laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dominant (ökoloogia)

Dominant on mingi ökosüsteemi koosluses (harilikult taimekoosluses) domineeriv (arvukuse või suuruse tõttu) liik või organismide rühm ja seeläbi vaadeldava koosluse aineringe olulisim lüli. Nt parasvöötme soodes on dominantliikideks turbasambla perekonna esindajad. Taimekoosluse dominandid leitakse katvuse või biomassi järgi, harilikult rinnete kaupa eraldi . Rindes domineerivat liiki nimetatakse edifikaatoriks. Edifikaator Lipuliik Tugiliik Primack, R. P., Kuresoo, R. & M. Sammul, 2008. Sissejuhatus looduskaitsebioloogiasse. Tartu: Eesti Loodusfoto, lk 369 Ökoloogialeksikon. (1992)./ koost. Masing, V. Eesti Entsüklopeediakirjastus : Tallinn, lk 39.
Kuningate raamatud

Kuningate raamatud ehk Esimene Kuningate raamat ja Teine Kuningate raamat on raamatud Vanas Testamendis, milles on ära toodud peaaegu kogu Iisraeli monarhia ajalugu, kattes ligikaudu 350 aastat alates Saalomoni valitsemisajast kuni Iisraeli rahva ümberasustamiseni (vt Paabeli vangipõli). Saalomonist saab Taaveti järglane (1 Ku 1:1-2:46) Saalomoni valitsemisaeg (1 ku 3:1-11:43) Kuningriigi jagamine Juudaks ja Iisraeliks (1 Ku 12:1 - 2 Ku 17:41) Juuda kuningriigi viimased aastad (2 Ku 18:1-25:30) Saalomoni tarkus (1 Ku 3:4-28) Seaduselaeka toomine templisse (1 Ku 8:1-66) Saalomon ja Seeba kuninganna (1 Ku 10:1-13) Eelija ja Baali prohvetid (1 Ku 18:1-40) Iisraeli langemine (2 Ku 17:3-41) Joosija leiab käsuõpetuse raamatu (2 Ku 22:3-23:25) Nebukadnetsar hävitab Jeruusalemma (2 Ku 25:1-26)
Geomeetriline jada

Geomeetriline jada ehk geomeetriline progressioon on matemaatikas jada, milles iga liikme ja sellele eelneva liikme jagatis on konstant. Jada liikme ja sellele eelneva liikme jagatist nimetatakse geomeetrilise jada teguriks. Geomeetrilise jada üldliige avaldub kujul a k = a 0 q k − 1 , {\displaystyle a_{k}=a_{0}q^{k-1}\,,} kus a 0 {\displaystyle a_{0}} on jada esimene liige ehk algliige ja q on geomeetrilise jada tegur. Geomeetrilise jada n esimese liikme summa avaldub kujul a 0 + a 1 + . . . + a n − 1 = ∑ k = 0 n − 1 a 0 q k = a 0 ( q n − 1 ) q − 1 {\displaystyle a_{0}+a_{1}+...+a_{n-1}=\sum _{k=0}^{n-1}a_{0}q^{k}={\frac {a_{0}(q^{n}-1)}{q-1}}} . Geomeetriline rida koondub absoluutselt parajasti siis, kui − 1 < q < 1 {\displaystyle -1<q<1} . Selle rea summa on ∑ k = 0 ∞ a k = lim n → ∞ ∑ k = 0 n a 0 q k = a 0 1 − q {\displaystyle \sum _{k=0}^{\infty }a_{k}=\lim _{n\to \infty }{\sum _{k=0}^{n}a_{0}q^{k}}={\frac {a_{0}}{1-q}}} . Viimased võrdused kehtivad kõikides Banachi algebrates, kui ‖ q ‖ < 1 {\displaystyle \|q\|<1} ja q − 1 {\displaystyle q-1} on pööratav. Aritmeetiline jada Kepleri kolmnurk Matemaatika 11. klassile. Lea Lepmann, Tiit Lepmann, Kalle Velsker.Tallinn: Koolibri, 2001 ([Tartu : Greif]). ISBN 9985010930; lk 17
Riskikuller 3

