laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rumeenia kirjandus

Rumeenia kirjandus on rumeenia keeles kirjutatud kirjandus. Eesti keelde on rumeenia kirjandust vahendanud peamiselt Riina Jesmin, Natalie Alver ja Aleksander Kurtna. Gabriela Adameșteanu Ştefan Agopian Vasile Alecsandri Tudor Arghezi Gheorghe Asachi George Bacovia Eugen Barbu Ion Barbu Mihai Beniuc Lucian Blaga Ana Blandiana Max Blecher Geo Bogza Nicolae Breban George Călinescu Eusebiu Camilar Ion Luca Caragiale Svetlana Carstean Mircea Cărtărescu Alexandru Cazaban Traian T. Coşovei Gheorghe Crăciun Ion Creangă Grigore Cugler Lucia Demetrius Leonid Dimov Ştefan Augustin Doinaş Petru Dumitriu Alexandru Ecovoiu Mircea Eliade Mihai Eminescu Laurențiu Fulga Barbu Fundoianu Valeriu Emil Galan Radu Pavel Gheo Octavian Goga Dinicu Golescu Paul Goma Ioan Grigorescu Florin Iaru Nicolae Iorga Ion Bogdan Lefter Gherasim Luca Remus Luca Norman Manea Dan C. Mihǎilescu Aurel Mihale Ion Minulescu Dumitru Mircea Francisc Munteanu Ion Mureşan Gellu Naum Mircea Nedelciu Octav Pancu-Iași Hortensia Papadat-Bengescu Dora Pavel Perpessicius Camil Petrescu Cezar Petrescu Dumitru Radu Popescu Simona Popescu Marin Preda Sorin Preda Liviu Rebreanu Doina Ruşti Mihail Sadoveanu Dan Sociu Marin Sorescu Zaharia Stancu Nichita Stănescu Barbu Ştefănescu Delavrancea Cecilia Ştefănescu Ion Stratan Bogdan Suceavă Alexandru Duiliu Zamfirescu Duiliu Zamfirescu Ovidiu Zotta Cristian Teodorescu Dumitru Țepeneag Sorin Titel Tristan Tzara Radu Tudoran Răzvan Ţupa Urmuz Ion Vinea Petru Vintilă Alexandru Vlahuță Vasile Voiculescu Ilarie Voronca
David Livingstone

David Livingstone (19. märts 1813 Blantyre, Šotimaa – 1. mai 1873 Sambia) oli šoti maadeavastaja ja misjonär. Uuris Aafrika lõuna- ja keskosa. Ta tegi Aafrikasse kolm uurimismatka. 1855. aastal nägi ta esimese eurooplasena Victoria jugasid. Ta suri Sambias malaariasse ja düsenteeriasse. Tema süda maeti Sambiasse, keha viidi Inglismaale ja maeti Westminster Abbeysse Londonis.  David Livingstone – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jäsemed

Jäsemed (membra, ainsuses membrum) on loomade tugi-liikumisaparaadi paarilised jätketaolised osad, inimesel käed ja jalad. Jäsemete peamiseks funktsiooniks on elusolendi ruumiline ümberpaigutamine kulgemise ja liikumise teel. Paljudel loomadel on jäsemeil ka teisi funktsioone – löömine, haaramine, esemete teisaldamine, kaevamine, kratsimine jm. Inimese liikumisorganeiks on peamiselt jalad, kätega saab aga sooritada hulgaliselt keerukamaid toiminguid eneseväljendamisest (žestid ja kehakeel) kuni käsitöö, tööriistade käsitsemise, pillimängu, kirjutamise ja joonistamiseni. Kuigi saba kasutavad loomad ka liikumisel ja esemete haaramisel, ei liigitata seda jäsemeks, sest saba on paaritu kehaosa, ning olles selgroogsetel selgroo osa, ei moodusta ta sedavõrd iseseisvat anatoomilist üksust. Jäsemeteks ei loeta ka kalade uimi. Tiivad on lindudel ja nahkhiirtel seevastu muundunud jäsemed. Putukate tiivad aga pole jäsemed. Selgroogsete jäsemeid liigitatakse: üla- ja alajäsemeteks (käed ja jalad) – kahejalgsetel olenditel ees- ja tagajäsemed (jalad) – neljajalgsetel olenditel. Ülajäsemed on käed või tiivad, alajäsemed on jalad. Anatoomiliselt võetuna on ülajäsemed ja eesjäsemed ühendatud õlavöötmega, alajäsemed ja tagajäsemed puusavöötmega. Selgroogsetel on jäsemeid 4, putukatel 6, ämblikel 8. Selgrootutel võib jäsemete arv ulatuda sadadesse (näiteks tuhatjalgsel Illacme plenipes'il kuni 750). Jäseme areng tetrapoodidel membrum virile Putuka jäse Jäsemed tõugul Inimese alajäse – jalg Inimese ülajäsemed – käed
Henri IV

