laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Trimetopon

Trimetopon on maoperekond. Perekonda Trimetopon klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Trimetopon barbouri Dunn, 1930 Trimetopon gracile (Günther, 1872) Trimetopon pliolepis Cope, 1894 Trimetopon simile Dunn, 1930 Trimetopon slevini Dunn, 1940 Trimetopon viquezi Dunn, 1937. Need maod elavad Costa Ricas ja Panamas. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Higher Taxa in Extant Reptiles Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 05.04.2014) (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Trimetopon Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 18.05.2014) (inglise keeles) Sissekanne IUCN-is Sissekanne ITIS-es Sissekanne NCBI Taxonomy database-s Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne uBio-s Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Trimetopon seisuga 18.05.2014.
Tretanorhinus

Tretanorhinus on maoperekond. Perekonda Tretanorhinus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Tretanorhinus mocquardi Bocourt, 1891 Tretanorhinus nigroluteus Cope, 1861 Tretanorhinus taeniatus Boulenger, 1903 Tretanorhinus variabilis Duméril, Bibron & Duméril, 1854. Need maod elavad Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Higher Taxa in Extant Reptiles Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 05.04.2014) (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Tretanorhinus Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 18.05.2014) (inglise keeles) Sissekanne ITIS-es Sissekanne NCBI Taxonomy database-s Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne uBio-s Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Tretanorhinus seisuga 18.05.2014.
Tomodon

Tomodon on maoperekond. Perekonda Tomodon klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Tomodon dorsatus Duméril, Bibron & Duméril, 1854 Tomodon ocellatus Duméril, Bibron & Duméril, 1854 Tomodon orestes Harvey & Muñoz, 2004. Need maod elavad Lõuna-Ameerikas. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Higher Taxa in Extant Reptiles Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 05.04.2014) (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Tomodon Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 18.05.2014) (inglise keeles) Sissekanne ITIS-es Sissekanne NCBI Taxonomy database-s Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne uBio-s Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Tomodon seisuga 18.05.2014.
Espen Harald Bjerke

Espen Harald Bjerke (sündinud 12. aprillil 1980) on norra murdmaasuusataja. 2005 Oberstdorfis 25. koht 2x15 km topeltjälitussõidus
Audi TT

Audi TT on Audi toodetav väike kaheukseline sportauto, mis võib olla nii 2+2 istekohaga kupee (Coupé) kui ka kaheistmeline rotster (Roadster) ning mida on toodetud alates 1998. aastast. Seda on toodetud kolm põlvkonda ning kõik põlvkonnad on Volkswagen Golfiga samal platvormil. 1. põlvkond avalikustati 1998. aasta septembris ning jagas platvormi 4. põlvkonna Golfiga. 1999. aasta augustis lisandus kerevalikusse ka kaheistmeline rotster kerevalikusse. Mootorivalikus 1,8-liitrine 20 klapiline turboga R4 ja 3,2-liitrine VR6. 1. põlvkond 1. põlvkonna rotster 1. põlvkonna DTM 2. põlvkond avalikustati 2006. aasta aprillis ning see oli ehitatud 5. põlvkonna VW Golfi platvormile. 2008. aasta augustis lisandus mootorivalikusse ka 2,0-liitrine diiselmootor, auto sai mudelitähiseks Audi TT 2.0 TDI quattro. 2. põlvkond 2. põlvkonna rotster 2. põlvkonna VLN Serie 2008. aastat esitleti Detroiti autonäitusel TT S-mudelit, mis kandis nime Audi TTS quattro. Auto varustati modifitseeritud 2,0-liitrise TFSI mootoriga, mille mootoriplokk, silindripead ja pihustid olid oluliselt muudetud ja selle tulemusena oli mootori võimsuseks nüüd 200 kW (272 hj) ning pöördemoment 350 N⋅m. 2014. aastal esitletud Audi TT 3. põlvkond jagab platvormi 7. põlvkonna Golfiga, kasutades Volkswagen grupi MQB platvormi. TT Mk3 tühimass on võrreldes 2. põlvkonna TT-ga 60 kg väiksem. Baasmootoriks on 1,8-liitrine 132 kW (180 hj) bensiinimootor, S-versioonil (TTS) 2,0-liitrine 228 kW (310 hj) mootor ning võimsaim mudel on TTRS, millel 2,5-liitrine 5-silindriline TFSI mootor võimsusega 294 kW (400 hj). 3. põlvkonna rotster 3. põlvkond
Audi A7

