laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Utsali

Utsali oli küla Tartumaal Pedja jõe ääres, ajalooliselt Vana-Põltsamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jüriküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jürikülaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Утсали), ehkki juba 1770 mainitakse nime (Utsala). 1755.–1771. aastal töötas seal Utsali klaasikoda. Endise küla territooriumil asub ka arheoloogiamälestistena kaitse alla võetud Madisemägi. Peeter Päll: artikkel "Utsali" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. 9319 Linnus "Madisemägi" kultuurimälestiste riiklikus registris
Varivere

Varivere oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Adavere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Puiatu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Puiatu külaga. 1583 mainitakse nime Wariwer, 1599 Warywer, 1797 Warrifer. Marja Kallasmaa: artikkel "Varivere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vestli

Vestli oli küla Tartumaal, ajalooliselt Saadjärve mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sepa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Äksi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sepa külaga. Külast on teateid alates 1922. Peeter Päll: artikkel "Vestli" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Virtsa

Virtsa oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kudina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rahivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rahivere külaga. 1447 mainitakse nime Veertzell, 1582 Wersom. Peeter Päll: artikkel "Rahivere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Väägu

Väägu oli küla Tartumaal, ajalooliselt Laius-Tähkvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Näduvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Näduvere külaga. 1493 mainitakse nime Vaco, 1696 Wähgust, 1866 Wego. Peeter Päll: artikkel "Väägu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Hundissaare

Hundissaare oli küla Järvamaal, ajalooliselt Türi-Alliku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Türi-Alliku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Türi-Alliku külaga. Varem eksisteeris Hundissaare karjamõis (saksa keeles Sorgenfrei), mis hiljem muudeti külaks (Ундисаре, mainitud umbes 1900). Marja Kallasmaa: artikkel "Türi-Alliku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Aniküla

Aniküla oli küla Järvamaal, ajalooliselt Mäo mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mäo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paide kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mäo külaga. Külast on teateid alates aastast 1686 (Hannikulla). Aniküla sild Marja Kallasmaa: artikkel "Mäo1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Aniste

Aniste oli küla Järvamaal, ajalooliselt Albu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sääsküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Madise kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sääskülaga. 1862 loodi Albu mõisa ühest osast Aniste poolmõis (Aniste mõis). 1920 liideti poolmõisa alad Sääskülaga. 1950. aastatel eraldati endise poolmõisa alad Sääskülast ja moodustati eraldi asula. Fred Puss: artikkel "Aniste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Koikküla raudteejaam

Koikküla raudteejaam (algselt saksa keeles Adsel-Koiküll) oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Koikküla külas. Jaam asus Valga raudteejaamast 17,6 kilomeetri kaugusel. Jaam avati koos raudtee rajamisega 1903. aastal. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Hargla kihelkonda Koikküla mõisa maadele. Algselt eelnes sellele Žuldiņi raudteejaam. 1919. aastal pärast Eesti ja Läti vahelise piiri paikapanekut jäi raudteest Eestisse Žuldiņi ja Hopa raudteejaama vaheline lõik. 1923. aastal ehitati uus Eestist Valga raudteejaamast algav Valga–Koikküla raudteelõik, millel asusid Kaagjärve raudteejaam ja Lepa peatuskoht. Teise maailmasõja ajal demonteeriti Lätit läbiv teeharu ja kasutusele jäi vaid Kaagjärve jaama läbiv teelõik. Sõja ajal hävis ka algne Koikküla jaamahoone. Koikküla raudteejaam suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 2. juunil 1970. Uus jaamahoone on kasutusel elamuna. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 115. lk. Eesti kitsarööpmelised raudteed Eesti kitsarööpmelised raudteed Jaam vanal kaardil
Laanemetsa raudteejaam

Laanemetsa raudteejaam (algselt saksa keeles Lannemetz) oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Laanemetsa külas. Jaam asus Valga raudteejaamast 23,9 kilomeetri kaugusel. Jaam (pooljaam) avati koos raudtee rajamisega aastal 1903. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Hargla kihelkonda Laanemetsa mõisa maadele. Laanemetsa raudteejaam suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 02.06 1970. Eesti kitsarööpmelised raudteed Jaam vanal kaardil
Tõnija

Tõnija on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda. Külas on kauplus ja klubihoone ühe katuse all; sellest hoonest üle tee on küla ainuke korterelamu. Külas on Kuressaare-Veeriku liinibussi lõpp-peatus ja asfalteeritud tee, mis külast väljumisel läheb üle kruusateeks. Tõnija külas tegutseb ka külaselts. Küla ümbruses on mitmed tarandkalmed. Naaberkülad on Põlluküla, Laevaranna, Kalli ja Valjala-Kogula. Tõnija küla on esmamainitud 1453. aastal nimega Toneyegell, 1592. aastal on mainitud vakust (Tonniel, Tonnigel). Täpsemad andmed pärinevad 1731. aastast, mil Tõnijal elas 10% valla elanikest. Perekonnanimed said külaelanikud 1826. aastal. Tõnijal asus muistse Saaremaa suurim asustuskoht ning asuvad muinsuskaitse all olevad arheoloogiamälestised, Tõnija kivikalmed. Arheoloog Marika Mägi organiseeris sealkandis aastaid väljakaevamisi. 1995–2000 kaevas Mägi Tuulingumäel, kus on eelrooma rauaaegne (500 eKr–50 pKr) väikeste tarandikega kalme. 2003. aasta suvel kaevas ta Lepna katkuaugust välja Eesti rikkalikema hõbeehete leiu 5.–6. sajandist. 1950. aastatel tegutses Tõnijal 20-liikmeline laulukoor, õpiti näidendeid ja estraadistseene. 1967 valmis Tõnija suurfarmi töölistele küla ainuke korterelamu (kohalike elanike seas tuntud Kukulinnana)[viide?]. Tõnija jahimaja augustis 2011 Kukulinn märtsis 2007 Tõnija küla mälestuskivi Tuulingumäe tarandkalme Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 12736 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register 12737 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register 12738 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register 12739 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register 12740 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register 12741 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register 12742 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register 12743 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register 12744 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register 12745 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register 12746 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register 12747 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register 12748 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register 12749 Kivikalme • Mälestised, Kultuurimälestiste Riiklik Register Artiklid Tõnijast Saarlane.ee-s Tõnijal aastatega välja kaevatud müstiline ohverduskoht pärineb viikingite aegadest, Saarte Hääl, 23/07/2014
Epneri

Epneri oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kirna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Poaka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Poaka külaga. Külast on teateid alates 1844 (Öperre). Marja Kallasmaa: artikkel "Epneri" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Aravete-Saunaküla

Aravete-Saunaküla oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Kurisoo küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kurisoo külaga. Külast on teateid alates 1950. aastatest. Fred Puss: artikkel "Kurisoo" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Illassaare

Illassaare oli küla Järvamaal, ajalooliselt Särevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vilita küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vilitaga külaga. Külast on teateid alates 1913 (Илласааре). Marja Kallasmaa: artikkel "Illassaare" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Illevere

Illevere oli küla Järvamaal, ajalooliselt Metstaguse mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kagavere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Kagavere külaga. 1688. aastal on esmamainitud nime Illefer. Fred Puss: artikkel "Kagavere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Taheva raudteejaam

Taheva raudteejaam (algselt Taiwola) oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Taheva külas. Jaam asus Valga raudteejaamast 26,6 kilomeetri kaugusel. Jaam avati koos raudtee rajamisega aastal 1903. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Hargla kihelkonda Taheva mõisa maadele. Jaamas oli kolm teed, lisaks veel üks tupiktee, mis viis kaubaaida juurde. Jaamas oli ka veetorn. Taheva raudteejaam suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 02.06 1970. Eesti kitsarööpmelised raudteed Eesti kitsarööpmelised raudteed FOTO: Taheva jaamahoone aastal 1999; Baltic Trains Picture Gallery Jaam vanal kaardil
Keika

Keika oli küla Järvamaal, ajalooliselt Orina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval suuremas osas Järva-Jaani alevi alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kuksema külaga. 1220 on esimest korda mainitud nime Kettis, seejärel 1223 Keytis, 1253 Keytingen, 1686 Keiten, 1709 Keika. Fred Puss: artikkel "Keika" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kihli

Kihli oli küla Järvamaal, ajalooliselt Lokuta mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lokuta küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lokuta külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Кихли). Marja Kallasmaa: artikkel "Lokuta1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kodru

Kodru oli küla Järvamaal, ajalooliselt Albu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Järva-Madise küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Madise kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Albu külaga. 1281 on esimest korda mainitud nime Kodere, seejärel 1525 Kodderen, 1686 Kodro. Fred Puss: artikkel "Kodru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lohala

Lohala oli küla Järvamaal, ajalooliselt Albu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sääsküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Madise kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sääskülaga. 1564 on esimest korda mainitud nime Loall, seejärel 1615 Lohall, 1796 Lohhola. Fred Puss: artikkel "Lohala" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Liutsalu

Liutsalu oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kurisoo mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jalgsema küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jalgsema külaga. Umbes 1520 on esimest korda mainitud nime Leitzele, seejärel, 1564 Loeitzell, 1694 Loesall oder Lötzby, 1712 Luhtsal, 1796 Liutsal. Külas on sündinud eesti luuletaja Hando Runnel. Fred Puss: artikkel "Liutsalu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Muriku

Muriku oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Kabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Villevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Villevere külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Мурико ehk Виллевере-Сааре). Marja Kallasmaa: artikkel "Villevere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lasputre

Lasputre (kirjakeeles ka Lasputri) oli küla Järvamaal, ajalooliselt Mäo mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tarbja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paide kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tarbja külaga. Lasputre oli ajalooliselt karjamõis (Lasputre karjamõis, saksa keeles Flaschenfutter). 1930. aastatel oli see paiga staatuses. Külana tuntakse seda hiljemalt 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Lasputre" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Hargla raudteepeatus

Hargla raudteepeatus oli raudteepeatus Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Hargla külas. Peatus asus Valga raudteejaamast 31,3 kilomeetri kaugusel. Hargla raudteepeatus suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 02.06 1970. Eesti kitsarööpmelised raudteed Eesti kitsarööpmelised raudteed
Illusion (kino)

Illusion (ka elektriteater Illusion, hiljem Metropol) oli kino Tartus, mille hoone oli ühtlasi esimene spetsiaalselt kinoks ehitatud hoone Eestis. Kino asus Raatuse tänava alguses Heinaturul. Illusion alustas tegevust 17. (vkj 4.) aprillil 1908. Kino hoone oli ehitatud puidust ja mahutas esialgu 360, aasta hiljem toimunud ümberehituse järel 270 inimest. Hoonet, mis olevat esialgu meenutanud pigem küüni, ehitati aastate jooksul korduvalt ümber. Lihtne puitehitis jäi ajale siiski jalgu ja lammutati 1936. aastal. Lauri Kärk. Filmi- ja kinolinn Tartu, sajandi jagu näitust Teater. Muusika. Kino, 4/2012, lk 102. Lauri Kärk. See hämar-põnev kinoarhitektuur Sirp, 24. august 2012. Tartus luuakse Eesti esimene paikkino (1908) Ivi Tomingas. 100 aastat esimesest kinoks ehitatud hoonest Eestis Tuna, 2/2008, lk 116. Marge Rennit. Kinolinn Tartu. Esimene poolsajand. Katkend. Eesti esimene paikkino...
Kallemäe

Kallemäe on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda. Saaremaa Toetava Hariduse Keskus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kaart (Mapquest)
Huddersfield Town AFC

Huddersfield Town Association Football Club on Inglismaa jalgpalliklubi. See mängib Inglismaa jalgpalli esiliigas Championship. Klubi kodustaadion on alates 1994. aastast Kirklees Stadium, mis mahutab 24 121 pealtvaatajat. Klubi on asutatud 1908. aastal. Aastal 1926 sai Huddersfield Town esimeseks Inglismaa klubiks, mis oli tulnud kolm korda järjest kõrgliiga meistriks. Aastal 1922 võitis klubi nii FA Cupi kui ka FA Charity Shieldi. 2017. aastal jõuti esimest korda pärast 45 aastast tagasi Inglismaa kõrgliigasse. Hooajal 2018–19 jäädi kõrgliigas viimaseks ja langeti tagasi esiliigasse. Ametlik koduleht
Kõltsi

Kõltsi oli küla Järvamaal, ajalooliselt Lokuta mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kolu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kolu külaga. 20. sajandi algul eksisteeris Kõltsi karjamõis (saksa keeles Kölzi). Hiljem moodustati karjamõisa aladest küla. Marja Kallasmaa: artikkel "Kõltsi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kolu-Rae

Kolu-Rae (varem ka Rae) oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Änari küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Änari külaga. Külast on teateid alates 1945 (Rae). Marja Kallasmaa: artikkel "Änari" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Paistevälja

Paistevälja oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Jalgsema küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jalgsema külaga. Fred Puss: artikkel "Jalgsema" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pikkmetsa

Pikkmetsa oli küla Järvamaal, ajalooliselt Särevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Põikva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põikva külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Пикмецъ). Marja Kallasmaa: artikkel "Põikva" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Punnissaare

Punnissaare oli küla Järvamaal, ajalooliselt Särevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vilita küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vilita külaga. Marja Kallasmaa: artikkel "Vilita" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Puramäe

Puramäe oli küla Järvamaal, ajalooliselt Röa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Röa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Röa külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Пурамяэ), ent pärimuse järgi olevat see küla üle 250 aasta vana. Marja Kallasmaa: artikkel "Röa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Mõnnaku

Mõnnaku oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kirna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Poaka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Poaka külaga. 1686 on esimest korda mainitud nime Mennicka. Marja Kallasmaa: artikkel "Poaka" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Turja

Turja on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saatre

Saatre oli küla Järvamaal, ajalooliselt Türi-Alliku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Türi-Alliku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Türi-Alliku külaga. 1796 on esimest korda mainitud nime Sotra (kõrts), seejärel 1844 Satri, 1871 Saatre. Marja Kallasmaa: artikkel "Türi-Alliku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Saunamäe

Saunamäe oli küla Järvamaal, ajalooliselt Väätsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Väljataguse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Väljataguse külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Саунамяэ). Marja Kallasmaa: artikkel "Väljataguse2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Siugumetsa

Siugumetsa oli küla Järvamaal, ajalooliselt Väätsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ülejõe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ülejõe külaga. 1871 on mainitud Siugemetsa karjamõisat. Hiljem tekkis karjamõisa alale Siugumetsa küla. Marja Kallasmaa: artikkel "Ülejõe4" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Toravere

Toravere oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kolu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kolu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kolu külaga. Külast on teateid alates 1510 (Torawer). Marja Kallasmaa: artikkel "Kolu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Eesti NSV teaduspreemiad

Eesti NSV teaduspreemiad Tehnika alal: 1986 Kollektiiv Hanno Sillamaa juhtimisel, k.a. Mart Min jt. Alates 1991. aastast on välja antud Eesti Vabariigi teaduspreemiaid. Eesti NSV teeneline teadlane Eesti NSV teeneline insener Eesti NSV teeneline leiutaja
Pähu

Pähu oli küla Järvamaal, ajalooliselt Pähu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kuksema küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kuksema külaga. Külast on teateid alates 1586, kui selle küla kõrvale rajati mõis. Fred Puss: artikkel "Kuksema" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ugametsa

Ugametsa oli küla Järvamaal, ajalooliselt Prandi mõisa ja hiljem Koigi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Koigi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Peetri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Koigi külaga. Marja Kallasmaa: artikkel "Koigi1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Virika

Virika oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kirna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pala küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pala külaga. 1589 on esimest korda mainitud nime Wirakas, seejärel 1686 Wyricka, 1726 Wirrika. Marja Kallasmaa: artikkel "Virika" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Älli

Älli oli küla Järvamaal, ajalooliselt Metstaguse mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Seliküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Seliküla külaga. Külast on teateid alates 1732 (Elli). Fred Puss: artikkel "Seliküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Änniste

Änniste oli küla Läänemaal, ajalooliselt Uugla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Soolu ja Jalukse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Lääne-Nigula kihelkonda. Küla koosnes kahest osast: Suure-Änniste ja Väikse-Änniste. Kui 1977 küla kaotati, siis Suure-Änniste liideti Soolu ja Väikse-Änniste Jalukse külaga. Külast on teateid alates 1689 (Henneste By). Marja Kallasmaa: artikkel "Änniste2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Raul Land

Raul Land (sündinud 1959) on eesti tehnikateadlane. Ta lõpetas 1982. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI, alates 1989. aastast Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ) automatiseeritud juhtimissüsteemide erialal (kood LS) saades süsteemiinseneri kvalifikatsiooni. Doktorikraadi omandas ta samuti TTÜ-s 2002. aastal. Doktoritöö teemaks oli võendsignaalide sünkroonne aproksimeerimine ja töötlus ("Synchronous Approximation and Processing of Sampled Data Signals"). Doktoritöö juhendajaks oli mõõte-elektroonika professor Mart Min. Peamised töökohad on olnud järgmised: TPI automaatika kateedri insener, 1982–1984 TPI elektroonika kateedri nooremteadur, 1984–1987 TPI mõõtesüsteemide labori teadur, 1987–1989 TTÜ mõõtesüsteemide labori vanemteadur, 1989–1992 Stockholmi Kuningliku Tehnikainstituudi (KTH) külalisteadur, 1993–1995 TTÜ elektroonikainstituudi teadur, 1995–2002 TTÜ elektroonikainstituudi mõõte-elektroonika õppetooli vanemteadur 2002–2013 TTÜ Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituudi Siduselektroonika teaduslabori vanemteadur, alates 2013. aastast. Sünkroondetekteerimisel (lock-in technology) põhinevate vektormeetriliste mõõteseadmete (vektorvoltmeetrite ja vektoranalüsaatorite) väljatöötamine Tallinna Tootmiskoondise RET jaoks ning nende eksperimentaalnäidiste valmistamine ja väikeseerialise tootmise teostamine. Sünkroondetekteerimisel põhinevate mõõtmiste automatiseerimine ja mõõtetulemuste interpreteerimine. Elektrilise impedantsi (electrical impedance) mõõtmisel põhinevate tehnilise ja meditsiinilise diagnostika meetodite arendamine ning mõõtetulemuste interpreteerimine elektriliste ekvivalentskeemide tasemel. Kokku 14 leiutist ja patenti 28.05.2019 seisuga. Kokku 96 publiktsiooni 2019. aasta juunikuu seisuga. Raul Land. "Synchronous Approximation and Processing of Sampled Data Signals". PhD Thesis. ("Võendsignaalide sünkroonne aproksimeerimine ja töötlus") Tallinna Tehnikaülikool, 2002 1993 Eesti Vabariigi teaduspreemia laureaat grupis Mart Mini juhtimisel. Raul Land Eesti Teadusinfosüsteemis