laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Išimi jõgi

Išim (kasahhi keeles Есіл (Jesil), vene keeles Ишим) on jõgi Aasias Obi jõgikonnas, Irtõši vasakpoolne ja kõige pikem lisajõgi. Išim on 2450 km pikk ja tema valgla on 177 000 km². Išim algab Kasahstanist Karagandõ oblastist Sarõarka kõrgustiku põhjaosast. Ülemjooksul voolab Išim Akmola oblastis valdavalt läände, läbides Aršalõ, Kasahstani pealinna Astana ja Astrahhanka. Seejärel suubuvad temasse paremalt Aršalõ jõgi ja vasakult Terisakkan. Siis jõuab Išim Deržavinski ehk Barankõli linna, kus pöördub põhja ning voolab edasi Torgaj lavamaal, läbib Jesili ja ületab Põhja-Kasahstani oblasti piiri. Novoišimskis pöördub jõgi kirdesse ning läbib Sergejevka, Javlenka ja oblasti keskuse Petropavli, pöördub põhja, ületab Venemaa piiri ning satub Tjumeni oblastisse. Išim laskub Lääne-Siberi madalikule. Išimis pöördub jõgi itta, aga Abatskojes taas põhja, läbib Vikulovo ja ületab Omski oblasti piiri. Išim suubub Ust-Išimis vasakult Irtõši. Tema veed jõuavad lõpuks Obi kaudu Põhja-Jäämerre. Raudtee kulgeb Išimi kaldal ajuti: Aršalõst Astanani ja sealt edasi Atbasarini ning Deržavinskist Jesilini. Kuid ka põhja pool (Novoišimskis, Petrpavlis ja Išimis) ületab jõge mitu ida-läänesuunalist raudteed. Seevastu maantee kulgeb Išimi kaldal enam-vähem pidevalt: Aršalõst Astrahhankani ja Deržavinskist Abatskojeni. Jõgi toitub peamiselt lumesulamisveest. Ta jäätub novembris ja vabaneb jääkattest aprillis-mais. Sellele järgneb suurvesi mais-juunis. Keskmine vooluhulk on sadakonna kilomeetri kaugusel suudmest Vikulovos 56,3 m³/s, aga maksimaalne 686 m³/s. Suurvee ajal on jõgi alamjooksul kuni 15 km lai. Suur maailma atlas, lk. 99 Suur maailma atlas, lk. 84
.укр

.укр (ladina tähtedega .ukr; lühend ukrainakeelsest maa nimest Україна/Ukrajina) on ametlikult kinnitatud Ukraina Interneti tippdomeen (IDN ccTLD). See on riigi nime tavaline lühend, mis on kasutusel paljudes seostes, näiteks Ukrbank ja Ukrnafta.
Eman Ahmed Abd El Aty

Eman Ahmed Abd El Aty (9. september 1980 Aleksandria – 25. september 2017 Abu Dhabi) oli egiptlanna, kes oli kehakaalult teadaolevalt maailma ajaloo raskeimast naisest, 1994. aastal surnud ja umbes 540 kg kaalunud ameeriklannast Carol Yagerist umbes 40 kg kergem. "Eman Abdul Atti died passes away expired – World's Heaviest Fattest Woman:" (inglise). Overall Trending News. 25. september 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. september 2017. Vaadatud 25. septembril 2017. "World's 'heaviest' woman, Eman Ahmed, passes away in Abu Dhabi" (inglise). Muslim Global. Vaadatud 25. september 2017. "Eman Abdul Atti, once known as 'world's heaviest woman', dies" (inglise). Gulf News. 25. september 2017. "'World's heaviest woman' dies in Abu Dhabi hospital" (inglise). Yahoo News. 25. september 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. september 2017. Vaadatud 25. septembril 2017. "Померла найбільша у світі жінка" (ukraina). BBC Україна. 25.09.2017. Vaadatud 25.09.2017.
Pomáz

