laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Samuel Christian Kettler

Samuel Christian Kettler (26. jaanuar / 6. veebruar 1765 Karuse – 23. oktoober / 4. november 1834 Juuru) oli Eesti vaimulik. Ta õppis Tallinna gümnaasiumis, Jena Ülikoolis õppis 9. oktoobrist 1783, oli kohal veel aastal 1786. Ordineeriti õpetajaks 3. septembril / 14. septembril 1788. Ta oli aastatel 1788–1790 Tallinna Toomkoguduse abiõpetaja. Aastatel 1790–1834 oli ta (introdutseeriti 29. septembril / 10. oktoobril 1790) Juuru Mihkli koguduse õpetaja. Lisaks oli ta veebruarist 1820–1831 Ida-Harju praostkonna praost. Ta matkas koos Otto Wilhelm Masinguga Saksamaal, aitas levitada Masingu trükiseid. Aastal 1821 kritiseeris Masingu literaaditegevust ja ilmselt seetõttu jahenesid nende suhted. Reformatsiooni 300. mälestuspäeval (1817) trükitud eestikeelne jutlus (kuulus Rosenplänteri erakogusse, säilinud Eesti Kirjandusmuuseumis). Masing kritiseeris tema eesti keele oskust. Tema isa Kaspar Anton Kettler oli Karuse ja Hanila koguduse õpetaja, vanaisa Christian Anton Kettler oli Karuse, Hanila ja Varbla koguduse õpetaja, teine vanaisa Johann Friedrich Gernet oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Tema esimese naise Catharina Eleonora isa Jakob Heinrich Schlepegrell oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja, tema teise naise Charlotte Henriette Catharina isa Anton Friedrich Bornwasser oli Rõuge Maarja koguduse õpetaja. Tema vend Johann Theophilus Gottlieb Kettler oli Hargla ja Lääne-Nigula koguduse õpetaja, onu Adam Johann Kettler oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja. Tema poeg August Anton Kettler oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, teine poeg Otto Wilhelm Ludwig Kettler oli Lihula ja Kirbla koguduse õpetaja. Tema tütar Sophie Juliane Emilie oli abielus kõigepealt Ambla Maarja koguduse õpetaja Paul August Ferdinand Glanströmi ja hiljem tema venna Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja Theodor Friedrich Glanströmiga. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Parem on ees

"Parem on ees" on Birgit Õigemeele singel. Laul anti välja 2011. aasta mais ning see on Kanal 2 saate "Rääkimata lugu" uus tunnuslaul. Muusika on loole kirjutanud Marco Margna ja sõnad Marek Sadam. Laul on ka kogumikalbumil Elmari tantsuõhtu 16.
Premier League'i hooaeg 2011–2012

2011–12 Premier League oli Inglismaa Premier League'i 20. hooaeg. Tiitlit kaitses sel hooajal Manchester United. Liiga meistriks tuli Manchester City. Premier League'i hooaja 2010–2011 tulemuste põhjal lahkusid liigast Blackpool, Birmingham City ja West Ham United. Football League Championshipi hooaja 2010–11 põhjal pääsesid Premier League'i Swansea City, Norwich City ja Queens Park Rangers. Hooajal 2011–2012 mängivad Premier League'is järgmised 20 klubi: Hooaja esimene värav: Luis Suárez (Liverpool – Sunderland, 13. augustil 2011) Hooaja kiireim värav: Andrea Orlandi (Swansea City – Wolverhampton Wanderers, 24. sekundil), 28. aprill 2012 Väravaterohkeim mäng: 10 väravat – Manchester United 8:2 Arsenal Parimad väravakütid: Robin van Persie (30), Wayne Rooney (27), Sergio Agüero (23), Clint Dempsey (17) Resultatiivsed söödud: David Silva (15), Juan Mata (13), Antonio Valencia (13) 4 Mängija lõi 4 väravat
Qemal Stafa staadion

Qemal Stafa staadion (albaania keeles Stadiumi Qemal Stafa) on jalgpalli- ja kergejõustikustaadion Tiranas Albaanias. See on Albaania jalgpallikoondise kodustaadion. Eesti jalgpallikoondis on pidanud staadionil ühe sõpruskohtumise Albaania jalgpallikoondisega[millal?]. Eesti kaotas 0:2.
Swansea City AFC

