1. september

1. september on Gregoriuse kalendri 244. (liigaastal 245.) päev. Juliuse kalendri järgi 19. august (1901–2099). 1785 – Balti kubermangudes hakkas kehtima Venemaa linnaseadus. 1881 – avati Tallinna Peetri Reaalkool. 1913 – asutati Eesti Kirjanduse Seltsi kodu-uurimise toimkond. 1912 – Tartus toimusid kergejõustikuvõistlused, kus esimest korda Eestis võtsid osa ka naised. 1913 – maadleja Jaan Jaago võitis Peterburis maailmameistrivõistlused maadluses. 1937 – asutati Riigi Viljasalv 1939 – minister Ants Oidermaa esines kell 21:00 õhtul raadios erakorralise sõnavõtuga Saksamaa ja Poola vahel alanud sõja teemal. Ta rääkis, et Eesti on erapooletu, meid esialgu midagi ei ähvarda ja edasisele sündmuste käigule reageerib valitsus adekvaatselt. 1944 – Eesti Omavalitsuse juhi otsusega suleti teatrid, varieteed, teatrikoolid, muusikakoolid ja kunstikoolid. 1947 – tegutsema hakkasid Tallinna Õpetajate Instituut ja Tartu Õpetajate Instituut. 1952 – Tallinna Õpetajate Instituut korraldati ümber Tallinna Pedagoogiliseks Instituudiks. 1954 – peaaegu kõikides koolides (v.a keskkoolide lõpuklassides) hakati poisse ja tüdrukuid koos õpetama. 1956 – õppemaks kaotati üldhariduskoolide 8.-11. klassides, keskeriõppeasutustes ja kõrgkoolides. 1962 – keskkoolide õppekavasse tuli uus aine: ühiskonnaõpetus. 1964 – maa-asulates elavatele õpilastele maksti nüüdsest kinni sõit kooli ja koolist tagasi. 1964 – põllumajandusliku suunaga tehnikume ja nende baasmajandeid hakati ühendama sovhoostehnikumideks. 1970 – võimude käsul hakati üle minema üldise keskhariduse nõudele. 1975 – loodi Viljandi rajooni põllumajanduskoondis. 1988 – Tartu kaubamajas tabati Ülo Kiple ("Haiguste ravi kontrollitud..."). 1993 – Tallinna nelja linnarajooni asemel moodustati kaheksa linnaosa. 1998 – Tartus avati purskkaev ja skulptuur "Suudlevad tudengid". 2007 – avati Tallinna Tehnikaülikooli Tartu Kolledž. 5598 eKr – Kreeka ilmaliku ajaarvamise algus 5508 eKr – Maailma loomine Bütsantsi traditsiooni järgi. Konstantinoopoli tsiviilajaarvamise algus. 0338 eKr – Chaironeia lahing, Makedoonia saavutas kreeka aladel ülemvõimu. 0069 – Jeruusalemm purustati (traditsiooniline daatum). 717 – Konstantinoopoli alla jõudis lisaks maaväele ka araablaste laevastik 1575 – Kuningas Felipe II kuulutas välja Hispaania riigipankroti. 1804 – Karl Ludwig Harding avastas asteroidi Juno. 1818 – James Blundell tegi Londoni St. Guy haiglas esimese vereülekande inimesele. Patsient ei jäänud ellu. 1870 – Preisimaa võitis Sedani lahingus Prantsusmaad. 1881 – William Thomson (Lord Kelvin) sedastas Maa energiaallikad ja osutas, et süsi võib otsa saada ning seetõttu on vajalik dekadentseks kutsutud tuuleenergiat siiski kasutusse võtma hakata. 1898 – Inglise füüsik Ernest Rutherford avaldas artikli uraani omaduste kohta, milles tõi sisse alfa- ja beetaosakeste mõiste, näidates nende tekitatud erinevat mõju elektrilaengutele. 1914 – Cincinnati loomaaias suri viimane rändtuvi. 1923 – Tōkyōt ja Yokohamat laastas maavärin, põhjustades ligi 100 000 ohvrit. 1928 – Ahmed Zogu kuulutas Albaania kuningriigiks ja enda kuningaks. 1939 – Saksamaa kallaletungiga Poolale algas Teine maailmasõda. 1951 – San Franciscos algas rahukonverents Jaapani ja Teise maailmasõja liitlasriikide vahel. 1963 – Singapur iseseisvus Suurbritanniast. 1969 – Liibüas toimus Mu‘ammar al-Qadhdhāfī juhtimisel riigipööre. 1983 – NSVL õhujõudude lennuk lasi alla Kamtšatka piirkonnas NSVL õhuruumi sattunud Lõuna-Korea reisilennuki Boeing 747 (Korea Airlinesi lend 007). 1986 – Vene Õigeusu Kiriku Leningradi ja Novgorodi metropoliidina alustas teenistust Tallinna ja Eesti metropoliit Aleksius 2004 – Beslani pantvangikriis.  Pikemalt artiklis Sündinud 1. septembril 1653 – Johann Pachelbel, saksa helilooja 1854 – Engelbert Humperdinck, saksa helilooja 1875 – Edgar Rice Burroughs, USA kirjanik 1883 – Julius Aamisepp, eesti sordiaretaja 1886 – Othmar Schoeck, Šveitsi helilooja 1887 – Blaise Cendrars, Prantsuse kirjanik 1899 – Andrei Platonov, vene kirjanik 1916 – Asta Vender, eesti raamatuillustraator 1921 – Willem Frederik Hermans, hollandi kirjanik 1935 – Seiji Ozawa, dirigent 1937 – Dolores Hoffmann, eesti vitraažikunstnik 1938 – Enda Naaber, eesti ajakirjanik 1938 – Eevi Ross, eesti murdeuurija 1938 – Heljo Tassa, eesti metallikunstnik 1945 – Enn Sarap, eesti majandustegelane 1950 – Mihhail Fradkov, Venemaa riigiametnik ja poliitik 1953 – Andres Mustonen, Eesti vanamuusik 1953 – Ants Erm, eesti poliitik 1957 – Gloria Estefan, Kuuba päritolu USA laulja 1962 – Ruud Gullit, Hollandi jalgpallur 1976 – Ivano Brugnetti, itaalia kergejõustiklane  Pikemalt artiklis Surnud 1. septembril 1648 – Marin Mersenne, prantsuse matemaatik ja filosoof 1666 – Frans Hals, flaami kunstnik 1715 – Louis XIV, Prantsusmaa kuningas 1941 – Karl Parts, Eesti sõjaväelane ja Vabadussõja väejuht 1943 – W. W. Jacobs, inglise kirjanik 1944 – Liviu Rebreanu, rumeenia kirjanik 1970 – François Mauriac, Prantsuse kirjanik 1974 – Gerd Neggo, eesti tantsija, tantsulavastaja ja pedagoog 1981 – Albert Speer, saksa arhitekt ja riigitegelane 1982 – Władysław Gomułka, Poola kommunistlik poliitik ja riigitegelane 1985 – Stefan Bellof, võidusõitja 1998 – Mait Agu, eesti koreograaf ja tantsupedagoog 2019 – Ilmar Jaks, eesti kirjanik teadmistepäev Paljudes Euroopa ja Aasia maades on Esimene koolipäev. Iseseisvuspäev Usbekistanis ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 106 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 149 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 178 ESBL veebis (vaadatud 02.01.2015) Sotsialistliku revolutsiooni käsiraamat : dokumentide kogumik Eesti okupeerimisest 1940. aastal. Tallinn, 2011, lk. 66-67 Teatrid suletakse. Eesti Sõna, 6. september 1944, nr. 207, lk. 3. David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.