laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Novgorodi oblast

Novgorodi oblast on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Loode föderaalringkonnas. See piirneb Leningradi, Vologda, Tveri ja Pihkva oblastiga. Oblastis asuvad Ilmjärv ja Valdai järv. Läänepoolne osa hõlmab Ilmjärve ümbruse madaliku, idapoolne osa jääb Valdai kõrgustiku äärealale. Kõrgeim punkt on Rõžohha mägi (296 m). Novgorodi oblast jaguneb halduslikult 21 munitsipaalrajooniks ja 1 linnaringkonnaks: Batetski rajoon (Батецкий район) Borovitši rajoon (Боровичский район) Demjanski rajoon (Демянский район) Holmi rajoon (Холмский район) Hvoinaja rajoon (Хвойнинский район) Kresttsõ rajoon (Крестецкий район) Ljubõtino rajoon (Любытинский район) Malaja Višera rajoon (Маловишерский район) Marjovo rajoon (Марёвский район) Mošenskoje rajoon (Мошенский район) Veliki Novgorod (Великий Новгород) Novgorodi rajoon (Новгородский район) Okulovka rajoon (Окуловский район) Parfino rajoon (Парфинский район) Pestovo rajoon (Пестовский район) Poddorje rajoon (Поддорский район) Soltsõ rajoon(Солецкий район) Staraja Russa rajoon (Старорусский район) Šimski rajoon (Шимский район) Tšudovo rajoon (Чудовский район) Valdai rajoon (Валдайский район) Voloti rajoon (Волотовский район) 2013. aasta alguses oli oblasti arvestuslik rahvaarv 625 900. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli oblasti rahvaarv 634 111, neist 560 280 (95,1%) olid venelased, 7025 (1,2%) ukrainlased, 3598 (0,6%) mustlased ja 3438 (0,6%) valgevenelased. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli oblasti rahvaarv 694 355, neist 652 165 (93,9%) olid venelased, 10 449 (1,5%) ukrainlased, 5294 (0,8%) valgevenelased, 3388 (0,5%) mustlased ja 2080 (0,3%) tatarlased. Eestlasi elas Novgorodi oblastis rahvaloenduste andmeil 1959. aastal 1421, 1970. aastal 958, 1979. aastal 835, 1989. aastal 548, 2002. aastal 307 ja 2010. aastal 171. Rahvaarv väheneb negatiivse loomuliku iibe tõttu. Keskmine oodatav eluiga oli 2006. aastal 63 aastat, meestel 56 ja naistel 71 aastat. 2015. aastal olid need näitajad vastavalt 68,7 aastat, 62,47 aastat ja 74,93 aastat. Oblasti elanike keskmine vanus oli 2006. aastal 40,5 aastat. Oblastis on 10 linna (rahvaarv hinnanguliselt 2005. aastal): Veliki Novgorod (215 000), Borovitši (56 500), Staraja Russa (34 300), Valdai (18 500), Tšudovo (17 400), Pestovo (15 900), Okulovka (13 800), Malaja Višera (13 800), Soltsõ (11 100) ja Holm (4 200). Oblastis on ka 11 alevit: Demjansk, Hvoinaja, Kresttsõ, Kulotino, Ljubõtino, Neboltši, Pankovka, Parfino, Proletari, Šimsk ja Uglovka. Linnalistes asulates elas 2013. aasta seisuga 70,5% ja maal 29,5% rahvastikust.  Novgorodi oblast – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kirepi

Kirepi on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rõngu valda. Kirepi mõis Kirepi vald Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Delegatsioon K

Delegatsioon K on Tartuga seotud naiskunstnike rühmitus, kuhu kuuluvad Kudrun Vungi, Kristina Viin, Kärt Rebane ja Kairo. Rühmituse esimene näitus oli aastal 2013 Genialistide Klubis avatud "Õnneliku usalduse delegatsioon". Lisaks Tartule on rühmituse näituseid korraldatud Tallinnas ja Viljandis. 2018. aasta veebruaris avas rühmitus ülevaatenäituse "Mu elu on endiselt sama halb, aga ma olen veel õnnelikum" Viljandis Sakala Keskuses. Aastal 2020 oli rühmitusel kaks näitust Tartus. Esmalt naisi kujutavate töödega näitus "Emajõe Aphrodite" kultuuriklubis Promenaadiviis ja seejärel mehi kujutavate töödega näitus "Emajõe Adonis" Physicumi galeriis. 2021. aasta septembris avati lokaalis Pirogov rühmituse näitus "Ma nägin unes, et mul oli näitus". Delegatsioon K "Sügis tuumavarjendis". Vaadatud 04.10.2021. Delegatsioon K saabub Sakala keskusesse. Sakala, 12.02.2018. Vaadatud 04.10.2021. GALERII ⟩ Naiskunstnike meestemaalide hulgas leidub värvikas vorstipeo pilt. Tartu Postimees, 09.10.2020. Vaadatud 04.10.2021. Delegatsioon K. Vaadatud 04.10.2021.
Reet Mändmets

