laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia

Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia (inglise keeles American Academy of Arts and Letters) on Ameerika Ühendriikide juhtivaid arhitekte, kunstnike, heliloojaid ja kirjanikke ühendav selts (honor society). Akadeemia asutati 1898. aastal ja tal on 300 eluks ajaks valitud liiget. Peakorter asub New Yorgis Manhattanil Audubon Terrace'i hoonetekompleksis. Lisaks uute liikmete valimisele vabade kohtade tekkimisel, püüab akadeemia edendada ja säilitada huvi kirjanduse, muusika ja kaunite kunstide vastu, andes välja üle 70 auhinna ja preemia, eksponeerides kunsti ja käsikirju, rahastades muusikalavastuste etendusi ning ostes kunstiteoseid edasiseks annetamiseks muuseumidele üle kogu riigi. Akadeemiasse on kuulunud omal ajal Henry James, Theodore Roosevelt, John Singer Sargent ja Mark Twain. Kuigi naisi ei oldud kunagi otseselt välistatud, ei valitud neid esimestel aastatel liikmeks. Julia Ward Howe'i vastuvõtmine 1907. aastal (87-aastaselt) esimese naisena akadeemia liikmeks oli vaid üks juhtum intensiivses arutelus naisliikmete võimaliku liikmesuse üle. Filosoof William James võttis oma kandidatuuri esiotsa maha, kuna tema väikevend Henry valiti akadeemia liikmeks varemalt. Mõni aeg hiljem James siiski valiti liikmeks. 1983. aastal loodi uus Akadeemia liikmeskonna kategooria, et hõlmata ameeriklasi, kes on kunstide alal silmapaistvad, kuid kelle tegevus jääb väljapoole traditsioonilisi arhitektuuri-, kunsti-, kirjandus- ja muusikavaldkondi. Ameerika auliikmetel on kõik liikmeõigused ja privileegid, välja arvatud hääleõigus. Liikmete arv on piiratud (20). Auliikmeid: George Balanchine (1983), Frank Capra (1984), Bob Dylan (2013), Mihhail Barõšnikov (2021) jt. Akadeemia lõi 1929. aastal välismaise auliikme kategooria, et tugevdada kultuurisidemeid teiste riikidega. Tänapäeval valib akadeemia välisliikmeteks 75 silmapaistvat kirjanikku, heliloojat, maalikunstnikku, skulptorit ja arhitekti välisriikidest. Neil on kõik liikmeõigused ja privileegid, välja arvatud hääleõigus. About. artsandletters.org A Century of Arts and Letters. amazon.com Honorary Members. artsandletters.org Koduleht Akadeemia praegused liikmed. artsandletters.org
Palgafond

Palgafond on summa, mille tööandja on valmis maksma oma töötajatele töötasudeks kindlaksmääratud perioodi jooksul (näiteks kuu, kvartal või aasta). Palgafondi suurus sõltub ettevõtte suurusest, töötajate arvust, tööjõukuludest ja muudest teguritest. Palgafondi suurus võib mõjutada ettevõtte kasumit ja võimalusi investeerimiseks ja laienemiseks. Seetõttu on oluline, et ettevõte teeks õigeid otsuseid tööjõukulude haldamisel ja palgafondi jaotamisel. Igas riigis võib kehtida oma maksusüsteem, kuid vastavalt Eestis kehtestatud seadustele on palgafondi struktuur järgmine. Brutopalk koosneb: 2% kogumispension (II sammas), 1,6% töötuskindlustusmakse (töötaja), 20% tulumaks (maksuvaba tulu ületavalt summalt), netopalk. Tööandja maksab brutopalga pealt: 33% sotsiaalmaksu 0,8% töötuskindlustusmakset (tööandja) 2020. aastast muutus II pensionisammas vabatahtlikuks ehk inimestel oli võimalus loobuda 2% makse tegemisest oma palga arvelt. Alates 2023. aastast on enamiku inimeste tulumaksuvaba miinimum 654 eurot kuus ja vanaduspensioniikka jõudnutel 704 eurot kuus. Palgafondi teooria on majandusteooria, mis selgitab tööjõukulude rahastamist ja nende mõju majandusele. Selle teooria kohaselt on olemas kindel raha reserv, mida tööandjad saavad kasutada töötajatele palkade maksmiseks. Palgafondi suurus sõltub ettevõtte kasumist. Palgad ei saa ületada tööandja poolt eraldatud palgafondi suurust. Kui tööandja soovib palkasid tõsta, peab ta suurendama palgafondi, kasvatades ettevõtte kasumit või vähendades muid kulusid. Palgafondi teooria ei arvesta tööjõuturu tegeliku olukorraga, mis võib mõjutada palgatasemeid ja tööhõivet sõltuvalt nõudlusest ja pakkumisest. Samuti ei võta palgafondi teooria arvesse töötajate võimalikku tootlikkuse kasvu, mis võib tõsta ettevõtte kasumit ning suurendada palgafondi reservi. "What Is Payroll, With Step-by-Step Calculation of Payroll Taxes". Investopedia (inglise). Vaadatud 28. märtsil 2023. Pertman, Taavi (19.02.2021). "Palgafond". RahaFoorum. Vaadatud 15.03.2023. "Wages Fund Theory Economics Assignment Help, Economics Homework & Economics Project Help". EconomicsKey.com (Ameerika inglise). 15. september 2014. Vaadatud 28. märtsil 2023.
Mõisakompleks

