laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Karl Nesselrode

Krahv Karl Robert Nesselrode (14. detsember 1780 Lissabon – 11. märts/23. märts 1862 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane ja diplomaat, pikaajaline välisminister. Nesselrode oli üks Püha Liidu rajajatest, revolutsiooniliste liikumiste ja liberaalsete reformide vastane. Tema isa oli Püha Rooma Keisririigi krahv, Venemaa keisririigi saadik Portugalis. Karl Nesselrode osales Viini kongressil (1814–1815), kus andis Venemaa keisrile, Aleksander I-le nõu toetada Bourbonide restauratsiooni. 1825. aastal troonile astunud Venemaa keiser Nikolai I päevil keskendus Venemaa keisririigi välispoliitika Ottomani impeeriumi üle kontrolli saavutamisele. 1848. aastal soovitas Nesselrode Venemaa keisril aidata Austria keisririigil Ungari ülestõusu mahasurumisel. 1853. aastal põhjustasid Venemaa keisririigi ambitsioonid Ottomani impeeriumi suhtes rahvusvahelise kriisi. Nesselrode püüdis vaenutegevust ära hoida, kuid sellest hoolimata puhkes Krimmi sõda, mis lõppes Venemaa keisririigi jaoks halvasti. Pärast Pariisi rahulepingu allakirjutamisest 1856. aastal loobus Nesselrode Venemaa keisririigi välisministri positsioonist.
Peeter Luiga

Peeter Luiga (15. detsember 1923 – 27. juuli 2007) oli Eesti keemik, keemiateaduste kandidaat. Peeter Luiga, Õhu saastumine ja selle piiramine · Valgus, 1976 Peeter Luiga isa oli Eesti sõjaväelane Oskar Luiga. Augustini 1949 töötas Peeter Luiga Kärdla Keskkooli keemiaõpetajana. Kärdlas abiellus ta eesti keele ja kirjanduse õpetaja Lehti Sütiga. Peeter Luiga teine abikaasa oli lastearst Ester Luiga. Peeter Luiga maeti 17. augustil 2007 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule. https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=106660 http://www.kesknadal.ee/g2/uudised?id=9555&sess_admin=222c61c14d304d64e46a9ea877f65215
Neeme tänav

Neeme tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Neeme tänav algab Maleva tänavalt, ristub Neeme põiguga ning lõpeb merest 60 meetri kaugusel umbtänavana. Neeme tänav on enam-vähem lõuna-põhjasuunaline ning ligikaudu 590 meetri pikkune. Neeme tänav on hoonestatud kahekorruseliste eramutega. Selle rajas aiandusühing Kodu, tänavale olid iseloomulikud suured aiad. Tänav lõppes paadisadamaga. Nõukogude perioodil paiknes tänava lõpus piirivalvekordon, aga tänavastidas asus aastal 1946 rajatud Neeme aiand, mis suleti aastal 1999. Neeme tänav sai nime 27. augustil 1930. Tänav on saanud nime selle järgi, et suundub väikesele neemele. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 249 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 284
Tarvastu vald (Tarvastu kihelkond)

Tarvastu vald (saksa keeles Gemeinde Tarwast) oli vald Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal aastal 1866–1939. Vallamaja asus Mustla linnas, mis aga valla koosseisu ei kuulunud. Aastatel 1866–1902 eksisteeris Kuressaare vald, mis siis liideti Tarvastu vallaga. Vallas on sündinud Ado Birk, Jaak Reichmann, Jaan Reinbach, Jaan Tamm, August Ingermann, Johann Aronson, Otto Peeter Pärn, Andres Põldmets, Aino Tamm, Johannes Toss. 1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Tarvastu valla koosseisu, välja arvatud osa Saba asunduse maa-alast ning Saba ja Pokahärma talude maa-alad (viimane läks Holstre valda). Maa-ameti kaardirakendused Kuressaare vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016)
Sirbi tänav

Sirbi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Sirbi tänav algab Vasara tänavalt ja lõpeb Kopliranna tänaval merest umbes 75 meetri kaugusel. Sirbi tänav on põhjaloode-lõunakagu suunaline ning ligikaudu 415 meetri pikkune. Sirbi tänav sai nime 11. oktoobril 1940. Sirbi tänav on koos sealsamas asetseva Vasara tänavaga nimetatud Nõukogude Liidu vapi elementide järgi. Ainus valminud tänav enne sõda kavandatud Ranna aedlinnast, arhitektid Roman Koolmar ja Karl Tarvas. 1933. aastal moodustati Vene-Balti ja Bekkeri asunduse hoonete haldamiseks riiklik ettevõte, hilisema nimega AS Kopli Kinnisvarad. Tegu oli suurima kinnisvaraomanikuga Eestis, millele kuulus Kopli poolsaarel 160 ha suurune ala, kus paiknes 310 ehitist, sealhulgas 144 elumaja 2200 korteriga. Piirkonnas asuti tegema erinevaid ümberplaneerimisprojekte, tolleaegsete arvestuste järgi tuli Vene-Balti asunduses lammutatavate majade asemele ehitada u 150 000 m2 uut elamispinda ning Bekkeri asunduses 125 000 m2. Tähtsaimaks ehituskavaks oli Bekkeri piirkonnas nn Ranna aedlinna rajamine Bekkeri tööstuskvartali ja Telliskopli kalmistu vahelisele alale ning Kopliranna ajaloolise kaluriküla vahetusse naabrusesse. Algselt insener A. Lotmani koostatud ning seejärel arhitekt Roman Koolmari ja Karl Tarvase lõpetatud plaani järgi kavandatud aedlinna pidid tulema korterid 240 perekonnale. Tsaariaegsed puidust tööliselamud oli plaanis lammutada, maa-ala jagada korrapäraselt kitsasteks kruntideks ning krundid hoonestada ühe-, kahe- või neljapereelamutega. Linnajao keskele taheti rajada sirge tee jalakäijatele, mis ühendaks turgu ja selle kõrval asuvat kirikut mererannaga. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm ENSV TEATAJA LISA nr 35, 24. detsember 1940 Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 113 Sirbi tänav, www.tallinn.ee
Võhiv

Võhiv (ukraina keeles Вигів) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Korosteni rajoonis. Elanike arv on 331. Pindala on 1,226 km².
Miory rajoon

Miory rajoon (transkribeerituna Mjorõ rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Piirneb põhjas Lätiga. Rajooni pindala on 1787 km². 2014. aasta seisuga elas seal 21 602 inimest. Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Jazna, Mikalajova, Miory, Novy Pahosti, Paviaćcie, Pierabrodździe, Turkova ja Ŭźmiony külanõukogu. Halduskeskus on Miory linn. Teine tähtsam asula on Dzisna linn. Miory Dzisna Lavonpal Jazna Rajooni suurimad jõed on põhjapiiril voolav Daugava ja lõunapiiril voolav Dzisna jõgi. Kõrgeim koht on Pierabrodždzie küla lähistel (211 meetrit). Madalaim koht asub Daugava ääres. Rajoonis asub Absterna järvestik. Suurimad järved on Absterna ja Jelnia, sügavaim aga Sumovka. Lisaks asub rajooni territooriumil suur looduskaitsealune Mochi raba. Rajooni elanikest olid 2014. aasta seisuga 93,01% valgevenelased, 3,98% venelased, 1,69% poolakad ja 1,32% muude rahvaste esindajad. 93,01% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 17,11% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 63,93% elanikke, vene keelt aga 32,81%. The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements  Miory rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart Rajooni ajaleht
Seišellide lipp

Seišellide lipp on Seišelli Vabariigi ametlik lipp. Lipp kinnitati ametlikult 18. juunil 1996. Kangas on jagatud nelja vardapoolsest alanurgast algava viltuse joonega viieks väljaks. Lipu ülaääres jaotuvad värvid 2+2+2 ning lehvipoolsel küljel 1+1+1. Värvid alates vardapoolsest küljest on sinine (PMS 294), kollane (PMS 122), punane (PMS 1795), valge ja roheline (PMS 356). Sinine tähistab taevast ja merd, kollane päikest, punane rahva ühtsust, valge õiglust ja üksmeelt ning roheline maad ja loodust. Värvide paigutus lipul aga sümboliseerib elujõudu. Seišellide presidendi lipp on riigi- ja rahvuslipp, mille punase välja lehvipoolsel osal on Seišellide vapp. Lipu proportsioonid on 1:2. 1903. aastal, kui Seišellid olid Suurbritannia koloonia, võeti kasutusele lipp, mille sinise kanga vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp ning lehvival osal Seišellide embleem. Plagu püsis peaaegu muutumatuna kuni 1976. aastani, aastatel 1961 ja 1970 muudeti vaid embleemi. Pärast iseseisvumist 29. juunil 1976 võeti lipuks siniste ja punaste väljadega kangas. Väljasid eraldas valge diagonaalne rist. Vardapoolne ja lehvipoolne väli olid punased, ülemine ja alumine sinised. Proportsioonid olid 1:2. Sinine ja valge olid "Demokraatliku Partei" (inglise Democratic Party) ning valge ja punane "Seišellide Ühinenud Rahvapartei" (Seychelles People's United Party) värvid. Presidendi lipp oli rahvuslipp, mille keskele oli paigutatud 1961. aastal kasutusele võetud koloniaalaja lipult pärit embleem valge äärisega. Embleemil olid kilpkonn ja palm. 29. juunil 1977 vahetati lippu ning kasutusele võeti "Seišellide Ühinenud Rahvapartei" värvid. Ülemine väli oli punane, keskmine laineline valge ja alumine roheline. Laineline laid koosnes kahest tervest ja kahest poolikust laineharjast, kuigi kasutati ka lippe millel oli ainult kolm tervet laineharja. Laiud moodustasid lipu laiusest 3+1+2 ühikut ning lipu proportsioonid olid 1:2. Punane tähistas progressi ja revolutsiooni, roheline maad ja põllumajandust ning valge India ookeani laineid. Presidendi lipp oli kollase äärisega rahvuslipp, mille keskel oli valge sõõri sisse paigutatud Seišellide vapp. Sõõr moodustas 1/2 ilma kollase ääriseta rahvuslipu laiusest, kollane ääris aga 1/10 lipu laiusest. Lipu proportsioonid olid 1:2. Seišellide vapp Seišellide lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Sobolivka

Sobolivka on mitme Ukraina küla nimi: Sobolivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis Sobolivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis Sobolivka, küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Brusõlivi rajoonis ...
Haradoki rajoon

Haradoki rajoon on rajoon Viciebski oblastis Valgevenes. Piirneb põhjas ja kirdes Venemaaga. Rajooni pindala on 2980 km². 2014. aasta seisuga elas seal 24 049 inimest. Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Byčycha, Daŭhapolle, Miaža, Palminka, Pieršamajski, Rudnia, Stadolišča, Vajchany ja Viraŭla külanõukogu. Halduskeskus on Haradoki linn. Teine tähtsam asula on Jeziaryšča alev. Haradok Jeziaryšča Obali jõgi Järv Haradoki rajoonis Rajooni suurim jõgi on Daugava lisajõgi Obali jõgi. Rajoonist algab veel ka Lovati jõgi. Kõrgeim koht on Zaharanie küla lähistel (259 meetrit). Madalaim koht asub Obali jõe orus ja ulatub 140 meetrit üle merepinna. Rajoonis suurim järv on Venemaa piiril asuv Jeziaryšča järv. Suuremad järved on veel Łosvida ja Vymna. 2014. aasta seisuga olid elanikest 88,8% valgevenelased, 9,22% venelased ja 1,98% oli teistest rahvustest. 59,87% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 37,83% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 17,71% elanikke, vene keelt aga 73,05%. The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart  Haradoki rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Asula põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Asula põik on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Asula põik algab Magdaleena tänavalt ja lõpeb Asula tänaval. Asula põik on idakagu-lääneloode suunaline ning ligikaudu 125 meetri pikkune. Asula põik sai nime 27. aprillil 1948. Tänav on rajatud Asula tänava elamumassiivile juurdepääsu loomiseks Magdaleena tänavalt. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 265 Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 26
Mari Tammar

Mari Tammar (sündinud 28. veebruaril 1988 Raplas) on eesti muusik, kirjanik ja ajakirjanik. Mari Tammar on lõpetanud 2014. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia pärimusmuusika eriala. Mari Tammar on töötanud ajalehe Raplamaa Sõnumid ajakirjanikuna, varem on kirjutanud artikleid ka ajalehtedele Postimees ja Sakala. Ta on töötanud Rapla maakonna rahvakultuurispetsialistina ning õpetajana Rapla Vesiroosi Gümnaasiumis, Kehtna Kunstide Koolis ja Kehtna Lasteaias Siller. 2022. aasta seisuga töötab Tallinnas lastemuuseumis Miiamilla. 2012 – "Sõna raamat. Vaimuilmast nüüd ja muiste" – kirjastus Tänapäev 2019 – "Hundihüüdja" – kirjastus Tänapäev 2022 – "Õnn kuulub kõigile" – kirjastus Tänapäev 2014 – "Hundihüüdja" 2015 – "Eestlaste muistne lugu - sugu - pugu ehk Elamuslikud lood eestlaste ellujäämisest!" 2017 – "Veritasu" 2022 – "Richard ja Anna" Mari Tammar: folgi hinge kujundame koos, Postimees, 5. august 2011 Mari Tammar: ka varbad mudas seiskem jäärapäiselt!, Postimees, 25. november 2012 Tal on üks poeg. Viljandi Kultuuriakadeemia muusika õppekava vilistlased "Mari Tammar esitleb uut raamatut õnnest ja rahulolust". Postimehe raamatuportaal. 18. oktoober 2022. Vaadatud 18.10.2022. Margus Haav, Regilaul on uks iseenda ja maailma olemuse juurde, Sakala, 9. jaanuar 2013
Alasi tänav (Tallinn)

Alasi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Alasi tänav algab Ankru tänavalt, ristub Vasara tänavaga ja lõpeb Kopliranna tänaval merest umbes 100 meetri kaugusel. Alasi tänav on esimeses pooles loode–kagusuunaline, teises pooles põhjaloode–lõunakagusuunaline. Alasi tänav on ligikaudu 420 meetri pikkune. Alasi tänava lõpus asub kodutute öömaja. Alasi tänav sai nime 19. detsembril 1950. Tänav on saanud nime Vasara tänava mõjul. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 264
Pastavy rajoon

Pastavy rajoon (transkribeerituna Pastavõ rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Rajoon piirneb läänes Leeduga. Rajooni pindala on 2096 km². 2014. aasta seisuga elas seal 37348 inimest. Rajoon loodi 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Duniłavičy, Jareva, Juńki, Kamai, Kazłoŭščyna, Kurapolle, Łyntupy, Navasiołki, Šyrki, Varapajeva ja Vaŭki külanõukogu. Halduskeskus on Pastavy linn. Teised tähtsamad asulad on Varapajeva ja Łyntupy alevid, huvipakkuv on veel vana kindluskirikuga Kamai agrolinnake. Pastavy Pastavy keskväljak Łyntupy Kamai Rajooni suurimad jõed on põhjapiiril voolav Dzisna jõgi. Rajoonist algab ka Nemunase jõgikonda kuuluv Strača jõgi. Kõrgeim koht on Rynkjany küla lähistel – 240,4 meetrit. Madalaim koht asub Dzisna ääres – 120 meetrit üle merepinna. Rajooni elanikest olid 2014. aasta seisuga 85,81% valgevenelased, 8,99% venelased, 2,73% poolakad, 1,26% ukrainlased ja 1,21% muude rahvaste esindajad. 72,86% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 25,31% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 54,16% elanikke, vene keelt aga 43,95% elanikke. The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements  Pastavy rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart
Skõtka

Skõtka (ukraina keeles Скитка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 578. Pindala on 2,18 km².
Hüpofüüsi kesksagar

Hüpofüüsi kesksagaraks ehk ajuripatsi kesksagaraks (ladina keeles pars intermedia, pars intermedia adenohypophyseos) nimetatakse osadel kesknärvisüsteemiga loomadel ajus paikneva hüpofüüsi eessagara osa, mis külgneb hüpofüüsi tagasagaraga. Ajuripatsi kesksagara areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Ajuripatsi kesksagar on tuvastatud imetajatel, roomajatel (sh madudel) ja kahepaiksetel. Lindudel kesksagar puudub. Inimestel eritab ta naha pigmentatsiooni reguleerivat hormooni intermediini. Täiskasvanutel võib ajuripatsi kesksagar olla kas väga väike või hoopis puududa. Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 143, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. Sissekanne Terminologia Anatomicas A11.1.00.004: Pars intermedia. Kesksagar
Platyceps ventromaculatus

Platyceps ventromaculatus on maoliik. Maoliigil Platyceps ventromaculatus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid: Platyceps ventromaculatus bengalensis (Khan & Khan, 2000) Platyceps ventromaculatus indusai (Khan & Khan, 2000) Platyceps ventromaculatus ventromaculatus (Gray, 1834). Neid võib kohata Türgis, Jordaanias, Saudi Araabias, Araabia Ühendemiraatides, Bahreinis, Kuveidis, Iraagis, Afganistanis, Pakistanis ja Indiast põhja pool. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Platyceps ventromaculatus Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 23.03.2014) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne Catalogue of Life-s Sissekanne NCBI-s Sissekanne Roomajate andmebaasis Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Platyceps ventromaculatus seisuga 23.03.2014.
Keskküla tänav

Keskküla tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Keskküla tänav algab Rannamõisa teelt, ristub Räga tänavaga ja lõpeb Pikaliiva tänaval. Keskküla tänav on idakirde-lääneedela suunaline ning ligikaudu 495 meetri pikkune. Keskküla tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on nime saanud Keskküla talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 272
Margus Sööt

Margus Sööt (sündinud 18. aprillil 1980 Tallinnas) on eesti maletaja ja maletegelane. Ta on Eesti Maleliidu juhatuse esimees. Ta on males meistrikandidaat. Paul Kerese Malemaja malekoolis oli tema treeneriks Mari Sammul-Kinsigo. Sööt on mitmete maleraamatute autor ja toimetaja ning kirjutanud malest paljudele meediaväljaannetele. Palju õnne, Madis Staub!. eestimale.ee, 8. oktoober 2020 Margus Sööt FIDE andmebaasis
Haistmissibul

Haistmissibulaks (ladina bulbus olfactorius) nimetatakse kesknärvisüsteemiga loomadel aju osa. Haistmissibul on paariline moodustis mis paikneb kummagi suuraju poolkera otsmikusagara alapinnal. Haistmissibulad kuuluvad haistmisaju-põhimikuosa koosseisu. Haistmissibulate areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Haistmissibulatesse saabuvad nina haistmisregioonist läbi kolju sõelluu mulkude haistmisnärvid ja haistmissibulast tahapoole suunduvad limbilisse süsteemi haistmistraktid. Madudel ühenduvad haistmissibulatega Jacobsoni elundi neuronite aksonid ja edastavad impulsid amügdalasse. Haistmissibula kahjustus võib põhjustada anosmiat ehk haistmisvõimetust. "Meditsiinisõnastik" 245:2004. Sissekanne Encyclopaedia Britannica-s
Harilik rosmariin

Harilik rosmariin (Rosmarinus officinalis) on huulõieliste sugukonda rosmariini perekonda kuuluv mitmeaastane poolpõõsaliik. Tavakeeles nimetatakse taime rosmariiniks. Ros marinus tähendab mere kastet. Rosmariin oli antiikajal sõpruse, ustavuse ja mäletamise ning mälestamise sümboliks. Alkeemikud on pidanud rosmariini tarkade kivi sarnaseks "taimekiviks" ehk kõikeravivaks ravimiks. Harilik rosmariin pärineb tõenäoliselt Vahemere maadest. Tänapäeval kasvatatakse taime Prantsusmaal, Hispaanias, Venemaal, Itaalias, Portugalis, Kreekas, Marokos, Tuneesias ja Suurbritannias. Eestis kasvatatakse rosmariini peamiselt üheaastase taimena, sest tihti ei ela ta talve üle. Hariliku rosmariini võrsed on tihedalt lehistunud. Lehed asetsevad vastakuti, on pealt tumerohelised ja nahkjad ning alt valgeviltjad. Õite värvus varieerub kahvatusinisest kuni lillakani. Nende ülahuul on harilikult kahehõlmaline, alahuul kolmehõlmaline. Harilikul rosmariinil tuntakse Rosmarinus officinalis Prostratus'e rühma, vormi Rosmarinus officinalis f. repandens ja hulgaliselt sorte: Rosmarinus officinalis 'Alba' Rosmarinus officinalis 'Arp' Rosmarinus officinalis 'Athens Blue Spire' Rosmarinus officinalis 'Barbeque' Rosmarinus officinalis 'Bennenden Blue Rosmarinus officinalis 'Blaulippe' Rosmarinus officinalis 'Blue Lagoon' Rosmarinus officinalis 'Corsican Blue' Rosmarinus officinalis 'Fota Blue' Rosmarinus officinalis 'Gorizia' Rosmarinus officinalis 'Haifa' Rosmarinus officinalis 'Jackmann's Blue' Rosmarinus officinalis 'Miss Jessop's Upright' Rosmarinus officinalis 'Pinkie' Rosmarinus officinalis 'Primley Blue' Rosmarinus officinalis 'Roseus' Rosmarinus officinalis 'Salem' Rosmarinus officinalis 'Severn Sea' Rosmarinus officinalis 'Sudbury Blue' Rosmarinus officinalis 'Tarentinus' Rosmarinus officinalis 'Tuscan Blue' Rosmarinus officinalis 'Vicomte de Noailles' Rosmarinus officinalis 'Lavandulaceus'.  Pikemalt artiklis Rosmariinileht Harilik rosmariin on maitse-, lõhna-, ilu- ja ravimtaim. Levinud saadused on rosmariinileht (rosmarini folium), rosmariini võrsed (rosmarini cormus) ja rosmariini eeterlik õli (rosmarini aetherolum). Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 793, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010 Sinikka Piippo, Ulla Salo,"Meelte ja tunnete taimed", tõlkija Mari Vihuri, lk 381, 2007, Kirjastus Varrak, ISBN 978 9985 3 1442 5 Otsing: Salvia rosmarinus andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele) Rosmariini kasutamisest ja kasvatamisest GRIN-is Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Romarin seisuga 23.03.2014.
Carole Bouquet

Carole Bouquet (sündinud 18. augustil 1957 Neuilly-sur-Seine'is) on prantsuse näitleja. Ta oli kihlatud näitleja Gérard Depardieuga. "Carole Bouquet - IMDb".
Francesco Sartori

Francesco Sartori (sündinud 1957) on Itaalia helilooja, pianist ja trompetist, keda tuntakse eelkõige laulu "Con te partirò" ("Aeg lahkuda") järgi, mille ta lõi koos Lucio Quarantottoga tenor Andrea Bocelli jaoks. Laul salvestati ka ingliskeelse duetina pealkirjaga "Time to Say Goodbye", seda laulsid Bocelli ja Sarah Brightman. Sartori ja Quarantotto kirjutasid ka laulud "Canto della Terra" ja "Immenso" Bocelli 1999. aastal plaadile "Sogno" ning "Mille Lune Mille Onde" tema 2001. aasta plaadile "Cieli di Toscana". 2007. aastal salvestati ka "Canto della Terra" Bocelli ja Brightmani duetina. Sartori ja Quarantotto töötavad koos Itaalia firmas Sugar Music ning on koostanud olulise osa Bocelli poprepertuaarist. Mark Worden "Sugar's Label and Publishing Rosters Are Rich With Talent" Billboard Magazine, January 18, 2003 Francesco Sartori Sugar Musicu veebilehel Francesco Sartori andmebaasis IMDB.com