laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1971. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1971. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 11. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 5.–7. märtsini Soomes Hämeenlinnas. Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 54 Maailmameister 1970: Aleksandr Tihhonov, NSVL Ametlikud tulemused Finaal: 7. märts Osavõtjaid: 12 võistkonda Maailmameister 1970: NSVL Aleksandr Tihhonov, Viktor Mamatov, Rinnat Safin, Aleksandr Ušakov
1973. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1973. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 12. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 2.–4. märtsini USAs Lake Placidis. Finaal: 2. märts Osavõtjaid: 39 Maailmameister 1971: Dieter Speer,  Saksa DV Ametlikud tulemused Finaal: 4. märts Osavõtjaid: 10 võistkonda Maailmameister 1971:  NSVL Aleksandr Tihhonov, Viktor Mamatov, Rinnat Safin, Nikolai Muhhitov
Real Sociedad

Real Sociedad de Fútbol, S.A.D. on Hispaania jalgpalliklubi, mille kodulinn on Donostia. Klubi asutati 7. septembri 1909 ja praegu mängib see Hispaania jalgpalli kõrgliigas Primera Divisiónis. Real Sociedadi kodustaadion on Estadio Anoeta, millel on 26 756 pealtvaatajakohta. Pikka aega mängisid klubis ainult baski päritolu mängijad. Esimene mittebaski jalgpallur Real Sociedadis oli 1989. aastal iirlane John Aldridge. Real Sociedad on tulnud kaks korda Hispaania meistriks (1980–81, 1981–82) ning võitnud kaks Copa del Reyd ja ühe Supercopa de España. Klubi on tulnud Segunda Divisióni meistriks kolm korda (1948–49, 1966–67, 2009–10 hooajad). Real Sociedad ei langenud aastatel 1967–2007 Hispaania kõrgliigast kordagi välja. Hooajal 2006–2007 saadi kõrgliigas 19. koht ja langeti esiliigasse, kust jõuti taas kõrgliigasse alles hooajal 2010–2011. UEFA Meistrite Liiga alagrupiturniirile on Real Sociedad jõudnud kolmel korral ja parimaks tulemuseks on jõudmine kuueteistkümne parima hulka hooajal 2003–2004. UEFA Euroopa Liigas ehk endises UEFA karikas on parimaks tulemuseks poolfinaali jõudmine hooajal 1982–1983. Seisuga 9. jaanuar 2024 Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. La Liga Võidud (2): 1980–81, 1981–82 Copa del Rey Võidud (2): 1986–87, 2019–20 Supercopa de España Võidud(1): 1982 Segunda División Võidud (3): 1948–49, 1966–67, 2009–10 "First team". Real Sociedad. Vaadatud 27. juulil 2022. Ametlik koduleht
1497

◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1460. aastad | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1493 | 1494 | 1495 | 1496 | 1497 | 1498 | 1499 | 1500 | 1501 | ► | ►► 1497. aasta (MCDXCVII) oli 15. sajandi 97. aasta. 8. juuli – Vasco da Gama alustas purjelaevadel teekonda Lissabonist Indiasse. 22. november – Vasco da Gama jõudis Hea Lootuse neemele. ... ... ...
Kummibursera

