laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bergmanni abiraha

Bergmanni abiraha oli 1903 Taavet (David) Bergmanni asutatud fond (kapital) "Eesti kirjanduse edendamiseks ja eesti soost õppiva noorsoo toetamiseks". Fondist anti toetusi eeskätt neile, kes pärast keskkooli edasi õppisid. 1905–1932 anti toetust üle 800 õpilasele. 1935 muudeti fond õiguslikult vormilt sihtasutuseks. Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist. Kirjastus Estonia, 1959. Lk 498
Būdvietise vald

Būdvietise vald (leedu keeles Būdviečio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil. Valla pindala on 71 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1061 inimest. Valla keskuseks on Aštrioji Kirsna küla. Vallavanem on Arūnas Kundrotas. https://www.lazdijai.lt/lit/Apie-seniunija/3165[alaline kõdulink] Būdviečio seniūnija[alaline kõdulink]. Lazdijų rajono savivaldybė , vaadatud 11.09.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 11.09.2018.
Eesti Spordi Liit

Eesti Spordi Liit oli 1920–1923 tegutsenud Eesti spordi keskorganisatsioon. 1923 moodustati selle asemel Eesti Spordi Keskliit. Liit asutati 20. jaanuaril 1920.[viide?] Liidu põhikiri registreeriti 20. novembril 1920. Liidu esimene esimees oli Ado Anderkopp[viide?]. 1922–1923 oli esimees Johannes Kauba. Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 198–202 Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014)
Hilton Hotels & Resorts

Hilton Hotels & Resorts (varem ka Hilton Hotels) on ülemaailmne täisteenindusega hotellide ja kuurortide kaubamärk, mis on Hilton Worldwide'i juhtiv bränd. Algne ettevõte asutati Conrad Hiltoni poolt. 2017. aasta seisuga on Hilton Hotels & Resortsil üle 570 hotelli, 85 riigis, kuuel kontinendil. Hilton Hotels & Resortsi hotelle, kas omab, opereerib või frantsiisib sõltumatu ettevõtte, mis on Hilton Worldwide'i kinnitatud partner.
Canopy by Hilton

Canopy by Hilton, või Canopy on hotellibränd, mille lõi Hilton Worldwide 2014. aastal. 2014. aastal oktoobris teatas Canopy, et avab oma esimese hotelli 2016. aasta juulis Islandil ja 2018. aasta algul kaks hotelli Ameerika Ühendriikides. Canopy on Hilton Worldwide´i 12 bränd; 2018. aasta märtsi seisuga on Canopy´il umbes 30 hotelli väljatöötlemisel Ameerika Ühendriikides ja Euroopas.
Krosna vald

Krosna vald (leedu keeles Krosnos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil. Valla pindala on 42 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 918 inimest. Valla keskuseks on Krosna alev, kus 2011. aastal oli 330 elanikku. Vallavanem on Valda Žukauskienė. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. september 2018. Vaadatud 10. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Krosnos seniūnija. Lazdijų rajono savivaldybė , vaadatud 11.09.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 11.09.2018.
Ibis (hotell)

Ibis (brändinimena ibis) on rahvusvaheline hotellikett, mille omanik on AccorHotels. Ibis avas oma esimese hotelli 1974. aastal. Hotellid on tavaliselt kesklinna, lennujaamade, randade ja rongijaamade lähedal. Ibisel oli 2017. aasta seisuga 1137 hotelli 65 riigis.
Fairmont Hotels and Resorts

Fairmont Hotels and Resorts on luksushotellikett, mis kuulub AccorHotelsile alates 2016. aastast. Fairmont Hotels and Resorts loodi 2001. aastal Canadian Pacific Hotelsi (asutatud 1880. aastatel) ja Fairmont Hotelsi (asutatud 1907) ühinemisel. Fairmont opereerib 74 hotelli 24 riigis, Fairmont on tugevalt esindatud USAs ja Kanadas.
Raffles Hotels & Resorts

