laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dōgen

Dōgen (jaapani keeles 道元; 26. jaanuar 1200 – 22. september 1253) oli jaapani budismi õpetaja ja filosoof, sōtō koolkonna rajaja. Mungaks astudes ühines ta kõigepealt tendai koolkonnaga, kuid pettus selles ja hakkas õppima zen’i. 1223 rändas Dōgen Hiinasse, kus õppis caodong’i munkade juures. 1227 Jaapanisse naasnult hakkas ta nende eeskujul propageerima shikantaza meeleharjutust. Sōtō teooria järgi võib sel teel jõuda budasuseni, mis on igas olendis varjatud kujul algupäraselt olemas. Dōgeni põhiteos on "Tõelise seadmusesilma varamu" (jaapani keeles shōbōgenzō), milles ta annab oma meetodile filosoofilise põhjenduse. Dōgeni filosoofia kohaselt on aeg sama mis olemine. Inimene täidab iseendaga kogu maailma ja selle maailma igat üksikut asja. Igas hetkes on korraga olemas kogu maailm. Ajal ja olemisel tegelikult vahet ei ole. Nii nagu aja, nii on ka olemise loomuses muutumine, üleminek või jätkuvus. „ Kevade jätkuvus jätkub tingimata läbi kevade. Jätkuvus ei ole kevades eneses, kuid kuna kevad on olemas oma jätkuvuses, siis läheb jätkuvus ka selles praeguses kevades täide. Küttepuud muutuvad tuhaks ning uuesti küttepuudeks saada pole neil võimalik. Ometi ei või väita, et küttepuud on algne ja tuhk tulenev. Tuleb mõista, et küttepuud eksisteerivad oma küttepuude seisundis ning algne ja tulenev on seal olemas korraga. Ja kuigi on olemas nii enne kui pärast, ei ole nad järjepidevad. Tuhk on tuhk tuha seisundis, kus on nii tulenev kui algne. Ja täpselt nagu küttepuud ei või pärast tuhaks muutumist küttepuudeks saada, nii ei või ka inimene pärast surma enam sündida. Elu on ainult üks seisund, mis kestab teatava aja; surm on ainult üks seisund, mis kestab teatava aja. See on nagu talv ja kevad. Keegi ei mõtle, et talv muutub kevadeks ega ütle, et kevadest saab suvi.“ Tõmbunud koolkondadevaheliste vastuolude tõttu pealinnast Kyōtost eemale, rajas Dōgen Echizeni mägedes Eiheiji templi, kus veetis oma ülejäänud elupäevad. Raud, Rein. "The Existential Moment: Re-reading Dōgen's theory of time". Philosophy East and West, vol.62 No.2, April 2012. Rein Raud. Aja mõiste idas ja läänes. Ööülikooli loeng 26.01.2019, 39:22-40:22 Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Wu (mõttelugu)

Wu (hiina keeles 無; jaapani keeles mu) on hiina õpetustes universaalne eitust ja olematust tähistav sõna. Taoismis esineb see enamasti ‘olematuse’ tähenduses koos paarismõistega ‘olev’, mis tähistavad universumi ja maailmatunnetuse kaht aspekti. Hiina budismis kasutati sõna wu algul tühjuse (sanskriti keeles śūnyatā) vastena, mille asemele hiljem tuli hiina keeles otseselt ‘tühjust’ tähistav sõna kong. Wu jäi aga oluliseks mõisteks, mis tähistab seadmuste omaoleku puudumist ja igasuguse kahesuse ületamist. Eriti oluliseks sai wu mõiste ja sümboliks chan’is eeskätt tänu õpetaja Zhaozhoule (elas ajavahemikus 778–897), kes andis küsimusele “kas koeral on budaloomus?” vastuseks “Wu!”. See gong'an on chan’i meeleharjutustes tänapäevani kasutusel. Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Deformatsioonienergia tihedus

Deformatsioonienergia tihedus on potentsiaalse energia tihedus deformeeritavas kehas. Teisisõnu salvestuva energia ja keha ruumala suhe.
Zembrzyce

Zembrzyce on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Sucha maakonnas, Zembrzyce valla halduskeskus. Zembrzyce asub Skawa jõe paremal kaldal, Sucha Beskidzkast ligi 4 km põhjas ja Krakówist umbes 40 km edelas. Zembrzycet on esmamainitud 1333. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011216915092-0079148?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Historia miejscowości Wirtualny Sztetl
Michael Norman

Michael Arthur Norman Jr. (sündinud 3. detsembril 1997 San Diegos) on Ameerika Ühendriikide jooksja. Ta kuulus 2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos olümpiavõitjaks tulnud Ameerika Ühendriikide 4x400 meetri teatemeeskonda. 2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is tuli ta 400 meetri jooksus tulemusega 44,29 maailmameistriks. Teise kuldmedali võitis Norman 4x400 meetri teatejooksus, joostes USA meeskonnas teist vahetust. 2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis sai ta 8. koha ajaga 45,62. Normanile kuulub kõigi aegade kiireim sisetingimustes joostud 400 meetri jooksu aeg 44,52. Kuna College Stationis toimunud võistlused ei vastanud Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu tingimustele, ei arvestata Normani tulemust maailmarekordina. Välitingimustes jagab Norman isikliku rekordiga 43,45 kõigi aegade edetabelis Jeremy Warineriga neljandat kohta. 2020. aastal sai Normanist Wayde van Niekerki järel teine sportlane, kes suutnud joosta 100 meetrit alla 10 sekundi, 200 meetrit alla 20 sekundi ja 400 meetrit alla 44 sekundi. Väljas Sees Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit https://www.teamusa.org/usa-track-and-field/athletes/Michael-Norman Michael Norman Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Sumõ Issanda Muutmise katedraal

Issanda Muutmise katedraal (ukraina keeles Спасо-Преображенський кафедральний собор) on Sumõ linnas asuv katedraalkirik. Kiriku praegune välimus pärineb 19. sajandist. Esimesed teated Issanda muutmise kirikust selles kohas pärinevad 1560. aastatest, mil praeguse kiriku asukohast veidi põhja poole ehitati Issanda muutmisele pühitsetud väike puukirik. Kirik hävis ühes tatarlaste rüüsteretkes ja selle asemele püstitas Sumõ asutaja, kasakate ataman Gerassim Kondratjev, uue kiriku. Pühakoja viimane ümberehitus toimus aastail 1882–1892 ja sellest ajast on pärit kiriku praegune välimus. Kirik on põhiplaanilt ristikujuline. Silmapaistvaimaks osaks selle juures on viiekorruseline baroksete kurvseintega kellatorn, mis on 56 meetrit kõrge ja millest avaneb vaade tervele kesklinnale. Kellatorni kroonib väike ümar kullatud kuppel, samuti kõrgub üks kuppel sammastega ümbritsetud tambuuril katusel nelitise keskel. Pühakoda on kujundatud historitsistlikuna, stiililt ühtse arhitektuurilise tervikuna, milles harmooniliselt põimuvad renessansi, baroki ja klassitsismi stiilielemendid. Kiriku nelitise nurkadel seisavad kolme meetri kõrgused rauast skulptuurid, igal nurgal üks - Peetrus seisab vaatega kirdesse, Paulus kagusse, kaks identset skulptuuri apostlisarnasest suurvürst Vladimirist vaatavad edelasse ja loodesse. Veel neli skulptuuri on kellatorni igal küljel - evangelistid Markus, Matteus, Luukas ja Johannes. Kirik on kahekorruseline. Esimene korrus on pühitsetud Issanda muutmisele, teine Jumalaema rõõmukuulutamisele. Katedraali ja kellatorni läänefassaadi moodustab kolmikportaal, mille külgportaalide niššides on mosaiigid. Põhja- ja lõunapoolsete sissepääsude fassaadid on kahetasandilised, kolmnurkfrontooniga ja korintose sammastega esimesel, joonia sammastega teisel karniisiga eraldatud korrusel. Kiriku interjööris on neljatasandiline valgest marmorist ikonostaas, mida täiendavad Sumõ malahhiidist detailid. Selle loomises osalesid skulptor Sergei Orlov ja maalikunstnik Vladimir Makovski. Kiriku seinad on kaetud maalingutega Anatoli Lebedevilt ja Klaudia Šorohovalt. Kirikus asus imettegev Korsuni Jumalaema ikoon, millele on omistatud võime parandada paluja nägemist ja ravida pimesust. Ikooni peeti Sumõ kaitsjaks ja see asus Sumõ Issanda muutmise katedraalis peaaegu kolmkümmend aastat. 2009. aastal ikoon varastati ja see on tänapäevani kadunud. Kellatorn Vaade linnulennult Lõunafassaad Nelitise kuppel, vaade interjöörist Siseruumi vaade Osa ikonostaasist Savior-Transfiguration Cathedral. - Temples Ukraine. - ua.igotoworld.com JOURNAL № 04. - Journals of the Session of the Holy Synod of the Ukrainian Orthodox Church of March 25, 2009
Nikanor Onatski nimeline Regionaalne Kunstimuuseum

