laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pella (LAV)

Pella on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Khâi-Ma vallas. Pella on saanud alguse 1814. aastal rajatud misjonijaamast. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pella elanikest värvilisi 96,07%, mustanahalisi aafriklasi 2,79%, valgeid 0,40%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24% ja teisi 0,49%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 97,45% inimesi ja inglise keelt 0,73%. https://census2011.adrianfrith.com/place/368004
Loxstedt

Loxstedt (alamsaksa Lox) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Vald asub Bremerhavenist lõunas ja selle pindala on 141,24 km². 31. detsembril 2015 elas seal 15 980 inimest. Lacstidi (järvease), esmamainitud 1059. aastal, kuulus Saksimaa hertsogiriiki. Saksimaa tükeldamisel sai sellest osa Bremeni peapiiskopkonnast, mis oli aastast 1180 otse keisrile alluv. 16. sajandi keskpaigas võtsid elanikud vastu luterluse. Liiga okupatsiooni ajal Tilly (1628–1630) juhtimisel kannatasid nad vastureformatsiooni katsete all. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida esmalt valitseti personaalunioonis Rootsiga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri dünastia poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Loxstedtist, sai osa 1823. aastal loodud Stade ringkonnast. 1974. aastal liidendas Loxstedt arvukalt ümbruskonna väikevaldu, nende hulgas Büttel, Dedesdorf, Eidewarden, Maihausen, Overwarfe, Ueterlande ja Wiemsdorf, mis mitte kõik ei olnud kunagi Hannoveri osad, vaid olid osa naabrist Oldenburgist, seega oli neil erinev ajalugu. Vald koosneb 21 külast, millest mitmesse kuulub väiksemaid asundusi: Bexhövede Hosermühlen Junkernhose Nückel Büttel Buttel Indiek Schwingenfeld Dedesdorf Donnern Böcken Düring Friedrich-Wilhelmsdorf Eidewarden Fleeste Hahnenknoop Drostendamm Hetthorn Moorhausen Holte Speckje Lanhausen Welle Loxstedt Dünenfähr Hohewurth Siedewurt Maihausen Nesse Im Zollenhamm Neuenlande Overwarfe Schwegen Langendammsmoor Stinstedt Stotel Sandberg Ueterlande Auf der Jührde Wiemsdorf Schwaan (Saksamaa), aastast 1989 Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.loxstedt.de Local merchantmen organisation
Üksildane puu

„Üksildane puu“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. Helmut Börsch-Supan: Caspar David Friedrich. Prestel Verlag, München 1973 Hubertus Gaßner: Zum Geleit. In: Caspar David Friedrich. Die Erfindung der Moderne. Ausstellungskatalog Essen/Hamburg, 2006/2007 Christina Grummt: Caspar David Friedrich. Die Zeichnungen. Das gesamte Werk. 2 Bde., München 2011 Jens Christian Jensen: Caspar David Friedrich. Leben und Werk. DuMont, Köln 1995, ISBN 3-7701-0758-6 Peter Märker: Caspar David Friedrich. Geschichte als Natur. Kehrer Verlag, Heidelberg 2007 Wieland Schmid: Caspar David Friedrich. Zyklus, Zeit, Ewigkeit. Prestel Verlag, München 1999 Detlef Stapf: Caspar David Friedrichs verborgene Landschaften. Die Neubrandenburger Kontexte. Greifswald 2014, netzbasiert P-Book Herrmann Zschoche: Caspar David Friedrich. Die Briefe. ConferencePoint Verlag, Hamburg 2006
Schiffdorf

Schiffdorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Vald paikneb Bremeni liidumaa Bremerhaveni linna idapiiril ja 35 km Cuxhavenist lõunas. Valla pindala on 113,55 km². 31. detsembril 2015 elas seal 14 095 inimest. Schiffdorf kuulus vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda (loodud 1180. aastal otse keisrile alluva vürstkonnana). 1380. aastal, vürstliku peapiiskopi Albert II valitsemisajal rüüstasid von Mandelsloh perekonna rüütlid ning teised Verdeni ja Bremeni röövelparunid Bremeni linnakodanikke ja inimesi kogu vürstlikus peapiiskopkonnas. 1381. aastal lõpetasid linna väed edukalt teeröövi ning vallutasid Bederkesa lossi ja sellele kuuluvad foogtkonnad, sealhulgas Schiffdorfi. 1386. aastal tegi Bremeni linn oma vasalliks aadliperekonna, kes omas Altluneburgi (osa tänasest Schiffdorfist). 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida esialgu valitseti personaalunioonis Rootsi krooniga. Novembris 1654, pärast teist Bremeni sõda pidi Bremen Bederkesa ja Lehe foogtkonnad (tänase Bremerhaveni osa), sealhulgas Schiffdorfi Bremeni hertsogkonnale loovutama. Pärast Taani okupatsiooni (1712–1715) sai hertsogkonnast Hannoveri dünastia vasall. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territoorium, sealhulgas Schiffdorf, sai uue, 1823. aastal loodud Stade ringkonna osaks. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.schiffdorf.de
Kriidikaljud Rügenil

„Kriidikaljud Rügenil“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. Helmut Börsch-Supan, Karl Wilhelm Jähnig: Caspar David Friedrich. Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen, Prestel Verlag, München 1973, ISBN 3-7913-0053-9 (Werkverzeichnis) Werner Busch: Caspar David Friedrich. Ästhetik und Religion. Verlag C. H. Beck, München 2003. Giesela Greve: Caspar David Friedrich. Deutungen im Dialog. edition diskord, Tübingen 2006. Christina Grummt: Caspar David Friedrich. Die Zeichnungen. Das gesamte Werk. 2 Bde., München 2011. Sigrid Hinz (Hrsg.): Caspar David Friedrich in Briefen und Bekenntnissen. Henschelverlag Kunst und Gesellschaft, Berlin 1974. Werner Hofmann: Caspar David Friedrich. Naturwirklichkeit und Kunstwahrheit. C. H. Beck Verlag, München 2000, ISBN 3-406-46475-0. Jens Christian Jensen: Caspar David Friedrich. Leben und Werk. DuMont Verlag, Köln 1999. Barbara John: Caspar David Friedrich - Kreidefelsen auf Rügen, Seemann Henschel, Leipzig 2005. Peter Märker: Caspar David Friedrich. Geschichte als Natur. Kehrer Verlag, Heidelberg 2007, S. 124. Detlef Stapf: Caspar David Friedrichs verborgene Landschaften. Die Neubrandenburger Kontexte. Greifswald 2014, netzbasiert P-Book Herrmann Zschoche: Caspar David Friedrich auf Rügen. Verlag der Kunst, Dresden 1998, ISBN 90-5705-060-9.
Wurster Nordseeküste

Wurster Nordseeküste on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Vald on nimetatud ajaloolise Land Wursteni piirkonna ja Põhjamere ranniku järgi. Vald moodustati 1. jaanuaril 2015 seniste valdade Nordholzi, Cappeli, Dorumi, Midlumi, Misselwardeni, Mulsumi, Padingbütteli ja Wremeni ühendamise teel. Valla pindala on 182,08 km². 31. detsembril 2015 elas seal 16 965 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. www.wurster-nordseekueste.de
Börde Lamstedti ühisvald

Börde Lamstedt on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. See paikneb umbes 35 km Bremerhavenist idas ja 15 km Bremervördest põhjas. Keskus on Lamstedtis. Samtgemeinde Börde Lamstedt koosneb järgmistest valdadest: Armstorf Hollnseth Lamstedt Mittelstenahe Stinstedt www.boerde-lamstedt.de
Hemmoori ühisvald

Hemmoor on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Selle keskus on Hemmoor. Samtgemeinde Hemmoor koosneb järgmistest valdadest: Hechthausen Hemmoor Osten www.hemmoor.de
Land Hadelni ühisvald

Land Hadeln on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Selle keskus on Otterndorf. See moodustati 1. jaanuaril 2011, kui ühendati endised Samtgemeinde Hadeln ja Samtgemeinde Sietland. 1. novembril 2016 ühendati Land Hadelniga Samtgemeinde Am Dobrock. Samtgemeinde Land Hadeln koosneb järgmistest valdadest: Belum Bülkau Cadenberge Ihlienworth Neuenkirchen Neuhaus Nordleda Oberndorf Odisheim Osterbruch Otterndorf Steinau Wanna Wingst www.otterndorf.de
Jan Kempdorp

