laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Air Moldova

Air Moldova on Moldova suurim lennukompanii, mille kodulennuväli on Chișinău rahvusvaheline lennujaam. Air Moldova lennukid lendavad 19 riiki ja 27 sihtkohta. Lennufirma loodi 1992. aastal kohaliku Aerofloti üksuse baasil. See kuulub täielikult Moldova Vabariigile. Lennufirmas on 598 töötajat. 13. juulil 2004 sai Air Moldova IATA liikmeks. Araabia Ühendemiraadid Dubai – Dubai rahvusvaheline lennujaam (suvehooaeg) Küpros Larnaca – Larnaca rahvusvaheline lennujaam Austria Viin – Viini rahvusvaheline lennujaam Belgia Brüssel – Brüsseli lennujaam (alustab 16. juulist) Bulgaaria Burgas – Burgasi lennujaam (suvehooaeg) Varna – Varna lennujaam (suvehooaeg) Hispaania Madrid – Madridi Barajase lennujaam Itaalia Milano – Milano Malpensa lennujaam Rooma – Rooma Leonardo da Vinci-Fiumicino lennujaam Verona – Verona lennujaam Kreeka Ateena – Ateena rahvusvaheline lennujaam Moldova Chișinău – Chișinău rahvusvaheline lennujaam (kodubaas) Montenegro Tivat – Tivati lennujaam (suvehooaeg) Portugal Lissabon – Lissaboni Portela lennujaam Prantsusmaa Pariis – Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam Rumeenia Bukarest – Bukaresti Henri Coandă rahvusvaheline lennujaam Saksamaa Frankfurt – Frankfurdi lennujaam Suurbritannia London – Londoni Gatwicki lennujaam Tšehhi Praha – Praha Ruzyně lennujaam Türgi Antalya – Antalya lennujaam (suvehooaeg) Bodrum – Bodrumi Milasi lennujaam (suvehooaeg) Dalaman – Dalamani lennujaam (suvehooaeg) İstanbul – İstanbuli Atatürki lennujaam Ukraina Kiiev – Kiievi Borõspili lennujaam Venemaa Moskva – Moskva Domodedovo rahvusvaheline lennujaam Sotši – Sotši rahvusvaheline lennujaam (suvehooaeg) Peterburi – Peterburi Pulkovo lennujaam Holland – Amsterdam Iirimaa – Dublin Jordaania – Amman Kõrgõzstan – Biškek Poola – Varssavi Türgi – Ankara Ukraina – Dnipro, Donetsk ja Odessa Valgevene – Minsk Venemaa – Rostov Doni ääres
Embraer EMB 120

Embraer EMB 120 Brasilia on Brasiilia lennukiehitusfirma Embraer 30 reisijakohaga regionaalliinide kahe mootoriga alltiivaline turbopropellerreisilennuk. 1980. aastate algul arendatud Embraer EMB 120 oli oma aja kohta modernne turbpropellermootoritega lähimaa liinilennuk, pakkudes otsest konkurentsi Saab 340-le. Pärtast esmalendu 27. juulil 1983 läks lennuk liinidele 1985. aastal esmalt USA-s. 2001. aasta sügiseks, mil tehasest väljus viimane EMB 120 sarja lennuk, oli neid kokku valmistatud 352. Enamik lennukeid EMB 120 müüdi Ameerika Ühendriikides ja mujal läänepoolkeral. EMB 120 Brasilia ja selle väiksem teisend EMB 110 Bandeirante on Embraeri ainsad turbopropellerreisilennukid. EMB 120 – põhimodifikatsioon EMB 120ER – suurema lennukaugusega (Extended Range) ning suurendatud reisijate kohtade arvuga. Kõik EMB-120ER S / Ns võib kohandada EMB-120FC või EMB-120QC-ks. EMB 120FC – kaubalennuk EMB 120QC – kiiresti (Quick Change) kaubaveoks kohandatav EMB 120RT – transpordilennuk (tavaliselt sõjaväeline). Kõiki EMB-120RT S / Ns-id saab kohandada EMB-120ER-iks VC-97 – Brazilian Air Force'i VIP-lennuk Ameerika Ühendriigid – Ameriflight (7), SkyWest Airlines (56), Great Lakes Aviation (6) Austraalia – Airnorth (6), Skippers Aviation (6), Network Aviation (6), Regional Pacific Airlines (2) Brasiilia – Meta Linhas Aéreas (2), Puma Air (2), Passaredo Transportes Aéreos (6), Rico Linhas Aéreas (3), Air Minas (4) Dominikaani Vabariik – Air Century (1), Servicios Aereos Profesionales (1) Ecuador – TAME operated by SAEREO (2) Hispaania – Swiftair (10) Honduras – Rollins Air (4) Moldova – Air Moldova (1) Prantsusmaa – Atlantique Air Assistance (1) Ungari – Budapest Aircraft Servic (3) Venemaa – Region Avia Airlines (8), Atlant-Soyuz Airlines (2) Meeskond: 2 + 1 Reisijaid: 30 Pikkus: 20,00 m Tiivaulatus: 19,78 m Kõrgus: 6,35 m Tiiva pindala: 39,4 m² Tiivaprofiil: tüves mod. NACA 23018, otstes NACA 23012 Tühimass: 7070 kg Maksimaalne õhkutõusu mass: 11 500 kg Suurim maandumismass: 11 250 kg Mootorid: 2 × Pratt & Whitney Canada PW118/118A/118B, turbopropeller, 2 x 1340 kW (1800 HJ) Maksimaalne kiirus: 608 km/h (6100 m kõrgusel) Reisikiirus: 552 km/h Varisemiskiirus: 162 km/h (maandumisklapid all ehk tagatiivad väljas) Lennukaugus: 1750 km Lennulagi: 9085 m Õhkutõusudistants: vähemalt 1420 m
Elias Treeman

Elias Treeman on varjunimi, mida kasutasid tõlkijad Tõnis Arro, Tiit Kusnets ja Rünno Vissak George Orwelli raamatu "1984" eestikeelse tõlke esmaavaldamisel.
Otepää rattamaraton

Otepää rattamaraton on 2000. aastal alguse saanud ja sarja Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus Otepääl, mis toimub nüüd MTBest rattamaratonide sarja etapina. ERR videokokkuvõte 11. Otepää rattamaratonist
Tallinna rattamaraton

Tallinna rattamaraton on 1998. aastal alguse saanud ja sarja Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus stardipaigaga Aegviidu spordibaasis. Nüüd toimub MTBest rattamaratonide sarja etapina. ERR-i videokokkuvõte 13. Tallinna rattamaratonist
Kalevipoja rattamaraton

Kalevipoja rattamaraton on 2008. aastal alguse saanud ja sarja Elion Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus. 2009. aastal kuulus maraton Elion Estonian Cupi kandidaatmaratonina, aga juba järgmisel aastal oli ta sarja osavõistluste hulgas. ERR videokokkuvõte 3. Kalevipoja rattamaratonist
Elva rattamaraton

Elva rattamaraton on 2001. aastal alguse saanud ja Elion Estonian Cupi sarja kuuluv rattaspordiüritus, mis toimub Elva linna lähiümbruses. Aastast 2015 toimub võistlus MTBesti rattamaratonide sarja etapina. ERR videokokkuvõte 10. Elva rattamaratonist
Jõulumäe rattamaraton

Jõulumäe rattamaraton on 2000. aastal alguse saanud ja sarja Elion Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus.
Rakke rattamaraton

Rakke rattamaraton on 2001. aastal alguse saanud ja sarja Elion Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus, mis toimub nüüd MTBesti rattamaratonide sarja etapina. 2010. aastal oli maratoni toimumine tõsise kahtluse all, kui nädal enne starti tõusis suur torm, mille tagajärjel oli rada täis mahakukkunud puid ja elektriliine. Lisaks puudus Rakkes elekter. Võistluspäeval, vahetult enne starti, oli taas torm, aga poolteist tundi plaanitust hiljem sai start siiski antud. Maratoni võitis ja koos sellega tuli Eesti meistriks Allan Oras. ERR-i videokokkuvõte 10. Rakke rattamaratonist
Rõuge rattamaraton

Rõuge rattamaraton on 1999. aastal alguse saanud ja sarja Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus, mis toimub nüüd MTBest rattamaratonide sarja etapina. Kuni 2006. aastani kandis võistlus nime Haanja rattamaraton. Elion Rattamaratonide sari: 1. etapp - Rõuge Rattamaraton ERR videokokkuvõte 2011. aasta Rõuge rattamaratonist
Alges Maasikmets

Alges Maasikmets (sündinud 18. augustil 1968) on Eesti jalgrattasportlane. 1993. aasta Eesti meister grupisõidus. Rattatrenniga hakkas Maasikmets tegelema venna soovitusel aastal 1982. 1996. aastal osales rattur Atlanta suveolümpiamängudel. Maastikurataste võistlus oli siis esimest korda olümpiamängude kavas. Maasikmetsal õnnestus küll loosi tahtel startida esimesest reast, aga ta katkestas võistluse seljavalude tõttu. Võistluse võitis Bart Jan Brentjens. Pärast seda pole Maasikmets olümpiamängudel osalenud. 1998 1. Tartu rattamaratoni võitja 2000 3. Tartu rattamaratoni võitja 2001 3. Haanja rattamaratoni võitja 2002 4. Haanja rattamaratoni võitja 4. Tartu rattamaratoni võitja Toyota Estonian Cup üldarvestuses 3. koht 2003 3. Mulgi rattamaratoni võitja 4. Otepää rattamaratoni võitja 5. Haanja rattamaratoni võitja Toyota Estonian Cup sarja üldvõitja 2004 4. Mulgi rattamaratoni võitja 4. Rakke rattamaratoni võitja 5. Jõulumäe rattamaratoni võitja Elion Estonian Cup sarja üldvõitja 2005 5. Mulgi rattamaratoni võitja 2006 7. Otepää rattamaratoni võitja Elion Estonian Cup üldarvestuses 2. koht 2008 10. Rõuge rattamaratoni võitja 9. Otepää rattamaratoni võitja "Alges Maasikmetsa profiil Extreme Sport kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. mai 2008. Vaadatud 16. augustil 2010. Biograafia ESBL-is Alges Maasikmets CyclingArchives Alges Maasikmets ProCyclingStats
Sigvard Kukk

Sigvard Kukk (sündinud 16. septembril 1972) on eesti jalgrattasportlane. 2001 1. Mulgi rattamaratoni võitja 2. Otepää rattamaratoni võitja 2002 2. Elva rattamaratoni võitja 3. Otepää rattamaratoni võitja 5. Tartu rattamaratoni võitja 2004 4. Elva rattamaratoni võitja 2007 10. Tallinna rattamaratoni võitja 8. Jõulumäe rattamaratoni võitja Elion Estonian Cup üldarvestuses 2. koht 2010 1. Mulgi rattaralli võitja Biograafia ESBL-is
Allan Oras

Allan Oras (sündinud 20. detsembril 1975 Tartus) on eesti jalgrattasportlane. Mitmekordne hõbe- ja pronksmedalivõitja Eesti meistrivõistlustel grupisõidus ja eraldistardis. Tõsisemalt hakkas Oras tegelema spordiga 10-aastaselt ja siis oli alaks ujumine, aga kaks aastat hiljem sattus ta rattaspordi juurde. 2002 2. Mulgi rattamaratoni võitja 2. Rakke rattamaratoni võitja Toyota Estonian Cupi sarja üldvõitja 2003 3. Rakke rattamaratoni võitja Toyota Estonian Cupi üldarvestuses 2. koht 2004 5. Otepää rattamaratoni võitja Elion Estonian Cupi üldarvestuses 3. koht 2005 8. Tallinna rattamaratoni võitja 7. Haanja rattamaratoni võitja Elion Estonian Cupi üldarvestuses 2. koht 2007 7. Elva rattamaratoni võitja 8. Otepää rattamaratoni võitja Elion Estonian Cupi sarja üldvõitja 2008 8. Elva rattamaratoni võitja 8. Rakke rattamaratoni võitja Elion Estonian Cupi sarja üldvõitja 2009 9. Rakke rattamaratoni võitja Elion Estonian Cupi üldarvestuses 2. koht Eesti aasta parim rattur 2010 11. Otepää rattamaratoni võitja 10. Rakke rattamaratoni võitja Eesti meister maastikusõidus Elion Estonian Cupi sarja üldvõitja "Postimees: Allan Oras: häid noori ja andekaid rattureid Eestis jätkub". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. juuli 2010. Vaadatud 12. augustil 2010. Biograafia ESBL-is
Reet Varblane

Reet Varblane (sündinud Perli; 14. september 1952 Pärnu – 25. november 2023) oli eesti kunstiteadlane. Ta sündis ökonomistide perekonnas. Ta lõpetas aastal 1970 Pärnu 2. Keskkooli ja aastal 1975 Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna. Ta on töötanud Tallinna Kunstihoone kuraatorina. "20. sajandi kunst" (koos Ants Juske ja Jaak Kangilaskiga). Kunst. Tallinn 1994. ISBN 5899200359 "Pandora laegas" (koos Katrin Kivimaaga). Kunst. Tallinn 2000. ISBN 5899202386 "Kunstiteaduslikke uurimusi" 2003/1–2 (koos Ants Heina, Kersti Markuse ja Eva Näripeaga). Eesti Kunstiteadlaste Ühing. Tallinn 2003. ISSN 14062860 "Mari Roosvalti maalid 1970–2006" (koos Jüri Okasega). Eesti Kunstimuuseum. Tallinn 2006. ISBN 9949138884 1989 Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (artikkel "Hanno Kompuse kunstiteoreetilised vaated” Tartu Riikliku Kunstimuuseumi “Kogude teatmikus”) On olnud abielus luuletaja Hannes Varblasega. On olnud abielus kunstiteadlase Ants Juskega. Mart Niineste. "Kunstihoone juht koondas kuraatorid". Eesti Päevaleht nr 300, 28. detsember 2011. Lk 8 Eneken Helme. "Varblane, Reet, kunstiajaloolane ja -kriitik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 575 "Tartu Riikliku Kunstimuuseumi töötajad tööprobleeme arutamas. Vasakult: muuseumi teadusala asedirektor Eha Ratnik, teaduslik sekretär Ehe Asu, kunstipedagoogika sektori juhataja Virve Hinnov, abikoguhoidja Helgi Kruusmaa, Reet Varblane ja kujutava kunsti kaugõppekursuse juhataja Toivo Toomemets". Foto: Kaljo Raud, november 1975. Eesti Rahvusarhiiv, RA EFA.263.0.97752
Ants Juske

Ants Juske (10. veebruar 1956 – 12. veebruar 2016) oli eesti ajakirjanik, kunstiteadlane ja -kriitik. Ta lõpetas aastal 1974 Tallinna 10. Keskkooli ja aastal 1979 Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloolasena. Aastal 1978 ilmus Tartus omakirjastusliku väljaandena Ants Juske ja Linnar Priimäe kirjutis "Tartu sügis". Juske töötas Tartu Kõrgema Kunstikooli rektorina kooli moodustamisest 2000. aastal kuni 2004. aastani. "Kunstnik. Ruum. Pilt." Kunst 1991 "Kaksipidi pildid". 2002. Kunst ISBN 5899202912 "Estonian-born Admiral F. v. Bellingshausen, the Discoverer of Antarctica". 2003 ISBN 994910131X "Joonistav laps". Eesti Kunstiakadeemia 2004. ISBN 9985946596 "Kirglikud aastad". Eesti Päevaleht 2006. ISBN 9789985974773 "Külmetav Eesti kunstnik". Eesti Päevaleht 2006. ISBN 9985966280 "Eesti maal läbi aegade". Pegasus 2013. ISBN 9789949505654 "Salvador Dali ja sürrealism Eestis". TEA Kirjastus 2014. ISBN 9789949242344 Teaduste doktoriks saada pole mõtet. Postimees, 30. juuli 2004 Ants Juske: Lapsed ja kunst. Maaleht, 23. september 2004 ANTS JUSKE: Millal saabub iseseisvus?. Eesti Päevaleht, 21. august 2006 ANTS JUSKE: Uue aja pühakojad. Eesti Päevaleht, 17. mai 2007 ANTS JUSKE: Kas Eestis pole enam skulptoreid? Eesti Päevaleht, 17. august 2007 1986 Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (artiklid “Märkmeid 1980-aastate kunstist”, “Tarbekunsti üksindus” ja “Millega täita thuja valget ruumi?”) 1988 Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (uudsetelt metodoloogilistelt lähtekohtadelt käsitletud artikkel “Ruum ja pilt A. Keskküla maalikeeles”) 1997 Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastapreemia (näituse kureerimine ning autorlus telesarjas “Ars et vita” 1995. aastal) Ants Juske isa oli maaparandusteadlane Anto Juske. Poliitik ja ajaloolane Jaak Juske on Ants Juske poeg. "Tallinna Nõmme Gümnaasiumi vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2015. Vaadatud 23. aprillil 2015. Vallo Nuust, Viinaviga jättis Ants Juske rektorikohast ilma. Postimees, 27. veebruar 2004 Mari Sobolev. Ants Juske, arhetüüp. Eesti Ekspress, 7. jaanuar 2004 Olev Remsu. Ants Juske kolm hüpet. Järelehüüe. Postimees, 16. veebruar 2016 Ants Juske Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Bukaresti Henri Coandă rahvusvaheline lennujaam

Bukaresti Henri Coandă rahvusvaheline lennujaam (rumeenia Aeroportul Internațional Henri Coandă; IATA: OTP, ICAO: LROP) on rahvusvaheline lennujaam Otopenis, Rumeenias, 16,5 km Bukarestist põhja pool. See on rahvusliku lennukompanii TAROM kodulennujaam. Teise maailmasõja ajal kasutati Otopeni lennujaama Saksa õhuväe lennuväebaasina. Kuni 1965. aastani oli see Rumeenia õhujõudude kasutuses.
Ivan Seledkov

Ivan Vassiljevitš Seledkov (vene keeles Иван Васильевич Селедков; sündinud 5. jaanuaril 1983) on Venemaa jalgrattasportlane. 2008 8. Mulgi rattamaratoni võitja
Kristjan Kalkun

Kristjan Kalkun (sündinud 28. veebruaril 1972) on eesti spordiajakirjanik. Ta lõpetas 1990. aastal Tallinna 32. Keskkooli ja 1996. aastal ajaloolasena Tartu Ülikooli. Ta on olnud ajakirja Sporditäht peatoimetaja. 2003. aastal sai temast TV3 sporditoimetaja. 2006. aastasl asus ta tööle Eesti Televisiooni sporditoimetuses. Ta on näitleja Karl Kalkuni vanem poeg. Ketta- ja vasaraheitja Gustav Kalkun oli Kristjan Kalkuni vanaonu. Kristjan Kalkunil on kolm poega. Maarius Suviste. Kristjan Kalkun – sportlik telenägu[alaline kõdulink]. Maaleht, 7. aprill 2005 Kristjan Kalkun läks TV3st ETVsse[alaline kõdulink], Postimees Online, 1. november 2006 Greta Kaupmees. Poeg Kaarel Kalkun: "Nii ülekohtune on see elu...". Õhtuleht, 11. aprill 2002 Marilin Vikat. Kristjan Kalkun sai vägilase mõõtu poja. Õhtuleht, 3. august 2005 Biograafia ESBL-is
Rumeenia lennukompaniide loend

See on Rumeenia lennukompaniide loend. Blue Air Carpatair Chris Air Ion Ţiriac Air Jet Tran Air Romavia TAROM TAROM Cargo
Marko Kaljuveer

