laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
David Allen

David Allen (sündinud 28. detsembril 1945) on ameerika ajajuhtimiskonsultant, treener ning sellealaste raamatute autor. Tema loodud on Getting Things Done (GTD) ajajuhtimis- ja jõudlusmetoodika. David Allen kasvas Louisiana osariigis Shreveportis, kus tegeles harrastusteatriga ja võitis osariigi meistrivõistlused väitluses. Ülikoolis käis ta New College of Floridas, mis asub Sarasotas. Ta väidab, et ajaks, mil ta sai 35, oli tal olnud 35 ametit. Muuhulgas on ta olnud mustkunstnik, kelner ja karateõpetaja. Oma elukogemuse rakendamist ärialale alustas ta 1980. aastatel, mil Lockheed tellis talt koolitusprogrammi väljatöötamise. Ta on seotud suurte gruppide teadvusetasandi tõstmise seminare (Large Group Awareness Training) korraldava organisatsiooniga The Movement of Spiritual Inner Awareness.[1] Eestit külastas ta 22. veebruaril 2007.[2] Getting Things Done: The Art of Stress-Free Productivity. (2001) eesti keeles "Jõudluse kunst: et asjad saaks tehtud." (Tartu: Väike Vanker, 2007) ISBN 978-9985-9757-6-3 Ready for Anything: 52 Productivity Principles for Work and Life. (2003) Lühiintervjuu David Alleniga Noman Konsultatsioonide lehel(arhiveeritud leht) LifeClever Blog Roundup: 17 interviews with GTD master, David Allen
Ussa

Ussa võib olla: Ussa jõgi, Tomi jõe lisajõgi Obi jõgikonnas Ussa jõgi Petšora jõgikonnas Ussa jõgi Volga jõgikonnas Vusa jõe venekeelne nimetus
Maailma atlas (Eesti Entsüklopeediakirjastus)

"Maailma atlas" on Läti kartograafiakirjastuses Jāņa sēta 2000. aastal ilmunud atlas. Ilmus Läti kartograafiakirjastuse Jāņa sēta ja Eesti Entsüklopeediakirjastuse ühistööna. Sisaldab üle 120 kaardi maailma ja Eesti kohta. "Maailma atlase" peatoimetajad on Jānis Turlajs ja Raul Kilgas. Suur maailma atlas
Martin Strel

Martin Strel (sündinud 1. oktoobril 1954 Mokronogis) on Sloveenia maratoniujuja. Ta on mitmekordne pikamaaujumise maailmarekordi omanik. Sloveenia inimkala purustas enda rekordi, Postimees http://news.bbc.co.uk/1/hi/world/americas/6536283.stm#amazon http://www.amazonswim.com/main.php
Armee Norwegen

Armee Norwegen oli Teises maailmasõjas Saksa armee koosseisus võidelnud väliarmee. Formeeriti 19. detsembril 1940. 4. juunist võttis armee üle Põhja-Soomes asuvad väed. Peale Soomest taganemist saadeti armee 18. detsembril 1944. aastal laiali ning väed allutati 20. armeele. Nikolaus von Falkenhorst (19.12.1940) Jaanuar 1941.: XXXVI eriotstarbeline korpus XXXIII eriotstarbeline korpus Mägikorpus Norwegen 199. jalaväediviis Juuli 1941.: LXX eriotstarbeline korpus XXXIII eriotstarbeline korpus Mägikorpus Norwegen XXXVI eriotstarbeline korpus 710. jalaväediviis Detsember 1941.: Mägikorpus Norwegen XXXVI mägikorpus XXXIII eriotstarbeline korpus LXX eriotstarbeline korpus Nord-Norwegen Soome III korpus 7. mägidiviis Detsember 1942.: LXX eriotstarbeline korpus XXXIII eriotstarbeline korpus LXXI eriotstarbeline korpus 25. tankidiviis Jaanuar 1944.: LXX korpus XXXIII korpus LXXI korpus 196. jalaväediviis 214. jalaväediviis Oktoober 1944.: LXX korpus XXXIII korpus LXXI korpus 560. jalaväediviis 269. jalaväediviis Tankibrigaad Norwegen
Kliimatüüp

Kliimatüüp on kliima mingis piirkonnas, kus sarnaste kliimatekketegurite mõjul kujunevad sarnased kliimatingimused. Sõltuvalt kliimaklassifikatsioonist võib kliimatüüp olla rohkem või vähem määratud. Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi on järgmised kliimatüübid: A – troopiline vihmane kliima B – kuiv kliima C – niiske kliima maheda talvega D – niiske kliima külma talvega E – polaarkliima Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi on järgmised kliimatüübid: arktiline kliima ja antarktiline kliima lähisarktiline kliima ja lähisantarktiline kliima parasvöötme kliima, sh mereline paraskliima mandriline paraskliima järsultmandriline paraskliima mussoonparaskliima lähistroopiline kliima, sh lähistroopiline vahemereline kliima lähistroopiline mussoonkliima lähistroopiline mandriline kliima troopiline kliima, sh mandriline troopiline kliima mereline troopiline kliima. lähisekvatoriaalne kliima ekvatoriaalne kliima
Armee Ostpreußen

Armee Ostpreußen oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee. Formeeriti 7. aprillil 1945. aastal 2. armeest. Peale 4. armee peakorteri taganemist Ida-Preisimaalt võttis üle ka 4. armee järelejäänud üksused. Peale Danzigi ja Gotenhafeni langemist 1945. aasta märtsis hoidis isoleeritud sillapäid Danzigi lahel kuni sõja lõpuni: Hela poolsaart, Danziger Werderit ja Frische Nehrungit. Dietrich von Saucken (7.04.1945) 12. aprill 1945.: VI korpus XXVI korpus XXIII korpus XVIII mägikorpus IX korpus Festung Pillau (LV korpus) Generalkommando Hela 102. jalaväediviis 548. rahvagrenaderide diviis 349. jalaväediviis 607. eriotstarbeline diviis 10. jalgratta jäägribrigaad
Armee Ligurien

Armee Ligurien oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee. Formeeriti Põhja-Itaalias 31. juulil 1944. armeegrupi Von Zangen staabist. Armee ülesandeks oli peamiselt korra hoidmine Põhja-Itaalias ja ka Prantsuse-Itaalia rinde kaitsmine. Koosseisu kuulusid peamiselt Itaalia väeüksused. 1944. aasta novembrist kuni 1945. aasta veebruarist eksisteeris armee armeegrupi Ligurien nime all. Kapituleerus 2. mail 1945. Rodolfo Graziani (31.07.1944) 12. august 1944.: Korpus Lieb LXXV korpus 90. soomusgrenaderide diviis 13. oktoober 1944.: Korpus Lombardia LXXV korpus 148. jalaväediviis Relva-SS grenaderibrigaad (Ital. Nr. 1) 26. detsember 1944.: 14. armee LXXV korpus 162. jalaväediviis Relva-SS grenaderibrigaad (Ital. Nr. 1) 30. aprill 1945.: Korpus Lombardia LXXV korpus
Armee Lappland

Armee Lappland oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee. Väliarmee formeeriti 14. jaanuaril 1942, 22. juunil 1942 formeeriti see ümber 20. mägiarmeeks. Eduard Dietl (14.01.1942) Veebruar 1942: Mägikorpus Norwegen XXXVI korpus Soome III korpus Juuni 1942: Mägikorpus Norwegen XXXVI korpus Soome III korpus
14. armee (Wehrmacht)

Saksa 14. armee oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee. Formeeriti 1. augustil 1939. aastal. Võttis osa Poola vallutamisest. 13. oktoobril 1939. formeeriti ümber 12. armeeks. Uuesti formeeriti 18. novembril 1943. aastal Itaalias. Vastutas Itaalia rinde läänepoolsema osa eest. Kapituleerus 2. mail 1945. aastal. Wilhelm List (1.08.1939) Eberhard von Mackensen (5.11.1943) Joachim Lemelsen (5.06.1944) Fridolin von Sengen und Etterlin (15.10.1944) Heinz Ziegler (24.10.1944) Traugott Herr (22.11.1944) Kurt von Tippelskirch (12.12.1944) Joachim Lemelsen (22.02.1945) 1. september 1939.: VII korpus XVII korpus XVIII korpus 239. jalaväediviis 3. detsember 1943.: II SS-tankikorpus LI mägikorpus LXXXVII korpus I SS-tankikorpus 278. jalaväediviis 188. mägidiviis 11. mai 1944.: LXXVI korpus I langevarjurite korpus 29. soomusgrenaderidiviis 92. jalaväediviis 13. oktoober 1944.: I langevarjurite korpus XIV tankikorpus 12. aprill 1945.: XIV tankikorpus LI mägikorpus
15. armee (Wehrmacht)

Saksa 15. armee oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väeüksus. Formeeriti 15. jaanuaril 1941. Prantsusmaal. 1944. aastal taganes Hollandisse ja aasta lõpus viidi üle Aacheni piirkonda. Kapituleerus 17. aprillil 1945. Ruhri kotis. Curt Haase (15.01.1941) Heinrich Gottfried von Vietinghoff gen. Scheel (1.12.1942) Hans von Salmuth (1.08.1943) Gustav-Adolf von Zangen (25.08.1944) 1. mai 1941.: XXXXII korpus LX eriotstarbeline korpus XXXVIII korpus XXXII eriotstarbeline korpus XXXVII eriotstarbeline korpus XXIII korpus 4. detsember 1941.: LX eriotstarbeline korpus XXII eriotstarbeline korpus XXXVII eriotstarbeline korpus 8. juuni 1942.: LXXXI korpus LXXXII korpus 9. aprill 1943.: LXXXI korpus LXXXII korpus LXXXIX korpus 11. mai 1944.: LXXXI korpus LXVII korpus LXXXII korpus LXXXIX korpus 19. lennuväe välidiviis 182. jalaväediviis 326. jalaväediviis 346. jalaväediviis 84. jalaväediviis 85. jalaväediviis 13. oktoober 1944.: LXXXIX korpus LXVII korpus LXXXVIII korpus 12. aprill 1945.: LXXXI korpus LXXIV korpus
16. armee (Wehrmacht)

16. armee oli Teise maailmasõja ajal Saksa Wehrmachti vägedesse kuulunud väliarmee. Formeeriti 22. oktoobril 1939. aastal 3. armeest. Võttis osa Hollandi ja Prantsusmaa vallutamisest 1940. aastal. 1941. aastal saksa vägede sissetungil Nõukogude Liitu liikus Väegrupp Nordi koosseisu kuulunud 16. armee võitles põhjapoolses sektoris ning osales Leningradi linna blokeerimises. 1944. veebruaris alanud Punaarmee suurpealetungi käigus taganes Ilmeni järve piirkonnast Pihkva rajooni. 1944. suvel taganes lahingutega Riia alla. Oktoobris 1944. oli armee Väegrupp Kurlandis vastutav Riia sillapea eest. Kapituleerus 8. mail 1945. Kuramaal. Ernst Busch (jaanuar 1940) Christian Hansen (12.10.1943) Paul Laux (1.06.1944) Carl Hilpert (3.09.1944) Ernst-Anton von Krosigk (10.03.1945) Friedrich-Jobst Volckmar von Kirchensittenbach (16.03.1945) 10. mai 1940: XXIII armeekorpus XIII armeekorpus VII armeekorpus 6. jalaväediviis 33. jalaväediviis 15. jalaväediviis 26. jalaväediviis 71. jalaväediviis 73. jalaväediviis 52. jalaväediviis 5. juuni 1941: II armeekorpus X armeekorpus XXIII armeekorpus XXVIII armeekorpus 6. veebruar 1942: XXXVIII motoriseeritud korpus X armeekorpus II armeekorpus, kindralleitnant krahv Walter von Brockdorff-Ahlefeldt XXXIX motoriseeritud korpus 4. juuli 1942: X armeekorpus II armeekorpus XXXIX tankikorpus 1. jaanuar 1943.: X armeekorpus II armeekorpus 4. juuli 1943.: II armeekorpus X armeekorpus 223. diviis 4. august 1943: II armeekorpus VIII armeekorpus X armeekorpus XXXXIII tankikorpus 122. jalaväediviis 5. jaanuar 1944: X armeekorpus II korpus XXXXIII armeekorpus VIII armeekorpus I armeekorpus 15. juuli 1944: X armeekorpus (389. (mot) jalaväediviis, 290. jalaväediviis, 263. jalaväediviis) I armeekorpus (205. jalaväediviis, 87. jalaväediviis) II armeekorpus (81. jalaväediviis, 329. jalaväediviis, 23. jalaväediviis) 5. november 1944.: XXXXIII armeekorpus XVI armeekorpus VI SS-korpus (15. Relvagrenaderide SS-diviis (läti 1.), 19. Relvagrenaderide SS-diviis (läti 2.), 93. jalaväediviis) 12. aprill 1945: XVI armeekorpus VI SS-korpus XXXVIII armeekorpus Grupp Nordkurland jalaväediviis Kurland
17. armee (Wehrmacht)

Saksa 17. armee oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee. Moodustati 20. detsembril 1940. aastal. Võitles Idarinde lõunasektoris. Taganes 1943. aasta lõpupoole Kubani sillapealt Krimmi, kust 1944. aasta aprillis evakueeriti. Kapituleerus 8. mail 1945. Karl-Heinrich von Stülpnagel (15.02.1941) Hermann Hoth (25.11.1941) Hans von Salmuth (20.04.1942) Richard Ruoff (1.06.1942) Erwin Jänecke (24.06.1943) Ferdinand Schörner (2.03.1944) Erwin Jänecke (31.03.1944) Karl Allmendinger (1.05.1944) Friedrich Schulz (25.07.1944) Wilhelm Haase (30.03.1945) 15. jaanuar 1941.: III korpus XVII korpus XXXIV eriotstarbeline korpus IX korpus XIV motoriseeritud korpus XXXX motoriseeritud korpus 7. august 1941.: XXXXIX mägikorpus LII korpus 11. mai 1942.: XXXXIV korpus IV korpus LII korpus 1. detsember 1942.: XXXXIX korpus XXXXIV korpus V korpus Rumeenia ratsaväekorpus 1. juuni 1943.: XXXXIX mägikorpus XXXXIV korpus V korpus Rumeenia ratsaväekorpus Grupp Förster 3. detsember 1943.: V korpus XXXXIX mägikorpus 15. aprill 1944.: XXXXIX mägikorpus V korpus Rumeenia I mägikorpus Rumeenia ratsaväekorpus 26. november 1944.: LIX korpus XI SS-korpus 7. mail 1945.: VIII korpus XVII korpus XXXX tankikorpus
18. armee (Wehrmacht)

18. armee (saksa keeles 18. Armee / Armeeoberkommando 18 (AOK 18)) oli Teise maailmasõja ajal Saksa Riigi Wehrmachti vägede koosseisu kuulunud väliarmee. Formeeriti novembris 1939. 5. armeest. Võttis osa Hollandi ja Prantsusmaa vallutamisest 1940. aastal Lääne sõjakäigus, peale seda oli mõnda aega Atlandi ookeani rannikukaitses. 1941. aastal Saksa vägede sissetungil NSV Liitu liikus väegrupi Nord koosseisu kuulunud 18. armee idarindel läbi Baltikumi jõudes lõpuks Leningradini ning osales Leningradi linna blokeerimises. 1944. aasta alguses taganes armee Punaarmee Leningradi-Novgorodi pealetungioperatsiooni tulemusel Leningradi alt Narva jõe ja Peipsi järve liinile, sama aasta lõpupoole taganes läbi Eesti Lätisse. 1944. aastal jäi Kuramaale kotti ning kapituleerus 8. mail 1945. aastal. Kindralooberst Georg von Küchler (4.11.1939) Kindralooberst Georg Lindemann (16.01.1942) Suurtükiväekindral Herbert Loch (29.03.1944) Jalaväekindral Ehrenfried Boege (2.09.1944) XXVI armeekorpus X armeekorpus 1. ratsaväediviis XXVI armeekorpus X armeekorpus 9. soomusdiviis 208. jalaväediviis 225. jalaväediviis I armeekorpus XXVI armeekorpus XVI armeekorpus I armeekorpus XXVI armeekorpus 291. jalaväediviis XXXXII armeekorpus XXVI armeekorpus XXXVIII armeekorpus L armeekorpus XXVIII armeekorpus I armeekorpus XXVI armeekorpus XXVIII armeekorpus XXXVIII armeekorpus L armeekorpus I armeekorpus XVI armeekorpus XXVIII armeekorpus XXXVIII armeekorpus L armeekorpus LIV armeekorpus III lennuväe välikorpus III Germaani Soomuskorpus, SS-Gruppenführer ja Relva-SS kindralleitnant Felix Steiner XXVI armeekorpus, kindral Martin Grase (61., 121., 212., 227., 254. jalaväediviis ja 12. Luftwaffe välidiviis ning Hispaania leegion) XXVIII armeekorpus, kindral Herbert Loch (21., 96. jalaväediviis ja 13. Luftwaffe välidiviis) XXXVIII armeekorpus, kindral Kurt Herzog (2. Läti SS-brigaad, 28. jäägridiviis ja 1. lennuväe välidiviis). L armeekorpus, kindral Wilhelm Wegner (12., 170., ja 215. jalaväediviis) LIV armeekorpus, kindral Otto Sponheimer (11., 24., ja 225. jalaväediviis) 4. SS-vabatahtlike soomusgrenaderide brigaad Nederland XXXVIII armeekorpus (21. lennuväe välidiviis, 32., ja 121. jalaväediviis) XXVIII armeekorpus (30., 21., ja 212., 126. jalaväediviis, 12. lennuväe välidiviis, 300. Eriotstarbeline Diviis (1. EPR/207. julgestusdiviis; 2. EPR ja 3. EPR/227. jalaväediviis; 4. EPR; 5. EPR/207. julgestusdiviis; 207. julgestusdiviis) Armeegrupp Narwa Armeegrupi Narwa reservis: 61. jalaväediviis XXVI armeekorpus (227. jalaväediviis / 2. EPR ja 3. EPR, 170., 225. jalaväediviis XXXXIII armeekorpus (58., 11., 122. jalaväediviis) III Germaani Soomuskorpus (vt. allunud väeosad) X armeekorpus XXVIII armeekorpus XXXVIII armeekorpus VI SS-korpus L armeekorpus 14. soomusdiviis I armeekorpus II armeekorpus X armeekorpus 52. julgestusdiviis 14. soomusdiviis
19. armee (Saksamaa)

Saksa 19. armee oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägede koosseisu kuulunud väliarmee. Formeeriti 26. augustil 1943. armeegrupist Felber. Armee hoidis enda kontrolli all Prantsusmaa Vahemere rannikut. Pärast Saksamaale taganemist asus armee positsioonil Ülem-Reini piirkonnas. Armee kapituleerus 6. mail 1945. Georg von Sodenstern (26.08.1943) Friedrich Wiese (1.06.1944) Siegfried Rasp (19.12.1944) Hermann Förtsch (1.02.1945) Hans von Obstfelder (1.03.1945) Erich Brandenberger (25.03.1945) 5.09.1943 IV lennuväe välikorpus 356. jalaväediviis 12.06.1944 Korpus Kniess IV lennuväe välikorpus LXII reservkorpus 26.11.1944 LXIII korpus LXXXX korpus LXIV korpus 1.03.1945 XVIII SS-korpus LXIV korpus 24. armee
20. mägiarmee

Saksa 20. mägiarmee (saksa keeles 20. Gebirgs-armee) oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee. Formeeriti 22. juunil 1942. aastal armeegrupist Lappland. Armee asus Põhja-Soomes. Peale soomlaste rahu venelastega taganes armee Norrasse. 18. detsembril 1944. aastal arvati armee koosseisu ka Kesk ja Lõuna-Norras asuv armee Norwegen. Armee kapituleerus 8. mail 1945. aastal. Eduard Dietl (22.06.1942) Lothar Rendulic (25.06.1944) Franz Böhme (21.01.1945) August 1942.: Mägikorpus Norwegen XXXVI mägikorpus XVIII mägikorpus Märts 1943.: XIX mägikorpus XXXVI mägikorpus XVIII mägikorpus Aprill 1944.: XIX mägikorpus XXXVI mägikorpus XVIII mägikorpus Detsember 1944.: LXXI korpus XVIII mägikorpus XIX mägikorpus XXXVI korpus Aprill 1945.: XXXVI mägikorpus LXX korpus XXXIII korpus LXXI korpus
21. armee (Saksamaa)

Saksa 21. armee oli Teise maailmasõja ajal Saksa armeesse kuulunud väliarmee. 21. armee formeeriti 27. aprillil 1945 4. armeest. jalaväekindral Kurt von Tippelskirch (27. aprill – 2. mai 1945) 28. aprill 1945.: III. SS-tankikorpus CI. armeekorpus
24. armee (Saksamaa)

Saksa 24. armee oli Teise maailmasõja ajal Saksa armeesse kuulunud väeüksus. Formeeriti 1944. aasta novembris, et viia Šveitsi piiri ääres olevad väed ühtse juhtimise alla. Veebruarist aprillini 1945. aastal kuulus armee 19. armee juhtimise alla. Hans Schmidt (november 1944) Seisuga 26. aprill 1945 Diviis nr. 405 Võitlusgrupp Friedrichshafen Võitlusgrupp Bodensee
25. armee (Saksamaa)

Saksa 25. armee oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee. Formeeriti 10. novembril 1944. Hollandis armeegrupi Narwa staabist, et asendada Aacheni piirkonda üle viidud 15. armeed. Alates 7. aprillist 1945. kandis ka nime "Festung Holland". Friedrich Christiansen (10.11.1944) Günther Blumentritt (29.01.1945) Johannes Blaskowitz (21.03.1945) 31. detsember 1944.: LXXXVIII korpus XXX eriotstarbeline korpus 31. märts 1945.: LXXXVIII korpus XXX eriotstarbeline korpus
Trotskism

Trotskism on marksismist lähtuv ideoloogia, mis pärineb Lev Trotskilt. Üks tuntumaid trotskismi doktriine on permanentne revolutsioon, mille teooria mõtlesid välja Karl Marx ja Friedrich Engels aastatel 1845 kuni 1850, kuid tuntuks sai see peamiselt Trotski kaudu. Algselt oli trotskism NSV Liidus "vasakpoolne opositsioon", mis toetas "parteisisest demokraatiat". Aastal 1928 aastal saatis Stalin Trotski eksiili ja vangistas tema poolehoidjad. Järgnevatel protsessidel süüdistati kõiki Stalini oponente salajases Trotskiga sidepidamises ja tema vaadete jagamises, kuni Trotski eluspüsimine polnud Stalinile enam vajalik ja ta tapeti. Trotski teostas ja pooldas punast terrorit, sõjakommunismi ja töölaagreid, olles vastu majanduselu normaliseerimisele NEPi kasutades. Stalin muutis tema pooldajaskonna tähtsusetuks massvärbamistega parteisse, puhastustega ja uutel parteiliikmetel põhineva bürokraatia asutamisega. Seda tüüpi bürokraatia taastab uuesti kapitalismi. Trotskistide vaadete järgi juhtus nii ka NSV Liidus perestroika ja glasnosti ning Hiinas turumajandusliku sotsialismi käivitamise ajal. Sellist muutumise nimetus on "kapitalistlik kontrrevolutsioon". Stalinistid mõtlesid sõna "trotskist" all reeturit. Hispaanias kasutati väljendit "trotskist" Hispaania kodusõja ajal, mõeldes selle all kedagi, kes on P. O. U. M.-i liige või lihtsalt Lev Trotski ning tema ideede pooldaja. Tänapäeval on trotskismi mõningad ideed muutunud ühiskonna muutumise käigus ja maailmast võib leida mitmeid parteisid ja poliitikuid, keda kutsutakse või kes kutsuvad end ise trotskistideks. Neid leidub nii demokraatlikes kui ka mittedemokraatlikes riikides.
Eesti kaitseminister

Kaitseminister on Vabariigi Valitsuse liige, kes juhib Kaitseministeeriumi ning vastutab riigikaitse korraldamise eest Eesti Vabariigis. Kaitseminister nimetab ametisse väeliikide ülemad ja teeb valitsusele ettepaneku Kaitseväe juhataja ja Kaitseväe peastaabi ülema ametisse nimetamiseks ja ametist vabastamiseks. Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 18. juulist 2022 on Eesti kaitseminister Hanno Pevkur. Aastatel 1918–1929 ja 1937–1940 nimetati Eesti riigikaitse eest vastutavat ministrit sõjaministriks. Parteid ██ Eesti Maarahva Liit / Põllumeeste Kogud ██ Eesti Tööerakond ██ Kristlik Rahvaerakond Parteid ██ Eesti Tööerakond ██ Eesti Rahvaerakond ██ Asunike Koondis Parteid ██ Eesti Reformierakond ██ Eesti Keskerakond ██ Eesti Sotsiaaldemokraatlik Erakond ██ Isamaa ja Res Publica Liit / Isamaa Erakond ██ Eesti Koonderakond ██ Isamaaliit ██ Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei "Kaitseminister". Vaadatud 22.06.2022. Eesti kaitseministrid kaitseministeeriumi lehel
2007. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes

2007. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Hardenbergis (Holland) 12. maist – 2. juunini 2007. Seekordsed maailmameistrivõistlused toimusid taas 20 osavõtjaga ringsüsteemis turniirina. paremusjärjestus osavõtjate nimekiri Võistluste ametlik lehekülg
Kliimatekketegurid

Kliimatekketegurid on looduslikud nähtused, mille mõjul kujuneb piirkonna kliima ehk pikaajaline õhkkonna seisund. Peamised kliimatekketegurid on: päikesekiirguse hulk geograafiline laius päikesekiirguse jaotumine aasta jooksul valitsevad õhumassid kaugus mererannast soojad ja külmad hoovused kõrgus merepinnast pinnamood (tasandik või mäeahelik) mäeaheliku suund (tuulealune või tuulepealne nõlv) valitsevate tuulte suund
Närpesi linn

Närpes ehk Närpiö on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Pohjanmaa maakonnas. Asub Põhjalahe kaldal. 1973. aastal liideti Närpesi vallaga Övermarki ja Pörtomi vald ning osa Korsnäsi vallast. Närpes nimetati linnaks 1993. aastal. Elanikest 77,5% on rootsikeelsed (31.12.2020). Population growth biggest in nearly 70 years Närpesi koduleht
Jämsänkoski

Jämsänkoski on endine linn Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas, praegune Jämsä linnaosa. Vallas elas 7400 inimest ja rahvastiku tihedus oli 18,3 in/km². Jämsänkoski naabervallad olid Jämsä linn, Keuruu linn, Korpilahti ja Petäjävesi. Jämsänkoski oli linn aastast 1986. Jämsänkoskil räägitakse soome keelt. 1. jaanuaril 2009 liitus Jämsänkoski linn Jämsä linnaga. Jämsänkoskil on suur UPM Kymmene paberitehas. Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019. Jämsänkoski koduleht
ÜRO lipp

ÜRO lipp on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lipp, mis võeti kasutusele 20. oktoobril 1947. Lipu proportsioonid on 2:3, 3:5 või samad mis iga ÜRO liikmesriigi lipul. Täpselt lipu keskel asub ÜRO embleem, mille laius moodustab pool lipu laiusest. Lipu sinise värvi toon on PMS 279. Kui ÜRO lipp pannakse välja koos riigilippudega, siis ÜRO lipp on aukohal (kaasa arvatud võõrustajamaa lipu suhtes). ÜRO embleem ja lipp
Valss

Valss (saksa k Walzer, inglise k waltz) on 3/4 taktimõõdus seltskonnatants. Valss on arenenud 18. sajandi teisel poolel Saksamaal ja Austrias niinimetatud Saksa tantsust ja ländlerist. Alguses oli valss aeglane tants, kuid 19. sajandi esimesel poolel arendasid Viini heliloojad (Joseph Lanner, Johann Strauss) välja kiirema tempoga tsüklilise Viini valsi, mis võitis erilise populaarsuse ja levis 19. sajandi jooksul kõikjale Euroopasse. Kõige ilusamad Viini valsid ongi pärit juba Straussi aegadest, näiteks "Ilusal sinisel Doonaul". Selle tantsu tantsimise stiil on siiski aja jooksul palju muutunud ja Inglismaalgi veel kohandatud – praegu loetakse põhiliseks standardtantsude kodumaaks ikkagi Inglismaad. Eestlastelgi on oma labajalavalss, mis erineb suuresti võistlustel tantsitavast graatsilisest üle põranda liuglemisest. Stiliseeritult on valssi rohkesti viljeldud kammer-, sümfoonilises ja lavamuusikas. Valsi uuemad teisendid on Inglise valss (aeglane valss) ja boston. Tantsuvõistlustel tantsitakse kahte valssi – aeglast ja Viini valssi. Aeglane valss, mida kutsutakse ka Inglise valsiks, on poole aeglasem kui Viini valss, tempoks on 30 takti minutis. Viini valsi tempo on 60 takti minutis. Aeglast valssi õpetatakse Eestis tavaliselt juba esimeste tantsude seas, sest kuna tempo on aeglane, on neid samme lihtne õppida. Mõned tantsuõpetajad peavad seda tantsu ka standardtantsude aluseks, mõned arvavad, et aluseks on siiski aeglane fokstrott, mida Eestis standardtantsudest alles viimasena õpetatakse. Viini valssi õpivad ka juba algajad tantsijad, kuid kuna see on kiire tants ning nõuab paari head koospüsimist, on seda vahel raske omandada. Võistlustel on tantsudel oma järjekord, mis võib samuti olla erinevates maades erinev. Eestis tantsitaksegi kõigepealt aeglast valssi, Viini valss on standardtantsude järjestuses kolmas.
Kuressaare Veneküla

Veneküla on asum Kuressaare Kesklinna linnaosas. Veneküla kujutas endast algselt Kuressaare linna kõige vaesemat äärelinnaasumit. Veneküla asus Sõrve turust põhja pool ning Tolli ja Pikast tänavast läänes. Asumi algseks tuumikuks on Kõver, Vete, Töökoja ja Vaikne tänav. Hiljem, maapinna kerkimise ja Põduste luha kuivendamise tulemusena on asum laienenud lääne poole (osa Aia tänavast). Nimetus Vene (ehk haabjas) viitab tõenäoliselt kunagise Põduste suudmelahe kaldavallile asunud kalurite asumile, mis hiljem laienes Tori linnaosa suunas. KURESSAARE LINN. LINNAOSADE JA -JAGUDE LÜHENDID, www.eki.ee Kultuurilooline jalutuskäik Venekülasse Urve Kirss (Meie Maa, 30.09.2009)