Pomáz on linn Ungaris Pesti komitaadis Szentendre kreisis. Asub Budapestist 2 km põhja pool. Asulat on mainitud kirjalikult 1138. aastal. 2000. aastal sai Pomáz linnaõigused. Linna läbib Budapesti linnalähiraudtee liin H5. Linnas on serbia ortodoksi, reformeeritud ja roomakatoliku kirik. 1773. aastal valminud barokkstiilis Teleki-Wattay loss on linna üks vaatamisväärsusi. 17. sajandi alguses asustati piirkonda serblasi. Serblaste kogukond on linnas tänapäevani. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. http://www.pomaz.hu/
Dmitrovski rajoon

Dmitrovski rajoon (vene keeles Дмитровский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Dmitrovski linn. Rajoon piirneb põhjas Šablõkino rajooniga, kirdes Soskovo rajooniga, idas Kromõ rajooniga, kagus Trosna rajooniga, lõunas Kurski oblastiga ja läänes Brjanski oblastiga. Rajooni pindala on 1249,8 km². Elanike arv oli 2012. aastal 11 789, 2009. aastal 13 872 ja 2002. aastal 15 841. Dmitrovski rajoonis on 128 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Dmitrovski linna) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu. Q126719912
Nan Shan

Nan Shan on mäestik Aasias. Piirab kirdest Qaidami nõgu, loodes ühenduses Altun Shaniga. Kõrgus kuni 6346 meetrit.
Remiksalbum

Remiksalbum on album, mis koosneb peamiselt remiksidest või artisti juba varem avaldatud materjali uussalvestistest. Remiksalbumeid on avaldatud 1970. aastate algusest. Läbi aegade edukaim remiksalbum on Michael Jacksoni "Blood on the Dance Floor: HIStory in the Mix". Rojek, Chris (2007). Cultural Studies. Polity. Lk 74. ISBN 0-7456-3683-7. "Madonna, take a bow". The Detroit News. 08.03.2008. Vaadatud 27.07.2013. ...a fixture in the city's underground dance club scene, her collection of remixes released a year later in 1987 eventually went on to sell five million copies... "EMI Group plc preliminary results for the financial year ended 31 March 2007". EMI Group plc preliminary results for the financial year ended 31 March 2007. 21.05.2007. Originaali arhiivikoopia seisuga 19.12.2007. Vaadatud 27.07.2007. Trust, Gary (24.06.2014). "Ask Billboard: With Nico & Vinz, Norway Continues U.S. Chart Invasion". Billboard. Vaadatud 10.10.2014. "Ask Billboard: Analyzing 'American Idol'". Billboard. 01.10.2010. Vaadatud 11.03.2012. "Paula Abdul back with her brand of light pop". Spartanburg Herald-Journal. 24.06.1995. Lk A9. Wilson, Paula (31.03.2015). "Justin Bieber's Spiraling Career By The Numbers". Celebrity Net Worth. Vaadatud 04.05.2015. "GOLD ALBUM 他認定作品 2000年6月度" [Gold Albums, and other certified works. June 2000 Edition] (PDF). The Record (Bulletin) (Japanese). Chūō, Tokyo: Recording Industry Association of Japan. 489: 8. 10.08.2000. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 17.01.2014. Vaadatud 17.01.2014.{{cite journal}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "浜崎あゆみ-ORICON STYLE ミュージック<!". ORICON. Vaadatud 25.02.2014. "オリコンランキング情報サービス「you大樹」" [Oricon Ranking Information Service 'You Big Tree']. Oricon (Japanese). Vaadatud 21.05.2014.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "US Certifications". Recording Industry Association of America. Vaadatud 6.12.2014. Ziegbe, Mawuse (8.07.2010). "Lady Gaga Remix Album Due In The U.S. Next Month". MTV. Originaali arhiivikoopia seisuga 8.12.2010. Vaadatud 9.07.2010. "Los millones de Shakira, Empresas - Edición Impresa Dinero.com - Últimas Noticias". Dinero.com. 13. oktoober 2011. Vaadatud 22.02.2014. Garcia, Lauro Lisboa (10.07.2000). "A nova namoradinha do brasil". Revista Época. Editora Globo. Originaali arhiivikoopia seisuga 07.09.2008. Vaadatud 9.07.2010. Remixes: Old New Songs Gold & Platinum - RIAA RIAA. February 20, 2002. Retrieved 6 September, 2017. "Mü-YAP sold in 2005 and 2006". Mu-yap.org. 2006. Vaadatud 9.08.2016.
Šablõkino rajoon

Šablõkino rajoon (vene keeles Шаблыкинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Šablõkino alev. Rajoon piirneb kirdes Hotõnetsi rajooni, idas Uritski rajooni, kagus Soskovo rajooni, lõunas Dmitrovski rajooni ning läänes Brjanski oblastiga (Brassovo, Navlja ja Karatševi rajooniga). Rajooni pindala on 847,53 km². Elanike arv oli 2012. aastal 7674, 2009. aastal 7900 ja 2002. aastal 9588. Šablõkino rajoonis on 128 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Šablõkino alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Navlja, Vodotša ja Tson. Q126719912
Hotõnetsi rajoon

Hotõnetsi rajoon (vene keeles Хотынецкий район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Hotõnetsi alev. Rajoon piirneb põhjas Kaluga oblasti Hvastovitši rajooniga, kirdes Znamenskoje rajooniga, kagus Uritski rajooniga, edelas Šablõkino rajooniga ja läänes Brjanski oblasti Karatševi rajooniga. Rajooni pindala on 791,3 km². Elanike arv oli 2012. aastal 9922, 2009. aastal 11 851 ja 2002. aastal 12 098. Hotõnetsi rajoonis on 128 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Hotõnetsi alevi) ja kaheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Võtebet, Lubna, Obelna, Orlik, Radovištši ja Tson. Q126719912
Znamenskoje rajoon (Orjoli oblast)

Znamenskoje rajoon (vene keeles Знаменский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Znamenskoje küla. Rajoon piirneb idas Bolhovi rajooniga, kagus Orjoli rajooniga, lõunas Uritski rajooniga, edelas Hotõnetsi rajooniga ja loodes Kaluga oblastiga. Rajooni pindala on 817,1 km². Elanike arv oli 2012. aastal 4894, 2009. aastal 5940 ja 2002. aastal 6458. Znamenskoje rajoonis on 94 asulat, mis kuuluvad seitsme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Ngur ja Võtebet. Q126719912
Panarea

Panarea on saar Türreeni meres, üks Lipari saartest. Saare pindala on 330 ha. Saar on mägine, kõrgus kuni 421 meetrit. Kuulub Itaaliale.
Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix

Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix (itaalia: Senale-San Felice) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Bolzanost läänes. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 775 inimest ja valla pindala on 27,5 km². Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix külgneb järgmiste valdadega: Eppan, Nals, St. Pankraz, Tisens, Castelfondo ja Fondo. Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felixi vallas on frazione (alljaotus) Malgasott.  Pikemalt artiklis The Hidden Frontier 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98,95% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 1,05% itaalia keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Vöran

Vöran (itaalia: Verano) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 14 km Bolzanost loodes. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 927 inimest ja valla pindala on 22,1 km². Vöran külgneb järgmiste valdadega: Hafling, Mölten, Merano, Burgstall ja Sarntal. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 97,90% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 2,10% itaalia keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Palamuse valla aukodanik

Palamuse valla aukodanik on aunimetus, mida anti vallapoolse erilise austuse avaldusena vallale osutatud väljapaistvate teenete eest. Aukodaniku nimetus anti endise Palamuse Vallavolikogu otsusega ning aukodaniku tunnistus ja meene anti üle Eesti Vabariigi aastapäevapidustustel Palamuse vallas. 2005 Mare Okapuu 2006 Vaike Lapp 2007 Jaan Koll 2008 Helmut Taimre 2009 Vaike Soodla 2010 Helma Kaeval 2011 Mare Nahk 2012 Ellen Randoja 2013 Maie Einberg 2014 Arvo Kruusement 2015 Esko Tapiainen 2016 Merike Teppan 2017 Õie Kurg Kalme, Priit (27.02.2013). "Palamuse valla aukodanikud". Palamuse Vallavalitsus. Originaali arhiivikoopia seisuga 26.09.2017. Vaadatud 25.09.2017.
Leedu peaminister

Leedu Vabariigi peaminister (leedu keeles Lietuvos Respublikos Ministras Pirmininkas) on Leedu valitsusjuhi ametinimetus aastatel 1918–1940 ja alates 1992. aastast. Peaministri valib Leedu parlament ehk Seim. Peaministri amet seati sisse Leedu iseseisvumise järel 11. novembril 1918. Pärast sotsialistlikku riigipööret 17. juunil 1940 asendati peaministri ametikoht rahvavalitsuse esimehe, 25. augustil 1940 aga Leedu NSV Rahvakomissaride Nõukogu (alates 2. aprillist 1946 Leedu NSV Ministrite Nõukogu) esimehe ametiga. 21. juulil 1940 kuulutati välja Leedu NSV, mis 6. augustil 1940 inkorporeeriti Nõukogude Liitu. Taasiseseisvunud Leedu valitsusjuhte loendatakse alates 11. märtsist 1990, mil Leedu NSV Ülemnõukogu võttis esimesena Balti riikidest vastu iseseisvusdeklaratsiooni. Kahe aasta jooksul kasutati valitsusjuhi tiitlina ministrite nõukogu esimeest, peaministri amet taastati ametlikult 25. novembril 1992. Leedu valitsusjuhtide loend Leedu NSV valitsusjuhtide loend Leedu Vabariigi valitsuse ametlik veebileht (leedu ja inglise keeles) Leedu peaministri elulugu valitsuse veebilehel (leedu keeles)
Enn Velmre

Enn Velmre (sündinud 17. augustil 1937) on eesti tehnikateadlane. Ta lõpetas 1955. aastal Haapsalu 1. Keskkooli ja 1960. aastal cum laude Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna tööstusettevõtete ja -seadmete elektrivarustuse erialal. Ta on töötanud pooljuhtseadiste füüsikalise modelleerimise alal alates 1959. aastast. Ta oli elektroonika kateedri dotsent ja juhataja aastatel 1983–1986, Elektroonikainstituudi professor, elektroonikadisaini õppetooli juhataja, emeriitprofessor. Töös pooljuhtseadiste modelleerimise alal on tema põhiline kaastöötaja numbrilise modelleerimise alal olnud Andres Udal. Koos Harry Taniga koostas ta seni praktiliselt ainsa eestikeelse pooljuhtelektroonikat käsitleva ja ka laiemalt tutvustava raamatu, mis ilmus aastal 1967. Raamatust on ilmunud kordustrükke ning see on saadaval ka pdf-faili kujul. Seda kasutatakse jätkuvalt õppevahendina elektroonika ja sellega seotud erialade omandamisel, ja mõnedel juhtudel ka praktilises inseneritöös. Harry Tani, Enn Velmre. "Pooljuhtseadised ja nende kasutamine". Tallinn: Valgus, 1967 Enn Velmre on põhjalikult uurinud Eestist pärit baltisaksa füüsiku Thomas Johann Seebecki elu ja teadusalast tegevust, eriti termoelektriliste nähtuste (Seebecki efekti) osas. "Tallinnast võrsunud avastaja". Horisont nr 11, 1971. Lk 44–47 "Tallinnast võrsunud avastaja Thomas Johann Seebeck (1770-1831)". 4. detsember 2001 TTÜ lõpetajad 1918–2006 Enn Velmre lehekülg ETISes
Harry Tani

