laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nataly Langerbaur

Nataly Langerbaur (sündinud 1. augustil 2004) on Eesti iluuisutaja. Ta lõpetas 2023. aastal Rocca al Mare Kooli 23. lennus. 2023. aasta sügisest õpib ta Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledžis. Nataly Langerbaur tegi täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi 2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel Kaunases, kus ta sai lühikava eest kohtunikelt 54,36 punkti, mis andis 19. koha ja pääsu esitama vabakava. Vabakava eest sai ta 100,96 punkti ja kahe kava kokkuvõttes 155,32 punkti, millega võitis oma esimestel Euroopa meistrivõistlustel 14. koha. 2024. aasta maailmameistrivõistlustel Kanadas Montréalis sai Langerbaur lühikavas kohtunikelt 53,81 punkti ja 24. koha. Vabakavas sai ta kohtunikelt 105,74 punkti ja kahe kava kokkuvõttes 159,55 punkti ning tõusis lühikavaga võrreldes kolm kohta, lõpetades võistluse 21. kohal. "Tulemused ISU kodulehel". Isuresults.com. Vaadatud 19. märtsil 2024. "Rocca al Mare Kooli vilistlaste nimekiri – 23. lend". Rocca al Mare Kooli koduleht. Vaadatud 19. märtsil 2024. "Tunnustati akadeemia aasta sportlaseid 2023". Sisekaitseakadeemia koduleht. Vaadatud 19. märtsil 2024. "EM-i debütant Nataly Langerbaur kindlustas pääsu vabakavasse". Sport.delfi.ee. 11. jaanuar 2024. Vaadatud 19. märtsil 2024. "Langerbaur debüüdist: isu järgmiste tiitlivõistluste järele kasvab". Sport.err.ee. 13. jaanuar 2024. Vaadatud 19. märtsil 2024. "Hendrickx võitis esmakordselt tiitlivõistluse, Langerbaur kerkis viis kohta". Sport.err.ee. 13. jaanuar 2024. Vaadatud 19. märtsil 2024. "Petrõkina langes esikümnest välja, Langerbaur parandas kohta". Sport.err.ee. 23. märts 2024. Vaadatud 23. märtsil 2024.
Tahmafilter

Tahmafiltri ülesanne Tahmafilter ehk DPF (Diesel Particulate Filter) on diiselmootori summutisüsteemi osa, mis püüab diiselmootori heitgaasidest kinni põlemata tahmaosakesi või tahma. Tahmafiltri tööpõhimõte DPF filtri kanalite seinad on poorsed ja lasevad heitgaase läbi, aga tahmaosakesed jäävad kinni. Poorse siseseinaga tahmafiltrid suudavad tavaliselt filtreerida 85% või rohkem tahma, mõnel juhul filtreerimisvõime võib kasvada kuni 100%-ni. Kasutusel on kordkasutatavad filtrid, mis peale tahmaga täitumist taaskasutatakse, ehk filter puhastatakse ja sellest eraldatakse erinevad väärismetallid nagu näiteks plaatina, pallaadium, ning roodium. Kuid üldjuhul on kasutusel regenereerivad filtrid, mis põletavad ära filtrisse kogunenud tahmaosakesed, ka regeneerivaid filtreid taaskasutatakse. Regenereerivate filtrite tööpõhimõtteid on kolme tüüpi – passiivne, aktiivne ja sunduslik. Passiivne regenereerimine – protsess toimub loomulikul viisil. Tekib kui on olnud sobivad sõidutingimused (90km/h 15min. maanteesõitu). DPF filter saavutab sellise sõiduga ise piisavalt kõrge temperatuuri 350...500’C, et põletada ära kogunenud tahma. Protsessi kergendamiseks on filtri kanalite seintele kantud plaatina. Aktiivne regenereerimine – kasutatakse kui DPF filter ei saavuta vajalikku temperatuuri sõidu käigus. Seepärast võetakse kasutusele auto mootorijuhtaju poolt juhitav heitgaaside temperatuuri tõstev protsess. Kui DPF filtris on kogunenud teatud kogus tahma, siis mootori aju alustab ise regenereerimis protsessi, mis kestab tavaliselt ca 10 min. Heitgaaside temperatuur tõstetakse 500...800’C. Sunduslik regeneerimine – toimub väga kõrgetel heitgaaside temperatuuridel ja seda protsessi viiakse läbi remonditöökojas auto diagnostikaseadmete abil. Kõrgematel temperatuuridel toimuv regenereerimine, mis toimub aktiivse ja sundusliku protsessi puhul, tekitab DPF filtrisse tuhka ja vähendab filtri eluiga. Tuhka saab eemaldada filtrist füüsiliselt, kemikaalidega või ultraheliga. Vajadusel tuleb filter vahetada uue vastu. "DPF recycling. DPF Alternatives". dpfalternatives.com (inglise). Vaadatud 26. märtsil 2024. "DPF (Diesel Particulate Filters) Explained". bluesparkautomotive.com (inglise). Vaadatud 26. märtsil 2024. "Mida võiks teada DPF filtritest". Carstop. Vaadatud 26. märtsil 2024.
Põhivara

Põhivara on pikaajaline vara või seade, mida ettevõte kasutab oma tegevuses tulu teenimiseks ehk kaupade tootmiseks või teenuste osutamiseks. Põhivara moodustab sageli olulise osa ettevõtte koguvarast. Põhivara liigid: pikaajalised finantsinvesteeringud, kinnisvarainvesteeringud, bioloogilised varad, immateriaalsed varad, materiaalsed põhivarad. Eri valdkondades tegutsevate ettevõtete põhivara koosseis varieerub. Näited ettevõttes põhivarana kajastatavast varadest on hooned ja rajatised, masinad ja seadmed, inventar, sõidukid ja mööbel. Uue põhivara soetamisel kajastatakse seda kohe ka raamatupidamises. Iga ettevõtte juhatus saab ise otsustada, millise väärtusega varad põhivara hulka arvestatakse, ning seesugune piir kehtestatakse ettevõtte raamatupidamise sise-eeskirjades. Seatud piir võib aga põhivaraliikide lõikes erineda. Põhivara kasutusaeg on piiratud, tulenedes vara kulumisest ning moraalsest vananemisest (tehnika arengust). Sõltuvalt põhivaraliigist kajastatakse põhivara aastates, kilomeetrites, töötundides või tükkides. Uute ja varem soetatud varade täpne arvestus aitab ettevõttel saada kindla ülevaate oma olemasolevast põhivarast ja selle väärtusest. Mitmesuguste tegurite koosmõjul muutub põhivara väärtus ajas. Kui põhivara väärtus perioodiliselt väheneb, siis arvutatakse selle amortisatsioon. Kui põhivara hulka kuuluvad varad müüakse kellelegi edasi, lammutatakse või lõppeb nende kasutusaeg, kõrvaldatakse need põhivara arvestusest. Raamatupidamise seaduse § 21 lõike 10 kohaselt peab väikeettevõtja raamatupidamise aastaaruande lisades avalikustama materiaalse ja immateriaalse põhivara muutuste kirjelduse rühmade kaupa (soetusmaksumus, akumuleeritud kulum ning jääkväärtus perioodi alguses ja lõpus; perioodi jooksul soetatud, müüdud ja üle kantud põhivara; perioodi kulum ja muud muutused). Peterson, Raymond H. (14. veebruar 1985). "Accounting for Fixed Assets" (PDF). Lk 2-4. Vaadatud 26. märtsil 2024. Teearu, Krista (16. september 2014). "Mida loetakse põhivaraks ning mis on põhivara amortisatsioon?". Pilvebüroo. Vaadatud 26. märtsil 2024. "Materiaalne põhivara". Riihos-ee. Vaadatud 26. märtsil 2024. Corporation, Microsoft. "What is Fixed Asset Accounting? | Dynamics 365 Business Central". dynamics.microsoft.com (inglise). Vaadatud 26. märtsil 2024. "Raamatupidamise seadus–Riigi Teataja". www.riigiteataja.ee. Vaadatud 26. märtsil 2024.
Ripp-päis

Ripp-päis on valdavalt gooti arhitektuuris kasutatud roide- või päiskivilahendus, mille puhul lae keskpunkt, näiteks päiskivi, asus võlvi lagipunktist märgatavalt madalamal. Rippuv päiskivi oli sageli punga- või nuiakujuline. Hispaania ja Portugali alade romaani portaalidel võis olla rippuv lukukivi, nii et portaali ülaosas moodustus kaks kaart. Ripp-päise erivorm on Prantsusmaa, Saksamaa ja Kesk-Euroopa hilisgootikas kasutatud dekoratiivne n-ö kahekihiline võlv, kus rippuvale päiskivile või metallankruga ühendatud rippdetailile toetusid filigraanselt nikerdatud võlviroided ja moodustasid lae keskel lehterjalt rippuva, vahel ažuurse konstruktsiooni. Puitkonstruktsioonis on ripp-päis rippsamba allosa, mis asub rippsambale toetuvate talade all. Sellist lahendust võib kohata eelkõige Inglismaa tuudorstiilis ehitistes. Eesti gooti arhitektuuris ainuke rippuv päiskivi on Kihelkonna kiriku kooriruumi võlvis. Saint Laurent, Pariis Saint-Jean-Baptiste, Nemours Saint-Pierre-le-Vieux, Strassburg Ripp-päis Bacharachi Peetruse kiriku lõunalöövis Caudebec-en-Caux Notre-Damei kooriruumis, Normandia St-Étienne-du-Mont, Pariis Senlisi katedraali Saint-Denis' kabel Viini Stephansdom, Püha Katariina kabel Viini Stephansdom, Püha Barbara kabel Frankfurdi Leonhardskirche Halle Marktkirche Unser Lieben Frauen Halle Moritzkirche Kunstiajaloo oskussõnastik. Tartu, 1927. Abhängling. - Architektur-Lexikon Kirik. - Kihelkonna kogudus
Suur Lebowski

"Suur Lebowski" (inglise keeles "The Big Lebowski") on 1998. aastal valminud Ameerika Ühendriikide ja Suurbritannia indie-krimifilm. Selle režissöör on Joel Coen, stsenaristid Joel ja Ethan Coen. Peaosas astub Los Angelese laiskvorstist keeglimängija Jeffrey "The Dude" Lebowskina üles Jeff Bridges. Kurjategijad ajavad The Dude'i tema miljonärist nimekaimu Jeffrey Lebowskiga (David Huddleston) sassi ning tungivad talle kallale. Kui miljonärist Lebowski trofeenaine Bunny Lebowski (Tara Reid) väidetavalt röövitakse, palkab ta The Dude'i lunaraha kohale toimetama. The Dude ei saa ülesandega hakkama, kuna tema sõbral Walter Sobchakil (John Goodman) õnnestub jätta raha enda ja The Dude'i kätte. Kõrvalosades astuvad üles veel Sam Elliott, Julianne Moore, Steve Buscemi, John Turturro, Philip Seymour Hoffman, David Thewlis, Peter Stormare, Jon Polito ja Ben Gazzara. "Suur Lebowski" autorid said osaliselt inspiratsiooni Raymond Chandleri teostest. Joel Coen on öelnud: "Me tahtsime luua chandlerlikku lugu – see võiks kulgeda episoodiliselt ning keskenduda lootusetult keerulise sisuga müsteeriumi lahendamisele, mis lõppude lõpuks osutub ebaoluliseks." Filmi muusika lõi vendade Coenide pikaajaline koostööline Carter Burwell. Film sai alguses vastakate arvustuste osaliseks. Hiljem on arvamus positiivsemaks muutunud ning filmist "Suur Lebowski" on saanud kultusfilm, mida kiidetakse ekstsentriliste tegelaste, naljakate unenäostseenide, idiosünkraatilise dialoogi ja eklektilise muusika pärast. Aastal 2014 valiti film "kultuurilise, ajaloolise ja esteetilise märkimisväärsuse" pärast Ameerika Ühendriikide Kongressi raamatukogu Riiklikkusse Filmiregistrisse. Loend filmidest, milles kasutatakse enim sõna "fuck" "The Big Lebowski". Turner Classic Movies. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2016. Vaadatud 19. oktoobril 2015. "The Big Lebowski". Lumiere. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuni 2021. Vaadatud 24. juunil 2021. "The Big Lebowski". British Film Institute. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. detsember 2020. Vaadatud 27. augustil 2017. "The 20 Most Timeless Indie Movies - MovieWeb". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. september 2023. Vaadatud 6. oktoobril 2023. Agostinelli, Alessandro, Un mondo perfetto. I comandamenti dei fratelli Coen (2010–2013, Controluce Press), ISBN 978-8862800129. Bergan, Ronald, The Coen Brothers (2000, Thunder's Mouth Press), ISBN 1-56025-254-5. Coen, Ethan and Joel Coen, The Big Lebowski;(May 1998, Faber and Faber Ltd.), ISBN 0-571-19335-8. Green, Bill, Ben Peskoe, Scott Shuffitt, Will Russell; I'm a Lebowski, You're a Lebowski: Life, The Big Lebowski, and What Have You (Bloomsbury USA – August 21, 2007), ISBN 978-1-59691-246-5. Levine, Josh, The Coen Brothers: The Story of Two American Filmmakers, (2000, ECW Press), ISBN 1-55022-424-7. Robertson, William Preston, Tricia Cooke, John Todd Anderson and Rafael Sanudo, The Big Lebowski: The Making of a Coen Brothers Film (1998, W.W. Norton & Company), ISBN 0-393-31750-1. Tyree, J. M., Ben Walters The Big Lebowski (BFI Film Classics, 2007, British Film Institute), ISBN 978-1-84457-173-4. The Big Lebowski in Feminist Film Theory Ametlik treiler
Must esmaspäev

Must esmaspäev (Black Monday) oli majanduskriis, mis leidis aset 19. oktoobril 1987, kui Dow Jonesi tööstuskeskmine indeks langes 22,6 protsenti, mis on kõigi aegade suurim ühepäevane langus aktsiaturul. Esmaspäev, mis jäi ajalukku kui ülemaailmse aktsiaturu languse alguspunkt, on tänaseks saanud üheks kurikuulsaimaks päevaks aktsiaturgude ajaloos. Krahh sai alguse Hongkongist ja levis seejärel Aasiast Euroopasse. Sealt edasi jõudis krahh Ameerika Ühendriikidesse. Enne 1987. aasta Musta esmaspäeva oli hoiatavaid märke liigsest ülepingest, mis olid sarnased varasematele murrangulistele punktidele. Majanduskasv oli aeglustunud, samal ajal kui inflatsioon oli tõusuteel. Tugev dollar avaldas survet USA ekspordile. Aktsiaturg ja majandus hakkasid esmakordselt tõusutrendis erinema. See tõi kaasa hindamiste ülemäärase tõusu, kus üldise turu hinna-kasum (P/E) suhe tõusis üle 20. Tulevaste kasumiprognooside hinnangud olid langustrendis, kuid aktsiad jäid sellele vaatamata puutumatuks. Eelnenud aastatel olid rahvusvahelised investorid Ameerika Ühendriikide turgudel üha aktiivsemad, mis selgitab osaliselt aktsiahindade kiiret tõusu enne kriisi. Börsidel toimus kauplemismahtude märkimisväärne kasv, mis ületas tolleaegsete arvutisüsteemide võimekuse ootamatult suure koormusega toimetulekul. See põhjustas tellimuste pikaajalist täitmata jätmist ja viivitusi suurtes rahaülekannetes. Paljud turuanalüütikud spekuleerivad, et 1987. aasta Musta esmaspäeva kokkuvarisemist ajendas peamiselt tugev pulliturg, mis oli juba pikka aega oodanud suurt korrigeerimist. 1987. aasta märkis suure pullituru viiendat aastat, mis ei olnud alates 1982. aastast oma algusest alates läbi elanud ühtegi suurt korrigeerivat tagasi tõmbumist hindades. Aktsiahinnad olid eelnenud nelja ja poole aasta jooksul enam kui kolmekordistunud, tõustes ainuüksi 1987. aastal 44% enne Musta esmaspäeva kokkuvarisemist. Lisaks oli USA investeerimisfirmade uus toode, portfelli kindlustus, väga nõutud. See hõlmas laialdast teisesväärtpaberite ja tuletisinstrumentide kasutamist ning kiirendas kokkuvarisemist, kuna algsetest kahjumitest tulenesid järgmised müügiringid. Viimase põhjusena tekitasid arvutipõhised kauplemissüsteemid doominoefekti, mis pidevalt müügitempot kiirendades põhjustas turu veelgi suuremat langust. Ainult kiire reageerimine Ameerika Ühendriikide Föderaalreservi süsteemi poolt võimaldas turgudel järgnevatel nädalatel stabiliseeruda. "Stock Market Crash of 1987 | Federal Reserve History". www.federalreservehistory.org. Vaadatud 19. märtsil 2024. "Musta esmaspäeva ja börsikrahhide selgitus". Binance Academy. Vaadatud 19. märtsil 2024. "Black Monday Market Crash". Corporate Finance Institute (Ameerika inglise). Vaadatud 19. märtsil 2024. "What Caused Black Monday, the 1987 Stock Market Crash?". Investopedia (inglise). Vaadatud 19. märtsil 2024. "Must esmaspäev. Mis juhtus 30 aastat tagasi börsil?". Ärileht. Vaadatud 19. märtsil 2024.
Tasu

Tasu on kindel hind, mis on makstud konkreetse teenuse eest. Tasusid rakendatakse mitmel viisil, näiteks kulude, tulude, komisjonide ja karistuste näol. Tasusid leidub kõige sagedamini intensiivselt tehingupõhistes teenustes ning neid makstakse töötasu või palga asemel. Pangatasud: konto hooldustasu ja deebetintress on lisakulud, mida võidakse kontolt nõuda. Tehingutasud: tasu konkreetse teenuse eest, näiteks muru niitmine. Peidetud tasud: ootamatud lisakulud teenusele, näiteks hotelli ööbimise hinnale lisanduv kuurordi tasu sisse registreerimisel. A La Carte tasu: valikulised tasud lisateenuste eest, näiteks registreeritud pagasi eest lennufirmal. Investeerimistasud: investeeringutega kaasnevad tasud, mis jagunevad tehingu-, lepingu- ja haldustuluks. Need tasud kehtivad aktsiate, investeerimisfondide ja optsioonidega kauplemisel. Ühistutasud: Ühistu poolt nõutud tasud ühisalade korrashoiuks. Need tasud katavad näiteks koristuse, remondi ja kommunaalkulud. Riigilõivud: valitsuse poolt nõutud lisatasud litsentsi või isikupassi saamiseks. Tasusid seostatakse kõige sagedamini tehinguliste suhetega, eriti professionaalidega, kes pakuvad teenuseid. Mõnel juhul võetakse tasu, kui üksikisik palkab ettevõtte konkreetse ülesande täitmiseks, nagu näiteks kodu koristamine või maksude esitamine. Seda tüüpi tasu on sageli kõige läbipaistvam ja tehingulisem, kuna on selgelt nähtav, miks tasu võttev ettevõte palgati. Tehinguliste tasude hulka kuuluvad näiteks hüpoteegitasud ja raha saatmise tasud. Inimesed ja ettevõtted maksavad tasusid mitmesugustel põhjustel: Üksikisik tasub finantsnõustajale, et aidata valida ja hallata investeeringud. Perekond tasub kinnisvaramaaklerile kodu müümisel või ostmisel. Ettevõte tasub raamatupidajale, et aidata hallata oma arveid, ja turvafirmale, et tagada hoone kaitse pärast töötunde. Valitsus võtab tasu ettevõtluslitsentsi või isikupassi saamise eest. Kenton, Will (18. veebruar 2023). "What Is a Fee? Definition, How They Work, Types, and Examples". investopedia.com. Vaadatud 19. märts 2024. "[EKSS] "Eesti keele seletav sõnaraamat" 2009". www.eki.ee. Vaadatud 19. märtsil 2024. "Tööelu portaal". www.tooelu.ee. 9. aprill 2021. Vaadatud 19. märtsil 2024. "Teeviit - Töö eest makstav tasu - mis, mida ja kuidas?". Teeviit. Vaadatud 19. märtsil 2024.
Sergei Habalov

Sergei Semjonovitš Habalov (vene keeles Сергей Семёнович Хабалов; 21. aprill/3. mai 1858 Novgorodi kubermang – 1924 Saloniki) oli Vene impeeriumi sõjaväelane, kindralleitnant. Ta oli Vene-Türgi sõja (1877–1878) veteran. Ta oli aastatel 1903–1905 Moskva Aleksei sõjakooli ülem ja aastatel 1905–1914 Pauli sõjakooli ülem. Ta lõpetas Mihhaili Suurtükiväekooli.
Töövaidlus

Töövaidluseks nimetatakse lahkarvamust töötaja ja tööandja vahel, mis puudutab töötingimusi, palka või ametiaega. Töövaidluste lahendamiseks võivad töötajad ja tööandjad kasutada erinevaid meetodeid, sealhulgas läbirääkimisi, lepitamist, vahekohtumenetlust või kohtuvaidlust. Töövaidlused tekivad tavaliselt töötajate soovidest, milleks on: kõrgem palk, paremad hüvitised, paremad töötingimused ning suurem töökindlus. Tavapärasteks töövaidluse lahendamise viisideks on: Arutelu ja läbirääkimised osapoolte vahel. See on esimene samm vaidluse lahendamisel. Läbirääkimiste edu sõltub suurel määral osapoolte valmisolekust ja soovist saavutada probleemi lahendamine ilma kolmanda isiku sekkumiseta. Kui üks või mõlemad osapooled keelduvad läbirääkimistest, siis ei ole võimalik töövaidlust sellisel viisil lahendada. Lepitamine ja vahendus. Need on vajalikud siis, kui osapooled ei saa ise töövaidluse lahendamisega hakkama.. Kolmas osapool on vahendajaks, püüab vaidlejaid kokku viia ja julgustab neid vaidlust lahendama. Vabatahtlik vahekohus. Konflikti osapooled otsustavad vabatahtlikult anda vaidluse kolmandale isikule. Vahekohus lahendab vaidluse vastavalt eelnevalt kokkulepitud tingimustele, millega mõlemad osapooled on nõus. Osapooled lepivad kokku, et vahekohtuniku otsus on neile siduv. Kohustuslik vahekohus. Vaidlused, mida ei ole muul viisil suudetud lahendada, tuleb lõplikuks ja siduvaks otsustamiseks esitada kolmandatele isikutele sunniviisiliselt. Vahekohtumenetlus tähendab seda, et osapooled ei ole suutnud ise kokkuleppele jõuda ning kutsutakse kolmandat isikut ütlema, milline on pooltevaheline kokkulepe. Seadusandlusega on kindlaks määratud õigusaktid, mille kaudu saab teatud vaidlusi täielikult kõrvaldada ja sätestada nende lahenduse korra. Töövaidluskomisjoni poole pöördudes saab valida kolme menetluse liigi vahel. Esimeseks on tavamenetlus. Pärast avalduse menetlusse võtmist edastatakse see vastaspoolele ja määratakse komisjoni istungi aeg. Istungil osaleb töövaidluskomisjoni juhataja ning kaks kaasistujat vaidlevate poolte juuresolekul. Teiseks on rahaliste nõuete kirjalik menetlus. Töövaidluskomisjoni juhatajal on õigus oma algatusel menetleda rahalise nõude avaldust kirjalikus menetluses, kui nõuete kogusumma ei ületa 6400 eurot. Kolmandaks on lepitusmenetlus. Lepitusmenetlus toimub vaidlusesse sattunud poolte vabal tahtel, kus töövaidluskomisjoni juhataja on lepitaja rollis ning toetab nende suhtlust, et leida vaidlusküsimusele lahendus ning jõuda lepituskokkulepeni. Lepitusmenetluse ajal lepitaja ei tegele ainult juriidiliselt seotud probleemidega. Lepitaja tegeleb ka näiteks emotsionaalse rahuloluga. Lepitaja osaleb aktiivse kuulajana ning on menetluses erapooletu. Lepitaja saab suunata pooli leppima, tehes ettepanekuid tüli lõpetamiseks kindlatel tingimustel. "What is labour dispute?". www.farorecruitment.com.vn. 12. veebruar 2019. Vaadatud 19. märtsil 2024.[alaline kõdulink] Sanders, Paul Hampton. ""Types of labor disputes and approaches to their settlement"". Vaadatud 19. märts 2024. "Töövaidlused | Tööelu portaal". www.tooelu.ee. 26. aprill 2021. Vaadatud 19. märtsil 2024.
Rolf Haikkola

Rolf Erik Haikkola (14. juuli 1927 Myrskylä – 15. märts 2024 Helsingi) oli soome pikamaajooksja ja kergejõustikutreener. 1954. aastal osales ta Šveitsis Bernis toimunud Euroopa meistrivõistlustel, kus ta sai 5000 meetri jooksus 11. koha. Aastal 1957 lõpetas sportlaskarjääri. Tema juhendamisel treenis neljakordne olümpiavõitja Lasse Virén. Rolf Haikkola isiklikud rekordid distantsiti: 800 meetrit – 1.54,2 (1953) 1500 meetrit – 3.51,2 (1953) 3000 meetrit – 8.10,8 (1954) 5000 meetrit – 14.14,2 (1954) "Rolf Haikkola 14.7.1927 – 15.3.2024 – Osallistu yleisurheiluperheen yhteiseen adressiin". Vaadatud 19. märtsil 2024.
Johanna Kristina Artjušin

Johanna Kristina Artjušin (esinejanimi Johanna Kristina; sündinud 8. augustil 1999) on Eesti laulja ja laulukirjutaja. Ta on lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli, kus õppis teatriklassis. 2020. aasta sügisel läks ta õppima Georg Otsa nimelisse Tallinna Muusikakooli ning 2023. aastal lõpetas ta Tallinna Muusika- ja Balletikooli rütmimuusika laulu erialal. Sama aasta sügisel asus ta õppima muusikaproduktsiooni. Ta on õppinud laulukoolis WAF ning töötanud näitlejana teemapargis Lottemaa, kus esitamiseks on ta kirjutanud mitu lastelaulu. 2019. aasta sügisel pääses ta omakirjutatud muusikaga Noortebändi konkursile. 2022. aasta kevadel osales ta laulva näitlejana Unibet Arenal toimunud muusikalis "Lotte ja vana õunapuu saladus". Laulja on esinenud ETV saadetes[viide?] ja mitmel üritusel[viide?] koos oma ansambliga[viide?]. 2021. ja 2023. aastal osales ta TV3 telesaates "Eesti otsib superstaari". 2023. aasta sügisel valiti tema singel "Give it Some Time" Raadio 2 nädala debüütlooks. R2 Pulss. Külas on noor artist Johanna Kristina Superstaarikandidaat Johanna Kristina: kui Mihkel mu kallal nokkis, siis Birgit kaitses Andres Oja. Vikerraadio: Külas on Johanna Kristina Sai uue võimaluse? Ott Leplandi muusikavideos teeb kaasa ka tänavuses superstaarisaates osalenud noor muusik Saatuslik kohtumine: Eesti piiga inspireeris ja aitas Läti tõusval tähel uut hittlugu kirjutada!
Eichgraben

Eichgraben on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Alveri preemia

Alveri preemia võib tähendada järgmist: Betti Alveri kirjandusauhind parimale hingedepäevade vahel ilmunud debüütteosele luules või proosas Hans Alveri preemia kodanikule või organisatsioonile, kes on möödunud aastal aidanud Haapsalu linna kaunimaks muuta
Frankenfels

Frankenfels on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Nixhöhle koobas Falkensteinmauer Taubenbachklamm Weißenburgi linnus Annakreuz Schwabeck-Kreuz (Texingtali piiril) Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Gablitz

Gablitz on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. See kuulus varem Wien-Umgebungi ringkonda, mis kaotati 2016. aastal. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Gerersdorf

Gerersdorf on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.