laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Joe Quimby

Joseph Fitzgerald O'Malley Fitzpatrick O'Donnell The Edge Quimby, hüüdnimega Diamond Joe, on tegelane Ameerika Ühendriikide joonissarjas "Simpsonid", täpsemalt Springfieldi linnapea. Quimby tegelaskuju parodeerib USA senaator Ted Kennedyt ja Kennedyte perekonda üleüldisemalt, kuuludes muuhulgas - nagu Kennedygi - Demokraatlikku Parteisse. Quimbyle on hääle andnud näitleja Dan Castellaneta. http://archive.boston.com/news/globe/living/articles/2007/07/02/kennedy_backs_citys_simpsons_movie_campaign/
Waylon Smithers

Waylon J. Smithers Jr., üldiselt tuntud kui Mr. Smithers või lihtsalt Smithers, on tegelane Ameerika Ühendriikide joonissarjast "Simpsonid", kellele on oma hääle andnud näitleja Harry Shearer. Ta on Springfieldi tuumaelektrijaama omaniku Mr. Burnsi personaalne assistent.
Looga tänav (täpsustus)

Looga tänav on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus: Looga tänav Kohtla-Järve linnas Looga tänav Märja alevikus Looga tänav Narva linnas Looga tänav Pärnu linnas Looga tänav Tallinna linnas Looga tänav Viljandi linnas
Toivo Vähä

Toivo Vähä (4. detsember 1901 – 18. juuni 1984) oli Soomest pärit NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi piirivalvevägede polkovnik. Ta on tuntud muuhulgas Suurbritannia luuraja Sidney Reilly vahistamises osalejana 1925. aastal (vt Operatsioon Trust). Soome kodusõjas võitles Vähä punaste poolel ja põgenes pärast sõda Nõukogude Venemaale. Ta lõpetas 1923. aastal Petrogradi internatsionaalse punaste komandöride kooli ja 1928. aastal piirivalve kõrgema kooli (Высшая пограничная школа ОГПУ) ning teenis seejärel pikka aega piirivalvevägede ohvitserina. Vähä oli üks väheseid Stalini terrorist eluga pääsenud soome revolutsionääre.  И. М. Петров (Тойво Вяхя), Красные финны. Воспоминания. «Карелия», 1970. И. М. Петров (Тойво Вяхя), Красные финны: Воспоминания. — 2-е изд., доп. — Петрозаводск: «Карелия», 1973. — 239 с., ил. И. М. Петров (Тойво Вяхя), В переломные годы: Воспоминания. — Петрозаводск: «Карелия», 1978. — 263 с. И. М. Петров (Тойво Вяхя), Мои границы. Изд. «Карелия», 1981 "| Individual Biographies in the Cold War". www.helsinki.fi (inglise). Helsingi Ülikool. 2009. Vaadatud 16. septembril 2018.
ET Teater