Harry Tani (30. mai 1930 Tartu – 13. august 2007) oli eesti tehnikateadlane. Ta lõpetas 1950. aastal Tartu Elektromehaanika Tehnikumi ja 1959. aastal Prof. M. A. Bontš-Brujevitši nim. Leningradi Elektrotehnika Sideinstituudi. Tani õppis aastatel 1959–1961 Leningradi Polütehnilises Instituudis arvutustehnikat ja sai arvutustehnika inseneri kutse. Ta oli üks Eesti esimese miniarvuti STEM autoreid. Ta oli ka Arvutustehnika Erikonstrueerimisbüroo EKTA üks asutajaid ja selle teadusdirektor. Koos Enn Velmrega koostas ta seni praktiliselt ainsa eestikeelse pooljuhtelektroonikat käsitleva ja ka laiemalt tutvustava raamatu, mille esmatrükk ilmus 1967. aastal. Seda kasutatakse jätkuvalt õppevahendina elektroonika ja sellega seotud erialade omandamisel, ja mõnedel juhtudel ka praktilises inseneritöös. "Pooljuhtseadised ja nende kasutamine". Tallinn: Valgus, 1967 Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000. AS Kirjastus Ilo. 2003 Haud Tartu Vana-Peetri kalmistul
Mtsenski rajoon

Mtsenski rajoon (vene keeles Мценский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Mtsenski linn (ei kuulu rajooni koosseisu). Rajoon piirneb põhjas Tula oblastiga, idas Korsakovo rajooniga, kagus Novosili rajooniga, lõunas Zalegoštši rajooniga, edelas Orjoli rajooniga ja läänes Bolhovi rajooniga. Rajooni pindala on 1665,8 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 085, 2009. aastal 18 615 ja 2002. aastal 20 757. Mtsenski rajoonis on 262 asulat, mis kuuluvad neljateistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Zuša ja Tšern. Q126719912
Andrusõ

Andrusõ oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Saru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda.
Korsakovo rajoon

Korsakovo rajoon (vene keeles Корсаковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Korsakovo küla. Rajoon piirneb põhjas ja idas Tula oblastiga, lõunas Novoderevenkovski rajooniga, edelas Novosili rajooniga ja läänes Mtsenski rajooniga. Rajooni pindala on 690,9 km². Elanike arv oli 2012. aastal 4693, 2009. aastal 5233 ja 2002. aastal 5586. Korsakovo rajoonis on 72 asulat, mis kuuluvad seitsme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Zuša, Rakovka, Grjaznaja ja Filinka. Q126719912
Borodino (Eesti)

Borodino oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Vastse-Roosa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel. Sinna rajatud Vargamäe talus toimusid 2017–2018 filmi "Tõde ja õigus" võtted. Borodino mõis
Hatiku

Hartiku oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Aarna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1930. aastatel. Hatiku mõis Hatiku oja
Turán

Turán oli Ungari tank, mis valmis Tšehhoslovakkias Škoda tehases välja töötatud prototüübi eeskujul. Aastatel 1941–1944 toodeti 424 tanki. Seda toodeti kahes versioonis: Turán I ja Turán II.
Znamenskoje rajoon

Znamenskoje rajoon on mitme rajooni nimi: Znamenskoje rajoon (Omski oblast), rajoon Omski oblastis Znamenskoje rajoon (Orjoli oblast), rajoon Orjoli oblastis
Hilba

Hilba oli küla praeguse Põlva maakonna alal Kanepi kihelkonnas. Aastal 1977 küla kaotati ning osa selle alast liideti Krootuse külaga, teine osa (Täikülä) Ihamaru külaga. Hilba jõgi Hilba järv
Hindriku

Hindriku oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Keema küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Urvaste kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel. Endise küla lähedal on Maru järv.
Hirmu

