laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Grigol Mgaloblišvili

Grigol Mgaloblišvili (gruusia გრიგოლ მგალობლიშვილი; sündinud 7. oktoobril 1973 Thbilisis) on Gruusia poliitik ja diplomaat. Grigol Mgaloblišvili oli Gruusia peaminister 1. novembrist 2008 kuni 6. veebruarini 2009. 27. oktoobril 2008 esitas Gruusia president Mihheil Saakašvili Grigol Mgaloblišvili peaministri kandidaadiks. Parlament kiitis ta heaks 1. novembril 2008. Grigol Mgaloblišvili töötas alates 1995. aastast Gruusia välisministeeriumis, aastatel 2004–2008 oli ta Gruusia suursaadik Türgis. 30. jaanuaril 2009 teatas Grigol Mgaloblišvili, et astub neeruhaiguse tõttu peaministri ametist tagasi. Saakašvili esitas uueks peaministriks diplomaadi, Postimees, 27. oktoober 2008 Gruusia peaminister teatas oma tagasiastumisest ERR, 30. jaanuar 2009
Simultaan

Simultaan (ka simultaanmäng; ladina sõnast simul 'üheaegselt') on mänguviis, kus üheaegselt mängitakse mitme vastasega (näiteks males, kabes). Male- ja kabesimultaani kohta võidakse kasutada ka nimetusi rivimale ja rivikabe. Enamikul juhtudel teeb kõikides partiides avakäigu simultaani andja, vastavate kokkulepete korral on võimalikud ka muud variandid. Simultaanil on mitmeid variatsioone. Olulisemateks nendest on: Tavasimultaan: mängitakse ilma kelladeta; vastane teeb oma käigu alles siis, kui simultaani andja tema laua juurde jõuab, simultaani andjal on õigus enne järgmisel laual käigu tegemist oma käik tagasi võtta. Kelladega simultaan: mängitakse kontrollkelladega; tavaliselt antakse simultaaniandjale tunduvalt rohkem aega kui vastastele; simultaani andja põhiliseks probleemiks on oma mõtlemisajaga toimetulemine. Pimesimultaan: simultaani andja mängulauda ei näe ning käike üles ei kirjuta. Alternatiivne simultaan: simultaani andjaid on kaks või enam; kuna omavahel nad ei suhtle, siis üks ei tea mida teine mõtleb ning mäng võtab tihti huvitavaid ja ootamatuid pöördeid.
Karl Kortelainen