ET Teater on Soome eestlaste teater, mis asutati 2. oktoobril 2015 Helsingis. Teatrile pani aluse eesti näitleja ja filmitegija Mait Lepik. Teatri repertuaar koosneb eestikeelsetest ja peamiselt eestlaste kirjutatud näidenditest. Algajad näitlejad on saanud nõu ja õpetust oma ala proffidelt[viide?] ning karastunud paljudes tele- ja filmirollides. Lydia Koidula. Minu elu. – Ana Lepik Jälle need Naksitrallid – Ana Lepik Superdektektiivid tegutsevad – rühmatöö Pikapäkk kadus ära – Ana Lepik Taevaredel – Ana Lepik Pikapäkk kadus ära (2021) – Ana Lepik Taevaredel (Abruka) – Ana Lepik Kohting – Rein Kübarsepp Martin Leipä – Mait Lepik Whistleri Ema – Rein Kübarsepp Tuuliku Mäed – rühmatöö Pisuhänd (kuuldemäng) – Ana Lepik Väike Nõid – Ana Lepik Nali naljaks feat. Meelejahutaja – rühmatöö Mõistuse avantüür – Mait Lepik Naksitrallid – Ana Lepik Lennujaama lutikad – Mait Lepik Täitsa Mihkel – Mait Lepik Nali naljaks – rühmatöö Jänesepoeg otsib sõpra – Elo Lammi Peeter, sõpradele Peetrike – Mait Lepik Seitse venda – Mait Lepik Koera pulm – Mait Lepik Nu pogodi – rühmatöö Siin me oleme – Mait Lepik Sasipäiste printsesside saar – Elo Lammi Memme musi – Elo Lammi Mardileib – Mait Lepik https://www.etteater.fi/ https://www.facebook.com/etteater/ https://www.instagram.com/etteater/ https://www.youtube.com/@etteater https://saartehaal.postimees.ee/7298191/lugeja-kiri-ei-ole-siin-paris-ilma-imeta-ehk-taevaredel https://maaleht.delfi.ee/uudised/eestlaste-karantiiniteater-lendab-1-mail-soomest-laia-ilma?id=89617933 https://sakala.postimees.ee/7833646/kuhjavere-teatrifestival-naerutas-ja-pani-motlema
Fabian Feyaerts

Fabian Feyaerts (sündinud 1. jaanuaril 1998 Arendonks) on Belgia laulja. 2012. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga " Abracadabra".
Sakste Mats

Sakste Mats : armsale rahwale ajawiiduks ja Balti sakstele suureks kiiduks kirjapandud, oli satiirileht, mis ilmus 1908. aastal Tallinnas. Sakste Mats oli järjeks 1907. aastal ilmunud satiirilehele Matside Mats. Sisuks olid jutustused, humoreskid ja karikatuurid. Toimetas Jakob Ploompuu. Ajakirja trükiti Tallinnas Voldemar Ehrenpreisi (Woldemar Constantin Ehrenpreis) trükikojas. Väljaande maht oli 8 lk ja müügihind 5 kopikat. Ilmus vaid 1 number. Edasi ilmus satiirileht nimega Matsi poeg Ats. "Meie Mats" (1902) > "Nalja Madis" (1903) > "Nalja Liisa" (1904) > "Meie Matsi vastane" (1905) > "Uus Meie Mats" (1906) > "Meie Mats" > "Päris Meie Mats" (1907) > "Matside Mats" (1907) > "Sakste Mats" (1908) > "Matsi poeg Ats" (1908) > "Matsi poeg Mats" (1908) > "Meie Mats Ise" (1908) > "Vana Meie Mats" (1914) "ERB Sakste Mats". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. september 2018. Vaadatud 16. septembril 2018.
Matsi poeg Ats

Matsi poeg Ats oli ühekordne satiirileht, mis ilmus 1908. aastal Tallinnas. See ilmus jätkuks varem ilmunud ajakirjale Sakste Mats. Toimetaja oli Jakob Ploompuu. Esikaane oli kujundanud Aleksander Promet. Trükiti Tallinnas Voldemar Ehrenpreisi (Woldemar Constantin Ehrenpreis) trükikojas. Ilmus üks number, hind oli 10 kopikat. Seejärel ilmus Matsi poeg Mats. "Meie Mats" (1902) > "Nalja Madis" (1903) > "Nalja Liisa" (1904) > "Meie Matsi vastane" (1905) > "Uus Meie Mats" (1906) > "Meie Mats" > "Päris Meie Mats" (1907) > "Matside Mats" (1907) > "Sakste Mats" (1908) > "Matsi poeg Ats" (1908) > "Matsi poeg Mats" (1908) > "Meie Mats Ise" (1908) > "Vana Meie Mats" (1914) "ERB". Matsi poeg Ats. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. september 2018.
Himeville

Himeville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Harry Gwala ringkonnas Dr Nkosazana Dlamini-Zuma vallas. Himeville on asutatud 1905. aastal. Linna on saanud nime Natali asumaa peaministri Sir Albert Hime'i auks. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Himeville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 83,56%, valgeid 15,03%, värvilisi 1,12%, India või Aasia päritolu inimesi 0,06% ja teisi 0,29%. Suulu keelt pidas emakeeleks 72,36% inimesi, inglise keelt 16,66%, koosa keelt 4,68%, sotho keelt 2,43% ja afrikaani keelt 1,12%. https://census2011.adrianfrith.com/place/595007
Jill & Lauren

Jill & Lauren on Belgia ansambel. 2010. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Get up!".
Trust

Trust on Belgia ansambel. 2007. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Anders".
Lindsay Daenen

Lindsay Daenen (sündinud 12. juunil 1994) on Belgia laulja. 2005. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Mes rêves".
Muhumaa radarijaam

Muhumaa radarijaam on Muhu saarel Levalõpme külas asuv Eesti õhuväe Õhuseiredivisjoni hallatav radarijaam, kus paikneb mobiilne keskmaa õhuseireradar Ground Master 403. Radarijaam on lülitatud Eestit, Lätit ja Leedut hõlmavasse õhuseiresüsteemi BALTNET. Radarijaam asub endise Nõukogude Liidu Liiva raketibaasi territooriumil, kus aastatel 1960-1992 paiknes 210. Punalipuline seniitraketibrigaadi (hiljem 1176. seniitraketipolk ja 210. seniitraketibrigaad) koosseisu kuulunud 7. seniitraketidivisjon, mille relvastuses oli maa-õhk-tüüpi keskmaa raketisüsteem S-125. Radarijaama hoonete- ja taristukompleksi kuuluvad peahoone, abihoone, trassid, piirdeaed ja helikopteri maandumisplats. Radariposti mehitab vahetustega umbes 20 inimest – õhuväe tegevväelased, 9-liikmeline pagaline valvemeeskond, majahoidja ja koristaja. Hoonete- ja taristukompleksi rajas aastatel 2011–2012 AS NCC Ehitus ning radaripost avati 26. märtsil 2013. Tõikamäe radarijaam Kellavere radarijaam BALTNET Ämari õhusuveräänsuskeskus Liiva raketibaas "Kaitseminister avas Tõikamäe radarposti". Delfi. 27. jaanuar 2015. Vaadatud 16. september 2018. Ain Tähiste & Mart Mõniste (2014). "Liiva (Levalõpme) raketibaas Saare maakonnas Muhu vallas (PDF)" (PDF). Militaarne Hiiumaa. Vaadatud 16. september 2018. "Muhumaal avati õhuväe uusim radaripost". Eesti Kaitsevägi. 26. märts 2013. Vaadatud 16. september 2018. "Muhumaal avati õhuväe uusim radaripost". Sõdurileht. YouTube Kertu Kalmus (13. mai 2016). "GALERII ja VIDEO: Muhus kaitsti radariposti vaenlase eest". Saarte Hääl
Meie Mats Ise

Meie Mats Ise oli satiirileht, mis ilmus 1908. aastal Tallinnas. Toimetaja oli Jakob Ploompuu. Kaastööd tegi Aleksander Promet – illustreerija ja karikaturist, pseudonüümiga Parmumeter. Ajakirja trükiti Tallinnas M. Antje trükikojas. Ilmus ainult 1 number hinnaga 10 kopikat. "Meie Mats" (1902) > "Nalja Madis" (1903) > "Nalja Liisa" (1904) > "Meie Matsi vastane" (1905) > "Uus Meie Mats" (1906) > "Meie Mats" > "Päris Meie Mats" (1907) > "Matside Mats" (1907) > "Sakste Mats" (1908) > "Matsi poeg Ats" (1908) > "Matsi poeg Mats" (1908) > "Meie Mats Ise" (1908) > "Vana Meie Mats" (1914) "Meie Mats Ise". ERB. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. september 2018.
Oliver Symons

Oliver Symons (sündinud 14. juulil 1993 Sint-Job-in-'t-Gooris Belgias) on Belgia laulja, muusik ja muusikaprodutsent. 2008. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Shut up". 2010. aastal asutas ta ansambli Noble Tea, kuhu kuulusid Emiel Van Den Abbeele (kitarr), Anthony Foscez (trummid), Moreno Claes (bass) ja Daan Schepers (kitarr, süntesaator). Kollektiiv avaldas plaadi "Solitary Motion". Symons õppis muusikat Hasselti Ülikooli juurde kuuluvas muusikakõrgkoolis PXL. Õpingute ajal loodud ansambli Warhola koosseisus on Oliver Symons (vokaal, klahvid, kitarr), Wouter Souvereyns (bass), Daan Schepers (klahvid), Niels Meukens (trummid) ja Simon Ruyssinck (trummid). Ansambel võitis 2014. aastal Belgia rokibiennaali Humo's Rock Rally. 2015. aastal saavutas edu ka tema teine ansambel Bazart. Produtsendina teeb Symons koostööd ansamblitega Bazart, Felix Pallas, TsarB jts, millest esimene on võitnud mitmeid Belgia muusikaauhindu (Music Industry Awards).
Kiriku tänav (täpsustus)

Kiriku tänav on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus: Kiriku tänav Jüri alevikus Kiriku tänav Kallaste linnas Kiriku tänav Kasepää alevikus Kiriku tänav Kihelkonna alevkikus Kiriku tänav Kilingi-Nõmme linnas Kiriku tänav Kuressaare linnas (endine Toomtänav (Duhm Gasse)) Kiriku tänav Laiuse alevikus Kiriku tänav Mehikoorma alevikus Kiriku tänav Narva linnas Kiriku tänav Narva-Jõesuu linnas Kiriku tänav Nõo alevikus Kiriku tänav Tallinna linnas Kiriku tänav Viljandi linnas
Laura Omloop

Laura Omloop (sündinud 18. mail 1999 Berlaaris Belgias) on Belgia poplaulja. 2009. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis esindas ta Belgiat lauluga "Zo verliefd (Yodelo)", mis sisaldas joodeldamist. Omloopi saavutatud neljas koht oli Belgia seni parim tulemus Laste Eurovisioonil. Eurovisioonil oli kümneaastane Omloop noorim osaleja. 2010. aasta juunis avaldas Omloop singli "Stapelgek op jou", koos plaadiga "Verliefd". Singli videost võib näha, et laulja on vasakukäeline. Plaadid koos kohaga flaami muusika edetabelis "Vlaamse Ultratop 50": "Verliefd" (ilmus 29.10.2010), 7. koht, 21 nädalat edetabelis, plaatinaplaat "Wereld vol kleuren" (ilmus 28.10.2011), 12. koht, 28 nädalat edetabelis, plaatinaplaat "Klaar voor!" (ilmus 26.10.2012), 26. koht, 24 nädalat edetabelis "Meer" (ilmus 16.11.2014), 13. koht, 30 nädalat edetabelis Singlid koos kohaga flaami muusika edetabelis "Vlaamse Ultratop 50": "Zo verliefd (Yodelo)" (ilmus 16.10.2009), 3. koht, 15 nädalat edetabelis "Wereld vol kleuren" (ilmus 17.10.2011), 63. koht "Zijn we alleen" (ilmus 27.02.2012), 58. koht, koos Stan Van Samang "Meer" (ilmus 11.10.2014), 3. koht, Flaami top 50 esikoht "Zo zonder jou" (ilmus 19.01.2015), 33. koht, koos Monsifiga "Sorry" (ilmus 18.05.2015), 25. koht "Eén - Junior Eurosong - LAURA - Zo verliefd | Eén". Een.be. 18. mai 1999. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.11.2009. Vaadatud 8.08.2012. "Belgium". junioreurovision.tv. European Broadcasting Union. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuni 2017. Vaadatud 24. mai 2017.
Friedrich Wilhelm von Lohmann

