laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tianmushan

Tianmushan (hiina keeles 天目山 Tiānmù shān, 'taevaste silmade mägi') on Hiina idaosas Zhejiangi provintsis asuv mägi. See asub Hangzhou Shist umbes 83 km kaugusel läänes. Mägi kulgeb ida-kirde suunas ja koosneb ida- ja lääneosast: Dongtianmu Shan (tipp 1506 m) ja Xitianmu Shan (tipp 1480 m). Hiina keeles võib nimi Tianmushan käia ka lähedal paiknevate mägede, sealhulgas Moganshani (莫干山 Mògān Shān) kohta. Seal kasvab rohkem kui 2000 taimeliiki, nende hulgas mõnede allikate kohaselt ka viimase jääaja jäänukina elav looduslik hõlmikpuu. 1984. aastal koosnes populatsioon 224 hõlmikpuust. Ühe uuema uurimuse kohaselt on Xitianmu Shani hõlmikpuu populatsioon introdutseeritud buda munkade poolt. Uurijate tehtud hõlmikpuupungade DNA-analüüsid on andnud kinnitust hõlmikpuude antropogeensele tekkele. Eesti Teaduste Akadeemia Keemia-, Geoloogia- ja Bioloogiateaduste Osakond, Tallinna Botaanikaaed, Heldur Sander, Jüri Elliku, Aleksei Paivel, "Hõlmikpuu (Ginkgo biloba L) Eestis", Tallinn, lk 3, 1990 Teris A vanBeek, Ginkgo Biloba, lk 9, 2005 L. Shen, X. Y. Chen u. a.: Genetic variation of Ginkgo biloba L. (Ginkgoaceae) based on cpDNA PCR-RFLPs: inference of glacial refugia. Heredity. 94. köide, nr 4, aprill 2005, S. 396–401, ISSN 0018-067X. DOI:10.1038/sj.hdy.6800616. PMID 15536482. L. Shen, X. Y. Chen u. a.: Genetic variation of Ginkgo biloba L. (Ginkgoaceae) based on cpDNA PCR-RFLPs: inference of glacial refugia. Heredity. 94. köide, nr 4, aprill 2005, S. 396–401, ISSN 0018-067X. DOI:10.1038/sj.hdy.6800616. PMID 15536482. Eesti Teaduste Akadeemia Keemia-, Geoloogia- ja Bioloogiateaduste Osakond, Tallinna Botaanikaaed, Heldur Sander, Jüri Elliku, Aleksei Paivel, "Hõlmikpuu (Ginkgo biloba L) Eestis", Tallinn, lk 3, 1990 Hangzhou Tianmu Mountain National Natural Reserve Tianmu Mountains Peter Del Tredici, The Trees of Tian Mu Shan: A Photo Essay
Aili Miks

Aili Miks (neiuna Aili Über, sündinud 27. märtsil 1937 Alutagusel) on ajakirjanik, koduloolane ja kultuuritegelane. Aili Miks on lõpetanud 1955. aastal Tartu 3. Keskkooli ja seejärel Tartu Riikliku Ülikooli bibliograafia erialal. Ta töötas Otepää raamatukogu juhatajana aastatel 1958–1964, Valgamaa ajalehe korrespondendina aastatel 1964–2002, tegi kaastööd Otepää Teatajale ja oli aastatel 1989–1996 selle toimetaja, seejärel keeletoimetaja. 1996 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Otepää kultuurielu edendamine) 2002 Otepää linna aukodanik 2006 Otepää valla aukodanik 2010 Eesti Kultuurkapitali Valgamaa ekspertgrupi preemia Mineviku meenutused. II : Otepää Aedlinna alias Vaevaküla valud ja võlud. Kui Otepää ärkas (1988–1992) ehk ajakirjaniku eluülikoole väikelinnas. (2013) Teatrimaagia kütkes: kilde kojalauliku kogudest ehk sinilinnu tiivasirutusi Otepääl. (2010) Elust ja inimestest ajalehe peeglis : "Otepää Teataja" - 75 (koostaja Aili Miks, 2007) Valgamaa kodulooline andmebaas ISIK. (vaadatud 16.03.2017) Otepää. Aukodanik.(vaadatud 16.03.2017) Helju Keskpalu. Kultuurkapital jagas preemiaid. (vaadatud 16.03.2017) ERB(vaadatud 16.03.2017) ERB(vaadatud 16.03.2017) ERB (vaadatud 16.03.2017)
Pour Some Sugar on Me

"Pour Some Sugar On Me" on inglise hard rock'i ansambli Def Leppard kirjutatud ja esitatud laul, nende 1987. aasta albumilt "Hysteria". Laul jõudis edetabelis Billboard Hot 100 2. kohale 23. juulil 1988. Telekanal VH1 asetas 2006. aastal laulu oma 1980. aastate parimate laulude edetabelis 2. kohale. "Rock On The Net: VH1: 100 Greatest Songs of the 80's: 1-50". DEF LEPPARD - "Pour Some Sugar On Me" (Official Music Video) "Pour Some Sugar On Me" laulusõnad
Ahmed III

Ahmed III (30. detsember 1673 – 1. juuli 1736; osmanitürgi keeles:احمد ثالث, Aḥmed-i sālis) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1703–1730. Ta oli Mehmet IV ja Emetullah Rabia Gülnuş Sultaana poeg.
Kutseharidusstandard

Kutseharidusstandard on Vabariigi Valitsuse määrus, kus kehtestatakse kutseõppeasutuses või kutseõpet läbiviivas rakenduskõrgkoolis toimuva kutseõppe tasemeõppe ühtsete nõuete kogum, sealhulgas kutseõppe õpiväljundid ja nende seos kutseseaduses kehtestatud kvalifikatsiooniraamistikuga, õppekava ning õppe ülesanded ja nõuded, õppekava muutmise põhimõtted, varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamise põhimõtted ning õppevaldkondade ja -suundade ning õppekavarühmade loetelu. Kutseharidusstandard Vabariigi Valitsuse 26.08.2013 määrus nr 130. RT I, 28.08.2013, 13; RT I, 16.07.2016, 8.
Bernardino Caballero

Bernardino Caballero de Añasco y Melgarejo (20. märts 1839 – 26. veebruar 1912) oli Paraguay president aastail 1880–1886.
Saguaaro-karneegiakaktus

Saguaaro-karneegiakaktus (Carnegiea gigantea) on kaktuseline karneegiakaktuse monotüüpsest perekonnast. Saguaaro-karneegiakaktus on levinud Ameerika Ühendriikides Sonora kõrbes Arizonas ja California osariigi lõunaosas ning Mehhikos Sonora osariigis. Kasvab 180–1350 meetri kõrgusel merepinnast. Saguaaro-karneegiakaktuste kaitseks on loodud Arizona osariigis Tucsoni linna lähedal Saguaro rahvuspark. Liigi nimetuse Cereus giganteus andis sellele 1848. aastal saksa botaanik George Engelmann. Liigikirjeldus anti neli aastat hiljem. USA botaanikud Nathaniel Lord Britton ja Joseph Nelson Rose paigutasid selle hiljem eraldi uude perekonda. Karneegiakaktuse teaduslik nimetus Carnegiea tuleneb USA töösturi ja filantroobi Andrew Carnegie nimest. Täiendnimi gigantea viitab liigi suurele kasvule. Saguaaro-karneegiakaktus on väga suur sambakujuline sukulentne taim. Juurestik ulatub sügavale maa sisse. Vanemaks saades tekivad kaktusele harud, mis annavad talle iseloomuliku kuju. Vars on 12–15 (20) m kõrge ja 30–70 cm jäme. Vars on ribiline. Pruunid areoolid esinevad 2–2,5 cm vahega. Astlad on kuni 7 cm pikad. Ladava lähedal moodustavad areoolid õie, mis on avanenult kuni 12 cm läbimõõduga. Õiekate on värvuselt valgest võikjani. Pärast viljastumist moodustavd 6–9 cm pikkused viljad. Pärast küpsemist on viljad punakad. Viljal on palju (kuni 4000) umbes 2 mm pikkust musta seemet. Saguaaro-karneegiakaktus õitseb aprillist juunini, vahetult enne vihmahooaja algust. Õied avanevad kaks tundi pärast päikeseloojangut ja jäävad avatuks järgmise päeva keskpäevani. Õie tolmeldajad on putukad, nahkhiired ja linnud, näiteks koolibrilased, valgetiib-tuvi ja kaktuse-leeträhn. Kaktuse-leeträhn ehitab mõne meetri kõrgusele kaktuse varre sisse pesa. Saguaaro-karneegiakaktus elab keskmiselt 85-aastaseks, kuid mõned isendid võivad elada üle 200-aastaseks. Noorena, kui kaktus kasvab aeglaselt, ohustavad seda hiired ja jänesed, kes seda söövad. Kümneaastasena on looduses kaktus vaid 4 cm (kasvatuses 10 cm) kõrge. Kõige kiiremini (10–15 cm aastas) kasvab kaktus 2–8 m kõrgusena, misjärel kasvab taas aeglustub. Saguaaro-karneegiakaktust on kujutatud mitmel pool popkultuuris, eriti vesternides, kus need on ühed Metsiku Lääne sümbolid. Kaktustest joonistas karikatuure Reg Manning, kes sai selle eest ka Pulitzeri preemia. Saguaaro-karneegiakaktus on 2017. aastal Saksamaal aasta kaktus. Saguaaro-karneegiakaktuse õied Saguaaro-karneegiakaktuse vili Saguaaro-karneegiakaktus. Joonistus Louis van Houtte (2013). Carnegiea gigantea. IUCNi punane nimistu. Vaadatud 16.3.2017 "Kaktus des Jahres". Deutsche Kakteen-Gesellschaft (DKG). 12.10.2016. Vaadatud 16.3.2017  Saguaaro-karneegiakaktus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kaktuselised

"Kaktus" suunab siia. Rahvatantsurühma kohta vaata artiklit Kaktus (tantsurühm). Kaktuselised (Cactaceae) on nelgilaadsete seltsi kuuluv taimede sugukond. Peaaegu kõik kaktused on lihaktaimed. Sõna "kaktus" tuleneb vanakreekakeelsest sõnast κάκτος (kaktos), mis tähendas astlalist taime. Kaktuse kodumaa on Ameerika, ta on levinud Patagoonia lõunaosast Kanadani, välja arvatud niitjas helmekaktus (Rhipsalis baccifera), mis kasvab ka Aafrikas ja Sri Lankal. Enamik kaktusi kasvab kuivades piirkondades. Paljud kasvavad ülipõuastes tingimustes, sealhulgas Atacama kõrbes, mis on üks maailma kuivemaid piirkondi. Kaktused on kohanenud pikaks ajaks vett säilitama. Paljudel liikidel puuduvad lehed, selle asemel on neil astlad, mis on kõrgelt modifitseeritud lehed. Kaktused on jagatud umbes 100–130 perekonnaks ja 1500–1800 liigiks, mis on paigutatud neljateistkümnesse triibusse ja nelja alamperekonda.
Patricio Escobar

Patricio Escobar Cáceres (17. märts 1843 San José de los Arroyos – 19. aprill 1912 Asunción) oli Paraguay president aastail 1886–1890. Ta oli sõjaväelane ning osales mitmetel missioonidel ja lahingutes, mille käigus sattus ka sõjavangi. Ta oli kaks korda abielus. Presidendina väärtustas ta eriti hariduse arengut riigis.
Akrediteerimine (haridus)

Akrediteerimine on välishindamine, mille käigus hinnatakse õppeasutuse protsesside toimimist ja nende vastavust seatud eesmärkidele ja/või kehtestatud standarditele. Tegemist on ühe hariduse kvaliteedi kindlustamise tegevusega, mida eri haridustasemetel ja aegadel on rakendatud erinevalt. Eesti kõrghariduses eristatakse õppekava akrediteerimist ja institutsionaalset akrediteerimist. Aastatel 1996–2009 toimus kõrghariduse kvaliteedi kindlustamise vanas süsteemis õppekavade akrediteerimine, mille positiivse tulemusega kaasnes riiklik tunnustus, ning institutsionaalne akrediteerimine oli õppeasutustele vabatahtlik. Alates 2010. aastast on toimunud üleminek nn uuele süsteemile, kus hinnatakse tervet õppekavagruppi ja institutsionaalne akrediteerimine on kohustuslik. Alates 2010. aastast rakendatakse Eestis järgmisi välishindamise liike: Institutsionaalne akrediteerimine on välishindamine, mille käigus hinnatakse ülikooli juhtimise, töökorralduse, õppe- ja teadustegevuse ning õppe- ja uurimiskeskkonna vastavust õigusaktidele, ülikooli eesmärkidele ja arengukavale. Õppekavagrupi kvaliteedi hindamine on välishindamine, mille käigus hinnatakse õppekavade ning nende alusel toimuva õppe ja õppealase arendustegevuse vastavust õigusaktidele, riigisisestele ja rahvusvahelistele standarditele ja arengusuundadele eesmärgiga anda soovitusi õppe kvaliteedi parandamiseks. Kõrghariduse välishindamist teeb Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteedi Agentuur. Eesti kutseõppeas on akrediteerimine sisehindamisele toetuv kooliväliste sõltumatute hindajate poolt koolis õppekavarühmade lõikes läbiviidav välishindamine, mille tulemusel tehakse otsus õppe läbiviimise õiguse pikendamise kohta. Õppekavarühmade akrediteerimist on rakendatud katsevoorus 2011–2013 ning täies mahus alates 2014. aastast. Kutseõppe akrediteerimist teeb Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteedi Agentuur. Hillar Baumann, Heli Mattisen. "Üleminekuhindamine – kõrghariduse välishindamise erijuhtum Eestis 2009-2011" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2016. Ülikooliseadus "Kutseõppeasutuse seadus".
Milo Butler

Sir Milo Boughton Butler (11. august 1906 – 22. jaanuar 1979 Nassau) oli Bahama kindralkuberner aastail 1973–1979. Tema ausammas asub Nassaus parlamendihoone vastas ning teda on kujutatud Bahama 20-dollarilisel rahatähel.
Margaret Keane

Margaret D. H. Keane (sünninimi Peggy Doris Hawkins; 15. september 1927 Nashville, Tennessee – 26. juuni 2022 Napa, California) oli ameerika kunstnik. Ta kujutas enamasti suuresilmseid naisi, lapsi ja loomi. Keane'i kunstiteosed on pildil oleva tegelase suurte silmade järgi lihtsalt äratuntavad. Ta hakkas maalima suuri silmi, mida tuntakse "Keane'i silmadena", kui ta võttis ette laste maalimise. Kunstniku meelest andis silmade fookusse toomine võimaluse näidata inimese sisemist olemust. Keane pidas Amedeo Modigliani teoseid tema naiste kujutamise stiili mõjutajaks. Ta nimetas ennast inspireerinud kunstnikeks ka Van Goghi, Gustav Klimti ja Picassot. 1960. aastatel sai Keane'ist tolle aja üks kuulsamaid ja ärilises mõttes edukamaid kunstnikke. Tema kunstiteoseid müüdi ja eksponeeriti tema abikaasa Walter Keane'i nime all, kes väitis, et tema on teoste autor. Perioodil, kui tema teosed olid kuulsuse tipul, maalis Margaret Keane kuusteist tundi päevas. 1970. aastal teatas Keane raadiosaates, et teoste tegelik autor on tema, mitte tema endine abikaasa Walter. 1973. aasta Woody Alleni komöödias "Sleeper" peavad inimesed tulevikus Keane'i üheks olulisemaks kunstnikuks. 1998. aastal alanud animasari "The Powerpuff Girls" kujutab suurte silmadega tegelasi, samuti on ühe tegelase nimi Ms. Keane. 1999. aastal ilmunud Matthew Sweeti albumi "In Reverse'i" kaanel on Keane'i teos. 2014. aasta film "Big Eyes" on Margaret Keane'i ja ta endise abikaasa elu kohta. Filmi režissöör on Tim Burton. "Margaret Keane Biography". Biography.com. "Tim Burton 'Big Eyes' Movie Tells The Story Of Art Couple Margaret and Walter Keane...". "Tim Burton 'Big Eyes' Movie Tells The Story Of Art Couple Margaret and Walter Keane...". "Margaret Keane" Avenging the Big Lie Behind the Big Eyes "Margaret Keane, Painter Behind Tim Burton's 'Big Eyes' KQED Arts"
The Show Must Go On

"The Show Must Go On", Leo Sayeri laul ja singel (1973) albumilt "Silverbird" (1974) "The Show Must Go On", Pink Floydi laul rokkooperist "The Wall" "The Show Must Go On", Queeni laul albumilt "Innuendo" (1991) "The Show Must Go On", Chicago laul albumilt "Stone of Sisyphus"
Šiprage

Šiprage on asula Bosnias ja Hertsegoviinas Serblaste Vabariigis Kotor Varoši vallas. Šiprage geograafilised koordinaadid on 44° 28' põhjalaiust ja 17° 34' idapikkust. Asub 507–520 m üle merepinna. Šiprage paikneb Vrbanja jõe orus. Šiprage on nime saanud Šipraga bei perenimest 1463. aastal, kui türklased vallutasid Bosnia. http://www.kartabih.com/ Vojnogeografski institut, Ed. (1955): šiprage (List karte 1:25.000, Izohipse na 10 m). Vojnogeografski institut, Beograd. Mučibabić B., toim (1998). Geografski atlas Bosne i Hercegovine. Sarajevo: Geodetski zavod BiH. ISBN 9958-766-00-0.  Šiprage – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lembit Vink

Lembit Vink (18. november 1924 Külitse, Ropka vald, Tartumaa – 12. jaanuar 2017 Põltsamaa) oli Eesti tervishoiutegelane ja muusikaõpetaja. Ta õppis Hugo Treffneri Gümnaasiumis, lõpetas 1952. aastal Tartu Vabariikliku Meditsiinilise Keskkooli velskrina. Ta võitles Suvesõjas juulis 1941 major Kure üksuses. Läks Soome sõjaväkke 18. jaanuaril 1944, oli väljaõppel Jokelas ja meditsiinikursusel Lahtis ning Taavetti allohvitserikoolis. Oli 200. jalaväerügemendi koosseisus lahinguis Viiburi lahel ja Vuoksel. Tuli tagasi Eestisse 19. septembril 1944, oli Kehra õppelaagris. Väljaõppel oli Neuhammeris Saksamaal, sai Sileesia rindel haavata, langes mais 1945 Tšehhis vangi. Vabanes filtratsioonilaagrist 8. oktoobril 1945. 1945–1951 Rõngu haigla velsker, Rõngu rahvamaja juhataja 1951–1997 Jõgeva rajooni ja maakonna sanitaar-epidemioloogiajaama ja tervisekaitsetalituse inspektor, epidemioloogi abi ja desinfektsiooni osakonna juhataja Puhkpilli õppis ta mängima 1938. aastal Tartus Juhan Simmi käe all. Hiljem mängis mitmes orkestrites, sealhulgas Põltsamaal Voldemar Lemmiku käe all. 1959. aastast oli Põltsamaa Keskkooli puhkpilliorkestri dirigent. Aastatel 1965–1990 oli ta Eesti NSV orkestrijuhtide orkestrivanem. 1944, 18. september Soome 2. klassi Vabadusmedal (2. luokan Vapaudenmitali) Eesti NSV teeneline tervishoiutöötaja 1999 Põltsamaa linna aukodanik 1999 Wirkhausi-nimeline puhkpillimuusika stipendium 2001 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk 2016 Soome Valge Roosi I klassi medal (Suomen Valkoisen Ruusun I luokan mitali) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Tasavallan presidentti, Suomen Valkoisen Ruusun ja Suomen Leijonan ritarikuntien suurmestari on 27.04.2016 päättänyt antaa ansioituneille sotiemme veteraaneille seuraavat kunniamerkit". Originaali arhiivikoopia seisuga 18.03.2017. Vaadatud 17.03.2017. "In memoriam. Lembit Vink 18. XI 1924 – 12. I 2017". Nekroloog. Vali Uudised, 18. jaanuar 2017. Lk 7 Raimo Metsamärt. "Mälestades Lembit Vinki". Vali Uudised, 20. jaanuar 2017. Lk 1
Manuel Deodoro da Fonseca

Manuel Deodoro da Fonseca (5. august 1827 Alagoas (praegune Marechal Deodoro) Alagoase provints – 23. august 1892 Barra Mansa, Rio de Janeiro osariik) oli Brasiilia esimene president. Ta oli selles ametis 25. veebruarist kuni 23. novembrini 1891.
Hinnadiskriminatsioon

Hinnadiskriminatsioon (inglise keeles price discrimination) on hinnapoliitika, kus samasuguse hüvise eest küsitakse erinevatelt ühiskonna gruppidelt erinevat hinda. See on mikroökonoomikas kasutusel olev mõiste. Pakkuja küsib kõrgeimat hinda, mida ostja on nõus müüdava kauba eest maksma. Pakkuja võib hinda diskrimineerida ka selleks, et meelitada teatud ühiskonnagruppe oma toodet või teenust tarbima. Hinnadiskriminatsiooni on kolme tüüpi. See on tuntud ka kui ideaalne hinnadiskriminatsioon. Ettevõte küsib iga järgneva tarbitava kaubaühiku eest kõrgemat hinda ehk mida rohkem kaupa inimene tarbib seda rohkem ta maksab. Ettevõte saab endale kogu tarbija hinnavaru. Selline hinnadiskriminatsioon eeldab, et monopolist teab milline on kõrgeim hind, mida tarbijad on nõus kauba eest maksma. Selline diskriminatsioon ei ole laialdaselt kasutusel. Selle diskriminatsiooni puhul küsitakse tarbijatelt erinevat hinda erineva hulga kauba eest. Seega kui ostetakse suurem hulk kaupa, makstakse selle eest vähem. Selle diskriminatsiooni puhul küsitakse toodete eest erinevat hinda erinevatelt tarbijate gruppidelt. Näiteks saab kinokülastajatelt küsida erinevat hinda vastavalt sellele kas nad on täiskasvanud või lapsed. Kolmas aste on kõige tihedamini kasutatav hinnadiskriminatsioon. Selleks, et hinnadiskriminatsioon toimiks, peab olema täidetud teatud tingimused. Ettevõttel peab olema monopolistlikku turujõudu. Ettevõte peab teadma erinevate turuosade hinnaelastsust. Turud peavad olema eraldatud. (Näiteks täiskasvanu ei saa endale soetada lapsepiletit) Tarbijal ei ole võimalik odavamalt soetatud kaupa mingil teisel turul kallimalt edasi müüa. Price Discrimination investopedia.com 3 Types of Price Discrimination Price discrimination economicsonline.co.uk
Eesti-Argentina suhted

Eesti-Argentina suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Argentina vahel. Kahe riigi vahelised suhted said alguse 12. jaanuaril 1921, kui Argentina tunnustas Eesti Vabariiki. Argentina taastunnustas Eesti Vabariiki 25. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 27. septembril 1991. Argentina suursaadikud Eestis: Roberto Pierini. Tänapäeval on Eestisse volitatud Argentina saatkonna Helsingis asjur. Eestil on olnud Argentinas oma aukonsul (Eesti aukonsul Argentinas): Peet Pullisaar (1994–2007). Argentinas San Isidros asuv Eesti aukonsulaat avati 2013 ja aukonsul on praegu Carlos Andrés Mattsson. Argentina eestlased https://web.archive.org/web/20210508111805/https://vm.ee/et/riigid/argentina?display=relations (vaadatud 17.03.2017)
Tänassilma raamatukogu

Tänassilma raamatukogu asub Tänassilma külas Viljandi vallas Kalmetu Kooli hoones. 1. septembril 2020 sai Tänassilma raamatukogust Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu haruraamatukogu. 1924. aastal korraldas Vana-Tänassilma Haridusselts suvepeo, mille puhastulu läks Tänassilma raamatukogu loomiseks (raamatute muretsemiseks). Algul asus raamatukogu Vana-Tänassilma vallamajas. Raamatukogu arvati ka rahvaraamatukogude võrku. 1931. aastal tõi tollane emakeele õpetaja ja Haridusseltsi esimees Vladimir Alumäe raamatud Kalmetu 6.-klassilisse koolimajja. Viljandi Maavalitsuse poolt määrati ta raamatukogu juhatajaks, kellena Alumäe töötas 1945. aasta alguseni. Raamatukogu täienes peamiselt Kultuurkapitali annetatud raamatute arvel. 1945. aasta veebruarist kuni 1949. aasta jaanuarini oli juhatajaks Olga Alumäe-Vladimir Alumäe tütar. 1949–1950 oli juhatajaks Agnes Ojari ning 1950–1961 oli juhatajaks Elmar Iidna. Alates 1. septembrist 1961 kuni 14. septembrini 1976 hoidis raamatukogu õigel kursil Malle Ristov. Raamatukogu koliti kiriku vastas üle maantee asuvasse miilitsamajja. 15. septembril 1976 võttis tööjärje üle Aita Härm. Sel ajal allus raamatukogu Viljandi Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee Kultuuriosakonnale. Raamatukogus oli tollal 6000 raamatut ja ajakirja. Need paiknesid kahes toas. 1977. aastal nimetati külaraamatukogud ümber Viljandi Keskraamatukogu harukogudeks ja juhatajaist vormiti vanemraamatukoguhoidjad. 1995. aastal kolis raamatukogu oma raamatud Kalmetu kooli endistesse internaadi ruumidesse. Sellele järgnes ühtlasi kooli ja külaraamatukogu ühendamine. 2009/2010. õppeaastal oli raamatukogu lastekirjanduse tuba ühtlasi 6. klassi klassiruumiks, sest Kalmetu Põhikooli maja oli remondis ja osaliselt vana koolihoone lammutati. 10. detsembril 2010 leidis raamatukogu uue kodu Kalmetu Põhikooli hoone vasakus tiivas. Lapsed ja õpetajad on raamatukogus igapäevased külastajad. Raamatukogu oleks nagu suure ringiga koju tagasi jõudnud.
Floriano Peixoto

Floriano Vieira de Araújo Peixoto (30. aprill 1839 – 29. juuni 1895) oli Brasiilia president 23. novembrist 1891 kuni 15. novembrini 1894.
Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides

Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides (lühend ERKÜ; inglise keeles Estonian American National Council, Inc., lühend EANC) on Ameerika Ühendriikides tegutsev sealseid Ameerika Ühendriikide eestlaste organisatsioone ja projekte toetav organisatsioon. ERKÜ on Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu liige. ERKÜ teeb teiste seas koostööd organisatsioonidega JBANC ja CEEC. ERKÜga seotud projekte: film Laulev Revolutsioon film Üheshingamine ajaleht Vaba Eesti Sõna Eesti Arhiiv USAs Eesti laste suvelaager Long Islandil ESTOd KLENKi päevad (Kesk-Lääne Eesti Noorte Koondis) https://web.archive.org/web/20170225203552/http://www.estosite.org/about-eanc/ (vaadatud 17.03.2017) ERKÜ koduleht
Alice (Modigliani)

„Alice“ on itaalia kunstniku Amedeo Modigliani õlimaal lõuendil. Umbes aastal 1918 valminud teos on külastajatele vaatamiseks väljas Kopenhaageni Riikliku Kunstimuuseumi 213. saalis. "Alice". www.smk.dk (taani ja saksa ja inglise). Vaadatud 17.03.2017.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Leone Piccioni (toimetaja), Modigliani, Rizzoli, 2004.
Prudente José de Morais Barros

Prudente José de Morais e Barros (4. oktoober 1841 Itu, São Paulo osariik – 3. detsember 1912 Piracicaba, São Paulo osariik) oli Brasiilia president 15. novembrist 1894 kuni 15. novembrini 1898. Ta oli Brasiilia kolmas president, esimene tsiviilisik selles ametis ning esimene, kelle valis otsevalimistel rahvas. Tal oli õigusalane haridus. Poliitikukarjääri alustas ta 1865. aastal. Aastatel 1891–1894 oli ta senati esimees ja enne seda São Paulo osariigi kuberner. Tema auks on nimetatud Presidente Prudente linn.
Renée

„Renée“ on itaalia kunstniku Amedeo Modigliani õlimaal lõuendil. 1917. aastal valminud teos on külastajatele vaatamiseks väljas São Paulo kunstimuuseumis Brasiilias. Leone Piccioni (toimetaja), Modigliani, Rizzoli, 2004.
Albero e casa

„Puu ja maja“ (itaalia keeles „Albero e casa“) on itaalia kunstniku Amedeo Modigliani õlimaal lõuendil. 1919. aastal valminud teos asub Pariisis erakogus. Tegemist on ühega vähestest teostest, millel kunstnik kujutas maastikku. "Ciudad de la pintura" (hispaania). Vaadatud 17. märtsil 2017. Leone Piccioni (toimetaja), Modigliani, Rizzoli, 2004. Victoria Charles, Amedeo Modigliani, ISBN 978-1-78042-081-3
Euroopa Liidu tarkvara vaba kasutuse litsents

Euroopa Liidu tarkvara vaba kasutuse litsents (ingliskeelne lühend EUPL) on vaba tarkvara kasutamisõigust määrav dokument aastast 2007. GNU General Public License (GNU GPL) v. 2 Open Software License (OSL) v. 2.1, v. 3.0 Common Public License v. 1.0 Eclipse Public License v. 1.0 CeCILL v. 2.0. European Union Public Licence (EUPL v.1.1) , Submitted by Joinup Editor on June 12, 2015 EUPL v.1.1 Preambul Euroopa Liidu tarkvara vaba kasutuse litsents V.1.1 EUPL © Euroopa Ühendus 2007
Il violoncellista

„Tšellist“ (itaalia keeles „Il violoncellista“) on itaalia kunstniku Amedeo Modigliani õlimaal lõuendil. 1909. aastal valminud teos asub erakogus. Autor on kujutanud maalil tšellomängijat. Tegemist on ühega vähestest teostest, millel kunstnik on kujutanud tegevust. Leone Piccioni (toimetaja), Modigliani, Rizzoli, 2004.
Manuel Ferraz de Campos Sales

Manuel Ferraz de Campos Sales (vanas kirjaviisis Salles; 15. veebruar 1841 – 28. juuni 1913) oli Brasiilia president 15. novembrist 1898 kuni 15. novembrini 1902.