laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Haapsalu Neeva Vaga Õigeusulise Suurvürsti Aleksandri kirik

Haapsalu Neeva Vaga Õigeusulise Suurvürsti Aleksandri kirik ehk Haapsalu Aleksander Nevski õigeusu kirik on kirik, mis asub Haapsalu vanal kalmistul. Kirik on arvele võetud ehitismälestisena. Tegu on aastatel 1896–1897 (kellatorn 1899) tüüpprojekti järgi ehitatud õigeusu kirikuga. 1896. aastal valmis Haapsalu vanal kalmistul kabel, mis pühitseti püha Neeva Aleksandri auks. Mõne aasta pärast ehitati kabel ümber abikirikuks. Kiriku ehitamiseks tegid annetusi paljud ülikud ja kultuuritegelased, sealhulgas suurkaupmees ja kaevanduste omanik Aleksei Vekšin. Kalmistukirikut kasutati külmal ajal teenistuspaigana ning aasta läbi matmiskirikuna. Kuni 1962. aastani kasutati Haapsalus mõlemat kirikuhoonet. Samal aastal tuli võimude poolt korraldus sulgeda kalmistukirik, mis jäi kaheks aastaks kasutuseta. Vältimaks kiriku rüüstamist viidi kiriku sisustus Kiviõli kirikusse, kus see asub tänaseni. Samal ajal jätkati teenimist peakirikus promenaadil. 1964. aasta augustis tuli korraldus sulgeda peakirik. Nüüd pakuti kogudusele võimalust taas kasutada teenistuspaigana kalmistukirikut. Selle kohta sõlmiti vastav leping Haapsalu Linna TSN Täitevkomitee ja koguduse vahel. Ümberkolimine toimus 1964. aasta augustis-septembris. Kuna kirik oli kahe tühjaltoleku-aasta jooksul kannatada saanud, tehti kiire siseremont, mille käigus taastati ka kaunid laemaalingud. Seejärel sai kogudus kasutusse Aleksander Nevski kiriku ja sellest ajast oli kogudusel topeltnimi: Maarja Magdaleena – Aleksander Nevski kogudus. Tühjaks jäänud Maria-Magdaleena kirikut kasutas linn kommunaalosakonna laoruumina. 1985. aastal anti lagunev Maria-Magdaleena kirik Haapsalu Linna RSN Täitevkomitee otsusega Seitsmenda Päeva Adventistide Haapsalu koguduse kasutusse. Koguduse arhiiv (meetrika ja kroonika) asub Tartu Ajalooarhiivis, säilik f.1884. 1960.–1970. aastatel suleti peaaegu kõik Läänemaa õigeusu pühakojad: Mäemõisa, Väike-Lähtru, Kõmsi, Kullamaa (Silla), Vormsi, Lihula, Haapsalu Maria-Magdaleena kirik. Ainsana lubati uuesti avada Haapsalu püha Neeva Aleksandri abikirik. Pärast Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku registreerimist Siseministeeriumis 1993. aastal tekkis peagi olukord, mil osa EAÕK kogudusi soovis taastada õigusjärgset EAÕK-d Konstantinoopoli patriarhaadi kanoonilises alluvuses. Nende hulgas ka osa Haapsalu koguduse liikmetest, kes kirjutasid vastavasisulise avalduse Siseministeeriumile. Selle tulemusena toimus koguduse kahestumine. Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirikule alluv Haapsalu Maarja Magdaleena (Neeva Aleksandri) Kogudus jätkas teenimist Haapsalu vanal kalmistul asuvas püha Neeva Aleksandri kirikus. Haapsalu Neeva Vaga Õigeusulise Suurvürsti Aleksandri kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Kiriku koduleht Haapsalu Neeva Vaga Õigeusulise Suurvürsti Aleksandri kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
Karksi-Nuia

