laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mustmätta peitleid

Mustmätta peitleid on vanema rauaaja peitleid, mis tuli välja 1940. aastal Mustmätta küla põllult. Leid sisaldas 16 pronkskaelavõru või nende fragmenti. Kaelavõrud olid peidetud ilmselt 3. sajandi lõpus või 4. sajandi alguses. Mustmätta peitleid, eestigiid.ee Lembit Jaanits, Silvi Laul, Vello Lõugas, Evald Tõnisson "Eesti esiajalugu". Eesti Raamat, 1982 Mustmätta peitleid, eestigiid.ee
Erra-Liiva peitleid

Erra-Liiva peitleid on peitleid, mis avastati 1939. aastal Erra-Liiva külast, Keskküla talu karjamaalt. Leid sisaldas 176 araabia münti, 2 bütsantsi münti ja 1 india mündi. Mündid paiknesid umbes 0,1 meetri sügavusel ning asusid kolmes tulbas hõbedast spiraalvõru sees. Erra-Liiva aare peideti ilmselt 10. sajandi lõpus. Lembit Jaanits, Silvi Laul, Vello Lõugas, Evald Tõnisson "Eesti esiajalugu". Eesti Raamat, 1982 Erra-Liiva peitleid
Aslanbek Huštov

Aslanbek Vitaljevitš Huštov (vene keeles Асланбек Витальевич Хуштов; sündinud 1. juulil 1980 Kabardi-Balkaarias) on Venemaa Kreeka-Rooma maadleja, rahvuselt kabardiin. Võitis kehakaalus 96 kg Pekingi olümpiamängude kuldmedali. Huštov elab Krasnojarskis. Ta on abielus ja tal on üks tütar. Ta on 180 cm pikk ja kaalub 99 kilogrammi.
Igor Akinfejev

Igor Akinfejev (vene keeles Игорь Владимирович Акинфеев; sündinud 8. aprillil 1986 Moskva oblastis Vidnojes) on Venemaa jalgpallur, kes mängib väravavahina Venemaa kõrgliiga klubis Moskva AKSK. Juba nelja-aastaselt astus Igor AKSK jalgpallikooli ja juba teisel treeningul sai temast väravavaht. AKSK meeskonnas tuli ta 2002 Venemaa noortemeistriks. Samal aastal lõpetas ta AKSK jalgpallikooli ja sõlmis lepingu AKSK meeskonnaga. Sellest ajast on ta Moskva AKSK väravavaht. Venemaa jalgpalliliit tunnistas ta 2009 Venemaa parimaks väravavahiks. Venemaa meistrivõistluste sümboolsesse koondisse valis Venemaa jalgpalliliit Akinfejevi aastail 2005, 2006, 2008 ja 2009, aga 2004 sümboolsesse kolmandasse koondisse. Akinfejev kuulub Lev Jašini klubisse, kuhu kuuluvad Venemaa väravavahid, kes on oma värava puhtana hoidnud vähemalt 100 kohtumises. Arvesse tulevad Venemaa meistriliiga ja karikavõistlused, eurosarjad ning kohtumised Venemaa koondises, sealhulgas olümpiakoondises. 2006 pälvis ta Rahvaste Sõpruse ordeni. 12. aprillil 2009 lasi Akinfejev kohtumises Moskva Lokomotiiviga sisse oma 100. värava Venemaa meistriliigas (mängu võitis AKSK 4:1). Sellega püstitas Akinfejev omalaadse Venemaa rekordi: oma 100. värava Venemaa meistriliigas lasi ta sisse alles 140. kohtumises, kõigil ülejäänud väravavahtidel, kellele 100 väravat löödi, juhtus see märksa varem (senine rekord oli 120. kohtumine). Esimest korda arvati Akinfejev Venemaa koondisse 28. aprillil 2004 sõprusmängus Norra jalgpallikoondise vastu. Selle mängu kaotas Venemaa 2:3. Kokku on ta 7. septembri 2010 seisuga pidanud Venemaa esindusmeeskonnas 43 mängu ja lasknud neis sisse 38 väravat. Järgmist koondisekohtumist tuli oodata peaaegu aasta aega. See oli 2006. aasta MM-valikmäng Eesti jalgpallikoondise vastu, mis lõppes 1:1. Selles sarjas mängis Akinfejev pooled kohtumised ning lasi neis sisse 3 väravat. Venemaa jäi alagrupis Portugali ja Slovakkia jalgpallikoondise järel kolmandale kohale (Eesti oli neljas) ega pääsenud MM-finaalturniirile. 2008. aasta EM-valikturniiril mängis Akinfejev 5 kohtumises ja lasi neis sisse 1 värava. Sellega tõusis ta Venemaa esiväravavahiks. Venemaa saavutas alagrupis Horvaatia jalgpallikoondise järel teise koha (Eesti oli 6.) ja Akinfejev mängis EM-finaalturniiril kõik 5 kohtumist. Neist Hispaania jalgpallikoondise vastu laskis ta sisse 7 väravat (4 alagrupis ja 3 poolfinaalis), ülejäänud mängudes ainult 1 värava. 2010. aasta MM-valikturniiril mängis Akinfejev koos lisavalikmängudega 12 kohtumist ja laskis neis sisse 8 väravat. Venemaa saavutas alagrupis Saksamaa järel ja Soome ees teise koha, kuid kaotas lisavalikmängudel Sloveeniale ega pääsenud finaalturniirile. Koondisekarjääri lõpetas ta 2018. aasta oktoobris. Tema viimaseks suurturniiriks jäi 2018. aasta MM. UEFA karikas: 2005 Venemaa superkarikas: 2004, 2006, 2007, 2009, 2013, 2014, 2018 Venemaa karikas: 2005, 2006, 2008, 2009, 2010–11, 2012–13 Venemaa meister: 2003, 2005, 2006, 2012–13, 2013–14, 2015–16
Louis Höflinger