Jan Kempdorp on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Frances Baardi ringkonnas Phokwane vallas. Asula on rajatud 1899. aastal. Praeguse nime ja linnaõigused sai Jan Kempdorp 1953. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jan Kempdorpi elanikest mustanahalisi aafriklasi 79,38%, värvilisi 12,90%, valgeid 6,81%, India või Aasia päritolu inimesi 0,35% ja teisi 0,56%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 63,73% inimesi, afrikaani keelt 19,84%, koosa keelt 9,70%, sotho keelt 1,88% ja inglise keelt 1,73%. Jan Kempdorp, Diamond Fields sa-venues.com https://census2011.adrianfrith.com/place/386005
Dakar

Dakar on Senegali pealinn ja riigi suurim linn, Dakari piirkonna halduskeskus. Dakar on Senegali haldus-, äri- ja kommunikatsioonikeskus. Asub Roheneeme poolsaarel ja on Aafrika mandriosa läänepoolseim linn. Dakar on rajatud 1857. aastal prantslaste ehitatud kindluse juurde. Dakari Cheikh Anta Diopi Ülikool on asutatud 1957. aastal. Dakar on Pariisi-Dakari ralli lõpp-punkt. Aprillis 2010 avati Dakaris Aafrika taassünni monument. Kedge Business School Dakari sõpruslinnad on järgmised: Ann Arbor, Ameerika Ühendriigid Bakuu, Aserbaidžaan Douala, Kamerun Eşfahān, Iraan Milano, Itaalia Oran, Alžeeria Rangpur, Bangladesh Rosario, Argentina Bissau, Guinea-Bissau Taipei, Taiwan Washington, Ameerika Ühendriigid Gorée saar https://www.ansd.sn/ressources/publications/Rapport_projection_version_12fev06.pdf, vaadatud 3.01.2021. Dakari koduleht (prantsuse keeles)
Unistaja

Eesti dokumentaalfilmi kohta vaata artiklit Unistaja (film). "Unistaja", tuntud ka kui "Oybini kloostri varemed" (saksa keeles "Klosterruine Oybin"), on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. "Dreamer (Ruins of the Oybin)" (vene ja inglise). Ermitaaž. Vaadatud 21.07.2018.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Armstorf

Armstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Valla pindala on 39,75 km². 31. detsembril 2015 elas seal 646 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Börde Lamstedt. Armstorf kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Armstorfist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.armstorf.de
Põlev Neubrandenburg

„Põlev Neubrandenburg“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. Helmut Börsch-Supan, Karl Wilhelm Jähnig: Caspar David Friedrich. Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen. Prestel Verlag, München 1973, ISBN 3-7913-0053-9 (Werkverzeichnis) Helmut Börsch-Supan: Caspar David Friedrich. Gefühl als Gesetz. Deutscher Kunstverlag, München 2008 Gerhard Eimer: Caspar David Friedrich und die Gotik. Analysen und Deutungsversuche. Aus den Stockholmer Vorlesungen. Baltische Studien 49, 1962/63 Christina Grummt: Caspar David Friedrich. Die Zeichnungen. Das gesamte Werk. 2 Bde., München 2011 Werner Hofmann (Hrsg.): Caspar David Friedrich 1774-1840. Ausstellung Hamburger Kunsthalle 14. Sept. bis 3. Nov. 1974. Kunst um 1800. S. 296 f. Werner Hofmann: Caspar David Friedrich. Naturwirklichkeit und Kunstwahrheit. C.H. Beck Verlag, München 2000, ISBN 3-406-46475-0 Helmut R. Leppien: Caspar David Friedrich in der Hamburger Kunsthalle. Stuttgart 1993 Peter Rautmann: Caspar David Friedrich. Landschaft als Sinnbild entfalteter bürgerlicher Wirklichkeitsaneignung. Peter Lang Verlag, Bern 1979 Detlef Stapf: Caspar David Friedrichs verborgene Landschaften. Die Neubrandenburger Kontexte. Greifswald 2014, netzbasiert P-Book Eckhard Unger: Untergang in Neubrandenburg. Deutung des Gemäldes von Caspar David Friedrich in Hamburg. In: Das Carolinum 26, 1960, S. 108–111
Hollnseth

