laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Julius Voolaid

Julius Voolaid (Julius Vollmann; 26. juuni 1900 Tapa – 14. veebruar 1966 Tallinn) oli Eesti poliitik ja kirikuõpetaja, I Riigivolikogu liige 1938–1940. Voolaid õppis Tallinna ühisgümnaasiumis. Tartu Ülikooli Usuteaduskonnas 1925–1929. Oli prooviaastal Rõuges ja Amblas. Ordineeriti vaimulikuks 9. märtsil 1930. Ta nimetati 1956. aastal Türi koguduse õpetajana EELK Lauluraamatukomisjoni koosseisu. EELK Nissi Maarja koguduse pastor 1930–1949 Lääne-Harju praostkonna abipraost 1935–1949 EELK Türi Martini koguduse pastor 1949–1958, Järva praostkonna abipraost 1949–1958. Paide ja Anna koguduste hooldajaõpetaja EELK Tallinna Jaani koguduse 2. pihtkonna pastor 1958–1966 Konsistooriumi assessor 1949–1966 Rahvuskogu liige (12. valimisringkonnast) I Riigivolikogu liige (13. valimisringkonnast) 1955 – titulaarpraosti nimetus kullast karjaseristi kandmise õigusega. Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 "Kiriku Laulu- ja Palveraamat", 1991, ISBN 9519555935 Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Aastaraamat. Tallinn, 1956
Valgma järv

Valgma järv (ka Pundi järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Jõepere külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 492 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jõepere järv

Jõepere paisjärv on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Jõepere külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1188 m. Paisjärve põhjas ja järve kaldal asuvad Jõepere allikad, millest saab alguse Loobu jõgi. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Udujärv

Udujärv (ka Kaanjärv, Kaarjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Kantkülas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 634 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Uus Udujärv

Uus Udujärv (ka Uus-Udujärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Kantkülas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 713 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jupri järv

Jupri järv (ka Veskijärv) on paisjärv Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Karitsa külas. Veekogu pindala on 0,6 ha ja kaldajoone pikkus 446 m. Jupri järv. Keskkonnaportaal, vaadatud 4.05.2023.
Väljavahi tiik

Väljavahi tiik (ka Pardiaugu tiik) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Mäetaguse külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 291 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kantküla Mustjärv

Kantküla Mustjärv (ka Mustjärv, Pühajärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Kantkülas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1180 m. Suurim sügavus on 3 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Põlula Kõverjärv

Põlula Kõverjärv (ka Kõverjärv, Lutika järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Lavi külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 178 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Põlula alumine järv

Põlula alumine järv on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Lavi külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 314 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kalina järv

Kalina järv (ka Kallina järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Kalina külas. Veekogu pindala on 3,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 785 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Virtsiku järv

Virtsiku järv (ka Virtsike järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasavere külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 555 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Viivikonna karjääri settebassein

Viivikonna karjääri settebassein on järv Ida-Viru maakonnas Toila vallas Konju külas. Veekogu pindala on 11 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3190 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Otto Pukk (poliitik)

"Otto Pukk" suunab siia. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Otto Pukk (täpsustus). Otto Richard Pukk (29. november 1900 Loona, Kihelkonna vald – 14. veebruar 1951 Stockholm) oli Eesti poliitik, Riigivolikogu esimees ja advokaat. Ta lõpetas 1919. aastal Saaremaa Eesti Segagümnaasiumi Osales vabatahtlikuna Vabadussõjas, 1927. aastal lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, aastail 1921–1929 ajalehe Saaremaa toimetaja Kuressaares, 1928–1933 vandeadvokaat Jaan Teemanti abi, alates 1933 vandeadvokaat Tallinnas. Korp! Fraternitas Estica auvilistlane. Põgenes 1944. aastal Rootsi. III Riigikogu ja V Riigikogu liige (24. september 1926 – 14. juuni 1929 ja 15. juuni 1932 – 31. detsember 1937) Rahvuskogu liige (40. valimisringkonnast) I Riigivolikogu liige (40. valimisringkonnast) Riigivolikogu II abiesimees (21. aprill 1938 – 17. oktoober 1939) Riigivolikogu esimees (17. oktoober 1939 – 14. veebruar 1951) Vabariigi Presidendi Asetäitja Valimiskogu liige (20. aprill 1944) Valgetähe I klassi teenetemärk (20. veebruar 1940) Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärk Vilistlased. Kuressaare Hariduse Kooli veebisait.
Ralf Aron

Ralf Aron (sündinud 21. märtsil 1998) on endine Eesti autosportlane. 2015. aastal võitis ta Itaalia F4 meistrivõistlused. 2016–2018 osales Euroopa F3 meistrivõistlustel. Ralf Aroni koduleht Ralf Aron Driver Database'is
Vaskjala pais

Vaskjala pais on pais Pirita jõel, mis jääb Vaskjala sillast ülespoole. Pais rajati 1969–1970. Paisu kõrgus on 8 m. Paisu juurest saab alguse Vaskjala–Ülemiste kanal.[viide?] Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 317
Karl Ernst Särgava

Karl Ernst Särgava (1935. aastani Karl Ernst Peterson; kirjanikunimega Ernst Peterson-Särgava 29. aprill 1868 Vana-Vändra vald – 12. aprill 1958 Tallinn) oli Eesti poliitik, kirjanik ja õpetaja. Tema kirjanduslik looming koosneb peamiselt kriitilist realismi esindavatest jutustustest, aga ta on kirjutanud ka novelle, lasteraamatuid, näidendeid, kaheköitelise romaani "Lähme linna kirjutama, oma elu kergendama!" ja emakeeleõpikuid. Õppis Kadaka külakoolis, Vändra kihelkonnakoolis (1878–1881) ja Tori kihelkonnakoolis (1882–1883). Aastail 1886–1889 õppis Särgava Tartu Õpetajate Seminaris. Särgava töötas aastail 1883–1886 Kadaka külakoolis isa abilisena, 1889–1891 Vändra kihelkonnakoolis, 1891–1893 Sindi ministeeriumikoolis ning 1893–1902 Põltsamaa lähedal Kaarlimõisas Eesti Aleksandrikoolis õpetajana. 1902–1905 oli Kose-Uuemõisa ministeeriumikooli juhataja ning 1905–1906 Rakvere algkooli õpetaja. 1906. aastast töötas õpetajana Tallinna 4. Algkoolis. Oli 1919–1938 Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi õpetaja ja inspektor ning aastail 1933–1936 direktori kohusetäitja. Tallinna Vabatahtliku Kodanliku Õhukaitse ühingu juhatuse liige. 1938–1940 Riigivolikogu liige. Vanima Riigivolikogu liikmena avas Särgava volikogu 1. koosoleku 21. aprillil 1938. 1940–1950 töötas Tallinna Arhitektuuri-Ehitustehnikumis õpetajana. Särgava osales seltsielus, oli aastail 1934–1940 Eesti Haridusliidu abiesimees ja esimees ning Kaitseliidu Tallinna maleva propagandapealik. Valgetähe III klassi teenetemärk (24. veebruar 1938) Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk (12. veebruaril 1934) Kotkaristi V klassi teenetemärk (29. mai 1929) Vana-Vändra valla aukodanik (8. juuli 1938) Vändra õpetajate seltsi auliige (10. juuli 1938) Eesti NSV rahvakirjanik (1957) 1985. aastal püstitati Kadrioru parki Särgava auks graniidist mälestussammas, mille autorid on skulptor Matti Varik ja arhitekt Allan Murdmaa. 1998. aastal paigaldati sammas ümber Tallinna Reaalkooli ees olevale haljasalale, mälestamaks kooli kunagist eesti keele õpetajat ja inspektorit. Samal aastal sai alguse ka Särgava peapesu traditsioon, mida järgides pesevad kooli abituriendid igal aastal Särgava sünniaastapäeval 29. aprillil ta pea puhtaks. Kuna samba hüüdnimi on Habe, kutsutakse seda toimingut ka Habe(me) peapesuks. Karl Ernst Särgava isa Jüri Peterson oli Vana-Vändra valla Kadaka külakooli õpetaja. Eesti advokaat Karl Särgava oli Karl Ernst Särgava poeg. Ernst Peterson-Särgava monument Eesti Kultuurilooline Arhiiv. Fotokogu EE 14. köide lk. 497 http://www.real.edu.ee/index.php/ajalugu/tallinna-reaalkooli-direktorid Vändra Petersonid muudavad nime. Kaja, 7. jaanuar 1935, nr 6, lk 4. Pilt Särgava peapesust Särgava monument Kultuurimälestiste riiklikus registris Karl Ernst Särgava Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Vasar (ettevõte)

Vasar oli Tallinnas tegutsenud ettevõte, kus toodeti metallitooteid. Ettevõtte tootmishoone asus aadressil Pärnu maantee 139c. Ettevõte moodustati 1956 artellide Montaaž, Vasar ja Metallprodukt liitmisel. 1960 nimetati ettevõte ümber Tallinna Metallitoodete Tehaseks. Aastast 1969 kandis ettevõte nime Vasar (ka Tootmiskoondis Vasar)., kui ENSV Ministrite Nõukogu korralduse 29. septembrist 1969 alusel moodustati Tallinna Metalltoodete Tehase baasil Tootmiskoondis „Vasar“. 1991 muudeti ettevõte riiklikuks aktsiaseltsiks ja 1994 aktsiaseltsiks. Ettevõte lõpetas tegevuse 2000. Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 316 FOTIS: Tootmiskoondis Vasar, autor Harald Leppikson EFA.546.P.0-297969 EFA.546.P.0-297970 EFA.546.P.0-297971 EFA.546.P.0-297968
Andrew Lansley

Andrew David Lansley, Baron Lansley (sündinud 1. detsembril 1956 Hornchurchis) on Suurbritannia poliitik, ta kuulub Konservatiivse Partei partei ridadesse. Ta oli aastatel 1997–2015 Suurbritannia parlamendi alamkoja liige. Ta oli aastatel 2010–2012 Suurbritannia tervishoiuminister. Ta lõpetas aastal 1979 politoloogina Exeteri ülikooli.
Stuhr

Stuhr on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 7 km Bremenist edelas. Valla pindala on 81,65 km². 31. detsembril 2015 elas seal 33 083 inimest. Valla suuremad asulad on Brinkum, Fahrenhorst, Groß Mackenstedt, Heiligenrode, Moordeich, Seckenhausen, Stuhr ja Varrel. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Wagenfeld

Wagenfeld on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 15 km Diepholzist idas ja 40 km Mindenist loodes. Valla pindala on 117,35 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7102 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.wagenfeld.de
Ixopo

Ixopo (varem Stuartstown) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis, Harry Gwala ringkonna halduskeskus. Linn on asutatud 1878. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ixopo elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,65%, värvilisi 5,57%, India või Aasia päritolu inimesi 1,93%, valgeid 1,37% ja teisi 0,49%. Suulu keelt pidas emakeeleks 74,76% inimesi, inglise keelt 10,62%, koosa keelt 7,64%, sotho keelt 2,22%, ndebele keelt 1,11%, afrikaani keelt 0,80%, viipekeelt 0,78% ja tsvana keelt 0,76%. Ixopo, KwaZulu-Natal, South Africa South Africa https://census2011.adrianfrith.com/place/597029
Weyhe

Weyhe on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 60,25 km². 31. detsembril 2015 elas seal 30 388 inimest. Vald asub umbes 12 km Bremenist lõunas. Asulat on esmamainitud 860. aastal, kui haige tüdruk "Wegest" reisis püha Willehadi hauale Bremenis. Legendi kohaselt raviti teda imega. Siiski alles 1. märtsil 1974 sai valla nimeks ametlikult Weyhe. Sel päeval ühinesid üheksa väiksemat valda: Kirchweyhe, Leeste, Lahausen, Sudweyhe, Erichshof, Melchiorshausen, Dreye, Jeebel ja Ahausen. Lääneosas on KGS Leeste, idaosas on KGS Kirchweyhe. Need on üldhariduskoolid (Gesamtschule), milles on ühendatud kõik kolm traditsioonilist astet Saksamaa hariduses: Hauptschule, Realschule ja gümnaasium. Louise Ebert (Rump), Friedrich Eberti abikaasa. Katja Riemann, näitleja Heinrich Rumsfeld, Donald Rumsfeldi esiisa Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.weyhe.de
Mount Ayliff

Mount Ayliff (Ametlikult eMaxesibeni) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis, Alfred Nzo ringkonna ja Umzimvubu valla halduskeskus. Mount Ayliff kuulus aastatel 1976–1994 Transkei bantustani koosseisu. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mount Ayliffi elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,14%, värvilisi 0,76%, valgeid 0,41%, India või Aasia päritolu inimesi 0,41% ja teisi 0,26%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,49% inimesi, inglise keelt 2,92%, suulu keelt 1,38%, viipekeelt 0,93%, afrikaani keelt 0,68% ja sotho keelt 0,66%. https://census2011.adrianfrith.com/place/296152
Niko Nurmi

Niko Nurmi (sündinud 1995) on soome jõutõstja, noorte maailmameister, noorte maailmarekordi omanik. 2013. aasta juunis Venemaal Suzdalis peetud IPF-i esimestel maailmameistrivõistlustel klassikalises jõutõstmises tuli Nurmi noorteklassis kehakaalus kuni 105 kg kogusummaga 657,5 kg võitjaks. Lisaks kuldmedalile kolmevõistluses sai Nurmi kolm väikest medalit: kükis ja jõutõmbes kulla ning lamades surumises pronksi. 2018. aasta juunis Kanadas Calgarys peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel klassikalises jõutõstmises tuli Nurmi juunioride klassis kehakaalus kuni 105 kg kogusummaga 725,0 kg kuuendaks. 2012. aasta algul kehtestati noorte maailmarekordi normid klassikalises jõutõstmises ja 2013. aasta algul Euroopa noorterekordi normid. 2013. aasta juunis Suzdalis võisteldes maailmameistrivõistlusel püstitas Nurmi ühe päevaga (14. juunil 2013) noorteklassis 6 maailmarekordit ja 6 Euroopa rekordit. Rekordtulemused olid kükis 235,0 ja 240,0 kg; jõutõmbes 270,0 ja 277,5 kg ning kogusummas 650,0 ja 657,5 kg. Üks rekord ületati sama aasta septembris ja ülejäänud 11 rekordit vahetasid omanikku kahe aasta pärast. Niko Nurmi. livescoresheet.com 1st Classic World Men's Championships 2013. powerlifting-ipf.com 6th World Men's Classic Championships, 2018. powerlifting-ipf.com European Sub-Juniors Men's Equipped Records. Deadlift. europowerlifting.org World Sub-Juniors Men's Equipped Records. Deadlift. powerlifting-ipf.com
Altes Amt Lemförde ühisvald

Altes Amt Lemförde on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Lemfördes. Selle pindala on 109,62 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8211 inimest. Samtgemeinde Altes Amt Lemförde koosneb järgmistest valdadest: Brockum Hüde Lembruch Lemförde Marl Quernheim Stemshorn www.lemfoerde.de
Barnstorfi ühisvald

Barnstorf on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Barnstorfis. Selle pindala on 205,76 km². 31. detsembril 2015 elas seal 12 016 inimest. Samtgemeinde Barnstorf koosneb järgmistest valdadest: Barnstorf Drebber Drentwede Eydelstedt www.barnstorf.de
Bruchhausen-Vilseni ühisvald

Bruchhausen-Vilsen on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Bruchhausen-Vilsen. Samtgemeinde Bruchhausen-Vilsen koosneb järgmistest valdadest: Asendorf Bruchhausen-Vilsen Martfeld Schwarme
Kirchdorfi ühisvald

Kirchdorf on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Kirchdorfis. Samtgemeinde Kirchdorf koosneb järgmistest valdadest: Bahrenborstel Barenburg Freistatt Kirchdorf Varrel Wehrbleck
Rehdeni ühisvald

Rehden on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Rehdenis. Samtgemeinde Rehden koosneb järgmistest valdadest: Barver Dickel Hemsloh Rehden Wetschen
Schwafördeni ühisvald

Schwaförden on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Schwafördenis. Samtgemeinde Schwaförden koosneb järgmistest valdadest: Affinghausen Ehrenburg Neuenkirchen Scholen Schwaförden Sudwalde
Siedenburgi ühisvald

Siedenburg on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Siedenburgis. Samtgemeinde Siedenburg koosneb järgmistest valdadest: Borstel Maasen Mellinghausen Siedenburg Staffhorst
Klawer

Klawer on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Matzikama vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Klaweri elanikest värvilisi 75,25%, valgeid 13,62%, mustanahalisi aafriklasi 9,42%, India või Aasia päritolu inimesi 0,98% ja teisi 0,72%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 89,17% inimesi, koosa keelt 4,62%, viipekeelt 3,13%, inglise keelt 1,27% ja sotho keelt 0,79%. Kirik Klaweris Klaweri raudteejaam https://census2011.adrianfrith.com/place/160012
Merweville

Merweville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Kesk-Karoo ringkonnas. Merweville on asutatud 1904. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Merweville'i elanikest värvilisi 78,14%, mustanahalisi aafriklasi 9,30%, valgeid 8,86%, India või Aasia päritolu inimesi 2,58% ja teisi 1,13%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 94,96% inimesi, suulu keelt 1,41%, inglise keelt 0,94% ja tsvana keelt 0,74%. Merweville Springbok Lodge Merweville https://census2011.adrianfrith.com/place/183009
Postmasburg

Postmasburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas, Tsantsabane valla halduskeskus. Postmasburg on asutatud 1892. aastal. Linnaõigused sai Postmasburg 1936. aastal. Linn on saanud nime vaimuliku Dirk Postma (1818–1890) järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Postmasburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 54,65%, värvilisi 36,77%, valgeid 7,35%, India või Aasia päritolu inimesi 0,52% ja teisi 0,71%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 53,88%, tsvana keelt 33,56%, koosa keelt 2,72%, sotho keelt 2,60%, inglise keelt 2,50% ja suulu keelt 1,10%. Postmasburg, Northern Cape Province, South Africa South Africa Postmasburg South Africa https://census2011.adrianfrith.com/place/381005
Mondlo

Mondlo on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mondlo elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,56%, India või Aasia päritolu inimesi 0,10%, värvilisi 0,06%, valgeid 0,02% ja teisi 0,26%. Suulu keelt pidas emakeeleks 96,31%, ndebele keelt 1,06%, inglise keelt 0,77% ja tsvana keelt 0,63%. https://census2011.adrianfrith.com/place/529022
Vlakbult

Vlakbult on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Nkomazi vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vlakbulti elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,46%, värvilisi 0,27%, India või Aasia päritolu inimesi 0,23%, valgeid 0,03% ja teisi 0,01%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 92,92% inimesi, tsonga keelt 5,51%, suulu keelt 0,36% ja inglise keelt 0,19%. https://census2011.adrianfrith.com/place/876011
Vasavere veehaare

Vasavere järv on Pannjärve karjääri liiva kaevandamise tulemusel tekkinud tehisjärv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasavere külas. Veekogu pindala on 41,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4942 m. Vasavere järv keskkonnaportaalis (vaadatud 22. detsembril 2022)
Kirjakjärv

Kirjakjärv (ka Kirjakujärv, Suur Kirjakjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Veekogu pindala on 13,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1815 m. Kirjakjärv keskkonnaportaalis (vaadatud 22. detsembril 2022)
Väike-Niinsaare järv

Väike-Niinsaare järv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Kurtna külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 340 m. Väike-Niinsaare järv keskkonnaportaalis (vaadatud 22. detsembril 2022)
Punane järv

Punane järv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Kurtna külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 151 m. Punane järv keskkonnaportaalis (vaadatud 22. detsembril 2022)
Loobu järv

Loobu järv (ka Loobu paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Loobu külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1344 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Udriku järv

Udriku järv (ka Udriku tiik, Udriku viinavabriku pais, Udriku pais) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Udriku külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 988 m. Järves on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kurtna Väike Linajärv

Kurtna Väike Linajärv (ka Potrijärv, Kurtna Linajärv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 249 m. Väike Linajärv keskkonnaportaalis (vaadatud 22. detsembril 2022)
Kurtna Saarejärv

Kurtna Saarejärv (ka Saarejärv, Saarjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1069 m. Järves on üks saar. Saarejärv keskkonnaportaalis (vaadatud 22. detsembril 2022)
Kurtna Linajärv

Kurtna Linajärv (ka Suur Linajärv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 352 m. Linajärv keskkonnaportaalis, vaadatud 2.08.2018.
Vesiloo järv

Vesiloo järv (ka Mustanina tiigid) on järv Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linna halduspiirkonnas Mustanina külas. Veekogu pindala on 4,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4908 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Roela järv

Roela järv (ka Roela tiik, Ruila järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Roela alevikus. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 597 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kunda paisjärv

Kunda paisjärv on järv Lääne-Viru maakonnas Kunda linnas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 167 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Selisoo Suurlaugas

Suurlaugas (Selisoo (ka Seli Suurlaugas, Suur Kõrve Suurlaugas) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Metskülas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1252 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ohakvere veehoidla

Ohakvere veehoidla on veehoidla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Ohakvere külas. Veekogu pindala on 9,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1201 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kõnnu Ümmargune järv

Kõnnu Ümmargune järv (ka Ümmargune järv, 2. Kõnnu järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Ongassaare külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 483 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jõuga Linajärv

Jõuga Linajärv (ka Linajärv, Jõugu järv, 3. Jõuküla järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Jõuga külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 456 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jõuga Liivjärv

Jõuga Liivjärv (ka Liivjärv, Jõugu järv, 1. Jõuküla järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Jõuga külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 562 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Armise järv

Armise järv (ka 4. Jõuküla järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Koldamäe külas. Veekogu pindala on 4,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 834 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kaarlepa järv

Kaarlepa järv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Lipniku külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 543 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.