laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Comme moi

"Comme moi" (ka "Comme Moi") on Guinea päritolu Prantsuse räppari Black M-i (õieti Alpha Diallo) ja Colombia lauljatari Shakira koostöös valminud laul. Laul leidub nii Black M-i 2016. aastal ilmunud albumil "Éternel insatisfait" kui ka Shakira 2017. aasta albumil "El Dorado". Laulu autorid on Alpha Diallo, Shakira Mebarak ja Nasri Atweh ning produtsendid Black M, Shakira, Supa Dups, Dany Synthé ja Dadju. Laulu ingliskeelse versiooni "What We Said" võib leida Shakira albumil "El Dorado", kus koos Shakiraga esitab seda Kanada reggae fusion-bänd MAGIC!, millesse kuulub ka Nasri Atweh.
Coconut Tree

"Coconut Tree", Šoti ansambli The Humblebums laul albumilt "The New Humblebums", 1969 "Coconut Tree", Mohombi laul koos Nicole Scherzingeriga albumilt "MoveMeant", 2011 "Coconut Tree", Shakira laul albumilt "El Dorado", 2017
Mihai Tudose

Mihai Tudose (sündinud 6. märtsil 1967 Brăilas) on Rumeenia poliitik, ta on Rumeenia Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta on olnud (aastal 2017, 23. veebruarist kuni 29. juunini) Rumeenia majandusminister. 29. juunist 2017 kuni 16. jaanuarini 2018 oli ta Rumeenia peaminister. Ta sündis aastal 1967 Brăilas Brăila maakonnas. Ta õppis aastatel 1991–1995 Dimitrie Cantemiri Kristlikus Ülikoolis (rumeenia keeles Universitatea Creștină "Dimitrie Cantemir") õigusteadust. Ta oli aastatel 1992–2001 Rumeenia Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Pärast kahe sotsiaaldemokraatliku partei ühinemist sai tast aastal 2001 Rumeenia Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta oli aastast 2000 Rumeenia parlamendi alamkoja liige. Ta oli 17. detsembrist 2014 kuni 4. novembrini 2015 Rumeenia majandusminister (Victor Ponta neljandas valitsuses). Uuesti oli ta Rumeenia majandusminister 23. veebruarist 2017 kuni 29. juunini 2017 (Sorin Grindeanu valitsuses). 29. juunist 2017 kuni 16. jaanuarini 2018 oli ta Rumeenia peaminister.
Päästeteenistuse Kuldrist

Päästeteenistuse Kuldristiga tunnustab Eesti Vabariigi siseminister inimesi, kes on märkimisväärselt panustanud päästeala arengusse või näidanud üles erakordset vaprust inimelude päästmisel. Päästeteenistuse Kuldrist on 35 mm laiuse lindi küljes rippuv rist. Rist on valge kuumemailiga kaetud kuldne Kreeka rist, mille otstes on tipuga risti keskkoha poole suunatud, punase kuumemailiga kaetud kolmnurgad. Risti kõigis haarade vahedes on viiest kuldsest leegist koosnevad reljeefsed kaunistused. Risti horisontaalsel haaral asetseb sinine läbipaistva kuumemailiga kaetud sammuv lõvi. Risti läbimõõt on 42 mm, lõvi pikkus on 30 mm. Rist kinnitub ümara öösiga lindi külge.
Lia Olguța Vasilescu

Lia Olguța Vasilescu (sündinud 18. novembril 1974 Craiovas) on Rumeenia poliitik, Rumeenia Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta oli aastatel 2012–2017 Craiova linnapea. Ta oli 4. jaanuarist 2017 kuni 20. novembrini 2018 Rumeenia tööminister. Ta sündis aastal 1974 Craiovas. Ta lõpetas Craiovas Elena Cuza Rahvusliku kolledži. Aastal 1997 lõpetas ta Craiova Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna, spetsialiseerudes itaalia ja rumeenia keelele. Aastatel 1997–2000 töötas ta Craiovas ajalehe Cuvântul Libertății toimetajana. Aastatel 1991–2007 kuulus ta Suur-Rumeenia parteisse, ta oli ka partei asutajaiige. Detsembris 2007 astus ta Rumeenia Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Aastatel 2008–2012 oli ta Rumeenia Parlamendi Ülemkoja (Senati) liige. Juunis 2012 valiti ta Craiova linnapeaks; ta oli esimene naissoost Craiova linnapea. 4. jaanuarist 2017 kuni 20. novembrini 2018 oli ta Rumeenia tööminister.
Vassili Lõtkin