Mõisakompleks (teisisõnu mõisaansambel, ing k manor ensemble) on mõisahoone, kõrvalhoonete, sealse pargi, ühendavate teede, veekogude ja piirdeaedade kogum. Mõisakompleks koosneb, olenevalt mõisa suurusest ja jõukusest, suurest hulgast erineva otstarbega hoonetest. Kompleksi kuuluvad mõisa peahoone (härrastemaja), ait, jääkelder, tallid, tõllakuur, sepikoda, saun, mõisatööliste eluasemed, metsniku maja, laut, magasiait, pesuköök, teenijatemaja. Lisaks on mõnda mõisakompleksi kuulunud veel supelmaja ja kõrts. Mõisate juures on läbi ajaloo asunud ka erinevaid tööstushooned, nagu viinaköögid, meiereid ja veskid, tihti vesiveskid. Just nende tööstushoonete toodang oli mõisate tuluallikaks. Eesti üks vanemaid mõisakomplekse on Albu mõis ja sellele kuuluvad alad. Kompleksi kuuluvad lisaks peahoonele mitmed kõrval- ja tööstushooned, kõrtsid, sild, park ning kalmistu. Kõrvalhooneteks on Albu mõisal kaks aita, hobusetalli, karjaaeda, lauta, saun ja aiamaja. Eesti vanimasse mõisakompleksi kuulub kolm viinakööki. Välismaal on suurimateks mõisakompleksideks näiteks Inglismaal Saltford’i ja Dulwichi mõisakompleksid. Mõisatel on suur maa-ala, millest enamus on metsamaa ja põllud. Väike veekogu võib, kuid ei pea olema. Juurde lisanduvad erinevad kõrvalhooned, näiteks laut, viinaköök, teenijate maja, hobusetallid, ait, saunad ja palju muud. Pierrepont’i mõisakompleks asub Ameerika Ühendriikides Jeffersoni osariigis. Seal on kompleksis lisaks peahoonele veel tõllakuur, Zion’i piiskopikirik ja vallamaja koos kooliga. Selle mõisakompleksi puhul on tegemist ajaloolisväärtusliku alaga. Eesti mõisate loend https://mois.ee/ Vaadatud 24. märts 2023 https://www.mois.ee/kompleks.shtml Vaadatud 24. märts 2023 https://www.riigiteataja.ee/akt/785106 20. mai 2004. Vaadatud 27. märts 2023 https://www.puhkaeestis.ee/et/albu-mois Vaadatud 25. märts 2023 https://www.saltfordenvironmentgroup.org.uk/history/history004.html Vaadatud 27. märts 2023 https://www.thedulwichestate.org.uk/about-us/history Vaadatud 27. märts 2023 https://www.nymews.com/oldhouses/pierrepontmanorarea.html Vaadatud 28. märts 2023
Tähtnotatsioon

Tähtnotatsioon on muusika noodikiri, milles helikõrgusi märgitakse kirjatähtedega. Kirjatähe noodikirja märgina kasutamisel ei peetud üldiselt silmas mitte sellega seotud häälikut, vaid pigem asukohta tähestikus. Tähtede tähestikuline järjestus pakkus noodikirjale valmis aluse, sest tähestiku tähti oli võimalik otseselt seostada muusikaliste helide helikõrgustega. Tähestiku tähtedest sai helikõrguste järjestuse analoog: muusikalises järjestuses üksus täpsustati selle asukoha järgi analoogses süsteemis. Vanim teadaolev tähtedel põhinev kiri pärineb II aastatuhande keskpaigast eKr. Esimene teadaolev väljakujunenud tähtede järjekord oli heebrea tähestik, mida saab jälgida vähemalt 6. sajandist eKr. See järjekord vastab Piibli akrostilistele raamatutele (Nutulaulud, Õpetussõnad, Psalmid). Kuni 17. sajandini pKr eksisteeris tähtede abil kirjutamine vaid väikesel alal maailmas: Lähis-Idas, Vahemere maades, Ida- ja Lääne-Euroopas, Lõuna-Aasias ja Koreas. Varaseimad tähestikud – heebrea, foiniikia, aramea ja põhjasemiidi – kujunesid kõik välja 1000–500 eKr. Neist arenesid välja kreeka, ladina, kirillitsa ja varajane india tähestik. Tähtede järjestuse poolest on kreeka tähestik lähedane heebrea tähestikule, ladina tähestik aga omakorda kreeka tähestikule. Tähestiku tähtede noodikirjas kasutamise üks eeliseid on see, et tähestik koosneb pigem üksikutest kui liitmärkidest ning märgid on ühtaegu hästi eristatavad ja samas kompaktsed. Kirjatähtede teine suur voorus on see, et tähestik sisaldab sobival hulgal märke (tähestikes on tähti tavaliselt 20–50, enamik tähestikest koosneb 20–30 märgist). Seega on tähestiku tähtedega lihtne kromaatiliselt tähistada isegi kahe oktavi või diatooniliselt kolme oktavi piiridesse jäävaid helisid. Tähti saab alati valida ka vähem, kui helisüsteem põhineb oktaviekvivalentsil. Veelgi enam, kuna tähestiku tähtedele omistati tavaliselt ka nimetused, mida sai hääldada (heebrea tähestiku neljandat tähte nimetati daleth, kreeka keeles delta, ladina ja tänapäeva Lääne-Euroopa keeltes de ja nii edasi), siis sai tähemärki nii kirjutada kui ka kõnelda. Kreeka tähestiku tähti kasutati helikõrguse märkimiseks Vana-Kreekas ja umbes kuni 10. sajandini Lääne-Euroopas. Seejärel sulandus see C-, F- ja G-noodivõtmete ning alteratsioonimärkide 'b' nagu bemoll ja 'h' nagu bekarr kaudu tänapäeva noodikirja. Tähtnotatsioon elab kaudselt edasi enamiku Euroopa riikide helikõrguste tähtnimetuste süsteemides, sest neis kasutatakse nootide asukohtadest noodijoonestikul rääkides tähtnimetusi. Tähtnimetuste kasutamisel on erandiks Prantsusmaa, kus tähtnimetuste asemel kasutatakse helikõrgustest rääkimisel fikseeritud solmatsioonisilpe. Tänapäeva traditsiooniline lääne tähtnimetuste süsteem on tsükliline, sest tähed viitavad ainult heliklassidele, mitte konkreetsetele helikõrgustele. Selle süsteemi töötas välja 19. sajandi saksa teadlane Hermann von Helmholtz. Ta kasutas üla- ja alakomade süsteemi helikõrguse registri tähistamiseks: üla- ja alakomad ( ' või ͵ ) tulenevad kreeka tähistusest, kuid tähed pärinevad ladina tähestikust (A, B, C jne). noodikiri tähtnimetus
Klahv (muusika)

Klahv on muusikainstrumendi ja mängija liides, mille täpne funktsioon sõltub instrumendist: häälestusmasinaga varustatud näppepillidel, nagu kitarr või mandoliin, toimib klahv kui võti osana häälestusmasinast, millega keele pinge tõstmise ja langetamise kaudu reguleerida keele poolt tekitatavat helikõrgust. See kujutab enesest võtmekujulist tiguhammasratast, mida kasutatakse keelt ümber võlli keriva teise hammasratta pööramiseks. teiste häälestatavate pillide, nagu näiteks kandle ja trummi puhul on klahv sisuliselt mutrivõti, mida kasutatakse häälestuskruvi keeramiseks. puupuhkpillidel, nagu flööt või saksofon, on klahvid sõrmega juhitavad hoovad, mida kasutatakse klappide avamiseks või sulgemiseks, lühendades või pikendades instrumendi resoneerivat toru. viledega oreli klaviatuuril olevad klahvid avavad ja sulgevad lisaks viledele ka erinevaid klappe, kuid õhuvoolu juhitakse pigem mehaaniliselt kui kopsu jõul ning õhuvool on suunatud iga erineva helikõrgusega häälestatud vile juurde erinevate torude kaudu. akordioni klahvid suunavad õhuvoolu käsitsi juhitavast lõõtsast läbi erinevalt häälestatud vibreerivate lestkeelte. klahvpillide puhul võib klahv olla hoob, mis käivitab mehaaniliselt haamri, et tabada keelte rühma, nagu näiteks klaveril või elektriline lüliti, mis annab pinge heliostsillaatorile nagu näiteks elektriorelil või süntesaatoril. klaviatuur manuaal oreli pedaal
2007. aasta rannavõrkpalli maailmameistrivõistlused

2007. aasta rannavõrkpalli maailmameistrivõistlused toimusid 24.–28. juulil 2007 Gstaadis, Šveitsis. Tegemist oli kuuendate ametlike rannavõrkpalli maailmameistrivõistlustega. Eestit esindasid meeste turniiril Kristjan Kais ja Rivo Vesik, kes kordasid oma parimat tulemust turniiril ning jäid jagama 5.–6. kohta. SWATCH FIVB 2007 World Championships powered by 1to1 energy, Press Conference on Monday FIVB Press release. Kais ja Vesik said MMil viienda koha Postimees Sport arhiiv, 28.07.2007. Meeste turniir FIVB arhiiv Naiste turniir FIVB arhiiv
Dylan Moran

Dylan William Moran (sündinud 3. november 1971) on iiri koomik, stsenarist ja näitleja. Tema tuntuim töö on Bafta auhinnaga autasustatud telesari "Black Books" (2000–2004), milles ta mängis üht peaosa. Ta jättis 16-aastaselt kooli pooleli ja alustas 1992. aastal tööd koomikuna. 1993. aastal võitis ta Edinburghi festivalil Perrier' aasta uustulnuka auhinna. 1998. aastal mängis ta peaosa BBC komöödiasarjas "How Do You Want Me?" ja 2000. aastal lõi telesarja "Black Books". Esimese hooaja kuuest osast kirjutas Moran kolm ja kehastas kõigis tegelaskuju Bernard Black. Moran on korduvalt käinud esinemas Eestis. How Do You Want Me? (telesari 1998) – Ian Lyons Notting Hill (1999) – Rufus the Thief Black Books (telesari 2000, 2002, 2004) – Bernard Black The Actors (2003) Shaun of the Dead (2004) – David A Cock and Bull Story (2006) – doktor Slop Run Fatboy Run (2007) – Gordon The Decoy Bride (2011) - Charley Good Vibrations (2012) - Pat Calvary (2014) - Michael Fitzgerald «Kulutada 100 eurot piletitele, et vaadata purupurjus koomikut...» Dylan Morani etteaste Tallinnas tegi paljud kurvaks, Postimees, 29. märts 2023 Dylan Moran andmekogus IMDb (inglise)
Köögiviljapeenar

Köögiviljapeenar on väike peenar või aia osa, kus kasvatatakse köögivilju ja muid toiduks tarbitavaid taimi. Maailmas on olemas väga palju erinevaid köögivilju ja paljusid saab kasvatada ka Eestis. Köögiviljapeenra eesmärgiks on kasvatada värsket toitu söömiseks, jagamiseks ja müümiseks. Köögiviljade kasvatamiseks on vaja ruumi, kuid paljusid kultuure saab kasvatada ka konteinerites. Taimede kasvuks on vaja palju päikesevalgust ja ligipääsu veele. Köögiviljapeenart ei tohiks olla puudele ning suurematele põõsastele liiga lähedal, sest need konkureerivad köögiviljataimedega päikese, vee ja toitainete pärast. Eri kultuuride valgustarbimine on kohati väga erinev. Vähem päikesevalgust vajavad kultuuri, mida me kasvatame lehtede, juurte või mugulate pärast. Sellised on näiteks spinat, lehtkapsas, peet, redis. Kultuurid, mida kasvatame viljade pärast, vajavad rohkem päikesevalgust nagu näiteks tomat ja kurk. Vesi on teine oluline komponent, mida taimed rohkesti vajavad. Köögiviljad koosnevad keskmiselt 90% veest. Kastmisel peaks olema ettevaatlik, et mitte vett lehtedele pritsida, sest see võib aidata kaasa erinevate haiguste levikule. Väikeaias on soovitav kasvatada köögiviljataimi erineva suuruse ja kujuga peenardel. Peenrad võib ümbritseda puidust, metallist, tellistest või muust materjalist piiretega. Köögiviljataimede kasvatamisel väikeaias on soovitav planeerida peenrad nii, et oleks arvestatud taimede sobivus naabritega. See vähendab märgatavalt kahjurite ja haiguste levikut. Väikeaias ja rõdul kasvatatakse köögiviljataimi sageli anumates, mille sügavus võiks olla umbes 30 cm või rohkem. Anumad täidetakse köögiviljataimede kasvatamiseks sobiva kasvusubtraadiga, näiteks universaalse kasvuturbaga. Erinevad mullasegud koosnevad turbast, kompostist, liivast, savist. Kasvatada tasuks kultuure, mida inimene ise tarbib. Eestis on enamus köögivilju hooaegsed ehk intensiivsem kasvuaeg on suvel ja sügisel, talvel taimed hukkuvad. Kevadel tasub istutada taimi, mis suudavad öökülmad üle elada. Tavaliselt istutatakse ja külvatakse enamus köögiviljadest avamaale mais, sest siis on suurem öökülmade oht möödas. Peenardeks jaotatud kasvualal on otstarbekas jälgida viljavaheldust. Kõige levinum on viljavahelduse neljaväljasüsteem, mis sobib keskmise raskusega huumusrikkale mullale. Seemnedpakkidel on külviks vajalikud vahemaad ja külviajad olemas. Ettekasvatatud taimede puhul tuleb kasvukohale istutamisel arvestada taimede täiskasvuga. Piisav õhuvahe taimede vahel aitab ära hoida haiguste levikut. "The World's Fastest Dictionary | Vocabulary.com". www.vocabulary.com. Vaadatud 29. märtsil 2023. "Vegetable Gardening: A Beginner's Guide | NC State Extension Publications". content.ces.ncsu.edu (Ameerika inglise). Vaadatud 29. märtsil 2023. Paasik, Tiina (2014). "Köögiviljakasvataja aabits". Menu Kirjastus.
Kvartakord

Kvartakord on muusikas ainult puhastest, suurendatud või vähendatud kvartidest ehitatud akord. Näiteks kahest puhtast kvardist koosnev akord C–F–B:
Léon Bakst

Léon Bakst (vene keeles Лев Самойлович Бакст Lev Samoilovitš Bakst; sünninimi Лейб-Хаим Израилевич Розенберг; 8. veebruar (vkj 27. jaanuar) 1866 Hrodna, Hrodna kubermang – 27. detsember 1924 Rueil-Malmaison, Hauts-de-Seine'i departemang) oli juudi rahvusest Vene ja Prantsuse maalikunstnik, stsenograaf ja illustraator. Lev Rozenberg õppis vabakuulajana Keiserlikus Kunstide Akadeemias. 1889. aastal osales ta oma teostega kunstinäitusel. Näituse eel võttis endale pseudonüümiks Bakst (1903. aastal ka perekonnanimeks). Pariisis täiendas end maalikunstnike Jean-Léon Gérôme'i ja Albert Edelfelti juures. Maalimise kõrvalt tegi ta ka raamatuillustratsioone ja teatridekoratsioone. Bakst läks teatriajalukku Sergei Djagilevi balletitrupi Ballets Russes lavastuste "Kleopatra" (1909); "Karneval", "Šeherezade" ja "Tulilind" (1910); "Narcissus" ja "Le Spectre de la rose" (1911), "Fauni pärastlõuna" ning "Daphnis ja Chloé" (1912) lavastuskunstnikuna. Tema loodud dekoratsioonid ja kostüümid tekitasid tõelist furoori ning avaldasid mõju ka moemaailmale. Baksti stiliseeringud, iidsete ja idamaiste motiivide loov ümbermõtestamine lõi Euroopas moe turbanitele, kottpükstele, kimonotele ning pärsia tikanditele ja ornamentikale. Teatris töötas Bakst kuni surmani. 1924. aastal oli ta Opéra Garnier' peastsenograaf. 1914 – valiti Keiserliku Kunstide Akadeemia tegevliikmeks 1914 – Auleegioni rüütliklassi orden 1924 – Auleegioni ohvitseriklassi orden Pidustused Pariisis Vene mereväe auks Tütarlapse portree (1914) Rachel Strongi portree (1924) "Kleopatra" (1910) "Šeherezade" (1910) "Uinuv kaunitar" (1913) "La Légende de Joseph"'i tegelane (1914) Лев Самойлович Бакст (Леон Бакст). artchive.ru Бакст и модернизм. nytimes.com Проблема интерпретации темы античности в эскизах театрального костюма Леона Бакста и модной иллюстрации начала ХХ века. cyberleninka.ru Мода как отражение действительности (на примере творчества П. Пуаре). cyberleninka.ru
Tremolo

