laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Benedictus XVI tunnustused ja autasud

Paavst Benedictus XVI sai paavstina mitut liiki tunnustust. Ordenid 1977 Ecuadori Vabariigi Teeneteordeni suurrist 1977 Baieri Teeneteorden 1985 Saksamaa Liitvabariigi Teeneteordeni suurrist erijärguga 1985 Baieri Maapäeva konstitutsioonimedal 1989 Chieti ülikooli Minerva orden 1989 Müncheni Karl-Valentini orden 1992 Austria Suurkuldaumärk lindiga 1996 Baieri Maximiliani orden teadustegevuse ja kunsti eest 1998 Prantsusmaa Auleegioni orden 1999 Malta ordu Bailli suurrist Preemiad ja auhinnad 1989 Augustin Bea preemia 1991 Leopold Kunschaki preemia 1992 preemia Capri San Michele 1992 katoliku kultuuri rahvuspreemia 1993 Potenza kirjandusauhind 2002 preemia Liberal Trieste 2004 preemia Capri San Michele Aukraadid 1984 USA, Minnesota St. Thomase kolledži audoktor 1986 Peruu, Lima katoliikliku ülikooli audoktor 1987 Eichstätt-Ingolstadti katoliikliku ülikooli audoktor 1988 Poola, Lublini katoliikliku ülikooli audoktor 1998 Navarra Opus Dei ülikooli audoktor 1999 Rooma, Santi Maria e Assunta ülikooli audoktor 2000 Poola, Wrocławi ülikooli audoktor 2005 Rumeenia, Cluj-Napoca ülikooli audoktor Kaasliikmestaatus 1954 üliõpilasselts Lichtenstein-Hohenheim, Erfurt 1964–1967 Rheinisch-Westfälische Akademie der Wissenschaften 1966 Brüssel, Académie des sciences religieuses 1986 korporatsioon Capitolina, Rooma 1991 Salzburg, Europäische Akademie für Wissenschaften und Künste, Abteilung Theologie Auliikmestaatus 1959 üliõpilasselts Isaria, Freising 1978 üliõpilasselts Rupertia, Regensburg 1985 üliõpilasselts Alcimonia, Eichstätt 1989 üliõpilasselts Rhaetia, München 2000 Paavstlik Teaduste Akadeemia 2005 Deutsche Hochschulverband 2006 üliõpilasselts K.Ö.L. Ferdinandea, Graz 2006 Josefi-Vereins Schwandorf 2007 Malteser Hilfsdienst Benedictus XVI sai 1981 Müncheni üliõpilasseltsi Alemannia auvilistlaseks, 1987 Pentlingi, 1997 Marktl am Inni, 2005 Traunsteini, 2006 Altöttingi, 2006 Regensburgi, 2008 Bressanone, 16. detsembril 2009 Introdi, 2009 Mariazelli ja 16. jaanuaril 2010 Freisingi aukodanikuks. 2006 nimetati tema järgi Wathlingeni linnaväljak. Tema järgi nimetati mais 2000 asteroid 8661 Ratzinger.
Ääre tänav (täpsustus)

Ääre tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Ääre tänav, tänav Elvas Ääre tänav, tänav Kohila alevis Kohila vallas Ääre tänav, tänav Paikuse alevis Pärnu linnas Ääre tänav, tänav Puka alevikus Otepää vallas Ääre tänav, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis Ääre tänav, tänav Vaela külas Kiili vallas
Švenčionysi kihistu

Švenčionysi kihistu on siluri ajastu Adavere lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Juozas Paškevičius aastal 1958. Kihistut eristatakse Leedu idaosas, kus sellel lasuvad Jočionysi kihistu ja Paprieniai kihistu. Kihistu stratotüüp on Prienai-3 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 583–615 meetril. Selle neostratotüüp on Ledai-179 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 783,6–799,1 meetril. Kihistu on kuni 32 meetri paksune, selle moodustavad savi, mergel ja savikas lubjakivi. Kihistu on nime saanud Švenčionysi linna järgi Leedus. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 20
Berndorf bei Salzburg

Berndorf on vald (Gemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. Vald asub Salzburg-Umgebungi ringkonna kirdeosas. Grabensee asub täielikult valla territooriumil. Vallaosad on Berndorf bei Salzburg ja Großenegg. Salzburg Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Tours Mercuriales

Tours Mercuriales on kaks kontoritorni Seine-Saint-Denise departemangus Bagnoletis. Kaks torni, mille Eiffage Holdingu ettevõte SAEP ehitas 1975. aastal, asuvad Pariisi ringtee serval Porte de Bagnoleti lähedal nelinurgas, mis on eraldatud Jean-Jaurèsi, Adélaïde-Lahaye, Sadi-Carnoti ja Taani tänavatest. avenue Gambetta on ümbritsetud. Neid nimetatakse Tour Levantiks (idas) ja Tour Ponantiks (läänes). Need tornid olid osa suurest äripiirkonna projektist Pariisist ida pool, mille eesmärk oli läänes asuva La Défense linnaosa tasandamine. Tornide arhitektuur on inspireeritud New Yorgi Maailma Kaubanduskeskuse kaksiktornidest. Tours Mercuriales'i koduleht
Õnne tänav (täpsustus)

Õnne tänav on tänav järgmistes Eesti asulates: Õnne tänav on tänav Aespa alevikus Kohila vallas Õnne tänav on tänav Kallastel Õnne tänav on tänav Kohtla-Järvel Kukruse linnaosas Õnne tänav on tänav Kohtla-Nõmme alevis Toila vallas Õnne tänav on tänav Luige alevikus Kiili vallas Õnne tänav on tänav Mustla alevikus Viljandi vallas Õnne tänav on tänav Mustvees Õnne tänav on tänav Mõhküla külas Põltsamaa vallas Õnne tänav on tänav Mõisakülas Õnne tänav on tänav Narva-Jõesuus Õnne tänav on tänav Pusku külas Haapsalu linnas Õnne tänav on tänav Põltsamaal Õnne tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis Õnne tänav on tänav Tartus Karlova linnaosas Õnne tänav on tänav Viisu külas Paide linnas Õnne tänav on tänav Vinni alevikus Vinni vallas Õnne tee
Ragainė kihistu

Ragainė kihistu on siluri ajastu Jaani lademe ja Jaagarahu lademete Leedus eristatava ühise Jaani-Jaagarahu lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Juozas Paškevičius aastal 1993. Kihistut eristatakse Leedu lääneosas, kus see lamab Rasytė kihistul ja sellel lasub Siesartise kihistu. Kihistu stratotüüp on Stoniškiai-1 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 1792–1875 meetril. Kihistu on kuni 110 meetri paksune, selle moodustab argilliit. Kihistik on nime saanud Nemani linna leedukeelse nimekuju järgi. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 7
Paprieniai kihistu

Paprieniai kihistu on siluri ajastu Jaani lademe ja Jaagarahu lademe alumise osa kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Juozas Paškevičius aastal 1958. Kihistus eristatakse Vilkija kihistikku ja Sutkai kihistikku. Kihistut eristatakse Leedu idaosas, kus see lamab Švenčionysi kihistul ja sellel lasub Birštonase kihistu. Kihistu stratotüüp on Prienai-3 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 543-583 meetril. Lisastratotüüp Krekenava-7 puurauk, kus kihistu esineb 763,2–831 meetril. Selle neostratotüüp on Ledai-179 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 713,9–783 meetril. Kihistu on kuni 73 meetri paksune, selle moodustab savika lubjakivi vahekihtidega mergel. Kihistu on nime saanud Paprieniai küla järgi Leedus. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 19
Aadami

Aadami on küla Tartumaal Kastre vallas. Aadamile lähimad külad on idas Alaküla, kagus Logina, edelas Sipe ja loodes Ignase. Külanimi võeti kasutusele alles 1977. See lähtub talu nimest, mis seostub eesnimega Aadam. Talu on nimetatud isiku järgi, kes elas külas 18. sajandil. Teda nimetati 1758 kujul Pusep Adam. Ka 1858 elas külas Pusep Adam. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda. Küla on esmamainitud 1630. aastal Käreverena (Kerrefer kÿlla). Küla kuulus Vana-Kuuste mõisale. Ka 1900. aasta paiku nimetati teda Кяреверекюля. Nähtavasti vahetati külanimi välja sagedase esinemise tõttu Eestis. Kohanime Aadami käänatakse tavaliselt väliskohakäänetega (nt Aadamile). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et Eesti kohanimeraamat, kaart 33 Suur maailma atlas, lk. 191 Eesti kohanimeraamat, lk. 21
Õle tänav (täpsustus)

Õle tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Õle tänav on tänav Harku alevikus Harku vallas Õle tänav on tänav Kiviõlis Õle tänav on tänav Kohtla-Nõmme alevis Toila vallas Õle tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis Õle tänav on tänav Tamsalus Õle tänav on tänav Varinurme külas Lüganuse vallas
Jočionysi kihistu

Jočionysi kihistu on siluri ajastu Jaani lademe ja Jaagarahu lademe alumise osa kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Juozas Paškevičius ja Petras Lapinskas aastal 1976. Kihistut eristatakse Leedu idaosas, kus see lamab Švenčionysi kihistul ja sellel lasub Verknė kihistu. Kihistu stratotüüp on Jočionysi-299 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 173,6–189,4 meetril. Kihistu on kuni 17 meetri paksune, selle moodustab dolomiit. Kihistu on nime saanud Jočionysi küla järgi Leedus. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 20
Lydia Molander

Lydia Sofia Katarina Molander (neiupõlvenimi Lydia Wessler; 22. detsember 1851 Gävle – 13. detsember 1929 Stockholm) oli Rootsi näitleja ja ooperilaulja. Lydia Molander õppis laulmist aastatel 1869–1872 Kuninglikus Muusikaakadeemias Fredrika Stenhammari juhendamisel. Pärast õpinguid töötas aasta Kuninglikus teatris. Aastal 1874 siirdus Helsingisse, kus ta asus tööle sealses rootsikeelses teatris Svenska Teatern. Selles teatris töötas ta 1894. aastani. Aastal 1901 naasis Stockholmi ja töötas sealses Svenska Teaternis. Oma teatrikarjääri lõpetas ta 1922. aastal. Lydia Molander oli abielus teatridirektori ja -lavastaja Harald Molanderiga. Nende pojad Gustaf Molander ja Olof Molander olid tuntud teatri- ja filmilavastajad, Gustafi poeg Jan Molander näitleja. Lydia Molander suri Stockholmis 13. detsembril 1929, olles 77-aastane. Ta on maetud Norra begravningsplatsenile.
Paprieniai

Paprieniai on küla Leedus Kaunase rajooni Čekiškė vallas. Küla järgi on nimetatud Jaani lademe ja Jaagarahu lademe Paprieniai kihistu. 2011 m. surašymas LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 19
Vindi tänav (täpsustus)

Vindi tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Vindi tänav on tänav Aespa alevikus Kohila vallas Vindi tänav on tänav Narvas Vindi tänav on tänav Sindis Vindi tänav on tänav Tabasalu alevikus Harku vallas Vindi tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis Vindi tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas Vindi tänav on tänav Võrus
Abraham B. Jehošua

Abraham B. Jehošua (9. detsember 1936 Jeruusalemm – 14. juuni 2022 Tel Aviv) oli Iisraeli kirjanik. Eesti keeles on Kalle Kasemaa tõlkes ilmunud tema jutustused "Luuletaja kasvav vaikimine" ja "Raketibaas 612" (Loomingu Raamatukogu, 19, 1992) ning romaan "Viis aastaaega" (Tartu: Ilmamaa, 1995). 2012 Prix Médicis étranger
Jočionys

Jočionys on küla Leedus Trakai rajooni Onuškise vallas. Küla asub Onuškisest kuue kilomeetri kaugusel. Küla järgi on nimetatud Jaani lademe ja Jaagarahu lademe Jočionysi kihistu. 2011 m. surašymas LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 20
Aardla

Aardla (kohakääne Aardlasse või Aardlale) on küla Tartumaal Kastre vallas. Aardlat on esmamainitud 1534. aastal piirina: an der Ardelschen Grense. 1627 mainiti teda kujul Arlla ja 1839 kujul Ardlakülla. Küla kuulus Kambja kihelkonda. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda. Küla järgi on nime saanud Aardla ürgorg, Aardla järv, seda ümbritsev Aardla polder, järve ääres olev Aardla linnutorn ja 2,4 km pikkuse Savijõe paralleelnimi Aardla jõgi. 1880. aastatel rajati Aardlast põhja Aardlapalu küla. Aardla külas asub Taari talu kalmistu. Lauri Kettuse järgi lähtub kohanimi muistsest isikunimest Arta või Aarta. See nimi võib olla germaani algupära, näiteks Hartwig tähendab saksa keeles tugevat. Sama päritolu on Soome kohanimi Hartola. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et Eesti kohanimeraamat, lk. 22
Bürmoos

Bürmoos on vald (Gemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. Bürmoos asutati 1967. aastal (olles kõige viimasena loodud vald liidumaal), kui liideti naaberkülade Sankt Georgen bei Salzburgi ja Lamprechtshauseni ääremaad. Sel ajal oli see paik olnud asustatud vaid sada aastat. Kuni 19. sajandi alguseni oli see piirkond olnud asustusteta soo. Selle sajandi teisel poolel rajati industrialiseerimise käigus, eriti Ignaz Glaseri poolt, klaasi- ja tellisetööstused, kasutades kütusena tohutuid turbavarusid. Nende tööstuste kokkuvarisemine pärast Esimest maailmasõda tegi piirkonnast ühe vaeseima liidumaal ning pärast Teist maailmasõda oli see koht Ida-Euroopa saksakeelsetelt aladelt ümberasustatud isikutele. 1967. aastal iseseisvaks omavalitsuseks saamisel kaasnesid elanike massilised protestid. Jäi mulje sotsiaalse ja poliitilise geto kõrvalejäetusest, et päästa konservatiivsete päritolukülade Sankt Georgen bei Salzburgi ja Lamprechtshauseni sotsiaalne ja poliitiline tasakaal. Seetõttu tõid esimesed kohalikud valimised Bürmoosis sotsialistidele rohkem kui 85% häältega ülekaaluka võidu. 21. sajandi alguseks oli Bürmoos oma põhilise taristu ja hea ühistranspordiga muutunud Salzburgi linna jaoks populaarseks magalarajooniks. Salzburg Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Parun Profumo

Parun Profumo on Sardiinia aadlitiitel, mille asutas kuningas Carlo Alberto 30. novembril 1843. Tiitlit on kandnud järgmised isikud: Antonio Profumo (1788–1852) Pietro Profumo (surnud 1867) Joseph Alexander Profumo Albert Profumo (1879–1940) John Profumo (1915–2006) David Profumo (sündinud 20. oktoobril 1955)
Aardlapalu

Aardlapalu on küla Tartumaal Kastre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda. Aardlapalu rajati 1880. aastatel Tartust mõni kilomeeter lõuna pool Kambja kihelkonnas asuva Haaslava mõisa popsikülana Aardla naabrusse nõmmemetsa. Küla oli 1977–1997 Aardla küla osa. Allikates mainiti küla 1900. aasta paiku kujul Ардлапалу ja 1922. aastal kujul Aardla-Palu. Asulat on kutsutud ka Palukülaks. Küla on saanud nime metsa järgi. Metsa nimi koosneb külanimest Aardla ja sõnast "palu" ('kuiv liivane okasmets'). Külas asub Aardlapalu prügila. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et Eesti kohanimeraamat, lk. 22
Hilton Valentine

Hilton Stewart Paterson Valentine (21. mai 1943 North Shields – 29. jaanuar 2021) oli inglise muusik, ansambli The Animals asutajaliige ja kitarrist aastatel 1962–2001 ja 2007–2008).
Vambola tänav (täpsustus)

Vambola tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Vambola tänav on tänav Elvas Vambola tänav on tänav Luige alevikus Kiili vallas Vambola tänav on tänav Narva-Jõesuus Vambola tänav on tänav Pärnus Vambola tänav on tänav Suure-Jaanis Vambola tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosa Sibulaküla asumis Vambola tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas Vambola tänav on tänav Türil Vambola tänav on tänav Võsu alevikus Haljala vallas Vambola põik Suure-Jaanis Vambola põik Narva-Jõesuus
Dorfbeuern

Dorfbeuern (keskbaieri: Dorfbeian) on vald (Gemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. Dorfbeuern asub Salzburgist 30 km põhja pool piiril Ülem-Austriaga. Vallaosad on Dorfbeuern, Michaelbeuern ja Vorau ning mõned väikesed asundused. Dorfbeuerni majanduslik ja kultuuriline keskus on Michaelbeuerni klooster, 8. sajandil asutatud benediktlaste klooster. Klooster peab kooli 10–14-aastastele õpilastele (Hauptschule), järgides traditsiooni, mis pärineb 13. sajandist, kui kloostrikooli on esimest korda mainitud. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Töökoja tänav (täpsustus)

Töökoja tänav on tänav mitmes Eestis asulas: Töökoja tänav on tänav Are alevikus Tori vallas Töökoja tänav on tänav Kiiu alevikus Kuusalu vallas Töökoja tänav on tänav Kuressaares Töökoja tänav on tänav Kärla alevikus Saaremaa vallas Töökoja tänav on tänav Olgina alevikus Narva-Jõesuu linnas Töökoja tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis Töökoja tänav on tänav Vinni alevikus Vinni vallas Töökoja tee
Ebenau

Ebenau on vald (Gemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. Vald asub Salzkammerguti piirkonnas otse Salzburgist idas ja on tuntud oma suurepärase maastiku, sealhulgas mitme kanjoni poolest. Matkamise ja kanuuga sõitmise võimalusi on palju. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Töökoja tee

Töökoja tee on tänav järgmistes Eestis asulates: Töökoja tee on tänav Aravete alevikus Järva vallas Töökoja tee on tänav Kadjaste külas Põhja-Pärnumaa vallas Töökoja tee on tänav Kobela alevikus Antsla vallas Töökoja tee on tänav Laekvere alevikus Vinni vallas Töökoja tee on tänav Laeva külas Tartu vallas Töökoja tee on tänav Mehikoorma külas Põltsamaa vallas Töökoja tee on tänav Pauastvere alevikus Saaremaa vallas Töökoja tee on tänav Polli külas Mulgi vallas Töökoja tee on tänav Riisipere alevikus Saue vallas Töökoja tee on tänav Salme alevikus Saaremaa vallas Töökoja tänav (täpsustus)
Agis IV

Agis IV (kreeka keeles Ἄγις Δ; 265 eKr – 241 eKr) oli Sparta kuningas aastatel 244 eKr – 241 eKr. Ta proovis tulutult reformida Sparta poliitilist ja majanduslikku struktuuri. Agis tõusis troonile pärast oma isa Eudamidas II-t. Agis IV sai üheks Sparta kahest kuningast 19-aastaselt, aastal 244 eKr. Temaga koos valitses Leonidas. Ta päris lisaks riigile ka kodumaise kriisi. Sparta kodanikuks saamine eeldas maa omamist, aga see oli kogunenud vaid mõne rikka pere kätte. Rahaline lõhe rikaste ja vaeste vahel oli väga suur. Agise plaan oli tühistada inimeste võlad, tuua tagasi vanad militaardistsipliinid ning jagada Sparta maad 4500 eraldi krundiks. Need krundid oleks jaotatud ära 15 000 mittekodaniku vahel. Agis andis käest ära ka enda maad. Kuigi Agis oli oma kaasvalitseja Leonidase troonilt eemaldanud, ei viidud tema ettepanekut täide, sest 242. eKr aastal valitud efoorid olid tema ideede vastu. Sellest tulenes revolutsioon, mille käigus Agis asendas efoorid enda meestega. Üks neist oli tema onu Agesilaus, kes soovitas kuningal kõik võlgade dokumendid põletada. Agesilaus hakkas aga pidurdama Agise plaane maad laiali jagada. Samal ajal tuli Agise jutule Ahhaia kindral Aratus, kes palus temalt abi Isthmuse kaitsmisel Aitoolia liidu eest. Agis sõitis koos kõigi oma järgijatega sõtta. Samal ajal naasis Leonidas ning ta valiti uuesti kuningaks. Leonidas asendas uuesti kõik efoorid, seekord enda meestega. Kui Agis sõjast tagasi tuli, ei võtnud ta oma sõjaväega trooni tagasi, vaid põgenes Athena templisse. Agise asukoht reedeti ning ta viidi vanglasse. Leonidas tuli koos oma efooridega ning küsitles Agist. Agist süüdistati türannias ning hukati kägistades. Ka tema ema Agesistrate ja vanaema Archidameia hukati. Vana-Kreeka "Agis IV - king of Sparta". Encyclopaedia Britannica. 20. juuli 1998. Vaadatud 30.01.2021. "Agis IV". Vaadatud 30.01.2021.
Võitlus (täpsustus)

Võitlus võib tähistada järgnevat: võitlus on vägivaldne võistlus Võitlus (1927), aastail 1927–1928 ilmunud Eesti ajakiri Võitlus (ESRP ajaleht), Eesti Sotsialistide-Revolutsionääride Partei keskkomitee häälekandja Võitlus (ajaleht), aastail 1931–1934 ilmunud Eesti Vabadussõjalaste Keskliidu ja Eesti Vabadussõjalaste Liidu häälekandja Võitlus, küla Venemaal
Wińsko

Wińsko (saksa keeles Winzig) on küla Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Wołówi maakonnas, Wińsko valla halduskeskus. Wińsko sai linnaõigused 1285. aastal. Teises maailmasõjas hävis umbes 70% linnast. 1945. aastal anti Wińsko Saksamaa koosseisust Poolale. Saksa elanikkond saadeti välja ja Wińsko kaotas linnaõigused. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/030210422022-0882939?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 3.10.2022. Wińsko. Historia miejscowości Wirtualny sztetl
József Csatári

József Csatári (17. detsember 1943 – 30. jaanuar 2021) oli ungari maadleja. Ta võistles nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses. József Csatári veebisaidil Olympedia (inglise)
Inverlochy

Inverlochy (gaeli keeles Inbhir Lochaidh) on küla Šotimaal Fort Williamist vahetult põhjas. Küla läbib matkarada Great Glen Way, mis lõppeb Invernessis. Küla rajati 1920. aastatel alumiiniumitööstuse tööliste jaoks. Inverlochy lahing (1645) Inverlochy lahing (1431) Inverlochy kindlus  Inverlochy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Alaküla (Kastre)

Alaküla on küla Tartu maakonnas Kastre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Great Glen Way

Great Glen Way (gaeli keeles Slighe a' Ghlinne Mhòir) on Fort Williamist algav, Fort Augustust läbiv, Invernessi ulatuv ning 125 kilomeetrit pikk matkarada Šotimaal, mida on võimalik läbida jalgsi või rattaga. Rada kulgeb mööda Great Gleni murrangusse rajatud Kaledoonia kanalit, mis ühendab Põhja-Šoti mägismaa järvi Loch Lochy'i, Loch Oichi ja Loch Nessi.  Great Glen Way – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Fort Augustus

