laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Phoenix Sky Harbori rahvusvaheline lennujaam

Phoenix Sky Harbori rahvusvaheline lennujaam (IATA: PHX, ICAO: KPHX, FAA LID: PHX) on tsiviil- ja militaarlennujaam, mis asub umbes 4,8 kilomeetri kaugusel Phoenixi kesklinnast Maricopa maakonnas Arizona osariigis Ameerika Ühendriikides. Lennujaam on Arizona suurim ja kõige reisijate rohkeim lennujaam, ja tegu on Ameerika Ühendriikides suurima kommertslennujaamaga. 2017 . aastal läbis PHXi 43 921 670 reisijat, muutes lennujaama 34 . kõige reisijate rohkeimaks lennujaamaks maailmas. Lennujaama läbib päevas rohkem kui 1200 lennuoperatsiooni, rohkem kui 120 000 reisijat ja rohkem kui 800 tonni kargot. Lennujaam on American Airlinesi suuruselt kuues kodulennujaam, kust on Americanil rohkem kui 300 väljumist päevas 91 sihtkohta nelja riiki. Americaniga lendab umbes 46% PHXi reisijatest (rohkem kui 20 miljonit reisijat aastas) 2017. aasta detsembri seisuga, ja PHXis töötab umbes 9500 American Airlinesi töötajat, tehes Americani lennujaama kõige suuremaks lennufirmaks ehk vedajaks. Sky Harbor on Southwest Airlinesi üks suurim kodulennujaam, lennujaamast väljub päevas umbes 188 lendu 53 sihtkohta USAs.
1092

1092. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad - 1090. aastad - 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1240. aastad Aastad: 1087 1088 1089 1090 1091 - 1092 - 1093 1094 1095 1096 1097 ... ... Vratislav II, Böömimaa kuningas
Windland Smith Rice

Windland Smith Rice (sünninimega Sandra Windland Smith; 19. jaanuar 1970 Little Rock, Arkansas – 31. mai 2005 Memphis, Tennessee) oli Ameerika Ühendriikide loodusfotograaf, looduskaitsja ja näitleja. Tema mälestuseks nimetas loodusfotoajakiri Nature's Best Photography enda korraldatava rahvusvahelise fotokonkursi ümber Nature's Best Photography Windland Smith Rice International Awardsiks. Windland Smith lõpetas 1992. aastal Duke'i Ülikooli, kus õppis näitekunsti. Ta on mänginud kõrvalosa mitmes mängufilmis. Tuntuks sai ta loodusfotograafina. Ta tegi koostööd Fujifilmi, National Geographic Society, Earthfire Institute'iga ja kaastööd ajakirjale Nature's Best Photography. Ta suri ootamatult südamerikke tõttu. Selgus, et tal oli pärilik pika QT sündroom (geneetilise etioloogiaga südame elektrofüsioloogiline häire). 1999 – ajakirja Nature's Best Photography fotokonkursi Nature's Best International Photography Awards võitja kategoorias "Lustakad pildid loomadest" Ta oli üheksalapselise pere vanim laps. Tema isa Frederick W. Smith on kullerfirma FedEx asutaja ja juht. Windland Smith abiellus Jeffrey Scott Rice'iga. Nende pojad on Mason Frederick Rice ja Alden James Rice. Windland Smith Rice'i noorem õde Molly Smith on Washingtonis asuva teatri Arena Stage direktor. 2007. aastal produtseeris ta õe mälestuseks romantilise draamafilmi "P.S. I Love You" Hilary Swankiga peaosas. Legacy. naturesbestphotography.com Crazy Credits. imdb.com Dedications at the end of movies, and what they mean. denofgeek.com Windland Smith Rice. google.ee New St. Mary's building to be named after Fred Smith's daughter. memphisdailynews.com, 6. märts 2007
Hartsfieldi-Jacksoni Atlanta rahvusvaheline lennujaam