Swansea City Association Football Club (kõmri keeles Clwb Pêl-droed Dinas Abertawe) on Walesi jalgpalliklubi. See mängib Inglismaa tugevuselt teises liigas EFL Championship. Klubi asutati 1912. aastal nime all Swansea Town. Praeguse nime sai klubi 1969. aastal. 1921. aastal liitus klubi Football League'iga. Swansea City on esimene Walesi klubi, mis hakkas Premier League'is mängima. Esimene liiga mäng väljaspool Inglismaad toimus 20. augustil 2011 klubide Swansea City ja Wigan Athletic vahel. Kohtumist peeti Swanseas, kohaliku klubi kodustaadionil Liberty. 24. veebruaril 2013 võitis Swansea City oma esimese auhinna, alistades Football League Cupi finaalmängus Bradford City 5:0. Väravaid lõid Nathan Dyer (2), Michu (1) ja Jonathan de Guzman (2). Hooajal 2013–2014 mängis klubi Euroopa Liigas. Swansea City jõudis 32 parema sekka, kus kaotati kahe mängu kokkuvõttes Itaalia klubile Napoli tulemusega 1:3. Inglismaa kolmas liiga (praegune Football League One) Võidud (3): 1924–25, 1948–49, 2007–08 Inglismaa neljas liiga (praegune Football League Two) Võidud (1): 1999–2000 Football League Cup Võidud (1): 2012–13 Football League Trophy Võidud (2): 1993–94, 2005–06 Welsh Cup Võidud (10): 1912–13, 1931–32, 1949–50, 1960–61, 1965–66, 1980–81, 1981–82, 1982–83, 1988–89, 1990–91 FAW Premier Cup Võidud (2): 2004–05, 2005–06 Seisuga 12. august 2019 Enim väravaid ühel liigahooajal – 92 väravat 46 mängus (hooajal 1976–1977) Vähim väravaid ühel liigahooajal – 36 väravat 42 mängus (hooajal 1983–1984) Enim mänge klubi meeskonnas – Wilfred Milne (aastatel 1920–1937 kokku 586 mängu) Enim väravaid klubi meeskonnas – Ivor Allchurch (aastatel 1947–2068 kokku 166 väravat) Enim väravaid ühel hooajal – Cyril Pearce (40 väravat hooajal 1931–1932) Enim väravaid ühel liigahooajal – Cyril Pearce (35 väravat hooajal 1931–1932) Noorim mängija väljakul – Nigel Dalling (15 aasta ja 289 päeva vanuselt mängus Southporti vastu, Fourth Division, 6. detsember 1974) Vanim mängija väljakul – Tommy Hutchison (43 aasta ja 172 päeva vanuselt mängus Southend Unitedi vastu, Third Division, 12. märts 1991) Suurim ost – 18 miljonit naela (André Ayewi eest West Ham Unitedile 2018. aastal) Suurim müük – 45 miljonit naela (Evertonile Gylfi Sigurðssonile eest 2017. aastal) Ametlik koduleht
Estadi Comunal d'Aixovall

Estadi Comunal d'Aixovall on jalgpalli- ja kergejõustikustaadion Aixovallis Andorras. See on Andorra jalgpallikoondise kodustaadion.
August Anton Kettler

