Grasbergi vald

Grasberg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osterholzi kreisis. Valla pindala on 55,54 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7743 inimest. Vald asub umbes 13 km Osterholz-Scharmbeckist kagus ja 20 km Bremenist kirdes. Enne tänase Grasbergi ala harimist ja koloniseerimist domineerisid maastikus nõmmed. Ala kuulus 1180. aastal loodud Bremeni peapiiskopkonnale. 1648. aasta Vestfaali rahuga muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mis anti koos Verdeni vürstkonnaga Kolmekümneaastases sõjas osalemise eest saagina esmalt personaalunioonis valitsemiseks Rootsi kroonile. Neid kahte Rootsile antud keiserlikku lääni kutsuti kõnekeeles Bremen-Verden. Pärast Taani okupatsiooni (1712–1715) müüdi Bremeni hertsogkond Hannoveri dünastiale ja valitseti seega personaalunioonis Hannoveri kuurvürstkonna ja Suurbritanniaga. Bremen-Verdeni valitsus tellis nõmmede kuivendamise, harimise ja koloniseerimise, esimesena vastutas rabakomissar Jürgen Christian Findorff (1720–1792). Aastatel 1785–89 õhutas Findorff – oma projekti järgi – tänase Grasbergi luterliku kiriku ehitamist liivasele rohuga kaetud künkale (u 5 m üle merepinna), andes nime Grasberg (rohune küngas), see teenis kihelkonnakirikuna 12 äsjaloodud küla madalatel rabamaadel. Luterlikus kirikus on haruldane aare, ainus säilinud väikesemõõduline linnaorel, mille loonud kuulus Arp Schnitger, algselt tellitud 1694. aastal Hamburgi lastekodu poolt. 1789. aastal ostis oreli Grasbergi kogudus. Hannoveri Bremeni hertsogkonnas, sealhulgas olemasolevates omavalitsustes, mis nüüd Grasbergi osad, muutus okupatsioon Napoleoni sõdade ajal mitu korda. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonnale, mis 1814. aastal pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas küladest, mis nüüd moodustavad Grasbergi, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. 1831. aastal tekkis kiriku ümber Grasbergi küla. Tänapäevane Grasberg koosneb arvukatest endistest sõltumatutest omavalitsustest, mis liidendati Grasbergiga 1970. ja 1980. aastatel. Wörpedorf, loodud aastal 1751, liidendatud aastal 1974 Eickedorf, loodud aastal 1753, liidendatud aastal 1974 Rautendorf, loodud aastal 1762, liidendatud aastal 1974 Schmalenbeck, loodud aastal 1762, liidendatud aastal 1974 Dannenberg, loodud aastal 1780, liidendatud aastal 1974 Tüschendorf, loodud aastal 1782, liidendatud aastal 1974 Meinershausen, loodud aastal 1785, liidendatud aastal 1974 Grasdorf, loodud aastal 1784, liidendatud aastal 1974 Huxfeld, loodud aastal 1789, liidendatud aastal 1974 Seehausen, loodud aastal 1790, liidendatud aastal 1974 Mittelsmoor, loodud aastal 1792, liidendatud aastal 1974 Otterstein, loodud aastal 1794, liidendatud aastal 1974 Adolphsdorf, loodud aastal 1800, liidendatud aastal 1974 Weinkaufsmoor, loodud aastal 1826, liidendatud aastal 1974 Grasberg, loodud aastal 1831 Wilstedter Moor, liidendatud aastal 1976 Tarmstedter Moor, liidendatud aastal 1983 Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.grasberg.de