Reet Mändmets (aastani 1967 Krossmann; 23. mai 1941 Tallinn – 23. detsember 1990 Tallinn) oli eesti näitleja. Ta lõpetas 1959. aastal Keila Keskkooli ja 1964. aastal Eesti Draamateatri õppestuudio. Töötas aastatel 1964–1976 Draamateatris näitlejana, hiljem metoodikuna Tartu Riikliku Ülikooli klubis, Tartu väikelastekodus ja Keila lasteaias. Eesti Teatriliidu liige (1964). Tema isa oli kaubandustöötaja, ema õmbleja. Piret Seppel (Aldi "Võõras", 1963) Olja Kožurkina (Rozovi "Pulmapäeval", 1964) Marianne (Molière’i "Tartuffe", 1965) Anja (Radzinski "Tehakse filmi", 1966) Adela (García Lorca "Bernarda Alba maja", 1966) Marina Klein (Manneri "Põletatud oranž", 1969) Rea (Dürrenmatti "Romulus Suur", 1971) Luise (Schilleri "Salakavalus ja armastus", 1971) Printsess (Jevgeni Švartsi "Alasti kuningas", 1971) Gloria (Shaw’ "Ei või iial teada", 1971) Nika (Roštšini "Ešelon", 1975) Toatüdruk (Oscar Wilde'i "Leedi Windermere'i lehvik" (4 osa), 1974, ETV) Nõiatüdruk (Otfried Preussleri "Väike nõid", telelavastus lastele, 1975, ETV, mh laulis Mari Lille mängitud Väikese Nõia laulu) 1970 "Reet Mändmets" (Eesti Reklaamfilm) S. Levin. Suuri kordaminekuid väikestes osades : ["Pulmapäeval"]. – Pilt ja Sõna 1964, 12 M. Balbat. Kompromissitu Marina : ["Põletatud oranž"]. – Teatrimärkmik 1968/69 O. Kruus. Huvitava uusnäidendi esietendus : ["Põletatud oranž"]. – Sirp ja Vasar, 14. märts 1969 R. Mändmets. Veerandtunnike näitleja Reet Krossmann-Mändmetsaga. Intervjueerinud L. Laanemets. – Harju Elu, 12. aprill 1969
Indoneesia rahvuslik revolutsioon

