laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Schlieffeni plaan

Schlieffeni plaan oli Saksamaa armee peastaabis Alfred von Schlieffeni juhtimisel välja töötatud sõjaline plaan Prantsusmaa ja Venemaa purustamiseks. Plaani põhijooned said paika 1905. aastal, kuid seda täiendati ja muudeti kuni Esimese maailmasõja alguseni. Schlieffeni plaani põhiideeks oli Prantsusmaa kiire alistamine, misjärel saanuks Saksamaa suunata kõik oma jõud Venemaa purustamiseks, sest sõja alguses loeti potentsiaalselt ohtlikumaks vastaseks esimest, mis suutnuks mobilisatsiooni Venemaast tunduvalt kiiremini läbi viia (Saksa ja Prantsuse mobilisatsiooniaega arvestati kahele, Venemaa oma aga kuuele nädalale). Prantslaste kiireks võitmiseks töötas Schlieffen välja hiiglasliku ümberhaaramisoperatsiooni, mis pidi lähtuma Saksa-Belgia piirist, kus Saksa sõjaväe parem tiib tungib läbi Belgia ning marsib laial rindel läände, pöördudes Pariisi kohal lõunasse, püüdes Prantsuse armeesid hiiglaslikku kotti võtta või hävituslahingutes purustada. Et saavutada parema tiiva võimalikult suur ülekaal, otsustas Schlieffen vähendada vasaku tiiva armeede arvu miinimumini, need pidid esialgu asuma vaid kaitses ning kui parema tiiva haarang oleks õnnestunud, pidanuks need võimaluse korral asuma pealetungile, et läbi viia Prantsuse armeede täielik ümberhaaramine. Idarindele Venemaa vastu planeeris Schlieffen vaid ühe armee, mis pidi seal Prantsusmaa purustamiseni Ida-Preisimaad kaitsma. Kui prantslased oleks aga alistatud, olnuks sakslaste järgmiseks ülesandeks oma suurepärast raudteede võrku kasutades läänerinde väed võimalikult kiiresti itta liigutada, et Venemaa puruks lüüa. Kui Schlieffen 1905. aastal peastaabi juhi kohalt lahkus, oli plaan üldjoontes valmis ning see rõhus vaid sakslaste parema tiiva tugevusele. Kuid Schlieffeni järglane Helmuth von Moltke hakkas kartma, et prantslased võivad liialt nõrgast vasakust tiivast läbi murda ning hakkas plaani muutma, paigutades üha enam vägesid paremalt tiivalt vasakule. Siiski jäi parem tiib vasakust tunduvalt tugevamaks ning ka Moltke arvas, et sõja korral suudetakse prantslased ikkagi purustada. Esimese maailmasõja alguses püüdiski Saksamaa Schlieffeni plaani ellu viia, kuid lahingute käigus tehti mitmeid möödalaskmisi ning kuu aega pärast sõja algust sisuliselt loobuti plaanist, kuna arvati, et prantslased on juba alistatud. Ent selle asemel, et end lööduks tunnistada, algatasid prantslased vasturünnaku, mis on tuntud Marne'i lahingu nime all, ning tõrjusid sakslased Pariisi alt tagasi. Schlieffeni plaani nurjumine tekitas läänerindel patiseisu, mida sõdivad pooled ei suutnud lahendada järgneva nelja aasta jooksul.
Ain Soidla