Henri IV [an´rii neljas] (13. detsember 1553 – 14. mai 1610) oli Navarra kuningas 1562–1610 (Henri III nime all) ning Prantsusmaa kuningas 1589–1610. Henri oli esimene kuningas Bourbonide dünastiast Prantsuse troonil. Ta oli Antoine de Bourboni ja Navarra kuninganna Jeanne III (Jeanne d'Albret) poeg. Ta oli aastast 1569 hugenottide juht. Abiellunud 18. augustil 1572 kuningas Charles IX õe Marguerite de Valois'ga, püüdis ta lepitada hugenotte ja katoliiklasi, kuid ajendas tahtmatult pärtliöö sündmused. Ta päris 1589 pärast Henri III surma Prantsuse trooni, sest oli meesliinis tolle lähim sugulane, nimelt Louis IX järeltulija meesliinis. Tegelikult valitsema sai ta hakata alles pärast katoliku usku astumist ja Pariisi asumist (1594). Henri IV valitses absolutistlikult. Ta lõpetas 1598 Nantes'i ediktiga ususõjad ja alustas 1604 Kanada asumaastamist. Henri IV korrastas koos rahandusministri Maximillien de Béthune Sullyga Prantsusmaa rahanduse, õhutas manufaktuuride asutamist, ajas protektsionistlikku majanduspoliitikat ning laskis ehitada teid ja kanaleid. Henri IV tappis, 1610. aastal fanaatiline katoliiklane François Ravaillac, kellele ei meeldinud, et Henri alustas sõda katoliikliku Hispaaniaga. Ravaillac pidas seda usutaganemiseks. Henri esimesest abielust lapsi ei sündinud. Henri laskis oma abielu 1599 tühistada ja abiellus 17. detsembril 1600 Marie de' Mediciga. Teisest abielust, Marie de' Mediciga sündis 6 last, 3 poega ja 3 tütart. Keskmine poeg suri 4-aastaselt, teised lapsed said täiskasvanuks. Henri vanim (vallas-) poeg César (sündis 1594; emaks Gabrielle d'Estrées) oli Beauforti ja Vendôme'i hertsog. Henri vanim seaduslik poeg Louis sündis 27. septembril 1601, abiellus 1615 Austria Annaga ja päris Louis XIII nime all Prantsusmaa trooni. Kõik Henri seaduslikud tütred said kuningannadeks. Vanim tütar Elisabeth (Prantsusmaa Isabel) sündis 22. novembril 1602 ja abiellus 1615 Hispaania kuninga Felipe IV-ga. Keskmine tütar Christine Marie sündis 12. veebruaril 1606 ja abiellus 1619 Savoia kuninga Vittorio Amedeo I-ga. Noorim tütar Henrietta Maria sündis 25. aprillil 1608 ja abiellus 1625 Inglismaa kuninga Charles I-ga.
Narva Joala Kool