Karl Kortelainen (vene Карл Ефремович Кортелайнен; 1. aprill 1930 Väike-Estonia küla, Kemerovo oblast – 3. mai 2020 Moskva) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane ning riikliku julgeoleku organite töötaja ja piirivalvur. 1982–1990 oli ta Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee esimees (kindralleitnant 1982). Karl Kortelainen alustas teenistust NSV Liidu riiklikes julgeolekuorganites 1948. aastast: 1951. aastal lõpetas Mahhatškala piirivalve sõjakooli; aastatel 1951–1957, teenis Karjala ANSV (Viiburi) 102. piirivalvekordoni ülema asetäitjana ja ülemana (102 (Выборгскй) ПОГО им. С.М.Кирова); 1960. aastal lõpetas NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Sõjalise Instituudi ja teenis 11. (Kingisepa) piirivalvesalga (11-го (Кингисеппского) ПОГО) staabis ohvitserina, ülema asetäitjana ning staabiülemana; 1969. aastast teenis 1. (Sortavala) piirivalvesalga ülemana (1-го (Сортавальского) ПОГО, в/ч 2121 - 1-й Сортавальский пограничный отряд Краснознаменная воинская часть КСЗПО). Punalipu ordeniga autasustatud piirivalvesalga koduleht[1] kuni 1974. aastani õppis K. J. Vorošilovi nimelises NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi Akadeemias; 1974–1975 NSV Liidu Loode piirivalvepiirkonna staabiülema asetäitja; 1975–1979 NSV Liidu Kaug-Ida piirivalvepiirkonna piirivalvevägede ülema asetäitja, seejärel staabülem - NSV Liidu Kaug-Ida piirivalvepiirkonna ülema 1. asetäitja; juuli 1979–september 1981 NSV Liidu Taga-Baikali piirivalvepiirkonna piirivalvevägede ülem; september 1981–juuni 1982 NSV Liidu Kaug-Ida piirivalvepiirkonna piirivalvevägede ülem; 15. juuni 1982 kuni 4. märts 1990 Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee esimees 1990–1991 töötas Moskvas NSV Liidu Piirivalvevägede Peavalitsuse ülema esimese asetäitjana; 1991. aasta Augustiputši ajal läks jäägitult putšistide poole, mille eest ta pensionile saadeti. 2000. aastast oli Venemaa Föderaalse Piirivalveteenistuse direktori konsultant. Alates 1990. aastast elas Moskvas. Punatähe orden (1977) Oktoobrirevolutsiooni orden (1985) Rinnamärk "Venemaa Föderatsiooni teeneline piirivalvur" (2000) Mati Graf. Kalevipoja kojutulek : 1978. aasta poliitilisest pööripäevast 1988. aasta suveräänsusdeklaratsioonini. Tallinn, 2008, lk. 127 КОРТЕЛАЙНЕН Карл Ефремович И. П. Папуловский, В. Р. Мюрк, Операция "Синий треугольник" : рассказы о чекистах Эстонии, ISBN 5450005326 Аннотация: Депутат Совета Национальностей ВС СССР по округу № 474, генерал-лейтенант, Председатель КГБ Эстонской ССР Кортелайнен Карл Ефремович (портрет). Источник поступления: Президиум ВС СССР, Дата съемки: 1984 г., Место съемки: Россия, Москва г. КОРТЕЛАЙНЕН Карл Ефремович КГБ Эстонской ССР депутат Верховного Совета СССР 11 созыва
Hermann Ronneberg

Hermann Ronneberg (surnud enne 17. novembrit 1539) oli Kuramaa piiskop (Hermann II nime all) aastatel 1524–1539. Ronneberg pärines Hildesheimist kodaniku perekonnast. Tema varasema elukäigu kohta pole eriti midagi teada, 1501. aastal on teda mainitud Königsbergis viibivana, kui ta oli teel Liivimaale. Selleks ajaks oli ta juba Saksa ordu liige ning saabus mõni aeg hiljem Liivimaale. 1505. aastal sai temast Liivimaa indulgentsikomisjoni alamkomissar Saksamaal, kelleks ta jäi 1510. aastani. 1506. aastal sai ta endale ka Pöide jutlustajakoha. Tõenäoliselt ta aga Liivimaal toona ei viibinud, sest ta sai 1506. aastal Leipzigist kanoonilise õiguse doktori kraadi. 1508–1509 ja võib-olla ka hiljem oli Ronneberg Volmari jutlustaja, selleks ajaks oli ta ka Liivi ordumeistri Wolter von Plettenbergi sekretär, 1512. aastal sai ta Plettenbergi kantsleriks. Kaks aastat hiljem osales ta Plettenbergi saadikuna (oraatorina) Lateraani kirikukogul, mille ajal paavst nimetas ta enda notariks ja asepfaltskrahviks. 1518. aastal on Ronnebergi mainitud Riia toomhärrana, aasta hiljem sai temast Ruhja jutlustaja ning 1523–1524 oli ta tõenäoliselt Riia toomdekaan. Sellel ametikohal polnud ta aga kuigi kaua, kuna Kuramaa toomkapiitel valis ta kas 1523. aasta lõpus või 1524. aasta alguses uueks Kuramaa piiskopiks, 1524. aasta 3. märtsil kinnitas tema piiskopikoha ka paavst Clemens VII. Selle vastu protesteeris kõrgmeister Albrecht von Hohenzollern, kellega Ronneberg oli juba 1520. aastal vastuollu sattunud ning kes soovis piiskopikohale oma soosikut. Kuid et Albrecht oli paavsti silmis juba suure kahtluse all ning temast sai aasta hiljem luterlasest Preisimaa hertsog, siis ei suutnud ta Ronnebergi ametissekinnitamist takistada. Karl V poolt antavad riigivürsti regaalid sai ta kätte alles 1526. aastal, samaaegselt ordumeister Plettenbergile riigivürsti staatuse andmisega. Ronneberg jäi ka piiskopina ordu toetajaks. Ta jäi kindlalt truuks ka katoliiklusele ja seetõttu tekkis tal konflikte Riia peapiiskopi koadjuutori ja hilisema peapiiskopi Wilhelm von Hohenzollerniga, kes formaalselt katoliiklaseks jäädes toetas tegelikult protestantlust. Ronnebergi täpne surmaaeg pole teada, viimast korda oli ta kindlasti elus 1539. aasta 9. oktoobril, kuid ta suri enne 17. novembrit. Herzog Albrecht von Preussen und Livland (1534-1540): Regesten aus dem Herzoglichen Briefarchiv und den ostpreussischen Folianten. Köln: Böhlau, 1999. Nr 1045 (lk-d 460–461). Leonid Arbusow vanem. Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert.
Wilhelm von Hohenzollern (täpsustus)