Hollnseth on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Valla pindala on 20,82 km². 31. detsembril 2015 elas seal 898 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Börde Lamstedt. Hollnseth kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Hollnsethist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.boerde-lamstedt.de
Neubrandenburg (maal)

„Neubrandenburg“, tuntud ka kui „Neubrandenburg hommikuudus“ (saksa keeles „Neubrandenburg im Morgennebel“), on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. Helmut Börsch-Supan, Karl Wilhelm Jähnig: Caspar David Friedrich. Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen. Prestel Verlag, München 1973, ISBN 3-7913-0053-9 (Werkverzeichnis) Gerhard Eimer: Caspar David Friedrich und die Gotik. Analysen und Deutungsversuche. Aus den Stockholmer Vorlesungen. Baltische Studien 49, 1962/63 Christina Grummt: Caspar David Friedrich. Die Zeichnungen. Das gesamte Werk. 2 Bde., München 2011 Werner Hofmann: Caspar David Friedrich. Naturwirklichkeit und Kunstwahrheit. C.H. Beck Verlag, München 2000, ISBN 3-406-46475-0 Detlef Stapf: Caspar David Friedrichs verborgene Landschaften. Die Neubrandenburger Kontexte. Greifswald 2014, netzbasiert P-Book Stiftung Pommern: Gemäldegalerie der Stiftung Pommern im Rantzaubau des Kieler Schlosses. Neumünster 1972 Herrmann Zschoche: Caspar David Friedrichs Rügen. Eine Spurensuche. Verlag der Kunst Dresden, Husum 2007, ISBN 978-3-86530-086-7
Orania

Orania on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas. Linn asub Oranje jõe vasakul kaldal, Free State'i provintsi piiri ääres. Orania on asutatud 1963. aastal tammiehitustööliste asulana. Alates 1991. aastast on Orania aktivistide loodud valgetele afrikandritele mõeldud linn, mille eesmärgiks on afrikaani keele ja kultuuri säilitamine ning elanikele kuritegevusest vaba elukeskkonna pakkumine. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduss andmetel oli Orania elanikest valgeid 97,20%, värvilisi 1,91% ja mustanahalisi aafriklasi 0,90%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,41% ja inglise keelt 1,59% inimesi. Janeke Thumbran. Separate Development and Self-Reliance at the University of Pretoria Kronos vol.43 n.1, 2017 Quentin Leboucher. We’re not racists, say Orania residents iol.co.za, 8. mai 2013 https://census2011.adrianfrith.com/place/374003
Jäämeri (maal)

