laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sünkoop

Sünkoop on muusikas meetrumiga konfliktis rütm, mis tekib aktsendi nihkumisel rõhuliselt löögilt rõhutule. Meetrumi ühele osale langev vältus võib jaguneda omakorda kaheks, neljaks või kaheksaks noodiks. Nendest rõhulisemana tunneme esimest, kolmandat, viiendat ja seitsmendat, vähem rõhulisena teist, neljandat, kuuendat ja kaheksandat. Sünkoop tekib sellise vähemrõhulise meetrumi ühendamisel järgneva meetrumi rõhulise osaga. Ka pausi esinemine rõhulisel taktiosal tekitab sünkoobiga võrdse efekti. Sünkoop moodustub meetrumirõhu ja nn vältusrõhu vastandamisest.
Bronwyn Thompson

Bronwyn Thompson (sündinud 29. jaanuaril 1978 Rockhamptonis) on Austraalia naiskergejõustiklane (kaugushüppaja). 2003 1. koht 6.65 (Osaka) 2004 3. koht 6.57 (London) 2004 1. koht 6.80 (Madrid) 2004 3. koht 6.63 (Stockholm) Bronwyn Thompson on 177 cm pikk ja kaalub 68 kg. Ta kuulub klubisse Southern Suburbs Athletic Club ja treenib Gary Bourne juhendamisel.
Hannes Rumm

Hannes Rumm (sündinud 11. novembril 1968 Rakveres) on endine Eesti ajakirjanik, poliitik ja Riigikogu liige. Hannes Rumm on lõpetanud Rakvere 1. Keskkooli 1987. ja Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 1994. aastal. Rumm on töötanud Eesti Aja toimetajana aastatel 1991–1992, Postimehe reporterina 1992–1993, Hommikulehe toimetuse juhatajana 1993–1995, Eesti Ekspressi toimetajana 1995, Eesti Päevalehe toimetajana 1991, toimetuse juhatajana ja peatoimetaja asetäitjana 1995–2001, Riigikantselei Euroopa Liidu infosekretariaadi juhatajana 2001–2004, OÜ Media Focus juhatajana 2004–2007 ning Eesti Olümpiakomitee nõunikuna 2004–2007. Kuni 31. augustini 2016 oli Hannes Rumm Euroopa Komisjoni Eesti esinduse juht. 2017. aasta juunist 2018. aasta novembrini oli ta Välisministeeriumis strateegilise kommunikatsiooni nõunik. Ta on olnud MTÜ Eesti Doonorite Seltsi juhatuse liige, MTÜ Eesti Euroopa Liikumine nõukogu liige, Eesti Rahvusraamatukogu nõukogu liige, OÜ Media Focus omanik ning Tartu Ülikooli Sihtasutuse usalduskogu liige. Hannes Rumm oli Tallinna Linnavolikogu liige 2005–2007 ning XI Riigikogu liige. Ta on 2002. aastast Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. 2011. aasta lõpus puhkes skandaal, kui Keskerakonna valdusest leiti Hannes Rummu erakirjavahetus, mille väidetavalt oli sinna ebaseaduslikult viinud Ivor Onksion. Ta tegi pikka aega koos Anvar Samostiga Raadio 2 saadet "Olukorrast riigis". Alates 11. septembrist 2016 kuni 4. juunini 2017 tegi ta Vikerraadios koos Samostiga saadet "Samost ja Rumm". Valgetähe IV klassi teenetemärk, 2004 Hannes Rummu abikaasa on Maris Jesse. Neil on kaks tütart. "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 450 Hannes Rummu blogi (2006–2013) Hannes Rumm: intressipuhkus ja Eesti uhkus. Postimees, 14. jaanuar 2009
1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 38. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 15. mail 1993 Dublinis Iirimaal. Selle võitis Iirimaa.
Uhaku karstiala