Marko Kaljuveer (sündinud 8. novembril 1964) on eesti spordiajakirjanik, teleprodutsent ja koolijuht. Ta on lõpetanud 1980. aastal Tallinna 27. 8-klassilise Kooli, 1983. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1997. aastal Tartu Ülikooli (sotsiaalteaduskonna) ajakirjanduse erialal. Ta on läbinud Tartus õpetajate täiendkoolituse. Kaljuveer töötas aastatel 1989–2014 Eesti Televisiooni / Eesti Rahvusringhäälingu sporditoimetuses, sealhulgas 2001–2014 sporditoimetuse juhatajana. Aastatel 2016–2020 oli ta Postimees Grupi[viide?] peaprodutsent ja sporditoimetuse juht[viide?]. Ta on olnud vene keele õpetaja Saue Koolis 6. - 9. klassile kuni 2023. aasta juunini. 2023. aasta juunist on ta Kohila gümnaasiumi ja Hageri algkooli direktor. Ta õpetab Kohila gümnaasiumis meediat. Kaljuveer on vahendanud kommentaatorina Atlanta 1996 olümpiamänge, kommentaatori ja toimetuse juhina 2000 Sydney, 2002 Salt Lake City, 2004 Ateena, 2006 Torino, 2008 Pekingi, 2010 Vancouveri, 2012 Londoni, 2014 Sotši, 2018 PyeongChangi, 2020 Tokyo ja 2022 Pekingi olümpiamänge. Ta on juhtinud ja vahendanud ETV-s ja ERR-is jalgpalli MM-i finaalturniire 1998 Prantsusmaal, 2002 Jaapanis ja Lõuna-Koreas, 2006 Saksamaal, 2010 Lõuna-Aafrika Vabariigis ja 2014 Brasiilias ning jalgpalli EM-võistlusi EURO 2000 Hollandis ja Belgias, EURO 2004 Portugalis, EURO 2008 Austrias ja Šveitsis, EURO 2012 Ukrainas ja Poolas. Rahvusvahelise Spordiajakirjanike Liidu liige (1993), Eesti Spordiajakirjanike Seltsi juhatuse liige 2011–2014, Euroopa Ringhäälingute Liidu (EBU) Spordikomitee liige (2006–2014). Eesti Golfi Liidu president (2015–2016). Eesti Olümpiakomitee Täitevkomitee liige (2016– 2020). Praegu on ta jalgpalliajakirjanike klubi liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel erakond Isamaa nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 349 häält ning ei osutunud valituks. Kümneaastaselt mängis ta telemängufilmis "Jõmm" (1975), mille režissöör oli Sulev Nõmmik. Sõjaväeteenistuse läbis Ukrainas. Kaljuveer on luteri kiriku liige. Ta elab aastast 2015 Raplas. Tal on elukaaslane, kaks last ja koer Chiko. Kaljuveerile meeldib suusatada, rattaga sõita ja golfi mängida. Tema põlve on neli korda lõigatud. http://raud.ut[alaline kõdulink] .ee/~elasn/LP_1997TY.h[alaline kõdulink] tml[alaline kõdulink] Kiisler, Vilja (1. september 2023). "Marko Kaljuveer: noored on targad, nad pole mingid lumehelbekesed!". Eesti Päevaleht. Vaadatud 1. septembril 2023. Indrek Schwede. Marko Kaljuveeri karmid pintslitõmbed ETV spordiekraanil. Ärileht, 10. veebruar 2001 Kristi Vahemaa. Marko Kaljuveer: televaataja saab väga hea kava. Eesti Päevaleht, 4. august 2008 Marko Kaljuveer suutis sõimamisega korvpalli telepildi kätte saada. Õhtuleht Online, 1. november 2009 Liivi Šein. Marko Kaljuveer: Kolisime telestuudio Whistlerisse. Eesti Päevaleht, 13. veebruar 2010 Biograafia ESBL-is
Faasikontrolli relee

Faasikontrolli relee on kolmefaasilises toitesüsteemis kasutatav kontrollseade, mille abil saab kaitsta kolmefaasilisse toitevõrku ühendatud elektritarbijaid vale faasijärgnevuse, faasi(de) katkemise või faasipingete ebasümmeetria kahjuliku toime eest. Kui kolmefaasilises toitesüsteemis on kõik faasid võrdselt koormatud, siis on kõik faasivoolud omavahel võrdsed ja võrdsed on ka faasipinged tarbija juures. Sellisel juhul puudub neutraaljuhi otstel pinge ja järelikult puudub ka vool neutraaljuhis ning elektritarbijate toimimise seisukohalt puudub üldse vajadus neutraaljuhi järele. Sellist olukorda nimetatakse sümmeetriliseks koormuseks. Kui aga kolmefaasilisse toitesüsteemi ühendatakse ühefaasiline tarbija (või on faasid koormatud erinevalt), siis ei ole faasivoolud enam võrdsed ning Ohmi seaduse põhjal erineb ka tarbija neutraalpunkti potentsiaal toiteallika neutraalpunkti potentsiaalist, ehk neutraaljuhi otste vahel on pinge ja neutraaljuhi olemasolul tekib selles vool. Sellist olukorda nimetatakse ebasümmeetriliseks koormuseks. Ebasümmeetrilise koormuse korral ei ole faasipinged tarbija juures enam omavahel võrdsed. Suur ebasümmeetria võib teatud elektriseadmetele olla kahjulik. Faasikontrolli relee eesmärk on mõõta kolmefaasilise toitesüsteemi parameetreid ja kui mõni parameeter ületab ettenähtud (eelseatud) väärtuse, anda väljundsignaal, mida saab kasutada elektriseadmete juhtimiseks. Faasikontrolli relee poolt sagedamini jälgitavad parameetrid: faasi(de) olemasolu faasijärgnevus faasipingete sümmeetria määr faasipinge väärtus (üle- või alapinge) Faasikontrolli releed võivad oma ehituselt olla elektromehaanilised, elektroonilised või digitaalsed. Iga faasi ja neutraali vahel ühendatakse üks relee ja nende releede kontaktid juhivad kontaktori mähist. Kui ühes faasis langeb pinge piisavalt madalale või kaob hoopis (e. "faas kaob") siis kaob kontaktori mähisel toide ja kontaktor lülitab elektriseadmed välja. Iga faasi ja neutraali vahel ühendatakse ühe transistori baas üle takisti. Iga emitteri järele on ühendatud järgmise transistori kollektor. Need kõik koos juhivad kontaktori mähist. Kui üks faas kaob, siis kaob ka mähise toide ja kontaktor lülitab elektriseadmed välja. Iga faasi parameetreid kontrollitakse mikroprotsessorile etteantud programmi abil. Kui kasvõi ühel faasil parameetrid erinevad etteantust, siis katkestab programm relee töö ja lülitab välja kontaktori, mis omakorda lülitab välja toidetavad seadmed. Kolmefaasiline toitesüsteem Võimsus
U55

U55 on Berliini metroo uusim ja lühim liin. See avati 8. augustil 2009 ning selle 1,8-kilomeetrisel trassil on praegu ainult 3 jaama. See liin ei ole ühendatud ühegi teise metrooliiniga. U55 oli mõeldud U5 liini pikenduseks, kuid töid ei alustatud liini lõpp-peatusest, vaid kavandatud trassi keskelt. U5 jätk, mis ühendab praeguse U5 liini U55-ga, avatakse seniste plaanide kohaselt 2020. aastal. Liin peaks praeguste kavade järgi ühendama Alexanderplatzi Tegeli lennujaamaga, kuid kuna kavas on too lennujaam sulgeda (6 kuu jooksul pärast Berliini Brandenburgi lennujaama lõplikku valmimist, eeldatavalt 2017. aastal), siis pole metrooliini tulevane kulgemine veel praegu selge. Berlin Hauptbahnhof (Berliini pearaudteejaam) Bundestag (Liidupäevahoone) Brandenburger Tor (Brandenburgi värav) "Die neue U5". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 30. märtsil 2015.
Tyrolean Airways

Tyrolean Airways – Tiroler Luftfahrt GesmbH oli Austria lennufirma, mille peakorter asub Innsbruckis. Tyrolean oli Austrian Airlinesi tütarettevõte ja Star Alliance'i liige. Lennufirma kodulennujaam oli Viini rahvusvaheline lennujaam. Lennufirma asutasid 1978. aastal Gernot Langes-Swarovski ja Christian Schwemberger-Swarovski. Tyrolean Airways lõpetas tegevuse 31. märtsil 2015, kui see ühendati Austrian Airlinesiga. Tyrolean Airwaysil olid 30. aprilli 2010 seisuga järgnevad lennukid: Tyrolean Airwaysi lennukid välja otsitud 21.06.10 (saksa keeles)
Osula kalmistu

Osula kalmistu on surnuaed Osula küla servas Prassimäel. Surnuaed on rajatud 1833. aastal. Kalmistule on maetud sõjaväelane Erich Matteus, botaanik Linda Viljasoo, tehnikateadlane Evald Maltenek, kirjanik Rihhard Iher, koduloolane Gustav Raudsepp. Samuti on seal Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud. Asukoha kaart Osula kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Forlì

Forlì on linn Itaalias Emilia Romagna maakonnas, Forlì-Cesena provintsi halduskeskus. Forlì asutas 188 eKr Rooma konsul Gaius Livius Salinator nimega Forum Livii. 1504. aastast kuulus Kirikuriiki. San Mercuriale kirik 75 m kõrguse kellatorniga aastast 1180. Palazzo del Podestà aastast 1459. Tsitadell Rocca di Ravaldino 15. sajandist. Linna lähedal asub Forlì lennujaam. Linnas on sündinud Melozzo da Forlì. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Forlì ametlik koduleht (itaalia keeles)
Aafrika laam

Aafrika laam on laam, millel paikneb Aafrika manner, Madagaskar ja mitu väiksemat saart koos ookeanilise maakoorega mandri ja ümbritsevate ookeani keskahelike vahel. Aafrika laam külgneb Euraasia, Araabia, India-Austraalia, Antarktika, Lõuna- ja Põhja-Ameerika laamaga.