Wilhelm von Hohenzollern on olnud mitme tuntud inimese nimi: Wilhelm von Hohenzollern (1498–1563) oli Riia peapiiskop 1539–1563 Wilhelm von Hohenzollern (1864–1927) oli Hohenzollern-Sigmaringeni vürst 1905–1918 Wilhelm I ehk Wilhelm von Hohenzollern (1797–1888) oli esimene Saksamaa keiser Wilhelm II ehk Wilhelm von Hohenzollern (1859–1941) oli kolmas ja viimane Saksamaa keiser Friedrich Wilhelm Victor August Ernst von Hohenzollern ehk Wilhelm von Hohenzollern (1882–1951) oli viimane Saksamaa kroonprints Wilhelm von Hohenzollern (1906–1940) oli Saksamaa prints, kroonprintsi poeg
Johann (Saksimaa hertsog)

Johann Kindlameelne (Johann der Beständige; 30. juuni 1468 – 16. august 1532) oli Saksi hertsog ja kuurvürst alates 1525. aastast. Johann oli eelmise kuurvürsti ja silmapaistvaima Martin Lutheri toetaja Friedrich Targa vend. Ta jätkas oma venna poliitikat, mistõttu hüüti teda ka kindlameelseks, sest ta ei hüljanud luterlust ka siis, kui keiser Karl V selle vastu 1530. aastate alguses selgelt välja astus. 1527. aastal viis Johann Saksimaal läbi reformatsiooni, kuulutades end kirikupeaks. 1531. aastal sai ta protestantliku Schmalkaldeni liiga juhiks.
Joachim II

Joachim II Hector (13. jaanuar 1505 – 3. jaanuar 1571) oli Brandenburgi kuurvürst aastatel 1535–1571. Ta oli Joachim I Nestori poeg. Et ta isa oli veendunud katoliiklane, ei astunud tugevate protestantlike sümpaatiatega noorem Joachim tükk aega ametlikult luterliku kiriku liikmeks, ka valitsejaks saamise järel püüdis ta leida kahe usu vahel pigem tasakaalu kui protestantlust selgelt eelistada. 1539. aastal alustas ta järkjärgulist reformatsiooni läbiviimist, kuid alles 1555. aastal, Augsburgi usurahu järel, viis ta Brandenburgis lõplikult läbi poliitilise reformatsiooni ja sai kirikupeaks.
Princetoni Ülikool

