi ning alates 1959. aastast operaatori ametis. "Aktuaalse kaamera" teleoperaatori rolli vahetas ta 1960. aastatel filmioperaatori ameti vastu. Dokumentaalfilmid “Tuglase tuli põleb”, “Mees laulusillalt”, “Kreedo”, “Rõõm ja mure” ja paljud teised linateosed on toonud talle suure tunnustuse.[viide?] Läänemaal sündinud ja kasvanud mehena toonitas 1980. aastate lõpul Saaremaal elanud operaator, et on muhulase poeg. Just Muhul ja Kõinastul tehtud ja kultusfilmideks saanud “Mehed ei nuta” ja “Siin me oleme!” on Kaljo Jõekalda salvestatud. Kaljo Jõekalda operaatorikäe all valmisid Saare maakonnast ka telesaated Vintri külast, saated “Provintsipäevik”, “Külateel” ja uudiselõigud “Aktuaalsele kaamerale”. 1989. aasta ülemaailmsest saarlaste kokkutulekust valmis Kaljo Jõekalda saarlasest abikaasa, telerežissöör Norma Jõekalda idee kohaselt tunniajane telesaade “Sellel suvel Saaremaal”. Operaator oli Kaljo Jõekalda. 1990. aastatel elasid Kaljo ja Norma Jõekalda lühikest aega USA-s Florida osariigis, kus perekond võõrustas ka Eestimaalt saabunud endisi kolleege ja sõpru. Nende poeg on populaarne telesaatejuht Kristjan Jõekalda. Kaljo Jõekalda töötas Eesti Televisioonis kuni 1995. aasta maikuuni. Haapsalu harrastusteater SEE tõi 2015. aastal lavale näitemängu Kaljo Jõekaldast pealkirjaga “Torm jõe kaldal”, mille kirjutas ja lavastas Erki Aule. Näidend kuulub sarja “Haapsalu helisevad pingid”. Kaljo Jõekalda ärasaatmine toimus 11. oktoobril 2018 Pärnamäe kalmistu kabelis.
Püssi vapp

Püssi vapp oli Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Püssi vapp. Vapp on kinnitatud 12. jaanuaril 1993. Linna vapp kujutab kuldsel põhjal kuusikut, milles on seiskunud saehambad. Vapi allosas kujundatud hõbedased lained sümboliseerivad puidu parvetamist jõel. Püssi lipp Püssi sümboolika linna kodulehel Püssi sümboolika
Uuno-Arvid Sillajõe

Uuno-Arvid Sillajõe (sündinud 1933) on eesti kirjastustegelane. Ta oli kirjastuse Perioodika direktor, hiljem kuni pensionile jäämiseni 2002. aastal Perioodika AS juhatuse esimees. 1988 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Allan Keian. Kirjastuse Perioodika juhi konkursil pääses edasi viis kandidaati. Postimees, 27. mai 2002 Aunimetusi. Sirp ja Vasar, 13. mai 1988