"Riskikuller 3" on 2008. aasta film. See on järg filmidele "Riskikuller" (2002) ja "Riskikuller 2" (2005). Frank Martin saab seekord ülesandeks endiselt USA eriüksuse ohvitserilt Johnsonilt, praeguselt Ecocorpi ülemuselt, toimetada Ukraina keskkonnaminister Leonid Tomilenko röövitud tütar, Valentina, Marseille'st alguses Budapesti, siis Bukaresti ning lõpuks Odessasse. Johnson tahab Valentinat kasutada pandina, et Tomilenko kirjutaks alla lepingule, millega lubataks Ecocorpi laev, mille lastiks on mürgised kemikaalid, Ukrainasse. Asja teeb keerulisemaks see, et nii Frankile ja Valentinale on randme ümber pandud metallvõrud, mis Franki autost (Audi A8) kaugemale kui 75 jalga (23 meetrit) sattudes plahvatab. Jason Statham – Frank Martin François Berléand – inspektor Tarconi Natalya Rudakova – Valentina Robert Knepper – Johnson Jeroen Krabbé – Leonid Vasilev David Atrakchi – Malcom Manville Eriq Ebouaney – Ice "Riskikuller 3" andmebaasis Box Office Mojo (inglise)
Dubai metroo

Dubai metroo (araabia مترو دبي‎ Metrō Dubayy) on metroo Dubais. Metroo on täielikult automatiseeritud. Guinnessi rekordite raamat tunnustab 75 km pikkust Dubai metroovõrku kui maailma pikimat täielikult automaatset metrood. Esimene lõik kümne jaamaga avati 9. septembril 2009. Kahel esimesel päeval kasutas metrood rohkem kui 110 000 inimest, mis on peaaegu 10% Dubai rahvastikust. 9. veebruariks 2010 oli metrooga sõitnud miljon reisijat. 9. septembril 2011 avati teine metrooliin. Planeeritud on veel kolm liini, kuid nende ehitust ei ole alustatud. Dubai metroo saidil UrbanRail - maailma metrood
Sofia metroo

Sofia metroo (bulgaaria Софийско метро) on metroo Bulgaaria pealinnas Sofias. See on riigi ainuke metroo. Metroo avati 28. jaanuaril 1998. 2012. aasta 31. augusti seisuga on metroo pikkus 31 km ning sellel on 27 jaama. Mladost 3 metroojaam. Central Station metroojaam. Maria Luiza metroojaam. Nadejda metroojaam. Lawow most metroojaam. Serdika II metroojaam. Ametlik koduleht (bulgaaria ja inglise keeles) Kava Sofia metroo saidi metroschemes.narod.ru Aleksei Borisov
Harilik piimalill

Harilik piimalill (Euphorbia helioscopia) on rohttaim piimalilleliste sugukonnast piimalille perekonnast. Taime kõrgus on 5–40 cm. Vigastamisel eritab taim mürgist valget piimmahla. Eestis on ta tavaline taim; kasvab ka aedades umbrohuna. Taim õitseb juunist septembrini. Harilik piimalill andmebaasis eElurikkus
Iisraeli kuningate loend

Siin on loetletud Iisraeli kuningriigi kuningad ja kuningannad. Nad on ära toodud vana testamendi kahes kuningate raamatus. Iisraeli ühendatud kuningriigi valitsejad: Saul (1042–1000 eKr) Taavet (1000–961 eKr) Saalomon (961–922 eKr) Iisraeli (ehk põhja-) kuningriigi valitsejad: Jerobeam I (922–901 eKr) Naadab (901–900 eKr) Baesa (900–877 eKr) Eela (977–876 eKr) Simri (876 eKr) Omri (876–869 eKr) Ahab (869–850 eKr) Ahasja (850–849 eKr) Jooram (849–842 eKr) Jehu (842–825 eKr) Joohas (815–801 eKr) Joas (801–786 eKr) Jerobeam II (786–746 eKr) Sakarja (746–745 eKr) Sallum (745 eKr) Menahem (745–738 eKr) Pekahja (738–737 eKr) Pekah (737–732 eKr) Hoosea (732–722 eKr) Juuda (ehk lõuna-) kuningriigi valitsejad: Rehabeam (922–915 eKr) Abijam (915–913 eKr) Aasa (913–873 eKr) Joosafat (873–849 eKr) Jooram (849–842 eKr) Ahasja (842 eKr) Atalja (842–837 eKr) Joas (837–800 eKr) Amasja (800–783 eKr) Asarja (783–742 eKr) Jootam (742–735 eKr) Ahas (735–715 eKr) Hiskija (715–687/6 eKr) Manasse (687/6–642 eKr) Aamon (642–640 eKr) Joosija (640–609 eKr) Joohas (609 eKr) Joojakim (609–598 eKr) Joojakin (598–597 eKr) Sidkija (597–587 eKr)
Masing

