laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Juuli tänav

Juuli tänav on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Kreenholmi tänavalt Gerassimovi tänava jätkuna, kulgeb läände, ristub Proletariaadi, Männiku, Metsa ja Luha tänavaga ning lõpeb Puuvilla tänavaga ristudes, jätkudes Kadastiku tänavaga. Tänava pikkus on 660 m. Tänav sai Nõukogude ajal nimeks 26. Juuli tänav 1944. aasta 26. juuli järgi, mil Narva lahingu tulemusena Punaarmee vallutas Narva ja lõpetas linnas Saksa okupatsiooni. Sellega algas linnas Nõukogude okupatsioon. 1. septembrist 2023 kannab praegust nime. Aadressil Juuli tänav 4 asuvad Narva Paemurru Spordikoolile kuuluvad Narva Paemurru Spordikooli Kreenholmi staadion ja Narva Jäähall. Aadressil Juuli tänav 9 asus aastatel 1977–2008 Narva Joala Kool. Endises kooli hoones 2013. aastani tegutses Eesti-Ameerika Äriakadeemia Narva osakond. Praegu tegutseb majas Narva Koorikool. See oli 1. septembrini 2023 üks kahest säilinud kuupäevalisest tänavanimest Eestis. Teine on 1. Mai tänav. 26 июля для Нарвы - день оккупации или день освобождения? www.narvaleht.eu "Эстоно-Американская бизнес-академия EABA объявляет о закрытии". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. september 2013. Vaadatud 11. augustil 2016. Eesti-Ameerika Äriakadeemia Narva osakonna kontaaktandmed Tänavanimede nõuannet Eesti Keele Instituut
Isakõnnu

Isakõnnu oli küla Raplamaal. Küla jääb tänapäeval Ahekõnnu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. 1879. aastal ehitati Järvakandi mõisa poolt külla klaasitööstus (Järvakandi klaasitööstus), selle ümber kujunes tööstusasula (Järvakandi Tehased). Küla kaotati 1970. aastatel. Isakõnnu mõis
Liubavase vald

Liubavase vald (leedu keeles Liubavo seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kalvarija omavalitsuse territooriumil. Vald piirneb edelas Poolaga. Valla pindala on 59 km². 2011. aasta seisuga elas seal 800 inimest. Valla keskus on Liubavase küla. Vallavanem on Gintas Baliulis. Liubavo seniūnija. Kalvarijos savivaldybė, vaadatud 07.08.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 07.08.2016.
Jõulumäe

Jõulumäe on paikkond Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Leina külas. Paikkonnas on Jõulumäe Tervisespordikeskus. Paikkonnas on peetud Jõulumäe rattamaratoni.
Kuldsed Lindid

Kuldsed Lindid oli Eesti tantsumuusika ansambel. Ansambel tegutses aastatel 1997–2005. Ansamblis on kaasa teinud: Speli Kõuhkna – vokaal Kristiina Randoja – vokaal Katrin Talmar – vokaal Ülle Õunap – vokaal Külli-Katri Kirber – vokaal 1997 album "Kuldsed lindid" 1998 MC "Ootamatud sõnad" 1999 singel "Tantsulaul" 2001 singel "Väike narr" ... http://www.muusika.ee/ansamblid/kuldsed-lindid.html (vaadatud 09.08.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Kindral Johan Laidoneri Riigivanemaks Valimist Korraldav Peatoimkond

Kindral Johan Laidoneri Riigivanemaks Valimist Korraldav Peatoimkond oli Eesti erakond aastail 1933–1939. Peatoimkonna asutamiskoosolekust 5. detsembril 1933 võttis osa rohkesti vabadussõjalasi, rõhuvas enamuses Vabadusristi kavalere. Erakonna eesmärk oli Vabadussõja-aegse Sõjavägede Ülemjuhataja Johan Laidoneri VR I/1 ja III/1 valimine Riigivanemaks 24. jaanuaril 1934 jõustunud uue põhiseaduse alusel. Seda valikut põhjendati järgmiselt: „uue põhiseaduse vastuvõtmisega on rahvas soovinud näha riigi eesotsas kindlakäelist riigivanemat, kes Eesti riiklikku iseseisvust nii sisemiselt kui ka väliselt hoiaks ning kindlustaks. Seks peab tulevane riigivanem olema mees, kes iseseisvalt ja rippumatult suudab teha ja teostada otsuseid, mis vajalikud seni asetleidnud pahede kõrvaldamiseks, korra, rahu ja isikuvabaduse säilitamiseks ning sõbralike suhete pidamiseks välisriikidega. Neist seisukohtadest lähtudes tundub ilmselt, et tulevase riigivanema kohal peaks olema meie vabadussõjaaegne vägede ülemjuhataja kindral Laidoner, kes tuntud veendunud demokraadina, rahvavalitsusliku korra kaitsjana ning kindlakäelise riigimehena ja rahvusvaheliselt tuntud poliitikuna.“ Pärast Johan Laidoneri nõusoleku saamist kandideerimiseks alustas peatoimkond aktiivset tegevust kõigi seaduslike abinõudega ülesseatud eesmärgi saavutamiseks. Erakonna esimees oli Tallinna-Haapsalu rahukogu esimees kolonel Hendrik Vahtramäe VR I/2, aseesimees kaptenmajor Tiido Kraus VR II/2 ja II/3, juhatuse liikmed kapten Viktor Arak VR II/3, Jaan Taklaja VR II/3 ja major Hans Tuksam VR II/3. Peatoimkond andis välja 2. veebruarist kuni 5. maini 1934 ilmunud nädalalehte Rahva Tahe, mille vastutav toimetaja oli kolonel Karl Parts VR I/1, II/2 ja II/3. Põhikirja kohaselt pidi erakond likvideeritama kolm kuud pärast Riigivanema valimiste teostamist. Kuna valimised jäid pidamata, likvideeriti erakond tegelikult alles 22. septembril 1939.
Rosendo Chamorro

Rosendo Chamorro Oreamuno oli Nicaragua jurist ja poliitik, ajutiselt ka Nicaragua presidendi kohusetäitja. Rosendo Chamorro Oreamuno oli Alfaro Dionisio Chamorro ja Mercedes Oreamuno poeg, Emiliano Chamorro Vargase onu. Ta sai Pariisi ülikoolis doktorikraadi. Diego Manuel Chamorro valitsuses oli ta siseminister; kui too suri, siis sai temast mõneks päevaks presidendi kohusetäitja (asepresident Bartolomé Martinez ei viibinud sel ajal pealinnas). Pärast seda, kui asepresident Managuasse jõudis, jätkas Rosendo siseministrina.
Ühingute ja nende liitude seadus

Ühingute ja nende liitude seadus on 19. aprillil 1938 Riigihoidja dekreedina antud seadus. Seadus määrab mittepoliitiliste ühingute ja nende liitude korralduse, järelevalve nende üle ja likvideerimise korra. Poliitiliste parteide ehk erakondade korraldamiseks pidi antama eriseadus. Seaduse algtekstile kirjutasid alla Riigihoidja Konstantin Päts ja Siseminister Kaarel Eenpalu. Seadus avaldati Riigi Teatajas 26. aprillil 1938 (RT 1938, 42, 396) ja jõustus 6. mail 1938. Seaduse II osa alusel kuulusid seni kehtinud Ühingute ja nende liitude seaduse alusel asutatud poliitilised parteid ehk erakonnad ja teised samu sihte taotlevad poliitilised ühingud ja nende liidud likvideerimisele. Ametlikel andmeil oli selliseid ühinguid ja liite 666, mille likvideerimiseks moodustas Siseminister Poliitiliste parteide ehk erakondade ja teiste samu sihte taotlevate poliitiliste ühingute ja nende liitude likvideerimiskomisjoni (Valitsusasutiste tegevus 1938/39. a., lk. 103.), mis nimetati ametisse 16. jaanuaril 1939. Likvideerimiskomisjoni kuulusid Johan Sooman (esimees), Eduard Kübarsepp ja Tanel Võhma. Likvideerimine toimus 1939. aasta jooksul.
The Syne

The Syne on Eesti rokkansambel. Ansambel asutati 1992. Ansamblis on kaasa teinud: Veiko Soom – vokaal Tarmo Kopti – kitarr Ivo Etti – bass Raido Lilleberg – trummid 1997 album "Weird Ones" 1998 album "Endless Weekend" 2000 singel "Condom Case" 2000 singel "Happy People Don't Dream" ... http://www.muusika.ee/ansamblid/the-syne.html (vaadatud 09.08.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Dahling

Dahling on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2000. Ansamblis on kaasa teinud: Juhan Saharov – bass, kitarr Elmer Kohandi – klahvpillid Siim Randveer – kitarrid Tanel Kuningas – vokaal Kaarlo Nõmmsalu – trummid Reigo Ahven – trummid 2007 album "Dahling" 2008 singel "Menthol" 2008 singel "Still Beautiful" 2013 album "Left" ... http://www.muusika.ee/ansamblid/dahling.html (vaadatud 09.08.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Estonian Voices

Estonian Voices on a cappella muusikat viljelev eesti vokaalansambel. Ansambel asutati 2010. aastal. Vokaalansambel Estonian Voices sündis Jazzkaare ja Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 algatusel eriprojekti raames koostöös vokaalansambli M-Pacti solisti ja arranžeerija Britt Quentiniga. Algkoosseisu kuulus viis liiget: Kadri Voorand, Mirjam Dede, Mikk Dede, Ott Kartau ja Ott Kask. Ansambel astus esimest korda lavale 9. mail 2010 Estonia kontserdisaalis emadepäeva kontserdil. Esimene lugu oli «Eriline». Ansambel esineb tavaliselt sekstetina. Ansamblis on kaasa teinud: Kadri Voorand – alt (algkoosseisust) Mikk Dede – tenor (algkoosseisust) Mirjam Dede – sopran (algkoosseisust) Ott Kartau (oli algkoosseisus) Ott Kask (oli algkoosseisus) Aare Külama – bass Maria Väli – sopran Rasmus Erismaa – bariton (alates 2015) Arno Tamm – bariton (kuni 2015) Kaisa Lillepuu – sopran (ajutiselt 2018) Hey Mr Bubble Ja jahtund süda jäta ilmale Cantaloupe Island Forgotten Garden Tüli Oota head meest N’anga nala Ole hea Tokyo Blues Spinning Wheel Little Love Songs Merel Kõik, mis sa teed, tee praegu Eriline Mul pole vastu uikajat Neljapäeva labajalg Siidilipp ja hõbepurjed Kiigelaul Mis sina, sitikas, sirised? Ära löö noorikut Kiara Laulumängud Haljala kihelkonnast Peigmees, miks mind maha jätsid? Kui mina hakkan laulemaie Taat läks lolliks Kättemaks Kauges külas 2015 – Eesti parim džässialbum – "Ole hea" 2016 – Eesti parim džässiartist http://www.muusika.ee/ansamblid/estonian-voices.html (vaadatud 09.08.2016) Estonian Voices kutsub kõiki sünnipäevale. Postimees/Kultuur. 07.05.2020. Ansamblist muusika.ee andmebaasis Ansambli koduleht Muusikanäiteid
Folk Highlights Orchestra

Folk Highlights Orchestra on Eesti ansambel. Ansambel asutati 1995. Ansambel lõpetas ajutiselt tegevuse 2001 aastal, kuid taas tuldi kokku 2009. aastal. Ansambel mängib peamiselt iiri ja šoti rahvamuusikast mõjutatud meloodiaid. Ansamblis on teiste seas kaasa teinud: Mait Trink – vokaal ja sõu Olari Viikholm – akustiline kitarr ja vokaal Mait Karm – kitarr, vokaal Margus Tammemägi – löökpillid Tiit Pärna – basskitarr Jaan Alavere – viiul Tarmo Tartu – akordion 1998 album "Folk Highlights O'" 2012 album "Juba nagu printsess!" ... http://www.muusika.ee/ansamblid/folk-highlights-orchestra.html (vaadatud 09.08.2016) https://www.facebook.com/pg/Folk-Highlights-Orchestra-100262463377780/about/?ref=page_internal (vaadatud 14.06.2019) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Seikluste öö