Indoneesia rahvuslik revolutsioon (või Indoneesia vabadussõda) oli Indoneesia Vabariigi ja Hollandi koloniaalimpeeriumi vaheline relvakonflikt ja diplomaatiline võitlus ning sõja- ja koloniaalajastu järgse Indoneesia ühiskondlik revolutsioon. Konflikt algas Indoneesia iseseisvuse väljakuulutamisega aastal 1945 ning lõppes, kui Holland Indoneesiat tunnustas. Neli aastat väldanud konflikt koosnes juhuslikest, kuid veristest relvakokkupõrgetest, Indoneesia-sisestest poliitilistest ja kogukondlikest ülestõusudest ning kahest suuremast rahvusvahelisest diplomaatilisest sekkumisest. Hollandi sõjavägi, mida mõnda aega toetasid ka teise maailmasõja liitlased, suutis Jaaval ja Sumatral kontrollida suuremaid linnu ja töösalasid, kuid mitte maapiirkondi. Aastaks 1949 oli Holland nurka surutud: Ameerika Ühendriikide valitsus ähvardas katkestada maailmasõjajärgse abipaketi maksed ning sõjaliselt oli Indoneesias patiseis. Samal aastal tunnustas Holland Indoneesia iseseisvust. Revolutsiooniga lõppes koloniaalajastu Hollandi Ida-Indias (v.a Hollandi Uus-Guineas). Märgatavalt muutusid ühiskondlikud kastid ning kohalike valitsejate radžade võim vähenes. Suure osa elanikkonna jaoks ei muutunud esialgu eriti ei majanduslik ega poliitiline olukord, vaid mõned indoneeslased said kaubanduses kõrgematele kohtadele. Iseseisvuspäev (Indoneesia) Indoneesia vabadussõja kõrgete ohvitseride loend Indoneesia rahvusliku revolutsiooni ajatelg Indoneesia sõjaline missioon Tjandraningsih, Christine (9. september 2009). "Japanese recounts role fighting to free Indonesia". Kyodo News. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. aprill 2023. Vaadatud 24. märts 2020. Khan, AG (12. mai 2012). "Indian Muslim soldiers: heroic role in Indonesia's liberation". The Milli Gazette. Vaadatud 24. märts 2020. "Indonesian Heritage". Komunitas cina di medan dalam lintsan tiga kekuasaan 1930 | Perpustakaan Komnas Perempuan. "Pasukan Inggris di Indonesia: 1945-1946". 13. november 2020. "Jumlah Korban Indonesia - Imperial & Global Forum". Prastiwi, Arie Mega (15. august 2016). "Kisah Rahmat Shigeru Ono, Tentara Jepang yang 'Membelot' ke NKRI". liputan6.com (indoneesia). Vaadatud 13. mai 2020. Parallel and Divergent Aspects of British Rule in the Raj, French Rule in Indochina, Dutch Rule in the Netherlands East Indies (Indonesia), and American Rule in the Philippines. Radio address by Queen Wilhelmina on 7 December 1942. Dutch Proposals for Indonesian Settlement 6 November 1945. Dutch Proposals for Indonesian Settlement 10 Feb 1946. Text of the Linggadjati Agreement 10 Feb 1946. The Renville Political Principles 17 January 1948. Dutch Queen Signs away an Empire (1950), British Pathé YouTube'i kanali uudislõik
Le Porteli kanton

Le Porteli kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 2 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Boulogne-sur-Meri 2. kantoniga. Kanton koosnes 2 vallast: Boulogne-sur-Mer Le Portel
Samer' kanton

Samer' kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. Kanton koosnes 18 vallast: Carly Condette Dannes Doudeauville Halinghen Hesdigneul-lès-Boulogne Hesdin-l'Abbé Isques Lacres Nesles Neufchâtel-Hardelot Questrecques Saint-Étienne-au-Mont Saint-Léonard Samer Tingry Verlincthun Wierre-au-Bois
Calais-Centre'i kanton

Calais-Centre'i kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 3 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Calais' 2. kantoniga. Kanton koosnes 3 vallast: Les Attaques Calais Coulogne
Tammiste (Elva)

Tammiste on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rõngu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Calais-Esti kanton

Calais-Esti kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. Kanton koosnes 2 vallast: Calais Marck
Svetlana Krivonogihh

Svetlana Krivonogihh (vene keeles Светлана Александровна Кривоногих; sündinud 10. märtsil 1975 Leningradis) on Venemaa ettevõtja, endine poekoristaja, Juri Kovaltšuki ärikaaslane ning president Putini tuttav ja 2003. aastal sündinud (väidetavalt ühise) tütre Jelizaveta ema. Tema nimi sai laiemalt tuntuks seoses ICIJ-i poolt 2021. aasta oktoobris avaldatud Pandora toimikutega. "Pandora papers reveal hidden riches of Putin's inner circle". TheGuardian.com (inglise). Monaco. 3. oktoober 2021. Vaadatud 4. oktoobril 2021. Will Stewart (26. november 2021). "PUTIN IT ABOUT Vladimir Putin 'has secret love child, 17, by 'cleaner-turned-millionaire lover' who owns nightspot with 'erotic shows". The Sun (inglise). Moskva. Vaadatud 4. oktoobril 2021. "«Важные истории» опубликовали российскую часть «Документов Пандоры». Там фигурируют Светлана Кривоногих, Константин Эрнст, Марат Хуснуллин и другие". Новая газета (vene). 3. oktoober 2021. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. oktoober 2021. Vaadatud 4. oktoobril 2021. Kovalsky, Alexei. "Светлана Кривоногих" [Svetlana Krivonogihh]. 24smi.org (vene). Vaadatud 5. oktoobril 2021. Jorge Fitz-Gibbon (3. oktoober 2021). "Putin's alleged mistress has $100M, 'Pandora Papers' reveal" (inglise). New York Post. Vaadatud 4. oktoobril 2021. Jennifer Gould (6. aprill 2022). "Here are all the women who have won Vladimir Putin's black heart". nypost.com (inglise). New York Post. Vaadatud 6. augustil 2022. "Pandora Papers: Rich and powerful deny wrongdoing after dump of purported secrets". Reuters (inglise). 4. oktoober 2021. Vaadatud 4. oktoobril 2021. "Leke: Putini salajasel sõbrannal on 100 miljonit dollarit". err.ee. ERR uudised. 4. oktoober 2021. Vaadatud 4. oktoobril 2021. Lauri Laugen. Vene väljanne teatas Putini äkki rikkaks saanud sõbrannast, kellel on presidendiga „fenomenaalselt sarnane” tütar. Delfi, 25.11.2020 Роман Шлейнов. Окружение президента. istories, 03.10.2021 Andrey Zakharov, Roman Badanin, with the participation of Mikhail Rubin. An investigation into how a close acquaintance of Vladimir Putin attained a piece of Russia. maski-proekt.media, 25. november 2020 (inglise ja vene keeles)
Calais-Nord-Ouesti kanton

