August Kitzberg

August Kitzberg (kuni 1863 August Kits, vestekirjanikuna kasutas varjunimesid Tiibuse Jaak Tiibus ja Tiibuse Mari; 29. detsember 1855 Laatre küla, Halliste kihelkond – 10. oktoober 1927 Tartu) oli eesti kirjanik. Halliste meetrikaraamatu järgi sündis August Kitzberg 17. detsembril 1855, mis on uue kalendri järgi 29. detsember 1855. Personaalraamatus on Augusti sünniaeg 27. detsembril 1855. Kuigi tegemist on ümberkirjutamisel sündimud eksitusega, pidas kirjanik ise oma sünnipäevaks just personaalraamatu aega, uue kalendri järgi siis 8. jaanuari 1856. Augusti lapsepõlv möödus Niitsaadul – Penuja vallas Saate külas, kus nende (Kitse nime kandev) pere aastatel 1857–1871 elas ja kus ta vend Jaan oli koolmeister. Kitzberg kirjutas Penuja kuulsaks oma raamatus "Ühe vana "tuuletallaja" noorpõlve mälestused". Kui aga koolmeister Jaan valmistas õppevahendite konkursile esimese eestikeelse gloobuse ja sai selle eest auhinna, siis Halliste pastorile ei meeldinud, et eesti mats sellise au osaliseks saab, seetõttu pani ta Kitse nimele "berg" lõppu ja muutis s-i z-ks. Kuid Jaan Kitzberg oli rahul: ega nimi meest riku.[viide?] Vastuolude tõttu Penuja mõisniku Peeter Widriksiga, samuti majanduslikel põhjustel kolisid Kitzbergid Karksi valda Pöögle-Maiele, kus praegu asub Kitzbergi muuseum. Ta töötas 1873. aastast Viljandimaal Pornusel kihelkonnakohtu notari abilisena, hiljem aga Pornusel, Mornas ja Abjas kihelkonnakohtu notarina, seejärel oli Polli ja Pöögle valla kirjutaja ja vabanes venestuse tagajärjel kohast. Siis asus ta Viljandisse Viljandi Põllumeeste Seltsi ökonoomiks ja teotses hiljemini Kuramaal ja Riias, kust lõpuks siirdus Tartusse. Mulgimaa, Halliste-Karksi tüübid alates saunikuist ja ulatudes kuni mõisnikeni (Abja mõisnik ja kihelkonnakohtunik, parun Stackelberg) ning olud on andnud ainet tema humoristlikele külajuttudele. Näitekirjanikuna kirjutas Kitzberg algul külalavade jaoks vähenõudlikke naljamänge, tuntumad neist on "Punga-Mart ja Uba-Kaarel" (1894) ja "Rätsep Õhk" (1903; aluseks külajutt "Rätsep Õhk ja tema õnneloos", 1892). Pärast kutseliste teatrite tekkimist sai temast üks eesti kunstiväärtusliku draamakirjanduse rajajaid. Vanemuise kutselise teatri avaetenduseks sai 1906. aastal Kitzbergi draama "Tuulte pöörises", järgnesid tragöödia "Libahunt" (1911, ka filmitud) ja draama "Kauka jumal" (1915). Kitzberg on kirjutanud ka lastejutte ja -näidendeid, mälestusi ning vesteid (vestekirjanikuna kasutas ta varjunime Tiibuse Jaak Tiibus). 1924. aastal valiti ta Eesti Ajakirjanikkude Ühingu auliikmeks. "Tiibuse Jaak Tiibuse kirjawahetus" (1919) "Valitud näidendid" (1943) "Külajutud" (1921-1923; 1971; 2002) "Libahunt" (1969) "Piibelehe-Neitsi" (1969) "Libahunt. Kauka jumal" (1976) "Lastejutte" (1979; 2002) "Kuri kuningatütar" (1986) "Valik lühijutte ja näidendeid" (1997) "Piibelehe-neitsi ja teisi jutte" (2001) August Kitzberg avaldas oma kirjatööde mitmesuguste varjunimede (üle 150) all. Tuntumad neist olid Tiibuse Jaak ja Pipramäe Tõnu. Muid pseudonüüme: A. Koldekivi Abram Haimekvitsh Perlstein Aliide Tiibus. stud. med. Copyright 1922 by Mary Tiibus, Vorbuse Eesti Kirjanduse Seltsi laekahoidja endine Balti Barun Maydem, nüüdne kaskodanik Maydem H. J. Goldstein Haimke Haimke J. Goldstein Halmke Josselowitsch Haimke Josselowitsch Goldstein Haimke Josselowitsch Rosenstein Hans Harju-Hans Harju-Hans, Sinu äritatud Hiiu-taat Hallpää Hi–Ha–He Ichkab Kalning Itsig Sockenschweiss Jaan Vaglaraud Kalja-Pärt Marie T Mäliküla Jaan Jassik parempoolne Wabbrigant Pipramäe Tõnu Pipramäe Tõnu Põld Põllu-vana Riia-Priidu sotsialdemokrat ja asutava kogu liige Tiibuse Jaak (Tiibuse Jaak Tiibus, üks märtür kiriku ja usu eest, kui teda nüüd peaks kohtu kätte antama) Tiibuse Mari Wabrigo märk (Kaits aamert, mul om päälelööja kah) Viraku-Märt Worbuse-Jaak Üks vana tuuletallaja August Kitzbergi monument asub Karksi-Nuias. Karksi vallas asub ka August Kitzbergi tubamuuseum, mis on ainus Kitzbergi muuseum. Kirjaniku auks kannab tema nime ka varasem Karksi-Nuia Gümnaasium, mis on nüüd August Kitzbergi nimeline Gümnaasium. Tartus asub August Kitzbergi tänav Kuressaares asub August Kitzbergi tänav Tallinnas Nõmme linnaosas asub August Kitzbergi tänav August Kitzbergi sünnikohta tähistab rändrahn. August kitzberg. Valitud teosed, lk. 677 http://www.mulgimaa.ee/turism/marsruudid/kitzbergi-radadel/ Mulgi Kultuuri Instituut - Kitzbergi radadel (nähtud 21.03.2017) Villem Alttoa, "August Kitzberg" (lühimonograafia). Sari Eesti kirjamehi. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1960, 92 lk Villem Alttoa, "August Kitzberg" (suur monograafia). Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1960, 632 lk ""Libahunt" teatris ja kriitikas" (valimik väljavõtteid "Libahundi" kohta kirjutatud artiklitest). Koostanud ja kommenteerinud Ants Järv. Eesti Raamat, Tallinn 1979 Luule Epner, "Kitzbergist Raudsepani: eesti näitekirjandus 1906–1940" (õpik). Koolibri, Tallinn 1997; 2. trükk 2002 Ants Järv, "August Kitzbergi "Tuulte pöörises" 100". Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2006 Kitsbergi radadel Linda Kaljundi. August Kitzberg "Ühe vana "tuuletallaja" noorpõlve mälestused", EPL, 2. juuli 2010 August Kitzberg Eesti biograafilises andmebaasis ISIK