laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
SPQR

SPQR, mis on akronüüm ladinakeelse väljendi sõnadest "Senātus Populusque Rōmānus" (Rooma senat ja rahvas), oli Rooma valitsuse ametlik signatuur ja Rooma vabariigi rahvusterviklikkuse sümbol. See pidi rõhutama võimu jaotumist Vana-Rooma senati ja kodanike vahel. Akronüüm leidis kasutust müntidel, kivisse või metalli kirjutatud teadete lõpus, ausammastel, ühiskondlikel hoonetel ja paljude Rooma leegionide standartidel. Esimesed kasutusjuhud on teada ligikaudu 80 eKr, enne seda kasutati müntidel lihtsalt Rooma riigi nime: ROMA. Akronüümi kasutati viimati esimese kristlust toetanud keisri Constantinus Suure ajal (valitses aastatel 312–337 pKr). 1930. aastatel hakati Itaalias Benito Mussolini valitsemise ajal akronüümi SPQR taas rohkem kasutama, nagu näiteks ametihoonetel, erinevatel embleemidel ja kanalisatsioonikaevude luukidel. SPQR oli Mussolini "uue Rooma impeeriumi" üks tunnus ning akronüüm pidi väljendama Itaalia seotust Rooma vabariigiga. Seda on kasutanud või kasutavad ka teised Vana-Rooma võimu alla kuulunud riigid ja linnad (näiteks kasutab seda lühendit oma vapil Saksamaa linn Weil der Stadt). Akronüümist SPQR tuletatud lühendit kasutavad ka paljud teised linnad, asendades Rooma nime oma linna nimega. Itaalia keeles on akronüümile SPQR antud ka koomilisi tõlgendusi: "Sono pazzi questi Romani" – "Need roomlased on hullud", "Sono porci questi Romani" – "Need roomlased on sead" jms.[viide?] "Antiigileksikon 2". Tallinn. 1983.
Post-rock

Post-rock on alternatiivroki ja progressiivse roki allsuund, milles kasutatakse küll rokkmuusikas tavalisi pille, kuid selle rütmika ja muusika tekstuur ei ole traditsioonilisele rokile iseloomulikud. Tavaliselt on selle suuna muusika instrumentaalne. Kuigi post-rock'i juured on 1980. ja 1990. aastate indie rock'is, on nendel muusikaliselt vähe ühist. 1990ndatel nimetati tähtsamateks post-rock'i artistideks teiste seas Don Caballero ja Tortoise, kuid kuna nende stiilid olid üksteisest väga erinevad, pälvis see stiilimääratlus nii kuulajate kui teiste artistide seas teravat vastukaja. Levinud seisukoha järgi kasutas terminit "post-rock" esimesena muusikakriitik Simon Reynolds ansambli Bark Psychosis albumi "Hex" arvustuses, mis ilmus 1994. aasta märtsis ajakirjas Mojo. Ta kasutas seda terminit kirjeldades muusikat, mis "kasutab rokile iseloomulikke pille mitte-rokilikel eesmärkidel: kasutab kitarre kõlavärvi ja tekstuuri edasiandmiseks, selle asemel, et mängida riffe ja jõulisi akorde". Juulis 2005 kirjutas Reynolds oma blogis, et ta oli seda terminit kasutanud juba varem, muusikaajalehes Melody Maker. Samuti kirjutas ta, et termin pole tema enda loodud: "ma uskusin, et olin selle termini loonud, kuid avastasin aastaid hiljem, et see oli kasutusel olnud juba üle aastakümne". Terminit oli 1975. aastal kasutanud ajakirjanik James Wolcott oma artiklis Todd Rundgrenist, kuigi teistsuguses tähenduses. "Post Rock/Math rock" Prog archives (vaadatud 20.01.2011) "S. T." The Wire, Simon Reynolds, mai 1994 (vaadatud 08.07.2007) "The Lost Generation" Nitsuh Abebe, Pitchfork Media, 11.07.2005 (vaadatud 08.07.2008) "Post-Rock/Experimental" Allmusic (vaadatud 08.07.2008) "A Conversation with Mogwai's Dominic Aitchison" Mark Redfern, "Under the Radar", 2001 (vaadatud 28.11.2006) "Bark Psychosis: Hex" Simon Reynolds, Mojo, märts 1994 (vaadatud 08.07.2008) "S. T." Simon Reynolds, blissblog, 14.07.2005 (vaadatud 28.11.2006) "Todd Rundgren - Street Punk in Self-Imposed Exile" James Wolcott, "Creem", juuli 1975 (vaadatud 08.07.2008)
Peter Schmeichel