Calais-Nord-Ouesti kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 9 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Calais' 1. kantoniga. Kanton koosnes 9 vallast: Bonningues-lès-Calais Calais Coquelles Escalles Fréthun Nielles-lès-Calais Peuplingues Saint-Tricat Sangatte
Calais-Sud-Esti kanton

Calais-Sud-Esti kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. See koosnes Calais' osast.
Guînesi kanton

Guînesi kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. Kanton koosnes 16 vallast: Alembon Andres Bouquehault Boursin Caffiers Campagne-lès-Guines Fiennes Guînes Hames-Boucres Hardinghen Herbinghen Hermelinghen Hocquinghen Licques Pihen-lès-Guînes Sanghen
Calais' 1. kanton

Calais' 1. kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Selle keskus on Calais. Kanton koosneb 11 vallast: Bonningues-lès-Calais Calais (osaliselt) Coquelles Escalles Fréthun Hames-Boucres Nielles-lès-Calais Peuplingues Pihen-lès-Guînes Saint-Tricat Sangatte Populations légales 2021
Calais' 2. kanton

Calais' 2. kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Selle keskus on Calais. 2018. aasta seisuga elas kantonis 38 540 inimest. Kanton koosneb 26 vallast: Alembon Andres Ardres Les Attaques Autingues Bainghen Balinghem Bouquehault Boursin Brêmes Caffiers Calais (osaliselt) Campagne-lès-Guines Coulogne Fiennes Guînes Hardinghen Herbinghen Hermelinghen Hocquinghen Landrethun-lès-Ardres Licques Louches Nielles-lès-Ardres Rodelinghem Sanghen Populations légales 2021
Calais' 3. kanton

Calais' 3. kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Selle keskus on Calais. Selle koosseisu kuulub osa ühest vallast: Calais. 2018. aasta seisuga elas kantonis 43 451 inimest. Populations légales 2021
Tammiste

Tammiste on mitme Eesti küla nimi: Tammiste, küla Tartu maakonnas Elva vallas Tammiste, küla Pärnu maakonnas Tori vallas Tammiste on perekonnanimi. Tammiste raudteepeatus Tammiste linnaosa Pärnus Tammiste mets Tammiste mõis Tammiste paisjärv Tammiste raudtee Tammiste sild Tammiste tee Tammiste vald 29. aprill 2021, 10:25, Kristo Niglas, Sindi külje alla rajatava silla nimekonkursile saadeti 48 pakkumist. Vaadake, mille rahvas võitjaks hääletas!
Marcki kanton

Marcki kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See loodi pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. Selle keskus on Marck. See koosneb järgmistest valdadest: Audruicq Guemps Marck Muncq-Nieurlet Nortkerque Nouvelle-Église Offekerque Oye-Plage Polincove Recques-sur-Hem Ruminghem Saint-Folquin Saint-Omer-Capelle Sainte-Marie-Kerque Vieille-Église Zutkerque Populations légales 2021
Avioni kanton

Avioni kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Prantsuse kantonite ümberkorraldamisega, mis jõustus märtsis 2015, laienes kanton 2-lt 4 vallani: Acheville Avion Méricourt Sallaumines Populations légales 2021
Bully-les-Minesi kanton

Bully-les-Minesi kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Prantsuse kantonite ümberkorraldamisega, mis jõustus märtsis 2015, laienes kanton 2-lt 12 vallani: Ablain-Saint-Nazaire Aix-Noulette Angres Bouvigny-Boyeffles Bully-les-Mines Carency Gouy-Servins Mazingarbe Sains-en-Gohelle Servins Souchez Villers-au-Bois Populations légales 2021
Yotsukaidō

Yotsukaidō (四街道市; Yotsukaidō-shi) on linn Jaapanis Chiba prefektuuris. Linn asub sisemaal ja piirneb Chibaga. Elanike arv oli 2021. aasta septembris 94 132. 千葉県毎月常住人口調査／千葉県, vaadatud 31.03.2021. https://www.pref.chiba.lg.jp/toukei/toukeidata/joujuu/geppou/saishin/setai.html Yotsukaidō koduleht
Kashiwa

Kashiwa (柏市; Kashiwa-shi) on linn Jaapanis Chiba prefektuuris. Linn asub sisemaal ja piirneb põhjas Ibaraki prefektuuriga. Põhjapiir kulgeb mööda Tone jõge. Elanike arv oli 2021. aasta septembris 429 421. 千葉県毎月常住人口調査／千葉県 https://www.pref.chiba.lg.jp/toukei/toukeidata/joujuu/geppou/saishin/setai.html Kashiwa koduleht
Carvini kanton

Carvini kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Prantsuse kantonite ümberkorraldamisega, mis jõustus märtsis 2015, laienes kanton 2-lt 3 vallani: Carvin Courrières Libercourt Populations légales 2021
Lossimäe

Lossimäe (enne 1977 Suure-Rõngu) on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rõngu valda. Küla alal on Lossimäe veehoidla. Rõngu kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Alabastervalge

Alabastervalge on alabastri sarnaselt läbikumavana mõjuv, väga hele ja õrn valkjas toon. Värvinimetust kasutatakse sageli õhukese, väga heleda ja ühtlase nahatooni või jume kirjeldamiseks. Eesti keelde on sõna jõudnud tõlkelaenuna saksa keelest. Värvus on karakterilt külm, õrn, õilis, elegantne ja rafineeritud, seostub poolläbipaistvusega, siledusega ja veatusega. Alabastritükk Vana-Egiptuse alabasteramfora Thutmosis III ajast Alabasterkauss, tehtud etruski eseme eeskujul Volterras Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com annab alabastervalge (albâtre) vasteks kollakasvalgete toonide vahemiku                          . Pantone värvitoon 12-0812 Alabaster Gleam on kahvatubeež toon     . ISCC-NBS-i värvisõnaraamatu "Color: Universal Language and Dictionary of Names" järgi on alabastervalge (Alabaster) kas kahvatu kollakasroosa      või kollakashall     , värvitoon Alabaster Tint väga kahvatu sinine      või sinakasvalge      . Veebivärv Alabaster on mitmes variandis hele soojatooniline valkjashall          . "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2021. Vaadatud 4. oktoobril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://sonaveeb.ee/search/unif/dlall/dsall/alabastervalge/1[alaline kõdulink] Albâtre. - pourpre.com "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. oktoober 2021. Vaadatud 4. oktoobril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Color : universal language and dictionary of names, lk 85 https://www.htmlcsscolor.com/hex/F2F0E6 https://htmlcolorcodes.com/colors/alabaster/
Harnesi kanton

Harnesi kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Prantsuse kantonite ümberkorraldamisega, mis jõustus märtsis 2015, laienes kanton 3-lt 6 vallani: Billy-Montigny Bois-Bernard Fouquières-lès-Lens Harnes Noyelles-sous-Lens Rouvroy Populations légales 2021
Liiliavalge

Liiliavalge on puhas valge värvitoon nagu valge liilia õis. Värvinimetust kasutatakse nahavärvi või jume kirjeldamiseks. Värvinimetus seostub puhtuse, neitsilikkuse, õilsuse ja kuninglikkusega. Valge liilia ehk madonnaliilia (Lilium candidum) Üksik liiliaõis Pantone värvitoon 11-4301 Lily White on kahvatuhall "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. oktoober 2021. Vaadatud 4. oktoobril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=liiliavalge&F=M "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. oktoober 2021. Vaadatud 4. oktoobril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Humal (restoran, 2021)

Humal on Tartu kesklinnas asuv restoran, mis avati 2021. aasta sügisel. Restoran asub Hotell Pallase majas aadressil Riia 4. Humala nimeline restoran tegutses Tartus ka aastatel 1975–1997. Salekešina, Liisa (30. september 2021). "Uus restoran kannab kuulsa eelkäija nime". Postimees Online. Vaadatud 4. oktoobril 2021. "Restoran Humal". Restorani Humal koduleht
Tilga (Elva)

Tilga on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rõngu valda. Külas asub Rõngu mõisa kalmistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Fotografiska Tallinn

Fotografiska Tallinn ([fotogra:fiska]) on Tallinnas Telliskivi Loomelinnakus asuv fotokunstikeskus, mis avati külastajatele 2019. aasta 20. juunil. Tallinna näol on tegemist esimese kohaga, kuhu 2010. aastal Stockholmis avatud kunstikeskus Fotografiska laienes. Kahe esimese kuuga kogus keskus ligikaudu 40 000 külastajat. Lisaks näituste ja ürituste korraldamise aladele leiab Fotografiska Tallinnast ka söögikohad ja kingipoe. Keskuse kogupindala on 2500 m², millest näituste ala moodustab 1200 m². Fotografiska Tallinn avati nelja avanäitusega: Jimmy Nelsoni "Austusavaldus inimkonnale", Anja Niemi "Rollis", Pentti Sammallahti "Kauge maa" ja Anna-Stina Treumundi "Lilli, Reed, Frieda, Sabine, Eha, Malle, Alfred, Rein ja Mari". 2020. aasta detsembris avas Fotografiska Tallinn esimese näituse väljaspool Tallinna: Tartu Aparaaditehase ruumides korraldati erinäitus "Valgevene tulevik naiste väega". Näitus andis dokumentaalse sissevaate Valgevene naiste rahumeelsetesse protestidesse ebaõigluse vastu ja koosnes lisaks füüsilistele teostele ka virtuaalnäitusest. 2021. aastal esitles Fotografiska Tallinn sama näituse eksponaate Tallinna Lennujaamas. Teosed, mis pidid olema üleval 2021. aasta lõpuni, võeti maha märksa varem. Tallinna Lennujaam põhjendas otsust turvakaalutluste ja enda apoliitilisusega. Selle tagajärjel lõpetas Fotografiska koostöö lennujaamaga. Lennujaama otsust kritiseeris ka endine välisminister Urmas Paet. Galerii. Fotokunstikeskus Fotografiska avas Tallinnas oma uksed. ERR Kultuur, 20.06.2019. Vaadatud 05.10.2021. Fotografiska on kahe kuuga kogunud ligi 40 000 külastust. ERR Kultuur, 23.08.2019. Vaadatud 05.10.2021. Fotografiska kolis näitusega Tartusse. ERR Kultuur, 17.12.2020. Vaadatud 05.10.2021. Tallinna lennujaam eemaldas näituse Lukašenko režiimi vastastest naistest. ERR Kultuur, 13.08.2020. Vaadatud 05.10.2021.
Tilga

Tilga on mitme Eesti küla nimi: Tilga, küla Hiiu maakonnas Emmaste vallas Tilga, küla Tartu maakonnas Elva vallas Tilga maastikukaitseala
Avalik arheoloogia

Avalik arheoloogia on avalikkusele suunatud ning avalikkust hõlmav ja kaasav arheoloogia valdkond. Selle eesmärk on informeerida avalikkust sellest, milliseid uusi edusamme arheoloogias on tehtud, ning tutvustada arheoloogia kui teaduse saavutusi maailma ja ajaloo tundmaõppimisel raamatute ja muude trükiste, muuseumiekspositsioonide, loengute, telesaadete, veebimaterjalide ning ka külastajatele avatud arheoloogiliste kaevamiste objektide kaudu. Kui termin "avalik arheoloogia" kasutusele võeti, tähendas see arheoloogia projekti, mille eest maksab rahvas, kuid nüüd töötavad avalikud arheoloogid sellega, kuidas arheoloogiat rahvani tuua https://sonaveeb.ee/search/unif/dlall/arh/avalik%20arheoloogia/1[alaline kõdulink] https://et.eferrit.com/avalik-arheoloogia/ https://www.saa.org/education-outreach/public-outreach/what-is-public-archaeology
Winglesi kanton

Winglesi kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Prantsuse kantonite ümberkorraldamisega, mis jõustus märtsis 2015, laienes kanton 5-lt 9 vallani: Bénifontaine Estevelles Grenay Hulluch Loos-en-Gohelle Meurchin Pont-à-Vendin Vendin-le-Vieil Wingles Populations légales 2021
Courrièresi kanton

Courrièresi kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. Kanton koosnes 2 vallast: Courrières Oignies
Hénin-Beaumonti kanton

Hénin-Beaumonti kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. Kanton koosnes 2 vallast: Hénin-Beaumont Noyelles-Godault