Vassili Lõtkin (vene keeles Василий Ильич Лыткин, kirjanduslik pseudonüüm Illja Vas; komi keeles Илля Вась; 27. detsember (vkj 15. detsember) 1895 Tentjukovo küla, Ust-Sõssolski maakond, Vologda kubermang (tänapäeval Komi Vabariik) – 27. august 1981 Moskva) oli komi keeleteadlane ja luuletaja. Vassili Lõtkin õppis Ust-Sõssolski linnakoolis ja seejärel Totma õpetajate seminaris. Mobiliseeriti sõjaväkke, osales Esimeses maailmasõjas ja Vene kodusõjas. 1925. aastal lõpetas ta Moskva ülikooli keeleteaduskonna ja hiljem samas aspirantuuri. Vassili Lõtkin oli kaks aastat teaduslikus komandeeringus Soomes, Saksamaal ja Ungaris. 1927. aastal sai ta Ungari Kuninglikus Péter Pázmány Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi. 1930–1933 oli ta Moskva ülikooli dotsent ja alates 1932. aastast ka Komi Pedagoogilise Instituudi õppejõud. 1933. aastal Vassili Lõtkin arreteeriti ja teda karistati viieaastase vabaduskaotusega vangilaagris. 1956. aastal ta rehabiliteeriti täielikult. Vangistusest vabastamise järel pöördus Vassili Lõtkin teadusliku tegevuse juurde tagasi 1939. aastal. Ta töötas Tškalovis (tänapäeval Orenburg) pedagoogilises instituudis keeleteaduse kateedri juhatajana ja Rjazanis pedagoogilise instituudi vene keele kateedri juhatajana. Alates 1959. aastast elas ja töötas ta Moskvas. 1946. aastal sai ta uurimistöö "Древнепермский язык и историческая грамматика" ('Muinaspermi keel ja ajalooline grammatika') eest filoloogiadoktori kraadi. Vassili Lõtkin juhatas kümme aastat NSV Liidu Teaduste Akadeemia Keeleteaduse Instituudi soome-ugri keelte sektorit. Ta avaldas 11 monograafiat ja üle 300 teadusliku artikli. Alates 1956. aastast oli ta NSV Liidu Kirjanike Liidu liige. Esimese Vassili Lõtkini luuletus avaldati 1918. aastal. Ta kirjutas poeeme, värssmuinasjutte ja lasteluulet. Tema kõige olulisemaks teoseks peetakse 1927. aastal ilmunud kodusõja-teemalist poeemi "Мунöны" ('Lähevad'). Лыткин Василий Ильич Национальная библиотека Республики Коми ЛЫ́ТКИН ВАСИ́ЛИЙ ИЛЬИ́Ч Энциклопедия "Всемирная исторя" Лыткин Василий Ильич infugor.ru Лыткин Василий Ильич (литературный псевдоним Илля Вась) (1895-1981), поэт, переводчик, лингвистт; доктор филологических наук (1947) Информационная система "Архивы Российской академии наук" (ИСАРАН) Paul Ariste. Vassili Lõtkin 80-aastane : [komi keeleteadlane ja luuletaja]. Emakeele Seltsi aastaraamat. 21: 1975. 1976. Lk 175–178
Sparta hertsog

Sparta hertsog (kreeka Δοὺξ τῆς Σπάρτης) oli Kreeka troonipärija tiitel aastail 1868–1913. Kuningas Geórgios I nimetas 1868. aastal oma vastsündinud poja (hilisema kuninga Konstantínos I) Sparta hertsogiks. See otsus põhjustas avalikku meelepaha, kuna Kreeka põhiseadus keelas kuningal aadlitiitlite andmise. Vastavalt kuninga ja valitsuse tõlgendusele see keeld ei laienenud siiski kuningliku perekonna liikmetele. Tiitlit kasutati põhiliselt välismaal. Alates Konstantínos I troonileastumisest pole Sparta hertsogi tiitlit enam kasutatud, vaid Kreeka troonipärijat nimetatakse diadohhiks (διάδοχος).
Adolf Turkin

