laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Seedermännipähkel

Seedermännipähkel (kõnekeeles seedripähkel) on seedermänni seeme. Seda saab seedermänni käbidest. Teaduslikus mõttes ei ole nad pähklid. Seedermänni pähklid on pisikesed, kuid väga õlirikkad. Seedermännipähkliõli koosneb peamiselt küllastumata rasvhapetest, eriti 9-oktadetseenhappest (16–23%) ning 9,12-oktadekadieenhappest ja 9,12,15-oktadekatrieenhappest (kokku 70–78,5%). Küllastunud rasvhappeid on 6–7%. Rasvhapetele lisaks on seal ka 1,3–1,7% fosfolipiide. Need sisaldavad ka rohkesti B-rühma vitamiine ja D-vitamiini, samuti antioksüdante. Vett on seemnetes toorelt 36%, õhkkuivanuna 9,3%. Süsivesikute sisaldus sõltub sellest, kui küps on seeme ja kui palju aega on seemne valmimisest möödunud. Seedripähklite energiaväärtus on 6,27 kcal/g. Seemnete rasvasisaldus on keskmiselt 52,8–68,1%. See sõltub kasvutingimustest. Mida enam põhja pool seedermänd kasvab, seda rohkem sisaldavad tema seemned rasvu. Seevastu põud halvendab tunduvalt nii seemnete kvaliteeti kui rasvasisaldust. Seni täheldatud absoluutne rasvasisalduse maksimum on olnud 68,8% ja miinimum 46,2%. Seedermännipähklid kuuluvad loomulike toiduainete hulka. Sellepärast puuduvad vastunäidustused nende tarvitamiseks nii toidu kui ravi eesmärkidel. Eriti kasulik on nende söömine immuunpuudulikkuse, allergia, ateroskleroosi, südame isheemiatõve ja seedeelundkonna haiguste korral. Seedripähklite söömine võib rikkuda maitsmismeele. Inimestelt on tulnud palju teateid selle kohta, et üks-kaks päeva pärast seedermännipähklite söömist tekib suhu kibe või metallimaitse. Maitsmismeel taastub igasuguse arstiabita mõne päeva kuni nädala jooksul. Kõik niisugused teated käivad üksnes Hiinas kasvanud seedermännipähklite söömise kohta. Taste disturbances after pine nut ingestion M. Mostin. European Journal of Emergency Medicine. 2001. aasta märts. 8. kd., lk. 76
Vahemeri (Vilsandi)

Vahemeri on järv Vilsandil. Vahemeri on nime saanud sellest, et kunagi oli saar järve kohal kaheks jagatud. Järve kõrval on Vahemere abajas.
A Fever You Can't Sweat Out

"A Fever You Can't Sweat Out" on USA ansambli Panic! at the Disco debüütalbum. See ilmus 27. septembril 2005 plaadifirma Decaydance Records/Fueled by Ramen kaudu ning on müüdud plaatinaplaadiks. Album jaguneb muusikaliselt kaheks osaks, kus esimest poolt iseloomustab pigem elektrooniline muusika ja süntesaatorite kasutus ning teine pool, mis algab loo "Intermission" poole pealt, on rokilikuma kõlaga. Ansambel on ise intervjuudes öelnud, et nad tüdinesid elektroonilise kõlaga eksperimenteerimisest enne albumi lõpetamist lihtsalt ära ja otsustasid rokilikuma lõpu kasuks, kuna instrumentidega nagu tšello ja viiul on võimalik saavutada palju mitmekesisemaid ja põnevamaid helisid. "Introduction" – 0:36 "The Only Difference Between Martyrdom and Suicide Is Press Coverage" – 2:54 "London Beckoned Songs About Money Written by Machines" – 3:23 "Nails for Breakfast, Tacks for Snacks" – 3:23 "Camisado" – 3:11 "Time to Dance" – 3:22 "Lying Is the Most Fun a Girl Can Have Without Taking Her Clothes Off" – 3:20 "Intermission" – 2:35 "But It's Better If You Do" – 3:25 "I Write Sins Not Tragedies" – 3:06 "I Constantly Thank God for Esteban" – 3:30 "There's a Good Reason These Tables Are Numbered Honey, You Just Haven't Thought of It Yet" – 3:16 "Build God, Then We'll Talk" – 3:40 Boonuslugu "I Write Sins Not Tragedies (Live in Denver)" (Japanese Bonus track) – 3:46 Brendon Urie – laul, kitarr, süntesaator, klaver, akordion, orel Ryan Ross – sõnad, kitarr, süntesaator, klaver, akordion, orel Spencer Smith – trummid ja löökriistad Brent Wilson – basskitarr (hiljem on bänd väitnud, et Brenti osa mängis sisse hoopis Brendon, aga albumi vahelehele on märgitud Brenti nimi) Ülejäänud instrumendid William Brousserd – trompet lugudes 9 ja 12 Heather Stebbins – tšello lugudes 8, 10, 12 ja 13 Samantha Bynes – viiul lugudes 10 ja 12
Patrick Stump

Patrick Stump (täisnimega Patrick Martin Stumph, sündinud 27. aprillil 1984 USA Illinoisi osariigis Glenview's) on ameerika muusik, helilooja ja muusikaprodutsent. Ta on tuntud alternatiivrokki viljeleva ansambli Fall Out Boy solisti ja kitarristina. 2001. aastal asutas Patrick koos kitarrist Joe Trohmani ja basskitarrist Pete Wentziga ansambli Fall Out Boy. Algul oli Stump bändis trummar, kuid peagi avastati tema lauljaanne ning siis sai temast solist. Pärast debüütalbumi "Fall Out Boy's Evening Out with Your Girlfriend" ilmumist lahkusid ansamblist aga kaks liiget ja nii pidi Patrick edaspidi mängima ka kitarri. Lisandus ka uus trummar Andy Hurley. Stump kirjutab ka enamiku ansambli muusikast. Produtsendina on ta töötanud selliste projektidega nagu "Like Vines" ansamblilt The Hush Sound, "As Cruel As School Children" bändilt Gym Class Heroes ja "¡Viva la Cobra!" ansamblilt Cobra Starship.
Joe Trohman

Joseph Mark Trohman (sündinud 1. septembril 1984) on USA muusik, ansambli Fall Out Boy kitarrist. Ta on pärit Hollywoodist Florida osariigis. Kooli ajal õppis mängima ka vioolat ja trombooni, enne kui otsustas kitarri kasuks. Trohman õppis New Trieri keskkoolis Winnetka linnas. 2001. aastal moodustas lähedase sõbra Pete Wentziga ansambli Fall Out Boy, mille hilisema laulja Patrick Stumpiga sai tuttavaks raamatupoes.
Ottawa jõgi

Ottawa on jõgi Põhja-Ameerikas. Jõe pikkus on 1271 km ja valgala 146 000 km². Ta algab Laurentia kõrgustikelt. Voolab ülemjooksul läände, hiljem aga pöördub kagusse. Hochelaga saarestikus hargneb, harud suubuvad vasakult Saint Lawrence'i jõkke. Ottawa jõe vasakul kaldal Rideau jõe suudmes asub Ottawa linn. Hochelaga saarestik
Brendon Urie

Brendon Boyd Urie (sündinud 12. aprillil 1987 Las Vegases) on rokkbändi Panic! at the Disco solist ja kitarrist. Brendon on pärit usklikust perest, kus tal on veel kolm venda ja üks õde. Kuni 17-aastaseks saamiseni oli ta Jeesus Kristuse Viimsepäeva Pühakute Kiriku liige ning mormoon, nagu tema ülejäänud peregi, kuid lahkus usust, sest ei uskunud enam sellesse ideoloogiasse. Keskkooli viimasel aastal kolis Brendon pere juurest eraldi elama, kuna vanemad ei toetanud tema otsust mitte minna ülikooli ja selle asemel hoopis bändi teha ning samuti tekkisid usulised lahkarvamused. Ta õppis Palo Verde keskkoolis. Seal kohtus ta ka Brentiga, kelle kaudu sattuski bändi Panic! at the Disco. Algul pakuti talle kitarristi kohta, kuid kui Brendon ühes bändiproovis Ryani (bändi algse solisti) eest tolle haigestumise tõttu laulma pidi, olid teised bändiliikmed vaimustuses tema laulmisoskusest ning Uriest sai Panic! At The Disco solist. Peale Panic!u on kaasa teinud ka ansambli Fall Out Boy loomingus taustalauljana nende lugudes "7 Minutes In Heaven (Atavan Halen)", "What a Catch, Donnie" ja "A Little Less Sixteen Candles, A Little More Touch Me" (teda on võimalik näha viimase laulu muusikavideos). Peale kitarri oskab Brendon veel mängida klaverit, klahvpille, akordioni, trumme, löökpille ja basskitarri. Brendon on 174 cm pikk. Tema hüüdnimed on B, Bren, Bden, Beebo. Ta vasakule käele on tätoveeritud klaveriklahvistik ning selle ümber hibiskid (Brendoni lemmiklilled ning tähistavad tema Hawaii päritolu), tema iidoli ja lemmiklaulja Frank Sinatara nägu, P-täht (tähistab Panic! At The Discot), põlev lauluraamat (ingl k gospel, tähistab bändi muusikalist taassündi ja neljanda albumi tuuri "The Gospel Tour"), albumiga "Death Of A Bachelor" seotud tätoveering, Brendoni lemmikbändi Every Time I Die albumi "New Junk Aesthetic" kaanepilt, tema abikaasa Sarah Urie lemmiklill kollane roos, mille sisse on tätoveeritud pilt Sarah' silmast ning viimaks Panic! At The Disco logo. Tal on lapsepõlves diagnoositud ADHD, kuid täiskasvanuna ei võta ta enam ravimeid, sest ei tundnud end ravimite mõju all iseendana.
Ryan Ross

Ryan Ross (sünninimega George Ryan Ross III; sündinud 30. augustil 1986 Nevada osariigis Summerlinis) on USA muusik ja ansambli Panic! at the Disco endine kitarrist. Ryan on sündis ja kasvas üles Las Vegases ning õppis sealses Bishop Gormani keskkoolis. Ta astus Nevada Ülikooli, kuid lahkus sealt juba pärast esimest semestrit, et tegeleda tõsisemalt muusikaga. 12-aastaselt sai Ryan vanematelt jõulukingiks kitarri ning sellest sai alguse tema esimene muusikaline projekt koos lapsepõlvesõbra Spencer Smithiga, kes samal aastal sai jõulukingiks trummikomplekti. Algul mängisid nad koos bändi Blink-182 kaverlugusid ja kutsusid end nimega Pet Salamander. Ryan oli tollase ansambli solist ja kitarrist. Hiljem lisandusid bändi veel kaks sõpra Brent ja Trevor ning toimus nimevahetus. Uueks nimeks sai Summer League ning sellest kasvas veel hiljem välja Panic! at the Disco. Viimati nimetatud ansamblis oli Ryan algul solist, kuid pärast Brendoni tulekut sai temast lisaks kitarristile ka taustalaulja. Samuti on Ryan kõigi Panic!u debüütalbumi laulusõnade autor. Rhan Ross ja Jon Walker lahkusid 2009. aastal bändist, kuna tahtsid teha teistsugust muusikat. Nad lõid bändi The Young Veins, kus Ross oli solist. 2009. aasta detsembris läks The Young Veins pausile. Jon Walker alustas oma soolokarjääri. Ryani hüüdnimi on Ryro ja ta on 175 cm pikk.
Mew

Mew on Taani päritolu indie rock'i viljelev ansambel. Müstiliste motiivide ja helikeele tõttu on nende muusikat iseloomustatud ka nimetusega dream rock (dream - unenägu, unistus ingl.k.). Ansambel sai alguse 1995. aastal Kopenhaagenis ja koosnes siis neljast liikmest: Jonas Bjerre (laul, kitarr, klahvpillid), Bo Madsen (kitarr), Johan Wohlert (bass) ja Silas Utke Graae Jorgensen (trummid). Bänd on välja andnud viis stuudioalbumit ja hulga singleid. Kuulsuse tõi neile kolmas kogumik "Frengers", mis ilmus 2003. aastal. Samal aastal sai Mew Taanis ka aasta ansambli ja aasta albumi tiitli. 2006. aasta aprillis lahkus bändist bassimängija Johan, sest sai isaks. Uut bassimängijat ei ole seni ametlikult leitud, kontsertidel on kasutatud asendajaid. 2007. aastal lõpetas bänd "And the Glass Handed Kitesi" kontserditurnee. Aastal 2009 ilmus album "No More Stories Are Told Today, I'm Sorry They Washed Away // No More Stories, The World Is Grey, I'm Tired, Let's Wash Away". "A Triumph for Man" (1997, uuesti avaldatud 2006) "Half the World Is Watching Me" (2000, uuesti avaldatud 2007) "Frengers" (2003, uuesti avaldatud 2007) "And the Glass Handed Kites" (2005) "No More Stories Are Told Today, I'm Sorry They Washed Away // No More Stories, The World Is Grey, I'm Tired, Let's Wash Away" (2009) "She Came Home For Christmas" (1997) "King Christian" (2000) "Her Voice is Beyond Her Years" (2000) "Mica" (2000) "I Should Have Been a Tsin-Tsi (For You)" (2000) "She Came Home For Christmas" (2000) "Am I Wry? No" (August, 2002) "She Came Home For Christmas" (detsember, 2002) "Comforting Sounds" (UK, 24. märts 2003) "Am I Wry? No" (UK, 16. juuni 2003) "156" (2003) "She Came Home For Christmas" (UK, 15. detsember 2003) "Apocalypso" (2005) "Special" (2005) "Why Are You Looking Grave?" (2006) "The Zookeeper's Boy" (2006) "Introducing Palace Players" (2009) "Repeaterbeater" (2009) "Beach" (2010) Ametlik koduleht MySpace TAS In Session: Mew Tumblr
Tiger Lou

Tiger Lou on Rootsi päritolu ansambel, mille moodustas 2001. aastal Rasmus Kellerman. Bändi esimene kauamängiv "Is My Head Still On?" ilmus 2004. aastal. Aasta hiljem ilmus album "The Loyal". Albumitel on Tiger Lou sooloprojekt, kus Rasmus Kellerman mängib peaaegu kõiki instrumente ise ja laulab, samuti on kõigi lugude sõnad tema kirjutatud. Kontsertidel on bändis veel kolm liiget: Erik Welén, Mathias Johansson ja Pontus Levahn. Kellerman on öelnud, et nimi Tiger Lou tuleb Corey Yueni filmist "Fong Sai Yuk", kus on tegelane Tiger Lu. "Is My Head Still On?" (märts 2004, Startracks) "The Loyal" (oktoober 2005, Startracks) "Trouble and Desire" (EP, 2003) "Oh Horatio" (2004) "Sell Out" (2004) "The War Between Us" (2004) "The Loyal" (2005) "Nixon" (2006) "Until I'm There" (2006)
Klaad

Klaad on taksonoomiline rühm, mis hõlmab viimast ühist eellast (liiki) ja kõiki selle eellase järeltulijaid. Klaad saab olla ainult monofüleetiline. Ühte klaadi võib esitada fülogeneetilisi analüüsi, fülogeneesipuu ehk kladogrammi abil või mõnel muul viisil. Teadusharu, mis uurib fülogeneesipuid, nimetatakse kladistikaks. Klaadi võib sageli vaadelda kui taksonit, kuid näiteks roomajad, mis on takson (klass), on parafüleetiline rühm ja seda ei saa vaadelda klaadina. Kladistika Monofüleetiline rühm Fülogenees
Mandlipuu (alamperekond)

Mandlipuu (Amygdalus) on toompuu (Prunus) perekonna alamperekond või iseseisev perekond. Mandlipuu alamperekonda või perekonda kuulub umbes 40 liiki heitlehiseid põõsaid ja väikeseid puid. Levila Lõuna- ja Kagu-Euroopas ning Ees-, Kesk- ja Ida-Aasias. Alamperekonna või perekonna liikmeid iseloomustab pungade arv. Pungad asetsevad kolmekaupa, kasvupung keskel, õiepungad külgedel. Õitsevad varakevadel enne lehtede puhkemist. Viljadel ühel küljel sügav vagu, luuvili uurdeline. Prunus baldschuanica – jalakalehine mandlipuu Prunus bucharica – buhhaara mandlipuu Prunus davidiana – Davidi virsikupuu Prunus dulcis – harilik mandlipuu (seeme on mandel) Prunus dulcis var. amara – mõru mandlipuu (seeme on mõrumandel) Prunus dulcis var. dulcis – magus mandlipuu (seeme on magusmandel) Prunus fenzliana – Fenzli mandlipuu Prunus ferganensis – fergana virsikupuu Prunus georgica – gruusia mandlipuu Prunus mira – mägi-virsikupuu Prunus persica – harilik virsikupuu (vili on virsik) Prunus persica f. compressa – lame virsikupuu (vili on lamevirsik) Prunus × persicoides – mandelvirsikupuu Prunus petunnikowii – Petunnikovi mandlipuu Prunus spinosissima – astlarohke mandlipuu Prunus susakensis – susaki mandlipuu Prunus tenella – väike mandlipuu ehk madal mandlipuu Prunus triloba – kolmehõlmaline mandlipuu Prunus turcomanica – turkmeenia mandlipuu Prunus × vavilovii – Vavilovi mandlipuu
Väike mandlipuu

Väike mandlipuu ehk madal mandlipuu (Prunus tenella) on roosõieliste sugukonda mandlipuu alamperekonda kuuluv heitlehine ilupõõsas. Väike mandlipuu on madal, kuni 1,5 meetri kõrgune põõsas. Annab ohtralt juurevõsu. Tumerohelised lehed vahelduvad, lihtsad, äraspidimunajad või piklikud. Valged või roosakaspunased õied kasvavad ühe- või kolmekaupa eelmise aasta puidult. Taim õitseb varakevadel lehtede puhkemise ajal. Väike mandlipuu kasvab Ida-Euroopa ja Lääne-Siberi steppides ning Kaukaasia, Lähis-Ida ja Kesk-Aasia avatud kuivades paikades. Külmema kliimaga paikades kasvatatakse väikest mandlipuud ilutaimena tema ohtrate kevadiste õite pärast. Ka talvekülmadele peab ta üsna hästi vastu. Väike mandlipuu andmebaasis eElurikkus
Toompuu

Toompuu (Prunus) on roosõieliste sugukonda kuuluv heitlehiste ja igihaljaste lehtpuude ja -põõsaste perekond. Tuntakse üle 430 liigi toompuusid, mis kasvavad peamiselt põhjapoolkeral. Prunus × domestica – harilik ploomipuu ehk aed-ploomipuu Prunus padus – harilik toomingas Prunus spinosa – laukapuu Prunus dulcis – harilik mandlipuu Prunus tenella – väike mandlipuu ehk madal mandlipuu Prunus triloba – kolmehõlmaline mandlipuu
Vahemere abajas

Vahemere abajas on laht Vilsandi lõunarannikul. Teisel pool Vilsandit on Auksaare laht, millest eraldab abajat Vahemere kael. Abajast kirdes on merest eraldunud Vahemeri.
Tramadool

Tramadool (tootenimega Tramadol, Tramadolum) on tsentraalse toimega tänapäevane narkootiliste ainete rühma kuuluv valuvaigisti. Kasutatavad ravimivormid: tabletid, kapslid, süstid, tilgad, küünlad. Tramadooli sisaldavate ravimite tutvustus Grünenthali kodulehel
Kolmehõlmaline mandlipuu

Kolmehõlmaline mandlipuu (Prunus triloba) on roosõieliste sugukonda mandlipuu alamperekonda kuuluv heitlehine ilupõõsas. Ta on pärit Hiinast, kus ta on vana hinnatud dekoratiivtaim. Kolmehõlmaline mandlipuu kasvab kuni 2,5 m kõrgeks ja õitseb kevadel enne lehtimist roosade täidisõitega.  Kolmehõlmaline mandlipuu – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kolmehõlmaline mandlipuu andmebaasis eElurikkus
Pöögilaadsed

Pöögilaadsed (Fagales) on õistaimede hõimkonda kaheiduleheliste klassi kuuluv lehtpuude selts. Pöögilaadsed on üldiselt tuultolmlejad põõsad ja puud, mille lehed on kaetud näärmekarvadega. Sageli on nad ühekojalised. Õiel on lihtne, reeglina redutseerunud õiekate ja alumine sigimik väga väikese arvu seemnealgmetega emakkonnas. Vili on tavaliselt ühe seemnega pähkel. Seemnel puudub endosperm. Cronquisti süsteemi (1981) järgi oli selles seltsis üksnes neli sugukonda: kaselised, pöögilised, Corylaceae ja Ticodendraceae. APG II paigutab taimerühma Corylaceae kaseliste alla. Ülejäänud taimerühmad, mida tänapäeval pöögilaadsete sugukondadeks arvatakse, olid Cronquisti süsteemis ühendatud eraldi seltsidena pöögilaadsetega samasse alamklassi Hamamelidae. Selts Casuarinaceae sisaldas ühe, kasuariiniliste sugukonna, selts Juglandales sisaldas kaks sugukonda (pähklipuulised ja Rhoipteleaceae) ning selts Myricales sisaldas praegu porsaliste ja lõunapöögiliste hulka arvatavad taimed ning lisaks rühma Balanops. Sellist süsteemi oli vaja muuta sellepärast, et niimoodi määratletud selts Myricales osutus parafüleetiliseks rühmaks. APG II süsteemi (2003) järgi kuulub seltsi kaheksa sugukonda: Betulaceae – Kaselised Casuarinaceae – Kasuariinilised Fagaceae – Pöögilised Juglandaceae – Pähklipuulised Myricacea – Porsalised Nothofagaceae – Lõunapöögilised Rhoipteleaceae Ticodendraceae
Iminõgeselaadsed

Iminõgeselaadsed (Lamiales) on õistaimede selts kaheiduleheliste klassist. Seltsi kuulub 22 sugukonda umbes 11 000 liigiga. Iminõgeselaadsete seltsi kuuluvad näiteks sellised taimed nagu lavendel, sirel, õlipuu, jasmiin, saar, tiikpuu, lõvilõug, seesam, salvei ning sellised ürdid nagu münt, basiilik ja rosmariin. Acanthaceae – akantuselised Bignoniaceae – bignoonialised Byblidaceae – kleepheinalised Calceolariaceae Carlemanniaceae Gesneriaceae – gesneerialised Lamiaceae – huulõielised Lentibulariaceae – vesihernelised Martyniaceae Myoporaceae – poorlehelised Oleaceae – õlipuulised Orobanchaceae – soomukalised Paulowniaceae Pedaliacae Phrymaceae Plantaginaceae – teelehelised Plocospermataceae Schlegeliaceae Scrophulariaceae – Sealõuarohulised Stilbaceae Tetrachondraceae Verbenaceae – raudürdilised
Soome kirjandus

Soome kirjandus on soome keeles kirjutatud ilukirjandus. Laiemas tähenduses hõlmab Soome kirjandus ka soomerootslaste rootsikeelset kirjandust ja Soome saamide saamikeelset kirjandust. Soome kirjanike loend Soomerootsi kirjandus Saami kirjandus Finlandia kirjandusauhind
Riisipere

Riisipere on alevik Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Nissi valla halduskeskus. Asula varasem nimi oli Riesenberg (vene Ризенберг). Asub Ääsmäe-Haapsalu maantee ääres. Kaugus Tallinnast on 45 km, Haapsalust 50 km, Märjamaalt 30 km, Raplast 40 km. Riisipere raudteejaam oli Tallinna poolt saabuvate elektrirongide ja aastatel 2004–2019 kogu Haapsalu-suunalise rongiliikluse lõpp-punkt. Vasalemma–Riisipere raudteelõik oli seni viimane elektrifitseeritud raudteelõik Eestis, millel sõitsid elektrirongid 1981. aastast. 2019. aastal pikendati elektrifitseeritud raudteelõiku Turbani. Vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Nissi kirik, Vabadussõja mälestussammas, Riisipere raudteejaama veetorn jm. Riisiperes on sündinud helilooja Raimond Valgre, koorijuht Ene Kangron ja kasvatusteadlane Tuuli Oder. Alevikku läbivad järgmised kõrvalmaanteed: Nissi tee, Riisipere jaama tee, Riisipere–Kernu tee, Riisipere–Nurme tee. Vabadussõja mälestussammas Sauna tn 4 Nissi kirik Riisipere raudteejaama veetorn Nissi Riisipere mõis Nissi palvemaja Nissi Põhikool Riisipere raamatukogu Riisipere sovhoos Riisipere raudteejaam Keila–Haapsalu raudteelõik Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 8.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rinnaümbermõõt

Rinnaümbermõõtu mõõdetakse inimestel horisontaalselt ümber rindkere üle rinna kõrgeima punkti. Kasutatakse rõivaste konstrueerimisel, rõivasuuruse valikul, samuti modellide, misside jts välimuse kirjeldamisel. Koerte rinnaümbermõõt mõõdetakse esikäppade tagant.
Kassinaerilaadsed

Kassinaerilaadsed (Malvales) on õistaimede selts kaheiduleheliste klassist. Seltsi kuuluvad peamiselt põõsad ja puud. Enamik sugukondi on kosmopoliitse levilaga troopikas ja subtroopikas. Parasvöötmes on esindatud vähesed liigid. Omapärase faktina tasub märkida, et Madagaskaril on tervelt kolm endeemset kassinaerilaadsete seltsi kuuluvat sugukonda: Sphaerosepalaceae, Sarcolaenaceae ja Diegodendraceae. Mitmed kassinaerilaadsete seltsi kuuluvad puud on tuntud puidu poolest. Balsapuu puit on näiteks erakordselt kerge, samas kui pärna puit on hinnatud puutöömeistrite seas. Hariliku kakaopuu viljadest saadakse kakao toorainet, koolapähklipuu perekonna esindajate viljad sisaldavad märkimisväärsel hulgal kofeiini. Kassinaerilaadsete morfoloogia on mitmekesine ning sugukondadel on vähe ühiseid tunnusjooni. Kõige sagedamini esinevateks sarnasteks tunnusteks on sõrmjad lehed ning seemnete spetsiifiline ülesehitus ja keemiline koostis. APG III süsteemi (2009) järgi kuulub seltsi 9 sugukonda umbes 6000 liigiga. Bixaceae Cistaceae – kuldkannilised Cytinaceae Diegodendraceae Dipterocarpaceae – kaksiktiibviljalised Malvaceae – kassinaerilised Muntingiaceae Neuradaceae Sarcolaenaceae Sphaerosepalaceae Thymelaeaceae – näsiniinelised
Gela

Gela on linn Itaalias Sitsiilia maakonnas Caltanissetta provintsis. Gela oli üks tähtsamaid kreeka asundusi Itaalias. Selle rajasid umbes 688 eKr asunikud Kreetalt ja Rhodoselt. Linnas suri 456 eKr vanakreeka tragöödiakirjanik Aischylos. Gela toomkirik 1900. aastal Gela arheoloogiamuuseum, 2006 Manfria torn 16. sajandist, 2006 Gela rannapromenaad, 2006 https://demo.istat.it/?l=it E.Zuppardo, S. Piccolo (2005), Terra Mater: Sulle sponde del Gela greco, Betania ed., Caltanissetta; (en) Piccolo, Salvatore. Gela. Ancient History Encyclopedia. December 20, 2017. Piccolo, Salvatore. Gela. Ancient History Encyclopedia. December 20, 2017.
Õigusprintsiip

Õigusprintsiip ehk õiguspõhimõte on õigusnormide arendamise ja hindamise aluseks olev põhimõte. Õigusprintsiibi mõju ei ole nii sirgjooneline kui õigusnormil. Näiteks: „§ 7. Mõistlikkuse põhimõte (1) Võlasuhtes loetakse mõistlikuks seda, mida samas olukorras heas usus tegutsevad isikud loeksid tavaliselt mõistlikuks. (2) Mõistlikkuse hindamisel arvestatakse võlasuhte olemust ja tehingu eesmärki, vastava tegevus- või kutseala tavasid ja praktikat, samuti muid asjaolusid.“ – Võlaõigusseadus § 7
Roosilaadsed

Roosilaadsed (Rosales) on õistaimede selts kaheiduleheliste klassist. Roosilaadsete seltsi kuulub umbes 7700 liiki, mis on jaotatud umbes 260 perekonda. Roosilaadsed jagatakse 9 sugukonnaks, millest suurimad on roosõielised (90 perekonda, 2500 liiki) ja nõgeselised (54 perekonda, 2600 liiki). Seltsi kuulub (APG III süsteemi järgi) 9 sugukonda: Barbeyaceae Cannabaceae – kanepilised Dirachmaceae Elaeagnaceae – hõbepuulised Moraceae – mooruselised Rhamnaceae – türnpuulised Rosaceae – roosõielised Ulmaceae – jalakalised Urticaceae – nõgeselised Cronquisti süsteemi järgi kuulus roosilaadste seltsi veel 23 sugukonda, mis on nüüdseks ümber paigutatud: Alseuosmiaceae (Asterales) Anisophylleaceae (Cucurbitales) Brunelliaceae (Oxalidales) Bruniaceae (Bruniales) Byblidaceae (Lamiales) Cephalotaceae (Oxalidales) Chrysobalanaceae (Malpighiales) Columelliaceae (Bruniales) Connaraceae (Oxalidales) Crassulaceae (Saxifragales) Crossosomataceae (Crossosomatales) Cunoniaceae (Oxalidales) Davidsoniaceae (Cunoniaceae, Oxalidales) Dialypetalanthaceae (Rubiaceae, Gentianales) Eucryphiaceae (Cunoniaceae, Oxalidales) Greyiaceae (Melianthaceae, Geraniales) Grossulariaceae (Saxifragales) Hydrangeaceae (Cornales) Neuradaceae (Malvales) Pittosporaceae (Apiales) Rhabdodendraceae (Caryophyllales) Saxifragaceae (Saxifragales) Surianaceae (Fabales)