laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti kaunis kodu

Eesti kaunis kodu on Eesti Kodukaunistamise Ühenduse korraldatav konkurss, kus selgitatakse Eesti kaunemaid kodusid. Konkurssi korraldatakse aastast 1999. Aastani 2004 kandis see nime Kaunis kodu. Seejärel 2005–2011 kandis see nime Kaunis Eesti kodu ja aastast 2012 kannab see nime Eesti kaunis kodu. Konkurssi raames toimub ka alakonkurss nimega Energiasäästlik kaunis kodu (2012–2014 oli see omaette konkurss). Kodukaunistamine https://web.archive.org/web/20180801123404/http://www.iluskodu.ee/konkursid.php (vaadatud 01.08.2018) https://web.archive.org/web/20180801123458/http://www.iluskodu.ee/e_kodu.php (vaadatud 01.08.2018) Konkurss Eesti Kodukaunistamise Ühingu kodulehel
Palivere Laste- ja Noortekodu

Palivere Laste- ja Noortekodu oli aastatel 1994-2013 Lääne maakonnas Taebla vallas Vidruka külas endisaegse Palivere mõisas tegutsenud laste- ja noortekodu. Aastatel 1923–1960 tegutses Palivere mõisas Eesti Lastekaitse Ühingu Palivere lastekodu. Seejärel tegutses sealsamas Palivere Eriinternaatkool. 1990. aastal jäid esimesed internaatkooli lõpetanud, kes muidu oleksid pidanud minema vanadekodusse, kooli juurde edasi. Nad hakkasid tegema majapidamistöid, hoidsid korras territooriumi ja hoolitsesid koduloomade eest. 1992. aastal tekkis küsimus, kuhu rajada Läänemaa lastekodu. Otsustati taastada õigusjärgne lastekodu Paliveres. Samal aastal paigutati esimesed neli last lastekodurühma. Elamine ja toitlustamine toimus internaatkooli kuludega. Töötegijaid noori, st neid, kes olid pärast internaatkooli lõpetamist otsustanud paigale jääda, oli Paliveres sel ajal juba kümmekond. 1993. aastal võeti päevakorda Palivere Laste- ja Noortekodu loomine. Remonditi korterid, kus kasvandikud said perena elada, ja osteti põllumajandustehnikat. 1994. aastal kinnitatigi Palivere Laste- ja Noortekodu põhimäärus. 2012. aastal otsustati Haapsalu Väikelastekodu ning Palivere Laste- ja Noortekodu tegevus eraldi asutustena lõpetada. Nende haldamiseks loodi SA Haapsalu Hoolekandekeskus. Arro, Meri. Palivere - paljude laste ainus kodu. Õpetajate Leht, 28. august 1998. Koppel, Karin. Haapsalu peremajad saavad koduks 40 lastekodulapsele. ERR, 23. mai 2012. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/palivere-laste-ja-noortekodu-erastamisele?id=50735103
Palivere lastekodu

Palivere lastekodu oli endisaegses Palivere mõisas aastatel 1923–1960 tegutsenud lastekodu. Lastekodu asutas Eesti Lastekaitse Ühing. Esialgu pidi see mahutama 50 last, kui juba 1926. aastal oli kasvandikke 60. 1939. aastal koliti lastekodu Tallinna, sest Palivere mõisas hakati majutama NSV Liidu sõjaväelasi. 1942. aastal avati lastekodu taas. 1960. aastal otsustati Palivere lastekodu sulgeda. Seal elanud lapsed saadeti laiali teistesse Eesti lastekodudesse. Senistesse lastekodu ruumidesse rajati Palivere Eriinternaatkool. Palivere lastekodu 75. Eesti Päevaleht, 5. veebruar 1998. Arro, Meri. Palivere - paljude noorte ainus kodu. Õpetajate Leht, 28. august 1998. Paliveresse jälle lastekodu. Eesti Sõna, 23. juuni 1942.
Kuldne Kilpkonn

Kuldne Kilpkonn (vene keeles Золотая черепаха; inglise keeles The Golden Turtle) on Venemaal peetav iga-aastane rahvusvaheline interaktiivne metsiku looduse festival. Festival toimub Venemaa Föderatsiooni kultuuriministeeriumi, Venemaa Föderatsiooni loodusressursside ja ökoloogia ministeeriumi, Ülevenemaalise Looduskaitse Ühingu ja Vene Geograafiaseltsi egiidi all. Festivali korraldatakse alates 2006. aastast. Toimumiskohaks on kultuurilis-meelelahutuslik kompleks ArtPlay SPb Peterburis. Korraldajate väitel on tegemist esimese sellelaadse festivaliga maailmas. Festivali raames toimuvad loomingulised konkursid, meistriklassid, videoinstallatsioonid, loengud ja kontserdid. Festivali suurim projekt on rahvusvaheline fotograafia-, maalikunsti ja disainikonkurss "The Golden Turtle". 10 aasta jooksul on tuhanded autorid 130 riigist konkursile saatnud hindamiseks kokku enam kui 100 000 tööd. 2017. aastal esitasid 2555 autorit 92 riigist konkursile oma tööd, sealhulgas 1895 fotograafi 81 riigist. Osalejate seas osutusid populaarsemateks kategooriad: maastik, loomaportreed ja "loomade käitumine". Koduleht
Bonava

Bonava on Põhja-Euroopa elamuarendusettevõte, mis on kasvanud välja Rootsi ehitusettevõttest NCC AB. Ettevõte tegutseb Rootsis, Soomes, Taanis, Norras, Saksamaal, Peterburis, Eestis ja Lätis ning selle käive oli 2017. aastal 1,45 miljardit eurot. Rootsi keeles tähendab “bo” elamist ja “nav” keskust. Bonava aktsiad on noteeritud Stockholmi börsil Nasdaqi nimekirjas. Bonava Eesti OÜ (endine NCC Elamuarendus) on Bonava Grupi all Eestis tegutsev elamuarenduse ettevõte. Ettevõttes töötab ligikaudu 50 inimest. Bonava Eesti OÜ arendab kortermaju ja elurajoone Tallinna suuremates linnaosades: Lasnamäe, Mustamäe, Põhja-Tallinn, Haabersti. Ettevõte on Eestis tegutsemise 14 aasta jooksul arendanud üle 1900 korteri: Viimsi keskuses Tammeõue, Lasnamäel Vana-Kuuli, Mustamäel Rabaküla, Haaberstis Pärnaõue, Pelgurannas Ketraja majad ja Kolde Rannamaja. 1997 NCC omandab SIABi – ettevõtte, mis arendas kuluefektiivseid lahendusi ühepereelamute ning korterelamute ehitamiseks Rootsis ja Saksamaal. 2009 NCC Elamuarendus saab NCC raames omaette tegevusvaldkonnaks. Peamine eesmärk oli luua eraldi ärivaldkond, mis keskendub elamuarendusele. 2016 Bonava eraldub NCC-st 9. juuni 2016 Bonava aktsiad noteeritakse Stockholmi börsil Nasdaqi nimekirjas "www.bonava.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 2017-02-19. Vaadatud August 2018. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend) "COMPANIES LISTED ON NASDAQ STOCKHOLM". Vaadatud August 2018. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend) "www.bonava.ee". Vaadatud August 2018. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend) "globenewswire.com". Vaadatud August 2018. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend)
Ümarlaud

Ümarlaud (inglise round table) on ümmargune laud, millel sellise kuju tõttu puuduvad küljed. Sellise laua taga istudes pole ühelgi isikul privilegeeritud positsiooni ja kõiki isikuid arvestatakse võrdsetena. Ümarlaua tähendus pärineb kuningas Arthuriga seotud legendist, kus tema Cameloti lossis arutasid rüütlid asju ümarlaua taga. Tänapäeval kasutatakse ümarlaudu näiteks konverentsidel, kus osaleb palju osapooli.
Ilme

Ilme on eesti naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ilme 1085 naisel. Ilme on Eestis populaarsuselt 172. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Ilme vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 39,74 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 19,77. Ilme on keskmiselt 71 aasta vanune (mediaanvanus on 71). Ilme Kuld, eesti skulptor Ilme Nõmmisto, eesti loomakasvatusteadlane Ilme Post, eesti ihtüoloog ja kalakasvataja Ilme Randalu, eesti põllumajandusteadlane Ilme Riiv, eesti keemik Ilme Rätsep, eesti tekstiilikunstnik "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2020. Vaadatud 1. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Küberväejuhatus