Uhaku karstiala asub Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas, jäädes Purtse ja Erra jõe vahele. Karstialal neeldub Erra jõgi, voolates salajõena Purtse jõe oru aladele, kus allikatena avaneb. Maa-aluse jõe vooluhulk on kuni 1300 l/s, allikate koguvooluhulk 300 l/s. Erra jõe sängis on hulgaliselt karstilehtreid, neist suurim on Suurhaud. Suurvee korral, kui Suurhaud "ajab üle" moodustub 1,5-meetrine Uhaku juga, mis mööda Erra jõe sängi suubub Purtse jõkke. Karstiala kaitseks loodi 1959. aastal Uhaku karstikaitseala (pindala 33 ha). Kink, Hella. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus. 2006, lk 21 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013)
1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 39. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 30. aprill 1994 Dublinis Iirimaal. Selle võitis Iirimaa esindajad Paul Harrington ja Charlie McGettigan lauluga "Rock 'n' Roll Kids" 226 punktiga. Sellel aastal debüteeris seitse uut riiki: Eesti, Leedu, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Ungari ja Venemaa. Eestit esindas Silvi Vrait lauluga "Nagu merelaine". Ta sai 24. koha 2 punktiga.
Vogtlandi kreis

Vogtland on kreis Saksimaa lääneosas. (Elanike arv 31. detsember 2006) Linnad: Adorf (5717) Auerbach (20 890) Bad Elster (4032) Elsterberg (4991) Falkenstein (9258) Klingenthal (8831) Lengenfeld (8005) Markneukirchen (6930) Mühltroff (1889) Mylau (2931) Netzschkau (4361) Oelsnitz (12 020) Pausa (3813) Plauen Reichenbach im Vogtland (21 478) Rodewisch (7439) Schöneck (3639) Treuen (8892) Vallad: Bad Brambach (2179) Bergen (1060) Bösenbrunn (1339) Eichigt (1362) Ellefeld (3059) Erlbach (1889) Grünbach, kuurort (1914) Heinsdorfergrund (2319) Limbach (1579) Mühlental [keskus: Marieney] (1621) Muldenhammer Neuensalz (2383) Neumark (3262) Neustadt (1204) Pöhl [keskus: Jocketa] (2871) Reuth (1024) Rosenbach Steinberg [keskus: Rothenkirchen] (3051) Theuma (1141) Tirpersdorf (1492) Triebel (1549) Weischlitz (3.541) Werda (1690) Zwota (1497) Bevölkerung des Freistaates Sachsen jeweils am Monatsende ausgewählter Berichtsmonate nach Gemeinden, vaadatud 15.09.2024. Vogtlandi kreisi koduleht (saksa keeles)
Weißeritzi kreis

Weißeritz oli kreis Saksimaa lõunaosas. (Elanike arv 31. detsember 2006) Linnad: Altenberg (5890) Dippoldiswalde (10 568) Freital (39 114) Geising (3235) Glashütte (7515) Rabenau (4655) Tharandt (5601) Wilsdruff (13 783) Vallad: Bannewitz (10 779) Dorfhain (1213) Hartmannsdorf-Reichenau (1212) Hermsdorf (981) Höckendorf (3085) Kreischa (4441) Pretzschendorf (4428) Schmiedeberg (4739)
Zwickau kreis

Zwickau kreis on kreis Saksimaa edelaosas. See moodustati 1. augustil 2008 Zwickau maakreisi, Chemnitzi kreisi ja Zwickau linna liitmisel. (Elanike arv seisuga 31. detsember 2018) Linnad: Crimmitschau (18 536) Glauchau (22 440) Hartenstein (4563) Hohenstein-Ernstthal (14 607) Kirchberg (8242) Lichtenstein/Sa. (11 285) Limbach-Oberfrohna (24 029) Meerane (14 208) Oberlungwitz (5881) Waldenburg (4012) Werdau (20 793) Wildenfels (3583) Wilkau-Haßlau (9784) Zwickau (89 540) Vallad: Bernsdorfi vald (2225) Callenbergi vald (4934) Crinitzberg (1916) Dennheritz (1319) Fraureuth (5154) Gersdorfi vald (3988) Hartmannsdorf bei Kirchberg (1370) Hirschfeld (1186) Langenbernsdorf (3561) Langenweißbach (2461) Lichtentanne (6441) Mülsen (11 113) Neukirchen/Pleiße (3863) Niederfrohna vald (2221) Oberwiera vald (995) Reinsdorf (7442) Remse vald (1638) Sankt Egidieni vald (3298) Schönbergi vald (903) Bevölkerung des Freistaates Sachsen jeweils am Monatsende ausgewählter Berichtsmonate nach Gemeinden, vaadatud 15.09.2024.
Väike väin

Väike väin on väin Eesti lääneosas. See eraldab Muhu saart Saaremaast. Väina laius on 2–4 kilomeetrit, sügavus enamasti alla 3 meetri. Väinas asub arvukalt väikseid laide ja karesid. Üle väina on ehitatud Väinatamm, mida mööda kulgeb ainus maanteeühendus Muhu ja Saaremaa vahel. Suur väin
Skulptor

"Kujur" suunab siia. Tähtkuju kohta vaata artiklit Kujur (tähtkuju). Skulptor ehk kujur on loovisik, kes tegeleb kujude ehk skulptuuride kavandamise ja valmistamisega. Skulptorite loend
Jakobiidid

Jakobiidid olid 1688. aastal troonilt tõugatud Inglismaa ja Šotimaa kuninga James II (ladina keeles Jacobus) ja tema järglaste poolehoidjad. Nende hulka kuulus suur osa Inglismaa ja Šotimaa konservatiivsest aadlist ning peaaegu kogu elanikkond Šoti mägismaal (Highland). Jakobiidid tegid kaks tõsist katset Inglismaa ja Šotimaa trooni tagasi võita: 1715–1716 ja 1745–1746. 1746, pärast Cullodeni (ka Culloden Moor, Culloden Muir) lahingut kaotas jakobiitide liikumine poliitilise tähtsuse. The Jacobite Heritage
Suur katel

Suur katel on laht Saaremaa lõunaosas. Ta jääb Sõrve poolsaare ja Abruka (täpsemalt Vahase) saare vahele. Suure katla rannikualadel asub mitmeid looduskaitsealuseid piirkondi, näiteks Järve luitestik. Suure katla keskkonnaregistri kood on VEE3406000. Keskkonnaregister käsitleb lahe osadena Kuressaare, Sepamaa ja Muratsi lahte ning Laidunina-Roomassaare ja Abruka – Suur-Tulpe randa. Lahe veepeegli pindala on umbes 158 km². Lahe suurim sügavus on 13 m. Suur katel Eesti looduse infosüsteemis
Carl Friedrich Tenner

Carl Friedrich Tenner (vene Карл Иванович Теннер; 2. august 1783 Auvere mõis, Virumaa – 28. detsember 1859 Varssavi) oli eestlasest Venemaa Keisririigi kindralleitnant, geodeet ja astronoom ning Peterburi Teaduste Akadeemia auliige aastast 1832. Tenner sündis Auvere mõisa mõisavalitseja pojana. Tenner oli Venemaa teadusliku geodeesia rajajaid. 1805. aastal saadeti Venemaa diplomaatiline esindus krahv Juri Aleksandrovitš Golovkini juhtimisel Hiinasse. Tolleaegse kombe kohaselt oli saatkonnaga kaasas ka hulk teadlasi kes pidid teekonnal läbi Siberi ja Gobi kõrbe tegema erinevaid vaatlusi. Tenner sai ülesandeks luua teekonda ettevalmistav kaart koos läbitavate paikade kirjeldusega. Teekonnal kuulus Tenner Friedrich Theodor von Schuberti juhtimisel tegutsenud geograafiarühma ning alates Permist teostas rühm silma järgi kaardistamist. Peterburi tagasi jõudis geograafiarühm alles 1807. aastal. 1809–1811 märkis maha Venemaal esimese triangulatsiooni Peterburi ja Narva vahel. Märkisid algul koos Wilhelm Struvega 1816–1827 hiljem üksi kuni 1855. aastani, olles põhiline töö teostaja, maha meridiaanikaare 25° 20' Doonau ja Põhja-Jäämere vahel, mis läbib Tartu Tähetorni. Tenner on avaldanud töid ka Maa suuruse ja kuju määramise kohta. Carl Friedrich Tenner oli abielus ja tal oli vähemalt kolm sõjaväelasest poega: Nikolai Tenner (1831–1886), kindralmajor, 11. Fanagooria grenaderipolgu komandör ja hiljem 4. diviisi 2. brigaadi ülem (Николай Карлович Теннер) Jeremias Tenner (1836–1903), kindralleitnant (Иеремий Карлович Теннер) Eduard Tenner (1842–1899), kindral, kindralmajor Dmitri Tenneri (sünd.1869, Дмитрий Эдуардович Теннер) isa. Tõnu Viik ja Jüri Randjärv. "Teaduse meistriteos: kuidas sakslane Struve ja eestlane Tenner Maa kuju mõõtsid." Postimees 1. märts 2020. Ott Ambur, "Carl Friedrich Tenner 210", Geodeet, nr. 4 1993, lk. 24 Carl Friedrich Tenner - 210 Põhjalik Carl Friedrich Tenneri elulugu Teaduse meistriteos: kuidas sakslane Struve ja eestlane Tenner Maa kuju mõõtsid Postimees, 1. märts 2020
BC

BC või B.C. on erinevates võõrkeelsetes tekstides esinev lühend, mis võib tähendada: inglise keeles before Christ enne Kristust (tarvitatakse aastaarvu järel) kohad Briti Columbia, Kanada provints Baja California, Mehhiko osariik organisatsioonid inglise keeles British Commonwealth ehk Briti Ühendus inglise keeles British Council ehk Briti Nõukogu Skymark Airlines'i IATA-kood meditsiin inglise keeles birth control sündimuskontroll inglise keeles breast cancer, rinnavähk teaduskraadid ladina keeles baccalaureus chirurgiae kirurgiabakalaureus inglise keeles Bachelor of Chemistry, keemiabakalaureus inglise keeles Bachelor of Commerce. kaubandusbakalaureus muusikas itaalia keeles basso continuo, generaalbass
Sinialliku allikad

Sinialliku allikad on kaitsealused allikad Sakala kõrgustiku keskosas Loodi-Sinialliku ürgorus, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Intsu külas. Allikad avanevad Loodi-Sinialliku ürgorus ja asuvad Sinialliku järve lähedal, neist suurem – Suur Siniallikas – jääb järvest lõunasse ja väiksem – Väike Siniallikas – edelasse. Allikate veed on läbipaistvad, puhtad ja reaktsioonilt aluselised. Allikad jäävad endise Paistu kihelkonna alale. Suur Siniallikas on olnud iidne[lisa viide] ohvriallikas. Sinialliku allikad kuuluvad Loodi looduspargi sihtkaitsevööndisse. Loodi looduspark Loodi-Sinialliku ürgorg Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 34–35. Sinialliku allikad Eesti looduse infosüsteemis Intsu küla Suur Siniallikas Hiite Maja SA andmekogus.
Klondike

Klondike on jõgi Põhja-Ameerikas Kanadas. Saab alguse Ogilvie mäestikust. Suubub Dawson City juures paremalt Yukoni jõkke. 1896. aastal leiti jõe äärest kulda. See põhjustas Klondike'i kullapalaviku. Seal käis kulda otsimas ka Jack London.  Klondike – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Savalduma karstiala

Savalduma karstiala asub Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Pandivere kõrgustiku lääneosas. Karstiala on tekkinud kagust piirava astangulise (4–5 m) paelava nõkku. Seal asub üle 60 karstilehtri ja -lohu. Suurvee ajal moodustub nõkku kuni 100-hektariline karstijärvik, mille sügavus on kuni 6 m. Karstiala veestub peamiselt Savalduma soost. Karstiala kaitseks moodustati 1978. aastal Savalduma karstikaitseala (pindala 180 ha), mida omakorda hõlmab 1992. aastal moodustatud Pandivere veekaitseala. Kink, Hella. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus. 2006, lk 26 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013)
Fernando Lugo

Fernando Armindo Lugo Méndez (sündinud 30. mail 1951 Itapúa osariigis San Pedro del Paranás) on Paraguay poliitik. Ta oli Paraguay president 15. augustist 2008 kuni 22. juunini 2012. Ta on endine San Pedro piiskop.
Steno seadus

Steno seadus võib tähendada mitut erinevat fundamentaalset geoloogilist seaduspärasust, mis panevad aluse kristallograafiale ja stratigraafiale. Steno seadusena tuntakse: Kristallograafia esimene seadus, mis väidab, et tahkudevahelised nurgad on jäävad. Superpositsiooniprintsiip, mis väidab, et stratigraafiliste kihtide rikkumata lasumuse korral on vanem kiht all ja noorem peal. Kihtide algse horisontaalsuse printsiip, mis väidab, et kihid on algselt lasunud horisontaalselt. Kihtide algse pidevuse printsiip, mis väidab, et kihid on algselt pidevad ja levinud suurel alal. Seadusi nimetatakse nii 17. sajandi loodusteadlase Nicolaus Steno kui nende seaduspärasuste esmakirjeldaja auks. Smith'i reegel
Abaí

Abaí on asula Paraguays Caazapá departemangus, Abaí ringkonna halduskeskus.
Veoloom

Veoloom on loom, keda rakendatakse inimeste või kaupade vedamisel. Veoloomadena on kasutusel olnud hobune, eesel, muul, kaamel, elevant, laama, põhjapõder, veiskoer jmt. hobutransport hobune härg veis
Duo (žanr)

Duo on kammermuusika žanr, mis on kirjutatud kahele pillimängijale ehk duole, kelle partiid on teoses suhteliselt võrdse kaaluga.
Duett (žanr)

Duett on vokaalmuusika žanr, mis on kirjutatud kahele lauljale, duetile. "Baby, It's Cold Outside" – Ricardo Montalbán ja Esther Williams, Red Skelton ja Betty Garrett, 1948 "Dream a Little Dream of Me" – Louis Armstrong ja Ella Fitzgerald, 1950 "I Got You Babe" – Sonny & Cher, 1965 "Somethin' Stupid" – Frank Sinatra ja Nancy Sinatra, 1967 "Don't Go Breaking My Heart" – Elton John ja Kiki Dee, 1976 "You're the One That I Want" – John Travolta ja Olivia Newton-John, 1978 "Endless Love" – Diana Ross ja Lionel Richie, 1981 "Under Pressure" – Queen ja David Bowie, 1981 "Ebony and Ivory" – Paul McCartney ja Stevie Wonder, 1982 "Nothing's Gonna Stop Us Now" – Starship, 1987 "(I've Had) The Time of My Life" – Bill Medley ja Jennifer Warnes, 1987
Trio (žanr)

Trio on instrumentaalmuusika žanr, mis on kirjutatud kolmele pillimängijale, triole.
Raúl Cubas Grau

Raúl Alberto Cubas Grau (sündinud 23. augustil 1943) on Paraguay insener, ärimees ja poliitik, president 15. augustist 1998 kuni 28. märtsini 1999. Ta on Colorado Partei liige. 23. märtsil 1999 tapeti Cubase asepresident Luis María Argaña. Cubast süüdistati mõrva korraldamises. Ta loobus ametist ja läks maapakku Brasiiliasse. 2002. aastal tuli ta Paraguaysse tagasi, kus ta arreteeriti. 2004. aastal rööviti ja tapeti ta tütar Cecilia Cubas, kuigi Raúl Cubas maksis nõutud 800 000 USD lunaraha.
Kvartett (žanr)

See artikkel räägib žanrist. Ansamblikoosseisu kohta vaata artiklit kvartett. Kvartett on muusikažanr neljale esitajale (kas lauljale või pillimängijale) ehk kvartetile kirjutatud heliteos. Sümfooniline teos keelpillikvartett on selle žanri klassikalisemaks näiteks. Klaverikvartett
Hardtechno

Hardtechno on suhteliselt uus stiil teknos/new beat, mis arenes välja schranz'ist ja hardcore techno'st. Esimene hardcore techno alla liigitatud teknoproduktsioon ilmus 1991. aastal plaadifirmade PCP ning Industrial Strength väljaandel. Kui tekno muutus pehmemaks, kaugenes hardcore sellest ja muutus aastatega omaette muusikastiiliks.1990. aastate lõpus sai populaarseks uus ja eriti karm teknostiil, mis algas schranz'i liikumisest ning mida nüüd nimetatakse hardtechno'ks. Tegu on väga kiire stiiliga, tavaliselt on tempo umbes 150–170 lööki minutis, sageli töödeldakse muusikasse ka moonutatud hääli ning võimsaid lööke tugeva bassiga. Aastaks 2007 sisaldasid peaaegu kõik suured Euroopa teknofestivalid, näiteks I Love Techno, Mayday, Nature One, Mysteryland jne, vähemalt ühte hardtechno lava või artisti. Hardtechno peamised DJ-d/produtsendid on DJ Rush, Robert Natus (teda peetakse ühtlasi ka hardtechno loojaks, mitte segi ajada Eesti arhitektiga), Felix Kröcher, Sven Wittekind, Boris S, Viper XXL, Frank Kvitta, DJ Amok, Matt M. Maddox, Arkus P, Tomash Gee, Leo Laker, Greg Notill, Seema, Hilarious, O.B.I., Reset, Marcel Costeau, freQuency, Pet Duo, DJ Ocram jne.
Ühtne Venemaa

Ühtne Venemaa (vene keeles Единая Россия) on Venemaa suurim partei. Ühtne Venemaa loodi 2001. aasta aprillis. Partei eelkäijaks oli valimisliit Ühtsus ja selle fraktsioon Riigiduuma 1999. aastal valitud koosseisus. Parteil on kogu senise tegevusaja jooksul olnud parlamendis (Riigiduumas) enamus. 2013. aastal oli erakonnal 2 073 772 liiget. Ühtse Venemaa noorteorganisatsioon on Noor Kaardivägi. Kesktäitevkomitee juhiks sai parteikongressil 4. detsembril 2021 Aleksandr Sidjakin. 2004. aastal sõlmis Ühtne Venemaa koostööleppe Eesti Keskerakonnaga. 2008. aastal avas partei Iisraelis oma ametliku esinduse. 2022. aasta märtsis tühistas Keskerakonna volikogu koostööleppe Ühtse Venemaaga. Isamaa – Kogu Venemaa "Единая Россия официальный сайт Партии / Кто есть кто / Члены Совета Федерации РФ - члены партии "Единая Россия"". er.ru. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuni 2016. Vaadatud 16. juunil 2016. "Сидякин Александр Геннадьевич: жизнь и карьера реформатора российской системы ЖКХ". Дзен | Блогерская платформа (vene). Vaadatud 31. märtsil 2023. "СИДЯКИН Александр Геннадьевич - биография, новости, фото, дата рождения, пресс-досье. Персоналии ГлобалМСК.ру". www.globalmsk.ru. Vaadatud 31. märtsil 2023. Александр Сидякин назначен Руководителем Администрации Главы Республики Башкортостан (glavarb.ru)[alaline kõdulink] Rasmus Kagge. Leping Ühtse Venemaaga murendab Keskerakonna - Postimees, 10.12.2004 Russian PM Putin to open official party branch in Israel - Haaretz.com Keskerakonna volikogu tühistas koostööleppe Ühtse Venemaaga, ERR, 5. märts 2022 Freedom Party of Austria signs agreement on cooperation with United Russia, geopolitica.ru, 9. detsember, 2016 Ecco l'accordo tra Lega Nord e Russia Unita, il Giornale, 13. juuli 2017 "Единая Россия" подписала соглашения о сотрудничестве с партиями из КНДР, Турции и Сербии, TASS, 25. oktoober 2018 Ühtse Venemaa koduleht Holger Roonemaa: Petseri metsades korraldatakse Anti-Erna, EPL.ee, 26. november 2008 Heiki Suurkask. Kas Vene võimupartei kaotab tõesti hääli? EPL.ee, 3. märts 2009
Stratotüüp

Stratotüüp (ka tüüpläbilõige) on kivimite kindel kihiline järjestus stratigraafilise üksuse või selle piiride määratlemiseks ja iseloomustamiseks. Näiteks Kukruse lademe esmakirjelduses kasutatud läbilõige (holostratotüüp) asus Kukruse mõisa lähedal. Selle lademe kõige tuntum settekivim on kukersiit (põlevkivi). Nimetus "kukersiit" on tuletatud Kukruse mõisa nimest. Stratotüüp võib esineda stratotüüpse paljandina või puuraugus. Stratigraafia terminoloogia. Eesti Stratigraafia Komisjon, vaadatud 28.11.2018.
Kvintett (žanr)

Kvintett on muusikažanr viiele esitajale (lauljale või instrumentalistile) ehk kvintetile. Mozart: kvintett klaverile ja puhkpillikvartetile K. 452 (klaver, oboe, klarnet, fagott ja metsasarv) (1784) Schubert: klaverikvintett A-duur, D.667 (1819), tuntud kui "Forellikvintett" (klaver, viiul, vioola, tšello, kontrabass) Schubert: keelpillikvintett C-duur, op. 163 (D.956, 1828) Schumann: klaverikvintett Es-duur, op. 44 (1842) Brahms: klaverikvintett f-moll, op. 34 (1862) Dvorak: klaverikvintetid A-duur, op. 5 (1872) ja op. 81 (1887) Bruckner: keelpillikvintett F-duur (1879) Brahms: keelpillikvintett F-duur, op. 88 (1882) Šostakovitš: klaverikvintett g-moll, op. 57 (1940)
Johannes Virolainen

Johannes Virolainen (31. jaanuar 1914 Viiburi vald – 11. detsember 2000 Lohja linn) oli Soome poliitik. Ta on siiani nii pikima staažiga Eduskunna liige (42 aastat) kui ka Soome pikima staažiga minister (6169 päeva). Hariduselt oli Virolainen agronoom, põllumajandusteaduste doktor (1951). Maaliidu / Soome Keskerakonna rahvaesindaja Eduskunnas aastatel 1945–1983 ja 1987–1991, sealhulgas Eduskunna esimees 1966–1968 ja 1979–1983. Maaliidu / Soome Keskerakonna aseesimees (1946–1964) ja esimees (1964–1980). Parempoolse valitsuse peaminister 1964–1966. Siseminister 1950–1951 Portfellita minister 1951 Haridusminister 1953–1954, 1956–1957 ja 1968–1970 Välisminister 1954–1956, 1957 ja 1958 Põllumajandusminister 1961–1963 ja 1977–1979 Rahandusminister 1972–1975 Johannes Virolainen, kes oli ise sunnitud lahkuma oma sünnikodust Viiburi lähedal, oli Nõukogude Liidule loovutatud aladelt evakueeritud soomlaste juhtfiguur ja Karjala tagastamise eestkõneleja. 1950. ja 1960. aastatel oli Virolainen üks Urho Kekkose usaldusmehi ja lähimaid kaastöötajaid. Muuhulgas Virolaise teravad väljaütlemised ja abielulahutus halvendasid aga 1970. aastatel tema läbisaamist teiste Keskerakonna liidritega, eelkõige Kekkose, Ahti Karjalaise ja Paavo Väyrysega, ning ta kaotas seetõttu suure osa oma populaarsusest. Sellest hoolimata valiti ta 1982. aastal Keskerakonna presidendikandidaadiks, kuid presidendivalimistel jäi ta Mauno Koivisto ja Harri Holkeri järel kolmandaks. 1989. aastal sai ta riiginõuniku aunimetuse. Tema esimene abikaasa oli Kaarina Virolainen ja teine Kyllikki Virolainen. Virolainen oli karsklane, kuid teatas, et ainuke põhjus napsu võtmiseks oleks Karjala tagasisaamine. Väidetavalt olevat ta seda öelnud ka Anastass Mikojanile ja Nikita Hruštšovile. Poliitilise karjääri kõrval tegutses ta kogu elu ka põllumehena oma Vironperä talus. Johannes Virolainen oli värvikas ja populaarne poliitik. See inspireeris muuhulgas ka paljusid imitaatoreid. Ta osales ühiskonnaelus ka pärast pensionile jäämist (sageli koos abikaasa Kyllikkiga), kirjutas memuaare ning võttis oma talus vastu kõiki soovijaid. 1994. aastal andis ta välja plaadi, millel laulab soome rahvalaule. Tema perekonnanimi Virolainen tähendab tõlkes eestlast. "Pöytäkirjat puhuvat", 1948 "Maaseutuhenkinen elämänkatsomus", 1949 "Maatalousmaan arvioimisesta ja arvosta Suomessa vuosina 1934–38", 1951, väitekiri "Karjalainen kotikylä", 1955 "Maalaisliiton johtavat aatteet", 1961 "Pääministerinä Suomessa", 1969 "Ainoa vaihtoehto – poliittinen keskusta", 1971 "Kuka ottaa vastuun?", 1978 "Onko valta kansalla?", 1981 "Yöpakkasista juhannuspommiin", 1982 "Sanoi Paasikivi", 1983 "Muistiinpanoja ja myllykirjeitä", 1984 "Yhden äänen presidentti", 1985 "Vallankäyttö Kekkosen kaudella", 1986 "Karjalaiset Suomen kohtaloissa", 1988 "Siirtokarjalaiset 1941–44", 1989 "Viimeinen vaalikausi", 1991 "Polun varrelta", 1993 "Kuvat kulkevat", 1994 "Politiikan puolustus", 1996 "Kolmas elämä", 1998, koos Kyllikki Virolaisega "Valtioneuvos muistelee", 2000