laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tallinna Merekooli Lõpetanud Kaugsõidukaptenite Ühing

Tallinna Merekooli Lõpetanud Kaugsõidukaptenite Ühing oli 1934-1940 Tallinnas tegutsenud ühing, mis ühendas Tallinna Merekooli lõpetanud laevakapteneid (sh kaugsõidukapteneid). Ühingu eesmärk oli edendada ka Eesti laevandust. Ühing andis välja mitu mereteemalist raamatut: näiteks Evald Pasti "Meresõidu romantikat ja traagikat" (1936) ning Evald Pasti ja F. Wichmanni käsiraamatu "Tallinna Sadam" (1936). Eesti Kaptenite Klubi Tallinna Merekooli Lõpetanud Kaugsõidukaptenite Ühing Merevikis (vaadatud 01.09.2018) Tallinna Merekooli Lõpetanud Kaugsõidukaptenite Ühing Merevikis
Waldorf Astoria Amsterdam

Waldorf Astoria Amsterdam on viietärnihotell Hollandi pealinnas Amsterdamis. Hotell on osa Hilton Worldwide'ist. Waldorf Astoria Amsterdamis on 93 tuba. Hotelli omab ja opereerib Hilton Worldwide. Waldorf Astoria Amsterdam avati 1. mail 2014. Hotell on 25. Waldorf Astoria Hotel & Resortsi hotell.
Waldorf Astoria Shanghai on the Bund

Waldorf Astoria Shanghai on the Bund on viietärnihotell, mis asub 2 Zhongshan East 1st Roadil, The Bundi kõrval Shanghais Hiinas. Hotell on osa Waldorf Astoria Hotels & Resortsi hotelliketist.
Tallinna Sadama Laevatööliste Ühing

Tallinna Sadama Laevatööliste Ühing oli 1935-1939 Tallinnas tegutsenud kutseühing, mis ühendas Tallinna sadama laevatöölisi. Ühing registreeriti 14. mail 1935. Ühingu eesmärk oli muu hulgas kaitsta liikmete õigusi, osutada liikmetele majanduslikku abi, eriti haigestumise puhul. Ühing kustutati registrist 15. detsembril 1939, sest Tallinna Sadama Laevatööliste Ühing, Pärnu Sadamatööliste Ühing ja Tallinna Sadamatööliste Ametiühisus moodustasid liitumise tulemusena uue organisatsiooni: Sadamatööliste Üleriigiline Kutseühing. Tallinna Sadama Laevatööliste Ühing Merevikis (vaadatud 01.09.2018) Tallinna Sadama Laevatööliste Ühing Merevikis
Saka (Läti)

Saka on küla (mazciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Saka valla halduskeskus. Küla asub Tebra ja Durbe ühinemispaigas merepinnast 5 meetri kõrgusel, Riiast 212 ja endisest piirkonna keskusest Pāvilostast 5 kilomeetri kaugusel. Seal asuvad vallamaja ja raamatukogu, lisaks veel luteri ja babtisti kirik, neist esimene on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Muinsuskaitse all on ka Saka vasallilinnus ja Saka linnamägi. Sakas asuvad Sakas C. P. ja Darbnīcase bussipeatus. Küla on esmamainitud 1230. aastal Saccze või Sacese nimega. Hiljem rajati sinna Saka vasallilinnus (Sackenhausen) Linnus rajati aastal 1386, kaitsmaks Saka jõe kaldaid ja sissepääsu toona laevatatavale Tebra jõele. Aastani 2021 kuulus küla Pāvilosta piirkonda. Küla oli Nõukogude perioodil kohaliku kolhoosi keskasula. 2005. aastal oli Sakas 293 elanikku, 2018. aastal 29 ja 2020. aastal 30. Vietvārdu datubāze https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu http://mantojums.lv/lv/piemineklu-saraksts/6433/ Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 13. augustil 2020. S. Rusmanis, I. Vīks "Kurzeme". Izdevniecība "Latvijas Enciklopēdija", 1993. a. ISBN 5-89960-030-6 Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk.
Vērgale vald

Vērgale vald (läti keeles Vērgales pagasts) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Saka, Dunalka ja Medze vallaga. Valla pindala on 191 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1363 inimest. Valla keskus on Vērgale küla, vallavanem on Jānis Vitrups. Valla aladel asusid varem Saraiķi, Vērgale, Ziemupe ja Vecbebe mõisad. Vald ise moodustati aastal 1877. Aastal 1935 oli selle pindala 65,9 km². Aastal 1945 moodustati vallas Vērgale ja Vērnieki külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Vērgale külanõukoguga likvideeritav Vērnieki külanõukogu. Aastal 1954 liideti külanõukoguga veel Ziemupe külanõukogu ja osa Medze külanõukogust, aastal 1975 veel osake Medze külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Pāvilosta piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ziemupe luteri kirik ja selle piirdemüür, altar, altarimaalid ning kantsel, Vērgale kiriku altar koos kahe altarimaaliga, Vērgale mõisa fassaadi reljeefid ja rosetid, Puuslikumäe nime kandev linnamägi ning Ošenieki muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Vērgale mõisa peahoone, Vērgale kiriku vapireljeef, Bruņenieki muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Mazkalni keskaegne kalmistu ja Mazkažose talu elumaja. Vald asub Rannikumadalikul. Suurim jõgi on Bubieris. Looduskaitse all on Vērgale park, Bruņenieki tamm, Audžuļi pärn ja Putni künnapuu, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Valla põhjaossa jääb ka osaliselt Ziemupe hoiuala. Aastal 2011 elas vallas 1158 lätlast, 36 venelast, 5 valgevenelast, 19 ukrainlast, 4 poolakat ja 56 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. > Audžuļi pärn Saraiķi kirik Ziemupe kirik Ziemupe mõisa häärber Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās Pāvilostas novads[alaline kõdulink], vaadatud 1. september 2018 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Vērgale vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vērgale

Vērgale (vanasti ka Vērgaļi) on küla (vidējciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Vērgale valla halduskeskus. Küla asub Liepājast 32 kilomeetri kaugusel. Vērgale on kujunenud Behridele kuulunud Vērgale mõisa (Virginahlen) juurde. Mõisakompleksi hoonetes asuvad tänapäeval vallamaja, raamatukogu, kultuurimaja, põhikool ja muuseum. Külas asub ka luteri kirik. Nõukogude perioodil oli Vērgale Ļeņina ceļši kolhoosi keskasulaks. Aastani 2021 kuulus küla Pāvilosta piirkonda. Vērgale park ja seal kasvavad pärnad (ümbermõõduga 4,6 m, 4,88 m, 4,35 m ja 4,52 m) on looduskaitse all. Vērgale kiriku altar koos kahe altarimaaliga ning Vērgale mõisa fassaadi reljeefid ja rosetid on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Kohaliku kaitse all on Vērgale mõisa peahoone ja Vērgale kiriku vapireljeef. Kirikuaias asuvale kalmistule on ühisesse hauda maetud kohaliku paruni Stempeli poeg ja talutüdruk Anna Lazdiņa, kelle õnnetu armastuse lugu on kujunenud kohalikuks legendiks. Külas asuv 46 puurauk on siluri Adavere lademesse kuuluvate Dēgole kihtide stratotüüp. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Vērgale parish - Pāvilostas novads, www.pavilosta.lv "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2021. Vaadatud 15. septembril 2020.
O Canada

"O Canada" on Kanada riigihümn. Muusika kirjutas Calixa Lavallée, keda võis inspireerida sarnane Mozarti teos "Preestrite marss". Prantsuskeelsed sõnad kirjutas Sir Adolphe Basile Routhier, ametliku ingliskeelse versiooni aga Robert Stanley Weir. 2018. aasta jaanuaris muudeti hümni ingliskeelse variandi teine rida sooneutraalseks nii, et varasema True patriot love in all thy sons command asemel on nüüd True patriot love in all of us command. Nunavutis on ametlik ka hümni inuktitutikeelne versioon ("Uu Kanata"). Inglise keeles O Canada! Our home and native land! True patriot love in all of us command. With glowing hearts we see thee rise, The True North strong and free! From far and wide, O Canada, We stand on guard for thee. God keep our land glorious and free! O Canada, we stand on guard for thee! O Canada, we stand on guard for thee! Prantsuse keeles Ô Canada! Terre de nos aïeux Ton front est ceint de fleurons glorieux Car ton bras sait porter l'épée Il sait porter la croix Ton histoire est une épopée Des plus brillants exploits Et ta valeur, de foi trempée Protégera nos foyers et nos droits Protégera nos foyers et nos droits Inuktituti keeles ᐆ ᑲᓇᑕ! ᓇᖕᒥᓂ ᓄᓇᕗᑦ! ᐱᖁᔭᑏ ᓇᓚᑦᑎᐊᖅᐸᕗᑦ. ᐊᖏᒡᓕᕙᓪᓕᐊᔪᑎ, ᓴᙱᔪᓗᑎᓪᓗ. ᓇᖏᖅᐳᒍ, ᐆ ᑲᓇᑕ, ᒥᐊᓂᕆᑉᓗᑎ. ᐆ ᑲᓇᑕ! ᓄᓇᑦᓯᐊ! ᓇᖏᖅᐳᒍ ᒥᐊᓂᕆᑉᓗᑎ, ᐆ ᑲᓇᑕ, ᓴᓚᒋᔭᐅᖁᓇ! Uu Kanata! nangmini nunavut! Piqujatii nalattiaqpavut. Angiglivalliajuti, Sanngijulutillu. Nangiqpugu, Uu Kanata, Mianiripluti. Uu Kanata! nunatsia! Nangiqpugu mianiripluti, Uu Kanata, salagijauquna!
Oberholzer

Oberholzer on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas. Oberholzer asutati 1939. aasta märtsis Wonderfonteini farmi territooriumile, linn sai nime farmi omaniku Hendrik Oberholzeri järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Oberholzeri elanikest valgeid 61,70%, mustanahalisi aafriklasi 35,80%, värvilisi 1,20%, India või Aasia päritolu inimesi 0,89% ja teisi 0,41%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 55,40% inimesi, tsvana keelt 12,30%, inglise keelt 10,84%, sotho keelt 8,60%, koosa keelt 4,59% ja suulu keelt 3,39%. https://census2011.adrianfrith.com/place/766005
Naaskelsaba

Naaskelsaba (Enterobius vermicularis) on liik ümarusse. Uss on 3–13 mm pikk. Naaskelsabad parasiteerivad inimeste peen- ja jämesooles, põhjustades enterobiaasi.
Khutsong

Khutsong on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Khutsongi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,38%, värvilisi 0,32%, valgeid 0,09%, India või Aasia päritolu inimesi 0,08% ja teisi 0,12%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 34,83% inimesi, koosa keelt 25,02%, sotho keelt 19,25%, suulu keelt 7,28%, tsonga keelt 5,56%, inglise keelt 1,93% ja pedi keelt 1,42%. https://census2011.adrianfrith.com/place/766003
Whitehorse

Whitehorse on linn Kanadas, Yukoni pealinn. Whitehorse'is asub rahvusvaheline lennujaam. Whitehorse rajati 1898. aastal, linnaõigused sai 1950. aastal. 1953. aastal sai Whitehorse Yukoni pealinnaks. Whitehorse 1900. aastal Peatänav Whitehorse'i kesklinnas Canada 2021 Census Whitehorse The Canadian Encyclopedia History of Whitehorse Yukoninfo
Ristiküla raudteejaam

Ristiküla raudteejaam oli raudteejaam kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 5,5 kilomeetril. Jaama asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Saarde valla Ristiküla külla. Jaam avati aastal 1923. Rajamisel jäi see Pati valda. Ristiküla raudteejaam suleti 1975. aastal. Selle hooned on eravalduses. Riistikülale eelnes Riisselja poolt Riisselja raudteejaam ja järgnes Timmkanali raudteejaam. Eesti kitsarööpmelised raudteed
Timmkanali raudteejaam

Timmkanali raudteejaam oli raudteejaam kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 11,8 kilomeetril. Jaama asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Saarde valla Kõveri külla. Jaam avati aastal 1923. Rajamisel jäi see Laiksaare valda. Timmkanali raudteejaam suleti 1975. aastal. Selle hoone oli üks selle liini suurematest jaamahoonetest. Jaama ülakorrusel olid raudteetööliste eluruumid. Timmkanalile eelnes Riisselja poolt Ristiküla raudteejaam ja järgnes Laiksaare raudteejaam. Eesti kitsarööpmelised raudteed
Laiksaare raudteejaam

Laiksaare raudteejaam oli raudteejaam kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 19. kilomeetril. Jaama asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Häädemeeste valla Nepste külla. Jaam avati aastal 1923. Rajamisel jäi see Laiksaare valda. Laiksaare raudteejaam suleti 1975. aastal. Jaamahoone on varemetes, säilinud on jaama juures asunud saun. Laiksaarele eelnes Riisselja poolt Timmkanali raudteejaam ja järgnes Massiaru raudteejaam. Eesti kitsarööpmelised raudteed
Eesti-Läti Ühing

