Italodalmaatsia keeled

Italodalmaatsia keeled või keskromaani keeled on rühm romaani keeli, mida kõneldakse Itaalias, Korsikal (Prantsusmaal) ja varemalt Dalmaatsias (Horvaatias). Italodalmaatsia keeled saab jagada: italoromaani keelteks, kuhu kuulub enamik kesk- ja lõunaitaalia keeli dalmaatsiaromaani keelteks, kuhu kuuluvad dalmaatsia ja istrioti keel. Üldtunnustatud neli romaani keelte haru on lääneromaani, italodalmaatsia, sardi ja idaromaani. Kuid on ka teisi viise, kuidas italodalmaatsia keeli nendesse harudesse liigitada saab: italodalmaatsia keeled arvatakse mõnikord idaromaani keelte (kuhu kuulub rumeenia keel) hulka kuuluvaks, mis viib lääne-, sardi- ja idaharudeni italodalmaatsia keeled arvatakse mõnikord lääneromaani keelte (kuhu kuuluvad gallia ja ibeeria keeled) hulka kuuluvaks kui italolääne keeled, mis viib italolääne-, sardi- ja idaharudeni italoromaani keeled arvatakse mõnikord italolääne keelte hulka kuuluvaks, kus dalmaatsiaromaani keeled kuuluvad idaromaani keelte hulka, mis viib italolääne-, sardi- ja idaharudeni korsika (italodalmaatsia keelte hulgast) ja sardi keel arvatakse mõnikord kokku lõunaromaani või saarteromaani keelteks, mis viib lääne-, italodalmaatsia-, lõuna- ja idaharudeni. Vastastikuse arusaadavuse kriteeriumi alusel loetleb Dalby neli keelt: itaalia (toskaana ja keskitaalia), korsika, naapoli–sitsiilia ja dalmaatsia keel. dalmaatsia keelt kõneldi Horvaatia Dalmaatsia piirkonnas. See hääbus 19. sajandil istrioti keel on väljasurev teisend, mida kõneldakse Horvaatias Istria poolsaare edelaosas. Veneetsia keel on mõnikord lisatud italodalmaatsia keelte hulka, kui see on galloitaalia keelte hulgast välja arvatud, ja siis on see tavaliselt rühmitatud istrioti keelega. Kuid Ethnologue ja Glottolog ei ole veneetsia keelt italodalmaatsia keelte hulka rühmitanud, erinevalt istrioti keelest. toskaana-korsika: murderühm, mida kõneldakse Itaalia Toscana piirkonnas ja Prantsusmaa Korsika saarel põhjatoskaana murded firenze murret kõneldakse Firenze linnas ja see oli aluseks itaalia standardkeele kujunemisele teised murded: pistoiese; pesciatino või valdinievolino; lucchese; versiliese; viareggino; pisano-livornese lõunatoskaana murded aretino-chianaiolo, senese, grossetano murded Korsikal kõneldav korsika keel arvatakse olevat Toscana päritolu galluura ja sassari keeli, mida kõneldakse Sardiinia põhjatipus, võib pidada kas korsika murreteks või korso-sardi üleminekuteisenditeks. Itaalia keel on ametlik keel Itaalias, Šveitsis, San Marinos, Vatikanis ning Lääne-Istrias (Sloveenias ja Horvaatias). Varem oli sellel ametlik staatus Albaanias, Maltal ja Monacos, kus seda veelgi laialdaselt räägitakse, samuti endiste Itaalia Ida-Aafrika ja Itaalia Põhja-Aafrika piirkondades, kus see mängib olulist rolli erinevates sektorites. Itaalia keelt räägivad ka suured välismaised kogukonnad Ameerikas ja Austraalias. Itaalia keel põhines algselt ja peamiselt firenze murdel: seejärel on seda sügavalt mõjutanud peaaegu kõik piirkondlikud itaalia keeled, samas kui selle hääldus (tuntud kui Pronuncia Fiorentina Emendata, muudetud firenze hääldus) põhineb rooma murde aktsendil; need on põhjused, miks itaalia keel erineb oluliselt toskaana murdest ja selle firenze teisendist. Keskitaalia murdeid kõneldakse peamiselt järgmistes piirkondades: Lazio (sealhulgas Rooma); Umbria; Kesk-Marche; väike osa Abruzzost ja Toscanast. rooma murre, kõneldakse Roomas, Lazios. Nagu eespool mainitud, it is the basis of the aktsent of the received pronunciation itaalia standardkeeles tuscia või viterbese: kõneldakse Lazio Viterbo provintsis keskpõhjalazio: kõneldakse Città metropolitana di Roma Capitale lõunaosas ning Lazio Frosinone ja Latina provintside põhjaosades umbria: kõneldakse Umbrias keskmarchigiano: kõneldakse Marche keskosas sabino: kõneldakse L'Aquila linnas (Abruzzo) ja Rieti provintsis (Lazio). Naapoli keelt kõneldakse järgmistes piirkondades: Lõuna-Marche; Lazio äärmine lõunaosa; Abruzzo; Molise; Campania (sealhulgas Naapoli); Basilicata; ning nii Apuulia kui ka Calabria põhjaosa. naapoli keele campano murded, irpino, lõuna-laziale: kõneldakse Naapolis ja Campanias; ning Lõuna-Lazios abruzzese-lõunamarchigiano: kõneldakse Abruzzo piirkonnas ja Lõuna-Marche piirkonnas molise murded: kõneldakse Molise piirkonnas basilicata (lucania): kõneldakse Basilicata piirkonnas puglia või apuulia murre: kõneldakse Apuulia põhjaosas cosentino, ka põhjakalaabria: kõneldakse Calabria põhjaosas Cosenza provintsis vastese, kõneldakse Vasto linnas. sitsiilia keelt kõneldakse Sitsiilia saarel; ja nii Calabria kui ka Apuulia lõunaosas; ning Cilentos Campania äärmises lõunaosas pärissitsiilia keelt, kõneldakse Sitsiilia saarel: läänesitsiilia; keskmetafonetica; kagumetafonetica; ennese; idanonmetafonetica; messinese sitsiilia murded teistel saartel: isole eolie Lipari saartel; pantesco Pantelleria saarel Calabro või kesklõunakalaabria: murdeid kõneldakse Calabria piirkonna kesk- ja lõunaosas salentino murre, kõneldakse Lõuna-Apuulia Salento piirkonnas lõunasilento murre: kõneldakse Roccagloriosas ja Rofranos Cilento lõunatipus, mis on Campania piirkonna Salerno provintsi lõunaosas cilento murre: kõneldakse Cilentos, seda on mõjutanud nii naapoli kui ka sitsiilia keel. Lisaks kõneldakse Kesk-Lõuna-Itaalias mõnd galloitaalia keelt.  Pikemalt artiklis Juudi-itaalia keel Juudi-itaalia keeled on itaalia keele teisendid, mida kasutasid juudi kogukonnad 10. - 20. sajandil Itaalias ja Kreekas (Korfu ja Zákynthos). Itaalia keeled Itaalia keel Piirkondlik itaalia keel