laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mahavok 82-02

"Mahavok 82-02" on ansambli Mahavok album, kus esimesel plaadil on nende vanemaid lugusid. Teisel aga vanade lugude redaktsioone ja ka vähem tuntud lugusid. Esimene plaat "Mägede hääl" (sõn.: M. Tross) Kaugel maal (sõn.: M. Tross) "Tunnete keel" (sõn.: R. Rimmel) Suletud silmadega (sõn.: M. Tross) Usu ometi (sõn.: D. Kareva) Lootus (sõn.: O. Ove) Minna lihtsalt nii (sõn.: O. Ove) On läinud aastaid (sõn.: M. Tross) "Tants läbi elu" (sõn.: M. Tross) Hetk igavikumeres (sõn.: M. Tross) Lendutõus (sõn.: M. Tross) Las ma värvin sind punaseks (sõn.: O. Ove) Juhtum tänaval Luigelaul (sõn.: K. Sillamaa.) Teine plaat Kõrbevihm (sõn.: M. Kärmas) Kas naine või mees (sõn.: K. Kotkas) Kaugel meist (sõn.: K. Sillamaa) Kerjusmees (sõn.: K. Kotkas) Läbi vaikuse (sõn.: K. Sillamaa) Kõik pole kuld (sõn.: K. Sillamaa) Tulemata jäänud (sõn.: H. Vaikmaa) On läinud aastaid (sõn.: M. Tross) Kõik riivid lukud (sõn.: K. Erma) Salasoov (sõn.: K. Sillamaa) Come back (sõn.: K. Sillamaa) Usu ometi (sõn.: D. Kareva) On läinud aastad (sõn.: M. Tross) Sel ööl (sõn.: K. Muuli. Remixid:) 8202 andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Alsace

Alsace [alz'ass] (ka: Elsass) oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa kirdeosas. Piirkond jagunes kaheks departemanguks: Bas-Rhin ja Haut-Rhin. 2016. aastal moodustati Alsace'i, Champagne-Ardenne'i ja Lorraine'i piirkonna alal Grand Esti piirkond.
Termoregulatsioon

Termoregulatsioon ehk soojusregulatsioon on organismi, organismide koosluse või isereguleeruva tehnilise süsteemi omadus toimida viisil, mis hoiab tema temperatuuri kindlais piirides ja sõltumatuna või vähesõltuvana ümbruse temperatuurist. Temperatuuri homöostaas esineb täiskasvanud imetajatel ja lindudel, vähemal määral ka üksikuil roomajatel ja kaladel (nt. kuukala). Inimese termoregulatiivne keskus on hüpotalamus, mis paikneb peaajus, seal kontrollitakse pidevalt vere temperatuuri. Samuti antakse hüpotalamusele naha termoretseptorite vahendusel informatsiooni väliskeskkonna temperatuuri muutustest. Sotsiaalse termoregulatsiooni näiteiks on pesatemperatuuri hoidmine (regulaarse haudumise kaudu) püsisoojastel lindudel, samuti temperatuuri reguleerimine sipelgapesas. Teataval määral on termoregulatiivsed ka ökosüsteemid ja Maa biosfäär tervikuna. Tehnilised termoregulatsiooni süsteemid põhinevad soojusandurite kaudu lahendatud tagasisidel. Sel põhimõttel hoitakse kindlat temperatuuri näiteks külmkapis, samuti konditsioneeritud ruumides. ektotermia endotermia homöotermia poikilotermia
Dissimilatsioon

Dissimilatsioon (lad. dissimilātio 'mittesarnaseks tegemine') on sõnas kahe lähestikku asetseva samasuguse või sarnase hääliku erisuguseks muutumine (näiteks koridor ~ kalidor). Assimilatsioon
Ingrid Isotamm

