laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vööndiaeg

Vööndiaeg (inglise keeles zone time, standard time) on ajavööndil põhinev kellaaeg kindlaksmääratud paikkonnas või riigis. Vööndiaeg vastab geograafilise pikkuse jaotamisele 24 ajavööndiks. Erineva vööndiajaga territooriumide eraldusjooned ei järgi kuigi täpselt ajavööndite piire, vaid lähevad mööda riikide või paikkondade vahelisi halduspiire. Vööndiajad erinevad üksteisest ühe täistunni võrra. Erandiks on mõned üksikud riigid (Iraan, Afganistan, India, Myanmar, Nepal) või nende osad (Kanadas, Austraalias), kus erinevus naabervööndi ajast on 0,5 tundi. Kellaaeg vööndites lähtub maailmaajast UTC ja Greenwichi meridiaanist. See meridiaan on nullvööndi UTC±0 keskjoon. Vööndi number näitab, mitu tundi erineb selles vööndis tunninäit maailmaajast. Näiteks vööndis +9 asuvas Jaapanis on kell UTC+9, vööndis -5 asuvas Peruus UTC-5. Et teada saada, mis on kell parajasti mingis ajavööndis, tuleb Eestis talvel lahutada hetke kellaajast 2 ja suvel 3 ning liita vööndinumber (õige märgiga). Näiteks kui meil on suvel kell 13.05, siis Jaapanis on kell 13 - 3 + 9 = 19.05 (ehk 7.05 p.l.) ja Peruus 13 - 3 - 5 = 5.05 (ehk 5.05 e.l.). Kui meid huvitavas riigis kehtib suveaeg, tuleb lisada 1 tund. Põhjapooluselt lõunapooluseni ulatuvasse 15° laiusesse ajavööndisse jääb mitmesuguseid paikkondi ja eri riike. Vastavalt võib vööndiaegadel olla erisuguseid nimetusi, näiteks 0-vöönd, UTC – Lääne-Euroopa aeg, Suurbritannias nime all Greenwichi aeg (GMT), Iirimaa vööndiaeg, Sierra Leone aeg jt; 1. vöönd, UTC + 1 h (tund) – Kesk-Euroopa aeg, Lääne-Aafrika aeg; 2. vöönd, UTC + 2 h – Ida-Euroopa aeg, Kesk-Aafrika aeg, Egiptuse vööndiaeg. Ühes riigis võib olla ka mitme nimega vööndiaegu, kui see riik hõlmab mitut ajavööndit. Näiteks USA-s on seitse vööndiaega, sealhulgas Pacific Standard Time (UTC - 8 h), Central Standard Time (UTC - 6 h), Eastern Standard Time (UTC - 5 h). Paljudes riikides, eriti Euroopas, rakendatakse suveaega, mis on vööndiajast ühe tunni võrra ees. ajavöönd suveaeg kellaaeg http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/a/ad/Standard_time_zones_of_the_world.png The World Clock Timezones
Põhja suusaalad 2010. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalade võistlused 2010. aasta taliolümpiamängudel murdmaasuusatamises, kahevõistluses ja suusahüpetes peeti umbes 125 km Vancouverist põhja pool Whistleris 12.–28. veebruaril 2010. Kahevõistlus 2010. aasta taliolümpiamängudel Murdmaasuusatamine 2010. aasta taliolümpiamängudel Suusahüpped 2010. aasta taliolümpiamängudel
Juan II

Juan II on olnud kahe kuninga nimi: Juan II, Kastiilia kuningas 1406–1454 Juan II, Aragóni kuningas 1462–1472
Dionysios Aleksandriast

Dionysius (suri 17. novembril 265) oli Aleksandria piiskop aastast 248 kuni surmani. Dionysiuse elust on teada mitmeid detaile tänu tema arvukatele kirjadele, millest küll ainult üks on tänapäevani originaalkujul säilinud. Dionysius sündis jõukas paganlikus perekonnas 2. sajandi lõpus või 3. sajandi alguses. Suurema osa oma ajast veetis ta raamatuid lugedes. Täiskasvanuna pöördus ta ristiusku pärast seda, kui oli näinud ilmutust. Ta õppis Aleksandrias teoloogide ja vaimulike koolis ning sai 231. aastal selle juhatajaks. 248. aastal sai temast Aleksandria piiskop.
Aphra Behn

