laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Atšoli keel

Atšoli kuulub Niiluse-Sahara keelte hõimkonda, Ida-Sudaani keelkonda, Lääne-Niiluse keelte hulka. Seda kõneletakse Ugandas ja Lõuna-Sudaanis. Atšoli keele rääkijaid on Ethnologue'i andmetel 1 197 000: Ugandas räägib seda keelt 1 170 000 inimest, Lõuna-Sudaanis räägib seda keelt umbes 27 000 inimest. Ugandas räägitakse atšoli keelt riigi põhjaosas (Kitgumi, Gulu, Amuru, Lamwo, Nwoya, Adjumani ja Paderi piirkonnas); Lõuna-Sudaanis räägitakse seda riigi lõunapoolses osas. Atšoli keele kõnelejate arv kasvab. Dialektid: Dhupalou, Nyakwai, Lango, Kumam ja Dhopadhola. Leksikaalne sarnasus on Lango, Kumami ja Dhapadholaga. Arvsõnu ühest üheksani väljendab kindel sõna: Kümneid väljendab sõna pyer: 20 – pyeraryo, 30 – pyeradek, 40 – pyer aŋwen Sadat väljendab sõna miya. (100 – miya; 200 – miya aryo; 300 – miya adek) Tuhandet väljendab sõna elfu. (2000 – elfu aryo; 3000 – elfu adek) Atšoli keel on tooni keel. Mõned sõnad ongi eristatavad ainult tooni põhjal. Näiteks bèl – kortsus (madal) ja bél – mais (kõrge). Atšoli keeles on 16 konsonanti ja 9 vokaali (ainult viiel neist on kirjapilt). Liitkonsonantideks on bw, ny ja pw. Poolvokaalideks on w ja y. Atšoli tähestik ja hääldus Vokaalid: Igal vokaalil on kaks häälduspõhimõtet: madal vokaal (open) ja kõrge vokaal (close). Näiteks: Koyo (madal o) – külm; Koyo (kõrge o) – eraldama. Ühesilbilised sõnad lõpevad enamasti pika vokaaliga. Pikka vokaali väljendatakse topelttähtedega. Näiteks: daa (minu vanaema), koo (bambus), lee (loom), maa (minu ema) Diftong: Atšoli keeles algavad kõik diftongid poolvokaali w või y-ga. Konsonandid : c – hääldus on alati ch ny – hääldatakse samamoodi nagu itaalia keeles sõna signore k – kui k on kahe vokaali vahel, siis hääldus on h' t – kahe vokaali vahel pehmendatakse seda ja hääldus on r Keelenäiteks on kõige tuntum atšolikeelne kirjutis Okot p’Biteki luuletus "Song of Lawino". See ilmus 1966. aastal. "I acakki piny Lok onoŋo tye, Lok tye bot Lubaŋa, Lok en Lubaŋa. Jami dcu en aye ceŋ otiyo, pe tye gin mo ma ceŋ giketo laboŋo en. I en con tye kwo, kwo meno con ceŋ pa dano." (Algul oli sõna ja see sõna oli koos Jumalaga ja sõna oli Jumal. Sama oli algselt Jumalaga. Kõik asjad olid Tema tehtud ja ilma Temata ei oldud midagi tehtud, mis oli tehtud.) Atšoli keelt kasutatakse Ugandas igapäevakeelena. Seda õpetatakse algkoolides. Keskkoolis õpetatakse seda eraldi ainena. Atšoli keeles antakse välja ajalehti ja tehakse raadiosaateid. Piibel tõlgiti atšoli keelde 1986. aastal. Atšoli Ethnologue (vaadatud 01.11.2013) [1]Eesti Keele Instituut) Atšoli Ethnologue (vaadatud 01.11.2013) [http://en.wikipedia.org/wiki/Acholi_dialect) Acholi dialect (vaadatud 01.11.2013) [2] Of Languages and numbers (vaadatud 30.10.2013) [3] Acoli Language Board (vaadatud 01.11.2013) [4] Acholi. Lwo (vaadatud 01.11.2013) [5] Ethnologue (vaadatud 01.11.2013)
Kuvasuhe

Kuvasuhe näitab kujutise laiuse ja kõrguse vahelist matemaatilist suhet ehk kujutise laiuse suhet kõrgusesse. Koos kuvaseadme lahutusvõime ja kaadrisagedusega määrab see ära video peamised tehnilised omadused. Kahe sama diagonaaliga kujutise kuvasuhte võrdlus Kahe sama pindalaga (pikslite arv) kujutise kuvasuhte võrdlus Kahe sama kõrgusega kujutise kuvasuhte võrdlus Kahe sama laiusega kujutise kuvasuhte võrdlus The Changing Shape of Cinema: The History of Aspect Ratio The Letterbox and Widescreen Advocacy Page American Widescreen Museum Widescreen Apertures and Aspect Ratios Aspect – combined aspect ratio, frame size and bitrate calculator Aspect Ratios Explained: Part 1 Part 2 Explanation of TV Aspect Ratio format description codes Display aspect ratio and pixel aspect ratio used in TV and video applications. Number of DVDs for each aspect ratio TECHNICAL BULLETIN Understanding Aspect Ratios 708 KB SCADplus: 16:9 Action plan for the television in the 16:9 screen format – European Union Online Aspect Ratio Calculator
Āraiši kihelkond

Āraiši kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Arrasch, läti keeles Āraišu draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Rootsi Liivimaal ja Võnnu kreisis. Āraiši kihelkonda on esmamainitud 1445. aastal. 1634. aastal moodustati see uuesti, kuid liideti hiljem Võnnu kihelkonnaga. 1772. aastal eraldati see viimasest lõplikult omaette kihelkonnaks. Esimese kihelkonnakiriku ehitamise aeg ei ole teada, kuid Liivi sõja ajal 1577. aastal see laastati. See ehitati uuesti üles, kuid langes taas hävingu ohvriks. 1675. aastal ehitati uus kirik. Hilisem kivikirik pärineb aastast 1879. Patronaadiõigus kuulus kirikukonvendile. Āraiši (Pastorat Arrasch) kirikumõis Drabeši (Drobbusch, ka Bergenhof) rüütlimõis Ieriķi (Ramotzky, varem Erichshof) rüütlimõis Inti (Inte) riigimõis Kārļi (Karlsruhe) rüütlimõis Kārļukalni (Karlsberg) väikemõis Katrinmuiža (Katharinenberg) poolmõis Rāmuļi (Ramelshof, varem Doctormoise) rüütlimõis Rencēni (Lubbert-Renzen) rüütlimõis Rucka (Rutzky) rüütlimõis Spāre (Sparenhof, ka Samsky) rüütlimõis Āraiši kirik 1804. aastal. Johann Christoph Brotze kogu Āraiši kirik ja kirikumõis Āraiši järvelinnus Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990, lk 37. Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 37. Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 256-257 [1]. Büsching, Anton Friedrich. Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 374 [2]. Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 185-189 [3]. Hupel, August Wilhelm. Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 153-155 [4]. Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Rapanui keel

Rapanui keel on Polüneesia keelkonna Ida-Polüneesia rühma kuuluv austroneesia keel. Rapanui keelt räägitakse Tšiilile kuuluval Lihavõttesaarel (tuntud ka kui Rapanui saar), mille rahvaarv on natuke alla 4000. Umbes 3700 inimest Tšiilis ja Lihavõttesaarel peab end rapanuiks. Viimastel andmetel räägib rapanui keelt vabalt umbes 800 inimest. Tänapäeval räägivad paljud täiskasvanud rapanuid hispaania keelt. Kasutatakse ladina kirja. Keele kood rahvusvahelise standardi ISO 639-3 järgi on rap. Keele staatus on 6b, mis tähendab seda, et keel on ohustatud seisundis. Sõnajärje tüüp on VSO. Silbid saavad olla ainult kas konsonant vokaal või lihtsalt vokaal. Sõnalõpulisi konsonante ei esine. Lauseliikmete järjekord on öeldis-alus-sihitis (VSO). Rapanui keeles kasutatakse laialdaselt reduplikatsiooni, näiteks värvuste tähistamiseks ‘ehu – udu > ‘ehu ‘ehu – tumehall. Jah/ei-küsimustele vastatakse intonatsiooni abil. Vorm jääb samasuguseks nagu väide. He hakahu koe i te rama – pane tõrvik põlema 1- (ka) tahi, 2- (ka) rua, 3-(ka) toru, 4-(ka) ha, 5-(ka) rima, 6-(ka) ono, 7-(ka) hitu, 8- (ka) va´u/varu, 9- (ka) iva, 10-(ka) aŋahuru http://www.ethnologue.com/language/rap
Tao keel

Tao keelt (hiina keeles 達悟語) ehk jami keelt (雅美) räägivad taod Taiwanis Taiwani saarest 46 km kagusse jääval Orhideesaarel. See on ainus Taiwani põlisrahva keel, mis ei kuulu Taiwani keelte hulka, vaid on üks Põhja-Filipiini keelte hulka kuuluvatest Batanese keeltest. 1 ása 2 dóa 3 tílo 4 ápat 5 líma 6 ánem 7 píto 8 wáo 9 síam 10 póo Tao keel kuulub väljasuremisohus olevate keelte hulka. Kasutusel on ladina tähestik,tähestikus on 24 tähte (4 täishäälikut:a,e,i,o ning 20 kaashäälikut). Sõnajärg esineb kujul tegusõna→nimisõna→ülejäänud lauseliikmed. Esineb hulgaliselt sõnalisi sarnasusi tagalogi keelega,samuti on palju laensõnu jaapani keelest. Kókay, kaminan kong.Meeldiv tutvuda. Ikong mo sazangan? Mida sa osta tahad? Kongoen mo? Mida sa teha tahad? Àkokay, kagagan mo o ito? Tere,kas see on sinu sõber? "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. juuli 2011. Vaadatud 25. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://en.wikipedia.org/wiki/Yami_language http://yamiproject.cs.pu.edu.tw http://en.wikipedia.org/wiki/Yami_language
Rauna kihelkond

Rauna kihelkond (saksa keeles Kirchpiel Ronneburg, läti keeles Raunas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis. Baižkalni (Friedrichshof) rüütlimõis Branti (Horstenhof) rüütlimõis Jaunrauna (Ronneburg-Neuhof) rüütlimõis, fideikomiss Launkalne (Launkaln) rüütlimõis Lejzvejnieki (Gresten) rüütlimõis, hiljem Roze kõrvalmõis Līze (Lissenhof) rüütlimõis Mārsnēni (Marzenhof) riigimõis Rauna (Pastorat Ronneburg) kirikumõis Rauna (Schloß Ronneburg) rüütlimõis Roze (Lubar) rüütlimõis Starti (Stürzenhof) riigimõis Veselauska (tänapäeval Veselava) (Wesselshof) rüütlimõis Rauna piiskopilinnus Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 374–375. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 155–160. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 257–258. von Hagemeister, Heinrich (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Volumes 1. Riga: Eduard Frantzen. Lk 189–196.
Ottone Visconti

Ottone Visconti (1207– 8. august 1295) oli Milano peapiiskop aastatel 1267–1295. Sai Milano valitsejaks 1277 peale seda, kui oli tulnud võitjaks konfliktis samuti Milanole pretendeeriva Valassina ja Lecco üle valitseva Della Torre suguvõsaga. Visconti suguvõsa omas enne Milano üle võimu saamist maavaldusi Verbanos. Ottone valitses Milanot aastani 1285. Hoidmaks võimu perekonna käes, laskis Ottone osava diplomaadina valida nn rahvajuhiks (Capitano del Popolo) oma venna pojapoja Matteo I Visconti. Ottone pani aluse Visconti dünastiale, mis valitses Milanos kuni perekonna meesliini hääbumiseni aastal 1447.
Megreli keel

Megreli keel (samuti ka Margaluri, Megrel, Megruli) kuulub kartveli keelkonna sani rühma. Megreli keelt kõneldakse põhiliselt Gruusia lääneosas, Samegrelo ja Abhaasia piirkonnas. 1989. aasta andmete järgi kõneles megreli keelt 500 000 inimest, 2015. aasta andmete järgi 345 530. Megreli keeles on viis põhivokaali a, e, i, o, u. Zugdidi-Samurzaqano dialektis on kuues vokaal ə. Megreli keeles on 9 käänet: nominatiiv, ergatiiv, daativ, genitiiv, latiiv, ablatiiv, instrumentaalkääne, adverbiaal, benefaktiiv. Sõnajärg gruusia (sh ka megreli) keeles ei ole väga range. Tavalise lause struktuur on järgnev: alus – kaudsihitis – otsesihitis – tegusõna. Näiteks lause ‚ma kirjutan kirja oma emale’ võib kõlada alljärgnevalt: Ingl. k – I am writing a letter to my mother (NOM-nominatiiv, DAT-daativ,PRES-present screeve) See lause võib samuti ilmneda ka sellisel viisil: alus – tegusõna – otsesihitis – kaudishitis. Kuna tegusõna sisaldab selle argumendi kogu informatsiooni, siis igaühe nendest võib välja jätta. Asesõna argumentide väljajätmine on tavaline nähtus. Mu rjokh(x)o? – Mis su nimi on? Soishe req(t)? – Kust sa pärit oled? Man saat re? – Mis kell on? Did madloba! – Suur aitäh! Megreli keeles on kasutusel gruusia tähestik. Gruusia kiri on aramea kirjast kreeka kirja kaasmõjul tekkinud kiri. Tegelikult aga gruusia tähestiku ajalooline teke on vaieldav. Erinevatele teooriatele toetudes on see tekkinud kas aramea, kreeka või kopti keeltest. Varasematel sajanditel oli kasutusel vanagruusia kiri asomtavruli (ka mrglovani/mrgvlovani). 9. sajandist alates arenes nuskhuri (khutsuri) kiri. Khutsuri kirjas oli 38 suur-ja väiketähte. 11. sajandil aga võeti kasutusele mkherduli kiri, mille tähestikus on 33 tähte, millest 28 tähistavad konsonante ja 5 vokaale; suuri ja väikesi tähti ei eristata. Mkhedruli kiri on tänapäevani kasutusel. Asomtavruli kiri erines vormide ümaruse ning ühesuguse tähesuuruse poolest ning oli kasutusel 9.-10. sajandil. Seda asendas nuskhuri kiri, mis oli nurkliku kallakuga ning ökonoomsem. 10. sajandil kujuneb nuskhurist mkhedruli kiri, mis oli erisuguste vertikaalsete suuruste ning ümaramate kujudega. Nuskhuri ja mkhedruli eksisteerisid mitu sajandit, kusjuures esimene oli kasutusel vaimulikus ning teine ilmalikus kirjanduses. 17. sajandil kadus nuskhuri kõnepruugist ning tähtede kirjakujud stabiliseerusid. Megreli ja üleüldse gruusia keelele on omane konsonantide rohkus. Eestlasel on väga raske hääldada megreli või gruusia sõnu (nt Gruusia linn Mtshetha). Foneetlised protsessid: Kindlad vokaalide paarid muutuvad ühekordseks: ae ning ai → ee → e ao, oa ning oo → aa → a ou → uu → u Zugdidi-Samurzaqano dialektis vokaalid i ja u samuti muutuvad sageli ə-ks. 1 – arti [ɑrti] 2 – žiri / žəri [ʒiri] / [ʒəri] 3 – sumi [sumi] 4 – otxi [ɔtxi] 5 – xuti [xuti] 6 – amšvi [ɑmʃwi] 7 – škviti [ʃkviti] 8 – bruo / ruo [bruɔ] / [ruɔ] 9 – čxoro [t͡ʃxɔrɔ] 10 – viti [viti] Megrelikeelne Vikipeedia Mingrelian | Ethnologue Mingrelian phrasebook – Wiktionary Eesti entsüklopeedia The Geogian Alphabet and Script
Joke keel

Joke keel on paapua keel, mis kuulub Alam-Mamberamo keelkonda. Seda keelt kõneleb vaid umbes 200 inimest. Keele staatus on 6b (ohustatud). Joke keel on halvasti dokumenteeritud keel, mida räägitakse Paapua maakonna põhjapool Indoneesias. Alguses räägiti seda keelt ainsas külas sisemaal, kuid hiljuti asustas valitsus kolmandiku populatsioonist rannikule Mantarbori külla. Seda keelt kasutatakse Indoneesias Paapua maakonna põhjaosas Ida-Waremboris Mamberomo jõe idarannikul Mantarbori külas. Alles hiljuti on keel jõudnud sisemaalt suuresti ka rannikule. Umbes kolmandik joke keele sõnavarast on suguluses varembori keelega. Need kaks keelt on grammatiliselt väga sarnased, sarnased on ka nende morfoloogilised ebareeglipärasused, mis näitab, et keeled on omavahel suguluses. Ebatavaline ühe paapua keele kohta on joke keelel nagu ka varembori keelel eessõnade kasutamine ja alusest-verbist-sihitisest koosnev sõnajärg milles alus tuleb esimesena, verb teisena ning kolmandana tuleb sihitis. Neil verbidel on aluse eesliited ning võib-olla ka üks või enam sihitise järelliiteid. Verbi liited on: Täishäälikud / a e i o u / oschénu kaiámba biméssi biméngsi baóngsi Eβu eɾaβupiaβiɾanakumambao – Ma olen juba sinu jaoks maha raidunud sago puu kirvega. Sellel leheküljel saab kuulata näidet joke keelest: Keelenäide http://www.ethnologue.com/language/yki http://en.wikipedia.org/wiki/Yoke_language http://www.zompist.com/numbers.htm http://globalrecordings.net/en/language/1191
Hano keel

Hano keel (inglise keeles Hano; Raga; Bwatvenua; Lamalanga; North Raga; Vunmarama) on Austroneesia hõimkonda kuuluv keel, mida kõneldakse Vanuatus Pentecosti saare põhjaosas. Väljarände tulemusel on keele rääkijate kogukonnad ka Maewo saarel, Port Vilas ja Luganville'is. Kõnelejate arv on ligikaudu 6500 ja kirjutamisel kasutatakse ladina kirja. Hano keele konsonandid on b, d, g, h, k, l, m, n, ng, ngg, (need on nina kaudu rõhutatud g'ga) r, s, t, v, w. Kasutusel on ka konsonandid bw, mw, ja vw. Hano keeles esineb konsonantide nasaliseerimine, (b -> mb ja d ->nd) siis, kui sõnas varem esinev kaashäälik on nasaalne. Seetõttu hääldatakse "mabu" (puhkamine) [mambu]. Hano keeles on viis täishäälikut: a, e, i, o, u. Tavapäraselt on kasutusel sõnajärg SVO (subjekt-verb-objekt). inau mina ginggo sina kea tema gidaru meie (mina sinuga) kamaru meie (mina ja keegi veel) kimiru teie (kaks) gida meie (mina teiega) kamai meie (mina ja teised) kimiu teie (mitmus) kera nemad Mitmuse märkimiseks lisatakse nimisõna ette ira. manu - lind ira manu - linnud Tegusõna on võimalik muuta nimisõnaks lisades sufiksi -ana. bwalo - kaklema bwaloana - kaklus Kuuluvust näitab omistusliide ehk possesiivsufiks. iha - nimi ihaku - minu nimi ihamwa - sinu nimi ihana - tema nimi ihan ratahigi - pealiku nimi Kuuluvuse määramiseks kasutatakse ka eesliiteid. no- üldist kuuluvust näitav (NOnggu tanga - minu korv) bila- asjade jaoks, mille eest tuleb hoolitseda; viljasaak, kariloomad. (BILAda boe - meie siga) ga- söödavad toidud (GAm bweta - sinu taro) ma- see, mis on joodav (MAra wai - nende vesi) Head päeva - Rantavuha / Rani Head õhtut - Bontavuha / Bongi Kuidas läheb? - Kun hanigi? Suur tänu - Tabeana Kas tõesti? - Mwasigi? Jah - Ue Ei - Sigai Mis su nimi on? - Ihamwa be ihei? Mu nimi on... - Ihaku be... Ma olen pärit... - Inau ata... / Inau nin... Kuhu sa lähed? - Go men van hala behe? Kust sa pärit oled? - Gon mai hala behe? Tule siia! - Mai teti! Mine ära! - Van dagai! Mulle meeldiks... - Nam doron... Ta räägib meie keelt! - Mwa av la nonda! Kuidas palun? - Hanigi? Ma ei tea - Nam lenga tea/gaituvwa (gai)rua (gai)tolu (gai)vasi (gai)lima (gai)ono (gai)bitu (gai)vwelu (gai)sivo hangvulu http://www.ethnologue.com/language/lml http://www.eki.ee/knab/lgv/aneeu.htm#98005011 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. juuli 2012. Vaadatud 25. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Roviana keel

Roviana keel (inglise keeles ka Robiana; Ruviana; Rubiana) on keel, mida kõneldakse täpsemalt Saalomoni saarte Lääneprovintsis, põhjas New-Georgia keskosas, Roviana ja Vonavona laguunide lähedal. Keel kuulub austroneesia keelte hulka. Kõnelejate arvuks peetakse 1999. aasta seisuga 9870 inimest, kes kõnelevad seda keelt emakeelena. Teise keelena kõneleb roviana keelt 1987. aasta seisuga 16 000 inimest, kes on praeguseks üle 30 aasta vanad ning kes asuvad põhiliselt Saalomoni saarte Lääneprovintsis, Bukas, Bougainville'is ja Paapua Uus-Guineas. Roviana keeles on kasutusel ladina kirjaviis ja tähestik. Konsonandid roviana keeles on: bilabiaalsed: p, b, v, m, r dentaalsed: t, d, s, z, n, l velaarsed: k, q, g, ng kõrisulghäälik: h Näiteks z hääldub nagu ingliskeelses sõnas zebra. Vokaalid roviana keeles on: kõrged: i ja u keskmised: e ja o madalad: a Roviana keeles esineb viis diftongi: /ei/, /ai/, /ae/, /au/ ja /oi/ Suurem osa morfeeme koosneb kahest või kolmest silbist. Roviana keeles on nii määramata kui määratud artiklid. Määramata artikkel on na. Näiteks: na nana buka – tema raamat na võib vahetada ka sa vastu. Näiteks: sa hore – see kanuu Artikleid na ja sa võib kasutada ka mitmuslike nimisõnade puhul: na tie habahuala-di – vaene rahvas Määratud artikkel on sa Näiteks: sa dia vetu – nende maja Sõnarõhk roviana keeles pole kontrastiivne. Sõnajärjeks roviana keeles on VSO ehk siis verb, subjekt, objekt. Alljärgnevas tabelis on kujutatud keelenäiteid roviana keeles. Alljärgnevas tabelis on näidatud arvsõnad üks kuni kümme nii eesti kui ka roviana keeles. Võrdlust kasutatakse ainult positiivsete lausete puhul. Näiteks: leana hokora – parim ja leana sisigiti – kõige parem Roviana keeles on väga vähe eessõnu ja selle keele vokaalid kõlavad sarnaselt itaalia keele omadega. Roviana keeles kasutatakse ka sõnakordusi, mis viitavad kas mitmusele, sagedusele või intensiivsusele. Näiteks sõna busa (tegema jooni või triipe) ja samast sõnast busabusa (mis näitab siis selle tegevuse intensiivsust). Roviana keele helinäiteid YouTube'is Roviana keele helinäiteid Global Recordings Networki lehel . Roviana Ethnologue (vaadatud 25. novembril 2013) [1] (vaadatud 25. novembril 2013) [2] Wikipedia (vaadatud 25. novembril 2013) [3] A Roviana and English Dictionary (vaadatud 25. novembril 2013) [4] YouTube (vaadatud 25. novembril 2013) [http://globalrecordings.net/en/program/C62469 Global Recording Network (vaadatud 25. novembril 2013)
Komo keel (Sudaan)

Komo keel kuulub Niiluse-Sahara hõimkonnas koma keelkonda.Komo keelt kõneletakse Ida-Sudaanis ja Lääne-Etioopias. Kõnelejate arv varieerub eri allikate põhjal 4500-st (1975) kuni 18 500-ni (1979). Komo keeles on palju vokaale (üle seitsme) ja kõik klusiilid (k, p, t, g, b, d). Esindatud on kõik tavalised konsonandi tüübid (huulhäälikud, hõõrdhäälikud, ninahäälikud, külghäälikud). Mitmust väljendatakse prefiksiga. Asesõnades eristatakse sugu ainult ainsuse kolmanda pöörde isikus. Komo keel on SVO-sõnajärjega keel (subjekt-verb-objekt). Lausejärjes eelneb agent patsiendile. Nimisõnale järgneb lausejärjes omastava käände tunnus, samamoodi järgneb nimisõnale omadussõna ja demonstratiiv. Eitusmorfeem eelneb verbile. Kasutatakse ladina tähti. Tulevikus plaanitakse Etioopias kirjaviisi edasi arendada. Komo keeles eristatakse ainsust, kaksust ja mitmust. Kaksus ehk duaal on grammatiline arv, mis viitab kahele entiteedile või näitab kaht subjekti. Komo keeles eristatakse kaksust ja mitmust hääletooniga.  http://www.eki.ee/knab/lgv/nsk.htm#98002749 http://www.ethnologue.com/subgroups/koman International Encyclopedia of Linguistics, vol 2, 1992, Oxford University Press http://llmap.org/languages/xom/static_map.html[alaline kõdulink] Atlas of the World's Languages, David Appleyard (2007) lk 285 http://www.ethnologue.com/language/xom http://wals.info/languoid/lect/wals_code_kom Dual Number in Komo Verbs, Manuel A. Otero https://web.archive.org/web/20131203014109/http://www.uni-koeln.de/phil-fak/afrikanistik/down/tagungen/2013_NSLC_Abstracts.pdf http://www.zompist.com/nilo.htm#nilo https://www.youtube.com/watch?v=32zFxwtfhx4
Ganda keel

Luganda keel või Ganda (Oluganda) on üks Uganda suurimaid keeli, mida räägib üle 16 miljoni inimese. Seda kõneldakse peamiselt kagus, Buganda provintsis, Victoria järve loodekaldal kuni Kyoga järveni ja Tansaania piiril. See keel kuulub Bantu harusse Nigeri-Kongo keelkonda. Luganda keelt räägib Buganda regioonis pea seitse miljonit inimest, see on Uganda üks räägitavamaid keeli, olles teisel kohal inglise keele järel ja suahiili keele ees. Luganda keel ilmus kirjateksti 19. sajandi teisel poolel. Esimene luganda grammatika avaldati 1882, seejärel hakati avaldama ka muid tekste, millest põhiosa olid kirjutanud misjonärid. Mitut erinevat luganda õigekirjasüsteemi hakati arendama pärast seda. üks – emu kaks – bbiri kolm – ssatu neli – nnya viis – ttaano kuus – mukaaga seitse – musanvu kaheksa – munaana üheksa – mwenda kümme – kkumi Tüpoloogiliselt on luganda keel aglutineeriv koos alus-tegusõna-sihitis sõnajärjega. Peamiseks tunnuseks luganda fonoloogias on selle kaksikkonsonandid ja eristatav täishäälikute pikkus. Keele kõnelejad üldiselt nimetavad konsonandi geminatsiooni ja vokaali pikenemist kahe ilmingu samaks efektiks, mida nad kutsuvad lihtsustavalt „kahekordistav“ ja „rõhutav“. Luganda keel on ka tonaalne keel; silbi helikõrguse muutumine võib muuta ka sõna tähendust. Näiteks sõna "kabaka" tähendab kuningat siis, kui kõigil kolmel silbil on sama helikõrgus. Kui esimene silp oleks kõrgem, oleks selle sõna tähendus „väikene püüab“. i e a o u Kõigil viiel täishäälikul on kaks vormi; pikk ja lühike. Pärast kahte konsonanti on kõik häälikud pikad. Enne prenasaalset konsonanti on kõik häälikud pikad. Enne omadussõna on kõik häälikud lühikesed. Hääliku kvaliteet ei sõltu selle pikkusest. Luganda on tonaalne keel, mis koosneb kolmest toonist: kõrge, madal ja langev. Langev võib esineda ainult sõna viimases silbis. Kõrged ja madalad võivad esineda igas kohas. Luganda keeles on olemas nimisõnad, omadussõnad, tegusõnad, määrsõnad ja omastavad sõnad. Luganda õigekiri, mis on standardiseeritud alates 1947, kasutab ladina tähestikku, lisatud on üks uus täht ŋ ja graaf ny (mida käsitletakse ühe tähena). Sellel on väga kõrge häälikult-tähele muutus, üks täht tavaliselt esindab ühte häälikut ja vastupidi. Erinevus liht- ja tegusõnade vahel on alati selge, lihtsõnad on kirjutatud ainsuses ja tegusõnad mitmuses. Erinevus lühikeste ja pikkade täishäälikute vahel on arusaadav hääldusest, lühikesed täishäälikud on alati kirjutatud ainsuses ja pikad on kirjutatud siis mitmuses, kui nende pikkust ei saa tuletada kontekstist. Rõhk ja toon ei ole häälduses esindatud. Tavaline luganda tähestik koosneb 24 tähest. 18 konsonanti: b, p, v, f, m, d, t, l, r, n, z, s, j, c, g, k, ŋ, ny 5 täishäälikut: a, e, i, o, u 2 poolvokaali: w, y "Saagenda era ssaakuba ssimu." – “Ma ei läinud ega teinud seda telefonikõnet.” ethnologueVaadatud 25. novembril 2013 omniglotVaadatud 25. novembril 2013