Kummibursera (Bursera simaruba) on mürripuuliste sugukonda bursera perekonda kuuluv troopilise lehtpuu liik. Punakaspruuni värvuse tõttu on kummibursera oma levila piires tuntud ka kui "alasti indiaanlane" (hispaania keeles indio desnudo) ning päikesepõletuse tagajärjel ketendava nahaga turisti meenutava koore tõttu "turistipuuna". Ingliskeelsed nimetused gumbo limbo, turpentine tree ja birch-gum osutavad vaigusele ja tärpentinilõnalisele koorele. Kummibursera on keskmise suurusega heitlehine või osaliselt igihaljas kiirekasvuline troopiline puu, mis võib kasvada kuni 15,2 m kõrguseks. Massiivsest kuni 0,9 m läbimõõduga tüüakast ja kõverast tüvest hargnevad jässakad ebakorrapärase kujuga oksad. Punakaspruuni ketendavalt koorduva pealiskihi alt paistab oliivroheline või hallikas sile puukoor. Koor on vaigune ja tärpentini meenutava lõhnaga. Liitlehed 10,2–20,3 cm pikkused, 2,5–5,1 cm pikkused lehekesed ovaalsed või süstjad. Lehed langevad varakevadel vahetult enne uute lehtede ilmumist. Õitseb talvel, samal puul on tavaliselt nii isas- kui ka emasõied. Puit on hele, pehme ja kerge. Kummibursera koor Kummibursera koor Kummibursera kasvab looduslikult Ameerika Ühendriikides Lõuna-Floridas, Mehhikos, kõikides Kesk-Ameerika maades, Kariibi mere saartel ning Lõuna-Ameerika põhjaosas Guyanas, Venezuelas ja Brasiilias Roraima ja Amazonase osariikides. Ebahariliku, kuid atraktiivse koore ja tüve tõttu on kummibursera linnahaljastuses populaarne varjupuu. Kergesti kasvamaminevaid oksi kasutatakse "elavtara" istutamiseks. Vaigust valmistatakse liimi ja värnitsat. Haitilased valmistavad tüvest trumme. Pehme puit sobib nikerdamiseks. Kershner, Bruce et al. 2008. National Wildlife Federation field guide to trees of North America. New York: Sterling Publishing Co. (ISBN 978-1-4027-3875-3) Bursera simaruba Floridata kodulehel. Bursera simaruba teave USDA andmebaasis.
1974. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1974. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 13. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 26. veebruarist 3. märtsini Nõukogude Liidus Minskis. Esimest korda oli maailmameistrivõistlustel kavas 10 km sprint. Finaal: 28. veebruar Osavõtjaid: 56 Ametlikud tulemused Finaal: 27. veebruar Osavõtjaid: 57 Maailmameister 1973: Aleksander Tihhonov  NSVL Ametlikud tulemused Finaal: 1. märts Osavõtjaid: 14 võistkonda Maailmameister 1973:  NSVL Aleksandr Tihhonov, Rinnat Safin, Juri Kolmakov, Gennadi Kovaljov
Clive Swift

Clive Walter Swift (9. veebruar 1936 Liverpool – 1. veebruar 2019) oli Inglismaa näitleja. Teda tuntakse eeskätt Hyacinth Bucketi abikaasa Richard Bucketina komöödiasarjas "Rahu, ainult rahu!". Lisaks on ta mänginud telesarjas "Doctor Who". Swift oli 1965–1975 abielus romaanikirjanik Margaret Drabble'iga. Clive Swift andmebaasis IMDb
1975. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1975. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 14. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 13.–16. veebruarini Itaalias Anterselvas. Kuupäev: 15. veebruar Osavõtjaid: 66 võistlejat Riike: Maailmameister 1974: Juhani Suutarinen Kuupäev: 14. veebruar Osavõtjaid: 67 võistlejat Riike: Maailmameister 1974: Juhani Suutarinen Kuupäev: 16. veebruar Osavõtjaid: 16 võistkonda Riike: Maailmameister 1974: Aleksandr Ušakov, Aleksandr Tihhonov, Juri Kolmakov, Nikolai Kruglov
1498

◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1460. aastad | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1494 | 1495 | 1496 | 1497 | 1498 | 1499 | 1500 | 1501 | 1502 | ► | ►► 1498. aasta (MCDXCVIII) oli 15. sajandi 98. aasta. 20. mai – Maadeavastaja Vasco da Gama saabus Calicuti Indias, et lõpetada oma reis ümber Aafrika. 23. mai – Itaalias poodi ning põletati tuleriidal poliitika- ja usureformaator Girolamo Savonarola. 30. mai – Christoph Kolumbus alustas Hispaaniast Sanlucarist kuue laevaga oma kolmandat avastusretke. 28. juuni – Hiinas leiutati hambahari, see valmistati bambuskepi külge kinnitatud metssea harjastest. 31. juuli – Christoph Kolumbus avastas oma kolmandal uurimisreisil saare, mille nimetas Trinidadiks. Päev hiljem maabus ta esimest korda Ameerika mandril, avastades Orinoco jõe suudme. 20. september – Jaapani Nankaidō piirkonda maavärina järel tabanud tsunami uhtus Kamakuras Kōtoku-ini templis ära hoone, kus paiknes Suur Buda kuju. Laagna mõisa on esmamainitud nimedega Kuydenurm ja Altwaiwara. 5. aprill – Giovanni dalle Bande Nere, Itaalia kondotjeer 1. juuni – Maarten van Heemskerck, Hollandi kunstnik 29. juuni – Wilhelm von Hohenzollern, Riia peapiiskop 15. november – Austria Eleonore, Portugali kuninga Manuel I (1518–1521) ja Prantsuse kuninga François I abikaasa (alates 1530) 19. detsember – Andreas Osiander, saksa usureformaator Lanceloot Blondeel, flaami maalikunstnik 4. veebruar – Antonio del Pollaiolo, itaalia maalikunstnik, skulptor, graveerija ja kullassepp 7. aprill – Charles VIII, Prantsusmaa kuningas 23. mai – Girolamo Savonarola, dominikaani preester ja Firenze poliitiline juht 19. detsember – Jeanne de Laval, Napoli kuninga ja Anjou' krahvi René I abikaasa Dietrich Hake, Tartu piiskop [1] Tehnoloogiaajalugu. Postimees 30. juuni 2021.
Kirjad Inglile

"Kirjad Inglile" on Eesti-Soome koostööna 2011. aastal valminud Sulev Keeduse mängufilm. Filmi süžee põhineb Madis Kõivu ja Sulev Keeduse originaalkäsikirjal. Film esilinastus 27. jaanuaril 2011 Tallinnas Solarise kinos. 2011. aasta jooksul kogus film Eesti kinodes 4872 vaatajat. "Kirjad Inglile" on filmitud Eestis, Lätis ja Mauritaanias. Oktoobris 2011 esitati film võõrkeelse filmi Oscari kandidaadiks. Tõnu Oja – Jeremia Juunas Kirotaja Katariina Lauk – psühhiaater Hildegard Vilt Ragne Pekarev – Senta Tiina Tauraite – Edda Ketter Habakukk – Fee Mirtel Pohla – Merily Rain Simmul – helilooja Elvis Alina Karmazina – Alina Mari-Liis Lill – okulist Kaie Mihkelson – valvur Katrin Saukas – Lovely Laabus Elle Kull – laibaautojuht Roman Baskin – hull kolonel Erik Ruus – baarmen "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 29. aprill 2013. Vaadatud 20. augustil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Eesti esitas Keeduse "Kirjad Inglile" Oscari nominendiks Koduleht
Frank Churchill

Frank Edwin Churchill (20. oktoober 1901 – 14. mai 1942) oli USA filmihelilooja. Ta kirjutas muusika muu hulgas Walt Disney 1937. aasta joonisfilmile "Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi". Frank Churchill sooritas 14. mail 1942 40-aastaselt enesetapu.
Tim Ingold

Timothy Ingold (sündinud 1. novembril 1948) on šoti antropoloog. Ta töötab Aberdeeni Ülikoolis. Tema kasutusele võetud on mõiste taskscape – ülesannete maastik. Alates 1998. aasta mais toimunud konverentsist "Uses of Nature – towards an Anthropology of Environment" on ta korduvalt külastanud Eestit seoses teadusüritustega. Hunters, pastoralists and ranchers: reindeer economies and their transformations. Cambridge: Cambridge University Press 1980. The architect and the bee: reﬂections on the work of animals and men. Man (N.S.), 1983, 18: 1–20. The appropriation of nature: essays on human ecology and social relations. Manchester: Manchester University Press 1986. Evolution and social life. Cambridge: Cambridge University Press, 1986 T. Ingold, D. Riches, J. Woodburn (toim). Hunters and gatherers I: history, evolution and social change, Oxford: Berg 1988. Notes on the foraging mode of production. T. Ingold (toim). What is an animal?, London: Unwin Hyman 1988. Introduction. The animal in the study of humanity. The social and environmental relations of human beings and other animals. V. Standen, R. A. Foley (toim). Comparative socioecology, Oxford: Blackwell Scientiﬁc 1989. An anthropologist looks at biology. Man, 1990, (N.S.) 25: 208–229. 2000. The Perception of the Environment: Essays on livelihood, dwelling and skill. London: Routledge. 2007. Lines: a brief history. London: Routledge. 2011. Being Alive: Essays on Movement, Knowledge and Description. London: Routledge.
Aberdeeni Ülikool

Aberdeeni Ülikool ülikool, mis asub Aberdeenis. Ta on asutatud aastal 1495. Ta on Šotimaa vanimaid ülikoole.
Burjaatia

Burjaatia Vabariik on 1. järgu haldusüksus (vabariik) Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas. Burjaatia piirneb lõunas Mongooliaga, läänes ja põhjas Irkutski oblastiga, idas Taga-Baikali kraiga. Hõlmab Baikali järve idakalda, ulatudes Jablonovõi ahelikuni. Suuremad jõed on Selenge, Barguzin ja Ülem-Angara. Kõrgeim mägi on Munku-Sardõk. Vabariigi koosseisus on järgmised rajoonid: Barguzini rajoon (Баргузинский район) Baunti evengi rajoon (Баунтовский район) Bitšura rajoon (Бичурский район) Džida rajoon (Джидинский район) Horinski rajoon (Хоринский район) Ivolginski rajoon (Иволгинский район) Jeravna rajoon (Еравнинский район) Kabanski rajoon (Кабанский район) Kižinga rajoon (Кижингинский район) Kjahta rajoon (Кяхтинский район) Kurumkani rajoon (Курумканский район) Muhhoršibiri rajoon (Мухоршибирский район) Muja rajoon (Муйский район) Oka rajoon (Окинский район) Pribaikalski rajoon (Прибайкальский район) Selenga rajoon (Селенгинский район) Severo-Baikalski rajoon (Северобайкальский район) Zaigrajevo rajoon (Заиграевский район) Zakamenski rajoon (Закаменский район) Tarbagatai rajoon (Тарбагатайский район) Tunkinski rajoon (Тункинский район) 2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas vabariigis 981 238 inimest, kellest olid 27,81% burjaadid, 67,82% venelased, 0,98% ukrainlased ja 0,83% tatarlased. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Burjaatia elanikest burjaate 29,51%, venelasi 64,89%, tatarlasi 0,7% ja ukrainlasi 0,58% 1 1939–1989 loeti burjaate ja sojoote üheks rahvaks. 2 1926 oli Burjaatia suurem, hõlmates piirkondi, mis praegu kuuluvad Taga-Baikali kraisse ning Irkutski oblastisse. Linnades elab 46% rahvastikust. Pealinnas Ulan-Udes elab üle 1/3 vabariigi elanikest. Vabariigi sünniks loetakse Burjaadi-Mongoli ANSV loomist Vene NFSV koosseisus 30. mail 1923. 1958. aastal nimetati Burjaadi-Mongoli ANSV Burjaadi ANSV-ks. 1992. aastast kannab nime Burjaatia Vabariik. Aga Burjaadi autonoomne ringkond Ust-Orda Burjaadi autonoomne ringkond Agvan Doržijev Lubsan Sandan Tsõdenov Daši-Doržo Itigelov Bidija Dandaron Ivolga klooster Gombožab Tsöbikov Datsan Burjaadi kirjandus "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. aprill 2011. Vaadatud 30. aprillil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2020. Vaadatud 11. augustil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)  Burjaatia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
1499

◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1460. aastad | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1495 | 1496 | 1497 | 1498 | 1499 | 1500 | 1501 | 1502 | 1503 | ► | ►► 1499. aasta (MCDXCIX) oli 15. sajandi 99. aasta. ... ... 29. jaanuar – Katharina von Bora, Saksa nunn, Martin Lutheri abikaasa 29. august – Alesso Baldovinetti
Vaikiv teadmine

Vaikiv teadmine (tacit knowledge) on teadvustamata teadmine. Mõiste võttis kasutusele Michael Polanyi.
Lõuna-Ameerika laam

Lõuna-Ameerika laam on laam, mille koosseisu kuuluvad Lõuna-Ameerika manner ja Atlandi ookeani edelaosa Lõuna-Ameerika mandrist Kesk-Atlandi mäestikuni. Lõuna-Ameerika laam eemaldub idas Aafrika laamast, kuhu on tekkinud Kesk-Atlandi mäestiku lõunaosa ehk Lõuna-Atlandi mäestik. Lõunas piirneb ta Antarktika ja Scotia laamaga. Läänes põrkub Lõuna-Ameerika laam Nazca laamaga. Põhjas kulgeb ta piki Kariibi laama ja Põhja-Ameerika laama. Lõuna-Ameerika laam liigub Kesk-Atlandi mäestikust lääne poole. Ida suunas liigub talle vastu tihedama maakoorega Nazca laam, mis piki Vaikse ookeani rannikut sukeldub Lõuna-Ameerika laama alla. Selline laamade liikumine on põhjustanud Andide tõusu ja vulkaanide tekke ning põhjustab siiani tugevaid maavärinaid. Lõuna-Ameerika laam on tekkinud Gondwana hiidmandri lagunemisel Kriidi lõpus.
1500

◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1496 | 1497 | 1498 | 1499 | 1500 | 1501 | 1502 | 1503 | 1504 | ► | ►► 1500. aasta (MD) oli 15. sajandi 100. aasta. 26. jaanuar – Hispaania meresõitja Vicente Yáñez Pinzón jõudis Brasiilia põhjarannikule. 22. aprill – Portugali meresõitja Pedro Álvares Cabral jõudis Brasiilia rannikule. Seda sündmust peetakse samuti Brasiilia avastamiseks eurooplastele. 11. november – Teise Itaalia sõja ajal sõlmisid prantsuse kuningas Louis XII ja Aragóni kuningas Fernando II salajase lepingu, millega jagati Lõuna-Itaalia omavahel ära. Algas sõda Leedu ja Moskva suurvürstiriigi vahel. Saare-Lääne piiskop Johannes III Orghes andis loa Hiiumaale Kõpu tuletorni ehitamiseks. 24. veebruar – Karl V, Saksa-Rooma keiser 29. mai – Bartolomeu Dias, portugali maadeavastaja 12. september – Albrecht, Saksimaa hertsog Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 22
Mürripuulised

Mürripuulised (Burseraceae) on umbes 15–18 perekonnast koosnev seebipuulaadsete seltsi kuuluv taimede sugukond. mürripuu
1501

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1497 | 1498 | 1499 | 1500 | 1501 | 1502 | 1503 | 1504 | 1505 | ► | ►► 1501. aasta (MDI) oli 16. sajandi 1. aasta. Kogu Albaania sattus Türgi võimu alla. Poola kuningaks sai Jan I Olbrachti järel Aleksander. 27. jaanuar – Prantsusmaa ja Kastiilia jagasid Napoli kuningriigi. ... Jaanuaris otsustati Volmari maapäeval Leeduga liit sõlmida ja alustada sõda Venemaa vastu (Liivimaa-Moskva sõda). 26. august – Liivimaa-Moskva sõda: Liivimaa sõjavägi ületas Vastseliina juures Vene piiri. Allikate väitel oli sõjaväes 80 000 meest, mis on selge liialdus. Liivimaa-Moskva sõda: Liivimaa sõjaväe ja Vene vägede esimene kokkupõrge Irboska lähedal, kus Vene väed lüüakse tagasi. 24. november – Liivimaa-Moskva sõda: toimus Helme lahing. Novembris tegid venelased ulatusliku sõjaretke läbi Tartu piiskopkonna Kesk-Eestini ja Virumaani. Narvas asutati ladinakeelset lugemist ja kirjutamist ning rehkendamist õpetav linnakool. Esimeseks koolmeistriks sai Simon Schoneberg. ... 24. september – Girolamo Cardano, itaalia matemaatik ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 54 Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Kohtuvõim

Kohtuvõim on õigust mõistev võim, seadusandliku ja täidesaatva võimu kõrval kolmas võim.  Pikemalt artiklis Eesti kohtusüsteem Õiguskantsler ja mitmesugused kohtud seisavad selle eest, et igaühe õigused ja vabadused oleksid seaduste kohaselt tagatud. Kohtuvõimu institutsiooniks on 3-astmeline ehk kolmetasandiline kohtusüsteem: Esimese astme kohus – Harju, Viru, Pärnu maakohus ja halduskohus. Arutatakse kõiki tsiviil- ja kriminaalõiguslikke asju. Apellatsioonkaebuse korras võib kaevata otsuse edasi teise astme kohtusse. Teise astme kohus – Tallinna ja Tartu ringkonnakohus. Vaadatakse üle esimese astme kohtu otsus, mis seejärel kas tühistatakse, muudetakse või jäetakse samaks. Kassatsioonkaebuse korras võib kaevata otsuse edasi kolmanda astme kohtusse. Kolmanda astme kohus – Riigikohus. Vaadatakse üle eelnevate kohtuotsuste seaduslikkus, misjärel otsused kas tühistatakse, muudetakse või jäetakse samaks. Riigikohtu otsus on lõplik.
1502

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1498 | 1499 | 1500 | 1501 | 1502 | 1503 | 1504 | 1505 | 1506 | ► | ►► 1502. aasta (MDII) oli 16. sajandi 2. aasta. Saksa-Rooma keiser Maximillian I asutas Saksimaa kuurvürstiriigis Wittenbergi ülikooli. Moskoovia ja Liivi ordu vägede vahel toimus Smolino lahing. ... Jaanuaris toimus Liivimaa maapäev, kus ei suudetud kokku leppida, kuidas korraldada ühist sõjategevust Vene vastu (Liivimaa-Moskva sõda). Augusti lõpp – Liivimaa-Moskva sõda: Wolter von Plettenberg üritas vallutada Pihkvat, ent see ebaõnnestus. 13. september – Liivimaa-Moskva sõda: toimus Smolino lahing. ... ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 54
Nieminen

Nieminen on mitme Soome küla nimi: Nieminen Iisalmi linnas Nieminen Rääkkylä vallas Nieminen Taipalsaari vallas Nieminen Vieremä vallas
Aker

Aker ('Maa') oli egiptuse jumalus, keda peeti allilma rangeks valitsejaks ja väravavahiks, päikese abiliseks võitluses Apopiga. Ei loetud kõrgemate jumaluste hulka, ka pole teada talle pühendatud templeid või kultuspaiku. "Püramiidide tekstides" kirjeldatakse teda sfinksi või maaribana, mille mõlemas otsas on kas inimese või lõvi pea. Hilisemal ajal kujutati teda kahe lõvina, kellest üks vaatab läände, sinna kus päike loojub, ja teine itta. Lõvide kohal on päikese hieroglüüf. Veel on kujutatud maona, kuna madu on maa "hing".
Ament

Ament, Amentet, Amentit, Imentet, Imentit ('läänemaalane') oli algselt Alam-Egiptuse lääneservas asunud liibüalastega asustatud provintsi jumalanna. Hiljem omistati talle surnute jumalanna roll. Teda kujutati poolenisti puulehest välja sirutatuna ulatamas maailma väravate juures, kõrbe serval, surnutele leiba ja vett. Kes seda leiba oli maitsnud sai "jumalate sõbraks" ja tal ei olnud enam tagasiteed elavate maailma. Amenti rollis on kujutatud ka Nuti, Maati ja Neithi. Uues-Kuningriigis (1570–1085 eKr) võttis tema rolli üle Hathor. Kujutatakse naisena, kes kannab peas lääne hieroglüüfi, käes skeptrit ja eluristi. Lääne hieroglüüfiks oli poolkera, mis toetus kahele ebavõrdse pikkusega sambale. Poolkera peal kujutati kas jaanalinnusulge või pistrikku.
Töysä

Töysä ehk Töysä kirikuküla on küla Soomes Lõuna-Pohjanmaa maakonnas Alavuse linnas, endise Töysä valla kirikuküla. Asula paikneb Ponnenjärvi järvest edelas. Geograafilised koordinaadid on 62°38′ N, 23°49′ E. Töysä elanike arv oli 2015. aasta lõpus 952. Pindala on 5,02 km². Külas on Töysä kirik. Küla peatänav on Keskustie, mille ääres paiknevad muu hulgas põhikool, Järviseutu Ametiinstituudi Töysä korpus, kauplus, kaks panka, lillepood, apteek ja vallamaja. Külaseltsi koduleht
Must koer

Must koer on üleloomulik olend Briti saarte, Skandinaavia, Saksamaa ja Prantsusmaa rahvapärimuses. Vanim teadaolev muistend mustast koerast on pärit Prantsusmaalt aastast 856. Muistendites on musta koera kirjeldatud puusakõrgusena. Ühe muistendi kohaselt olevat käinud must koer 4. augustil 1577. aastal Blythburghi kirikus ja tapnud kolm inimest. Arthur Conan Doyle'i jutustus "Baskerville'ide koer" põhineb Dartmooris tuntud musta koera lool. Eesti folklooris valvab või kaitseb must koer peidetud varandusi. Tuntumad on Haapsalu piiskopilinnuse varanduse, Kullamaa kiriku ligidusse maetud Rootsi kuninga kulla ja Vigala kiriku lähedusse jääva varandusekooba pärimused. Samas on koera kohatud Kullamaa ja Märjamaa surnuaial. http://blythburgh.onesuffolk.net/history/tales-from-blythburgh-history/a-strange-and-terrible-wonder/ Sally Barber, Chips Barber. Dark and Dastardly Dartmoor. Obelisk Publications 1988, 1990, lk 3. (ISBN 0-946651-26-4.) Must koer. Linnuse ajalugu. Haapsalu Piiskopilinnus 69. Kullamaa kuld. Esivanemate varandus. II Kodused jutud. Eesti Rahvaluule 76. Vigala maa-alune tee.Esivanemate varandus. II Kodused jutud. Eesti Rahvaluule Lapsetapjast. ERA II 7, 244/5 (5) < Märjamaa khk., Märjamaa as. < Märjamaa khk., Orgita k. - Richard Viidebaum < Mari Matson, s. 1869 (1928). Rehepapp ehk rahvausundi ja muistendite andmebaas
Diskomuusika

Diskomuusika on tantsumuusika žanr, mille populaarsuse tipp oli 1970. aastate keskpaigas ja lõpus. Diskomuusika sündis 1960. aastate lõpus ja 1970. aastate algul New Yorgi ja Philadelphia klubides vastureaktsioonina rokkmuusika domineerimisele ning tantsumuusika demoniseerimisele tollases alternatiivkultuuris. Žanri muusikalised juured on funkis, soulis ja Ladina-Ameerika muusikas. Diskomuusika tõi muusikasse ridamisi uusi võtteid, instrumente ja produtseerimistehnikaid, arendades eriti elektroonilist muusikat. Diskomuusikaga kaasnes ka subkultuur, mis algul levis eelkõige ööklubides. Sellesse kuulusid näiteks tantsuvõistlused, rõivamoed (sh polüesterrõivad) ja narkokultuur (nt kokaiin). Üks tuntumaid diskoklubisid oli Studio 54 New Yorgis Manhattanil. Esimene tuntud diskotäht oli Donna Summer, hüüdnimega Diskokuninganna (The Queen of Disco). 1970. aastate lõpu tuntumate ansamblite seas olid Bee Gees, KC and the Sunshine Band, Chic ja The Jacksons. Euroopa üks tuntumaid diskoansambleid oli Boney M.. Diskomuusikat populariseerisid ka mitmed filmid, näiteks "Saturday Night Fever" ja "Thank God It's Friday". Ehkki diskomuusika populaarsus 1980. aastatel vähenes, kasvas see taas 1990. aastail. Diskomuusika on mõjutanud selliseid hilisemaid tantsumuusika žanre nagu house, italodisko, eurodisko ja diskofunk, samuti pop- ja rokkmuusikat laiemalt. Diskoteek Disko Diskotants Disko-teksa põlvkond
Josephine Tey

Josephine Tey (õieti Elizabeth Mackintosh; 25. juuli 1896 – 13. veebruar 1952) oli šoti kirjanik, paljude kriminaalromaanide autor. The Man in the Queue (ka The Killer in the Crowd), 1927 A Shilling for Candles, 1936 Miss Pym Disposes, 1946 The Franchise Affair, 1948 Brat Farrar (ka Come and Kill Me), 1949; ek: Varrak 1996 To Love and Be Wise, 1950 "Tõde on aja tütar" The Daughter of Time, 1951; ek: Eesti Raamat 1995 The Singing Sands, 1952