laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Äteniidi

Äteniidi ehk Ätteniidi on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vea

Vea ehk Veaküla on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tagumaa

Tagumaa ehk Tagama on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sõõru

Sõõru on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Eesti NSV perioodil kuulus Sõõru küla Saare külanõukogu koosseisu, aastatel 1992–1996 Saare valla koosseisu. Saare ja Pala vallavolikogude otsustega 1996. aasta oktoobrist arvati Sõõru küla Pala valda. Sõõru külas asub 1910. aastast pärit tulevalvetorn. Küla läbib Saare–Pala–Kodavere tee ja RMK Peraküla–Aegviidu–Ähijärve matkatee. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti NSV territooriumi administratiivne jaotus ja maa-asulad. Tallinn: Valgus, 1978, lk 84 EKI kohanimenõukogu Jõgevamaa töörühma 16.09.1997 protokoll RMK matkatee Peraküla-Aegviidu-Ähijärve Elistvere-Kantsi (80 km) lõigu vaatamisväärsused
Sääritsa

Sääritsa on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sassukvere

Sassukvere on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ranna

Ranna on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Külas asub Tuhandeaastane tamm. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Raatvere

Raatvere on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Külas on Veskimetsa talumuuseum. Küla kohal oli muistne Raatvere asulakoht, kus on säilinud ka Raatvere maa-alune kalmistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Punikvere

Punikvere on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Piirivarbe

Piirivarbe on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Piibumäe

Piibumäe ehk Sepametsa on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Perametsa (Peipsiääre)

Perametsa on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pala valda. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pala

Pala on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Jõgeva maakonna Pala valla halduskeskus. Külas on kultuurimaja, raamatukogu ja lasteaed-põhikool (Anna Haava nimeline Pala Kool). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Altariesine

Altariesine ehk solea on kirikus altarist lääne pool olev ala. Õigeusu kirikus on altariesine (vene keeles солея) ikonostaasist või altaripiirdest lääne pool paiknev, altariruumi põrandaga samal tasapinnal olev kõrgendik. Altariesise keskel kuningliku värava vastas on etteulatuv osa ambon (vene keeles амвон), kus preester loeb evangeeliumi ja peab jutlust ning diakon lausub ekteeniaid. Altariesise otstel on kliirosed. Sageli on altariesise keskmine osa piiratud madala võrega. Bema
Pala (täpsustus)

Pala on mitmetähenduslik sõna: Pala on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Pala on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas Pala on küla Harju maakonnas Kose vallas Pala on küla Järva maakonnas Türi vallas Pala on linn Tšaadis Pala on muusikas tavaliselt lihtvormis väiksemamõõduline heliteos. Pala on lühem kirjandusteos või selle osa. Pala ehk toidupala on suutäis. Pala on osa tervikust.
Joel Lindpere

Joel Lindpere (sündinud 5. oktoobril 1981 Tallinnas) on Eesti endine jalgpallur. 2007. aasta veebruaris sõlmis Lindpere kolmeaastase lepingu Norra kõrgliigaklubi Tromsø Idrettslagiga. Enne seda oli ta mänginud FC Valgas, Lelle SK-s, CSKA Sofias ja FC Floras. Florast visati Lindpere välja halva käitumise tõttu palliplatsil. Ta oli kohtunikuga pahuksisse läinud ja teda sõimanud. 2007. aasta jaanuaris tundis Lindpere vastu huvi toona Kreeka kolmandas liiga lõunatsoonis mänginud Panetolikos. 2010. aasta jaanuaris sõlmis ta USA kõrgliiga MLS klubi New York Red Bullsiga kaheaastase lepingu, saades esimeseks eestlaseks MLS-is. Esimese värava lõi ta 20. märtsil uue staadioni avamisel Santos FC võrku. Lindpere head esitused Red Bullsis said jätku, kui MLS-i esimeses mängus lõi ta mängu ainsa värava 30 meetri pealt otse õhust ristnurka. 2010. aastal valiti Lindpere Red Bullsi kõige väärtuslikumaks mängijaks. Debüüdi Eesti jalgpallikoondises tegi Lindpere 1. novembril 1999 sõpruskohtumises Araabia Ühendemiraatide jalgpallikoondise vastu. 46. minutil vahetas ta välja Andres Operi. Mäng lõppes 2:2 viigiga. Mängupäeval oli Lindpere 18-aastane. Esimese koondisevärava lõi ta 18. veebruaril 2004 Maltal Moldova jalgpallikoondise vastu ja see jäi mängu ainsaks väravaks. Kaks väravat lõi ta Andorra jalgpallikoondise vastu rohkem kui 5-aastase vahega. Tuntuim rahvusmeeskond, kelle vastu Lindpere skooris, oli Taani jalgpallikoondis. Kokku lõi Lindpere Eesti kasuks 7 väravat ja Eesti ei kaotanud ainsatki mängu, milles Lindpere värava lõi. 2010. ja 2011. aastal loobus Lindpere koondise esindamisest, et keskenduda klubile. Ta osales 11. novembril 2011 Euroopa meistrivõistluste valikturniiri play-off-kohtumises Iirimaa vastu, tulles mängu vahetusest kohtumise 60. minutil. Joeli isa on Jaak Lindpere ja onu Heiki Lindpere. 2016. aasta suvel abiellus ta Sagadi mõisas Julia Kähariga. Aprillis 2017 sündisid neil kaksikud Jonel ja Jesse. Tal on ka poeg Juan. 2018. aastal ilmus Lindpere elulooraamat "Joel Lindpere: “Mina otsustan mänge!”". FC Flora Meistriliiga võitja 2002 ja 2003 Eesti superkarika võitja 2002 ja 2003 CSKA Sofia Bulgaaria meister 2005 New York Red Bulls Emirates Cup 2011 "Kõik Eesti internatsionaalid". Eesti Jalgpalli Liit. Vaadatud 23. november 2012. Tundmatu Kreeka klubi pakub Lindperele lepingut. Eesti Päevaleht, 23. jaanuar 2007 Lindpere – esimene Eesti jalgpallur USA liigas!. Postimees, 26. jaanuar 2010 - Lindpere tõusis MLS-is Red Bullsi kangelaseks. Soccernet, 28. märts 2010 Lindpere ei plaani tänavu koondisse naasta Soccernet.ee, 17. märts 2011 VAHVA! Joel ja Julia Lindpere kaksikutest pojad said nime toreda idee järgi, Delfi, 19. mai 2017 [1] KATKEND RAAMATUST | Joel Lindpere. Kas ma tõesti tahtsin kohtunikud kasti lüüa? Delfi, 3. detsember 2018 Biograafia ESBL-is Red Bullsi fännilehe mängijaankeet Joel Lindpere: Väga huvitavad ajad ootavad ees ERR, 28. jaanuar 2010 Joel Lindpere: klubijuhi leib on kõva meelakkumine Postimees, 18. aprill 2019
Qianlong

Qianlong (sünninimega Hongli; 25. september 1711 – 7. veebruar 1799) oli Hiina keiser aastatel 1735–1796. Qianlong sai Qingi dünastia keisriks 24-aastaselt, kui ta isa Yongzheng suri. Ta osutus väga võimekaks valitsejaks, kelle ajal saavutas Hiina impeerium oma maksimaalse ulatuse ning jõudis ilmselt ka võimsuse tippu. Euroopas puhkes samal ajal suur vaimustus kõige hiinapärase vastu (vt chinoiserie), mistõttu suurenes oluliselt ka portselannõude ja muude käsitöösaaduste eksport. Qianlong toetas ka kunsti ning tegeles noorena võitluskunstidega. Vanemas eas pühendus ta rohkem kunstile, kogudes portselannõusid ning huvitudes arhitektuurist. 1795. aasta lõpus teatas Qianlong, et ta loobub järgmise aasta kevadel troonist, sest oli endale andnud lubaduse mitte valitseda kauem kui tema legendaarne vanaisa Kangxi. Siiski jäi ta kuni oma surmani tegelikuks kõrgeimaks valitsejaks.
Hubilai

Hubilai ehk Hubilai-khaan (23. september 1215 – 18. veebruar 1294) oli Mongolite riigi viies suurkhaan (1260–1294) ja esimene Hiina keiser Yuani dünastiast (1271–1294). Tema isapoolne vanaisa oli Tšingis-khaan. Tema isa Tolui oli Tšinigis-khaani noorim poeg. Hubilai oli tuntud kavala ja taktikaliselt osava sõjapealikuna. 1252. aastal alustas ta suurkhaan Möngke käsul Põhja-Hiina vallutamist. Aasta hiljem vallutas ta Dali kuningriigi, kuid võimaldas sealsetel kuningatel edasi valitseta mongolite vasallidena. Seejärel alustas ta sõjakäiku Lõuna-Hiinasse, mida valitses Songi dünastia, kuid see peatus 1259. aastal Möngke surmaga. Pärast Möngke surma pretendeerisid troonile Hubilai ja tema noorem vend Arig Böke. 1259. aastal valiti järgmiseks suurkhaaniks Arig Böke, kuid aasta hiljem lasi ka Hubilai ennast suurkhaaniks kroonida. Vendade ja nende toetajate vahe puhkes seejärel kodusõda, millest väljus 1264. aastal võitjana Hubilai, kuid Mongolite riigi lõhenemine jätkus alates sellest alates. 1271. aastal rajas ta Yuani dünastia ja võttis endale Hiina keisri tiitli. Hiina vallutamine jõudis lõpule 1279. aastal. Hubilai ühendas seega kaks maailmavalitsemisele pretendeerivat tiitlit (Hiina keisrit kui taevapoega loeti Kaug-Idas ju ainsaks tõelise impeeriumi valitsejaks) ning samuti liideti Mongoolia tegelikult Hiinaga, sest ta valis oma pealinnaks Pekingi. Hubilai tegeles Yuani riigis riigi arendamise ja rahva heaolu tõstmisega. Näiteks kehtestas ta seal usuvabaduse, kaitses tagakiusamise eest vähemusrahvusi ja võttis kasutusele uue maksusüsteemi, seahulgas võttis kasutusele paberraha. Hubilai valitsusajal aastatel 1274 ja 1281 korraldas Mongolite riik kaks sõjakäiku Jaapanisse, kuid mõlemal korral lõppesid sõjakäigud katastroofiga. Hubilai tegelik võim piirdus tema valitsusaja lõpul vaid Yuani dünastiaga, khaanina oli tal mõningane mõjuvõimu ilkhanaadis ja veel väiksemal määral Kuldhordis. Mongolite riik valitses tema ajal ligikaudu 22,1% Maast, ulatudes Vaiksest ookeanist Musta mereni. Hubilai valitsusajal külastas Hiinat ka Veneetsia seikleja Marco Polo, kes veetis tema teenistuses umbes 20 aastat. Pärast Hubilai surma päris Yuani dünastia trooni tema pojapoeg Temür-khaan.
Inga Jüriado

Inga Jüriado (sündinud 7. mail 1975) on eesti lihhenoloog. Ta lõpetas 1993. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Ta kaitses 1998. aastal Tartu Ülikoolis Tiina Randlase ja Andres Saagi juhendamisel bakalaureusetöö "Samblikuperekond Lecanora Eestis". Aastal 2000 kaitses ta Tiina Randlase juhendamisel Tartu Ülikoolis magistritöö "Erinevate metsakasvukohatüüpide lihhenofloora Kirde- ja Edela-Eestis". Aastal 2007 kaitses doktoritöö "Diversity of lichen species in Estonia: influence of regional and local factors" ("Samblike liigiline mitmekesisus Eestis: regionaalsete ja lokaalsete tegurite mõju"). Foto ja publikatsioonide nimekiri Inga Jüriado Eesti Teadusinfosüsteemis
Vastu seina

"Vastu seina" (saksa keeles "Gegen die Wand"; türgi keeles "Duvara Karşı") on 2004. aastal Berliini filmifestivalil esilinastunud ning seal Kuldkaru võitnud Saksamaa ja Türgi koostööfilm. Samal aastal tunnistati film ka Euroopa filmiauhindade jagamisel parima filmi nimetuse vääriliseks. Film on pälvinud veel palju muidki auhindu.
Sündinud kaitsjaks

"Sündinud kaitsjaks" ("Zhong hua ying xiong"; rahvusvahelise ingliskeelse versiooni pealkiri "Born to Defence"; USA-s "Born to Defense") on 1988. aasta Hongkongi võitluskunstifilm, mille lavastaja ja peaosatäitja on Jet Li. Filmi tegevus toimub Hiinas Jaapani invasiooni ajal.
Hero

Hero tähendab inglise keeles kangelast. Hero või HERO nime kannab: "Hero" on ansambli The Sun 2008. aasta singel. "Hero" oli Charlotte Perrelli esitatud laul 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. "Hero" on Enrique Iglesiase laul. "Hero" on laulu "Wind Beneath My Wings" alternatiivpealkiri. Hero, Soome telekanal HERO, USA ajakiri HERO, robotite seeria "Hero" on mitme filmi originaalpealkiri: "Juhuslik kangelane" (tuntud ka pealkirja "Accidental Hero" all) on 1992. aasta film Dustin Hoffmani ja Geena Davisega peaosades. "Kangelane" on 2002. aasta film Jet Liga peaosas. Slängis võib hero tähendada heroiini. Hero ja Leandros olid vanakreeka mütoloogias õnnetult surnud armastajapaar. !HERO !Hero (album)
Väiko-Tiilige

Väiko-Tiilige ehk Väike-Tiilike on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Leiti Kannukene

Leiti Kannukene (sündinud 6. juulil 1939) on eesti brüoloog (sammalde uurija). Ta on lõpetanud 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ning töötanud aastail 1964–1965 õpetajana Rõngus ja Vana-Kuustes. Aastail 1965–1968 oli aspirantuuris TA Zooloogia ja Botaanika Instituudis, 1969–1975 töötas samas nooremteadurina. Aastail 1975–1992 oli ta Tallinna Botaanikaaia nooremteadur, 1993–1997 Ökoloogia Instituudi teadur ning 1997–2008 Eesti Loodusmuuseumi botaanika osakonna koguhoidja. Kannukene osales Eesti punase raamatu toimkonnas ja töörühmas. Tema isa oli teoloog ja vaimulik Robert Kannukene, tema vennapoeg on muusik Kristjan Kannukene. Leiti Kannukene Eesti Teadusinfosüsteemis Leiti Kannukene Eesti Teadusinfosüsteemis Eesti sammalde nimestik Eesti sammalde määraja SAAREMAA. Loodus. Aeg. Inimene. I osa, Sammaltaimed
Tiilige

Tiilige ehk Tiilike on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Võru maakonna Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Tserebi

Tserebi ehk Tserepi ehk Tšerepi ehk Terimäe on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Võru maakonna Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Toodsi (Setomaa)

Toodsi (ka: Tootsi, Tutšino) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Võru maakonna Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Siksälä

Siksälä ehk Siksali on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Aastatel 1945–1954 oli Siksälä küla Pugola külanõukogu keskuseks. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Siksali kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Buleuteerion

Buleuteerion oli Vana-Kreekas bulee nõupidamiskoht ehk koosolekuhoone.
Suurõsuu

Suurõsuu ehk Suuresoo on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tika

Tika on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Mikeli järv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tiastõ

Tiästõ ehk Teaste ehk Teastõ on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Võru maakonna Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Karl Palatu

Karl Palatu (sündinud 5. detsembril 1982 Pärnus) on eesti jalgpallur (keskkaitsja), kes mängis Eesti Meistriliiga klubis Pärnu JK Vaprus. Ta on lõpetanud 2001. aastal Pärnu Koidula Gümnaasiumi bioloogia-keemia klassi. Palatu mängis 2003 FC Valgas, 2004 ja 2005 Viljandi JK Tulevikus. 2005. aasta juulis siirdus ta Tallinna FC Florasse, kus mängis aastatel 2005–2006. 22. detsembril 2006 sõlmis ta Norra tugevuselt teise liiga Adeccoligaeni klubi Sogndal Fotballiga 3-aastase lepingu. 2008. aastal taasliitus Floras. A-koondise debüüdi tegi Palatu 21. mail 2010 sõpruskohtumises Soome vastu. Ta tuli mängu vahetusest Gert Kamsi asemel. Uuendatud seisuga 4. detsember 2017 Eesti karikas Eesti Superkarikas, Üleminekumängud Kõik mängud UEFA karikas/UEFA Euroopa Liigas Kõik mängud UEFA Meistrite Liigas Tallinna FC Flora Meistriliiga: 2010,2011 Eesti karikas: 2008, 2009, 2011, 2013 Eesti Superkarikas: 2009, 2011, 2012 Pärnu FC Levadia Esiliiga: 2001 II liiga lõuna/lääs: 2000 Meistriliiga parim kaitsja: 2010,2011 Eesti jalgpallikoondislaste loend "Koidula Gümnaasiumi vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 27. märtsil 2011. http://www.soccernet.ee/karl-palatu-siirdus-norra-esiliigasse http://www.soccernet.ee/karl-palatu-naasis-norrast-florasse Karl Palatu andmed soccernet.ee lehel Eesti Jalgpalli Liidu profiil Transfermarkti profiil Koondise mängud
Mehaanika

Mehaanika (ka mehhaanika; vanakreeka keele väljendist μηχανική τέχνη, mekhanikē tekhnē 'masinate ehitamise kunst') on füüsika haru, mis uurib tahkete kehade, vedelike ja gaaside liikumist, selle liikumise põhjusi ja tagajärgi. Mehaanikaks nimetatakse ka seadmete ja aparaatide konstruktsioonilist osa üldse või ainult seda osa, mis teostab nende toimimiseks vajalikku mehaanilist liikumist. Mehaanika ajalugu ulatub välja Antiik-Kreekasse, kus peamisteks alusepanijateks peetakse Aristoteleset ja Archimedest. Klassikalisele mehaanika alusepanijateks peetakse varauusajal tegutsenud Galileod, Keplerit ja Newtonit. Kuni 19. sajandini arvati, et kõik füüsikalised nähtused on seletatavad mehaanika seaduste abil. Füüsika on sellest ajast kasvanud laiemaks, kui mehaanika. Lisaks on tänapäeval teada, et leidub kehasid ja jõude mida klassikaline mehaanika kirjeldada ei suuda. Näiteks on Newtoni mehaanika vaid tegelikkuse lähendus, mis näiteks relativistlike süsteemide puhul ei ole rakendatav (nende puhul on tarvis rakendada relatiivsusteooriat). Ometi jääb mehaanika koos oma mõistetega, nagu seda on mass ja jõud, füüsika üheks aluseks. Klassikaline mehaanika (kirjeldab makroskoopiliste kehade liikumist, selle liikumise põhjusi ja tagajärgi) Statistiline mehaanika (kirjeldab paljudest osakestest koosnevate süsteemide käitumist, näiteks termodünaamikas) Relativistlik mehaanika (mehaanika, kus liikumiskiirus on valguse kiiruse lähedane ja arvesse peab võtma erirelatiivsus- ja üldrelatiivsusteooriat) Kvantmehaanika (kirjeldamiseks mikroskoopiliste objektide liikumist) Andrus Salupere (2006). "Staatika" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2018-11-26. Vaadatud 2018. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend)
Tsolli (Rõuge)

Tsolli on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Peipsi-Pihkva järv

Peipsi-Pihkva järv (vene Псковско-Чудское озеро, Чудско-Псковское озеро) on Eesti suurim järv, mis koosneb kolmest osast: Peipsi, Pihkva ja Lämmijärvest. Järv asub Põhja-Euroopas Eesti ja Venemaa piiril. Järve pindala on 3555 km². Soolsus 0‰ Supelranna pikkus üle 30 km (Eesti pikim rand) Peipsi-Pihkva järv on pindala poolest Euroopa 5. järv. Peipsist eespool on Laadoga, Äänisjärv, Vänern ning Saimaa. Peipsi-Pihkva järve voolab 240 jõge või oja, suurimad neist on Velikaja ja Emajõgi. Ainus väljavoolav jõgi on Narva jõgi. Peipsi-Pihkva järve suurimateks saarteks on Venemaale kuuluv Kolpino saar (Kulkna) ja Eestile kuuluv Piirissaar. Peipsi-Pihkva järv on piiriks Eesti ja Venemaa vahel. Eestile kuulub 44% ning Venemaale 56% Peipsi-Pihkva järvest. Peipsi ja Pihkva on tekkinud mandrijää poolt tekitatud madalasse lohku. Peipsi järve põhja- ja lõunakallas on väga eriilmelised. Põhjakaldal, näiteks Kauksis on liivane rand ning luited. Lõunakallas (Pihkva järv) on aga kinnikasvanud ning soostunud. Selle põhjuseks on maakerge, mis põhjakaldal on kiirem kui lõunakaldal. Selle tulemusena valgub Peipsi järve vesi aeglaselt lõunasse ning ujutab üle uusi alasid. Peipsi järve nullveetasemeks loetakse 29,5 m BK77 kõrgussüsteemi järgi. Peipsi järve veetase kõigub aasta jooksul +1,5 meetrist –0,5 meetrini. Keskmine õhutemperatuur Peipsi lähistel asuvas Tiirikoja ilmajaamas juulis on 17, 3 °C ning veebruaris alla -5, 9 °C, sademeid langeb keskmiselt 548 mm aastas. Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi asub Peipsi, nii nagu ka teda ümbritsevad naaberalad parasvöötme kontinentaalse ja merelise kliimavöötme piiril. Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi kuulub Peipsi järve piirkond Dfb kliimatüübi alla. Talvel on järv külmunud keskmiselt 114 päeva jooksul. Järves elab 37 liiki kalu ning 9 liiki kahepaikseid. Nendest iseloomulikumad on rääbis, ahven, peipsi tint, lõhi ja haug. Elutsevad ka luts, koger, koha, latikas, nurg, roosärg, särg ja peipsi siig. Peipsit kasutab igal aastal peatuspaigana üle miljoni rändlinnu. Suuremad probleemid on Pihkva linna reostus, põlevkivi kaevandamine, põllumajanduses kasutatavad väetised ning sellest kõigest tulenev liigtoitelisus ehk eutroofsus. Probleemiks on ka kalade ülepüük. Aastas püütakse Peipsist ligikaudu 10 000 tonni kala. Peipsi valglas elab ligikaudu miljon inimest. Peipsi järv Kallastest põhja suunas Peipsi järv Mustvee ja Lohusuu vahel Peipsi järv Mustvee ja Lohusuu vahel Peipsi järve rannik Mustvee ja Lohusuu vahel Peipsi järve vesi ja põhi Pilliroog Peipsi järve rannikul Mustvee Mustvee Kallaste Ranna Peipsi järv Peipsi Koostöö Keskus Pihkva järv Lämmijärv Haberman, J., Timm, T. & Raukas, A. (2008). Saateks. – Peipsi. Tartu : Eesti Loodusfoto, 7–10.  Peipsi-Pihkva järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Plaani

Plaani on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Külas asub Plaani kirik, mida kasutab Eesti Apostlik Õigeusu Kirik. Plaani küla läbiv Kose–Käbli tee Plaani Külajärv Külajärv Plaani küla maastikul Koresöödarullid Plaani küla niidul Konnalaane talu kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Raagi

Raagi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.