1932

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1928 | 1929 | 1930 | 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | ► | ►► 1932. aasta (MCMXXXII) oli 20. sajandi 32. aasta. 4. jaanuar – Washingtonis avati Ameerika Ühendriikide Kaubandusministeeriumi hoone, mis oli tol ajal maailma suurim büroohoone. Praegu kannab nime Herbert C. Hooveri hoone. 8. jaanuar – ebaõnnestus atentaat Jaapani keisrile Hirohitole (teda üritati mõrvata käsigranaadiga). 23. jaanuar – Franklin D. Roosevelt teatas kandideerimisest Ameerika Ühendriikide presidendiks. 4. veebruar – algasid III taliolümpiamängud USA-s Lake Placidis. 5. veebruar – Läti ja Nõukogude Liit sõlmisid mittekallaletungilepingu. 24. veebruar – Sir Malcolm Campbell purustas maad mööda sõitmise ametliku kiirusrekordi, saavutades Floridas Daytona Beachil kiiruseks 408,71 km/h. 25. veebruar – Adolf Hitler sai naturalisatsiooni korras Saksamaa kodakondsuse, mis andis talle võimaluse kandideerida 1932. aasta Saksamaa presidendivalimistel 1. märts – USA lennunduspioneeri Charles Lindberghi 20-kuune poeg rööviti tema kodust New Jerseys. Maikuus leiti ta surnuna. 19. märts – Sydneys avati ametlikult Sadamasild. 20. märts – õhulaev Graf Zeppelin alustas regulaarseid lende Saksamaa ja Lõuna-Ameerika vahel. 20. märts – esilinastus seiklusfilm "Tarzan" Johnny Weissmülleriga peaosas. 4. aprill – Ameerika Ühendriikide biokeemik Charles Glen King Pittsburghi ülikoolist ja Ungari biokeemik Albert Szent-Györgyist Szegedi ülikoolist eraldasid teineteisest sõltumatult C-vitamiini. 5. aprill – Soomes tühistati alkoholi keeluseadus. Kell 10 avati Alko kauplused ja pandi alus Soome ajalukku läinud kuulsale numbrikombinatsioonile "543210" (5. aprill 1932 kell 10). 10. aprill – Saksamaal peeti presidendivalimiste teine voor, Paul von Hindenburg valiti tagasi veel seitsmeks aastaks. 17. aprill – keiser Haile Selassie I kaotas Etioopias orjuse. 24. aprill – natsipartei saavutas Saksamaal toimunud kohalikel valimistel suurt edu. 30. aprill – rahvusvaheline töökonverents Genfis lõppes kokkuleppega, millega kehtestati lapstööjõu vanuse alammääraks 14 aastat. 4. mai – Al Capone hakkas Atlanta föderaalvanglas kandma oma 11-aastast karistust maksudest kõrvalehoidumise eest. 4. mai – sõlmiti Nõukogude-Eesti mittekallaletungi pakt. 6. mai – Vene emigrant Pavel Gorgulov tegi atentaadi Prantsusmaa presidendile Paul Doumer'le, kes suri järgmisel päeval. 12. mai – röövitud Charles Lindbergh juuniori surnukeha leiti Lindberghi kodust vähem kui viie miili kaugusel. Surnukeha seisund viitas sellele, et laps oli mõrvatud juba mõnda aega tagasi. 21. mai – Amelia Earhart lendas esimese naisena lennukiga üle Atlandi ookeani. Lend, mis algas 20. mail 1932, kestis 14 tundi ja 54 minutit. 24. juuni – Siiami revolutsioon tegi lõpu ühele vähestest maailmas alles jäänud absoluutsetest monarhiatest ning võimaldas ülemineku põhiseaduslikule monarhiale ja esimese põhiseaduse kehtestamise. 29. juuni – Franz von Papeni valitsuskabinet andis Saksamaal välja erakorralise dekreedi, millega tagati natsidele õigus kanda oma pruuni vormiriietust ja pidada poliitilisi koosolekuid. 5. juuli – António de Oliveira Salazarist sai Portugali fašistlik peaminister (järgmiseks 36 aastaks). 12. juuli – Norra andis välja määruse, millega kuulutas Gröönimaa idaosa annekteerituks. 18. juuli – Taani ja Norra andsid vaidluse Gröönimaa territooriumi üle Alalisse Rahvusvahelisse Kohtusse. 30. juuli – avati X kaasaegsed suveolümpiamängud Los Angeleses USA-s. 31. juuli – Saksamaa föderaalvalimistel said natsid Riigipäeva suurimaks parteiks, saades 37% häältest. 2. august – USA füüsik Carl David Anderson avastas positroni, mille eest sai hiljem Nobeli auhinna. 6. august – toimus esimene Veneetsia filmifestival. 6. august – Saksamaal avatakse maailma esimene föderaalne kiirtee Bundesautobahn 555. 18. august – Šveitsi füüsik Auguste Piccard jõuab kuumaõhupalliga 16 197 m kõrgusele. 30. august – Hermann Göring valiti Saksamaa Riigipäeva esimeheks . 9. august – Teise Hispaania Vabariigi Cortes Generales (parlament) kiitis heaks statuudi, mis andis Katalooniale esimest korda tänapäeva ajaloos täieliku autonoomia. 20. september – Mahatma Gandhi alustas Indias Poona vanglas näljastreiki . 23. september – Hejazi ja Nejdi kuningriik kuulutati Saudi Araabia kuningriigiks. 3. oktoober – Iraak iseseisvus Suurbritanniast ja võeti vastu Rahvasteliitu. 9. oktoober – Nõukogude Liidus heitis Jossif Stalin kommunistlikust parteist välja Grigori Zinovjevi ja Lev Kamenevi. 8. november – Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel võitis New Yorgi osariigi demokraadist kuberner Franklin D. Roosevelt ülekaalukalt vabariiklasest presidendi Herbert Hooveri, võites 48-st osariigist 42-s. 21. november – Saksamaa president Paul von Hindenburg alustas läbirääkimisi Adolf Hitleriga uue valitsuse moodustamise üle. 23. november – Lev Trotski saabus Taani, et pidada Kopenhaagenis loengut Venemaal toimunud revolutsiooni kohta. 3. detsember – Mehhiko teatas oma kavatsusest Rahvasteliidust välja astuda 6. detsember – Albert Einsteinile anti viisa USA-sse sisenemiseks. 28. detsember – Nõukogude Liit teatas, et alates jaanuarist peavad kõik üle 16-aastased elanikud ühest kohast teise kolides omama passi ja end politseis registreerima.  Pikemalt artiklis 1932. aasta Eestis 4. jaanuar – sõlmiti Eesti mittekallaletungileping NSV Liiduga. 7. jaanuar – Tallinna Kalevi käsipallimeeskond alustas kuu aega kestnud Euroopa võistlusturneed, mille jooksul peeti 14 korvpalli- ja 6 võrkpallikohtumist; võiduskooriks jäi 9:5. 19. jaanuar – ajalehes Eesti Spordileht avaldati esimest korda jäähoki võistlusmäärused. 7. veebruar – Eesti võistkond mängis esimest korda jäähokit: Tallinna meeskond jäi Riia Unionile alla 0:6 14. veebruar – Tallinna Kalevi väljal toimus esimene avalik Eesti pinnal peetud jäähokivõistlus, kus vastamisi olid kaks Kalevi meeskonda. 24. veebruar – Tallinna Spordi jääpallimeeskond tuli kümnendat korda Eesti meistriks, võites finaalis Kalevi võistkonda 3:2. 28. veebruar – Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses domineerisid spordiklubi VS Sport maadlejad, võites seitsmest alavõistlusest kuus. Esimest korda tuli Eesti meistriks Kristjan Trossmann (Palusalu) 13. märts – Türil toimus Eesti esimene 50 km suusamaraton, mille võitis Reinhold Niilov. 13. märts – Stockholmis toimus esimest korda maadluse nelikmaavõistlus, kus osalesid Eesti, Rootsi, Saksamaa ja Ungari. Eesti jäi võistluses viimaseks. 20. märts – Tallinnas tuli kokku III vabadussõjalaste kongress. 23. märts – Tallinnas hukkus küüni põlengul kümme kodutut ja prostituuti, nende hulgas Vabadusristi kavaler Feliks Reimann. Riigikogu andis välja mitmeid seadusi, et vähendada majandussurutist. Nt keelati ühel inimesel töötada korraga mitmel ametikohal, talupidajate tulumaksu vähendati 50% 24. märts – registreeriti rahvussotsialistlik Saksa Klubi. 1. aprill – võeti käibesse 10-sendiline vahetusraha. 10. aprill – toimusid Eesti meistrivõistlused tõstmises. 16. aprill – Eestis toimusid Eesti-Läti raskejõustiku maavõistlused, milles Eesti võitis tõstmises 5:0 ja maadluses 5:2. 17. aprill – ilmuma hakkas ajakiri Eesti Maleilm. 23. aprill – asutati Õhu- ja Gaasikaitse Liit. 1. mai – Eesti Spordileht hakkas ilmuma kaks korda nädalas (esmaspäeval ja neljapäeval). 28. mai – asutati Tallinna Spordipressi Klubi, mis oli Eesti Spordiajakirjanike Liidu eelkäija. 29. mai – Tallinnas avati Vaestekooli tänavale ehitatud velodroom. 1. juuni – toimus Eesti-Läti maavõistlus jalgpallis, mille Eesti võitis 3:0. 2. juuni – Eesti Olümpiakomitee otsustas, et 1932. aasta Los Angelese olümpiamängudel võistlevad Eesti eest vaid väliseestlased. 7. juuni – Oslos toimus Eesti-Norra esimene maavõistlus jalgpallis, mille Eesti kaotas 0:3. 9. juuni – toimus Tartumaa Spordiliidu asutamiskoosolek. 11. juuni – Tallinna velodroomil (avati 29. mail) toimusid esimesed rahvusvahelised võistlused. 12. juuni – Riias toimusid Eesti-Läti maavõistlused kergejõustikus, kus Eesti kaotas 70,5:87,5. 29. juuni – Tartus algasid ülikooli 300. aastapäeva puhul mitmed üritused. 17. juuli – EVKL (Eesti Vabadussõjalaste Keskliit) korraldas Tapal vabadussõjalaste päeva, mis omandas poliitilise ilme. Juulis hakkas ilmuma populaarteaduslik väljaanne "Eesti rahva ajalugu". 19. august – Saksa saadik Otmar Reinebeck esitas oma volitused riigivanem Karl Einbundile. 25. september – Tallinna Hipodroomil toimus esimene võistlus mootorratastele. Septembris ilmus Friedebert Tuglase uurimus "Eesti Kirjameeste Selts". Sügisel ilmus A. H. Tammsaare "Tõe ja õiguse" IV osa. 1. oktoober – Eesti Pank laskis käibele 20-kroonise pangatähe. 16. oktoober – Tartus toimus suur kaklus Eesti Üliõpilaste Seltsi ja Korporatsioon Sakala liikmete vahel. 3. november – Tallinna kinos Modern kanti ette Eesti-Soome ühistööna valminud muusikafilm "Päikese lapsed". 15. detsember – majanduskriisi oludes jäi Eestil USA-le tasumata iga-aastane sõjavõla osamaks. Asutati Rakenduskunstnike Ühing (RaKü). Ilmus Eesti Entsüklopeedia esimene köide (1932–1937). 4. jaanuar – Carlos Saura, hispaania filmirežissöör 5. jaanuar – Umberto Eco, itaalia semiootik ja kirjanik 5. jaanuar – Raissa Gorbatšova 7. jaanuar – Tormod Knutsen, norra suusakahevõistleja 6. veebruar – François Truffaut, prantsuse filmirežissöör 7. veebruar – Alfred Worden, USA astronaut 14. veebruar – Ahto Jõgi, eesti ornitoloog 18. veebruar – Miloš Forman, tšehhi filmirežissöör 18. veebruar – Sven Onno, eesti ornitoloog 22. veebruar – Edward Kennedy, USA poliitik 24. veebruar – Michel Legrand, prantsuse helilooja 26. veebruar – Johnny Cash , USA kantrimuusika laulja ja laulukirjutaja 26. veebruar – Olav Renno, eesti ornitoloog 27. veebruar – Elizabeth Taylor, USA näitleja 4. märts – Miriam Makeba, laulja 18. märts – John Updike, USA kirjanik 4. aprill – Andrei Tarkovski, vene filmirežissöör 4. aprill – Anthony Perkins, USA filminäitleja 9. aprill – Carl Perkins, USA rockabilly laulja ja laulukirjutaja 10. aprill – Omar Sharif, Egiptuse päritolu USA filminäitleja 22. aprill – Aino Pervik, eesti lastekirjanik 27. aprill – Anouk Aimée (Nicole Dreyfuse lavanimi), prantsuse filminäitleja 7. juuni – Bernhard Viiding, eesti publitsist, prosaist ja luuletaja 9. juuli – Donald Rumsfeld, USA poliitik 7. august – Abebe Bikila, Etioopia kergejõustiklane 17. august – Vidiadhar Surajprasad Naipaul, kirjanik 3. september – Eileen Brennan, USA filminäitleja 8. september – Einar Sanden, eesti kirjanik 18. september – Nikolai Rukavišnikov, Nõukogude kosmonaut 22. september –Algirdas Brazauskas, Leedu poliitik 25. september – Glenn Gould, Kanada pianist 16. oktoober – Guðbergur Bergsson, Islandi kirjanik ja tõlkija 18. oktoober – Vytautas Landsbergis, Leedu poliitik 29. november – Jacques Chirac, Prantsuse poliitik 4. detsember – Roh Tae-woo, Lõuna-Korea poliitik, president 1988–1993 ? – Semmeni Olli, seto rahvalaulik 7. jaanuar – Andre Maginot, Prantsusmaa sõjaminister 10. veebruar – Edgar Wallace, inglise kirjanik 3. märts – Alfieri Maserati, itaalia autoinsener 14. märts – George Eastman, ameerika leidur, fotograafiapioneer (enesetapp) 4. aprill – Wilhelm Ostwald, baltisaksa keemik, Nobeli auhinna laureaat 25. aprill – Peeter Pähn, eesti koolijuhataja 3. mai – Charles Fort, ameerika anomalist 24. juuni – Ernst Põdder, kindralmajor (aastast 1918), 1917. aastal Vene armee koosseisus moodustatud eesti rahvusväeosade ja Omakaitse (1917) organiseerijaid, oli muu hulgas üldjuht sõjas Balti Maakaitseväe (Landeswehr) vastu (1919) 2. juuli – Manuel II, endine Portugali kuningas 6. juuli – Kenneth Grahame, šoti kirjanik 9. juuli – King Camp Gillette, ameerika leidur 9. november – Rudolf Bauer, Ungari kettaheitja 9. november – Nadežda Allilujeva, Jossif Stalini teine naine 18. detsember – Eduard Bernstein, saksa sotsiaaldemokraat füüsika – Werner Karl Heisenberg keemia – Irving Langmuir meditsiin – Charles Scott Sherrington ja Edgar Douglas Adrian kirjandus – John Galsworthy rahu – auhinda välja ei antud ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 225–228 Eesti Kroonika 1932