Peter Bolesław Schmeichel (sündinud 18. novembril 1963 Gladsaxes) on endine Taani jalgpallur. Ta mängis väravavahina Taani, Inglismaa ja Portugali jalgpalliklubides. Schmeichel tuli 1992. aastal Taani koondise koosseisus Euroopa meistriks ning võitis 1999. aastal Manchester Unitediga UEFA Meistrite Liiga. Aastatel 1987–2001 esindas ta Taanit 129 korda. Ta on kõige rohkem koondisemänge pidanud Taani jalgpallur. Tema poeg Kasper Schmeichel on samuti väravavaht.
Moalased

Moalased ehk moad (Dinornithidae) on väljasurnud lennuvõimetute lindude sugukond. Sugukond arvatakse moaliste või jaanalinnuliste seltsi. Sugukonnas on kirjeldatud üheksa liiki kuues perekonnas. Nad olid Uus-Meremaa endeemid. Moad olid taimtoidulised. Nad surid välja 15. sajandil peamiselt küttimise tõttu.
Severin Freund

Severin Freund (sündinud 11. mail 1988 Freyungis) on Saksamaa suusahüppaja, kes elab praegu Waldkirchenis. Esimest korda võistles Freund maailma karikasarjas 22. detsembril 2007 Engelbergi etapil ja sai 50. koha. 30 parema hulka jõudis ta esimest korda 30. detsembril samal aastal Oberstdorfis, kui ta oli 30. 2010.–2011. aasta maailma karikasarja Engelbergi etapil 19. detsembril 2010 oli ta esimest korda 10 parema seas, saades 8. koha. Esimese poodiumi koha ja samas ka võidu sai ta 15. jaanuaril 2011 Sapporos. Päev hiljem samas toimunud MK-etapil oli ta teine. Järgmisel nädalavahetusel Zakopanes toimunud MK-etapil oli ta kolmas. Hooajal 2014–2015 tuli ta maailma karikasarja üldvõitjaks. 2014 Sotšis olümpiavõitja suure mäe meeskonnavõistluses 2011 Oslos pronksmedal normaalmäe meeskonnavõistluses 2013 Val di Fiemmes hõbemedal suure mäe meeskonnavõistluses hõbemedal segavõistkonnavõistluses 2015 Falunis maailmameister suurel mäel maailmameister segavõistkonnavõistluses hõbemedal normaalmäel 2008 Zakopanes juunioride maailmameister meeskonnavõistluses Severin Freund on osalenud (seisuga 26. märts 2017) 194 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 53 korda, millest 22 korral kõige kõrgemale astmele. Severin Freund FIS-i kodulehel (inglise)
Willingeni vald

