4. märts

4. märts on Gregoriuse kalendri 63. (liigaastal 64.) päev. Juliuse kalendri järgi 19. veebruar (liigaastal 20. veebruar; 1901–2099). Aasta lõpuni on 302 päeva. 1765 – kaotati Saaremaa provintsiaalne iseseisvus; saar liideti Liivimaa kubermanguga ja sai maakonna staatuse, säilitades samal ajal iseseisva maksusüsteemi, rüütelkonna ja kirikuorganisatsiooni. 1837 – tööle hakkas Tartu eesti poeglaste elementaarkool. 1838. aastal jätkas see tööd juba segakoolina. 1877 – Tartus Tallinna tänaval avati Eesti esimene psühhiaatriahaigla – kaheksa voodikohaga närvi- ja vaimuhaiguste kliinik. 1930 – Stockholmis lõppesid Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses. Eestlastest sai kergekaalus hõbemedali Voldemar Väli ja keskkaalus pronksmedali Karl Kullisaar. 1934 – Eesti jääpallikoondise 20. sajandi viimane, 11. maavõistlus, kus Porvoos kaotati Soomele 3:6. 1936 – uus Saksa saadik Hans Frohwein saabus Tallinna. 1938 – Vabariigi Valitsus otsustas asutada Ratsionaliseerimise Komitee. 1938 – sisekaitseülema otsusega pandi seisma ajalehe Vaba Maa ilmumine. 2001 – Teede- ja sideminister Toivo Jürgensoni eestvedamisel suleti enamus AS Edelaraudtee liinidel toiminud reisirongiliiklusest. 2007 – toimusid Riigikogu XI koosseisu valimised. 1152 – Friedrich I Barbarossa valiti Saksamaa kuningaks. 1187 – Egiptuse ja Süüria sultani Saladini väed vallutasid Jeruusalemma, mis 88 aastat oli olnud ristisõdijate valduses. 1386 – Leedu suurvürst Jogaila krooniti Krakowis Poola kuningaks. Jagelloonide dünastia valitses Poola-Leedu personaaluniooni peaaegu 200 aastat. 1461 – Inglise kuningas Henry VI kukutati, kuningaks sai Edward IV. 1492 – Šotimaa ja Prantsusmaa sõlmisid liidu Inglismaa vastu. 1493 – Christoph Kolumbus naasis oma Ameerika avastusretkelt Lissaboni. 1519 – Hernán Cortés jõudis Mehhikosse. 1675 – Inglismaa kuningas Charles II nimetas John Flamsteedi kuninga astronoomilisks vaatlejaks. Samal aastal asutati ka Kuninglik Greenwichi observatoorium. 1789 – New Yorgis tuli kokku esimene USA Kongress. 1790 – Prantsusmaa jagati departemangudeks. 1797 – lord Lake'i juhtimisel surusid Briti väed maha Iirimaal Ulsteris aset leidnud ülestõusu. 1813 – Vene väed saabusid prantslaste järel Berliini. 1857 – Pariisi rahulepinguga lõpetati Briti-Pärsia sõda ja Pärsia šahh tunnustas Afganistani iseseisvust. 1890 – Šotimaal avati Forthi sild. 1894 – suur tulekahju Shanghais, milles hävis üle tuhande hoone. 1904 – Vene-Jaapani sõda: Vene väed tõmbusid Koreas tagasi pealetungivate jaapanlaste ees. 1917 – Esimene maailmasõda: Saksa armee alustas ulatuslikku taganemist läänerindel. 1930 – suurüleujutused Languedocis. 1934 – Tšehhoslovakkia autotootja Tatra esitles esimest seeriatootmisse jõudnud voolujoonelist autot – Tatra 77-t. 1945 – Teine maailmasõda: Punaarmee jõudis läbi Saksa Pommeri provintsi tungides Läänemereni. 1952 – Hiina süüdistas USA-d bakterioloogilise relva kasutamises Korea sõjas. 1964 – Küprose konflikt: ÜRO Julgeolekunõukogu otsustas saata Küprosele ÜRO rahuvalvejõud (UNFICYP). 1970 – Vahemeres Riviera lähedal uppus Prantsuse allveelaev, hukkusid 57 meeskonnaliiget. 1972 – Nõukogude Liit sõlmis Liibüaga lepingu Liibüa naftatööstuse arendamiseks ja sealse toornafta töötlemiseks. Sellega taheti survet avaldada Lääne nafakompaniide vastu. 1975 – Charlie Chaplin löödi Buckinghami palees rüütliks. 1977 – Bukarestis ja selle lähistel toimus tugev maavärin, milles hukkus ligikaudu tuhat inimest.. 1991 – tuhanded streikivad Uuralite söekaevurid pidasid miitinguid, toetamaks president Boriss Jeltsinit. 1994 – neli islamiterroristi mõisteti süüdi pommiplahvatuste korraldamises New Yorgi Maailma Kaubanduskeskuses. 1996 – Tel Avivi kaubanduskeskuses toimus enesetaputerroristi organiseeritud pommiplahvatus, kus hukkus vähemalt 15 ja vigastada sai üle 130 inimese. 1998 – Pakistani üleujutustes hukkus vähemalt 300 inimest, umbes 1500 elanikku jäi kadunuks. 1999 – USA mereväe piloot, kes õppustel Alpides purustas suusatõstuki kaabli, misjärel hukkus 20 inimest, mõisteti USA sõjaväekohtu poolt õigeks. Kohtuotsus põhjustas Itaalias pahameelelaine.  Pikemalt artiklis Sündinud 4. märtsil 1484 – Georg (Brandenburg-Ansbach), Ansbachi markkrahv ja Bayreuthi asevalitseja 1678 – Antonio Vivaldi, itaalia helilooja 1830 – Peeter Südda, rahvaluulekoguja 1865 – Eduard Vilde, eesti kirjanik 1879 – Bernhard Kellermann, saksa kirjanik 1893 – Walter Baade, saksa astronoom 1907 – Raissa Kõvamees, Kanada eesti kirjanik 1947 – Jan Garbarek, norra džässmuusik 1951 – Chris Rea, inglise laulja ja muusik 1963 – Mart Kivastik, eesti proosa- ja näitekirjanik 1964 – Andres Adamson, eesti ajaloolane, kirjastaja ja haridustegelane 2003 – Madis Kütt, eesti sisulooja, muusik  Pikemalt artiklis Surnud 4. märtsil 1615 – Hans von Aachen, saksa maalikunstnik 1852 – Nikolai Gogol, vene kirjanik 1982 – Karl Kimmel, Eesti Vabadussõja veteran 1994 – John Candy, Kanada filminäitleja 2006 – Edgar Valter, eesti kunstnik 2019 – Klaus Kinkel, Saksamaa poliitik ja jurist 2020 – Javier Pérez de Cuéllar, Peruu diplomaat 2021 – Johannes Kert, Eesti poliitik, sõjaväelane ja riigiametnik Püha Kasimiri päev (Poola, Leedu) Eestikeelse kalendri järgi: Eimar, Elmar, Elmo, Almar Tallinna maksimumtemperatuur +6,4 °C (1961) Tallinna miinimumtemperatuur –20,1 °C (1942) Tartu maksimumtemperatuur +6,9 °C (1959) Tartu miinimumtemperatuur –27,0 °C (1958) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 124 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Tallinna — Tartu liinil jääb käima üks rong; Õpetajate Leht, nr. 8, 23 veebruar 2001 (DIGAR) http://www.vvk.ee/varasemad/?v=r07/