laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Antagonism (täpsustus)

Antagonism on lepitamatu vastuolu, vastuolulisus. Terminil on erialati konkreetseid tähendusi. Antagonism on filosoofias ja sotsioloogias vaenulike ühiskondlike jõudude kokkupõrge ja nendevaheline lepitamatu võitlus. Antagonism on ökoloogias teatav mikroobidevaheliste suhete vorm. Antagonism on farmakoloogias toimeainete vastandlikkus. Antagonism on füsioloogias lihaste tegevuse vastandlikkus. Antagonist Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006. EE 1. köide, 1985 Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Assotsiatsioon

Assotsiatsioon (ladina sõnast associatio 'liitmine') võib tähendada: Assotsiatsioon võib olla  koondis, liit, ühing. Assotsiatsioon ehk taimeassotsiatsioon on geobotaanikas taimekoosluste klassifitseerimise üksus, fütotsönooside tüüp. Assotsiatsioon on keemias suhteliselt ebapüsivate osakeste – assotsiaatide teke. Assotsiatsioon on mikrobioloogia mõiste eri liikidesse kuuluvate isendite ruumilise läheduse või sagedase kohtumise kohta, mis on vajalik nende liikide edukaks elutegevuseks. Assotsiatsioon on mõiste psühholoogias. Vabade assotsiatsioonide meetod. Assotsiatsioon on mõiste statistikas. Astronoomias räägitakse täheassotsiatsioonidest. Assotsiatsioon on C. Fourier' termin utoopilise ideaalse tulevikuühiskonna kohta. assotsiatiivsus assotsiatsionism assotsiatsioonijalgpall Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006 EE 1. köide, 1985 Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] TEA entsüklopeedia 3. köide, 2009 Ökoloogialeksikon
Konjugatsioon

Konjugatsioon on millegi ühinemine või ühendumine. Konjugatsioon võib tähendada kas sugurakkude ühinemine viljastumisel; ainuraksete ajutine liitumine ja nende tuumade vahetumine kui nende sugulise sigimise vorme; homoloogiliste kromosoomide paarumine meioosis; homoloogiliste kromosoomide paarumine mitoosis ehk somaatiline konjugatsioon; geneetilise materjali kandumine ühest bakterirakust teise. Konjugatsioon võib tähendada kas pööramist või pöördkonda. Konjugeerunud sidemed (keemias) EE 5. köide, 1990 Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Kutiikula

Kutiikula võib tähendada Kutiikula on epidermiserakkude välispinna tugevam kate selgrootute kehal. Kutiikula on nahkjas väliskiht, mis on moodustunud taime kattekoerakkude eritistest.
1970. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

1970. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused toimusid Kanadas Edmontonis.
Sessiilne organism

Sessiilne organism ehk püsipaikne organism on substraadile kinnitunud organism. Enamasti kasutatakse terminit veeloomade puhul, kes aktiivselt ei liigu. Poolpaikseid organisme, kes häirituna või paljunemise ajal võivad asukohta vahetada, nimetatakse hemisessiilseteks. Hemisessiilne organism Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Seroloogia

Seroloogia ehk seerumiõpetus on õpetus vereseerumi omadustest ja vereseerumi rakendamisest arstiteaduses. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Georg Wilhelm Spindler

Georg Wilhelm Friedrich Spindler (13. november 1793 Ahlden – 3. mai/15. mai 1838 Haljala) oli Eesti vaimulik. Spindler sündis Alam-Saksimaal Ahldenis (Hannoveri lähedal). Ta õppis Valmieras koolis ja Tartus gümnaasiumis. Aastatel 1813–1816 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Eestimaal koduõpetajana. Ordineeriti 15. mail/27. mail 1821 õpetajaks. Ta oli aastatel 1820–1838 (kutsuti 19. oktoobril/31. oktoobril 1820) Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja. Tema poeg Bernhard Justus Thomas Spindler oli Lihula ja Kirbla Püha Nikolause koguduse õpetaja, teine poeg Nikolaus Friedrich Hermann Spindler oli Harju-Madise ja Harju-Risti koguduse õpetaja, pojapoeg Hermann Spindler oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja, teine pojapoeg Friedrich Spindler oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja, hiljem fotograaf ja ajalehe Revaler Zeitung toimetaja. Väimees (tütarde Wilhelmine ja Arminia Anna Elisabethi abikaasa) Carl August Pezold oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja, tütrepoeg Wilhelm Dietrich Pezold oli Lihula ja Kirbla koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
Kanada ilves

Kanada ilves (Lynx canadensis) on kaslaste sugukonda kuuluv kiskja. Ameerikas väidetakse elavat kaks kanada ilvese alamliiki: Lynx canadensis canadensis Põhja-Ameerikas 38. laiuskraadist põhja pool; Lynx canadensis subsolanus Newfoundlandis. Mõned allikad ("Loomade elu") peavad kanada ilvest ilvese alamliigiks (Felis lynx canadensis). Ta on euraasia ilvesest pisut väiksem: emased kaaluvad 8–9 kg, isased 10–18 kg. Keha pikkus on 80–130 cm, kõige sagedamini siiski 90–110 cm. Kanada ilves elab Alaskal, Kanadas ja USAs, kuigi kanada ilvese ja punailvese levila eraldav joon järgib enam-vähem Kanada ja USA piiri. USAs elab võib-olla tuhatkond kanada ilvest. Kanada ilvese eluiga on 15 aastat ning üle aasta on ta võimeline saama 2–4 järglast. Nii kanada ilves kui ka punailves on täpilised, kuid võrreldes euraasia ilvesega üldiselt rohkem hallikad.  Kanada ilves – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ibeeria ilves

Ibeeria ilves (Lynx pardinus) on Pürenee poolsaarel elav kaslane. Mõned allikad ("Loomade elu") peavad ibeeria ilvest ilvese alamliigiks (Felis lynx pardinus). Ibeeria eredate täppidega ilves elas kunagi kogu Euroopas. Mõni aeg tagasi oli ibeeria ilvest alles hinnanguliselt mõnikümmend isendit Hispaanias ja Portugalis. See liik on juba pikemat aega kuulunud punasesse raamatusse, kuid vaatamata sellele on temale ka hiljem jahti peetud. Loomaparkides (näiteks Coto Donana reservaadis) on ibeeria ilveseid siiski üritatud kaitsta, pildistada ning mõõta-kaaluda: kehapikkuseks saadi 85–110 cm ja kehakaaluks 9–15 kg (rekord on 25 kilo). Ibeeria ilvese loomulik eluiga on 14 aastat ning poegi on aastas kuni 5. Ibeeria ilveseid registreeriti 1994. aastal 1200 isendit, aga märtsis 2004 oli neid kõigest 120. Märtsis 2005 on neid sadakond, neist Coto Donanas 15. Ilves elab Vahemere põhjakalda metsades, mida pole aga palju alles jäänud. Vähesed metsatukad on üksteisest eraldatud, mis teeb ilveste pääsu liigikaaslaste juurde raskeks. Veidi suuremaid metsi leidub vaid Edela-Hispaanias ja Portugalis, kus elab ka enamik elusolevaist ilvestest. Kuigi ibeeria ilveste hulk on viimastel sajanditel pidevalt vähenenud, võis teda veel möödunud sajandi alguses Hispaanias ja Portugalis ning Prantsusmaa Püreenedes laialdaselt leida. Arvukus langes 20. sajandi esimesel poolel kiiresti seoses kitsekarjatamise soikujäämisega. Kitsekarjatamisega kindlustati ibeeria ilvese peamise saakloomale, küülikule, vastuvõetav elukeskkond. Kitsepidamise lõppemisega muutus ka loodus ning kadusid küülikuile sobivad rohumaad. Koos rohumaadega kadus ka küülik ise. Veel hävitavamalt mõjus küülikule karjamaade asendamine teraviljapõldudega ning 1950. aastatel möllanud müksomatoosiepideemia. Nõnda kadus ilveste saak. 1970. aastail leiti ilveseid Hispaaniast Montes de Toledost ja Sierra Morenast ning Guadalquiviri jõe suudmealalt. 1996 oli ilvesel Pürenee poolsaarel sadakond isoleeritud alampopulatsiooni ning sajandivahetuseks olid needki tugevasti fragmenteeritud. Kui 2000. aastate alguses oli ibeeria ilvese arvukus langenud isegi alla saja isendi, siis tänu kaitsemeetmele oli tema arvukus 2023. aastaks ületanud taas 2000 piiri. 2015. aastal paigutati ibeeria ilves kriitilises seisundis liikide hulgast tagasi väljasuremisohus liikide hulka. Lynx pardinus. IUCN 2014. Vaadatud 24.6.2024 Jones, Sam (20.6.2024). "Iberian lynx no longer endangered after numbers improve in Spain and Portugal". theguardian.com. Vaadatud 24.6.2024  Ibeeria ilves – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Bernhard Justus Thomas Spindler

Bernhard Justus Thomas Spindler (21. juuli / 2. august 1822 Haljala – 8. oktoober / 20. oktoober 1892 Nõmmpere mõis, Märjamaa kihelkond) oli Eesti vaimulik. Ta õppis Tallinna Toomkoolis ja Võrus Heinrich Krümmeri eragümnaasiumis. Aastatel 1841–1847 õppis ta Tartu Ülikoolis, pärast selle lõpetamist töötas ta koduõpetajana. Ordineeriti 21. septembril / 3. oktoobril 1852 õpetajaks. Ta oli aastatel 1852–1890 Lihula ja Kirbla Püha Nikolause koguduse õpetaja. Ta suri aastal 1892 Nõmmpere mõisas (asus Märjamaa kihelkonnas). Tema isa Georg Wilhelm Spindler oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja, vend Nikolaus Friedrich Hermann Spindler oli Harju-Madise ja Harju-Risti koguduse õpetaja, poeg Hermann Spindler oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja, poeg Friedrich Spindler oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja, hiljem fotograaf ja ajalehe Revalsche Zeitung toimetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007 Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien
Aglomeratsioon (täpsustus)

Aglomeratsioon (ld agglomerāre 'lisama, liitma') on aglomeerimine, paagutamine; aglomeerumine, paakumine. Sõna on kasutatud ka tähendustes: Aglomeratsioon ehk linnastu on rühm lähestikku asuvaid asulaid, peamiselt linnu, mida seovad nt tihedad majandussuhted. Keemias on aglomeratsioon heljumiosakeste koondamine, soodustades nende settimist või pinnale tõusmist. Aglomeraat Konglomeraat "Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2018". Eki.ee. Vaadatud 28.01.2020. "Environmental Dictionary EnDic". Originaali arhiivikoopia seisuga 11.04.2021. Vaadatud 28.01.2020.
Stabilisatsioon

Stabilisatsioon ehk stabiliseerimine on millegi stabiilseks tegemine, püsivaks muutmine. Stabiliseerumine on ökoloogias protsess, milles orgaanilised ained muunduvad kas anorgaaniliseks või väga aeglaselt lagunevaks. Stabiliseerimine on keemias ja füüsikas teatud keemilises reaktsioonis või füüsikalises protsessis stabilisaatori(te) kasutamine. Stabiliseerimine on ehituses sideainetega töödeldes tee ehitusmaterjalide või pinnase omaduste parandamine. Stabiilsus Stabilisaator EE 8. köide, 1995 Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] Keskkonnasõnaraamat 2004 [2] (vaadatud 12.04.2012)
Kvartsiit

Kvartsiit on peamiselt kvartsist koosnev teraline moondekivim. Kvartsiit koosneb harilikult 70–80% ulatuses kvartsist. Ülejäänu moodustavad vilgukivi, talk, plagioklassid ja muud lisandid. Tema kõvadus Mohsi skaalal on 7, survetugevus 100–450 MPa, tulekindlus kuni 1770 °C. Kvartsiidi lähtekivimiks on enamasti liivakivi. Liivakivi muutub kvartsiidiks suure kuumuse ja rõhu all, harilikult tektooniliste protsesside käigus. Reeglina on kvartsiit granoblastilise struktuuriga. Kuna liiv võib olla mitmesugust värvi, võib seda olla ka kvartsiit. Levinumad on valkjad, kollased, punakad ja pruunid toonid. Puhas kvartsiit on tavaliselt valge kuni hall, kuid praktikas esineb sageli punakaid toone raudoksiidi Fe2O3 sisalduse tõttu. Teised värvid, näiteks kollakad või oranžid, tulenevad kivimi ebapuhtusest. Kvartsiidis võib olla säilinud liivakivile omane kihilisus. Mõnikord nimetatakse kvartsiidiks väga tugevalt tsementeerunud liivakivi. Sageli aga juhtub ka vastupidine, kus kvartsiiti nimetatakse liivakiviks. Nende kahe erinevus seisneb selles, et kvartsiit on nii tugevalt tsementeerunud, muutunud ja moondunud, et ta ei murdu mitte piki kvartsiterade piiri, vaid nendega risti. Vahel võib kvartsiit sarnaneda väga marmoriga, kuid marmorist eristab teda tunduvalt suurem kõvadus. Kui liivakivi moondub kvartsiidiks, siis üksikud kvartsiterad kristalliseeruvad ümber koos endise tsementeeriva ainega ja moodustavad kvartsikristallide kokkusulanud mosaiigi. Enamik esialgsest tekstuurist ja setete struktuurist hävib moonde käigus. Vahel võib ümberkristalliseerumise ja moonde käigus osa tsementeerivaid aineid, näiteks raudoksiid, karbonaadid ja savi, kivimist väljuda. See põhjustab tekkivas kvartsiidis triipe ja läätsi. Ortokvartsiit on väga puhas kvartsiit, mis koosneb tavaliselt hästi ümardunud kvartsiteradest ja seda tsementeerivast ränist. Ortokvartsiit koosneb tihti 99% ulatuses ränioksiidist SiO2, milles on üksnes vähesel määral raudoksiidi ja niisuguste püsivate mineraalide jälgi nagu tsirkoon, rutiil ja magnetiit. Ortokvartsiidis on esialgse settekivimi tekstuur ja struktuur mõnikord täitsa hästi säilinud. Kvartsiit on murenemisele väga vastupidav ning sageli koosnevad mäeharjad ja -tipud kvartsiidist. Kuna ta koosneb peaaegu puhtast ränist, siis on seal vähe materjali, millest pinnas moodustuda võiks. Sellepärast paljandub kvartsiit sageli maapinnal või on kaetud üksnes õhukese pinnasekihiga, mis ei soodusta taimekasvu. Kvartsiit on dekoratiivne kivim. Seda kasutatakse seinte, põrandate ja trepiastmete katmiseks ja katusekividena. Temast toodetakse happe- ja tulevastaseid materjale, teda kasutatakse betooni lisandina ja räbustina. Purustatud kvartsiiti on kasutatud tee-ehitusel ja raudteedel ballastina. Suure puhtusega kvartsiidist toodetakse raudsilikooni, tööstuslikku räniliiva, räni ja ränikarbiidi. Kiviajal kasutati kvartsiiti ränikivi (pisut halvema) alternatiivina. 3400 aastat tagasi valmistati Vana-Egiptuse kuninga Amenhotep III mälestuseks kvartsiidist Memnoni kolossid, mis on tänapäevani säilinud.
The Verve

The Verve oli inglise rokkansambel, mis loodi 1989. aastal Wiganis. Ansamblisse kuulusid esialgu solist Richard Ashcroft, kitarrist Nick McCabe, basskitarrist Simon Jones ja trummar Peter Salisbury. Hiljem liitus ansambliga kitarrist ja klahvpillimängija Simon Tong. Tänu shoegazing '​ule ja space rock '​ile avastas ansambel enda jaoks psühhedeelse kõla, mida rakendati nii helisalvestistel kui ka kolmel albumil. Ansambel on üle elanud nime- ja koosseisu muutusi ning lahkuminekuid, ansambli liikmetel on olnud terviseprobleeme, narkootikumide kuritarvitamist ja eri põhjustel kohtukaasusi. Ajakiri Filter on viidanud neile kui ühele kokkukasvanumale, kuid samas püsimatumale ansamblile ajaloos. Ansambli läbimurre toimus 1997. aastal albumiga "Urban Hymns", mis oli suurima läbimüügiga album Briti edetabeli ajaloos. Sellel albumil olevast laulust "Bitter Sweet Symphony" sai ülemaailmne hitt. 1998. aastal võitis ansambel kaks Briti popmuusika auhinda ning märtsis olid nad ka ajakirja Rolling Stone esikaanel. 1999. aasta veebruaris esitati "Bitter Sweet Symphony" Grammy auhinnale parima rokklaulu kategoorias. Varsti pärast läbimurret, 1999. aasta aprillis, otsustas ansambel sisekonfliktide tõttu tegutsemise lõpetada. Kaheksandal lahusoleku aastal eitas Ashcroft uuesti kokkutulemist, öeldes, et tõenäolisem on saada lavale kõik neli The Beatlesi liiget kui The Verve. Ansambli algne koosseis tuli taas kokku 2007. aasta juunis. Sama aasta lõpus alustasid nad tuuri ning 2008. aasta augustis anti välja album "Forth". 2009. aastal läks ansambel aga kolmandat korda lahku. "Top 40 Best Selling Albums: 28 July 1956 - 14 June 2009" (PDF). Official Charts Company. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 22.11.2009. Vaadatud 16.04.2012. The Brit Awards: The Verve Brits.co.uk. Vaadatud 16.04.2012 1998 Rolling Stone Covers Rolling Stone. Vaadatud 16.04.2012 41st Grammy Awards - 1999 Rock on the Net. Vaadatud 16.04.2012 "Rock band Verve announce reunion". BBC News. 26. juuni 2007. Vaadatud 16.04.2012. Cameron Adams (10. juuni 2010). "Q & A: Richard Ashcroft talks about The Verve and his Australian tour". The Daily Telegraph. Vaadatud 16.04.2012. Koduleht
Johan Linde

Johan Tanel Tõemeel Linde (sündinud 27. juunil 1983 Adelaide'is) on Austraalia poksija, päritolult eestlane. Ta sai 2002. aastal Austraalia meistrivõistlustel raskekaalus (kuni 91 kg) noorte klassis hõbemedali. Ta oli üliraskekaalus (üle 91 kg) Austraalia meister 2012. aastal ning sai hõbemedali 2013. aastal ja pronksmedali 2014. aastal. Linde osales üliraskekaalus (üle 91 kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Linde osales üliraskekaalus (üle 91 kg) 17. maailmameistrivõistlustel (Almatı 2013), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Austraalia meistrivõistlused poksis. Brunswick 2002. Tulemused inglise keeles Austraalia meistrivõistlused poksis. Hobart 2012. Tulemused inglise keeles Austraalia meistrivõistlused poksis. Adelaide 2013. Tulemused inglise keeles Austraalia meistrivõistlused poksis. Fremantle 2014. Tulemused inglise keeles 30. suveolümpiamängude poksivõistlus. London 2012. Tulemused inglise keeles 17. maailmameistrivõistlused poksis. Almatı 2013. Tulemused inglise keeles Johan Linde Austraalia 2012. aasta Londoni olümpiavõistkonna kodulehel. Inglise keeles Johan Linde veebisaidil Olympedia (inglise) Veiko Visnapuu. ""Burgeri" edu: eestlasest poksija pääses olümpiale". Eesti Päevaleht, 12. aprill 2012
Frederic Edwin Churchi teoste loend

Tabelis on esitatud Ameerika maastikumaalija Frederic Edwin Churchi teoste loend. Teoste loomisel ammutas Hudsoni jõe koolkonna liikumises osalenud kunstnik inspiratsiooni reisidest Aafrikasse, Euroopasse, Lähis-Itta, Lõuna-Ameerikasse ja Põhja-Ameerikasse. Kaldkirjas on esitatud pealkirja teisendid. Viitamistõrge: Vigane <ref>-silt. Viide nimega antiquesparthenon on ilma tekstita.
Püksid

Püksid (ka püks) on alakeha kattev pikkade, poolpikkade või lühikeste säärtega pealisrõivas, samuti vastav alusrõivas (ka ilma säärteta). Vanimad teadaolevad püksid olid pikad, alt veidi kitsenevate säärtega. Need olid Ida-Euroopas põlises kasutuses. Eesti mehed kandsid suviti linaseid või takuseid, talviti villaseid pikki pükse. Selliseid pükse kanti veel 19. sajandil Lõuna-Eestis, kus neid nimetati kaatsad ja kaltsad ning saartel, kus pükste nimeks olid uusad. 17. sajandil tulid Põhja-Eestis kasutusele avarad põlve all krookes säärega põlvpüksid, mille kandmine levis 18. sajandil üle kogu maa. 19.sajandil ilmusid moodi põlvpükste eri variant kintspüksid, mis olid külgedelt tehtud õmbluste tõttu ümber keha liibuvad. Võrumaal ja osaliselt Saaremaal kanti pikki täislakaga (käisid lahti mõlema külje pealt) ja ka poole lakaga pükse. Kui varasemad püksid olid lambamustad, -pruunid või hallid, siis kintspüksid õmmeldi peamiselt potisinisest riidest. Põhja- ja Lääne-Eestis tehti pükse ka kitsajoonelisest sini-valge(punase)triibulisest riidest või peeneruudulisest riidest. 19. sajandi III veerandil hakati Eestis kandma rahvusvahelises moes valdavaks olnud pikki pükse. aluspüksid dressipüksid haaremipüksid kaatsad kaltsad kintspüksid pepuvahepüksid põlvpüksid teksad uusad viigipüksid Eesti keele seletav sõnaraamat Vaadatud 08.08.2020 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 235 Eesti etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 158 Villased püksid 1920 a Eesti Põllumajandusmuuseum Naiste püksid Meeste püksid
Preparaat

Preparaat on laboratoorselt või tööstuslikult valmistatud või puhastatud eriotstarbeline aine (sageli ravim). Preparaate võidakse kasutada nii meditsiinis, põllumajanduses (nt umbrohutõrjeks) jne. Prepareerimine Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Preparaat (täpsustus)

Sõna "preparaat" võib tähendada mitut asja. Preparaat on laboratoorselt või tööstuslikult valmistatud või puhastatud eriotstarbeline aine (sageli ravim). Preparaat on uurimiseks ette valmistatud aine, selle koostis- või struktuuriosa. Mikroskoobipreparaat Püsipreparaat Äigepreparaat Preparaat on eriliselt töödeldud demonstreerimiseks säilitatav surnud organism või selle osa. Kuivpreparaat Märgpreparaat Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Punailves

Punailves (Lynx rufus) on Põhja-Ameerikas elav kaslaste hulka kuuluv kiskja. Punailves on teistest ilvestest väiksem ja pealtnäha kodukassilikum. Isane punailves kaalub 11–16 kg. Turjakõrgus on 20–30 cm. Punailvesel on väikesed kõrvatutid. Saba on ehk pikem kui keskmisel ilvesel (kuni 15 cm), aga seevastu on jalad lühemad. Tema karvastik on hallikas punakaspruun, tihedalt üle külvatud tumedate tähnidega. Punailves elab enamikul USA ja Mehhiko territooriumil mägedes ja metsades, kuid mujalgi. Ta ei pelga inimasulaid ega lagendikke, elab põõsastes, kraavides ja kaktuste keskel. Punailves ei salli sügavat lund. Samuti raskendab tema levila laiendamist põhja poole konkurents kanada ilvesega. Ent tsivilisatsiooniga on liik kohanenud ja on arvatud, et tänapäeval elab punailveseid rohkem kui mõne sajandi eest. Sigimine pole seotud kindla aastaajaga, kuid kõige sagedamini toimub paaritumine kevadel. Mõned emased lubavad endale „luksust“ paljuneda kaks korda aastas (pärast 50-päevast tiinust sünnib tal 1–6, tavaliselt 2 poega). Punailves sööb peamiselt jäneselisi (65% toidust) ja närilisi (25%), näiteks uruhiiri ja oravaid, kuid murrab ka suuremaid loomi: metskalkuneid, kodukanu ning isegi valgesaba-pampahirvi ja lambaid. Punailvesel on palju alamliike.  Punailves – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Punalehik

