Rooma keiser

Rooma keisriks (ka Vana-Rooma keisriks) nimetatakse Rooma riigi valitsejat keisririigi perioodil, mille alguseks loetakse traditsiooniliselt aastat 27 eKr. Keisririigi lõpuks loetakse läänes Rooma langemist 476. aastal ja idas Konstantinoopoli langemist 1453. aastal. Ida-Rooma riigi valitsejatest kõneldakse sageli kui Bütsantsi keisritest. Keisri roll oli teoorias ja praktikas mõneti erinev. Rooma riik jäi kogu oma eksistentsi kestel õiguslikult vabariigiks ja nii oli keiser teoorias kõigest "esimene kodanik" ehk esimene võrdsete seas (primus inter pares). Tegelikult oli keiser Rooma riigi kõrgeim valitseja ja sõjaväe ülemjuhataja. Keiser võis kanda mitmesuguseid tiitleid, mille seas kõige tavalisemad olid Augustus, imperator, princeps ja caesar. Nende tähendus ja sisu oli ajaloo kestel muutuv. Muutuvad olid ka keisri võimupiirid ja vastutusalad. Loe: printsipaat Loe: Nelja keisri aasta & Flaviani dünastia Loe: Nerva-Antoniini dünastia Loe: Viie keisri aasta ja Severani dünastia Loe: 3. sajandi kriisid & Kuue keisri aasta Loe: Dominaat Loe: Tetrarhia ja Constantiniuse dünastia Märkus: Tetriarhia oli Dicletianuse poliitika, millega riik jagati kaheks. Kumbagi poolt valitses kaks keisrit: vanem "Augustus" ja noorem "Caesar" Loe: Lääne-Rooma Loe: Theodosiuse dünastia Märkus: Theodosius I oli viimane keiser, kes valitses mõlemat impeeriumi poolt, ta jagas impeeriumi oma poegade Arcadiuse ja Honoriuse vahel Märkus. Klassikaliselt loetakse Rooma impeeriumi lõppu Romulus Augustuluse kõrvaldamisega. Ajaloolased loevad idapoolset impeeriumit Ida-Roomaks või Bütsantsiks, mis saab hiljem valdavaks nimetuseks. Bütsantsi keisrite loend Vana-Rooma keisrite loend Bütsantsi keisrite loend Rooma keisrikultus Kienast, lk 96–97. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFKienast (spikker) Encyclopædia Britannica Around this time, 'Caesar' and 'Augustus' start to be regarded less as personal names and more as imperial titles. In particular, 'Caesar' is used to denote the heir-apparent, as opposed to 'Augustus', which indicates the emperor himself. Hammond, lk 29–31 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFHammond (spikker). DIR, 'Gordian I', 'Pupienus and Balbinus'. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFDIR (spikker) DIR, 'Pupienus and Balbinus', 'Gordian III'. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFDIR (spikker) DIR, "Philip the Arab". sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFDIR (spikker) Kienast, lk 221. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFKienast (spikker) Stein, lk 45, 50 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFStein (spikker). Claudius's death has also been dated to c. August, based on evidence from Egyptian coin issues. Weigel in DIR, 'Claudius II Gothicus' harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFDIR (spikker), wrote that "this view was raised over a century ago and has not generally prevailed". DIR, 'Aurelian' harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFDIR (spikker), says that literary sources all favor a death date early in the year, but nonetheless dates Claudius's death to September without any explanation. For the dates, Stein, lk 46, 50 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFStein (spikker); PLRE I, lk 130 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFPLRE_I (spikker). The date of Aurelian's acclamation, variably said to have been May or September 270, presents the same problem as the date of Claudius's death. The literary sources of antiquity say that Aurelian's reign lasted 51⁄2 years, matching with the earlier date. Some modern sources (e.g. Peachin, lk 43–44 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFPeachin (spikker)) argue in favor of September based on Egyptian documents, but, according to Weigel in DIR, "Claudius II Gothicus" harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFDIR (spikker), these are unreliable. According to Stein, lk 46 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFStein (spikker), the earliest document attesting Aurelian as emperor is dated 25 May. Chronograph of 354; Eutropius, Breviarium Historiae Romanae 9.17. Chronograph of 354 RE, vol. IV.2, col. 1986–1990 (Daia). sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFRE (spikker) Barnes, lk 6–7. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFBarnes (spikker) Kienast, lk 296. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFKienast (spikker) Barnes, lk 15. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFBarnes (spikker) Kienast, lk 297. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFKienast (spikker) DIR, "Julian the Apostate". sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFDIR (spikker) RE, vol. IX.2, cols. 2006–2011 (Iovianus 1). sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFRE (spikker) Kienast, lk 326. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFKienast (spikker) Kienast, lk 330. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFKienast (spikker) RE, vol. VII.2, cols. 1831–1839 (Gratianus 3). sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFRE (spikker) Kienast, lk 333. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFKienast (spikker)