Princetoni ülikool on eraülikool, mis asub USA New Jersey osariigi Princetoni piirkonna kolmes maakonnas. Kool asub Princetonis, Princetoni vallas ja Lääne-Windsori vallas ja on üks kaheksast Ivy League'i kuuluvast ülikoolist. Kool asutati 1746. aastal New Jersey osariigis Elizabethis New Jersey kolledžina (College of New Jersey). 1756. aastal viidi kool üle Princetoni ja 1896. aastal nimetati ümber Princetoni ülikooliks. Princeton on vanuselt neljas kõrgharidust andev asutus USAs. Nii Princetoni ülikool kui ka Pennsylvania ülikool soovivad mõlemad olla neljandad. Pennsylvania ülikool kasutas esialgu asutamisaastat 1749, mis jättis selle viiendaks, kuid 1899. aastal otsustati, et asutamisaasta on hoopis 1740.. Erinevalt teistest tol ajal rajatud ülikoolidest polnud Princetoni ülikool ametlikult religioosse kallakuga. Sellel on küll olnud sidemeid presbüteri kirikuga, kuid tänapäeval üliõpilastele mingeid religioosseid nõudmisi ei esitata. Ülikoolil on oma kunstimuuseum, kus on ligi 60 000 originaalteost kogu maailmast, eri ajastutest ja eri liikidest. Osa skulptuure on paigutatud ka õue ühiselamute ümbrusse. Ülikoolil on gooti stiilis kabel, kus toimuvad ava- ja lõpuaktused. Seda hinnatakse maailmas suuruselt kolmandaks ülikoolikabeliks. Princetoni ülikool on üks maailma paremini rahastatud ülikoole tänu oma lõpetajate ja sponsorite annetustele. Osa sellest rikkusest on paigutatud ka väärtuslikesse (nt Claude Monet' ja Andy Warholi) kunstiteostesse. Ülikooli ühiselamutes on kohti kõigile üliõpilastele kogu nelja-aastaseks õppeks ja üle 95 protsendi üliõpilastest elabki seal, kuna piirkonnas on üüripinnad kallid. Bakalaureuseõppes on võimalik lõpetada kas Bachelor of Arts (A.B.) või Bachelor of Science insenerialal (B.S.E.). Magistriõppes (Graduate School) saab õppida humanitaar-, sotsiaalteaduste, loodusteaduste ja insenertehnilistes programmides. Doktoriõpe on samuti kõigil neil programmidel. Princeton University's Rates Rise on Lehman-Led Debt Common Data Set 2009–10. Vaadatud 29.11.2013. Princeton's History. Princeton University. Vaadatud 29.11.2013. Princeton in the American Revolution. Princeton University, Office of Communications. Vaadatud 7.05.2007. "Building Penn's Brand". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2005. Vaadatud 28. oktoobril 2008. Princeton vs. Penn: Which is the Older Institution? Kohustuslik kirikukülastus eksisteeris kahel korral päevas 1882. aastal ja kohustus lõpetati 1964: Chapel, The University. Vaadatud 29.11.2013. Endowment Climbs Past $13 Billion. The Daily Princetonian, 27. oktoober 2006.  Princetoni Ülikool – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Johann (Saksimaa)

Johann (12. detsember 1801 – 29. oktoober 1873) oli Saksimaa kuningas aastatel 1854–1873. Johann oli abielus Baieri esimene kuninga Maximilian I Josephi tütre Amalie Augustega (1801–1877), nende järglased: printsess Marie Auguste (1827) – jäi vallaliseks; Friedrich August Albert Anton Ferdinand Joseph Karl Maria Baptist Nepomuk Wilhelm Xaver Georg Fidelis (1828–1902), Saksimaa kuningas (1873–1902), abiellus Rootsi Vasa printsi Gustavi tütre printsess Carolaga. Järglasteta abielu; printsess Maria Elisabeth (1830–1912) – abiellus (1) Genova hertsogi prints Savoy Ferdinandoga; (2) Rapallo markii Niccològa; prints Friedrich August (1831) – jäi vallaliseks; Friedrich August Georg Ludwig Wilhelm Maximilian Karl Maria Nepomuk Baptist Xaver Cyriacus Romanus (1832–1904), Saksimaa kuningas (1902–1904), abiellus Portugali infanta Maria Anaga. Järglasteta abielu; printsess Maria Sidonia (1834–1862); printsess Anna (1836–1859), abiellus Toscana suurhertsogi Ferdinando IV-ga; printsess Margaretha (1840–1858), abiellus ertshertsog Karl Ludwig Joseph Mariaga (1833–1896); printsess Sophie (1845–1867), abielus Baieri hertsogi Karl-Theodoriga.
Ucayali

Ucayali on jõgi Lõuna-Ameerikas Peruus. Algab Andides Apurímaci ja Urubamba jõe ühinedes. Voolab valdavalt põhja, alamjooksul kirdesse. Ühinedes Marañóniga, moodustab Amazonase. Pikkus umbes 1600 km.
Berwick-upon-Tweed

Berwick-upon-Tweed on linn Inglismaal Northumberlandi krahvkonnas. Ta on Inglismaa põhjapoolseim linn. Linn asub Tweedi jõe suudmes. Aastal 2001 elas linnas 11 665 inimest. Linna on tuntuks teinud legend, mille järgi ta oli alates Krimmi sõjast kuni 1966. aastani sõjas Venemaa ja Nõukogude Liiduga.
Frederick Muhlenberg

Frederick Augustus Conrad Muhlenberg (1. jaanuar 1750 – 4. juuni 1801) oli USA poliitik, Esindajatekoja esimene esimees. Legendi järgi hoidis ta 1794. aastal ära saksa keele saamise Ameerika Ühendriikide riigikeeleks. Tegelikult oli otsuse sisuks, kas tõlkida mõned USA seadused saksa keelde või mitte, hääled jagunesid 42:41 (Muhlenberg hääletamises ei osalenud). USA-s pole tänapäevani ametlikku riigikeelt.
Aarno Maliniemi

Aarno Henrik Maliniemi (9. mai 1892 Oulu – 8. oktoober 1972 Helsingi) oli soome kirikuajaloolane, Helsingi ülikooli professor aastatel 1942–1960. Maliniemi oli Soome keskaja kultuuriloo asjatundja. Ta uuris ka soome kirjanduse ajalugu. Der Heiligenkalender Finnlands (1925) Studier i Vadstena klosters bibliotek (1926) S.G. Elmgrenin muistiinpanot (1939) De Sancto Henrico (1942) Birgittalaisuudesta sekä kohtia Naantalin luostarin historiasta (1943) Zur Kenntnis des Breviarium Aboense (1957)
Albaania jalgpallikoondis

Albaania jalgpallikoondis on Albaania rahvuskoondis jalgpallis. 2016. aasta Euroopa meistrivõistlused olid esimene suurturniir, millest Albaania koondis osa võttis. Alagrupiturniiril kaotas Albaania Šveitsile 0:1 ja Prantsusmaale 0:2, võitis Armando Sadiku väravast 1:0 Rumeeniat ning saavutas oma alagrupis kolmanda koha. 1946. aastal võitis Albaania nelja koondise (Albaania, Bulgaaria, Rumeenia ja Jugoslaavia) osavõtul toimunud Balkani karika. Albaania koondis sõprusmänguks Eesti vastu 13. juunil 2022 (sulgudes koduklubi). Väravavahid: Gentian Selmani (Boluspor), Elhan Kastrati (Cittadella), Simon Simoni (Tirana Dinamo) Kaitsjad: Elseid Hysaj (Lazio), Frédéric Veseli (Salernitana), Enea Mihaj (PAOK), Erion Hoxhallari (UTA Arad), Jon Mersinaj (Lokomotiva), Kevin Haveri (Rimini), Adrian Bajrami (Benfica) Poolkaitsjad: Amir Abrashi (Grasshoppers), Ylber Ramadani (Aberdeen), Endri Çekiçi (Konyaspor), Enis Çokaj (Lokomotiva), Arbnor Muçolli (Vejle) Ründajad: Myrto Uzuni (Granada), Armando Broja (Chelsea), Taulant Seferi (Tirana), Giacomo Vrioni (WSG Tirol) https://eu-football.info/_matches.php?id=4&oppo=123 (vaadatud 13.6.2022) Albaania Jalgpalliliidu koduleht (albaania keeles)
Viia Uluots-Wiget

Viia Uluots-Wiget (9. aprill 1927 Tartu – 4. märts 1987 Šveits) oli eesti tervisvõimleja. Jüri Uluotsa tütar, põgenes 1944 Rootsi. Lõpetas 1947 Sigtuna Eesti Gümnaasiumi ja hiljem Rootsi Võimlemise Keskinstituudi. Töötas erinevates haiglates ja juhatas võimlemisrühmi. Eesti Naisüliõpilaste Seltsi vilistlane. 1966 abiellus Albert Wigetiga ja asus elama Šveitsi. Viia Uluots-Wiget in memoriam. Teataja, 11. aprill 1987, nr. 7, lk. 12.
Karl Kook

Karl Kook (6. veebruar 1899 Raadi vald – 10. veebruar 1987 Stockholm) oli eesti arst, günekoloog. Õppis Tartu Aleksandri Gümnaasiumis. 1918–1919 oli Vabadussõjas. 1919. aastal lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Õppis 1919–1926 Tartu Ülikoolis arstiteadust, vahepeal 1922–1924 Berliini ülikoolis. 1933 promoveeriti Tartus arstiteaduse doktoriks ("Võrdlevaid uurimusi mõningate keemiliste ainete toimest embrüonaalsesse koesse ja Rous-sarkoomisse koekultuuris"). 1925–1928 ülikooli naistekliiniku assistent, 1928–1939 naistearst Tartu Eesti Erakliinikus. 1939–1944 Tallinna Keskhaigla naistehaiguste ja sünnitusabi osakonna juhataja. 1944 põgenes Rootsi. 1951–1956 naistearst Luleås, 1956–1961 Hultsfredi jaoskonnaarst, aastast 1962 eraarst-günekoloog Stockholmis. Karl Kook oli 1919. aastast Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 1946. aasta sügissemestril oli ta Stockholmi koonduse esimees ja alates 1950. aastast vanematekogu liige. 1978 valiti ta EÜS-i auvilistlaseks. Hugo Treffneri Gümnaasium. 1919 a lend Uus arstiteaduse doktor. K. Kooki promotsioon. Järva Teataja, 13. mai 1933 Auvilistlased EÜS Jaan Novek. Dr. med. Karl Kook in memoriam. Teataja, 28. veebruar 1987, nr 4, lk 12. Tallinn vajab moodsat naistehaiglat. Keskhaigla sünnitus-günekoloogia osak. uue juhataja dr. med. Karl Kook'i jutuajamine "Uus Eestile". Uus Eesti, 3. märts 1939, nr 61, lk 6.
Soome penikoorem

Soome penikoorem (soome peninkulma) on ajalooline teekonna pikkusühik Soomes, mis vastab tänapäeval täpselt 10 kilomeetrile. Sõna "penikoorem" tuleneb tõenäoliselt soome-eesti ühiskeelest. Algupärane Soome penikoorem oli umbes viie kilomeetri pikkune teekond, kuid selle pikkus varieerus piirkonniti. 1665. aastal võeti Soome penikoorma pikkuseks Rootsi miil (rootsi mil), mis oli siis umbes 10 kilomeetrit. Soome minekul Venemaa koosseisu sai Soome penikoorma pikkuseks 10 versta ehk 10 688 meetrit. Kui Venemaa läks 1881. aastal üle meetermõõdustikule, siis jäi penikoorem Soomes endiselt tarvitusele, kuigi rahvusvahelisse süsteemi see ei kuulunud. Soome penikoorma pikkuseks sai täpselt 10 000 meetrit. Tänapäevases Soome mõõtühikute süsteemis Soome penikoormat ei kasutata. Soome keeles kasutatakse sama ühiku vastena lihtsalt sõna peninkulma, eesti keeles on "penikoorma" ette lisatud täiend "soome", et teda mitte segi ajada teiste penikoormaks nimetatavate ühikutega.
Bachelor of Arts