Küberväejuhatus (KüVJ) on Eesti kaitseväe väejuhatus, mille põhiülesandeks on operatsioonide, seehulgas küberkaitse ja küberründe, läbiviimine küberruumis Kaitseministeeriumi vastutusalas juhtimistoetuse korraldamiseks. Väejuhatus loodi 1. augustil 2018. Eesti lähtub oma küberväejuhatust arendades maksimaalselt alliansi huvidest ning vajadustest. Kaitseminister Jüri Luik sõnul kavatseb Eesti anda oma kübervõimed vajadusel NATO käsutusse. Küberväejuhatuse struktuuriüksusteks on: Väejuhatuse staap Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia keskus Küber- ja infooperatsioonide keskus Strateegilise kommunikatsiooni keskus Staabi- ja tagalakompanii Sidekool Väejuhatuse kogusuuruseks on planeeritavalt ligi 600 inimest. Esmane värbamiskoht on ajateenijad, keda õpetatakse nullist välja. “Kui on kindel huvi ajateenistus küberväejuhatuses teha, tasuks vabatahtlikult Kaitseressursside Ametisse minna,” rääkis küberväejuhatuse staabiülem major Silver Andre intervjuus Geeniusele. Plaanide järgi saavutab väejuhatus täieliku töövõime aastaks 2023 ja väejuhatuses hakkab esialgu töötama umbes 300 inimest. Väejuhatusse luuakse juurde 60 uut töökohta, ülejäänud pärinevad praegustest kaitseväe üksustest, mis koonduvad küberväejuhatuse alluvusse. Tulevikus plaanitakse erinevate operatsioonide läbiviimisel kasutada ka kuni 200 IT-teadmistega ja teiste seotud oskustega ajateenijat. NATO küberkaitsekeskus Ameerika Ühendriikide küberväejuhatus "Küberväejuhatus". Eesti kaitsevägi. Vaadatud 29. mai 2024. "Galerii:Eesti küberväejuhatus asus tööle". ERR. 1. august 2018. Vaadatud 1. august 2018. Aivar Pau (1. august 2018). "Tehtud! Eesti kaitsevägi lõi küberväejuhatuse". Postimees. Vaadatud 1. august 2018. Kaitseminister Jüri Luik: Eesti annab vajadusel oma kübervõimed NATO-le, Delfi, 4. oktoober 2018 "Sidekool". Eesti kaitsevägi. Vaadatud 29. mai 2024. Uus jõud Eesti IT-tööturul meelitab helgemaid päid, Geenius, 28. november 2018 Lahenda test: kas sinust võiks saada üks sadadest küberajateenijatest?, Geenius, 3. detsember 2018 Küberväejuhatus Eesti kaitseväe kodulehel Küberturvalisuse aastaraamat 2018 (PDF), lk. 32, Riigi Infosüsteemi Amet, vaadatud 03.09.2018 Küberajateenija: Võib juhtuda, et tuleb kirjutada koodi ka lahingvarustuses, Geenius, 5. detsember 2018
Inimõiguste ümarlaud

Inimõiguste ümarlaud on Eestis inimõiguste temaatikaga tegelevate valitsusväliste organisatsioonide võrgustik (ümarlaud). Ümarlaua eesmärk on muu hulgas edendada koostööd valdkonnaga tegelevate organisatsioonide vahel. Esimene ümarlaud toimus 16. veebruaril 2012. Arengukoostöö Ümarlaud Avatud Eesti Fond Avatud Vabariik Balti Uuringute Instituut Eesti Inimõiguste Keskus Eesti Interneti Kogukond Eesti LGBT Ühing Eesti Mälu Instituut Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskus Eesti NATO Ühing Eesti Omastehooldus Eesti Pagulasabi Eesti Patsientide Esindusühing Eesti Puuetega Inimeste Koda Eestimaa Rahvaste Ühendus Fenno-Ugria Asutus Gendy Inimõiguste Instituut Integratsiooni Uuringute Instituut Johannes Mihkelsoni Keskus Lastekaitse Liit Mondo Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon SA Unitas https://web.archive.org/web/20180801143457/https://humanrights.ee/teemad/inimoigused-eestis/inimoiguste-umarlaud/ (vaadatud 01.08.2018) Ümarlauast Inimõiguste Keskuse kodulehel
Marge

Marge on naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Marge 1563 naisel. Ilme on Eestis populaarsuselt 118. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Marge vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 38,15 ning Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,17. Marge on keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus on 45). Marge Konsa, eesti arheoloog Marge Kõrkjas, eesti ujuja Marge Monko, eesti fotokunstnik Marge Nelk, eesti kunstnik ja raamatukujundaja Marge Paal, eesti tõlkija Marge Pärnits, eesti muuseumispetsialist, kultuurikorraldaja, kunstnik, luuletaja ja lastekirjanik Marge Rull, eesti aeroobikatreener Marge Unt, eesti sotsioloog Marge-Ly Rookäär, eesti raadiosaadete toimetaja ja muusikaajakirjanik "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. oktoober 2017. Vaadatud 1. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Põlevkivielektrijaam

Põlevkivielektrijaam on elektrijaam, kus soojusenergia saadakse põlevkivi põletamisest. Eestis asub kaks maailma suurimat põlevkivielektrijaama (Eesti elektrijaam, Balti elektrijaam). Kuhi-Thalfeldt, R.; Kuhi-Thalfeldt, A.; Valtin, J. (2010). "Estonian electricity production scenarios and their CO2 and SO2 emissions until 2030" (PDF). WSEAS Transactions on Power Systems. WSEAS. 5 (1): 11–21. ISSN 2224-350X. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 6.07.2017. Vaadatud 10.01.2015. Liive, Sandor (2007). "Oil Shale Energetics in Estonia" (PDF). Oil Shale. A Scientific-Technical Journal. Estonian Academy Publishers. 24 (1): 1–4. ISSN 0208-189X. Vaadatud 25.10.2008.
Nõukogude Palee

Nõukogude Palee, ka Nõukogude Maja, (vene keeles Дворец Советов) oli NSV Liidu Ülemnõukogu esindushoone projekt, mis jäi ellu viimata. Hiigelhoone Moskvas oli mõeldud NSV Liidu Ülemnõukogu (kuni 1938. aastani NSV Liidu Kesktäitevkomitee) istungjärkude ja massiürituste korralduskohaks. Arhitekt Boriss Jofani projekti järgi pidi kõrghoone koos tipus oleva saja meetri kõrguse Lenini skulptuuriga (autor skulptor Sergei Merkulov) olema 415 meetrit kõrge (toona oli kõrgeim hoone maailmas 381-meetrine Empire State Building). Paleest pidi saama uue nõukogude Moskva keskus ja maailma kõrgeim hoone. 5. detsembril 1931 õhiti Kristus Lunastaja katedraal. Varsti pärast varemetest puhastamist algasid ehitusobjektil eeltööd. Nõukogude Paleed ehitati kuni sõja alguseni, seejärel objekt külmutati. Korraldati mitu konkurssi. 1931. aasta veebruarist maini peeti eelkonkurss. Sama aasta juulist detsembrini toimus avatud üleliiduline konkurss. Sellele konkursile esitati 24 võistlustööd välismaalt: 11 tööd Ameerika Ühendriikidest, 5 Saksamaalt, 3 Prantsusmaalt, 2 Hollandist. Eestist, Šveitsist ja Itaaliast laekus 1 töö. Välisarhitektidest olid tuntumad tegijad Le Corbusier, Erich Mendelsohn, Walter Gropius ja Hans Poelzig. Enamik konkursile laekunud töid olid lahendatud kas konstruktivistlikus või stalinistliku ampiiri stiilis. Selle konkursi võitis Boriss Jofani töö, kuid korraldati veel üks kinnine konkurss 1932. aasta augustist 1933. aasta veebruarini, millest kutsuti osa võtma eelmise konkursi paremik. 1933. aasta mais tunnistas žürii parimaks Jofani töö. Juunis määrati ta Nõukogude Palee peaarhitektiks. Järgnenud projekteerimise käigus tehtud muudatustest oli olulisim hoone kõrguse muutmine 250 meetrilt 415 meetrile. Hoone tööprojekt pidi valmima aasta lõpuks. Hoone ehituse algus määrati 1934. aasta aprilli. Ainus teadaolev Eesti arhitektide osalemine moodsa arhitektuuri ajaloos olulisel konkursil on August Volbergi ja Edgar Velbri võistlusprojekt Nõukogude Maja konkursil. Mart Kalm. "Eesti 20. sajandi arhitektuur". Tallinn: Prisma Prindi Kirjastus, 2001. Lk 70 Maailma pööraseim ehitamata hoone: Lenini pilvelõhkuja. kodustiil.postimees.ee, 23. detsember 2015 Stalini hiigelprojekt: Moskvas hakati 85 aastat tagasi planeerima maailma suurimat ehitist. forte.delfi.ee, 22. veebruar 2016 Le Corbusier' konkursitöö 1931. aastal. corbusier.totalarch.com
Tartu elektrijaam

Tartu elektrijaam (ka Tartu Elektrijaam) on AS Anne Soojuse kõige olulisem tootmisüksus, liigilt koostootmisjaam. Jaam valmis 2009. Seal saadakse energiat hakkpuidu ja turba põletamisest. Jaama elektriline võimsus on 25 MW ja soojuslik võimsus on 50 MW. Töötajate arv on 73. Fortum Tartu koduleht (vaadatud 01.08.2018) Tartu elektrijaamast Fortum Tartu kodulehel
Otto von Engelhardt

Moritz Alexander Otto von Engelhardt (11/23. september 1860 Tartu – 7. detsember 1931 Baieri) oli Liivimaa advokaat ja Viljandi linnapea. Engelhardti isa oli teoloog ja õppejõud Gustav Moritz Constantin von Engelhardt. Otto von Engelhardt lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna aastal 1886, pärast mida kolis Viljandisse, kus tegutses advokaadina. Engelhardt ehitas Viljandisse elamu "Villa Engelhardt" (Lutsu tänav 5), mille projekteeris tema vend Rudolf von Engelhardt. 1898 valiti Engelhardt Viljandi linnapeaks ja selles ametis oli ta ligi 20 aastat kuni 1917. aastani, samuti ka aastal 1918. Ühtlasi oli ta Viljandi viimane sakslasest linnapea. Tema valitsemisajal ehitati linna tapamaja, elektrijaam, kanalisatsioon ja veevärk. Engelhardt oli ka Liivimaa linnade saadik Vene Riigiduumas. Eesti iseseisvumise käigus tõugati Engelhardt linnapea kohalt ja ta kolis elama Saksamaale. "Otto von Engelhardt surnud" (PDF). Sakala. 19.12.1931. Vaadatud 01.08.2018. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. personen.digitale-sammlungen.de
Panga tamm

Panga tamm on looduskaitsealune tamm, mis asub Pärnumaal Lääneranna vallas Karinõmme külas Oidrema-Lihula teeristil Oidrema Pangamäel. 1936. aastal sai Panga tammest Pärnumaa esimene looduskaitsealune puu. Praeguseks on sel vanust üle 300 aasta. Legendi kohaselt olla tamm sündinud tõrust, mis lendas Pangamäele Rootsi kuninga Karl XII hobuse kabja alt. Looduskaitse alla võtmise ajal oli Panga tammel Postimehe andmeil rinna kõrgusel 302 cm ümbermõõtu, see asus Nõmme (Karinõmme) külas Kadariku talu maal. Keskkonnaagentuuri andmebaasi kohaselt oli tamme ümbermõõt 2007. aastal T. Aasma teatel 381 cm (1.3 m kõrgusel) ja kõrgus 14,5 m (40 m), võra läbimõõt 19 m ning seisund rahuldav, kuid halvenemas; maakatastri ja Hendrik Relve teatel oli ümbermõõt samal kõrgusel aga 370 cm ja kõrgus 17 m ning 1998. aasta Eesti põlispuude projekti teatel ümbermõõt 373 cm ja kõrgus 16 m. Tamm asub Panga mäel (eramaal) ning paikneb umbes 20 m kaugusel Lihula-Pärnu maanteest, väiksemal eraldatud rohumaal metsa serval. Panga tamme kirjenumber registris on KLO4000396. Tõnu Kann Panga tamm on koduks kuklastele Pärnu Postimees, 28. juuli 2009 (vaadatud 01.08.2018) Uusi maa-alasid looduskaitse alla Postimees, 5. oktoober 1936 (vaadatud 01.08.2018) Panga tamm (KLO4000396) Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 01.08.2018) Tõnu Kann Panga tamm on koduks kuklastele Pärnu Postimees, 28. juuli 2009 Panga tamm (KLO4000396) Eesti looduse infosüsteemis Ülesvõte Panga tammest, autor Margit Kurvits (CC BY-NC 3.0 EE)
Alan Moore

Alan Moore (sündinud 18. novembril 1953) on Briti koomiksiautor. Tema tuntuimad teosed on "V for Vendetta", "From Hell", "Watchmen", "The League of Extraordinary Gentlemen". Mitme tema koomiksi põhjal on valminud filmid, mille suhtes on ta olnud ülikriitiline. Moore'i loodud on ka John Constantine'i tegelaskuju, kes ilmus esimest korda koomiksis "Swamp Thing". Hiljem sai Constantine'ist koomiksisarja "Hellblazer" peategelane. Ka selle põhjal tehti 2005. aastal film ("Constantine"), mille peaosalisest (Keanu Reeves) on koomiksisarja küünilise ja üleoleva humanisti asemel saanud katoliiklane. Moore on kirjutanud ka pornograafilise koomiksi "Lost Girls" (avaldatud 2006), mille peategelased on mitme angloameerika lasteraamatu naispeategelased: Alice (teosest "Alice Imedemaal"), Wendy (teosest "Peeter Paan") ja Dorothy (teosest "Võlur Oz"). Koomiksi illustreeris kunstnik Melinda Gebbie, kes on ühtlasi Alan Moore'i abikaasa. 2015. aasta septembris valmis tema teine, kümne aasta jooksul kirjutatud romaan "Jerusalem", mis on üle poole miljoni sõna pikkune ning sisaldab erinevate kirjanduslike voolude ja autorite pastiššidena kirjutatud narratiivi Northamptoni linnast, kus Moore on elanud kogu elu. 2015. aastal hakkas ta avaldama koomiksisarja "Providence", mis põhineb H. P. Lovecrafti kirjandusteostel.
Liise järv

Liise järv (ka Reidle paisjärv, Säre veehoidla) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Säre külas. Veekogu pindala on 4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1333 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Sulaoja lump

Sulaoja lump (ka Oe tiigid) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Soome külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 334 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jaugamõisa järv

Jaugamõisa järv on järv Võru maakonnas Antsla vallas Soome külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 653 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Küüdre järv

Küüdre järv on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kaika külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 306 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mõtskonna järv

Mõtskonna järv (ka Antsla Mõtskonna järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Haabsaare külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 704 m. Veekogus on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kõomäe järv

Kõomäe järv on järv Võru maakonnas Antsla vallas Soome külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 594 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kalme veskijärv

Kalme veskijärv (ka Kalme paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kalme külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1085 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Holdre Vanaveski järv

Vanaveski järv (ka Holdre Vanaveski järv, Vanaveski paisjärv, Vastseveski paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Holdre külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 707 m. Veekogus on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Roobe järv

Roobe järv (ka Roobe paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Roobe ja Kalme külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1559 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ritsu järv

Ritsu järv (ka Linnaküla paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Linna külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1130 m. Veekogus on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Purde järv

Purde järv (ka Purde paisjärv, Jõku paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 747 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Puide järv

Puide järv (ka Puide paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3118 m. Veekogus on kolm saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mäe-Puide järv

Mäe-Puide järv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 513 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ala-Puide järv

Ala-Puide järv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 3,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1103 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Äniniidü lump

Äniniidü lump (ka Piiroja paisjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Lüllemäe külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 478 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Märdi järv

Märdi järv (ka Otepää Märdi järv, Märdi paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Märdi külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1055 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Voki veskijärv

Voki veskijärv (ka Kasemetsa paisjärv, Kassiratta paisjärv, Kasemetsa järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Sihva külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 459 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rannu paisjärv

Rannu paisjärv (ka Utu-Kolga paisjärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Rannu alevikus. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 835 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Liivaku järv

Liivaku järv (ka Liivakandi järv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Ervu külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 742 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Saarepeedi karjäär

Saarepeedi karjäär on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1060 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pikaantsu järv

Pikaantsu järv (ka Pika-Antsu paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vaalu külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 826 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.