laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Riina Hein

Riina Hein (abielus Riina Aare; sündinud 3. märtsil 1955 Tallinnas) on eesti filmiprodutsent ja endine filminäitleja. Riina Hein lõpetas 1973. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna kaubatundjana. 1986–1991 Eesti Reklaamfilmi toimetaja, režissöör, produtsent 1991–2000 Creare OÜ juht, režissöör, produtsent 1993–1994 Reklaamitelevisiooni saatejuht, režissöör, produtsent 2000–... Creare Stuudio OÜ juht, režissöör, produtsent 2007–... rahvusvaheliselt litsentseeritud Zhong Yuan Qigongi treener Riina Hein oli abielus Juhan Aarega 1983–2000. Riina Hein on Raja Teele osatäitja filmitetraloogias "Kevade" 1969, "Suvi" 1976, "Sügis" 1990 ja "Talve" 2020. Riina Heinal on loominguline stuudio Creare Stuudio OÜ. Ta on 46 filmi režissöör ja produtsent, neist tuntuim on 2005. aastal loodud dokumentaalfilm "Minu Eestimaa" (2005), kus tegutses ka ühe stsenaristina. ; 49 saate produtsent ja režissöör, neist 41 saatel ka saatejuht ja autor. „Kui tahaks leida üht ja ainust kõige iseloomulikumat märksõna Riinale, siis oleks see ürgväelisus. See vägi sunnib teda kõiki oma tegemisi – olgu siis kokkamine, filmitegemine või tantsimine – toimetama äärmise kirglikkusega. Aga Riina puhul võib see kirglikkus avalduda ka vaikimises, tema tumenenud silmavaade võib olla ähvardavam ootamatult saabunud kõuepilvest. Leigeid toone ta ei tunnista. Mul on olnud õnne teha koostööd päris mitme Riina filmiprojektiga, loojana on tal üks suurepärane omadus – ta «nakatab» ära ja see häälestab kõiki andma endast parimat. Vägi on sees ka Riina siiruses – lihtsad sõnad, mis teiste suus mõjuksid tühikõmana, on tema puhul veenvad ja usalduslikud. “ – Toomas Lõhmuste, näitleja Riina Hein: tähtis on kuulata südame häält "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. august 2012. Vaadatud 24. märtsil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Allikas: Ulvi Ratasepp. Teraapia.comQigong (chi kung) - hiina psühhofüüsiline treening Riina Heina soovitus eestlastele: tunnustada on vaja, mitte peksta! Postimees, 14.06.2015 (vaadatud 26.03.2017). Ingrid Veidenberg. Riina Hein: tähtis on kuulata südame häält Postimees, 12.05.2012 (vaadatud 26.03.2017). Kristi Vainküla. Juhan ja Riina Aare lahutasid abielu Õhtuleht, 08.06.2000 (vaadatud 26.03.2017). Eesti filmi andmebaas Huviinfo. Tallinnfilmi sünopsis (vaadatud 26.03.2017. Business Baltics (vaadatud 26.03.2017). Eesti filmi andmebaas Minu Eestimaa(vaadatud 26.03.2017). Margit-Mariann Koppel. 10 000 aastat tunni ja 15 minutiga. Kultuur ja elu. (vaadatud 26.03.2017). Inna Grünfeldt. Kultuur: Riina Hein ja tema Eestimaa virumaa Teataja, 3.12.2005 (vaadatud 26.03.2017). Jaanus Kulli. Raja Teele «Kevade» mälestus: pika säärega saapad ja suur nukk, ohtuleht.ee, 17. september 2005 Tuntud tundmatu maailm: Eesti mets. Igamehe õigus. Režissöör Riina Aare (Hein).
Bardu vald

Bardu vald (saami Bearddu suohkan) on vald Norras Tromsi maakonnas. Piirneb idas ja lõunas Rootsiga. Vallas asub Altevatneti järv. Vallas asub Norra sõjaväe baas ja sõjavägi on valla suurim tööandja. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Bardu valla koduleht
Toomas Varrak

Toomas Varrak (sündinud 31. augustil 1940 Tallinnas) on eesti ajaloolane ja politoloog. Varrak lõpetas 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna. Kaitses 1975. aastal kandidaadikraadi ajaloo alal ja 1991. aastal Moskvas Maailmamajanduse ja Rahvusvaheliste Suhete Instituudis doktorikraadi poliitikateaduste alal. Aastatel 1966–1969 töötas ta õpetajana Tõstamaa keskkoolis. Aastatel 1969–1992 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis teadur ja teadusdirektor. Ta on olnud Eesti Entsüklopeediakirjastuse direktor.[viide?] Aastatel 1992–1995 oli ta Eesti entsüklopeedia peatoimetaja. Ta on töötanud õppejõuna Riigikaitse Akadeemias, Akadeemia Nordis, Audentese Ülikoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis. Tema abikaasa Maruta Varrak on ajaloolane ja museoloog. Juhatus Välis-Eesti Ühing (vaadatud 16. aprillil 2015) Toomas Varrak Eesti Teadusinfosüsteemis
Kalmistu tee (täpsustus)

Kalmistu tee on mitme tänava ja tee nimi: Kalmistu tee Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis Kalmistu tee Viimsi vallas Rohuneeme külas Kalmistu tee Pärnu-Jaagupis Kalmistu tee Juurus Kalmistu tee ehk Hanila kalmistu tee Lääneranna vallas Hanilas Kalmistu tänav
Martine Aubry

Martine Louise Marie Aubry (neiupõlvenimega Delors; sündinud 8. augustil 1950) on Prantsusmaa poliitik, Prantsusmaa Sotsialistliku Partei esimene sekretär 2008. aasta novembrist kuni 2012. aasta aprillini, alates 2011. aastast ka Lille'i linnapea. Aastatel 1997–2000 oli Aubry töö- ja solidaarsuse minister. Ministrina saavutas ta 35-tunnise töönädala kehtestamise senise 39-tunnise asemel. Juunis 2011 teatas ta, et kandideerib 2012. aasta Prantsusmaa presidendivalimistel. Oktoobris 2011 peetud partei presidendikandidaadi valimistel kaotas Aubry teises voorus François Hollande'ile. Martine Aubry isa on endine Prantsusmaa rahandusminister ja Euroopa Komisjoni president Jacques Delors.
Kangruaadu järv

Kangruaadu järv (ka Kangruoadu järv, Erepere Suurjärv) on rannikujärv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Nehatu külas. Järv jääb Nehatu looduskaitsealale. Järve kaldajoone pikkus on 2257 m ja valgla pindala on 4 km² ning vesi vahetub 17 korda aastas. Järv on Nehatu soo põhjaservas, temast lõuna poole jääb Lammastejärv. Järv on soolatoiteline. Kangruaadu järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Kangruaadu järve keskkonnaregistri kood on VEE2063000. Kangruaadu järv keskkonnaportaalis
Kiiruisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel

Kiiruisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris 14. veebruar 40 võistlejat Roger Ström (Norra) kukkus ja katkestas. 18. veebruar 43 võistlejat, kellest lõpetas 40 16. veebruar 44 võistlejat, kellest lõpetas 41 16. veebruar 32 võistlejat 20. veebruar 16 võistlejat 19. veebruar 34 võistlejat, kellest lõpetas 33 23. veebruar 36 võistlejat 21. veebruar 30 võistlejat 17. veebruar 27 võistlejat, kellest lõpetas 25 Gunda Niemann (Saksamaa) kukkus, sõitis küll lõpuni (5.10,28), kuid diskvalifitseeriti paarilise (Seiko Hashimoto) segamise tõttu. Hashimotol lubati viimases paaris uuesti sõita. Elena Belci (Itaalia) diskvalifitseeriti paarilise (Ljudmila Prokašova) segamise tõttu. See võis Prokašovale maksta kuldmedali. 25. veebruar 16 võistlejat
Gorilla

Gorilla (Gorilla) on inimlaste sugukonda kuuluv perekond inimahve. Gorilla perekond jaguneb kaheks liigiks (mägigorilla, tasandikugorilla) ja mitmeks alamliigiks. Gorilla gorilla – rannikugorilla: Gorilla gorilla gorilla; Gorilla gorilla diehli; Gorilla beringei: Gorilla beringei beringei – mägigorilla; Gorilla beringei graueri. Gorillad elavad Kesk-Aafrika troopilistes ja subtroopilistes metsades. Gorilla on kõige suurem ahv. Isasloom kaalub kuni 250 kg ja pikkust võib tal olla 1,8 m. Kui gorilla on ärritunud, tõuseb ta tagajalgadele püsti ja endale rusikatega vastu rinda tagudes huilgab täiest kõrist, et vastasele muljet avaldada. Inimestega kohtudes pöördub ta pigem tagasi, välja arvatud siis, kui tunnetab ohtu. Gorillade elu koosneb puhkamisest, liikumisest, söömisest, magamisest ja öisest ning päevasest pesa ehitamisest (gorillad kasutavad harva sama puhke- või ööbimiskohta järjest). Erinevalt teistest ahvidest ronib gorilla harva puu otsa, enamasti kõnnib ta neljakäpukil maas. Gorillad elavad väikeste karjadena (5–30 isendit), mille moodustavad suur juhtisane (halli vöödiga piki selga) mõned nooremad isased, emased ja nende järeltulijad. Suurema osa päevast veedab gorilla toiduks sobivaid palu otsides või päiksepaistel lesides. Igal õhtul teeb ta endale magamiseks oksakubust pesa, enamasti otse maapinnale. Gorillade seltsingutes valitsevad enamasti rahumeelsed suhted – hõbedase seljaga juhtisane kaitseb ja juhib kaaslasi toiduotsinguil ja alustab pesaehitust öiseks magamiseks. Nad on herbivoorid, toituvad puuviljadest, lehtedest, õitest, juurikatest, bambusevõrsetest ja idudest. Mägigorillad (G.g. diehli) on tõsises hävimisohus. Vabas looduses elab neid 200–300 isendit, loomaaedades mitte ühtegi. Tänapäeval on gorillad kaitse all, kuid salakütid tapavad neid siiski üsna suurel arvul. IUCNi Punase Nimestiku järgi (2012) on G.gorilla ja G.g.gorilla kriitilises seisundis liigid. Gorillasid ohustab ka Ebola viirus, mis põhjustab nende haigestumist ahvide ebolasse. Arvatakse, et ebola kandus inimestele üle gorillade lihakehade töötlemisel ja nende liha söömise kaudu. Loomade elu, 7:443. Sissekanne Mammal Species of the World-is Ebola-Ausbruch tötet 5.000 Gorillas (saksa keeles) Jonathan Kingdon, David Happold, Thomas Butynski, Michael Hoffmann, Meredith Happold, Jan Kalina, Mammals of Africa, köited 1-6, lk 35 – 52, 2013, Bloomsbury Publishing (inglise keeles) Rui Diogo, Juan F. Pastor, Adam Hartstone-Rose, Magdalena N. Muchlinski, Baby Gorilla: Photographic and Descriptive Atlas of Skeleton, Muscles and Internal Organs..., CRC Press, 2015, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 01.01.2015.a.)(inglise keeles)
Turban

Turban on peakate, pikk riideriba, mis mähitakse ümber pea või väikese mütsi. Enamasti mähitakse turban igaks kandmiseks uuesti kuni viiemeetrisest kangast. Viimistletumad turbanid võivad olla ka õmmeldud püsivateks peakateteks.
Duluth

Duluth on sadamalinn USA Minnesota osariigis, Saint Louise maakonna keskus. Asub Saint Louise jõe suudmes Ülemjärve kaldal. Duluth asutati 1856. aastal. Duluthis on sündinud Bob Dylan. Duluthi ametlik veebileht
Iluuisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel

Iluuisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris toimus 13.–25. veebruaril. 17. ja 19. veebruar 25 võistlejat Margus Hernits katkestas, sest tema uisul tulid kruvid lahti. Need polnud üldse tema uisud, millega ta sõitma läks. 23. ja 25. veebruar 27 võistlejat 13. ja 15. veebruar 18 paari, kellest lõpetas 17 18. - 21. veebruar 21 paari
Nikolai Merkuškin

Nikolai Ivanovitš Merkuškin (sündinud 5. veebruaril 1951 Mordvas Novõje Verhissõs) on Venemaa riigitegelane, Mordva Vabariigi riigipea aastatel 1995–2012. 10. mail 2012 nimetas president Vladimir Putin ta Samara oblasti kuberneri kohusetäitjaks ja 12. mail kinnitas oblastiduuma ta kuberneriks. 25. septembril 2017 vabastas Putin ta ametist. Tutvustus Samara oblasti kodulehel
Jelena Baturina

Jelena Nikolajevna Baturina (sündinud 8. märtsil 1963) on Venemaa suurettevõtja, Moskva endise linnapea Juri Lužkovi abikaasa. Jelena Baturina on investeerimis- ja ehitusettevõtte Inteko omanik ja president. Ajakirja Forbes andmetel oli Baturina 2008. aasta seisuga Venemaa rikkaim naine, 2010. aasta seisuga varanduselt kolmas naine maailmas. Tema vara hinnatakse 2,9 miljardile dollarile. Kriitikute sõnul on Inteko saanud kasulikke tellimusi Moskva linnalt tänu asjaolule, et Baturina ja Lužkov on abielus. Jelena Baturina vend Viktor Baturin väidab, et Inteko, mille nad õega 1991. aastal asutasid, võlgneb talle 3,5 miljardit rubla. Pärast Juri Lužkovi tagandamist Moskva linnapea kohalt pöördus ta abi saamiseks uurimisorganite poole. Pärast Juri Lužkovi kõrvaldamist Moskva linnapea kohalt alustas Venemaa SM Uurimiskomitee Jelena Baturina majandustegevuse uurimist ning veebruaris 2011 viidi Jelena Baturina firma Inteko, Moskva linnale kuuluva Moskva Panga, Russki Zemelnõi Banki ja kinnisvarafirma Kuznetski Most Development kontorites läbi läbiotsimised. Septembris 2011 teatati, et Inteko ostab koostöös naftamagnaadi Mihhail Gutserijevi vennapoja Mihhail Šiškanoviga riikliku hoiupanga Sberbank. Baturina ja Lužkov abiellusid 1991. Abielust sündis kaks tütart. http://en.rian.ru/russia/20101008/160877549.html Krediidipanga omaniku juures toimub läbiotsimine, Delfi Majandus, 17. veebruar 2011 Rikkaim venelanna müüb ehitusimpeeriumi
Karatšai-balkaari keel

Karatšai-balkaari keel (karatšai-balkaari къарачай-малкъар тил) on turgi keelte kõptšaki rühma kuuluv keel, mida peamiselt Venemaal räägivad Karatšai-Tšerkessias ja Kabardi-Balkaarias karatšaid ja balkaarid. Karatšai-balkaari keele lähimaks sugulaskeeleks peetakse Dagestanis kõneldavat kumõki keelt. Kirjakeeles oli aastatel 1920–1924 kasutusel araabia kiri, 1924–1936 ladina kiri ja alates 1936. aastast on kasutusel kürilliline kiri. Venemaal 302 700 (2002. aasta rahvaloenduse järgi), 305 364 kõnelejat (2010. aasta rahvaloenduse järgi) Kasahstanis Jordaanias Türgis USA-s Saksamaal
Vladimir Pronitšev

Vladimir Jegorovitš Pronitšev (Владимир Егорович Проничев; sündinud 1. märtsil 1953 Melitopolis) on Venemaa sõjaväelane, Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse Piiriteenistuse juht. Ta on armeekindral. 1986–1989 osales Afganistani sõjas. 1994–1996 oli ta Karjala Vabariigi FSB juht. 1999 määrati FSB direktori asetäitjaks. 2003. aastast töötab FSB Piiriteenistuse ülemana. Oktoobris 2002 juhtis ta Nord-Osti pantvangikriisi lahendamist, mille käigus hukkus üle 100 tsiviilisiku. Pärast seda sai ta Venemaa kangelase aunimetuse. 2004. aastal juhtis ta Beslani pantvangikriisi lahendamist. Selle käigus hukkus üle 300 tsiviilisiku, neist üle 150 lapse. 2009. aasta juulis tegi töövisiidi Eestisse. http://www.sptimes.ru/index.php?action_id=2&story_id=3309 Eesti ja Vene piirivalvejuht: olukord piiril on stabiilne. Postimees 23.07.2009
Sinopec

Sinopec Corp. ehk Hiina Nafta- ja Keemiakorporatsioon (China Petroleum & Chemical Corporation) on Hiina energeetika- ja keemiatööstusettevõte. Ettevõtte tegevusalade hulka kuuluvad nafta ja gaasi otsingud, töötlemine, torutransport, turustamine; naftakeemiatoodete, keemiliste väetiste, kiudmaterjalide ja muude keemiatoodete tootmine ja turustamine. Sinopec on PetroChina järel suuruselt teine naftaettevõtte Hiinas. Alates 2006. aastast kaubeldakse ettevõtte aktsiatega börsil. Ettevõtte peakorter asub Pekingis.
Lõuna-Haaga

Lõuna-Haaga (soome keeles Etelä-Haaga, rootsi keeles Södra Haga) on üks osa Haaga linnaosas Helsingis. Lõuna-Haaga rahvaarv on 12 000, mille elanikest 9,2% räägib rootsi keelt emakeelena. Lõuna-Haagas asub Lõuna-Haaga Põhikool ning rootsikeelne algkool ja gümnaasium Gymnasiet Lärkan. http://www.aluesarjat.fi/
Skolkovo

Skolkovo on küla Moskva oblastis, Odintsovo rajooni idaosas. Küla asub Moskva ringteest Skolkovo maanteed mööda 2 kilomeetrit lääne pool. 2005. aastal elas külas 365 inimest. 2010. aastal kavatseti küla lähedal alustada Skolkovo innovatsioonikeskuse ehk nõndanimetatud Vene Ränioru ehitamist.
Ylästö

Ylästö (rootsi keeles Övitsböle) on linnaosa Vantaa lääneosas.
Hiekkaharju

Hiekkaharju (rootsi keeles Sandkulla) on linnaosa Vantaas Tikkurilast põhja pool.
Jaan Saul (Valgamaa)

Jaan Saul (12. august (31. juuli) 1866 Pringi veski, Pringi mõis, Kuigatsi vald, Tartumaa – 1. november 1954 Tatarski rajoon, Irkutski oblast) oli Eesti poliitik, Riigikogu liige ja Valga maavalitsuse esimees. Tema vanemad olid mölder, veski ja kõrtsi pidaja Paul Saul ning Henriette Undrits. Ta õppis Soontaga vallakoolis, 1876–1882 Sangaste kihelkonnakoolis ja 1882–1885 Valga kreiskoolis, mille ta lõpetas. Ta töötas isa talus ning oli 1893–1924 Kuigaste vallas Ädu mõisa (Hädu mõisa) ja Pringi mõisa ning Ädu mõisa osamaade rentnik. Vabadussõja ajal töötas ta rahvaväe varustuse komisjonides. Jaan Saul oli I Riigikogu liige 1920–1923. Ta oli Valga maakomitee (Valga maavolikogu) asutajaliige ja I Tartu maavolikogu liige. 29. juulist 1933 kuni 2. oktoobrini 1936 oli ta Valga maavalitsuse esimees, seejärel Valga maavalitsuse sekretäri kohusetäitja, maanõunik ja põllumajanduse osakonna juhataja. Ta kuulus Põllumeestekogudesse ning oli Kuigatsi põllumeeste kogu asutajaliige ning esimees 1920. aastast. Ta oli Eesti Põllumeeste Keskseltsi nõukogu liige. Ta oli 1895. aastast Sangaste Põllumeeste Seltsi asutajaliige, 1908–1915 selle abiesimees, 1915–1925 esimees, 1925. aastast auliige. Ta oli Kuigatsi Kaitseliidu üksuse asutajaliige ning Sangaste kirikunõukogu ja juhatuse esimees 1919. aastast. Ta oli Sangaste Laenu-Hoiu Ühisuse asutajaliige ja nõukogu liige 1909–1917. Ta oli Kuigatsi ühispiimatalituse asutajaliige ning nõukogu liige 1909–1917, samuti Kuigatsi karja-kontrollühisuse asutajaliige ning esimees 1924. aastast ja Kuigatsi turbaühisuse asutajaliige ning esimees 1927. aastast. Aastal 1948 arreteeriti ta NKVD poolt Valgas. Seejärel oli Saul 1950. aastani asumisel Venemaal Novosibirski oblastis ning hiljem kandis karistust Irkutski oblastis. 1938 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk Tema abikaasaks sai 1893 Vilhelmine Sild. Ta elas Hädu asunduses. http://www.geni.com/people/Jaan-Saul/5622535280450061774 Eesti avalikud tegelased, lk 295. Segased ärioperatsioonid. Kuigatsi piimaühisus oma endiste juhtidega protsessimas. Kelle kätte jäid rukkimüügi rahad? – Postimees, 21. november 1930, nr 317, lk 5. Jaan Saul 70-aastane. – Postimees, 12. august 1936, nr 215, lk 7. Valga maavanemad läbi aegade Kuigatsi kohta ajalehest Lõuna-Eesti
Nils Ušakovs

Nils Ušakovs (vene keeles Нил Валерьевич Ушаков; sündinud 8. juunil 1976 Riias) on Läti poliitik ja ajakirjanik, erakonna Koosmeel juht, alates 2009. aasta 1. juulist kuni 5. aprillini 2019 Riia linnapea. Ušakovs on rahvuselt venelane. 1999. aastal lõpetas ta Läti Ülikooli bakalaureusekraadiga majandusteaduste eriala. 2002. aastal sai ta Lõuna-Taani Ülikoolis magistrikraadi majandusteaduste erialal. Aastatel 2006–2009 oli Ušakovs seimi liige. 22. mail 2011 osales Ušakovs Riia maratoni poolmaratoni distantsil. Veidi enne finišit kukkus ta kokku ja kaotas teadvuse. Kiirabi diagnoosis tal tõsise hüpertermia. Haiglas viidi ta kunstlikku koomasse. 25. mail viidi ta intensiivravile Berliini. Kuumarabandusele järgnenud hapnikupuuduse tõttu said tal kannatada kõik siseelundid. Tema seisund oli raske, aga stabiilne. 30. mail toodi ta kunstlikust koomast välja. 9. juulil naasis ta Riiga. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. märts 2012. Vaadatud 14. aprillil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Riia linnapea ravi kestab vähemalt 3–4 nädalat "Ušakovs pilnībā pamodies no mākslīgā miega". Delfi. 30. mai 2011. Vaadatud 2011.05.30. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |accessdate= (juhend) "Ušakovs atgriezies Rīgā". Delfi. 9. juuli 2011. Vaadatud 2011.07.09. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |accessdate= (juhend) Ušakovs Euroopa Parlamendi kodulehel Riia linnapea Nils Ušakovs: Läti vajab suuremat sotsiaalset stabiilsust! Pealinn, 7. märts 2011 Riia linnapea: me pole kreeklastest kehvemad, las laenuandjad annavad ka meile ajapikendust, e24.ee, 28. juuli 2011
Diamanda Galás

Diamanda Galás (sündinud 29. augustil 1955) on kreeka juurtega ameerika avant-garde helilooja, laulja, pianist, etendaja, performansi- ja maalikunstnik ning interpreet. Kasvas San Diegos USA California osariigis, õppis nii klassikalist kui ka džässmuusikat, samuti visuaalseid ja tegevuskunste. Tuntud virtuoosse pianisti ja lauljana, kelle hääleulatus küünib kolme ja poole oktavini. Galás't on kirjeldatud kui lauljat, kes on võimeline looma "kõhedust tekitavat vokaalset terrorit", kuna tema laulumaneer sisaldab muuhulgas sosinaid, ulgumisi, oigeid, karjeid, kriiskeid ja glossolaalia imiteerimist. Tema tööd käsitlevad peamiselt kannatuse, meeleheite, hukkamõistu, süüdimõistmise, needmise, au ja väärikuse kaotuse, ebaõigluse, hukatuse, genotsiidi jne teemasid. Laiema tuntuse saavutas vaidlusi tekitanud 1991. aasta "Plague Mass (1984 – End of the Epidemic)" kontsertsalvestisega, mis kritiseeris roomakatoliku kiriku ja ühiskonna ükskõikset suhtumist AIDS-i. Teinud koostööd avant-garde heliloojatega nagu näiteks Iannis Xenakis, Vinko Globokar ja John Zorn ning popmuusikutega (John Paul Jones, Erasure, Recoil, Rotting Christ). Galás on kirjutanud raamatu, loonud filmidele muusikat, tema häält on kasutatud filmides (Francis Ford Coppola "Draculas" naisvampiiride hääled, John Miliuse "Conan the Barbariansi" nõia hääl), interpreteerinud Charles Baudelaire'i ("The Litanies of Satan"), Paul Celani, Pier Paolo Pasolini, Henri Michaux'i, Gérard de Nerval'i, César Vallejo, Siamanto ja Adonise luulet. 1982 – The Litanies of Satan 1984 – Diamanda Galás, uuesti välja antud nimega "Panoptikon" 1986 – The Divine Punishment 1986 – Saint of the Pit 1988 – You Must Be Certain of the Devil 1989 – Masque of the Red Death Trilogy: The Divine Punishment, Saint of the Pit, and You Must Be Certain of the Devil 1991 – Plague Mass (kontsert) 1992 – The Singer 1993 – Vena Cava (kontsert) 1994 – The Sporting Life, koos John Paul Jonesiga 1996 – Schrei X (kontsert) 1998 – Malediction & Prayer (kontsert) 2003 – La Serpenta Canta (kontsert) 2003 – Defixiones, Will and Testament (kontsert) 2008 – Guilty Guilty Guilty (kontsert) 2009–2010 – The Cleopatra Set (kontsert) 2010 – You're My Thrill
São Paulo metroo

São Paulo metroo (portugali Metropolitano de São Paulo) on metroo Brasiilias São Paulos. Liinide kogupikkus on 69,0 km. Metrool on viis liini ja 60 jaama. São Paulo metroo ametlik koduleht (inglise keeles)
David Lloyd Johnston

David Lloyd Johnston (sündinud 28. juunil 1941 Sudburys) on Kanada õigusteadlane, kes oli 1. oktoobrist 2010 kuni 2. oktoobrini 2017 Kanada kindralkuberner.
Margus Punab

Margus Punab (sündinud 19. septembril 1966) on eesti arst (androloog) ja arstiteadlane, Tartu Ülikooli kliinilise meditsiini instituudi androloogia professor. Margus Punab lõpetas 1984. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1992. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna; 2007. aastal sai doktorikraadi (teema: meeste viljakus ja selle riskitegurid Eestis). Alates 1996. aastast töötab ta Tartu Ülikooli Kliinikumis. 2005–2021 juhtis seal meestekliinikut. Alates 2020. aasta veebruarist on ta TÜ kliinilise meditsiini instituudi androloogia professor. Alates 1998. aastast on ta Balti Androloogide Seltsi president. Kuulub EÜS-i. Punab on ka kunstikoguja. 2014 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk "Margus Punab: enamasti on meestel 35–45 eluaastaks „kaasasündinud ressursid“ ammendunud ja tuleb otsustada, kuidas elada edasi" Eesti Ekspress, 14. aprill 2023 Toomas Jüriado (13. märts 2018). "Uudistaja 14.03.2018". Uudistaja. MTÜ Loodusajakiri. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2018. "Margus Punab: kunst peab mõttekarbikest avardama" ERR kultuur, 8. november 2019 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Margus Punab Eesti Teadusinfosüsteemis Androloog Margus Punab: Tugev mees lahendab probleemi, nõrk jääb koju kotile Sakala, 10. oktoober 2004 Neinar Seli stipendiumid pälvis dr Margus Punab Äripäev, 19. mai 2010 Professor Margus Punabi inauguratsiooniloeng „Eesti meeste tervis“ UTTV, 21. september 2021
Maatia Toafa

Maatia Toafa (sündinud 1. mail 1954) on Tuvalu poliitik, alates 29. septembrist kuni 24. detsembrini 2010 Tuvalu peaminister ja ühtlasi välisminister. Ta oli peaminister ka 27. augustist 2004 kuni 14. augustini 2006. 21. detsembril 2010 avaldas parlament talle häältega 8:7 umbusaldust.