Audi A7 on Audi toodetav sõiduautomudel, mis on kerekuju poolest sportlik neljaukseline luukpära ning mida on toodetud 2010. aastast kahe põlvkonna vältel. Audi A7 on Audi A6 sedaani/universaali kupeevariant, millel on langev katusejoon ja luukpärale omane suur pagasiruumi luuk ning neli aknaraamideta ust. Audi A7-st on valminud ka sportlikumad ja võimsamad mudelid Audi S7 ja Audi RS 7. Mudeli eellaseks loetakse Audi 100 Coupé S. Tehnilises mõttes oli tegu Audi A6 C7 viieukselise (luukpära) versiooniga ja auto ehitati VW MLB platvormile (Typ 4G), kuigi seda esitleti enne Audi A6 uue põlvkonna turuletulekut. Autot toodeti aastatel 2010–2018. Esimene mudeliuuendus tehti 2012. aastal, mil muutus mootorivalik. Suurema värskenduse sai A7 2014. aastal. Värskendusega lisandusid maatriks-leed-esilaternad, uued tagalaternad, moodsam internetiühendusega multimeediasüsteem ja nüüd vastasid kõik TFSI bensiinimootorid ja TDI diiselmootorid Euro 6 saastenormidele. Teise põlvkonna puhul alates 2018. aastast kasutatakse VW MLBevo põhja (4G9). Võimsaim mudel RS 7 4.0 TFSI quattro esmaesitlus toimus Frankfurti autonäitusel 2019. aastal. Auto omab 4,0-liitrist topeltturboga V8-mootorit, millel 48-voldine kerghübriidlahendus nind see arendab 600 hj (441 kW) ja 800 N⋅m. 2011 – ajakirja Esquire auhind "2011 Esquire Car of the Year"; 2012 – ICOTY auhind "International Car of the Year in 2012" ajakirja AutoWeek auhind "the Best of the Best/Car for 2012" ajakirja Automobile auhind "2012 Automobile of the Year"; SAM SMITH, The 2011 Esquire Car of the Year, September 14, 2011, veebiversioon (vaadatud 19.05.2014) (inglise keeles) Road & Travel Magazine, 2012 Audi A7 Named 2012 International Car of the Year, veebiversioon (vaadatud 19.05.2014) (inglise keeles) Joe Lorio, 2012 Automobile of the Year: Audi A7, 8. november 2011, veebiversioon (vaadatud 19.05.2014) (inglise keeles) Audi A7 Review Audi A7 Sportback driven Best Car at CES 2014: Audi A7 Autonomous Eine Klasse für sich. Der Audi A7 Sportback., veebiversioon (vaadatud 19.05.2014) (saksa keeles)
Tore Bjonviken

Tore Bjonviken (sündinud 2. jaanuaril 1975) on norra murdmaasuusataja. 1996. aastal tegi ta debüüdi maailma karikasarjas. 12 etapil jõudis ta esikümnesse, sealhulgas nii sprindis kui ka 15 km distantsil. Viimast korda võistles ta maailma karikasarjas 2005. aastal.
Ford Tourneo Courier

Ford Tourneo Courier on Fordi väikseim mahtuniversaal. See on kõigest 4,2 meetrit pikk. Kui tagaistmed alla lasta, siis mahutab Courier kokku 1656 liitrit. Mootorivalikus on kaks mootorit: 1-liitrine bensiini- (100 hj) ja 1,5-liitrine diiselmootor (75 ja 95 hj). Käigukaste on vaid üks: 5-käiguline manuaal.
Adverbiaalne tajuteooria