Ain Soidla (26. september 1940 – 15. oktoober 2018) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane ja eesti pangandustegelane. Ta lõpetas 1960. aastal Kingissepa Keskkooli. Aastatel 1973–1976 õppis NLKP Keskkomitee juures asuvas Ühiskonnateaduste Akadeemias ja sai filosoofiakandidaadi kraadi. 1960. aastast töötas ta Kingissepa Kalakombinaadis kehakultuurimetoodikuna, seejärel teenis Nõukogude armees. 1963 EKP Kingissepa rajoonikomitee instruktor, seejärel lektor. Lõpetas Vilniuse Kõrgema Parteikooli 1969 EKP Tallinna linna Mererajooni komitee instruktor, hiljem osakonnajuhataja ja teine sekretär 1973–1976 õppis NLKP Keskkomitee juures asuvas Ühiskonnateaduste Akadeemias 1976 EKP Keskkomitee juures asuva Partei Ajaloo Instituudi sektorijuhataja, seejärel EKP Keskkomitee parteiorganisatsioonilise töö osakonna juhataja asetäitja 1979–1980 töötas NLKP Keskkomitee aparaadis[viide?] 1980–1985 EKP Keskkomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja 1980–1985 Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseisu liige 1985–1988 EKP Keskkomitee parteiorganisatsioonilise töö osakonna juhataja 1985–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige 1986–1990 EKP Keskkomitee büroo liikmekandidaat 1988–1989 Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe Bruno Sauli esimene asetäitja Pärast Eesti iseseisvuse taastamist suundus ta pangandusse ning alates 2004. aastast oli ta Eesti Krediidipanga nõukogu esimees. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. oktoober 2018. Vaadatud 25. oktoobril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1985
Zwelitsha

Zwelitsha on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Buffalo City linnaringkonnas. Zwelitsha on asutatud 1947. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zwelitsha elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,19%, värvilisi 0,29%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24%, valgeid 0,14% ja teisi 0,15%. Koosa keelt pidas emakeeleks 93,21% inimesi, inglise keelt 3,49%, viipekeelt 1,10% ja afrikaani keelt 0,43%. https://census2011.adrianfrith.com/place/260086
Eric Dier

Eric Jeremy Edgar Dier (sündinud 15. jaanuaril 1994 Cheltenhamis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib Inglismaa kõrgliiga klubis Tottenham Hotspur ja Inglismaa jalgpallikoondises kaitsja või poolkaitsjana. Dier kasvas üles Portugalis ja alustas klubikarjääri Lissaboni Sportingus. 2014. aastal liitus ta Tottenham Hotspuriga, sõlmides klubiga viie aasta pikkuse lepingu. Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi ta 14. novembril 2015 sõprusmängus Prantsusmaa vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 26. märtsil 2016 sõprusmängus Saksamaa vastu. 2016. aasta Euroopa meistrivõistluste esimeses alagrupimängus lõi ta värava Venemaa vastu. 2018. aasta maailmameistrivõistluste kaheksandfinaalis kohtus Inglismaa Colombiaga. Mäng lõppes nii normaal- kui ka lisaaja järel viigiseisul 1:1. Järgnenud penaltiseerias realiseeris Dier otsustava löögi, tuues Inglismaa koondisele esimesel võidu penaltiseerias pärast 1996. aasta Euroopa meistrivõistlusi. "Who scored as England beat Colombia on penalties". The Independent. Vaadatud 31.10.2018  Eric Dier – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Profiil Tottenham Hotspur F.C. kodulehel
Emjejane

Emjejane (kuni 2005. aastani Hectorspruit) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Nkomazi vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Emjejane elanikest mustanahalisi aafriklasi 77,94%, valgeid 20,77%, värvilisi 0,84%, India või Aasia päritolu inimesi 0,39% ja teisi 0,10%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 54,99% inimesi, afrikaani keelt 18,58%, tsonga keelt 17,03%, inglise keelt 4,07% ja suulu keelt 1,29%. https://census2011.adrianfrith.com/place/876006
Hiiu 100 Tamme Park

Hiiu 100 Tamme Park on Tallinna Nõmme linnaosa Hiiu asumis Eesti Vabariigi 100. aastapäeva puhul rajatud park. Hiiu 100 Tamme Pargi rajamise algatas Nõmme Tee Seltsi (NTS) liige Kadi Alatalu. Pargi tammiku rajamine toimus Nõmme linnaosa valitsuse poolt Tallinna linnale haljastuse mahavõtmise kompensatsiooniks makstavate tasude arvel, millest suur osa tulebki Nõmmel rajatavate uusehituste alla jäävate ja mahavõetavate puude eest. Pargi kujundas Tallinna keskkonnaameti maastikuarhitekt Kristiina Kupper. Kadi Alatalu algatas ka Hiiu 100 Tamme Pargi juurde kuuluva informatsioonitahvli ja monumentaalse maakivide keskele paigaldatud metallist mälestusmärgi loomise. Nende teostamine toimus tema initsiatiivil ja juhtimisel, suures osas Nõmme elanike ja NTS liikmete annetuste toel. Monumendi autorid on disainerid Erkki Vaader ja Heigo Jelle. Eesti Vabariik 100
Kadi Alatalu

Kadi Alatalu (neiuna Kadi Tammemägi; sündinud 30. juulil 1942) on eesti televisiooniajakirjanik. Ta on Nõmme Heakorra Seltsi ja Nõmme Tee Seltsi liige. Tema algatusel rajati Nõmmele Hiiu 100 Tamme Park. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel erakond Isamaa nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 120 häält ning ei osutunud valituks. Ta oli aastatel 1965–1991 abielus Toomas Alataluga. Epp Alatalu, Riin Alatalu (sündinud 1968) ja Siim Alatalu (sündinud 1978) on nende lapsed. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/kadi-alatalu-teab-mis-varvi-on-suvi?id=50742112 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. mai 2020. Vaadatud 25. oktoobril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Alexander von Bunge (täpsustus)

Alexander von Bunge on mitme Bunge suguvõsa liikme nimi: Alexander von Bunge (1803−1890) Alexander von Bunge (1851−1930)
Kõljala Põllumajanduskool

Kõljala Põllumajanduskool oli kool Saare maakonnas Kõljala külas. Kool tegutses aastatel 1919–1955. Kool asutati 1919 Kuressaare Põllutöökoolina. 1920 sai kool endale Kõljala mõisa hooned ja maad ning kool kolis sinna. Kooli peahoone oli Kõljala mõisa peahoone. Kool kandis eri aegadel nimesid Kuressaare Põllutöökool, Kõljala Põllumajanduskool, Kõljala Kodumajandus- ja Põllutöökool. Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Kõljala Põllumajanduskool (vaadatud 24.10.2018) Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Kõljala Põllumajanduskool https://www.saartehaal.ee/2016/11/22/pollumeeste-halliks-kutsutud-kool-saanuks-tanavu-95/
Tüütus

Tüütus on psühholoogias selline ebameeldiv inimese meeleolu või emotsioon, mida iseloomustab ärrituvus ja mis häirib inimese tavapärast mõttetegevust. Tüütust kutsuvad esile erinevad mõjutajad: korduv lihtne muusika, kellegi teise korduv käitumine, korduvad kohustuslikud tegevused jne. Tihtipeale peetakse tüütuks reklaame või poplaule, mida eri meediakanalites järjepidevalt korratakse. Ajakirjas International Journal of Conflict Management avaldatud uuring leidis, et kui tüütus ilmneb inimestevahelises suhtlemises kellegi isiku suhtes ja probleemi lahendada ei suudeta, võivad tulemused ekstreemseks kasvada. Ka leiti, et kui üks inimene süüdistab teist, et too on tüütu ja endal süüd ei näe, on probleemi teravaksmuutumine rohkem tõenäoline. Psühholoogilise sõja käigus kasutatakse tüütuks muutumise efekti selleks, et halvata kellegi vastupanu. Näiteks 1993. aastal mängis Föderaalne Juurdlusbüroo USA-s Texase osariigis ühe kiriku juures valjuhääldist spetsiaalselt valitud muusikat, mille kohta oli teada, et see mõjub inimestele tüütuna, selleks et sundida David Koreshi poolehoidjaid alla andma. Dean G Pruitt, John C Parker, Joseph M Mikolic. "Escalation as a reaction to persistent annoyance.", International Journalists of Conflict Management. Bowling Green: July 1997, Vol 8, Issue 3; pg. 252 Mark Potok. "FBI grinds away at cult", USA Today, April 14, 1993, pg. 1A.
Théodore Tiffereau

Théodore Tiffereau (sünninimega Théodore Cyprien Tiffereau; 23. juuni 1819 Sainte-Radégonde-des-Noyers, Vendée departemang – 9. märts 1909 Arvert, Charente-Maritime'i departemang) oli prantsuse 19. sajandi fotograaf ja alkeemik, enda väitel ainus, kes on loonud päris kulda. Tifferau reisis 1840. aastatel Mehhikos ja tegi seal dagerrotüüp-kaameraga pilte kohalikest inimestest ja maastikest. Pärast naasmist Prantsusmaale tegeles ta alkeemiliste eksperimentidega ja väitis, et suutis kolmel korral hõbedat transmuteerida kullaks. Ta teatas oma katsetest Prantsuse Teaduste Akadeemiale, kuid ei suutnud komisjoni ees varasemate katsete tulemust korrata. Emily Mullin (15. september 2015). "Silver and Gold". Johns Hopkins University Arts & Sciences Magazine (inglise keeles). Vaadatud 25. oktoober 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Aukartus

Aukartus on psühholoogias emotsioon, kus inimene tunneb kellegi või millegi vastu austust, kuid omavahel on segunenud üllatus, hämmastus ja hirm. Aukartust võib äratada teine inimene, kes on kõrgemal positsioonil ja tuntud, või mingi objekt, mis on teistega võrreldes palju ilusam, suurem, võimsam. Enamik definitsioone peab aukartust kas positiivseks või negatiivseks emotsiooniks, kuid kui inimestel paluda kirjeldada olukorda, kus nad tundsid aukartust, kirjeldab enamik inimesi positiivseid kogemusi. Mõned inimesed tunnevad aukartust rohkem kui teised. On leitud, et regulaarselt tunnevad aukartust inimesed, kes on avatud uutele kogemustele ja on ekstravertsemad. Shiota, Michelle; Keltner, Dacher; Mossman, Amanda (2007). "The nature of awe: Elicitors, appraisals, and effects on self-concept". Cognition and Emotion. 21 (5): 944–963. DOI:10.1080/02699930600923668.
Vilen

Vilen on Vladimir Iljitš Lenini auks kasutusele võetud vene eesnimi. Vilen Galstjan (sündinud 1941), armeenia balletitantsija ja näitleja Vilen Ivanov (sündinud 1934), vene sotsioloog Vilen Kaljuta (1930–1999), ukraina kinematografist Vilen Komissarov (1924–2005), vene tõlketeoreetik Vilen Künnapu (sündinud 1948), eesti arhitekt Vilen Strutinski (1929–1993), vene tuumafüüsik Vilen Tokarev (1934–2019), vene laulja 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Vilen Eestis 10 mehel. Vladlen Ninel
Varastamine (pulm)

Varastamine oli üks tavadest Eesti talupojapulmas. "Varastamine" oli pulmades üpris levinud. Lahkudes mõrsjakodust püüdsid peiupoisid kaasa võtta igasuguseid esemeid (et mõrsja koduigatsust kustutada), valvajateks-takistajateks olid pruudiveljed. Pulmasõidul püüdis ajumees mõrsjat varastada, valvajateks olid peiupoisid. Kui vargus õnnestus, pidid peiupoisid mõrsja lunastama ja taluma peiu etteheiteid. Kui veimekirst toodi peiukoju, siis püüti seda peiupoolsete pulmaliste poolt varastada. Valvajateks-takistajateks olid kirstumehed või veljed. Nood sõidki enamasti kirstu peal, et kirstu mitte silmist lasta. Need olid peamised varguseobjektid pulmades. Omaaegne maagilis-rituaalne tähendus muutus aja jooksul mängulis-naljatlevaks tavaks, mille üheks eesmärgiks oli ka raha korjamine noorpaarile, sest varastatud asi tuli ju välja osta või lunastada (Vigala, Audru, Pöide, Kursi, Karja jne.). Ülo Tedre. Pulmasõnastik IV
Trivimi

Trivimi ('minu kolm jõudu'). on ladina päritolu eesnimi: Trivimi Velliste (sündinud 1947), Eesti poliitik Trivimi Velliste (seenior) (1904–1960), Otepää linnapea
Tunne (eesnimi)

Tunne on eesti eesnimi. Tunne nimepäev on 25. august. Tunne Kelam (sündinud 1936), Eesti poliitik
Malev (eesnimi)

Malev on eesti mehenimi. Nime Malev nimepäev on 23. juuni. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Malev Eestis 10 mehel. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Malev Eestis 9 mehel. Malev Toom (sündinud 1953), eesti fotograaf Eesnime Malev statistika (vaadatud 2. juunil 2019)
Novik

Novik on vene (Новик), valgevene (Новiк) ja poola (Nowik) päritolu nimi, mis pärineb idaslaavi sõnatüvest tähendusega "uus". Venemaal tähendas "novik" ajalooliselt aadli-, bojaari- või kasakasuguvõsast noorukit, kes teenis armees või muus sõjaväestatud organisatsioonis (Народное ополчение). Novik on küla Iraanis, Lõuna-Khorāsāni provintsis Venemaa korvett Novik (1856) teenis Vene Keiserlikus Mereväes 1856. aastast kuni 14. septembrini 1863 Venemaa ristleja Novik (1900) teenis Vene Keiserlikus Mereväes 1899–1904 ning hiljem Jaapani mereväes Suzuya nime all Venemaa hävitaja Novik (1913), hilisem Jakov Sverdlov (hävitaja), andis nime tervele laevaklassile (Novik-klassi hävitajad) Mitmed muud Venemaa ja NSV Liidu laevad  Pikemalt artiklis Novik (perekonnanimi) Aaron Novik (sündinud 1974), Ameerika helilooja, klarnetist ja ansamblijuht Alyaksandr Novik (1975) (sündinud 1975), Valgevene jalgpallur Alyaksandr Novik (1994), (sündinud 1994) Valgevene elukutseline jalgpallur Anton Novik (sündinud 1998), Valgevene elukutseline jalgpallur E. O. Novik, botaanik Isabella Novik, Ameerika matemaatik Mary Novik, Kanada romaanikirjanik Maryna Novik (sündinud 1984), Valgevene odaviskaja Maksim Novik (sündinud 1970), Vene kabetaja Morris S. Novik (1903–1996), Vene-Ameerika leiutaja Naomi Novik (sündinud 1973), Poola päritolu Ameerika romaanikirjanik Syarhey Novik (sündinud 1993), Valgevene jalgpallur Tatiana Novik (sündinud 1994), Vene paarisuisutaja Uladzislau Novik (sündinud 1995), Valgevene trekirattur Vitaly Novik (sündinud 1994), Valgevene jalgpallur
Pulmapõll

Pulmapõll oli eesti talupojapulmas rituaalne riietusese. Koos tanuga oli põll pruudile tõendiks abielu sõlmimisest, põll ja tanu tegid mõrsjast nooriku. Põlle ettesidumine kujunes pulmas omaette tavaks. Nagu tanu pandi pruudile kolm korda pähe (tanutamine), nii seoti ka põlle kohati ette kolmel korral (kord liiga kõrgele, kord liiga madalale). Mõnes pulmas oli põllel pappalus, et põll hoiduks sirge. Põlle kinkis peigmees, oluline põllega seostatud tava oli järgnev põlle lappimine. Ülo Tedre. Pulmasõnastik III Pulmapõll, EVM N 147:9, Eesti Vabaõhumuuseum
Ojavere

See artikkel räägib perekonnanimest. Setomaa küla kohta vaata artiklit Lõkova. Ojavere on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Ojavere uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Bullis, Milk, Oert, Oinaskoff, Oinus, Oost, Osipov, Parsidski, Persidksi, Persidski, Soe, Sussi ja Terri. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ojavere Eestis 33 mehel ja 56 naisel. Elve Ojavere (1935–2022), eesti majandusteadlane
Pulmapäevad

Pulmapäevad oli aeg, mille jooksul kestis eesti talupojapulm. Tavalised pulmad kestsid kolm päeva. Pulmaeelsel päeval ehk pulmalaupäeval kogunesid pulma kutsutud vastavalt mõrsja või peiu majja. Pulma esimene päev oli saajapäev – peig läks koos saajarahvaga mõrsjale järele ja tõi selle oma koju. Teist päeva nimetati vakapäevaks – pruudipoolne vakarahvas sõitis koos veimekirstuga peiukoju. Kolmas päev oli hõimupäev, siis käisid pulmalised pulma järel vastastikku külas. Mõnes kohas kutsuti kolmandat päeva pulma annepäevaks, mis kulus peaparandamiseks ja jantimiseks. Esimest nädalat pärast pulmi kutsuti ka hõimunädalaks. Ülo Tedre. Pulmasõnastik III
Massakas

Massakas on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Massakas on pandud Keeri ja Tähtvere mõisas Nõo kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Massaka-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Hellik (1939. aastal Nõmmel). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Massakas Eestis 11 mehel ja 13 naisel. Aleksander Massakas (1905–1995), Eesti diplomaat ja konsul
Hellik (perekonnanimi)

Hellik on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Hellik uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Eilmann (1937. aastal Massu vallas) ja Massakas (1939. aastal Nõmmel. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Puhaskivi

Puhaskivi on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Puhaskivi uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Reinstein (1936. aastal Esna vallas ja Tallinnas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. ​
Dach

Dach on saksa perekonnanimi (katus). Eestis on perekonnanime Dach pandud Arula mõisas Otepää kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Dachi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kase, Tahk, Tammeraid ja Tähe. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Edgar Tomusk

Edgar Tomusk (26. november 1905 Viljandi – 25. september 1972) oli eestlasest Nõukogude julgeolekutöötaja. Edgar Aleksander Tomusk sündis 26. novembril 1905 Viljandis töölisperekonnas, isa oli ehitustööline. Õppis 4 aastat Viljandi Ministeeriumikoolis ja aastatel 1918–1922 Viljandi linna kõrgemas algkoolis, kust lahkus enne 6. klassi lõpetamist. 1920–1926 õpipoiss K. Ochsche Mehaanilises puu- ja ehitustöökojas Viljandis, 1926–1928 puusepp Eesti kaitseväe puutöökojas Viljandis. 1926. aastal teenis sundaega EV sõjaväes Sakala Partisanide Pataljonis. 1928–1940 oli mööbelsepp K. Ochsche puutöökojas Viljandis ja Frankonia puutöökojas Tallinnas. 1923. aastal astus Viljandi Töölisspordi Seltsi „Spartacus“, kuuludes selle juhatusse. 1924. aasta jaanuarist märtsini oli oma poliitilise tegevuse tõttu vahi all seoses nn 149 protsessiga, kuid vabastati oma nooruse tõttu. Võttis Nõukogude okupatsioonivägede saabudes juunis 1940 ametiühingu liikmena aktiivselt osa „uue korra“ kehtestamisest. Juulis määrati kommunistliku partei usaldusmeheks Viljandi poliitilise politsei juurde. 24. juulil 1940 esitas avalduse kommunistlikku parteisse astumiseks, võeti liikmeks 29. juulil 1940. 14. augustil 1940 määrati ametisse okupatsioonivõimude komplekteeritud poliitilisse politseisse. Septembris 1940 nimetati Siseasjade Rahvakomissariaadi Viljandi linna julgeoleku osakonna operatiivvolinikuks. Detsembris 1940 abiellus Linda Petseriga. Sõja puhkedes astus 1941. aasta juulis hävituspataljoni. 8. juulil 1941 organiseeris ja viis läbi massihukkamise Viljandi linna vangla hoovis, kus mõrvati üheksa inimest. Osales Viljandi hävituspataljoni koosseisus lahingutes Põltsamaa ja Rutikvere juures taganedes Nõukogude Liitu. Augustist 1941 veebruarini 1942 vangivalvur Luninsk-Kuznetski linna vanglas nr. 8 Kemerovo oblastis. 1942–1943 Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi Kõrgema Kooli kuulaja Moskvas, lõpetas selle kooli 1943. 1943–1944 Vologda oblasti Grjazovetsi linna julgeolekutöötaja (operatiivvoliniku abi (praktikant)). 1944–1945 Järva maakonna julgeoleku ülema asetäitja Paides. 1945–1946 Viljandi maakonna julgeoleku 2. jaoskonna ülem. 1946–1949 Viljandi maakonna julgeoleku ülem. Oli Viljandi kooliõpilastest koosnenud põrandaaluse vastupanuorganisatsiooni Triumviraat põhirepresseerijaid (viis läbi arreteerimised ja põhilised ülekuulamised). 1949–1950 Pärnu linna julgeoleku 5. jaoskonna ülem. 1950–1953 Kilingi-Nõmme rajooni julgeoleku ülem, 1953–1954 Siseministeeriumi Kilingi-Nõmme osakonna ülem. 1954–1955 KGB Kilingi-Nõmme rajooni volinik. Vabastati töölt tervislikel põhjustel (tunnistati 2. grupi invaliidiks). Suri 25. septembril 1972 neeruvähki. Ta maeti 28. septembril 1972 Viljandi vanale kalmistule. Edgar Tomusk. EK(b)P Viljandimaa Komitee. RA ERAF.19.7.120 Margus Haav „Ärikeskus mälestab mõrvatuid“ , Sakala, 05.07.2014 Edgar Tomusk EKP KK kaadrite osakond. RA ERAF.1.6.4683 https://www.geni.com/people/Edgar-Alexander-Tomusk/6000000024289819144 https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=403264
UEFA Euroopa Liiga 2018–2019

UEFA Euroopa Liiga 2018–2019 on Euroopa Liiga kümnes ja Euroopa klubide tugevuselt teise karikasarja 48. hooaeg. UEFA Euroopa Liiga 2018–19 finaal toimub Aserbaidžaanis Bakuu olümpiastaadionil. Eesti klubidest osalesid esimeses kvalifikatsiooniringis Nõmme Kalju, Narva Trans ja Levadia, ükski neist ei pääsenud järgmisse ringi. Teises kvalifikatsiooniringis mängis FC Flora ning ka teised klubid, kes olid välja langenud Meistrite Liiga esimeses kvalifikatsiooniringis. UEFA Euroopa Liiga UEFA ametlikul kodulehel
Pea (perekonnanimi)

Pea on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Pea on pandud Meedla mõisas Kaarma kihelkonnas, Kihelkonna mõisas Kihelkonna kihelkonnas ja Hellamaa mõisas Muhu kihelkonnas Saaremaal ning Pagari mõisas Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati pea uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Bondarev ja Bornschein. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pea Eestis 17 mehel ja 24 naisel.
Taaralepp

Taaralepp on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Taaralepp uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Terlap (1937. aastal Tallinnas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Selirand

Selirand on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Selirand uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Seestrand, Seger, Seiler, Selberg ja Zeisig. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Selirand Eestis 14 mehel ja 23 naisel. Elo Selirand (sündinud 1975), eesti režissöör, Enno Seliranna tütar Enno Selirand (1950–2015), eesti psühholoog Jüri Selirand (1928–2017), eesti arheoloog Kirke Selirand (sündinud 2001), eesti näitleja
Ranna kool

Ranna kool oli mitme Eesti kooli nimi: Ranna kool (Harjumaa) Ranna kool (Tartumaa)
Ranna kool (Tartumaa)

Ranna kool oli kool Tartumaal, endise Ranna mõisa alal. Kooli eelkäijad olid 1809 asutatud Sassukvere ja Raatvere vallakool. 1919 muudeti mõlemad koolid algkoolideks. 1923 ühendati need kaks kooli üheks kooliks: Ranna algkooliks. 1944 muudeti Ranna algkool Ranna mittetäielikuks keskkooliks. 1980 põles koolimaja maha ja kool suleti. Ranna algkool Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 24.10.2018) Ranna algkool Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis