laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Produktsiooniökoloogia

Produktsiooniökoloogia (ka produktsioonibioloogia, ökoloogiline energeetika) on ökoloogia valdkond, mis keskendub biosüsteemide (eriti ökosüsteemi) energiavoo liikumise kirjeldamisele ja kindlakstegemisele ning seeläbi sageli vastavate mudelite loomisele. Produktsiooniökoloogia vaatleb energia liikumist peamiselt ökosüsteemi tasandil; organismi energeetikat käsitleb bioenergeetika. Bioenergeetika
Vettehüpped 2004. aasta suveolümpiamängudel

Vettehüpped 2004. aasta suveolümpiamängudel toimusid 14.–28. augustini. Meestel ja naistel olid kavas täpselt samad neli võistlusala: tornihüpped (10 m) individuaalselt ja paaris ning hoolauahüpped (3 m) samuti individuaalselt ja paaris. Võisteldi Olympic Aquatic Centre'i sisebasseinis, kus võistlusi sai jälgida 6200 pealtvaatajat.
Produktsioon

Produktsioon ehk produtseerimine on millegi tootmine ja ka selle tulemus – toodang ehk produktsioon. Tootmisega tegelevat asjaosalist või organismi nimetatakse produtsendiks. Mõiste on kasutuses mitmes valdkonnas: Majanduses Produktsioon ehk tootmine ehk majandustegevus, mille tulemusel tekib toode. ... Ökoloogias Bioproduktsioon on mis tahes biosüsteemi toodetud orgaanilise aine kogus või selle väljendus kuivaine-, süsiniku- või energiaekvivalendina. Primaarproduktsioon Sekundaarproduktsioon Kahe viimase mõiste puhul saab rääkida vastava toiduahela lüli koguproduktsioonist ehk brutoproduktsioonist ja puhastoodangust ehk netoproduktsioonist ehk mis läheb järgmistele toiduahela lülidele. Varia Muusikaproduktsioon Produktiivsus
1571

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1567 | 1568 | 1569 | 1570 | 1571 | 1572 | 1573 | 1574 | 1575 | ► | ►► 1571. aasta (MDLXXI) oli 16. sajandi 71. aasta. ... 16. märts – venelased lõpetasid Tallinna piiramise. umbes 25. juuli – Tallinnas puhkes katk (1571. aasta katkuepideemia). ... 29. september – Michelangelo Caravaggio, itaalia maalikunstnik 27. detsember – Johannes Kepler, saksa astronoom ja matemaatik ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 64
Savikoja paisjärv

Savikoja paisjärv (ka Savikoja veehoidla, Erala paisjärv) on paisjärv Tartu vallas Erala külas. Savikoja paisjärv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Peipsi alamvesikonda. Paisjärve pindala on 4,5 hektarit, suurim sügavus 5,7 meetrit ja keskmine sügavus 3,5 meetrit. Veehoidla mahutab 180 000 m³. Kaldajoone pikkus on 1334 meetrit. Valgala pindala on 2,9 km². Savikoja paisjärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 5. mail 2015) Savikoja paisjärv keskkonnaportaalis
Võru-eesti sõnaraamat

Võru-eesti sõnaraamat on võru kirjakeele ja eesti keele vaheline tõlkesõnaraamat. Aastal 2002. ilmus Võru Instituudi väljaandel 15 000 märksõnaga ja grammatikalisadega esimene võru-eesti sõnaraamat, mille koostas Sulev Iva. Sõnaraamatu internetiversioon on kõigile vabalt kasutatav ning sisaldab ka eesti-võru sõnaotsingu võimalust. Internetiversioon
Mauro Maur

Mauro Maur (sündinud 8. augustil 1958 Triestes) on itaalia trompetist ja helilooja. 2003 – "Concerto per Alberto, omaggio all’arte di Piero Piccioni" 1996 – "Mauro Maur e i suoi Solisti: musiche da Ennio Morricone e Nino Rota" (Sony Columbia #COL 485352-2) 1994 – "Una Tromba in scena Mauro Maur" (Iktius Milano #C009P) 1993 – "La Tromba Classica Contemporanea: musiche da Ennio Morricone, Flavio Emilio Scogna, Lucia Ronchetti, Aldo Clementi, Fabrizio De Rossi Re, Sylvano Bussotti, Mikis Theodorakis, Roman Vlad, James Dashow" (BMG #74321-16825-2) 1993 – "Torelli: Concerti, Sinfonie e sonate per tromba, archi e basso continuo" (RS-Darpro #6367-07) 1993 – "L’Orchestra Classica Contemporanea" (BMG #74321-17516-2) Giulietta Masina «Il Corriere della Sera», 24 marzo 1994 Mauro Maur «Diocesi di Roma» Youth Orchestra of the Americas Mauro Maur and Francoise Gadbois ; Italian Cultural Institute in Montreal [1] ; Italian Cultural Institute in Egypt
Hommiku pool Eedenit

"Hommiku pool Eedenit" on ameerika kirjaniku John Steinbecki romaan, mis ilmus 1952. aastal. Tegemist on Kaini ja Aabeli piiblilegendil põhineva perekonnasaagaga, milles käsitletakse selliseid teemasid nagu andestamine ja kättemaks, headus ja kurjus, saatusega leppimine ja sellele väljakutse esitamine. Lugu toimub peamiselt Salinase orus, Californias, 20. sajandi algusest I maailmasõja lõpuni. Esimesed neliteist peatükki, mis toimuvad Connecticutis ja Massachusettsis , ulatuvad Ameerika kodusõjani ja on Adam Traski, tema venna Charlesi, nende isa Cyruse ja Cathy Amesi taustalugu . Eedeni idaosa alguses , enne oma tegelaste tutvustamist, loob Steinbeck hoolikalt olustiku, kirjeldades Kesk-Californias asuvat Salinase orgu . Cathy sünnitab kaksikud poisid, tulistab Adamit õlga pärast seda, kui oli veennud teda magamistoa ukse lukust lahti tegema, ja põgeneb. Adam jääb ellu ja langeb sügavasse depressiooni. Tema Hiina päritolu sulane Lee ja tema naaber, leidlik Iiri immigrant Samuel Hamilton äratavad Aadama sellest piisavalt välja, et ta saaks oma poegadele piiblitegelaste järgi nimeks panna Aaron ja Caleb .
Grytten

Grytten on ebamääraste piiridega piirkond Norras Møre og Romsdali maakonnas. Grytteni vald on endine vald praeguse Rauma valla territooriumil. Grytteni kihelkond langeb territooriumilt kokku Rauma vallaga. Grytteni kogudus on Åndalsnesi ümbritsev piirkond. Nimi tuleb vanapõhja talunimest Grýtin (sõnadest grjót 'kivi' ja vin 'aas'). Grytteni hüdroelektrijaam
Satyricon

"Satyricon" on fragmentidena säilinud vanarooma romaan, mille autoriks peetakse Petroniust. Tõenäoliselt on romaan kirjutatud 1. sajandi lõpus.
Meeri Säre

Meeri Säre (14. juuli 1929 Tartus – 4. mai 2009 Tallinnas) oli eesti teatrikunstnik. Meeri Säre õppis 1945–1948 Tartu Muusikakoolis, lõpetas 1948 Tartu 2. Keskkooli ja 1954 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi. Pärast kõrgkooli lõpetamist töötas 1954–1955 Estonias ja 1955–1957 Eesti Televisioonis. Üle 40 aasta (1957–1998) töötas Meeri Säre Vanemuise teatris. Aastatel 1967–1991 oli ta Vanemuise peakunstnik. Tema töödest äratasid enim tähelepanu kujundused Ülo Vilimaa balletilavastustele 1960–1980. aastatel. Meeri Säre oli koos Tiia Toometi ja Mare Hundiga üks Tartu Mänguasjamuuseumi algatajatest ja käimalükkajatest. Ta kogus ja valmistas nukke ning on eksponeerinud neid näitustel nii Eestis kui ka Soomes. Meeri Säre lavakujunduste nimekirjas on enim muusika- ja balletilavastusi, vähem draamalavastuste kujundusi. Pietro Mascagni "Talupoja au" 1963 Giacomo Puccini "Madame Butterfly" 1964 ja 1975 Gustav Ernesaksa "Tormide rand" 1968 Enn Vaiguri, Kaarel Irdi ja Veljo Tormise "Külavahelaulud" 1972 Šantõri "Pickwick-klubi" 1978 Eduard Tubina "Reigi õpetaja" 1979 George Gershwini "Porgy ja Bess" 1983 Raimo Kangro "Ohver" 1983 Peter Abrahami "Victoria ja tema husaar" 1995 "Kontrastid" 1967 "Maalid" 1969 "Käed" 1973 Adolphe Adami "Giselle" 1970 Lydia Austeri "Tiina" 1984 Eugen Kapi "Kalevipoeg" 1985 Lydia Austeri "Bambi" 1987 Juhan Smuuli "Lea" (1960) Juhan Peegli ja Kaarel Irdi "Ma langesin esimesel sõjasuvel" 1979 Olev Antoni "Laudalüürika" 1980 1970. aastal pälvis ta Eesti NSV teenelise kunstniku ja 1982. aastal Eesti NSV rahvakunstniku aunimetuse.
Soo (täpsustus)

Soo on looduslik ökosüsteem. Teised tähendused: "Soo", Oskar Lutsu jutustus "Soo", 1985. aasta Priit Pedajase teatrilavastus Lutsu jutustuse ainetel "Soo", Ain Prosa telelavastus (ETV 1992) "Soo", Ergo Kulla film Lutsu jutustuse ainetel "Soo", Lucrecia Marteli 2001. aasta film Soo, perekonnanimi Soo on mitme koha nimi: Soo, küla Kunda vallas Viru maakonnas Soo keel
Fantoft

Fantoft on põhiliselt aedlinnast koosnev elurajoon Bergeni lõunaosas, 5 km kaugusel kesklinnast Fana ja Årstadi linnaosas Løvstakkeni mäe ja Byfjellene vahel. See piirneb Paradisi, Fjøsangeri, Storetveiti ja Nattlandiga. Umbes 15 km edelas on Fleslandi lennujaam ja kümneminutise jalgsimatka kaugusel on Nordåsvatnet, mille sopis on kuningliku perekonna residents Gamlehaugen, mida ümbritsevad avalikud suured aiad. Seal on üliõpilaste ühiselamuid (Fantoft Studentboliger) ja maju vallalistele. 1978. aastal avati Chr. Michelseni Instituudi labori- ja halduskompleks. Fantoftis on Fantofti püstpalkkirik. 19. sajandil oli Fantoft oma piirkonnas haruldase lopsaka loodusega bergenlaste armastatud väljasõidukoht, kus oli võimalik metsas piknikku pidada. 20. sajandil istutati ümbritsevad mäed kunstlikult täis. Seal oli ka nüüdseks hävinud Birkelundi restoran. Fantofti lähedal Landåsis oli Edvard Griegi perekonna häärber. Nimi tuleb vanapõhja sõnadest forn 'vana' ja tuft 'jäätmaa'. Store norske leksikon
Tunnetusüksus

Tunnetusüksus on 1988. aastal loodud Eesti ansambel. Ansambli asutasid Mart Soo, Mart Süda, Rivo Laasi ja Arno Arrak, kes mängis löökpille . Mart Soo (kitarr) Rivo Laasi (basskitarr) Taavi Kerikmäe (klahvpillid) Mart Süda (saksofon) Eduard Akulin (tromboon) Tanel Ruben (trummid) "Tabor on the Moon" (1998) "Ida ja lääne vahel" (2006) ""Tunnetusüksus" annab algkoosseisus Haus Galeriis kontserdi!" (eesti keel). 31. oktoober 2002. Haus Galerii uudised.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Koduleht Igor Garšnek. Üksusena tunnetades, Tunnetusüksusena improviseerides, Eesti Ekspress, 24. aprill 1998
Mirnõi (Sahha)

Mirnõi on linn Venemaal Sahhas, Mirnõi ulussi keskus. Asub Viljui ja Leena platoo piiril Ireljahhi jõe ääres 1207 km Jakutskist läänes. Mirnõi asutati 1955. aastal kimberliidileiukoha juurde, linnaõigused sai 1959. aastal. Linnas asub teemanditootja ALROSA peakorter ja Miri teemandikaevandus, mis on üks maailma suurimaid. Selle sügavus on 525 m ja diameeter 1,25 km. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2023 года  Mirnõi (Sahha) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Linna koduleht Mirnõi infoportaal
Abõi uluss

Abõi uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigis. Läbi ulussi voolab Indigirka. Ulussis on palju järvi, millest enamik on väga väikesed. Suurim järv on Ožogino. Halduslikult jaguneb uluss kuueks nasleg '​iks. Suurim asula ja halduskeskus on Belaja Gora, kus elab üle poole ulussi elanikest. Suuremad asulad on veel Kebergene, Suturuohha ja Abõi. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Abõi ulussi elanikkonnast jakuute 80,88%, venelasi 10,84%, evenke 4,65%, evenke 1,22%, ukrainlasi 1,16% ja teistest rahvustest inimesi 1,24%. Оценка численности населения на 1 января 2023 года по муниципальным районам
Luis de Góngora

Luis de Góngora y Argote (11. juuli 1561 – 24. mai 1627) oli hispaania barokiajastu vaimulik ja luuletaja. Góngora lõi kujundlikku, peenelt viimistletud luulet, mis osutus oma metafoorikülluse, salapäraste mütoloogiliste vihjete, rohkete uudisväljendite ja keerulise sõnastuse tõttu sageli raskesti mõistetavaks. Ta teenis n-ö hämara luuletaja maine, seda eriti sonetiga "Üksindused". Oma tuntud soneti alguses ülistab Góngora naise ilu ("su juustega kuld võistleb asjata"), kuid lõpuridades rõhutab kontrastiks selle kaduvust ("neist, sinust endast – saab vaid vari pelk"). Sonett on ilmunud Jüri Talveti tõlkes "Maailmakirjanduse lugemikus" koolidele (Tallinn: Koolibri, 1993, lk 266), samas on lk 265–266 ka luuletus "Letrilja" Ain Kaalepi tõlkes.
Jan Czerski

Jan Czerski (vene Иван Дементьевич Черский; valgevene Ян Доминикович Чэрскi; 15. mai 1845 Vilno kubermang – 25. juuni 1892 Jakuutia) oli valgevene-poola paleontoloog, geoloog ja geograaf, Siberi uurija. Czerski osales 18-aastase Vilniuse aadliinstituudi lõpuklassi õpilasena 1863. aasta jaanuariülestõusus ja saadeti karistuseks Siberisse Omskisse trahviroodu. 1869 ta vabastati sõjaväest, kuid pidi jääma Siberisse asumisele. 1871 lubati tal asuda elama Irkutskisse, kus elas 15 aastat, jätkas õpinguid ja töötas Venemaa geograafiaühingu Ida-Siberi osakonnas. Seal kohtas ta Aleksander Czekanowskit ja Benedykt Dybowskit ning käis paljudel ekspeditsioonidel. Ta avaldas algul Venemaa Geograafiaühingu Ida-Siberi osakonna ja pärast juba Venemaa Teaduste Akadeemia väljaannetes hulga töid Siberi geoloogiast ning kaasaegsetest ja väljasurnud selgroogsetest, mis tõstsid ta Venemaa juhtivate osteoloogide hulka. 1886 saabus ta Venemaa Teaduste Akadeemia kutsel Peterburi tegelema teadustööga. 1886 avaldas ta uurimuse Baikali järve kallaste geoloogiast koos esimese üksikasjaliku Baikali kaardiga, 1888 geoloogilise uurimuse Siberi postitee kohta Baikali järvest Uurali idanõlvani ja 1891 mahuka uurimuse Uus-Siberi ekspeditsioonilt kogutud imetajate kohta, mis annab ülevaate mitte ainult Uus-Siberi saarte, vaid kogu Siberi imetajatest. Ta määrati ekspeditsiooni juhiks Ida-Siberisse Jana, Indigirka ja Kolõma jõgikonna tundmaõppimiseks. Ekspeditsioon algas 1891, kuid 1892 Czerski suri ja maeti Omoloni jõe äärde Kolõma jõgikonnas. Kuigi Czerski oli iseõppija, pälvis ta oma avastuste eest Venemaa Geograafiaseltsilt 3 kuldmedalit. Tema nime on saanud üks asula, kaks mäeahelikku, mitu mäge ja muud paika.
Oskuskeel

Oskuskeel on kirjakeele allkeel, mida kasutatakse erialasel ja ametialasel suhtlemisel. Sellisena vastandatakse seda üldkeelele, mida kasutatakse eelkõige igapäevaelus. Oskuskeel jaguneb erialakeelteks. Oskuskeelele on iseloomulik terminite ja reglementeeritud väljendusviisi kasutamine, mille eesmärgiks on üheselt mõistetavus. Terminitega väljendatakse rangelt määratletud mõisteid, seetõttu on erinevalt üldkeeltes sõnade ja sõnaühendite tähendused täpselt paika pandud, mõnikord (näiteks õiguskeeles ja sõjaväekeeles) kasutatakse ka lausete moodustamisel kindla tähendusega malle. Peale tähenduse laialivalgumise välditakse ühe erialakeele (või selle valdkondliku allkeele) piires tavaliselt sõnade mitmetähenduslikkust. Eri erialakeelel võivad olla eripärad, mille tõttu nad võivad eeltoodud üldisest kirjeldusest hälbida. Näiteks matemaatikas on tavaks igas kirjutises kõik terminid defineerida või viidata terminoloogia eeskujule; eri autorite terminikasutus võib olla erinev, samuti võidakse üht ja sedasama terminit olenevalt kirjutise temaatikast defineerida erineva üldisuse astmega. Filosoofias võetakse sageli aluseks üldkeelsed sõnad koos üldkeelsete tähendustega ning täpsed definitsioonid kas jäetakse andmata või esinevad definitsioonid filosoofiliste teesidena; terminoloogiline ühtsus puudub osalt sellepärast, et ühe ja sellesama sõnaga väljendavad eri filosoofid eri mõisteid, ja osalt sarnastel põhjustel nagu matemaatikas. Oskuskeelne tekst on üldkeelsest tekstist sageli keerulisema lauseehitusega ning sisaldab rohkem tuletisi, liitsõnu ja võõrsõnu. Oskuskeele arendamine ja normeerimine on keelekorralduse osa, mida nimetatakse oskuskeelekorralduseks. Sellega tegelevad terminoloogid koostöös erialainimestega. Oskuskeelt uurib oskuskeeleõpetus.
Fujisawa

Fujisawa (jaapani 藤沢) on linn Jaapanis Kanagawa prefektuuris. Asub Sagami lahe ääres ja ulatub Sagamino platoole põhjas. Fujisawa haldusalasse kuulub Enoshima saar. Fujisawas toimus 1964. aasta suveolümpiamängude purjeregatt. Linna läbis Tōkaidō. 神奈川県の人口と世帯 - 神奈川県ホームページ, vaadatud 22.02.2021. Fujisawa koduleht
TNC-konnektor

TNC-konnektor (lühend sõnadest Threaded Neill-Concelman) konnektor on BNC-konnektori keermestatud versioon ja loodud raadiosagedustel (kuni 11 GHz) ühenduste loomiseks läbi 50 Ω koaksiaalkaabli (RG-316, RD-316, RG-142, RG-178, Belden 9913 ja RG-58). Võrreldes BNC-konnektoriga tagab TNC-konnektormikrolainete parema ja mehaaniliselt kindlama ühenduse. TNC- konnektori töötasid1950. aastate lõpus välja insenerid Paul Neill firmast Bell Labs ja Carl Concelman Amphenoli firmast. Tavalisest TNC konnektorist on olemas nn pööratud variant RP-TNC ehk RTNC (Reverse polarity TNC). See pistikühendus on omadustelt sama kui tavaline TNC-konnektor, kuid tema pistiku ja pesa keskkontaktid on omavahel vahetatud (ümber pööratud) ‒ pistikul on metalltihvti asemel metalltoru ja pesal vastupidi. Selliseid RP-TNC-konnektoreid on kasutatud WiFi seadmete antennidel. TNC-konnektorid on loodud peamiselt 50-oomisele kaablile, kuid neid on ka 75-oomisele koaksiaalkaablile (TV-kaablile). RF Connectors from WA1MBA
Henri Michaux

Henri Michaux (24. mai 1899 Namur – 18. oktoober 1984 Pariis) oli Belgia kirjanik ja kunstnik.
Priit Potisepp

Priit Potisepp (sündinud 30. juunil 1968) on majandus- ja rahandustegelane ning statistikajuht. Priit Potisepp lõpetas 1986. aastal Kilingi-Nõmme Keskkooli ning 1993. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna tootmise ökonoomika ja juhtimise eriala. Lisaks on ta õppinud Kieli Rakenduskõrgkooli majandusteaduskonnas investeerimis- ja finantsanalüüsi ärijuhtimise erialal. 1995–1999 AS Eesti Kindlustus, elukindlustuse direktor, juhatuse liige 1999–2002 Hansapanga Kindlustuse juht 2002–2004 Hansapanga kontori- ja müügivõrgu juht 2004–2012 Statistikaameti peadirektor 2014–2015 Riiklike statistikasüsteemide hindamismeeskondade juht Saksamaal, Šveitsis, Liechtensteinis, Iirimaal ja Bulgaarias 2016–2020 Rahandusdiplomaat Brüsselis 2019–2020 Valgevene statistikasüsteemi hindamismeeskonna ekspert Alates 2019 Euroopa Liidu statistikasüsteemi nõukogu liige Priit Potisepp on abielus ja tal on kaks last. Ta räägib eesti, inglise, saksa ja vene keelt. "Põllumajandus-kaubanduskoja nõukogu esimeheks valiti Andres Oopkaup" ERR, 15.08.2012 "Statistikaameti uus juht on Priit Potisepp"[alaline kõdulink] Postimees, 06.12.2004 (vaadatud 6. augustil 2011) Priit Potisepp statistikaameti kodulehel (vaadatud 6. augustil 2011) Priit Potisepp statistikaameti kodulehel Liina Leiten "Priit Potisepp pereisa rollis" Äripäev, 21. september 2001 (intervjuu) "Statistikaameti uus juht on Priit Potisepp" Postimees, 6. detsember 2004
Karstula (Ingeri)

Karstula (soome keeles Karstala, vene keeles Коростель, rootsi keeles Korostell) on küla Leningradi oblasti Kingissepa rajooni Kuzjomkino vallas Rosona jõe ääres. Tartu rahulepingu järgi jäi küla Eesti territooriumile. Karstula kuulus Viru Ingerisse, Vaivara kihelkonna Narva valda ja Viru maakonna Narva valda. Eesti Vabariigi algusaastatel olid maakonnad jagatud kuni 1926. aastani lisaks valdadele ka kihelkondadeks, kuid ametliku jaotusena kirikukihelkondi seejärel enam ei eksisteerinud.[viide?] Viron Inkeri Estniska Ingermanland[alaline kõdulink] Kupanitsan kylät
1190. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 11. sajand | 12. sajand | 13. sajand | ► ◄ | 1160. aastad | 1170. aastad | 1180. aastad | 1190. aastad | 1200. aastad | 1210. aastad | 1220. aastad | ► 1190 | 1191 | 1192 | 1193 | 1194 | 1195 | 1196 | 1197 | 1198 | 1199 1190. aastad oli ajavahemik 1190. aasta algusest kuni 1199. aasta lõpuni. See oli 12. sajandi viimane aastakümme. Euroopas oli kõrgkeskaeg. Kunstis toimus üleminek romaani stiililt gooti stiilile. Aastakümne aslguses oli käimas Kolmas ristisõda. ... ... Piiskop Berthold
Anagramm

Anagramm on sõnamäng, kus tähed sõnas või lauses liigutatakse ümber, et saada uus sõna või lause. Anagrammid on näiteks kaubamaja = kaubajaam, Saksamaa = maakassa, mother-in-law = woman Hitler. Sageli valitakse varjunimesid anagrammide abil, näiteks Margit Adorf = Fagira D. Morti. Anagrammid on tuntud alates antiikajast, väga populaarsed olid nad keskajal. Palindroom Eesti Keele Instituudi anagrammimasin Anagrammiserver (inglise keeles) Anagrammiotsimootorid (inglise keeles) Anagrammy auhind (inglise keeles)
Andrei Sõritsa

Andrei Sõritsa (sündinud 25. novembril 1961 Kaasanis Tatari ANSV-s) on Eesti naistearst ja endine vehkleja. Lõpetas 1978. aastal Haapsalu 2. Keskkooli ning 1984. aastal sünnitusabi ja günekoloogia erialal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Meditsiinikandidaat (1990). Ta on täiendanud end Saksamaal, Rootsis, Soomes, Inglismaal, Taanis ja USAs. Töötanud 1984–1989 TRÜ üld- ja molekulaarpatoloogia instituudis, 1989. aastast TÜ sünnitusabi ja günekoloogia kateedris (1992. aastast naistekliinik). 1998. aastast naistekliiniku dotsent ja Tähe erakliiniku juhataja, 2001. aastast Lõuna-Eesti esimese erakliiniku Elite juhataja. Sõritsa juhendamisel tehti Tartu Ülikooli naistekliinikus naise munaraku viljastamine katseklaasis, mis lõppes 26. juunil 1995 Tallinna Keskhaiglas Eesti ja Baltimaade esimese katseklaasilapse sünniga. Vastsündinu oli tüdruk, kes kaalus 2928 g. Ta on ka fondi "Lootus" nõukogu esimees, Eesti Bioeetika nõukogu liige ja Tartu Rotary Klubi liige. Vehklemist hakkas ta harrastama 1972. aastal Haapsalu Spordikoolis Tiit Räni juhendamisel. Ta võitis aastatel 1979–1989 Eesti NSV meistrivõistlustel individuaalselt viis kuldmedalit ja meeskondlikult kuus kuldmedalit. Kuulus 1978–1983 Eesti NSV espadronikoondisse. Ta võistles 1993. aastal Essenis vehklemise maailmameistrivõistlustel Eesti koondise koosseisus. 1978 NSV Liidu meistersportlane 1997 Tartu Kultuurkapitali aastapreemia 2006 Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk 2015 Tartumaa Kuldne Tammeoks "Lapse sünd on midagi erilist." (Andrei Sõritsa. – Postimees, 31. detsember 2001) Tema abikaasa Svetlana Sõritsa (11. aprill 1961 – 22. juuli 2019) oli koos Andreiga üks Elite Kliiniku asutaja "1000 tartlast läbi aegade", koostajad Lembit Ainsoo, Uno Ainsoo. MTÜ Liivimaa Mälu, Tartu 2003, lk. 415 Andrei Sõritsa leinab abikaasat, Õhtuleht, 20. veebruar 2020. Biograafia ESBL-is Andrei Sõritsast, artikkel raamatust "1000 tartlast läbi aegade"
1654

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1650 | 1651 | 1652 | 1653 | 1654 | 1655 | 1656 | 1657 | 1658 | ► | ►► 1654. aasta (MDCLIV) oli 17. sajandi 54. aasta. 18. jaanuar – Ukraina kaskate liider Bogdan Hmelnitski tunnistas Moskva tsaari oma valitsejaks. Kuni 1744 eksisteeris Iisaku kihelkond eraldi, taastati uuesti 1867. Tallinna gümnaasiumi juurde asutati annetustel püsiv raamatukogu. ... september – Vincent Lübeck, saksa organist ja helilooja 27. detsember – Jacob Bernoulli, Šveitsi matemaatik ... Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Pütt

Püti all võidakse mõista mis tahes lindu pütlaste sugukonnast pütlaste perekonda pütt (Podiceps) või keskmise suurusega puunõud.
Aldani uluss

Aldani uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi lõunaosas. Läbi ulussi voolab läänest itta Aldani jõgi ja edelast kirdesse Amga jõgi. Ulussis on seitse 3. järgu haldusüksust, neist kaks linnad: halduskeskus Aldan ja Tommot. 79% elanikest on venelased, 5% ukrainlased, 4% jakuudid ja 2% evengid. Aldani ulussis kaevandatakse kulda. Оценка численности населения на 1 января 2023 года по муниципальным районам  Aldani uluss – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Aldani ulussi koduleht Aldani uluss Sahha kodulehel
Emilie Tungal

Emilie Tungal (kuni 9. juunini 1930 Emilie Õispuu, 2. juuni 1901 Abruka vald, Saaremaa – 19. mai 1935 Tartu) oli eesti arst. Ta lõpetas 1920. aastal Saaremaa Eesti Segagümnaasiumi ja õppis seejärel 1920–1921 Tartu Ülikoolis õigusteadust, 1922–1924 Müncheni ülikoolis ja 1925–1935 Tartu Ülikoolis arstiteadust, sai arsti õigused 1. märtsil 1935. Pärast ülikooli lõpetamist töötas vabatahtliku assistendina Tartu Ülikooli naistekliinikus. Abiellus 9. juunil 1930 Gustav Tunglaga. Vilistlased. Saaremaa Hariduse Kooli veebisait. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944. Rahvusarhiiv. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944. Rahvusarhiiv.
Hendrik Soo

Hendrik Soo (19. mai (vkj 7. mai) 1879 Voltveti, Pärnumaa – 27. september 1939 Pärnu) oli Pärnu linnapea. Õppis Voltveti-Kuusalama algkoolis (1888–1890) ja Saarde kihelkonnakoolis, seejärel Pärnu linnakoolis, mille lõpetas 1898. aastal. 1899–1912 töötas Pärnu maakonna politseivalitsuses. 1912. aastal sooritas eraadvokaadi eksami. Aastatel 1912–1916 töötas Pärnus advokaadina. 1917 sai ta Pärnu miilitsaülemaks, 1918–1921 ja 1933–1936 oli ta Pärnu linnanõunik ning 1921–1924 ja 1936 kuni surmani 1939. aastal Pärnu linnapea. Ta oli ka Eesti Linnade Liidu juhatuse liige. Majaomanikkude Koja juriidilise toimkonna liige. Eesti Punase Risti teenetemärgi III klass, 1938 Valgetähe teenetemärgi III klass, 1939 Hendrik Soo suri 27. septembril 1939 infarkti tagajärjel. Ta on maetud Pärnu Alevi kalmistule. Pärnu linnapea H. Soo 60-aastane. Päewaleht, 18. mai 1939 Pärnu linnapea H. Soo suri. Uus Eesti, 29. september 1939