„Jäämeri“ (saksa keeles „Das Eismeer“) on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. Segaduse tõttu autori teise polaarmaastikku kujutava teosega tunti 1965. aastani maali ka nimetuse „Luhtunud lootus“ (saksa keeles „Die gescheiterte Hoffnung“) all. Detailid Laevavrakk Jäämägi Helmut Börsch-Supan, Karl Wilhelm Jähnig: Caspar David Friedrich. Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen, Prestel Verlag, München 1973, ISBN 3-7913-0053-9 (Werkverzeichnis) Johannes Grave: Caspar David Friedrich und die Theorie des Erhabenen. Friedrichs „Eismeer“ als Antwort auf einen zentralen Begriff der zeitgenössischen Ästhetik, VDG-Verlag, Weimar 2001, ISBN 3-89739-192-9 Werner Hofmann (Hrsg.): Caspar David Friedrich 1774–1840. Kunst um 1800. Ausstellung der Hamburger Kunsthalle 14. September bis 3. November 1974, Prestel Verlag, München 1974, ISBN 3-7913-0095-4 (Ausstellungskatalog zur gleichnamigen Ausstellung) Werner Hofmann: Caspar David Friedrich. Naturwirklichkeit und Kunstwahrheit. C.H. Beck Verlag, München 2000, ISBN 3-406-46475-0 Helmut R. Leppien: Caspar David Friedrich in der Hamburger Kunsthalle, Gerd Hatje Verlag, Stuttgart 1993, ISBN 3-7757-0455-8 Peter Rautmann: Caspar David Friedrich. Das Eismeer. Durch Tod zu neuem Leben, Fischer Verlag, Frankfurt a. M. 2001, ISBN 3-596-10234-0 (Monografie) Wieland Schmied: Caspar David Friedrich, DuMont Verlag, Köln 1992, ISBN 3-8321-7207-6 Staatliche Kunstsammlungen Dresden (Hrsg.): Caspar David Friedrich und sein Kreis. Ausstellung im Albertinum vom 24. Dezember 1974 bis 16. Februar 1975, VEB Verlag der Kunst, Dresden 1974, ohne ISBN (Ausstellungskatalog zur gleichnamigen Ausstellung) Wolfgang Stechow: Caspar David Friedrich und der ‚Griper‘, in: Festschrift für Herbert von Einem zum 16. Februar 1965, Gebrüder Mann Verlag, Berlin 1965, (ohne ISBN) S. 241–246. Norbert Wolf: Caspar David Friedrich. Taschen-Verlag, Köln 2003, ISBN 978-3-8228-1958-6.
Lumine onn

„Lumine onn“ (saksa keeles „Verschneite Hütte“) on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. Helmut Börsch-Supan, Karl Wilhelm Jähnig: Caspar David Friedrich, Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen, Prestel München 1973, ISBN 3-7913-0053-9
Kaarnapuu

„Kaarnapuu“, tuntud ka kui „Muistne hauaküngas“ (saksa keeles „Das Hünengrab“), on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. Maal asub alates 1975. aastast Louvre‘i kunstimuuseumis. Teose suurem (62 × 76 cm) versioon, „Kaarnapuu Rügenil“ („Der Krähenbaum auf Rügen“), asub Essenis erakogus. Tagaplaanil oleva dolmeni järgi. "Der Krähenbaum auf Rügen (Das Hünengrab)". bildindex.de (saksa). Vaadatud 21.07.2018. Börsch-Supan, Helmut et al. Baltic Light: Early Open-Air Painting in Denmark and North Germany, Yale University Press, 2000. ISBN 0-300-08166-9 Börsch-Supan, Helmut. Caspar David Friedrich, Prestel, 1990. Pomarède, Vincent . The Louvre: All the Paintings, Black Dog & Leventhal, 2011. ISBN 1579128866
Purjelaev (maal)

„Purjelaev“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. Umbes 1815. aastal valminud maalil on kujutatud kolmemastilist purjelaeva. "Segelschiff". bildindex.de (saksa). Vaadatud 21.07.2018.
Steinkopf

Steinkopf on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas. 1818. aastal asutati piirkonda misjonijaam, mis 1821. aastal viidi üle praeguse Steinkopfi asupaika. Linn on saanud nime Londonis tegutsenud saksa vaimuliku järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Steinkopfi elanikest värvilisi 95,43%, mustanahalisi aafriklasi 3,29%, valgeid 0,43%, India või Aasia päritolu inimesi 0,23% ja teisi 0,61%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,20%, inglise keelt 0,46% ja tsvana keelt 0,46%. Steinkopf Northern Cape – Namakwa https://census2011.adrianfrith.com/place/364005
Käi ja koo