Willingen on vald Saksamaal Hesseni liidumaal Waldeck-Frankenbergi kreisis, 80 kilomeetrit Kasselist läänes. Valla pindala on 80,19 km². Willingeni kõrgus merepinnast on 584 m. Vallas oli 31. detsembri 2009 seisuga 6293 elanikku, mis teeb keskmiseks rahvastiku tiheduseks 78 in/km². Willingeni vald piirneb kirdes Diemelsee vallaga ja kagus Korbachi vallaga. Tema ülejäänud naabrid kuuluvad Nordrhein-Westfaleni liidumaale ning need on lõunas Medebachi vald, edelas Winterbergi vald, läänes Olsbergi vald ja loodes Briloni vald. Willingenis on aasta keskmine õhutemperatuur +6,4 °C. Kõige soojemad kuud on juuli (+14,3°) ja august (+13,9°), kõige külmemad kuud on jaanuar (–1,3°) ja veebruar (–1,0°). Aastas sajab keskmiselt 1226 mm. Kõige sademerikkamad kuud on detsember (132 mm) ja jaanuar (123 mm), kõige kuivemad on september (83 mm) ja veebruar (84 mm). Aastas paistab päike keskmiselt 3,7 tundi päevas. Kõige päikesepaistelisemad kuud on mai, juuli ja august (5,7 tundi), kõige vähem päikest paistab jaanuaris ja detsembris (1,2 tundi). Willingeni valla maa-ala kuulus kuni 1929. aastani Waldecki Vabariiki, pärast ühendati Preisimaaga, kuhu kuulus kuni Preisimaa likvideerimiseni 1947. Willingeni vald rajati Waldeck-Frankenbergi Uplandi piirkonda 1974. aastal, kui liideti Willingeni, Bömighauseni, Eimelrodi, Hemmighauseni, Neerdari, Rattlari, Schwalefeldi, Welleringhauseni ja Usselni küla. 26. märtsil 2006 toimunud kohaliku omavalitsuse valimisel valiti 31-liikmeline vallavolikogu, kuhu Kristlik-Demokraatlik Liit sai 11, Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei 10, Vaba Demokraatlik Partei 5 ja kohalik valimisliit FWG samuti 5 kohta. Willingeni vaatamisväärsus on suur raudteesild Uplandbahnil, Der Viadukt, mis on ehitatud 1918. aastal. Valla põhiline sissetulekuallikas on turism. Linnas ööbis 2003. aastal 1,3 miljonit turisti. Willingeni populaarseim üritus on igal aastal peetav maailma karikasarja etapp suusahüpetes Mühlenkopfschanzel. Sealne suusahüppemägi võimaldab vastu võtta 100 000 pealtvaatajat. Populaarne on ka iga-aastane maastikurataste võistlus Bike-Festival Willingen Ettelsbergil, mida jälgis 2005. aastal 35 000 pealtvaatajat. Willingeni koduleht
1450

1450. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad - 1450. aastad - 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad Aastad: 1445 1446 1447 1448 1449 - 1450 - 1451 1452 1453 1454 1455 ... ... Wolter von Plettenberg, Liivi ordu ordumeister (ligikaudne sünniaasta) ...
Javier Zanetti

Javier Adelmar Zanetti (sündinud 10. augustil 1973 Buenos Aireses) on Argentina endine jalgpallur. Enamiku oma mängijakarjäärist mängis ta Itaalia Serie A jalgpalliklubis Milano Internazionale. Javier Zanetti võis mängida nii poolkaitsja kui ka kaitsjana. Klubis Internazionale Milano mängis ta 1995. aastast ja oli meeskonna kapten 1999. aastast. Internazionales mängis Javier üle 700 mängu. 40-aastaselt lõpetas ta sportlaskarjääri ja temast sai Milano Internazionale asepresident. Argentina jalgpallikoondises võistles Zanetti 1996. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril ning 1998. ja 2002. aasta. jalgpalli maailmameistrivõistlustel. Itaalia meister (5): 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2009–10 Coppa Italia (4): 2004–05, 2005–06, 2009–10, 2010–11 Supercoppa Italiana (4): 2005, 2006, 2008, 2010 UEFA Meistrite Liiga (1): 2009–10 UEFA Karikas (1): 1997–98 FIFA klubide maailmameistrivõistlused (1): 2010
1451

1451. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad - 1450. aastad - 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad Aastad: 1446 1447 1448 1449 1450 - 1451 - 1452 1453 1454 1455 1456 ... ... ... 3. veebruar – Murad II, Türgi sultan
Nazca laam

Nazca laam on laam Vaikse ookeani idaosas. Ta on nime saanud Peruu piirkonna Nazca järgi. Nazca laam piirneb idas Lõuna-Ameerika laamaga, lõunas Antarktika laamaga, läänes Vaikse ookeani laamaga ja põhjas Cocose laamaga. Selles piirkonnas on ookeaniline maakoor. Laam on peaaegu täies ulatuses kaetud Vaikse ookeaniga ja sellel on kõigest üksikud saared: Juan Fernándeze saared. Nazca laama idapiiril on subduktsioonivöönd, kus Nazca laam sukeldub Lõuna-Ameerika laama alla. Seal on tekkinud Peruu-Tšiili süvik. Sellega on seotud ka kurdmäestiku (Andide) teke Lõuna-Ameerika lääneosas. Laama lõuna- ja läänepiiril on seevastu uue maakoore moodustumise vöönd. Nazca laam liigub kiirusega 3,7 cm aastas ida suunas (88°). Ta on üks kõige suurema absoluutse kiirusega laamasid. Nazca laama sukeldumisega Lõuna-Ameerika laama alla kaasnevad suured maavärinad ja Andides jätkuvad mäestikutekkelised protsessid tänapäevani. Nazca laam on geoloogilises mõttes suhteliselt noor laam. Ta on jäänuk Faralloni laamast, mis on tänapäevaks kadunud, sukeldudes põhiosas Põhja- ja Lõuna-Ameerika laama alla. Magnetiliste anomaaliate uurimine on näidanud, et Nazca laam tekkis 22,9 miljonit aastat tagasi hilisoligotseenis, kui Faralloni laam lagunes. Tänapäeval on suuruselt teine Faralloni laama jäänus Cocose laam. Nazca laam on noor ka selles mõttes, et temas olev maakoor ise on noor. See on seotud tema mitte väga suurte mõõtmete ja liikumise suure kiirusega: laama ühes servas tekkinud maakoor liigub üle laama ja kaob teises otsas, ilma et jõuaks väga vanaks saada.
Kellel on Venemaal hea elada