Bachelor of Arts (B.A., BA või A.B.) tuleb ladina keelest Artium Baccalaureus ja tähistab kõrghariduse esimese astme (inglise keeles ka Undergraduate) bakalaureuse kraadi, mille saab vabade kunstide alal, kas kursuse või programmi täitmisel. Bachelor of Arts kraadiõpe kestab tavaliselt kõigis Euroopa Liidu riikides kolm aastat. Samuti ka Austraalias, Bosnia ja Hertsegoviinas, Horvaatias, Indias, Iisraelis, Uus-Meremaal, Norras, Québecis, Singapuris, Lõuna-Aafrikas ja Šveitsis. Nelja-aastane on õpe Bangladeshis, Kanadas (v.a Québec), Islandil, Iirimaal, Pakistanis, Šotimaal, Venemaal ja USAs. Eestis antakse kolme tüüpi Bachelor of Arts kraadi: haridusteaduse bakalaureus; Bachelor of Arts in Education; BA; humanitaarteaduse bakalaureus; Bachelor of Arts in Humanities; BA; sotsiaalteaduse bakalaureus; Bachelor of Arts in Social Sciences; BA. http://www.usastudyguide.com/bachelorsdegree.htm http://www.uta.fi/FAST/US5/REF/gpa.html Õppeasutuste antavate akadeemiliste kraadide nimetuste loetelu Haridusseadus Ülikooliseadus Rakenduskõrgkooli seadus Kõrgharidusstandard Õppeasutuste antavate akadeemiliste kraadide nimetuste loetelu Vabariigi Valitsuse 23. augusti 2004. a määrus Bachelor in Europe
Kurenokajälg

Kurenokajälg (Naevus simplex, Naevus flammeus nuchae) on umbes kolmandikul kõigist vastsündinutest esinev ajutine harilik sünnimärk, mida põhjustab kaasasündinud kapillaarne väärareng. Kurenokajälg võib ilmuda ka esimestel elukuudel. Kurenokajälg on tumeroosa. Piirjooned on ebakorrapärased. See asetseb laugudel, otsmiku keskel või kuklal juuksepiiril, vahel ka mujal, näiteks ninaotsas või ülahuulel. Neid võib olla ka mitu. Algul on kurenokajälg väga silmatorkav. Nutu ajal tuleb see rohkem esile, muutudes tumedamaks. Toatemperatuuri muutudes võib see muutuda heledamaks või tumedamaks. Vajutamisel muutub see kahvatuks, kuid säilitab punaka värvuse. Kurenokajälg kaob mõne kuuga. 18 kuu jooksul on ta alati kadunud, välja arvatud kuklal asetsev kurenokajälg, mis tavaliselt säilib aastateks, kuid enamasti jääb juuste alla. Väga heledanahalistel täiskasvanutel võib ka mujal asetsev kurenokajälg olla aimatav. Mary Ann Fletcher: "Physical Diagnosis in Neonatology" James, William; Berger, Timothy; Elston, Dirk (2005). Andrews' Diseases of the Skin: Clinical Dermatology. (10th ed.). Saunders. Lk 169. ISBN 0-7216-2921-0. Foto: kurenokajälg otsmikul
Harry Tillmann

