3. jaanuar

3. jaanuar on Gregoriuse kalendri kolmas päev. Juliuse kalendri järgi 21. detsember (1901–2099). 1803 – Tartu ülikooli esimeseks rektoriks valiti Georg Friedrich Parrot. 1813 – Tallinnas Karja tänava kasarmutes tõstsid viletsa toidu ja halva kohtlemise tõttu mässu maamiilitsasse võetud eesti nekrutid. 1909 – Tartus alustas tegevust Eesti Majanduse Ühisus. 1920 – lõppes Vabadussõja sõjategevus. Jõustus 31. detsembril 1919 Eesti Vabariigi ja Nõukogude Venemaa poolt alla kirjutatud vaherahuleping. 1938 – Tartu Ülikoolis vahetus juhtkond, rektoriks sai professor Hugo Kaho. 1940 – asutati Eesti – Nõukogude Liidu sõprusühing. 1958 – ilmuma hakkas Spordileht. 1974 – Tallinna Keskrajoon jagati Lenini rajooniks ja Oktoobri rajooniks. 1994 – Tallinna vanalinnas Munkadetaguses tornis puhkes tulekahju. Arvati, et tegu võis olla süütamisega. 1994 – Wolfgang von Statten, Saksamaa Bundestagi Saksa-Balti parlamendigrupi esimees, kutsus üles võtma Baltimaid NATO liikmeskonda. 1994 – Eesti Teaduste Akadeemia Füüsikainstituudi direktoriks valiti senine teadusdirektor füüsika-matemaatikakandidaat Kristjan Haller. 1994 – peale 1939. aastat väljus Paldiski sadamast taas tsiviillaadungiga laev.[viide?] 1997 – Teede- ja sideministeerium ning Eesti Raudtee otsustasid sulgeda Haapsalu–Riisipere raudteelõigu. 1999 – Eesti Päevaleht ja Postimees lõpetasid halvenenud majandusliku seisu pärast ilmumise pühapäeviti. 2000 – Eesti president Lennart Meri vabastas ametist kaitseväe juhataja kohusetäitja Urmas Roosimäe, määrates tema asemele Märt Tiru. 1496 – Leonardo da Vincil luhtus lennumasina katsetamine.[viide?] 1521 – paavst Leo X avaldas bulla Decet Romanum Pontificem, millega heitis Martin Lutheri ristikogudusest välja. 1648 – Oliver Cromwell mõistis surma kuningas Charles I. 1749 – ilmuma hakkas Berlingske Tidende, vanim Taani pidevalt ilmuv päevaleht. 1815 – Austria, Suurbritannia ning Prantsusmaa ühinesid Preisimaa ja Venemaa vastu. 1833 – algas Suurbritannia okupatsioon Falklandi saartel ja esimeseks valitsejaks saartel sai Henry Smith (kuni aastani 1838). 1868 – Meiji restauratsioon: Jaapani keiser Meiji kuulutas oma võimu taastatuks. Seitse päeva hiljem kuulutas šogun Tokugawa Yoshinobu keisri deklaratsiooni ebaseaduslikuks ja ründas oma vägedega Kyōtot, ent ei saavutanud edu. 1870 – hakati ehitama Brooklyni silda. 1871 – Henry W. Bradley patenteeris margariini. 1888 – Marvin C. Stone sai joogikõrre patendi. 1919 – Londonis toimus Sidney Streeti piiramine, milles hukkus kaks inimest. 1919 – Läti Vabadussõda: Punaarmee hõivas Riia. 1921 – Türgi ja Armeenia sõlmisid rahu. 1941 – Saksamaal asendati gooti kiri antiikvaga. 1942 – algas Jaapani okupatsioon Filipiinidel (de facto kuni 17. augustini 1945). 1956 – Eiffeli torni tipp sai tules kahjustada. 1957 – USA-s Lancasteris tulid müügile esimesed elektrilised käekellad. 1958 – senistest Briti Kariibi mere asumaadest moodustati Lääne-India Saarte Föderatsioon. 1959 – Alaska sai Ameerika Ühendriikide 49. osariigiks. 1962 – paavst Johannes XXIII heitis Kuuba riigipea Fidel Castro ristikogudusest välja. 1970 – Kongo Vabariik nimetati ümber Kongo Rahvavabariigiks. 1976 – jõustus majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvaheline pakt. 1999 – startis Mars Polar Lander. 2004 – Egiptuse ohvriterohkeim lennuõnnetus: Flash Airlinesi lend FSH604 kukkus Punasesse merre ja hukkus 148 inimest. 2009 – lasti käibele 50 esimest bitcoin'i. 2020 – USA õhurünnakus hukkus Iraani sõjaväe komandör Qassim Suleimani.  Pikemalt artiklis Sündinud 3. jaanuaril 0106 eKr – Marcus Tullius Cicero, Vana-Rooma riigimees, kirjanik ja filosoof 1876 – Wilhelm Pieck, Saksa DV riigitegelane 1883 – Clement Attlee, Suurbritannia poliitik 1892 – J. R. R. Tolkien, briti kirjanik 1905 – Aleksei Stahhanov, vene tööeesrindlane 1905 – Anna May Wong, ameerika näitleja 1924 – Ülo Vinter, eesti helilooja 1926 – George Martin, inglise muusikaprodutsent 1929 – Sergio Leone, itaalia režissöör 1946 – Mihkel Pärnoja, eesti keemik ja poliitik 1956 – Mel Gibson, Austraalia näitleja 1964 – Sven Kivisildnik, eesti kirjanik ja ajakirjanik 1969 – Michael Schumacher, saksa võidusõitja 1980 – Bryan Clay, USA kümnevõistleja 2003 – Greta Thunberg, Rootsi kliimaaktivist  Pikemalt artiklis Surnud 3. jaanuaril 1804 – Nikolai Lvov, Venemaa arhitekt 1875 – Pierre Larousse, prantsuse leksikograaf 1904 – Larin Paraske, isuri runolaulik 1923 – Jaroslav Hašek, tšehhi kirjanik 1927 – Carl Runge, saksa matemaatik 1945 – Edgar Cayce, USA meedium 1964 – Roman Haavamägi, eesti skulptor ja maalikunstnik 1967 – Jack Ruby, Lee Harvey Oswaldi tapja 1972 – Frans Masereel, Belgia kunstnik 1979 – Conrad Hilton, USA hotellipidaja 1980 – Joy Adamson, looduskaitsja 1980 – Ivan Triesault, eesti päritolu Hollywoodi filminäitleja 1986 – Valter Tauli, eesti keeleteadlane 1989 – Sergei Sobolev, vene matemaatik 2000 – Mari Adamson, eesti tekstiilikunstnik Eestis on komme Vabadussõja lõpetanud vaherahu auks kell 10.30 kirikukelli helistada ja vaikusehetke pidada. Õigeusu kirikus prohvet Malakia ja märter Gordiuse mälestuspäev. 1941 – Võru ilmajaamas mõõdeti külmarekordiks –43,4 °C. 2010 – suurim lumikatte paksus (62 cm) vaatlusperioodi jooksul Tallinnas, eelmine rekord (59 cm) oli püstitatud 18. märtsil 1968. 2010 – suurim lumikatte paksus jaanuaris (56 cm) Jõhvis. Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 111 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 118 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 174 ESBL veebis (vaadatud 21.03.2015) http://www.latvija20gadsimts.lv/apkopojums/notikumu-hronologija/ Tallinnas löödi sajandi lumerekord Postimees, 03.01.2010