Georg Ludwig Friedrich Höflinger oli kunstnik ja fotograaf. Höflinger pärines Hesseni suurhertsogkonnast ja sündis arvatavasti 1827. aastal. Ei ole täpselt teada, millal ta Eestisse jõudis. Küll on aga tõendeid, et ta tegutses Pärnus mõnda aega kreiskooli võimlemisõpetajana. Tartu ajakirjanduses on teda esimest korda mainitud detsembris 1853, kui ta lubas järgmise aasta algul Tartu aastalaadale pildistama tulla. Teadaolevalt asus ta Tartusse alles 1857. aastal. 1857. aastal omandas ta Georg Friedrich Schlateri litograafiatöökoja ning hakkas tööle ka fotograafina. Ta töötas koos joonistaja Eduard Ivansoniga (Iwansohn). Höflingeri ateljees õppis fotograafiat esimene eestlasest fotograaf Reinhold Sachker. Mõnda aega töötas Höflingeri käe all joonistajana ka Carl Schulz, kes asutas aga peagi omaenda konkureeriva litotöökoja. Aastatel 1864–1866 tegutses Höflinger eelnevale lisaks kaubanduse vallas ning taas alates 1872. aastast. Juba 1875. aastal oli ta müünud oma litokoja edasi kirjastajale ja trükikojaomanikule Heinrich Laakmannile. Viimase kasuks lõpetas ta hiljemalt 1876. aastal ka tegevuse litografistina. Höflinger pankrotistus 1886. aastal ning on arvatud, et ta võis pärast seda Tartust lahkuda. Louis Höflingeri litograafia "Das Universitätsgebäude" (1860) on suurendatult kujutatud von Bocki maja välisseinal Tartus. "Vaade Tartule Toomelt" (1860) "Tartu Ülikool" (1860) "Turu tänav koos raekojaga" (1860) "Vene kirik" (1860) "Pühajärve vaade pargimajast" (1860) Sven Lepa: Esimesed paiksed fotograafid Tartus (1855–1870) Lk 107–108 LOUIS HÖFLINGER utlib.ut.ee Sven Lepa: Esimesed paiksed fotograafid Tartus (1855–1870) Lk 111 Heinrich Laakmanni trükikoda - EAA.1800 Tema pilte Tartu Ülikooli Raamatukogus
Heinrich Laakmann

Heinrich Laakmann (7. oktoober 1802 Lübeck – 14. juuni 1891 Tartu) oli Tartus tegutsenud saksa päritolu trükkal, kirjastaja ja raamatukaupmees. Ta õppis trükiasjandust Lübeckis, Frankfurdis (Maini ääres) ja Pariisis. Siirdus raamatutrükkalist sõbra Montagi kutsel 1832 Tallinna. Töötas aastail 1833–1836 Moskvas koduõpetajana, asus 1836 uuesti Tallinnas juhtima Lindforsi pärijate trükikoda, mille hiljem rentis endale. Asutas 15. septembril 1837 Tartus selle trükikoja osakonna. 1839. aastal Tallinna ja Tartu ärid lahutati ning 1840. aastal sai Tartu trükikoda Heinrich Laakmanni omaks. 1840–1880 trükiti Laakmanni trükikojas umbes 800 eestikeelset raamatut, mis moodustasid üle kolmandiku eestikeelsest raamatutoodangust. Samuti trükiti seal suur osa eestikeelseid ajalehti ja ajakirju (näiteks Eesti Postimees, Eesti Põllumees, Meelejahutaja), kalendritest ("Maa-rahva kasuline Kalender“) ning rahvusliku liikumise silmapaistvamate kirjameeste teoseid. 1867. aastal avas ta Tartu esimese eestikeelsete raamatute kaupluse. 1875. aastal omandas Louis Höflingeri litograafiatöökoja ja suurendas kirjatüüpide valikut. 1880. aastal jätkas Laakmanni tegevust tema poeg Carl Heinrich Leopold Laakmann (1844–1908), kes 1887. aastal omandas veel Wilhelm Adolf Just trükikoja. Pärast Carl Laakmanni surma sai trükikoja omanikuks tema lesk Leontine Laakmann, ettevõtet juhtis aga edasi ärijuht. 1917. aasta teisel poolel jäi ettevõte praktiliselt seisma, töötas ainult köitmiskoda ja litograafiatöökoda, osa trükikoja seadetest hävines, kuid 18. aprillil 1918 alustas trükikoda uuesti tööd. 1920–1931 kandis trükikoda nime Graafiline kunstiasutus H. Laakmann. 1930. aastal läks trükikoda pankrotti. 1931. aasta sügisest kuni 1933. aasta alguseni töötas ettevõte H. Laakmanni trükikoja nime all, müüdi aga hiljem maha. Kokkuleppel Laakmanni pärijatega moodustati osaühing Ilutrükk, millega liideti ka Bergmanni trükikoda. Trükikoda hävis 1944. aastal. Ta oli lauluseltsi Vanemuine auliige (1867), Tartu Käsitööliste Seltsi ja Õpetatud Eesti Seltsi liige. Rahvusarhiivi fondiloend – Heinrich Laakmanni trükikoda – EAA.1800 Elulugu
Tööleping

