Päikeseenergia Eestis

Päikeseenergia on Eestis osatähtsuselt kolmas taastuvenergia ressurss tuuleenergia ja biomassi järel ning see moodustas 2018. aastal 19% Eesti taastuvenergia tootmisvõimsusest. Eestis toodetakse päikeseenergiast elektrienergiat. Päikeseenergiast elektrienergia tootmine hakkas Eestis arenema 2000. aastatel ning kasv kiirenes 2010. aastatel. Näiteks 2018. aastal päikeseenergia tootmisvõimsus kuuekordistus. 2022. aasta alguseks oli Eestis ligi 10 000 päikeseenergia väiketootjat ning jaamade võimsus ligines 500 megavatile. Augustis 2022 andsid tipphetkel päikeseelektrijaamad ühes tunnis võrku 402 MW. Eestis jõuab aastas maapinnale ühe ruutmeetri kohta ~3500 MJ päikeseenergiat, mis vastab 969,2 kWh/m2. Aastaaegade vaheldumine põhjustab väga suurt varieeruvust, näiteks toodavad 90% aasta kogutoodangust päikesepaneelid märtsi ja oktoobri vahel. Talvekuudel on tootlikkus väike. Kuigi Eesti asub suurel laiuskraadil ning päikesekiirguse hulk pole võrdlemisi suur, tasub siin päikeseenergiat siiski toota[viide?]. Arvutuste kohaselt on päikesepaneelide tootlikkus sama suur kui Saksamaal, mis on Euroopas päikeseenergia tootmises esirinnas. Vaatamata sellele, et Eesti saab vähem energiat Päikeselt kui Saksamaa, tõstab keskmisest madalam õhutemperatuur päikesepaneelide efektiivsust, mis võrdsustab Eesti ja Saksamaa tootlikkuse. 2017. aasta lõpuks moodustas päikeseelektri installeeritud võimsus 4% Eesti taastuvenergia koguvõimsusest, 2018. aasta lõpuks oli selle osakaal peaaegu viiekordistunud ehk 19%. 6–7 aasta jooksul on päikeseenergia osakaal hüppeliselt tõusnud ning tootmisvõimsused on suurenenud sadades kordades. Reaalne elektrienergia toodang päikesest on veelgi suurem, kuna osa toodetud elektrist läheb kasutusse kohapeal ning ei suundu elektrivõrku. Samuti jäi 2018. aastal paljude päikeseelektrijaamade valmimine ja ühendamine elektrivõrku aasta teise poolde, mistõttu kajastub hüppeline võimsuste ning tootlikkuse kasv 2019. aasta elektritoodangu statistikas. Eestis päikeseenergiaga tegelevad peamised[küsitav] ettevõtted: Nevid Grupp OÜ (päikeseelektrijaamade täislahendused, akusalvestussüsteemid) Smartecon OÜ (päikeseelektrijaamade täislahendused) SolarStone OÜ (integreeritavad päikesepaneelid) Solarstreet OÜ (päikeseelektrijaamad) AS Eesti Gaas (lahendused korteriühistutele ja ettevõtetele) AS Eesti Energia (erinevad lahendused) Energiapartner OÜ (lahendused era- ja äriklientidele) Energogen OÜ (erilahendused hoonetele) Solar Light OÜ (päikeseelektrijaamad) Sunergia OÜ (päikeseenergialahendused era- ja ärikliendile) Eesti Taastuvenergia Koda (2019). "Taastuvenergia aastaraamat 2018" (PDF). Vaadatud 02.12.2019. Päikeseenergia Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (vaadatud 16. septembril 2022) "Augustis ületas päikese- ja tuuleenergia võimsus võrgus esmakordselt 400 MW" ERR, 16. september 2022 Viivi Russak, Ain Kallis (toimetajad). Eesti kiirguskliima teatmik. EMHI, Tallinn 2003, 384 lk. "Päikeseenergia". Digiõppevaramu. 15. november 2017. Vaadatud 02.12.2019. Eesti Taastuvenergia Koda (2014). "Taastuvenergia aastaraamat 2013". Vaadatud 02.12.2019. Eesti Taastuvenergia Koda (2015). "Taastuvenergia aastaraamat 2014". Vaadatud 02.12.2019. Eesti Taastuvenergia Koda (2016). "Taastuvenergia aastaraamat 2015". Vaadatud 02.12.2019. Eesti Taastuvenergia Koda (2017). "Taastuvenergia aastaraamat 2016". Vaadatud 02.12.2019. Eesti Taastuvenergia Koda (2018). "Taastuveneriga aastaraamat 2017". Vaadatud 02.12.2019. Statistikaamet (2021). "Taastuvenergiast elektri tootmine kasvab jõudsalt". Vaadatud 06.09.2021.