Harry Tillmann (9. märts 1912 Vana-Antsla – 25. oktoober 1986 Giessen) oli eesti loomaarst. Ta lõpetas 1931. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1937. aastal Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna cum laude. Ta oli korporatsiooni Fraternitas Tartuensis liige. 1941. aastal põgenes Saksamaale. Töötas Saksamaa ülikoolides, alates 1958. aastast Giesseni Justus Liebigi nimelise Ülikooli veterinaargünekoloogia professor. Helmuth Riispere. Prof. Harry Tillmann In memoriam. Teataja (Stockholm), 6. detsember 1986, nr. 23, lk. 12. Tartu Ülikooli üliõpilased
Hikaru Utada

Hikaru Utada (jaapani keeles 宇多田ヒカル Utada Hikaru; sündinud 19. jaanuaril 1983 New Yorgis) on üks Jaapani kõigi aegade edukamaid poplauljaid. Hikaru Utada debüütalbum "First Love" on siiani Jaapani enim müüdud vinüülplaat (7,65 miljonit). Tema kaks hilisemat albumit kuuluvad samuti Jaapani kümne müüduima vinüülplaadi hulka. Oriconi singlimüügi edetabeli tippu on jõudnud 12 Utada laulu. 2007. aasta singlit "Flavor of Life", mida levitati interneti kaudu, laaditi alla 7,2 miljonit korda. Sellega tõusis singel 2007. aastal maailmas teisele kohale pärast Avril Lavigne'i lugu "Girlfriend". Samal aastal müüdi üle 12 miljoni Utada lugudest tehtud digitaalse mobiilihelina. Ta on tootnud koostöös ettevõttega Squaresoft videomängud "Kingdom Hearts" ja "Kingdom Hearts 2". "Kingdom Heartsi" teemaloo pealkiri on "Hikari". Hikaru Utada on kakskeelne, ta räägib inglise ja jaapani keelt. Ta kasvas üles New Yorgis ja Tōkyōs. Utada vanemad on samuti muusikud. Aastatel 2002–2007 oli ta abielus fotograafi Kazuaki Kiriyaga. "Precious" (1998) "First Love" (1999) "Distance" (2001) "Deep River" (2002) "Exodus" (2004) "Utada Hikaru Single Collection Vol. 1" (2004) "Ultra Blue" (2006) "Heart Station" (2008) "This Is The One" (2009) "Utada Hikaru Single Collection Vol. 2" (2010) "Utada The Best" (2010) "Fantome" (2016) "Hatsukoi" (2018) Hikaru Utada koduleht EMI veebisaidil http://www.islandrecords.com/utada/
Keila-Joa siseteed

Keila-Joa siseteed (registrinumber 11394) oli kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Meremõisa külas. Tee pikkus on 0,8 km. Tee sai alguse ja ka lõppes Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 29. kilomeetril. Tee ei ületanud ühtegi silda, küll aga üht truupi. Teele ei jäänud ühtegi bussipeatust. Tee oli mustkattega. Tee oli klassita. Liiklussagedus teel oli kuni 200 autot ööpäevas. 2013. aastal andis riik tee Keila vallale, millest peale on riigitee asemel kohalikud teed. Valitsuse 05.09.2013 istungi kommenteeritud päevakord[alaline kõdulink]
BHT

BHT on akronüüm, mis võib tähendada mitut asja: biokeemiline hapnikutarve butüülhüdroksütolueen
Pipett

Pipett on gradueeritud ehk ühikutega varustatud instrument, mida kasutatakse kindla ruumalaga vedeliku, harvem gaasi viimiseks uuritavasse proovilahusesse vm. Pipette kasutatakse laialdaselt praktilises keemias, molekulaarbioloogias jm. Varem olid pipetid enamasti klaasist ja käsitsi täidetavad mingi kindla koguseni. Tänapäeval kasutatakse valdavalt automaatpipette, mis võimaldavad pipetile määratud vedelikukoguse hõlpsasti sisse tõmmata. Automaatpipeti mõõtetäpsus on enamasti suurem kui klassikalise klaasist pipeti oma. Dosaator