Hartsfieldi-Jacksoni Atlanta rahvusvaheline lennujaam (IATA: ATL, ICAO: KATL, FAA LID: ATL), tuntud ka kui Atlanta lennujaam, Hartsfield või Hartsfield-Jackson, on Ameerika Ühendriikide Georgia osariigis asuv rahvusvaheline lennujaam, mis asub Atlanta kesklinnast umbes 11 kilomeetri kaugusel. Lennujaam on saanud nime Atlanta endiste linnapeade William B. Hartsfieldi ja Maynard Jacksoni järgi. Alates 1998. aastast on lennujaam olnud maailma suurima lennuliiklusega lennujaam, seda peamiselt riigisiseste lendude tõttu, rahvusvaheliste reisijate arvult on lennujaam seitsmes. Aastas teenindab lennujaam rohkem kui 100 miljonit reisijat. Suure lennuliikluse tõttu ongi lõunaosariikides levinud nali, et ükskõik kas pärast surma minnakse taevasse või põrgusse, peab ikka tegema Atlantas vahepeatuse. Lennujaam on Delta Air Linesi kodulennujaam.
Denveri rahvusvaheline lennujaam

Denveri rahvusvaheline lennujaam (IATA: DEN, ICAO: KDEN, FaaAA LID: DEN), tuntud ka kui DIA, on rahvusvaheline lennujaam Denveris Colorado osariigis Ameerika Ühendriikides. Lennujaam on 13 570 hektarit suur ning tegu on pindalalt USA suurima lennujaamaga. Lennurada 16R/34L, mille kogupikkus on 4877 meetrit, on Ameerika Ühendriikide pikim lennurada, mis on munitsipaalkasutuses. Lennujaam on üks United Airlinesi sõlmlennujaamadest, ning ka Frontier Airlinesi baasjaam. 65 aastat oli Denveri põhilennujaamaks linna kirdeosas olev Stapletoni lennujaam, mis avati 17. oktoobril 1929. 1980. aastatel hakkas lennujaam aga väikeseks jääma: Lennuradade vahel polnud piisavalt eraldusruumi, mis halva ilma korral tähendas pikka ootamist; Teistele lennufirmadele, mis tahtsid Denverisse laieneda (näiteks Southwest Airlines) polnud ruumi; Lähedal oleva Park Hilli kvartali elanike kaebused lennukimüra üle ja kohtuvaidlus; Adamsi maakonna ähvardus kohtusse kaevata lennuraja laiendamiseks Rocky Mountain Arsenali keemiarelvatehase maadele. 1985. aastal otsustas Colorado osariigi seadusandlik kogu annekteerida maatüki Adamsi maakonnast ja selle inkorporeerida Denveri linna koosseisu, et sinna ehitada uus lennujaam. Adamsi maakonna elanikud võtsid otsuse vastu 1988. aasta referendumil, ja Denveri linnaelanikud 1989. aasta referendumil. Lennujaama ehitus algas 1989. aastal ja algseks avamiskuupäevaks planeeriti 29. oktoober 1993. 27. veebruaril 1995 maandus Stapletoni lennujaamas Delta Airlinesi lend 569 Dallasest, mis oli viimane lennujaamas maandunud lend. Samal ööl väljus lennujaamast Continental Airlinesi lend 34 Londonisse, mis oli viimane Stapletonist väljunud lend. Öösel sõitsid lennujaama sõidukid (rendiautod, pagasiveokid, kütuseveokid jne) uude Denveri lennujaama. Lennujaam avati 28. veebruaril 1995. Kell 6 hommikul väljus lennujaamast esimene lend - United Airlinesi lend 1062 Kansas Citysse. Mõni minut hiljem maandus lennujaamas ka esimene lennuk - United Airlinesi lend 1474 Colorado Springsist.
Windland Smith Rice International Awards

Nature's Best Photography Windland Smith Rice International Awards on Ameerika Ühendriikides peetav iga-aastane rahvusvaheline loodusfotode võistlus, mida korraldab loodusfotoajakiri Nature's Best Photography (toimetus asub Virginia osariigis Restonis). Võistlust korraldatakse 1996. aastast. Algul kandis see nime Nature's Best International Photography Awards. Pärast Windland Smith Rice'i surma on kasutusel praegune nimi. Konkursi suurusest annab selgust asjaolu, et igal aastal esitatakse konkursile hindamiseks paarkümmend tuhat fotot. Konkursi tulemused selguvad septembris. Auhinnatud töid eksponeeritakse Washingtonis Smithsoniani Rahvuslikus Loodusmuuseumis. 2014 – Audun Rikardsen, Norra 2015 – Megan Lorenz, Kanada 2016 – Daisy Gilardini, Kanada 2017 – Lakshitha Karunarathna, Sri Lanka. Piper Mackay – kategoorias "Aafrika metsik elustik" Daisy Gilardini – kategoorias "looduskaitseline lugu" Andrew Sallmon – kategoorias "ookeanivaade" Marcio Cabral – kategoorias "Outdoor Adventure" Thanh Tran – kategoorias "linnud" Rahul Sachdev – kategoorias "metsik elustik" By Ying Gu – kategoorias "Polar Passion" Sergio Tapiro Velasco – kategoorias "maastikud" Nick Dunlop – kategoorias "loodus liikumises" Konkursil Windland Smith Rice International Awards on jagatud aasta fotograafi auhinda (Photographer of the Year Award) eraldi auhinnana väljapaistvate loodusfotograafide teenete tunnustamiseks. 2007 – Howard Ruby 2008 – Florian Schulz 2009 – Patricio Robles Gil 2010 – Cristina Mittermeier 2011 – Thomas Mangelsen 2012 – Frans Lanting 2013 – Art Wolfe Competition Overview. naturesbestphotography.com Photographer of the Year Award Winners. naturesbestphotography.com 2017 Windland Smith Rice Awardas ajakirja Nature's Best Photography kodulehel. naturesbestphotography.com 2014 Windland Smith Rice Awards. naturesbestphotography.com 2015 Windland Smith Rice Awards. naturesbestphotography.com 2016 Windland Smith Rice Awards. naturesbestphotography.com
1091

1091. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad - 1090. aastad - 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1240. aastad Aastad: 1086 1087 1088 1089 1090 - 1091 - 1092 1093 1094 1095 1096 ... ... ...
Estonia huku uurimiskomisjon

Estonia huku uurimiskomisjon oli Eesti, Rootsi ja Soome valitsuse moodustatud ühiskomisjon, mis uuris Estonia hukuga seonduvat. Komisjon moodustati vahetult pärast laeva hukkumist 28. septembril 1994. Komisjonis oli igast riigist kolm liiget, kokku üheksa inimest. Komisjoni juhtis Eesti, esimene esimees aastail 1994-1996 oli tollane teede- ja sideminister Andi Meister, aastail 1996-1997 jätkas esimehena senine komisjoniliige kapten Uno Laur. Komisjoni lõpparuandes on öeldud, et laeva huku põhjus oli see, et tormis lahti rebenenud vöörivisiir tõmbas kaasa sellega ehituslikult seotud rambi, mistõttu pääses vesi autotekile ja ujutas selle üle. Lõpparuanne, mis käsitleb reisiparvlaeva ML Estonia hukku Läänemeres 28. septembril 1994. a. Tallinn 1998 ISBN 9985605314
Kihnu Mere Selts

Kihnu Mere Selts on Kihnus tegutsev mittetulundusühing. Seltsi põhikirja järgi on see asutatud selleks, et koguda ja talletada Kihnu saart ja Kihnu väina puudutavat merealast infot (paadi- ja laevaehitus, kalapüük, merekeskkond) ning taaselustada traditsioonilisi käsitööoskuseid. Selts asutati kevadel 2009. http://www.kihnumereselts.ee/wp-content/uploads/2010/11/KMSpohikiri1.pdf (vaadatud 11.06.2018) http://www.kihnumereselts.ee/uudised/ (vaadatud 11.06.2018) Seltsi koduleht
Lodjakoda

Lodjakoda on Emajõe kaldal Tartus aadressil Ujula tänav 98 asuv laevaehituskompleks. Lodjakoda kuulub Tartu Linnale ja on rendile antud Emajõe Lodjaseltsile. Lodjakoda on Jõmmu, Turma, Koidu ja Vanemuise kodusadam. Lodjakoda valmis 2020. aastal Tartu linnavalitsuse tellimusel. Samal kohal asus enne vana Lodjakoda, mis oli rajatud 2004. aastal. Emajõe Lodjaseltsi asutasid 2004. aasta 22. aprillil lodjaehituse ja -sõiduhuvilised, et taaselustada lodjasõidutraditsioon Emajõel Peipsi vesikonnas ja rajada Emajõe kaldale lodjapark: Lodjakoda, jõemuuseum ja ajalooliste laevade sadam. Lodjakojas on ehitatud mitu laeva: lodi Jõmmu, viikingilaev Turm ja viikingipaat Emma. Pooleteiseks aastaks mõeldud koda kasutati tegelikult 14 aastat ja seal valmis neli suurt alust. Uues Lodjakojas on taastatud liivapraam Koit ning on taastamisel reisilaev Vanemuine. Alates 2021. aasta sügisest ehitati Lodjakojas uut kahemastist lotja, mis valmis 2024. aastal ehk ajal, kui Tartu on Euroopa kultuuripealinn. Uus lodjakoda valmis 2020. aasta augustis, arhitektuurilahenduse autorid olid Maarja Kask, Ralf Lõoke, Ragnar Põllukivi, Marja Viltrop. 2022. aastal pälvis uus lodjakoda arhitektuuripreemia. lodi Jõmmu viikingilaev Turm Sisevete Saatkond jõelaev Vanemuine Priit Jagomägi https://www.err.ee/598086/tartu-lodjakoda-soovib-laieneda (vaadatud 11.06.2018) Lindve, Inkari (9. august 2008). "Lahe lodjarahvas". Eesti Naine. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.02.2021. Vaadatud 30.01.2021. Ladva, Asso (24. august 2020). "Lodjamees Priit Jagomägi: uut lodjakoda ehitati nagu rätsepaülikonda". Õhtuleht. Vaadatud 30.01.2021. Kahemastiline lodi - Suur Sume Emajõe Lodjaseltsi koduleht. Vaadatud 02.10.2024. Soe, Kerli (24. august 2021). "Uus lodjakoda kuulutati valminuks". Tartu Postimees. Vaadatud 29.01.2021. "Eesti arhitektuuripreemiad". Arhitektuuripreemiad. 1.2.2022. Vaadatud 2.2.2022.
Paraboolpeegel

Paraboolpeegel on paraboolne peegel, mis tänu oma kujule koondab valgust. Valgust koondava efekti tõttu kasutatakse paraboolpeeglit peamiselt teleskoopides. Sellist teleskoopi nimetatakse ka reflektorteleskoobiks (ingl reflect tähendab peegeldama). Läätsel põhinevat teleskoopi nimetatakse refraktorteleskoobiks. Reflektorteleskoobi eelis refraktorteleskoobi ees on see, et vaadeldava objekti ja teleskoobi vahelise vahemaa suurenedes ei muutu pilt häguseks. Reflektorteleskoobis eelistatakse paraboolpeeglit nõguspeeglile, kuna see tekitab pildis vähem hälbeid. Üks esimesi selliseid paraboolpeegli kasutusi oli 1668. aastal, kui Isaac Newton eksperimenteeris oma teleskoobis läätse asendamist peegliga.
Kolga luited

Kolga luited (ka Kolga mäed) on luited Pärnu maakonnas Maade ja Rammuka küla alal Kolga jõe mõlemal kaldal. Luited jäävad Kolga looduskaitseala piiridesse. Luited pärinevad Litoriinamere perioodist. Kolga luited Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 12.06.2018) Kolga luited Eesti looduse infosüsteemis
Nilsiä