Käi ja koo on käsitööliste ühenduse Lossi Gild korraldatav käies kudumise teatevõistlus, mida on korraldatud alates 2012. aastast. Võistlus on toimunud kord aastas, maikuus Viljandimaal Heimtali muuseumi heinamaal. 2017. aasta võistlus toimus erandkorras Tallinnas Saku Suurhallis iga-aastase mardilaada raames. Kudumisvõistluse idee sündis kõikjal maailmas naiste hulgas varem levinud, kuid tänapäevaks hääbunud kombest kasutada iga võimalikku hetke, et kududa perele tarvilikke rõivaesemeid. Käi ja koo võistluse ameerika tütarvõistlus Walk and Knit on toimunud alates 2014. aastast Wisconsini lamba- ja villafestivalil. Võistluse sealpoolseks algatajaks on Mary Germain, kes osales Eestis Käi ja kool 2013. aastal. Võistelda saavad neljaliikmelised võistkonnad. Võisteldakse viie vardaga kudumises, kusjuures kõikidel võistkondadel on kasutada ühesuguse jämedusega vardad ja lõng. Lisaks kuulub kohustuslikku võistlusvarustusse vardakott, milles asub võistluse ajal lõngakera. Teatevahetuste käigus antakse kudumistöö koos vardakotiga järgmise vahetuse võistlejale üle. Igal võistlejal tuleb viiel vardal kududes kõndida umbes 100-meetrine lõik, mille läbimiseks kulub keskmiselt minut. Võitja selgitamiseks liidetakse kokku kudumi kvaliteet, kootud ringide arv ning distantsi läbimiseks kulunud aeg. 2016. aastal, kui toimus viies käies kudumise võistlus, viidi lisaks teatevõistlusele läbi ka individuaalvõistlus, kus võistlejatel tuli kududes ja kõndides läbida umbes 400 m pikkune distants. Kudumisvõistluse formaadi ja reeglid on välja töötanud Lossi Gildi liikmed. Osaleda saavad neljaliikmelised võistkonnad. Võistlusvarustuse jagavad korraldajad. Igal võistkonna liikmel tuleb kõndides ning samal ajal kududes läbida u 100 m lõik. Kootakse ringselt, viie 2 mm jämeduse vardaga, kasutades sobivas jämeduses villast lõnga. Ühe võistkonna kohta on üks kudumistöö, mida teatevahetustes järgmisele võistlejale edasi antakse. Lõngakera hoitakse võistluse ajal vardakotis, mis ripub võistleja käsivarrel ning mida samuti teatevahetuste käigus edasi antakse. Kõndimine on ainus viis distantsi läbimiseks. Jooksmise või ühel kohal paigal seismise eest lisanduvad trahvisekundid. Paremusjärjestuse moodustamisel arvestatakse kudumistöö kvaliteeti, distantsi läbimise aega ning kootud ringide arvu. Võistlus toimub heinamaal, seega tuleks kasutada maastikule sobivaid jalanõusid. Võistluse hasardis tekkinud vigastuste eest kannab vastutust iga võistleja ise. Lossi Gild "Kudumisvõistluse tagamaadest |". Vaadatud 13. aprillil 2023. "Wisconsin Sheep & Wool Festival | Competitions - Walk & Knit". wisconsinsheepandwoolfestival.com. Vaadatud 13. aprillil 2023.
Danielskuil

Danielskuil on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas, Kgatelopele valla halduskeskus. Danielskuil on rajatud 1892. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Danielskuili elanikest mustanahalisi aafriklasi 47,41%, värvilisi 44,46%, valgeid 6,34%, India või Aasia päritolu inimesi 0,78% ja teisi 1,02%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 62,98% inimesi, tsvana keelt 30,90%, inglise keelt 1,81%, koosa keelt 1,10% ja viipekeelt 0,89%. Danielskuil, Green Kalahari South Africa Explored https://census2011.adrianfrith.com/place/382001
1059

1059. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad - 1050. aastad - 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad Aastad: 1054 1055 1056 1057 1058 - 1059 - 1060 1061 1062 1063 1064 ... ... ...
Grabouw

Grabouw on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Theewaterskloofi vallas. Grabouw on asutatud 1856. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse tulemuste kohaselt oli Grabouw' elanikest värvilisi 55,78%, mustanahalisi aafriklasi 38,47%, valgeid 4,64%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24% ja teisi 0,86%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 61,83% inimesi, koosa keelt 28,50%, sotho keelt 4,99% ja inglise keelt 2,48%. Grabouw SA Places https://census2011.adrianfrith.com/place/171009
1065

1065. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad - 1060. aastad - 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad Aastad: 1060 1061 1062 1063 1064 - 1065 - 1066 1067 1068 1069 1070 ... ... Fernando I, Kastiilia kuningas