laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Līgatne vald

Līgatne vald (läti keeles Līgatnes pagasts) on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Līgatne linnaga, Straupe, Amata, Nītaure ja Drabeši vallaga ning Sigulda piirkonna Sigulda vallaga, More ja Krimulda vallaga. Valla pindala on 160,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2517 inimest. Valla keskus on Augšlīgatne küla. Līgatne vald moodustati Paltmale mõisa maadest ja kuni aastani 1925 kandis see nime Paltmale vald. Selle saksakeelne nimekuju oli Paltemal. Aastal 1933 liideti sellega Ķempji vald. Aastal 1935 oli valla pindala 72,4 km². Aastal 1945 moodustati vallas Ķempji ja Līgatne külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Samal aastal eraldati vallast Līgatne paberivabriku juures asuv küla (hilisem Līgatne linn), mis sai töölisasula staatuse. Aastal 1951 liideti Līgatne külanõukoguga osa Lakši külanõukogust, aastal 1954 aga likvideeritav Ķempji külanõukogu. Aastal 1958 liideti sellega veel osa Sigulda külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Līgatne piirkonda. Suurimaks jõeks on valla põhjapiiril voolav Koiva jõgi, teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Amata jõgi ja Līgatne jõgi. Vald asub valdavalt Vidzeme kõrgustikul. Vallas asub Ratnieki järv pindalaga 44,1 ha. Looduskaitse all on Elpi tamm, Elpi ja Vecandrijāņi pangad, Vecandrijāņi tammed, Tītmaņi pank, Zanderi dolomiidikoopad ja osaliselt ka Spriņģi pank, vallas asub ka arvukalt looduskaitsealuseid nimetuid põlispuid. Valla põhja- ja lääneosa asub Gauja rahvuspargis. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Vecsprinkšļi muinaskalmed. regionaalse kaitse all on Upesmuižnieki keskaegne kalmistu, Incēni keskaegne kalmistu ja sealne kabeliase ehk Kalmeküngas, Kalnamuižnieki keskaegne kalmistu, Kalnatītmaņi linnamägi ja Ratnieki muinaskalmed. Aastal 2011 elas vallas 2241 lätlast, 201 venelast, 28 valgevenelast, 19 ukrainlast, 23 poolakas ja 8 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Līgatne jõgi Elpi kalju Spriņģi pank Tītmaņi pank Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts, vaadatud 14.08 2023 Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Līgatne vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Margus Tuvikene

Margus Tuvikene (sündinud 3. jaanuaril 1978 Tallinnas) on eesti bridži- ja rendžumängija. Ta lõpetas 1996. aastal Tallinna Üldgümnaasiumi ja 2000. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ettevõttemajanduse eriala. Alates 2008. aastast töötab ta Rahandusministeeriumis analüütikuna. Alustas rendžumängimist 1988. aastal, aastatel 1989–1996 juhendas teda Ants Soosõrv. Tuli 1996. aastal kuni 20-aastaste vanuseklassis maailmameistriks ning kuulus täiskasvanute arvestuses maailmameistrivõistlustel 1996. aastal hõbemedali ja Euroopa meistrivõistlustel 1994. aastal kuldmedali võitnud Eesti võistkonda. Turniiribridžis on ta võitnud Eesti meistrivõistlustelt 6 medalit, sh 2018. aastal üksikvõistluse kulla. Biograafia ESBL-is (vaadatud 23. veebruar 2019) Biograafia ESBL-is
Randvaal

Randvaal on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas Midvaali vallas. Randvaal on asutatud 1904. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Randvaali elanikest mustanahalisi aafriklasi 70,08%, valgeid 26,77%, värvilisi 2,05%, India või Aasia päritolu inimesi 0,99% ja teisi 0,12%. Sotho keelt pidas emakeeleks 36,36%, afrikaani keelt 19,43%, inglise keelt 12,70%, suulu keelt 8,90%, pedi keelt 8,53%, koosa keelt 6,10%, tsonga keelt 3,18%, svaasi keelt 1,99% ja tsvana keelt 1,18%. https://census2011.adrianfrith.com/place/761003
Onseepkans

Onseepkans on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Khâi-Ma vallas. Onseepkans asub Oranje jõe vasakul kaldal, Namiibia piiri ääres. Onseepkansis on piiripunkt. Onseepkans on asutatud 1916. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Onseepkansi elanikest värvilisi 78,13%, mustanahalisi aafriklasi 18,95%, valgeid 1,48%, India või Aasia päritolu inimesi 0,43% ja teisi 1,00%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 84,02% inimesi, tsvana keelt 12,92%, sotho keelt 0,57%, inglise keelt 0,57% ja viipekeelt 0,38%. Onseepkans Experience Northern Cape https://census2011.adrianfrith.com/place/368001
Imvani

Imvani on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Enoch Mgijima vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Imvani elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,35% ja teisi 0,43%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,30% inimesi, inglise keelt 3,48%, suulu keelt 1,52%, ndebele keelt 1,30% ja afrikaani keelt 1,09%. https://census2011.adrianfrith.com/place/281027
Liiva-Putla

Liiva-Putla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda. Liiva-Putla looduskaitseala Liiva-Putla tarandkalme Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vierfontein

Vierfontein on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Fezile Dabi ringkonnas Moqhaka vallas. Aastatel 1953–1990 tegutses asulas Vierfonteini elektrijaam. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vierfonteini elanikest valgeid 79,64%, mustanahalisi aafriklasi 20,12%, värvilisi 0,12% ja teisi 0,12%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 75,09% inimesi, sotho keelt 16,11%, inglise keelt 4,71%, tsvana keelt 2,11% ja koosa keelt 1,61%. Vierfontein Power Station ESCOM https://census2011.adrianfrith.com/place/475001
Mengzi

Mengzi (hiina 孟子; traditsioonilised eluaastad 372 eKr – 289 eKr) oli hiina filosoof.
Masa

Masa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuressaare–Kuivastu maantee ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Egert Juuse

Egert Juuse (sündinud 15. märtsil 1982 Tallinnas) on eesti majandusteadlane ja kergejõustikukohtunik. Ta lõpetas 2001. aastal Tallinna Üldgümnaasiumi ja 2006. aastal Tallinna Tehnikaülikooli humanitaarteaduskonna haldusjuhtimise eriala cum laude. Ta sai 2010. aastal Tallinna Tehnikaülikooli sotsiaalteaduskonna Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudist tehnoloogia valitsemise erialal magistrikraadi ja kaitses 2016. aastal sealsamas doktoritöö "Financial Fragility and Economic Instability in the Context of Transition Economies: The Case of Estonia" (Finantsiline haavatavus ja majanduslik ebastabiilsus üleminekuriikide kontekstis Eesti näitel; juhendaja Rainer Kattel). Ta töötab alates 2007. aastast Tallinna Tehnikaülikooli Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudis, sealhulgas alates 2017. aastast teadurina. 2016 "Regulatory Convergence, Financialization and Hollowing Out of the State: The Case of Financial System in Estonia". // Halduskultuur - Administrative Culture, 17 (1). Lk 19−46 2015 "'Latin Americanization' of the Estonian Economy - Institutional Analysis of Financial Fragility and the Financialization Process". // Journal of Post Keynesian Economics, 38 (3). Lk 399−425 Tegutsenud alates 1997. aastast kergejõustikukohtunikuna. Alates 2006. aastast Eesti Kergejõustikuliidu kohtunik, sealhulgas aastatel 2006–2010 kohtunikekogu juhatuse liige. 2008. aastal sai ta Euroopa Kergejõustikuliidu tehnilise esindaja (Area Technical Official; ATO) kvalifikatsiooni. Ta on Euroopa Kergejõustikuliidu ja Euroopa Kergejõustiku Assotsiatsiooni kohtunike kogu liige ja kohtunik. 2009 Noortebänd žürii liige[viide?] Eesti Autorite Ühing, liige[viide?] Eesti Esitajate Liit, liige[viide?] ETIS ETIS Biograafia ESBL-is
Salme Tuulse

Salme Tuulse (sündinud Salme Lill, 6. märts 1908 – 1984) oli eesti kunstnik. Ta on muuhulgas teinud taimejoonistusi Eesti NSV floora köidetele.
Pilistvere memoriaal

Pilistvere memoriaal (ka Pilistvere murekangur, Pilistvere kivikangur) on kommunistliku genotsiidi ohvrite memoriaal Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Arjassaare külas. Memoriaal keskel on kivihunnik, mis sisaldab muu hulgas väliseestlaste kive välismaalt, sealhulgas Siberist. Kivihunnikut ümbritsevad üksikud suuremad kivid, mille on kujundanud kunstnik Aate Heli Õun. Memoriaali hakati rajama 2. novembril 1988. https://web.archive.org/web/20190223162810/http://www.eelk.ee/~kpilistvere/memoriaal/ (vaadatud 21.02.2019) http://www.eelk.ee/~kpilistvere/memoriaal/
Liberty-klassi transpordilaev

Liberty-klass oli teise maailmasõja ajal USA-s massiliselt toodetud transpordilaev. Ühtlasi on see maailmas enim toodetud sõjalaevaklass ja laevatüüp. Teise maailmasõja algul selgus, et Saksamaa allveelaevad suudavad põhjustada Ameerika Ühendriikide kaubalaevastikule Atlandil väga suuri kaotusi ja see seadis blokaadis oleva Inglismaa varustamise suurtesse raskustesse. Tuli leida lahendus, kuidas kiirelt asendada hukkunud kaubalaevu ja isegi veel suurendada sõjamaterjali transpordivõimekust. Lahendusena töötati 1941. aastal välja kiirelt toodetav suur kaubalaev-transpordilaev. 1943. aastal valmis juba kolm laeva päevas. Kokku valmistati 2710 Libertyt. Sõja elas üle vähemalt 2400 laeva. Suur osa jäi seejärel mereväe reservi, kuid 835 müüdi eraomandusse ja mitmed olid kasutusel veel 1970. aastateni. Tänapäeval on säilinud neli Libertyt muuseumlaevadena. Sõja lõpul alustati ühtlasi juba ka parendatud lahendustega Victory-klassi laevade masstootmist, kuid nende toodanguarv 534 jäi seoses sõja läbi saamisega väiksemaks. Liberty konstruktsioon ja ehitusmeetodid arendati, arvestades kiireima ja odavaima tootmise võimalusi. Laeva pikkus oli 135 m, veeväljasurve 14 450 t ja kiirus u 11 sõlme. Laevale paigaldati ka enesekaitserelvastus. Ühe laeva valmistamine alates kiilu mahapanekust kuni veeskamiseni võttis tavaliselt aega vaid umbes 1,5 kuud. Laeva kere konstruktsioon oli nõrgavõitu ja mõnikord esines kiirtootmisest tulenevat praaki, kuid kokkuvõttes oli projekt edukas, sest positiivsed küljed ja mõjud ületasid puudusi tugevalt. Liberty ehitamine Bethlehem-Fairfield Shipyardis USA-s Baltimore'is 1943. aasta märtsis–aprillis 2. päev : Kiiluplaadid paika 6. päev : 10. päev : 14. päev : 24. päev : Victory-klassi transpordilaev Globalsecurity.org
Matsiranna

Matsiranna on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lehola Keskkonnahariduskeskus

Lehola Keskkonnahariduskeskus on Tallinnas aadressil Mustamäe tee 187 asuv keskkonnahariduskeskus. Keskusega samas majas asub Tallinna Lehola lasteaed. Keskuse eesmärkide seas on koostada looduse- ja keskkonnaalaseid õppematerjale ja -vahendeid, nõustada õpetajaid keskkonnaküsimustes, korraldada asjakohaseid õppepäevi ja õppeprogramme. Keskuse juhataja on Mairi Enok. Keskus avati 2006. https://www.tallinn.ee/est/leholakhk/Lehola-Keskkonnahariduskeskus-7 (vaadatud 21.02.2019) https://web.archive.org/web/20190223170246/https://www.tallinn.ee/est/leholakhk/Lahtiolekuajad-4 (vaadatud 21.02.2019) Koduleht
Mardi lasteaed

Mardi lasteaed on Tallinna lasteaed, mis tegutseb kahes hoones: Mardi tänav 5 ja Turu tänav 8. Lasteaed avati 15. oktoobril 2003. https://web.archive.org/web/20190223172302/https://tallinn.ee/est/mardi-lasteaed/ (vaadatud 21.02.2019) Lasteaiast tallinn.ee kodulehel
Metsaküla (Saaremaa)

Metsaküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Smirnov

Smirnov võib tähendada järgmist: Smirnov (vulkaan), Venemaal Kuriilidel Smirnov (perekonnanimi) ...
Smirnov (perekonnanimi)

Smirnov on perekonnanimi. Nime naissoost vorm on Smirnova. Nimede eestistamisel määrati Smirnovi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Arvik, Eving, Laineste, Lehtla, Mardi, Merilaht, Meriste, Oraste, Raidma, Saaresalu, Saemets, Seliste, Sildam, Sinijärv, Sirendi, Soonda, Suviste, Sõmer ja Viinamägi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Smirnov 1415 inimesel: 1340 mehel ja 75 naisel. Perekonnanimede levikult on Smirnov 7. kohal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Smirnova 1461 naisel. Perekonnanimede levikult on Smirnova 7. kohal. Kira Smirnova Sergei Smirnov https://web.archive.org/web/20190530055155/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/SMIRNOV (vaadatud 23.02.2019) https://web.archive.org/web/20190530055419/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/SMIRNOVA (vaadatud 23.02.2019) Smirnov statistikaameti andmebaasis Smirnova statistikaameti andmebaasis
Raudsepp (perekonnanimi)

Raudsepp on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Raudsepp uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Eisenschmidt, Jürgenson ja Thimoteus. Raudsepa-nimelistele isikutele määrati uueks perekonnanimeks Tormis. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Raudsepp 1748 inimesel: 836 mehel ja 912 naisel. Perekonnanimede levikult on Raudsepp 21. kohal. Hugo Raudsepp https://web.archive.org/web/20190530053252/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/RAUDSEPP (vaadatud 23.02.2019) Raudsepp statistikaameti andmebaasis
Alksnāji

Alksnāji (ka Alksnājciems või Alksnejciems) on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Mērsragsi vallas. Küla asub valla edelaosas, merepinnast 5 meetri kõrgusel Engure järve kaldal. Alksnāji jääb piirkonna keskusest Mērsragsist 8 ja Riiast 122 kilomeetri kaugusele. Seal asub Alksnāji bussipeatus.. Aastail 2009–2010 kuulus küla Roja piirkonda, aastail 2010-2021 aga Mērsragsi piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.02 2019 "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 21. mail 2020.
Luik (perekonnanimi)

Luik on eesti perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Luik 1872 inimesel: 883 mehel ja 989 naisel. Perekonnanimede levikult oli Luik 17. kohal (meeste puhul 18. kohal ja naiste puhul 16. kohal). Kõige levinum oli see perekonnanimi vanuserühmas 0–4 aastat, kus neid on 10 000 elaniku kohta 14,67. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Luik 1853 inimesel: 883 mehel ja 970 naisel. Perekonnanimede levikult oli Luik meeste puhul 17. kohal ja naiste puhul 17. kohal. Perekonnanimi Luik oli kõige levinum vanuserühmas 25–29 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 15,40. Nimi oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus seda kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 34,70 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Eesti kihelkondade 99 mõisavallas talupoegadele nimeks Luik, Luigk, Luig, Luick (normaliseeritult Luik). Neist Tartumaal 33 kohas, Viljandimaal 16 kohas, Harjumaal 13 kohas, teistes maakondades vähem. Aleksander Luik, eesti sõjaväelane (1890–1963) Aleksander Luik (kohtunik), eesti kohtunik (1896–1941) Anne Luik, eesti entomoloog ja põllumajandusteadlane (1949–) Arnold Luik, eesti päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane (1881–1935) Eduard Luik, eesti päritolu Venemaa mereväelane, kontradmiral (1966–) Hans Luik, eesti tõlkija, näitekirjanik ja kriitik (1927–2017) Hans Luik, eesti keemik (1954–) Hans H. Luik, eesti ärimees (1961–) Heino Luik, eesti looduskaitsja (1932–2007) Helmuth Luik, eesti maletaja (1928–2009) Helve Luik, eesti sotsiaaltöötaja (1942–2014) Hilda Luik, eesti raamatukoguhoidja (1927–2019) Jaan Luik, eesti kunstnik (1953–) Jaan Luik, eesti põllumees (1892–1942) Jüri Luik, eesti diplomaat ja poliitik (1966–) Karl Luik, Tartu linnapea (1883–1948) Karli Luik, eesti arhitekt (1977–) Leila Luik, eesti jooksja (1985–) Liina Luik, eesti jooksja (1985–) Lilian Luik, eesti arst (1926–2023) Lily Luik, eesti jooksja (1985–) Margus Luik, eesti käija (1980–) Margus Luik, eesti jalgpallitegelane (1967–) Markus Luik, eesti näitleja (1981–) Sulev Luik, eesti näitleja (1954–1997) Terje Luik, eesti filminäitleja, telerežissöör ja pedagoog (1941–) Tõnu Luik, eesti filosoof (1941–2019) Viivi Luik, eesti luuletaja (1946–) Vilma Luik, eesti näitleja (1959–) [Statistika]. (vaadatud 23.02.2019) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 20.07.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Luik. Luik statistikaameti andmebaasis
Ķipati

Ķipati (ka Ķipatciems) on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Mērsragsi vallas. Küla asub valla keskosas, merepinnast 4 meetri kõrgusel Engure järve kaldal. Ķipati jääb valla keskusest Mērsragsist 5,5 ja Riiast 120 kilomeetri kaugusele. Seal asub Ķipati bussipeatus.. Aastail 2009–2010 kuulus küla Roja piirkonda, aastail 2010-2021 aga Mērsragsi piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.02 2019 "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 21. mail 2020.
Nässuma

Nässuma (ka Nässumaa) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Koppel (perekonnanimi)

Koppel on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Koppel 1895 inimesel: 906 mehel ja 989 naisel. Perekonnanimede levikult on Koppel meeste puhul 16. kohal ja naiste puhul 15. kohal. Aare Koppel, eesti füüsik (1934-1991) Aksel Koppel, eesti õpetaja (1930–2004) Andres Koppel, eesti ökoloog (1950–) Annika Koppel, eesti ajakirjanik (1964–) Donald Koppel, eesti fotograaf (1919–2005) Einari Koppel, eesti näitleja (1925–1978) Ernst Koppel, eesti arst ja mesinik (1894–1965) Friedrich Koppel, eesti maalikunstnik ja pedagoog (1909–1941) Greta Koppel, eesti kunstiteadlane ja kuraator (1978–) Hannes Koppel, eesti arhitekt (1981–) Henrik Koppel, Tartu Ülikooli rektor (1863–1944) Ilmar Koppel, eesti keemik (1940–2020) Ivar Koppel, eesti teadlane (1972–) Kadri Koppel, eesti laulja ja laulupedagoog (1977–) Kaido Koppel, eesti jalgpallur (sündinud 1988) Karl Koppel, eesti ettevõtja (1860–1906) Karl Koppel, eesti vaimulik (1900–1976) Kaspar Koppel, eesti muusik (1990–) Katrina Koppel, eesti üliõpilas- ja kodanikuühiskonna aktivist (1992–) Liisa Koppel, eesti näitleja (2003–2021) Liive Koppel, eesti kunstnik (1940–) Marie Koppel, eesti ajakirjanik, publitsist (1867–1952) Mihkel Koppel, eesti muusik ja arhitekt (1983–) Olari Koppel, Eesti riigiametnik (1969–) Paul-Voldemar Koppel, eesti vaimulik (1904–1964) Peeter Koppel, Eesti majandustegelane (1976–) Priit Koppel, eesti karikaturist (1968–) Riola Koppel, eesti orienteeruja (1933–1996) Rutt Koppel, eesti astronoom (1938–2004) Sven Koppel, eesti arhitekt (1969–) Teet Koppel, eesti näitleja (1912–2006) Tiit Koppel, eesti tehnikateadlane (1945–2014) Vallo Koppel, Eesti politseiametnik (1975–) Virgo Koppel, Eesti omavalitsustegelane (1967–) ... https://web.archive.org/web/20190530060055/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KOPPEL (vaadatud 23.02.2019) Koppel statistikaameti andmebaasis
Kuznetsov

Kuznetsov on venepärane perekonnanimi. Nime naissoost vorm on Kuznetsova. Nimi on tuletatud vene sõnast кузнец 'sepp'. Nimede eestistamisel määrati Kuznetsovidele uueks perekonnanimeks Järvet, Kalde, Koitla, Kuimets, Sepa ja Tuvi 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kuznetsov 973 inimesel: 947 mehel ja 26 naisel. Perekonnanimede levikult on Kuznetsov meeste puhul 14. kohal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kuznetsova 1030 naisel. Perekonnanimede levikult on Kuznetsova 14. kohal. Nikolay Kuznetsov Svetlana Kuznetsova https://web.archive.org/web/20190530053522/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KUZNETSOV (vaadatud 23.02.2019) https://web.archive.org/web/20190530052910/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KUZNETSOVA (vaadatud 23.02.2019) Kuznetsov statistikaameti andmebaasis Kuznetsova statistikaameti andmebaasis
Vassiljev

Vassiljev on perekonnanimi. Nime naissoost vorm on Vassiljeva. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vassiljev 1075 inimesel: 1000 mehel ja 75 naisel. Perekonnanimede levikult on Vassiljev meeste puhul 12. kohal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vassiljeva 1070 naisel. Perekonnanimede levikult on Vassiljeva 12. kohal. Konstantin Vassiljev Olga Vassiljeva https://web.archive.org/web/20190530042848/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/VASSILJEV (vaadatud 23.02.2019) https://web.archive.org/web/20190530053923/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/VASSILJEVA (vaadatud 23.02.2019) Vassiljev statistikaameti andmebaasis Vassiljeva statistikaameti andmebaasis
Pavlov (perekonnanimi)

Pavlov on venepärane perekonnanimi. Nime naissoost vorm on Pavlova. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pavlov 793 inimesel: 755 mehel ja 38 naisel. Perekonnanimede levikult on Pavlov meeste puhul 27. kohal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pavlova 823 naisel. Perekonnanimede levikult on Pavlova 25. kohal. Anna Pavlova Dmitri Pavlov Ivan Pavlov https://web.archive.org/web/20190530053042/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/PAVLOV (vaadatud 23.02.2019) https://web.archive.org/web/20190530053855/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/PAVLOVA (vaadatud 23.02.2019) Pavlov statistikaameti andmebaasis Pavlova statistikaameti andmebaasis
Stepanov

Stepanov on venepärane perekonnanimi, mis on moodustatud mehenimest Stepan. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Stepanov 697 inimesel: 662 mehel ja 35 naisel. Perekonnanimede levikult on Stepanov meeste puhul 32. kohal. Nime naissoost vorm on Stepanova. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Stepanova 675 naisel. Perekonnanimede levikult on Stepanova 42. kohal. Andrei Stepanov Juri Stepanov Jüri Stepanov Liidia Stepanova https://web.archive.org/web/20190530052106/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/STEPANOV (vaadatud 23.02.2019) https://web.archive.org/web/20190530052013/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/STEPANOVA (vaadatud 23.02.2019) Stepanov statistikaameti andmebaasis Stepanova statistikaameti andmebaasis
Tormis

Tormis on eesti perekonnanimi. Tormis määrati nimede eestistamisel uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Audova, Raudsepp ja Sturm. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tormis Eestis 7 mehel ja 13 naisel. Lea Tormis (sündinud 1932), eesti teatriteadlane Riho Tormis (1899–1967), eesti köster ja organist Veljo Tormis (1930–2017), eesti helilooja, Lea Tormise abikaasa, Riho Tormise poeg
Fjodorov

Fjodorov on venepärane perekonnanimi, mis on moodustatud mehenimest Fjodor. Nime naissoost vorm Fjodorova. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele uueks perekonnanimeks Vesi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Fjodorov 653 inimesel: 637 mehel ja 16 naisel. Perekonnanimede levikult on Fjodorov meeste puhul 37. kohal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Fjodorova 705 naisel. Perekonnanimede levikult on Fjodorova 38. kohal. Ain Fjodorov Artjom Fjodorov Lina Fjodorova Sergei Fjodorov Vladimir Fjodorov https://web.archive.org/web/20190530055911/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/FJODOROV (vaadatud 23.02.2019) https://web.archive.org/web/20190530054402/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/FJODOROVA (vaadatud 23.02.2019) Fjodorov statistikaameti andmebaasis Fjodorova statistikaameti andmebaasis