Nilsiä oli linnaks nimetatav haldusüksus Soomes Põhja-Savo maakonnas. 1. jaanuaril 2013 liitus Nilsiä Kuopioga. Etikansalo Haluna Hipsanlahti Kaaraslahti Keyritty Konttimäki Lastukoski Lukkarinsaari Mikkajärvi Nilsiä küla Onkivesi Pajujärvi Pajulahti Palonurmi Raatti Reittiö Ruokonen Siikajärvi Sydänmaa Syvärilä Sänkimäki Vuotjärvi "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 18. mail 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Koduleht (inglise, soome ja saksa keeles) Suusakeskus Tahko (inglise, soome ja saksa keeles)
Emilija Slabunova

Emilija Edgardovna Slabunova (vene keeles Эмилия Эдгардовна Слабунова; sündinud 7. oktoobril 1958 Ufas Baškiiria ANSV-s) on Venemaa poliitik, poliitilise partei Jabloko esimees, pedagoogikakandidaat. Ta on 2011. aastast Karjala Vabariigi Seadusandliku Kogu liige ja ühtlasi 2015. aastast Jabloko esimees. Pärast partei esimeheks valimist kolis Slabunova Moskvasse. Karjala parlamendi istungitele Petroskoisse sõidab ta Moskvast rongiga kohale. Pärast Kuibõševi Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna lõpetamist 1980. aastal töötas Slabunova ajalooõpetajana Petroskois. Aastatel 1999–2013 oli ta Petroskoi 1. lütseumi direktor. 2004. aastal kaitses Slabunova Karjala Riiklikus Pedagoogilises Instituudis pedagoogikaalase väitekirja teemal "Педагогические условия научно-методического обеспечения развития многопрофильного лицея". 2001. aastal valiti Slabunova Petroskoi linnanõukogu liikmeks. 2003. aastal astus ta Jabloko liikmeks. 2011. aastal pääses Karjala Vabariigi parlamenti. 2013. aastal kandideeris ta Petroskoi meeriks, kuid kaks nädalat enne valimispäeva võeti valimistelt maha. 2015. aasta detsembris valiti ta Grigori Javlinski toetusel Jabloko esimeheks. Venemaa Föderatsiooni teeneline õpetaja Emilija Slabunova abikaasa Aleksandr Slabunov (sündinud 1957) on geoloogia-mineraloogiadoktor, Petroskoi Riikliku Ülikooli professor ja Venemaa Teaduste Akadeemia Karjala teaduskeskuse Geoloogia Instituudi petroloogia ja tektoonika labori juhataja. Neil on tütar ja poeg. Tütar Anastassija (sündinud 1981) abiellus itaallasega ja elab perega Veneetsias. Poeg Kirill Slabunov (sündinud 1984) asutas 2012. aastal Münchenis konsultatsioonifirma munich-watch.ru. Vastates ajakirjaniku küsimusele, selgitas Slabunova, et tema lapsed elavad välismaal sellepärast, et neid kohutab Venemaa ebastabiilsus. Слабунова Эмилия Эдгардовна. karelia-zs.ru Эмилия Слабунова: "Давить на меня бессмысленно". svoboda.org, 23. detsember 2015 Наши юбиляры – Слабунов Александр Иванович. igkrc.ru Обо мне. munich-watch.ru Новый лидер «Яблока» объяснила переезд детей за рубеж российской нестабильностью. lenta.ru, 23. detsember 2015
1889. aasta Pariisi maailmanäitus

1889. aasta Pariisi maailmanäitus (ametliku nimega prantsuse keeles Exposition Universelle de 1889) oli 1889. aasta 6. maist kuni 31. oktoobrini Pariisis toimunud maailmanäitus. Eiffeli torn
Hiiumaa Pärimusait

Hiiumaa Pärimusait on Hiiu maakonnas Emmaste külas asuv hoone (ait), kus korraldatakse muu hulgas kultuuriüritusi, laatasid. Ait avati 2015. Aida perenaine on Kaie Pranno. http://kkh.ee/kodanikuuhenduste-tunnustamine/ (vaadatud 11.06.2018) http://parimusait.blogspot.com/p/kontakt.html (vaadatud 11.06.2018) Pärimusaida koduleht blogina
Kotryna

OÜ Kotryna on Eesti ettevõte (osaühing), mis müüb lastetarbeid, sh mänguasju. Ettevõte kuulub kontserni Kotryna Group. Ettevõte asutati 2007.[viide?] Esimene pood (Baby City) avati Tallinnas. Ettevõtte haldab lastetarbeid müüvate poodide kette Baby City, JUKU (ka JUKU Mänguasjakeskus, JUKU Keskus[viide?]), Kidz One. Ühtekokku on üle Eesti 21 poodi. https://web.archive.org/web/20180613063218/http://www.kotrynagroup.com/en/estonia/about (vaadatud 13.06.2018) Ettevõttest kontserni kodulehel
Lee Trei

Lee Trei (sündinud 15. augustil 1981 Kuressaares) on eesti näitleja. Ta on lõpetanud 2000. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja 2004. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (21. lend). 2004–2021 oli ta Eesti Nukuteatri/Noorsooteatri näitleja. Juulis 2021 asus ta tegutsema Kuressaare Teatris. Iti (Andres Dvinjaninov, "Nukitsamees" 2004) Toru-Loru (Ain Prosa, "Timbu-Limbu ja lumemöldrid" 2004) Daam (Reeda Toots, "Naksitrallid" 2005) Inetu Pardipoeg (Ain Prosa "Muinasjutumees" 2005) Trollimoor, I vanaeit, kass, öökull, tuli  : S. Lagerlöf – G. Tunström "Troll-Poiss" (lav. F. Poulsen) 2005 Mammagena, daam Leida, Preester, Monostatos  : W. A. Mozart – R. Laasi “Võluflööt” (lav. V. Keller) 2005 Juuni  : H. Nordberg – K. Kivitar "Paar" (lav. K. Kivitar) 2006 Televiisor  : A. Noormets "Appi!" (lav. L. Rei) 2006 Roosa  : W. Shakespeare – E. Liitmaa – J.Kreem – A. Dvinjaninov "Romeo ja Julia" (lav. A. Dvinjaninov) 2006 Lepatriinu Mia  : J. Põldma "Lepatriinude jõulud" (lav. J. Põldma / H. Ernits) 2006 Daša  : M. Lado "Väga lihtne lugu" (lav. J. Ibragimov) 2007 Anna  : A. Lindgren "Bullerby lapsed" (lav. V. Keller) 2007 Hobune, rebane  : I. Šauoh "Vanamees ja emahunt" (lav. I. Šauoh) 2007 Anna  : A. Lindgren – V. Keller "Bullerby jõulud" (lav. A. Dvinjaninov) 2007 Naaber : film "Naaber" (rež. M. Keerdo, Parunid ja Vonid, TPÜ, 2004) Mänginud EMA Kõrgema Lavakunstikooli XXI lennu diplomilavastustes: A. Kitzberg "Kosjasõit", Eesti Draamateater, 2002; F. Molnar "Liilia", Eesti Draamateater, 2002; M. Unt "Kärbeste saar", Vanalinnastuudio, 2003; J. Karu, A. Kivirähk, T. Ojasoo "Asjade seis", Eesti Draamateater, 2004; G. B. Shaw "Tagasi Metuusala juurde", 2004; A. Pepeljajev "Kolm õde – visioonid Tšehhovi ainetel", 2004; A. Türnpu "Valge laev ja taevakäijad", 2004, Albu mõis Birgit : telesari "Helena" (TV3; 2006) Kaisu : A. Kivirähki "Limpa ja mereröövlid" kontsert-etendus (lav. A. Dvinjaninov) 2007 Mänginud ka telesarjades "Ohtlik lend" (ETV, 2007), “Kättemaksukontor” (TV3, 2010) ning "Papad ja mammad" (TV3, 2018). Lee Trei liitub Kuressaare teatriga, ERR, 20. juuli 2021 Nukuteatri koduleht Noorsooteatri koduleht
Ülerahvastusefekt

Mitte segi ajada ülerahvastusega Ülerahvastusefekt (ingl k crowding effect) on fiksatsioonipunktist eemal asuva, kuid selgesti tajutava objekti muutumine raskesti eristatavaks, kui tema kõrval asuvad teised objektid. Kuigi eristuvad tunnused jäävad teadvusest välja, töödeldakse objekti tunnuseid siiski eelteadvuslikult. Aju sensoorsete piirkondade vastused "ülerahvastatud" objektile säilivad ka seda objekti teadvuslikult eristamata. Aru, Jaan ja Bachmann, Talis 2009: "Tähelepanu ja Teadvus". Tänapäev, Tartu. 348-349
Mulgi kultuuri festival

Mulgi kultuuri festival on Viljandi maakonnas Mulgi vallas Lilli külas Nava laval toimuv festival, kus tutvustatakse Mulgimaa ja mulgi kultuuriga seonduvat. Igal festivalil esitatakse üks Jaak Kõdara Mulgimaa-aineline näidend. Festivali korraldaja on Jaak Kõdar, kes teeb selleks koostööd ka Mulgi Kultuuri Instituudi, Viljandi Kultuuriakadeemia ja Riigimetsa Majandamise Keskusega.[viide?] 2014 toimus järjekorras 9. festival. https://kultuur.err.ee/307284/mulgi-kultuuri-festivalil-esietendus-naidend-siberisse-kuuditatute-naasmisest (vaadatud 11.06.2018) https://kultuur.err.ee/307284/mulgi-kultuuri-festivalil-esietendus-naidend-siberisse-kuuditatute-naasmisest https://lounapostimees.postimees.ee/3772041/homme-algab-mulgi-kultuuri-festival
Jenny Slate

Jennifer Sarah Slate (sündinud 25. märtsil 1982 Miltonis Massachusettsi osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik. Jenny Slate andmekogus IMDb (inglise)
Mihkel Hansen

Mihkel Hansen (29. detsember 1904 Kõrgemäe talu, Käru vald, Vändra kihelkond, Pärnumaa – 20. november 2004 Toronto) oli Eesti poliitik ja maavanem. Ta oli viimane elusolnud I Riigivolikogu liige. Hansen sündis taluperemehe pojana. Ta õppis aastatel 1914–1916 Undiaugu vallakoolis, aastatel 1916–1920 Järvakandi ministeeriumikoolis ja aastatel 1920–1925 Gustav Adolfi Gümnaasiumis. Aastatel 1925–1930 (lõpetas) õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. Ta oli 1925–1927 Lelle-Hiiekõnnu algkooli õpetaja, 1931–1936 vandeadvokaat Verner Johansoni abi, 1936 vandeadvokaaat Pärnus. Riigitegelasena alustas ta 1936. aastal, kui temast sai Rahvuskogu liige ja Eesti Maaomavalitsuste Liidu peasekretär. Riigihoidja Konstantin Päts määras sügisel 1936 Hanseni Järva ajutise maavalitsuse esimeheks, kellena ta töötas kevadeni 1937. Valitsuse ettepanekul määrati ta Viljandi ajutise maavalitsuse esimeheks ja siis Viljandi maavanemaks, kus ta oli aastatel 1937–1940. Mihkel Hansen valiti V Riigikogu ja I Riigivolikogu (valitud 64. valimisringkonnast Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinde kandidaadina) liige. I Riigivolikogu välis- ja riigikaitsekomisjoni abiesimees. Kuulus Põllumeestekogudesse ja Eesti Põllumeeste Kogude Esindusse Paguluses. 30. aprillil 1939 valiti Mihkel Hansen Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi esimeheks. 1941–1943 oli ta Saksa okupatsiooniaegne Eesti Omavalitsuse Viljandi maavanem, aastal 1944 temast sai Võru maavanem. Põgenes 1944 Saksamaale, kust siirdus 1948 Kanadasse. Oli 1950–1951 Toronto Eesti Seltsi ja 1958–1959 Rahvusliku Välisvõitluse Nõukogu esimees. Eesti Põllumeeste Kogude Esinduse Paguluses abiesimees. Ta oli viimane elusolev I Riigivolikogu liige. Tema vennapojapoeg Vootele Hansen oli Riigikogu VII, VIII ja IX koosseisu liige, aastatel 1994–1995 Eesti keskkonnaminister ning on Tallinna Järveotsa Gümnaasiumi geograafia, loodus- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja. 1939 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk 1944 plakett "Teenete eest ühises võitluses bolševismi vastu" 2003 Riigivapi IV klassi teenetemärk Wiljandi maawanem lahkus, Postimees (1886-1944), nr. 178, 5 juuli 1940 "M. Hansen Viljandi Eesti põllumeeste seltsi esimeheks". Rahvaleht nr 102, 2. mai 1939. Lk 3 Eesti Sõna nr 195, 23. august 1944. Lk 3 Ajalehesõnumi tekst, plaketi fotod Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 TLÜAR väliseesti isikud
Margus Kontus

Margus Kontus (sündinud 24. aprillil 1987) on eesti kunstnik. Lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia Kaasaja kunsti õppekava (MA2020). Osalenud mitmel grupinäitusel ja valgusfestivalil. Margus Kontuse loomingut iseloomustab magnetismi mõtestamine läbi kunsti. Tema teosed on justkui pisikesed meditatsioonid, mis otsivad seoseid nähtava ja nähtamatu maailma vahel. Aastast 2020 kuulub ta kunstirühmitusse DARKovSKY. 2014. aastast on ilmunud tema karikatuurid ajakirjas Jalka. 2018–2020 Eesti Kunstiakadeemia, vabade kunstide teaduskond, kaasaegne kunst, MA 2015–2018 Eesti Kunstiakadeemia, vabade kunstide teaduskond, graafika, BA 2021 Kohtumine Kvantvahuga. Art & Tonic, Tartu 2020 Mälestusi veest. Disainiöö, Põhjala tehas, Tallinn 2019 DARK MATTER/WHITE NOISE. Noblessneri valukoda, Tallinn 2021 Tuleviku Toonela. Disainiöö, Põhjala tehas, Tallinn 2021 „Stalker“ Pop-up muuseum. Noblessneri pommivarjend, Tallinn 2021 Nõmbra valgus. Nõmbra 2020 Quantum Critic. Helsingi, Myypäla 2, Soome 2020 Toila Valgus. Toila 2019 As Above, so Below. Jerevan 2019 Zero Waste. Bristol, Bower Ashton Library, UK 2019 Wiiralti preemia näitus. Eesti Rahvusraamatukogu fuajeegalerii, Tallinn 2018 Rahvusvaheline tudengite kunstnikuraamatu biennaal. Belgrad, Studentski grad, Serbia 2018 Külaskäigud. Draakoni galerii, Tallinn 2017 Sült ära värise. ARSi projektiruum, Tallinn 2017 NOARi tudengikonkurss. Kohvik Wabadus, Tallinn 2016 Sugar skull (pop-up kunstinäitus). EKKMi kohvik, Tallinn 2014 The 7th Salon of Humor International. Paraguaçu Paulista, The Salon of Humor, Brasiilia 2017 Haikude õhtu. Raamatupood Puänt, Tallinn 2016 DHMR Presents: Make It Believe Festival. Helikopter, Tallinn https://oksjon.kunstimaja.ee/oksjon2023-41/