laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Domeenireform

Domeenireform on 5. juulil 2010 kehtima hakanud domeenikorralduse muudatus, millega anti .ee domeenide haldamine EENetilt üle Eesti Interneti Sihtasutusele. Domeenireformi eesmärgiks oli muuta .ee domeenid inimestele kättesaadavamaks ja populaarsemaks ning viia sisse kord domeeninimesid puudutavate vaidluste lahendamiseks. Seejuures lõpetati registripidaja kulude katmine riigieelarvest ning domeeni registreerimine muudeti tasuliseks. Reform pälvis kriitikat selle tõttu, et selle raames hakati seni eraisikutele ja MTÜ-dele tasuta olnud domeenide eest küsima tasu, mis ületas paljude teiste levinud domeenide hinda mitmekordselt. Reform rakendus tavakasutajate jaoks 2011. aasta veebruaris, mil lõhuti pri.ee domeenide sulgemisega suur osa Eesti blogosfääri terviklikkusest. Domeenide tasuliseksmuutumise tõttu kadus ka hulk MTÜ-de ja väikeettevõtete domeene koos neis olnud ja neisse lingitud sisuga. Osaliselt reaktsioonina domeenireformile loodi Interneti-kasutajate õiguste eest seisev organisatsioon Eesti Interneti Kogukond, kuid sellega reformi mõjutada ei suudetud. EIK väitel hävis reformi käigus ligikaudu 80% kogu endistest Eesti maatunnusega internetilehekülgedest, sj 98% pri.ee domeenidest. Reformi käigus registreeris oma domeeni uue korra jaoks ümber ainult 227 domeeniomanikku, mis oli 0,3% kõigist vana korra ajal registreeritud domeenidest. 6. veebruari 2011 on nimetatud seetõttu ka "linkruptipäevaks", sest enamusel veebilehtede avaldajatel puudusid oskused ja tahtmised võtta ette oma teostes olevate viidete korrastastamiseks, kuigi võrgus on olemas piisvalt automatiseerituid vahendeid selliste hädade vastu. Samamoodi polnud nad arvestanud üldise veebidünaamikaga juba haldamist enda õlule võttes. 24. aprillil 2012 andsid domeeni kontaktisikud ICANN-i juures Endel Lippmaa ja Jaak Lippmaa avalikult teada, et ei ole nõus domeeni redelegeerimisega Eesti Interneti Sihtasutusele, kui EIS nõukokku ei kaasata Eesti Interneti Kogukonda ja Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liitu, ning on esitanud ICANN-ile soovi peatada redelegeerimine. 18. detsembril 2012 nõustus pärast ebaõnnestunud domeenireformile järgnenud vägikaikavedu lõpuks redelegeerimisega Eesti Interneti Kogukond, kes kaasati kompromissina Eesti Interneti Sihtastuse nõukogu asemel Internetikasutajate Nõukotta. EIK: Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi poolt algatatud domeenireformi käigus on kadunud ligikaudu 80% kogu endistest Eesti maatunnusega internetilehekülgedest Arvutimaailm: 6. veebruar – linkruptipäev E24: Hind on pannud väikeettevõtjaid .ee domeenist loobuma Reformierakond: pri.ee sulgemine näitab suhtumist kodanikesse Vastuseks värskelt avalikustatud statistikale> 24. Aprill 2012 – 18:23, Lippmaad soovivad peatada .ee domeeni re-delegeerimise Eesti Interneti SA-le, am.ee Eesti Interneti Kogukond (18. detsember 2012). "A statement of support for the redelegation of the .ee ccTLD to the Estonian Internet Foundation". Eesti Interneti Kogukonna koduleht (Internet Achive'i kaudu). Originaali arhiivikoopia seisuga 16. jaanuar 2014. Riigikogu stenogramm 27. september 2010: Arupärimine domeenireformi ebaõnnestumise kohta (nr 475)
Valgushingamine

Valgushingamine ehk fotorespiratsioon on fotosünteesiprotsess, kus hapnik asendab Calvini tsüklis süsihappegaasi. Hapnik asendab süsihappegaasi, kui süsihappegaasi ei difundeeru õhust, kuid toimub fotosüntees ja hapniku akumuleerumine. See juhtub peamiselt lehe õhulõhede sulgemisel. Tulemusena astub hapnik rubisko (ribuloos-1,5-bisfosfaadi karboksülaas/oksügenaas) kaudu Calvini tsüklisse ja muudab fotosünteesi protsessi ebaefektiivsemaks, oksüdeerides ensüümi RuBP (ribuloos-1,5-bisfosfaat). Valgushingamine esineb C3-taimedel. Soojemates piirkondades peavad C3-taimed veekao kaitseks sulgema õhulõhed, põhjustades fotorespiratsiooni. Seda probleemi pole CAM- ja C4-taimedel, mis eraldavad hapniku Calvini tsüklist. C4-taimed Peterhansel, Christoph; Horst, Ina; Niessen, Markus; Blume, Christian; Kebeish, Rashad; Kürkcüoglu, Sophia; Kreuzaler, Fritz. "Photorespiration". Arabidopsis Book. 8.
Eurosüsteem

Eurosüsteem on euroala rahapoliitika teostaja, mis koosneb Euroopa Keskpangast ja euroala riikide keskpankadest. Eurosüsteemi esmane eesmärk on säilitada hinnastabiilsus euroalal. Samuti on Eurosüsteemi ülesanne kaitsta finantsstabiilsust ja edendada Euroopa finantslõimumist. Eurosüsteem on osa Euroopa Keskpankade Süsteemist, millesse kuuluvad kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide keskpangad. Euroopa Keskpank Austria keskpank (Österreichische Nationalbank) Belgia keskpank (Nationale Bank van België, Banque nationale de Belgique) Eesti Pank Hispaania keskpank (Banco de España) Hollandi keskpank (De Nederlandsche Bank) Iirimaa keskpank (Banc Ceannais na hÉireann, Central Bank of Ireland) Itaalia keskpank (Banca d'Italia) Kreeka keskpank (Τράπεζα της Ελλάδος, Trapeza tis Ellados) Küprose keskpank (Kεντρικη Τραπεζα της Κυπρου, Kentrike Trapeza tis Kyprou) Luksemburgi keskpank (Banque Centrale du Luxembourg) Läti Pank (Latvijas Banka) Leedu keskpank (Lietuvos bankas) Malta keskpank (Central Bank of Malta, Bank Ċentrali ta’ Malta) Portugali keskpank (Banco de Portugal) Prantsusmaa keskpank (Banque de France) Saksamaa keskpank (Deutsche Bundesbank) Slovakkia keskpank (Národná banka Slovenska) Sloveenia keskpank (Banka Slovenije) Soome keskpank (Suomen Pankki, Finlands Bank) TARGET2 Eurosüsteemi missioon. Euroopa Keskpanga koduleht. (Kasutatud 11. aprillil 2012.)
Valter Kraner

Valter Kraner (24. oktoober 1907 Peterburi – 20. oktoober 1997 Mjölby, Rootsi) oli eesti loomaarst. Ta õppis aastail 1930–1936 (lõpetas) Tartu ülikooli loomaarstiteaduskonnas, EYS Veljesto vilistlane. Valter Kraner töötas aastail 1938–1944 loomaarstina Valjalas, Orissaares, Kuressaares ja Varblas. 1944. aastal põgenes ta Rootsi. Ta oli ka harrastuskunstnik ja filatelist. Valter Kraner surnud. Teataja, 31. oktoober 1997, nr. 9, lk. 7. TÜ üliõpilased
Olevik

Olevik on "nüüd" mineviku ja tuleviku vahel või kõik selles toimuv. See on aeg, mida vahetult läbi elatakse ja milles toimuvat tajutakse vahetult. Olevik eeldab subjekti, kes selle määratleb. Psühholoogilise "näiva oleviku" kestus on umbes 3 sekundit. Mitterelativistlikus füüsikas käsitatakse olevikku teatud ajahetkena (ajatelje punktina). Ka mitterelativistlikus füüsikas muutub oleviku mõiste ebaselgeks, kui võrreldakse aega üksteisest kaugel asuvates kohtades. Näiteks võtab valguse jõudmine tähtedelt meieni aastaid, mistõttu me tajume olevikuna ammuseid sündmusi. hetk nüüd praegu siin siin ja praegu presentism aja nool minevik tulevik
Eesti Rahvusnõukogu

Eesti Rahvusnõukogu oli eesti pagulaste poliitiline organisatsioon Rootsis. Eesti Rahvusnõukogu asutati Stockholmis 12. mail 1947. Asutamiskoosolekust võtsid osa August Rei, Rudolf Penno, Johannes Klesment, Heinrich Laretei, Aleksander Warma, Johan Kõpp, Hans Rebane, metropoliit Aleksander, Gustav Suits, Johannes Sikkar, Heldur Tõnisson, Johannes Mihkelson, Heinrich Mark, Eerik Laid, Tõnis Kint, Artur Ekbaum, Nikolai Metslov, Kaul Kadak ja Eduard Poom. Rahvusnõukogu ülesandeks oli sidemete loomine poliitiliste parteide ja rühmituste kaudu vastavate rahvusvaheliste poliitiliste liitudega, märgukirjade saatmine, rahvusvahelistest konverentsidest osavõtmine, Eesti olukorra selgitamine ja Eesti tuleviku kavastamine Eesti Rahvusnõukogusse kuulusid järgmised erakonnad: Eesti Sotsialistliku Partei Välismaine Koondis (esimees Johannes Mihkelson, Gustav Suits, Raimond Kolk, Aleksander Kaelas, Madli Kurdve, Ursula Wallberg) Eesti Liberaaldemokraatlik Koondis (Aleksander Warma, Heinrich Mark, Endel Krepp, Ants Oras, Harald Perlitz, Aleksander Terras, Kaljo Käärik) Eesti Demokraatlik Unioon (Rudolf Penno, Johannes Sikkar, Aksel Mark, William Muld, Evald Uustalu, Enno Penno) Põllumeeste Kogud (Tõnis Kint, Helmut Talts, Ruth Talts) Eesti Rahvusnõukogu toetas Vabariigi Valitsust eksiilis ja nende koosseisud kattusid enamasti. Eesti Rahvusnõukogu juures asus Eesti Välisvõitluse Fond. 1947–1963 August Rei (oli ka Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis) 1963–1970 Aleksander Warma (oli samal ajal ka Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis) 1971–1975 Tõnis Kint (oli ka Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis) 1976–1979 Johannes Mihkelson 1979–1983 Aksel Mark 1983–1988 Mihkel Mathiesen 1988–1995 Ursula Wallberg 1995– Enno Penno Esimees: Ursula Wallberg Peasekretär: Arvo Horm Endised esimehed: Johannes Mihkelson, Aksel Mark, Mihkel Mathiesen ERN koalitsioonirühmade poolt esitatud: Eesti Demokraatlik Unioon: Enno Penno, Rein Tarmet, Indrek Martinson Eesti Liberaal-Demokraatlik Koondis: Andres Käärik, Aleksander Terras, Kaljo Käärik Eesti Sotsialistliku Partei Välismaa Koondis: Ernst Peterson, Bernhard Mäelo, Jaan Seim Eesti Põllumeeste Kogud Rootsis: Helmut Talts, Arved Ruusa, August Sikk Eesti Vabariiklik Ühing: Rudolf Jalakas, Zoja Raskasov, Arvo Mägi Üldkogu liikmete poolt valitud: Gustav Ränk, Peeter Luksep, Ülo Ignats, Harri Kiisk, Ago Pärtel, Kalju Lepik, Hele Lüüs, Heinrich Mark, Ilo Käbin, Jaan Ruusa ERN esindus Göteborgis: Gerhard Peet ERN Välisesindused ja usaldusmehed: Soome: Heimo Rantala; Norra: Veslemy Gulhaugen; Taani: Sigrid Koern; Saksamaa: Ilo Käbin, Heli Muld-Schwenne; Prantsusmaa: Vahur Linnuste, Fanny de Sivers; Inglismaa: Einar Sanden; USA Idarannik: Olev Olesk, Ants Pallop, Elmar Järvesoo; USA Läänerannik: Avo Piirisild, Alfred Treiman, Arne Tõnis Kint, Heino Valvur; Kanada: Edgar A. Heinsoo (Montreal), Jaan Timusk, Endel Aruja (Toronto) Heinrich Mark. Eesti Rahvusnõukogu – poliitiline koalitsioon. Teataja, 7. juuni 1997, nr. 6, lk. 8.
Ilja Pähn

Ilja Pähn (28. jaanuar 1915 Tartu – 19. juuli 2006) oli eesti arst. Ta õppis aastail 1933–1939 (lõpetas) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. Pähn oli aastail 1939–1944 Tartu Ülikooli silmakliiniku assistent, 1944. aastal põgenes ta Rootsi. Ta oli Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis esimees, Eesti Pensionäride Ühingu ja Eesti Arstide Seltsi Rootsis liige. Tema abikaasa Mai Raud-Pähn oli eesti kunstiajaloolane. Jaan Novek. Ilja Pähn - in memoriam. Eesti Päevaleht, 17. august 2006, nr. 32, lk. 11. TÜ üliõpilased
William Petersen

William Louis Petersen (sündinud 21. veebruaril 1953 Evanstonis Illinois's ) on USA näitleja; tuntud eeskätt Gil Grissomi osatäitjana seriaalis "CSI kriminalistid". "Thief" (1981) "Manhunter" (1986) "Fear" (1996) "The Contender" (2000) "CSI kriminalistid" (Gil Grissom, 2000–)
Werol Tehased

AS Werol Tehased on Eesti rapsiõlitootja, mis asutati 1997. aasta aprillis ja mis pankrotistus 2012. aastal. Tartu maakohus kuulutas ettevõte pankroti välja 2012. aasta 5. aprillil. Werol Tehased kuulus enne pankrotistumist Rein Kilgi osalusega AS Pere kontserni. Varem kuulus 98 protsenti ettevõtte aktsiatest riigile. AS Werol Tehased Tartu ringkonnakohtu otsus 10. juuni 2011
Sarapuli rajoon

Sarapuli rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb edelas Tatarstaniga ja kirdes Permi kraiga. Läbi rajooni voolab Kama jõgi. Rajoon jaguneb 17 külaasunduseks (сельское поселение) ja neis on kokku 58 asulat. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 10% elanikest udmurdid, 79,4% venelased ja 6% tatarlased. Q126684906 http://sarapulrayon.udmurt.ru/ http://www.udmgossovet.ru/samoupravlenie/regions/sarapulskiy/
Aglomeraat

Aglomeraat on mitmetähenduslik sõna, mis võib tähendada: Aglomeraat on geoloogias valdavalt ümardunud klastidega püroklastiline sete, mille keskmine terasuurus ületab 64 mm.
Jean-Philippe Ravoux

Jean-Philippe Ravoux on Prantsuse filosoof. Ta on endine Aix-Marseille Ülikooli filosoofiaprofessor. Foreign Rights. Vaadatud 11.04.2012
Howard Scherry

Howard Scherry on USA kirjandusteadlane ja tunnustatud Antoine de Saint-Exupéry uurija. Ta on pidanud loenguid "Väikese printsi" teemal. Scherry on ka New Yorgis tegutseva organisatsiooni Remembering Saint-Exupéry ('mäletades Saint-Exupéryd') juht. Singleton, Maura (2008) The Vanished Prince. In the footsteps of Antoine de Saint-Exupéry. The University of Virginia Magazine. Vaadatud 11.04.2012
Sünnitus

Sünnitus ehk sünnitamine on raseduse kulminatsioon, kus üks või mitu loodet väljub naise emakast. Loote emaihust väljumist nimetatakse sünnituseks, kui rasedus on kestnud vähemalt 28 nädalat. Kui rasedus katkeb või katkestatakse enne seda, nimetatakse seda abordiks. Normaalne sünnitus kulgeb kolmes etapis: emakakaela avanemine, loote väljumine emakast emakakaela ja tupe kaudu ning platsenta väljumine emakast. Paljudel juhtudel on vaja teha keisrilõige – loode eemaldatakse ema kehast kirurgiliselt kõhu kaudu. Ameerika Ühendriikides moodustavad keisrilõikega sünnid 31,8% ja Kanadas 22,5% kõigist sündidest. 2021. aastal viidi läbi esimene uuring, milles uuriti valgusreostuse mõju lootele ja näidati, et seda tüüpi reostus võib enneaegse sünnituse määra suurendada 13%. Nõukogude ajal lubati sünnitusmajas emal kohtuda oma vastsündinuga vaid toitmiseks. Isa ei tohtinud näha sünnitust. Sünd Aktiivsünnitus Vastsündinu Poegimine CDD.gov CTV.ca CTV News on caesarean sections Laura M. Argys Susan L. Averett Muzhe Yang (22. detsember 2020). "Light pollution, sleep deprivation, and infant health at birth". Kiisler, Vilja (24. märts 2023). "Vabastage Leida Laius!". Eesti Päevaleht. Vaadatud 24. märtsil 2023. Marge Sillaots, Kodusünnitusel lapse surma põhjustanud ämmaemand sai tingimisi karistuse, Õhtuleht, 27. oktoober 2015
Austen Chamberlain

Sir Joseph Austen Chamberlain (16. oktoober 1863 Birmingham – 17. märts 1937 London) oli Suurbritannia riigimees. Ta oli 1892–1937 Suurbritannia parlamendi liige ja pidas muidki kõrgeid riigiameteid. Ta sai 1925. aastal Nobeli rahuauhinna. Ta oli Joseph Chamberlaini poeg ja Neville Chamberlaini poolvend.
Tobias Asser

Tobias Michael Carel Asser (28. aprill 1838 Amsterdam – 29. juuli 1913 Haag) oli juudi päritolu Hollandi jurist ja õigusteadlane. Ta sai 1911. aastal Nobeli rahuauhinna oma osaluse eest Alalise Vahekohtu asutamisel 1899. aastal.
Lennujaam

Lennujaam on avalik rajatis, kuhu maanduvad ja kust tõusevad õhku õhusõidukid. Lennujaam koosneb mitmest osast (lennurajast, ruleerimisteest jne). Tavaliselt kuulub lennujaam riigi valitsusele. Lennujaam on õhusõidukite regulaarseks vastuvõtuks, hooldamiseks ja väljasaatmiseks, reisijate teenindamiseks, lasti- ja postiveo korraldamiseks ning lennuliikluse tagamiseks tarvilike ehitiste kogum. Tegevus toimub lennujaamas mitmes osas. Terminalihoone (ingl airport terminal) on koht, kus toimub lennujaama administreerimine. Selles hoones kontrollitakse reisijaid reisi eel ja järel. Reisijatele on ette nähtud salongid, kohvikud jms. Ruleerimisrada (ingl taxiway) on rada lennujaamas, mis ühendab lennurada perroonide ja angaaridega, millelt õhusõiduk saab õhku tõusta ja maanduda. Need on kaetud asfaldiga või betooniga nagu lennurada. Lennurada (ingl runway) on maariba lennujaamas, kuhu õhusõiduk saab maanduda ja kust õhku tõusta. Rajale tehakse erimärgistusi, et see erineks tavalistest maanteedest. Samuti aidatakse pärast päikseseloojangut lennukitel ohutuks maandumiseks spetsiaalselt varustatud valgustitega. Perroon (ingl apron) on ala lennujaamas, kus õhusõiduk on pargitud, seda laaditakse, tangitakse kütust või lastakse inimesi pardale. Perrooni suurus on ette nähtud tavaliselt oodatavate külastatavate õhusõidukite arvu järgi. Nõuetekohaselt tuleb perroonid varustada sobiva teekattega. Angaar ehk lennukikuur (ingl hanger) on kaitstud suletud ala õhusõidukite hoiuks. Angaaris remondivad ja hooldavad mehaanikud õhusõidukeid. Ruleerimistee ühendab angaari nii, et hooldamisele tulev lennuk saab lihtsalt liigutada ja tulla angaari. Lennujuhtimistorn (ingl control tower) on koht, kus lennujuhid kontrollivad õhusõidukeid, olenemata kas need on õhus või maa peal. Piloot ja lennujuht vahetavad infot raadio teel. Lennujuht informeerib piloote lennujaama liiklusest, ilmastikust ja lennuraja tähelepanekutest, mille põhjal piloot otsustab ja proovib turvalist maandumist. Parkla (ingl parking lot) on ette nähtud koht sõidukite parkimiseks nii lennujaama personalile kui ka reisijatele. ayeshazenemij (2013). "Airport facilities". SlideShare. Vaadatud 11.03.2020. Sadanandam Anupoju. "Components of an Airport". The constructor - civil engineering home. Vaadatud 11.03.2020. Lennuväli Ruleerimisrada Sõlmlennujaam Eesti lennujaamade ja lennuväljade loend Norra lennujaamade loend Lennujaamade ja lennuväljade loendid riigiti Lennujaamade loend reisijate arvu järgi Lennujaama maapealne teenindus
Istra

Istra (vene keeles Истра) on linn Venemaal Moskva oblastis, Istra linnaringkonna (2017. aastani Istra rajooni) keskus. Linn asub Moskvast 40 km kaugusel, Moskva–Riia raudtee ja Istra jõe ääres. 2010. aastal elas linnas 35 106 inimest. 16. sajandist on teada praeguse linna kohal Voskressenskoje küla, linnaõigused saadi 1781. aastal, kui asula kandis nime Voskressensk (Воскресенск). Praeguse nime sai linn Istra jõe järgi 1930. aastal. Istras asub 1656. aastal asutatud mungaklooster. В результате атаки беспилотников в Подмосковье пострадали два человека. BBC News Русская служба, 21. august 2023
Đà Nẵngi lennujaam

Đà Nẵngi lennujaam (Sân bay quốc tế Đà Nẵng, Cảng hàng không quốc tế Đà Nẵng) on lennujaam Vietnamis Đà Nẵngis. Đà Nẵngi lennujaama IATA kood on DAD, ICAO kood VVDN. Rajad on betoonkattega (pikkusega 3048 m). Lennujaama kasutavad lennuettevõtted Vietnam Airlines, Jetstar Pacific, China Southern Airlines, AirAsia, Korean Air.
Alaskiit

Alaskiit on leelispäevakivi-graniidi leukokraatne erim. Alaskiit koosneb peaaegu täielikult kvartsist ja leelispäevakivist. Viimasel ajal[millal?] peetakse alaskiiti leelispäevakivi-graniidi sünonüümiks.[viide?] Alaskiit kuulub granitoidide hulka.
Vest

Vest on ülakeha kattev ilma varrukateta riietusese. Vestid võivad olla lõngast kootud, kangast või nahast õmmeldud, neid valmistatakse nailonist ja polüestritest, aga ka keskkonnasõbra­likest materjalidest - linast, kanepist, orgaanilisest puuvillast, lüotsellist, taaskasutatud polüestrist jne. Vesti kinnitus võib olla eest nööpide, trukkide, naastude või tõmblukuga või üldse mitte lahtikäiv (pannakse selga üle pea). Veste tehakse mustriga ja ühevärvilisi, tepituid, taskutega, püstkrae või kõrge kaelusega, stiililt on nad ametlikud, elegantsed, sportlikud, igapäevased jne. Vesti kantakse tavaliselt mõne muu ülakeha katva rõivaeseme peal (näiteks triiksärgi või T-särgi). Vesti peal võidakse kanda pintsakut. Euroopas võeti vest kasutusele 18. sajandi lõpul. Eestis said vestid rahvarõivana tuntuks 19. sajandi alguses, kui neid kanti Põhja- ja Lääne-Eestis ning saartel. Eesti meeste vestid olid sirglõikelised ning neid kanti pikk-kuue või vati all. Vestid õmmeldi kas ülerõivaga samast villasest riidest või kooti selleks eri värvi riidest, mis võis olla triibuline või ruuduline. Jõukuse tunnuseks oli lillelisest siidist või trükimustriga puuvillasest riidest vestid. Vesti seljatagune õmmeldi linasest kangast või isegi takusest riidest, sest see ei paistnud üleriiete alt välja. Vestid olid enamasti kahe nööbireaga, varasemad kurguni nööbitavad, hilisemad revääridega. Talumeeste vestikandmine muutus tavaliseks 19. sajandi teisel poolel, kui moodi tulid linnamoelised ülikonnad. Jakk Kampsun Killuvest ja Kuulivest Päästevest Särgik Vatt (riietus) Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 349 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 238 Eesti rahvariiete ajalugu. Ilmari Manninen. 1927, 2009. Vest. Eesti Rahva Muuseum Vest, naiste. Eesti Rahva Muuseum Kudumid. Muhu vest
Pintsak

Pintsak on pikkade varrukatega, ülakeha ja puusi kattev eest nööbitav kuub. Pintsak on sagedamini meeste rõivaese, kuid ka naiste kostüümijakki võidakse nimetada pintsakuks. Pintsak on tihti ülikonna osa. Pintsak võib olla villasest, poolvillasest, linasest riidest, sametist, nahast. Tavaliselt voodriga. Pintsakul võivad olla taskud, lõhik. Pintsaku all võidakse lisaks särgile kanda vesti.
Magunalised

Magunalised (Papaveraceae) on kaheiduleheliste taimede sugukond, mis kuulub seltsi tulikalaadsed. Sugukonnas on umbes 30 perekonda ja 600 liiki. Sugukonna esindajaid võib leida peaaegu kõikjal maailmas, kuigi troopikas harva. Enamik liikidest on rohttaimed, kuid leidub ka väikesi põõsaid. On üheaastasi, kaheaastasi liike, aga ka püsikuid. Chelidonium – vereurmarohi Corydalis – lõokannus Fumaria – punand Papaver – magun Dicentra – murtudsüdameke Hylomecon Lamprocapnos – murtudsüda
Erim

Erim on mineraali või kivimi kitsamalt defineeritud vorm. Näiteks rubiin on alati tumepunase värvusega, kuid mineraloogiliselt on rubiin korundi erim. Korund aga ei pruugi olla värvunud punaselt, näiteks safiir on enamasti sinise värvusega korundi erim. Erimi mõistet kasutatakse ka kivimeid kirjeldades. Näiteks trondhjemiit on tonaliidi leukokraatne erim.
Leeliskivim

Leeliskivim (inglise alkaline rock) on suhteliselt suure kaaliumi- ja naatriumisisaldusega tardkivim. Suhteliselt suur leelisoksiidide (kaalium- ja naatriumoksiidi) sisaldus tähendab selle suhtelist kogust alumiinium- ja ränioksiidi suhtes. Keemilist valemit kasutades näeb asi välja järgmine: [(Na2O+K2O):Al2O3:SiO2] erineb suhtest 1:1:6, kas Al2O3 või SiO2 defitsiidi suunas. Eesliite "leelis-" lisamine defineeritakse siiski pisut erinevalt. Selle eesliitega nimetatakse tardkivimeid, mis sisaldavad kas leelisamfiboole, leelispürokseene või feldšpatoide. Tuleb muidugi hoolikalt jälgida, kas eesliide "leelis-" on lisatud kivimi või mineraali põhinimele. Näiteks leelispäevakivi on mineraal, mistõttu tema kohta siinne jutt ei käi. See aga ei pruugi alati aidata, sest mõnikord võidakse näiteks leelispäevakivi-graniit lühendada leelisgraniidiks (mis on iseenesest täiesti lubamatu). See võib muuta asjast korrektse arusaamise keeruliseks. Leeliskivimit tuleb eristada leeliselisest kivimist, mis on mitmetähenduslik termin. Tavaliselt nimetatakse leeliselisteks tardkivimeid, mis sisaldavad normaalsest enam leelisoksiide, kuid terminit ei seota range valemiga. Leelis
Režiim

Režiim (prantsuse sõnast régime < ld regimen 'juhtimine, valitsemine') on mitmetähenduslik sõna. Režiim on riigikord, valitsemisviis. Autoritaarne režiim Totalitaarne režiim Režiim on  (rangelt) kindel elu‑, tegevus‑, töö‑ vm korraldus. Režiim on (nt seadmel, masinal) töötamise, toimimise tingimused. Režiim on looduslike (keskkonna)tegurite mõjumise või avaldumise rütm. Kliimarežiim Mullarežiim Põhjaveerežiim Soojusrežiim Veekogu või soo toiterežiim Veerežiim Režiim on vajalike seaduste ja abinõude süsteem, nt majanduses, keskkonnakaitses. Säästurežiim Kaitserežiim (nt kaitsealal) Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006. EE 8. köide, 1995 Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Reservuaar

Reservuaar on (suur) hermeetiline vedeliku- või gaasimahuti. Reservuaarid on enamasti valmistatud raud- või pingbetoonist või terasest. Balloon Paak Tank (mahuti) Tsistern Gaasihoidla Naftahoidla Veehoidla EE 3. köide, 1988. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Päis

Päis on millegi algusosa, pea. Päis on infotehnoloogias sama mis päistiitel ehk leheküljepäis. Päis ehk skooleks on paelussi keha eesosa. ... EE 7. köide, 1994 Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
1971. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 1971. aastal toimusid Bulgaarias Sofias.
Monika Larini

Monika Larini (sünninimega Monika Läänesaar; sündinud 30. juulil 1972) on eesti kultuurikorraldaja ja teatriteadlane. Ta on alates 2012. aastast Eesti Etendusasutuste Liidu tegevjuht. Varem on ta aastaid juhtinud Eesti Näitemänguagentuuri, millest ta arendas aastaks 2008 välja laiapõhjalisema valdkondliku infokeskuse Eesti Teatri Agentuuri, ja olnud Eesti Instituudi direktor. Eesti Instituuti asub juhtima Monika Larini
Antagonism

Antagonism on vaenulike ühiskondlike jõudude kokkupõrge ja nendevaheline lepitamatu võitlus. Tuntud on nt Immanuel Kanti, Arthur Schopenhaueri ja marksistlik antagonism (klassivõitlus). Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]