"Seikluste öö" on Eesti ansambli Rising Sun esimene stuudioalbum. See anti välja 1.09.2016. aastal. Albumi produtseeris Mikk Tivas, Kadrioru kodustuudios. "Seikluste öö" (3:09) "Kolm musta kassi (3:05) "Reeturlik pilk" (4:30) "Vastuvoolu" (4:50) "Iialgi" (4:25) "Kes see saakski sind keelata" (4:20) "Meile kuulub öö" (3:24) "Nii jälle riskin" (3:24) "Võõras lootus" (4:11) "Varjuna kõnnin su ees" (6:07) Mikk Tivas – vokaal, taustavokaal, kitarr Jaan Lillepruun – kitarr Janno Klausner – basskitarr, taustavokaal Kristjan Ojang – trummid, taustavokaal
Mihhail Maslovi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Mihhail Maslovi tänav (vene keeles улица им. Михаила Маслова) on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Spordi tänavalt, kulgeb idast läände ja lõpeb Kreenholmi tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 354 m. Tänav on loodud pärast Teist maailmasõda nimega Ravi tänav. 1978. aastal nimetati tänav ümber Narvas sündinud lastearsti Mihhail Maslovi järgi.
Ravi tänav (täpsustus)

Ravi tänav on mitme tänava praegune või endine nimi: Ravi tänav Tallinnas Ravi tänav Kohtla-Järvel, Ida-Viru maakond Ravi tänav, Pärnus, Pärnu maakond Ravi tänav Väike-Maarja alevikus, Väike-Maarja vald, Lääne-Viru maakond Ravi tänav Kihelkonna alevikus, Kihelkonna vald, Saare maakond praegune Mihhail Maslovi tänav Narvas ...
Ivtša

Ivtša (ukraina keeles Івча) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 1136. Pindala on 4,155 km².
Ikla piiripunkt

Ikla piiripunkt on piiripunkt Pärnumaal Ikla külas Euroopa teel E67 (Via Baltica) (Eestis Tallinna–Pärnu–Ikla maantee) Eesti-Läti piiril. 1991. aasta 14. juunil 1991 käisid Riia OMONi liikmed Eesti-Läti piiril asuvas Ikla piiripunktis, kus avasid tule piiriputkade pihta, panid süütepommiga põlema kaks soojakut ja kontrollpunkti hoone ning viskasid kordonihoonesse lõhkekeha Ikla-Ainaži, Eesti-Läti piiri piiripunkt valmis tehniliselt 1998. aasta juuni lõpus, ühiskontrolli tehnoloogia hakkas toimima 5. septembril 1998. aastal. Alates 2007. aastast, mil Eesti ühines Schengeni viisaruumiga, puudub tavaolukorras piirikontroll. Ikla piiripunktist läänes Rannametsa–Ikla teel asub Vana-Ikla piiripunkt. Eesti-Läti piiril asusid veel ka Valga-1 piiripunkt, Valga-2 piiripunkt, Valga-3 piiripunkt ja Vana-Ikla, Vastse-Roosa, Mõisaküla, Lilli ja Holdre piiripunktid. Eesti piiripunktide loetelu Aadu Jõgiaas, 25 aastat tagasi valvati Eesti piiri kumminuiadega, www.delfi.ee, 14.06.2016 Rahvusvaheliseks liikluseks avatud piiripunktid. Lisa 1. Rahvusvaheliseks liikluseks avatud piiripunktid maanteelõikudel. RT I 2002, 54, 343. Pühapäevast kolmapäevani saab piiri ületada ainult piiripunktide kaudu. Maanteeamet, 28. august 2014. Vaadatud 11.08.2016. Eesti-Läti piiripunktid ühised, Õhtuleht, 2. mai 2006
Võspa

Võspa (ukraina keeles Виспа) on küla Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis Rogatõni rajoonis. Elanike arv on 262.
Koidula piiripunkt

Koidula piiripunkt on piiripunkt Võrumaal Setomaa vallas Koidula külas Karisilla–Petseri maanteel Eesti-Vene kontrolljoonel. Piiripunktis on kasutusel GoSwift e-piirijärjekorra süsteem. GoSwift, www.eestipiir.ee
Kalli postijaam

Kalli postijaam oli postijaam praeguse Võru–Mõniste–Valga maantee ääres Kallikülas. Postijaam ja selle kõrvalhooned on ehitatud tõenäoliselt 19. sajandi algul.[viide?] 20. sajandi algul rajati postijaama varasemale asupaigale Taheva mõisa metsniku elamu. Tänapäeval asub selles hoones Hargla hooldekodu. Erinevalt postijaamast on säilinud samasse ansamblisse kuulunud tall-tõllakuur ja ait. Need on arvele võetud kultuurimälestistena. Mälestisteks on avatud ka vahetult nende kõrval olevad metsniku elamu ja selle abihoone. Taheva mõisa metsniku elamu kultuurimälestiste riiklikus registris Kalli postijaama tall-tõllakuur kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 10.08.2016) Kalli postijaama ait kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 10.08.2016) Kalli postijaama tall-tõllakuur kultuurimälestiste riiklikus registris Kalli postijaama ait kultuurimälestiste riiklikus registris
Ernst Neizvestnõi

Ernst Neizvestnõi (vene keeles Эрнст Иосифович Неизвестный, 9. aprill 1925 Jekaterinburg – 9. august 2016 New York) oli juudi päritolu NSV Liidu ja Ameerika Ühendriikide skulptor. Ta sündis juudi soost arsti ja lastekirjaniku peres. 1942. aastast alates õppis ta Leningradi kunstikoolis. Augustis 1942 kutsuti ta Punaarmeesse. 1944. aastal võttis osa Budapesti operatsioonist. 22. aprillil 1945 sai Austrias raskelt haavata. Teise maailmasõja lahingutes üles näidatud kangelaslikkuse eest autasustati teda Punatähe ordeniga ja medaliga "Vapruse eest". Aastatel 1946–1947 õppis Riias Läti Kunstiakadeemias, 1947–1954 V. I. Surikovi nimelises Moskva Riiklikus Akadeemilises Kunstiinstituudis ja Moskva Riikliku Ülikooli filosoofia teaduskonnas. 1955. aastal võeti ta NSV Liidu Kunstnike Liidu liikmeks. 1976. aastal emigreerus Neizvestnõi Šveitsi ja sealt edasi USA-sse. Neizvestnõi kuulsaim teos on Prometheuse skulptuur, mis asub pioneerilaagris Artek (1966). Ta on loonud ka Nikita Hruštšovi hauasamba Novodevitšje kalmistul Moskvas. 1996 valmis tal 15 meetri kõrgune monumentaalteos "Kurbuse mask", mis on pühendatud kommunistlike repressioonide ohvritele Nõukogude Liidus ja mis püstitati Magadani. Rootsis Uttersbergis on loodud Neizvestnõi skulptuuride muuseum. Mõned Neizvestnõi loodud skulptuurid Jeesusest on omandanud paavst Johannes Paulus II Vatikani muuseumi jaoks. 9. aprillil 2013, kunstniku 88. sünnipäeval, avati Jekaterinburgis Ernst Neizvestnõi Kunstimuuseum. 1976 – valiti Euroopa Kunstide Akadeemia (Pariis) auliikmeks 1986 – valiti Rootsi Kuningliku Kaunite Kunstide Akadeemia välisliikmeks 1995 – Vene Föderatsiooni riiklik preemia 1996 – orden Teenete eest Isamaa ees 3. järk 1996 – Moskva Riikliku Ülikooli audoktor 1997 – valiti Läti Teaduste Akadeemia välisliikmeks 2000 – Austuse orden 2010 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia auliikmeks. Suri skulptor Ernst Neizvestnõi Kunstniku veebileht "Podvig naroda1". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. jaanuar 2019. Vaadatud 10. augustil 2016. "Podvig naroda2". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. jaanuar 2019. Vaadatud 10. augustil 2016. "Presidendi ukaas". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuli 2012. Vaadatud 10. augustil 2016. Presidendi ukaas "VKA liikmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. september 2016. Vaadatud 10. augustil 2016.
Viljandi raekoda

Viljandi raekoda on Viljandis aadressil Linnu tänav 2 asuv hoone, mida kasutab Viljandi linnavalitsus ja mida minevikus kasutas Viljandi raad. Ühe Viljandi esimestest kivimajadest ehitas 1768–1774 advokaat ja linna justiitsbürgermeister Nicolaus Otto. 1783. aastal üüris omanik oma hoone välja rentei ja Viljandi rae istungite tarbeks. 1820. aastal ostis linn hoone endale päriseks. 19. sajandi lõpupoole lisati hoonele torn. Vana raekoda ehitati ümber 1931 arhitektide Johannes Fuksi ja insener Erich Ottingu rekonstruktsiooniprojekti alusel ning see oli esimene moodne raekoda Eesti Vabariigis. Raekoja kõrval asub August Maramaa skulptuur endise Viljandi linnapea August Maramaa mälestuse jäädvustamiseks. Raekoja hoov Raekoda pildistatuna vanast veetornist Raekoda vaatega raekoja esiselt väljakult Aare Olander (2015). Viljandi kadunud vaated. Tänapäev. Lk 113. ISBN 978-9949-27-829-9.
Valga raekoda

Valga raekoda on Valgas aadressil Kesk tänav 11 asuv hoone (raekoda), mida kasutavad Valga Külastuskeskus ja Valga linna volikogu ja mida minevikus kasutas Valga raad. Hoone ehitati aastatel 1864–1866, hiljem on selles tehtud ümberehitusi. Hoone restaureeriti 1989. aastal ja see on arvele võetud kultuurimälestisena. "Valga Raekoda", Valga linna koduleht Valga raekoda kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 10.08.2016) Valga raekoda kultuurimälestiste riiklikus registris
Andre mõis

Andre mõis (saksa keeles Andre) oli Peri mõisa karjamõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Andre mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 10.08.2016) Andre mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Bartolomé Martínez

Bartolomé Martínez Hernández (1873 Lipululu, Matagalpa departemang (praegu Jinotega departemang) – 30. jaanuar 1936 Matagalpa) oli Nicaragua poliitik, Nicaragua president. Bartolomé Martínez sündis 1873. aastal Lipululus. Tema isa oli Crescencio Martínez, ema Juana González. Ta õppis Granadas; pärast vanema venna Benjamíni surma võttis ta üle perele kuuluva kohviistanduse ja karjakasvatus-hacienda juhtimise. Aastal 1918 astus ta konservatiivina parteisse Partido Conservador de Nicaragua. Aastal 1919 sai temast Emiliano Chamorro Vargase valitsuses minister. Konfliktide tõttu Emiliano Chamorroga lõhenes partei sel ajal ja Bartolomé Martínezest sai sellest eraldunud Partido Conservador Republicano juht. Diego Manuel Chamorro võimuloleku ajal oli ta riigi asepresident, pärast viimase surma aga president (et ta ei olnud Diego Manueli surma ajal pealinnas, siis oli mõned päevad presidendi kohusetäitjaks Rosendo Chamorro). Võimuloleku ajal kasutas ta ära Esimese maailmasõja ajal tõusnud kohvihindade tõttu suurenenud riigi sissetulekut. Adolfo Díaz oli võlgade katteks lubanud riigi tollimaksudest laekuvad tulud USA valitsusele; Bartolomé Martíneze ajal hakkas tollimaksu koguma taas Nicaragua. Samas sattusid tema võimuloleku ajal USA pankade kätte riigi rahvuspank ja raudteed (need omandasid seal 51% aktsiatest). Bartolomé Martínez suri 30. jaanuaril 1936 Matagalpas. Bartolomé abiellus Matagalpa 1910 Dolores Santelisese, hispaania arsti Vicente Santelises ja Berta Jarquíni tütrega. Neil sündis poeg Crescencio (1912) ja kaks tütart. Pärast Dolorese surma abiellus Bartolomé Terrabonast pärit Felipa Lúqueziga. Neil sündis seitse last: Zolia, Gregorio, Juan, Aurora, Laura, Angela ja Antonio. Felipa Lúquez suri 1972. Bartolomél ja Eva Tercero Guzmánil sündis tütar Mercedes. El Nuevo Diario 20. März 1999, Bartolomé Martínez, presidente de Nicaragua (1923 - 1924) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. november 2012. Vaadatud 1. novembril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Enge vald

Enge vald (saksa keeles Enge) oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Enge külas. Valla alal asus Enge, Pööravere ja Uduvere mõis. 1893 liideti Enge vallaga Pööravere vald. 1939. aasta vallareformiga moodustati Are, Suigu, Enge ja Tori vallast Are vald. Kaelase, Halinga, Vee ja Enge vallast moodustati Halinga vald. Kaisma, Viluvere ja Enge vallast moodustati Kaisma vald. Enge vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 26.05.2016) Maa-ameti kaardirakendused Enge vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Joala vald

Joala vald (saksa keeles Joala) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1924[viide?]. 1891 liideti Joala vallaga Arumäe vald. 1892 liideti Joala vallaga Suur-Soldina ja Väike-Soldina vald. Joala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 10.08.2016) Joala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Afganistan 2016. aasta suveolümpiamängudel

AFG Afganistan osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 3 sportlasega, kes osalesid 2 spordialal. Olümpiapääsme on saanud järgmised sportlased: Abdul Wahib Zahiri – 100 m jooks Kamia Yousufi – 100 m jooks Mohammad Tawfiq Bakhshi – kuni 100 kg http://www.olympic.af/ Afganistan Rio 2016 ametlikul veebisaidil Afganistani sportlased Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Jõelähtme vald (Jõelähtme kihelkond)

Jõelähtme vald (saksa keeles Jegelecht) oli vald Harjumaal Jõelähtme kihelkonnas. Vallamaja asus Jõelähtme külas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. 1917 eraldati Jõelähtme vallast Kodasoo kogukond ja Saunja küla ja nendest moodustati uuesti Kodasoo vald (1891 oli Kodasoo vald liidetud Jõelähtme vallaga). Maa-ameti kaardirakendused Jõelähtme vald (Jõelähtme kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 10.08.2016) Jõelähtme vald (Jõelähtme kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Eritrea 2016. aasta suveolümpiamängudel

ERI Eritrea osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 12 sportlasega, kellest 11 võistles kergejõustikus ja üks jalgrattaspordis. Abrar Osman Adem – 5000 m Tewelde Estifanos – maraton Ghirmay Ghebreslassie – maraton Yemane Haileselassie – 3000 m takistusjooks Goitom Kifle – 10 000 m jooks Amanuel Mesel – maraton Zersenay Tadese – 10 000 m jooks Nguse Tesfaldet – 10 000 m jooks Hiskel Tewelde – 5000 m jooks Tsegay Tuemay – 5000 m jooks Nebiat Habtemariam – maraton Daniel Teklehaymanot – maanteesõit https://www.olympic.org/eritrea Eritrea Rio 2016 ametlikul veebisaidil Eritrea sportlased Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Kaavere vald

Kaavere vald (saksa keeles Kawershof) oli vald Viljandimaal Põltsamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see Kurista vallaga Valla alal asus Kaavere mõis. Kaavere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 10.08.2016) Kaavere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Ukraina 2016. aasta suveolümpiamängudel

UKR Ukraina osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 205 sportlasega, kes võistlesid 27 spordialal. Oleg Vernjajev kuld – võimlemine (rööbaspuud) Juri Tšeban kuld – aerutamine Sergi Kuliš hõbe – laskmine Oleg Vernjaev hõbe – sportvõimlemine Vehklemisnaiskond (Olga Harlan, Alina Komaštšuk, Olena Kravatska, Olena Voronina) hõbe – võistkondlik espadron Žan Belenjuk hõbe – maadlus Pavlo Tõmoštšenko hõbe – moodne viievõistlus Olga Harlan pronks – vehklemine Bogdan Bondarenko pronks – kergejõustik (kõrgushüpe) Dmõtro Jantšuk ja Tarass Mištšuk pronks – aerutamine (kahesüst) Hanna Rizatdinova pronks – iluvõimlemine Ukraina Rio de Janeiro 2016 ametlikul veebisaidil Ukraina sportlased Rio de Janeiro 2016 ametlikul veebisaidil
Recke

Recke on asula Saksamaal Vestfaalis Steinfurti kreisis, Recke valla keskasula.
Ungari 2016. aasta suveolümpiamängudel

HUN Ungari osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 156 sportlasega, kes võistlesid 20 spordialal. Ungari sportlased võitsid 8 kuldmedalit. Edukaim sportlane oli ujuja Katinka Hosszú, kes võitis kolm kuldmedalit ja ühe hõbemedali. Kolmekordseks olümpiavõitjaks tuli ka aerutaja Danuta Kozák. Ungari Rio de Janeiro 2016. aasta olümpiamängude veebisaidil Ungari sportlased Rio de Janeiro 2016. aasta olümpiamängude veebisaidil