Adverbiaalne tajuteooria ehk adverbiaalteooria on epistemoloogiline positsioon, mille kohaselt tajutavad kvaliteedid ei kuulu mitte tajutava objekti, vaid tajuelamuse juurde. Näiteks kui ma näen punast raamatut, siis võib öelda, et ma tajun punaselt, mitte et punasus on raamatu omadus. Nii saab tajumiskogemust adverbiaalselt (määrsõnade abil) kirjeldada, kuid tegemist on eelkõige teooriaga kogemuse fenomenilisest olemusest, mitte kogemust kirjeldavate lausete semantilise analüüsiga. Perception Problem, 3.2, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia.
Põhjuslik tajuteooria

Põhjuslik ehk kausaalne tajuteooria on epistemoloogiline seisukoht, et tajumine tähendab viibimist tajutava objektiga õiges põhjuslikus seoses olevas seisundis. Teooria nõrkuseks on, et raske on määratleda, milline see seos peaks täpsemalt olema. Simon Blackburn, Oxfordi filosoofialeksikon. Tõlkinud Märt Väljataga ja Bruno Mölder. Tallinn: Vagabund, 2002.
Ohtu kalmistu

Ohtu kalmistu on kalmistu Keila kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ohtu külas Lääne-Harju vallas. Ohtu kalmistu asutati 1928. aastal, sest Keila vana kalmistu (kihelkonnakalmistu) oli peaaegu maetud täis ja uusi kalmistuid kavandati just kihelkonnakeskusest eemale. Kalmistu pühitseti 11. mail 1930, esimene matus oli toimunud juba 6. aprillil 1930. Kalmistu algne suurus oli 0,23 ha. Kalmistu oli 2000. aastate alguseks peaaegu maetud täis ning 2001. aastal hakati kavandama kalmistu laiendamist. Uue osa I järk valmis 2012. aastal. Praegu on kalmistukrundi kogupindala umbes 1,06 ha, millest uus matmisosa on umbes 0,42 ha. Kalmistule on maetud 500 lahkunut. Tunnistati aastal 1997 kultuurimälestiseks. Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002 Ohtu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Ohtu kalmistu Eesti kalmistute andmekogus Haudi "Ohtu kalmistu laienes". Keila Valla Leht, 18. august 2012
Moonika Parksepp

Moonika Parksepp (endine nimi Batrakova; sündinud 23. novembril 1983) on Eesti munitsipaalametnik. Ta lõpetas 2002. aastal Tartu Kivilinna Gümnaasiumi. Aastatel 2007–2008 oli ta Õpilasmaleva nõukogus. 2007–2019 töötas Moonika Batrakova Tallinna Linnakantseleis linnapea (algul Edgar Savisaare, hiljem Taavi Aasa) nõunikuna. Alates 2019. aasta maist on ta majandusministri nõunik. Alates 10. juunist 2003 kuulub ta Eesti Keskerakonda. Moonika Batrakova klassivend: ta on isikliku elu toonud Savisaarele ohvriks, Elu24, 26. oktoober 2012 Moonika Batrakova oli sini-must-valges kostüümis, Elu24, 22. august 2011 "Päring Äriregistri teabesüsteemist". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. oktoober 2013. Vaadatud 18. detsembril 2014.
Valge koer

"Valge koer" (prantsuse keeles "Chien blanc") on Romain Gary autobiograafiline romaan. See kirjutati 1969 ja avaldati 20. märtsil 1970. Romaani järgi on tehtud Samuel Fulleri film "Valge koer" (1982).
Punane udu

