laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kavasoo küla

Kavasoo oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Tohera küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tohera külaga. Küla lähedal asub Kavasoo. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 24.06.2019) Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
111

111. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad - 110. aastad - 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad Aastad: 106 107 108 109 110 - 111 - 112 113 114 115 116 ... ... ...
Messier 37

Messier 37 (ka M37 ja NGC 2099) on hajusparv, mis asub Veomehe tähtkujus. Parve avastas Itaalia astronoom Giovanni Battista Hodierna, kuid täpne avastusaeg pole teada. 1749. aastal taasavastas Guillaume Le Gentil hajusparved Messier 36 ja Messier 38, kuid ei märganud Messier 37. Parve taasavastas 2. septembril 1764 Charles Messier. 1980ndatel selgus Hodierna märkmetest, et Le Gentil ja Messier' vaatluste ajaks oli ta avastanud kõik kolm parve. Messier 37 asub Maast 4511 valgusaasta kaugusel ja Maalt vaadates asub see teisel pool Linnutee keskosa. Parv on 346 kuni 550 miljonit aastat vana ja see sisaldab üle 500 tähe. "Messier 37". Messier SEDS. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 37". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019.
Tuhala kool

Tuhala kool oli kool Harjumaal Kose kihelkonnas Tuhala lähedal. Kool tegutses 1639-1768[viide?]. Kool on Oru põhikooli eelkäija. https://web.archive.org/web/20171115143540/http://www.orukool.edu.ee/wp-content/uploads/2015/03/Oru-P%C3%B5hikooli-ajalugu-1.pdf (vaadatud 24.06.2019)
Boguchwała

Boguchwała (kuni 1728. aastani Piotraszówka) on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Rzeszówi maakonnas, Boguchwała valla halduskeskus. Boguchwała asub Rzeszówi kesklinnast umbes 8 km edelas. Boguchwała sai linnaõigused 1728. aastal, kuid kaotas need 1772. aastal. 1. jaanuaril 2008 sai Boguchwała linnaõigused tagasi. 10 lat temu Boguchwała odzyskała prawa miejskie Gmina Boguchwała
Messier 38

Messier 38 (ka M38 ja NGC 1912) on hajusparv, mis asub Veomehe tähtkujus. Parve avastas enne 1654. aastat Itaalia astronoom Giovanni Battista Hodierna ja 1749. aastal taasavastas selle Guillaume Le Gentil. 1980. aastatel selgus Hodierna märkmetest, et ta oli parve avastanud enne Le Gentil vaatlusi ja seega on tema tegelik parve avastaja. Messier 38 asub Maast umbes 4200 valgusaasta kaugusel. Parve diameeter on 25 valgusaastat ja selle vanus on umbes 220 miljonit aastat. Hajusparv NGC 1907 asub selle läheduses, kuid tõenäoliselt pole need omavahel seotud, vaid lihtsalt mööduvad teineteisest. "Messier 38". Messier SEDS. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 38: Starfish Cluster". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 38 – The Starfish Cluster". Universe Today. Vaadatud 24. juuni 2019.
110

110. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad - 110. aastad - 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad Aastad: 105 106 107 108 109 - 110 - 111 112 113 114 115 Partia kõrvaldas Rooma-meelse Armeenia kuninga Sanatruki troonilt ning pani asemele Partia-meelse Axidarese. ... ...
Dynów

Dynów on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Rzeszówi maakonnas. Dynów asub Rzeszówi kesklinnast umbes 27 km lõunakagus. Dynów sai linnaõigused 1429. aastal, kuid kaotas need 1919. aastal. Dynów sai linnaõigused tagasi 1946. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813516011-0972080?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Dynów. Historia miejscowości Wirtualny sztetl
Kuke tänav

Kuke tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Kuke tänav Narvas Kuke tänav (Rakvere) Rakveres Kuke tänav (Tallinn) Tallinnas
NGC 1907

NGC 1907 on hajusparv, mis asub Veomehe tähtkujus. See sisaldab üle 30 tähe ja on üle 500 miljoni aasta vana. Parv asub Maast 4500 valgusaasta kaugusel. Parv asub hajusparv Messier 38 läheduses, kuid tõenäoliselt pole parved omavahel seotud, vaid on teineteisest möödumas. "Messier 38 – The Starfish Cluster". Universe Today. Vaadatud 24. juuni 2019.
Messier 39

Messier 39 (ka M39 ja NGC 7092) on hajusparv, mis asub Luige tähtkujus. Parve avastas 1749. aastal Guillaume Le Gentil ja 1764. aastal lisas Charles Messier selle oma kataloogi. Messier 39 asub Maast umbes 800 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on umbes 7 valgusaastat. Parv sisaldab vähemalt 30 tähte. "Messier 39". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 39". Messier SEDS. Vaadatud 24. juuni 2019.
Riimaru oja

Riimaru oja (ka Kahvena oja ja Käänuoja) on oja Sakala kõrgustiku lääneosas ja Soomaa lõunaosas, halduslikult Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas ning Pärnu maakonnas Saarde vallas, Pale jõe parempoolne lisajõgi. Oja pikkus on 7,8 km, valgla pindala 19,4 km², langus 22 m ja lang 2,82 m/km. Oja saab alguse 57,5 m kõrgusel Seruküla külas ja suubub 36,5 m kõrgusel Kanaküla külas paremalt poolt Pale jõkke 3 km kaugusel selle suudmest. Oja voolab ülemjooksul läbi Kahvena looduskaitseala. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Riimaru oja (Käänuoja) keskkonnaportaalis (vaadatud 24.06.2019) Riimaru oja (Käänuoja) Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 24.06.2019) Riimaru oja (Käänuoja) keskkonnaportaalis Riimaru oja (Käänuoja) Eesti looduse infosüsteemis
118

118. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad - 110. aastad - 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad Aastad: 113 114 115 116 117 - 118 - 119 120 121 122 123 ... ... ...
Messier 40

Messier 40 (ka M40 ja Winnecke 4) on kaksiktäht, mis asub Suure Vankri tähtkujus. Kaksiktähe avastas 1764. aastal Prantsuse astronoom Charles Messier kui otsis Johannes Heveliuse kirjeldatud planetaarudu. M40, M24 ja M73 on ainsad Messier' kataloogis kirjeldatud objektid, mis pole süvataeva objektid. "Messier 24". Messier SEDS. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 24: Sagittarius Star Cloud". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019.
Eesti Kool (ajakiri, 1918)

Eesti Kool oli 1918–1919 ilmunud haridusteemaline ajakiri. Ajakirja esimesed neli numbrit ilmusid Tallinnas ja kandsid alapealkirja Eesti Töörahva Koolivalitsuse ja kooliõpetajate kongressi täidesaatva komitee häälekandja. Ajakirja numbrid 5–13 ilmusid Peterburis ja kandsid alapealkirja Eesti Rahvusasjade Komissariaadi haridusosakonna häälekandja. Numbrite 5–13 vastutav toimetaja oli Artur Vallner. Eesti Kool (ajakiri, 1918) E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.06.2019) Eesti Kool (ajakiri, 1918) E-kataloogis ESTER
Messier 41

Messier 41 (ka M41 ja NGC 2287) on hajusparv, mis asub Suure Peni tähtkujus. Parve avastas enne 1654. aastat Itaalia astronoom Giovanni Batista Hodierna. 16. veebruaril 1702 taasavastas parve John Flamsteed ja 1749. aastal vaatles seda Guillaume Le Gentil. 16. jaanuaril 1765 lisas Prantsuse astronoom Charles Messier selle oma kataloogi. Messier 41 asub Maast 2300 valgusaasta kaugusel ja on 25 valgusaastat lai. Parv sisaldab 100 tähte ja see on 190 kuni 240 miljonit aastat vana. "Messier 41". Messier SEDS. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 41". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019.
119

119. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad - 110. aastad - 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad Aastad: 114 115 116 117 118 - 119 - 120 121 122 123 124 ... ... ...
Messier 43

Messier 43 (ka M43 ja NGC 1982) on Orioni tähtkujus asuv udukogu, millel on H-II-piirkond. Udukogu avastas 1731. aastal Prantsuse teadlane Jean-Jacques Dortous de Mairan ja 4. märtsil 1769 lisas tema kaasmaalane Charles Messier selle oma kataloogi. Messier 43 on osa Orioni udukogust ja seda eraldab udukogu peamisest osast tihe kosmilise tolmu riba. See on osa Orioni Molekulaarsest Pilvkompleksist. Udukogu asub Maast 1600 valgusaasta kaugusel ja see on 9 valgusaastat lai. "Messier 43 – the De Marian's Nebula". University Today. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 43". Messier SEDS. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 43". NASA. Vaadatud 24. juuni 2019.
Abja Muusikakool

Abja Muusikakool on muusikakool Viljandi maakonnas Abja-Paluojal aadressil Pärnu maantee 28. Kool asutati 1961. aastal Abja Laste-Muusikakoolina. Tänapäeval õpib koolis 71 õpilast, keda juhendab 9 õpetajat. 1961-1965 Kalle Tamra 1966-1969 Maile Harik (Pebre) 1971-1991 Rosalie Ralja (Kannik) 1991-2004 Valdo Värk 2004-2006 Arvo Lamp 2006 Valdo Värk (kt) alates 2007 Heiki Vungi https://web.archive.org/web/20201001031023/http://amk.planet.ee/ylevaade/ (vaadatud 02.10.2021) https://web.archive.org/web/20190624151123/http://amk.planet.ee/ (vaadatud 02.10.2021) Koduleht
120

120. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad - 120. aastad - 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad Aastad: 115 116 117 118 119 - 120 - 121 122 123 124 125 ... Lukianos, kreeka retoorik ja satiirik Plutarchos, kreeka ajaloolane
Ambla põllumajanduskool

Ambla põllumajanduskool oli 1936–1956 Järvamaal Amblas tegutsenud kutsekool. 1936–1940 Ambla Erakodunduskeskkool 1940–1941 Ambla Kodunduskeskkool 1942–1944 Ambla Kõrgem Kodumajanduskool 1944–1947 Ambla Kodumajapidamiskool 1947–1948 Ambla Naispõllumajanduskool 1948-1948 Ambla Raamatupidamiskool 1948–1956 Ambla Põllumajanduskool. Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Ambla põllumajanduskool (vaadatud 24.06.2019) Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Ambla põllumajanduskool
Teletutvus

"Teletutvus" (vene keeles "Телевизионное знакомство") oli Urmas Oti saatesari ETV-s ja hiljem NSV Liidu (hiljem Venemaa) Kesktelevisioonis. Saatesari sai tuntuks üle kogu Nõukogude Liidu. Intervjueerija stiil oli oma aja kohta uuenduslik. Saatesari kestis seitse hooaega: 1986–1993. Ott intervjueeris põhiliselt Nõukogude Liidu ja Venemaa kultuuri-. spordi- ja ühiskonnategelasi (Mihhail Gorbatšov, J. Ligatšov, V. Tretjak, V. Gomelski, Irina Rodnina, Arkadi Raikin, G. Tovstonogov, Mihhail Šatrov, Valeri Spivakov, Ilja Glazunov, R. Štšedrin, A. Voznessenski, J. Jevstignejev, V. Tihhonov, A. Freindlich, V. Kadannikov, L. Gurtšenko, J. Svetlanov, Jossif Kobzon, Ilja Smoktunovski, Oleg Jefremov, G. Arbatov, A. Metreveli, V. Korotitš, A. Sobtšak, D. Lihhatšov, V. Vinokur, L. Zõkina, P. Bure, Alla Pugatšova, M. Plissetskaja, N. Ozerov, Juri Nikulin, N. Mihhalkov, Anatoli Karpov jpt).[viide?] Kuid olid ka saated välisriikide juhtidest, kultuuri- ja äritegelastest ning teistest (Armand Hammer, Lech Wałęsa, Y. Nakasone, Leonid Kravtšuk, Z. Gamsahhurdia, M. Biešu, Raimonds Pauls, Măris Liepa, Virgilijus Noreika, Arvydas Sabonis jt). Eesti tuntud persoonidest valmisid saated Gustav Ernesaksast, Eri Klasist ja Mart Laarist. [viide?] Sarjas sündis 61 isikuintervjuud. Neist 24 on näha ERR-i veebikeskkonnas. Enamus intervjuudest ehk 49 on ilmunud trükis raamatutes "Телевизионное знакомство", 1992, "Вопрос + ответ = интервью", 1991 ja "Playback", 1994. Saated ERR-i arhiivis
Arkna loomakasvatuskool

Arkna loomakasvatuskool oli põllumajanduskool Virumaal, mis tegutses Arkna mõisa peahoones 1920. aastatest kuni 1990. aastateni. Arkna Loomakasvatuskooli seemendustehnikute kool, eriala oli kunstliku seemenduse jaam ja veiste kõrgaretus. 1922–1936 Virumaa Põllutöökool 1936–1941? Arkna Loomakasvatuskool 1944–1947 Arkna Põllundus-Aianduskool 1947–1951 Arkna Kontrollassistentide Kool 1951–1957 Arkna Põllumajanduskool 1957–1961 Arkna Aianduskool 1961–1993 Arkna Loomakasvatuskool 1930. aastatel andis kool välja ajakirja Püüe. Arkna mõisa Peahoone (vaadatud 24.06.2019) Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Arkna loomakasvatuskool (vaadatud 24.06.2019) Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Arkna loomakasvatuskool
121

121. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad - 120. aastad - 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad Aastad: 116 117 118 119 120 - 121 - 122 123 124 125 126 ... Marcus Aurelius, Vana-Rooma keiser ja filosoof ...
Messier 47

Messier 47 (ka M47 ja NGC 2422) on hajusparv, mis asub Ahtri tähtkujus. Parve avastas enne 1654. aastat Itaalia astronoom Giovanni Batista Hodierna. 19. veebruaril 1771 taasavastas selle Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Messier' viidatud kohas ei asu tegelikult ühtegi täheparve, sest Messier tegi asukoha määramisel märgivea. Otsetõusu ja käände korrigeerimise järel klapivad need Messier 47 omaga. Enne vigade parandamist arvati, et Messier 47 on kadunud Messier' objekt, kuid 1959. aastal avastati, et Messier 47 ja NGC 2422 on tegelikult sama parv. Messier 47 asub Maast 1600 valgusaasta kaugusel ja see on umbes 78 miljonit aastat vana. Parve raadius on 12 valgusaastat. Parv sisaldab umbes 50 tähte, mis teeb sellest ühe väikseima teadaoleva hajusparve. "Messier 47". Messier SEDS. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 47 – the NGC 2422 Open Star Cluster". Universe Today. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 47". Free Star Charts. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 47". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019.
122

122. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad - 120. aastad - 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad Aastad: 117 118 119 120 121 - 122 - 123 124 125 126 127 ... ... ...
Messier 49

Messier 49 (ka M49 ja NGC 4472) on elliptiline galaktika, mis asub Neitsi tähtkujus. Galaktika avastas 19. veebruaril 1771 Prantsuse astronoom Charles Messier. Messier 49 keskosast eraldub röntgenikiiri, mis viitab, et seal asub ülimassiivne must auk, mille massiks on pakutud 5,65 × 108 Päikese massi. Selles galaktikas asub palju kerasparvi ja oletavalt sisaldab see umbes 5900 kerasparve. M49 kerasparved on keskmiselt umbes 10 miljardit aastat vanad. Galaktika asub Maast 56 miljoni valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 157000 valgusaastat. Messier 49 sisaldab üle 200 miljardi tähe. "Messier 49 – the NGC 4472 Elliptical Galaxy". Universe Today. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 49". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019.
Messier 50

Messier 50 (ka M50 ja NGC 2323) on hajusparv, mis asub Ükssarviku tähtkujus. Parve avastas 5. aprillil 1772 Prantsuse astronoom Charles Messier, kuid on võimalik, et 1711. aastal vaatles seda Giovanni Domenico Cassini. Parv asub Maast 3200 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on umbes 20 valgusaastat. Messier 50 sisaldab üle 100 tähe. "Messier 50". Messier SEDS. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 50: Heart-Shaped Cluster". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019.
Messier 52

Messier 52 (ka M52 ja NGC 7654) on hajusparv, mis asub Kassiopeia tähtkujus. Parve avastas 7. septembril 1774 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Messier 52 sisaldab üle 100 tähe. Parve kaugus Maast pole täpselt teada, kuid arvatavalt on see 3000 kuni 7000 valgusaastat. Messier 52 diameeter on 19 valgusaastat ja see on 35 miljonit aastat vana. "Messier 52". Messier SEDS. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 52". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019.
Messier 53

Messier 53 (ka M53 ja NGC 5024) on kerasparv, mis asub Berenike Juuste tähtkujus. Parve avastas 3. veebruaril 1775 Saksa astronoom Johann Elert Bode. 26. veebruaril 1777 vaatles parve Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Esimesena vaatles parve tähti William Herschel, kes leidis, et see sarnaneb kerasparvega Messier 10. Messier 53 asub Linnutee keskosast 60 000 ja Maast 58 000 valgusaasta kaugusel ning see on üks kaugemaid kerasparvi. Parve diameeter on 220 valgusaastat. Messier 53 sisaldab üle 500 000 tähe ja parve vanus on 12,67 miljardit aastat. Parve tähesuurus on 8,3. "Messier 53 – the NGC 5024 Globular Cluster". Universe Today. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 53". Messier SEDS. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 53". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019.
123

123. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad - 120. aastad - 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad Aastad: 118 119 120 121 122 - 123 - 124 125 126 127 128 ... ... ...
Messier 54

Messier 54 (ka M54 ja NGC 6715) on kerasparv, mis asub Amburi tähtkujus. Parve avastas 24. juulil 1778 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Parv asub Maast umbes 87 000 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 154 valgusaastat. Messier 54 sisaldab üle miljoni tähe ja selle vanus on 13 miljardit aastat. Varem arvati, et Messier 54 asub Linnuteel, kuid 1994. aastal avastati, et see on osa väikesest galaktikast, mis asub väljaspool Linnuteed. Messier 54 on lihtsasti leitav, sest asub Zeta Sagittarii läheduses, kuid väiksemate teleskoopidega pole selle tähed eristatavad. "Messier 54". Messier SEDS. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 54". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 54 – the NGC 6715 Globular Cluster". Universe Today. Vaadatud 6. juuli 2005.
Ujumine

Ujumine on organismide (sh inimese) kulgemine vees substraadile toetumata. Ujumine võib olla passiivne (hõljujad, kellel kulgemiselundeid pole) või aktiivne (keha painutades, jäsemetega sõudes jne). Inimeste ujumine on nii ajaviide kui ka spordiala. Ujumine meelelahutusena on populaarne sooja kliimaga riikides. Ujumisel on mitu tervislikult head külge, kuid samas tuleb vees järgida põhilisi ohutusreegleid. Koeraujumine Küliliujumine Liblikujumine ehk delfiin Seliliujumine Rinnuliujumine ehk konnaujumine Vabaujumine ehk krool Sukeldumine Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
124

124. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad - 120. aastad - 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad Aastad: 119 120 121 122 123 - 124 - 125 126 127 128 129 ... ... ...
UNESCO maailmapärand Malis

Mali alal on UNESCO maailmapärandi nimistus neli objekti ja 14 objekti kandidaati. Nimistusse on kantud: kolm kultuuripärandi objekti: 1988 Djenné vanad linnad. Alates 2016. aastast on see objekt ohustatud pärandi nimekirjas 1988 Timbuktu. Aastatel 1990–2005 oli see objekt ja on alates 2012. aastast uuesti ohustatud pärandi nimekirjas 2004 Askia hauakamber. Alates 2012. aastast on see objekt ohustatud pärandi nimekirjas üks segapärandi objekt: 1989 Bandiagara klint (dogonite maa) nimistusse kandideerib alates 1999. aastast veel 14 objekti UNESCO maailmapärand Malis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 24. juunil 2019) "Djenné vanad linnad". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 24. juunil 2019) "Timbuktu". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 24. juunil 2019) "Askia hauakamber". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 24. juunil 2019) "Bandiagara klint (dogonite maa)". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 24. juunil 2019) UNESCO maailmapärand Malis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 23. juunil 2019)
125

125. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad - 120. aastad - 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad Aastad: 120 121 122 123 124 - 125 - 126 127 128 129 130 ... Lukianos, vanakreeka kirjanik ...
Messier 55

Messier 55 (ka M55 ja NGC 6809) on kerasparv, mis asub Amburi tähtkujus. Parve avastas 16. juunil 1752 Prantsuse astronoom Nicolas Louis de Lacaille, kes vaatles seda tänapäeva Lõuna-Aafrika Vabariigis. Alates 1754. aastast proovis seda Pariisist vaadelda Charles Messier, kuid parve madal kääne tähendas, et see ei tõusnud kunagi piisavalt üle horisondi. Messier' pingutused kandsid vilja 24. juulil 1778, mil tal õnnestus seda vaadelda ja lisada see oma kataloogi. 1783. aastal vaatles William Herschel parve tähti ja nägi selles umbes 250 tähte. Messier 55 asub Maast umbes 17 600 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on umbes 100 valgusaastat. Parve mass on umbes 269 000 Päikese massi. Parv sisaldab üle 100 000 tähe. Messier 55 vanus on 12,3 miljardit aastat. "Messier 55". Messier SEDS. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 55: Summer Rose Star". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 55 – the NGC 6809 Globular Star Cluster". Universe Today. Vaadatud 24. juuni 2019.
Messier 56

Messier 56 (ka M56 ja NGC 6779) on kerasparv, mis asub Lüüra tähtkujus. Parve avastas 23. jaanuaril 1779 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. 1784. aastal vaatles parve tähti William Herschel. Messier 56 asub Maast 32 900 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on umbes 85 valgusaastat. Parv on 13,7 miljardit aastat vana. "Messier 56". Messier SEDS. Vaadatud 25. juuni 2019. "Messier 56". Messier Objects. Vaadatud 25. juuni 2019.
Hans Rebane

Hans Rebane (24. detsember 1882 Halliste kihelkond – 16. detsember 1961 Stockholm) oli Eesti poliitik, diplomaat ja ajakirjanik. Hans Rebane sündis Mulgimaal Halliste kihelkonnas Ärma talus. Ta õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust ja hiljem Berliinis majandust. Aastatel 1906–1917 oli Rebane ajalehe Postimees toimetuse liige (1913–1914 ja 1916–1917 Postimehe vastutav toimetaja). Aastatel 1918–1927 oli Rebane ajalehe Päevaleht peatoimetaja. Ta valiti Riigikogu III koosseisu liikmeks ning 1927. aastal sai temast Jaan Tõnissoni juhitud valitsuse välisminister. Seda ametit pidas Rebane 1928. aastani. Seejärel nimetati ta saadikuks Soome Vabariiki, kus ta rajas tänini Eesti suursaatkonna kasutatava saatkonnahoone. 1936. aastal nimetati ta saadikuks Läti Vabariiki, kus ta töötas kuni saatkonna sulgemiseni Nõukogude Liidu okupatsioonivõimude poolt. Sarnaselt paljude teiste Eesti diplomaatidega arreteeriti Rebane 1940. aastal, kuid tal õnnestus vange transportinud laevalt Jaen Teär merre hüpata ja kaldale ujuda. 1944. aastal põgenes Rootsi. Ta nimetati ministriks ja välisministri kohuste täitjaks eksiilis August Rei poolt salaja 15. jaanuaril 1945, kuid August Rei tühistas nimetamise kui teostamatu 24. juunil 1949. Hans Rebane ei ole kunagi olnud eksiilvalitsuse välisminister. Rebane maeti 1961. aastal Stockholmi. Hans Rebase mälestuseks asutati erakondadevälise mittetulundusühinguna 2006. aasta alguses Hans Rebase Euroopa Instituut. Hans Rebane on Toomas Hendrik Ilvese ema kasuisa vend. Tema abikaasa oli Johanna Sild-Rebane. Eesti poliitikute loend Hans Rebane Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Priit Joala

Priit Joala (sündinud 11. mai 1968) on eesti kunstnik ja disainer. Ta on esinenud näitustel alates 1994. aastast. Lisaks ühisnäitustele on tal olnud kolm isikunäitust Mustpeade Maja Galeriis, Tokko & Arraku Galeriis ja Rahvusraamatukogu Galeriis. 1997. aastast on ta sisustustekstiile valmistava ettevõtte ZIZI Disain OÜ omanik. On joonistanud karikatuure, mida avaldati ajakirjas Pikker. Ene Kallas. "Kolme sõbra kunst Kuressaare kultuurikeskuses". MeieMaa.ee. Vaadatud 25. juuni 2019.[alaline kõdulink] "Priit Joala". Tatamik.ee. Vaadatud 25. juuni 2019. Õhtuleht 1. august 1998 - Õudused maanteel
Mamusi keel

Mamusi keel on Austroneesia keelkonna Lääne-Okeaania keelte Põhja-Uus Guinea harusse kuuluv keel, mida räägivad mamusid Paapua Uus-Guineas Ida-Uus-Britannia provintsis. Kõnelejate arv oli 1985. aastal ligikaudu 6000. http://www.ethnologue.com/language/kdf https://www.ethnologue.com/language/kdf