Aphra Behn (sünninimi Aphra Johnson; 10. juuli 1640 (ristitud 14. detsembril) Harbledown, Kent – 16. aprill 1689 London) oli inglise kirjanik, esimesi kutselisi naiskirjanikke Suurbritannias. Aphra Behn on tuntud näitekirjanikuna, aga ta kirjutas ka luulet, romaane ja jutustusi. Tema kuulsaim teos on romaan "Oroonoko" (1688; eesti keeles "Oroonoko ehk Kuninglik ori: tõestisündinud lugu", tõlkinud Kätlin Kaldmaa; Loomingu Raamatukogu 6–7, 2009). Online Books by Aphra Behn Aphra Behn (eBooks@Adelaide) The Aphra Behn Page
Unai Elorriaga

Unai Elorriaga López de Letona (sündinud 14. veebruaril 1973 Bilbaos) on baski kirjanik ja tõlkija. Ta on lõpetanud Deustu Ülikooli baski filoloogia alal. Tema esimene romaan "SPrako tranbia" ilmus baski keeles 2001. aastal (hispaania keeles "Un tranvía en SP"; eesti keeles "Tramm Šiša Pangmale", hispaaniakeelsest väljaandest tõlkinud Triin Lõbus; Loomingu Raamatukogu 33–34, 2005). Romaani eest pälvis ta 2002. aastal teise baski kirjanikuna (pärast Bernardo Atxagat 1989. aastal) Hispaania riikliku kirjanduspreemia (Premio Nacional de Narrativa de España).
Galeria Valeria

Galeria Valeria (suri 315) oli Rooma keisri Diocletianuse tütar ja keiser Galeriuse naine. Valeria abiellus Galeriusega 293. aastal. Tal ei sündinud lapsi, kuid ta võttis oma lapseks Galeriuse sohipoja Candidianuse. Kui Galerius 311. aastal suri, usaldati Valeria ja tema ema Prisca Liciniuse hoolde, kuid naised põgenesid Maximinus Daia juurde, kelle tütar oli määratud abielluma Candidianusega. Veidi aja pärast keeldus Valeria määratud abielust ning Maximinus võttis ta kinni ja vangistas. Kui Maximinus suri, nõudis Licinius mõlema naise hukkamist. Valeria põgenes ja varjas end terve aasta, kuid ta leiti Thessaloníkis. Ta hukati linna keskväljakul ning ta keha visati merre.
Tööjõud

Tööjõud ehk majanduslikult aktiivne rahvastik on Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni definitsiooni kohaselt tööealised isikud, kes soovivad töötada ja on võimelised töötama, sõltumata sellest, kas nad on tööd leidnud või mitte. Lähtudes hõiveseisundist on tööjõud hõivatute arvu ja töötute arvu summa. Tööjõud on inimesed, kes võtavad osa ühiskondlikust tööprotsessist ja kellel on kindel sissetulekuallikas. Aktiivsele rahvastikule vastandub passiivne rahvastik, kes ühiskondlikust tööprotsessist osa ei võta. Eesti tööturu olukorrast ja rahvastiku majanduslikust aktiivsusest ülevaate saamiseks viib Statistikaamet igal aastal läbi Eesti tööjõu-uuringu (ETU). Tööealine rahvastik Tööhõive Lapstööjõud "Statistikaamet. Statistika andmebaas. Sotsiaalelu, Tööturg. Mõisted". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. oktoober 2013. Vaadatud 30. detsembril 2014. Resolution concerning statistics of the economically active population, employment, unemployment and underemployment, adopted by the 13th International Conference of Labour Statisticians (October 1982) U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M). "Statistikaamet. Tööjõu-uuring". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. detsember 2014. Vaadatud 30. detsembril 2014. OECD. Glossary of statistical terms. Total labour force Eesti tööjõu-uuring: metoodika. Tallinn: Statistikaamet, 2012
Dionysios

Dionysios on mitme isiku nimi: Dionysios (komöödiakirjanik) (4. sajand eKr) Dionysios Chalkedonist (4. sajand eKr), vanakreeka filosoof, Megara koolkonna esindaja Dionysios Halikarnassosest Dionysios Traakiast Areopaagi liige Dionüüsios (Ap 17:34) Dionysios Aleksandriast, Aleksandria piiskop Dionysios Korinthosest (2. sajand) Pseudo-Dionysios Areopagita Dionysios I Dionysios II Dionysius
Kraasimine

Kraasimine on villatöönduses mehaaniline protsess, mille käigus villakiud harutatakse lahti ja puhastatakse. Tulemuseks on ühtlase struktuuriga villarull, mida saab edasi töödelda (lõnga kedrata). Traditsiooniliselt kraasitakse käsikraasidega, tänapäeval kasutatakse ka keerulisemaid kraasimisseadmeid.
Andrei Gelassimov

Andrei Valerjevitš Gelassimov (vene keeles Андрей Валерьевич Геласимов; sündinud 7. oktoobril 1965 Irkutskis) on vene kirjanik. Gelassimov lõpetas 1987. aastal Jakutski Riikliku Ülikooli inglise filoloogina. 1992. aastal sai ta GITISes teise kõrghariduse teatrirežii erialal. 1996–1997 täiendas ta end Suurbritannias Hulli Ülikoolis, 1997. aastal kaitses inglise filoloogia kandidaadikraadi Moskva Riiklikus Pedagoogilises Ülikoolis tööga orientaalsetest motiividest Oscar Wilde'i loomingus. Aastatel 1988–1998 töötas Gelassimov Ammossovi-nimelise Jakutski Riikliku Ülikooli inglise filoloogia kateedri dotsendina, õpetas seal inglise keele stilistikat ja kirjandusliku teksti analüüsi. "Фокс Малдер похож на свинью" (2001) "Жажда" (2002; eesti keeles "Janu", tõlkinud Jaan Ross; Loomingu Raamatukogu 16–17, 2005) "Год обмана" (2003) "Рахиль" (2003) "Степные боги" (2008) "Дом на Озёрной" (2009) "Кольцо Белого Волка" (2010) Андрей ГЕЛАСИМОВ О писателе. livelib.ru
Tuomas Kyrö

Tuomas Tapani Kyrö (sündinud 4. juunil 1974) on soome kirjanik. Ta on kirjutanud romaane, följetone, kolumne, joonistanud karikatuure ning koomikseid. Kadri Jaanits on eesti keelde tõlkinud tema romaani "Kerjus ja jänes" (Tänapäev, 2012). Ta esines Tallinnas kirjandusfestivali HeadRead raames 2012. aastal.
Ketil Bjørnstad

Ketil Bjørnstad (sündinud 25. aprillil 1952 Oslos) on norra helilooja, pianist, proosakirjanik, esseist ja luuletaja. Eesti keelde on Elvi Lumet tõlkinud tema romaanid "Ballaad g-moll" (Edvard Griegist; 2001), "Liv Ullman" (2007), "Muusikale" (2012) ja "Jõgi" (2015) . Ketil Bjørnstad esines 2012. aastal Tallinnas kirjandusfestivalil HeadRead. Ta on vasakukäeline. Ivo Heinloo, Ketil Bjørnstad: „Meloodia on muusikas keerulisim element”, Sirp, 7. juuni 2012
Arthur Japin

Arthur Valentijn Japin (sündinud 26. juulil 1956 Haarlemis) on hollandi kirjanik. Temalt on eesti keeles Loomingu Raamatukogus ilmunud "Suur maailm" (tõlkinud Mati Sirkel, 2008). 2012. aastal ilmus eesti keeles "Võrratu puudutus" (tõlkis Kerti Tergem). Arthur Japin esines kirjandusfestivalil HeadRead 2012. aastal.
2012. aasta Austraalia grand prix

2012. aasta Austraalia Grand Prix oli 2012. aasta Vormel 1 hooaja esimene etapp. See peeti Austraalias Melbourne'is Albert Parki ringrajal 18. märtsil 2012. Sõideti 58 ringi, võistluse kogupikkus oli 307,574 km. Ilm oli kuiv ja päikeseline. Esimese stardikoha sai kvalifikatsioonis Lewis Hamilton, võistluse võitis Jenson Button, kes sõitis ka kiireima ringi (1.29,187). Esimest korda võistluste ajaloos startis samal etapil kuus Vormel 1 maailmameistrit. Esimest korda pärast 1973. aastat polnud stardis ühtki itaalia sõitjat.
Karisoke uurimiskeskus

Karisoke uurimiskeskus oli mägigorillade jälgimise keskus Rwandas Vulkaanide rahvuspargis Karisimbi ja Bisoke mäe vahel. Keskuse rajas 24. septembril 1967 USA zooloog Dian Fossey. Keskus jätkas tööd ka pärast Fossey tapmist 1985. aastal, kuid suleti seoses genotsiidiga 1994. aastal. Keskus on maha jäetud, kuid selle tööd jätkatakse Ruhengeris. Dian Fossey Gorilla Fund International
Reino Helismaa

Reino Vihtori Helismaa (kuni 1934. aastani Helenius; 12. juuli 1913 Helsingi – 21. jaanuar 1965 Helsingi) oli soome laulutekstide autor, helilooja, laulja, näitleja, kirjanik ja stsenarist. Ta kasutas pseudonüüme Orvokki Itä (koos Toivo Kärkiga), Rainer Kisko, Rauni Kouta, Aarne Lohimies, Jukka Roine, Väinö Karras, Repe. Reino Helismaa kirjutas umbes viis tuhat lauluteksti, 32 filmistsenaariumi ja kaheksa näidendit. Ta tegi palju koostööd helilooja Toivo Kärki, laulja Tapio Rautavaara ja näitleja Esa Pakarisega. 2004. aastal valisid soomlased Reino Helismaa saja suurema soomlase hulgas 50. kohale. Alates 1989. aastast antakse iga kolme kuni viie aasta tagant Reino Helismaa auhinda parimale laulutekstide autorile. Reino Helismaa tekstid Soome heliarhiivis Reino Helismaa loodud laulud Soome heliarhiivis
Orvokki Itä

Orvokki Itä on pseudonüüm, mida kasutasid ühiselt soome helilooja Toivo Kärki ja laulutekstide autor Reino Helismaa. Nimi on anagramm Toivo Kärki nimest. Selle võttis esimesena kasutusele Helismaa, hiljem kasutati pseudonüümi ühise loomingu puhul. Orvokki Itä Discogsi andmebaasis
Mgahinga gorillade rahvuspark

Mgahinga gorillade rahvuspark on mägigorillade kaitseks loodud rahvuspark Ugandas Virunga mägedes. Rahvuspark asub riigi edelaosas Rwanda ja Kongo DV piiri lähedal. Lähim linn on Kisoro umbes 15 km kaugusel põhjas. Mgahinga piirneb Kongos Virunga rahvuspargi ja Rwandas Vulkaanide rahvuspargiga. Rahvuspargi alal on Muhabura, Gahinga ja Sabyinyo vulkaan. Mgahinga rahvuspargi pindala on 33,7 km². Mgahinga Gorilla National Park Great Lakes Safaris
Sveriges Television

Sveriges Television AB ehk Rootsi Televisioon (lühend SVT) on Rootsi riiklik televisioon. SVT hoidis televisioonimonopoli enda käes, kuni 1990. aastal asutati eratelekanal TV4. SVT ei kanna üle reklaami. Erandiks on sponsorite reklaam suurte spordiürituste ajal. SVT on siiani suurimaid teleprogrammiedastajaid Rootsis. Vaatajaskond küünib 36,4 protsendini. Rootsi Televisioon edastab programmi kanalitel SVT1, SVT2, SVT24, SVT Barnkanalen, Kunskapskanalen.
Ivan Stapovič

Ivan Stapovič (valgevenepäraselt Іван Стаповіч; leedupäraselt Ivanas Stapovičius; sündinud 14. juulil 1980 Vilniuses) on Leedu endine poksija, rahvuselt valgevenelane. Stapovič osales helveskaalus (kuni 48 kg) 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Un-Chol Kimile (Põhja-Korea) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Stapovič osales helveskaalus (kuni 48 kg) 10. maailmameistrivõistlustel (Houston, 1999), kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Aleksandr Nalbadjanile (Venemaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales sulgkaalus (kuni 51 kg) 11. maailmameistrivõistlustel (Belfast, 2001), kuid kaotas 2. ringis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Jérôme Thomas'le (Prantsusmaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 12. maailmameistrivõistlustel (Bangkok, 2003), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Stapovič sai helveskaalus (kuni 48 kg) 32. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 1998) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Sergei Kazakovile (Venemaa). Ta osales sulgkaalus (kuni 51 kg) 34. Euroopa meistrivõistlustel (Perm, 2002), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 27. suveolümpiamängude poksivõistlus. Sydney 2000. Tulemused inglise keeles 10. maailmameistrivõistlused poksis. Houston 1999. Tulemused inglise keeles 11. maailmameistrivõistlused poksis. Belfast 2001. Tulemused inglise keeles 12. maailmameistrivõistlused poksis. Bangkok 2003. Tulemused inglise keeles 32. Euroopa meistrivõistlused poksis. Minsk 1998. Tulemused inglise keeles 34. Euroopa meistrivõistlused poksis. Perm 2002. Tulemused inglise keeles Ivan Stapovič veebisaidil Olympedia (inglise)
Hans-Gert Pöttering

Hans-Gert Hermann Pöttering (sündinud 15. septembril 1945 Bersenbrückis Alam-Saksi liidumaal Saksamaal) on Saksa poliitik, jurist ning Euroopa Parlamendi Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni esimees aastatel 1999–2007. Pöttering oli 2010–2017 Konrad Adenaueri Fondi esimees. Ta lõpetas keskkooli 1966. aastal. Teenis kaks aastat reservohvitserina sõjaväeteenistuses. Õppis õigusteadust, poliitikateadust ja ajalugu Bonni ja Genfi ülikoolis ning Genfis asuvas Institut des Hautes Études Internationalis (1968–1973) ning Columbia Ülikoolis New Yorgis (1971). Ta sai doktorikraadi (Ph.D.) 1974. aastal. Hans-Gert Pöttering töötas uurimisassistendina (1976–1979). Ta oli kutsutud õppejõud Osnabrücki Ülikoolis (1989) ja 1995. aastal sai erakorraliseks professoriks. Euroopa Parlamendi staažikaim liige (alates esimestest otsestest valimistest aastal 1979 kuni 2014, seega 35 aastat) ERP-ED fraktsiooni esimees Euroopa Parlamendis (alates 1999) Euroopa Rahvapartei (ERP) aseesimees Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) Saksamaa juhatuse liige CDU Osnabrücki maakonna juhatuse esimees (alates 1990) Bersenbrücki linna CDU erakonna esimees (1974–1980) Junge Unioni esimees (CDU noorteorganisatsioon) Osnabrücki piirkonnas (1974–1976) Alam-Saksi liidumaa noorteorganisatsiooni Euroopa Asjade eestkõneleja (1976–1980) Euroopa-Ühenduse esimees (Euroopa Liikumise partner ) Alam-Saksi liidumaal (1981–1991) Europa–Union Deutschland president (1997–1999) Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) fraktsiooni aseesimees Euroopa Parlamendis (1994–1999) Euroopa Parlamendi julgeoleku ja relvitustamise allkomisjoni esimees (1984–1994) ERP partei ja ED fraktsiooni töörühma "Valitsustevaheline konverents 1996" (mille töö alusel töötati välja ERP Amsterdami lepingut käsitlev seisukoht) esimees ERP ja ED fraktsiooni töörühma "Euroopa Liidu laienemine" esimees (1996–1999) Konsul Penseleri nimeline stipendium, Artlandi gümnaasium, Quakenbrück ERP fraktsiooni Robert Schumani medal Saksamaa LV Suur Teeneteorden Austria Vabariigi Suur Aumärk Luksemburgi Suurhertsogiriigi Gold Medal of Mérite européen Euroopa ausenaator 2013 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk Webpräsenz Hans-Gert Pötterings Vorstellung Hans-Gert Pötterings auf der Website der EVP-ED Hans-Gert Pöttering Biografie auf Europa-digital.de Abstimmungsverhalten von Hans-Gert Pöttering im Europäischen Parlament auf VoteWatch.eu (auf Englisch) Dossier zu Hans-Gert Pöttering von Spiegel Online
Haptiline tehnoloogia

Haptiline tehnoloogia on taktiilse tagasiside tehnoloogia, mis kasutab ära kompimismeelt, mõjutades kasutajat jõudude, vibratsioonide või liigutuste kaudu. Taktiilset tagasisidet kasutatakse näiteks sõidukite pedaalide ja rooli puhul. Taktiilne tagasiside võimaldab sõidukijuhil paremini tunnetada sõiduki reaktsiooni tema poolt antud juhtsignaalidele.
Trikoo

Trikoo on keha ümber liibuv trikooriidest riietusese. Trikood võivad kanda nii naised kui ka mehed. Trikoo võib olla kas varrukateta või lühikeste või pikkade varrukatega. Tavaliselt trikoo jalgu ei kata. Trikood kannavad akrobaadid, võimlejad, tantsijad, iluuisutajad ja teised sportlased, aga ka tsirkuseartistid treeningu-, võistlus- ja esinemisriietusena. Trikood võidakse kanda koos seeliku (tantsijad, iluuisutajad) või pükstega (sportlased). Ujumistrikood kasutatakse ujumisel. Trikoo selgapanemisel sisenetakse sellesse läbi kaeluse. Trikooga sarnanev riietusese on bodi, mis on jalge vahel trukkidega kinnitatud ning mis pannakse selga üle pea.
Friedrich Hist

Friedrich Voldemar Hist (7. november 1900 Kaika – 4. november 1943 Ussollagi vangilaager, Solikamsk, Permi oblast) oli eesti maalikunstnik ja poliitik, IV Riigikogu liige. Hist sündis Kaikal Vana-Antsla vallas taluniku perekonnas. Ta õppis Valga linnakoolis, aastatel 1916–1918 Pensa kunstikoolis, 1919–1921 Pallase kunstikoolis Tartus ja 1921. aastal pool aastat Riias Läti Kunstiakadeemias. Ta töötas aastatel 1922–1923 Võrus ja Paldiskis. 1923. aastal osales ta Eesti Kunstnikkude Rühma asutamises.[viide?] Osales 1922. aastal esimesel eesti kubistide näitusel ja 1924 esimesel Balti riikide kubistide näitusel. Ta oli pahempoolsete poliitiliste vaadetega. 1. detsembril 1926 läkitas ta Otto Skulmele postkaardi, millega palus Romans Suta aadressi ja teatas oma kavatsusest asuda alatiseks Nõukogude Liitu. Ta astus 1928. aastal Eesti Tööliste Parteisse ja kuulus ka partei juhtkonda, oli aastatel 1929–1930 Tööliste Klubi ja maalrite ametiühingu liige. 1929. aastal valiti Eesti Tööliste Partei III kongressil juhatuse sekretäriks (esimeheks valiti Valter Kaaver). Samuti valiti ta IV Riigikogu liikmeks. Kuid sügisel 1929 heideti ta parteist välja. Ta nimelt ei soovitanud kohalikel parteirakukestel korraldada 1. augustil, rahvusvahelisel sõjavastasel päeval meeleavaldusi, kuna politsei oli need ära keelanud. Pärast õnnetult lõppenud ekskurssi poliitikasse pühendus ta Vana-Antsla vallas Kaika külas omandatud Käokingu talule, kuhu ta rajas saja õunapuuga aia. 22. novembril 1940 arreteeriti ta NKVD poolt, tribunal mõistis 28. mail 1941 § 58–13 järgi talle kaheksa-aastase vanglakaristuse. Arvatakse, et arreteerimise otsene põhjus võis olla tülliminek Karl Särega 1930. aastate lõpus. Hist suri 4. novembril 1943 Ussollagi vangilaagris Solikamskis Permi oblastis. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2012. Vaadatud 28. mail 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Mai Levin Eesti modernism. Peateid ja kõrvalradu. Sari "Tuntud ja tundmatu". TEA Kirjastus, Tallinn, 2011 Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Rawi Hage

Rawi Hage (araabia keeles راوي الحاج; sündinud 1964 Beirutis) on Liibanoni päritolu Kanada kirjanik ja fotograaf. Eesti keeles on temalt ilmunud "De Niro mäng" (Triin Taela tõlkes 2006, ISBN 9789985325162). Rawi Hage esines Eestis kirjandusfestivali HeadRead raames 2012. aastal. 2008 – Dublini rahvusvaheline kirjandusauhind
Võõrandumine

Võõrandumine (ka võõrdumine; saksa Entfremdung) on objektiivne sotsiaalne protsess, milles inimtegevus ja selle tulemused irduvad (võõranduvad) inimesest ning muutuvad talle olemuslikult võõraks ja tema üle valitsevaks jõuks. Kui algupäraselt seostati võõrandumise mõistet Karl Marxiga, siis hiljem on mõistet kasutatud ka teistes tähendustes. Termin "võõrandumine" oli Karl Marxi ühiskonnaõpetuse üks põhimõisteid. Ta viitas mõistega sellele, et eraomanduse ja turumajanduse valitsedes tööline võõrandub oma töö produktist, tööprotsessist, omaenese inimlikust olemusest ja ka kaasinimestest, sest turumajanduse oludes on Marxi järgi tööline pelgalt kasumi saamise vahend. Poliitikast võõrandumine EE 10. köide, 1998. Rem Blum, "Võõrandumisprobleem marksismis" – Looming 1969, nr 3, lk 441–458; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; tunduvalt ümbertöötatud ja täiendatud kujul ilmunud ka 6 autori artiklite kogumikus "Ajalooline materialism", Eesti Raamat, Tallinn 1970, lk 182–239 Igor Kon, "Isiksuse sotsioloogia", Eesti Raamat, Tallinn 1971, lk 166–173 (siin kasutatakse varasemat tõlkevastet "võõrandamine") Karl Marx, "Majandusteaduslikud ja filosoofilised käsikirjad 1844. aastast", Eesti Raamat, Tallinn 1982, 136 lk Eesti entsüklopeedia 10. köide, 1998
Kohalik päikeseaeg

Kohaliku päikeseaja järgi on päike kõige kõrgemal taevas täpselt kell 12.00 ja kõige madalamal horisondi all kell 24.00. Kohaliku päikeseaja järgi elades on päikeseloojangust südaööni täpselt samapalju aega kui südaööst päikesetõusuni. Kellaaeg, mille järgi tänapäeval tavaliselt elatakse, ei ole kohalik päikeseaeg, vaid vööndiaeg. Kui liikuda täpselt põhja−lõuna suunas, jääb kohalik päikeseaeg muutumatuks. Eestis erineb idas asuva Narva ja läänes asuva Kuressaare kohalik päikeseaeg 22 minuti ja 52 sekundi võrra (neid linnu läbivate meridiaanide vahe on 5° 43"). Täpselt nii palju minuteid Kuressaarest varem tõuseb ja loojub päike Narvas kevadisel ja sügisesel pööripäeval. Eestis kehtestati kohalik aeg Eesti Ajutise Valitsuse otsusega 4. jaanuarist 1919 nr. VIII Tallinna aeg http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700200562&img=era0031_001_0000012_00011_t.jpg&tbn=1&pgn=1&prc=30&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=9635448d71bfce8c7bef9efbe5c07eb9
Hügrograaf

Hügrograaf ehk niiskusmeerik on hügromeeter (niiskusmõõtur), mis mõõdab mingi keskkonna niiskust (tavaliselt õhuniiskust) seda pidevalt registreerides ja millelegi (nt paberile) märkides. Hügromeeter Psühromeeter