August Anton Kettler (8/20. veebruar 1808 Juuru kirikumõis – 23. veebruar / 6. märts 1844 Juuru) oli Eestimaa vaimulik. Kettler õppis Tallinna toomkoolis, 1821–1825 Tallinna kubermangugümnaasiumis ning 1827–1830 Tartu ülikooli usuteaduskonnas (lõpetas, grad. stud.). Korporatsiooni Estonia liige. Töötas seejärel koduõpetajana. Ordineeriti 8. märtsil 1831 õpetajaks. Ta oli aastatel 1831–1834 (kutsuti 13. septembril 1830) Juuru Mihkli koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1835–1844 (introdutseeriti 28. aprillil 1835) Juuru Mihkli koguduse õpetaja oma isa Samuel Kettleri järel. Viimane oli teeninud kogudust üle 40 aasta. Säilinud on tema kroonikalised märkmed Juuru kogudusest ja kihelkonnast. Kroonika algul andis ülevaate eelmiste pastorite tehtud märkmetest kirikuraamatutesse. August Anton Kettler suri 23. veebruaril 1844. aastal ja on maetud Juuru kirikuaeda. Tema isa Samuel Christian Kettler oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, vanaisa Kaspar Anton Kettler oli Karuse ja Hanila koguduse õpetaja, teine vanaisa Anton Friedrich Bornwasser oli Rõuge Maarja koguduse õpetaja, vanavanaisa Christian Anton Kettler oli Karuse, Hanila ja Varbla koguduse õpetaja, teine vanavanaisa Johann Friedrich Gernet oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Tema onu Johann Theophilus Gottlieb Kettler oli Hargla ja Lääne-Nigula koguduse õpetaja, vanaonu Adam Johann Kettler oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja. Tema vend Otto Wilhelm Ludwig Kettler oli Lihula ja Kirbla koguduse õpetaja, tema õde Sophie Juliane Emilie oli abielus algul Ambla Maarja koguduse õpetaja Paul August Ferdinand Glanströmi, hiljem tema venna Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja Theodor Friedrich Glanströmiga.[viide?] Liivi Aarma (2007). Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885. Tallinn. Lk 144. Schüler-Verzeichnis des Revalschen Gouvernements-Gymnasiums 1805-1890. bearbeitet von Heinrich Hradetzky. Reval, 1931 Kluge&Ström
Otto Wilhelm Ludwig Kettler

Otto Wilhelm Ludwig Kettler (8. juuli / 20. juuli 1809 Juuru – 8. veebruar / 20. veebruar 1852 Lihula) oli Eesti vaimulik. Ta õppis Tallinna toomkoolis ja aastatel 1827–1830 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Pärast ülikooli lõpetamist töötas koduõpetajana. Ordineeriti 29. mail / 10. juunil 1838 õpetajaks. Ta oli aastatel 1838–1852 Lihula ja Kirbla koguduse õpetaja. Ühtlasi oli ta 1845. aastal toimunud usupuhastuse ja Augsburgi usutunnistusele pühendatud pidustuste ajal asutatud abipiibliseltsi eestseisja. Tema isa Samuel Christian Kettler oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, vanaisa Kaspar Anton Kettler oli Karuse ja Hanila koguduse õpetaja, teine vanaisa Anton Friedrich Bornwasser oli Rõuge Maarja koguduse õpetaja, vanavanaisa Christian Anton Kettler oli Karuse, Hanila ja Varbla koguduse õpetaja, teine vanavanaisa Johann Friedrich Gernet oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Tema onu Johann Theophilus Gottlieb Kettler oli Hargla ja Lääne-Nigula koguduse õpetaja, vanaonu Adam Johann Kettler oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja. Tema vend August Anton Kettler oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, tema õde Sophie Juliane Emilie oli abielus algul Ambla Maarja koguduse õpetaja Paul August Ferdinand Glanströmiga, hiljem tema venna Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja Theodor Friedrich Glanströmiga. Tema abikaasa isa Christoph Friedrich Mickwitz (1773–1851) oli Lihula ja Kirbla koguduse õpetaja, abikaasa vanaisa Christoph Friedrich Mickwitz oli Koeru koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Ludwig Vaga