Friedrich Wilhelm von Lohmann (Venemaal tuntud kui Fjodor Jakovlevitš, vene keeles Фёдор Яковлевич Ломен) (26. mai (vkj) 1753 Taagepera − 11. juuni 1822 Tallinn) oli Venemaa mereväelane (viitseadmiral) ja Tallinna eskaadri komandör aastatel 1809−1822. Põlvnes XVIII sajandi algul Saksimaalt Lüneburgist Venemaale elama asunud aadlisuguvõsast. Tema isa oli polkovnik ja polgukomandör Jakob von Lohmann (1723−1758) ja ema Justina Elisabeth von Anrep (1725−?). Õppis alates aastast 1766 Kroonlinnas merekadetikorpuses, mille lõpetas 1769. aastal gardemariini auastmes. Ohvitseriauastme sai 1771. aastal. 1772−1775 teenis Vahemere laevastikus. 1777. aastaks oli ta saanud leitnandiks. Järgmisel aastal komandeeriti ta Inglismaale ja ta teenis kuni 1780. aastani Inglise mereväes. Seejärel naasis Venemaale ja oli mitme sõjalaeva komandör. Osales 1788−1790 fregatikomandörina sõjas Rootsiga. 1803. aastal ülendati kontradmiraliks. 1809. aastal määrati Tallinna eskaadri komandöriks, kellena oli ametis surmani. 1803. aasta 5. veebruaril (vkj) võeti ta Eestimaa rüütelkonna matriklisse. 1801. aastal sai ta ukaasiga 12 aastaks tasuta rendile Eži mõisa (Eschenhof). Lepingu tähtaeg oli 1807−1819, tema nimel oli see veel 1818. aastal. 1817. aastal sai ta 12 aastaks tasuta rendile ka Pati (Pattenhof) ja Suigu (Suick) mõisad. Leping pidi jõustuma 1820. aastal ja kehtima 1832. aastani. Tema nimel olid need veel 1825. aastal, ehkki ta oli siis juba surnud. Püha Georgi ordeni IV klass (26. november 1783) Püha Vladimiri ordeni IV klass (1790) Püha Anna ordeni II klass (1797) Püha Anna ordeni I klass (1800) Püha Jeruusalemma Johannese orden (1800) Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930, lk 341 [1]. Friedrich Wilhelm von Lohmann veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital" LAB, f. 25, Ms. 154a, L 9. LAB, f. 25, Ms. 154a, L 15. LAB, f. 25, Ms. 154g. Pagineerimata. Erik Amburgeri andmebaas. Nr 71985 [2]. Friedrich Wilhelm von Lohmann veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Friedland (Alam-Saksi)

Friedland on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 75,68 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 210 inimest. Vald paikneb Leine jõe ääres, umbes 13 km Göttingenist lõunas. Selle keskus on Groß Schneeni külas, üks viiest kogukonnast vallas. Teised on Friedland, Klein Schneen, Lichtenhagen ja Reiffenhausen. Septembris 1945 ehitas Liitlaste Kontrollkomisjoni Briti osapool Friedlandi laagri, Ameerika (Hessen) ja Nõukogude (Tüüringi) okupatsioonitsoonide lähedale. Laager oli mõeldud esimese vahejaamana põgenikele, evakueeritutele ja tagasipöörduvatele sõduritele. Alates 1947. aastast haldas laagrit Alam-Saksi liidumaa. Massilise väljasaatmise ajal aastatel 1944 kuni 1945 pakkus laager teenust suurele hulgale pagulastele. Pärast seda toimis see peamiselt vahejaamana saksa (või etniliste saksa) väljarändajatele Idabloki maadest, eriti Poolast, Rumeeniast ja Nõukogude Liidust. Aastatel 1950 kuni 1987 tuli umbes 1,4 miljonit saksa päritolu inimest idast Lääne-Saksamaale; rohkem kui 60% nendest väljarändajatest tulid Poolast. Osa Friedlandi põgenikelaagrist (1958) Lichtenhagen Lichtenhageni kirik Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.friedland.de
Tõikamäe radarijaam

Tõikamäe radarijaam on Otepää kõrgustikul Pilkuse külas Tõikamäel asuv Eesti õhuväe Õhuseiredivisjoni hallatav radarijaam, kus paikneb mobiilne keskmaa õhuseireradar Ground Master 403. Radarijaam on lülitatud Eestit, Lätit ja Leedut hõlmavasse õhuseiresüsteemi BALTNET. Radari asukoht pakuti välja 2001. aastal Eesti õhuseire võimalusi uurinud NATO analüütikute poolt. Radarijaam avati 27. jaanuaril 2015. Radarijaam hoonete- ja taristukompleksi kuulub peahoone, abihoone, trassid, piirdeaed ja juurdepääsuteed, mille rajamine läks maksma 7,5 miljonit eurot. Radariposti mehitab vahetustega umbes 20 inimest – õhuväe tegevväelased, palgaline kaitseliitlastest valvemeeskond ja kinnisvara hooldajad. Muhumaa radarijaam Kellavere radarijaam Soodevahe radarijaam BALTNET Ämari õhusuveräänsuskeskus "Kaitseminister avas Tõikamäe radarposti". Delfi. 27. jaanuar 2015. Vaadatud 16. september 2018. Sõdurileht (28. jaanuar 2015) "Tõikamäe radari avamine". Youtube
Gleichen

Gleichen on vald (Gemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 128,93 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8894 inimest. Nimetatuna kahe lossi järgi, Neuen-Gleichen ja Alten-Gleichen kahel künkatipul, asub see umbes 10 km Göttingenist kagus, kust need tipud näha on. Valla keskus on Reinhausen. Gleicheni vald paikneb Göttingenist kagus, Duderstadtist lääneedelas ja Heilbad Heiligenstadtist põhjaloodes. Garte jõgi voolab läbi mitme küla vallas, nagu ka väike Wendebachi oja, mille on varjutanud Wendebachi veehoidla. Mõlemad on Leine parempoolsed lisajõed. Valla keskel on Die Gleichen, paar küngast, 430 m kõrged, mis kerkivad Appenrode, Bettenrode ja Gelliehauseni vahel. Mõlema künka otsas on kunagi olnud lossid, mille varemed on veel näha. Reinhauseni kõrval on vallas järgmised külad: Beienrode Benniehausen Bischhausen Bremke Diemarden Etzenborn Gelliehausen Gross Lengden Ischenrode Kerstlingerode Klein Lengden Rittmarshausen Sattenhausen Weißenborn Wöllmarshausen Akademie Waldschloesschen asub Reinhauseni ja Bremke vahel. Bremkes on Waldbühne vabaõhulava, kus aastast 1949 on esitatud näidenditena muinasjutte. Gottfried August Bürger(1747–1794), luuletaja, elas aastatel 1772–1773 Gelliehausenis ja aastatel 1774–1784 Wöllmarshausenis ning töötas aastatel 1772–1784 kohtuvanemana Gelliehauseni kontoris Werner Schröder (1916–2010), jurist, Bundessozialgerichti kohtunik Kasselis Klaus-Peter Bruns (1913–2011) Saksa talunik ja poliitik (SPD). Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla koduleht
Rosdorf

Rosdorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 66,39 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 762 inimest. Vald asub umbes 4 km Göttingenist edelas. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.rosdorf.de
Staufenberg (Alam-Saksi)

Staufenberg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 77,55 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7855 inimest. Vald asub Fulda jõest idas, umbes 6 km Hann. Mündenist lõunas ja 12 km Kasselist kirdes. Valla keskus on Landwehrhagen. Habichtsborni arboreetum Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.staufenberg-nds.de
Sauga vantsild

Sauga vantsild, ametlikult Vana-Pärnu jalakäijate sild, on Pärnus asuv sild üle Sauga jõe Põllu ja Vana-Sauga tänava vahel. Tarinduslikult on see vantsild ning see asub Sauga jõe suudmest umbes 1 km ülesvoolu. Silla pikkus on umbes 75 meetrit. Sild avati 2. novembril 1998. Pärnu sillad "Pärnu linna kohanimed". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. september 2018. Vaadatud 16. septembril 2018. Anu Saare. Pärnus avati jalakäijate sild". Eesti Päevaleht, 3. november 1998 Kalev Vilgats. "Sauga jõe vantsilla lugu". Pärnu Postimees, 10. märts 2018(maksuline, s.t loetav raha eest)
Helen Sooväli-Sepping

Helen Sooväli-Sepping (sündinud 17. detsembril 1974) on eesti kultuurigeograaf. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis skandinavistikat. Ta sai doktorikraadi 2004. aastal väitekirjaga "Saaremaa waltz: Landscape imagery of Saaremaa island in the 20th century". Ta oli aastatel 2016- 2020 Tallinna Ülikooli professor ning linnakorralduse ja keskkonnakorralduse eriala kuraator. 2019 Tallinna teenetemärk
Marju Unt

Marju Unt (sündinud 14. jaanuaril 1959) on eesti pedagoog. Ta on lõpetanud 1976. aastal Nõo Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli rakendusmatemaatika erialal. Ta töötab koolitajana. Tema vanemad on Valdur Tiit ja Ene-Margit Tiit. "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. november 2019. Vaadatud 11. novembril 2019. Pullerits, Priit 2011. Andeavastaja Marju Unt. Postimees.
Dransfeldi ühisvald

Dransfeld on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Selle pindala on 122,42 km². 31. detsembril 2016 elas seal 9354 inimest. Selle keskus on Dransfeld. Samtgemeinde Dransfeld koosneb järgmistest valdadest: Bühren Dransfeld Jühnde Niemetal Scheden
Gieboldehauseni ühisvald

Gieboldehausen on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Selle pindala on 104,7 km². 31. detsembril 2016 elas seal 13 781 inimest. Selle keskus on Gieboldehausen. Samtgemeinde Gieboldehausen koosneb järgmistest valdadest: Bilshausen Bodensee Gieboldehausen Krebeck Obernfeld Rhumspringe Rollshausen Rüdershausen Wollbrandshausen Wollershausen
Hattorf am Harzi ühisvald

Hattorf am Harz on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Selle pindala on 57,49 km². 31. detsembril 2016 elas seal 7356 inimest. Selle keskus on Hattorf am Harz. Samtgemeinde Hattorf am Harz koosneb järgmistest valdadest: Elbingerode Hattorf am Harz Hörden am Harz Wulften am Harz
Radolfshauseni ühisvald

Radolfshausen on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Selle pindala on 68,34 km². 31. detsembril 2016 elas seal 7201 inimest. See asub umbes 15 km Göttingenist idas. Selle keskus on Ebergötzen. Samtgemeinde Radolfshausen koosneb järgmistest valdadest: Ebergötzen Landolfshausen Seeburg Seulingen Waake
Bühren

Bühren on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 13,99 km². 31. detsembril 2016 elas seal 536 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.buehren.de
Balti-Kaukaasia

MTÜ Balti-Kaukaasia on Eesti organisatsioon, mis arendab koostööd Baltimaades ja Kaukaasias tegutsevate rahvusorganisatsioonidega. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Angerja tänav 13. Organisatsiooni juhatuse esimees on Vidadi Mamedov. Organisatsioon asutati 19. novembril 1997. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 59 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 59
Marilaste Kogukond Eestis

Marilaste Kogukond Eestis oli Eesti marilaste organisatsioon, mis tegutses 2001–2012. Organisatsiooni kontor asus Tallinnas aadressil Roosikrantsi tänav 6. Marilaste Kogukonna Eestis juhatuse esimees on olnud Vitali Rõbakov. Organisatsioon asutati 1. juunil 1990 Eesti-Mari Seltsina. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. september 2019. Vaadatud 26. septembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 65 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 65