laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Inge

Inge on eesnimi. Eestis on see naisenimi. Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 16. novembri 2012 seisuga 1061 Inge-nimelist inimest. 1. jaanuari 2017 seisuga oli eesnimi Inge 1034 naisel. Inge on Eestis populaarsuselt 183. naisenimi. Inge on 2017. aastal keskmiselt 55 aasta vanune (mediaanvanus on 56). Kõige populaarsem on eesnimi Inge vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 15,72 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 13,62. Inge de Bruijn, hollandi ujuja Inge Kudisiim, eesti kunstnik Inge Lehmann, taani seismoloog Inge-Maret Orgo, eesti õigusteadlane Inge Sørensen, taani ujuja Inge Teder, eesti kunstiajaloolane ja -kriitik Inge Lønning, norra teoloog, pedagoog ja poliitik Inge Bråten, norra suusatreener Alfe Inge Sebastian Larsson, rootsi jalgpallur Inga Ingel (eesnimi) Inger Ingrid https://www.eesti.ee/portaal/rrteenus.nimede_stat[alaline kõdulink] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. august 2020. Vaadatud 14. septembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Inger

Inger on eesnimi. 1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Inger alla viiel mehel ja 97 naisel. Inger on populaarsuselt 7553. mehenimi ja 759. naisenimi. Inger on 2017. aastal keskmiselt 23 aasta vanune (mediaanvanus on 22). Kõige populaarsem on eesnimi Inger vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,10 ning Lääne maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,6. Inger Christensen, taani kirjanik Inger Fridolin, eesti laulja ja jalgpallur Inger Haldis Løite, norra poliitik Inger Miller, USA jooksja Inger-Helene Nybråten, norra suusataja Ingel (eesnimi) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2020. Vaadatud 14. septembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Devoni liivakivi

Devoni liivakivi on Devoni ajastul ehk 416–359 miljonit aastat tagasi ladestunud liivakivi. Liivakivist koosneb suurem osa Eesti all lasuvast Devoni ladestust, mis sadestus Eestit katnud vahelduva veerežiimiga meres. (Sama ajastu kihtides leidub siiski ka savisid, dolokive ja dolomiitseid mergleid, harvem lubjakive.) Sellest koosneb peaaegu kogu Lõuna-Eesti aluspõhja ülemine osa ehk pealiskord. Eestis pärineb liivakivi eelkõige Alam- ja Kesk-Devonist, jäädes kuni 109 m sügavusse. Kesk-devoni alguses kujunes Eesti aladel 15–47 m paksune madalmeres ja deltaaladel kuhjunud Pärnu lademe liivakivilasund, hiljem settisid Narva lademe karbonaatkivimid ning devoni teisel poolel kuhjusid liivakad setted vaheldumisi savikate kihtidega üle 200 m paksuseks lasundiks, mis jaguneb Aruküla, Burtnieki, Gauja ja Amata lademeks. Devoni liivakivist on Eestis leitud eriti rohkelt just rüükalade fossiile, 19. sajandil uurisid neid Tartu Ülikooli professorid Hermann Asmuss ja Constantin Grewingk. Üks Eesti tuntumaid devoni liivakivi paljandeid on Suur Taevaskoda Ahja jõel, kuid Lõuna-Eestis leidub neid mitmel pool, näiteks Peipsi ääres ja Tartu linnas Emajõe ääres. Tartus säilinud kolme väikest ja üht suuremat paljandit on geoloog Elga Mark-Kurik nimetanud Tartule iseloomulikeks: "Tartu ja devon on lahutamatud. Ei oska kujutleda seda linna punase liivakivita, nagu pole Tallinnat halli paeta." Liivakivipaljandeid on ka teistes Lõuna-Eesti linnades: Kallastel, Viljandis, Tõrvas ja Karksi-Nuias. Liivakivipaljandid on omapärased ja Eesti looduses silmatorkavad pinnavormid, mille värvigamma ulatub helehallist punaseni (punase värvi annavad enamjaolt rauaühendid). Neis leidub ka ohtralt veevoolu mõjul tekkinud koopaid. Muredasse liivakivvi tekivad sageli lõhed, samuti uuristavad sellesse urge putukad, imetajad (nt rebased) ja linnudki (nt kaldapääsukesed). Paljandi ümbruses kujuneb omapärane mikrokliima, kus leiavad endale koha mõned haruldasemad sambla- ja samblikuliigid. Devoni liivakivil on suur majanduslik tähtsus: liiva kasutatakse ulatuslikult ehitusmaterjalina. "Devon Eestis" Projekti "Geoturism Eestis ja Lõuna-Soomes" koduleht "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. detsember 2013. Vaadatud 19. septembril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ain Vellak, Peep Mardiste "Liivakivi paljandub linnaski" Loodus, 11/1999, lk 34–37 Ain Vellak "Kolm Tartumaa liivakivipaljandit on üle mõõdetud" Eesti Loodus 2011/10 Ain Vellak "Kolm Tartumaa liivakivipaljandit on üle mõõdetud" Eesti Loodus 2011/10 "Devon Eestis" Projekti "Geoturism Eestis ja Lõuna-Soomes" koduleht Ain Vellak, Peep Mardiste "Liivakivi paljandub linnaski" Loodus, 11/1999, lk 34–37
Kruishoutem

Kruishoutem on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Kruishoutem jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Kruishoutem Lozer Kruishoutem Nokere Wannegem-Lede Lede  Belgia – Attert, alates 2004 Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Kruishoutem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Merelbeke

Merelbeke on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 1965. aastal liideti Merelbekega Lemberge, 1977. aastal Bottelare, Melsen, Munte ja Schelderode. Merelbeke jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Merelbeke Munte Merelbeke Melsen Schelderode Merelbeke Merelbeke Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Merelbeke – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Landskrona

Landskrona on tiheasustusega paikkond Rootsis Skåne läänis, Landskrona valla keskus. Asub Øresundi ääres, 23 km kaugusel Amalienborgist Kopenhaagenis. Linn asutas 1413 Erik Pommerist. Landskrona on ainus linn Rootsis, kus on trollibussiliiklus. Linnas sõidab ühel liinil, mis ühendab kesklinna raudteejaamaga 4 Solaris Trollino 12 trollibussi. Linnal on raudteeühendus Lundi ja Helsingborgiga. Jalgpalliklubi Landskrona BoIS mängib Rootsi kõrgliigas. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Ādolfs Ābele

Ādolfs Ābele (24. jaanuar 1889 – 2. august 1967 Michigan) oli läti helilooja, dirigent, organist ja muusikapedagoog. Õppis Peterburi konservatooriumis Jāzeps Vītolsi klassis. 1924–1944 oli ta Läti Konservatooriumi õppejõud. Ta valiti VII, VIII ja IX Läti üldlaulupeo peadirigendiks. 1944 lahkus Lätist ja elas elu lõpuni USAs. Tuntud on tema koorilaulud. Ta on kirjutanud ka oreli- ja klaverimuusikat.
Kaprijke

Kaprijke on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 1. jaanuaril 1977 Lembekega ühendatud Kaprijke jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Kaprijke Lembeke Lembeke Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Kaprijke – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Sint-Lievens-Houtem

Sint-Lievens-Houtem on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Sint-Lievens-Houtem jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Sint-Lievens-Houtem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Sint-Gillis-Waas

Sint-Gillis-Waas on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Sint-Gillis-Waas jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Sint-Gillis-Waasi territooriumil on mitmeid loodusalasid: Panneweel Saleghem Krekengebied Grote Saleghemgeul Sint-Jakobsgat De Kieldrechtese Watergang De Karnemelkputten Het Reigersbosje (Haigrusalu) De Klinge Meerdonk Hallhaigur Reigersbosjes  Portugal – Águeda Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Sint-Gillis-Waas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Sint-Laureins

Sint-Laureins on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Sint-Laureins jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019. Koduleht (hollandi keeles)
Sint-Martens-Latem

Sint-Martens-Latem on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Sint-Martens-Latem jaguneb kaheks: Deurle Leie Sint-Martens-Latem, pukktuulik Sint-Martinuskerk Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Sint-Martens-Latem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Wachtebeke

Wachtebeke on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Wachtebeke jaguneb järgmisteks piirkondadeks: Wachtebeke Wachtebeke Overslag, Hollandi-Belgia piir Overslag Sint-Catharinakerk Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Wachtebeke – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Gavere

Gavere on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Schelde kaldail asuv Gavere jaguneb alates 1976. aastast järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Asper Dikkelvenne Baaigem Vurste Semmerzake Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Gavere – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Oosterzele

Oosterzele on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Oosterzele jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Landskouter Moortsele Gijzenzele  Saksamaa – Oberkirch Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Oosterzele – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Kirjanduslik Orbiit

Kirjanduslik Orbiit oli eesti kirjandusrühmitus, mis loodi 1929. aastal. Sinna kuulusid Juhan Sütiste, Peeter Pedajas, August Jakobson, Erni Hiir, Albert Kivikas ja Oskar Urgart. Orbiitlased pidasid tähtsaks elulähedust ja käsitlesid enamasti lihtsate inimeste argipäeva. Nad vastandasid end Siuru individualistlikule kunstikäsitlusele, pidades märksa tähtsamaks kainet asjalikkust, vormi ei peetud oluliseks. Anti välja ajalehte Kirjanduslik Orbiit, mida on nimetatud eesti esimeseks kirjanduslikuks ajaleheks. Selle esimene number ilmus 21. detsembril 1929 ja viimane, seitsmes number 19. aprillil 1930. Pärast ajalehe seismajäämist andsid orbiitlased välja veel koguteose "Põhjakaar" (Tartu 1931). August Annist, "Elu ja luule", 1987, lk 264 Looming 1974/9, lk 1536 Gustav Suits, "Kõrges kaares! Mõningaid mõtteid "Kirjandusliku Orbiidi" puhul" – Olion 1930, nr 1, lk 5–6 Daniel Palgi, "Kirjandus ristteel" – Põhjakaar, Tartu 1931 Daniel Palgi, ""Kirjanduslikust Orbiidist" ja elulähedusest 1930. aasta paiku" – Keel ja Kirjandus 1968, nr 8, lk 494–500 Martin Neithal, "August Jakobson ja 30-ndate aastate elulähedusliikumine" – Looming 1974, nr 9, lk 1536–42; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis Eesti kirjanduse ajalugu, IV köide, 2. raamat, Eesti Raamat, Tallinn 1984, lk 10–12 (autor Erna Siirak) ja bibliograafia lk 108 August Annist, "Elu ja luule. Artikleid ja mälestusi", Eesti Raamat, Tallinn 1987, lk 264–267 ("Mälestusi "Kirjandusliku Orbiidi" päevilt") Daniel Palgi, "Murduvas maailmas. Mälestusi", LR 1994, nr 1–4, lk 91–95 Sirje Olesk, "Professor ja teised ehk Gustav Suits ja August Annist" (nooreestlaste ja orbiitlaste poleemikast 1920-1930ndatel) – Looming 2004, nr 7, lk 1071–86; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
Jaroslav Vladimirovitš (täpsustus)

Jaroslav Vladimirovitš on mitme Venemaa ja Ukraina ajaloost tuntud valitseja nimi. Jaroslav Tark (arvatavasti 978 – 20. veebruar 1054) oli Kiievi suurvürst, Vladimir Svjatoslavitši poeg; vallutas 1030. aastal Tartu. Jaroslav Osmomõsl (?—1187) oli Galiitsia vürst, Vladimir Volodarevitši poeg. Jaroslav Vladimirovitš (surnud 1201) oli Novgorodi Novgorodi vürst, Kiievi suurvürsti Vladimir Volodarevitši poeg. Jaroslav Vladimirovitš (13. sajand) oli Pihkva vürst, Pihkva vürsti Vladimir Mstislavitši poeg. Jaroslav (Afanassi) Vladimirovitš (1388—1426) oli Malojaroslavetsi vürst, Vladimir Andrejevitš Vapra poeg.
Ernst von Grünewaldt

Ernst Conrad von Grünewaldt (21. oktoober 1864 Minsk – 25. august 1925 Tallinn) oli Eestimaa aadlik ja Venemaa sõjaväelane (alampolkovnik), Paide kreisiülem. Grünewaldtide suguvõsast pärit Ernst von Grünewaldt sündis Ahula mõisniku Conrad von Grünewaldti (1825–1868) ja tema abikaasa Natalie (sündinud vabapreili von der Pahlen; 1831–1906) neljanda lapsena. 1911. aastal sai ta riiginõuniku teenistusastme. Ernst von Grünewaldt on maetud Paidesse Reopalu kalmistule. Ernst von Grünewaldt abiellus 1905. aastal Marie Gretschiga (1885–1928) ning 1908. aastal Mäo mõisa pärijanna Aleksandra Rimski-Korsakoviga (sünd 1868), kes oli viitseadmiral Voin Rimski-Korsakovi ja tema abikaasa Marie Mathilde Luise Rosa (sündinud Bauer) tütar, helilooja Nikolai Rimski-Korsakovi (1844–1908) vennatütar ning Mäo mõisniku kontradmiral Olaf von Stackelbergi (1818–1903) kasutütar. Eestimaa rüütelkonna genealoogiline käsiraamat
Wetteren

Wetteren on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Wetteren jaguneb järgmisteks osavaldadeks ja asulateks: Wetteren Massemen Westrem pisiWetteren, Sint-Gertrudiskerk Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Wetteren – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Justin Ingram

Justin Durel Ingram (sündinud 21. jaanuaril, 1985 Lansingis Michigani osariigis USA-s) on Ameerika elukutseline korvpallur. Amatöörina nimetati ta keskkooliõpilasena Lansingi linna aasta mängijaks. Hiljem õppis Toledo Ülikoolis. Kolledžis paistis ta korduvalt silma, pälvides muuhulgas auhinna Mid American Conference Freshman of the Year ning pääsedes mitmesse valikmeeskonda. Pärast Toledo Ülikooli lõpetamist 2007. aastal alustas Ingram Prantsusmaal elukutselise korvpalluri karjääri. Kahe esimese hooaja jooksul viis Ingram oma meeskonnad võistluste poolfinaali. Praegu mängib ta Eestis Tartu Ülikooli korvpallimeeskonnas.
Maldegem

Maldegem on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Maldegem jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:  Prantsusmaa – Ermont  Saksamaa – Lampertheim  Holland – Wierden  Itaalia – Adria  Poola – Świdnica Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Maldegem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Kluisbergen

Kluisbergen on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Kluisbergi mäe järgi nime saanud Kluisbergen jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Vaade Kluisbergi mäele Ruien Berchem Kwaremont Zulzeke Zulzeke  Prantsusmaa – Guînes Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Kluisbergen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Steve Zahn

Steven James "Steve" Zahn (sündinud 13. novembril 1967 Minnesotas Marshallis) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Steve Zahn andmekogus IMDb (inglise)
Carlos Alazraqui

Carlos Jaime Alazraqui (sündinud 20. juulil 1962 Yonkersis) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Ametlik koduleht Carlos Alazraqui andmekogus IMDb (inglise)
Knesselare vald

Knesselare on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Genti haldusringkonnas. Knesselare jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Knesselare Ursel Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Knesselare vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Chazz Palminteri

Chazz Palminteri, õieti Calogero Lorenzo Palminteri (sündinud 15. mail 1952 Bronxis New Yorgis), on Ameerika Ühendriikide näitleja. Ametlik koduleht Chazz Palminteri andmekogus IMDb (inglise)
James Woods

James Howard Woods (sündinud 18. aprillil 1947 Vernalis) on Ameerika Ühendriikide näitleja. James Woods andmekogus IMDb (inglise)
Mark Hamill

Mark Richard Hamill (sündinud 25. septembril 1951 Oaklandis) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Tema tuntuim osatäitmine on Luke Skywalker "Star Warsi" filmides. Ta tegeleb ka animafilmide dublaažinäitlejana, eriti tuntud on 1992. aastal alanud sarjas "Batman: The Animated Series" tema sisseloetud Jokeri tegelaskuju tekst. Lisaks on ta kirjutanud veidi koomiksi- ja telesarjatekste. Mark Hamill andmekogus IMDb (inglise)
Thomas Sabler

Thomas Sabler (21. jaanuar/1. veebruar 1734 Haljala – 18. detsember/29. detsember 1797 Haljala) oli Eesti vaimulik. Ta õppis aastatel 1752–1755 Halle ülikoolis. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Tallinna gümnaasiumis õpetajana. Ordineeriti õpetajaks 11. juunil/22. juunil 1762. Ta oli aastatel 1762–1797 (kutsuti ) Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja. Lisaks sellele oli ta 30. jaanuarist/10. veebruarist 1780 Eestimaa konsistooriumi assessor; veel oli ta aastatel 1786–1788 Viru praostkonna abipraost ja aastatel 1768–1797 praost. Aastal 1779 ilmunud eestikeelses jutluseraamatus on temalt seitse jutlust. 12. juunil 1788 kirjutas ta põhjaliku ülevaate Haljala kihelkonna koolioludest. Kooli peeti ainult Vihula, Varangu ja Andja mõisas, teistes mitte. Visitatsioonidel tõdes ta, enamik lapsi oskab lugeda tänu koduõpetusele; kes ise õpetada ei osanud, saatis lapsed naabrite juurde õppima. Tema isa Georg Sabler oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja. Thomas Sabler oli kaks korda abielus. Tema esimese abikaasa Johanna Juliana (1745–1778) isa Marcus Kelch oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja, sellest abielust sündinud poeg Georg Christian Sabler oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja, pojapoeg Georg Thomas Sabler oli astronoom, Friedrich Georg Wilhelm Struve kaastöötaja. Tema teise abikaasa Anna Dorothea (1747–1803) isa oli Tallinna Toomkoguduse õpetaja Johann Georg Tideböhl. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Suovetaurilia

Suovetaurilia ehk suovitaurilia oli vanarooma usundis pidulik ohvritalitus, millel ohverdati jumal Marsile siga (ladina sus), lammas (ovis) ja härg (taurus). Rituaali kirjeldus on säilinud Cato Vanema teose "De agri cultura" ("Põlluharimisest") 141. peatükis. Cato Vanema "Põlluharimisest" (inglise keeles)
Georg Christian Sabler

Georg Christian Sabler (6. märts/17. märts 1776 Haljala – 26. november/8. detsember 1819 Haljala) oli Eesti vaimulik. Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 16. oktoobril 1794) Jena ülikoolis. Ordineeriti 27. juunil/8. juulil 1798 õpetajaks. Ta oli aastatel 1798–1819 (kutsuti 14. mail 1798) Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja. Ta tõlkis esimesena eesti keelde Daniel Defoe raamatu "Robinson Crusoe", kuid tõlge ei ilmunud ja käsikiri on kaotsi läinud. Nii tema isa Thomas Sabler kui ka vanaisa Georg Sabler olid Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetajad; teine vanaisa Marcus Kelch oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja. Tema abikaasa Johanna Juliana (1779–1863) isa Friedrich Gustav Knüpffer oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja. Tema poeg Georg Thomas Sabler oli astronoom, Friedrich Georg Wilhelm Struve kaastöötaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Aafrika tsiibet

Aafrika tsiibet (Civettictis civetta) on tsiibetlaste hulka kuuluv liik kiskjalisi imetajaid. Ray, J., Gaubert, P. & Hoffmann, M. (2008) Civettictis civetta
Stockem

Stockem on mitme koha nimi: Stockem, küla Belgias Valloonias Luxembourgi provintsis Arloni vallas Stockem, küla Belgias Valloonias Liège'i provintsis Eupeni vallas Stockem, küla Luksemburgis Clervaux' kantonis Wincrange'i vallas Stockem, küla ja vald Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal Eifelkreis Bitburg-Prümis Stockem, küla Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Rhein-Sieg-Kreisis Niederkasseli vallas
Tampere Eesti Klubi

Tampere Eesti Klubi ry ühendab Tamperes elavaid eestlasi. Klubi tegevus algas 25. septembril 1995 mil Tampere-Tartu seltsi juhat use esimehe Harri Päiväsaari ning juhatuse liikme Harri Turkulaieni algatusel kutsuti kokku Tamperes elavad peamiselt Tampere ülikooliga seotud eestlased. Klubi tegevus toimub eesti keeles, kuid see ei takista ka mitte-eestlaste osalemist klubis ja üritustel. Klubis käivadki koos nii eestlased Tamperest, Pirkanmaalt ja Eestist kui ka estofiilsed soomlased. Vastlapäev Eesti Vabariigi aastapäev Kevadpidu Suvepäevad Jõulupidu Harri Turkulainen. "Tampere eesti Klubi virolaisten yhdyssiteeksi". Tampere Tartu seltsi kroonika. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. september 2018. Tampere Eesti Klubi koduleht https://tts.svyl.fi/historia/vuodet-1989-1998/tampere-eesti-klubi-virolaisten-/
Kalevi Kvell

Kalevi Kvell (7. aprill 1963 Tallinn – 16. detsember 2016 Albu vald, Järvamaa) oli eesti tõlkija ja loodusmatku korraldav ettevõtja. Kvell lõpetas Tallinna 7. keskkooli 1981. aastal ning Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsandusinsenerina 1987. aastal. Ta töötas Tihemetsa metskonnas metsnikuna (1987–1992), abimetsaülemana Rava ja Purdi metskonnas Järvamaal, Roosna-Alliku vallas metsanõunikuna (1993–1998) ning ka erametsafirmas (1998–2003). Hiljem tegutses Kvell FIEna, korraldades kanuu-, raba- ja jalgsimatku. Ta tõlkis inglise keelest peamiselt klassikalist kirjandust: Herbert George Wellsi, Daniel Defoe, John Steinbecki, Toni Morrisoni, Charlotte Brontë, Anne Brontë, Daniel Woodrelli, Thomas Haynes Bayly jt teoseid. Kalevi Kvell avaldas enda kirjutatud luuletusi. Kvell elas Järvamaal Albu vallas. Ta oli abielus, tütre ja poja isa. Ta harrastas suusa- ja jooksumaratone, osaledes näiteks Tartu Maratonil üle kümne korra. Kalevi Kvell kirjutas ka järelsõna Karl Ast-Rumori novellikogule "Kui Saara naerab" (esmatrükk Tartu 1929) 2. trükile, mis ilmus sarjas "JI klassika" (Pärnu: Jumalikud Ilmutused, 2008). Herbert George Wells "Ajamasin", "Maailmade sõda" (ka järelsõna; Tallinn: Eesti Raamat 1995; CD helisalvestisega – Eesti Pimedate Liidu Teabe- ja Koolituskeskus, 1998) Toni Morrison "Armas" (koos Krista Kaeraga; Tallinn: Varrak, 1997; Eesti Päevaleht, 2006) John Steinbeck "Karbitänav" (Tartu: Elmatar, 2007) Daniel Defoe "Moll Flanders" (Pärnu: Jumalikud Ilmutused, 2007) Daniel Woodrell "Häda ellujäänuile" (ka järelsõna; Pärnu: Jumalikud Ilmutused, 2009) Charlotte Brontë "Shirley" (ka järelsõna; Pärnu: Jumalikud Ilmutused, 2011; 2 CD-l helisalvestis – Eesti Pimedate Liidu Teabe- ja Koolituskeskus, 2012) Anne Brontë "Wildfelli härrastemaja rentnik" (Pärnu: Jumalikud Ilmutused, 2013) Daniel Woodrell "Külm halastus" (ka järelsõna; Pärnu: Jumalikud Ilmutused, 2014) Thomas Haynes Bayly "David Dumps, ehk, Eksisammude virvarr" (ka järelsõna; Pärnu: JI, 2015) Osa kogumikust "Valedeta maailm" (Anton Ain Allika, Kalevi Kvell, Marge Mikson, Küllike Pärn) Paide: Stella, 2000 Osa kogumikust "Üle selge silmapiiri (Anton Ain Allika, Kalevi Kvell, Marge Mikson, Küllike Pärn) Järva-Madise: Kuma, 2002 Marika Rajamäe "Inimest loe kui huvitavat raamatut"[alaline kõdulink] Järva Teataja 8. detsember 2007 Kalevi Kvelli luule (Internet Archive) Marika Rajamäe "Inimest loe kui huvitavat raamatut" Järva Teataja 8. detsember 2007 "Metsateatis viis kohtusse" Maaleht, 25. november 2011