Punalehik (Entoloma) on perekond sugukonnast punalehikulised. Selles perekonnas on umbes 1000 liiki. Eestis on punalehikuid uurinud Vello Liiv. Entoloma alvarense Entoloma aprile – aprilli punalehik Entoloma araneosum Entoloma asprellum Entoloma bloxamii – Bloxami punalehik Entoloma byssisedum – külg-punalehik Entoloma caccabus Entoloma caesiocinctum Entoloma catalaunicum – kataloonia punalehik Entoloma cetratum – sätendav punalehik Entoloma chalybaeum Entoloma clandestinum Entoloma clypeatum – kilp-punalehik Entoloma cocles – sooneline punalehik Entoloma conferendum – risteoseline punalehik Entoloma conocybecystis Entoloma corvinum – vares-punalehik Entoloma costatum Entoloma cuneatum Entoloma cyanulum Entoloma depluens Entoloma depressum Entoloma dichroum Entoloma dysthaloides Entoloma elodes Entoloma euchroum – puidu-punalehik Entoloma excentricum – ekstsentriline punalehik Entoloma formosum Entoloma griseocyaneum – hallikassinine punalehik Entoloma hebes Entoloma hirtipes Entoloma hirtum Entoloma incanum – roheline punalehik Entoloma infula Entoloma inusitatum Entoloma jubatum Entoloma juncinum Entoloma korhonenii Entoloma lactarioides Entoloma lampropus – hall punalehik Entoloma lanicum – naba-punalehik Entoloma lanuginosipes Entoloma leochromus Entoloma lepidissimum Entoloma linkii Entoloma lividoalbum – kobar-punalehik Entoloma lividocyanulum Entoloma longistriatum Entoloma luridoalbum Entoloma majaloides Entoloma mammosum – näsa-punalehik Entoloma melanochroum Entoloma minutum Entoloma mougeotii – violett-punalehik Entoloma murraii Entoloma mutabilipes Entoloma nefrens Entoloma neglectum Entoloma nigrocinnamomeum Entoloma niphoides Entoloma nitidum – sinine punalehik Entoloma ochromicaceum Entoloma papillatum – näsa-punalehik Entoloma parkensis Entoloma phaeocyathus Entoloma plebejum Entoloma pleopodium – kollane punalehik Entoloma poliopus Entoloma politoflavipes Entoloma politum Entoloma porphyrophaeum – pruun punalehik Entoloma prunuloides – jahu-punalehik Entoloma querquedula Entoloma repandum Entoloma rhodopolium – läik-punalehik Entoloma rhombisporum Entoloma rhynchocystidiatum Entoloma roseotinctum Entoloma roseum – roosa punalehik Entoloma rugosum Entoloma rusticoides Entoloma sacchariolens Entoloma sepium Entoloma sericatum Entoloma sericellum – kreem punalehik Entoloma sericeum – siid-punalehik Entoloma serrulatum – mustserv-punalehik Entoloma sinuatum – hiid-punalehik Entoloma sodale – hall punalehik Entoloma sordidulum Entoloma speculum Entoloma sphagneti Entoloma sphagnorum – soo-punalehik Entoloma tjallingiorum Entoloma turbidum – määrdunud punalehik Entoloma turci Entoloma undatum – hõlmine punalehik Entoloma vernum – kevad-punalehik Entoloma viiduense – viidu punalehik Entoloma violaceozonatum
Punalehikulised

Punalehikulised (Entolomataceae) on sugukond šampinjonilaadsete seltsist. Sugukonnas on kokku üle 1500 liigi. Entoloma – punalehik Rhodocybe – punaheinik Clitocella Clitopilus – harmik
ELF

ELF või Elf võib tähendada järgmist: Elf, USA ansambel Elf on tegelane germaani mütoloogias Eestimaa Looduse Fond Eesti Lastefond Kiviõli Õmblusvabrik Elf Executable and Linkable Format, informaatikas objektifaili formaat Extremely low frequency, eriti madal sagedus
Frederic Edwin Church

Frederic Edwin Church (4. mai 1826 Hartford – 7. aprill 1900 New York) oli USA maalikunstnik. Ta viljeles maastikumaali. "Oosisoak", 1861 "Jäämägi", 1891 "Aurora Borealis", 1865 "Vihmaperiood troopikas", 1866 Frederic Edwin Churchi teoste loend