laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tucker Carlsoni intervjuu Vladimir Putiniga

Tucker Carlsoni intervjuu Vladimir Putiniga ("The Vladimir Putin Interview") on teleintervjuu Venemaa presidendi Vladimir Putiniga, mida juhtis Ameerika poliitiline kommentaator Tucker Carlson. 2024. aasta 6. veebruaril salvestatud 127 minutit kestev saade jõudis vaatajateni 8. veebruaril 2024 Tucker Carlson Networki kanalil ja sotsiaalmeedia saidil X. See on esimene Putini intervjuu lääne ajakirjanikule pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse veebruaris 2022. Gustaf Kilander (9. veebruar 2024, 22:40). "Putin mocks Tucker Carlson in freewheeling interview about Ukraine and jailed journalist: Updates". independent.com (inglise). The Independent. Vaadatud 9. veebruaril 2024. Tucker Carlson (8. veebruar 2024). "The Vladimir Putin Interview" [Vladimir Putini intervjuu (127 minutit)]. tuckercarlson.com (inglise ja vene). Tucker Carlson Network. Vaadatud 9. veebruaril 2024. Exclusive: Tucker Carlson Interviews Vladimir Putin YouTube'is Kuleba, intervistare Putin è come dare parola a Hitler nel '44 [Tõlge: Kuleba: Putini intervjueerimine on nagu Hitleri intervjueerimine 44. aastal.]. Rai News 24, 11. veebruar 2024 Kajastusi Eesti meedias "Tucker Carlson kavatseb Putinit Moskvas intervjueerida" ERR, 7. veebruar 2024 "KUULA | Miks intervjueerib Tucker Carlson Putinit ja mida peab sellest teadma?" Eesti Päevaleht, 8. veebruar 2024 "Raag: Putini intervjuus ei olnud ühtegi uut mõtet" ERR, 9. veebruar 2024 "Toomas Alatalu: Putin esitas jälle oma aukliku nägemuse ajaloost ja ootab USA-lt esimest sammu" Eesti Päevaleht, 9. veebruar 2024 "Argo Ideon: „Kas meil on teiega talk-show või tõsine jutt?“" Maaleht, 10. veebruar 2024 "KOLUMN | Edward Lucas: Carlson väärib karmimat nimetust kui kasulik idioot" Eesti Päevaleht, 13. veebruar 2024
Marino Faliero

See artikkel räägib Veneetsia doodžist. Gaetano Donizetti ooperi kohta vaata artiklit Marino Faliero (ooper). Marino Faliero (1274 Veneetsia – 17. aprill 1355 Veneetsia) oli Veneetsia doodž 11. septembrist 1354 kuni 15. aprillini 1355. Enne doodžiks valimist oli Faliero mereväe kommandöör ja diplomaat. Paar kuud pärast doodžina ametisse asumist korraldas Faliero 1355. aasta aprillis ebaõnnestunud riigipöörde, kui üritas haarata võimu valitsevatelt aristokraatidelt. Faliero tunnistati kõigis süüdistuses süüdi ning ta hukati pea maharaiumisega sama aasta 17. aprillil. Faliero ebaõnnestunud vandenõu oli hiljem inspiratsiooniks Lord Byroni ("Marino Faliero, Doge of Venice"; 1821) ja Casimir Delavigne'i näidenditele (1829). Delavigne'i näidend oli aluseks Gaetano Donizetti ooperile "Marino Faliero" (1835).
Heinrich Johann von Schlippenbach

Heinrich Johann von Schlippenbach (1679–1748) oli Schlippenbachide aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane ja ooberstleitnant, kes osales Põhjasõjas. Heinrich Johann von Schlippenbach sündis Tallinnas 26. mail 1679 Wolmar Anton von Schlippenbachi ja Helene von Lieweni perekonda. 1696. aastal liitus ta Ihukaitserügemendiga. Järgmine kuu sai ta Vestgöta-Dalarna rügemendis lipnikuks. 1703. aastal sai ta oma isa tragunirügemendis 2. järgu majoriks. Kaks aastat hiljem oli ta Hans Heinrich von Lieweni jalaväerügemendis ooberstleitnant. 1708. aasta 15. augustil vkj osales Schlippenbach Vinni lahingus ning juhtis hiljem Rootsi jalaväe taganemist. Ta langes selles kokkupõrkes vangi. Ta naasis vangistusest 1716. aastal. Schlippenbach abiellus 1719. aasta 24. veebruaril Juliane Helene von Ferseniga. Heinrich Johann von Schlippenbach suri Tallinnas 22. augustil 1748. (Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft) Lk 600 (Lewenhaupt, 1920) "Heinrich Johann von Schlippenbach, I". Vaadatud 10.02.2024. Lewenhaupt, Adam. Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar. 1920. Stackelberg, Otto Magnus von. Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft. Görlitz. Kd. 1. Lk 726. 1931.
2. üksik eriotstarbeline brigaad

2. üksik kaardiväe eriotstarbeline brigaad (vene keeles 2-я отдельная гвардейская ордена Жукова бригада специального назначения, s/o 64044) oli NSV Liidu Nõukogude armee Luure Peavalitsuse ja Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Luure Peavalitsuse väeüksus. Brigaad (2-я Отдельная Бригада спецназа ГРУ ГШ (2 ОБрСпН), 2 ОБрСпН ГРУ ГШ МО) dislotseerus Tšerehi asulas, Pihkva oblasti Promežitsas. Luure Peavalitsuse 2. üksiku eriotstarbeline brigaadi koosseisus olid 154., 668., 334. ja 177. üksik eriotstarbeline salk. Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Luure Peavalitsuse 2. üksiku kaardiväe eriotstarbelise brigaadi koosseisus on brigaadi juhatus (s/0 64044), Promežitsa rajoonis Pihkva oblastis, 70. ües, Petseris (s/o 75242), 329. ües (s/o 44917), Promežitsas ja 700. üksik eriotstarbeline salk (70-й отдельный отряд специального назначения) (s/o 75143), Petseris. Aleksei Grišakov 1962–1966; Igor Krehhovski 1966–1974; Oleg Žarov 1974–1975; Juri Golousenko 1975–1979; Vladimir Gvozd 1979–1987; Anatoli Bezrutško 1987–1989; Gennadi Sidorov 1989–1997; Anatoli Blažko 1997–2010 Sergei Šakurin 2010–2014 Konstantin Bušujev 2014–...
Brest-Litovski rahuleping (Keskriigid-Ukraina)

Brest-Litovski rahuleping oli separaatrahuleping, mis kirjutati alla 9. veebruaril 1918 Brest-Litovskis Keskriikide (Saksa keisririigi, Austria-Ungari, Osmanite riigi ja Bulgaaria) ning Ukraina Rahvavabariigi vahel. Leping lõpetas Ukraina osalemise Esimene maailmasõjas. Brestis rahukõnelustel osalev Nõukogude Venemaa delegatsioon ei tunnustanud Ukraina Rahvavabariigi delegatsiooni ning pidas Ukraina esindajaks 25. detsembril 1917 Harkivis välja kuulutatud Ukraina nõukogude rahvavabariiki. Brest-Litovski rahuleping
Aspartaat

Aspartaat on asparagiinhappe aniooni nimetus (nt soola naatriumasparaadi koostises). Asparagiinhappe anioon tekib vesilahuses eelistatult sellise keskkonna pH juures, mis on kõrgem asparagiinhappe pKa väärtusest (ehk pH väärtustel üle 3,9). Kui keskkonna pH alaneb, siis läheb aspartaat taas üle asparagiinhappe vormi. Sama põhimõte kehtib ka asparagiinhappe jäägi kohta valkude ja peptiidide koosseisus, seepärast tähistatakse asparagiinhapet ja aspartaati samade lühenditega (Asp või D). Analoogne happe-aniooni tasakaal esineb looduslikest aminohapetest ka glutamiinhappe ja glutamaadi puhul. Aspartaadist sünteesitakse taimedes ja bakterites mitmeid teisi aminohappeid (nt metioniin, treoniin, isoleutsiin, lüsiin), mis kuuluvad inimeste puhul asendamatute aminohapete hulka. Samuti osaleb aspartaat uurea tsüklis (karbamiidi biosünteesis) ja glükoneogeneesis (glükoosi biosüntees mitte-sahhariidsetest eelainetest). Aspartaati ei tohiks segi ajada aspartaamiga – viimatimainitud orgaaniline ühend on sünteetiline magusaine, mis sisaldab asparagiinhappe jääki. "aspartic acid (CHEBI:22660)". www.ebi.ac.uk. Vaadatud 10. veebruaril 2024. "Amino Acids". www.vanderbilt.edu. Vaadatud 10. veebruaril 2024. Brosnan, John T.; Brosnan, Margaret E. (2013). "Glutamate: a truly functional amino acid". Amino Acids. 45 (3): 413–418. DOI:10.1007/s00726-012-1280-4. ISSN 1438-2199. PMID 22526238. Hesse, Holger; Hoefgen, Rainer (1. juuni 2003). "Molecular aspects of methionine biosynthesis". Trends in Plant Science. 8 (6): 259–262. DOI:10.1016/S1360-1385(03)00107-9. ISSN 1360-1385. Barmore, Walker; Azad, Farhan; Stone, William L. (2024), "Physiology, Urea Cycle", StatPearls, Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, PMID 30020695, vaadatud 10. veebruaril 2024 Holeček, Milan (2023). "Roles of malate and aspartate in gluconeogenesis in various physiological and pathological states". Metabolism: Clinical and Experimental. 145: 155614. DOI:10.1016/j.metabol.2023.155614. ISSN 1532-8600. PMID 37286128. Czarnecka, Kamila; Pilarz, Aleksandra; Rogut, Aleksandra; Maj, Patryk; Szymańska, Joanna; Olejnik, Łukasz; Szymański, Paweł (7. juuni 2021). "Aspartame-True or False? Narrative Review of Safety Analysis of General Use in Products". Nutrients. 13 (6): 1957. DOI:10.3390/nu13061957. ISSN 2072-6643. PMC 8227014. PMID 34200310.
Sapphic

Sapphic on sõna, mida ingliskeelses keskkonnas kasutavad enda kohta osad lesbid ja teised kväärid, sõna on omandanud pisut laiema tähenduse kui lesbi, ehkki neid kasutatakse vahel sünonüümidena. Sellega seostuv väljend on sapphism, mida on eesti keelde mõnikord tõlgitud kui "sapfism" ehk "lesbism". Sõnad Sapphic ja Sapphism on tuletatud vanakreeka luuletaja Sappho nimest. Sapphic'ute (nagu ka lesbide) sümboliteks on kannikesed, lavendel ja teised lillad lilled, samuti on nendega seostatud lillat värvitooni (eriti kannikeselillat ja lavendlilillat). Sapphic'ute lipu disainis 2015. aastal Tumblri kasutaja lesbeux-moved. Lipp koosneb oma algversioonis kolmest triibust, mille kaks äärmist triipu on heleroosad ja keskmine õrnlilla. Lipu keskel on kujutatud kimpu kannikesi. Mõnes hilisemas versioonis on lipu keskmine triip valge ning kannikestekimbu asemel on kujutatud stiliseeritud kannikeseõit või lihtsat lillat lille. Seda ilmselt praktilistel põhjustel, et lipu tegemine ja välimus ei oleks liialt keerukas. Nast, Condé (27. aprill 2022). "What Does It Mean to Be Sapphic?". Them (Ameerika inglise). Vaadatud 10. veebruaril 2024. "[VSL] Võõrsõnade leksikon". www.eki.ee. Vaadatud 13. veebruaril 2024. "Sapphic Flag | Sapphic Pride Flag - GIN" (Ameerika inglise). 18. juuli 2023. Vaadatud 10. veebruaril 2024.
Tsepeliinid

See artikkel räägib leedu kartuliroast. Õhusõiduki kohta vaata artiklit tsepeliin. Tsepeliinid (leedu keeles cepelinai või didžkukuliai, Žemaitijas cepelinā) on Leedust pärinevad lihatäidisega (ka seene- vm täidisega) kartuliklimbid, mida serveeritakse harilikult mitmekaupa hapukoore ja peekonitükikestega. Seda peetakse leedu rahvustoiduks ning see on harilikult pearoog. Tsepeliinide nimetus tuleneb nende sarnasusest tsepeliini õhulaevadele. Need on sõltuvalt piirkonnast tavaliselt 10–20 cm pikkused, läänepoolsetes maakondades on tsepeliinid üldiselt suuremad kui idapoolsetes. Sarnaseid roogasid leiab mitmete teiste rahvaste ja piirkondade köökidest: Poola kirdeosas Suwałki piirkonnas, Podlaasias, Warmias ja Masuurias on nende nimetus kartacz, mujal Poolas süüakse pyzy‘t, Rootsis kroppkaka‘t, Akaadias poutine râpée‘d, Norras raspeball‘i, Saksamaal knödel‘it, Itaalias canderli‘t. Ba-wan Jacob, J.; Ashkenazi, M. (2014). The World Cookbook: The Greatest Recipes from Around the Globe, 2nd Edition [4 Volumes]: The Greatest Recipes from Around the Globe. ABC-CLIO. Lk 793–794. ISBN 978-1-61069-469-8. Vaadatud 5. novembril 2016. https://xn--snaveeb-10a.ee/search/unif/dlall/dsall/tsepeliin/1[alaline kõdulink] Albala, K. (2011). Food Cultures of the World Encyclopedia. Food Cultures of the World Encyclopedia. Greenwood. Lk 3-PA226. ISBN 978-0-313-37626-9. Vaadatud 5. novembril 2016. McLachlan, G. (2008). Lithuania. Bradt Guides. Bradt Travel Guides. Lk 61. ISBN 978-1-84162-228-6. Vaadatud 5. novembril 2016. Leedu kartuliroad
Ristretto

Ristretto (Prantsusmaal café serré) on Itaaliast pärit kohvijook. See on 20 ml kaupa serveeritud kõrge konsentratsiooniga kuum espressokohv. Selle valmistamiseks kasutatakse sama palju jahvatatud kohvi kui espresso valmistamiseks, aga ristretto puhul on kohv peenemaks jahvatatud ja vett kasutatakse poole vähem. Ristretto vastand on luongo, milles kasutatakse espressost kaks korda rohkem vett. Kohvijookide loend Espresso Luongo "ristrétto". Vocabolario. Treccani. "Caffè corto, ristretto o lungo, quali sono le differenze?". Caffè Barbera. WikiHow: Kuidas ristrettot valmistada (inglise keeles) Kafo.ee: Ristretto
Doppio

Doppio (itaalia keelest topelt, ehk topeltespresso) on kahekordne espresso, mille valmistamiseks kasutatakse kahte "pitsi" ehk kaks korda rohkem kohvi kui tavalise ehk ühekordse espresso puhul. Selle tulemusel saadakse 60 ml suurune jook. "Espresso variations, macchiato, doppio, corretto, double espresso". 30. juuli 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuli 2009. Vaadatud 27. augustil 2022. Cousins, John; Weekes, Suzanne (28. august 2020). Food and Beverage Service, 10th Edition (inglise). Hodder Education. ISBN 978-1-3983-0011-8.
Caffè corretto

Caffè corretto (itaalia keelest parandatud kohv) on Itaaliast pärit alkohoolne kohvijook, mis koosneb ühest pitsist espressost, millele on lisatud väike kogus kanget alkoholi, tavaliselt grappa‘t, aga vahel ka sambuca‘t või brändit. Enamasti lisab barista ise espressosse väikese koguse alkoholi, vahel serveeritakse espresso ja alkohol eraldi ning lastakse kliendil ise alkohol doseerida. Caffè corretto on pärast Itaalia okupatsiooni levinud ka Eritreas. Sealsed baristad lisavad kohvile kohalikku areki‘t või konjakit. Hispaanias on sarnase joogi nimetus carajillo, Portugalis café com cheirinho (lõhnaga kohv), Prantsusmaal café-calva (kalvadosiga kohv), Rootsis, Norras ja Taanis kaffekask, karsk või kaffegök, Mehhikos cafe con piquete. Kohvijookide loend Iiri kohv Alkoholiga kohv Simonis, Damien; Garwood, Duncan (2004). Italy. Lonely Planet. Lk 72. ISBN 978-1-74104-080-7. Steves, Rick (2006). Rick Steves' Italy 2007. Avalon Travel. Lk 40 https://books.google.com/books?id=krCIh7ED1YUC&pg=PA40. ISBN 978-1-56691-816-9. Riely, Elizabeth (2003). The chef's companion: a culinary dictionary. John Wiley and Sons. Lk 49. ISBN 978-0-471-39842-4. "definition of corretto| English-Italian Definition Dictionary | Reverso". Dictionary.reverso.net. Vaadatud 27. veebruaril 2012.
Cheilymenia

Cheilymenia on liudikulaadsete perekond. Cheilymenia aurantiaco-rubra Cheilymenia granulata Cheilymenia stercorea Cheilymenia theleboloides Cheilymenia vitellina Cheilymenia andmebaasis eElurikkus.
Daniel Gabriel Fahrenheit

Daniel Gabriel Fahrenheit (24. mai (14. mai vkj) 1686 – 16. september 1736) oli Poolas sündinud saksa füüsik, leiutaja ja mõõteriistade valmistaja. Ta leiutas piisavalt täpse kraadiklaasi, et seda kasutada erinevate vaatlejate ja mõõteriistade võrdlemiseks. Lisaks peetakse teda elavhõbedaga kraadiklaasi leiutajaks, millega sai asendada ebatäpsemad alkoholiga kraadiklaasid. Tema mõõteriistade populaarsus viis Fahrenheiti skaala laialdase kasutuselevõtuni. Anders Celsius Dorsey, N. Ernest (15. november 1946). "Title of the Article". Journal of the Washington Academy of Sciences. 36 ([issue number]): 363. Grigull, Ulrich (1966). Fahrenheit, a Pioneer of Exact Thermometry. (The Proceedings of the 8th International Heat Transfer Conference, San Francisco, 1966, Vol. 1, pp. 9–18.) Bolton, Henry Carrington (1900). Evolution of the Thermometer, 1592–1743. Easton, Pennsylvania: The Chemical Publishing Company. Lk 66–79. Fahrenheit, D. G. (1724). "Experimenta circa gradum caloris liquorum nonnullorum ebullientium instituta (Experiments done on the degree of heat of a few boiling liquids)". Philosophical Transactions of the Royal Society. 33 (381): 1–3. DOI:10.1098/rstl.1724.0002. Fahrenheit, D. G. (1724). "Experimenta et Observationes de Congelatione aquae in vacuo factae". Philosophical Transactions of the Royal Society. 33 (381–391): 78–84. DOI:10.1098/rstl.1724.0016. (Latin) Kops, J (1976). "Who was G.D. Fahrenheit?". Zdravotnická Pracovnice. Kd 26, nr 2 (avaldatud veebruar 1976). Lk 118–19. PMID 775856. (Czech) Middleton, W. E. Knowles (1966). A History of the Thermometer and its Use in Meteorology. Baltimore, Maryland: Johns Hopkins Press. Sorokina, T S (1986). "Creators of medical thermometry (on the 300th anniversary of the birth of Gabriel Daniel Fahrenheit—24 May 1686 and on the 350th anniversary of the death of Santorio Santorio—22 February 1636)". Klinicheskaia Meditsina. Kd 64, nr 10 (avaldatud oktoober 1986). Lk 147–51. PMID 3543477. (Russian) Van Der Star, P., toim (1984). Fahrenheit's Letters to Leibniz and Boerhaave. Editions Rodopi. Senese, Fred (2005). "Why isn't 0°F the lowest possible temperature for a salt/ice/water mixture?".
Kalifaat (telesari)

"Kalifaat" (rootsi keeles "Kalifat") on Rootsi triller- ja draamasari. See läks Rootsi Televisioonis eetrisse 12. jaanuaril 2020 ning sai Rootsi TV voogedastusplatvormi SVT Play ajaloo menukaimaks sarjaks. Sari oli Eesti Televisiooni ekraanil 2023. aastal. Sari põhineb tõestisündinud Bethnal Greeni trio lool: veebruaris 2015 tutvusid kolm teismelist tüdrukut oma koolis Londonis džihaadi värbajatega. Telesarjas on mitu põhilist tegelast: Rootsi Julgeolekuteenistuse agent Fatima, Süüriasse meelitatud Rootsis sündinud noor naine Pervin ja Islamiriigi propaganda ohvriks langenud teismeline tüdruk Sulle. Süžee puutab teemasid nagu islamiäärmuslus, terrorism, islamisse suhtumine moslemite seas, naiste õigused ja inimõigused. Kõigi kaheksa osa režissöör on Bosnia päritolu Goran Kapetanović. "Kalifaat" jõudis Netflixi märtsis 2020. Hopewell, John (8. aprill 2020). "Endemol Shine's 'Caliphate' Breaks All-Time Records on SVT Play". Variety. https://etv.err.ee/1609072526/kalifaat
Gustav Wilhelm von Schlippenbach

Gustav Wilhelm von Schlippenbach (?–1711) oli Schlippenbachide aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane ja ooberst, kes osales Põhjasõjas ning oli Nöteborgi kindluse komandant. Ta oli Kaubi mõisnik. Gustav Wilhelm von Schlippenbach sündis Wolmar von Schlippenbachi ja Maria von Bocki perekonda. 1666. aastal oli ta Viiburi jalaväerügemendis lipnik. Seitse aastat hiljem tõusis ta seal leitnandi auastmeni. 1700. aastal sai ta Ingerimaa tragunirügemendis ooberstleitnandiks. 1701. aastal määrati ta Nöteborgi kindluse komandandiks. Järgmisel aastal sattus kindlus venelaste piiramisrõngasse ning alistus 12. oktoobril rkj. Schlippenbach langes venelaste kätte vangi, kuid vabastati peale Narva langemist 1704. aastal. Gustav Wilhelm von Schlippenbach suri 1711. aastal. Gustav Wilhelm von Schlippenbach abiellus Margaretha Gertrude Leijoniga. Abielust sündis Georg Gustav von Schlippenbach. "Schlippenbach No. 20". Vaadatud 29.05.2024. (Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft) Lk 599 (Lewenhaupt, 1920) Lewenhaupt, Adam. Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar. 1920. Stackelberg, Otto Magnus von. Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft. Görlitz. Kd. 1. Lk 725. 1931.
Alopochen

Alopochen on veelindude perekond partlaste sugukonnast. vaaraohani (Alopochen aegyptiaca) Alopochen andmebaasis eElurikkus
Rasmus Lumi

Rasmus Lumi (sündinud 8. novembril 1975) on Eesti diplomaat. Ta on lõpetanud Tartu ülikooli õigusteaduskonna. Aastatel 2014–2019 oli Lumi Eesti suursaadik Hispaanias ja 2019–2024 Eesti alaline esindaja Euroopa Nõukogu juures. Eesti alalise esindajana Euroopa Nõukogu juures alustas tööd suursaadik Rasmus Lumi RT II, 09.01.2024, 9
Roostelised

Roostelised (Pucciniaceae) on sugukond kandseeni. Cumminsiella Puccinia Uromyces Roostelised andmebaasis eElurikkus
Puccinia

Puccinia on perekond kandseeni. Puccinia alli – sibularooste Puccinia agrostidis Puccinia arenariae Puccinia asteris – astrirooste Puccinia coronata – kroonrooste Puccinia graminis – harilik kõrrerooste, ka rooste kukerpuul Puccinia hieracii Puccinia hysterium Puccinia pelargonii-zonalis – rooste kurerehal Puccinia poarum Puccinia polygoni-amphibii Puccinia pruni-spinosae – ploomipuu-leherooste Puccinia pulverulenta Puccinia punctiformis Puccinia recondita – pruunrooste Puccinia ribesii-caricis – sõstra-karusmarja rooste Puccinia sessilis Puccinia striiformis – kollane rooste Puccinia taraxaci Puccinia urticata – nõgeserooste Puccinia violae Puccinia andmebaasis eElurikkus
Uromyces

Uromyces on perekond kandseeni. Uromyces cytisi – rooste läätspuul Uromyces dactylidis Uromyces fabae – põldoa rooste Uromyces lilii – liiliarooste Uromyces pisi – hernerooste Uromyces andmebaasis eElurikkus
Phragmidiaceae

Phragmidiaceae on sugukond kandseeni. Arthuriomyces Phragmidium Trachyspora Triphragmium Phragmidiaceae andmebaasis eElurikkus
Phragmidium

Phragmidium on perekond kandseeni. Phragmidium mucronatum – roosirooste Phragmidium andmebaasis eElurikkus
Cumminsiella

Cumminsiella on perekond kandseeni. Cumminsiella mirabilissima – mahoonia-rooste Cumminsiella andmebaasis eElurikkus
Mahoonia

Mahoonia (Mahonia) on kaheiduleheliste taimede perekond tulikalaadsete seltsis. Mahonia aquifolium – läiklehine mahoonia Mahoonia andmebaasis eElurikkus
Läiklehine mahoonia

Läiklehine mahoonia (Mahonia aquifolium) on kaheiduleheliste taimede liik tulikalaadsete seltsis. Läiklehine mahoonia andmebaasis eElurikkus
Edward Lowassa

Edward Ngoyai Lowassa (26. august 1953 Arusha – 10. veebruar 2024 Dar es Salaam) oli Tansaania poliitik, 30. detsembrist 2005 kuni 7. veebruarini 2008 Tansaania peaminister. Hariduse omandas Dar es Salaami Ülikoolis ja Bathi Ülikoolis.
Tüüsilmalised

Tüüsilmalised (Basommatophora) on tigude selts. Acroloxidae – liudtigulased Lymnaeidae – mudatigulased Physidae – põistigulased Planorbidae – labatigulased Tüüsilmalised andmebaasis eElurikkus
Tippsilmalised

Tippsilmalised (Stylommatophora) on tigude selts. Agriolimacidae – põldnälklased Arionidae – teetigulased Bradybaenidae – põõsatigulased Clausiliidae – sulgsuulased Endodontidae – ketastigulased Helicidae – vööttigulased Limacidae – nälklased Succineidae – merivaiktigulased Vertiginidae – pisitigulased Vitrinidae – kristallteolised Tippsilmalised andmebaasis eElurikkus
Helix

Helix on perekond maismaal elavaid tigusid. Helix pomatia – harilik viinamäetigu Helix andmebaasis eElurikkus
Arianta

Arianta on perekond maismaal elavaid tigusid. Arianta arbustorum – kiritigu Arianta andmebaasis eElurikkus
Nälklased

Nälklased (Limacidae) on sugukond maismaal elavaid tigusid. Limacus – keldritigu Limax – seatigu Malacolimax – seenetigu
Keldritigu

Keldritigu (Limacus) on perekond maismaal elavaid tigusid. Limacus flavus – kollane keldritigu Limacus maculatus Keldritigu andmebaasis eElurikkus
Limacus maculatus

Limacus maculatus on liik maismaal elavaid tigusid. Limacus maculatus andmebaasis eElurikkus
Pleospoorilised

Pleospoorilised (Pleosporaceae) on kottseente sugukond. Xenodidymella
Xenodidymella

Xenodidymella on kottseente perekond. Didymella applanata – vaarika-varrepõletik
Neonectria

Neonectria on seente perekond kottseente hõimkonnas. Neonectria galligena – end. viljapuu tüvevähk Neonectria andmebaasis eElurikkus
Diplocarpon

Diplocarpon on seltsi Phacidiales kuuluv seente perekond. Marssonia rosae – end. roosi-tahmlaiksus Diplocarpon andmebaasis eElurikkus.
Botrytis

Botrytis on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond. Botrytis cinerea – kaktuse hahkhallitus, põhjustab hallitust ka lupiinil, floksil, päevakübaral, kellukal, elulõngal, daalial, nelgil, liilial, bergeenial ja siilikübaral. Botrytis hyasinthi – hüatsindi hahkhallitus Botrytis gladiolorum – gladiooli hahkhallitus Botrytis andmebaasis eElurikkus.
Gießhübl

Gießhübl on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Mödlingi ringkonnas. See asub Austria pealinnast Viinist lõunas Föhrenberge looduskaitseala naabruses. 416 m kõrgusega Gießhübl on Alam-Austria kõrgeima asukohaga viinamarjakasvatuspiirkond. Algselt oli Gießhübl põllumajandusküla. Tänapäeval on see peamiselt elamurajoon, kuna see asub Viini läheduses ja sellel on otseühendus kiirteega A21. Gießhübl asutati 1592. aastal maaelu struktuuriga asulast. Aastatel 1938-1954 oli Gießhübl (koos veel 96 Alam-Austria vallaga) Suur-Viini osa. 1954. aastal sai Gießhüblist taas omaette vald Alam-Austria liidumaal. Seda tähistati 2004. aasta septembris suure 50. aastapäeva pidustusega. 2001. aastal oli vallas 91 mittepõllumajanduslikku töökohta. 1999. aastal oli vallas 14 põllumajanduslikku ja metsanduslikku ettevõtet. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli hõivatuid 730 ja tööhõive määr 48,02 %. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.