Eesti-Läti Ühing oli Eesti esimesel iseseisvusajal tegutsenud ühing, mille eesmärk oli edendada eeskätt Eesti ja Läti kultuuri- ja majandussuhteid. Ühingu esimees oli Ants Piip. Ühing asutati 14. septembril 1928 Arthur Uibopuu, Leo Sepa ja Karl Korneli eestvedamisel. Teiste andmete järgi avati ühing uuesti 13. juunil 1932 ja asutajad ei olnud samad mis 1928. Ühing lõpetas tegevuse 1940. Aastal 1940 oli ühingus vähemalt 148 liiget. Eesti rahvaste raamat: rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Koostanud ja toimetanud Jüri Viikberg. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1999. Lk. 297
Massiaru raudteejaam

Massiaru raudteejaam oli raudteejaam kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 29,8 kilomeetril. Jaama asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Häädemeeste valla Massiaru külla. Jaam avati aastal 1923. Rajamisel jäi see Laiksaare valda. Massiaru raudteejaam suleti 1975. aastal. Jaamahoone on varemetes. Massiarule eelnes Riisselja poolt Laiksaare raudteejaam ja järgnes Teaste raudteepeatus. Eesti kitsarööpmelised raudteed
PRO (ansambel)

PRO oli ansambel, mis on asutatud 1984. aastal Raplas. Stiil oli (kosmi heavy raju) punk-rock. Bänd lõpetas tegevuse 1989. või 1990. aastal "NoorteMuusa" festivali järel, kus jäädi teiseks. Asutajaliikmed olid Tarmo Komsaare, Marjo Luik ja Ardi Tabor. Neljas liige, trummar Tarmo Kukk, liitus aasta pärast asutamist. Trummar võeti bändi, sest tagus vasturütmi (ei ole looga rütmis, sel ajal haruldane nähtus). Tuntumad laulud: "Sellel teel" "Moskva pisaraid ei usu" "Pioneerid" "Kosmiline rock"
Rahu

Rahu on faktilise sõjategevuse puudumine. Enne Teist maailmasõda peeti rahuks olukorda, milles puudus sõjaseisukord. Seoses sellega, et mitmed riigid ei kuulutanud enam sõdasid välja, muutus vana käsitlus ebaadekvaatseks. Ajutine relvarahu Relvarahu Vaherahu Rahuleping Rahuharidus
Kanada dollar

Kanada dollar (CAD) on Kanada rahaühik, mis võeti kasutusele 1858. aastal. Seda märgitakse tavaliselt dollari sümboliga $ või teistest valuutadest eristamiseks sümboliga C$. Üks Kanada dollar jaguneb 100 sendiks (tähis ¢). Kanada rahatähed on väärtusega 5, 10, 20, 50 ja 100 dollarit. Kupüürid on samade mõõtmetega, kuid igaühel on erinev värvitoon: 5-dollarine on sinine; 10-dollarine lilla; 20-dollarine roheline; 50-dollarine punane ja 100-dollarine pruun. Mündid on väärtusega 1, 5, 10, 25 ja 50 senti, 1 dollar (loonie) ja 2 dollarit (toonie), kusjuures 5-, 10- ja 25-sendised on sama suurusega kui USA sama nimiväärtusega mündid. 1-sendiste müntide verminine lõpetati 2012. aastal ja nende ringlusse andmine lõppes 2013. aastal. 50-sendise mündi verminine ja levitamine on lõpetatud, kuid seda on võimalik saada otse vermijalt. Enne dollari kasutuselevõttu 1858. aastal oli Kanada rahaühikuks nael, mis jagunes 20 šillingiks; šilling aga võrdus 12 penniga. Valuutakursid (inglise keeles) Kanada Pank – rahatähed (inglise keeles) Kanada dollar: pangatähtede galerii (inglise) (saksa) (prantsuse)
Teaste raudteepeatus

Teaste raudteepeatus oli raudteepeatus kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 35 kilomeetril. Peatuse asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Häädemeeste valla Massiaru ja Majaka küla piirile. Peatus avati aastal 1923. Rajamisel jäi see Laiksaare valda. Teaste raudteepeatus suleti 1975. aastal. Peatuse lähistel paikneb üle Lemmejõe viinud hävinud puitsild, millest Läti poole on raudteetrass võsastunud. Teastele eelnes Riisselja poolt Massiaru raudteejaam ja järgnes Orajõe raudteejaam. Eesti kitsarööpmelised raudteed
Munsieville