"Punane udu" (saksa "Roter Nebel") on 1942. aastal toodetud Eesti propagandistlik dokumentaalfilm, mis rääkis Nõukogude okupatsioonist Eestis (1940-1941) ja sellega kaasnenud kaotustest. Filmi läbivaks teemaks on Hitleri Saksamaa rassipoliitika levitamine. http://www.efis.ee/et/varamu/eesti-filmilugu/arengujooni-1940-1950 (vaadatud 15.05.2014) Filmi täisversioon Youtube'is
Konrad I

Konrad I ja Konrad on olnud mitme valitseja nimi: Konrad Vanem oli Oberlahngau krahv kuni 906 Konrad Punane oli Lotringi hertsog 944–953 Konrad oli Saksa kaaskuningas ja Itaalia kuningas 11. sajandi lõpus Konrad oli Montferrat' markii 1183–1192 ja Jeruusalemma kuningas 1192 Konrad Staufen oli Reini pfaltskrahv kuni 1195 Konrad I oli Ida-Frangi kuningas 911–918 Konrad I oli Švaabi hertsog 982–997 Konrad I oli Kärnteni hertsog 1004–1011 Konrad I oli Zütpheni krahv ja Baieri hertsog 1049–1053 Konrad I oli Luksemburgi krahv 1059–1086 Konrad I oli Württembergi isand 1083–1110 Konrad I oli Böömi hertsog 1092 Konrad I oli Zähringeni hertsog 1122–1152 Konrad Suur oli Meißeni markkrahv 1130–1156 Konrad I Masooviast oli Masoovia hertsog ning Poola suurhertsog 13. sajandi esimesel poolel Konrad I oli Oldenburgi krahv 1315–1347 Konrad I oli Oleśnica (Oelsi) hertsog 1320–1366 Konrad I oli Rietbergi krahv 1237–1264 Konrad oli Konstanzi piiskop 934–975 Konrad von Hochstaden oli Kölni peapiiskop ja kuurvürst 1238–1261 Konrad von Abensberg oli Salzburgi peapiiskop 1106–1147 Konrad von Wittelsbach oli Mainzi ja Salzburgi peapiiskop ning kuurvürst 1161–1165 ja 1183–1200 Konrad von Querfurt oli Magdeburgi peapiiskop 1134–1142 Konrad von Oels oli Breslau piiskop 1417–1447 Konrad I oli Freisingi piiskop Konrad I oli Saare-Lääne piiskop Konrad von Jungingen oli Saksa ordu kõrgmeister aastatel 1393–1407 Konrad II Konrad III Konrad IV Konrad V
Salitsüülhape

Salitsüülhape ehk 2-hüdroksübensoehape ehk 2-hüdroksübenseenkarboksüülhape on orgaaniliste hapete (hüdroksübensoehapete) hulka kuuluv orgaaniline ühend, ortomeer. Salitsüülhappe soolad ja estrid on salitsülaadid. Salitsüülhape on värvitu kristalliline ühend. Selle molaarmass on 138,12 g/mol ja happesus (pKa) –2,97. Salitsüülhapet ja tema derivaate esineb mitut liiki taimedes. Ta esineb oma metüülestri kujul eeterlikes õlides ja fütohormoonina mitmesuguste taimede lehtes, õites ja juurtes. Salitsülaadid esinevad looduslikult mitmetes taimedes nagu paju, lamav talihali (Gaultheria procumbens L.), kobar-lursslill (Cimicifuga racemosa L. Nutt.), paplite koores (Populus spp.) suhkrukase (Betula lenta L.) koores ja ka mõnedes puuviljades, vürtsides ja mujal toidus. Suurima sisaldusega on apelsinid, vaarikad, aprikoosid, kirsid, konserveeritud tomatid, kaneel, karri, pune, paprika, tüümian ja mesi. Salitsülaatide sisaldus ja saadavus liikide lõikes on varieeruv ning oleneb kasvukoha mulla- ja ilmaoludest, töötlemisprotsessidest ja preparaatidest. Salitsülaadid salitsiin ja salikortiin metaboliseeritakse soolestiku bakterite poolt saligeniiniks. Salitsiin hüdrolüüsub seedelkulglas ja annab D-glükoosi salitsüülakloholi. Salitsüülhappel on paljude taimede elus oluline roll, ta käitub endogeense signaalmolekulina vahendades patogeenide rünnaku korral taimerakkudes nii lokaalseid kui ka süsteemseid taimeimmuunsusvastuseid. Salitsüülhape osaleb ka taime stressi vastusel sellistele abiootilistele stressidele nagu veestress (Borsani jt, 2001), kuumastress (Larkindale ja Knight, 2002; Larkindale jt, 2005), põuastress (Munné-Bosch ja Peñuelas, 2003; Chini jt, 2004), külmastress (Janda jt, 1999; Kang ja Saltveit 2002) ja raskmetallide mürgistus (Metwally jt, 2003; Yang jt, 2003; Freeman jt, 2005), aga ka biootilisele stressile. Salitsüülhape reguleerib taimes füsioloogilisi ja biokeemilisi protsesse kogu taime eluea vältel. Salitsüülhape on eluks hädavajalik taimehormoon, see reguleerib seemnete idanemist, vegetatiivset kasvu, fotosünteesi, hingamist, termogeneesi, õite ja seemnete moodustumist ning vananemist jpm. Salitsüülhape on nõrgalt antiseptilise toimega. Salitsüülhapet kasutatakse antiseptilise toime tõttu välispidistes salvides. Selle nõrgalt antiseptilistest omadustest tulenevalt kasutatakse seda. Salitsüülhappel on oluline tähtsus orgaanilises sünteesis (näiteks aspiriini süntees). Karboksüülhapped Aspiriin PEELI MIKELSAAR, Aspiriin marjades, (vaadatud 21.06.2016) Jassem G. Mahdi, Medicinal potential of willow: A chemical perspective of aspirin discovery, Journal of Saudi Chemical Society, 14. väljaanne, nr 3, juuli 2010, lk 317–322, doi:10.1016/j.jscs.2010.04.010, (vaadatud 21.06.2016) (inglise keeles) Mariana Rivas-San Vicente ja Javier Plasencia, http://jxb.oxfordjournals.org/content/62/10/3321.full Salicylic acid beyond defence: its role in plant growth and development, Departamento de Bioquímica, Facultad de Química, Universidad Nacional Autónoma de México, Av. Universidad y Copilco, 04510, México, D.F., México, 28. veebruar 2011, J. Exp. Bot. (2011) 62 (10): 3321–3338., doi: 10.1093/jxb/err031, (21.06.2016) (inglise keeles)
AS Baltic Workboats

AS Baltic Workboats on Eesti laevaehituskompanii, mis asub Saaremaal Nasval. Ettevõte on ehitanud laevu näiteks Rootsi Rannavalvele, Läti Piirivalvele, Eesti Politsei- ja Piirivalveametile, uurimisasutustele ning nii lootsikaatreid kui ka väiksemaid parvlaevu. . Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1967, kui Nasvale rajati tollase Saare Kaluri laevaremonditöökoda koos väikese sadamaga. https://web.archive.org/web/20140519113305/http://www.balticworkboats.ee/company (vaadatud 15.05.2014) Baltic Workboats AS
Chhattisgarh

Chhattisgarh on India osariik. Osariik eraldati 1. novembril 2000 Madhya Pradeshist. Suuremad linnad on Raipur, Bhilai, Korba ja Bilāspur. Osariik jaguneb 2012. aastast 27 ringkonnaks: Baloda Bāzāri ringkond Balodi ringkond Balrāmpuri ringkond Bastari ringkond Bemetāra ringkond Bījāpuri ringkond Bilāspuri ringkond Dantewada ringkond Dhamtari ringkond Gariābandi ringkond Durgi ringkond Jānjgīr-Chāmpa ringkond Jashpuri ringkond Kānkeri ringkond Kawardha ringkond Kondagaoni ringkond Korba ringkond Koriya ringkond Mahāsamundi ringkond Mungeli ringkond Nārāinpuri ringkond Raigarhi ringkond Raipuri ringkond Rāj Nāndgaoni ringkond Sukma ringkond Surajpuri ringkond Surguja ringkond https://uidai.gov.in/images/state-wise-aadhaar-saturation.pdf Chhattisgarhi valitsus
Konrad II

Konrad II oli mitme valitseja nimi: Konrad II oli Saksa-Rooma keiser 1027–1039 Konrad Noorem oli Kärnteni hertsog 1036–1039 Konrad II oli Württembergi isand 1110–1143 Konrad II oli Luksemburgi krahv 1130–1136 Konrad II oli Lausitzi markkrahv 1190–1210 Konrad II oli Glogau hertsog 1252–1273 Konrad II oli Oleśnica (Oelsi) hertsog 1366–1403 Konrad Laps oli Baieri hertsog Konrad II Otto oli Böömi hertsog 1189–1191 Konrad II oli Rietbergi krahv 1282–1313 Konrad von Babenberg oli Salzburgi peapiiskop 1164–1168 Konrad von Sternberg oli Magdeburgi peapiiskop 1266–1277 Konrad II oli Freisingi piiskop Konrad II oli Saare-Lääne piiskop Konrad I Konrad III Konrad IV Konrad V
Nelgid

"Nelgid" on Vaiko Epliku 2014. aasta juunis ilmunud sooloalbum. 2014. aasta mais, vaid mõni kuu pärast eelmise stuudioalbumi "Nõgesed" ilmumist, avaldas Eplik uue albumi esimese singli "Juulia". “Reede avab väravad” 3:36 “Käis ja naeris” 3:38 “Juulia” 3:33 “Mina ja Mr Bean” 3:24 “Nelgid” 3:45 “Suu lilli täis” 2:02 “Kuningal on külm” 4:01 “Tantsijad” 5:23 “Suudluste aeg” 4:17 “Tiitrid” 3:50 Kuula Vaiko Epliku uut lugu. kultuur.err.ee, 16.05.2014. Vaadatud 19.05.2014.
Antikoagulant

Antikoagulantideks nimetatakse vere hüübimist takistavaid aineid. Looduslikult eritavad antikoagulandina toimivaid aineid ka verd imevate putukate (näiteks puugid, sääsed) süljenäärmed.  Pikemalt artiklis Antikoagulatsioonravi Meditsiinis kasutatakse antikoagulante vere hüübimisvõimet pidurdavate ravimitena (verevedeldajatena), hüübimisvastase ravi üldeesmärgiks on veresoontes tekkivate trombide ennetamine ja/või lagundamine. antikoagulantide mürgistus atsetüülsalitsüülhape varfariin "Meditsiinisõnastik", 51:2004. Jaana Puhakka, Antikoagulaatiohoidon käsikirja,Kirjoittajat ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Juvenes Print – Tampereen Yliopistopaino Oy, Tampere 2011,ISBN 978-952-245-564-2, veebiversioon (vaadatud 18.10.2014) (soome keeles) Antikoagulandid taimedes Küüslauk: Chung Suk Song, Je Hyun Kim, Ei Sik Kim and Pyung Hee Lee,A Blood Anticoagulant Substance from Garlic (Allium Sativum): I. Its Preparation and Studies on its Anticoagulant Effect, Yonsei Med J. detsember 1963;4(1):17-20., http://dx.doi.org/10.3349/ymj.1963.4.1.17, veebiversioon (vaadatud 18.10.2014) (inglise keeles)
Konrad III