Nikanor Onatski nimeline Regionaalne Kunstimuuseum on riiklik kunstimuuseum Sumõs Ukrainas. Muuseumi asutas 1. märtsil 1920. aastal kunstnik, õpetaja ja avaliku elu tegelane Nikanor Onatski (1875–1937), Ilja Repini õpilane. Muuseum loodi natsionaliseeritud kohalike era-kunstikogude baasil. Muuseumi ekspositsioonis ja fondides on üle 15 000 objekti. Ekspositsioon asub kahel korrusel kaheksas ruumis 19. sajandi lõpul ehitatud majas, kunagises pangahoones, mille arhitekt on Gustav Scholz. Muuseumi kogus on maale, graafikat, skulptuure, dekoratiiv- ja tarbekunsti 16.–21. sajandist ja nii Ukrainast kui ka välismaalt. Eesti kunstnikest on muuseumi kogus Jaan Elkeni teos. http://artmuseum.sumy.ua/ Jaan Elken. - etis.ee СУМСЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ХУДОЖНІЙ МУЗЕЙ ІМ.НИКАНОРА ОНАЦЬКОГО (muuseumi veebileht)
Ukraina heaks tehtud sõjaväeteenistuse eest

Ukraina heaks tehtud sõjaväeteenistuse eest (ukraina keeles За військову службу Україні) on Ukrainas välja antav medal. Medal on asutatud 5. oktoobril 1996. Republic of Ukraine: Medal for Military Service to Ukraine Medals of the World
Tahkuna

Tahkuna on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tahkuna poolsaare põhjaosas Läänemere ääres. See on Hiiumaa põhjapoolseim küla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda. Küla piirneb põhjas ja läänes Läänemerega, lõunas Meelste ja idas Lehtma külaga. . Carl Friedrich Wilhelm Russwurm pidas kohanime aluseks sõnaühendit ’taganina’. Paul Ariste, Lauri Kettunen ja Marja Kallasmaa pakkusid vasteks sõna tahk ’ihumiskivi’. Kohanime algusosa häälikulise arengu seletamine on keeleteadlastele probleemiks. Küla on esimest korda mainitud 1564. aastal Takana nime all. Küla edelaosa kuulub Tahkuna looduskaitseala koosseisu. Külas asub Hiiumaa põhjapoolseim geograafilline punkt Tahkuna nina. Tahkuna talud 1917 Tahkuna kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa koosseisu ja asus hiiurootslaste alal. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli külas viis talu, mille peremehed olid Greis Hansson, Jöran Thomasson, Morten Siemonson, Michel Hansson ja Kaubapöldo Bengt. 1835 said külaelanikud omale perekonnanimedeks nimed Allango, Kaus, Ninna, Rehm, Simmer ja Tahk. Seoses Nõukogude baaside rajamisega pidid külaelanikud 1939 lahkuma ja küla alal asus väeosa. Tahkuna kuulus 1977–1997 Malvaste koosseisu. Küla keskosa läbib Tahkuna tee. Külas asub Hiiumaa militaarmuuseum, Tahkuna tuletorn ja Eesti esimene tuulegeneraator, mis 2021 demonteeriti. Tuletorni lähedal asub mälestusmärk Estonia katastroofis hukkunud laste mälestuseks. Tahkuna looduskaitseala Tahkuna rannakaitsepatarei nr 26 Tahkona (Eesti traaler) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Tahkuna" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Kõrgessaare valla elanike nimekiri; Rahvusarhiiv, era.4313.1.608; 1917 Reigi kihelkonna perekonnanimede panemise raamat; RA,EAA.1864.2.VIII-194; 1835
Sulina

Sulina on linn Rumeenias Tulcea maakonnas. Sulina asub ajaloolises Põhja-Dobrudža piirkonnas, Doonau Sulina haru suudmes. Sulinal ei ole maismaaühendust ülejäänud Rumeeniaga. Ühendus ülejäänud riigi osadega on ainult veeteed kaudu. Sulina on Rumeenia ja kogu Euroopa Liidu idapoolseim punkt. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sulina elanikest rumeenlasi 81,92%, lipovaane (venelasi) 9,88%, kreeklasi 1,69%, ukrainlasi 1,22% ja teistest rahvustest inimesi 0,46%. Rahvus oli teadmata 4,8%-l inimestest. Sulina, cel mai estic punct din România Locuri din România Most easterly place in Europe is Sulina in Romania Ness Point Information
Ruslan Strilets

Ruslan Strilets (ukraina keeles Руслан Олександрович Стрілець; sündinud 30. juunil 1984 Dnepropetrovskis) on Ukraina poliitik. Ta on 4. novembrist 2021 Ukraina keskkonna- ja loodusvarade kaitse ministri kohusetäitja. Ta lõpetas aastal 2006 Oless Gontšari nimelise Dnipro Rahvusülikooli rahvusvaheliste majandussuhete erialal. Aastal 2011 lõpetas ta Dnepropetrovski Riikliku Siseasjade Ülikooli juristi kvalifikatsiooniga. Aastal 2016 lõpetas ta Dnepri Riikliku Ehitus- ja Arhitektuuriakadeemia ökoloogia ja keskkonnakaitse erialal. Aastal 2019 lõpetas ta Ukraina presidendi juures asuva riikliku avaliku halduse akadeemia Dnipropetrovski oblasti avaliku halduse instituudi avaliku halduse ja halduse erialal. Alates 2020. aasta juulist on ta Denõss Šmõhali valitsuses Ukraina keskkonna- ja loodusvarade aseminister. 4. novembrist 2021 on ta (pärast Roman Abramovski tagasiastumist) on ta Ukraina keskkonna- ja loodusvarade kaitse ministri kohusetäitja.
Raugepinge

Raugepinge on pinguse iseloomulik pinge materjali tugevuse raugemisel (vähenemisel). Raugepinge on: tõmbeteimil- voolavuspinge või tõmbetugevus surveteimil- voolavuspinge või survetugevus lõike-ja väändeteimil- nihkepinge.
Isaccea

Isaccea (türgi keeles İshakçı) on linn Rumeenias Tulcea maakonnas. Isaccea asub ajaloolises Põhja-Dobrudža piirkonnas Ukraina piiri ääres, Doonau paremal kaldal, maakonnakeskusest Tulcease ligikaudu 29 km lääneloodes. Linna haldusalasse kuuluvad Revărsarea ja Tichilești külad. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Isaccea elanikest rumeenlasi 90,98%, mustlasi 3,85%, türklasi 1,81% ja muudest rahvustest inimesi 0,15%. Rahvus oli teadmata 3,18%-l elanikest.
Cavnic

Cavnic (ungari keeles Kapnikbánya, saksa keeles Kapnik) on linn Rumeenias Maramureși maakonnas. Cavnic asub ajaloolises Marmaatia piirkonnas, maakonnakeskusest Baia Marest ligikaudu 19 km idas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cavnici elanikest rumeenlasi 81,67%, ungarlasi 14,04% ja teistest rahvustest inimesi 0,82%. Rahvus oli teadmata 3,45%-l elanikest. Cavnicit on esmamainitud 1336. aastal. Alates 18. sajandi keskpaigast oli Cavnic kaevanduslinn, seal kaevandati tinamaaki, tsingimaaki ja vasemaaki. Tänapäeval on kaevandused tegevuse lõpetanud. Linnaõigused sai Cavnic 1968. aastal. Uuemal ajal oli Cavnicist saanud suusaspordi keskus. Cavnic Welcome to Romania
Skõbõn

Skõbõn (ukraina keeles Скибин) on küla Ukraina Kiievi oblasti Brovarõ rajoonis. Küla asub Brovarõ ja Tšernihivi vahelise kiirtee E95 ääres.
Palli

Palli on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda. Palli piirneb põhjas Läänemerega ning läänes ja lõunas Heistesoo ja idas Poama külaga. Paul Ariste pakkus kohanime aluseks sõna "pall" ja isikunime Pall (Balthasar). Kohanime on esmamainitud 1655. aastal kujul Palli. Küla alale jäävad Kõpu looduskaitseala Palli ja Roogoja sihtkaitsevööndid. Rannajoonel, Palliranda viiva teega rööbiti merre voolava oja suudmest 650 meetrit idas asub Luidja–Palli rannarahn. Palli ajaloolised talud 1917 Palli kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. 1655 elas mõisa alal talunik Palli Simmo. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elas Paope vakuses Palli Jüri. 1835 sai talu peremees perekonnanimeks Kattel ning sulasrahvas Aun ja Raud. 1917 kuulusid küla koosseisu 9 Heistesoo talu. Peale Teist maailmasõda liideti küla Poamaga ja 1997 taastati külana. Küla läbib Poama tee, kust algab Palli telkimiskoha tee. Külas asub RMK telkimisala. 2008 peeti Pallil koos Luidja ja naaberküladega Kõpu külade päev. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Palli" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Kõrgessaare valla elanike nimekiri; Rahvusarhiiv, era.4313.1.608; 1917 Reigi kihelkonna perekonnanimede panemise raamat; Rahvusarhiiv RA,EAA.1864.2.VIII-194; 1835 Riho Saard: Luidja - värav Kõpu poolsaarele: Villama, Kopa, Luidja, Poama, Palli, Heistesoo. Tallinn, 2008.
Kingscote

Kingscote on linn Austraalias Lõuna-Austraalia osariigis Kangaroo saarel. See asub osariigi pealinnast Adelaide'ist 119 km edelas. Kingscote on Lõuna-Austraalia osariigi vanim Euroopa päritolu asula ning on saare suurim linn. 2016. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 1790 inimest. Seal asub ka maailma väikseimate pingviinide, kääbuspingviinide koloonia. http://www.censusdata.abs.gov.au/census_services/getproduct/census/2016/quickstat/SSC40691
Săliște

Săliște (saksa keeles Großendorf, ungari keeles Szelistye) on linn Rumeenias Transilvaanias Sibiu maakonnas. Săliște asub maakonnakeskusest Sibiust ligikaudu 20 km läänes. Linna haldusalasse kuulub üheksa küla: Aciliu (Ecsellő, Tetschein), Amnaș (Omlás, Hamlesch), Crinț (Krinc), Fântânele (kuni 1964. aastani Cacova Sibiului, Szebenkákova, Krebsbach bei Hermannstadt), Galeș (Szebengálos, Gallusdorf), Mag (Mág), Săcel (Szecsel, Schwarzwasser), Sibiel (Szibiel, Budenbach) ja Vale (Vále, Grabendorf). 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Săliște elanikest rumeenlasi 88,28%, mustlasi 3,04% ja teistest rahvustest inimesi 0,83%. Rahvus oli teadmata 7,83%-l elanikest. Săliștet on esmamainitud 1354. aastal. Linnaõigused sai 7. aprillil 2004. Sălişte România Geografică
Victoria (Rumeenia)

Victoria (saksa keeles Viktoriastadt, ungari keeles Viktóriaváros) on linn Rumeenias Transilvaanias Brașovi maakonnas. Victoria asub maakonnakeskusest Brașovist ligikaudu 69 km läänes. Asula rajati 1949. aastal seoses keemiakombinaadi ehitamisega ja kandis esialgu nime Colonia Ucea, Ucea-Colonie või Ucea Roşie. Praeguse nime ja linnaõigused sai Victoria 1954. aastal. Simona Suciu:Oraşe dispărute din România. Victoria, un oraş artificial construit de comunişti de la zero, în câmp Adevarul, 16. aprill 2015 Victoria Citypopulation Prezentare Primăria Oraşului Victoria
Medgidia

Medgidia (türgi keeles Mecidiye või Megidie, varem Karasu või Carasu) on linn Rumeenias Constanța maakonnas. Medgidia asub ajaloolises Põhja-Dobrudža piirkonnas Doonau-Musta mere kanali ääres, maakonnakeskusest Constanțast ligikaudu 30 km lääneloodes. Medgidia on tööstuslinn. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Medgidia elanikest rumeenlasi 71,47%, türklasi 8,39%, tatarlasi 8,07%, mustlasi 1,51% ja teistest rahvustest inimesi 0,22%. Rahvus oli teadmata 10,31%-l elanikest. Asula on rajatud 1840. aastal. Linnaõigused sai Medgidia 17. veebruaril 1968. Cahul, Moldova Favara, Itaalia Zhumadian, Hiina Yalova, Türgi 2021 Romanian census Medgidia România Geografică
Kulbakõne sõjaväelennuväli

Kulbakõne lennuväli (ukraina keeles Аеродром Кульбакине, varem Vodopi, ukraina keeles Водопій) on sõjaväelennuväli Mõkolajivi linna kaguservas. Praeguse nime sai lennuväli läheduses asuva Mõkolajivi Kulbakõne mikrorajooni järgi. Lennuvälja ligidal paikneb ka Mõkolajivi lennukiremonditehas. 2022. aasta märtsi esimesel nädalal taastasid Ukraina väed kontrolli varem Vene relvajõudude kätte langenud lennuvälja üle. The Armed Forces of Ukraine has recaptured the Kulbakine military airfield in Mykolayiv - Lb.ua, 04.03.2022 (vaadatud: 31.07.2022)
Neuberg an der Mürz

Neuberg an der Mürz on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Bruck-Mürzzuschlagi ringkonnas. Neuberg asub Mürzi ülemises orus Schneealpe jalamil Mürzzuschlagist loodes. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Dobele vald

Dobele vald (läti keeles Dobeles pagasts) on vald Lätis Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Jaunbērze, Auri, Annenieki ja Bērze vallaga ning Tukumsi piirkonna Džūkste vallaga. Valla pindala on 72,7 km². 2021. aasta seisuga elas seal 770 inimest. Valla keskus on Aizstrautnieki küla. Vallavanem on Dace Škorņika. Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Bērzbeķe (Bersebeck), Dobe (Doben), Čučase (Öbelgunde) ja Sīpele (Zeepelhof) mõisa maadele. Aastal 1935 oli valla pindala 125 km² ja seal oli 2660 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Dobele ja Gaisma külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1959 liideti sellega likvideeritava Šķibe külanõukogu kolhoosi Zelta druva maad, ent Ždanovi kolhoosi maad liideti Gaisma külanõukoguga. Aastal 1963 ühendati külanõukoguga Gaisma külanõukogu Ždanovi kolhoosi maad. Aastal 1973 liideti osa selle alasid Dobele linnaga, aastal 1977 aga Austrumi külanõukoguga. Aastal 1979 liideti osa külanõukogust Austrumi ja Krimūnase külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald, ühtlasi nimetati see Jaunbērze vallaks. 2009. aastast kuulub vald Dobele piirkonda. Suuremad jõed on Pienava jõgi ja Bērze jõgi. Looduskaitse all on Priežusargi tamm, Skroderi tamm, Kundziņi hobukastan, Dreimaņi mänd, Dobe Metsaserva tamm, Lejastrazdi haab, Lejasstrazdi künnapuu, Lūtiķi mänd ja veel neli nimetut põlispuud. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Bāļase-Šķērstaiņi muinaskalmed ja asulakoht. Kohaliku kaitse all on Bērzbeķe mõisa hoonetekompleks, sealhulgas elukorpusega laut ja laut, ning Oši muinaskalmed ja Zilaisi mäe muinaskalmed. Aastal 2011 elas vallas 408 lätlast, 237 venelast, 89 valgevenelast, 28 ukrainlast, 21 poolakat ja 15 leedulast. Valla keskus Aizstrautnieki on staatusega vidējciems ja aastal 2022 oli seal 221 elanikku. Teine sama staatusega asula on Lejasstrazdi 346 elanikuga aastal 2022. Staatusega mazciems on Bērzbeķe 49 elanikuga aastal 2013 ja Bitenieki 12 elanikuga aastal 2013. Staatusega vasarnīcu ciems on Galenieki 20 elanikuga aastal 2000. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Dobeles novads Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0 Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.