laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rein Loodus

Rein Loodus (sündinud 9. septembril 1931 Tartus) on Eesti kunstiajaloolane. Ta lõpetas 1950. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna. Aastast 1961 on ta Ajaloo Instituudis teadur ja aastast 1985 juhtteadur. Ta on muu hulgas uurinud eesti raamatu- ja tarbegraafikat, samuti eesti eksliibrise ja karikatuuri ajalugu. Aastast 1967 on ta Eesti Kunstnike Liidu liige. Ta on ka Baltisaksa Kultuuriseltsi liige. 1978 Kristjan Raua preemia (teos "Eesti kunsti ajalugu I" (I ja II), autorite kollektiiv: Mart-Ivo Eller, Voldemar Erm, Leo Gens, Virve Hinnov, Rudolf Kangert, Juta Keevallik, Kaalu Kirme, Tuui Koort, Ene Lamp, Rein Loodus, Mai Lumiste, Tiina Nurk, Evi Pihlak, Villem Raam, Jüri Selirand, Irina Solomõkova (kollektiivi juht), Karl Tihase, Vaike Tiik, Voldemar Vaga, Hannes Valter, Viivi Viilmann, Lehti Viiroja ja Helmi Üprus) 1982 Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia ("Eesti raamatukunsti teke ja areng") 1983 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 2001 Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastapreemia (koos Juta Keevalliku ja Lehti Viirojaga; kommenteeritud alliktekstide kogumik kunstikirjutuse ja kunstielu arengust “Tekste kunstist ja arhitektuurist.1. Kunstikirjutus Eestis 1777–1863”) Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996. Lk 277 "Eesti Teadusinfosüsteem - Rein Loodus". Vaadatud 12.08.2018. Lehti Viiroja. "Loodus, Rein, kunstiajaloolane". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 277–278
Rein Tammik

Rein Tammik (sündinud 22. märtsil 1947 Valgas) on eesti maalikunstnik. Tammik lõpetas 1974. aastal Tartu Kunstikooli. Tema maaliloomingus on popkunsti ja hüperrealismi sugemeid. 1970. aastate alguses osales ta rühmituse Visarid töös. Pärast 1974. aastat töötas ta Tallinnfilmi kunstniku ja lavastajana. Loonud joonisfilmid “Poiss ja liblikas” ja “Nike' kutse”. Aastast 1990 elab ta Prantsusmaa. Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn, 1996. Lk 512 "Kalender". Kultuurileht, nr. 12. 27. märts 1997. Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn, 1996. Lk 512
Ahti Seppet

Ahti Seppet (sündinud 27. septembril 1953 Tartus) on eesti skulptor. 1979–1984 töötas ta Tartu Laste Kunstikooli õpetajana. Aastast 1984 töötas ta Anton Starkopfi ateljeemuuseumi juhatajana. Ta kuulub rühmitusse Para. "Rooma Klubi" "Mumifitseeritud suhe" "Muuseum muuseumis" I-III "Lenini lapsed" "Ehe kui väikevorm" "Tõus ja mõõn" 1992 – Kristjan Raua preemia 2000 – Ado Vabbe kunstipreemia 2005 – Anton Starkopfi stipendium Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn, 1996. Lk 472 "Tõus ja mõõn" Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn, 1996. Lk 472
Aara (ühendus)

Huumoriühendus Aara (Kalju Kass, Tõnu Tepandi ja teised näitlejad), tekkis 1988. aastal tolleaegse Puhkeparkide Direktsiooni juurde. Aara oli juriidiliselt eraldiseisev ettevõte, kes müüs huumoriprogramme üle Eesti. Neil oli kaks ansamblit: Ukulele ja kupleeansambel Talong. Avaldati ka huumoriajalehte Solvaja. 1988. aastal töötas Tiit Kändler huumoriühenduse Aara kirjandusala juhatajana. Tegevus lõpetati 1992. aastal. Ajaleht Solvaja. Huumoriühenduse "Aara" reklaami- ja naljaleht, Tallinn, ilmus 27. novembril 1989. Toimetajad Vladislav Koržets ja Priit Aimla. Esimene number jäi ka viimaseks. https://web.archive.org/web/20110301094418/http://www.hot.ee/aaslavtepandi/TTepandi_intervjuu_1989.pdf Teater, Muusika, Kino 4/1989 "Vastab Tõnu Tepandi"
Beekman (täpsustus)