Tremolo, lühendina trem. (itaalia keeles tremolo, tremolando, väristades) on muusikas värisemist meenutav artikulatsioon, mis poogenpillidel tekib heli kiirel kordamisel poogent edasi-tagasi liigutades puhkpillidel vastab frullatole, tekkides keele kiirel väristamisel näppepillidel tekib keele kiirel näppimisel kas sõrme, küüne või plektrumiga klahvpillidel tekib helide kiirel kordamisel
Jaotis

Jaotis ehk skaalajaotis on metroloogias skaala osa kahe kõrvutise skaalamärgi vahel.
Lauri Räpp

Lauri Räpp (sündinud 9. mail 1977) on eesti turundusspetsialist ja kirjanik. Ta on lõpetanud 2019. aastal Tartu Ülikooli ärijuhtimise erialal ning saanud magistrikraadi turunduse alal. 2011. aastal asutas ta ettevõtte EstNet Trading OÜ. Räpil on ilmunud seitse raamatut. Ta on kirjutanud laulusõnu näiteks Tanel Padari, Jüri Pootsmanni, Liina Saare ja Jaagup Tuisu repertuaari jõudnud lugudele. Tema luuletusi on viisistanud näiteks Mikk Tammepõld ja Tõnu Timm; ka Karin Tuule naiskoorile ja keelpilliorkestrile loodud tsükli "Rännak" sõnade autor on Lauri Räpp. 2022. aastal esietendus Miksteatris Lauri Räpi lastenäidend "Marakratt ja kesköine raamatukogu" (lavastaja Kristo Toots). 2024. aastal esietendus Lehmja tammikus muusikal "Rasmus ja Maria", mille libretistid on Lauri Räpp ja Erki Aule ning lavastaja Erki Aule. See ei ole minu Kuuba. 2015, Tammerraamat, ISBN 9789949565016 Linn on minu: Tartu tahavaatepeeglis. 2016, ITI OÜ, ISBN 9789949813698 Maailma lõpus on kohvik. 2018, Rahva Raamat, ISBN 9789949722792 Minu Tartu. Väljast väike, seest suur. 2019, Petrone Print, ISBN 9789949651788 Lihtsate asjade tähtsus. 2021, Rahva Raamat, ISBN 9789916661741 (auhinna Aasta Raamat 2022 võitja kategooriates "Parim eesti autori ilukirjanduslik teos" ja "Rahva lemmik". Apollo 2021. aasta rahvahääletuse parim luuleraamat) Ajatu puudutus. 2023. Rahva Raamat, ISBN 9789916680599 (valitud 2023. aasta 25 kauneima raamatu hulka) Meie Tartu. Mitu linna mahub ühte linna. 2024. Tartu Linnamuuseum ISBN 9789916991244
Koillismaa piirkond

Koillismaa piirkond on majanduspiirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Majanduspiirkonda kuuluvad kaks valda: Kuusamo linn Taivalkoski vald Majanduspiirkond on nime saanud laiemalt Koillismaa piirkonnalt, kuhu lisaks Kuusamole ja Taivalkoski vallale kuuluvad Posio vald ja Pudasjärvi linn ning mõnedel andmetel ka Ranua vald ja Ylikiiminki (liideti 2009. aastal Ouluga). Esimest korda kasutas seda nime 1950. aastal ajalehe Koillissanomat asutaja Reino Rinne, nime populariseeris 1960. aastatel Kalle Päätalo.
Nivala-Haapajärvi piirkond

Nivala-Haapajärvi piirkond on piirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Haapajärvi linn Kärsämäki Nivala linn Pyhäjärvi linn Reisjärvi
Oulu piirkond

Oulu piirkond on piirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Hailuoto Kempele Liminka Lumijoki Muhos Oulu linn Tyrnävä
Oulunkaari piirkond

Oulunkaari piirkond on majanduspiirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Ii vald Pudasjärvi linn Simo vald Utajärvi vald Vaala vald
Raahe piirkond

Raahe piirkond on piirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Pyhäjoki Raahe linn Siikajoki
Gosnay

Gosnay on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Endine söekaevanduslinn, nüüdne kergetööstus- ja põllumajandusküla asub umbes 3,2 km Béthune'ist edelas ja 40 km Lille'ist edelas, teede D181 ja N41 ristumiskoha ümbruses. Autoroute A26 liiklussõlm 6 asub umbes 800 m idas. Sõjakalmistu. St. Legeri kirik, pärineb 17. sajandist. Kahe kartuuslaste kloostri ja ühe veski jäänused. Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Haapavesi-Siikalatva piirkond

Haapavesi-Siikalatva piirkond on piirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Haapavesi linn Pyhäntä Siikalatva
Ylivieska piirkond

Ylivieska piirkond on piirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Alavieska Kalajoki linn Merijärvi Oulaineni linn Sievi Ylivieska linn
Kajaani piirkond

Kajaani piirkond on piirkond Soomes Kainuu maakonnas. Kajaani linn Paltamo Ristijärvi Sotkamo
Kehys-Kainuu piirkond

Kehys-Kainuu piirkond on majanduspiirkond Soomes Kainuu maakonnas. Hyrynsalmi vald Kuhmo linn Puolanka vald Suomussalmi vald
Kesk-Karjala piirkond

Kesk-Karjala piirkond on majanduspiirkond Soomes Põhja-Karjala maakonnas. Kitee linn Rääkkylä vald Tohmajärvi vald
Guarbecque

Guarbecque (pikardi: Guérbécque; lääneflaami: Gaverbeke) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Kergetööstus- ja põllumajandusküla asub u. 14 km Béthune'ist põhjas ja 45 km Lille'ist läänes, teede D186 ja D187 ristumiskoha ümbruses. Canal d'Aire ja Guarbecque'i oja voolavad läbi valla. Sõjakalmistu. St. Nicolas' kirik, pärineb 11. sajandist. Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Joensuu piirkond

Joensuu piirkond on piirkond Soomes Põhja-Karjala maakonnas. Heinävesi Ilomantsi Joensuu linn Juuka Kontiolahti Liperi Outokumpu linn Polvijärvi
1932. aasta suveolümpiamängud

1932. aasta suveolümpiamängud olid X nüüdisaegsed olümpiamängud, mis toimusid 30. juulist 14. augustini 1932 USA-s Los Angeleses. Los Angeles kinnitati olümpialinnaks ROK-i 21. istungil Roomas 1923. aastal. Põhimõtteline otsus võeti vastu juba 1921. aastal. Jalgrattasport Kergejõustik Laskmine Maadlus Maahoki Moodne viievõistlus Poks Purjetamine Ratsutamine Sportvõimlemine Sõudmine Tõstmine Ujumine Veepall Vehklemine Vettehüpped Kunstikonkurss Eesti 1932. aasta suveolümpiamängudel ISAF: Retracing Roots – Los Angeles 1932 Olympic Sailing Competition
Mediant

Mediant (ladina keeles medius, keskmine), ka ülemine mediant on muusikas duur- või moll-helilaadi III aste, mille funktsioon on olla vaheastmeks I astme (toonika) ja V astme (dominandi) vahel. Rousseau kirjutab oma muusikaentsüklopeedias "Dictionnaire de musique" (1768), et mediant "määrab helilaadi", kuna intervall, mis seob medianti toonikaga, suur või väike terts, määrab, kas helilaad on duur või moll.
Haillicourt

Haillicourt on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Endine söekaevanduslinn, nüüdne kergetööstus- ja põllumajandusvald asub u. 9,7 km Béthune'ist lõunas ja 51 km Lille'ist edelas, teede D188 ja D86 ristumiskoha ümbruses. Taluhooned ja tuvimaja, pärinevad 17. sajandist. Notre-Dame'i kirik, pärineb 16. sajandist. Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021