Fort Augustus on Loch Nessi edelakallastel asuv küla Põhja-Šoti mägismaal. Küla läbib Kaledoonia kanal ja Great Glen Way. http://www.scotlandscensus.gov.uk/census-results  Fort Augustus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kaledoonia kanal

Kaledoonia kanal (inglise keeles Caledonian Canal) on kanal, mis ühendab Šotimaa idarannikut Invernessis läänerannikuga Corpachis. Ta läbib Great Gleni orgu. Kanal rajati šoti inseneri Thomas Telfordi projekti järgi 19. sajandi alguses.  Kaledoonia kanal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Corpach

Corpach (gaeli keeles A' Chorpaich) on küla Šotimaal. Asub Fort Williamist mõni kilomeeter põhjas. Seal lõpeb Kaledoonia kanal.  Corpach – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Indrek Vaheoja

Indrek Vaheoja (sündinud 21. märtsil 1977) on eesti muusik ja saatejuht. Ta on ansambli Winny Puhh solist (esinejanimega Korraldajaonu), samuti bändis Redel, ning juhib hommikuprogrammi raadiokanalis MyHits. Varem on ta töötanud kümme aastat Raadio 2 hommikuprogrammis, samuti telekanali TV3 saates "Suvesangarid", "Eesti parim pagar", "Seitsmesed juubelimatkal" ja "Kodumäng". Ta on Eurovisiooni eelvoorukonkursil Eesti Laul osalenud 2013. aastal Winny Puhhi koosseisus, teine kord osales ansambliga Redel 2021. aastal. Indrek Vaheoja sai 2001. aastal Tartu Ülikoolis bakalaureusekraadi arheoloogias. Indrek Vaheoja on abielus Pille Vaheojaga. Neil on kolm last: Mia Marta, Annabel ja Liisbet. Winny Puhh Eesti parim pagar MyHits Raadio 2 "Palju õnne. Winny Puhhi solist ja saatejuht Indrek Vaheoja abiellus pereringis". Postimees. 3. juuni 2016. Vaadatud 30.01.2021. Osaühing Agu EMS (2002). "ARHEOLOOGILISED EELUURINGUD KINNISTUL TARTU MNT. 2a" (PDF). Vaadatud 30.01.2021. "Töökaaslased Indrek Vaheoja ja Jüri Pootsmann pääsesid mõlemad Eesti Laulu poolfinaali". ERR. 11. november 2020. Vaadatud 30.01.2021. Ubaleht, Marianne (25. mai 2017). "PUBLIKU PROOVIKIVI: Kui hästi tunnevad teineteist "Suvesangarid" Kristjan Rabi ja Indrek Vaheoja?". Kroonika. Vaadatud 30.01.2021. "Põnevam, hoogsam ja maitsvam! "Eesti parim pagar" üllitab teise hooaja, aga kas näeme uuesti ka suvesangareid?". Kroonika. 15. juuni 2016. Vaadatud 30.01.2021. ""Kodumäng" ootab osalema". Maaleht. 7. august 2014. Vaadatud 30.01.2021. Rudi, Helle (20. juuli 2018). "Telematk mööda Eestit - Indrek Vaheoja ja Kristel Aaslaid võtavad su kaasa!". Õhtuleht. Originaali arhiivikoopia seisuga 19.09.2021. Vaadatud 30.01.2021. "Indrek Vaheoja püsib eneseisolatsioonis: mu lähikondsel on kodus koroona". Õhtuleht. 17. november 2020. Vaadatud 30.01.2021. "Redel: Jah, meie pärast jäid kõik normaalsed bändid Eesti Laulult välja". ERR. 30. jaanuar 2021. Vaadatud 31.01.2021. "TARTU ÜLIKOOL. LÕPETANUTE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI". Tartu Ülikool. Originaali arhiivikoopia seisuga 18.08.2017. Vaadatud 30.01.2021.
Grand Opera House

Grand Opera House on Põhja-Iiri pealinnas Belfastis asuv teatrimaja.  Grand Opera House – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis