laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rõngu Issanda Taevaminemise kirik

Rõngu Issanda Taevaminemise kirik oli õigeusu kirik Tartumaal Tilgal. Kirikut kasutas Rõngu Issanda Taevaminemise kogudus. Kogudus likvideeriti 1952 ja sel ajal lasti õhku ka kirik. Rõngu Issanda Taevaminemise kirik Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 23.06.2017)
Uhmardu Ristija Johannese kirik

Uhmardu Ristija Johannese kirik oli õigeusu kirik Tartumaal Uhmardu külas. Kirikut kasutas Uhmardu Ristija Johannese kogudus. Kiriku asukohast umbes kolmveerand kilomeetrit lõunas asub Uhmardu kalmistu. Uhmardu õigeusu kiriku koht Eesti looduse infosüsteemis
Apriķi

Apriķi on küla (vidējciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Laža valla halduskeskus. Küla asub paigas, kus Alokste suubub Tebra jõkke, asudes merepinnast 31 meetri kõrgusel. Küla jääb Riiast 190 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 13 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad rahvamaja, põhikool ja raamatukogu. Seal on ka bussipeatus. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Apriķi kirik, selle piirdemüür, orelikapp, altar, lühtri klaasdetailid, kantsel ja härraste loož, ning Apriķi mõisa elumaja, sealhulgas selle frontooni reljeefkujutised ja muud kaunistused, üheksa ustekomplekti ning ahi. Looduskaitse all on tammed ümbermõõduga 4,01, 4,02, 4,59, 5,55, 4,73, 4,49, 4, 4,35 ja 4,63 meetrit, saared ümbermõõduga 3,69 ja 3,7 meetrit, hõberemmelgas ümbermõõduga 4,74 meetrit ja pärnad ümbermõõduga 4,24 ja 3,85 meetrit. Küla asus 1253. aastani kuralaste Piemare muinasmaakonnas. Piirkonna jagamisel jäi Apperate asula ordule, seal asuv Dzintare ehk Dzintari linnamägi (Dsintern, Sintelîn) aga Kuramaa piiskopkonnale. 1261. aastal toimus selle all lahing piiskopkonna ja ordu vägede ning linnuses kindlustunud ülestõusnud kuralaste ja nende Leedu liitlaste vahel, mis lõppes ristisõdijatele võidukalt. 1742. aastal rajati sinna mõis, mille keskuse juurde on kujunenud ka tänapäevane Apriķi küla. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda. Seal on elanud vaimulik Wilhelm Karl Eduard Grüner ja üks Läti esimesi poeete Pime Indriķis. Külas puidutööstusettevõtte juures asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud Voldemars Baronsile. 2015. aastal oli külas 83 elanikku. 2018. aastal oli elanikke 88, 2020. aastal aga 76. Vietvārdu datubāze https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 10. oktoobril 2020. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Šterns I. Latvijas Vēsture 1180-1290 Krustakari - Latvijas vēstures institūta apgāds 2002., 252.lk Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
Timmo Taevaminemise kirik

Tim(m)o Taevaminemise kirik oli õigeusu kirik Võrumaal Tsolgo külas. Kirikut kasutas Timmo Taevaminemise kogudus.
Dohren

Dohren on mitme koha nimi: Dohren (Emsland), vald Emslandi kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal Dohren (Nordheide), vald Harburgi kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal
Despacito

Despacito (Ameerika hispaania [despa'sito], 'aeglaselt') on Puerto Rico laulja Luis Fonsi ning räppari Daddy Yankee laul. Laul avaldati 12. jaanuaril 2017. 2017. aasta aprillis avaldas laulust remiksi Justin Bieber.
Nolito

Manuel Agudo Durán (enam tuntud nime all Nolito; sündinud 15. oktoobril 1986 Sanlúcar de Barramedas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Celta ja Hispaania jalgpallikoondises. Enne 2008. aastal Barelonaga liitumist mängis ta Hispaania madalamates liigades. Aastatel 2008–2011 mängis ta põhiliselt Barcelona reservmeeskonnas. Seejärel liitus ta Lissaboni Benficaga. Hiljem on ta mänginud veel Hispaania kõrgliigade klubide Granada ja Sevilla ning hooajal 2016–17 Inglismaa kõrgliiga klubi Manchester City ridades. Celtas mängib ta alates 2020. aastast. Debüüdi Hispaania rahvuskoondises tegi ta 18. novembril 2014 sõprusmängus Hispaania vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 29. mail 2016 sõprusmängus Bosnia ja Hertsegoviina vastu. 2016. aasta Euroopa meistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Türgi vastu. Barcelona La Liga: 2010–11 Benfica Taça da Liga: 2011–12  Nolito – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kilingi Püha Nikolai kirik

Kilingi Püha Nikolai kirik (ka Kilingi-Nõmme Püha Nikolai kirik) on varemetes õigeusu kirik Pärnu maakonnas Kilingi mõisa alal. Kirik valmis 1872. aastal. Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: EAÕK Kilingi kogudus (vaadatud 14.06.2017)
Surju Jumalaema Sündimise kirik

Surju Jumalaema Sündimise kirik on varemetes[küsitav] õigeusu kirik Pärnu maakonnas Surju külas. Kirikut kasutas Surju Jumalaema Sündimise kogudus.
Wissam Ben Yedder

Wissam Ben Yedder (sündinud 12. augustil 1990 Sarcelles'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib ründaja Prantsusmaa kõrgliiga klubis Monaco ja Prantsusmaa jalgpallikoondises. Ta alustas karjääri Prantsusmaa amatöörliiga klubis UJA Alfortville. 2010. aastal liitus ta Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Toulouse. Ta lõi klubis särgis Prantsusmaa kõrgliigas kokku 63 väravat. 2016. aastal suundus ta üheksa miljoni euro eest Hispaania kõrgliiga klubisse Sevilla. 13. märtsil 2018 lõi ta UEFA Meistrite Liiga kaheksandikfinaalis kaks väravat Manchester Unitedi, kindlustades Sevillale esimest korda pärast 1958. aastat Euroopa karikas või Meistrite Liigas edasipääsu veerandfinaali. 2019. aasta augustis naasis ta Prantsusmaa kõrgliigasse, liitudes Monacoga. Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi ta 23. märtsil 2018 sõprusmängus Colombia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 11. juunil 2019 EM-i valikmängus Andorra vastu.  Wissam Ben Yedder – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
André Silva

André Miguel Valente da Silva (sündinud 6. novembril 1995 Baguim do Montes) on Portugali jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Real Sociedad ja Portugali jalgpallikoondises. Ta alustas karjääri kodumaa klubis Porto. Klubi esindusmeeskonnas tegi ta debüüdi 2015. aastal. 2017. aastal suundus ta Itaalia kõrgliiga klubisse Milan. Hooajal 2018–2019 mängis ta laenul Sevillas. 2019. aasta septembris suundus ta laenule Frankfurdi Eintrachti. Hooaeg hiljem tehti tehing alaliseks. Hooajal 2020–21 valis spordiajakiri kicker Silva ta Bundesliga hooaja sümboolsesse koosseisu. Suvel 2021 siirdus ta 23 miljoni euro eest RB Leipzigisse. Suvel 2023 siirdus ta laenulepingu alusel Real Sociedadi. Ta kuulus Portugali kuni 20-aastaste koondisse 2015. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel, kus lõi neli väravat. Debüüdi Portugali rahvuskoondises tegi ta 26. augustil 2016 mängus sõprusmängus Gibraltari vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 7. oktoobril 2016 MM-i valikmängus Andorra vastu. 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistluste viimases alagrupimängus lõi ta värava Uus-Meremaa vastu. Lisaks on ta Portugali koondises esindanud 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Porto B LigaPro: 2015–16
Sindi kirik

Sindi kirik on luteri kirik Pärnu maakonnas Sindis aadressil Paide maantee 7. Kirikut kasutab Sindi kogudus. Varem kasutas see kogudus hoonet aadressil Kooli 9.
Riemann (suguvõsa)

Riemann (vene keeles Риман) oli Mecklenburgist Parchimist pärit käsitöölise- ja aadlisuguvõsa. Riemannid olid Parchimis rätsepmeistrid. Suguvõsaliin algab Joachim Riemanniga (suri 1659), kelle pojapoeg rätsep Johann Christoph Riemann (1712−1782) rändas XVIII sajandi algul Liivimaale Riiga. 1739. aastal sai ta linnakodanikuks ja oli hiljem Riia Väikese Gildi oldermann. Tema poeg Johann Peter Riemann (1748−1803) omandas ülikoolihariduse ning temast sai Biķernieki (1777−1779) ja Lemsalu pastor (1779−1803). 1792. aasta 18. septembril (vkj) omandas ta Püha Rooma keisrilt aadlitiitli. Tema järeltulijad tegid hiljem karjääri Venemaal. Suguvõsa oli alles veel XX sajandi algul. Johann Peter von Riemann (1748−1803), Biķernieki ja Lemsalu pastor, mõisavaldaja Johann Peter von Riemann (1778−1842), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), Riia kindluse komandant Otto von Riemann (1788−pärast 1843), Venemaa keisririigi sõjaväelane (alampolkovnik), Ufaa kindluse komandant Alexander von Riemann (1813−1881), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant) Karl von Riemann (1816−1887), Venemaa keisririigi sõjaväelane (jalaväekindral), diviisikomandör Nikolai von Riemann (1864−1917/1938), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), tallmeister, polgukomandör Liivimaa läti distrikt: Rūstuži (Rüssel) (alates 1802 pärusvaldus, leping tühistati; 1810−1811 pandivaldus) Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 2. Teil. Nichtimmatrikulierter Adel. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 167. Seuberlich, Erich. Stammtafeln deutsch-baltischer Geschlechter. − Deutsche Stammtafeln in Listenform. Band IV. 3. Reihe. Hrsg. Zentralstelle für Deutsche Personen- und Familiengeschichte E. V. Leipzig: Verlag Zentralstelle für Deutsche Personen- und Familiengeschichte E. V, 1931. Veerg 26-27 [1].
Luis Muriel

Luis Fernando Muriel Fruto (sündinud 16. aprillil 1991 Santo Tomáses) on Colombia jalgpallur. Ta mängib ründaja Major League Socceri (MLS) klubis Orlando City ja Colombia jalgpallikoondises. Muriel alustas klubikarjääri kodumaal Deportivo Calis. 2010. aastal liitus ta Itaalia kõrgliiga klubiga Udinese. Esimesel kahel hooajal oli ta laenul vastavalt Granadas ja seejärel Lecces. Udinense särgis tegi ta Itaalia kõrgliigas debüüdi hooajal 2012–13. See hooaeg kujunes talle väga edukaks, kui ta lõi liigas 11 väravat. 2015. aasta jaanuaris liitus ta teise Itaalia kõrgliiga klubiga, Sampdoria. Sampdoria särgis lõi ta kahe ja poole hooaja jooksul Itaalia liigas 21 väravat. 2017. aastal liitus ta Hispaania kõrgliigaklubiga Sevillaga. 2019. aasta jaanuaris suundus ta tagasi Itaalia kõrgliigasse, liitudes laenulepingu alusel Fiorentinaga. Aastatel 2019–2024 mängis ta Itaalia kõrgliigaklubis Atalanta. Viie hooajaga lõi ta Atalanta meeskonnas 68 väravat, neist 54 Itaalia kõrgliigas. Tema edukam hooaeg Itaalia kõrgliigas oli 2020/21, mil ta lõi 22 väravat ning oli Cristiano Ronaldo ja Romelu Lukaku järel paremuselt kolmas väravalööja liigas. 2020/21 valiti Muriel ka liigahooaja sümboolsesse koosseisu. 2024. aasta veebruaris sõlmis ta kolmeaastase lepingu Orlando Cityga. 2011. aastal osales ta Colombia kuni 20-aastaste koondisega kodumaal peetud juunioride maailmameistrivõistlustel. Colombia jõudis veerandfinaali ja Muriel lõi turniiril kokku neli väravat. Debüüdi Colombia rahvuskoondises tegi ta 10. juunil 2012 MM-i valikmängus Ecuadori vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 6. veebruaril 2013 sõprusmängus Guatemala vastu. Colombiat on ta koondises esindanud 2015. aasta Copa Américal, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2019.l ja 2021. aasta Copa Américal. "Fiorentina beat AC Milan to loan signing of Sevilla's Muriel". Goal. 3.1.2019. Vaadatud 22.1.2019 "Orlando City SC acquires Colombian international Luis Muriel as Designated Player". www.orlandocitysc.com. 15. veebruar 2024.
Arēna Rīga

Arēna Rīga on siseareen Lätis Riias. Seal toimuvad põhiliselt korvpalli- ja jäähokimängud. Areen mahutab kuni 14 500 pealtvaatajat. See valmis 2006. aastal. Arēna Rīgal on peetud muuhulgas 2006. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused ja 2015. aasta korvpalli Euroopa meistrivõistluste osad mängud. Arēna Rīgal peavad kodumänge jäähokiklubi Riia Dünamo ja korvpalliklubi BK VEF Rīga. Lisaks on areenil kontserdi andnud paljud maailmakuulsad artistid, teiste seas Katy Perry, Rihanna, Robbie Williams, Metallica, Rammstein jpt. Koduleht
Cīrava lennuväli

Cīrava lennuväli on sertifitseerimata lennuväli Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Cīrava vallas Cīrava keskusest kahe kilomeetri kaugusel Durbe jõe kaldal. Lennuväli rajati Nõukogude vägede poolt baaside lepingu järel aastal 1939 sõjaväele kuuluva lennuväljana. Teise maailmasõja ajal kasutasid seda maini 1945 Saksa väed. Sõja järel oli see kasutusel ALMAVÜ lennuväljana. Seda kasutas purilendu harrastav Kurzeme aeroklubi. Lennuväljal on kaks rada: kaheksasaja meetri pikkune betoonkattega rada ja selle kõrval paralleelselt sama suur haljaskattega maandumisrada. Seal seisab Nõukogude ajast saati MiG-15. Tänapäeval kasutavad seda Kurzeme lennuklubi amatöörlendurid ja deltaplaanid, samuti kasutatakse seda vigurlendudeks. http://www.forgottenairfields.com/latvia/vidzeme/praulina-s713.html «Kurzemesavio.ru About the company» Liepājnieka ikdienas piezīmes Aigara P. fotoblogs par dažnedažādām lietām Agronoms Bezdelīgu tusiņš benzīntankā Cīravas MyAirfields.com  Cīrava lennuväli – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Dzirkaļi

Dzirkaļi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Laža vallas. Asub merepinnast 74 meetri kõrgusel, Riiast 183, valla keskusest Apriķišt 18 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 5 kilomeetri kaugusel. Küla lähistel asub Aizpute lennuväli. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda. Vietvārdu datubāze
Aizpute lennuväli

Aizpute lennuväli on sertifitseerimata lennuväli Lõuna-Kuramaa piirkonnas Laža vallas Dzirkaļi küla lähistel, kolm kilomeetrit Aizpute kesklinnast kirdes. Lennuväli rajati aastal 1975 põllumajandusliku lennuväljana ja sel otstarbel kasutati seda aastani 1985. Sealset ooteplatvormi kasutab tänapäeval kohalik autoremonditöökoda. Forgotten airfields
Sabiin

Sabiin on ehitusakustikas kasutatav helineelduvuse ühik, mis on nimetuse saanud Wallace Clement Sabine'i järgi. Ruumi koguneeldumisala sabiinides saab leida valemiga: A = S 1 α 1 + S 2 α 2 + … + S n α n = ∑ S i α i {\displaystyle A=S_{1}\alpha _{1}+S_{2}\alpha _{2}+\ldots +S_{n}\alpha _{n}=\sum S_{i}\alpha _{i}} kus A {\displaystyle A} on ruumi helineelduvus ühikutes sabiin [m 2 {\displaystyle ^{2}} - sab]; S n {\displaystyle S_{n}} on helineeldepinna pindala ruutmeetrites [m 2 {\displaystyle ^{2}} ]; α n {\displaystyle \alpha _{n}} on helineeldepinna helineeldumistegur [ ]. Sabiine [m 2 {\displaystyle ^{2}} - sab] kasutatakse näiteks kontserdisaalide, klassiruumide ja helistuudiote järelkõla kestuse arvutamiseks. Tähistus [m 2 {\displaystyle ^{2}} - sab] võimaldab sama dimensiooniga suuruste – koguneeldumisala ja pindala – hõlpsamat eristamist.
Aizpute vald

Aizpute vald (läti keeles Aizputes pagasts) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Aizpute linnaga ning Kazdanga, Kalvene, Cīrava, Laža, Vecpilsi ja Dunalka vallaga. Valla pindala on 88,9 km². 2016. aasta seisuga elas seal 928 inimest. Valla keskus on Rokasbirze küla, vallavanem on Andris Petrovics. 19. sajandi esimesel poolel asus praeguse valla alal Ievade mõis. Selle aladele kujunenud vald kandis saksa keeles nime Schloß-Hasenpoth. Aastal 1935 oli Aizpute lossivalla pindala 55 km² ja seal oli 951 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Aizpute ja Ievade külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Aizpute külanõukoguga likvideeritav Ievade külanõukogu, 1954. aastal aga likvideeritav Vārpase külanõukogu. Aastal 1958 liideti Aizpute külanõukogu Druva kolhoosi maad Vecpilsi külanõukoguga, ent kaks aastat hiljem liideti kogu kolhoos Aizpute külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Aizpute piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Baltcepuri linnamägi, Kabelimäe linnamägi, Orma mäe linnamägi ja lahingupaik Rokas birzs. Kohaliku kaitse all on Dzintarkalni keskaegne kalmistu ja Žagatase keskaegne kalmistu. Looduskaitse all on Marijase saar, lisaks kasvab seal veel veidi nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Aastal 2011 elas vallas 779 lätlast, 17 venelast, 7 valgevenelast, 10 ukrainlast, 7 poolakat ja 49 leedulast. Valla külad on: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. http://www.aizputesnovads.lv/dome/kontakti Aizputes Novads, vaadatud 3.11 2018] Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Aizpute vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rokasbirze

Rokasbirze on küla (vidējciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Aizpute valla halduskeskus. Küla merepinnast 65 meetri kõrgusel Aizpute. Rokasbirze jääb Riiast 182 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 3 kilomeetri kaugusel. Külas asuvad põhikool ja raamatukogu. Seal asub ka Rokasbirze bussipeatus. Rokasbirze rajati Teise maailmasõja järel. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda. Asula aladele jääv lahingupaik Rokas birzs on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Aastal 2018 oli külas 258 elanikku, ka aastal 2020 oli elanikke sama palju. Vietvārdu datubāze https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 10. oktoobril 2020. Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink]
Marineri programm

Marineri programm on USA kosmoseprogramm, mille raames saadeti kosmosesse sari planeetidevahelisi automaatjaamu Marsi, Veenuse ja Merkuuri uurimiseks. 1962–1973 saadeti kosmosesse 10 Mariner tüüpi automaatjaama massiga kuni 1 tonn. Mariner 9 oli esimene ümber Marsi tiirelnud tehiskaaslane. Ta ligines sellele kuni 1400 kilomeetri kaugusele. Kasutades Veenuse gravitatsioonivälja, viidi Mariner 10 (1973) kiirendusmanöövrit rakendades tiirlema ümber Merkuuri; selle ümber tegi ta 3 tiiru ja viimase tiiru ajal jõudis ta|planeedile isegi 320 kilomeetri lähedusele. Marineri edasiarendusteks olid Viking 1 ja Viking 2 (mõlemad 1975), mis laskusid ka Marsi pinnale ning edastasid andmeid vastavalt 1982. ja 1980. aastani. Ka viimase ajal on kosmosesse saadetud Mariner-tüüpi täiustatud automaatjaamu.
Kazdanga vald

Kazdanga vald (läti keeles Kazdangas pagasts) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Aizpute linnaga, Aizpute, Kalvene ja Laža vallaga ning Kuldīga piirkonna Laidi, Turlava ja Rudbārži vallaga. Valla pindala on 134 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1326 inimest. Valla keskus on Kazdanga küla, vallavanem on Juris Moisejs. 19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Bojase, Cildi, Kurele, Pūņi, Rokaiži ja Kazdanga mõis. Aastal 1935 oli Kazdanga valla pindala 100,4 km². Aastal 1945 moodustati vallas Alokste, Cildi ja Kazdanga külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Kazdanga külanõukoguga likvideeritav Cildi külanõukogu, aastal 1954 aga Bojase külanõukogu. Aastal 1958 liideti Kazdanga külanõukogu Tebra kolhoosi maad Kalvene külanõukoguga. Aastal 1962 liideti külanõukoguga Klostere külanõukogu kolhoosi Līdums maad. Aastal 1975 liideti sellega osa Laža külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Aizpute piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kazdanga ehk Valata linnamägi, Kazdanga akompleks (sealhulgas tallid, park, pargis asuv vaas, ait, kõrts, kavaleride maja koos selle parkettpõrandaga ja häärber), Roņi muinaskalmed ehk Radziņkalns, Vītoliņi linnamägi, Rinki ehk Bojase linnamägi ja Kirikumäe nime kandev linnamägi. Kohaliku kaitse all on Kazdanga vesiveski ja koolimaja, Ādģēri keskaegne kalmistu ja Truļi muinaskalmed. Looduskaitse all on arvukalt nimetuid põlispuid. Aastal 2011 elas vallas 1241 lätlast, 26 venelast, 19 valgevenelast, 15 ukrainlast, 4 poolakat ja 35 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. http://www.aizputesnovads.lv/dome/kontakti Aizputes Novads, vaadatud 3.11 2018] Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. oktoober 2020. Vaadatud 25. detsembril 2018. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Kazdanga vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Hõlmader

Hõlmader on laia rauast hõlmaga künniriist, mis pöörab mullakamara täiesti ümber. Keskaegsete puidust atrade künnisügavus oli 5–10 cm. Uute põllukultuuride levimisega muutus sügavam mullaharimine vajalikuks. Puitatradele tehtud täiendused ei parandanud oluliselt künnikvaliteeti ega suurendanud tööjõudlust. Hõlmader sai Euroopa ida- ja põhjaosas tuntuks 18. sajandi lõpul. Inglise päritolu hõlmadrad jõudsid Eestisse 19. sajandi algul ning neid kasutati esialgu vaid mõisapõldudel. Paljud talupojad olid esmalt hõlmatrade vastu, kuna nendega kaasnesid suurenenud töönormid ning väikesed maatõugu hobused ei jõudnud raskeid atru vedada. Hõlmadrad võeti omaks 19. sajandi teises pooles, kui valmistati atru, millel oli puust tiisel ja raudhõlm. 1910. aasta põllumajandusloenduse andmetel olid Eestis kõikidest atradest 24% täisrauast hõlmadrad. ader Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 40 Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 84 Puittiisliga hõlmader, EPM TR 49:2 E 4:2, Eesti Põllumajandusmuuseum [1]