Munsieville on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas. Munsieville on asutatud 1903. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Munsieville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,91%, värvilisi 0,61%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15%, valgeid 0,10% ja teisi 0,24%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 67,16% inimesi, suulu keelt 6,68%, koosa keelt 6,50%, sotho keelt 5,32%, inglise keelt 2,80% ja pedi keelt 2,77%. Home after Eviction Wits City Institute https://census2011.adrianfrith.com/place/763005
Orajõe raudteejaam

Orajõe raudteejaam oli raudteejaam kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 43,8 kilomeetril. Jaama asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Häädemeeste valla Metsapoole külla. Jaam avati aastal 1923. Rajamisel jäi see Orajõe valda. Algselt oli tegemist raudtee lõppjaamaga. Aastal 1925 pikendati raudteed Iklasse. Orajõe raudteejaam suleti 1975. aastal. Jaamahoone on varemetes. Säilinud on üks liipritest ehitatud abihoone. Orajõele eelnes Riisselja poolt Teaste raudteepeatus ja järgnes Ikla raudteejaam. Eesti kitsarööpmelised raudteed FOTO: Orajõe jaamahoone aastal 1975; Baltic Trains Picture Gallery
Hermes (tantsurühm)

Hermes on Tartus tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhendab Mariann Rajang. Rühm asutati septembris 1980. Rühm esines 2004 festivalil Europeade. 2019. aastal osales rühm XX tantsupeol Minu arm. https://web.archive.org/web/20090401210757/http:/www.europeade.org.ee/eestitantsib2005.htm (vaadatud 01.09.2018) Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Ikla raudteejaam

Ikla raudteejaam oli raudteejaam kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 48,8 kilomeetril. Jaama asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Häädemeeste valla Ikla külla. Jaam avati aastal 1925. Rajamisel jäi see Orajõe valda. Algselt oli tegemist raudtee lõppjaamaga. Teise maailmasõja ajal pikendasid Saksa väed raudteed Heinastesse, ühendades selle Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteega. Ikla raudteejaam suleti 1975. aastal. Algne jaamahoone hävis teise maailmasõja ajal. Uus jaamahoone on tänapäeval eravalduses ja kasutusel elamuna. Iklale eelnes Riisselja poolt Orajõe raudteejaam ja järgnes Heinaste raudteejaam. Eesti kitsarööpmelised raudteed
Mabalstad

Mabalstad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Moses Kotane vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mabalstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,86% ja värvilisi 0,14%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 94,17% ja koosa keelt 3,89%. https://census2001.adrianfrith.com/place/60508001
Morgenzon

Morgenzon on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Lekwa vallas. Morgenzon on asutatud 1912. aastal. Morgenzon tähendab hollandi keeles 'hommikupäike'. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Morgenzoni elanikest mustanahalisi aafriklasi 53,04%, valgeid 43,21%, India või Aasia päritolu inimesi 1,64%, värvilisi 1,43% ja teisi 0,63%. Suulu keelt pidas emakeeleks 48,36% inimesi, afrikaani keelt 38,00%, inglise keelt 5,50%, svaasi keelt 1,93% ja ndebele keelt 1,79%. Morgenzon Mpumalanga https://census2011.adrianfrith.com/place/864001
Ruta Tamre

Ruta Tamre (sündinud 1979) on eesti hüdrograaf ja riigiametnik, "Eesti järvede nimestiku" (2006) koostaja. Aastatel 2002–2007 õppis ta Eesti Maaülikoolis magistriõppes (juhendaja Ingmar Ott, teema "Valgla mõju rannajärvedele"). 2022. aasta seisuga töötas Tamre Keskkonnaagentuuri keskkonnakasutuse osakonna peaspetsialistina. Varem on ta töötanud EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituudis. "Eesti järvede nimestik: looduslikud ja tehisjärved". Koostaja Ruta Tamre. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006 "Ülevaade Virumaa veekogudest" Rmt: "XXIX Eesti looduseuurijate päev. XXIX Estonian naturalists' congress. Põlevkivimaa loodus. Nature of oil shale region. 1.–2. juuli, 2006, Illuka" Eesti Looduseuurijate Selts, 2006 Ruta Tamre, Toomas Kõiv, Ingmar Ott (2008). Young and quickly vanishing coastal lakes in Estonia. Structure and function of world shallow lakes, Néstor Mazzeo, Mariana Meerhoff (eds.). Punta del Este, Uruguay. Facultad de Ciencias, Universidad de la Republica. Montevideo. Uruguay: 110. Valgla mõju rannajärvedele, ETIS Keskkonnaagentuur. Kontaktid Raimu Hanson, "Ülelugemine andis järvedele tublisti lisa", Postimees, 24. aprill 2007
Conrad Osaka

Conrad Osaka on viietärnihotell, mis asub Jaapanis Osakas. Conrad Osaka brändinimi Conrad kuulub Conrad Hotels & Resortsile ning see omakorda Hilton Worldwide'ile. Hotellis on kokku kuus restorani ja ootesaali: atmos dining, KURA - Teppanyaki & Sushi, C: Grill, Aeria, 40 Sky Bar & Lounge ja Executive Lounge. Hotellis on ka spaa ja 20-meetrine soojendusega bassein.
Embalenhle

Embalenhle on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Govan Mbeki vallas. Embalenhle on rajatud 1970. aastatel. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Embalenhle elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,04%, värvilisi 0,36%, valgeid 0,23%, India või Aasia päritolu inimesi 0,16% ja teisi 0,21%. Suulu keelt pidas emakeeleks 49,82% inimesi, koosa keelt 10,90%, sotho keelt 10,10%, ndebele keelt 9,15%, svaasi keelt 5,05%, tsonga keelt 4,68%, pedi keelt 3,91% ja inglise keelt 2,09%. https://census2011.adrianfrith.com/place/866011
Tsirguliina Kool

Tsirguliina Kool on põhikool Valga maakonnas Valga vallas Tsirguliina alevikus. Kooli direktor on Liina Aan. 1912 alustas tööd Tsirguliina 3-klassiline külakool. Järjepidevat kooliharidust hakati Tsirguliinas andma aastast 1919, kui alustas tööd Tsirguliina 8-klassiline algkool. 1952 nimetati kool ümber Tsirguliina 7-klassiliseks kooliks. 1956 nimetati kool ümber Tsirguliina Keskkooliks. 2018. aasta kevadel suleti keskkooliosa ning kool jätkas 1. septembrist 2018 tööd Tsirguliina Kooli nime all. Kontaktid. Tsirguliina Kooli veebisait. http://www.tsirgu.edu.ee/et/kool/ajalugu (vaadatud 08.08.2017) Tsirguliina Kooli Põhimäärus https://www.riigiteataja.ee/akt/408062018034 Kooli koduleht
Säästva Renoveerimise Infokeskus

Säästva Renoveerimise Infokeskus (SRIK) on mittetulundusühing, mis tegeleb ajaloolise väärtusega hoonestuse säilitamise, traditsiooniliste ehitusvõtete ja -materjalide propageerimisega. Peamiseks tegevuseks on olnud säästva renoveerimise koolitused. Esimene SRIK alustas tegevust Tallinnas 2001. aastal Väike-Patarei tänaval puitmajas, mis renoveeriti miljööväärtusliku hoone eeskujuna Rootsi toel. Infokeskused on loodud veel Tartus, Viljandis, Pärnus, Võrus, Paides ja Rakveres. SRIK (Tallinna infokeskus) SRIK Tartu ühendus
Benny Hill

Alfred Hawthorne Hill (21. jaanuar 1924 Southampton – 20. aprill 1992 London) oli inglise koomik ja näitleja, tuntud oma telesarja "The Benny Hill Show" poolest.  Benny Hill – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Benny Hill andmekogus IMDb (inglise)
Tjakastad

Tjakastad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Albert Luthuli vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tjakastadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,44%, värvilisi 0,35%, India või Aasia päritolu inimesi 0,12%, valgeid 0,02% ja teisi 0,06%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 92,94% inimesi, suulu keelt 4,94% ja inglise keelt 0,58%. https://census2011.adrianfrith.com/place/860009
Vaatus

Vaatus on lavateose suurim alajaotus, mis on eraldatud pikemate vahepausidega. Vaatused võivad omakorda jaguneda piltideks ja stseenideks. Lavateos võib koosneda ühest või mitmest vaatusest. Esimest korda jagati lavateoseid vaatusteks ja vaheaegadeks vanarooma teatris. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus"