laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Michael Green

Michael Boris Green (sündinud 22. mail 1946 Londonis) on Briti füüsik, stringiteooria ja superstringiteooria loojaid. Ta oli aastatel 2009–2013 Lucase professuuri hoidja. Green lõpetas 1967. aastal kiitusega Cambridge'i Ülikooli bakalaureusekraadiga füüsika erialal ja sai 1970. aastal Cambridge'ist doktorikraadi (PhD) osakestefüüsika alal (doktoritöö "Crossing symmetry and duality in strong interactions"; juhendaja Richard J. Eden). Ta oli Londoni Ülikooli Queen Mary College'i füüsikalektor (1978–1987) ja teoreetilise füüsika professor (1987–1993). Alates 1993. aastast töötab ta Cambridge'i Ülikoolis: aastatel 1993–2009 teoreetilise füüsika professorina, 2009–2013 Lucase matemaatikaprofessorina ja 2013. aastast rakendusmatemaatika ja teoreetilise füüsika osakonna uuringute direktorina. Green töötab osakestefüüsika valdkonnas rõhuasetusega stringiteooria, kvantväljateooria ja kvantgravitatsiooni kokkupuute momentidele. Samuti on ta huvitatud stringiteooria tehnikate rakendamisest üldisemalt teistele füüsikalistele süsteemidele. Koos John Schwarziga 1984. aastal tehtud avastus, et I tüüpi stringiteoorias anomaaliad taanduvad (nimetatakse Greeni-Schwarzi mehhanismiks), viis esimese superstringirevolutsioonini teoreetilises füüsikas. 1980. aastate keskel jõudsid Schwarz ja Green järeldusele, et supersümmeetria, mis on stringiteooria keskne lüli, saab selle koosseisu lülitada mitte ühel, vaid kahel viisil: esiteks ringi maailmapinna supersümmeetriana, teiseks aegruumi supersümmeetriana. 1989 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks 1989 – Diraci medal (ICTP) 2002 – Dannie Heinemani matemaatilise füüsika auhind 2004 – Queen Mary University of Londoni audoktor 2004 – Diraci medal (IOP) 2014 – Füüsika Eesliini auhind 2014 – Läbimurde auhind fundamentaalfüüsikas on valitud ka Füüsikainstituudi auliikmeks 1988 – Michael B. Green, John H. Schwarz, and Edward Witten. Superstring Theory. Vol. 1, Introduction. Cambridge Monographs on Mathematical Physics. Cambridge, UK: Cambridge University Press, ISBN 978-0521357524 1988 – Michael B. Green, John H. Schwarz, and Edward Witten. Superstring Theory. Vol. 2, Loop Amplitutes, Anomalies and Phenomenology. Cambridge, UK: Cambridge University Press, ISBN 978-0521357531 Professor Michael B. Green, FRS. damtp.cam.ac.uk
Lemberg (perekonnanimi)

Lemberg on perekonnanimi. Adelaida Lemberg, eesti ajakirjanik ja tõlkija Valter Lemberg, eesti fotograaf Anastasia Lemberg-Lvova, kunstnik Erika Jakubinskaja-Lemberg, Venemaal ja Eestis tegutsev filoloog
Jüri Hool

Jüri Hool (6. juunil 1933 Pärnu – 15. november 2007 Pärnu) oli Eesti sõudja ja veemotosportlane. Õppis 1952. aastani Pärnus õhtukoolis. Töötas 50 aastat Pärnu Sidesõlmes/ Edela Telefonivõrgus elektromehaanika alal. Purjetama ja sõudma hakkas 1949 Pärnu Jahtklubis, tema sõudmistreenerid olid Erich Seiler ja Jüri Kurul. Tuli aastatel 1951–1960 sõudmises kahe-, nelja- ja kaheksapaadil kokku 10 korda Eesti NSV meistriks. Alates 1963. aastast hakaks ta harrastama veemotosporti. Tuli aastatel 1969–1971 veemotospordis kokku neli korda Eesti NSV meistriks. Sai 1971. aastal NSV Liidu veemotospordi meistrivõistlustel 3 × 5 miili distantsil hõbemedali. 1967 NSV Liidu meistersportlane veemotospordis Tema poeg on purjetaja, jääpurjetaja ja veemotosportlane Mati Hool. https://www.esbl.ee/biograafia/J%FCri_Hool Biograafia ESBL-is Haud Pärnu Metsakalmistul
Külli Hunt

