Martna kihelkond

Martna kihelkond (lühend Mar; saksa keeles Kirchspiel Martens) oli kihelkond Läänemaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis. Omaette kirikukihelkonnaks sai Martna arvatavasti 13. sajandil. Varem kuulusid selle alad tõenäoliselt Ridala muinaskihelkonna idaossa. 13. sajandil aga eraldus kirikukihelkonnana, Martna kirikut on kirjalikes allikates esimest korda mainutud juba 13. sajandi lõpul. Koha praegune nimi tuleneb Püha Martini kiriku nimest, paiga vana nimi on olnud Ummern. Martna kihelkond on teada aastast 1234. Kirikut on esmamainitud 1298. aastal, kui orduvägi selle purustas. Nüüdne Püha Martini kirik ehitati 1500. aastal. Kihelkonnas paiknes 18 mõisat: 1 kirikumõis, 9 rüütlimõisast peamõisat koos 6 kõrvalmõisaga ning 2 poolmõisat. Eelnevale lisaks ka üks karjamõis. Martna kirikumõis (Pastorat Martens) Ehmja (Echmes) rüütlimõis Enivere (Sternberg) poolmõis, 1868. aastani rüütlimõis Haeska (Hasik) rüütlimõis Jõesse (Jesse), Võnnu kõrvalmõis Keskvere (Keskfer) rüütlimõis Kurevere (Kurrefer, Kurefer), Väike-Rõude kõrvalmõis Laiküla (Layküll) poolmõis, 1872. aastani rüütlimõis Libumäe (Libbomäggi), Väike-Rõude kõrvalmõis, jagatud hiljem taludeks Maalse (Maals), Ehmja poolmõis, eraldati Ehmja mõisast 1850. aastal Niinja (Niens), Suure-Lähtru kõrvalmõis Patsu (Patz), Liivi kõrvalmõis Putkaste (Putkas) rüütlimõis Rannamõisa (Vogelsang) rüütlimõis Suure-Lähtru (Groß-Lechtigall) rüütlimõis Suure-Rõude (Groß-Ruhde) rüütlimõis Väike-Lähtru (Klein-Lechtigall) rüütlimõis Väike-Rõude (Klein-Ruhde) rüütlimõis Soomõisa poolmõis (Moorhof). Ehmja vald (1866–1890) Enivere vald (1866–1890) Haeska vald (1866–1893) Keskvere vald (1866–1890) Laiküla vald (1866–1890) Lähtru vald (1866–1917) Maalse vald (1866–1878) Martna vald (= Kuluse vald) (1866–1917) Ohtla vald (1866–1890) Putkaste vald (1866–1890) Rannamõisa vald (1866–1890) Rõude vald (1890–1896) Suure-Rõude vald (1866–1890) Väike-Lähtru vald (1866–1890) Väike-Rõude vald (1866–1890) Eesti Rahva Muuseum alustas kihelkonnast pärimuse kogumist 1913. aastal. Esimeste kogujate päevikutest ilmneb, et vanavara leidus vähe, eriti rannaäärsed külad olid tühjad. Kokku on Eesti Rahva Muuseumi esemekogus Martna kihelkonnast 345 eset, 27 etnograafilist joonist, üle 300 foto, 18 etnograafilist kirjeldust, 12 matkapäevikut. Kihelkonna maad jäävad tänapäeval tervikuna Lääne maakonna aladele. 90% kihelkonna aladest kattub endise Martna vallaga, Matsalu lahe põhjakaldal asuv läänenurk kuulub endisse Ridala valda ning kihelkonna lääneservas soosaarel asuva väikse Patsu mõisa ümbrus kuulub Lääne-Nigula valda. Martna kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 29. veebruar 2012) Eduard Samuel Linnu mälestused 5. Eesti Kirik, 8. veebruar 2006. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 105–106. Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool Martna kihelkond, Eesti Ajalooarhiiv Martna kihelkond Eesti Rahva Muuseum (vaadatud 29. veebruar 2012) "Martna kihelkond". Artikleid ja mälestusi. 700 aastat Martna esmamainimisest. (Martna Vallavalitsus 1998) Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 534–536. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 105–106. Martna kihelkonnast Eesti mõisaportaalis Martna Kihelkond Martna kooli õpilaste loodud veebileht muistendite ja meenutustega