laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mihkel Piigert

Mihkel Piigert (3. detsember 1891 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 25. aprill 1945 Ostseebad Niehagen, Saksamaa) oli Eesti sõjaväelane ja sporditegelane. Lõpetas 1913. aastal Riia merekooli. Sõitis madrusena (sh Kihnu Jõnni laeval) ja kaptenina kaubalaevadel. Võttis mereväelasena osa I maailmasõjast ja Vabadussõjast. Oli Eesti mereväe sideülem, auastmelt kaptenmajor (1938). Põgenes 1939. aastal Saksamaale. Võistles edukalt sõudmises ja purjespordis (oma purjejahil Irvin). Oli Eesti Jahtklubide Liidu asutajaliige ja juhatuse sekretär, mereväe spordiringi esimees ja Tallinna Jahtklubi abiesimees. Tegi kaastööd Eesti Spordilehele ja spordiaastaraamatutele. Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk (1933) Kotkaristi IV klassi teenetemärk (1936) Ohvitseride andmekogu Biograafia ESBL-is
Fritz Schlumpf

Federico Filippo Augustino Schlumpf (24. veebruar 1906 Omegna – 18. aprill 1992 Basel) oli Šveitsi päritolu Prantsuse tekstiilitööstur ja autokollektsionäär.
Rudolf Oole

Rudolf Oole (27. september 1896 Tartumaa – 28. mai 1960 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (major). Ohvitseride andmekogu
Paul Piirisild

Paul Piirisild (27. märts 1909 – 17. oktoober 1982 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (leitnant). Ohvitseride andmekogu
Alifaatsed ühendid

Alifaatne ühend on orgaaniline ühend, mis ei sisalda benseenitsüklit ehk benseenituuma. Nende hulka kuuluvad atsüklilised ehk avatud ahelaga ühendid ja alitsüklilised ühendid ehk ühendid, mille struktuuris on mõni suletud ahel, kuid mitte benseenitsükkel. Benseenitsüklit sisaldavaid ühendeid nimetatakse aromaatseteks. Alifaatsed ühendid võivad olla küllastunud (alkaanid, nt heksaan) või küllastumata (nt hekseen), sisaldades kaksiksidemeid (alkeenid) või kolmiksidemeid (alküünid). Süsinikuahelaga võivad vesiniku asemel ühineda teised elemendid, millest kõige levinumad on hapnik, lämmastik, väävel ja kloor. Lihtsaim alifaatne ühend on metaan (CH4). Enamik alifaatseid ühendeid põlevad, mistõttu saab süsivesinikke kasutada kütustena, nt metaani Bunseni põletites ja vedelgaasina või atsetüleeni keevitusel. Aromaatsed ühendid Alitsüklilised ühendid Mõnes eestikeelses allikas samastatakse alifaatsed ühendid atsüklilistega. (Nt Andres Talvari "Orgaaniline keemia" Tallinn: Sisekaitseakadeemia, 2006, lk 13.) IUPAC "Compendium of Chemical Terminology", 2. trükk ("Gold Book"), 1997. Parandatud veebiversioon: "Aliphatic compounds", 1995.
Jaak Rebane

Jaak Valter Rebane (22. november 1912 Häädemeeste vald, Pärnumaa – 1. märts 2010 Tallinn) oli eesti arst. Ta teenis 7. Jalaväerügemendis ja oli arvel reservis eriteadlasena. Ohvitseride andmekogu
Saudi Araabia kuningas

Saudi Araabia kuningas on Saudi Araabia kuningriigi valitseja. Kuninga tiitel võeti kasutusele 1932. aastal, kui riik loodi. Kuningal on absoluutne võim ning traditsiooniliselt on enamik võtmepositsioonidest kas tema või kroonprintsi käes. Kuningriigi rajaja Ibn Saud nimetas 1933. aastal oma vanima poja kroonprintsiks ja viimane sai Ibn Saudi surres 1953. aastal uueks kuningaks. Ta kukutati aga 1964. aastal oma perekonna poolt, kuna tema poolvennad kartsid, et Sa‘ūd jagab võimu laiali oma poegade vahel ning jätab nemad võimust ilma. Nii kujunes traditsiooniks, et trooni ei päri mitte eelmise kuninga poeg, vaid tolle vend, kes on ühtlasi esimese kuninga Ibn Saudi poeg. See traditsioon aga kaob peagi, sest Ibn Saudi elusolevad pojad liginevad kõik 80-le või on selle vanuse ületanud ning praegune kuningas on nimetanud uueks kroonprintsiks oma poja. 1932–1953 ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd (u. 1880–1953) 1953–1964 Saud (1902–1969) 1964–1975 Faisal (1906–1975) 1975–1982 Khalid (1913–1982) 1982–2005 Fahd (1923–2005) 2005–2015 ‘Abdullāh (1924–2015) 2015. aastast Salmān (1935–)
Ilmar Evert

Ilmar Evert (2. september 1914 – 11. mai 2009 Toronto) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant). Ohvitseride andmekogu
Erich Osvald Moor

Erich Osvald Moor (29. september 1914 Valga – 2. mai 2009 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant). Ohvitseride andmekogu
Enn Kailvee

Enn Kailvee (kuni 1937. aastani Edgar Blauberg; 10. märts 1914 Särevere vald, Järvamaa – 28. veebruar 2008) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant). Ohvitseride andmekogu
Rudolf Bruus

Rudolf Alfred Bruus (1. veebruar 1916 Berdjansk, Tauria kubermang, Venemaa – 16. märts 2005 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). Rudolf Bruus õppis Tartu poeglaste gümnaasiumis, astus vabatahtlikuna kaitseväkke ja teenis Eesti kaitseväe 3. Üksikus Jalaväepataljonis. Lõpetas 1938. aastal sõjakooli, ülendati 24. veebruaril 1939 nooremleitnandiks. 1940. aastal pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist liideti 3. Üksik Jalaväepataljon 22. Eesti Territoriaalne Laskurkorpusega, mille koosseisust Teine maailmasõja alglahingute käigus, Porhovi lahingu ajal läks üle Saksa poolele 9. juulil 1941. Teises maailmasõjas oli ta 3. Eesti SS-vabatahtlike brigaadi 43. SS-vabatahtlike rügemendi II pataljoni ülem ja hiljem 20. Eesti Relvagrenaderide SS-diviisi 46. Relva-SS Grenaderirügemendi II pataljoni ülem. 24. veebruaril 1944 ründasid 46. rügemendi II pataljoni osad SS-Haupsturmführer Rudolf Bruusi juhtimisel Riigiküla sillapead. Lahing kestis üle kümne tunni ja sillapea likvideeriti. Sillapea purustamise eest autasustati rügemendiülemat, SS-Haupsturmführer Rudolf Bruusi I klassi Raudristiga. Rudolf Bruus sai 4. märtsil 1944 Vepskülas kuulipildujavalangust jalgadesse haavata. Teise maailmasõja järel ta arreteeriti ja tunnistati nõukogude tribunali otsusega 11. augustist 1945 §58-1a. Kolonelleitnant Rudolf Bruus suri 16. märtsil 2005 ja on maetud Tallinna Metsakalmistule. II klassi Raudrist (10.01.1944) I klassi Raudrist (27.02.1944) Kotkaristi II klassi teenetemärk (18.02.1997) 20. Eesti SS Vabatahtlike Diviis Suri kolonelleitnant Rudolf Bruus, Eesti kaitseväe veebileht 18.03.2005 Ohvitseride andmekogu
Paul Liitoja

Paul Liitoja (1. oktoober 1917 Paide vald, Järvamaa – 18. oktoober 2004) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant). Paul Liitoja Eesti ohvitseride andmekogus
Evald Jaagus

Evald Jaagus (31. juuli 1915 Tallinn – 28. august 2003 Syracuse, New Yorgi osariik, USA) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant). Ohvitseride andmekogu
Malmö ülikool

Malmö ülikool (rootsi keeles Malmö universitet), endise nimega Malmö kõrgkool, on kõrgkool Rootsis Malmös. Kool avati 1998. aastal, mil linna juhtivad figuurid otsustasid Malmö tööstuslinnast intellektuaalseks keskuseks muuta. Malmö kõrgkoolis õpib praeguse seisuga umbes 24 000 üliõpilast. Kooli koduleht
Vasaku jala reede

"Vasaku jala reede" on Eesti 2012. aasta kriminaalkomöödia, mille lavastasid Andres Kõpper ja Arun Tamm. Film esilinastus 15. veebruaril. Film räägib mitme seltskonna käekäigust ühe omapärase reedese päeva jooksul. Filmivõtteid tehti 2011. aasta juulist augustini Tallinnas Lasnamäel, Vanalinnas, Põhja-Tallinnas ja Pirital. Võttepäevad ulatusid kohati kuni 20 tunnini. Filmiti kaameraga Red One. Priit Võigemast – "Lihunik" Taavi Teplenkov – "Kärn" Priit Loog – Tõnis Arun Tamm – Kris Ott Lepland – Leemet Hendrik Toompere juunior – raamatupidaja Ivo Uukkivi – karm pätt Raivo Trass – veteran Risto Proosa – Glen Gerli Rosenfeld – Cärol Tagne Võip – Liisi Martin Mill – Matu Sten Karpov – pundijuht "Ketas" Hasan Steinberg – Linnar Mart Müürisepp – Risto Eva Pajus – Eva Kirke Algma – Kirke Lauri Pedaja – noor narkomaan Madis Veltman – vaikne narkomaan Martin Algus – kummaline narkomaan Katri Kitsing – tüdruksõber Katrin Lana Vatsel – võõrasema Mattias Naan – vend Salme Poopuu – vanaema Ago Roo – boss Tiit Sukk – kaitseingel 2012. aastal käis Eesti kinodes filmi vaatamas 32 990 inimest. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2013. Vaadatud 5. mail 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Üle viiesaja noore kandideeris filmi "Vasaku jala reede"" – elu24.ee, 26. aprill 2011 "Lõppesid Eesti mängufilmi "Vasaku jala reede" võtted" – publik.ee, 19. august 2011 Anne Sääsk ""Vasaku jala reede": Elagu noored tegijad! Ja Nietzsche!" – publik.ee, 16. veebruar 2012 Leemet Prits ""Näitlejad jäid püstijalu magama. Aga töötasid tasuta!"". Õhtuleht, 17. veebruar 2012 "Uus kodumaine film "Vasaku jala reede" saavutas kinodes vaadatavuselt teise koha" – elu24.ee, 22. veebruar 2012 Peeter Piiri "Eesti filmiburger on tulnud". Sirp, 2. märts 2012
Tüüp 96 (ratassoomuk)

Tüüp 96 (96式装輪装甲車, kyuu-roku-shiki-sourin-soukou-sya?) on Jaapani ratastega (8x8) soomustransportöör, mis võeti kasutusele 1995. aastal. Jaapani Omakaitsevägede kasutuses on 2010. aasta seisuga 289 selletüübilist soomukit ja ekspordiks neid ei pakuta. Tüüp 96 on kaheksarattaline (8x8) soomustransportöör. Mootoriruum paikneb ees vasakul ja heitgaaside väljalasketorustik ning õhu sissevõtuavad paiknevad samuti vasakul küljel. Standardvarustusse kuuluvad ABK relvade vastase kaitse süsteem, laserivastane hoiatussüsteem, roolivõimendi, keskne rehvirõhu reguleerimise süsteem ja suitsugranaadiheitjad masina katusel kahel pool jalaväeruumi. Juht istub ees paremal ja tema pea kohal on luuk ja kolm periskoopi, millest üks on võimalik asendada passiivse öövatlusseadmega. Komandör/laskur paikneb juhi seljataga ning tal on ümberringi paiknevate vaatlusavadega väike torn. Torni ees paikneb 12,7 mm kuulipilduja M2 Browning (on ka 40 mm automaatne granaadiheitjaga relastatud masinaid), mida saab tõenäoliselt ka torni seest opereerida. Tagumises jalaväelaste sektsioonis on ruumi kaheksale sõdurile. Tavaliselt kasutatakse sisse-välja pääsemiseks elektrilist luuki masina tagaseinas. Jalaväeruumi laes on lisaks viis luuki: kaks paremal ja kolm vasakul pool telgjoont. Mõlemal küljel on vähemalt kaks laskeava koos vaatlusseadmetega. Kuulduste järgi arendab Jaapan uut tüüp 96-l põhinevat ABK luuresoomukit, mis oleks varustatud vajalike sensoritega ja võimeline ise puhastuma. Varustuse hulka kuuluks ka ilmavaatlussüsteem. "Type 96" (Inglise keel). www.army-guide.com. Vaadatud 30.01.2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "UNITED NATIONS REGISTER OF CONVENTIONAL ARMS: Japan 2010" (Inglise keel). ÜRO. 31.05.2011. Vaadatud 30.01.2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Type 96 on military-today.com Type 96 on globalsecurity.org Excerpt from Jane's Armour and Artillery 2008
Noortürklased

Noortürklased (türgi keeles Jön Türkler või Genc Türkler, prantsuskeelsest nimest Les Jeunes Turcs) olid poliitiline liikumine, mis taotles Osmanite riigi reformimist. Liikumine oli sultanite absoluutse monarhia vastu ning pooldas lühiealise Kanûn-ı Esâsî põhiseaduse taastamist. Noortürklased tõusid Türgi poliitikas esile esmalt 1876. aastal, kui neile lähedal seisev Ahmed Şefik Midhat Paşa (Mithat-paşa) korraldas riigipöörde, kukutas sultan Abdülaziz I ja pani võimule Murad V, jäädes ise troonitaguseks võimuks. Murad V valitsusaeg jäi aga lühikeseks: 93 päeva kestnud valitsusaja järel kukutas Muradi tema vend Abdul Hamid II, kes pani ta üksikvangistusse ning alustas noortürklaste vastaseid repressioone. 1908. aastal toimunud noortürklaste revolutsioon kukutas sultan Abdul Hamid II, alustades Osmanite riigi teist konstitutsioonilist perioodi. Riigisisestele reformidele vaatamata ei saatnud noortürklaste valitsust edu välispoliitikas. Balkanil, Lääne-Armeenias ja Araabias puhkes vabadusvõitlus, Itaalia-Türgi sõjas 1911–1912 ja Balkani sõdades 1912–1913 kaotati territooriume. Läänemeelsete reformide ajastu lõppes, kui Türgi Esimeses maailmasõjas lüüa sai ning noortürklaste valitsus langes. Türgi iseseisvussõjas 1919–1922 võimule tulnud Mustafa Kemal Atatürk ei andnud noortürklaste juhtidele luba kodumaale naasta. Siiski langesid tema Türgi Rahvusliku Liikumise eesmärgid noortürklaste omadega suuresti kokku, mistõttu paljud noortürklased ühinesid tema Rahvusliku Vabariikliku Parteiga (Cumhuriyet Halk Partisi). Nimi "Noortürklased" viitas Türgi ühiskonna liikmetele, kes olid progressiivsed, uuendusmeelsed ja vastustasid senise olukorra jätkumist. Liikumise taustaks oli rikkalik dissidentluse traditsioon, mis kujundas Osmanite riigi hilise ajajärgu vaimu-, poliitika- ja kunstielu kuni impeeriumi allakäigu ja lagunemiseni. Paljud noortürklased olid mitte üksnes poliitiliselt aktiivsed, vaid ka kunstnikud, riigiametnikud ja teadlased. Tänapäeval ülistavad paljud türklased noortürklasi kui jõudu, mis algatas tänapäeva Türgi liberaliseerimise. Ehkki noortürklasi on süüdistatud tänapäeva Türgi ajaloo esimese riigipöörde toimepanekus 1913. aastal, usutakse Türgis tavaliselt siiski, et nende tegevust võib pidada progressiivseks ka praeguste standardite järgi.
Aleksander Kask (Soldina jaamaülem)

Aleksander Kask (24. märts 1879 Jamburg – 22. jaanuar 1929 Tartu) oli Eesti raudteelane ja poliitik. Alates 1914. aastast oli ta Soldina jaamaülem. 1918. aastal laskis ta kraavi kaks bolševike sõjaväerongi ja mõisteti selle eest surma. Aleksander Kask oli Joala põllumeeste kogu eestseisuse liige ja alates 1927. aastast Virumaa maavolikogu liige. Ta suri vähki. J. G. Aleksander Kask †. Virumaa Teataja, 26. jaanuar 1929, nr 11, lk 1.
Veeloomade asustamine

Veeloomade asustamine (inglise stocking või restocking) on tegevus, mille käigus kasvatatakse noorloomi väljaspool looduslikku keskkonda ja siis lastakse looduslikku veekogusse. Veeloomi võib asustada selleks, et täiendada olemasolevaid asurkondi, või selleks, et luua uut asurkonda. Veeloomi võivad asustada nii valitsusasutused avalikesse veekogudesse kui eraorganisatsioonid ja -isikud eravalduses olevatesse veekogudesse. Tavaliselt asustatakse veekogudesse kalu, kuid põhimõtteliselt võib asustada ükskõik milliseid veeloomi. Veeloomi, kõigepealt kalu, hakati asustama mitusada aastat tagasi. Esialgu oli selle eesmärk nende pärastine kinnipüüdmine, kui nad on suuremaks kasvanud, ehk kalapüük. Tänapäeval kasutatakse veeloomade asustamist ka selleks, et suurendada looduskaitse all olevate liikide arvukust, aidates neil pääseda väljasuremisest. Võõrliikide asustamine on ohtlik. Võõrliigid võivad kahjustada olemasolevaid hapraid ökosüsteeme. Seevastu võib veekogudesse asustada pärismaiseid liike, kui neid on üle püütud või kui nad ei suuda seal paljuneda. Tänapäeval kasutatakse veeloomade asustamist kõige rohkem säästvas kalanduses. Eestis reguleerib veeloomade asustamist 25. augustil 2008 jõustunud põllumajandusministri määrus "Veterinaarnõuded vesiviljelusloomade liikumise ning vesiviljelusloomade ja neilt pärinevate loomsete saadustega kauplemise kohta". See määrus näeb mingi taudi suhtes vastuvõtlikkusse või mingit taudi edasi kandvasse liiki kuuluvate loomade viimise kohta sellest taudist vabasse piirkonda ette erinõuded. Euroopa Liidus reguleerib piirkonnast puuduvate liikide kasutamist vesiviljeluses 11. juunil 2007 vastu võetud määrus 708/2007 "Võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses", mida hakati kohaldama 1. jaanuaril 2009. Taasasustamine Tugiasustamine "Riigi Teataja". Veterinaarnõuded vesiviljelusloomade liikumise ning vesiviljelusloomade ja neilt pärinevate loomsete saadustega kauplemise kohta Vaadatud 30. jaanuaril 2012 "Euroopa Liidu Teataja" Nõukogu määrus (EÜ) nr 708/2007, 11. juuni 2007, võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses Vaadatud 30. jaanuaril 2012
Gustaf Forsell

Gustaf Forsell (20. detsember 1791 Turu – 19. november/1. detsember 1861 Kuressaare) oli Eesti vaimulik. Algõpetuse sai Forsell koduõpetaja käest ja Turu ladina kooliist (Lateinschule in Åbo). Usuteadust õppis ta aastatel 1810–1814 (immatrikuleeriti 19. juunil 1810). Ordineeriti aastal 1814 õpetajaks. Ta oli aastatel 1814–1818 Peterburi Katariina koguduse (rootsi koguduse) adjunktõpetaja. Aastatel 1820–1839 oli ta Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja. Jäi 18. juunil/30. juunil 1839 emerituuri; emerituuris olles elas Kuressaares. Forsell oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa Dorothea Helene oli eelmise Ruhnu pastori Gustav Magnus Elephandti lesk (neiuna Dorothea Helene von Vietinghoff (1786–1840), kes oli Vana-Jürsi mõisniku Friedrich Wilhelm von Vietinghoffi (1760–1796) ja tema abikaasa Juliane (neiuna Markoff; suri 1814) tütar); tema teise naise Hedwig Amalie isa oli Tagavere ja Väljaküla mõisnik Otto Friedrich von Buhrmeister. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Gustaf Forsell Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
Õhu- ja Gaasikaitse

Õhu- ja Gaasikaitse oli populaarteaduslik kodanliku õhukaitse ajakiri, mida aastail 1938–1940 andis välja Vabatahtlik Kodanliku Õhukaitse Liit. Ajakirja vastutav ja peatoimetaja oli Elmar Umblia. Digar
Carl Johann Bröcker

Carl Johann Bröcker (6. august/18. august 1811 Naantali – 25. mai/6. juuni 1844 Anseküla) oli Eesti vaimulik. Ta õppis Turu katedraalikoolis (Kathedral-schule in Åbo. Usuteadust õppis ta aastatel 1830–1833 (immatrikuleeriti 1. oktoobril 1830) Helsingi Ülikoolis. Ordineeriti 11. augustil 1834 Turus õpetajaks. Ta oli aastatel 1834–1836 adjunktõpetaja Uskelas (praeguse haldusjaotuse järgi Päris-Soome maakonnas); 1836–1838 vikaarõpetaja Paimios; aastal 1838 kaplan Angelniemis (praeguse haldusjaotuse järgi Päris-Soome maakonnas). Aastatel 1839–1841 oli ta Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja ja 1841–1844 oli ta Anseküla Maarja koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Maapäev

Maapäev (saksa keeles Landtag) on nimetus, mida on ajaloo jooksul kandnud erinevad esinduskogud saksa keeleruumis. Maapäevaks nimetatakse Saksamaa liidumaade parlamente; Maapäevaks nimetatakse Austria liidumaade parlamente; Maapäev on Liechtensteini parlament; Maapäev on Itaalia saksakeelse Bolzano provintsi ehk Lõuna-Tirooli parlament. Maapäev oli maahärrade ja feodaalühiskonna vabade esindajate nõupidamine keskajal; Liivimaa maapäev (sageli kirjanduses ka maapäev) oli Vana-Liivimaa seisuste esindajate nõupidamine; Maapäev oli Eesti-, Kura-, Liivi- ja Saaremaa rüütelkondade kõrgeim võimuorgan (vastavalt Eestimaa Maapäev, Kuramaa maapäev, Liivimaa maapäev ja Saaremaa maapäev); Maapäev oli ka Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu mitteametlik nimetus. Eesti külade Maapäev, Eesti külaliikumise üritus Maa päev (inglise keeles Earth Day) on rahvusvaheline loodushoiuliikumine Soome maapäev
Vabariigi Presidendi käsundusohvitseri rinnamärk

Vabariigi Presidendi käsundusohvitseri rinnamärk on kõige haruldasem Eesti sõjaväe rinnamärk, seda on antud vaid kuuele isikule: kindralmajor Gustav Jonson kolonel Ludvig Jakobsen kolonel Herbert Grabbi kapten Veljo Teder leitnant Karl Iman leitnant Oskar Jaakson Riigivanema (presidendi) käsundusohvitseri rinnamärk
Nikolaus Malmgren

Nikolaus Malmgren (ka Nils Malmgren; 27. märts 1772 Landskrona – 28. august/9. september 1829) oli Eesti vaimulik. Ta õppis Landskronas ja usuteadust Lundi ülikoolis. Ordineeriti 27. juulil 1795 õpetajaks. Ta oli aastatel 1795–1805 (kutsuti 17. juulil 1795) Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1805–1829 (introdutseeriti 18. märtsil/30. märtsil 1805) oli ta Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja. Peterburi Vaba Ökonoomiline Sotsieteet autasustas teda kuldmedaliga. Ta aitas kaasa rannarootslaste võitlusele oma vaba seisuse eest. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
1993. aasta Kuldgloobuse auhinnad

1993. aasta Kuldgloobuse auhinnad on 50. Kuldgloobuse auhinnad, mis jagati välja 23. jaanuaril 1993. Cecil B. DeMille'i nimelise elutööauhinna sai Lauren Bacall. Parim draamafilm – "Naise lõhn" (Scent of a Woman) Parim draamafilmi naisnäitleja – Emma Thompson – "Howards End" Parim draamafilmi meesnäitleja – Al Pacino – "Naise lõhn" Parim muusika- või komöödiafilm – "The Player" Parim muusika- või komöödiafilmi naisnäitleja – Miranda Richardson – "Enchanted April" Parim muusika- või komöödiafilmi meesnäitleja – Tim Robbins – "The Player" Parim naiskõrvalosatäitja – Joan Plowright – "Enchanted April" Parim meeskõrvalosatäitja – Gene Hackman – "Armutu" (Unforgiven) Parim võõrkeelne film – "Indohiina" (Indochine), Prantsusmaa Parim lavastaja – Clint Eastwood – "Armutu" Parim stsenaarium – Bo Goldman – "Naise lõhn" Parim muusika – Alan Menken – "Aladdin" Parim laul – "A Whole New World" filmist "Aladdin" Parim draamasari – "Metsik Põhjala" (Northern Exposure) Parim draamasarja naisnäitleja – Regina Taylor – "I'll Fly Away" Parim draamasarja meesnäitleja – Sam Waterston – "I'll Fly Away" Parim muusika- või komöödiasari – "Roseanne" Parim muusika- või komöödiasarja naisnäitleja – Roseanne Barr – "Roseanne" Parim muusika- või komöödiasarja meesnäitleja – John Goodman – "Roseanne" Parim lühisari või telefilm – "Sinatra" Parim lühisarja või telefilmi naisnäitleja – Laura Dern – "Afterburn" Parim lühisarja või telefilmi meesnäitleja – Robert Duvall – "Stalin" Parim telefilmi, tele- või lühisarja naiskõrvalosatäitja – Joan Plowright – "Stalin" Parim telefilmi, tele- või lühisarja meeskõrvalosatäitja – Maximilian Schell – "Stalin" The 50st Annual Golden Globe Awards. HFPA
Tommy Lee Jones

Tommy Lee Jones (sündinud 15. septembril 1946) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja ja -lavastaja. 1994. aastal anti talle parima kõrvalosatäitja Oscar ja Kuldgloobus korravalvur Samuel Gerardi rolli eest filmis "Jälitatav". Tema tuntumad rollid on osatäitmised filmides "Jälitatav" (The Fugitive, 1993), "Batman igaveseks" (Batman Forever, 1997), "Mehed mustas" (Men in Black, 1995), "Melquiades Estrada kolm matust" (The Three Burials of Melquiades Estrada, 2005; ka lavastaja) ja "Ei ole maad vanadele meestele" (No Country for Old Men, 2007). Jälitatav/The Fugitive (1993). Filmiveeb Batman igaveseks/Batman Forever (1995). Filmiveeb Mehed mustas/Men in black (1997).Filmiveeb Melquiades Estrada kolm matust/The Three Burials of Melquiades Estrada (2005). Filmiveeb Ei ole maad vanadele meestele/No Country for Old Men (2007).Filmiveeb Tommy Lee Jones andmekogus IMDb (inglise) Tommy Lee Jones andmebaasis TCM Movie Database (inglise keeles) Tommy Lee Jones andmekogus Filmiveeb Tommy Lee Jones Biography (1946-) Biography. Film Reference
Heawoodi graaf

Heawoodi graaf on üks 14 tipu ja 21 servaga lihtgraaf, mis Peterseni graafi kõrval on graafiteoorias teine huvitavate sümmeetriaomadustega tuntud kuupgraaf (st 3-valentsregulaarne). Graaf on nimetatud inglise matemaatiku Percy John Heawoodi järgi. Diameeter – 3 Raadius – 3 Automorfismide arv – 336 Kromaatiline number – 2 Kromaatiline indeks – 3 Karakteristlik polünoom – ( x − 3 ) ( x + 3 ) ( x 2 − 2 ) 6 {\displaystyle (x-3)(x+3)(x^{2}-2)^{6}} Heawoodi graaf on 3-valentsregulaarne, 3-distantsregulaarne ja 6-vööregulaarne. Kolmevalentseid vööregulaarseid graafe nimetatakse kage’ks (inglise: cage). Iga tipp ja iga serv esineb kahes vöös. Heawoodi graafil on üks tipuorbiit ja üks servaorbiit, st see graaf on tippudest ja servadest transitiivne ehk tugevalt sümmeetriline. Heawoodi graafi sümmeetriamõõt ehk korrapära on 0,766. Graafi automorfismirühm on PGL2(7). Paarisarv vööregulaarsusest tuleneb selle graafi kahealuselisus. Vastavad tipuhulgad moodustavad Heawoodi graafi täiendis kaks (omavahel sidusat, kuid mitte lõikuvat) klikki. Seega on selle 14-tipulise graafi täiend 7-klikkregulaarne. A. Buldas, P. Laud, J. Villemson. 2003 Graafid. Tartu, ISBN 9789949118182. J.-T. Tevet. 2010. Graafide varjatud külgi. SERR, ISBN 9789949213108. A. Dharwadker, B. Pirzada. 2011. Graph Theory. Amazon Books, ISBN 9781466254992.