Raffles Hotels & Resorts on luksushotellide kett, mida omab AccorHotels alates 2016. aastast. Raffles Hotels & Resorts asutati 1887. aastal, oma esimese hotelli rajas Raffles Singapuri. Ettevõte alustas rahvusvahelist laienemist 1990. aastatel. 2001. aastal ostis Swissotel ettevõtte ära. 2017. aasta novembri seisuga opereerib Raffles Hotels & Resorts 11 luksushotelli.
Sofitel

Sofitel Hotels & Resorts on luksushotellide kett, mille peakorter asub Pariisis Prantsusmaal. Hotelliketi omanik on AccorHotels alates 1980. aastast. Softel Hotels & Resorts asutati 1964. aastal ja praeguseks on hotellil 120 hotelli 41 riigis.
Novotel

Novotel on hotellikett, mida omab AccorHotels. Novotelil on kokku üle 400 hotelli ja kuurordis 60 riigis. Novotel avas oma esimese hotelli 1967. aastal Lequinis, Prantsusmaal.
Šeštokai vald

Šeštokai vald (leedu keeles Šeštokų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil. Valla pindala on 89 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1674 inimest. Valla keskuseks on Šeštokai alev, kus 2011. aastal oli 686 elanikku. Vallavanem on Liana Audzevičienė. Vald on tänapäevastes piirides aastast 2003, mil osa vallast ühendati Lazdijai vallaga. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. september 2018. Vaadatud 10. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Šeštokų seniūnija. Lazdijų rajono savivaldybė , vaadatud 11.09.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 11.09.2018.
Pullman Hotels and Resorts

Pullman Hotels and Resorts on rahvusvaheline hotellibränd, mille omanik on AccorHotels. Pullmanil on üle 117 hotelli ja kuurordi 33 riigis nii Euroopas, Aafrikas, Lähis-Idas, Aasias kui ka Ladina-Ameerikas.
Ibis Budget

Ibis Budget, varem Etap Hotel ja Hotel Formule 1, on rahvusvaheline odavhotellikett, mille omanik on AccorHotels. Hotellikett konkureerib Euroopas ja Suurbritannias Holiday Inn Expressi ja Travelodge'iga. Hotelliketil on 2018. aasta juuni seisuga 603 hotelli 19 riigis.
Radisson Blu

Radisson Blu (varem Radisson SAS) on rahvusvaheline hotellikett, mis kuulub Radisson Hotelsile. Radisson Blul oli 2014. aasta detsembri seisuga 287 hotelli, milles oli kokku 68 270 tuba ning kavandamisel veel 102 hotelli kokku 23 489 toaga. Radisson Blu asutati 1960. aastal.
Radisson Red

Radisson Red (stiliseeritud Radisson RED) on rahvusvaheline hotellikett, mille omanik on Radisson Hotels. Radisson Redi bränd on suunatud noortele reisijatele. Radisson Redil on hotelle viies riigis: Ameerika Ühendriikides (Minneapolis), Belgias (Brüssel), Brasiilias (Campinas), Suurbritannias (Glasgow) ja Lõuna-Aafrika Vabariigis (Kaplinn).
Radisson Hotels

Radisson Hotels on rahvusvaheline hotellikett, mida omab Radisson Hotel Group. Radisson Hotels opereerib brände nagu Radisson, Radisson Blu, Radisson Red, Country Inns and Suites by Radisson ja Park Inn by Radisson. Radisson Hotels asutati 1909. aastal Minneapolises, USA Minnesota osariigis. Hotellikett sai nime Uus-Prantsusmaal tegutsenud Prantsuse maadeuurija ja karusnahakaupmehe Pierre-Esprit Radissoni järgi, kes oli üks Hudsoni lahe kompanii alusepanijaist.
Four Seasons Hotels and Resorts

Four Seasons Hotels Limited, aktsiaturul kui Four Seasons Hotels and Resorts, on rahvusvaheline luksushotellikett, mille peakorter asub Torontos Kanadas. Four Seasons opereerib rohkem kui sadat hotelli maailmas. Alates 2007. aastast on hotelliketti peamisteks omanikeks Bill Gates (Cascade Investmenti kaudu) ja prints Al-Waleeb bin Talal.
Šeštokai

Šeštokai on alev Leedus Lazdijai rajoonis, Šeštokai valla halduskeskus. Alev asub Poola viiva raudtee ääres, selle territooriumile jääb Šeštokai raudteejaam, kus on nii standardrööpmeline (rööpmelaius 1435 mm) kui ka laiarööpmeline raudtee (laius 1520 mm). Šeštokais on keskkool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne 1924. aastal valminud katoliku kirik. 1871. aastal sündis Šeštokais USA vaimulik Antanas Milukas. Šeštokai kujunes aleviks XIX sajandil, mil seda hakkas läbima Alytuse ja Suwalki vaheline raudtee. Kuni 1920. aastani kandis see nime Šeštakavas. Pärast Leedu iseseisvumist rajati uus raudteeharu Kazlų Rūdasse. Nõukogude perioodil oli Šeštokai kohaliku kolhoosi keskasulaks. Pärast Poola viiva raudtee taasavamist oli Šeštokai jaamaks, kus kohalikule standardile vastavad rongid seadistati ümber standardrööpmelisele laiusele, ent seoses Rail Balticu rajamisega on standardrööpmelist raudteed alevist kaugemale ehitatud. [1] Alev portaalis vietoves.Lt
W Hotels

W Hotels on rahvusvaheline luksushotellide ja kuurortide kett, mida omab Marriott International. W Hotels asutati 1998. aastal. W Hotelsil on 2017. aasta juuli seisuga 52 hotelli 25 riigis.
Sheraton Hotels and Resorts

Sheraton Hotels and Resorts on rahvusvaheline hotellikett, mida omab Marriott International. Sheraton opereerib praegue rohkem kui 500 hotelli maailmas. Sheraton Hotels and Resorts asutati 1937. aastal. Sheratonis töötab rohkem kui 145 000 töötajat.
Autograph Collection Hotels

Autograph Collection Hotels on rahvusvaheline luksushotellide kett, mida omab Marriott International. Autograph Collection Hotels asutati 2010. aastal ja sellel oli teadmata ajal 102 hotelli paljudes riikides.
The Ritz-Carlton Hotel Company

The Ritz-Carlton Hotel Company (tuntud ka kui Ritz-Carlton) on rahvusvaheline luksushotellide ja kuurortide kett, mida omab Marriott International. Ritz-Carlton asutati 1983. aastal. Ketil on kokku 91 hotelli ja kuurorti 30 riigis.
Westin Hotels & Resorts

Westin Hotels & Resorts on 1930. aastal asutatud rahvusvaheline hotellikett, mille omanik on Marriott International. 2017. aasta seisuga opereerib Westin Hotels & Resorts 269 hotelli maailmas.
St. Regis Hotels & Resorts

St. Regis Hotels & Resorts on luksushotellikett, mis kuulub Starwoodi hotelligruppi, mida omab praegu Mariott International. St. Regis Hotels & Resorts asutati 1904. aastal. St. Regis Hotels & Resorts opereerib 62 hotelli kogu maailmas.
Lohmann (aadlisuguvõsa)

Lohmann (vene keeles Ломен) oli Saksimaalt Lüneburgist pärit Eestimaa ja Venemaa aadlisuguvõsa. Suguvõsaliin algab Lüneburgist pärit Jakob Johann Lohmanniga (1685−pärast 1725), kes astus XVIII sajandi alguses Venemaa sõjaväeteenistusse ja tõusis alampolkovnikuks. Tema pojapoeg Friedrich Wilhelm von Lohmann (1753−1822) tegi karjääri mereväes, ta tõusis viitseadmiraliks ja oli Tallinna eskaadri komandör. 1803. aasta 5. veebruaril (vkj) võeti ta Eestimaa rüütelkonna matriklisse. Tema järeltulijad sidusid oma teenistuse mereväega. Nikolai Nikolajevitš von Lohmann (1843−1909) edutati admiraliks. Suguvõsa kustus meesliinis 1912. aastal. Friedrich Wilhelm von Lohmann (1753−1822), viitseadmiral, mõisavaldaja Karl Nikolai von Lohmann (1802−1870), mereväe kindralmajor Nikolai Nikolajevitš von Lohmann (1843−1909), admiral, kindraladjutant Friedrich Gottlieb von Lohmann (1863−1912), 1. järgu kapten Vapikilbil on kujutatud Püha Georgi ordeni ohvitseriristi ja kolme kaheksaharulist tähte. Liivimaa eesti distrikt: Pati (Pattenhof) (1820-u 1825, rendivaldus), Suigu (Suick) (1820-u 1825, rendivaldus) Liivimaa läti distrikt: Eži (Eschenhof) (1807-1819, rendivaldus) Peterburi kubermang: Marinovka (XX sajandi algus) EAA, f. 1674, n. 2, s. 126 (Lohmanni suguvõsa). Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 358. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 340-341 [1]. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd VIII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1997. Lk 45. Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Jan Werner Danielsen

Jan Werner Danielsen (10. aprill 1976 – 28. september 2006) oli Norra laulja. 1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat koos Elisabeth Andreasseniga.
Finn Kalvik

Finn Bjørn Kalvik (sündinud 30. aprillil 1947 Fåvangis) on Norra poplaulja. 1981. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Aldri i livet", mis ei saanud ühtki punkti ja jäi 20. (viimasele) kohale.
Rudamina

Rudamina on alev Leedus Lazdijai rajoonis Lazdijai vallas. Alevis on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on 1592. aastal valminud katoliku kirik, Rudamina mõisa hoonetekompleks ja linnamägi. Sealne linnamägi võeti kasutusele V sajandil ja oli kasutusel kuni XIV sajandini. Linnuse pindala on 75 x 51 meetrit ja kõrgus on 15 meetrit (koos laugema ümberkujundamata künka osaga 25 meetrit). Linnuse juures oli nelja hektari suurune muinasasula, kus elasid jatvingid. Linnuse juures asuvad tumulused dateeritakse veel varasemasse aega (III-IV sajand). 1576. aastal läks küla Massalskite valdusse, kes rajasid sinna 1592. aastal kiriku. XVII sajandil kujunes Rudamina aleviks ja sai Magdeburgi õigused. Sealse mõisa hoonetekompleks rajati XVIII sajandil. Algselt asus Rudamina Šeštokai vallas, ent 2003. aastal läks see Lazdijai valla koosseisu. Koduloomuuseum Rudamina kirik Linnamägi Jan Witkiewicz – poola arhitekt Zigmas Starkus – leedu poliitik Andrzej Rudolf Czaykowski – Poola sõjaväelane [1] Kviklys, Bronius (1964). Mūsų Lietuva. I. Boston: Lietuvių enciklopedijos leidykla. lk. 486–489. OCLC 3303503. Alev portaalis vietoves.Lt
Berehomet

Berehomet on linnalist tüüpi asula Ukrainas Tšernivtsi oblastis. Berehomet asub Sireti jõe ääres ja seal on Võžnõtsja rahvuspargi halduskeskus. Elanike arv 2017. aastal oli 7686.
Lazdijai vald

Lazdijai vald (leedu keeles Lazdijų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil. Valla pindala on 130 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2538 inimest. Valla keskuseks on Lazdijai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Tähtsam asula on vallas Rudamina alev, kus 2011. aastal oli 256 elanikku. Vallavanem on Sigitas Arbačiauskas. Aastal 2003 ühendati osa Šeštokai vallast Lazdijai vallaga. Tänapäevastes piirides on vald 2017. aastast, mil sellega ühendati kaheksa küla Šventežerise vallast: Verstaminai, Gurčiškė, Kurdimakščiai, Kamenka, Murgai, Lozarka, Papečiai ja Pagiriai. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. september 2018. Vaadatud 10. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://web.archive.org/web/20180920161408/https://www.lazdijai.lt/lit/Lazdiju-seniunija/3210 Lazdijų seniūnija]. Lazdijų rajono savivaldybė , vaadatud 11.09.2018. https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/1839afc07a6811e6b969d7ae07280e89 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 11.09.2018.
AccorHotels

Accor S.A., brändinimega AccorHotels, on Prantsusmaa rahvusvaheline hotellikontsern, mis omab, opereerib ja frantsiisib hotelle, kuurorte ja puhkusekohti. Ettevõte asutati 1967. aastal ja selle peakorter asub Pariisis. Accor S.A. on suuruselt kuues hotellikett maailmas. Ettevõttes töötas 2017. aasta seisuga 250 000 inimest ja see opereerib umbes 4200 hotelli sajas riigis. Ettevõtte aktsiatega kaubeldakse Pariisi börsil. Ibis Budget Ibis Styles Hotel Ibis Hotel F1 Mercure Hotels Adagio Grand Mercure Grand Mercure Apartments The Sebel Mama Shelter Novotel Pullman Hotels and Resorts MGallery Swissôtel Hotels & Resorts Mantra onefinestay Sofitel SO Sofitel Sofitel Legend Raffles Hotels & Resorts Fairmont Hotels and Resorts
Kalda põik

Kalda põik on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus: Kalda põik Karksi-Nuia linnas Kalda põik Keila linnas Kalda põik Lagedi alevikus Kalda põik Viljandi linnas Kalda põik Võsu alevikus
Prints Oscar, Skåne hertsog

Oscar (Oscar Carl Olof; sündinud 2. märtsil 2016 Solnas) on Rootsi prints, Skåne hertsog. Ta on kroonprintsess Victoria ja prints Danieli noorim laps ja ainuke poeg. Ta on kuningas Carl XVI Gustafi ja kuninganna Silvia lapselaps. Ta on Rootsi troonipärimisjärjekorras ema Victoria ja vanema õe Estelle'i järel kolmandal kohal. http://edition.cnn.com/2016/03/02/europe/sweden-prince-born/
Odd Børre Sørensen

Odd Børre Sørensen (9. august 1939 Harstad – 28. jaanuar 2023) oli Norra laulja. 1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Stress".
Afektsioon

Afektsioon (ladina keeles affectio) on seisundi muutus. Skolastikud eristasid väliseid afektsioone, millel on väline põhjus, ja sisemisi afektsioone, mis tulenevad subjekti seesmistest algetest. (GOCLEN, Lex. phil. p. 78). Baruch Spinoza, kes vaatles afektsioone substantsi osadena (Einzelding), moodustena (modi), pidas afektsiooniks (entis affectiones) "sellist omadust, mida me mõistame üksnes osana olemusest või olemasolust, mis neist aga ainult seetõttu pole eristatav" (quaedam attributa, sub quibus uniuscuiusque essentiam vel existentiam intelligimus, a qua tamen non nisi ratione distinguuntur) (Cog. met. I, 3). Immanuel Kanti järgi põhinevad kõik kaemused kui meelelised afektsioonidel ning mõisted funktsioonidel (die Begriffe auf »Funktionen«) (Kr. d. r. V. S. 88). Rudolf Eisler 1904. Affektion. Wörterbuch der philosophischen Begriffe Rudolf Eisler 1904. Affektion. Wörterbuch der philosophischen Begriffe
Läti astumine Euroopa Liitu

Läti astumine Euroopa Liitu oli ligi kümneaastane protsess, mis algas Läti ametliku liitumistaotluse esitamisega 27. oktoobril 1995 ning lõppes Läti vastuvõtmisega Euroopa Liidu liikmete hulka 1. mail 2004. 12. juuni 1995: Eesti, Läti ja Leedu kirjutasid alla assotsiatsioonilepingud ELiga 27. oktoober 1995: Läti esitas ELile ametliku liitumistaotluse 20. september 2003: toimus rahvahääletus ELiga liitumise küsimuses 30. oktoober 2003: Läti seim ratifitseeris liitumislepingu 1. mai 2004: Läti ühines ELiga
Koosmeele Keskus

Koosmeele Keskus (läti keeles Saskaņas Centrs, lühendatult SC) oli Läti vasakpoolne venemeelne erakond, mis eksisteeris 2005–2014. SC liider oli Nils Ušakovs. SC lagunes 2014, kui selle liikmed läksid üle erakonda Koosmeel. SC osales kolm korda Läti parlamendivalimistel: 2006, 2010 ja 2011. SC osales ka üks kord (2009) Euroopa parlamendi valimistel. Koosmeel
Kirsti Sparboe

Kirsti Sparboe (sündinud 7. detsembril 1946 Tromsøs) on Norra laulja. 1965. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Maltat lauluga "Karussell", 1967. aastal lauluga "Gi Meg Fri" ja 1969. aastal lauluga "Dukkemann".
Kooride Eurovisioon

Kooride Eurovisioon (ka Koori-Eurovisioon; inglise Eurovision Choir of The Year) on koorimuusikavõistlus, kus saavad osaleda Euroopa Ringhäälingute Liidu liikmesriigid. Võistlus toimub Euroopa Koorimängude (inglise European Choir Games) raames. Esimene võistlus toimus 2017 Lätis Riias ja sellel osales üheksa riiki, sh Eesti. Võistluse võitis Sloveenia. Teine võistlus toimub 2019 Rootsis Göteborgis. http://maaleht.delfi.ee/news/maaleht/elu/esimene-kooride-eurovisioon-toimub-riias?id=78887524
Engure järv

Engure järv (läti keeles Engures ezers) on järv Lätis Tukumsi piirkonnas Engure asula juures. See on suuruselt Läti kolmas järv. Järve pindala on 40,46 km². Järve suurim sügavus on 2,1 m. See on düseutroofne järv. Järve ümbruses asub Engure järve maastikukaitseala. Järv eraldus Litoriinamerest ligi 6500 aastat tagasi. See on nime saanud angerjatelt, mida järvel püüti kuni I maailmasõjani, misjärel ümbruskonna elanikud evakueeriti Venemaale ja kalapüük katkes. 1929. aastal üritati taas angerjapüüki alustada, ent nende arvukus oli vahepeal langenud ja püük ei olnud enam tasuv. Tänapäeval on järves enim linaskit, roosärge ja haugi, järgnevad koger, latikas, ahven ja särg. Üksikuil aastail on järves tööstuslikul tasemel püügiks sobivas koguses ka nurgu ja turba, 1950. aastani ka lutsu. Teine ala, mis järve ümbruse elanikele angerjapüügi kõrval elatist andis, oli merevaigu otsimine. Aastail 1842–1852 toodi järvest välja 4000 rubla eest merevaiku. Varem voolas järvest välja Engure jõgi, ent 1842. aastal kaevati järvest Mērsragsi juures merre suubuv kanal, mis alandas ka pooleteise meetri võrra järve veetaset. Pindala vähenes sealjuures ligi poole võrra; varem oli järve pindala olnud ligi 90 km². Järves on 12 saart. Suurim neist on Liela sala pindalaga 60 ha. Selle keskel kasvab mets, suurema osa moodustab aga luht. Suuruselt teine on Lielrova (pindala 16 ha). Ka selle moodustab luht. Aastail 1981–1983 eraldati selle põhjaosast väike pisikestest buldooseriga kokku lükatud materjalist tekkinud saarekesest koosnev saarestik. Järve lääneosas asub metsane 3 ha suurune Apaļrova. Järve keskosas asub 0,8 ha suurune Kazrova, mis tekkis ujuvtaimestiku kokkukuhjumisel. Lielrova lähistel paikneb 0,6 ha suurune Lopsalrova, mis on tekkinud viie väiksema saarekese ühinemisel ning on sageli üle ujutatud. 2,5 ha suurune Akmeņrova on kaetud võsaga. Garrova pindala on 10 ha ja see on kujunenud metsase keskosa ümber kokku kuhjunud ujuvmaterjalist. Saarte hulka loetakse ka Grebji poolsaart, kuna see on maismaaga ühendatud madalsooga, mis on suurema osa aastast üle ujutatud. Dabas aizsardzības plāns dabas parkam "Engures ezers", lk 47. Dabas aizsardzības plāns dabas parkam "Engures ezers", lk 19-20. Dabas aizsardzības plāns dabas parkam "Engures ezers", lk 36.
Benny Borg

Artie Benny Borg (sündinud 13. novembril 1945) on Rootsi laulja ja helilooja. 1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat koos Grethe Kauslandiga.
Eesti NSV teeneline kõrgharidustöötaja

Eesti NSV teeneline kõrgharidustöötaja on Eesti NSVs välja antud aunimetus. Eesti NSV teenelise kõrgharidustöötaja aunimetus kehtestati 1987. aastal. Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "isikutele, kes on vähemalt 15 aastat edukalt töötanud kõrghariduse valdkonnas, silma paistnud üliõpilasnoorsoo kommunistlikul kasvatamisel ja kõrgharidusega spetsialistide ettevalmistamisel, teadusliku ning teaduslik-pedagoogilise kaadri ettevalmistamisel teaduslikus uurimistöös, ühiskondlikus tegevuses, kõrghariduse edendamisel ja teaduslike uuringute läbiviimisel kõrgkoolides." 1989. aastal ühendati see aunimetus Eesti NSV teenelise haridustöötaja aunimetusega. 1987 Lembit Joorits Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 25.06.1987 seadlus "Eesti NSV teenelise kõrgharidustöötaja aunimetuse kehtestamise kohta" Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17.02.1989 seadlus "Eesti NSV riiklike autasude süsteemi täiustamise ja autasude andmise korra demokratiseerimise kohta"
Eesti NSV teeneline noortejuhendaja

Eesti NSV teeneline noortejuhendaja oli Eesti NSVs välja antud aunimetus. Eesti NSV teenelise noortejuhendaja aunimetus kehtestati 1980. aastal. Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "noortejuhendajatele, kes on saavutanud väljapaistvat edu uue inimese – väärilise kommunismiehitaja – kujundamisel, noormeeste ja neidude ühiskonnakohusesse teadliku suhtumise kasvatamisel, nende poolt kõrge kutsemeisterlikkuse omandamisele kaasaaitamisel." 1989. aastal see aunimetus kaotati. 1981 Hele-Maie Kepp, Vladimir Loginov, Vladimir Malõšev, Hiljer Paltmann, Allan-Feliks Peet, Leida Peips, Svetlana Petrova, Salme Tali, Ljudmilla Tšižik, Liivi Tõruke, Antonina Voronina 1984 Silvia Blum, Raul Nikkolo, Sergei Popov 1987 Leonid Alihver, Eha-Agnes Mägi, Maria Onatskaja Eesti NSV riiklike autasude põhimäärus Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17.02.1989 seadlus "Eesti NSV riiklike autasude süsteemi täiustamise ja autasude andmise korra demokratiseerimise kohta"
Juta Orav

Juta Orav (sünninimi Juta Bock; 3. veebruar 1929 – 2. veebruar 2009) oli eesti muusikapedagoog. 1953. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli akordioni eriala. 1953. aasta detsembrist asus tööle äsja avatud Jõhvi Muusikakooli muusikateooria õpetajana, 1954. aasta sügisest 1986. aastani oli ta Jõhvi Muusikakooli direktor. 1973 – Eesti NSV Kultuuriministeeriumi aukiri 1979 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane "Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. oktoober 2016. Vaadatud 11. septembril 2018. Jõhvi Muusikakooli ajalugu
Nimede Eestistamise Liit

Mitte segi ajada Nimede Eestistamise Keskbürooga Nimede Eestistamise Liit oli organisatsioon, mis tegeles nimede eestistamise temaatikaga aastatel 1934–1940[viide?]. Organisatsioon asutati 14. septembril 1934 nimega Nimede Eestistamise Kesktoimkond. Novembris 1935 nimetati kesktoimkond ümber Nimede Eestistamise Liiduks. Nimede Eestistamise Liidu esimees oli kindralmajor Jaan Soots. Organisatsiooni rahastas Riiklik Propaganda Talitus. Nimede Eestistamise Keskbüroo Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Nimede Eestistamise Liit (vaadatud 11.09.2018) 200.000 wõõrapärast nime eestistatud, Postimees (1886-1944), nr. 95, 6 aprill 1939 Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Nimede Eestistamise Liit