Beekman võib tähendada mitut asja. Beekman on hollandi päritolu perekonnanimi. Beekman on eesnimi. Beekman Winthrop, USA jurist ja Puerto Rico kuberner Beekman on linn New Yorgi osariigis USA-s.
Konstanz

Konstanz on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal. Asub Bodeni järve ja Reini ääres, piirneb Šveitsiga ning on kokku kasvanud Šveitsi poolel asuva Kreuzlingeni linnaga. Konstanzi kohal oli keltide asula, linna on esmamainitud 525. aastal. Umbes 585. aastal loodi Konstanzi piiskopkond. 1414–1418 peeti seal Konstanzi kirikukogu. 6. juulil 1415 põletati Konstanzis tuleriidal ketserina Jan Hus. 1417. aastal valiti seal paavstiks Martinus V. 1633. aastal piirasid Kolmekümneaastase sõja käigus linna rootslased. Konstanz on krahv Ferdinand von Zeppelini sünnikoht. Linnas asub Konstanzi Ülikool. Linna lähedal asub Mainau saar. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Konstanzi koduleht
Pariisi Poliitikauuringute Instituut

Institut d'études politiques de Paris, ka Sciences Po, ka Pariisi politoloogiainstituut, on üks juhtivaid sotsiaalteaduste kõrgkoole Prantsusmaal. Sciences Po asutati 1872. aastal ning see asub Pariisis. Sciences Po Undergraduate College pakub kolmeaastast bakalaureuseõpet, mille raames toimub aastane õppetöö ühes 470-st välismaa koostööpartner-ülikoolist. Sciences Po seitsmes kraadiõppekoolis on võimalik õppida 30 magistri- ja 5 doktoriprogrammi alusel. 13 000 üliõpilasest umbes pooled on välismaalased. Sciences Pol on Prantsusmaal seitse kampust . Jonas Gahr Støre, Norra poliitik Marisol Touraine, Prantsusmaa poliitik Jean-Philippe Toussaint, Belgia kirjanik ja filmilavastaja Najat Vallaud-Belkacem, Prantsuse poliitik QS World University Rankings by Subject 2015 - Politics & International Studies Ametlik koduleht
Rein Raudvere

Rein Raudvere (sündinud 1955 Rein-Erich Raudvere) on Eesti ajakirjanik ja ilmatark. Ta töötab Maalehes. Vasula: oleme ärkav küla, Maaleht.ee, 16. juuli 2009 Otepää tahab oma 900. sünnipäeva pidada amfiteatris, Maaleht, 22. aprill 2010 ... http://www.hiiumaa.ee/uudised/1955 (vaadatud 02.02.2016) Rein Raudvere Eesti artiklite andmebaasis ISE
Rita Puidet

Rita Puidet (sündinud 17. augustil 1959) on eesti ajakirjanik. Ta oli 27 aastat (1997–2024) ajalehe Eesti Kirik toimetaja. "Ikka inimeste teenistuses – Karl Friedrich Särg", Eesti Kirik, 31. märts 2010 Assessor Tiit Salumäe on oma aja andnud Jumala hoolde, Eesti Kirik, 5. oktoober 2010 ... Ajalehe Eesti Kirik toimetus Rita Puidet Eesti artiklite andmebaasis ISE
Uno Schultz

