laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Roman Jakobson

Roman Jakobson (vene keeles Роман Осипович Якобсон; 11. oktoober 1896 Moskva – 18. juuli 1982 Boston, USA) oli Venemaa juudi päritolu lingvist ja semiootik. Ta on tuntud Jakobsoni kommunikatsioonimudeli väljatöötamise poolest. Ta sündis töösturi Ossip Jakobsoni ja tema naise Anna (sündinud Volpert) pojana. Juba väga noorena huvitus ta keeltest. Ta õppis Lazarevi Idamaa Keelte instituudis ja Moskva Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas. Esialgu tervitas ta palavalt Oktoobrirevolutsiooni, kuid pettus selles, kui nägi, et see ei toonud endaga kaasa kultuuri vabanemist, vaid et bolševike kunstimaitse oli konservatiivne. 1920 asus ta elama Prahasse, kus jätkas doktoriõpinguid ja töötas Nõukogude Venemaa saatkonnas. Ühtlasi oli ta Prahas lähedal vürst Nikolai Trubetskoile, kes oli pärast Oktoobrirevolutsiooni lahkunud Austriasse ja elas Viinis. Prahas elamise ajal oli Trubetskoi tema peamine kaastöötaja ja suurim mõjutaja. 1939. aasta märtsi alguses põgenes Jakobson Tšehhoslovakkiast Berliini kaudu Taani, sealt 1. septembril 1939 Norrasse ja 1940 matkas ta üle piiri Rootsi. Kartes, et Saksamaa okupeerib ka Rootsi, sõitis ta 1941 New Yorki ja jäi USA-sse elama surmani. Ta oli Harvardi Ülikooli õppejõud 1949–67. Якобсон Р. Избранные работы. М., 1985 Якобсон Р. Работы по поэтике. М., 1986 Якобсон Р. Язык и бессознательное. М., 1997 Роман Якобсон: Тексты, документы, исследования = texts, documents, studies (osa teksti inglise keeles). М., 1999, 918 lk "Verbaalne suhtlemine". Tõlkinud Ilmar Anvelt – Akadeemia 1989, nr 7, lk 1487–1502. [Originaal: 1972. Verbal communication. Scientific American 227(3): 73–80.] loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis "Realismist kunstis". Vene keelest tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 2010, nr 3, lk 44–52 "Tõlkimise keelelistest aspektidest". Inglise keelest tõlkinud Elin Sütiste – Acta Semiotica Estica. 7. Tartu 2010, lk 299–306 Juri Tõnjanov ja Roman Jakobson, "Kirjanduse ja keele uurimise probleemid". Vene keelest tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 2012, nr 3, lk 52–53 "Lingvistika ja poeetika". Tõlkinud Neeme Lopp ja Arne Merilai – Akadeemia 2012, nr 10, lk 1731–1773. [Originaal: 1960. Closing statement: Linguistics and poetics. In: Sebeok, Thomas A. (ed.), Style in Language. Cambridge: The MIT Press, 350–377.] "Rahvusliku enesemääramise algus Euroopas". Inglise keelest tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 2012, nr 10–11, lk 58–72 Roman Jakobson: a bibliography of his writings / with a foreword by C. H. Schooneveld The Hague; Paris: Mouton, 1971, 60 lk Juri Lotman, "Mõni sõna Roman Jakobsonist" – Keel ja Kirjandus 1983, nr 4, lk 188–190; ka raamatus "Jalutuskäigud Lotmaniga", Tallinn 2010 (Bibliotheca Lotmaniana), ISBN 9789985587072, lk 151–158 Ю. Лотман, «Последний экзамен, последний урок: несколько слов о Романе Оссиповиче Якобсоне» – Вышгород 1995, nr 3 (juuni), lk 36–40 Peeter Torop, "Tõlge kui kommunikatsioon ja autokommunikatsioon: Jakobsonist Lotmanini" – P. Toropi raamatus "Tõlge ja kultuur", Tartu 2011, ISBN 9789949196203, lk 97–111
Märt Väljataga

Märt Väljataga (sündinud 30. märtsil 1965) on eesti kirjanduskriitik, filosoof, tõlkija ja luuletaja. Ta on ajakirja Vikerkaar peatoimetaja ning olnud Eesti Humanitaarinstituudi õppejõud. Ta on tõlkinud peamiselt filosoofilist kirjandust, ingliskeelset luulet ja ühiskondlik-poliitilisi artikleid. Väljataga eestvedamisel on välja antud sarja "Avatud Eesti raamat". Ta oli Wellesto liige. Kirjandusse tuli Väljataga aastal 1989 luulekoguga "Teine keel", mis ilmus luulekassetis "Kassett '88" koos Karl Martin Sinijärve, Tõnu Trubetsky ja Ringo Ringveega. 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2009 – Kultuurivedur 2012 – Tallinna Ülikooli kirjandusauhind (Vladimir Nabokovi novellide "Õed Vane'id" ja "Märgid ja sümbolid" tõlked) 2012 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge võõrkeelest eesti keelde: Wystan Hugh Audeni „39 luuletust ja 5 esseed“ tõlkimine inglise keelest) 2012 – stipendium "Ela ja sära" 2018 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse aastapreemia („Väikese inglise luule antoloogia“ ja luulekogu „Gladioolid“ eest) 2020 – Ants Orase nimeline kirjanduskriitika auhind ("Johanneste ilmutused" (Johannes Semperi ja Johannes Barbaruse kirjavahetus ("Euroopa, esteedid ja elulähedus. Semperi ja Barbaruse kirjavahetus 1911–1940" (I–II) Koostanud Paul Rummo, Sirp, 25. september 2020)) 2021 – August Sanga nimeline luuletõlke auhind (Philip Larkini inglise keelest tõlgitud luuletuse "Vers de société" eest (ajakirjast Vikerkaar 2021, nr 1–2)) 2023 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge võõrkeelest eesti keelde: William Butler Yeatsi teos "Sümbolid. Luuletusi ja esseesid") "Väike inglise luule antoloogia" (2018, tõlked) "Gladioolid: sonetid, luuletused, juhuluuletused, järelluuletused" (kujundanud Piia Ruber; Tallinn: EKSA, 2018) "Kirjandus ja selle liigid: gümnaasiumiõpik" (küsimused ja ülesanded koostanud Märt Väljataga ja Maarja Valk, toimetanud Maarja Valk, kujundaja Riina Uisk; Tallinn: Maurus, 2014) "Sada tuhat miljardit millenniumisonetti" (kujundus: Jüri Kaarma, köite kujundus: Lennart Mänd; Tallinn: Vagabund, 2000) "Teine keel" (1989, luulekogu; koostanud Joel Sang, kujundanud Andres Tali; Tallinn: Eesti Raamat, 1989) "Luule- ja pärislugude eristus teoorias ja praktikas. I-III. (Fiktsionaalsusest kirjanduses.) Keel ja Kirjandus 2009, nr. 6, lk 401–411; 7, lk 505–526; 11, lk 818–829. I osa [1]; II osa [2]; III osa [3] Tema vend on kirjastaja Toomas Väljataga. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Märt Väljataga: isegi kui kõnelejad käivad alla, jääb keele ilu puutumata ERR, 01.02.2019 (intervjueeris Valner Valme) Märt Väljataga Eesti Teadusinfosüsteemis Suri Claude Lévi-Strauss, lääne ülbuse korrigeerija, Eesti Päevaleht, 5. november 2009 Märt Väljataga: isegi kui kõnelejad käivad alla, jääb keele ilu puutumata ERR, 01.02.2019 (intervjueeris Valner Valme)
739

739. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad - 730. aastad - 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad Aastad: 734 735 736 737 738 - 739 - 740 741 742 743 744 Akroinoni lahing Bütsantsi ja Umajjaadide vahel. ... ...
Peapiiskop

Peapiiskop on kiriku hierarhias kindla kirikupiirkonna (piiskopkonna) kõrgeim ülevaataja. Astmestatud katoliku kirikus on peapiiskop piiskopist järgmine aste, enne kardinali. Õigeusu kirikus on peapiiskopi nimetuse kasutamine kreeka ja slaavi traditsioonis mõneti erinev. Slaavi traditsioonis on peapiiskopi puhul tegemist aunimetusega, mis antakse piiskopile kas tema isiklike teenete või tema piiskopkonna auväärse positsiooni tõttu. Administratiivse võimu kasvu peapiiskopi nimetusega ei kaasne. Kreeka traditsioonis on peapiiskopi tiitel seotud administratiivse võimuga teiste kohalike piiskoppide üle. Tulenevalt sellest erinevusest on slaavi traditsioonis peapiiskop hierarhiliselt metropoliidist madalam, kreeka traditsioonis aga metropoliidist kõrgem. Aunimetusena antud peapiiskopi tiitlit on seetõttu varasemas eestikeelses kirjanduses nimetatud ka ülempiiskopiks, et eristada seda administratiivset ülemvõimu teostavast peapiiskopist. Protestantlikes kirikutes, sealhulgas Eesti Evangeelses Luterlikus Kirikus Eestis, on peapiiskop kõrgeim kiriklik amet. EELK peapiiskop Piiskop
738

738. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad - 730. aastad - 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad Aastad: 733 734 735 736 737 - 738 - 739 740 741 742 743 ... ... ...
737

737. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad - 730. aastad - 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad Aastad: 732 733 734 735 736 - 737 - 738 739 740 741 742 ... Kammu, Jaapani keiser ...
736

736. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad - 730. aastad - 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad Aastad: 731 732 733 734 735 - 736 - 737 738 739 740 741 ... ... ...
735

◄ | 7. sajand | 8. sajand | 9. sajand | ► ◄ | 700. aastad | 710. aastad | 720. aastad | 730. aastad | 740. aastad | 750. aastad | 760. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 731 | 732 | 733 | 734 | 735 | 736 | 737 | 738 | 739 | ► | ►► 735. aasta (DCCXXXV) oli 8. sajandi 35. aasta, Juliuse kalendri aasta, mis algas laupäeval. ... Du You, Hiina keiser 25. märts – Bede, inglise munk
734

734. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad - 730. aastad - 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad Aastad: 729 730 731 732 733 - 734 - 735 736 737 738 739 ... ... ...
733

733. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad - 730. aastad - 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad Aastad: 728 729 730 731 732 - 733 - 734 735 736 737 738 Karl Martelli sõjakäik friiside vastu. Ida-Rooma keiser Leo III võtab Balkani, Kalaabria ja Sitsiilia paavsti jurisdiktsiooni alt. Junnin, Jaapani keiser ...
732

732. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad - 730. aastad - 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad Aastad: 727 728 729 730 731 - 732 - 733 734 735 736 737 10. oktoober – Poitiers' lahing: Karl Martelli väed lõid mauride armeed ja peatasid islami leviku Euroopas. Bütsantsi troonipärija Konstantinos V abiellus Irenega ... ... David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid.Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.
731

731. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad - 730. aastad - 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad Aastad: 726 727 728 729 730 - 731 - 732 733 734 735 736 Gregorius III mõistis novembris toimunud kirikukogul Bütsantsi keisri Leo III ikonoklastlikud uuendused hukka ... ... David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.
П

П (п) on kirillitsa täht, mis hääldub /p/ ja millele ladina tähestikus vastab P. Täht loodi kreeka tähe Π (pii) eeskujul.
Pühitsus

Pühitsus on erialane mõiste kirikus, see on pühitsemise läbi omandatud pühadus, mis saab osaks jumalateenistuse tarbeks eraldatud inimestele või objektidele. Pühitsus märgistab püsiväärtust suhtes jumalaga, mida inimene taotleb, kuid mille andjaks on jumal ise. Vaimulikul ametil on enamikus kristlikes kirikutes kolm pühitsuse astet: diakon, preester, piiskop. Apostlik suktsessioon
Ladina tähestik

Ladina tähestik on tähestik, mida kasutatakse ladina keele kirjutamiseks. Ladina tähestik on ladina kirja aluseks. Arhailine ladina tähestik koosnes 21 kirjamärgist: A B C D E F H I K L M N O P Q R S T V X Z. Hilisantiigis oli kasutusel järgmine 23 kirjamärgist tähestik: A B C D E F G H I K L M N O P Q R S T V X Y Z. Hiljem lisandusid tähed J (16. sajand; varem I variandina), U (17. sajand; varem V variandina) ja W (keskajal germaani päritolu sõnades). Tänapäeval loetakse ladina tähestikku kuuluvaks järgmised tähed: A, B, C, D, E, F, G, H, I, J, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, T, U, V, W, X, Y, Z. a, b, c, d, e, f, g, h, i, j, k, l, m, n, o, p, q, r, s, t, u, v, w, x, y, z. Eesti tähestik Saksa tähestik
Hapu oblikas

Hapu oblikas ehk hapuoblikas (Rumex acetosa) on mitmeaastane kahekojaline rohttaim tatraliste sugukonnast oblika perekonnast. Tugevast sammasjuurest kasvab välja kodarik nooljate, terveservaliste, veidi lihakate lehtedega. Ülaosast harunev vars kasvab 30–100 cm kõrguseks. Varasuvel ilmub väikestest punakatest õitest pikk pöörisõisik. Taim õitseb juunist augustini. Lehed sisaldavad palju oblikhapet, C-vitamiini ja rauda. Park- ja mõruained annavad taimele hapu, kergelt kibeda maitse. Levinud peaaegu kogu Euroopas ja Aasias ning laialdaselt Põhja-Ameerikas ja Gröönimaal. Eestis tavaline. Kasvab päris- ja looniitudel, kuid ka ranna- ja lamminiitudel, teeservadel, põõsastikes, kraavi-, jõe- ja järvekallastel. Hakitud lehed sobivad toorelt või keedetult suppidesse ja salatitesse. Vene köögis tehakse oblikatest pirukatäidist. Oblikalehtedega saab pehmendada liha ning neid võib kasutada marinaadides sidruni või äädika asemel. Väheses koguses mõjub oblikas verd puhastavalt ja soodustab seedimist. Suure oblikhappe sisalduse tõttu ei sobi hapuoblikas reumat ja artriiti põdevatele inimestele ega pikaajaliseks kasutamiseks. Hapuoblikas sobib ka aias varjuliste kohtade haljastamiseks. Punaste roodudega verev oblikas on selleks eriti sobiv. Juured sisaldavad parkaineid ning neist saadakse punast, lehtedest kollaseid ja rohelisi toone värvi. Hapuoblika lehtede hapu mahlaga saab linastelt ja hõbedast esemetelt ja korvidelt eemaldada rooste-, hallituse- ja tindiplekke. Vahel muutub niitudel ja põldudel raskesti hävitatavaks umbrohuks. Kui taime on loomade toidus liiga palju, võib esineda mürgistusi. Vana-Rooma arstid kasutasid oblikalehti vett väljutava vahendina. Eriti hinnatud oli oblikas aga 16. sajandi Inglismaal, kuna see oli üks kuningas Henry VIII lemmikuid. Omal kindlal kohal on see taim Inglise ja Prantsuse köögis tänapäevani. Juba keskajal panid taimetundjad tähele, et oblikas aitab ära hoida skorbuuti. Esimesed uusasukad viisid oblika Põhja-Ameerikasse ja kasvatasid seda New Englandi aedades. Sealt levis oblikas Kanadasse. Lapimaal kasutati oblikalehti piima hapendamiseks. Seda taime peeti nii oluliseks, et igakevadise rände teekond valiti nii, et möödutaks võimalikult mitmest oblikate kasvukohast. "sonaveeb.ee". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2024. Vaadatud 15. juunil 2022. Maitsetaimede leksikon, Tallinn, Maalehe Raamat, 2004 Maailma toiduainete entsüklopeedia, Tallinn, TEA Kirjastus, 2006 McVicar, J., Suuri yrttikirja, Helsinki, WSOY, 2004 Hapu oblikas andmebaasis eElurikkus Hapuoblikas on hapu maitsega Hapuoblika plussid ja miinused
Vene tähestik

Vene tähestik on kirillitsal põhinev tähestik, mida kasutatakse vene keele kirjutamiseks. Viimane suurem kirjareform toimus aastatel 1917–1918, mil tähestikust eemaldati neli tähte ( І і ,Ѣ ѣ ,Ѳ ѳ ,Ѵ ѵ) ja lisati kaks tähte («ё» ja «й») Tänapäeval kuulub vene tähestikku 33 tähte: А, Б, В, Г, Д, Е, Ё, Ж, З, И, Й, К, Л, М, Н, О, П, Р, С, Т, У, Ф, Х, Ц, Ч, Ш, Щ, Ъ, Ы, Ь, Э, Ю, Я. Vene tähestikuga klaviatuur Microsoft Windowsiga arvutitel on järgmise klahvipaigutusega:
Väikeluik

Väikeluik (Cygnus columbianus) on partlaste sugukonda kuuluv veelind. Väikeluik pesitseb arktilistel aladel, Cygnus columbianus bewickii Venemaa põhjaosa Koola poolsaarelt Vaikse ookeani rannikuni välja, Cygnus columbianus columbianus pesitseb aga Alaskal ja Kanadal. C. c. bewickii rändab üle Valge mere ja Eesti ning Elbe jõe estuaari Hollandisse ja Briti saartele, Venemaa idaosas pesitsevad linnud talvituvad Jaapanis ja Hiinas. C. c. columbianus talvitub USA edelaosas. Väikeluige talvist arvukust Eestis hinnatakse 5–30 isendile. Väikeluige üldpikkus on 115–127 cm, tiibade siruulatus 180–211 cm. Linnud sarnanevad väga laululuikedega, ehkki viimased on hoopis kogukamad. Ka väikeluikede nokaosa kollakas toon ei ulatu nii kaugele kui laululuigel. Noorlindude noka ülaosa on roosakas. Üldjuhul tunnustatakse kahte väikeluige alamliiki: Cygnus columbianus bewickii ja Cygnus columbianus columbianus, kuid mõned peavad neid ka eraldi liikideks.[viide?] Cygnus columbianus bewickii (Yarrell, 1830) Cygnus columbianus columbianus (Ord, 1815) "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Jonsson, L. Euroopa linnud. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2000, lk 76–77 Väikeluik andmebaasis eElurikkus Väikeluik YouTube'is
S.l.

S.l. on lühend mitmest ladinakeelsest väljendist: sensu lato sine loco
Kiruvere järv

Kiruvere järv on kalgiveeline eutroofne järv Harju maakonnas Kose vallas Kiruvere külas. Järve pindala on 21,1 hektarit, suurim sügavus 11,2 m. Järve edelakallast kaunistab Kütimägi. Järv vesi vahetub väga aeglaselt; toitub muu hulgas allikaist ja Paunküla veehoidlast.
Timmkanal

Timmkanal (ka Uusjõgi) on kanal Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Kanal kaevati 1850. aastatel, ühendamaks Ura jõge Rannametsa jõega. Kanali pikkus on 10 km ja jõgikond 28 km2. Kanali juures oli Timmkanali raudteejaam Riisselja–Orajõe–Ikla–Ainaži raudteel. Kanali kaldas leiduv liivapaljand (Timmkanali paljand) on looduskaitse all. Timmkanali paljand Rannametsa-Soometsa looduskaitseala Timmkanal pooljaam raudtee.eu
Poruni jõgi

Poruni jõgi (ka Borovnja jõgi) on jõgi Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas, Narva jõe vasakpoolne lisajõgi. Jõe pikkus on 11 km, jõgikond 32,5 km2. Jõgi saab alguse Puhatu soost. Jõe ääres asub Poruni põlismets, mis jääb Puhatu looduskaitseala territooriumile. Jõe kaldal on mitu paljandit (näiteks Poruni metsasihi paljandid).
730

730. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad - 730. aastad - 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad Aastad: 725 726 727 728 729 - 730 - 731 732 733 734 735 Bütsantsi keiser Leo III kuulutas pühapiltide ehk ikoonide kummardamise kuriteoks (vaata: ikonoklastid) ... ... David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.
Polaartelg

Polaartelg on teleskoobi parallaktilise ehk ekvatoriaalse monteeringu Maa pöörlemisteljega paralleelne maailmapoolusesse suunatud telg. Popov, P.I., Bajev, K.L., Vorontsov-Veljaminov, B.A., Kunitski, R.V. Astronoomia. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1959. (Tõlkinud H. Albo, J. Einasto, E. Tiit, V. Tiit, toimetanud J. Einasto)
Rupert Grint

Rupert Alexander Lloyd Grint (sündinud 24. augustil 1988 Harlow's Essexi krahvkonnas Inglismaal) on inglise filmi- ja seriaalinäitleja ning teatriprodutsent. Ta on mänginud alates 2001. aastast Harry Potteri filmides Ronald Weasleyt ning alates 2007. aastast lugenud dublaaži Harry Potteri teemalistele videomängudele. Enne Harry Potteri filme oli ta mänginud ainult koolinäidendites ja kohalikus rahvateatris, kuid pärast Potteri filme sai temast nõutud filmi- ja seriaalinäitleja.[viide?] Eesti televaataja tunneb teda ka inglise seriaalist "ABC mõrvad" (2018), kus ta mängib inspektor Crome'i. Aastatel 2017–2018 mängis ta inglise seriaali "Snatch" 21 jaos Charlie Cavendishi ja aastatel 2019–2021 inglise seriaali "Servant" 20 jaos Julian Pearce'i. 2022. aastast mängib ta Guillermo del Toro õudusseriaalis "Guillermo del Toro's Cabinet of Curiosities". Rupert Grintil on üks vend ja kolm õde. Tema elukaaslane on 2011. aastast inglise näitleja Georgia Groome, neil on ühine tütar. Ta mängib kitarri, talle meeldib igasugune muusika, kuid lemmik on klassikaline rokk.[viide?] Üks ta lemmikbände on Arctic Monkeys.[viide?] [https://www.imdb.com/title/tt8415836/?ref_=nm_flmg_act_1 Seriaal "Guillermo del Toro's Cabinet of Curiosities" IMdB-s. Vaadatud 16.01.2022.  Rupert Grint – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rupert Grint andmekogus IMDb (inglise)
Aragog

Aragog on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" hiidämblik, kelle kasvatas üles Rubeus Hagrid. Hagrid pidi ta vabaks laskma, kuna ta visati koolis välja süüdistatune kallaletungides mida ta ei teinud. Aragog elas Keelatud metsas. Tal oli palju tütreid/poegi. Ta suri kui Harry käis kuuendas klassis.
Gulbuddīn Ḩekmatyār

Gulbuddīn Ḩekmatyār (puštu ګلبدین حکمتیار; sündinud 1947) on Afganistani endine peaminister, Afganistani Islamipartei juht ja sõjapealik. 1980. aastatel võitles Ḩekmatyār Afganistani sõjas Nõukogude okupatsioonivägede vastu, saades rahalist toetust Luure Keskagentuurilt. Praegu võitleb Ḩekmatyār Ḩāmid Karzay valitsuse ja NATO liitlasvägede vastu, USA Riigidepartemang loeb tema rühmitust terroriorganisatsiooniks. 29. oktoobril 2002 viis Ameerika Ühendriikide välisluure CIA läbi terrorismivastase operatsiooni, mille käigus peeti kinni Gulbuddīn Ḩekmatyāri väimees ja Hezb-e-Islami juht Ghairat Baheer ja Gul Rahman, keda hoiti kinni Afganistanis Kabuli lennujaama lähedal Salt Piti nn CIA salavanglas, maa-aluses kinnipidamiskohas, kus Gul Rahman hukkus külmumise tagajärjel 20. novembril 2002.. Death shed light on CIA ‘Salt Pit’ near Kabul, msnbc.msn.com, March 28, 2010
Emer Värk

Emer Värk (sündinud 18. juulil 1982 Võrus) on eesti videokunstnik, filmirežissöör, disainer ja VJ, kes on osalenud festivalide, teatrilavastuste, telesaadete videolahenduste projekteerimises ja lavastamises. Emer Värk lõpetas 2000. aastal Kuremaa Põllumajandustehnikumi ja 2008. aastal Balti Filmi- ja Meediakooli filmirežii erialal. Ta on töötanud Von Krahli Teatris videokunstnikuna[viide?], aga ka Eestis ja Saksamaal[viide?] graafilise disainerina. Von Krahli Akadeemia telesaade / etendused (Von Krahli teater) "Indiate uurimine" (Von Krahli teater) "Kummitus masinas" (Von Krahli teater) "Unistuste Vabariik" (Von Krahli teater) "Idioodid" (Von Krahli teater) "Alguses oli" (Von Krahli teater) "Mehed Lumes" (Von Krahli teater) "Distant" (Temps d’images / Budapest) "Gilgameš ehk igaviku nupp" (Von Krahli teater) "Madame Bovary" (Von Krahli teater) "Distant" (Personal / Von Krahl theatre) "Nibud ehk hetk me elude katkematus reas" (Von Krahli teater) "Täna õhtul: Seeri Feibok" (Cabaret Rhizome) "Mutantants ehk Tuhat tantsu, mida tantsida enne kui sured" (Cabaret Rhizome) "Solarise needus" (Von Krahli teater) "4.48 psühhoos" (Von Krahli teater) "Puhastatud" (Von Krahli teater) "Eksperiment" (Von Krahli teater) 2007 “Remoted” – lavastaja 2008 "Lunastus" – lavastaja VJ Highlight Award at the Prix Mobius Nordica / Pixelache Festival in Helsinki (FIN)[viide?] 2018 stipendium "Ela ja sära" Emer Värk on Luisa Rõivase vend.[viide?] Propaganda VJ
Songbird (Oasise laul)

"Songbird" on Briti rokkbändi Oasise laul nende viiendalt stuudioalbumilt "Heathen Chemistry". Laulu on kirjutanud Liam Gallagher. Videos, mis tehti Londonis Regent Parkis, mängib Liam puu all akustilist kitarri, samuti ajab teda koer taga.