laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lätikeelne Vikipeedia

Lätikeelne Vikipeedia (läti keeles Latviešu Vikipēdija) on Vikipeedia lätikeelne versioon. See loodi 6. juunil 2003, esileht valmis sama aasta 6. oktoobril. 2010. aasta 2. oktoobril oli lätikeelne Vikipeedia artiklite arvult Vikipeediate seas 63. kohal. Samuti 14. augustil 2012, mil lätikeelses Vikipeedias oli 43 094 artiklit. Kokku oli Vikipeedia selles keeleversioonis siis 171 600 lehekülge ning ajaloo jooksul oli tehtud 1 809 875 muudatust, administraatoreid oli 18 ja kasutajaid 33 597. Aktiivseid kasutajaid oli 242 ja pilte 12 804. 100 000 artikli piir ületati 24. jaanuaril 2020. See Vikipeedia versioon on Lätis inglise- ja venekeelse Vikipeedia järel külastatavuselt kolmas. Praegu on seal 129 658 artiklit, millega see on artiklite arvult 68. keeleversioon, ja 522 666 lehekülge. Seal on 125 202 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 260) ja 14 administraatorit. 500 artiklit – 15. detsember 2004 1000 artiklit – 28. veebruar 2005 2500 artiklit – 15. oktoober 2005 5000 artiklit – 7. september 2006 10 000 artiklit – 19. juuli 2007 15 000 artiklit – 28. mai 2008 20 000 artiklit – 13. veebruar 2009 30 000 artiklit – 19. september 2010 40 000 artiklit – 18. veebruar 2012 50 000 artiklit – 17. august 2013 60 000 artiklit – 4. aprill 2015 70 000 artiklit – 20. juuni 2016 75 000 artiklit – 15. jaanuar 2017 80 000 artiklit – 17. november 2017 85 000 artiklit – 6. juuni 2018 90 000 artiklit – 28. detsember 2018 100 000 artiklit – 24. jaanuar 2020 110 000 artiklit – 15. detsember 2021 Läti Vikipeedia maraton Lätikeelse Vikipeedia kronoloogia Wikimedia Traffic Analysis Report - Wikipedia Page Views Per Country - Trends All Wikipedias ordered by number of articles
Viki vald

Viki vald on vald Norras Vestlandi maakonnas. 2019. aastani kuulus vald Sogn og Fjordane maakonda. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Vīķi

Vīķi ([viitji] saksa keeles Zarnau) on küla (aprupes ciems) Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Külas on veski, pood ja Vīķi mõis, kus kuni 2010. aastani tegutses laste psühhiaatriahaigla. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda. Mõisa ühes kõrvalhoones on tänapäeval rehabilitatsioonikeskus. Külas asuvad Tiltsargi ja Vīķi bussipeatus. Mõisaomanike seas on olnud baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane Jacob Johann von Sievers, mõis on kuulunud ka Löwenwoldede suguvõsale. Külast voolab läbi Salatsi jõgi. Vīķi asub Salatsi oru maastikukaitsealal. Külas kasvavad Vīķi veski tamm, Vīķi mänd ja Vīķi hall pähklipuu on looduskaitse all. Vīķi mõisa peahoone Kohalik pood Veski hoone Salatsi jõgi Vīķi külas Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Jēkabpilsi piirkond (2009–2021)

Jēkabpilsi piirkond (läti Jēkabpils novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirkonna keskus oli Jēkabpilsi linn, mis ei kuulunud piirkonda. Piirkond moodustati 2009. aastal seitsmest Jēkabpilsi rajooni vallast. 2021. aastal moodustati senisest Jēkabpilsi piirkonnast, Jēkabpilsi linnast ning Aknīste, Krustpilsi, Sala ja Viesīte piirkonnast uus Jēkabpilsi piirkond. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021.
Zasa

Zasa on küla (vidējciems) Läti lõunaosas Jēkabpilsi piirkonnas, Zasa valla halduskeskus. Asub Jēkabpilsist 34 km lõuna pool Zasa oja ääres. 2009. aastal oli seal 450 elanikku. Küla saksakeelne nimi oli Weesen või Wessen. Zasa mõis kuulus 1644. aastast von Sasside suguvõsale, kelle nime järgi sai küla lätikeelse nime. Külas on 18. sajandist pärinev kirik ning endine mõisahoone, kus tegutseb keskkool. Samuti on Zasas kultuurimaja ja raamatukogu.
Juhuslik graaf

