laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sarve

Sarve on küla Hiiumaa valla idaosas Sarve poolsaarel. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda. Naaberkülad on Soonlepa ja Heltermaa. Carl Friedrich Wilhelm Russwurm tuletas nime sõnast sarv. Koht võib olla seotud 1254 nimetatud sadamaga (portus Sarwo). Kohanime on esmamainitud 1581 kui Sarwa. Küla ala jääb Sarve maastikukaitseala koosseisu. Külas asuvad ainulaadsed alvarid. Sarve territooriumile jäävad Kaevatsi laid, Heinlaid, Langekare ja mitmed väiksemad Hiiumaa laiud. Külas asub mitu rändrahnu. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 29 inimest. Kõik elanikud olid eestlased. Sarve ajaloolised talud 1939 Küla on ajalooliselt kuulunud Hiiu-Suuremõisa mõisa ja Soonlepa mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni andmetel oli külas 14 talu. 1835 said küla elanikud Soonlepa mõisas järgmised perekonnanimed: Haavik, Kaevats (Kaewats), Kiil (Kiel), Kondel, Korik, Kulli, Kuur (Kur), Küla, (Külla), Liiva, Niedema, Paat, Pass, Pilder, Pint, Proos, Rehepapp (Rehhepapp), Roog (Rog), Samm, Sill, Tarn, Toop, Undo ja Vaar (Waar). Küla läbib Heltermaa–Sarve–Aruküla tee, kus asuvad Soonlepa, Mäe ja Sarve bussipeatus. Külas asub Sarve sadam. Hiiumaa–mandri jäätee saab tavaliselt alguse just Sarvelt. Sarve maastikukaitseala Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Sarve" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Statistikaameti andmebaas Pühalepa valla elanike ja kinnisvarade nimekirjad; Rahvusarhiiv RA, ERA.4320.2.166a Pühalepa kihelkonna perekonnanimede panemise raamat. Rahvusarhiiv RA,EAA.1864.2.VIII-198
Mospõne

Mospõne (ukraina Моспине) on linn Ukrainas Donetski oblastis, Donetski rajoonis. Linn asub 6  kilomeetri kaugusel Donetskist kagus. Mospõne asutati 1800. aastal, linnaõigused sai 1938. aastal. 2014. aastast on linn separatistliku ühenduse Donetski Rahvavabariik kontrolli all. Mospõnes elas 2017. aastal arvestuslikult 10 617 inimest. Mospõnes on elanud Otto Tief. http://www.ukrstat.gov.ua/druk/publicat/kat_u/2017/zb/06/zb_chnn_0117pdf.zip https://infodon.org.ua/pedia/423
Olavi Sõna

Olavi Sõna (sündinud 16. veebruaril 1981) on elukutseline eesti aktifotograaf. Lõpetas Tallinna Polütehnikumi fotograafia erialal 2008 ning töötab alates aastast 2012 elukutselise aktifotograafina. Spetsialiseerunud ainult aktile, on tal ka aktifotostuudio, kus ta teeb oma loomingut. Olavi Sõna tegeleb ka jaapani sidumiskunstiga nimega shibari. Shibari kajastub ka ta paljudes töödes. Olavi Sõna tööd on olnud kolmel näitusel. • Harju KEK - mai 2022. Näitus nimega "Näitus" • Klubi Hall - juuni 2022. Näitus nimega "Alistumise kool" • Kreenholm (Narva) - juuli 2022 - oktoober 2022. Näitus nimega "Piirid" kErDU Podcast Õhtuleht Postimees Aktifotostuudio
Rein Kask (poliitik)

Rein Kask (sündinud 12. veebruaril 1947 Pärnus) on eesti mehaanikainsener ja omavalitsustegelane, VIII Riigikogu liige, Pärnu linnapea 1992–1995. Rein Kask lõpetas Tallinna Polütehnilise instituudi mehaanikainseneri erialal. Seejärel töötas ta insenerina Pärnu masinatehases, 1977. aastast peainsenerina Pärnu Kalakombinaadis. 1983. aastast oli ta Pärnu Linna RSN Täitevkomitee liige ja esimehe asetäitja, 1990. aasta jaanuarist Pärnu linnavalitsuse kommunaalnõunik, 1991. aasta märtsist abilinnapea. Senise linnapea Jaak Saarniidu tagasiastumise järel valiti Rein Kask 23. aprillil 1992 Pärnu linnapeaks. Linnapea ametist lahkus ta seoses tema valimisega Riigikokku (Koonderakonna ja Maarahva Ühenduse nimekirjast) 1995. aastal. Hiljem on Kask tegutsenud ettevõtjana. 1993. aastast on ta spordiseltsi Kalev auliige. Jaan Toomla, "Valitud ja valitsenud: Eesti Parlamentaarsete ja muude esinduskogude ja valitsuste isikkoosseis aastail 1917–1999", Tallinn: Eesti Rahvusraamatukogu, 1999, lk 257 (vaadatud 16.09.2022) Pärnu linnapead Pärnu linna kodulehel (vaadatud 16.09.2022)
Soonlepa

Soonlepa on küla Hiiumaa valla idaosas Soonlepa poolsaarel Soonlepa lahe ääres. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda. Naaberkülad on põhjas Aruküla, kirdes Heltermaa ja idas Sarve. Kohanime lähtekohaks on kohanimi Soome ja lõpp. Paul Ariste pakkus kohanime lähtekohtadeks sõnu soo ja lepp, kuid Marja Kallasmaa arvates ei järgi need varasemaid kirjapanekuid. Paul Johansen tõlgendas kohanime lõpuosa kui 'piir'. Lauri Kettunen pakub lõpuosaks ka sõna lepe. Kohanime on 1453 esmamainitud kui Somelepis, 1564 kui Somelep. Küla ala jääb valdavalt Sarve maastikukaitseala koosseisu. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 23 inimest. Kõik elanikud olid eestlased. Soonlepa ajaloolised talud 1939 Ala kuulus algselt Hiiu-Suuremõisa mõisa, hiljem Soonlepa mõisa alla. 1453 on ürikutes mainitud isikut Peter Somelepis tho Waymonen. 1564 oli moodustunud küla. 18. sajandil moodustati Soonlepa mõis. Mõisa likvideerimisel kujunes 20. sajandi alguses asundus. Küla idaosa läbib Heltermaa–Sarve–Aruküla tee. Külas asub Soonlepa mõis, mille lubjaahi on pärandkultuuriobjekt. Mõis on tänapäeval näitetruppide suvelavastuste kohaks. Eesti külade loend Keramaja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Soonlepa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Statistikaameti andmebaas Pühalepa valla elanike ja kinnisvarade nimekirjad; Rahvusarhiiv RA, ERA.4320.2.166a
Mérida (Mehhiko)

Mérida on linn Mehhikos, Yucatáni osariigi pealinn ja suurim linn Kagu-Mehhikos. Linn on ka samanimelise omavalitsusüksuse keskus. See asub Yucatáni poolsaare loodenurgas umbes 35 km Mehhiko lahe rannikust. 2020. aastal elas seal 921 770 elanikku, samas kui suurlinnapiirkonnas, kuhu kuuluvad ka Umáni ja Kanasíni omavalitsusüksused, elas 1 316 090 inimest. Méridat peetakse sageli Mehhiko turvalisimaks linnaks ja üheks turvalisemaks linnaks Ameerikas. 2019. aastal toimus seal 17. Nobeli rahuauhinna laureaatide tippkohtumine. Linna rikas kultuuriline pärand on maiade ja hispaania kultuuri segunemise tulemus. 2000. aastal oli Mérida esimene Ameerika kultuuripealinn. Teist korda kandis see seda tiitlit 2017. aastal. 16. sajandi lõpust pärinev Mérida katedraal ehitati lähedalasuva maiade ehitise varemeist võetud kividest ja on üks vanimaid katedraale Ameerikas. Méridas valitseb troopiline savannikliima. Aasta läbib püsib kuum ilm, keskmine ööpäevane õhutemperatuur on 24–29 °C. Sageli tõuseb õhutemperatuur 40 °C lähedale või sellest kõrgemale. Keskmiselt sajab 1035 mm aastas. Vihmaperiood kestab juunist oktoobri lõpuni. http://gaia.inegi.org.mx/mdm6/ http://www.microrregiones.gob.mx/zap/datGenerales.aspx?entra=nacion&ent=31&mun=050, http://www.cuentame.inegi.org.mx/monografias/informacion/yuc/poblacion/default.aspx?tema=me&e=31 "Mérida en la region de Yucatán - Municipio y presidencia municipal de México - presidencia municipal México - Información presidencia municipal, ciudades y pueblos de México". www.los-municipios.mx. Vaadatud 5. mail 2021. "Down Mérida way: homebuyers flock to Mexico's safest city". Financial Times. 12. aprill 2022. Vaadatud 19. juulil 2022.
Helitöötlus

Helitöötlus (inglise keeles audio editing) on muusikaproduktsioonis salvestatud heli muutmise protsess, et saavutada soovitud efekt. Helitöötlust rakendatakse näiteks helisalvestise kvaliteedi parandamiseks, soovimatu müra või helide eemaldamiseks või heliklipi pikkuse või helikõrguse muutmiseks. Helitöötlus võib olla keeruline protsess, kuid on olemas mitmeid helitöötlusprogramme, mis muudavad selle lihtsamaks. Helitöötlusprogrammidest levinuim on digitaalne helitööjaam (DAW), millel võib olla heli töötlemiseks mitmesuguseid tööriistu. Näiteks on võimalik muuta helisagedust, lisada heliefekte (nt kaja või viivitust) või filtreerida helist ekvalaiseri (EQ) abil välja teatud helisagedusi. Helitöötlusel on neli peamist sammu: Valik. Valik on helitöötluse esimene samm, mille käigus tuvastatakse see heli osa, mida on vaja töödelda. Redigeerimine. Redigeerimise käigus tehakse valitud helis muudatusi. Kasutatavate tehnikate täpne valik sõltub kasutatavast tarkvarast. Töötlemine. Töötlemise käigus lisatakse helile efekte. Selleks saab kasutada erinevaid pluginaid või tarkvaraprogramme. Enamik helitöötlusprogramme pakub valmis tööriistade komplekti, mis aitavad saada vajaliku heli. Nende hulka võivad kuuluda ekvalaiser, tihendaja (kompressor), limiiter (piiraja), reverb (kaja) ja dilei (viivitus). Väljund. Väljund on töödeldud heli salvestamine redigeeritud helifailina. Levinumad helivormingud on WAV ja MP3, kuid on ka palju teisi. WAV-failid on tihendamata ja võtavad rohkem ruumi kui MP3-failid. Need sobivad kõige paremini rakenduste jaoks, kus helikvaliteet on esmatähtis, näiteks muusika redigeerimine või DVD loomine. MP3-failid on tihendatud ja võtavad ca 10 korda vähem ruumi kui WAV-failid. Need sobivad ideaalselt rakenduste jaoks, kus faili suurus on ülioluline, näiteks heli voogedastus või kaasaskantavad seadmed.
Kotsar

Kotsar on perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kotsar 88 inimesel: 44 mehel ja 44 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kotsar meeste puhul 2427. kohal ja naiste puhul 2713. kohal. Kotsar oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 20–24 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,00. Nimi oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 4,83 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Tartumaal Torma kihelkonnas Vaiatu ja Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas Kõo mõisavallas talupoegadele nimeks Kotsar. Nimede eestistamise käigus loobuti 1935. aastal nimest Kotsar 2 juhul ning uuteks nimeks võeti Kodusaar ja Koitsaar. Nimi Kotsar võeti uueks nimeks ühel korral, kui 1935. aastal loobuti nimest Kalmann. Andres Kotsar, eesti arst ja tervishoiujuht (1974–) Kaarel Kotsar, eesti haridustegelane (1921–2007) Kustas Kotsar, Eesti prosaist ja ajakirjanik (1872–1942) Maik-Kalev Kotsar, eesti korvpallur (1996–) Valter Kotsar, Eesti diplomaat (1903–1977) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 17.09.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kotsar. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Kotsar. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Kotsar. Kotsar statistikaameti andmebaasis
Sääre (Hiiumaa)

Sääre on küla Hiiumaa valla idaosas Sääre ninal. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda. Sääre piirneb põhjas Suuresadama, läänes Kõlunõmme, edelas Pühalepa-Harju ja lõunas Kuri külaga. Kohanimi tuletub sõnast säär (neem, madalik, leetseljak). Kohanime on esmamainitud 1565 kujul Särle by ja 1726 Sehrell. Külas asub Rannakodu järv. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 35 inimest. Neist 34 olid eestlased. Sääre ajaloolised talud 1939 Sääre kuulus ajalooliselt Vaemla mõisa ja Hiiu-Suuremõisa mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel olid küla talunikud Sehrell Hans, Sehrell Pawell, Sehrell Andres ja Sehrell Thomas. 1835 oli külas 7 talu ja elanikud said omale perekonnanimedeks nimed: Aamisepp (Hamisep), Hammer, Hani, Hari (Harry), Hers, Hoppi, Kurba, Naber, Niinepuu, Nurk, Pargo, Pügal, Sarapuu (Sarrapu), Suitso, Sukku (Sukko), Tihane (Tihhane), Tikkerpuu, Tui ja Viherpuu (Wihherpu). Läbi küla kulgevad Tempa–Suuresadama tee ja Partsi–Kuri tee. Tempa teelt saavad alguse Sääre tee ja Madise tee. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Sääre" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Statistikaameti andmebaas Pühalepa valla elanike ja kinnisvarade nimekirjad; Rahvusarhiiv RA, ERA.4320.2.166a Suuremõisa mõis, Pühalepa kihelkonna perekonnanimede panemise raamat 1835. Rahvusarhiiv RA,EAA.1864.2.VIII-198
Ruuge kukeseenik

Ruuge kukeseenik (Hygrophoropsis rufa) on puravikulaadsete seltsi kukeseenikuliste sugukonda kuuluv seen. Ruuge kukeseenik andmebaasis eElurikkus
Klass (filosoofia)

Klass on filosoofias ühise tunnuse või mingi klassifitseerimise reegli järgi kokku kuuluvate liikmete (elementide), näiteks objektide, nähtuste või mõistete kogum. Kuigi mistahes objektide komplekti on võimalik määratleda ka ainult selle liikmete endi abil, on klassil lisaks ka liikmeid ühendav intensiivne mõõde. See tähendab, et kui mõistet "klass" kasutada nii, et see hõlmab kogumeid, mille puudub ühine predikaat või klassifitseerimise reegel, on võimalik näidata, et sellise objektide kogumi näol on tegu "sobimatu klassiga". Mõnikord eristatakse klasse tüüpidest ja liikidest. Kuigi tegu ei ole olemise erinevate kategooriatega, sest kõiki neid käsitletakse abstraktsete objektidena, ei käsitleta klasse tavaliselt universaalidena, samas kui tüüpe käsitletakse. See, kas näiteks looduslikke liike tuleks pidada universaalideks, on vaieldav. Erinevus on selles, kuidas me tüüpidest või liikidest räägime. Me ei ütle, et Sokrates on inimtüübi tunnus või loodusliku liigi näide. Me ütleme, et Sokrates on humanoidide klassi liige. Samuti me ei ütle, et Sokrates on humanoidide tüüpi või tüübi "liige". Me ei ütleks ka, et ta on klassi (või liigi) tüüpi. Ta on tüüpi (või liiki) eksemplar. Seega on siin keeleline erinevus: tüüpidel (või liikidel) on eksemplarid (ehk esinemisjuhtumid), kuid klassidel on liikmed. Klassi mõiste on sarnane selle liikmete poolt määratletud hulga mõistega. Siin on klass ekstensiivne. Kuid aga hulk on defineeritud kavatsuslikult, st tegemist on selliste asjade hulgaga, mis kõik vastavad mõnele liikmeks olemise nõudele, võib sellist asjade komplekti vaadelda ka tüübi loomisena. Klass võib tekkida ka intentsionaalse hulga laiendina ning tüübil on alati vastav klass, isegi kui sellel klassil ei pruugi olla liikmeid, kuid klassil ei pruugi olla vastavat tüüpi.
Pragmateia

Pragmateia (saksa keeles Pragmatie) on üks Aristotelese kirjutiste tüüp. Pragmateiad on avaldamiseks mitte mõeldud, "esoteerilised" kirjutised (erinevalt "eksoteerilistest", avaldamiseks mõeldud kirjutistest). Valdav osa säilinud tekstidest (Corpus Aristotelicum) koosneb pragmateiadest. Väljend tuleb sellest, et Aristoteles nimetas mingi kindla ainevaldkonna teaduslikku käsitlust pragmateia '​ks. Valdavalt ei koosne pragmateiad stiililiselt viimistletud tekstist. Need sisaldavad ebatäielikke lauseid, arutluslünki ja kordusi. Sellise stiili põhjal nimetatakse neid ka loengukäsikirjadeks, kuid on vaidluse all, kas need olid Platoni Akadeemias või hiljem Lykeionis loengute aluseks ja kas neid seal õpiti. Peale stiili valmistab lugejale raskusi ka sisu, sest Aristoteles eeldab teiste autorite teooriate ja kirjutiste ulatuslikku tundmist, kusjuures ta sageli neid autoreid nimepidi ei nimeta. Viited eksoteerilistele kirjutistele näitavad, et Aristoteles eeldab ka nende tundmist. Kordused ja viimistletumad kohad lubavad järeldada, et Aristotelesel on vähemalt mõnel juhul olnud kavas avaldamine. Eckart Schütrumpf (1989) leiab, et pragmateiad, mida tema uuris, (sealhulgas "Poliitika") on stiili poolest võrreldavad 4. sajandi Atika proosa meistriteostega. Sellepärast ta ei pea neid kirjutisi loengualusteks, vaid väidab, et need on mõeldud lugemiseks asjatundlikule lugejaskonnale. Klaus Corcilius. pragma. – Otfried Höffe (toim). Aristoteles-Lexikon (Kröners Taschenausgabe, kd 459), Kröner: Stuttgart 2005, ISBN 3-520-45901-9, lk 486–487. Otfried Höffe. Aristoteles, München 1996, lk 24. Eckart Schütrumpf. Form und Stil aristotelischer Pragmatien. – Philologus, 133, 1989, lk 177–191. Ralf Lengen. Form und Funktion der aristotelischen Pragmatie, Stuttgart 2002, ISBN 3515077987 (väitekiri 2000, Freiburgi ülikool). Sabine Föllinger. Aristoteles' Pragmatien als Literatur. – Enthousiasmos: Essays in Ancient Philosophy, History, and Literature, lk 67–80.
Tammela

Tammela on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käina ja Kärdla vahel. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda. Tammela piirneb põhjas ja idas Nõmba, lõunas Villemi, kagus Kaasiku, idas Undama ja kirdes Vilivalla külaga. Kohanimi on tekkinud puunimetusest tamm ja seljandik. Küla on esmamainitud 1564 kujul ’"Tamisell"’. Tammela põhjaosa piirneb Vilivalla peakraaviga ja keskosa läbib Tammela peakraav. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 7 inimest. Küla kõik elanikud olid eestlased. Tammela talud 1939 Tammela kuulus ajalooliselt Hiiu-Suuremõisa mõisa alla. 1564 on kohta mainitud kui Petter Hanttheson'i popsikohta. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli külas kolm talu, mille peremehed olid Tammeselja Hans, Tammeselja Ado ja Tammeselja Hinder. 1835 oli külas kolm talu, mille elanikud said omale perekonnanimedeks nimed Murro, Paes, Pöör ja Sügise (Süggisi). Tammela kuulus 1977–1997 Vilivalla küla koosseisu. Tammela edelaosa piirneb Kärdla–Käina maanteega, kust algab küla läbiv Tammela–Hellamaa tee. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Tammela" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Statistikaameti andmebaas Pühalepa valla elanike ja kinnisvarade nimekirjad; Rahvusarhiiv RA, ERA.4320.2.166a Pühalepa kihelkonna perekonnanimede panemise raamat. Rahvusarhiiv RA,EAA.1864.2.VIII-198 1835
Tareste (Hiiumaa)

Tareste on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kärdlast loodes Tareste lahe ääres. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda. Tareste piirneb kagus Kärdlaga, lõunas Kärdla-Nõmme, läänes Kanapeeksi ja Risti ning põhjas Lehtma külaga. Paul Ariste pakkus kohanime päritoluks mitmuse omastavat sõnast tara. Kohanime on mainitud 1565 kujul Tharis, 1688 Torräst ja 1798 Tarrist. Enamik küla rannaäärsest alast kuulub Tareste maastikukaitseala koosseisu, küla põhjaossa lõikub Tahkuna looduskaitseala loodusreservaat. Küla maid läbib Tareste jõgi ja lõunaosa Liiva oja lõik. Endise piirivalvekordoni alal asuvad kaitsealused Tareste sanglepad. Tarestes elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 23 inimest. Kõik küla elanikud olid eestlased. 2021. aasta rahvaloenduse alusel elas külas 12 püsielanikku. Tareste kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa, seejärel Hiiu-Suuremõisa mõisa ja hiljem Kärdla mõisa koosseisu. Seal asusid Tareste metsavahikoht, Hiiu-Kärdla kalevivabriku metsa- ja karjamaad. Metsavahikohal asus nõukogude ajal piirivalvekordon. Hiljem kuulus ala Kärdla asunduse ja Tubala küla koosseisu, kust eraldi külana moodustati 1997. aastal. Tareste lõunaosast suundub läände Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, kust saavad alguse Lehtma tee ja Koidma tee. Tareste alale jäävad Tõrvanina supelrand ja mitu Teise maailmasõja aegset dotti. Hiiumaa Orienteerujate Klubi teostab Tarestes keskmiselt aastas korra võistlusi. Nõukogude ajal ja peale Eesti Vabariigi taasiseseisvumist asus Tarestes Hiiumaa metsamajandi taimeaed. Maakonna ajalehe Hiiumaa omanikuks oli kohanime järgi nimetatud OÜ Tareste. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 20.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Tareste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Statistikaameti andmebaas 2021. aasta rahvaloendus. RL21003: RAHVASTIK ELUKOHA (ASULA), SOO JA VANUSE JÄRGI, 31. DETSEMBER 2021. Statistikaamet. Vaadatud 18. juuni 2022 kl 10
Anetani ringkond

Anetan on 1. järgu haldusüksus (ringkond) Naurul. See jääb Anetani valimisringkonda. Anetan asub saare põhjaosas ja hõlmab 1,0 km² suuruse ala. Anetanis elab umbes 770 inimest. Ringkonnas asub presidendi ametlik residents ja saare ilmajaam.
Anibare ringkond

Anibare on 1. järgu haldusüksus (ringkond) Naurul, kuulub Anabari valimisringkonda. See on pindalalt suurim ja rahvaarvult väikseim Nauru ringkond. Ringkond asub saare idaosas ja selle pindala on 3,1 km². 2019. aastal oli elanike arv 317.
Tempa

Tempa on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kärdla ja Heltermaa vahel Hiiumaa idaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda. Tempa piirneb põhjas ja idas Hellamaa, lõunas Suuremõisa, kagus Kerema ja idas Värssu külaga. Paul Ariste pakkus kohanime vasteks sõnad tee ja pää. Kohanime on esmamainitud 1609 kujul Temppa. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 19 inimest. Küla kõik elanikud olid eestlased. Tempa ajaloolised talud 1939 Tempa kuulus ajalooliselt Hiiu-Suuremõisa mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjonis olid mõisa all vabadikud Tempa Siemo ja Tempa Thomas. 1835 oli külas viis talu, mille elanikud said omale perekonnanimedeks nimed: Harakas (Harrakas), Heinleht (Heunlecht), Kastanje (Kastange), Kerves (Kerwes), Mammuspu, Sein, Suitso, Sump, Suur, Türnpuu (Türnpu) ja Võsa (Wõssa). Tempa kuulus 1977–1997 Hellamaa koosseisu. Tempa külas asus Pühalepa külanõukogu ja Pühalepa valla keskus. Tempa küla läbib põhjast lõunasse Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, kust algab Tempa–Suuresadama tee ja Värssu tänav. Küla põhjaosa piirneb Tammela–Hellamaa teega. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 20.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Tempa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Statistikaameti andmebaas Pühalepa valla elanike ja kinnisvarade nimekirjad; Rahvusarhiiv RA, ERA.4320.2.166a Pühalepa kihelkonna perekonnanimede panemise raamat. Rahvusarhiiv RA,EAA.1864.2.VIII-198 1835
Baiti ringkond

Baiti ringkond (varem ka Beidi) on 1. järgu haldusüksus (ringkond) Naurul. See kuulub Ubenide valimisringkonda. Ringkond asub saare loodeosas. Selle pindala on 1,2 km². Adrurior Aeonun Anakawida Anut Ataneu Atirabu Baiti Deradae Ibedwe Imangengen Imaraga Mangadab Mereren Umaruru Yatabang
Boe ringkond

Boe ringkond on 1. järgu haldusüksus (ringkond) Naurul. See on ainus ringkond Boe valimisringkonnas. Boe asub saare edelaosas. See piirneb Aiwo, Yareni ja Buada ringkonnaga. Ringkonna pindala on 0,5 km² ja seal elab 987 inimest. See on Nauru väikseim ja kõige tihedamini asustatud ringkond. Kõrgus merepinnast on umbes 5 meetrit.
Buada ringkond

Buadav ringkond on 1. järgu haldusüksus (ringkond) Naurul. See on ainus ringkond Buada valimisringkonnas. Selle rahvaarv on 962. Buada on ainus merepiirita ringkond Naurul. See asub saare edelaosas. Selle pindala on 2,6 km², mis teeb sellest ühe suurima ringkonna Naurul. Ringkonnas asub Buada laguun, mis on Nauru suurim siseveekogu.