Ingrid Isotamm (sündinud 3. mail 1979) on eesti näitleja. Isotamm lõpetas 1997. aastal Palamuse Keskkooli ja 2001 Viljandi Kultuurikolledži näitleja erialal (III lend, juhendaja Andres Noormets). Aastatel 2002–2011 oli Isotamm Eesti Nukuteatri näitleja. 2003. aastal osales ta Moldova tantsuprojektis Gender. Isotamm on mänginud teleseriaalides "Kerge elu", "Keskea rõõmud", "Kättemaksukontor", "Kodu keset linna", "Buratino tegutseb jälle" ja "Saladused". Gutchen jt – J. Lenz/K. Aaslav-Tepandi "Hofmeister ehk Lärm" 2002 Kaunitar – I. Põllu "Tulipunane lilleke" 2002 Imepikk – A. Dvinjaninov "Päkapikutajad" 2002 Lauren – J. Upton "Ashes and sand" 2003 Neiu Redis jt – G. Rodari/E. Spriit "Cipollino" 2003 Frenchy – J. Jacobs/W. Casey "Grease" (lav A. Dvinjaninov) 2004 Aphrodite, Alkmene, Deianera jt – T. Voorel/A. Roosileht "Herakles" (lav A. Roosileht) 2004 Timbu-Limbu – K. Kangur/U. Lennuk "Timbu-Limbu ja lumemöldrid" (lav A. Prosa) 2004 Perenaine – S. Lagerlöf/G. Tunström "Troll-Poiss" (lav F. Poulsen) 2005 Ball – W. Shakespeare/E. Liitmaa/J. Kreem/A. Dvinjaninov "Romeo ja Julia" (lav A. Dvinjaninov) 2006 Naine – P. Põldma "Koerad" (lav V. Keller) Põlev Pööning 2007 Siga – M. Lado "Väga lihtne lugu" (lav J. Ibragimov) 2007 Emahunt – I. Šauoh "Vanamees ja emahunt" (lav I. Šauoh) 2007 Lövnäsi Kristin – A. Lindgren – V. Keller "Bullerby jõulud" (lav A. Dvinjaninov) 2007 Glov noorem N. Gogol "Mängurid" (lav J. Ibragimov) Roosamamma É.-E. Schmitt "Oskar ja Roosamamma" (lav J. Ibragimov) Sinikka – A. Tuuri "Novembri lõpp" diplomilavastus 2000 Maša – A. Tšehhov "Kajakas" diplomilavastus teatris Ugala 2001 Rhoda – B. Travis "Linnumaja" Endla 2001 Kätlin – A. Vallik "Mis teha, Ann?" Raadioteater 2003 "Raha" Viimsi Suveteater 2009 "Kunksmoor" Viimsi Suveteater 2013 F. Polsen "Veebruariöö" Karlova teater 2015 "Pühajärve sõda ja rahu" Otepää Suveteater 2012 "Miljonite lemmik", lav Roman Baskin 2015 "Katarina mõrsjalinik. Risti kivi ja tee" 2016 Zarah Leander – lav A. Dvinjaninov "Zarah Leander" 2017 O. Luts/A. Mäeots "Tagahoovish" Emajõe Suveteater 2017 Pia – "Tuliliilia" 2018 Hermiine – "Risttuules" 2014 Babariiha – "Tsaar Saltaan" 2018 Liisa – "Elav laip" 2018 "Juveliiri juubel" 2018 "Praktiline Eesti ajalugu" Tartu Uus Teater 2019 "Minu haukuv koer"Taago Tubin 2019 Tema elukaaslane on Andres Dvinjaninov. Pärl ehk parim naisnäitleja – Nukuteatri kolleegipreemia hooajal 2004–2005 Parim naisnäitleja – auhind Perenaise rolli eest lavastuses "Troll-Poiss" VIII rahvusvahelisel laste- ja noortelavastuste festivalil "Banaanikala 2005" Pärl ehk parim naisnäitleja – Nukuteatri kolleegipreemia hooajal 2006–2007 Parim naisnäitleja filmis 2019 "Tuliliilia" Madli Zobel (2017). "Pigem varjus kui tähelepanus". Mari.[alaline kõdulink] "Emajõe Suveateatri suvelavastus "Tagahoovish"". "Emajõe Suveteatri ajalugu". Emajõe Suveteatri koduleht. Vaadatud 08.01.2020. Lukas, Jaan (8. september 2018). "Näitlejanna Ingrid Isotamm: "Palamuse aura mõjutab mind elu lõpuni"". Vooremaa. Vaadatud 08.01.2020. Nukuteatri koduleht Noorsooteatri koduleht
Erituselundkond

Erituselundkonna moodustavad neerud, kusejuhad, kusepõis ja ureetra ehk kusiti. Lisaks erituselundkonnale täidavad eritusfunktsiooni soolestik, nahk ja kopsud. Eritamise teel väljutatakse enamik kahjulikke jääkaineid organismist uriinina ja osa higiga ja kopsudest välja hingatava õhuga.
Hard Rock Laager

Hard Rock Laager (HRL) on Vana-Vigalas alates 2002. aastast toimuv rokk- ja metal-muusika festival, mis pakub esinemisvõimalust Eesti ansamblitele ja toob Eesti publiku ette maailmakuulsaid esinejaid. Saku Rocki lava B-lava Saku Rocki lava B-lava Saku Rocki lava Jack Danielsi lava Rocki lava Jacki lava Rocki lava B lava Rocki lava Pasunamehe lava Rocki lava Jacki lava Rocki lava Jacki lava Rocki lava Viru Valge lava Rocki lava Zippo Encore lava Rocki lava Jacki lava A-lava B-lava Aastal 2017 esines eesti muusikakollektiiv Loits festivalil Hard Rock Laager 2017 reklaamitult viimast korda kuni aastani 2020, mil ansambel uues koosseisus uuesti tegutsema hakkas. A-lava B-lava Aastal 2018 esinema pidanud ansambel Parkway Drive tühistas festivali toimumise ajal enda esinemise. A-lava B-lava A-lava B-lava 2020. aastal esinesid festivalil koroonapandeemia tõttu vaid kodumaised kollektiivid. Algselt esinema pidanud Kannabinõid ja Wolfredt ütlesid esinemise loetud päevad enne üritust üles seoses väidetava rassisimi propageerimisega laagris. A-lava B-lava 2021. aastal tähistas Hard Rock Laager festival oma 20ndat toimumiskorda. Koroonapandeemia tõttu esinesid ainult eestimaised ansamblid, kuid festival sai toimuda ilma piiranguteta. A-lava B-lava 2022. aasta Hard Rock Laager festivalil esinesid teiste hulgas maailmakuulsad ansamblid Devin Townsend, Baroness ja Benediction. Festivali järelpidu toimus Tallinna rokiklubis Tapper, kus esinesid Red Fang ja Zahir. A-lava B-lava 2023. aasta Hard Rock Laagri peaesineja oli maailmakuulus naisvokaaliga death metal'i ansambel Arch Enemy. Esines ka ansambel Uuhai, kes oli esimene Mongooliast pärit ansambel sellel festivalil. A-lava B-lava 2024. aasta Hard Rock Laagri peaesineja oli Rootsist pärit meloodilise death metal'i ansambel Hypocrisy. A-lava B-lava https://tvplay.tv3.ee/seitsmesed-hard-rock-laager-muristab-taas-meelitades-rokisobrad-terveks-nadalavahetuseks-vana-vigalasse-10329149 http://menu.err.ee/604982/21-aastat-tegutsenud-loits-annab-oma-viimase-kontserdi https://kultuur.postimees.ee/6886664/loits-laheb-tuurile-ja-on-ilmutamas-mitut-uusvaljaannet https://kroonika.delfi.ee/news/muusika/kahju-hard-rock-laagri-laupaevane-peaesineja-parkway-drive-tuhistas-oma-esinemise?id=82893359 https://kultuur.postimees.ee/7009293/hard-rock-laager-on-tanavu-kodumaiste-artistide-paralt https://www.elu24.ee/7007041/kaks-bandi-tuhistasid-oma-esinemise-hard-rock-laagris-pohjuseks-vaidetav-rassismi-propageerimine https://kultuur.postimees.ee/7513296/hard-rock-laager-2022-kuulutas-valja-tanavused-esinejad https://kultuur.err.ee/1608636310/hard-rock-laagri-jarelpeol-astuvad-ules-red-fang-ja-zahir https://menu.err.ee/1608989701/hard-rock-laager-kuulutas-valja-koik-esinejad-peakulaline-on-arch-enemy https://kultuur.postimees.ee/8008939/raju-hard-rock-laager-kuulutas-valja-festivali-peaesineja Ametlik koduleht Eduard Arandsoni intervjuu Kaido Haavandiga, 2015
Erutussünaps

Erutussünaps on sünaps, mille kaudu saabuvad närvirakku erutust esile kutsuvad signaalid. Neuronis toimub ühel ajal nende impulsside summeerumine ehk sünaptiline summatsioon. Summeerunud impulsid loovad suurema postsünaptilise potentsiaali, mis vallandab närviimpulsi. Pidurdussünaps
Pidurdussünaps

Pidurdussünaps on sünaps, mille kaudu saabub närvirakku pidurdavaid signaale. Pidurdussünapsite signaalide mõjul tekib postsünaptiline pidurdus. Närviimpulssi sel puhul ei teki. Erutussünaps
Perfektiivne aspekt

Perfektiivne aspekt on keeleteaduses piiritletud situatsiooni väljendus lauses. Verbipartikkel ära on väga selge, paljudesse kontekstidesse sobiv analüütiline vahend perfektiivse aspekti väljendamiseks. Seda juhul, kui ära ei väljenda suunda: Läks ära. Laps lõhkus kuldnoka pesa ära. - Laps lõhkus kuldnoka pesa. Laps ei lõhkunud kuldnoka pesa ära. - Laps ei lõhkunud kuldnoka pesa. Haige vanaema paranes ära. - Haige vanaema paranes. Kui lause lõpetab rõhuline perfektiivsuspartikkel ära, on olukorra lõpetatus selgelt vormistatud. Vastasel juhul tunduvad laused lõpetamatutena, seda eriti suulises kõnes: Poiss raiskas taskuraha; Ma lugesin ajakirja; Ema koristas köögi. Tänapäeva eesti keeles kasutatakse sõna ära perfektiivsusmarkerina kõikvõimalike tegusõnade puhul: Ostsin auto ära. Lapse lemmikloom suri ära. Peale perfektiivse aspekti väljendamise mõjutab ära ka lause infostruktuuri, sõnajärge ja rütmistruktuuri. Vrd Päike sulatas magusa jäätise (tuntud) ära - Päike sulatas ära magusa jäätise (tundmatu).
Rahvatribuun

Rahvatribuun oli Vana-Rooma riigiametnik, kes kaitses algul plebeide ja hiljem kõigi kodanike õigusi. See oli esimene kõrge riiklik amet, kuhu võisid pääseda plebeid. Vana-Rooma ajaloo jooksul täitsid rahvatribuunid tähtsat järelevalvefunktsiooni senati ja magistraatide tegevuse üle. Nad said teha ettepanekuid seadusloomeks ja sekkuda õiguslikes küsimustes, et kaitsta plebeide huve. Neil oli õigus vetostada konsulite ja magistraatide otsuseid.
Usundi seitse dimensiooni

Usundi või religiooni seitse dimensiooni on šoti usuteadlase Ninian Smarti loodud teooria, mille ta avaldas oma 1989. aastal ilmunud teoses "Maailma usundid: vanad traditsioonid ja kaasaegsed muutused" ("The World's Religions: Old Traditions and Modern Transformations"). Selle kohaselt on võimalik iga usundit iseloomustada seitsme dimensiooni või mõõtme abil. Mida enam neid dimensioone mingi süsteemi juures esineb ja mida tugevamalt need ilmnevad, seda kindlamalt võib konkreetset süsteemi nimetada usundiks. Smarti dimensioonid on piisavalt üldised, et nende alla mahutada ka tsiviilreligioon ja erinevad sekulaarsed ideoloogiad. Seega ei defineeri Smart oma teoorias usundi või religiooni olemust, vaid toob välja tunnused süsteemide äratundmiseks, mis võivad ühiskonnas tervikuna või konkreetsete ühiskonna liikmete jaoks religioonina toimida. Need seitse dimensiooni on järgmised: praktiline ehk rituaalne – usundi rituaalid ja praktikad nagu liturgia, palve, pühad, marsid, jms; kogemuslik ehk emotsionaalne – usulised kogemused nagu nägemused, ilmutused, usuline ekstaas, jms; narratiivne ehk müütiline – usundi aluseks olevad lood või narratiivid, nii kirjalikud kui ka suulised. Selle dimensiooni alla kuuluvad ametlikud ja mitteametlikud õpetused, ettekuulutused, jms; doktrinaalne ehk filosoofiline – usundi ametlik õpetus ehk doktriin (usutunnistus, parteiprogramm jms). See on tihedalt seotud narratiivse dimensiooniga ja reeglina toetab seda; eetiline ehk legaalne – usundi õpetusest tulenevad ametlikud ja mitteametlikud reeglid ja seadused nagu kümme käsku või kommunismiehitaja moraalikoodeks; sotsiaalne ehk institutsionaalne – organisatsioon või organisatsioonid, mille läbi usund ühiskonnas ja selle liikmete elus toimib, näiteks kirik, kogudus, kogukond, partei, vms; materiaalne – usundi praktiseerimiseks vajalikud ja/või selle tulemusel loodud materiaalsed objektid, näiteks kirikuhooned, pühakujud, ikoonid, ka looduslikud objektid nagu püha hiis või püha mägi. 1969. aastal avaldas ta selle nimekirja kuue dimensiooniga, materiaalse dimensiooni lisas ta 1989. aastal. 1996. aastal täiendas Smart seda nimekirja veel kahe dimensiooniga: poliitiline – eriti hästi oli seda dimensiooni Smarti hinnangul võimalik tunnetada 11. veebruaril 1979, mil ajatolla Rūḩollāh Khomeynī haaras Iraanis võimu; majanduslik – näiteks budistid annavad munkadele materiaalseid hüvesid nagu toitu vahetuskaubana endi moraalse juhendamise ja oma väärtuste täiustamise eest. Smart, Ninian. Dimensions of the Sacred. An Anatomy of the World's Beliefs. 1997. Fontana Press. ISBN 0006863728
David Copperfield

David Copperfield (kodanikunimega David Seth Kotkin; sündinud 16. septembril 1956 Metuchenis New Jersey osariigis) on USA juudi päritolu mustkunstnik. Esinejanime David Copperfield on ta nooruses võtnud Charles Dickensi samanimelisest raamatust. "The Magic of ABC Starring David Copperfield" (1977) "The Magic of David Copperfield" (1978) "The Magic of David Copperfield II" (1979) "The Magic of David Copperfield III: Levitating Ferrari" (1980) "The Magic of David Copperfield IV: The Vanishing Airplane" (1981) "The Magic of David Copperfield V: Vanishing the Statue of Liberty" (1983) "The Magic of David Copperfield VI: Floating Over the Grand Canyon" (1984) "The Magic of David Copperfield VII: Familiares" (1985) "The Magic of David Copperfield VIII: Walking Through the Great Wall of China" (1986) "The Magic of David Copperfield IX: Escape From Alcatraz" (1987) "The Magic of David Copperfield X: The Bermuda Triangle" (1988) "The Magic of David Copperfield XI: Explosive Encounter" (1989) "The Magic of David Copperfield XII: The Niagara Falls Challenge" (1990) "The Magic of David Copperfield XIII: Mystery on the Orient Express" (1991) "The Magic of David Copperfield XIV: Flying – Live the Dream" (1992) "The Magic of David Copperfield XV: Fires of Passion (1993)" "David Copperfield: 15 Years of Magic" (1994) "The Magic of David Copperfield XVI: Unexplained Forces" (1995) "The David Copperfield: The Great Escapes" "The Magic of David Copperfield XVII: Tornado of Fire" (2001) "The Magic of David Copperfield XVII: Tornado of Fire" (2001) "Terror Train" (1980)
Sõnajärg

Sõnajärg on sõnade ja fraaside järjekord lauses, üks lause moodustajate süntaktiliste funktsioonide väljendamise vahendeid. Kõnelemine on lineaarne protsess. See tähendab, et sõnad tulevad üksteise järel suust ja jõuavad täpselt samas järjekorras kuulaja meeltesse. Et kuulamisel ei ole kogu informatsioon korraga kättesaadav, siis on selle järjestus lauses üsna oluline. Keeled erinevad selle poolest, kui kindel nende sõnajärg on. Mõnes keeles on moodustajate järjekord lauses suhteliselt range, teistes on aga võimalik moodustajaid lauses vabalt ümber tõsta. Hoolimata sõnajärje vabadusest, on üks sõnajärg teistest sagedasem ja tavalisem – see on põhisõnajärg. Põhisõnajärje alusel jagunevad maailma keeled kahte suurde ja nelja väiksemasse rühma (S tähendab grammatilist subjekti ehk alust, V öeldist ja O grammatilist objekti ehk sihitist): SVO-keeled, SOV-keeled VSO-keeled VOS-keeled OVS-keeled ja OSV-keeled. Kui võtta näiteks eesti keele lause Teele küpsetab kooki võidakse sama mõtet edasi anda järgmiselt: SVO-keeled: Teele küpsetab kooki. SOV-keeled: Teele kooki küpsetab. VSO-keeled: Küpsetab Teele kooki. VOS-keeled: Küpsetab kooki Teele. OVS-keeled: Kooki küpsetab Teele. OSV-keeled: Kooki Teele küpsetab. Info järjestamiseks on olemas universaalne viis, mida kasutavad kõik maailma keeled. See viis nõuab, et lause ehitatakse üles nii, et kõigepealt tuleb teate lähtepunkt, mis on kuidagi seotud eelneva vestlusega, – teema. Teemale järgneb uus informatsioon – reema. Kõige paremini vastab lause moodustajate järjestus teema-reema liigendusele neis keelis, kus öeldise pöördeline osa on lauses alati teisel positsioonil, ülejäänud lauseliikmete järjekord ei ole aga kindlalt määratletud. Selliseid keeli nimetatakse V2-keelteks. Ka eesti keel on V2-keel. Näited: Tiiu ootas sõbrannalt iga päev teadet. Tiiu oli sõbrannalt iga päev teadet oodanud. Sõbrannalt ootas Tiiu iga päev teadet. Sõbrannalt ootas iga päev teadet Tiiu. Teadet ootas Tiiu sõbrannalt iga päev. Iga päev ootas Tiiu sõbrannalt teadet.
Titaanid

Titaanid on kreeka mütoloogias Gaia (Maa) ja Uranose (Taeva) liidust sündinud jumalasugu - 6 meest ja 6 naist: Hyperion Iapetos Koios Kreios Kronos Mnemosyne Okeanos Phoibe Rhea Tethys Theia Themis Titaanid olid ülbed ja ohjeldamatud. Isa Uranos vihkas neid ja hoidis Tartaroses vangis. Seepärast tõukas Kronos (Aeg) ema Gaia palvel Uranose võimult. Kohe peale ema plaani elluviimist päästis Kronos sügavalt maapõuest oma õed ja vennad, kes kohe tunnistasid teda uue valitsejana ja aitasid tal võimu kindlustada. Nende abiga vabanes Kronos hoolimata Gaia vastuseismisest ühesilmsetest kükloopidest ja sajakäelistest hekatonheiridest. Kronos naitus oma õe Rheaga ning neist sai peale Gaiat ja Uranost teine maailma valitsev jumalapaar. Kronos võttis Uranose trooni ja valitses taevaid tema asemel. Rhea aitas Kronost sellega, et kontrollis asjade kulgu maailmas, korraldas edasiminekut ja liikumist. Hiljem sai temast viljakus- ja maajumalanna ning ta sünnitas esimesed Olümpose jumalad. Teised titaanid istusid troonidel valitsejapaari kõrval ning aitasid Kronosel valitseda. Nad olid pühendunud üksteise abistamisele ja kaitsmisele. Igaüks neist vastutas mingi kindla osa eest maal. Enamik titaanidest heitsid omavahel paari ja neist sündis palju väiksemaid jumalusi. Titaanid kehastasid loodusjõude ja -nähtusi. Need jõud valitsesid maailma tema loomisele järgnenud ajajärgul. Intellektuaalseid omadusi esindasid vaid Themis (Õiglus) ja Mnemosyne (Mälu). Hiljem puhkes titaanidel võitlus Olümpose jumalatega, keda juhtis Zeus ja kelle liitlased olid hekatonheirid. Titaanid kaotasid ja heideti Tartarosse (titanomahhia ehk sõda titaanide vastu). Titaanide allajäämist olümposlastele on kunstis kujutanud Peter Paul Rubens ja Anselm Feuerbach. Titaanlik tähendab üleinimlikku, võimsat, hiiglaslikku.
Väin

Väin ehk merekitsus on maailmamere eri osi (ookeane, meresid, lahti) ühendav ja maismaad lahutav kitsas mereosa. Tihti on väinadel strateegiline tähtsus, sest nende kaudu liikudes on võimalik palju aega ja energiat kokku hoida. Mitmed väinad on väga kitsad ja seetõttu hõlpsalt kontrollitavad ning vajaduse korral liikluseks suletavad. Et vältida rahvusvahelisi skandaale ja võimaldada kõigile vaba liiklemine maailmamerel, on nende väinade läbimine reguleeritud rahvusvaheliste lepingutega. Nende kohaselt on väinad mere- ja õhuliikluseks vabalt kasutatavad kõigile riikidele. Strateegilise tähtsusega väinad on järgmised: Gibraltari väin Magalhãesi väin Malaka väin Bosporus ja Dardanellid Hormuze väin Bab el Mandeb Maailma väinade loend Eesti väinade loend
Vili (jumal)

Vili oli germaani mütoloogias Odini ja Vé vend, kes aitas aegade alguses tappa oma vendadel esimese elusolendi härmahiid Ymiri ja tema surnukehast maailma luua. Hiljem puust esimest meest ja naist luues oli Vili panuseks terav mõistus ja tundlik süda, Odin andis eluvaimu ning Vé nägemise ja kuulmise.
Vé

Vé (ka Véi) oli germaani mütoloogias Odini ja Vili vend, kes aitas aegade alguses oma vendadel tappa esimese elusolendi härmahiid Ymiri ja tema surnukehast maailma luua. Hiljem saare- ja jalakapuust esimesi inimesi luues oli Vé panuseks nägemine ja kuulmine. Odin andis eluvaimu ning Vili terava mõistuse ja tundliku südame.
Taruvaik

Taruvaik (proopolis ehk tarupigi) on mesilaste valmistatav roheka, pruunika või punaka värvusega ja omapärase lõhnaga vaigutaoline kleepuv aine. Mesilased valmistavad taruvaiku taimede pungadelt kogutud lähteainetest. Taruvaigu üht koostisosa – palsamit – produtseerivad amm-mesilased õietolmuterade kestadest. Taruvaik koosneb taimsetest valkudest ja palsamitest (50–55%), vahast (30–40%), eeterlikest õlidest (8–10%) ja õietolmust (5–10%). Taruvaigu sulamistemperatuur on 80 °C ja erikaal 1,27 g/cm3.[viide?] Mesilased kasutavad taruvaiku kärjekannude puhastamiseks ja desinfitseerimiseks, pragude täitmiseks, lennuava kitsendamiseks ja tarru sattunud kahjurite katmiseks.[viide?] Taruvaik on rahvameditsiinis kasutusel kui antibakteriaalne aine. See takistab haigustekitajate arengut, parandab haavu ning leevendab valu. Taruvaiku kasutatakse mitmete tavameditsiini preparaatide valmistamisel. Mööblitööstuses on taruvaik kasutusel lakkide valmistamisel. Taruvaik annab lakile vastupidava läike.[viide?] Mesinikud koguvad taruvaiku tarude siseseinte ja raamide ning vaheliistude pealt kraapides. Seda säilitatakse jahedas õhukindlas anumas.[viide?] Lehemesi Mesindus Nektar Õietolm
Frigg

Frigg oli germaani mütoloogias jumalate pealiku Odini naine ja Baldri ema. Frigg oli viljakusejumalanna. Tema järgi on inglise keeles nimetatud reede (ingl Friday). Tuntud on müüt sellest, kuidas Frigg võttis igalt asjalt ja olevuselt tõotuse, et need ei tee tema pojale Baldrile midagi halba, jättis välja aga puuvõõriku, mis tundus olevat kahjutu ja süütu taim. Just puuvõõrik sai aga Baldrile saatuslikuks tema pimeda venna Hödri käe läbi.
Mimir

Mimir oli germaani mütoloogias arukas jumal, kelle aasid saatsid teise jumalate haru vaanidega vaherahu sõlmima, kui need kaks jumalate suguharu olid võitlemisest väsinud. Vaanid aga raiusid Mimiril pea maha ja saatsid tagasi aasidele. Odin kastis pead ravimtaimedega, et see kunagi mädanema ei läheks, ja lausus selle kohal loitsu, et taastada Mimiri kõnevõime. Hiljem pandi Mimiri pea valvama Yggdrasili juure all asuvat võlukaevu (Mimiri kaev) ja Odin loovutas ühe oma silma, et tarkusekaevust juua ning omandada "mitmed tõed, mida keegi veel ei teadnud".
Üheksa maailma

Üheksa maailma oli skandinaavia mütoloogias maailmade kogum, mida ühendas ja hoidis ilmapuu Yggdrasil: Asgard – aaside maailm, kus asus ka Odini Valhalla. Sinna pääses üle vikerkaaresilla Bifrösti, mida valvas sarvepuhuja ja Ragnaröki saabumise kuulutaja Heimdallr; Vanaheimr – vaanide maailm; Midgard – inimeste maailm; Muspell – tulemaailm; Niflheimr – jäine allmaailm, mida valitses Loki tütar Hel. Jää- ja hallahiidude kodu; Alfheimr – haldjate maailm; Svarttalfheimr – tumedate haldjate ehk Svartafarite kodu; Nidavellir – päkapikkude maailm; Jötunheimr – hiidude/jöötunite maailm.
Nidhöggr

Nidhöggr oli germaani mütoloogias lohe, kes elas maailmapuu Yggdrasilli kolmest juurest ühe all. Nidhöggr elas Niflheimri jäises udus ja pimeduses, kus ta rebis puruks ja sõi laipu. Kui lohe laipade söömisest tüdines, näris ta vahelduseks Yggdrasilli juurt. Nii Yggdrasill kui Nidhöggr pidi üle elama maailmalõpu Ragnaröki.
Nornid

Nornid (vanapõhja keeles nornir) olid skandinaavia mütoloogias saatusejumalannad. Esimene norn oli Urdr, kelle kaevu juures maailmapuu Yggdrasili ühe juure all kolmest pidasid jumalad oma igapäevaseid koosolekuid. Teised kaks norni olid Verdandi ("Olevik") ja Skuld ("Tulevik", ka "Kohustus"). Nornid otsustasid jumalate, hiidude, kääbuste ja inimeste saatuse üle. On võimalik, et norne peeti algselt ketrajateks, siiski ei kohta germaani mütoloogias kontseptsiooni sellest, kuidas nornid iga sureliku elu lõngana ketravad ja selle pikkuse otsustavad.
Baghlān

Baghlān (varasemad eestikeelsed nimekujud Baghlan ja Baglan) on linn Afganistanis Baghlāni provintsis.