"Kellel on Venemaal hea elada" (vene keeles "Кому на Руси жить хорошо") on Nikolai Nekrassovi poeem, milles ta kirjeldab seitsme talumehe reisi läbi Venemaa eesmärgiga leida õnnelikku inimest. Eestis ilmus poeem 1955. aastal Eesti Riiklikult Kirjastuselt, selle tõlkija oli August Sang (Raamatukoi). Proloog Esimene osa Papp Laat Purjus öö Õnnelikud Mõisnik Talunaine Proloog Enne meheleminekut Laulud Saveli, Püha-Vene vägimees Djomuška Emahunt Raske aasta Kuberneriemand Naise tähendamissõna Viimane orjapidaja Pidupäev Sissejuhatus Sünged ajad – sünged laulud Vagamehed ja usurändurid Vana ja uut Rõõmsad ajad – rõõmsad laulud Selgitavaid märkusi Н. А. Некрасов. Кому на Руси жить хорошо. Библиотека Комарова
1452

1452. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad - 1450. aastad - 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad Aastad: 1447 1448 1449 1450 1451 - 1452 - 1453 1454 1455 1456 1457 Friedrich III krooniti viimase Saksa-Rooma keisrina Roomas keisriks. sõlmiti Kirchholmi leping. ... 10. märts – Fernando II, Aragóni kuningas 1478–1516 ja Kastiilia kaasvalitseja 15. aprill – Leonardo da Vinci, kunstnik ja leiutaja 21. september – Girolamo Savonarola, dominikaani preester ja üks Firenze poliitilisi juhte 2. oktoober – Richard III, Inglismaa kuningas 10. veebruar – Švitrigaila, Leedu suurvürst 1430–1432
Willingen

Willingen on küla Saksamaa Hesseni liidumaal Waldeck-Franckenbergi kreisis, Willingeni valla keskus. Küla paikneb Hoppecke ja Itteri jõe oru vahel. Elanike arv on 2462 (10.01.2010) Willingeni asumis Stryckis on suusahüppemägi Mühlenkopfschanze, kus igal aastal peetakse maailma karikasarja etapp suusahüpetes. Statistika Willingeni valla saidil
1991. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1991. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 26. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 19.–24. veebruarini Lahtis Soomes. Kuupäev: 19. veebruar Osavõtjaid: 80 võistlejat Riike: Maailmameister 1990: Mark Kirchner " Kuupäev: 24. veebruar Osavõtjaid: 74 võistlejat Riike: Maailmameister 1990: Valeri Medvedtsev Kuupäev: 23. veebruar Osavõtjaid: 17 võistkonda Riike: Maailmameister 1990:  Itaalia Pieralberto Carrara, Wilfried Pallhuber, Johann Passler, Andreas Zingerle Kuupäev: 21. veebruar Osavõtjaid: 14 võistkonda Maailmameister 1990:  Saksa DV Raik Dittrich, Mark Kirchner, Birk Anders, Frank Luck Kuupäev: 19. veebruar Osavõtjaid: 53 võistlejat Riike: Maailmameister 1990: Anne Elvebakk Linn Kuupäev: 24. veebruar Osavõtjaid: 45 võistlejat Riike: Maailmameister 1990: Svetlana Petšerskaja Kuupäev: 23. veebruar Osavõtjaid: 11 võistkonda Riike: Maailmameister 1990:  NSVL Jelena Lukjantšuk, Elena Golovina, Svetlana Petšerskaja Kuupäev: 21. veebruar Osavõtjaid: 10 võistkonda Maailmameister 1990:  NSVL Jelena Lukjantšuk,, Elena Golovina, Svetlana Paramõgina, Svetlana Petšerskaja
1453

1453. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad - 1450. aastad - 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad Aastad: 1448 1449 1450 1451 1452 - 1453 - 1454 1455 1456 1457 1458 29. mai – Osmanite riigi väed vallutasid Konstantinoopoli. Lõppes Saja-aastane sõda. ... 1. september – Gonzalo Fernández de Córdoba, Hispaania kindral 29. mai – Konstantinos XI, viimane Bütsantsi keiser 24. detsember – John Dunstable, inglise vararenessansi helilooja
Milton Babbitt

Milton Byron Babbitt (10. mai 1916 Philadelphia – 29. jaanuar 2011 Princeton) oli USA helilooja ja muusikateoreetik, üks esimesi seeriatehnika viljelejaid ja tuntud elektroonilise muusika looja. Ta laiendas dodekafoonilist väljendusviisi. Tema 1947 kirjutatud "Three Compositions for Piano" ("Kolm kompositsiooni klaverile") oli esimene täielikult seeriatehnikas heliteos. 1950. aastast aitas ta kaasa esimese süntesaatori loomisele. 1960. aastast oli ta Princetoni ülikooli ja alates 1973 Juilliardi muusikakooli õppejõud. 1965 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks http://www.musicacademyonline.com/composer/biographies.php?bid=93
Uudised

Uudised oli Eesti ajaleht, mis ilmus aastatel 1903–1906 Tartus. Selle väljaandja oli Peeter Speek. Uudised oli Eesti ainus legaalne sotsialistlikku meelsust esindav ajaleht, mis tegi seda siiski üpris ettevaatlikult. Lisaks Speegile olid lehe olulisemad kaastöölised Mihkel Martna ja Hans Pöögelmann. 1905. aasta revolutsiooni ajal sai Uudistest Eesti Sotsiaaldemokraatliku Ühisuse häälekandja. Ajaleht suleti 1906. aastal, kui Eestis rakendati valitsuse karistuspoliitikat.
1454

1454. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad - 1450. aastad - 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad Aastad: 1449 1450 1451 1452 1453 - 1454 - 1455 1456 1457 1458 1459 ... ... 9. märts – Amerigo Vespucci, itaalia päritolu kartograaf, kaupmees ja maadeavastaja 20. juuli – Juan II, Kastiilia kuningas
1455

Sajandid: 14. sajand – 15. sajand – 16. sajand Aastakümned: 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad – 1450. aastad – 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad Aastad: 1450 1451 1452 1453 1454 – 1455 – 1456 1457 1458 1459 1460 1455. aasta (MCDLV) oli 15. sajandi 55. aasta. 23. veebruar – Trükimasinal alustati Gutenbergi piibli masstootmist. 22. mai – Rooside sõda: Yorki hertsog Richard võitis esimeses St Albansi lahingu ja võttis vangi Inglismaa kuninga Henry VI. 29. jaanuar – Johann Reuchlin, saksa humanist ja õpetlane 2. veebruar – Hans, Taani ja Norra kuningas 17. aprill – Andrea Gritti, Veneetsia doodž 2. august – Johann Cicero, Brandenburgi kuurvürst 18. veebruar – Fra Angelico, dominikaani munk ja kunstnik 24. märts – Nicolaus V, paavst
Aasiaat

Aasiaat on linn Gröönimaa läänerannikul Disko lahe edelasopis Aasiaati saarel Gröönimaa saare lääneranniku keskosa lähedal Qeqertaliki vallas. Geograafilised koordinaadid on 68° 43′ N, 52° 45′ W. Elanike arv oli 2011. aastal 3115. Aasiaat on elanike arvult neljas asula Gröönimaal. Gröönikeelne nimi Aasiaat [a:sia:t] tähendab ämblikke. Varasema ametliku nime, taanipärase Egedesminde [e:jsmin] ('Egede mälestus') andis 1759. aastal linna asutamisel misjonär ja kaupmees Niels Egede oma isa Hans Egede järgi. Teise maailmasõja ajal kasutati nime Bluie West Five või Bluie West 5. Meri on jäävaba aprillist detsembrini. 1. detsembrist 12. jaanuarini on polaaröö ning 27. maist 18. juulini polaarpäev. Aasiaat on Aasiaati pastoraadi keskus ning oli 1953–2009 Aasiaati valla keskus. Seejärel kuulus Aasiaati valla ala 2009–2017 Qaasuitsupi valla koosseisu. 2018. aastast on Qeqertaliki valla keskus. Elanike arv aastati: 1991: 3273 1992: 3239 1993: 3253 1994: 3201 1995: 3154 1996: 3039 1997: 3112 1998: 3147 1999: 3224 2000: 3229 2001: 3239 2002: 3179 2003: 3142 2004: 3129 2005: 3100 (1. jaanuar) 2006: 3086 2007: 2977 2008: 2853 2009: 2947 2010: 3005 2011: 3115 2013: 3114 2018: 3081 Aasiaat on elanike arvult neljas linn Gröönimaal. Linnas on kalasadam ja krevetikonservitehas Disko lahes. Krevette püütakse Disko lahest. Kalatööstus sai alguse 1949, kui linnalähedasele meresaarele Transitøenele rajati kalatöötlemistehas. 1951. aastal rajati krevetivabrik, 1966. aastal ehitati see ümber kalafileevabrikuks. 1987. aastal valmis uus kreveti- ja kalafileevabrik, mis on varustatud suure külmlaoga, et tootmine saaks toimuda aasta läbi. Kalatooteid toodetakse aastas 70 miljoni Taani krooni väärtuses (2004). Kaladest püütakse turska, hiidlesta, harilikku merihunti ja merivarblaslasi. Püütakse ka loivalisi. Neljandik töötajatest on hõivatud kalanduses (6%) ja kalatöötlemises (18%). Halduses, hariduses, kaubanduses ja teeninduses on hõivatud 63% töötajatest. 1998. aastal avati uus Aasiaati lennujaam. Aasiaatis asub üks kolmest Gröönimaa gümnaasiumist ja abikool Ado Lynge Skolen. 1928. aastal asutati Aasiaatis Gröönimaa esimene efterskole poistele ja 1932. aastal tüdrukutele. Koht oli asustatud ammu enne kolonisatsiooni. Misjonär ja kaupmees Niels Egede rajas 1759. aastal Egedesminde koloonia praegusest linnast lõuna pool. Koloonia viidi 1763. aastal üle praegusse kohta, et tulla paremini toime konkurentsis Hollandi vaalapüüdjatega. Teise maailmasõja ajal sai Aasiaatist Lääne-Gröönimaa põhjaosa transiitsadam. Alates 1982. aastast on Aasiaatis Gröönimaa suurima muusikakirjastuse ja plaadistuudio ULO peakorter. "qaasuitsup.gl". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. oktoober 2010. Vaadatud 31. jaanuaril 2011.
Akunnaaq

Akunnaaq on küla Gröönimaal Qeqertaliki vallas Gröönimaa saare lähedasel Akunnaaqi saarel, 23 km Aasiaatist loodeida pool. Elanike arv on olnud 2005: 101 (1. jaanuar) 2006: 106 2010: 101 Varem kuulus küla Aasiaati valda.
Kitsissuarsuit

Kitsissuarsuit (taanipäraselt Hunde Ejlande) on küla Gröönimaal Qeqertaliki vallas keset Disko lahte asetseval Kitsissuarsuiti saarel 21 km Aasiaatist loodes. Elanike arv on olnud: 2005: 109 (1. jaanuar) 2006: 102 2010: 79 Varem kuulus küla Aasiaati valda. Statbank Greenland, vaadatud 12.02.2020. "qaasuitsup.gl". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. oktoober 2010. Vaadatud 31. jaanuaril 2011.
Aasiaati vald

Aasiaati vald (grööni keeles Aasiaat Kommuneat; taani keeles Aasiaat Kommune) on endine kohaliku omavalitsuse üksus Gröönimaa läänerannikul Lääne-Gröönimaal Aasiaati saarestikus, mille moodustasid arvukad madalad saared. Aasiaati vald oli üks kahest Gröönimaa vallast, mille territoorium asus tervenisti väljaspool Gröönimaa saart. Teine oli Qeqertarsuaqi vald. Vald eksisteeris 2009. aastani ja läks siis Qaasuitsupi valla koosseisu. Valla pindala oli umbes 400 km²[viide?] või 600 km²[viide?], ta oli Gröönimaa valdadest väikseim. Koos merealaga oli valla territoorium umbes 4000 km². Valla keskus oli Aasiaat. Elanike arv oli: 1970: 3127 1980: 3495 1990: 3599 2000: 3446 2005: 3310 (1. jaanuar) 2006: 3502 Vallas oli Aasiaati linn ning Akunnaaqi ja Kitsissuarsuiti küla.
1456

1456. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad - 1450. aastad - 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad Aastad: 1451 1452 1453 1454 1455 - 1456 - 1457 1458 1459 1460 1461 Johann Gutenberg trükkis oma esimese piibli. ... ... ...
Arto Javanainen

Arto Kalevi Javanainen (8. aprill 1959 Pori – 25. jaanuar 2011 Turu) oli soome jäähokimängija. Ta oli Soome meistriliiga SM-liiga läbi aegade suurim väravakütt. Arto Javanainen osales kokku 668 liigamängus, tegi 462 väravat ja andis 330 väravani viinud söötu. Talle kuulub ka ühel hooajal põhisarjas tehtud väravate rekord (47 väravat hooajal 1987–1988) ja kübaratrikkide rekord (39). Ta tuli kaks korda Soome meistriks, aastal 1978 meeskonnas Porin Ässät ja aastal 1989 meeskonnas TPS. Ta võitis ka kolm hõbemedalit ja ühe pronksi. Ta kuulus Soome koondisse kahel MM-il (1982 ja 1983) ja ühe korra olümpiamängudel (1984). Arto Javanainen alustas jäähokikarjääri meistriliigas 1975. aastal meeskonnas Porin Ässät, kus mängis peaaegu kogu aja kuni karjääri lõpuni. Vaid hooaja 1984–1985 mängis ta NHL-i klubis Pittsburgh Penguins ning kaks hooaega aastatel 1987–1989 TPS-is. Javanaise viimane hooaeg Soome meistriliigas oli 1993–1994. Seejärel mängis ta veel ühe hooaja Taani meistrisarjas ning lõpetas karjääri kevadel 1995. Tema särginumber klubis Porin Ässät oli 4. Pärast tema meeskonnast lahkumist ei anta seda enam kellelegi teisele. Pärast tippspordist loobumist tegutses ta muu hulgas autokaupmehena. Aastal 2000 valis Soome jäähokimuuseum ta 121. jäähokilõviks. Aastal 2004 valisid Soome televaatajad Arto Javanaise saja suurema soomlase hulgas 76. kohale.
Endoskoopia

Endoskoopia on meetod keha sisse nägemiseks ilma seda kahjustamata. Meetod seisneb selles, et arst suunab peenikese sondi suu ja söögitoru kaudu patsiendi makku, sondi sees on kaabel, mille ühes otsas on videokaamera ja teises arvuti. Arvutiekraanilt saab näha, kas maos, söögitorus ja sooltes on midagi valesti ja mis täpselt. Endoskoopia aparaadiga saab lisaks vaatlusele võtta proovitükke, eemaldada võõrkehi, polüüpe ja väikseid kasvajaid, sulgeda verejookse, süstida ravimeid. Endoskoop
1457

1457. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad - 1450. aastad - 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad Aastad: 1452 1453 1454 1455 1456 - 1457 - 1458 1459 1460 1461 1462 ... 6. veebruar – Riia peapiiskop Silvester Stodewescher andis välja armukirja, kus maahärrade vasallid said pärimisõiguse läänidele; maahärrad olid selle õiguse saanud juba varem. 12. veebruar – Volmari maapäeval sõlmisid Liivimaa seisused üldise maarahu, mis kestis ligi kümme aastat. 22. oktoober – Taani, Rootsi ja Norra kuningas Christian I ostis Danhoff Kalffvelt 10.000 Stockholmi marga eest Sausti ja Klooga mõisa Harjumaal (Livl. U.B. 11, nr. 703). ... 28. jaanuar – Henry VII, Inglismaa kuningas veebruar – Johannes II Creul, Saare-Lääne "noorem piiskop" 16. märts – László Hunyadi, Ungari riigimees 23. november – Ladislaus Postumus, Böömi ja Ungari kuningas 1444–1457 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 52