Adolf Turkin (vene keeles Адольф Иванович Туркин; komi keeles Кöсты Вась Миш Öдöль; 1. jaanuar 1936 Jerozdino küla, Ust-Võmi rajoon, Komi autonoomne oblast (tänapäeval Komi Vabariik) – 18. juuni 1996 Tallinn) oli komi keeleteadlane. Adolf Turkin lõpetas 1964. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli soome keele ja kirjanduse erialal. Töötas 1966–1968 ja 1971–1973 Sõktõvkaris NSV Liidu Teaduste Akadeemia Komi filiaali keele, kirjanduse ja ajaloo instituudis ning 1973. aastast Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudis soome-ugri keelte sektoris. 1972. aastal kaitses ta kandidaadikraadi dissertatsiooniga "Топонимия нижней Вычегды" ('Võtšegda alamjooksu toponüümia'). 1989. aastal sai doktorikraadi tööga "Топонимия Коми АССР (лингвистический анализ)" ('Komi ANSV toponüümia (lingvistiline analüüs ja selle mõjud)'). Adolf Turkin oli abielus ning tal on kaks last. Adolf Turkin tõlkis ka komi keelde soome ja eesti autorite teoseid. Muuhulgas tõlkis ta komi keelde soome rahvuseepose "Kalevala". Туркин Адольф Иванович (1936-1996) Национальная библиотека Республики Коми Туркин Адольф Иванович (1936–1996) Традиционная культура Коми Зырян
Rookwoodi kalmistu

Rookwoodi kalmistu (inglise keeles Rookwood Cemetery) on kalmistu Austraalias Sydney lähedal. Kalmistu rajati 1868. Kalmistule on maetud üle miljoni inimese. Kalmistu pindala on umbes 300 ha ja on sellega lõunapoolkera suurim kalmistu. Kalmistul on oma sektsioonid eri konfessioonidele, nende seas kristlastele, islamiusulistele ja juutidele. Eraldi sektsioon on ka eestlastele. http://www.eestikirik.ee/eestlased-maakera-kuklapoolel/ (vaadatud 01.07.2017) Kalmistu koduleht
Kaart (täpsustus)

"Kaart" on sõna, mis on kasutusel mitmes tähenduses: kaart kartograafias kaart, topoloogia mõiste taevakaart, astronoomia mõiste geneetiline kaart astroloogiline kaart visiitkaart mängukaart tarokikaart ostukaart pangakaart maksekaart deebetkaart krediitkaart protsessorkaart (chip-kaart, kiipkaart) magnetkaart telefonikaart parkimiskaart postkaart jõulukaart rinnakaart haigekassa kaart arvestuskaart kliendikaart liikmekaart kuukaart ID-kaart rahakaart punane kaart (mitte segi ajada punakaardiga) kollane kaart roheline kaart arvutikaart mälukaart helikaart laienduskaart perfokaart platskaart — rongivaguni salongitüüp rahvuskaart kaardivägi valgekaart punakaart
Petseri Peetri kirik

Petseri Peetri kirik (vene keeles Церковь Святого Петра) on luteri kirik Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Venemaal Pihkva oblastis Petseris, Gagarini tänav 12a (varem Kiriku tänav). Kirik ehitati aastatel 1923–1926 arhitekt Anatoli Podtšekajevi projekti järgi. Nurgakivi pandi 11. novembril 1921 ja pühitseti 19. septembril 1926. Kirik on tänaseni jäänud krohvimata, ehkki oli algselt kavandatud krohvituna. 9. septembril 1926 iseseisvus kogudus Vastseliina koguduse alt. Kirik ei kannatanud Petseri suures tulekahjus 24. mail 1939 ega ka Teises maailmasõjas. Kirikut kasutab Petseri Peetri kogudus, toimuvad eesti- ja venekeelsed jumalateenistused. Eestikeelset jumalateenistust viib läbi pastor Andres Mäevere ja venekeelset diakon Mihhail Nikulin. Pühakoda on kohaliku kultuuriobjektina kaitse all. Ilmar Vananurm, Petserimaal leidub siiani Eesti aja jälgi, Lõuna-Eesti Postimees, nr. 7, 17 jaanuar 2020
Maaraamat

