1802

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | 1820. aastad | 1830. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1798 | 1799 | 1800 | 1801 | 1802 | 1803 | 1804 | 1805 | 1806 | ► | ►► 1802. aasta (MDCCCII) oli 19. sajandi 2. aasta. 3. mai (vkj 21. aprill) – Toimus Tartu Ülikooli taasavamisaktus. Kevadel kuulutati välja Liivimaa kubermanguvalitsuse patent, mille kohaselt talurahvas hakkas statsiooni ehk majutusmaksu edaspidi tasuma mitte viljas ja heintes nagu seni, vaid rahas ning riigile makstava pearaha võisid talupojad nüüdsest maksta ise (varem käis see mõisniku kaudu). 3. juuni (vkj 22. mai) – Läbisõidul Tartust tutvus Venemaa keiser Aleksander I ülikooliga, keisrile pidas tervituskõne professor ja tulevane rektor Georg Friedrich Parrot. Juunis esitas Eestimaa maapäeval koos olnud Eestimaa rüütelkond eesotsas Jakob Georg Bergiga kava, mis nägi ette talurahva kaitseks seaduse koostamise. 26. juuli (vkj 14. juuli) – Eestimaa rüütelkonna maapäev võttis vastu talurahvaregulatiivi "Iggaüks...", millega talupoeg sai vallasvarale omandiõiguse ja talukoha põlise kasutamise õiguse jätkusuutlikul talupidamisel. Samuti otsustati asutada valla- ja kihelkonnakohtud. 27. oktoober (vkj 15. oktoober) – Aleksander I kinnitas Eestimaa Aadlike Krediitkassa põhikirja. 24. detsember (vkj 12. detsember) – Aleksander I kinnitas Tartu Keiserliku Ülikooli põhimääruse. Johann Christoph Petri avaldas kolmeköitelise saksakeelse raamatu "Eestimaa ja eestlased", kus ta tugevalt kritiseeris Balti kubermangudes valitsenud ühiskondlikke olusid. ... 11. jaanuar – Vassili Blagoveštšenski, vene publitsist ja pedagoog 20. veebruar – Alexander Julius Klünder, baltisaksa päritolu Vene kunstnik 26. veebruar – Victor Hugo, prantsuse kirjanik 13. märts – Friedrich Georg von Bunge, baltisaksa õigusteadlane, ajaloolane ja publitsist 9. aprill – Elias Lönnrot, soome rahvaluulekoguja ja kirjanik 13. aprill – Leopold Fitzinger, Austria zooloog 14. mai – Horace Lecoq de Boisbaudran, prantsuse kunstnik ja kunstipedagoog 25. mai – Johann Friedrich von Brandt, saksa loodusteadlane 23. juuni – Pavel Nahhimov, Venemaa admiral 28. juuni – Napoléon Peltzer, saksa tekstiilivabrikant, kes töötas Venemaal 24. juuli – Alexandre Dumas vanem, prantsuse kirjanik 5. august – Niels Henrik Abel, norra matemaatik 25. august – Nikolaus Lenau, Austria luuletaja 30. september – Antoine Jérôme Balard, prantsuse keemik 7. oktoober – Heinrich Laakmann, Tartus tegutsenud saksa päritolu trükkal, kirjastaja ja raamatukaupmees 26. oktoober – Miguel I, Portugali kuningas 29. november – Wilhelm Hauff, saksa kirjanik 30. november – Friedrich Adolf Trendelenburg, Saksa filosoof ja filoloog 15. detsember – János Bolyai, Ungari matemaatik 15. detsember – Jean-Daniel Colladon, Šveitsi füüsik ja insener 17. detsember – Franz Karl 13. august – Peter Vitus von Quasdanovich, Austria sõjaväelane 22. august – Franz Ulrich Theodor Aepinus, saksa ja vene füüsik, astronoom, matemaatik 24. september – Aleksandr Radištšev, vene filosoof ja kirjanik 24. oktoober – Lodovico Manin, viimane Veneetsia doodž 17. detsember – Johannes Wiedewelt, taani skulptor 27. detsember – Jens Juel, taani maalikunstnik Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 111