Masing on mitme tuntud inimese perekonnanimi: Ado Masing (1862–1949) oli taluperemees Lipa külas Raikküla vallas, Uku Masingu isa. Aleksander Woldemar Masing (1838-1905) oli Tartu kaupmees ja Suurgildi vanem. Eha Masing (1912–1998) oli Uku Masingu abikaasa ja mitme tema luulekogu koostaja. Emil Carl Adolf Masing (1839–1898) oli eesti arstiteadlane. Ernst Johann Woldemar Masing (1836–1923) oli baltisaksa filoloog. Gotthilf Leonhard Masing (1845–1936) oli baltisaksa keeleteadlane. Hugo Gottfried Masing (1875-1939) oli Tartust pärit, Venemaal ja Saksamaal tegutsenud peenmehaanik, seismograafide konstrueerija, Aleksander Woldemar Masingu poeg. Jaan Masing (1875–1948) oli Eesti poliitik, Majaomanikkude Koja esimees ja I Riiginõukogu liige. Karl Ernst Alexander Masing (1879–1956) oli baltisaksa arstiteadlane. Karl Reinhold Mihhail Masing (1836–1911), Venemaa sõjaväelane, suurtükiväekindral Otto Wilhelm Masing (1763–1832) oli eesti pastor ja keelemees, õ-tähe tooja eesti kirjakeelde. Richard Maasing (kuni 1938 Richard Masing; 1896–1976) oli Eesti sõjaväelane (kolonel) ja publitsist. Uku Masing (1909–1985) oli eesti teoloog, luuletaja, folklorist ja etnoloog. Viktor Masing (1925–2001) oli eesti botaanik, biogeograaf, sooteadlane, ökoloog ja loodusteaduste populariseerija, bioloogiadoktor. Walter Masing (1915–2004) oli Eesti baltisaksa füüsik. Maasing Uku Masingu Kolleegium
Maasing

Maasing on mitme tuntud inimese perekonnanimi: Martin Maasing (1979–) on eesti jalgpallur. Nikolai Maasing (1900–1942) oli eesti keemik. Richard Maasing (1896–1976) oli Eesti sõjaväelane (kolonel) ja publitsist. Sander Maasing (1988–) on eesti jalgrattur Masing
Malpiigialaadsed

Malpiigialaadsed (Malpighiales) on kaheiduleheliste õistaimede selts. Malpiigialaadsete seltsi kuulub 28–37 sugukonda, 725 perekonda ja 16 000 kuni 17 000 liiki. Kuus suurimat sugukonda on piimalillelised (Euphorbiaceae) (6300 liiki), toogpuulised (Phyllanthaceae) (2000 liiki), naistepunalised (Hypericaceae) (1000–1500 liiki), malpiigialised (Malpighiaceae) (1250 liiki), pajulised (Salicaceae) (üle 1000 liigi) ja kannikeselised (Violaceae) (800–900 liiki). Malpiigialaadsed kasvavad peamiselt troopikas, kuid mõned perekonnad nagu piimalill, naistepuna, lina, paju ja kannike on tuntud ka parasvöötmes. Seltsi kuuluvad tuntud toidutaimena maniokk ja troopiliste puuviljade poolest tuntud kannatuslill ja mangostanipuu. Piimalilleliste sugukonda kuuluv kummipuu mängis olulist rolli tööstusrevolutsioonis. Dekoratiivtaimedest kuuluvad sellesse seltsi kannatuslill, naistepuna, jõulutäht, kannikesed ja võõrasema. Paju kasutavad toorainena korvipunujad ja parkalid, keskkonnamajanduses on pajud kasutusel erosioonitõrjel ja maaparanduses ning üha suuremat huvi pakuvad pajud alternatiivse energiaallikana. Linum usitatissimum (harilik lina) on oluline kiu- ja õlitaim. Malpiigialaadsete seltsi esindajad sisaldavad ka tähelepanuväärsel määral meditsiini seisukohalt huvi pakkuvaid ühendeid, narkootilisi aineid ja mürke. Suurepärased näited on kokapõõsas Erythroxylum coca, riitsinus Ricinus communis, käsnviljak Hydnocarpus (mida on rahvameditsiinis kasutatud pidalitõve raviks) ja naistepuna Hypericum perforatum. Paju koorest saadud salitsiinist sünteesitud aspiriini (atsetüülsalitsüülhape) kasutatakse valu ja palaviku ravis. Achariaceae Balanopaceae Bonnetiaceae Caryocaraceae – nahkhiirepuulised Centroplacaceae Chrysobalanaceae Clusiaceae – kluusialised Ctenolophonaceae Dichapetalaceae Elatinaceae – vesipipralised Erythroxylaceae – punapuulised Euphorbiaceae – piimalillelised Euphroniaceae Goupiaceae Humiriaceae Hypericaceae – naistepunalised Irvingiaceae Ixonanthaceae Lacistemataceae Linaceae – linalised Lophopyxidaceae Malesherbiaceae Malpighiaceae – malpiigialised Medusagynaceae – meduuspuulised Ochnaceae – linnusilmapuulised Pandaceae Passifloraceae – kannatuslillelised Phyllanthaceae – toogpuulised Picrodendraceae Podostemaceae Putranjivaceae Quiinaceae Rafflesiaceae – raitlillelised Rhizophoraceae – manglipuulised Salicaceae – pajulised Trigoniaceae Turneraceae – turneralised Violaceae – kannikeselised Artiklis on kasutatud Paula Hoffmanni artiklit MALPIGHIALES: AN INTRODUCTION © Royal Botanic Gardens, Kew. 8 Oct. 2003, updated 6 Sept. 2005
Joeri Wiersma

Joeri Wiersma (sündinud 10. aprillil 1976) on Hollandi poliitik. Ta on mitmekordse kabemaailmameistri Harm Wiersma poeg. Ta kandideeris 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Europese Klokkenluiders Partij esinumbrina. Partei kogus valimistel 0,47% häältest, olles sellega edukaim uus partei Hollandis. Ta kandideeris 2013. aastal Eesti kohalike omavalitsuste valimistel üksikkandidaadina Tallinna Linnavolikogusse ja sai 32 häält . 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta üksikkandidaadina Eestis ja sai 48 häält. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 11. septembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://kov2013.vvk.ee/district_0784_2.html http://ep2014.vvk.ee/detailed.html Biograafia (ka foto) http://valimised.err.ee/?c=4&p=2&id=58575
Mosambiigi vapp

Mosambiigi vapp on Mosambiigi riigivapp. Vapp on kasutusel alates 1990. aastast. Vapi keskel on tööd ja tööstust tähistav kollane hammasratas. Seda ümbritsevad maisitõlvik ja suhkruroo taim, mis sümboliseerivad põllumajandust. Punane tõusev päike hammasratta keskel tähistab uue elu algust, avatud raamat haridust, kõblas maaharimist ning automaatrelv AK-47 riigikaitset. Punane viisnurk sümboliseerib rahvusvahelist solidaarsust. Mosambiigi lipp
Jada

Jada ehk lõpmatu jada on matemaatikas funktsioon, mille määramispiirkond on naturaalarvude hulk. Määramispiirkonna fikseeritud elemendi kujutist nimetatakse selle jada elemendiks ehk liikmeks. Mitteformaalselt võib jada ette kujutada objektide lõpmatu loendina. Sarnaselt hulkadega koosnevad jadad elementidest, mida nimetatakse ka jada liikmeteks. Erinevalt hulkadest on jadade puhul oluline selle liikmete järjekord, kusjuures üks ja sama liige võib jadas korduda. Et lõpmatuid loendeid pole võimalik otseselt esitada, antakse jadad mingi reegli abil (näiteks rekursiivselt). Jadasid võib tähistada loetlemise teel ( x 1 , x 2 , . . . ) {\displaystyle (x_{1},x_{2},...)\,} , või pealiikme kaudu ( x k ) k ∈ N {\displaystyle (x_{k})_{k\in \mathbb {N} }\,} või ( x k ) k = 1 ∞ {\displaystyle (x_{k})_{k=1}^{\infty }\,} või lühemalt ( x k ) {\displaystyle (x_{k})\,} . Jadade tähistamisel pealiikme kaudu kasutatakse tihti ka looksulge, näiteks { x n } k ∈ N {\displaystyle \{x_{n}\}_{k\in \mathbb {N} }\,} . Loetlemise puhul looksulge ei kasutata, sest see tähistus on reserveeritud hulkadele (vaata Hulk#Määratlemine loetlemise abil). Jada piirväärtus Arvjada, jada, mille liikmeteks on arvud. Koonduv jada Rida Wolfram MathWorld - Sequence
Mõisamaa oja

Mõisamaa oja (ka Orgita peakraav) on oja Raplamaal Märjamaa vallas Jaaniveski, Metsküla, Mõisamaa, Paaduotsa, Riidaku ja Suurküla külas. Oja pikkus on 9,5 km ning see suubub Jaaniveski ja Mõisamaa küla piiril paremalt Vigala jõkke (42,8 km suudmest). Oja valgla on 26,4 km². Oja algab Riidaku külas Rapla–Märjamaa maantee ääres Koikse–Jalase–Riidaku tee ristumiskohast umbes 900 m idakirde suunas. Alamjooksul ületab oja Lipa–Mõisamaa tee (Mustoja sild). Oja on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Mõisamaa oja keskkonnaregistri kood on VEE1111600. Mõisamaa oja keskkonnaportaalis
Kivirehe oja

Kivirehe oja on oja Raplamaal Märjamaa vallas Alaküla, Kasti, Lokuta, Metsaääre ja Mõisamaa külas. Oja algab Mõisamaa–Moka tee äärest, Märjamaa–Valgu tee ristumiskohast umbes 400 m kirdes. Ülemjooksul ületab oja Märjamaa–Valgu tee. Oja suubub Metsaääre ja Lokuta küla piiril paremalt Vigala jõkke (37,2 km suudmest). Suudmealal on Sulu hoiuala. Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Kivirehe oja keskkonnaregistri kood on VEE1111700. Kivirehe oja keskkonnaportaalis
Tüüringioja

Tüüringioja on oja Raplamaal Märjamaa vallas Kangru, Lokuta, Metsaääre, Sulu ja Valgu-Vanamõisa külas. Oja lähtealal saab alguse ka Karvoja. Ülemjooksul ületab oja Märjamaa–Valgu tee. Alamjooksul kuulub oja Sulu hoiualasse. Oja suubub Metsaääre ja Sulu piiril vasakult Vigala jõkke (35,8 km suudmest) Oja on vähese orgaanilise aine sisaldusega heledaveeline mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Tüüringioja keskkonnaregistri kood on VEE1111800. Tüüringioja keskkonnaportaalis
Aruküla oja

Aruküla oja (ka Aruküla peakraav) on oja Raplamaal Märjamaa vallas Kunsu, Aruküla ja Jõeääre külas. Oja pikkus on 8,5 km ning see suubub paremalt Vigala jõkke (31,2 km suudmest). Oja valgla on 41,2 km². Vasakult suubub ojja Haimre peakraav (0,5 km suudmest). Oja saab alguse Kunsu külas, lähtest umbes 400 m itta jääb Haimre park. Arukülas jõuab oja Tallinna–Pärnu–Ikla maantee äärde. Suudmest umbes 200 m põhjaloodes ületab oja Konuvere–Sulu tee. Oja on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Aruküla oja keskkonnaregistri kood on VEE1111900. Aruküla oja keskkonnaportaalis
Eduard Tamm (helilooja)

Eduard Tamm (16. mai 1879 Narva – 18. mai 1941 Võru) oli eesti helilooja, kes pani aluse Eesti algupärasele puhkpillimuusikale. Eduard Tamm sündis Narvas kingsepa peres. Õppis Narva algkoolis ning oli Narva Muusikakoolis viiuli ja korneti eriala õpilane. Kümneaastaselt läks Petseri polgu puhkpilliorkestrisse kantonistiks. Aastal 1904 astus Peterburi konservatooriumi õppima metsasarve. Üks tema õpetajatest oli Jaan Tamm. Konservatooriumi lõpetas kuldmedaliga. Pärast seda töötas ta metsasarvemängijana Peterburi mainekas keiserliku õukonna orkestris. Lisaks oli ta mitme orkestri dirigent. Pärast Eesti iseseisvumist 1918. aastal naasis koos perega Tallinna ning asus tööle Estonia teatris orkestrandina. Aastal 1923 siirdus Võrru "Kandle seltsi" muusikalist tegevust juhtima. Sama aasta sügisest sai ta puhkpilliorkestri dirigendi ametikoha sõjaväe 7. jalaväerügemendis (hilisema nimetusega Võru Petseri garnisoni orkester). 1934. aastal asutas Võrus Sümfoonilise Muusika Seltsi ja selle juurde 40–50 mängijaga sümfooniaorkestri. Võru “Kandle” seltsi juures tegutseva teatritrupiga tõi lavale selliseid operetižanri tippteosed nagu "Silva", "Montmartre'i kannike", "Havai lill", "Orfeus põrgus", "Sügismanöövrid", "Mariza", "Bajadeer" jt. Kokku lavastati ajavahemikul 1927–1940 Kandles 21 operetti. 1930. aastate lõpul oli Eduard Tamm Võru populaarseim isik, mitme organisatsiooni juhatuse liige ja auliige. 1938. aastal sai ta kindralite Johan Laidoneri ja Paul Lille allkirjadega dokumendid, kus teatati riigivanem Konstantin Pätsi 24. veebruari käskkirjast nr 43, mille alusel autasustati Eduard Tamme kui Võru Petseri garnisoni orkestri juhti Kotkaristi V klassi teenetemärgiga. Lisaks kohaliku muusikaelu edendamisele tegutses heliloojana. Eduard Tamm suri 18. mail 1941 Võrus ja on maetud Tallinna Metsakalmistule. Eduard Tamme tuntumad teosed on "Pidulik Eesti marss", "Eesti rapsoodia" ning alates 1933. aasta üldlaulupeost tihti pasunakooride repertuaari kuulunud avamäng "Kalev ja Linda". Tamm kirjutas ka palju marsse (näiteks "3. jalaväerügemendi tarvitusmarss", "7. jalaväerügemendi tervitusmarss", "8. jalaväepataljoni tervitusmarss", "Minu tervitus Sakala partisanidele", "Kindral Jonson", "Kindral Jaan Kruus", "Kommersant", "Kindluse vallutamine", "Tsäpino", "Tere, Paide!", "Vorobi"). Tema loodud "Sivershausi" peetakse Eesti esimeseks marsiks (juhatas sisse 2009. aasta üldlaulupeo teise päeva). Eduard Tamme repertuaaris oli ka lüürilisemaid lugusid, nagu "Unenägu raudteerongis", mis oli kui meenutus helilooja Peterburi aastatest, mil ta pidi tihti sõitma Peterhofi ja Peterburi vahet, või galopp "Lõbusad vastlad Peterburis". 1934. aastal kirjutas ta Võru linna 150. aastapäevaks orkestriteose "Juubeli Võru 150".
Mäetööstus

Mäetööstus on maavarade otsimise, hindamise ja kaevandamisega seotud tööstusharu. Mäetööstuse kirjeldus Eesti Majanduse Tegevusalade Klassifikaatori (EMTAK) järgi Mäetööstus Eesti Entsüklopeedia
Haimre peakraav

Haimre peakraav on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Moka, Altküla, Haimre, Kunsu ja Jõeääre külas. Peakraavi pikkus on 8,3 km ning see suubub vasakult Aruküla ojja (0,5 km suudmest). Peakraavi valgla on 21,6 km². Peakraavi läte on Moka külas, Haimre–Moka tee ääres. Alamjooksul ületavad kraavi Haimre–Sulu–Velise tee ja Konuvere–Sulu tee. Peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Haimre peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1112000. Haimre peakraav keskkonnaportaalis
Ühiskordne

Kahe või enama täisarvu ühiskordne on täisarv, mis jagub kõigi nende arvudega. Ühiskordse mõistet kasutatakse ka polünoomide algebras. Vähim ühiskordne Suurim ühistegur Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Algtegur

Algteguriks nimetatakse täisarvu algarvulist tegurit. Algteguri mõistet on üldistatud ka polünoomide algebrasse. Suurim ühistegur Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Algliige

Mõistel algliige on mitu tähendust Geomeetrilise jada esimest elementi nimetatakse geomeetrilise jada algliikmeks. Aritmeetilise jada esimest elementi nimetatakse aritmeetilise jada algliikmeks
Keelemärk

Keelemärk on sümbol, mida kasutatakse tähenduse edastamiseks. Keelemärk koosneb kahest osast: tähistaja ja tähistatav. Ferdinand Saussure eristas märgi sisuplaani ja väljendusplaani. Louis Hjelmslev lisas keeleplaanile veel vormi ja oleva (substantsi) eristuse.
Tegur

Täisarvu a teguriks ehk jagajaks nimetatakse matemaatikas iga täisarvu, mis jagab arvu a. Teguri mõistet on üldistatud polünoomide algebrasse. Algtegur Suurim ühistegur Võrdetegur Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Ahtushäälik

Ahtushäälik ehk spirant ehk hõõrdhäälik ehk frikatiiv on selline konsonant, mille hääldamisel õhu takistus on osaline. Nimetus "ahtushäälik" tuleneb sellest, et nende häälikute hääldamisel moodustatakse kõnetraktis kopsudest väljuva õhu teele ahtus ehk kitsend. Eesti keeles on ahtushäälikud [w], [v], [f], [s], [r], [l], [j], [š], [h]. sibilant
Antidepressandid

Antidepressandid on ravimid, mida kasutatakse psühhiaatrilises praktikas depressiooni raviks. Antidepressantide liigid on nt: monoamiini oksüdaasi inhibiitorid; tritsüklilised antidepressandid; tetratsüklilised antidepressandid; selektiivsed serotoniini tagasihaarde inhibiitorid; serotoniini ja noradrenaliini tagasihaarde inhibiitorid. Jessica Hamzelou, How antidepressants boost growth of new brain cells, 17. aprill 2011 (inglise keeles) Piret Pappel, Kas aju mäletab antidepressante?, 28. märts 2012 Villu Päärt, Miks antidepressandid ei aita?, 25. oktoober 2013
Pudelpost

Pudelpost on kiri veekindlalt suletud ja merre heidetud pudelis. Samamoodi võib pudelpostiks nimetada seesuguse kirja saatmist. Teadaolevalt kasutas info saamiseks meres liikuvaid pudeleid esimesena kreeka filosoof Theophrastos. Ta tõestas umbes aastal 300 eKr, et Vahemere vesi tuleb Atlandi ookeanist. Elizabeth I nimetas 1560. aastal ametisse merepudelite avaja, selline amet säilis 19. sajandi alguseni. Golfi hoovust uurisid pudelposti meetodil Benjamin Franklin (1706–1790) ja Monaco prints Albert (1848–1922). Prints Albert viskas aastatel 1885–1888 merre 1675 pudelit, neist leiti 226. Varem oli suur osa pudelpostist pärit merehädalistelt (sealhulgas uppumisohus laevadelt) või sissepiiratud kindlustest. Tänapäeval kasutatakse pudelposti teaduslikel eesmärkidel (hoovuste ja kalade kudemisrännete uurimiseks), samuti kirjasõprade leidmiseks ning armastuskirjade, jumalasõna ja reklaami levitamiseks. Lehte Ilves. "Pudelipost tõi Vormsi lasteaiale kirjasõbra". Lääne Elu, 15. november 2005 Raul Vinni. "Pudelipost tõi Lätist Saaremaa randa armastuse sõnumi". Oma Saar, 28. august 2007 en:Friendly Floatees – kirjutis ingliskeelses Wikipedias kollastest vannipartidest hoovuste uurimisel