Maaraamat (vene keeles межевая книга) oli Vene ajal Balti kubermangudes kasutatud maaomandite registreerimisraamat. Raamatus oli detailne info maaomandi mõõtmete ja piiride kohta. Esimesed maaraamatud koostati 16. sajandil. maaplaan (ru:межевой план)
Riigikogu Kantselei valimiste osakond

Riigikogu Kantselei valimiste osakond oli Riigikogu Kantselei struktuuriüksus, mille põhiülesanded olid Vabariigi Valimiskomisjoni, erakondade rahastamise järelevalve komisjoni ja elektroonilise hääletamise komisjoni, Riigikogu liikmete ja Kantselei struktuuriüksuste teenindamine valimistealastes ja erakondade, valimisliitude ja üksikkandidaatide rahastamise küsimustes, valimisi reguleerivate ning erakondade rahastamist käsitlevate õigusaktide eelnõude väljatöötamises osalemine ning valimiste ja erakondade rahastamisega seotud informatsiooni kogumine, töötlemine ja säilitamine. Struktuuriüksus kaotati 9. jaanuaril 2017. Riigikogu Kantselei direktori 22.12.2016 käskkiri nr 47 "Riigi valimisteenistuse põhimäärus" Riigikogu Kantselei direktori 12.04.2016 käskkiri nr 22 "Valimiste osakonna põhimäärus"
Lelle tänav

Lelle tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Lelle tänav sai nime 29. aprillil 2013. Tänav on saanud nime Lelle raudteejaama järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 278
Vaari tänav

Vaari tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis ja Kristiine linnaosas Tondi asumis. Vaari tänav sai nime 29. oktoobril 2008. Tänav on saanud nime lähikonnas asuva Hallivanamehe tänava mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 300
Piima tänav (Tallinn)

Piima tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Piima tänav sai nime 29. aprillil 2013. Tänav on saanud nime sealkandis asunud piimakombinaadi järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 287
Reketi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Reketi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Reketi tänav sai nime 29. oktoobril 2008. Tänav on saanud nime sealkandis asunud suuski ja reketeid tootnud vabriku järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 291
Kitseküla tänav

Kitseküla tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis ja Kristiine linnaosas Tondi asumis. Kitseküla tänav sai nime 17. augustil 2011. Tänav on saanud nime selle järgi, et kulgeb Kitseküla asumi piiril. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 273
Eesti – Ameerika Ühendriikide suhted

Eesti – Ameerika Ühendriikide suhted on Eesti ja Ameerika Ühendriikide kahepoolsed suhted. Need suhted on olnud tugevad alates Eesti iseseisvumisest 1918. Riigid on omavahel liitlased ja partnerid. USA tunnustas Eesti Vabariiki de jure 28. juulil 1922. Aastal 1922 avas Eesti diplomaatilise esinduse USAs. Eesti esindus tegutses USAs ka Nõukogude okupatsiooni ajal, kusjuures USA juhtkond tunnustas sel ajal seda esindust ka Eesti seadusliku esindusena. Diplomaatilised suhted kahe riigi vahel taastati 1991. USA Globaalse Juhtkonna (inglise U.S. Global Leadership) 2012. aasta raporti sõnul toetab USA juhtkonda (inglise U.S. leadership) 31% eestlastest vastanutest, 32% inimestest ei toeta ja 37% ei oska oma suhtumist hinnata.[viide?] Ameerika Ühendriikidel on suursaatkond Tallinnas (Ameerika Ühendriikide Suursaatkond Tallinnas), mida juhib Ameerika Ühendriikide suursaadik Eestis. Eestil on suursaatkond Washingtonis (Eesti Suursaatkond Washingtonis), mida juhib Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides. http://vm.ee/et/riigid/ameerika-uhendriigid?display=relations (vaadatud 01.07.2017) Eesti – Ameerika Ühendriikide suhetest Eesti Välisministeeriumi kodulehel Eesti – Ameerika Ühendriikide suhetest USA Riigidepartemangu kodulehel "USA toetus Eestile vankus riigi alguspäevil korralikult" ERR Novaator, 19. juuni 2024
Kroonlinna Nikolause kirik

Kroonlinna Nikolause kirik (vene keeles Кирха Святого Николая в Кронштадте) oli luteri kirik Venemaal Kroonlinnas. 19. sajandi keskel tuli Kroonlinna suur hulk Eestist pärit ehitajaid ning moodustati iseseisev eesti-soome-rootsi kogudus (Kotlini kogudus). Kirik ehitati kogudusele 1868. aastal. Kogudus lõpetas tegevuse 1924. aastal ja kirik lammutati 1930. aastatel.
Myriam El Khomri

Myriam El Khomri (sündinud 18. veebruaril 1978 Rabatis) on Prantsusmaa poliitik, Sotsialistliku Partei liige. Ta oli aastatel 2015–2017 Prantsusmaa tööminister. Ta sündis aastal 1978 Rabatis. Kui ta oli 9-aastane, kolis pere Tangerisse (asub Gibraltari väina lõunarannikul). Seejärel koliti Thouarsisse Deux-Sèvresi departemangu, veidi hiljem Bordeaux' lähedale Mérignaci. El Khomri õppis õigusteadust Bordeaux' IV Ülikoolis (Université Montesquieu Bordeaux IV-s) ja Pariisi 1. Ülikoolis (Université Paris 1 Panthéon-Sorbonne'is). Ta on 21. aprillist 2002 Sotsialistliku Partei liige. Ta oli 2. septembrist 2015 kuni 10. maini 2017 Prantsusmaa tööminister. Tema ajal töötati välja töökoodeksi reformimise seaduseprojekt, millega karmistusid töötingimused; see kutsus esile (31. märtsil 2016) massimeeleavaldused. Tema marokolasest isa on butiigijuht, bretoonist ema on inglise keele õpetaja. Tema informaatikust abikaasa on pärit Gironde'i departemangust; neil on kaks tütart. Puhkused veedab perekond Plougonvelinis Finistère'i departemangus.
Määratlemata õigusmõiste

Määratlemata õigusmõiste on õigustehniline vahend, mille puhul seadusandja loobub detailsete ettekirjutuste andmisest seadustes enestes, delegeerides normi täpsustamise seaduse rakendajale. Määratlemata õigusmõiste sisustamisel tuleb abiks võtta õigusakti eelnõusse puutuvad seletuskirjad, stenogrammid ja protokollid, et välja selgitada normi eesmärk. legaaldefinitsioon Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 13.06.2005 otsus kohtuasjas "Õiguskantsleri taotlus Kuressaare Linnavolikogu 27. mai 2004. a määruse nr 17 punkti 1 kehtetuks tunnistamiseks", p 16.[alaline kõdulink], Riigikohus, Otsuse kuupäev 13. juuni 2005
Mamsel

Mamsel (rootsi keeles mamsell; prantsuskeelsest sõnast mademoiselle) oli Rootsis 18. sajandist kuni 1866. aastani vallaliste keskklassi naiste kõnetamissõna. Vallalisi aadlinaisi nimetati preiliks (fröken). Pärast seisusliku riigipäeva kaotamist 1866. aastal kadus sõna kasutuselt ja kõiki vallalisi naisi võidi kutsuda preiliks.
Eesti Mullateaduse Selts

Eesti Mullateaduse Selts (akronüüm EMTS) on Eesti teadusorganisatsioon, mis ühendab mullateadlasi. Mittetulundusühing Eesti Mullateaduse Selts asutati 16 liikme poolt 23. oktoobril 2009. Selts arendab koostööd nii kohalike kui ka välisriikide erialaseltside, ühingute ja liitudega ning edendab mullateaduse alase hariduse saamist ja teadustööd. Seltsi üks eesmärke on ka ühiskonna teadlikkuse tõstmine Eestis muldi puudutavates küsimustes. Seltsi juhatusse valiti 2009. aastal Alar Astover, Endla Reintam ja Tiina Köster. 2013. aastal valiti üldkoosolekul seltsi juhatusse Alar Astover, Endla Reintam ja Helis Rossner. EMS-i president on alates 2009. aastast Alar Astover. Eesti Mullateaduse Seltsi eelkäija oli aastatel 1957–1991 tegutsenud Üleliidulise Mullateaduse Seltsi Eesti filiaal. Selle juhiks oli aastatel 1957–1964 Osvald Hallik ning aastatel 1964–1991 Loit Reintam. Pärast Eesti taasiseseisvumist mullateadlaste ühistegevus jätkus mitteformaalsel kujul, selle liidriks oli professor Loit Reintam. EMTS kuulub Euroopa Mullateaduse Seltside Konföderatsiooni (European Confederation of Soil Science Societies) ja on Rahvusvahelise Mullateaduse Seltsi (International Union of Soil Sciences; akronüüm IUSS) liige. Kõik EMTS-i liikmed (2010. aasta aprilli seisuga 25 inimest) on ka täieõiguslikud IUSS-i liikmed. 2010 – Igna Rooma 2010 – Loit Reintam (postuumselt) Ajalugu. emts.emu.ee Eesmärgid. emts.emu.ee Juhtimine. emts.emu.ee Liikmelisus. emts.emu.ee Eesti Mullateaduse Selts. emts.emu.ee
Krjakutnoi

Krjakutnoi (Крякутной) oli müütiline vene lennunduspioneer 18. sajandi algul, kuumaõhupalli leiutaja. Ta esineb 19. sajandi kollektsionääri ja võltsija Aleksandr Sulakadzevi käsikirjas. Selle järgi tegi Nerehtast pärit köstriabi Krjakutnoi 1731. aastal suure palli, laskis täis roojast ja haisvat suitsu, palli külge aga ehitas silmuse, istus sellesse ja kuradijõud tõstis ta kaseladvast kõrgemale. Pärast virutas teda vastu kellatorni, kuid tema hakkas kellanöörist kinni ja jäi niiviisi ellu. Ta aeti linnast välja ja läks Moskvasse, ent teda taheti elusalt maha matta või ära põletada. Käsikiri avaldati 20. sajandi algul ja seda kasutati järjekordse tõendina venelaste prioriteedist ja ülimusest kõigil aladel, kaasa arvatud lennundus (vendade Montgolfier'de esimene lend toimus alles 1783. aastal). 1958. aastal avastas Dmitri Lihhatšov, et Sulakadzevi algkäsikirja (mis tõenäoliselt oli ise fiktsioon) on hiljem muudetud. Algselt oli seal Krjakutnoi asemel nimetatud sakslast Furtselit.
Logotrade

Logotrade (ärinimega Logotrade OÜ) on Eestis ja Baltikumis tegutsev reklaamkingituste ja firmameenetega tegelev reklaamiagentuur. Logotrade pakub nii avaliku sektori kui erasektori ettevõtetele reklaamkingituste ideesid ja ärikingituste lahendusi. Firma on Eesti Kaubandus-Tööstuskoda liige. Logotrade OÜ loodi 2004. aastal Tallinnas. Esimene kontor asus Tartu maanteel. 2005. aastal koliti Gonsiori tänava kontorisse ja keskenduti kolmele valdkonnale: reklaamkingitused, reklaamdisain ja reklaamteenused. 2006. aastast asub ettevõtte kontor Pärnu mnt 160a, Tallinn. Alates 2008. aastast on firma keskendunud välisturgudele. Peamised välisturud on Soome, Läti, Leedu, Rootsi, Venemaa ja Poola. Logotrade koduleht Logotrade Facebookis Logotrade Twitteris Logotrade Google+ Logotrade Instagram Logotrade Pinterest
Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi mullateaduse ja agrokeemia osakond

Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi mullateaduse ja agrokeemia osakond on üks Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi osakondi. Osakond loodi 2005. aastal Eesti Põllumajandusülikooli (EPMÜ) restruktureerimise Eesti Maaülikooliks käigus, mil vastloodud EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi koosseisu lülitati EPMÜ agronoomiateaduskonna koosseisu kuulunud EPMÜ mullateaduse ja agrokeemia instituut. Mullateaduse ja agrokeemia osakond hõlmab oma põhiõppe, kraadiõppe, teadustöö ja arendustegevusega mullateadust, agrokeemiat, maakasutust, agroökoloogiat ja keskkonnakaitset. 2017. aasta juuli seisuga töötasid osakonnas õppejõududena: professor Alar Astover (maakasutuse ökonoomika; mullateadus) emeriitprofessorid Hugo Roostalu (mullateadus), Raimo Kõlli (mullateadus) ja Paul Kuldkepp (agrokeemia) dotsendid Enn Leedu (Eesti mullastik; mullateadus) ja Endla Reintam (ökoloogia ja keskkonnakaitse; mullateadus) lektor Avo Toomsoo (agrokeemia) Aastatel 2005–2010 kuulus osakonna õppejõudude koosseisu emeriitprofessor akadeemik Loit Reintam. 2005–2013: Hugo Roostalu 2013–: Alar Astover Põllumajandus- ja keskkonnainstituut. pk.emu.ee Üldinfo. pk.emu.ee Töötajad. pk.emu.ee Mullateaduse ja agrokeemia osakond. pk.emu.ee
Lõuna-Tšehhi ülikool České Budějovices

Lõuna-Tšehhi ülikool České Budějovices (tšehhi keeles Jihočeská univerzita v Českých Budějovicích, ladina keeles Universitas Bohemiae Meridionalis Budovicensis) on Tšehhi ülikool České Budějovices. Ülikool asutati 1991. aastal. 2014. aastal õppis ülikoolis bakalaureuseõppes 8700 ja magistriõppes 2360 üliõpilast. Doktoriõppes õppis 610 doktoranti. Majandusteaduskond Filosoofiateaduskond Pedagoogikateaduskond Loodusteaduste teaduskond Usuteaduskond Tervise- ja sotsiaaluuringute teaduskond Põllumajandusteaduskond Kalamajanduse ja veekaitse teaduskond 2017. aastal töötas ülikoolis lühikest aega külalislektorina Eesti mullateadlane Alar Astover. Alar Astover. etis.ee Koduleht. jcu.cz
Šõmanivka

Šõmanivka (ukraina keeles Шиманівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 530. Pindala on 0,199 km².
Eesti Põllumajandusülikooli mullateaduse ja agrokeemia instituut

Eesti Põllumajandusülikooli mullateaduse ja agrokeemia instituut oli üks Eesti Põllumajandusülikooli agronoomiateaduskonna koosseisu kuulunud allüksus. Instituut tegutses aastatel 1994–2005. 2005. aastal moodustati Eesti Põllumajandusülikooli restruktureerimise käigus Eesti Maaülikooliks Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituut, mille üks osakond hakkas tegelema mullateaduse ja agrokeemiaga (Mullateaduse ja agrokeemia osakond). Instituudis on õppejõuna töötanud Loit Reintam (sai 1999. aastal akadeemikuks), Raimo Kõlli (professor 1991), Paul Kuldkepp (professor 1995), Hugo Roostalu (professor 1996) ja teised. Instituuti juhatas aastatel 1994–2004 Raimo Kõlli. Raimo Kõlli. etis.ee.
Broadway (täpsustus)

Broadway võib tähendada mitut asja. Broadway on tänav New Yorgi osariigis. Broadway on New Yorgi teatrifenomen. Broadway on küla Inglismaal Worcestershire'is
Mullastikukaart

Mullastikukaart on maakaart, millele on märgitud mingi ala muldade paiknemine. Neid kasutatakse muldade leviku iseloomustamiseks, ülevaate saamiseks muldadest kui loodusvarast ja tootmisressursist. Mullastikukaartide kontuurid eristatakse reeglina muldade geneetilis-morfoloogilise klassifikatsiooni alusel. üldmullastikukaardid (kujutavad mullatüüpide paiknemist) eriotstarbelised mullastikukaardid (näiteks maahindamiskaart). Eestis on muldade omadusi, viljakust, levikut ja kasutussobivust võrdlemisi põhjalikult uuritud. Kogu Eesti maismaad kattev mullastikukaart (mõõtkavas 1:10 000) on digiteeritud ja riikliku põllumuldade seire raames kogutakse pidevalt uut teavet. On loodud staatiline GIS-andmebaas. Mullastikukaartide- ja andmebaaside rakendused jätkusuutlikuks maakasutuseks ja põllumajandustootmiseks. pikk.ee Mullastiku kaart. geoportaal.maaamet.ee
Broadway (Worcestershire)

Broadway on küla Inglismaal Worcestershire'i krahvkonnas. Selle lähedal asub Broadway mägi, mille otsas on Broadway torn. United Kingdom Census 2011 United Kingdom Census 2011