laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaupmees (perekonnanimi)

Kaupmees on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaupmees 155 inimesel: 76 mehel ja 79 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kaupmees meeste puhul 1196. kohal ja naiste puhul 1279. kohal. Perekonnanimi Kaupmees oli kõige levinum vanuserühmas 45–49 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,99. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 3,68 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Sangaste kihelkonna kahes mõisavallas ning Nõo, Karula, Jõhvi, Karuse, Rapla ja Suure-Jaani kihelkonna ühes mõisavallas talupoegadele nimeks Kaupmees. Greta Kaupmees, eesti ajakirjanik (1974–) Kalle Kaupmees, eesti jalgrattur (1950–) Uno Kaupmees, eesti laulja (1950–2024) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 15.07.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kaupmees. Kaupmees statistikaameti andmebaasis
Vaatetorn

Vaatetorn on ümbritseva loodusmaastiku vaatlemiseks püstitatud ehitis. Tavaliselt paikneb vaatetorn ümbruskonna suurima suhtelise kõrgusega pinnavormil. Jõesuu vaatetorn Võrtsjärve põhjakaldal Viru raba vaatetorn Raudbetoonist Teise maailmasõja aegne tulejuhtimistorn Osmussaarel, mida praegu kasutatakse vaatetornina Puidust vaatetorn Lüübnitsa külas Hiiumaa Eiffel
Huhn

Huhn on mitme suguvõsa nimi: Huhn (Eestimaa suguvõsa), Riiast pärit Eestimaa literaadisuguvõsa Huhn (Kuramaa suguvõsa), Miitavist pärit Kuramaa literaadi- ja aadlisuguvõsa Huhn (Liivimaa suguvõsa), Sileesiast pärit Liivimaa aadlisuguvõsa Huhn (Kirepi), eesti päritolu Liivimaa literaadisuguvõsa Huhn (Võnnu), Võnnu kaupmehe- ja raesuguvõsa
2022. aasta raketirünnakud Vinnõtsjale

Venemaa relvajõud on 2022. aastal veebruaris alanud sissetungi käigus Ukrainasse sooritanud 14. juuli seisuga Vinnõtsja oblasti halduskeskusele neli raketirünnakut. 14. juuli rünnaku tulemused Plahvatusjärgne tulekahju Lapsevanker "Social media posts chart life and death of girl in Russian strike". The Guardian (inglise). 14. juuli 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. juuli 2022. Vaadatud 15. juulil 2022. "Liza: The Treasured Child Killed By A Russian Missile" (inglise). RFE/RL. 15. juuli 2022. Vaadatud 15. juulil 2022.
Dominika Švarc Pipan

Dominika Švarc Pipan (sündinud 9. juulil 1978 Slovenj Gradecis) on Sloveenia jurist ja poliitik (Sotsiaaldemokraadid). Dominika Švarc Pipan lõpetas Ljubljana ülikooli õigusteaduskonna 2003. aastal. Magistrikraadi sai ta London School of Economics and Political Science's. Doktorikraadi poliitikateaduste alal omandas ta Ljubljana ülikooli sotsiaalteaduskonnas 2011. aastal. Aastatel 2007–2010 oli ta lektor NATO Terrorismivastases Keskuses Ankaras. 2010–2016 töötas ta Endise Jugoslaavia Rahvusvahelises Kriminaaltribunalis ja Rahvusvahelises Kohtus. Ta on töötanud õppejõuna ja teadlasena Sloveenias, Suurbritannias, Saksamaal, Bosnia-Hertsegovinas ja Hollandis. 2018–2020 oli ta Sloveenia Justiitsministeeriumi riigisekretär. 10. oktoobril 2021 valiti ta erakonna Sotsiaaldemokraadid aseesimeheks. Alates 1. juunist 2022 on Dominika Švarc Pipan Sloveenia justiitsminister. Who Are the Ministers in Slovenia’s New Govt? Total Slovenia News, 1. juuni 2022 Dominika Svarc Pipan Bloomberg Dr Dominika Švarc Pipan. Minister of Justice Republic of Slovenia Tanja Fajon dobila polni mandat za vodenje stranke SD : Podpredsednica stranke z glasovi 238 delegatov postala Dominika Švarc Pipan RTV SLO, 10. oktoober 2021 Slovenia. Ministries, etc. rulers.org
Roman Laes

Roman Laes (13. september 1905 Tallinn – 22. juuli 1971 California, USA) oli Eesti poliitik. Ta oli V Riigikogu liige. Roman Laes oli kommunistlik poliitik, tööline. 1927. aastal kandideeris ta kohalikel valimistel Harjumaal töölisnimekirjas. 1931. aastal sai temast Tartu töötute juht ning 1932. aasta Riigikogu valimistel valiti ta Pahempoolsete tööliste ja kehvikute valimisliidu nimekirjast V Riigikogu liikmeks. Roman Laes oli koloriitne kuju poliitikas, ta mõisteti 22. märtsil 1933. aastal kordniku peksmise eest kaheks kuuks vangi. Veel mõisteti talle joobnud olekus rahurikkumise eest üks nädal aresti ehk 20 krooni trahvi. Emigreerus NSV Liitu, kus oli lühikest aega NKVD poolt arreteerituna vahi all, vabastati vahi alt ja kasutas olukorda ja põgenes Lätti. Teise maailmasõja ajal oli Saksa sõjaväes, pataljon Narva koosseisus. 1943. aastal deserteerus ja läks Soome, sealt Lapimaa kaudu Rootsi. 1946. aastal läks Austraaliasse ja sealt 1948. aastal Uus-Meremaa kaudu USA-sse. "California Death Index, 1940-1997," database, FamilySearch (https://familysearch.org/ark:/61903/1:1:VPK1-SL2 : 26 November 2014), Roman Laes, 22 Sep 1971; Department of Public Health Services, Sacramento. "Juhatus ja liikmed". Riigikogu. Vaadatud 5. märtsil 2021. Riigikogu liine Roman Laes 2 kuuks vangi., Järva Teataja (1926-1944), nr. 136, 23 november 1933 Valdur Ohmann, EKP hädas provokaatoritega ja õpib tundma oma vaenlast, Tuna 1 / 2019, lk 86–94 Võitleja 1955, nr. 9, lk. 6
Marjan Dikaučič

Marjan Dikaučič (sündinud 17. oktoobril 1981) on Sloveenia jurist ja poliitik. Ta lõpetas 2006. aastal Maribori ülikooli õigusteaduskonna. Seejärel töötas ta Ljubljanas Ülemkohtus. 2009. aastal sooritas ta advokaadieksami ja töötas seejärel erasektoris. Marjan Dikaučič oli 15. juunist 2021 kuni 1. juunini 2022 Sloveenia justiitsminister. Marjan Dikaučič appointed new justice minister Slovenia Times, 16. juuni 2021 Minister Dikaučič vrača Erbežniku: Njegovi očitki so "nizkotni in polni laži" Reporter, 22. juuli 2021 Slovenia. Ministries, etc. rulers.org
Ehitusmaterjalide loend

Siin on loetletud ehitusmaterjale. Alumiinium Asfaltbetoon Basalt Betoon Blokeeringuga tellised Dolomiit Eterniit ehk asbesttsement Fiiberbetoon Geotekstiil Graniit Katusekivid Killustik Kivivill Kips Kipsplaat Klaas Klaaspakett Klaasvill Kriit Kruus Laminaatparkett Liiv Lubi Maakivi Marmor MDF-plaat Mikrotsement Mineraalvill Mudatellis Mört Paekivi ehk paas Pingbetoon Polüetüleen Polüpropüleen Polüstüreen Polüuretaan Poorbetoon Puistevill Puit Puitkiudplaat ehk soome papp Raudbetoon Raudkivi Ristkihtliimpuit Ruberoid Savi Savikrohv Savitellis Silikaattellis Sinisavi Stukk Tehiskivi Tellis Terrasiitkrohv Terratso Tuhaplokk Tsement Vahtplast Vasalemma marmor Vineer Vedelklaas
Aniņi

Aniņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. Küla asub valla idaosas Aģe jõe kaldal. Aastal 2006 oli külas 14 elanikku. Vietvārdu datubāze
Eduard Pesur

Eduard Pesur (3. märts 1905 Pahkla, Kohila vald, Hageri kihelkond – 16. jaanuar 1969) oli Eesti poliitik. Eduard Pesur oli III, IV ja V Riigikogu liige. Algselt valiti ta ETP keskkomitee liikmena Eesti Töölispartei nimekirjast III Riigikogusse (1926–1929), kuid 12. jaanuaril 1929. aastal heitis ta ETP-st välja koos Hans Martinsoni, August Sprenki, Theodor Maureriga ja ta läks üle Eesti Sotsialistlikku Töölisparteisse, mida seejärel esindas IV (1929–1932) ja V Riigikogus (1932–1937). Eduard Pesur osales 1932. aasta 17. juulil Tapal peetud vabadussõjalaste päeva konfiktis Männikumäel vapside ja Eesti Sotsialistliku Tööliste Partei võimlemisrühmade vahel. Pärast Teine maailmasõda töötas Eduard Pesur Tallinna Leivakombinaadi autojuhina. 1. november 1948. aastal ta arreteeriti ja 8. jaanuaril 1949. aastal mõisteti Eesti NSV Siseministeeriumi Sõjatribunali otsusega süüdi, karistuseks 25+5. Vabanes kinnipidamiskohast Dubrovlagi vangilaagristst 18. augustil 1956. aastal. "Juhatus ja liikmed". Riigikogu. Vaadatud 4. märtsil 2021. Pekka Erelt, Sotsid tõid Eesti poliitikasse vägivalla , ekspress.delfi.ee, 26.11.2014 Valdur Ohmann, EKP hädas provokaatoritega ja õpib tundma oma vaenlast, Tuna 1 / 2019, lk 86–94
Miršas

Miršas on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. Küla asub valla kaguosas maantee A1 ääres. Aastal 2012 oli külas 15 elanikku. Vietvārdu datubāze
Vēveri (Skulte vald)

Vēveri on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. Küla asub valla loodeosas maantee A1 ääres. Vēveri asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal. Aastal 2006 oli külas 23 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Viļķi

Viļķi on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. Küla asub valla põhjaosas Mazupīte jõe ääres. Viļķi asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal. Aastal 2006 oli külas 23 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Imšas

Imšas on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. Küla asub valla põhjaosas, seda läbib Liepupe-Reiņupe kanal. Külas asub Stienes pastsi bussipeatus. Imšas jääb osaliselt Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Aastal 2006 oli külas 15 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Nukus

Nukus (vene keeles Нукус Nukuss, karakalpaki keeles Nókis) on linn Usbekistanis, Karakalpakkia pealinn. Nukus asub Amudarja paremal kaldal, Türkmenistani piirist ligikaudu 17 km kaugusel. Nukus on elanike arvult kuues linn Usbekistanis. Nukusi auul tekkis 1860. aastatel, kuid arheoloogiliste väljakaevamiste tulemusel on selgunud, et inimesed elasid praeguse Nukusi kohal juba 4. sajandil eKr. 1. aprillil 1932 anti Nukusile linnaõigused ja see sai Karakalpaki ANSV pealinnaks. Linnas asub 1966. aastal asutatud Nukusi kunstimuuseum. Nukus Dolores Travel Group Нукус, Каракалпакстан OrexCA Nukus Museum of Art Visit World Heritage
Danõlo Apostol

Danõlo Apostol (ukraina keeles Данило Апостол; 14. detsember 1654 – 28. jaanuar 1734) oli ukraina ukraina kasakate väejuht 18. sajandil.
Karjavälja tänav

Karjavälja tänav on 2018. a moodustatud tänav Tallinnas Mustamäel Kadaka asumis. Tänav sai nime lähedal asunud Karjavälja talu järgi. Idapoolne osa Karjavälja tänavast oli varem Aiandi tänava osa. Tallinnasse Mustamäele tuleb Karjavälja tänav. Delfi 05.06.2018
Soufiane El Bakkali

Soufiane El Bakkali (araabia keeles سفيان البقالي, sündinud 7. jaanuaril 1996 Fèsis) on Maroko takistusjooksja, kahekordne olümpiavõitja (2020 ja 2024) ja kahekordne maailmameister (2022 ja 2023). 2020. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs tuli ta 3000 meetri takistusjooksus olümpiavõitjaks ajaga 8.08,90. Sellega lõpetas ta alates 1984. aasta suveolümpiamängudest kestnud keenlaste võiduseeria 3000 meetri takistusjooksus. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiro oli El Bakkali neljas ajaga 8.14,35, mis oli toona tema isiklik rekord. 2022. aastal tuli ta Eugene'i maailmameistrivõistlustel 3000 meetri tõkkejooksus maailmameistriks ajaga 8.25,13. Aasta aega hiljem kaitses ta maailmameistritiitlit Budapestis. Maailmameistrivõistlustelt on ta 3000 meetri takistusjooksus võitnud veel ühe hõbemedali (2017) ja ühe pronksmedali (2019). 2022. aastal tuli ta 3000 meetri takistusjooksus Teemantliiga üldvõitjaks. Tema isiklik rekord 3000 meetri takistusjooksus on 7.56,68, mis on joostud 28. mail 2023 Rabatis. Talle kuulub Maroko siserekord 5000 meetri jooksus (13.10,60). https://www.worldathletics.org/athletes/morocco/soufiane-el-bakkali-14590424 (vaadatud 29.8.2023) Soufiane El Bakkali Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Chris Wilder

Christopher John Wilder (sündinud 23. septembril 1967 Stocksbridge'is) on Inglismaa jalgpallitreener ja endine jalgpallur. Tema mängijakarjäär kestis aastatel 1986–2001, mille jooksul mängis ta põhiliselt Inglismaa esiliiga ja tugevuselt kolmanda liiga klubides. Inglismaa kõrgliigas mängis ta hooaegadel 1990/91 ja 1991/92 Sheffield Unitedi meeskonnas. Pärast jalgpallurikarjääri lõppu alustas Wilder tööd treenerina. Aastatel 2001–2002 oli ta Alfreton Towni, 2002–2008 Halifax Towni, 2008–2014 Oxford Unitedi, 2014–2016 Northampton Towni ja 2016–2021 Sheffield Unitedi. Hooajal 2015/16 võitis Wilder Northampton Towniga Inglismaa tugevuselt neljanda liiga League Two. Sheffield Unitedi viis ta kolme hooajaga Inglismaa tugevuselt kolmandast liigas kõrgliigasse. 2019. aastal pälvis Wilder League Managers Associationi aasta peatreeneri auhinna. 2021. aasta novembris sai Wilder Inglismaa esiliigaklubi Middlesbrough' peatreeneriks. "Chris Wilder named Middlesbrough boss and Neil Warnock replacement with immediate effect". Sky Sports. 7. november 2021. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2021. Vaadatud 7. novembril 2021.
Gary Rowett

Gary Rowett (sündinud 6. märtsil 1974 Bromsgrove'is) on Inglismaa jalgpallitreener ja endine jalgpallur (kaitsja). Kogu klubikarjääri jooksul mängis Rowett Inglismaa klubides: aastatel 1991–1994 Cambridge United'is, 1994–1995 Evertonis, 1995 Blackpoolis, 1995–1998 Derby Countys, 1998–2000 Birmingham Citys, 2000–2002 Leicester Citys, 2002–2004 Charlton Athleticus ja 2005–2007 Burton Albionis. Inglismaa kõrgliigas mängis ta Evertoni, Derby County, Leicester City ja Charlton Athleticuga. 2009. aasta mais sai Rowett abitreeneriks Burton Albionis, mis oli olnud tema klubikarjääri viimane klubi. 2012. aastal sai ta Burton Albioni peatreeneriks. Aastatel 2014–2016 juhendas ta Birmingham Cityt, 2017–2018 Derby Countyt ja 2018–2019 Stoke Cityt. 2019. aasta oktoobris sai Rowett Inglismaa esiliigaklubi Millwall peatreeneriks. "Gary Rowett: Millwall appoint former Stoke boss as new manager". BBC Sport. 24. oktoober 2019. Vaadatud 22. novembril 2019.
Księżyno

Księżyno on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Juchnowiec Kościelny vallas. Księżyno asub Białystoki kesklinnast ligikaudu 7 km edelas. Księżynost vahetult idas asub Księżyno-Kolonia küla. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/062013702052-0031420?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.
Dalilah Muhammad

Dalilah Muhammad (sündinud 7. veebruaril 1990 New Yorgis) on USA kergejõustiklane, tõkkejooksja. Ta on 400 meetri tõkkejooksu olümpiavõitja ja maailmameister. Muhammad võistles noorteklassides sprindis, tõkkejooksus ja kõrgushüppes. 2007. aasta noorte maailmameistrivõistlustel võitis ta kuldmedali 400 m tõkkejooksus ja Väike-Rootsi teatejooksus. Täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi tegi Muhammad 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Moskvas, kui võitis Zuzana Hejnová järel hõbemedali. 2015. aasta maailmameistrivõistlusteks ta USA koondisse ei pääsenud. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros oli Muhammad taas USA koondises ning võitis tulemusega 53,13 taanlase Sara Peterseni ja kaasmaalase Ashley Spenceri ees kuldmedali. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis sai ta ajaga 53,50 Kori Carteri järel hõbeda. 2019. aasta USA meistrivõistlustel püstitas Muhammad maailmarekordi 52,20. Maailmameistrivõistlustel Dohas tuli ta Sydney McLaughlini ja Rushell Claytoni ees maailmameistriks uue maailmarekordiga 52,16. Ta kuulus ka 4x400 meetri teatejooksus maailmameistriks tulnud USA naiskonda. 2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos oli Muhammad isikliku rekordiga 51,58 maailmarekordi püstitanud McLaughlini järel ning Euroopa rekordi püstitanud Femke Boli ees teine. 4x400 meetri jooksus tuli ta USA naiskonna koosseisus olümpiavõitjaks. 2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis Muhammad maailmarekordit parandanud McLaughlini ning Boli järel ajaga 53,13 pronksmedali. Muhammad on 400 m tõkkejooksus kahekordne Teemantliiga võitja (2017, 2018). Välisrekordid Siserekordid Muhammad on islami usku. https://www.eurosport.com/athletics/dalilah-muhammad_prs454897/person.shtml Dalilah Muhammad Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Lilijana Kozlovič

Lilijana Kozlovič (sündinud 30. oktoobril 1962 Koperis) on Sloveenia jurist ja poliitik, ta on Modernse Keskpartei (Stranka modernega centra) liige. Ta oli 13. märtsist 2020 kuni 27. maini 2021 Sloveenia justiitsminister. Kozlovič lõpetas 1997. aastal Ljubljana ülikooli, kus oli õppinud õigusteaduskonnas, ja sai 2012. aastal õigusteaduse magistrikraadi. Aastast 1981 töötas Kozlovič Koperi linna politseis, kus vastutas registri-, migratsiooni- ja korraosakondade ning sisemiste haldusasjade eest. Aastatel 1999–2000 läbis ta praktika Sloveenia ülemkohtus. 2004. aastal asus ta tööle Sloveenia avaliku halduse ministeeriumi, kus tegeles muuhulgas e-riigi asjadega. Aastal 2014 valiti ta Modernse Keskpartei nimekirjas Sloveenia parlamendi liikmeks. 13. märtsist 2020 kuni 27. maini 2021 oli ta Sloveenia justiitsminister.
Yeoncheoni maakond

Yeoncheon on maakond Lõuna-Koreas Gyeonggi provintsis.
Yangyangi maakond

Yangyang on maakond Lõuna-Koreas Gangwoni provintsis.
Boeuni maakond

Boeuni maakond (ka Poŭni maakond; Lõuna-Korea omaladinas Boeun-gun, korea kirjas 보은군, hani kirjas 報恩郡) on maakond Lõuna-Koreas.
Danyangi maakond

Danyangi maakond (ka Tanyangi maakond; Lõuna-Korea omaladinas Danyang-gun, korea kirjas 단양군, hani kirjas 丹陽郡) on maakond Lõuna-Koreas.
Eumseongi maakond

Eumseongi maakond (ka Ŭmsŏngi maakond; Lõuna-Korea omaladinas Eumseong-gun, korea kirjas 음성군, hani kirjas 陰城郡) on maakond Lõuna-Koreas.
Jincheoni maakond

Jincheoni maakond (ka Chinch'ŏni maakond; Lõuna-Korea omaladinas Jincheon-gun, korea kirjas 진천군, hani kirjas 鎭川郡) on maakond Lõuna-Koreas.
Ouessanti saar

Ouessant (prantsuse Ouessant, bretooni Enez Eusa) on saar La Manche'is Bretagne'i poolsaare loodetipu lähedal. Pindala 15 km², kõrgus kuni 61 meetrit. Kuulub Prantsusmaale.
Okcheoni maakond

Okcheoni maakond (ka Okch'ŏni maakond; Lõuna-Korea omaladinas Okcheon-gun, korea kirjas 옥천군, hani kirjas 沃川郡) on maakond Lõuna-Koreas.
Yeongdongi maakond

Yeongdongi maakond (ka Yŏngdongi maakond; Lõuna-Korea omaladinas Yeongdong-gun, korea kirjas 영동군, hani kirjas 永同郡) on maakond Lõuna-Koreas.
Buyeo maakond

Buyeo maakond (ka Puyŏ maakond; Lõuna-Korea omaladinas Buyeo-gun, korea kirjas 부여군, hani kirjas 扶餘郡) on maakond Lõuna-Koreas.
Cheongyangi maakond

Cheongyangi maakond (ka Ch'ŏngyangi maakond; Lõuna-Korea omaladinas Cheongyang-gun, korea kirjas 청양군, hani kirjas 靑陽郡) on maakond Lõuna-Koreas.
Geumsani maakond

Geumsani maakond (ka Kŭmsani maakond; Lõuna-Korea omaladinas Geumsan-gun, korea kirjas 금산군, hani kirjas 錦山郡) on maakond Lõuna-Koreas Lõuna-Chungcheongi provintsis.
Seocheoni maakond

Seocheoni maakond (ka Sŏch'ŏni maakond; Lõuna-Korea omaladinas Seocheon-gun, korea kirjas 서천군, hani kirjas 舒川郡) on maakond Lõuna-Koreas.
Taeani maakond

Taeani maakond (ka T'aeani maakond; Lõuna-Korea omaladinas Taean-gun, korea kirjas 태안군, hani kirjas 泰安郡) on maakond Lõuna-Koreas.
Yesani maakond

Yesani maakond (Lõuna-Korea omaladinas Yesan-gun, korea kirjas 예산군, hani kirjas 禮山郡) on maakond Lõuna-Koreas.
Kaja Kallase valitsus

Kaja Kallase valitsused: Kaja Kallase esimene valitsus Kaja Kallase teine valitsus Kaja Kallase kolmas valitsus
Allika tänav

Allika tänav on tänav mitmes Eesti linnas ja alevis: Allika tänav Elva linnas Allika tänav Jõgeva linnas Allika tänav Jõhvi linnas Allika tänav Keila linnas Allika tänav Kiili alevis Allika tänav Kilingi-Nõmme linnas Allika tänav Kärdla linnas Allika tänav Lihula linnas Allika tänav Narva linnas Allika tänav Paide linnas Allika tänav Pärnu linnas Allika tänav Põltsamaa linnas Allika tänav Rakvere linnas Allika tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tatari asumis Allika tänav Tartu linnas Supilinna linnaosas Allika tänav Türi linnas Allika tänav Valga linnas Allika tänav Viljandi linnas Allika tänav Võru linnas Allika on tänav järgmistes alevikes: Ahja, Aravete, Aseri, Jüri, Kadrina, Kehtna, Kose-Uuemõisa, Lagedi, Risti, Roela, Simuna, Toila, Vasalemma, Virtsu, Võiste, Väimela, Värska. Allika on tänav järgmistes külades: Haaslava, Karksi, Kriilevälja, Käsmu, Laulasmaa, Tuti, Tõrvajõe, Varinurme, Õuna.
Kaalep

Kaalep on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaalep 75 inimesel: 31 mehel ja 44 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kaalep meeste puhul 3739. kohal ja naiste puhul 2713. kohal. Perekonnanime Kaalep kandja oli keskmiselt 46 aasta vanune. Nimi oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 1,76 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Väike-Maarja kihelkonna kahes mõisavallas ning Viljandi, Tarvastu, Harju-Jaani, Türi, Vigala ja Paistu kihelkonna ühes mõisavallas talupoegadele nimeks Kalep ja Kaleb (normaliseeritult Kaalep). Ain Kaalep, eesti luuletaja, tõlkija ja kriitik (1926–2020) Heiki-Jaan Kaalep, eesti keeletehnoloog (1962–) Mati Kaalep, eesti jurist (1988–) Ruuben Kaalep, Eesti poliitik (1993–) Tiina Kaalep, eesti ajakirjanik (1964–) Tõnu Kaalep, eesti kriitik (1966–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 17.07.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kaalep. Kaalep statistikaameti andmebaasis
Richard Jan

Richard Jan (perekonnanimi ka Jann; 24. september (vkj)/ 7. oktoober 1909 Tartu – 8. aprill 1942 Vene NFSV) oli eesti poksija ja hiljem NSV Liidu sõjaväelane (leitnant). Pere kolis 1916. aastal Tallinna. Ta jättis 1924. aastal isa surma tõttu pooleli Tallinna Linna 13. Algkooli ning töötas Riigi Sadamatehastes aastatel 1925–1929 freesijaõpilasena ja aastatel 1929–1930 freesijana. Oli aastatel 1930–1931 ajateenistuses Eesti kaitseväes. Töötas aastatel 1931–1937 raudteelasena. Ta oli 7. eesti laskurdiviisi tagavarapolgus, paigutati 1. aprillil 1942 sõjaväehaiglasse ja suri seal 8. aprillil 1942 neerupõletikku. Ta sai Eesti meistrivõistlustel poksis 1926. aastal kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 3. koha. Ta osales ühe korra Eesti–Soome maavõistlusel ning kaotas 1927. aastal oma kohtumise kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg). Hiljem oli tema noorema kaksiktütre Koidu abikaasa poksija Robert Suokas. Teenistuskäik Raudteevalitsuse aktis. Eesti Rahvusarhiiv, RA ERA.49.2.821 Рихард Карлович Ян. ОБД «Мемориал». Vene keeles Richard Jani sporditulemusi Рихард Карлович Ян. ОБД «Мемориал». Vene keeles
Juchnowiec Kościelny

Juchnowiec Kościelny on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas, Juchnowiec Kościelny valla halduskeskus. Juchnowiec Kościelny asub Białystoki kesklinnast ligi 13 km lõunas. Kogudus asutati ja kirik rajati Juchnowiec Kościelnysse 1547. aastal. Wieś Juchnowiec Kościelny w liczbach Polska w liczbach Juchnowiec Kościelny Kurier Poranny Plus
Smash Television

Smash Television on Malta telejaam. Smash on eraomanduses ja säilitab neutraalse toimetuse seisukoha, milles väljendatakse erinevaid arvamusi Malta poliitika kohta. See on palju väiksem, kui vanemad telejaamad. Carmen Sammut (2007). Media and Maltese Society. Lexington Books. Lk 54. ISBN 978-0-7391-1526-8. Smash Television
Rumejki

Rumejki on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Juchnowiec Kościelny vallas. Rumejki asub Białystoki kesklinnast ligi 12 km lõunas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/062013702052-0031532?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.
Tryczówka

Tryczówka küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Juchnowiec Kościelny vallas. Tryczówka asub Białystoki kesklinnast ligikaudu 20 km lõunas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/062013702052-0031584?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.
Stiene

Stiene on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. Küla asub valla põhjaosas Mazupīte jõe ääres. Asula on kujunenud endise Stiene mõisa keskuse juurde. Külas on raamatukogu. Stienes asub Kalnieši bussipeatus. Stiene asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal. Aastal 2007 oli külas 63 elanikku. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Ārņi

Ārņi on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. Küla asub valla lääneosas Liivi lahe ääres. Aastal 2006 oli külas 2 elanikku. Vietvārdu datubāze
Kożany

Kożany küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Juchnowiec Kościelny vallas. Kożany asub Białystoki kesklinnast ligi 24 km lõunas. Kożanyt on esmamainitud 1504. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/062013702052-0031414?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Niezwykłe podlaskie dwory Gazeta Współczesna Plus, 19. mai 2017
Ҕ

Ҕ (ҕ) on kirillitsa täht, mis on kasutusel jakuudi keele kirjutamisel. Ҕ on moodustatud kirillitsa tähest Г, millele on lisatud konks. Jakuudi tähestikus on see viies täht, sellega märgitakse helilist velaarset frikatiivi [ɣ]. Varem on see täht olnud kasutusel ka abhaasi keeles.