Püha Patricku päev

Püha Patricku päev (iiri keeles Lá Fhéile Pádraig, inglise keeles Saint Patrick's Day) on tavaliselt 17. märtsil tähistatav katoliiklikku päritolu usupüha, millest 20. sajandil kujunes ülemaailmselt tähistatav iiri kultuuri püha. See sai nime Iirimaa tuntuima kaitsepühaku, püha Patricku (umbes 387–461 või 493) järgi. Algselt oli püha Patricku päev kirjas vaid katoliku kiriku kalendris. Ametlike usupühade hulka arvati see 17. sajandi alguses. Ajapikku on püha siiski ilmalikustunud ning ületanud konfessioonide piirid. Tänapäevase populaarsuse saavutas püha Patricku päev Põhja-Ameerikasse emigreerunud iirlaste seas, kes 1737. aastal korraldasid Bostonis esimese püha Patricku päeva paraadi. 1780. aastal andis kindral ja hilisem esimene Ameerika Ühendriikide president George Washington, kelle alluvuses Ameerika kontinentaalarmees olid ka iiri päritolu sõdurid, 17. märtsil oma väeosadele vaba päeva "märgina solidaarsusest iirlastega, kes võitlevad oma iseseisvuse eest". Püha Patricku päeva kombestikus on tähtsal kohal roheline värv, mida peetakse Iirimaa sümboliks. Kantakse rohelist värvi või rohelise ristikheinalehega rõivaid, märke, linte ja muud atribuutikat. Chicagos on 1962. aastast saadik kombeks värvida jõgi püha Patricku päeval roheliseks, mõnikord on roheliseks värvitud ka purskkaevud Londonis Trafalgari väljakul või USA presidendi residentsi, Valge Maja aias. Paljudes iiri pubides pakutakse sel puhul rohelisi jooke; eriti tuntud on Guinnessi roheline õlu. Esialgu seostus püha Patrickuga küll hoopis sinine värv, mis aga juba 17. sajandil rohelise ees taandus. 1798. aasta mässu ajal kandsid Iiri sõdurid 17. märtsil rohelisi mundreid. Püha Patricku päeval ja selle paiku korraldatakse iiri muusika kontserte, iiri kunsti näitusi ja muid iiri kultuuri teemalisi üritusi, uuemal ajal on need tavaks saanud ka Eestis. Ameerika iirlaste eeskujul korraldatakse püha Patricku päeval rongkäike paljudes maades, sealhulgas Iirimaal. Alguse sai see tava siiski USA-st, kus 18. märtsil 1737 korraldati Bostonis esimene paraad. Peatselt järgnesid sellele teised linnad, näiteks New York 1762. aastal. Iiri Vabariigis toimus esimene püha Patricku päeva paraad siiski alles 1931. aastal Dublinis, tollase kaitseministri Desmond Fitzgeraldi algatusel. New Yorgi paraad on tänini üks maailma suuremaid püha Patricku päeva pidustusi. Igal aastal osaleb selles ligikaudu 150 000 inimest, sealhulgas orkestrid, tuletõrjujad, sõjaväelased, politseinikud, kultuuriorganisatsioonid ja rahvusklubid. Paraadi jälgib 2 miljonit pealtvaatajat. Rongkäigu teekond on 2,4 km pikk ja kulgeb piki Fifth Avenued. Alati juhib seda USA maaväe 69. jalaväerügement. Sageli osalevad paraadil New Yorgi poliitikud, eriti kandidaadid valimiste eel. Nii kuulutas omaaegne linnapea Ed Koch, et võtab igal aastal sel päeval endale nimeks O'Koch. Iirimaal sai püha Patricku päevast riigipüha 1903. aastal. See juhtus tänu Suurbritannia parlamendis vastu võetud seadusele Iirimaal kehtestatavate riigipühade kohta, mille algatas Iiri parlamendi liige James O'Mara. Hiljem algatas O'Mara ka seaduse, mis nõudis, et kõrtsid ja baarid oleksid 17. märtsil suletud, kuna joomine ületas avaliku sündsuse piiri. Piirang tühistati alles 1970. aastatel. Ehkki tänapäeval tähistatakse püha Patricku päeva Iirimaal ka ilmalikult, on see samas ikkagi endiselt usupüha, seda nii Iirimaa katoliku kirikus kui ka Iirimaa anglikaani kirikus. 1990. aastate keskpaigas alustas Iiri valitsus kampaaniat eesmärgiga kasutada püha Patricku päeva Iirimaa ja iiri kultuuri populariseerimiseks. Samal eesmärgil algatati ka püha Patricku festival. Esimene festival toimus 17. märtsil 1996. 1997. aastal kestis see kolm, 2000. aastal neli ja 2006. aastal juba viis päeva. 2009. aasta paraadil osales enam kui 675 000 inimest. Kogu viiepäevast festivali külastas 2009. aastal üle 1 miljoni inimese; selle käigus toimusid kontserdid, vabaõhuetendused ja tulevärk. Püha Patricku päev on kuulutatud ametlikult pühaks Iiri Vabariigis, Põhja-Iirimaal, Newfoundlandi ja Labradori saarel ning Montserrati saarel. Seda tähistavad laialdaselt ka välisiirlased, eriti riikides, kus on ulatuslik iiri kogukond: Suurbritannias, Kanadas, Ameerika Ühendriikides, Argentinas, Austraalias, Uus-Meremaal jm. Katoliku kirikus välditakse pühakute päevade tähistamist õigetel päevadel, kui need langevad suurtele liikuvatele pühadele. Tavapäraselt tähistatakse püha Patricku päeva 17. märtsil, ent kui see kuupäev jääb suurde nädalasse, nihutatakse püha sellest väljapoole. Nii tähistati seda 1940. aastal hoopis 3. aprillil, et see ei kattuks palmipuudepühaga. 2008. aastal pühitseti püha Patricku päeva kiriklikult aga 14. märtsil, kuna 15. märts kuulutati püha Joosepi päevaks, mis oli nihutatud kõrvale 19. märtsilt. Ilmalikud pidustused toimusid sellest hoolimata 17. märtsil. Järgmine kord langeb püha Patricku päev suurde nädalasse alles 2160. aastal. Manona Visnapuu "Homme on püha Patricku päev", Postimees, 16. märts 1996 "St Patrick – mees kes tõi Iirimaale ristiusu", Õhtuleht, 17. märts 2000 "FOTOD: 17. märts on Püha Patricku päev", Eesti Päevaleht, 17. märts 2001 7 Reasons to Go to Ireland on Patrick’s Day, article - 3/15/2016 Mall:Ref-en Helen Arusoo "Püha Patricku päev: Tiit Kikas ei pane rohelist parukat pähe", Õhtuleht, 17. märts 2001 Heiki Suurkask "Eile oli püha Patricku päev: kõigi iirlaste roheline püha" EPL, 18. märts 2010