Narva Joala Kool oli vene õppekeelega keskkool Narvas. Kool asus aadressil 26. Juuli tänav 9. Koolis alustati õppetööd 1. septembril 1977 Narva 12. Keskkooli nime all. Kool kandis Nõukogude Liidu kangelase, kindralmajor Anatoli Kozijevi nime. Õpilaste arv: 2000 – 544 2001 – 547 2002 – 518 2003 – 456 2004 – 424 2005 – 404 2006 – 394 1. septembril 2007 oli kooli nimekirjas 388 õpilast. Kool osales keelekümbluse projektis. 31. augustil 2008 lõpetas kool tegevuse Narva Linnavolikogu 16. jaanuari otsuse alusel, kuigi kooli sulgemise vastu koguti üle 7000 allkirja. Kool liideti Narva 6. Kooliga. Kooli hoonesse kolis Narva koorikool ja seal tegutses 2013. aastani Eesti-Ameerika Äriakadeemia Narva osakond. Aastatel 2013.–2016. tegutses endise Joala kooli hoones Narva täppisteaduste kool. Oleg Rumjantsev september 1986 – juuni 2005 Ljubov Fomina juuni 2005 – august 2007 Marjam Malõševa (direktori asetäitja) august 2007 – august 2008 "Козиев Анатолий Гаврилович" (vene). "Narvalased ei nõustu Joala kooli sulgemisega". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. veebruar 2008. Vaadatud 21. märtsil 2009. Postimees, 11.02.2008 "Nii tapamegi kodukoha kooli".[alaline kõdulink] Maaleht, 03.04.2008 "Здание Йоальской школы уже сдается в аренду".[alaline kõdulink] Postimees, 10.09.2008 "Эстоно-Американская бизнес-академия EABA объявляет о закрытии". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. september 2013. Vaadatud 11. augustil 2016. Narva täppisteaduste kool on valmis uksi avama Põhjarannik, 29.08.2013 Kooli põhimäärus Riigiteataja,
Matti Martinson

Matti Martinson (sündinud 12. detsembril 1959 Tallinnas) on eesti pedagoog ja poliitik. Aastatel 1995–2014 oli ta Tallinna Rahumäe Põhikooli direktor. Ta on lõpetanud Tallinna 27. 8-klassilise Kooli (1975) ja Tallinna 10. Keskkooli (1978). 1988. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi kunstiõpetuse, tööõpetuse ja joonestamise õpetaja diplomiga. Pedagoogilisel tööl alates 1978. aastast Tallinna 18. 8-klassilises Koolis, 1986. aastast Tallinna 57. 9-klassilises Koolis. 1995–2014 Tallinna Rahumäe Põhikooli direktor. Eesti Koolijuhtide Ühenduse (EKJÜ) liige 1996 aastast, 2001 EKJÜ eestseisuse ja juhatuse liige. Tallinna Koolijuhtide Ühenduse juhatuse esimees 2001–2005 ja juhatuse liige 2005–2011. Õppefilmide "Me räägime alkoholist" ja "Vaenlane no. 1" (esilinastus 11. oktoobril 2006) kaasautor. Eesti Reformierakonna liige 1997. aastast. 1999. aastast Nõmme Linnaosa Halduskogu liige. 2002–2013 halduskogu esimees ja Tallinna Linnavolikogu liige. Aprillis 2007 jätkas tööd Nõmme Linnaosa Halduskogu esimehena. 2006 Tallinna aasta õpetaja 2014 Aasta õppeasutuse juht Matti Martinson: Tallinn ergutab koole raiskama/ Postimees, 11. september 2006 Kinomaja näitab filme alkoholist. / Õhtuleht, 11. oktoober 2006 288 Matti Martinson (Nõmme) Reformierakond Foto
Rudyard Kipling

Joseph Rudyard Kipling (30. detsember 1865 Bombay (tänapäeval Mumbai), India – 18. jaanuar 1936 London) oli briti luuletaja, proosa- ja ajakirjanik. Ta ammutas oma loomingus tihti ainet oma sünnimaa Briti India värvikast olustikust (näiteks romaan "Kim"). Kuulsad on tema loomajutud ("Džungliraamat" I-II, 1894-95; eesti keeles lühendatult pealkirjaga "Mowgli"), muinasjutud ("Jutte väikestele lastele" 1902) ja ka mitmed lühijutud, näiteks "The Man Who Would Be King" (1888). Kiplingu kuulsamateks luuletusteks peetakse näiteks "Mandalay" (1890), "Gunga Din" (1890), "Valge mehe koorem" (1899), "If—" (1910) ja "The Gods of the Copybook Headings" (1919). Nii proosas kui ka luules ülistas ta mehisust, tugevaid isiksusi ja Briti võimu. Ta oli üks 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse populaarsemaid Suurbritannia kirjanikke. 1907. aastal sai ta 41-aastaselt Nobeli kirjandusauhinna, olles esimene ingliskeelne ning sinnani noorim auhinna laureaat. Kiplingule taheti anda ka Briti poeet-laureaadi tiitlit ning mitmel korral anda talle rüütliseisus, kuid ta keeldus mõlemast. Väljend prostitutsioonist kui maailma vanimast ametist sai alguse Kiplingu novellist "On the City Wall" (1889), mis räägib India prostituudist Lalunist. 6. mail 1935 pidas Kipling Püha Jüri kuninglikus ühingus kõne "Kaitsmata saar", milles hoiatas Suurbritanniat ohu eest, mida Saksamaa endast kujutab. Kiplingu põrmu hoitakse Westminster Abbey Poets' Corneris (luuletajate nurgas). Kiplingi paljude raamatute kaanel on haakrist koos elevandiga, kes kannab lootoseõit. Alates 1930. aastatest on tekitanud see küsimuse, kas Kipling polnud natsiideoloogia pooldaja. Kipling kasutas haakristi kui india iidset õnne ja heaolu sümbolit. Seevastu natsid ei võtnud haakristi oma sümbolina kasutusele enne 1920. aastat. Kipling kasutas nii päri- kui vastupäeva suunatud haakristi. Juba enne natside võimuletulekut Saksamaal teatas Kipling oma kirjastajale, et haakristid tema teoste kaantelt tuleb kõrvaldada, et mitte näidata teda natside pooldajana. Ants Oras, "Rudyard Kipling 70-a." – Kunst ja Kirjandus 5. jaanuar 1936, nr. 1, lk. 4; uustrükk: Ants Oras, "Ilus haljas" (Luulekool III), 2007, lk. 251–252 Johannes Silvet, "Rudyard Kipling" – Looming 1936, nr. 1, lk. 58–62 "XIX–XX sajandi väliskirjanikke" VII (Inglise kirjandus 1871–1917). TRÜ rotaprintväljaanne, 1969, lk. 84–101 (ülevaate autor Arthur Robert Hone) "Väliskirjandus XIX ja XX sajandi vahetusel". Valgus, Tallinn 1974, lk. 262–274 Christensen, Else (1. aprill 2023). "Prostituut, maailma peaaegu vanim elukutse". Imeline Ajalugu. Vaadatud 9. mail 2023.  Rudyard Kipling – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rudyard Kiplingi tekste Wikisource'is Rudyard Kipling Ulmekirjanduse BAASis Kaunemaid lugusid taeva all, 1938 Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiiv
Rudolf Hurt

Rudolf Hurt (30. november (vkj 18. november) 1874 Otepää – 10. jaanuar 1918 (vkj 28. detsember 1917) Tallinn) oli eesti vaimulik, Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja. Rudolf Hurt oli Jakob Hurda poeg ja korp! Fraternitas Estica vilistlane. Vaimulike elulood. Rudolf Hurt Külli Keel "Hoia mu lambaid kui karjane!"
PÜHENDUS

"pÜHENDUS" on eesti laulja Tõnis Mäe 19. oktoobril 2002 Tartu Vanemuise kontserdisaalis toimunud autorikontserdi DVD-salvestis. "Hommik" (intro) "Meduusa pea" (Tõnis Mägi/Villu Kangur) "Avatud laul" (Tõnis Mägi/Juhan Viiding) "Kes öelda võiks" (Tõnis Mägi/Maarja Mägi, Tõnis Mägi) "Vaikelu Waitsiga" (Tõnis Mägi/Tõnis Mägi) "Tivoli" (Tõnis Mägi/Tõnis Mägi) "Liidiale" (Tõnis Mägi/Tõnis Mägi) "Õrn kujutis peeglis" (Tõnis Mägi/Tõnis Mägi) "Hinga tuult" (Tõnis Mägi/Andres Noormets) "November" (Tõnis Mägi/Tõnis Mägi) "Surematus" (Tõnis Mägi/Tõnis Mägi) "Aeg on ajatu" (Tõnis Mägi/Tõnis Mägi) "Kunstniku kool" (Tõnis Mägi/Juhan Viiding) "Ilm / Särav kui ooper" (Tõnis Mägi/Andres Noormets) "pÜHENDUS" (Tõnis Mägi/Tõnis Mägi) "Üle vee" (Tõnis Mägi/Juhan Liiv) "Aeg on lahkuda" (Tõnis Mägi/Tõnis Mägi) Tõnis Mägi – laul Jaak Sooäär – kitarr Raul Vaigla – bass Petteri Hasa – löökriistad Mihkel Metsala – trompet Meelis Vind – klarnet, klahvpillid pÜHENDUS andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Alexei Tammet-Romanov

Heino Tammet (kuni 1935 Ernst Viermann; 24. märts (vkj 11. märts) 1905 Viisu, Järvamaa – 26. juuni 1977 Burnaby, Kanada) oli Kanada elanik, kes väitis end olevat Venemaa troonipärija Aleksei Nikolajevitši. Elu lõpuaastatel nimetas ta end Alexei Tammet-Romanoviks. See nimi on ka tema hauakivil. Riigi Teataja Lisa 57. Riigi Teataja Lisa: seaduste alustel avaldatud teadaanded; 23.07.1935; lk.2740 - eesnime muutus Riigi Teataja Lisa 87. Riigi Teataja Lisa: seaduste alustel avaldatud teadaanded; 01.11.1935; lk.3792 - perenime muutus EAA.1233.1.102. EELK Järva-Jaani kogudus - Sündinute ja ristitute nimekiri 1892-1909 - EAA.1233.1.102 ERA.1.3.4722. Tammet, Heino; ERA.1.3.4722; 09.08.1938-21.02.1939 EAA.1233.1.110. EELK Järva-Jaani kogudus - Personaalraamat XV. (Roosna-Alliku, Orina, Pähu, Kuksema); EAA.1233.1.110; 1900-1938 findagrave.com Kas ta oli tsaari poeg, keda eestlane kasvatas? Eesti Päevaleht, 13. august 1977, nr. 61, lk. 4. Mälestusi mehest kes esines tsaari pojana. Eesti Päevaleht, 14. september 1977, nr. 70, lk. 8. Mälestuskilde "tsaari pojast". Eesti Päevaleht, 24. september 1977, nr. 73, lk. 5. G. Sääsk. "Eesti tsarevitshi" ümber. Eesti Päevaleht, 22. oktoober 1977, nr. 81, lk. 8.
Lothrop Stoddard

Theodore Lothrop Stoddard (29. juuni 1883 – 1. mai 1950) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, ajaloolane ja eugeenik.
Sturmpanzer I

Sturmpanzer I täisnimetusega 15 cm sIG 33 (Sf) auf Panzerkampfwagen I Ausf. B on Teise maailmasõja alguses Saksamaal toodetud liikursuurtükk. 1939. aasta lõpus töötas firma Alkett PzKpfw I Ausf. B šassiil välja kaks liikursuurtüki prototüüpi. Neist esimesele šassiile oli paigaldatud 105 mm haubits sIG 30 (sIG – schwere Infanterie Geschutz) koos soomuskilbi ja ratastega. Teine aga, millest ka seeriamasinad said uue 150 mm haubitsa sIG 33, mis oli paigaldatud šassiile spetsiaalse alusega ja ilma ratasteta. PzKpfw I Ausf. B-l oli eemaldatud torn ning korpuse pealmine (tornialune) soomusplaat, mille asemele paigaldati soomuskast, mis oli avatud pealt ja tagant. Soomuskasti seinad olid 10 mm paksused. Sturmpanzer I kaalus 8,5 tonni ja oli üle 3 meetri kõrge. Kõrgus, mille andis haubits (kaaluga 1,75 tonni), oli masinale suureks ohuks ümberminemisel. Haubitsat oli võimalik liigutada külgedele 25 kraadi ja vertikaalselt −4 kuni + 75 kraadi. Meeskonda kuulus 4 meest: juht-mehaanik, komandör-sihtur, laadija ja lukustaja. Kahuri laskekomplekti kuulusid kild-, kild-fugass- ja suitsumürsud. Mürsu algkiirus oli 240 m/s ja lennukaugus 4,7 km. 1941. aasta sügisel võeti lahingukomplekti kumulatiivse laenguga mürsud Gr 39 Н1/А, algkiirusega 280 m/s ja kaaluga 25 kg, mis läbistasid 100 meetri pealt kuni 160 mm soomust. Kõigile Sturmpanzer I-le olid paigaldatud raadiojaamad FuG 5, mille tegevusraadiuseks telefonina oli 2 ja telegraafina 4 km. Jaanuaris-veebruaris 1940 valmistas firma Alkett 36 seeriamasinat. Nende masinatega relvastati 701–706 kompaniid (sIG (Sf) Kompanien), mis olid ühendatud ühtseks tankidiviisiks, hiljem nimetati ümber tankikorpuseks. Sturmpanzer I võtsid osa lahingutest Prantsusmaal, Balkanil ja Nõukogude Liidus. Viimast korda kasutati neid masinaid 704 kompanii koosseisus 1943. aastal. Sellest masinatüübist pole tänapäevani säilinud ühtegi eksemplari. Achtung Panzer ! – PzKpfw I
Madison Grant

Madison Grant (19. november 1865 New York – 30. mai 1937) oli USA jurist ja ajaloolane, eugeenik.
Neljajalgne trohheus

Neljajalgne trohheus ehk trohheiline tetrameeter on värsimõõt, mis jaguneb neljaks kahesilbiliseks värsijalaks, kus vahelduvad rõhuga ja rõhuta silbid. Neljajalgset trohheust kasutab näiteks eesti regivärss. Trohheus
Proconsul africanus

Proconsul africanus oli umbes paavianisuurune inimahv. Varasemad inimahvid on teada miotseenist (miotseen oli 23...5 miljonit aastat tagasi) ning Proconsul africanus on neist tuntuim. Lisaks sellele on fossiilistus esinenud sama sugukonna kaks suuremat liiki, praeguse šimpansi suurune Proconsul nyazae ja gorilla mõõtu Proconsul major. Rekonstruktsioon
Läbilöök

Läbilöök on dielektriku järsk muutumine elektrijuhiks piisavalt tugeva elektrivälja toimel. Läbilöögi protsessis kasvab vabade laengukandjate hulk laviinitaoliselt. Sellest tulenevalt tugevneb elektrivool hüppeliselt, mis muudab osa või kogu isoleeriva keskkonna juhtivaks. Läbilöögi tulemusel kaotab isoleermaterjal oma isoleerivad omadused (teatud materjalide puhul võib läbilöögi järel isolatsioonivõime siiski taastuda). Dielektrikus tekib läbilöök, kui sellele rakenduv pinge saavutab läbilöögitugevusega kindlaks määratud väärtuse (etteantud keskkonnatingimustel). Läbilöök pooljuhtseadises tähendab seda, et selle pn-siiret läbiv ja normaalrežiimis väga nõrk vastuvool tugevneb teatud vastupingel järsult. Pooljuhtseadises võib toimuda soojusläbilöök, tunnelläbilöök ja laviinläbilöök: soojusläbilöök on tingitud ülemäärase soojuse eraldumisest siiret läbiva voolu toimel; tunnelläbilöök ehk Zeneri efekt põhineb kvantmehaanikast tuntud tunneliefektil; laviinläbilöök rajaneb laengukandjate laviinitaolisel paljunemisel tugevas elektriväljas. Läbilöögitugevus Lühis
Luidja laht

Luidja laht asub Hiiumaa Tahkuna poolsaare ja Kõpu poolsaare vahel. Lahte suubuvad Luidja oja, Peebu oja ja Poama oja. Lahes asuvad Elmrahu ja Külalaid. Foto
Elektromagnetiline inerts

Elektromagnetiline inerts on energia, mis on vajalik elektrivoolu tekitamiseks või katkestamiseks induktiivses ahelas. Induktiivsus on analoogne mehaanilise süsteemi massiga.
Induktiivne ahel

Induktiivne ahel on elektriahel, milles ilmnevad induktiivsusest tingitud nähtused. Neid nähtusi põhjustab asjaolu, et induktiivpoolis takistab vastuelektromotoorjõud voolu muutumist. Selle tulemusel tekib näiteks induktiivse ahela katkestamisel sädelemine või kaarleek. RL-ahel
Inerts

Inerts (ladina keeles inertia loidus) on füüsikas keha omadus säilitada oma ühtlast sirgjoonelist liikumist või paigalseisu, kuni mõni jõud seda olekut ei muuda.. Keha inertsi määrab tema mass. Inertsiseadus Inertsimoment EKSS
Louis XIII

Louis XIII [lu'ii kolmeteistkümnes] (27. september 1601 Fontainebleau – 14. mai 1643 Saint-Germain-en-Laye) oli Prantsusmaa kuningas 1610. aastast kuni surmani ja Navarra kuningas (Louis II nime all kuni 1620. aastani, mil Navarra ja Prantsusmaa kuningatiitlid ametlikult ühendati). Louis oli Henri IV ja tema teise abikaasa Maria de' Medici laps. Tal oli kaks venda ja kolm õde. Üks vendadest suri nelja-aastaselt, ülejäänud lapsed peres said täiskasvanuks. Kõik Louis' õed said kuningannadeks Prantsusmaa naaberriikides Hispaanias, Savoias ja Inglismaal. Louis sai Prantsusmaa kuningaks üheksa-aastaselt pärast seda, kui fanaatiline katoliiklane François Ravaillac oli Henri IV tapnud. Ravaillacile ei meeldinud, et Henri alustas sõda katoliikliku Hispaaniaga, ja pidas seda usutaganemiseks. Prantsusmaa kuningriik ja Habsburgide valitsetav Hispaania sõlmisid peatselt rahu. Selleks, et rahu kindlustada, sõlmiti 22. augustil 1612 Fontainebleu leping, mille kohaselt kummagi riigi kuningas kihlati teise riigi kuninga õega. Louis ja Hispaania printsess Austria Anna abiellusid 18. oktoobril 1615 Bordeaux's ning Hispaania kuningas Felipe IV ja Louis' õde Élisabeth abiellusid Burgoses. Mõlemad abielud sõlmiti esindaja kaudu: pruut ei olnud isiklikult kohal. Pruudid vahetati samal aastal 9. novembril Konpantzia saarel. Aastani 1614 valitses regendina tema ema, seejärel mõjutas Louis'd tema soosik Charles d´Albert, hertsog de Luynes. Aadli separatismi tagajärjel nõrgenenud kuningavõim tugevnes uuesti, kui riigi tegelik valitseja oli esimene minister kardinal Richelieu. 1635. aastal kardinal Richelieu juhatusel liitus Prantsusmaa Saksa-Rooma keisri ja Hispaania vastu sõlmitud liiduga Kolmekümneaastase sõja Prantsuse-Rootsi perioodil 1635–1648 ja 1635–1659 Prantsusmaa-Hispaania sõtta. Inglismaa suursaadiku Edward Herberti kirjelduse järgi oli Louis'l rääkimisega suuri raskusi, ta olevat väga tugevalt kokutanud ja suus olevat tal olnud kaks rida hambaid. Louis XIII abielust sündis kuus last. Esimesed neli sündisid aastail 1619–1631 ja kõik surnuna. 5. septembril 1638 sündis poeg Louis XIV ja 21. septembril 1640 teine poeg Philippe. Mõlema poja järeltulev sugu püsib tänapäevani. Kolmekümneaastane sõda
Sirelased

Sirelased (Syrphidae) kärbseliste sugukond, kuhu kuulub umbes 4500 liiki. Soomes elab umbes 400 liiki. Neid võib leida üle kogu maailma. Enamik sirelasi on mimeetilised – neil esineb mimikri. Sirelased sarnanevad tavaliselt astlalistega (mesilased, herilased, kimalased). Tihti on sirelased koos herilaste ja mesilastega õitel toitumas. Neil on samasugune triibuline keha. Mürgiastlaga kiletiivalistemoodi olles on sirelased kaitstud putuktoiduliste eest, kuigi neil mürgiastelt ei ole. Neil on suhteliselt suured silmad ning nad lendavad valju suminaga. Meil levinuim liik on Syrphus ribesii. Valmikud on väliselt üsna erinevad, kuid väga sarnase eluviisiga – lendavad päeval ja toituvad nektarist. Lendajatena on sirelased osavad trikitajad, nad võivad lisaks tavalisele lennule ka õhus paigal seista ja isegi mingil määral tagurpidi lennata. Erinevalt valmikutest on sirelaste vastsed mitmekesisema eluviisiga. Mudasirelase vaglad elavad vees. Mõned sirelase vaglad elavad niisketes kändudes ja surnud puude tüvedes. Üks omapärasemaid putukaid on mudasirelane (Eristalis tenax) keda kutsutakse "rotisabavastne". See tünnikesetaolise kehaga loomake elab tugevasti reostunud veekogude põhjamudas. Ta hingab atmosfääriõhku, selleks on tagakeha kolmest viimasest lülist kujunenud pikk (kuni 15 sentimeetrit) hingamistoru, mis sirutatakse veepinnale. Vastne võib ka sügavamale mutta pugeda, kuid sel juhul peab ta hingamiseks ikkagi kõrgemale tõusma. Enne nukkumist ronib vastne veest välja, nukk asub mullas. Kõige suurem osa sirelasevastsetest on lehetäidest toituvad röövloomad. Selline on näiteks liik Syrphus balteatus. Tema vastne imeb arengu jooksul tühjaks kuni 2000 lehetäid. Kägusirelaste (Volucella) vaglad elutsevad kimalasepesades, kus nad toituvad surnud kimalasevakladest ja pesas vedelevast prahist, sealhulgas surnud vakladest, sarnanedes ise kimalasega, erinedes peamiselt tiibade arvu poolest. Sphaerophoria scripta Sphaerophoria scripta, Hieracium sp. Eristalis Episyrphus balteatus Temnostoma sp. Volucella inanis Mallota sp. Helophilus pendulus Episyrphus balteatus (isane) Episyrphus balteatus (isane) Helophilus pendulus munemas Helophilus pendulus munad Helophilus pendulus vastne
Karakteristik

Karakteristik (kreeka keeles charaktēristikos iseloomulik) ehk tunnusjoon on seadme või selle osade talitlust iseloomustava kahe suuruse vaheline graafiline kujutis, näiteks pinge-voolu karakteristik, sageduskarakteristik (väljendab elektrisignaali sõltuvust sagedusest), antenni või mikrofoni suunakarakteristik (väljendab signaali sõltuvust suunanurgast). Karakteristikut kasutatakse ka tähenduses iseloomustav suurus ehk tunnussuurus, nt masina karakteristikud. ENE 9. köide, 1996 ÕS
LA

LA või La võib tähendada: LA on Lennuameti lühend. LA on Los Angelese lühend. LA on Laose 2-täheline ISO 3166 maakood. LA on Louisiana osariigi tähis (USA postiteenistus). La on muusikas a silpnimetus. La on lantaani keemiline sümbol. La on lennukimargi Lavotškin lühend. la on ladina keele ISO 639-1 kood .la
Panameerika mängud

Panameerika mängud on iga nelja aasta järel korraldatav spordivõistlus, kus võivad osaleda kõik Ameerika maailmajao riigid.
Kooskõla

Kooskõla on mitmetähenduslik sõna: kooskõla võib olla mitmesuguste nähtuste kooskõlalisus kooskõla all mõistetakse muusikas akordi kooskõla on Leo Semleki muusikateoorias konsoon kooskõla all võidakse muusikas mõista konsonantsi