Ludwig Vaga (sakslastele Ludwig I ja prantslastele Louis I) (778–840) oli Frangi riigi keiser aastail 814–840. Ludwig Vaga oli Frangi riigi kuninga Karl Suure poeg. Karl Suur tegi 781. aastal oma kolmandast, toona kolmeaastasest pojast Ludwigist Akvitaania kuninga. Frangi riigile allutatud uus kuningriik sisaldas Akvitaania, aga ka Gootia ja Karolingide valdused Hispaanias. Ta oli sügavalt usklik mees, aga samas ka oskuslik väejuht (mida kinnitas Hispaania sõdades) ning valdas ka romaani, germaani, ladina ja kreeka keelt. 813. aastal oli Rooma paavsti Leo III ja ta oma isa Karl Suur tõstnud ta kaaskeisriks, kroonides ta oma käega. See pidi näitama keisritiitli ilmalikku ja vaimulikku suveräänsust kõigi teiste, ka paavstluse suhtes. Kuni isa surmani valitses ta Akvitaanias, kust 814. aastal asus elama Frangi keisri keskusse Aachenisse. Kuid Ludwig lasi end isa surma järel paavstil uuesti kroonida, tunnustades nii paavsti kui Kristuse asemiku vähemasti sakraalset ülimuslikkust, mis tekitas hiljem tõsiseid probleeme Rooma impeeriumit taastada ja universaalmonarhiat luua püüdnud Saksa-Rooma keisritele. 817. aastal kroonis ta oma vanema poja Lothari kaaskeisriks. Juba pärast Ludwigi trooniletõusu ja tema esialgseid ümberkorraldusi (tähtsamate ametikohtade ümberjaotamine oma poegade vahel) alustas tema onupoeg Bernhard, kes oli seni Itaalia kuningas, tema vastu sõda, mille käigus talle tehti ettepanek paluda Ludwigilt armu. Armuandmiseks Ludwigi juurde minnes ta vangistati ja vangistatuna tal ja ta kaaskondlasel torgati 818. aasta aprillis silmad välja, mille tulemusena nad kahe päeva pärast surid. Pärast Irmegardi surma uuesti abiellunud Ludwigil tekkisid poja Charles sünniga lahkarvamused esimesest abielust sündinud poegadega, kes kartsid põhjendatult, et uus pärija vähendab nende pärandiks jäävaid maavaldusi. Paavst Gregorius IV õhutusel alustas Lothar sõjategevust isa Ludwigi vastu ning paavsti vahendusel toimunud läbirääkimiste tulemusena reetsid Ludwigi väed ta ning liitusid Lothariga. Ludwig alistus ning andis võimu üle Lotharile. Ludwig vangistati ning Judit pügati nunnaks ja suleti kloostrisse. Lothari poolt kokku kutsutud kogunemisel, millel oli kavas Ludwig lõplikult võimult kõrvaldada, asusid Ludwigit kaitsma tema nooremad pojad Pippin ja Baieri Ludwig, mille tulemusena taastati Ludwigi võim ning ta ennistati keisritroonile. Juba tema eluajal jagasid ta pojad riigi omavahel, lõplikult sai see siiski teoks pärast Ludwigi surma, 843. aastal Verduni leppega. Ludwig Vaga oli kaks korda abielus. Tema järglased olid (1) Irmengardiga (−818) Lothar (795–855), Kesk-Frangi riigi (Lotringi, Burgundia ja kaudselt ka Itaalia eelkäija) kuningas ja järgmine Frangi keiser, Ludwig (806–876), Ida-Frangi riigi ehk hilisema Saksamaa kuningas Ludwig Sakslane (2) Baieri krahvi tütar Baieri Judithiga Charles (823–877), Lääne-Frangi riigi ehk hilisema Prantsusmaa kuningas) Злодейства Людовика Благочестивого
Preisimaa kuningas

Preisimaa kuningas oli Preisimaa kuningriigi valitseja tiitel 1701–1918. Kõik Preisimaa kuningad kuulusid Hohenzollernite dünastiasse. 1871–1918 olid nad ka Saksa keisrid. Kuningatiitli võttis endale Brandenburgi kuurvürst Friedrich III, kuna soovis oma maa prestiiži tõsta ning tal oli võimalik Saksa-Rooma riigist välja jääva Preisimaa aladel end suveräänseks monarhiks kuulutada. Esialgu pidigi Preisimaa kuningas olema kuningas vaid Preisimaal, Saksa-Rooma riigis aga endiselt Brandenburgi kuurvürst, kuid tegelikult võttis juba Friedrich ise oma uue tiitli kasutusele ka Saksa-Rooma riigi siseselt. 1701–1713 Friedrich I (1657–1713) 1713–1740 Friedrich Wilhelm I (1688–1740) 1740–1786 Friedrich II (Suur) (1712–1786) 1786–1797 Friedrich Wilhelm II (1744–1797) 1797–1840 Friedrich Wilhelm III (1770–1840) 1840–1861 Friedrich Wilhelm IV (1795–1861) 1861–1888 Wilhelm I (Suur) (1797–1888), alates 1871 ka Saksa keiser 1888 Friedrich III (1831–1888), ka Saksa keiser 1888–1918 Wilhelm II (1859–1941), ka Saksa keiser Preisimaa hertsog
Luitpold (Baieri regent)

Luitpold Karl Joseph Wilhelm Ludwig, Baieri prints (12. märts 1821 – 12. detsember 1912) oli Baieri printsregent 1886–1912. Ta määrati Ludwig II regendiks 10. juunil 1886, mõni päev enne tolle mõistatuslikku surma. Et Ludwigi vend ja troonijärglane Otto oli veelgi ilmsemalt vaimuhaige, jätkas Luitpold Baieri tegeliku valitsejana kuni oma surmani. Ta oli töökas ja kohusetundlik riigipea, ilma oma vennapoja Ludwig II kuninglike ambitsioonideta. Pikaealisena, nagu paljud Baieri kuningliku perekonna liikmed, oli ta surres saksa riikide valitsejatest vanim. Kogu tema valitsemisaja jooksul kestis edasi Baieri kuningakriis, nii et ta suri printsregendina (valitsemisvõimetu Otto oli edasi Baieri nimeline kuningas). Selle probleemi lahendas alles Luitpoldi poeg ja järglane Ludwig III. Luitpold oli Baieri kuninga Ludwig I poeg ning Ludwig II ja Otto onu. Pildigalerii
Mihkel-Matteus Luik

Mihkel-Matteus Luik (sündinud 6. veebruaril 1992) on eesti käsipallur ja noorte käsipallitreener. Mihkel-Matteus Luik alustas käsipalliga tegelemist 7-aastaselt. Esimeseks treeneriks oli tal Jüri Lepp. Noorusaja mängis Luik koduklubis HC Tallas, peatselt siirdus ta oma meeskonnaga esiliigasse, kus oli mängiv treener. 2011. aastal alustas Luik mängimist meistriliigas esindades võistkonda Aruküla/Tallas. Aasta hiljem sai võistkond nimeks SK Aruküla. SK Arukülast siirdus Luik HC Kehra ridadesse. Hooaja 2013–2015 mängis Luik HC Kehra meeskonnas. Hooaja teisel poolel liitus taas SK Arukülaga ja 2016 hooaja esindas Luik pealinna klubi HC Tallas. Kahekordne Eesti meister ja kahekordne karika võitja noorteklassis. Tallinn Cup 2013 võitja käsipallis. Väikse Karika võitja jalgpallis 2013 Kahekordne Eesti Karika võitja 2013 ja 2015 käsipalli meistriliigas Eesti Meister käsipallis 2014. ERR (11. mai 2014). "HC Kehra tuli Eesti meistriks". ERR. Vaadatud 5. mail 2023.
Kaspar Anton Kettler

Kaspar Anton Kettler (1720 Karuse – 31. juuli/11. august 1773 Karuse) oli Eesti vaimulik. Kettler immatrikuleeriti aastal 1742 Halle Ülikooli. Ordineeriti 28. veebruaril/11. märtsil 1750 õpetajaks. Ta oli aastatel 1750–1773 Karuse Margareeta koguduse õpetaja, lisaks hooldas ta juunist 1752 aastani 1760 Hanila Pauluse kogudust. Sai 19. veebruaril/1. märtsil 1764 Ranna-Lääne praostkonna abipraostiks, sama praostkonna praostiks sai ta 15. juunil/26. juunil 1768. Eestimaa konsistooriumi assessoriks sai ta 30. jaanuarist/10. veebruarist 1769. Tema isa Christian Anton Kettler oli Karuse, Hanila ja Varbla koguduse õpetaja, tema vend Adam Johann Kettler oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja. Tema poeg Johann Theophilus Gottlieb Kettler oli Hargla ja Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja, teine poeg Samuel Christian Kettler oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja. Pojapoeg August Anton Kettler oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, teine pojapoeg Otto Wilhelm Ludwig Kettler oli Lihula ja Kirbla koguduse õpetaja. Tema abikaasa isa Johann Friedrich Gernet oli Vigala Maarja koguduse õpetaja, abikaasa vanaisa Heinrich Gutsleff oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Christian Anton Kettler

Christian Anton Kettler (15. märts 1683 Tallinn – 1750 Karuse) oli Eesti vaimulik. Ta õppis Tallinna gümnaasiumis ja suundus aastal 1703 Saksamaale ülikooli õpinguteks; immatrikuleerus 19. septembril 1705 Kieli Ülikooli. Ta asus 29. mail/9. juunil 1712 (kutsuti ametisse 15. märtsil/26. märtsil 1712) Karuse ja Hanila koguduse õpetajaks. Alates 29. maist/9. juunist 1742 teenis ta ka Varbla Püha Urbanuse kogudust. 29. jaanuaril/9. veebruaril 1737 sai ta Ranna-Lääne praostkonna praostiks. Ta oli pietistlike vaadetega vaimulik. Tema poeg Adam Johann Kettler oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja, teine poeg Kaspar Anton Kettler oli Karuse ja Hanila koguduse õpetaja; tema pojapoeg Johann Theophilus Gottlieb Kettler oli Hargla ja Lääne-Nigula koguduse õpetaja, teine pojapoeg Samuel Christian Kettler oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja (mõlemad Kaspar Antoni pojad). Pärast tema surma abiellus tema lesk Hermann Daniel Bongega (Saaremaa Jaani koguduse ja Karja Katariina koguduse õpetajaga). Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Adam Johann Kettler

Adam Johann Kettler (1717 Karuse – 1745 Kose) oli Eesti vaimulik. Ta õppis Tallinna gümnaasiumis ja (immatrikuleeriti 7. oktoobril 1737) Halle Ülikoolis. Ta ordineeriti 19. oktoobril/30. oktoobril 1743 õpetajaks. Ta oli aastatel 1743–1745 (kutsuti 5. juunil/16. juunil 1743) Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja. Ta oli pietistlike vaadetega vaimulik. Tema isa Christian Anton Kettler oli Karuse, Hanila ja Varbla koguduse õpetaja, tema vend Kaspar Anton Kettler oli Karuse ja Hanila koguduse õpetaja. Tema vennapoeg Johann Theophilus Gottlieb Kettler oli Hargla ja Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja, teine vennapoeg Samuel Christian Kettler oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Johann Theophilus Gottlieb Kettler

Johann Theophilus Gottlieb Kettler (5./16. november 1760 Karuse – 23. detsember 1828 / 4. jaanuar 1829 Lääne-Nigula) oli Eesti vaimulik.[viide?] Ta õppis 1777. aastani Tallinna gümnaasiumis. Ta õppis (immatrikuleeriti 19. augustil 1778, oli kohal veel 1782. aastal) Kieli ülikoolis ja Jena ülikoolis (aastal 1784). Oli 1784. aastal prooviaastal Rõuge Maarja koguduses. Ordineeriti 29. juulil / 9. augustil 1789 õpetajaks.[viide?] Oli aastatel 1789–1793 Hargla koguduse õpetaja. Aastatel 1793–1828 oli ta (valiti 5./16. augustil 1793, introdutseeriti 29. jaanuaril / 9. veebruaril 1794) Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja. Lisaks oli ta 30. jaanuarist / 11. veebruarist 1812 – 17. juulini / 29. juulini 1817 Eestimaa konsistooriumi assessor. Tema isa Kaspar Anton Kettler oli Karuse ja Hanila koguduse õpetaja, vanaisa Christian Anton Kettler oli Karuse, Hanila ja Varbla koguduse õpetaja, teine vanaisa Johann Friedrich Gernet oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Tema abikaasa Dorothea Elisabethi isa Anton Friedrich Bornwasser oli Rõuge Maarja koguduse õpetaja. Tema vend Samuel Christian Kettler oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, onu Adam Johann Kettler oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja. Tema vennapoeg August Anton Kettler oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, teine vennapoeg Otto Wilhelm Ludwig Kettler oli Lihula ja Kirbla koguduse õpetaja. Tema vennatütar Sophie Juliane Emilie oli abielus kõigepealt Ambla Maarja koguduse õpetaja Paul August Ferdinand Glanströmi, hiljem tema venna Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja Theodor Friedrich Glanströmiga.[viide?] Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007 Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Anton Friedrich Bornwasser

Anton Friedrich Bornwasser (25. veebruar/8. märts 1743 Paide – 22. jaanuar/2. veebruar 1798 Rõuge) oli Eesti vaimulik. Ta õppis Königsbergis Collegium Fridericianumis. Aastast 1762 õppis ta (immatrikuleeriti 3. aprillil 1762) Königsbergi Ülikoolis; aastast 1764 (immatrikuleeriti 18. mail 1764) Jena Ülikoolis. Töötas aastatel 1765–1767 koduõpetajana Eestimaal. Ordineeriti 29. aprillil/10. mail 1769 Tallinnas õpetajaks. Ta oli aastatel 1769–1777 Vigala Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1777–1798 oli ta (introdutseeriti 11. veebruaril/22. veebruaril 1777) Rõuge Maarja koguduse õpetaja. Lisaks oli ta veel aastatel 1795–1798 Võru praostkonna praost. Tema isa Peter Friedrich Bornwasser oli Paide ja Anna koguduse õpetaja, hiljem Rõuge Maarja koguduse õpetaja. Tema abikaasa Renate Christine isa Johann Friedrich Gernet oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Tema poeg Peter Friedrich Bornwasser oli Rõuge ja Karula koguduse õpetaja, teine poeg David Christian Bornwasser (1771–1824) oli Pärnu kreisiarst; kolmas poeg Heinrich Wilhelm Bornwasser oli Võru Katariina koguduse õpetaja; tema tütar Dorothea Elisabeth oli abielus Hargla ja Lääne-Nigula koguduse õpetaja Johann Theophilus Gottlieb Kettleriga, tütar Charlotte Henriette Catharina oli abielus Juuru Mihkli koguduse õpetaja Samuel Christian Kettleriga. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007 Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Hrsg. von Johann Friedrich von Recke, Karl Eduard Napiersky. Bd. 1. Mitau: Steffenhagen und Sohn 1827, lk. 227-228
Peter Friedrich Bornwasser noorem

Peter Friedrich Bornwasser noorem (7. august/18. august 1770 Vigala – 21. aprill/3. mai 1823) oli Eesti vaimulik. Algõpetuse sai koduõpetaja käest. Ta õppis ka 1,5 aastat Tallinnas gümnaasiumis. Usuteadust õppis ta Jena Ülikoolis. Ordineeriti 1. augustil/12. august 1798 õpetajaks. Ta oli aastatel 1798–1810 Rõuge Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1811–1823 oli ta Karula koguduse õpetaja. Tema isa Anton Friedrich Bornwasser oli Vigala ja Rõuge Maarja koguduse õpetaja; vanaisa Peter Friedrich Bornwasser oli Paide ja Anna koguduse õpetaja, hiljem Rõuge Maarja koguduse õpetaja; teine vanaisa Johann Friedrich Gernet oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Õde Dorothea Elisabeth oli abielus Hargla ja Lääne-Nigula koguduse õpetaja Johann Theophilus Gottlieb Kettleriga, õde Charlotte Henriette Catharina oli abielus Juuru Mihkli koguduse õpetaja Samuel Christian Kettleriga, vend Heinrich Wilhelm Bornwasser oli Võru Katariina koguduse õpetaja. Tema abikaasa Maria isa Benedict Witte oli Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja, abikaasa vend Benedict Witte oli Ambla Maarja koguduse õpetaja. Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Hrsg. von Johann Friedrich von Recke, Karl Eduard Napiersky. Bd. 1. Mitau: Steffenhagen und Sohn 1827, lk. 229 Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977