Hirmu on/oli mitme Eesti küla nimi: Hirmu (Põlvamaa) Hirmu (Võrumaa) Hirmuküla, Viljandimaal
Hirmu (Põlvamaa)

Hirmu oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Kauksi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1940. aastatel.
Leopard 1

Leopard 1 on Saksamaal projekteeritud ja toodetud lahingutank. Leopard 1 tankid võeti kasutusele 1965. aastal. Alates 1990. aastast on Leopard 1 tähtsus Euroopa maade vägedes järjepanu vähenenud ning tema rolli on üle võtnud Leopard 2. 2024. aasta septembris näitas Ukraina maaväe 5. tankibrigaad oma relvastuses olevaid lisasoomusega Leopard 1-e eksemplare.  Austraalia  Brasiilia  Ecuador  Kreeka  Tšiili  Türgi  Ukraina Ukrainian 5th Tank Brigade Gets Leopard 1 Tanks with Added Armor (15.09.2024) Десять данських Leopard 1 вже в Україні (vaadatud: 08.09.2023)
Ariete

Ariete on Itaalia lahingutank. Tanki töötas välja konsortsium, kuhu kuulusid Iveco-Fiat ja OTO Melara. Arietet toodeti 200 tükki aastatel 1995–2002.
Kromõ rajoon

Kromõ rajoon (vene keeles Кромской район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti keskosas. Rajooni keskus on Kromõ alev. Rajoon piirneb põhjas Uritski rajooniga, kirdes Orjoli rajooniga, idas Sverdlovski rajooniga, kagus Glazunovka rajooniga, lõunas Trosna rajooniga, edelas Dmitrovski rajooniga ja loodes Soskovo rajooniga. Rajooni pindala on 969 km². Elanike arv oli 2012. aastal 21 277, 2009. aastal 23 100 ja 2002. aastal 24 400. Kromõ rajoonis on 138 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kromõ alevi) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu. Q126719912
D-IX

D-IX ka DIX oli metamfetamiinipõhine uuringuravim, mis töötati militaarseks inimkasutuseks välja Gerhard Orzechovski poolt 1944. aastal. Tol ajal jätkusid lisaks morfiinile ja pervitiinile ka nn "imerohu" otsingud. Kieli Ülikooli farmakoloogia-professor Gerhard Orzechovski, kes sõja ajal oli tegev kui Läänemere mereväe ülemjuhatuse sanitaarameti staabiarst ja ülemfarmakoloog käis ühe-mehe-lahingpaadi Neger asukate tarbeks välja 10 preparaati. Need ravimid 1 kuni 10 tähistati lühenditega DI kuni DX. Ravimid koosnesid erineva koostismääraga Eukodalist, kokaiinist, pervitiinist, Dicodidist (poolsünteetiline morfiini derivaat). Märtsis 1944 valmistas Kieli mereväelaatsareti apteek kõigist kümnest viis tabletti. Neid manustati viiekümnele sõdurile Blaukoppeli väljaõppelaagris. Saksa mereväe ohvitser Hellmuth Heye andis rohelise tule DIX-ile. DIX oli segu, mis koosnes viiest milligrammist kokaiinist ja kolmest milligrammist metamfetamiinist. Sanitaarteenistuselt saadi 500 tabletti kahe torpeedoga väikealveelaevade Biber ja Neger meeskondadele SS-i saloperatsioonide juht Otto Sorzeny võttis "katsetusele" 1000 D-IX.(Ohler, 196:2017) Norman Ohler: "Patsient A. Uimastid Kolmandas Reichis" ehk ("Totale Rausch. Drogen im Dritten Reich."), Helios kirjastus, 2017, ISBN-10: 9949554977 Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:D-IX seisuga 26.09.2017.
Hans-Joachim Neumann

Hans-Joachim Neumann (15. märts 1939 Barth – 4. oktoober 2014) oli Saksa arst ja hambaarst, suu-, lõua- ja näokirurgia professor, 1995. aastast Berliini Charité kliinikumi arstlik direktor. Ta avaldas meditsiiniajaloolisi töid. Neumann õppis Rostocki Ülikoolis 1960–1965 stomatoloogiat ning seejärel ka meditsiini ning lõpetas 1969. aastal õpingud riigieksamiga. Ta sai doktorikraadi 1965 stomatoloogias tööga "Vorkommen und quantitative Bestimmung von Huminsäuren und Chlorogensäure in Kaffee-Extrakten" ja 1969 meditsiinis tööga "Klinische Untersuchungen über die Wirkung des Langzeitlokalanästhetikums Marcain". Rostocki Ülikooli kliinikus oli Neumann arst ning 1980. aastast suu-, lõua- ja näokirurgia dotsent. Aastal 1978 esitas ta väitekirja B teemal "Klinisch-ätiologische und tierexperimentell-teratologische Untersuchungen zur Ätiologie von Missbildungen unter besonderer Berücksichtigung der Lippen-, Kiefer-, Gaumen-, Segelspalten". Aastal 1987 kutsuti ta Berliini Charité kirurgilise stomatoloogia ning lõua- ja näokirurgia kliiniku direktoriks ning sai pärast Saksamaa taasühinemist 1990 seoses selle ametikohaga C4-professuuri. Aastal 1995 edutati ta Charité Berlin-Mitte korpuse arstlikuks direktoriks. Aastal 1997 juhtus tal raske liiklusõnnetus, mille tagajärjel ta aastaid põdes. Kui kliinik, mida Neumann juhtis, 2002 suleti, läks ta pensionile. Tema uurimisala oli näo väärarengud. Ta on avaldanud Martin Lutheri ja mitme Preisi kuninga patograafia. Koos Henrik Eberlega kirjutatud raamatus "Kas Hitler oli haige? Lõppdiagnoos" ("War Hitler krank? Ein abschließender Befund") leidub hulgaliselt viiteid läbiuuritud algallikatele; Hitleri psühhopatoloogia osas pöörati erilist tähelepanu Hitleri ihuarsti Theodor Morelli kalendermärkmikule. Raamatus jõuti Hitlerile manustatud ravimite loetelus 82 erineva ravimpreparaadini. Prof. Dr. Dr. Hans-Joachim Neumann Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Hans-Joachim Neumann seisuga 26.09.2017.
NSV Liidu Kirjanike Liit

NSV Liidu Kirjanike Liit (vene keeles Союз писателей СССР) oli aastatel 1934–1991 Nõukogude Liidus tegutsenud loominguline ühendus, mis ühendas kutselisi literaate: kirjanikke, kriitikuid, kirjandusteadlasi ja tõlkijaid. Kirjanike liit asutati 1934. aastal. Liitu on juhtinud: 1934–1936 Maksim Gorki 1936–1938 Aleksei Tolstoi 1938–1944 Aleksandr Fadejev 1944–1946 Nikolai Tihhonov 1946–1954 Aleksandr Fadejev (teist korda) 1954–1959 Aleksei Surkov 1959–1977 Konstantin Fedin 1977–1986 Georgi Markov (esimene sekretär) 1986–1991 Vladimir Karpov 1991 Timur Pulatov. Liidule allusid kirjastus Sovetski Pissatel, Gorki-nimeline Kirjandusinstituut, ajaleht Literaturnaja Gazeta, ajakirjad Novõi Mir, Znamja, Družba Narodov, Inostrannaja Literatura ja Junost. Liidu liikmete arv oli 1954. aastal 3695, 1976. aastal 7942 ja 1989. aastal 9920. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist 1991. aastal lagunes Kirjanike liit paljudeks ühendusteks. Põhilised järeltulijad olid patriootilise suunitlusega Kirjanike Liit Venemaal (Союз писателей России; esimene esimees Juri Bondarev) ja demokraatliku suunitlusega Venemaa Kirjanike Liit (Союз российских писателей).