Uno Schultz (sündinud 8. detsembril 1956) on eesti ajakirjanik ja kultuuritegelane Rootsis. Uno Schultz emigreerus 1980. aastate lõpul Rootsi, kus töötas lühikest aega ka Rootsi Raadio eestikeelsete saadete toimetuses. Ta on olnud Rootsi Eestlaste Liidu esinduskogu liige ja rootsieestlaste ajakirja Rahvuslik Kontakt toimetuskolleegiumi liige. 2009. aastal ilmus tema kolmas luulekogu "Teed". Tema harrastus on filateelia.[viide?] Igat augustiööd. Uppsala, 1995. ISBN 9163034301 Läänemere luiged. Tallinn, 2005. ISBN 9985790979 Teed. Tallinn, 2009. ISBN 9789949186655 Mait Talts. Uno Schultz 60. Eesti Päevaleht (Rootsi), 7. detsember 2016. https://web.archive.org/web/20160202165224/http://www.rootsieestlasteliit.org/reli-too/ajakiri-rahvuslik-kontakt (vaadatud 02.02.2016) http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c7-kirjandus/uno-schultzi-vaiksed-teed/ (vaadatud 02.02.2016) Uno Schultz Eesti artiklite andmebaasis ISE
Krefeld

Krefeld (kuni 1929. aastani ka Crefeld) on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Kölnist põhjaloodes. Asub Reini jõe ääres (Uerdingeni linnaosa). Krefeldi kohal asus roomlaste sõjaväelaager Gelduba. Krefeldi on esimest korda mainitud 1105. aastal. 1929. aastal liideti Krefeldiga Uerdingeni linn, mis oli linnaõigused saanud juba 1255. aastal. Krefeld sai linnaõigused 1373. aastal. Pärast Vestfaali rahu 1648. aastal sai Krefeldist mennoniitide varjupaik. Krefeld on pikka aega[viide?] olnud tähtis tekstiilitööstuse keskus. Seda hüütakse ka sameti- ja siidilinnaks. Krefeldis elas siiditööstur Adolf von der Leyen. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Krefeldi koduleht
Tarind (keeleteadus)

Tarind ehk grammatiline konstruktsioon ehk konstruktsioon on keeleüksus, milles konventsionaliseerunud fonoloogiline ja/või morfosüntaktiline mall on seotud spetsiifilise semantilise ja/või pragmaatilise sisuga. Tarind on keskne mõiste keeleteooriate peres, mida nimetatakse tarindigrammatikaks. Selliste teooriate järgi koosnevad kõneleja konkreetse keele teadmised lisaks sõnavarale ja kinnisväljenditele veel suurest hulgast tarinditest ehk vähem või rohkem abstraktsetest mallidest, nagu näiteks ühildumine või grammatiliste aegade moodustamine. Diessel, Holger. 1999. Verb-First Construction in German. Kogumikus Lexical and syntactical constructions and the construction of meaning, toimetajad Marjolin H. Verspoor, Kee Dong Lee, ja Eve Sweetser, 52. Amsterdam: John Benjamins Publishing Company.
Enn Küng

Enn Küng (sündinud 31. oktoobril 1963 Tallinnas) on eesti ajaloolane ja Tartu Ülikooli õppejõud. Küng õppis aastatel 1982–1988 Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu. 1992. aastal sai sealt magistrikraadi ja 2001. aastal doktorikraadi. Aastatel 1992–2005 töötas ta Eesti Ajalooarhiivis. Alates 1994. aastast on ta olnud Tartu Ülikooli õppejõud, aastast 2005 Eesti ajaloo õppetooli dotsent. Enn Küng on peamiselt uurinud Eesti ja Rootsi varauusaega (16.–17. sajandit). Eriti huvitavad teda majandus- ja kaubanduspoliitika küsimused. 2002. aastal sai ta oma doktoritöö eest parima Eesti ajalooraamatu auhinna. Küng oli aastatel 2000–2010 Akadeemilise Ajalooseltsi esimees. 2013. aastal ilmus Küngi toimetatud ja koostatud Eesti ajaloo üldkäsitluse kolmanda köite uus versioon. 2013 Tartu Ülikooli aumärk 2023 Eesti Vabariigi teaduspreemia humanitaarteaduste alal. Eesti rahvuslik postiteenistus 90. Koos Aive Küngi ja Toomas Türkiga. Tartu: Eesti Post, Postimuuseum, 2008. Johann Köler und die Druckerei in Narva 1695 bis 1705. In: Buch und Bildung im Baltikum: Festschrift für Paul Kaegbein zum 80. Geburtstag. München: LIT, 2005. Läänemere provintside arenguperspektiivid Rootsi suurriigis 16./17. sajandil. Koostaja. Tartu: Eesti Ajalooarhiiv, 2002. ISBN 998585828X Läänemere provintside arenguperspektiivid Rootsi suurriigis 16/17. sajandil. II. Koostaja. Tartu: Eesti Ajalooarhiiv, 2006. ISBN 9985858476 Arnold Soom. Mälestusi. Artikleid: [kogumik]. Koostaja. Tartu: Eesti Ajalooarhiiv, 1996. "Narvaer Bürger- und Einwohnerbuch 1581-1704"; koos Dirk-Gerd Erpenbeckiga. Dortmund, 2000. ISBN 3-923293-63-1 "Rootsi majanduspoliitika Narva kaubanduse küsimuses 17. sajandi teisel poolel". Tartu: Eesti Ajalooarhiiv, 2001. ISBN 9985-858-24-7 (doktoritöö, köites) Võõrastekaubanduse reguleerimine Narvas ja linna suhted Läänega XVII sajandi teisel poolel: magistritöö. Magistritöö. Juhendaja: Helmut Piirimäe. Tartu, 1992. Über die Grösse der Bevölkerung Narvas und Ivangorods in der Mitte des 17. Jahrhunderts. In: Aus der Geschichte Alt-Livlands: Festschrift für Heinz von zur Mühlen zum 90. Geburtstag. Münster:; Lit, 2004. "Mercuriuse ja Marsi vahel: Hansalinn Tallinn Rootsi riigi haardes. 1561–1632". Tallinn: Tallinna Linnaarhiiv, 2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Selgunud on riigi teaduspreemiate kandidaadid". Sirp. 16.01.2023. Vaadatud 22.02.2023. Elulugu Tartu Ülikooli lehel Raimu Hanson, Uus ajalooköide kajastab uurimise viimast seisu, Postimees, 5. detsember 2013 Enn Küng Eesti Teadusinfosüsteemis
Philippos V

Philippos V (238 eKr – 179 eKr) oli Antigoniidide dünastiast Vana-Makedoonia kuningas 221 eKr–179 eKr. Philippos V-e Makedoonia laevastik püüdis 216 eKr, Rooma kaotuse järel Trasimenuse järve lahingus 217 eKr Hannibali vägedelt, Illüürias edutult vallutada Apollonia linna. 215. aastal eKr aastal sõlmis Philippos V Kartaago ja Rooma vahelise Teise Puunia sõja ajal (218–201 eKr) Kartaago väejuhi Hannibaliga Rooma-vastase liidu ning tungis laevastikuga 214 eKr Illüüria rannikule, Philippos V-e väed vallutasid Orici linna ning püüdsid taas vallutada Apollonia linna. Invasioonist sai alguse Esimene Makedoonia sõda (214–205 eKr) Roomaga. Vana-Makedoonia vastases sõjalises liidus osalesid Rooma liitlasena kreeklaste Aitoolia liit, Pergamon, Sparta ja Elis. Philippos V toetas Ahhaia liitu Aitoolia liidu vastu 207 eKr ja sundis 205 eKr neid sõlmima rahulepingu. 202 eKr sõlmis Philippos V lepingu Seleukiidide Antiochos III jagamaks Egiptuse Ptolemaioste valdusi Egeuse meres. Rhodoslased, toetatuna Pergamoni poolt, kuulutasid Makedooniale sõja (205–200). Makedoonia laevastik purustas lahingus 201 eKr Lada saare juures liitlaste laevastiku ja laastas Pergamoni. Philippos sai 197 eKr Kynoskephalai lahingus Põhja-Kreekas Tessaalias lüüa Rooma vägedelt Titus Quinctius Flamininuse juhtimisel ja ta kaotas Kreekas ülemvõimu. Makedoonia sõjad: (214–205 eKr, 200–197 eKr, 171–168, 150–148 ja 192–188 eKr) Kartaago ja Rooma Puunia sõjad Vana-Makedoonia#Antigoniidide dünastia Antigoniidide dünastia
Mozdoki rajoon

Mozdoki rajoon (osseedi keeles Мæздæджы район, vene keeles Моздокский район) on Põhja-Osseetia omavalitsusüksus. Rajoonikeskus on Mozdok. Rahvaarv 2015. aasta andmetel 86 621.  Mozdoki rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Mozdoki rajooni koduleht
CB90 klassi lahingukaater

CB90 klassi lahingukaater (rootsi keeles Stridsbåt 90, inglise keeles Combat Boat 90) on Rootsis valmistatud mitmeotstarbeline rannikulähedaseks sõjategevuseks või -tegevuse toetamiseks mõeldud kiirekäiguline kaater. CB90 on 15,9 m pikk, kaalub kuni 15,3 t, arendab 2 Scania DSI14 V8 diiselmootori ja jugakäituritega kiirust ligikaudu 40 sõlme ja on hea manööverdusvõimega. Võib lisaks 3-liikmelisele meeskonnale peale võtta ka umbes 20 -liikmelise täisvarustuses dessantallüksuse. Originaalnimes tähistab "H" rootsi keeles poolrühma. Relvastuseks on 12,7 mm raskekuulipilduja, 40 mm automaatgranaadiheitja ja vajadusel mõned süvaveepommid või meremiinid. Originaalis asuvad roolimaja ees paremal 2 fikseeritud 12,7 mm kerekuulipildujat. Samuti võib kaatri tekile paigutada tankitõrjeraketisüsteemi (Norras katseatud süsteemi Hellfire) või kerget õhutõrjeraketisüsteemi. Dessandiruumi on võimalik sisustada ka juhtimispunkt, meditsiinipunkt või vedada varustust. Stridsbåt 90 H - Rootsis valmistatud põhiversioon[viide?] Strb 90 L - juhtimiskaater pataljoni tasemele Strb 90 KompL juhtimiskaater kompanii tasemele Strb 90 H tuukriversioon barokambriga Strb 90 HS - rahutagamise ja päästevariant, soomustatud Strb 90 H Polis - politseile Strb 90 H - Rootsi merepäästeseltsi käsutuses CB90 - eksportversioon[viide?] CB90H - Malaisiasse eksporditud versioon CB90HI - rahutagamise- ja päästevariant ekspordiks SB90N - Norra versioon SB90NL - juhtimiskaater CB90HMN - Mehhiko versioon CB90HCG - Kreeka rannavalve versioon Riverline Command Boat - USAs valmistatud koopia. Storebro Stridsbåt 90 E - lihtsustatud ja pisendatud versioon.[viide?] Projekt 03160 Raptor - Venemaal väidetavalt rootslaste kaasabiga valmistatud ja osaliselt modifitseeritud koopia.[viide?] CB90 FF - tuletõrjekaater pisut lühendatud kerega, lahtise vööriosa ja keskele toodud roolimajaga, kandevõimega 3 t.[viide?] CB 90HSM - Eelkäijaks olid suuremad, 200-klassi kaatrid, mis võtsid peale umbes 40 inimest. Esimesed CB90 kaatrid valmisid Rootsis 1988. a ja seeriatootmine algas 1990. a. On tänapäeval kasutuses 6 riigis. Aja jooksul on juhtunud Rootsis kaatritega ka mõned õnnetused. 1 kaater on ramminud sadamakaid (1999), 2 on põrganud omavahel kokku (2004) ja 1 on uppunud tormise ilmaga lekke tõttu (2006). 2014. a jäi üks Malaisia kaater tormis kadunuks, kuid leiti päev hiljem mootoririkke tõttu koos meeskonnaga eemal ulpimas. 2015. a osalesid Rootsi kaatrid samuti tundmatu allveeobjekti otsingutes Stockholmi lähistel. 12. jaanuaril 2016. a sattusid 2 USA kaatrit Pärsia lahes Iraani piirile ja võeti koos meeskonnaga Iraani võimude poolt kinni. Pärast 15-tunnist kinnipidamist ja läbirääkimisi meeskonnad ja alused vabastati. merevägi: 6 rannavalve: 3 merevägi: 17 merevägi: 48 merevägi: 20 merevägi: 150 Розвідникам передали броньовані катери CB90 (vaadatud: 24.06.2024) Stridsbåt 90H Stridsbåt 90 presterar i somaliskt vatten (vt ka Operatsioon Atalanta) Dockstavarvet: products Naval-technology.com 30. juuni 2021, SAAB, Welcome Aboard the new and improved combat boat made by Saab, Docksta CB 90HSM
Digora rajoon

Digora rajoon (osseedi keeles Дыгуры район, vene keeles Дигорский район) on Põhja-Osseetia haldusüksus. Rajoonikeskus on Digora. Rahvaarv 2013. aasta andmetel 18 799. Q126709394  Digora rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Valter Karl Err

Valter Karl Err VR II/3 (Wehrt;1. mai / 13. mai 1899 Kuressaare – surmaaeg teadmata) oli Eesti sõjaväelane (vanemallohvitser). Ta oli õppursõdur ja võitles 3. laiarööpmelisel soomusrongil. 30. märtsist 1919 oli Tallinna Tagavarapataljoni 7. roodus, aprillist 1919 Soomusrongide Diviisi tagavarapataljoni 2. roodus. Siis läkitati kuulipildujate kursustele. Samal kuul viidi üle laiarööpmelisele soomusrongile nr 3 2. kuulipildujate komandosse. Osales lahingutes Landeswehri ja Punaarmee vastu Pihkva ja Narva rindel. Detsembris 1920 vabastati teenistusest. Pärast Vabadussõda sai ta riigi poolt priikooli õiguse. Lõpetas kommertskooli. 1920 õppis Sõjaväe Tehnikakoolis. Seejärel töötas Kuressaares mehaanikuna. Oktoobris 1925 siirdus Saksamaale õppima ja edasine saatus teadmata. 1920 Vabadusristi II liigi 3. järk "Laiaroopalise soomusrongi Nr 3 wanemale alamohwitserile Walter Kaarli p. ERR'ile, hinnates wahvust, mis Teie ülesnäitanud lahingus 25 aprillil 1919 a. Landeswehri wastu" (tõenäoliselt toimus lahing 25.06.1919). Kirikuraamat. eaa3151_001_0000203_00022_m Rahvusarhiiv, Saaga Sõdur 37/1920 Diplom nr 563 Eesti Vabaduse Risti kavalerid. 2016. Teadmata saatusega Vabaduse Risti kavaleride nimekiri
Alagiri rajoon

Mozdoki rajoon (osseedi keeles Алагиры район, vene keeles Алагирский район) on Põhja-Osseetia omavalitsusüksus. Rajoonikeskus on Alagir. Rahvaarv 2015. aasta andmetel 37 260. http://www.gks.ru/dbscripts/munst/munst90/DBInet.cgi?pl=8006001 Q126709394
Siim Nestor

Siim Nestor (sündinud 22. jaanuaril 1974) on Eesti muusikaajakirjanik ja -kriitik. Aastatel 1995–1997 oli ta ajakirja Noorus peatoimetaja. Ta on töötanud Liivimaa Kroonikas toimetajana. Juhib koos Erik Mornaga Raadio 2-s indie-muusika saadet "Nestor ja Morna". Tema isa on poliitik Eiki Nestor, vanaisa aga Ahto Vesmes. "Torupilli porinat Metsatöllist edasijõudnutele. (Ja post-folgist põrunutele).", Eesti Ekspress, 19.10.2006 ... "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. veebruar 2018. Vaadatud 19. veebruaril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Raadio 2 saade "Nestor ja Morna" ERR-i veebilehel Siim Nestor Eesti artiklite andmebaasis ISE
Maarius Suviste

Maarius Suviste (sündinud 1966) on Eesti ajakirjanik. Ta on Õhtulehe uudistetoimetuse erikorrespondent ja Lõuna-Eesti Postimehe reporter. Kristjan Kalkun – sportlik telenägu, Maaleht, 7. aprill 2005 EI JÕUA ENAM: Piirissaare vallavalitsus paneb ameti maha. Mis saab saare elust?, ohtuleht.ee, 31. jaanuar 2011 Toomas Anni: südamete võitmiseks tulem vaeva näha, 12. juuni 2020 ... Õhtuleht, kontakt. Maarius Suviste Eesti artiklite andmebaasis ISE
Rahvusvaheline signalisatsioonikood

Rahvusvaheline signalisatsioonikood (ingl INTERCO – International Code of Signals, ICS) on rahvusvaheline laevanduses kasutatav olulisemate signaalide visuaalse edastamise süsteem. Signaale edastatakse vastavate signaallippude heiskamisega. Signaalid on üldjuhul ühe- kuni neljalipulised. Tuntuimad on tänapäeval ühelipulised signaalid. Kui on näiteks vaja heisata korraga kaks samasugust signaallippu, kuid igat lippu on olemas vaid 1 eksemplar, kasutatakse asenduslippe ehk asendajaid. Signaallippude kasutamine on efektiivsemate tehniliste sidevahendite arenguga vähenenud. Igapäevasemat kasutamist leiavad tänapäeval näiteks signaalid Alfa, Bravo ja Hotel, aga ka Lima. Mõningaid lippe kasutatakse signaalideks purjeregattidel. Siiski on signaallippude komplekt tänapäevalgi suurema töölaeva kohustuslikus varustuses. Signaallippe heisatakse masti raasse. Sagedamini kasutatakse signaallippe tänapäeval teenistuslaevadel, mille mast on üldjuhul lipusignaalide heiskamiseks sobivaimalt projekteeritud. Tänapäeval heisatakse signaallippe ilmselt kõige sagedamini pidulikkuse eesmärgil pika lipurivina lipuehteks kokku ühendades. Lipuehte koostamisel võiks iga viies lipp olla numbrilipp. Lipurivi heisatakse tavaliselt visuaalselt katkematuna piki laeva alates vöörist üle mastitopi (-toppide) ahtrisse. Kui see pole tehniliselt võimalik, heisatakse lipuehe lihtsalt võimalikult pika katkematu rivina kas piki laeva või piki masti. Pimeda ajaks võib lipuehte asendada või täiendada sarnaselt kulgeva lambiriviga. Veesõidukile heisatakse pidulikul puhul lipuehet kas sadamas või ankrus seismise ajaks, kuna sõidu ajal ei loeta lipuehte kandmist heaks meretavaks. Tähestikuline hääldamine
Risto Berendson

Risto Berendson (sündinud 1975) on eesti ajakirjanik. Ta on Postimehe uuriva toimetuse juhataja. Varem on ta olnud Sporditähe peatoimetaja (2007. aasta algusest). http://arvamus.postimees.ee/3123839/risto-berendson-terve-moistuse-kaitseks (vaadatud 02.02.2016) https://web.archive.org/web/20160202232714/http://www.aripaev.ee/article/20061205/NEWS/312059958 (vaadatud 02.02.2016) Risto Berendson Eesti artiklite andmebaasis ISE
Erika Klaats

Erika Klaats (sündinud 1954) on eesti ajakirjanik. Ta on Maalehe arvamustoimetaja. Varem on ta töötanud ajalehes Meie Meel. "Saksa meister puhub Eesti orelile uut elujõudu", Maaleht, 11. jaanuar 2001 "ETV2 kutsub lapsed teleka ette kokku", Maaleht, 24. juuli 2008 https://web.archive.org/web/20160202233134/http://maaleht.delfi.ee/news/misc/info/ajalehe-maaleht-kontaktid?id=23970455 (vaadatud 02.02.2016) http://www.ra.ee/fotis/index.php?type=2&id=217133 (vaadatud 02.02.2016) Erika Klaats Eesti artiklite andmebaasis ISE
2016. aasta Vormel 1 hooaeg

2016. aasta Vormel 1 hooaeg oli Vormel 1 maailmameistrivõistluste 67. hooaeg. Hooaeg algas 20. märtsil Austraalias ja lõppes 27. novembril Araabia Ühendemiraatides. Peeti 21 etappi. Sorteerimiseks klõpsa noolekestele veeru päises
Agne Trummal

Agne Trummal (7. september 1973 Tallinn – 6. november 2005 Sae küla, Kõue vald, Harju maakond) oli Eesti muinsuskaitsetegelane. Ta õppis aastatel 1980–1989 Tallinna 4. Keskkoolis ning aastatel 1989–1993 Tallinna Majandustehnikumis, mille lõpetas raamatupidamise erialal. Ta lõpetas 1999. aastal Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse instituudi ning õppis aastatel 2004–2005 EKA restaureerimisosakonna magistriõppes. 1999. aastal asus ta tööle Tallinna Muinsuskaitseametisse projektijuhina, 2000. aastal sai temast ameti juht ning ameti nimevahetuse järel samal aastal Tallinna Kultuuriväärtuste Ameti juht. Ta töötas 2004. aastast Muinsuskaitseametis, algul peadirektori kohusetäitjana, 2005. aastast peadirektorina. Trummal hukkus 6. novembril 2005 Tallinna–Tartu maanteel liiklusõnnetuses. Kirsti Vainküla "Muinsuskaitseameti juht hukkus öisel maanteel". SL Õhtuleht, 8. november 2005 "Agne Trummal 7. IX 1973 – 6. XI 2005". Nekroloog. Sirp, 11. november 2005 Agne Trummali nimelise noore muinsuskaitsja preemia statuut Muinsuskaitseameti kodulehel Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Heinrich VIII (Reußi prints)

Heinrich VIII, Reußi prints (sündinud 30. augustil 1944) on Reußi printsi Heinrich I ja Mecklenburgi hertsoginna Woizlawa Feodora vanim poeg. Oma ema kaudu on Heinrich VIII Balti ühendatud hertsogiriigi (Eestimaa, Liivimaa ja Kuramaa) mõeldav troonipärija. Heinrich VIII abiellus 14. juulil 1973 Dorit Freiin von Ruffiniga (sündinud 8. jaanuaril 1948). Neil on kaks poega: prints Heinrich XX (sündinud 24. novembril 1975) prints Heinrich XXIII (sündinud 1. märtsil 1979)
Kirovi rajoon (Põhja-Osseetia)

Kirovi rajoon (osseedi keeles Кировы район, vene keeles Кировский район) on Põhja-Osseetia haldusüksus. Rajoonikeskus on Elhotovo. Rahvaarv 2015. aasta andmetel 27 447.  Kirovi rajoon (Põhja-Osseetia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Irafi rajoon

Irafi rajoon (osseedi keeles Æрæфы район, vene keeles Ирафский район) on Põhja-Osseetia haldusüksus. Rajoonikeskus on Tšikola. Rahvaarv 2015. aasta andmetel 15 311. Q126709394  Irafi rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ardoni rajoon

Ardoni rajoon (osseedi keeles Æрыдоны район, vene keeles Ардонский район) on Põhja-Osseetia haldussüksus. Rajoonikeskus on Ardon. Rahvaarv 2015. aasta andmetel 31 588. Q126709394  Ardoni rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis