laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Endel Tuul

Endel Tuul (28. mai 1932 Tarvastu vald, Viljandimaa – 1. august 1972 Tallinn) oli eesti sporditegelane. Oli aastatel 1957–1972 spordiühingu Jõud matka- ja orienteerumisspordi juht. Vabariikliku kategooria kohtunik orienteerumises (1960). Öise teateorienteerumise Jüriööjooksu üks alusepanijatest ja aastatel 1960–1967 Jüriööjooksu peakohtunik. Eesti spordi biograafiline leksikon. Tuul, Endel "Tiiu Nittim. Vabariikliku kategooria kohtunikud orienteerumises" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 15. veebruaril 2015. Biograafia ESBL-is
Enn Käiss

Enn Käiss (31. jaanuar 1947 Tartu – 31. oktoober 2022) oli eesti matkasportlane. Ta on harrastanud matkamist, alpinismi ja orienteerumist. Ta on kuulunud 1965. aastast nii mägi-, jalgsi- kui ka suusamatkamises Eesti koondisse, olnud koondise kapten ja treener-esindaja. Ta on tegelenud speleomatkamisega ja tegutsenud koopagiidina. Ta on üks esimesi Kesk-Aasias Kugitangi kanjonites ja koobastes käija. 1980. aastast oli ta matkaspordis ja orienteerumises vabariikliku kategooria kohtunik. Ta on kuulunud aastatel 1987–1989 Matkaföderatsiooni ja 1989–1991 Matkaliidu juhatusse. 1995. aastal valiti ta Eesti Looduskaitse Seltsi juhatuse liikmeks. Eesti Matkaliit valis ta 20. sajandi Eesti 100 silmapaistvaima matkaja ja matkategelase hulka. 2007 Ida-Virumaa teenetemärk 2010. aastal valiti ta Kalevi auliikmeks. KÄISS, Enn. ESBL. esbl.ee Eesti Matkaliit. "Eesti matkajate leksikon". Tallinn, 2001. Lk 52 Enn Käiss: Raha pärast giiditöö tegemine muutub haltuuraks. pohjarannik.ee, 2. oktoober 2005 Enn Käiss. Mäed ja joad. reisiajakiri.gomaailm.ee
Arvo Saal

Arvo Saal (sündinud 8. novembril 1949 Raanitsa külas) on eesti orienteeruja, sporditegelane ja Otepää Teataja toimetaja. Biograafia ESBL-is
Mati Poom

Mati Poom (sündinud 15. aprillil 1944 Raasiku vallas) on eesti orienteeruja, orienteerumistreener ja -kohtunik. Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna 1. Keskkooli. 1967. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna elektrisüsteemide ja -võrkude erialal. Aastatel 1968–1972 võitis ta orienteerumisjooksu Eesti meistrivõistlustel 1 kuld-, 1 hõbe- ja 2 pronksmedalit. Ta on töötanud Eesti Orienteerumisliidu tegevjuhina, olnud ajakirja Orienteeruja toimetuse kolleegiumi liige, tegutsenud orienteerumiskohtuniku, treeneri ja rajameistrina. Aastast 2006 on ta orienteerumisklubi TON juhatuse liige. 1987 Kalevi auliige 2021 Eesti Orienteerumisliidu teenetemärk GAG vilistlased TTÜ lõpetajad 1918–2006 Eesti spordi biograafiline leksikon Biograafia ESBL-is
Külli Pirksaar

Külli Pirksaar (aastani 2004 Külli Kaljus; sündinud 22. jaanuaril 1973 Toilas) on eesti orienteeruja ja kergejõustiklane. Margus Pirksaar on Külli Pirksaare abikaasa. Biograafia ESBL-is
Mall Alev

Mall Alev (sündinud 24. aprillil1973 Tartus) on eesti suusataja ja orienteeruja. Biograafia ESBL-is
Maret Vaher

Maret Vaher (sündinud 12. jaanuaril 1973 Savernas) on eesti orienteeruja (sh suusaorienteeruja) ja spordiajakirjanik. Maret Vaher on orienteerumise Eesti meistrivõistlustelt enim medaleid võitnud eesti orienteeruja. Aastatel 1986–2020 on ta võitnud kokku 133 medalit, neist 73 kulda, 39 hõbedat ja 21 pronksi. 1994. aastal võitis ta pronksi suusaorienteerumise maailmameistrivõistluste tavarajal Itaalias Val di Nonis. 2002 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (üks kirjutab, tuhat loevad - ajakirja Orienteeruja väljaandmine) "ESBL sporditulemused. Maret Vaher". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 2. märtsil 2015. Biograafia ESBL-is
Inno Ling

Inno Ling (sündinud 7. jaanuaril 1965 Viljandis) on eesti orienteeruja. Ta lõpetas 1983. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja õppis aastatel 1985–1995 Eesti Põllumajandusülikoolis metsandust. Aastatel 1985–1989 oli tema treener Tõnu Raid. Ling osales 1988. aastal orienteerumisjooksus üliõpilaste maailmameistrivõistlustel. 1989. aastal tuli ta teatejooksus Nõukogude Liidu meistriks. 1992. aastal sai ta maailma karikasarja etapil 2. koha. Aastatel 1985–2000 tuli Ling orienteerumisjooksus 11 korda Eesti meistriks. Biograafia ESBL-is
Leho Haldna

Leho Haldna (sündinud 1. juunil 1961 Tartus) on eesti orienteeruja, orienteerumiskohtunik ja sporditegelane. Ta lõpetas aastal 1979 Tartu 7. Keskkooli ja aastal 1984 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna rakendusmatemaatika erialal. Leho Haldna oli aastatel 1993–2007 Eesti Orienteerumisliidu president. Aastatel 1998–2001 kuulus ta Rahvusvahelise Orienteerumisföderatsiooni (IOF) orienteerumisjooksukomisjoni. Aastatel 2001–2002 kuulus ta Rahvusvahelise Orienteerumisföderatsiooni arengukomisjoni ja aastatel 2002–2008 oli föderatsiooni nõukogu liige. Aastatel 2010–2016 oli ta Rahvusvahelise Orienteerumisföderatsiooni asepresident. Augustis 2016 valiti ta Rahvusvahelise Orienteerumisföderatsiooni presidendiks. 2020. aasta juulis valiti ta teiseks ametiajaks uuesti IOFi presidendiks. 1997 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (tulemuslik töö spordiala juhtimisel) Leho Haldna valiti Rahvusvahelise Orienteerumisföderatsiooni presidendiks IOF pioneers virtual General Assembly. Haldna saab jätkata IOF-i presidendina veel ühe ametiaja. ERR, 12. mai 2020. Biograafia ESBL-is Leho Haldna IOF-i kodulehel
Orienteerumisklubi Ilves

Orienteerumisklubi Ilves (lühendatult OK Ilves) on Eesti orienteerumisklubi. Klubi asutati 3. oktoobril 1978 Tartus. Aastatel 1979 kuni 2010 korraldas klubi teateorienteerumise mitmepäevajooksu Ilvesteade. OK Ilves koduleht
Eesti Muuseumide Infosüsteem

Eesti Muuseumide Infosüsteem (lühend: MuIS) on veebipõhine töökeskkond, mis võimaldab hallata muuseumikogusid ja pidada arvestust riigivara üle, tehes ühtlasi selle info ka kättesaadavaks nii erialaspetsialistidele kui kõigile teistele huvilistele. Kultuuriväärtuste Infosüsteem (KVIS) Europeana MuISi koduleht (vaadatud 16.07.2013) MuISist Muinsuskaitseameti kodulehel (vaadatud 29.09.2022) http://www.kul.ee/index.php?path=0x213x790x1762 (vaadatud 16.07.2013)
Arhiivraamatukogu

Arhiivraamatukogu on teatud kriteeriumitele vastavaid teavikuid alaliselt säilitav raamatukogu. See on üks raamatukogutüüpidest. Arhiivkogu Eesti Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu Saare Arhiivraamatukogu Tartu Ülikooli Ajaloo Muuseumi arhiivraamatukogu
Pikakannu Muuseumituba

Pikakannu Muuseumituba on Võru vallas Pikakannu küla seltsimajas asuv muuseumiruum, mis tutvustab piirkonna haridus- ja ajalugu. Muuseum avati praegusel kujul 2011. aastal. Varem asus muuseum Pikakannu koolis, kandes siis nime Pikakannu kooli muuseum. https://web.archive.org/web/20120908051149/http://www.pikakannu.ee/Muuseumituba (vaadatud 16.07.2013) Muuseumist (vaadatud 16.07.2013)
Pikakose majamuuseum

Pikakose majamuuseum on Valgejõel Kuusalu vallas Pikakose talus asuv eramuuseum. Maja ehitas aastatel 1925–1928 Jakob Hurda väimees praost Alexander Mohrfeldt-Mäevälja koos oma väimehe, Estonia teatri solisti Karl Viitoliga. Hoone arhitekt oli Hanno Kompus. Pikakosel on suvitanud mitmed tuntud Eesti kultuuritegelased, teiste hulgas Erna Villmer, Ants Lauter, Liina Reiman, Raimund Kull, Mari Möldre ja Gustav Ernesaks. Muuseumi väljapanek jutustab loo Eesti lipu saamisest, tutvustab põnevaid seiku omaaegsete estoonlaste suvituskultuurist ning kõige krooniks on maja hilisema perenaise Laine Sundja kasetohust valmistatud maalid. Pikakose majamuuseumi koduleht "Ajavaod: Pikakose mosaiik" ETV 2011
Horvaatia lipp

Horvaatia lipp on Horvaatia ametlik lipp. Praegune lipp on kasutusel alates 21. detsembrist 1990. Horisontaalsete panslaavi värvides (punane, valge ja sinine) väljadega trikoloori keskel on Horvaatia vapp. Lipu pikkuse ja laiuse suhe on 2:1.
Punamäe sõjaajaloo muuseum

Punamäe sõjaajaloo muuseum on[küsitav] Alutaguse vallas Gorodenka külas asuv muuseum, kus eksponeeritakse sõjarelvi[viide?]. Muuseumi ideest militaar.net foorumist (vaadatud 16.07.2013) Punamäe Sõjaajaloo muuseum
Pikakari rand

Pikakari rand on Tallinna linnale kuuluv avalik supluskoht Põhja-Tallinnas Paljassaare asumis Paljassaare poolsaarel Katariina kai kõrval. Randa on paigaldatud riietuskabiinid, väikelastele kiiged, pingid, laudtee, prügikastid, kuivkäimlad, grillimisplatsid, jalgrattahoidik, ehitatud tänavakorvpalli ja rannavolle väljak. Randa pääseb mööda Paljassaare teed ja selle ääres olevat kergliiklusteed. Katariina kai juures aadressil Paljassaare tee 46 asub ligi 100-kohaline sõidukite parkla. Balti jaamast viib Pikakari randa bussiliin nr 59. Liinivedaja on Tallinna Linnatranspordi AS Tallinna linn eraldas 2006. aastal Pikakari puhkeala korrastamiseks 3,5 miljonit krooni. Sellega tehti korda sissesõidutee ja ehitati parkla, paigaldati tänavavalgustus, osteti rannainventar, tehti koristus- ja hooldetöid ning palgati rannavalve. Pikakari ranna avalik supluskoht avati 2007. aastal. Suplushooajal (1. juunist 31. augustini) osutab Pikakari rannas rannapäästeteenust AS G4S Eesti Rannavalve. Rannapäästeteenuse osutaja kohustus on märgistada suplusakvatoorium vastavalt nõuetele signaalvärvi märgupoidega ning keelata suplejatel ujumise väljaspool märgupoidega märgistatud suplusakvatooriumi. Rannavalve peab kindlustama päästevahendite olemasolu ja kättesaadavuse supelrannas. Rannakülastajatele pannakse vaatlustorni seinale informatsioon vee- ja õhutemperatuuri, tuule kiiruse ja ultraviolettkiirguse taseme kohta. Coca-Cola Hellenic ja Tallinna Vesi rannakoristustalgud Pikakari rannas toimusid 1. mail 2010. 7. mail 2011 üle-eestilisel Teeme ära! talgupäeval osalesid ka Ameerika Ühendriikide Suursaatkonna Eestis töötajad koos suursaadik Michael C. Poltiga. 5. mail 2012 toimusid Teeme ära! talgupäeval Pikakari ranna koristustalgud, kus koos linnaelanikega osalesid jällegi Coca-Cola HBC Eesti AS ja AS Tallinna Vesi töötajad ning Ameerika Ühendriikide Suursaatkonna Eestis töötajad eesotsas suursaadik Michael C. Poltiga. Talgutel koristati Pikakari randa ja rannaümbruses olevat parkmetsa talve jooksul tekkinud prügist ja muust prahist Paljassaare hoiuala paikneb Paljassaare poolsaare põhja- ja lääneosas RT: Tallinna supelrandadele ametlike kohanimede määramine Terviseamet: avalikud supluskohad Elisa 59. liini bussi sõidugraafik Tallinna kodulehel Pikakari ranna rannainfo G4S-i kodulehel USA saatkonna pressiteade Paljassaare hoiuala Tallinna Linnuklubi kodulehel
Põltsamaa Aleksandrikooli Muuseumituba

Põltsamaa Aleksandrikooli Muuseumituba on Põltsamaa vallas Põltsamaa Ametikoolis (varasema nimega ka: Põltsamaa Aleksandrikool) asuv muuseumiruum. http://www.muuseum.ee/et/muuseumid/eesti_muuseumid/by_alphabet?action=details&museum_id=521 (vaadatud 16.07.2013)
Pärnu-Jaagupi koolimuuseum

Pärnu-Jaagupi koolimuuseum on Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupi alevis asuv muuseum, mis kogub ja eksponeerib kohalikku kultuuripärandit. Muuseum on asutati 1985. aastal. https://web.archive.org/web/20130915072450/http://web.zone.ee/pmvms/PJ%20kool/PJ%20Kool.htm (vaadatud 16.07.2013) Muuseumi koduleht (vaadatud 16.07.2013)
Rakke muuseum

Rakke valla hariduse seltsi muuseum on Väike-Maarja vallas asuv muuseum, mis kogub ja kus eksponeeritakse kohalikku kultuuripärandit. Muuseumi haldab Rakke valla hariduse selts. Selts avas muuseumi 2000. aastal Rakke gümnaasiumi internaadihoones. Paljud muuseumi eksponaadid on pärit endisest Rakke kooli muuseumist, mis tegutses 1960.–1970. aastatel. 2024. aasta seisuga on muuseumi varad pakitud ja ootavad uue asukoha leidmist, kuna muuseumi vana hoone amortiseerus. RVHS veebileht: Muuseumi asutamine (vaadatud 16.07.2013) Muuseumist seltsi kodulehel (vaadatud 16.07.2013)
Ensüümiklasside nomenklatuur

Ensüümiklasside nomenklatuur ehk Ensüümide nomenklatuur ehk Ensüümide nimestik on Ensüümikomisjoni poolt koostatud ensüümide nomenklatuur. Ensüümiklasside nomenklatuuri koostamine ja ensüümide ning koensüümide klassifitseerimine, samuti ensüümide sümbolitega seonduv ning ensüümide aktiivsuse ja ensüümikineetika mõõtmise ja kirjeldamise metoodika koostamine. Ensüümikomisjoni raportite alusel jagatakse ensüümid, soovituslikult, katalüüsitavate reaktsioonide alusel kuude klassi. Klassid on ensüümide nomenklatuuris ära toodud numbritega EC. 1 – EC. 6: (EC tähistab ingliskeelseid sõnu Enzyme Commission) Klassid jagatakse ensüümide nomenklatuuris alaklassidesse, mida tähistatakse numbritega 1-99-ni, näit EC 3.4. näitab ära klassi alaklassi; EC 3.4.13. näitab ära ala-alaklassi dipeptidaasid, toime peptiidsidemete kaudu; Viimane number ensüümide neljanumbrilises koodis näitab ära üksikensüümi järjekorranumbri ala-alaklassi kuuluvuse alusel, näiteks üksikensüüm EC 3.4.13.4 Xaa-Arg-dipeptidaas Üksikensüümide loetelu täieneb pidevalt. Ensüümiklasside jaotus ning liikmed ja nende toime ja organismid ning geenid on ära toodud ka erinevates andmebaasides nagu NC-IUBMB, BRENDA, EXPASY, KEGG, Metacyc jpt. 1964. aastal anti välja esimene ensüümide soovituslik klassifikatsioon Recommendations (1964) of the International Union of Biochemistry on the Nomenclature and Classification of Enzymes. http://mt.legaltext.ee/esterm/concept.asp?conceptID=41940&term=ens%FC%FCmide%20nomenklatuur Vaadatud 06.08.2013) http://www.chem.qmul.ac.uk/iubmb/enzyme/history.html Mihkel Zilmer, Ello Karelson,Tiiu Vihalemm, Aune Rehema, Kersti Zilmer. Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused , lk 118, Biokeemia Instituut, Tartu Ülikool 2010, ISBN 978-9985-2-1540-1. Enzyme nomenclature 1978 Enzyme nomenclature, 1978. Recommendations (1978) of the Nomenclature Committee of the International Union of Biochemistry, Academic Press, 1979, ISBN 0-12-227160-2. Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud (23.05.2013) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. detsember 2012. Vaadatud 25. juulil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://enzyme.expasy.org/ http://www.genome.jp/dbget/ http://www.metacyc.org/cpd-search.shtml "Meditsiinisõnastik", 2004, Kirjastus Medicina, ISBN 9985-829-55-7 NC-IUBMB. "Nomenclature Committee of the International Union of Biochemistry and Molecular Biology". Report from the introduction to Enzyme Nomenclature Historical Introduction, Veebiversioon (vaadatud 23.05.2013) Veebiversioon (vaadatud 23.05.2013) Ensüümide Nomenklatuur
Jakob Marksoni majamuuseum

Jakob Marksoni majamuuseum on Häädemeeste vallas Kabli külas asuv majamuuseum. See asub majas, kus elas kapten-reeder Jakob Markson. Vargad viisid kuulsa purjekaehitaja majamuuseumi tühjaks Õhtuleht 21.12.2001
Ruusmäe koduloomuuseum

Ruusmäe koduloomuuseum on Rõuge vallas Ruusmäe külas Rogosi mõisa endises kellatornis asuv muuseum, mis tutvustab kohalikku kultuuripärandit. https://web.archive.org/web/20130723172155/http://www.haanja.ee/vaatamisvaarsused/ (vaadatud 16.07.2013)
MPlayer

MPlayer on vabavaraline avatud lähtekoodiga arvutis kasutatav meediapleier. Programm töötab kõikides laiemalt levinud operatsioonisüsteemides: Linuxis ja teistes sarnastes UNIX-i süsteemides, Windowsis ja Mac OS X-il. MPlayer on peamiselt käsurealt kasutatav programm, kuid sel on ka vabalt valitav graafiline kasutajaliides (GMPlayer), mis jookseb X Window Systemis. MPlayer OS X on graafiline kasutajaliides Mac OS X-i jaoks ja SMPlayer on graafiline kasutajaliides Microsoft Windowsi jaoks. Enamik video ja audio koodekeid on toetatud läbi FFmpeg projekti libavcodec teegi. Nendele koodekitele, kus pole avatud lähtekoodiga dekoodereid valmistatud, toetub MPlayer binaarkoodekitele. Ta saab kasutada isegi Windowsi DLL-faile läbi Wine projekti DLL laadija. Mittetäielik toetatud formaatide/vormingute nimekiri: Füüsiline andmekandja: CD, DVD, Video CD Konteinervormingud: 3GP, AVI, ASF, FLV, Matroska, MOV (QuickTime), MP4, NUT, Ogg, OGM, RealMedia Audio koodekid: AAC, AC3, ALAC, AMR, FLAC, MP3, RealAudio, Shorten, Speex, Vorbis, WMA Video koodekid: 3ivx, Cinepak, DivX, DV, H.263, H.264/MPEG-4 AVC, HuffYUV, Indeo, MJPEG, MPEG-1, MPEG-2, MPEG-4, RealVideo, Sorenson, Theora, WMV, XviD MPlayer toetab ka paljusid videoväljastuse draivereid, sisaldades järgmisi: X11, DirectX, Quartz Compositor, VESA, SDL, ASCII kunst ja Blinkenlights. Xfmedia MPlayeri ametlik koduleht MPlayeri brauseri plugin Mozilla jaoks MPlayer OS X MPlayerXP MPlayer Windowsi jaoks MuldeRi kodulehel
Merrimacki maakond

Merrimacki maakond (Merrimack County) on maakond USA-s New Hampshire'i osariigis. Geograafilised koordinaadid on 43° 30′ N, 71° 40′ W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Concord. Maakonna pindala on 2478 km², millest 57 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 146 445. Aastal 2000 oli elanike arv 136 225. Belknapi maakond (kirdes) Straffordi maakond (idas) Rockinghami maakond (kagus) Hillsborough' maakond (lõunas) Sullivani maakond (läänes) Graftoni maakond (loodes) Merrimacki maakond moodustati 1823. aastal. Maakond on saanud nime Merrimacki jõe järgi. John Hay National Wildlife Refuge Merrimacki maakonna koduleht (inglise keeles)
Rockinghami maakond (New Hampshire)

Rockinghami maakond (Rockingham County) on maakond USA-s New Hampshire'i osariigis. Geograafilised koordinaadid on 42° 59′ N, 71° 5′ W. Maakonna halduskeskus on Brentwood ja suurim linn Derry. Maakonna pindala on 2057 km², millest 257 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 295 223. Aastal 2000 oli elanike arv 277 359. Straffordi maakond (põhjas) Yorki maakond (kirdes) Essexi maakond (lõunas) Hillsborough' maakond (läänes) Merrimacki maakond (loodes) Rockinghami maakond moodustati 1769. aastal. Great Bay National Wildlife Refuge Rockinghami maakonna koduleht (inglise keeles)
Rockinghami maakond

Rockinghami maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis: Rockinghami maakond New Hampshire'is Rockinghami maakond Põhja-Carolinas Rockinghami maakond Virginias
Atlanticu maakond

Atlanticu maakond (Atlantic County) on maakond USA-s New Jersey osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39° 28′ N, 74° 38′ W. Maakonna halduskeskus on Mays Landing ja suurim linn Egg Harbori vald. Maakonna pindala on 1740 km², millest 301 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 274 549. Aastal 2000 oli elanike arv 252 552. Burlingtoni maakond (põhjas) Camdeni maakond (loodes) Cape May maakond (lõunas) Cumberlandi maakond (edelas) Gloucesteri maakond (loodes) Oceani maakond (kirdes) Atlanticu maakond moodustati 1837. aastal. Maakond piirneb Atlandi ookeaniga ja on see ka nime saanud. Edwin B. Forsythe National Wildlife Refuge (osa) Great Egg Harbor Scenic and Recreational River (osa) Atlanticu maakonna koduleht (inglise keeles)
Holland America Line

Holland America Line (Holland-Amerika Lijn’na tuntuks saanud) on Briti-Ameerika laevaettevõte ja üks kaheteistkümnest kontserni Carnival Corporation & plci kruiisilaevaettevõttest. Ettevõte peakorter asub Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis Seattle’is. Holland America Line'i (tollal nime all Plate, Reuchlin & Co.) asutasid 1871. aastal Lodewijk Pincoffs ja Marten Mees. 1873. aastal nimetati ettevõte ümber Nederlandsch-Amerikaansche Stoomvaart Maatschappij N.V. (NASM)-ks ning kiiresti ja kindlalt juurdus nimi „Holland-Amerika Lijn“ koos ingliskeelse versiooniga „Holland Amerika Line“ (HAL). Nimekiri pole täielik Nimekiri ei ole täielik Rotterdam (I) (1873–1983) Maasdam (I) (1873–1884) P. Caland (1874–1897) W. A. Scholten (1874–1979) Schiedam (1877–1897) Amsterdam (I) (1880–1884) Edam (I) (1881–1882) Zaandam (I) (1881–1897) Leerdam (I) (1882–1889) Edam (II) (1883–1895) Rotterdam (II) (1886–1902) Amsterdam (II) (1887–1905) Veendam (I) (1888–1898) Maasdam (II) (1890–1902) Obdam (1889–1898) Spaarndam (I) (1890–1901) Rotterdam (III) (1897–1906) Statendam (I) (1898–1911) Potsdam (1900–1915) Ryndam (I) (1901–1929) Noordam (I) (1902–1923) Nieuw Amsterdam (I) (1906–1932) Rotterdam (IV) (1908–1940) Statendam (II) (1914–1918) Maasdam (III) (1920–1941) Leerdam (II) (1921–1954) Edam (IV) (1921–1954) Spaarndam (II) (1922–1939) Volendam (I) (1922–1952) Veendam (II) (1923–1953) Statendam (III) (1929–1940) Nieuw Amsterdam (II) (1938–1974) Noordam (II) (1938–1963) Zaandam (II) (1939–1942) Westerdam (I) (1946–1965) Ryndam (II) (1951–1968) Maasdam (IV) (1952–1969) Statendam (IV) (1957–1982) Rotterdam (V) (1959–1997) Volendam (II) (1972–1983) Veendam (III) (1972–1984) Prinsendam (I) (1973–1980) Nieuw Amsterdam (III) (1983–2004) Noordam (III) (1984–2004) Westerdam (II) (1988–2002) Fakta om fartyg (rootsi keeles) Ship Facts (inglise keeles) Fakta om fartyg (rootsi keeles) Ship Facts (inglise keeles) Fakta om fartyg (rootsi keeles) Ship Facts (inglise keeles) Fakta om fartyg (rootsi keeles) Holland America Line’i koduleht
Merceri maakond (New Jersey)

Merceri maakond (Mercer County) on maakond USA-s New Jersey osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40° 17′ N, 74° 42′ W. Maakonna halduskeskus on Trenton ja suurim linn Hamilton. Maakonna pindala on 593 km², millest 11 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 366 513. Aastal 2000 oli elanike arv 350 761. Somerseti maakond (põhjas) Middlesexi maakond (kirdes) Monmouthi maakond (idas) Burlingtoni maakond (lõunas) Bucksi maakond (läänes) Hunterdoni maakond (loodes) Merceri maakond moodustati 1838. aastal. Maakond on saanud nime kindral Hugh Merceri järgi. Merceri maakonna koduleht (inglise keeles)
Merceri maakond

Merceri maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis: Merceri maakond (Illinois) Merceri maakond (Kentucky) Merceri maakond (Lääne-Virginia) Merceri maakond (Missouri) Merceri maakond (New Jersey) Merceri maakond (Ohio) Merceri maakond (Pennsylvania) Merceri maakond (Põhja-Dakota)
Rootsi Akadeemia

Rootsi Akadeemia (rootsi keeles Svenska Akademien) on üks Rootsi kuninglikest akadeemiatest. Rootsi Akadeemia asutati kuningas Gustav III poolt aastal 1786 Prantsuse Akadeemia eeskujul. Akadeemia põhiülesanne on rootsi keele normeerimine. Väljaspool Skandinaaviat on see tuntud ennekõike Nobeli kirjandusauhinna võitjate valijana. Rootsi Akadeemias on piiratud arv liikmekohti – 18 (mida on vähem kui näiteks Prantsusmaal, kus kohti on 40). Liikmestaatus on eluaegne ning akadeemiasse on valitud tuntud Rootsi kirjanikke, teadlasi ja avaliku elu tegelasi. Ivar Afzelius, õigusteadlane ja poliitik Jöns Jakob Berzelius, keemik ja mineraloog Sara Danius, kirjandusteadlane Abraham Niclas Edelcrantz, luuletaja, loodusteadlane, leiutaja ja poliitik Elias Magnus Fries, botaanik ja mükoloog Katarina Frostenson, luuletaja ja tõlkija Lars Gyllensten, kirjanik ja arstiteadlane Dag Hammarskjöld, diplomaat, majandusteadlane ja kirjanik, Nobeli rahuauhinna laureaat Sven Hedin, maadeuurija ja geograaf Hans Hildebrand, arheoloog Eyvind Johnson, kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat Pär Lagerkvist, kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat Selma Lagerlöf, kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat Torgny Lindgren, kirjanik Lotta Lotass, kirjanik ja kirjandusteadlane Erik Lönnroth, ajaloolane Oscar Montelius, arheoloog Adolf Erik Nordenskiöld, geoloog, mineraloog ja polaaruurija Gustaf Retzius, anatoom ja füsioloog Per Olof Sundman, kirjanik ja poliitik Nathan Söderblom, teoloog, peapiiskop, Nobeli rahuauhinna laureaat Elin Wägner, kirjanik ja ajakirjanik Rootsi Akadeemia annab alates 1901. aastast välja Nobeli kirjandusauhinda. Svenska Akademien Rootsi Akadeemia koduleht ( inglise keeles) Akademien/Ledamotsregister: Lista samtliga ledamöter Kõigi liikmete nimistu Rootsi Akadeemia kodulehel ( rootsi keeles)
Essexi maakond (New Jersey)

Essexi maakond (Essex County) on maakond USA-s New Jersey osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40° 47′ N, 74° 15′ W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Newark (2020. aasta seisuga 311 549 elanikku), mis on osariigi suurim linn. Teine maakonnas asuv linn on East Orange (69 612 elanikku). Maakonna pindala on 335 km², millest 9 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 863 728. Aastal 2010 oli elanikke 783 969 ja 2000. aastal 793 633. Essexi maakond on rahvaarvult osariigis kolmandal kohal. Passaici maakond (põhjas) Bergeni maakond (idas) Hudsoni maakond (idas) Unioni maakond (lõunas) Morrise maakond (läänes) Essexi maakond moodustati 7. märtsil 1683. Maakond on saanud nime Essexi krahvkonna järgi Inglismaal. Essexi maakonnas asub 15 valda (township): Essexi maakonna koduleht (inglise keeles)