Tallinna–Viljandi rongiliin

Tallinna–Viljandi rongiliin on rongiliin Eestis. Lellelt hargneb raudteeharu Pärnu suunas (vt Lelle–Pärnu raudteelõik). Türi–Viljandi raudteelõik kapitaalremonditi 2011. aastal, misjärel oli võimalik rongidel sõita sel lõigul kiirusega 120 km/h. Türi–Viljandi lõik taasavati pidulikult 30. detsembril 2011 ja regulaarne reisiliiklus taastus seal 1. jaanuarist 2012. Raudtee remont lühendas Tallinna–Viljandi reisirongide sõiduaega 15 minuti võrra. 2021. aastal kapitaalremonditi Lelle–Türi lõik. Tallinna–Viljandi rongiliinil sõidavad vaid Elroni reisirongid. Käigus on nii Tallinna–Viljandi kiirrongid kui ka kaks tavarongi. Raudteepeatused Tallinna–Viljandi rongiliinil (kiirliin): Balti jaam/ Tallinn Tallinn-Väikse raudteejaam, Liiva raudteejaam, Saku raudteepeatus, Kiisa raudteejaam, Kohila raudteejaam, Rapla raudteejaam, Lelle raudteejaam, Käru raudteepeatus, Türi raudteejaam, Taikse raudteepeatus, Kärevere raudteepeatus, Ollepa raudteepeatus, Võhma raudteejaam, Olustvere raudteepeatus, Sürgavere raudteepeatus, Viljandi raudteejaam.  Pikemalt artiklis Tallinna–Viljandi (kitsarööpmeline raudteeliin) Kitsarööpmeline Tallinna–Viljandi raudtee rajati aastal 1901. Sellele eelnes Valga–Ruhja–Pärnu raudtee Mõisaküla–Viljandi haruteega, mis avati liikluseks 1897. aastal. Tallinna–Viljandi raudtee avati liikluseks 1901. aastal. Raudteepeatused Tallinna–Viljandi kitsarööpmelisel raudteel, Eesti Vabariigis: Tallinna sadama raudteejaam Odra raudteepeatus (1941–1944 nimega Laadaplats) Veski posti raudteepeatus (ka nimega Lutheri post. Hiljem ehitati harutee Dvigateli postini (Lasnamäe e Ülemiste jaama) Tallinna Peajaam (tänapäeval Tallinn-Väikse raudteejaam) Liiva raudteejaam, Männiku raudteejaam, Saku raudteejaam, Kiisa raudteejaam, Kohila raudteejaam, Lohu raudteejaam, Hagudi raudteejaam, Rapla raudteejaam, Keava raudteepeatus, Lelle raudteejaam, Käru raudteejaam, Kolu raudteejaam, Türi raudteejaam, Kärevere raudteejaam, Ollepa raudteejaam, Võhma raudteejaam, Olustvere raudteejaam, Sürgavere raudteejaam, Viljandi raudteejaam. Kuni Lelle–Pärnu otsetee (Lelle–Papiniidu raudtee) valmimiseni 16. veebruaril 1928 oli Tallinna–Viljandi rongiliin osaks Tallinna sadama – Viljandi – Mõisaküla – Pärnu rongiliinist (vt Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudtee) ja Tallinna sadama – Viljandi – Ruhja – Riia rongiliinist. Neid liine kasutati ka II maailmasõja ajal. Aastatel 1971–1973 asendati Tallinna–Viljandi kitsarööpmeline raudtee laiarööpmelise raudteega. Kuni 1902. aastani töötas liin kahjumiga. Tänu rongiliiniga kaasnenud tööstuse arengule Viljandis oli liin kasumis kuni I maailmasõjani. Raudtee klientideks olid 1903. aastast tegutsenud E. Pohli tuletikuvabrik, 1905. aastast tegutsenud U. Pohrti masinavabrik ja 1912. aastal asutatud Viljandi linavabrik. Eesti Vabariigi ajal kasutasid raudteed paljud Viljandimaa tööstusettevõtted, sealhulgas 1928. aastal avatud Võhma Eksporttapamaja jt. AS Edelaraudtee Tallinna-Viljandi kiirrong läbisõidul Vilivere peatusest (2013) Türi jaamahoone (2012) Türi raudteejaam (2006) Türi–Viljandi raudteelõik, taamal Viljandi raudteejaama sissesõidufoor (2013) Võhma–Olustvere raudtee õnnetus (1936) Võhma–Olustvere raudtee õnnetus (1936) Olev Kenk (8. juuni 2020). "Taastus reisirongiliiklus Lelle ja Viljandi vahel". ERR. Vaadatud 31.01.2021. Mehis Helme: Eesti kitsarööpmelised raudteed 1896–1996, 1996, ISBN 9985-60-248-X, lk 195 (1942. aasta sõiduplaan) Mehis Helme: Eesti kitsarööpmelised raudteed 1896–1996, 1996, ISBN 9985-60-248-X, lk 38. YouTube'i video: Tallinna-Viljandi rongiliin, 05.2018 YouTube'i video: Eesti kitsarööpaline raudtee 1960-ndatel YouTube'i video: Viljandi-Türi liin enne ja pärast remonti, 2010/2012 Tallinna–Viljandi reisirongi (Dr1b-3713/3702) saabumine Viljandi jaama Kiiruskatsed kinnitasid: rongisõit Tallinnast Viljandisse võiks lüheneda; ERR uudised, 25.08.2020