Tööleping on töötaja ja tööandja kokkulepe, mille alusel füüsiline isik (töötaja) teeb teisele isikule (tööandjale) tööd, alludes tema juhtimisele ja kontrollile. Tööandja kohustub maksma töötajale töö eest tasu ning kindlustama talle poolte kokkuleppe, kollektiivlepingu, seaduse või haldusaktiga ettenähtud töötingimused. Tööleping on reguleeritud töölepingu seadusega (lühendatult TLS, jõustunud 01.07.2009). Kui tekib vaidlus lepingu vormi üle, siis loetakse, et pooled sõlmisid töölepingu. Seda juhul, kui väidetav tööandja ei tõenda vastupidist või kui pole ilmne, et pooled sõlmisid teistsuguse lepingu. Kui ettevõte on sõlminud isikuga lepingu ja väidab, et see ei ole tööleping, kuid tegevus toimub ettevõtte määratud kohas määratud ajal ja tingimused on ette nähtud ettevõtte poolt, siis on tegemist töölepinguga. Sellisel juhul kehtivad ettevõtjale samad kohustused, mis töölepingu puhul: palka makstakse vastavalt palga seadusele, tööaeg on piiratud vastavalt töö- ja puhkeaja seadusele, puhkepäevadel ning õhtusel ning öisel ajal töötamise eest on ette nähtud kõrgem töötasu. Vastavalt töölepingu seadusele peavad töölepingus olema kirjas järgmised andmed: tööandja ja töötaja nimi, isiku- või registrikood, elu- või asukoht; töölepingu sõlmimise ja töötaja tööle asumise aeg; tööülesannete kirjeldus; ametinimetus, kui sellega kaasneb õiguslik tagajärg; töö eest makstav tasu, milles on kokku lepitud (töötasu), sealhulgas majandustulemustelt ja tehingutelt makstav tasu, töötasu arvutamise viis, maksmise kord ning sissenõutavaks muutumise aeg (palgapäev), samuti tööandja makstavad ja kinnipeetavad maksud ja maksed; muud hüved, kui nendes on kokku lepitud; aeg, millal töötaja täidab kokkulepitud tööülesandeid (tööaeg); töö tegemise koht; puhkuse kestus; viide töölepingu ülesütlemise etteteatamise tähtaegadele või töölepingu ülesütlemise etteteatamise tähtajad; viide tööandja kehtestatud töökorralduse reeglitele; viide kollektiivlepingule, kui töötaja suhtes kohaldatakse kollektiivlepingut. Andmed esitatakse töölepingus heauskselt, selgelt ja arusaadavalt. Tööleping sõlmitakse reeglina tähtajatult. Tähtajaliselt võib töölepingu sõlmida kuni viieks aastaks, kui seda õigustavad töö ajutisest tähtajalisest iseloomust tulenevad mõjuvad põhjused, näiteks teatud töö tegemise ajaks (ehitad valmis selle maja), ajutiselt äraoleva töötaja asendamiseks, hooajatööde tegemiseks (marjade korjamiseks) jm. Kui töötajal ja tööandjal tekib arusaamatusi töölepingu tingimuste täitmisel, siis töötajal on õigus pöörduda kas ametiühingu või tööinspektsiooni poole. "Töölepingu seadus". Vaadatud 11.02.2018. Töölepingu seadus Töö- ja puhkeaja seadus Palgaseadus Puhkuseseadus Kollektiivlepingu seadus Tööinspektsiooni koduleht
Vassili Berezutski

Vassili Berezutski (vene keeles Василий Владимирович Березуцкий; sündinud 20. juunil 1982 Moskvas) on Venemaa jalgpallur. Ta mängib Moskva CSKAs kaitsemängijana. Venemaa koondises on ta mänginud alates 2003. aastast ja löönud 81 mängus 4 väravat (seisuga 27. juuni 2014).
Anderson Luís de Abreu Oliveira

Anderson Luís de Abreu Oliveira (tuntud nime Anderson all; sündinud 13. märtsil 1988 Porto Alegres) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Türgi esiliiga klubis Adana Demirspor. Ta on mänginud näiteks Grêmio, FC Porto, Manchester Unitedi ja Internacionali meeskonnas. Anderson osales 2008. aasta suveolümpiamängudel ja võitis Brasiilia meeskonnaga pronksmedali. Grêmio Campeonato Brasileiro Série B: 2005 Porto Primeira Liga: 2005–06, 2006–07 Taça de Portugal: 2005–06 Supertaça Cândido de Oliveira: 2006 Manchester United Premier League: 2007–08, 2008–09, 2010–11, 2012–13 Football League Cup: 2008–09 FA Community Shield: 2011, 2013 UEFA Meistrite Liiga: 2007–08 Klubide maailmameistrivõistlused: 2008 Internacional Campeonato Gaúcho: 2015
Guillermo Ochoa

Francisco Guillermo Ochoa Magaña (sündinud 13. juuli 1985 Guadalajaras) hüüdnimega Memo on Mehhiko jalgpallikoondise ja Itaalia kõrgliigaklubi Salernitana väravavaht. Klubikarjääri jooksul ta varem mänginud Mehhiko klubis América, Prantsusmaa Ligue 1 klubis Ajaccio, Hispaania klubides Granada ja Málaga ning Belgia kõrgliigaklubis Standard Liège. Debüüdi Mehhiko rahvuskoondises tegi Ochoa 14. detsembril 2005 sõprusmängus Ungari vastu. Ta on tulnud Mehhiko koondisega CONCACAF Gold Cupi võitjaks aastatel 2009, 2015 ja 2019. 2019. aastal valiti ta turniiri parimaks väravavahiks. 2006. aasta maailmameistrivõistlustel oli ta Mehhiko koondise teine varuväravavaht ja 2010. aasta maailmameistrivõistlustel koondise esimene varuväravavaht. 2014. aasta maailmameistrivõistlustel oli ta Mehhiko koondise põhiväravavaht. Maailmameistrivõistluste debüüdi tegi ta esimeses alagrupimängus 13. juunil Kameruni vastu, mille Mehhiko võitis 1:0. Teine alagrupimäng 17. juunil lõppes Mehhiko ja Brasiilia vahel väravate viigiga. Ochoa tegi mängus mitu silmapaistvat tõrjet ja valiti mängu parimaks mängijaks. Viimase alagrupimängu 23. juunil võitis Mehhiko Horvaatia vastu 3:1. 29. juunil toimunud kaheksandikfinaalis võitis Holland Mehhikot hiliste väravate toel 2:1. Ta kuulunud Mehhiko koondisse veel ka 2018. ja 2022. aasta maailmameistrivõistlustel,, 2007. aasta CONCACAF Gold Cupil, 2007. aasta Copa Américal, 2016. aasta Copa América Centenariol ning 2013. ja 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel. 2020. aasta suveolümpiamängudel võitis ta Mehhiko võistkonnaga pronksmedali. Lisaks kuulus ta Mehhiko olümpiakoondisse 2004. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril. América Primera División: Clausura 2005 CONCACAF-i Meistrite Liiga: 2006 InterLiga: 2008 Campeón de Campeones: 2005 Standard Liège Belgia karikas: 2017–18 "Brazil 0-0 Mexico". BBC. 17.6.2014. Vaadatud 28.6.2017 "Netherlands 2-1 Mexico". BBC Sports. 29.6.2014. Vaadatud 28.6.2017  Guillermo Ochoa – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
GSM Data

GSM Data on sissehelistamisteenus mobiiltelefonilt. Esimesed andmesideühendused, mis laiemalt mobiilvõrkudes levisid, olidki GSM Data ühendused. See ühendus on samalaadne tavatelefoniliinil kasutatava modemühendusega, kiirus on enamasti 9600 bps. Sellise ühenduse eeliseks on kõnekanali kasutamine, seega prioriteet on samaväärne kõnedega ning ühendus stabiilsem. Maksustatakse tavaliselt kõneminuti hinnaga. Vastavalt GPRS-i toe tekkele mobiilside tugijaamades tõrjuti GSM Data ühendus välja. Tänapäeval võib sellist ühendust kasutada sissehelistamisel põhinevate juhtimissüsteemide juhtimiseks. GSM Data teenust pakub EMT (Elisa ja TELE2 kohta andmed puuduvad) Kasutaja jaoks sarnaselt töötab ka Iridiumi ja Thuraya satelliittelefonide kaudu kasutatav andmesideühendus.
Prom Night

"Prom Night" on mitme filmi (originaal)pealkiri: "Lõpuballi mõrvad" (originaalpealkiri "Prom Night") on Paul Lynchi lavastatud Kanada 1980. aasta slasher-film. Filmile on tehtud ka kolm järge: "Hello Mary Lou: Prom Night II" (1987) "Prom Night III: The Last Kiss" (1990) "Prom Night IV: Deliver Us from Evil" (1992) "Lõpupidu" (originaalpealkiri "Prom Night") on USA-Kanada 2008. aasta õudusfilm, mille lavastaja on Nelson McCormick. Film on 1980. aasta filmi uustöötlus, millel on aga originaaliga suhteliselt vähe ühist.
Buudilaadur

Buudilaadur on kõvakettal paiknev arvutiprogramm, mis käivitab operatsioonisüsteemi. Näiteks IBM PC-tüüpi arvutite buudilaadur paikneb kõvaketta alguses 512-baidises sektoris. Kui arvuti käivitatakse, testib BIOS süsteemi töökõlbulikkust ja annab kontrolli peabuudikirjele MBR (Master Boot Record) üle. Seejärel täidetakse peabuudikirjes olev programm, mis ongi buudilaadur. Selle ülesanne on anda juhtimine üle operatsioonisüsteemile, mis teostab buutimisprotsessi lõpuni. Tulemuseks on näiteks Windowsi käivitumine. Enamus personaalarvuteid tulevad kohe mingisuguse Windowsi või Mac OS-i buudilaaduriga. Kui tahetakse Linuxit kasutada, tuleb teistsugune buudilaadur paigaldada. On saadaval palju erinevaid buudilaadureid, sh GNU GRUB, BootManager, LILO, NTLDR, Nvidia Boot Agent jne. Buudilaadur, vallaste.ee Bootloader, What is
Jarõna Ilo

Jarõna Ilo (sündinud 6. märtsil 1955 Kiievis) on ukraina päritolu Eesti kunstnik (graafik). Ta on õppinud Kiievi Tööstusgraafika Tehnikumis[viide?], Praha Filmiakadeemias ja lõpetanud 1981. aastal Eesti Kunstiakadeemia. On olnud Eesti Kunstiakadeemia joonistuskateedri õppejõud ja õpetanud joonistamist Vanalinna Hariduskolleegiumis, Euroülikoolis ja Austraalia Rahvuslikus Ülikoolis Canberras.[viide?] Ta on töötanud ka Eesti Televisioonis lastesaadete autorina[viide?]. Jarõna Ilo on tegutsenud vabakutselise kunstnikuna, raamatuillustraatorina ning alates 1987. aastast esinenud näitustel nii Eestis kui ka välisriikides. Ta on paljudele tuttav raamatu „Pinocchio ehk Puunuku seiklused” (1985) illustratsioonide autorina. Kaarin Kivirähk, Rebeka Põldsam. Jarõna Ilo: joonistamine muutus minu jaoks keeleks, milles saan end vabalt ja selgelt väljendada. Eesti Ekspress / Digi, 13.03.2017 Jarõna joonistuste kogu Flickris Vano Allsalu. Jarõna Ilo valitud joonistused, Sirp, 7. oktoober 2009 Kaarin Kivirähk, Rebeka Põldsam. Jarõna Ilo: joonistamine muutus minu jaoks keeleks, milles saan end vabalt ja selgelt väljendada. Eesti Ekspress / Digi, 13.03.2017
Windows Me

Windows Me ka Windows Millennium Edition või Windows ME on Microsofti graafilise kasutajaliidesega operatsioonisüsteem, mis anti välja 14. septembril 2000. Windows Me tugi lõpetati 11. juulil 2006. Windows Me oli Windows 98 järelkäija ja nagu Windows 98, oli seegi suunatud kodukasutajale. Kaasa tuli Internet Explorer 5.5, Windows Media Player 7 ja uus Windows Movie Maker videotöötluseks. Me tõi kaasa graafilised uuendused, Windowsi kesta uuendused ja IE 5.5, millest osad olid juba äriklassi Windows 2000-ga 7 kuud varem välja tulnud. Windows Me on suuteline käitama Internet Explorer 6 SP1 versiooni, kuid mitte SP2 (ega uuemaid) ega Windows Media Player 9. Microsofti .NET Framework versioon 2.0 on toetatud, kuid versioonid 2.0 SP1, 3.x ja uuemad mitte. Office XP oli viimane Microsoft Office'i versioon, mida toetas Windows 95/98. Windows Me on järg Windows 95/98 mudelil, kuid muudetud buudilaaduriga, kust MS-DOS on välja jäetud, et käivitamist kiirendada. See oli üks põhjalikumalt läbivaieldud uuendus Windows ME-s, sest vanemad programmid, mis vajasid töötamiseks DOS-i keskkonda, uue Windowsiga enam ei töötanud. Võrreldes teiste Windowsi versioonidega jäi Windows ME-l eduaeg lühikeseks, kestes pisut üle aasta. Windows Me vahetas välja Windows NT baasil tehtud Windows XP, mis tuli turule 25. oktoobril 2001. "Microsoft Announces Immediate Availability Of Windows Millennium Edition (Windows Me)". Microsoft PressPass - Information for Journalists. Microsoft. 14. september 2000. Vaadatud 2.08.2008. http://support.microsoft.com/ph/6519 "Overview of Real Mode Removal from Windows Millennium Edition" Microsoft
Peeter Semjonov

Peeter Semjonov (4. veebruar 1936 Tallinn – 13. märts 2019 Tallinn) oli Eesti poksija. Ta poksis aastatel 1954–1959 Tallinna Tööjõureservides, kus tema treener oli Martin Linnamägi. Ta oli raskekaalus (üle 81 kg) Eesti NSV meister (1955). Ta osales Eesti NSV ja Leedu NSV 1956. aasta sõpruskohtumisel raskekaalus (üle 81 kg) ja kaotas oma kohtumise. Ta sai 1956. aastal Tööjõureservide üleliidulistel meistrivõistlustel raskekaalus (üle 81 kg) III koha. Ta oli 1958. aastal Leningradi oblasti meister poolraskekaalus (kuni 81 kg). Ta tegutses hiljem poksikohtuniku ja -treenerina. Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 398 Haud Tallinna Metsakalmistul
Oru tänav

Oru tänav (varem Katoliku tänav; saksa keeles Katholische Straße) on tänav Tartus. See ühendab Baeri tänavat Hermanni tänavaga ja on 270 meetri pikk. Ta ristub Veski tänavaga. Oru tänava Baeri-poolses otsas jääb ühele poole tänavat Kassitoome org, teisel pool paikneb künka otsas skulptuurigrupp Vjatško ja Meelis Tartu kaitsel. 2000. aastani asus aadressil Oru 2 Tartu Linnamuuseum. Aadressil Oru 3 asub Tartu Katoliku Kooli Oru tänava õppehoone, nn Joosepi maja. Selle esisel haljasalal on kujur Ernst Kirsi 1960. aastal loodud graniitskulptuur "Naine vaasiga". Kuulutusetulp Oru ja Baeri tänava nurgal, vaade Baeri tänavalt (2011) Tartu katoliku kirik Oru tänavalt Oru 2 "Naine vaasiga" Ekspresskataloog 2005, lk. 54. Tartu kaart mõõtkavas 1:22 000
Karl Ernst von Baeri tänav

Karl Ernst von Baeri tänav on tänav Tartu kesklinnas. See on Vallikraavi tänava jätk, mis on umbes 620 meetrit pikk ning kulgeb Vallikraavi, Juhan Liivi ja Lossi tänava ristmikust Jakobi tänavani, jätkudes teisel pool teed Kroonuaia tänavana. Tänav kulgeb kaarega ümber Toomemäe. Toomemäe ja Kassitoome vahelises lõigus avaneb Baeri tänavalt vaade Tartu Toomkirikule. Toomkiriku kohal jääb mäenõlva ees tänava äärde Tartu Ülikooli tenniseväljak, veidi allpool asub üliõpilasselts Liivika hoone. Baeri tänav on nimetatud Karl Ernst von Baeri auks, varem kandis see Vallikraavi tänava nime. Üliõpilasselts Liivika konvent, Baeri tänav 7. Toomemäe trepid Baeri ja Oru tänava nurgal. Tartu linnamuuseumi ajalooline reklaam Jakobi ja Baeri tänava nurgal. Elumaja Baeri ja Oru tänava nurgal, Baeri 11. Pesuköök, Baeri 3 Baeri 3 ja 5 Baeri 3 eestvaade
Munga tänav (Tartu)

Munga tänav (saksa keeles Mönchstraße) on tänav Tartu vanalinnas pikkusega umbes 355 meetrit. See algab Vabaduse puiesteelt ja lõpeb Jakobi tänaval. Munga tänava ääres asub Peeter Põllu plats. Tänava äärde jäävad: Hugo Treffneri Gümnaasium Munga tänav 12 / Rüütli tänav 20 Tartu Jumalaema Uinumise katedraalkirik Magasini tänav 1a // Munga tänav 14, Haridus- ja Teadusministeeriumi hoone Munga tänav 18, Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum Rüütli tänav 15 //. Munga 9 Munga 16, Vene Gümnaasiumi hoone Pille-Resa Nukumaja Munga tänav 14 // Lai tänav 1a Keskajal paiknes Munga tänava ääres Tartu dominiiklaste Maarja-Magdaleena kloostri kloostrikirik. Tartu Ülikooli 300-aastase juubeli puhul (1932) nimetati Munga tänav ümber Peeter Põllu tänavaks eestikeelse ülikooli ühe rajaja Peeter Põllu auks. Sellega seoses nimetati Raadil asuv Põllu tänav Nurme tänavaks. Peeter Põllu tänav nimetati 14. oktoobril 1949 ümber Pioneeri tänavaks. Seejärel on ta nimeks olnud Hatšatur Abovjani tänav (Tartus õppinud Armeenia kirjaniku Hatšhatur Abovjani järgi). Hiljem nimetati see uuesti Munga tänavaks. Vene gümnaasiumi hoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 27.03.2021) Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas: Tartu Magasini tänava kadunud pühakojad, forte.delfi.ee, 23.07.2016
Pioneeri tänav

Pioneeri tänav on olnud tänava nimi mitmes Eesti linnas: Munga tänav Tartus Pikk tänav Viljandis Pioneeri tänav Tallinnas, endises Nõmme linnas. Tänapäeval Vääna tänav, Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis Pioneeri tänav, Kohtla-Järvel.
Rael Artel Gallery

Rael Artel Gallery, täieliku nimega Rael Artel Gallery: Non-Profit Project Space, oli Rael Arteli kunstigalerii Pärnus Lõuna tänaval ja Tartus Kompanii tänaval, mis tegutses aastatel 2004–2009.
Pure

Pure tähendab mitut asja. Pure'i vald on vald Ardennes'i departemangus Põhja-Prantsusmaal. Pure on programmeerimiskeel. "Pure" on Gary Numani album. "Pure" on ansambli Lightning Seeds album. "Pure" on ansambli Koer debüütalbum. "Pure" on Lara Fabiani album. "Pure", eestikeelse pealkirjaga "Rikkumata", on 2002. aasta inglise draamafilm. "Pure" on Kanada 2004. aasta film. Pūre, Läti asula