Külli Hunt (sündinud 11. mail 1970 Viljandis) on Eesti sõudja. 184 cm, 72 kg. Lõpetas 1988 Pärnu 6. keskkooli ja 1992 koka-kondiitrina Pärnu kodumajanduskooli. Töötanud taastusravikeskuses Estonia kokana. Alustas sportimist koolis Reet Sarapi õhutusel, sõudmist hakkas harrastama 1983 Pärnu Dünamos Evi Lepiku juhendamisel. Tuli 1987 roolijaga neljapaadil NL-i noortemeistriks Võitis 1988 NL-i mv-tel kaheksapaadil NL-i Dünamo koondises pronksi. Tulnud 11 korda Eesti meistriks: 1989 ühepaadil, 1986 ja 1988 roolijata kahepaadil, 1990 roolijata ja 1986–88 roolijaga neljapaadil, 1989–90 paarisaerulisel neljapaadil 1987–88 kaheksapaadil. Saanud 2008–09 maailma sõudeveteranide regatil 5 võitu: 4 korda kaheksa- ja 1 korra neljapaadil.
Tanel Häidkind

Tanel Häidkind (sündinud 3. augustil 1976 Tartu rajoonis Vara külanõukogus) on Eesti sõudja. Lõpetas 1994 Luunja keskkooli ja 1999 metsamajanduse erialal EPMÜ. Töötanud Riigimetsa Majandamise Keskuses praakerina. Alustas sõudetreeninguid 1993 Tartu Vanalinna SK-s Urmas Heina juhendamisel. Osalenud 2 korral roolijata neljapaadil üliõpilaste MM-il, saanud 1998 8. ja 2000 5. koha. Tulnud 5 korda Eesti meistriks: 1998 ja 2000 roolijata kahepaadil 1998–2000 roolijata neljapaadil. https://www.esbl.ee/biograafia/Tanel_H%E4idkind
Andrei Jakovlev

Andrei Jakovlev (sündinud 17. aprillil 1964 Tallinnas) on Eesti sõudja. Lõpetas 1981. aastal Tallinna 19. keskkooli. Töötanud taksojuhina. Hakkas sõudma 1972 isa Juri Jakovlevi suunamisel, hiljem treenis Mihkel Leppiku juhendamisel. 1986 – NSV Liidu meistrivõistluste pronksmedal paarisaerulisel kahepaadil 1986 – NSV Liidu mitteolümpiadistantside meistrivõistluste pronksmedal paarisaerulisel kahepaadil 1986 – NSV Liidu mitteolümpiadistantside meistrivõistluste kuldmedal paarisaerulisel kahepaadil 1984 ja 1985 – NSV Liidu juunioride meister paarisaerulisel kahepaadil 1985 – NSV Liidu juunioride meister paarisaerulisel neljapaadil tulnud 12 korda Eesti meistriks: 1982–1983 ühepaadil, 1982–1986 paarisaerulisel kahepaadil, 1981 ja 1984–1986 paarisaerulisel neljapaadil 1986 kaheksapaadil. meistersportlane (1982) https://www.esbl.ee/biograafia/Andrei_Jakovlev
Kristin Seier

Kristin Seier (7. november 1946 Tartu – 7. august 2004 Tallinn) oli Eesti sõudja, Sirje Tamme õde. Lõpetas 1970 matemaatikuna TRÜ. Sportima hakkas õpetaja Maret Kutmani innustusel, sõudmist harrastas aastast 1965 Tartu Kalevis (treenerid Erich Seiler ja Jüri Kurul). Võitis NL-i noortemv-tel 1962 kaheksapaadil (roolijana) 1967 roolijaga neljapaadil hõbeda ning NL-i juunioride mv-tel 1968 kaheksapaadil pronksi. Tuli 10 korda Eesti meistriks: 1968–69 ja 1971 ühepaadil, 1968–70 ja 1972 paarisaerulisel kahepaadil, 1970 ja 1972 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil 1972 kaheksapaadil. Meistersportlane (1969). Sõudekohtuniku vab kategooria (1974) ja B-kat (2001). https://www.esbl.ee/biograafia/Kristin_Johari
Andra Joost

Andra Joost (sündinud 2. veebruaril 1990 Tallinnas) on Eesti sõudja. Lõpetas 2009 Pärnu Hansagümnaasiumi ja 2013 põllumajandussaaduste tootmise ja turustamise erialal EMÜ. Tegelnud 2001–04 Ando Palginõmme käe all kergejõustikuga ja 2005–09 Ulvi ja Roman Lutoškini juhendamisel sõudmisega. Saanud 2008 noorte MM-il ühepaadil 14. koha. Tulnud 8 korral Eesti meistriks: 2008 paarisaerulisel kahepaadil, 2007–08 paarisaerulisel neljapaadil 2006–09 ja 2015 kaheksapaadil. Võitnud rhv noorteregatil Friendship ühepaadil 2008 3. ja paarisaerulisel neljapaadil 2007 3. ja 2008 2. Baltic Cupil paarisaerulisel neljapaadil 2006 2. koha. Sõudeliidu parim noorsõudja 2008. https://www.esbl.ee/biograafia/Andra_Joost
Raigo Juhanson

Raigo Juhanson (sündinud 27. veebruaril 1967 Pärnus) on Eesti sõudja. Lõpetas 1985 Pärnu 13. kutsekooli. Töötanud pikamaa-autojuhina. Sõudmistreeninguid alustas 1981 Tiit Helmja juhendamisel, 1985–88 treenis Mati Villsaare treeningurühmas. Võitis 1985 NSV Liidu mitteolümpiadistantside meistrivõistlustel kergekaalu roolijata kahepaadil pronksmedali. 1986 Suurel Moskva regatil roolijata neljapaadil 3. koht. Saanud 1984–85 Eesti meistrivõistlustel nelja- ja kaheksapaadil 2 hõbe- ja 3 pronksmedalit. https://www.esbl.ee/biograafia/Raigo_Juhanson
Marta Jõumees

Marta Jõumees (sündinud 10. märtsil 1993 Pärnus) on Eesti sõudja. Lõpetas 2012 Pärnu Hansagümnaasiumi ja 2015 referent-toimetaja erialal TLÜ. Sõudmisega tegelnud 2007–2011 Ulvi ja Roman Lutoškini juhendamisel. Saanud noorte MM-il 2010 paarisaerulisel kahepaadil 18. ja 2011 ühepaadil 17. ning noorte EM-il 2011 ühepaadil 11. koha. Tulnud 5 korral Eesti meistriks: 2011 paarisaerulisel neljapaadil 2008–11 kaheksapaadil. Sõudeliidu parim noorsõudja 2011. https://www.esbl.ee/biograafia/Marta_J%F5umees
Endla Jäetma

Endla Jäetma (1. jaanuar 1929, Tartumaa, Raadi vald – 30. november 2022) oli Eesti aerutaja ja sõudja, Harald Jäetma abikaasa. Õppis Tallinna 1. tööstuskoolis ja lõpetas 1968 TPI. Sportima hakkas 1945 koolis, harrastas kergejõustikku ja võrkpalli, hiljem purjetamist ja aastast 1949 Jevgeni Fridolini juhendamisel sõudmist ja aerutamist. Tulnud 1949–51 3 korda aerutamises – ühesüstal (1949, 3000 m) ja kahesüstal (1951, 1000 m; 1951, 3000 m) 1951–53 7 korda roolijana sõudmises (rahvapaatidel) kahepaadil Eesti meistriks. https://www.esbl.ee/biograafia/Endla_J%E4etma
Harald Jäetma

Harald Jäetma (22. september 1927 Martna vald, Läänemaa – 6. veebruar 2008 Harku vald, Harjumaa) oli Eesti aerutaja, Endla Jäetma abikaasa. Lõpetas 1946 Haapsalu Tööstuskooli. Töötas Ilmarises, Standardis, Voltas, Tallinna ehitusorganisatsioonides ja Ranna sovhoosis elektrikuna. Sportima hakkas 1937 Väike-Rõude koolis, 1950 jätkas Tallinnas, harrastas suusatamist, korvpalli ja sõudmist (juhendaja Jevgeni Fridolin). 184 cm, 82 kg. Tuli 1951–52 3 korda sõudmises (rahvapaatidel) 1954–1960 7 korda aerutamises Eesti meistriks. Baltimaade kolmik-maavõistluse võitja ühesüstal (1955). Meistersportlane aerutamises (1959). Kuulus Kalevisse https://www.esbl.ee/biograafia/Harald_J%E4etma
Agraarpartei

Agraarparteisid on olnud mitmeid: Albaania Agraarpartei Venemaa Agraarpartei ...
Tõnu Jürgenson

Tõnu Jürgenson (28. november 1941 Laeva vald, Tartumaa – 11. juuni 2018 Tartu) oli Eesti sõudja. Lõpetas 1961 Tartu 8. keskkooli ja 1970. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse eriala. Hakkas sportima Eesti Põllumajanduse Akadeemia spordiklubis Jaan Jürgensteini suunamisel. Ta saavutas 1966. aastal Tartu Kalevi kaheksapaadil Nõukogude Liidu karikavõistlustel teise koha. 1964. aastal meistersportlane. Oli ka kümnekordne Eesti meister: 1961 roolijata ja 1962–1964 roolijaga neljapaadil 1963–1968 kaheksapaadil "Tõnu Jürgenson". ESBL. Vaadatud 1.12.2022. R. Vääri (18.10.1968). "Emajõe sügisregatt". TRÜ. Vaadatud 1.12.2022. Eesti Põllumajanduse Akadeemia lõpetanud 1970 Biograafia ESBL-is Haud Tartu Peetri kalmistul
Elgi Kurul

Elgi Kurul (aastani 1968 Elgi Kaiv, aastatel 1982–1983 Elgi Jürissaar; sündinud 26. augustil 1943 Tartus) on eesti sõudja. Lõpetas 1963 Tartu 8. Keskkooli. 168 cm, 75 kg. Sõudmistreeninguid alustas 1959 Tartu Kalevi LNSK-s Malle Tammpere õhutusel, hiljem oli tema treener Jüri Kurul. Tuli 1961 kaheksapaadil NL-i noortemeistriks võitis 1967 NL-i noortemv-tel roolijaga neljapaadil roolijana hõbeda. Tulnud 6 korda Eesti meistriks: 1966 paarisaerulisel kahepaadil, 1964 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil 1961–64 kaheksapaadil. Ta on olnud abielus treener Jüri Kuruliga. https://www.esbl.ee/biograafia/Elgi_Kaiv
Avo Kaljulaid

Avo Kaljulaid (4. mai 1936 Pärnu – 14. märts 2003 Pärnu), oli eesti võrkpallur ja sõudja. Lõ­petas 1954 Pärnus keskkooli ja 1958 TRÜ KKT. Alustas sportimist 1948 Pärnu 3. mittetäielikus keskkoolis Helgi Vets-Kuuda ja Melvin Danieli suunamisel, jätkas Pärnu LNSK-s ja Spartakis. Tuli võrkpallis TPedI ja Tallinna Kalevi meeskonnas 1961–1963 3 korral Eesti meistriks ja sai 1956 NL-i maaspordiühingute mv-tel pronksi. Kuulus 1963 NL-i rahvaste spartakiaadil 8. koha saavutanud Eesti koondisse. Meistersportlane (1963). Tuli Eesti meistriks ka sõudmises (kaheksapaadil, 1956). Töötas 1958–1978 Jõu kesknõukogus treenerina ja pedagoogina, aastast 1978 Pärnu ehitusettevõtetes profülaktika ja ohutustehnika vaneminsenerina ning puusepana. https://www.esbl.ee/biograafia/Avo_Kaljulaid
Toomas Karotamm

Toomas Karotamm (sündinud 20. juulil 1971 Pärnus) on Eesti sõudja, olnud Katrin Herme abikaasa. Töötanud OÜ-s Kiwi Torutööd torulukksepana. Aastast 2005 OÜ Santomago juhatuse liige. Lõpetas 1989 Pärnu 1. keskkooli. Hakkas 1979 käima Ando Palginõmme kergejõustikutreeninguil. Sõudmist harrastanud aastast 1986, treeninud Mati Villsaare ja Mihkel Leppiku juhendamisel. 1989 roolijaga neljapaadil NL-i noortemeister. Saanud MM-il 1995 paarisaerulisel neljapaadil 21. koha. Tulnud 6 korda Eesti meistriks: 1992 paarisaerulisel kahepaadil, 1994–95 paarisaerulisel neljapaadil 1995–97 kaheksapaadil. Kuulunud Pärnu Dünamo ja aastast 1991 Pärnu Sõudeklubi liikmeskonda. https://www.esbl.ee/biograafia/Toomas_Karotamm
Annely Levandi

Annely Levandi (kuni 1985 Annely Karu; 3. märts 1965 Kilingi-Nõmme – 21. veebruar 2021 Pärnu) oli eesti sõudja. Ta lõpetas 1984. aastal Pärnu 1. Keskkooli ning 1988. aastal Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi rõivaste konstrueerimise ja modelleerimise erialal. Annely Levandi oli 1991–2012 OÜ Kristallike ja 2016. aastast AnnyL OÜ juhatuse liige. Tegutses rõivadisainerina. Sportima hakkas 1973. aastal Maret Lingi korvpallitreeningutel. 1979. aastast treenis sõudmist treener Evi Lepiku ja hiljem Mihkel Leppiku juhendamisel. Annely Levandi tuli viis korda Eesti meistriks: 1983 roolijata kahepaadil ning 1982 ja 1983 roolijaga neljapaadil ja kaheksapaadil. Meistersportlane (1984). "ESBL". www.esbl.ee. Vaadatud 22. veebruaril 2024. Biograafia ESBL-is
Anne Kask

Anne Kask (sündinud 27. oktoobril 1961 Tartus) on Eesti sõudja. Lõpetas 1977 Tartu 5. keskkooli ja 1986 spordiarstina TRÜ. Töötanud 1985–86 Kohtla-Järve linnahaiglas, kardioloogina 1986–1989 Tartu Kliinilises Haiglas ja hiljem Norras Bergenis. Hakkas 1971 käima Valentina Ritsingu ja Maiu Jagomäe ujumistreeningutel. Sõudmist harrastas aastast 1975 Inge Pindi juhendamisel. Võitis 1977 paarisaerulisel kahepaadil NL-i noortemv-tel pronksi. Tulnud 6 korda Eesti meistriks: 1979 ühepaadil, 1977–79 paarisaerulisel kahepaadil 1977 ja 1979 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil. Kalevi liige. https://www.esbl.ee/biograafia/Anne_Kask
Tiiu Keres

Tiiu Murumets (sündinud 14. mail 1953 Tartus) on Eesti sõudja. Ta on lõpetanud 1971. aastal Tartu 8. keskkooli. Hakkas 1965 spordikoolis treenerite Tiiu Jurkatamme ja Linda Ojastu õpilasena tegelema kergejõustikuga, sõudmistreeninguid alustas 1969 Jevgeni Dobruse juhendamisel. Tulnud 7 korda Eesti meistriks: 1973 roolijata kahepaadil, 1974–75 roolijaga neljapaadil, 1973 ja 1975 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil 1974–75 kaheksapaadil. Kuulunud Kalevisse. Vabariikliku kategooria sõudekohtunik (1988). https://www.esbl.ee/biograafia/Tiiu_Keres
Vello Kivi

Vello Kivi (27. mai 1934 Tartu – 30. juuni 1993 Tartu) oli Eesti sporditegelane. Lõpetas 1953. aastal Tartu 1. keskkooli ja 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Hakkas sportima õpetaja Endel Arandi innustusel, edu saavutas Ülo Tölpi juhendamisel sõudjana. Tuli 1956 ja 1957 kaheksapaadil Eesti meistriks. Töötas 1958–1965 Tartu Kalevis õppespordiosakonna juhatajana, 1965–1990 Tartu spordikomitee esimees, 1990–1992 Tartu rahvaspordiürituste direktsioonis direktor 1992–1993 klubi Tartu Maraton direktor. 1961–1993 Kalevi kesknõukogu liige. Vabariikliku kategooria suusatamis- ja sõudekohtunik. 1977 – Eesti NSV teeneline sporditegelane 1973 – Kalevi auliige https://www.esbl.ee/biograafia/Vello_Kivi
Hiie Moks

Hiie Moks (aastani 1982 Hiie Klaus; sündinud 24. märtsil 1954 Tartus) on eesti sõudja ja naistearst. Lõpetas 1972 Tartu 5. keskkooli ja 1978 naistearstina Tartu Riikliku Ülikooli. Töötanud Rapla Keskhaiglas ja aastat 1988 TRÜ/TÜ Kliinikumi naistekliinikus günekoloogina. Kuulunud Kalevisse. Aastast 2015 OÜ Villako Varahaldus juhatuse liige. Sõudmistreeninguid alustas 1968 Jevgeni Dobrusi õpilasena, hiljem juhendas teda Inge Pind. Tulnud 5 korda Eesti meistriks: 1974 roolijaga neljapaadil, 1973–74 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil 1973–74 kaheksapaadil. https://www.esbl.ee/biograafia/Hiie_Klaus
Lev Jakubinski

Lev Petrovitš Jakubinski (vene keeles Лев Петрович Якубинский; 1. august 1892 Kiiev – 23. august 1945 Leningrad) oli vene keeleteadlane, Baudouin de Courtenay õpilane. 1909. aastal astus ta Kiievi ülikooli filoloogiateaduskonda, seejärel õppis Peterburi ülikoolis, mille lõpetas 1913. Samas ülikoolis kaitses ta doktoriväitekirja ja töötas professorina. Lev Jakubinski oli Peterburi Poeetilise Keele Uurimise Seltsi(ru) liige ja töötas võrdlev-ajaloolise keeleteaduse alal. Ta tegi muu hulgas koostööd Nikolai Marriga. Tema abikaasa oli filoloog Erika Jakubinskaja-Lemberg. Märt Väljataga. Elav sõna ja süsteemne sõna (Vikerkaar Märts 2012) Torop, Peeter (1993). "Teaduse mälu" [The memory of science]. Vikerkaar. 8: 64. Якубинская-Лемберг Э. А. Профессор Л. П. Якубинский // Учёные записки ЛГУ. Сер. филологических наук. 1949. Вып. 14. № 97; Виноградов В. В. Проф. Л. П. Якубинский как лингвист и его «История древнерусского языка» // Якубинский Л. П. История древнерусского языка. М.: Учпедгиз, 1953. С. 3—40; Ахунзянов Э. М. Лев Петрович Якубинский // Русская речь. 1975. № 2; Тарланов З. К. ЯКУБИНСКИЙ Лев Петрович // Энциклопедия «Слова о полку Игореве». Т. 5. Слово Даниила Заточника — Я. Дополнения. Карты. Указатели. — СПб.: Дмитрий Буланин, 1995. — С. 282—284. Леонтьев А. А. Лев Петрович Якубинский // Отечественные лингвисты XX в. Часть 3. Т — Я. / отв. ред. Ф. М. Березин. — М.: ИНИОН РАН, 2003. — С. 158—174. — ISBN 5-248-00162-5. Ivanova I. Preface // Lev Jakubinskij, une linguistique de la parole: URSS, 1920–1930. Lausanne, 2012. Якубинский Лев Петрович (Suur nõukogude entsüklopeedia)
Kontaktioskused

Kontakt (psühholoogia)
Arvo Kohv

Arvo Kohv (17. märts 1958 Pärnu – 30. mai 2020) oli eesti sõudja. Ta lõpetas 1976 Pärnu 4. Keskkooli. Töötas OÜ-s Gamm Grupp ehitustehnikuna. Sportima suunas teda Enn Tasalain, sõudmist õppis aastast 1972 Evi Lepiku, Mihkel Leppiku ning Taivo ja Matti Killingu juhendamisel. 190 cm, 79 kg. Võitis 1978 NL-i noortemv-tel paarisaerulisel kahepaadil pronksi. Tulnud 6 korda Eesti meistriks: 1977 ja 1979–80 paarisaerulisel kahepaadil, 1978 paarisaerulisel neljapaadil 1980 ja 1983 kaheksapaadil. Meistersportlane (1978). Kuulunud Pärnu Dünamosse ja Pärnu Kalevisse. https://www.esbl.ee/biograafia/Arvo_Kohv
Aa Hooldekodu

Aa Hooldekodu (ka Häcke OÜ Aa hooldekodu, OÜ Häcke Aa Hooldekodu) on hoolekandeasutus Ida-Virumaal Lüganuse vallas Aa külas kunagise Aa mõisa härrastemajas. Hooldekodu on eraettevõttele rendile antud. 2009. aastal läks see üle riiklikust omandist munitsipaalomandisse. 2012. aastal korraldas Lüganuse vald enampakkumise mõisakompleksi ja hooldekodu müügiks, mille võitis MTÜ Vahtra Hooldemaja. Senine rentnik OÜ Häcke vaidlustas enampakkumise kohtus. Härrastemajal on kolmekorruseline juurdeehitis, mis valmis 1981. Hooldekodu tegeleb põhiliselt vanurite hooldamisega. Aa Hooldekodu juhataja on Ilmar Köök. Aprillis 1999 elas hooldekodu ruumides 75 hoolealust ja 13 põgenikku. Teistel andmetel oli seal sama aasta mais 59 hoolealust ja 11 põgenikku. Detsembris 2003 oli hooldekodus 170 hoolealust ja 50 töötajat. Pool juurdeehitise kolmandast korrusest on olnud Aa naiste- ja laste turvakodu käsutuses. Aastatel 1993 ja 1998 on sinna paigutatud ka asüülitaotlejaid. Augustis 1998 toimetati Maardu hotellist Gabriel turvakodu ruumidesse üle 15 iraaklast, kes jäid sinna 2000. aastani, mil nad viidi üle Illuka Varjupaigataotlejate Vastuvõtukeskusse. Seda peatuspaika nimetati Aa pagulaskeskuseks (juhataja Indrek Kullam). Seal elas ka teistest maadest pärit varjupaigataotlejaid. Hooldekodul on oma kalmistu, mis jääb Aa vanadekodu südamest linnulennult umbes 700 meetri kaugusele läände. Aa vanadekodu asutati 1924. aastal. Esimesed hoolealused paigutati sinna detsembris 1923, ametlik avapidu toimus jaanuaris 1924. Aastal 1939 paigutati Aa vanadekodusse Vohnjas koopas elanud Liisa ja Elviine Krüüger. Nõukogude ajal tegutses ta invaliididekodu nime all, hiljem Aa Internaatkodu nime all. Hoolealused olid eelkõige vaimuhaiged ja vaimupuuetega inimesed. Enne rendile andmist oli hooldekodu direktor Vaike Salveste. Jumalateenistusi pidas Enn Salveste. Aa hooldekodu kaotanud rentnik ei saanud kohtus õigust, Põhjarannik, 20. märts 2013 Inimesed koopas, Maaleht, 7. detsember 2000 Glaidi Olesk: Vanadus sunnib vähesega leppima, Postimees, 25. oktoober 1997 Viire Villandi: Tallinna tänavalapsed pääsesid nädalaks kosuma, Postimees, 25. november 1997 Asüülitaotlejad Aa hooldekodus, Postimees, 15. august 1998 Kinniste uste päev; Saatuste ristmik põgenike Hiltonis, Eesti Ekspress, 18. märts 1999 Eesti pakub kodu tosinale põgenikule, Eesti Päevaleht, 7. aprill 1999 Aa hooldekodu ootab surma eest põgenejaid, Eesti Päevaleht, 4. mai 1999 Võõrad ootavad rannas valget laeva, Postimees, Arter, 18. detsember 1999 Hooldekodu ja küla tähistasid aastapäeva], Maaleht, 28. juuni 2001 Aa hooldekodu võtab vanureid vastu ka kinnisvara eest, Põhjarannik, 21. november 2003 Kevad Aa Hooldekogus, Lüganuse Valla Leht, mai 2004 Vanadekodu püüdis varjata düsenteeriapuhangut Gerli Romanovitš: Muinsuskaitsega vägikaigast vedanud Aa hooldekodu teeb korda maja fassaadi, Põhjarannik, 18. august 2006 Allar Jõks: Aa hooldekogus rikutakse põhiõigusi, etv24, 25. juuni 2007 Aa hooldekodu sai uue omaniku, Põhjarannik, 3. aprill 2009
Helgi Kruusa

Helgi Kruusa (7. oktoober 1938 Järva-Jaani – 18. märts 2013 Kuusalu) oli Eesti sõudja. Lõpetas 1957 Pärnu Lydia Koidula nimelise 2. Keskkooli ning samal aastal konstruktori ja modellistina Tallinna Kergetööstustehnikumi. Töötas vanemkonstruktorina õmblusvabrikus Võit ja tootmiskoondises Kooperaator, 1980–93 majandusjuhatajana kultuuriasutustes. Sõudetreeninguid alustas 1953 Pärnu Kalevis Jüri Kuruli juhendamisel. Võitis NSV Liidu noortemeistrivõistlustel 1955 ja 1956 paarisaerulisel kahepaadil pronksi. Tuli 6 korda Eesti meistriks: 1956 ja 1959 paarisaerulisel kahepaadil, 1958 ja 1959 roolijaga neljapaadil 1958 ja 1960 kaheksapaadil. https://www.esbl.ee/biograafia/Helgi_Kruusa
Luurepiilkond

"Luurerühm" suunab siia. Filmi kohta vaata artiklit Luurerühm (film). Luurepiilkond on jao- või rühmasuurune (luurerühm) luureüksus. Luurepiilkonnast suurem üksus on luuresalk. Valimik sõjandustermineid. 1998. Koostanud Heino Ernits. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 116
Elmar Kuiv

Elmar Kuiv (29. juuli 1934 Võru – 15. detsember 2017) oli eesti sõudja, maadleja ja maadlustreener. Elmar Kuiv lõpetas 1954. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Harrastas maadlust, suusatamist ja sõudmist. 1956 Eesti meister sõudmises kaheksapaadil 1955 Eesti meistrivõistluste pronksmedal Kreeka-Rooma maadluses Töötas 1957–1979 Viljandi LNSK-s ja 1979–1990 Türi LNSK-s maadlustreenerina, 1990–1993 Vastse-Kuuste põhikoolis kehalise kasvatuse õpetajana 1993–1995 Kohtla-Järve raskejõustikukoolis treenerina. Oli üle-eestiliste maadlusvõistluste (Martin Kleini mälestusvõistlused, Järvamaa vabamaadlusturniirid) korraldaja. Tegutses maadluskohtunikuna (1966 vabariiklik kat). 1986 – nimetati spordiühingu Jõud auliikmeks.
Loodusgiid

Loodusgiid on giid, kes tutvustab turistidele ja ekskursantidele looduslikke ja pärandkultuurimaastikke, kujundades samal ajal ka keskkonnasäästlikku maailmavaadet. Eestis ühendab loodusgiide Eesti Loodusgiidide Ühendus. Tuntud loodusgiide: Mati Kose, Rein Kuresoo. http://loodusgiid.ee/materjalid/ (vaadatud 15.04.2019) Eesti Loodusgiidide Ühenduse koduleht
Õilme Kukk

Õilme Kukk (aastani 1950 Õilme Pütt; 12. märts 1928 Vana-Vändra vald Pärnumaa – 13. november 2007 Pärnu) oli eesti sõudja ja koroonamängija. Alustas sportimist 1945 suusatajana. Sõudmist harrastas aastast 1949 Mihkel Leppiku, hiljem Jüri Kuruli juhendamisel. Võitis 1955 NSV Liidu ametiühingute meistrivõistlustel neljapaadil pronksmedali. Tuli 1955 ja 1957 ühepaadil Spartaki üleliiduliseks meistriks. Tuli 11 korral Eesti meistriks: 1951, 1953 ja 1956–1957 ühepaadil, 1957–1958 ja 1960 paarisaerulisel kahepaadil, 1953 paarisaerulisel roolijaga kahepaadil, 1955 roolijaga neljapaadil, 1959 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil 1957 kaheksapaadil. 1991–1994 5-kordne Eesti meister ka koroonas. Meistersportlane sõudmises (1960) ja koroonas (1994). Tegeles Mati Palmi juhendamisel ka võrkpalliga, tuli Pärnu meistriks võrkpallis ja ujumises. Eesti parim tõukoerte dresseerija 1976. Oli sportlasena 160 cm pikk ja kaalus 60 kg. https://www.esbl.ee/biograafia/%D5ilme_Kukk Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tln, 2001, lk 381–384; H-H. Artma. Pärnu – Eesti sõudespordi kants. Pärnu, 2004, lk 200–202.