Karksi-Nuia on linn Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Linn kannab Eesti meepealinna tiitlit, mille pälvis 2018. aastal. Linn asub Läti piiri lähedal, Lilli piiripunkt asub umbes 15 km kaugusel. Karksi nime on ürikutes esmamainitud 1224. aastal, pärast mandrieestlaste lüüasaamist muistses vabadusvõitluses, kui Karksi alad läksid maadejagamisel mõõgavendade ordu valdusse. Pisut hiljem, 1228. aastast, on kirjas Karksi linnus Viljandi komtuurkonna foogtkonnana, mil see sai võrdlemisi suure maa-ala halduskeskuseks Saarde, Halliste, Paistu, Helme ja Ruhja piirkonnas. 1945. aastal sai Nuia aleviks. 1987. aastal nimetati Nuia alev Karksi-Nuia aleviks. Karksi-Nuia alevi omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. Karksi-Nuias asus Eesti NSV Siseministeeriumi Paranduslike Tööde Valitsuse Asunduskoloonia nr 7. Karksi-Nuia sai linnaõigused 1993. aastal. 1999. aasta sügisel ühinesid Karksi-Nuia linn ja seda ümbritsev Karksi vald üheks omavalitsuseks nimega Karksi vald. Karksi-Nuia linnast sai vallasisene linn. 2017. aasta haldusreformi käigus moodustati Mõisaküla linna ning Karksi, Abja ja Halliste valla liitumisel uus omavalitsusüksus, mille nimeks sai Mulgi vald. 20. maist 2018 on Karksi-Nuia Eesti meepealinn. Karksi-Nuias asub August Kitzbergi monument ja Karksi Vabadussõja mälestussammas. Karksi-Nuia lipp Karksi-Nuia vapp Karksi kirik Karksi õigeusu kirik Rahumäe kalmistu (Karksi) Papi kalmistu August Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi staadion Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 11.12.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 371. Harju maakonna Rae ja Ida-Viru maakonna Lüganuse valla, Lääne-Viru maakonna Tapa linna, Saare maakonna Orissaare valla, Tartu maakonna Haaslava, Laeva, Nõo, Rannu, Rõngu ja Vara valla ning Kallaste linna, Valga maakonna Helme, Põdrala ja Tõlliste valla, Viljandi maakonna Halliste valla ja Karksi-Nuia alevi ning Võru maakonna Urvaste valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 11.07.1991) Haldusterritoriaalse korralduse muutmine Karksi-Nuia linna ja Karksi valla osas (vastu võetud 08.06.1999, nr 184) Mulgi valla valimiskomisjon kinnitas valimistulemused Neljapäev, 17.05.2018, Meepealinn Karksi-Nuia väljakuulutamine, karksi.ee Meepealinn Karksi-Nuia[alaline kõdulink], mesinikeliit.ee
Iisaku kirik

Iisaku kirik on kirik, mis asub Iisaku alevikus Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas. Kirik on arvele võetud ehitismälestisena. Ehitatud aastal 1846 põlenud kivikiriku asemele. Põlengus päästeti ainult altaripilt ja mõned altaririistad. Iisaku kirikut kasutab EELK Viru praostkonna EELK Iisaku kogudus. Uusgooti stiilis kirikuhoonel on massiivne telkkiivriga läänetorn ja sellega liituvad külgeeskojad. Uusgootilikud on ka teravkaarsete akende vahel asetsevad tugipiilarid välisseinal, väike haritorn pikihoone katusel ja teravatipuliste portaalidena kujundatud sissepääsud. Siseruum on katuslaega, kitsas teravkaarne võidukaar avaneb ruumi idaküljes pikihoonega ühelaiusesse altariruumi. Koori idaseinas on juugendstiilis roosaken Kristuse monogrammiga, pärit hilisemast ajast kui kiriku ehitus. Uusgooti vormides on terve sisustus: lühtrid ja seinabraad, altarisein, milles on tundmatu autori altarimaal "Ülestõusmine", kuut apostlit kujutavate maalidega (autor Melanie Kukk-Rahamägi, 1957) kantsel, 19. sajandi lõpust pärinev köstrikantsel ja kolme küljega oreliväär. Iisaku kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Iisaku kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
Narva õigeusu kirik

Narva õigeusu kirikuks võib nimetada kõiki allpool loetletud õigeusu kirikuid, mis asuvad Narva linnas: Narva Issanda Ülestõusmise peakirik, aastatel 1890–1898 rajatud neobütsantsi stiilis õigeusu katedraalkirik; Narva Jumalaema Narva pühakuju kirik, aastatel 1999–2003 rajatud õigeusu kirik;
Naissaare kirik

Naissaare Maarja kirik on kirik, mis asub Naissaare Lõunakülas Viimsi vallas Harju maakonnas. Kirik on arvele võetud ehitismälestisena. Pärast Põhjasõda liideti Naissaare abikogudus Tallinna Rootsi-Mihkli kogudusega. Varasema sõjas hävinud kabeli asemele rajati Rootsi-Mihkli koguduse toel uus kabel 1853. aastal, kuid see põles oktoobrirevolutsiooni ajal maha. Kirik on ehitatud aastal 1934 (pühitseti sisse 11. septembril 1938) Karl Tarvase projekti järgi ning on väga lihtsa arhitektuuriga. Nõukogude okupatsiooni ajal kasutati kirikut heinaküünina. Kirik taaspühitseti 19. augustil 2018. Vaimulikku osa toimetasid Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskop Urmas Viilma ja Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja Patrik Göransson. Kõrgete külalistena osalesid pühitsemisel Rootsi kroonprintsess Victoria abikaasaga ning neid saatnud Eesti president Kersti Kaljulaid abikaasaga. Hiljem ehk aastatel 2019-2020 on parandatud ja uuendatud pikihoone vooderdust. Naissaare kirik 2011. aastal Naissaare kirik 2016. aastal Naissaare kiriku sisevaade 2020. aastal Annika Poldre: "Naissaarel hakkab jälle kaikuma kirikukell" eestielu.delfi.ee, 5. juuni 2012 Naissaare kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Anneliis Aunapuu: "Imeline lugu kadunud maailmast" eestielu.delfi.ee, 12. märts 2013 Naissaare kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Naissaare Maarja kirik PÄEVASÜDA. Naissaare kirik.
Kraavi kalmistu

Kraavi kalmistu on kalmistu Urvaste kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kraavi külas Antsla vallas Võru maakonnas. Kalmistu on asutatud Antsla-Kraavi Prohvet Eelija koguduse kalmistuna. Kalmistul asub märter-pühaku Johannes Kraavi haud. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. "Kalmistud". Vaadatud 29.12.2014. "Võru okupatsioonimärtrid kuulutati pühakuks". Kraavi kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Kraavi kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Kraavi kalmistu Antsla valla kalmistute lehel
Võru linnakalmistu

Võru linnakalmistu asub Võrus aadressil Kose tee 2. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. Kalmistu on ajalooliselt jagunenud luterlaste, õigeusklike ja juudiusuliste vahel. Kalmistul on luteri ja õigeusu kabelid. Mälestiseks on arvatud ka kalmistul paiknev Vabadussõjas ja II maailmasõjas hukkunute matmispaigad. Lisaks on kalmistul mitmed kunstimälestised. Võru linnakalmistu Võru linnakalmistu Võru linnakalmistu Võru linnakalmistu kabel Vabadussõjas hukkunute matmispaik Võru linnakalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Võru linnakalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Valga Tartu maantee kalmistu

Valga Tartu maantee kalmistu asub Jaanikese külas Valga vallas Valga maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. Kalmistu rajati 1926. aastal. Valga Tartu maantee kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Valga Tartu maantee kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Valga vangilaagri kalmistu

Valga vangilaagri kalmistu asub Valgas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. Kalmistule on maetud Punaarmee ja saksa sõdurid sõjavangide laagrist Stalag 351 ja vastavalt hiljem saksa sõjavangide laagrist 187. Valga vangilaagri kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris "Valga vangilaagrite kalmistu". Originaali arhiivikoopia seisuga 31.12.2014. Vaadatud 29.12.2014. Valga vangilaagri kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Valga vana linnakalmistu

Valga vana linnakalmistu asub Valgas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. Kalmistu likvideeriti 1965. aastal. Kalmistut tunti Saksa surnuaia nime all. Valga vana linnakalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Valga vana linnakalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Valga Tartu tänava kalmistu

Valga Tartu tänava kalmistu asub Valgas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. Valga Tartu tänava kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Valga Tartu tänava kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Valga Toogipalu kalmistu

Valga Toogipalu kalmistu asub Valgas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. Valga Toogipalu kalmistu on 1930. aastate teise poolele iseloomuliku kalmistu näide. Valga Toogipalu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Valga Toogipalu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Kaarma kalmistu

Kaarma kalmistu asub Kaarma-Kirikukülas Saaremaa vallas Saare maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. Kalmistu on rajatud aastal 1820, selle kasutuselevõtuga lõpetati matmised kohalikku kirikuaeda. Kalmistul paikneb mitu kohaliku meistri tahutud hauamonumenti 19. sajandi lõpust. Surnuaial paikneb ka rituaaliplats, von Nolckeni hauakamber ja II maailmasõjas hukkunute ühishaud. Kaarma kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Kaarma kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Valga kalmistu

Valgas asub mitu kalmistut: Valga Priimetsa kalmistu (Metsa tn) Valga Tartu tänava kalmistu Valga Tartu maantee kalmistu Valga Toogipalu kalmistu (Võru tn) Valga vana linnakalmistu (Saksa kalmistu, turu kõrval), likvideeritud 1965 Valga vangilaagri kalmistu
Kihelkonna kalmistu

Kihelkonna kalmistu asub Kihelkonna alevikus Saaremaa vallas Saare maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. Kalmistu on arvatavasti rajatud 1780ndatel aastatel kui keelati matmised kirikuaedadesse. Kalmistul asub ka Vabadussõjas langenute mälestusmärk ja II maailmasõjas langenute ühishaud. Kihelkonna kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Kihelkonna kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Haapsalu õigeusu kirik

Haapsalu Maria Magdaleena õigeusu kirik Haapsalu Nevski õigeusu kirik
Kärla kalmistu

Kärla kalmistu asub Kärla alevikus Saaremaa vallas Saare maakonnas. Kärla luteri kalmistu pärineb 19. sajandi keskpaigast. Kalmistul on säilinud ka aastast 1850 kabelihoone. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. Lääneosas paikneb mälestiseks arvatud II maailmasõjas hukkunute ühishaud. Kärla kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Kärla kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Karja kalmistu

Karja kalmistu asub Karja külas Saaremaa vallas Saare maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. Karja kalmistu on tüüpiline luterlik kalmistu. Kalmistul on ka väiksem puidust kantsel. Karja kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Karja kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Hageri kalmistu

Hageri kalmistu on kalmistu Hageri kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Hageri alevikus Kohila vallas Rapla maakonnas. Kalmistu on tunnistatud ajaloomälestiseks. Lääneservas asub kivist kabel ja paekivist hauakamber. Surnuaeda on maetud Anton Starkopfi vanemad ja vend, haud on kaunistatud tema kujundatut skulptuuriga "Külvaja". Kalmistul on ka Starkopfi kujundatud "Väsinu" ja "Saarepiiga". Vanemas osas on maetud teadmata kohta ka kunstnik Gustav Adolf Hippius. Hageri kalmistu kabel Hageri kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Hageri kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Kergu luteri kalmistu

Kergu luteri kalmistu on kalmistu Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Kergu külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu õnnistati aastal 1773. Väravapostidele on pandud pronkstahvel kirjaga: "Heinrich Oldekopi mälestuseks 1930". Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. Kergu õigeusu kalmistu Kergu luteri kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Kalmistud Põhja-Pärnumaa valla kodulehel Kergu luteri kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Kergu õigeusu kalmistu

Kergu õigeusu kalmistu on kalmistu Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Kergu külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu rajati arvatavasti 1862. aastal, kui Kergu mõisa omanik Zenaida von Keyserling kinkis 1852. aastal asutatud kogudusele maatüki ehitiste jaoks. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. Kergu luteri kalmistu Vladimir Berens. "Историко-статистическое описание церквей и приходов Северо-Западных епархий. Часть 2, Эстонская епархия". Tallinn 1974. Käsikiri TLÜAR Baltica kogus, Msc K1-593/I,II. Leht 139 Kalmistud Põhja-Pärnumaa valla kodulehel Kergu õigeusu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Ilumäe kalmistu

Ilumäe kalmistu asub Ilumäe külas Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ehitis- ja ajaloomälestisena. Arvatakse, et kalmistu tekkis 18. sajandi esimesel poolel pärast puust kabeli valmimist aastal 1731. Hiljem, 1843. aastal ehitati uus kivist kabelihoone. Ilumäe kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Ilumäe kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Vainupea kalmistu

Vainupea kalmistu asub Vainupea külas Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. Vainupea kalmistu on Eesti kõige mereäärsem kalmistu. Täpne rajamise aeg on teadmata. Surnuaeda on maetud maalikunstnik Richard Sagrits. Vainupea kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Vainupea kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Käsmu kalmistu

Käsmu kalmistu on kalmistu Lääne-Virumaal Käsmu külas. Ajalooliselt jäi kalmistu Virumaale Haljala kihelkonda. Kalmistu asub kabelimäe taga, kus oli vanasti külarahva kogunemispaik. Kalmistul asub aastatel 1863–1864 rajatud Käsmu kirik. Kabelimäe raudkivist Dellingshauseni kabel ehitati 1846. aastal Venemaa sõjaväelase (kindraladjutant ja keiser Nikolai I isiklik adjutant); Aaspere, Sauste, Loobu, Hõbeda ja Vatku mõisniku Johann Eduard von Dellingshauseni (1795–1845) mälestamiseks. Kalmistul on erinevaid mälestiseks märgitud riste. Hauamonument "Põlvitav naine" (Juhan Raudsepp, 1937) on püstitatud kaugsõidukapten Oskar Tiedemanni noorelt surnud tütre Signe mälestuseks. Seda monumenti on peetud Eesti üheks kaunimaks hauamonumendiks. 1939. aastal tunnistati Käsmu kalmistu, Virumaa kaunimaks kalmistuks. "Käsmu kalmistu on iseloomustav sellepoolest, et ta on väärt kaptenite kalmistu nime, sest peagu kõik Käsmu kaptenid on siia maetud". Kalmistu on arvele võetud ajaloo- ja ehitismälestisena. Käsmu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Käsmu meremuuseumi koduleht Virumaa kauneim kalmistu, Päewaleht, nr. 277, 12 oktoober 1939  Käsmu kalmistu – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Käsmu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Laiuse kalmistu

Laiuse kalmistu on kalmistu Laiuse kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Vilina külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas. Kalmistu pärineb tõenäoliselt 18. sajandi kolmandast veerandist. Kalmistul asuva 1912. aastal ehitatud kabeli projekteeris arhitekt Rudolf von Engelhardt. Kalmistul asub ka Juhan Raudsepa skulptureeritud monument. Teise maailmasõja hukkunute ühishauda on maetud 13 langenut, kellest kahe nime pole teada. Kalmistu on ajaloomälestis. Laiuse kalmistu kabel II maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõjaväelaste ühishaud Laiuse kalmistul Mälestussammas Vabadussõja, II maailmasõja ja Nõukogude okupatsiooni ohvritele Laiuse kalmistul Laiuse kalmistu talvel Laiuse kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Laiuse kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Torma kalmistu

Torma kalmistu asub Vanamõisa külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. Peaväraval on säilinud algsed sulused. Säilinud on ka 1889. aastal uusgooti stiilis ehitatud kabel. 1925. aastal valati kabeli tornikell, kirjaga "Elavaid kutsun, surnuid leinan". Torma kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Torma kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Vaivara vana kalmistu

Vaivara vana kalmistu on kalmistu Vaivara kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Sinimäe alevikus Narva-Jõesuu linnas Ida-Viru maakonnas. Kalmistule hakati matma 1782. aastal, kui keisrinna Katariina II keelas kirikute juurde matmise. Sõja ajal kasutati kalmistu lääneserva astangut punkrite ehitamiseks ning kalmistul hoiti tanketõrjevahendeid. Kalmistu sai kaugtule tõttu kannatada. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. Vaivara vana kalmistut haldas aastatel 2009 kuni 2014 taas Narva Aleksandri kogudus, kellele see kalmistu on ajalooliselt kuulunud koos Sininõmme kalmistuga, mis asub Riigiküla kalmistu kõrval. Pärast Aleksandri koguduse pankrotistumist 2014. aastal ja kalmistute müükipanekut, ostis need üles Eesti riik ja EELK, kes andis kalmistud üle Vaivara vallale. Vaivara kirik Vaivara kirikumõis Kirikuküla (Vaivara) "Vaivara Sinimägede Muuseum". Vaadatud 29.12.2014. Vaivara vana kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris https://web.archive.org/web/20150527144858/https://www.kalmistud.ee/g168s198 (vaadatud 11.08.2023) https://www.postimees.ee/168605/legendaarne-vaivara-kalmistu-seisab-kiriku-ja-valla-tuli-tottu-raamas (vaadatud 11.08.2023 https://www.delfi.ee/artikkel/74711349/narva-aleksandri-kiriku-eest-tuleb-riigil-ja-eelk-l-valja-kaia-375-000-eurot (vaadatud 14.08.2023) Vaivara vana kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Tamme tuuleveski

Tamme tuuleveski on Hollandi tüüpi tuuleveski, mis asub Tamme külas Elva vallas Tartu maakonnas. Tuuleveski on arvele võetud ehitismälestisena. 1875–1899 ehitatud puidust tüüpiline Hollandi tüüpi tuuleveski. Tamme tuuleveski kultuurimälestiste riiklikus registris Tamme tuuleveski kultuurimälestiste riiklikus registris
Jändja vesiveski

Jändja vesiveski varemed asuvad Jändja külas Türi vallas Järva maakonnas. Vesiveski on arvele võetud ehitismälestisena. Vesiveskikompleks on ehitatud 20. sajandi alguses. Koos vesiveskiga rajati ka puumassivabrik betoontamm. Nõukogude ajal jäi kompleks unarusse. Jändja vesiveski kultuurimälestiste riiklikus registris Jändja vesiveski kultuurimälestiste riiklikus registris
Kohila vesiveski

Kohila vesiveski asub Kohila vallas Rapla maakonnas. Vesiveski on arvele võetud ehitismälestisena. Ühekorruseline vesiveski ehitati 1875. aastal kohaliku mõisniku G. Wrangelli korraldusel. Veski suutis jahvatada ühe tonni jahu päevas. 1932. aastal alustas Ferdinand Janossoni veskis kapitaalremondiga, mis kestis 6 aastat. Veski sai teise korruse ja võimsus kasvas 7 tonnini päevas. Tänapäeval tegutseb veskis söögikoht. "Kohila vesiveski". Vaadatud 29.12.2014. Kohila vesiveski kultuurimälestiste riiklikus registris Kohila vesiveski kultuurimälestiste riiklikus registris
Vallimäe tuuleveski

Vallimäe tuuleveski on Hollandi tüüpi tuulik, mis asub Rakveres. Tuuleveski on arvele võetud ehitismälestisena. Tuulik valmis aastatel 1797–1798. ning tegutses 1928. aastani. Praeguseks on tuulik kaotanud tiivad. Vallimäe tuuleveski kultuurimälestiste riiklikus registris Vallimäe tuuleveski kultuurimälestiste riiklikus registris
Rakvere tuuleveski

Rakvere tuuleveski on Hollandi tüüpi tuuleveski, mis asub Rakveres. Tuuleveski on arvele võetud ehitismälestisena. Rakvere tuuleveski on 19. sajandi algul ehitatud neljakorruseline Hollandi tüüpi veski. Tänaseks on hävinud tuuliku pea, kallerei ja sisseseade. Rakvere tuuleveski kultuurimälestiste riiklikus registris Rakvere tuuleveski kultuurimälestiste riiklikus registris
Suurejõe vesiveski

Suurejõe vesiveski asub Pärnu jõe ääres Suurejõe külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas. Vesiveski on arvele võetud ehitismälestisena, kui 19. sajandil ehitatud tüüpiline maapiirkonna tööstushoone. Suurejõe vesiveski kultuurimälestiste riiklikus registris Suurejõe vesiveski kultuurimälestiste riiklikus registris
Kuressaare tuuleveski

Kuressaare tuuleveski on Hollandi tüüpi tuuleveski, mis asub Kuressaares. Tuuleveski on arvele võetud ehitismälestisena. Tuulik ehitati 1899. aastal ning ta töötas aastani 1941. Teise maailmasõja käigus lõigati maha tiivad ning pärast sõda hävines sisustus. Tuulik restaureeriti 1974. aastal kohvikuks. Kuressaare tuuleveski kultuurimälestiste riiklikus registris "Windmill story". Originaali arhiivikoopia seisuga 31.12.2014. Vaadatud 29.12.2014. Kuressaare tuuleveski kultuurimälestiste riiklikus registris Saaremaa Veski
Uuetalu tuuleveski

Uuetalu talu tuuleveski on Hollandi tüüpi tuuleveski, mis asub Muhu vallas Saare maakonnas. Tuuleveski on arvele võetud ehitismälestisena. Tuuleveski ehitati aastatel 1908–1911 ning oli kasutuses kuni 1950. aastani. Uuetalu tuuleveski kultuurimälestiste riiklikus registris Uuetalu tuuleveski kultuurimälestiste riiklikus registris
Tõrva vesiveski

Tõrva vesiveski asub Tõrvas Õhne jõel. Vesiveski on arvele võetud ehitismälestisena. Veski on ehitatud 1880. aastal ning see on vanim Tõrva linnas säilinud tööstusehitis. Kohalikud kutsuvad veskit ka Tultsi veskiks. Tõrvas oli veel Lammase saeveski (mootorveskina) ja Tikste vesiveski. Tõrva vesiveski kultuurimälestiste riiklikus registris Tõrva vesiveski kultuurimälestiste riiklikus registris Tõrva vesiveski, „TÕRVA VESIVESKI“ (mälestise reg nr 23313). MUINSUSKAITSEAMET Tartu 2010 (vaadatud 09.10.2020)
Ramsi vesiveski

Ramsi vesiveski asub Valgas. Vesiveski on arvele võetud ehitismälestisena. Veski on üks Valga vanimaid hooneid. Kivist veskihoone on ehitatud oletatavalt 1850. aastal. 20. sajandi alguses täiendati hoonet veeturbiiniga. Hoone sai enne sõda ja sõja ajal põlengus kannatada. Veski lõpetas töö aastal 1950. Ramsi vesiveski kultuurimälestiste riiklikus registris Ramsi vesiveski kultuurimälestiste riiklikus registris
Veski talu tuulik

Veski talu tuulik on Hollandi tüüpi tuulik, mis asub Võhma külas Saaremaa vallas Saare maakonnas. Tuulik on arvele võetud ehitismälestisena. Tuulik on ehitatud 1924. aastal. Töö lõppes umbes 1955. aastal. Veski talu tuulik kultuurimälestiste riiklikus registris Veski talu tuulik kultuurimälestiste riiklikus registris