Konrad III oli mitme valitseja nimi: Konrad III oli Saksa kuningas 1138–1152 Konrad Rahuvalmis oli Burgundia kuningas 937–993 Konrad III oli Kärnteni hertsog 1057–1061 Konrad III oli Oleśnica (Oelsi) hertsog 1403–1412 Konrad III oli Rietbergi krahv 1347~1365 Konrad III oli Freisingi piiskop Konrad I Konrad II Konrad IV Konrad V
Sotsia

Sotsia oli aastatel 2001–2008 toimunud kirjandusfestival Tallinnas. Esimest korda toimus festival 23.–26. aprillini 2001 Tallinna Pedagoogikaülikooli juures kirjandusnädalana, mille peateemad olid sotsialistlik kultuuripärand ja sotsiaalsus kunstiloomes. Ürituse idee autorid olid Jürgen Rooste ja Wimberg. Järgnevatel aastatel oli tegemist juba linnaruumis toimuva festivaliga, kus peeti kirjandusõhtuid, toimus luuleetendusi ja kontserte. Festivali külastajate hulgas oli ka kirjanikke väljastpoolt Eestist. Korraldajana lisandusid Kristel Kiigemägi ja Sirli Ojaste, 2007. aastal ka Andra Teede. 2009. aastal sündis Sotsia kirjandusfestivali ja Põhjamaade luulefestivali ühendamisel uus festival – Tallinna kirjandusfestival, mis kannab 2010. aastast nime HeadRead. https://web.archive.org/web/20140519112314/http://www.tlu.ee/et/uudised/326/18-aprillini-toimub-tallinnas-kirjandusfestival-sotsia (vaadatud 15.05.2014) Kirjanduse kevadrünnak. Sotsia. Vastab Jürgen Rooste. Eesti Päevaleht, 5. mai 2006 Kirjanduse kevadrünnak. Sotsia. Vastab Jürgen Rooste. Eesti Päevaleht, 5. mai 2006 Peegel, Mari. Kristel Kiigemägi: Sotsia pageb keele juurde tagasi. Eesti Päevaleht, 15. aprill 2008 Kirjandusfestival “Sotsia. Futu”. Ajaleht Sirp, 21.04.2006
Konrad IV

Konrad IV oli mitme valitseja nimi: Konrad IV oli Saksa kuningas 1250–1254 Konrad IV oli Oleśnica (Oelsi) hertsog 1412–? Konrad IV oli Rietbergi krahv 1389–1428 Konrad von Klingenberg oli Freisingi piiskop Konrad IV oli Salzburgi peapiiskop Konrad I Konrad II Konrad III Konrad V
Teaduse ja religiooni kolleegium

Teaduse ja religiooni kolleegium on Tartu Ülikooli usuteaduskonna juurde asutatud teadlaste ühendus, mis tegeleb teaduse ja religiooni kokkupuutepunktide uurimisega. Kolleegium on asutatud 27. veebruaril 2002, selle asutaja ja juhataja on professor Anne Kull. Teaduse ja religiooni kolleegiumi eesmärgid on: edendada looduse, inimese, ühiskonna uurimist interdistsiplinaarse foorumi loomise kaudu; edendada teaduse ja religiooni dialoogi abil avalikku filosoofiat, ratsionaalset argumentatsiooni ja sotsiaaleetikat õiglase ja jätkusuutliku maailma tarbeks; tutvustada teaduse, religiooni ja sotsiaalteaduste alaseid uurimusi laiemale üldsusele (avalikud loengud, publikatsioonid jmt) faktide, väärtuste ja kõlbeliste hoiakute toomiseks ühisele pinnale; aidata religioossetel institutsioonidel ja nende juhtidel teadvustada asjaolu, et nende liikmeskonna maailmavaade on muutunud ja muutuv ning julgustada selliseid religioosseid praktikaid, mis on ühtaegu ustavad oma algvisioonile ja samas usutavad selle valgusel, mida me teame maailmast teaduste abil; viia läbi interdistsiplinaarset teadustööd ja hankida selleks vahendeid. Kolleegiumi asutajaliikmed on Jaak Järv, Toomas Jürgenstein, Ken Kalling, Anne Kull, Kalevi Kull, Tõnu Lehtsaar, Jaanus Noormägi, Karl Pajusalu, Jaan Ross, Andres Soosaar, Kalev Tarkpea ja Heiki Valk. Hiljem on kolleegiumiga nimekatest teadlastest liitunud Meelis Friedenthal, Roland Karo, Enn Kasak, Ain Riistan, Erki Tammiksaar, jpt. Alates 2003. aastast korraldab teaduse ja religiooni kolleegium igal aastal Põltsamaa kiriklas teaduse ja religiooni kevadkooli. Kolleegiumi liikmed on Tartu Ülikoolis ja ka teistes Eesti kõrgkoolides ette valmistanud ning läbi viinud teaduse ja religiooni seoseid käsitlevaid loengukursusi, nt "Teadus ja religioon", "Meditsiin ja religioon", "Teaduse kui religioosse nähtuse lühilugu", jms. Aastatel 2004–2007 korraldati gümnasistidele mõeldud esseevõistlusi teaduse ja religiooni teemadel. Kolleegium on organiseerinud ka mitmeid interdistsiplinaarseid seminare ja konverentse, näiteks 8.–11. novembrini 2007 Tartu Ülikoolis toimunud konverentsi "Teadus, filosoofia, religioon: uusi probleeme". Teaduse ja religiooni kolleegium Tartu Ülikooli usuteaduskond (vaadatud 19.05.2014) Teaduse ja religiooni kolleegiumi veebileht Kolleegiumist Tartu Ülikooli usuteaduskonna veebilehel
Spartak (spordiühing)

Üleliiduline Vabatahtlik Kehakultuuri- ja Spordiselts Spartak oli 1935–1987 Nõukogude Liidus tegutsenud üleliiduline spordiühing. Spordiühing on saanud nime Spartacuse (vene keeles Спартак; Spartak) järgi. Ühing asutati 1935. aastal Moskvas. See ühendas töönduskooperatsiooni artellide sportlasi. Kui 1960. aastal kaotati NSV Liidus töönduskooperatsiooni artellid, liideti Spartaki sportlased ametiühingute sporditegevuse alla, kuid spordiühing säilis. Ühing lõpetas tegevuse 1987. aastal[viide?]. Eesti NSV-s tegutses Spartak alates 1940. aastast või märtsist 1941. Sarnaselt terve NSV Liiduga kaotati 1959. aastal iseseisev Spartaki Eesti NSV organisatsioon ja sportlased liideti ametiühingute spordisüsteemiga. Erinevalt NSV Liidust kaotati terve spordiühing Spartak ning see liideti ametiühingute VSÜ Kaleviga. 1937 Lenini orden Eesti entsüklopeedia. 8. köide: RAI–SUM. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995, lk 615. Sport Nõukogude Eestis, n6ukogudeeesti.weebly.com, vaadatud 5. märts 2020 eestikalev.ee: Ajalugu
Spartakiaad

Spartakiaad (Spartacuse järgi) oli Nõukogude Liidus toimunud paljude spordialadega suurvõistlus. Esimene spartakiaad toimus 1928. aastal. Aastast 1956 toimusid NSV Liidu rahvaste spartakiaadid. Eesti entsüklopeedia. 8. köide: RAI–SUM. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995, lk 615.
Kohtuameti kandidaat

Kohtuameti kandidaat (ka: kohtuameti-kandidaat) oli ajalooliselt Eestis kohtuniku- ja prokuröriametiks valmistuja. Kandidaadiks saamiseks pidi olema lõpetatud ülikooli õigusteaduse osakond. Kandidaate võttis vastu Kohtupalati esimees. Eesti Entsüklopeedia. 4. köide: Jaapan–Käolina. Tartu: Loodus, 1934, lk 914.