Juhuslik graaf on graaf, mis on saadud teatud juhusliku protsessi teel. Juhuslike graafide teooria asub graafiteooria ja tõenäosusteooria piirimail. Juhuslik graaf saadakse n tippude hulga tipupaaride vahele servade juhusliku lisamise teel. Erinevad juhuslike graafide mudelid annavad erinevaid tõenäosuste jaotusi graafidel. Tuntud on Edgar Gilberti mudel G(n,p) kus iga serv lisatakse sõltumatult tõenäosusega p. Kui kõikide n-tipuliste graafide hulka käsitleda graafide süsteemina, siis on võimalik määrata iga graafi olekutõenäosus selles süsteemis. Graafide süsteem Gilbert, E. N. (1959), Random graphs. – Annals of Mathematical Statistics, No 30, 1141–1144. Bollobás, B. (2001) Random Graphs, 2nd Edition, Cambridge University Press.
Aleviidid

Aleviidid on muslimite usurühm keskse asualaga Türgis provintsis. Aleviite loetakse vahel šiiitide hulka kuuluvaiks, kõik muslimid ei tunnista neid aga islamiusulisteks. Sünkretism
Alevi

Alevi on: Alevi, endine küla Luunja vallas Alevi, endine küla Tartu vallas Mustjala endine nimi Alevi all võidakse mõista ka aleviite. Alevi tänav Pärnu Alevi kalmistu
Marcus Prinz von Anhalt

Marcus Prinz von Anhalt (sündinud Marcus Edward Eberhardt; 20. detsembril 1969) on saksa bordelliettevõtja, rohkem kui 20 bordelli ja ööklubi ning 40 auto omanik. Ta on rikaste vanemate poeg ja luksuses üles kasvanud. Pärast koolist lahkumist töötas ta lihunikuna. 2006. aastal laskis ta end raha eest lapsendada Frédéric Prinz von Anhaltil (kes omakorda on nime saanud lapsendamise teel Anhalti printsessi Marie-Auguste'ilt) ja Zsa Zsa Gaboril. Sellest alates väidab Marcus Prinz von Anhalt end olevat kuninganna Victoria, Wilhelm II ja Paris Hiltoni sugulase ja soovib, et teda kutsutaks Prinz Germany'ks. Tal on 12 ihukaitsjat ja 25 teenrit. Marcus Prinz von Anhalt on olnud neli aastat vanglas inimkaubanduse ja maksupettuse eest. Koduleht
Omid Norouzi

Omid Haji Noroozi (sündinud 18. veebruaril 1986 Shīrāzis) on Iraani Kreeka-Rooma maadleja. Ta hakkas maadlemist treenima 2002. aastal. Ta võitis Londoni olümpiamängudel Kreeka-Rooma maadluses kuldmedali. Profiil
Nikolai Rõuk

Nikolai Rõuk (9. juuli 1902 Kabala vald – 22. juuni 1992 Calgary) oli vandeadvokaat, kaitseliitlane ja eesti elu edendaja Kanadas. Pärast kohapealse valla-, kihelkonna- ja ministeeriumikooli lõpetamist õppis ta Viljandi linnakoolis ja lõpetas aastal 1923 Viljandi Maakonna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Ta võttis osa Vabadussõjast Viljandi kooliõpilaste pataljoni III roodus. Aastal 1925 tegutses ta Rakveres Virumaa Põllumeeste Esituse sekretärina, juhatuse liikme ja ajalehe Virumaa Teataja asjaajajana. Ta õppis aastatel 1923–1928 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Ta kuulus korporatsiooni Sakala. Ta oli hiljem Kaitseliidu propagandapealik. Aastatel 1929–1932 oli ta vandeadvokaat Jüri Sassiani abi, aastatel 1932–1935 vandeadvokaat Oskar Rütli abi. Aastatel 1935–1938 oli ta vandeadvokaat Tartus ja 1938–1940 Tallinnas. Aastast 1937 oli ta Eesti Munaekspordi juhatuse liige ja direktor. Põgenes suure põgenemise ajal aastal 1944 Saksamaale. Aastal 1948 jõudis ta koos abikaasa Gerdaga (Gerda Tikenberg-Rõuk) Kanadasse. Ta töötas koos abikaasaga raamatupidajana. Ta oli Calgary Eesti Ühingu asutaja ja aastatel 1950–1953 ühingu president. Ta oli Eesti esindaja Kanada Kodanike Nõukogus. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 259 Heiki Raudla. Pilistvere kihelkond - Eestimaa Taani. Viljandi muuseum 2012 TÜ üliõpilased
Tavavahelik

Tavavahelik (Paxillus involutus) on vahelikuliste sugukonda vaheliku perekonda kuuluv seeneliik. Viljakehad on lihakad, noorelt sügavalt sisserullunud kübaraservaga. Erinevalt puravikest ei ole kübara all svammi meenutavat torukeste kihti, vaid eoslehed. Viljakehad on hallikas-, kollakas- või oliivpruunid, eoslehekesed värvuvad vajutamisel kohe tumepruuniks. Kübara läbimõõt võib olla kuni 25 cm. Jalg on pruunikas, sametjas, vahel veidi ekstsentriline, kuiv, 5 x 2 cm. Eestis väga sagedane seen juunist novembrini. Tavavahelik on nii okas- kui ka lehtpuu-mükoriisaseen. Lisaks metsadele leidub teda ka inimmõjuga kohtades (aedades, parkides). Eriti palju leidub kuival suvel ja sügisel. Pikka aega peeti tavavahelikku söögiseeneks. Nüüd on tõestatud tavavaheliku mürgisus. Vahelikumürgistus tekib tavavahelikus leiduvate kehavõõraste antigeenide toimel. Antigeenid võivad põhjustada immuunkehade teket ja raskeid immuunpatoloogilisi muutusi inimkehas. Mõnedel andmetel sisaldab tavavahelik veel ka mürgist muskariini. Tavavaheliku mürgistused on põhjustanud Euroopas mitmeid surmajuhtumeid. Tavavaheliku antigeen moodustab inimese veres antikehi, mis hävitavad punaliblesid. See immuunhemolüütiline aneemia on võrreldav allergiaga. Tavavaheliku mürgistuse peiteaeg on tunnist kuni paari aastani. Tavavaheliku muudab ohtlikuks see, et mürgid ei eraldu väljaheidetena, vaid need kogunevad organismi. Tavavahelik ei ole tegelikult mürgine, vaid põhjustab vereliblede kokkukleepumist. Inimesed võivad seenele reageerida erinevalt. Söömine võib lõppeda surmaga. Kupatamine ei muuda tavavahelikku ohutuks. Seente loend Niitla, T., Jeletsky, E., Korzets, V. Korilase käsiraamat, Nõiaraamat, 2004, lk 70 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. september 2014. Vaadatud 7. septembril 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 3. september 2013. Vaadatud 15. augustil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Salakaval seen kleebib verelibled kokku EP 24.10.2006
Johann IV (Anhalt-Zerbst)

Johann IV (4. september 1504 – 4. veebruar 1551) oli Anhalt-Dessau vürst, aastast 1544 Anhalt-Zerbsti vürst Askania dünastiast. Johann oli Anhalt-Dessau vürsti Ernst I ja tema naise Margarethe teine, kuid vanim elusolev poeg. Pärast isa surma 1516. aastal pärisid Johann ning tema vennad Georg ja Joachim Anhalt-Dessau vürstkonna kaasvalitsejatena, nagu nägi seda ette Askania dünastia perekonnaseadus. Esimesel valitsemisaastal valitses regendina nende ema Margarethe. Vennad valitsesid vürstkonda üheskoos peaaegu 28 aastat, aastani 1544, mil nad otsustasid valdused jagada. Johann sai Zerbsti, taaselustades seeläbi vana Anhalt-Zerbsti vürstkonna, mis hääbus Anhalt-Dessau ja Anhalt-Kötheni loomisega aastal 1396. Johann abiellus 15. veebruaril 1534 Dessaus Brandenburgi kuurvürsti Joachim I tütre ja Pommeri hertsogi Georg I lese Margaretaga. Johann ja Margareta said kuus last: Karl (17. november 1534 – 4. mai 1561). Joachim Ernst (21. oktoober 1536 – 6. detsember 1586). Marie (1. detsember 1538 – 25. aprill 1563). Bernhard (17. märts 1540 – 1. märts 1570). Margarete (18. august 1541 – 25. juuli 1547). Elisabeth (15. oktoober 1545 – 26. september 1574).
Maakorraldus

Maakorraldus on maa kui tootmisvahendi otstarbekaks kasutamiseks rakendatav abinõude kogum. Laiemas mõttes hõlmab maakorraldus ka maakorraldusliku mõõdistamise ning maakatastri. Eestis juhib ja organiseerib maakorraldust põllumajandusministeerium. maade vahetus EE 6. köide, 1995. Lk 70
Alpitaimed

Alpitaimed on kõrgmäestiku alpiinse vööndi taimed. Alpitaimed on kohanenud äärmuslike kasvuoludega (madal temperatuur, tugev tuul jms). Paljud alpitaimed on tiheda karvastusega padjandtaimed. Mitmeid alpitaimi kasvatatakse nende suurte õite ja hõbedase karvastuse pärast kiviktaimlates. TEA entsüklopeedia 1. köide, 2008.
San Marcos

San Marcos on hispaania ja galeegi keeles pühakute evangelist Markuse ja paavst Marcuse nimi. San Marcos on ka mitme asula nimi: San Marcos, linn Mehhikos Guerrero osariigis San Marcos, linn Mehhikos Jalisco osariigis San Marcos, linn USA-s Texase osariigis San Marcos, linn USA-s California osariigis San Marcos, linn Nicaraguas San Marco ehk San Marcos, asula Hispaanias Galicias, Abegondo valla keskus San Marco
San Marco (Abegondo)

San Marco ehk San Marcos on asula Hispaanias Galicias A Coruña provintsis A Coruña maakonnas Abegondo vallas Abegondo kihelkonnas 23 km kaugusel A Coruñast, Abegondo valla keskus. Naaberasulad on põhjas Borreiros (Mabegondo kihelkond), idas Borreiros de Abaixo ja Cancelada, lõunas A Peneda ning läänes Beade. Keskmine kõrgus merepinnast on 142 m. 2009. aastal oli San Marcos 180 elanikku, neist 88 meessoost ja 92 naissoost. Asulas on San Marco kabel. Vallamaja (foto) San Marco kabel (foto)
Must ja valge koer

"Must ja valge koer" (tšehhi keeles "Štaflík a Špagetka") on Tšehhoslovakkia, alates 3. hooajast Tšehhi animafilmide sari, mille režissöör on Václav Bedřich, stsenarist Alena Munková ja kunstnik Zdeněk Smetana, helilooja Jaroslav Celba (1924–2013). See esilinastus Tšehhoslovakkia televisioonis 1971. aastal. Sarjas on kokku 39 kaheksaminutist osa. Sarja peategelased on lühikeste jalgade ja saleda kehaga must koer (Špagetka) ning pikkade jalgade ja töntsaka kehaga valge koer (Štaflík) ning must lind (vares), kes enamasti koeri kiusab. Kuudist ilma jäänud Ei lasta magada Hakkame kodu rajama Maja ehitamine Päikest võtmas Katuse tegemine Maja Värvimine Kolimine Kodukaunistamine Aia rajamine Söögitegemine Aktiivne puhkus Õhupalliga lendamas Õige toon Maali ise Tantsumeister Lugemishimu Lapsehoidjad Veeotsijad Kalaretk Malemäng Teater Sportlased Konstruktor Pildistamine Lõpuks lepime ära Jõumehed Lendurid Tõbised Suur suplus Iludusvõistlus Suurpuhastus Õhupallireis Koerte võidujooks Märg hommik Matkasellid Skulptorid Koertekool Jõulurahu
Beade (täpsustus)

Beade on mitme koha nimi Hispaanias Galicias: Beade, asula Ourense provintsis Ribeiro maakonnas, Beade valla keskus Beade, asula A Coruña provintsis A Coruña maakonnas Abegondo vallas Abegondo kihelkonnas Beade, asula Ourense provintsis Terra de Celanova maakonnas Quintela de Leirado vallas Redemuíñose kihelkonnas Beade, asula A Coruña provintsis Sari maakonnas Roisi vallas Augasantase kihelkonnas Beade kihelkond Pontevedra provintsis Vigos Beade kihelkond Ourense provintsis Beade vallas Beade vald Ourense provintsis
Beade

Beade on asula ja kihelkond (Santa María de Beade) Hispaanias Galicias Ourense provintsis Ribeiro maakonnas, Beade valla keskus. Elanike arv on 2000. aasta andmetel 448 (sealhulgas 230 meessoost ja 218 naissoost). Iive oli aastatel 2000–2005 kokku –40 (–7,48%; aastas keskmiselt –1,50%) ning aastatel 2005–2010 kokku –47 (–9,50%; aastas keskmiselt –1,90%). Kihelkonna kirik on Beade Santa María kirik.
Facelift (album)

"Facelift" on Seattle'ist pärit USA rokkansambli Alice in Chains debüütalbum, mis anti välja 21. augustil 1990. "We Die Young" "Man in the Box" "Sea of Sorrow" "Bleed the Freak" "I Can't Remember" "Love, Hate, Love" "It Ain't Like That" "Sunshine" "Put You Down" "Confusion" "I Know Somethin' ('bout You)" "Real Thing"
Beade (Abegondo)

Beada on asula Hispaanias Galicias A Coruña provintsis A Coruña maakonnas Abegondo vallas Abegondo kihelkonnas. Naaberasula läänes on San Marco. Keskmine kõrgus merepinnast on 132,8 m. 2009. aastal oli Beades 68 elanikku, neist 28 meessoost ja 40 naissoost.
Dirt (album)

"Dirt" on Seattle'ist pärit USA rokkansambli Alice in Chains teine stuudioalbum, mis on välja antud 29. septembril 1992. Albumit müüdi maailmas kokku 5 miljonit eksemplari, mis tegi sellest ansambli kõige edukama albumi. "Them Bones" "Dam That River" "Rain When I Die" "Down in a Hole" "Sickman" "Rooster" "Junkhead" "Dirt" "God Smack" "Hate to Feel" "Angry Chair" "Would?"
Alice in Chains (album)

"Alice in Chains" on USAst Seattle'ist pärit samanimelise rokkansambli Alice in Chains kolmas stuudioalbum. See anti välja 7. novembril 1995. "Grind" "Brush Away" "Sludge Factory" "Heaven Beside You" "Head Creeps" "Again" "Shame in You" "God Am" "So Close" "Nothin' Song" "Frogs" "Over Now"
A Peneda

A Peneda on asula Hispaanias Galicias A Coruña provintsis A Coruña maakonnas Abegondo vallas Abegondo kihelkonnas. Naaberasulad on põhjas San Marco, idas Cancelada, lõunas Merdil ja Vilanova ning läänes Beade. 2009. aastal oli A Penedas 49 elanikku, neist 22 meessoost ja 27 naissoost.
Black Gives Way to Blue

"Black Gives Way to Blue" on USAst Seattle'st pärit rokkansambli Alice in Chains neljas stuudioalbum. Album ilmus 26. mail 2010 ja seda on müüdud üle miljoni eksemplari. "All Secrets Known" "Check My Brain" "Last of My Kind" "Your Decision" "A Looking in View" "When the Sun Rose Again" "Acid Bubble" "Lesson Learned" "Take Her Out" "Private Hell" "Black Gives Way to Blue"
Merdil

Merdil on asula Hispaanias Galicias A Coruña provintsis A Coruña maakonnas Abegondo vallas Abegondo kihelkonnas. Naaberasulad on põhjas A Peneda, idas Cancelada ning lõunas ja läänes Vilanova. 2009. aastal oli Merdilis 11 elanikku, neist 6 meessoost ja 5 naissoost.
O Adro

O Adro on mitme koha nimi Hispaanias Galicias. Adro tähendab galeegi keeles 'kiriku peaõu või kirikaed' ning tuleb ladina sõnast atrium ('aatrium'). Seda nime kannavad: O Adro Abegondo vallas Abegondo kihelkonnas O Adro Cambadose vallas Castrelo kihelkonnas O Adro Cambre vallas Cambre kihelkonnas O Adro Cedeira vallas Régoa kihelkonnas O Adro Cerceda vallas Rodísi kihelkonnas O Adro Ortigueira vallas Espasante kihelkonnas O Adro Paderne vallas Vilouzási kihelkonnas O Adro Ribeira vallas Corrubedo kihelkonnas O Adro Valdoviño vallas Vilarrube kihelkonnas O Adro Vigo vallas Coia kihelkonnas O Adro Vilalba vallas Lanzósi kihelkonnas
O Adro (Abegondo)

O Adro on asula Hispaanias Galicias A Coruña provintsis A Coruña maakonnas Abegondo vallas Abegondo kihelkonnas. 2010. aastal oli O Adros 57 elanikku, neist 28 meessoost ja 29 naissoost. O Adros on Abegondo Santa Eulalia kirik. Kiriku fotod
Borreiros de Abaixo

Borreiros de Abaixo on asula Hispaanias Galicias A Coruña provintsis A Coruña maakonnas Abegondo vallas Abegondo kihelkonnas. 2009. aastal oli Borreiros de Abaixo 29 elanikku, neist 14 meessoost ja 15 naissoost.
Proov

Proov on analüüs, test või muu katse omaduste, võimete vms. kindlakstegemiseks Veeproov Proov on väike osa millestki, harilikult omaduste või koostise määramiseks Analüütiline proov - keemilise koostise määramiseks Proov on arv, mis näitab väärismetalli sisaldust sulamis või esemes Proov on pooleli oleva riietuseseme kandjale selga proovimine ning sobitamine tema mõõtudele vastavaks Proov on näitlejate, muusikute või teiste artistide koosharjutamine Proov 583 oli eesti ansambel
Analüütiline proov

Analüütiline proov on mingist objektist võetud esinduslik alamhulk selle keemilise koostise määramiseks (analüüsiks). Proovivõtmine (inglise sampling) on uuritavast objektist teatava materjalikoguse võtmine, mille tulemusena saadakse kogu uuritavat objekti või mõnda selle konkreetset osa esindav proov (inglise sample). Proovi kõikide komponentide – välja arvatud analüüt – kooslust nimetatakse maatriksiks (inglise matrix). Proovi, mis analüüti ei sisalda (või sisaldus on alla avastamispiiri), nimetatakse tühiprooviks (inglise blank). Analüütiline keemia Analüüt Standardproov
Jõmmu

Jõmmu on Emajõe lodjaseltsile kuuluv Emajõe-Peipsi tüüpi lodi, mis kurseerib Emajõel ja Peipsil. Jõmmu lasti vette 2006. aasta 29. aprillil. Lodjaehitus pälvis Tartus tunnustust 2006. aasta teona. Lodjal korraldatakse peamiselt huvireise, kuid see on osalenud ka mitmel Tartu üritusel ning kultuurifestivalidel kaugemalgi. Näiteks oli Jõmmu vanalaevade seas, mis 2010. aastal Pärnus toimunud 30. rahvusvaheliste hansapäevade raames toimunud kultuuridessandil 27. juunil Pärnust teele, et külastada kolme nädala jooksul Läti, Rootsi ja Soome sadamalinnasid, tutvustada vanu meretraditsioone ja eesti kultuuri. 2010. ja 2014. aasta jõulude aegu näidati jõuluehteis Jõmmut Raekoja platsil. Jõuluehteis Jõmmu lodjakoja juures Ülejõel 2021. aasta detsembris Jõmmu Tartu hansapäevadel 2012. aastal Jõmmu Tartu Raekoja platsil lodjakoda viikingipaat Turm Lodi.ee "Mis on Emajõe-Peipsi lodi?" Lodi.ee Risto Mets "Emajõe lodjal käib kapitaalremont" Postimees, 03.04.2012 "Jõmmu kapitaalremont lõpusirgel" Eesti Ajalooliste Laevade Selts, 18. aprill 2012 Vitali Trots "Jõmmu külastas Piirissaart" Postimees, 17.05.2012
Toompea tänav

Toompea tänav on tänav Tallinnas, mis algab Tallinna vanalinnas Toompeal Toompea lossi platsilt ja lõpeb Kaarli puiesteel. 17. sajandi lõpul rajati tänapäeva Toompea tänava sihil ning Falgi tee ja Komandandi tee joonel Tallinna muldkindlustusvööndi vallivärav Toome värav, mis lammutati 1860. aastal. Tänav kulgeb Rootsi bastioni ehk praeguse Lindamäe vahelisel kurtiinil Pika silla kohal. Toompea tänav 1 asub ajalooline Tallinna komandandimaja. Toompea tänav 3 asub Harjuoru võimla, 2007. aastast tegutseb hoones Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku Toompea keskus. Toompea tänava 8 asub 1911. aastal ehitatud hoone, mis on 1925. aastast Kaitseliidu ja Kaitseliidu peastaabi hoone (Kaarli tänav 8) ja samal kinnistul asub ka Okupatsioonide muuseum. Eesti NSV ajal asus hoones NSV Liidu mereväe Punalipulise Balti laevastiku Tallinna mereväebaasi Mereväestaap. Toompea (Kaarli) tänav 10 asus KL Tallinna maleva staap. Tänava äärde jäävad ka Harjumägi ja Hirvepark ning Harjuoru võimla. Eesti taasiseseisvumispäeva, 20. august 1991. aasta, mälestuskivi Tallinna komandandimaja, Toompea tänav 1 Tallinna komandandimaja, 2010. aastal Tänava varasemad nimed: Die Dom-Brücke, Die Langebrücke, Großer Dom-Weg, Der alte Domweg, Alter Domweg, Karlstraße, Kaarli tänav (kuni 1948), Nõukogude tänav (ainult 1941 (alates 29.aprillist)). Praegune nimi alates 13. juulist 1948. Kaitseliit müüb peastaabi maa ja maja, www.err.ee, 15.06.2021 Toompea tn, http://www.eki.ee/, EKI KNAB: Eesti - Eesti Keele Instituut, Eesti kohanimed (vaadatud 26.06.2021)
Lodi

Lodi on madala süvisega ühe- või kahemastiline puust kaubapurjelaev, mis on tavalistest kaubalaevadest laiem, aga madalama süvisega. Lodjad sündisid Euroopas 14. sajandil kogede eeskujul, neid kasutati eelkõige sisevetel või rahulikumates ja madalamates rannikuvetes. 20. sajandi esimesel poolel kasutati ka mastita lotjasid, mida pukseeris aurulaev. Eesti aladel oli lodi kinnise teki ja külgede klinkerplangutusega veesõiduk, mille kandejõud oli 12 000 puuda ehk ligi 200 tonni. Tal oli üks või kaks masti ja suur nelinurkne raapuri, mida sai kasutada ainult sobiva külg- või taganttuulega. Ebasoodsa tuule korral veeti lotjasid maad mööda või oodati ankrus sobiva tuule saabumist. Kõrge teki külgedel paiknesid laadimisluugid ning vööris (ninas) ja/või ahtris (päras) asusid meeskonnaruumid (vähemalt kolmele mehele). Lodjaga veeti peamiselt küttepuid, ehitusmaterjali, nahku jmt kaupa. Jõgedel veeti lotjasid vastuvoolu kaldalt inimjõul. 20. sajandil vedas lotju juba puksiir. Saaremaa ja Hiiumaa lodjad olid 3-3,5 m pikkused lameda põhjaga paadid, mis liikusid ühe paari aerudega. Neid kasutati siseveekogudel, rannaäärsel kalapüügil ning suuremate paatide ja laevadega ühenduse pidamiseks. Peipsil ja Emajõel arenes välja kohalik lodjatüüp: Peipsi lodi ehk Emajõe-Peipsi lodi. Kahe maailmasõja vahel ehitati enamik neist ümber pukseeritavateks pargasteks, millest viimased olid kasutusel veel pärast teist maailmasõda. Puust laevade eluiga oli toona u 20 aastat, seega algupäraseid Peipsi lotjasid säilinud pole. Peipsi järvest leitud lodjavrakiga võib tutvuda Lodjakojas. Poole sajandi pikkuse pausi järel lasti Emajõel 29. aprillil 2006 MTÜ Emajõe Lodjaselts vette uue lodja, millele pandi nimeks Jõmmu. Jõmmu ehitamiseks kasutati rahvusarhiivist pärit jooniseid ja vanaaegseid töövõtteid. Appi saadi ka üks vana lodjameistri õpipoiss, kes juhendas töövõtteid. Kõik Jõmmu naelad valmistati Alar Tamme sepikojas. Pole teada, et mujal maailmas oleks lotjasid taastatud. Lodi Jõmmu esimene vettelaskmine Lodja igakevadine vettelaskmine (2016. aasta aprill) Lodja sisevaade pliidi ja trepiga (2016. aasta juuni) Lodi ja viikingipaat Tartus Emajõel, Sisevete Saatkonna juures (2014. aasta) Lodi Jõmmu Kroonuaia sillast ülesvoolu sõitmas (2018. aasta juuni) Lodjakoda Turm Priit Jagomägi Jõmmu Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 147 Eesti etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 104 Alar Tamme sepikoda Oskar Loorits, "Endis-Eesti elu-olu I". Kirjastus: Kultuurkoondis. Tallinn. 1939 Peipsi lodi Emajõel. Eesti Rahva Muuseum Eesti keele seletav sõnaraamat: lodi Lodi.ee "Mis on Emajõe-Peipsi lodi?" Lodi.ee