laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hanikase

Hanikase (kohalik hääldus Haankasõ) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus Põlva maakonna Orava valda. Küla territooriumilt voolab läbi Tuderna oja. Küla lõunapiiril voolab Liinamäe oja. Külas asus kool (1873–1997). Tänapäeval tegutsevad koolimajas Hanikase külakeskus ja raamatukogu. 18.–19. sajandil jagunes küla kaheks ning tekkisid Mäe-Hanikase ja Ala-Hanikase. Need külad liideti uuesti 1977. aastal. Lisaks liideti samal aastal Hanikase külaga ka Süväoja (Süvaoja) ja Varigu (Variku). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Pärandkultuuri objekt: Hanikase kooli koht (547:KOO:002) Eesti looduse infosüsteemis Evar Saar: artikkel "Hanikase" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jantra

Jantra on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Küla läbib Madala oja. Jantra ja Madala vahel Pokomäel asub arvukalt kaitsealuseid kääpaid. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kahkva (Võru)

Kahkva on küla Võru maakonnas Võru vallas Tartu–Petseri raudtee ääres. Külas on tegutsenud Kahkva kool. Tegevus lõpetati 1977. aastal, seejärel asus hoones rahvamaja. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Küla läbib Niitsiku–Võmmorski tee. Küla kirdenurk ulatub Mädajõeni. Mööda Mädajõge põhja pool asub teine samanimeline küla. Kahkval asub arheoloogiamälestiseks arvatud kalmistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 19.03.2020. Kahkva (Võru) kultuurimälestiste riiklikus registris
Vivva

Vivva on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Küla üheks piiriks on Tartu–Petseri raudtee. Külas asus Orava mõisa hobusetall. Loodusobjektidest asub külas Liphardi mänd, mida arvatakse olevat üle 300 aasta vana. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Pärandkultuuri objekt: Liphardi mänd (547:HII:001) Eesti looduse infosüsteemis
Sõjaväeluure

Sõjaväeluure on riikide sõjalise juhtkonna juhitav teabehankeprotsess, mille eesmärk on erinevatel tasemetel ja viisidel riikide võimalike vastase kohta informatsiooni ja teabe kogumine. Sõjaväelise iseloomuga salajase informatsiooni kogumine seisneb riigi ja sõjalise juhtkonna ning selle juhtorgani staabi poolses luuretöö organiseerimises, mis viiakse läbi koostöös riigi luureühenduse sõjaliste luureotstarbeliste allüksuste poolt võimaliku ja reaalse vaenlase kohta info kogumisel ja selle töötlusel (analüüsil), kogutud teabe edastamisel otsuste vastuvõtmiseks sellest huvitatud isikutele ja asutustele. Sõjaväeluuret tehakse nii sõjategevuse eelsel (rahuajal) kui ka sõjategevuse ajal.  Pikemalt artiklis Teabehankeprotsess Sõjaväeluure eesmärgiks on sõjategevuse ettevalmistusetapil hankida selliseid vajalikke luureandmeid, mis välistaks tõenäolise vaenlase poolt ootamatu tegevuse ja kindlustaks oma kaitseressursside õigeaegse ja efektiivse kasutamise. Sõjaväeluuret viiakse läbi kolmel tasandil: Strateegiline luure, mida viiakse läbi sõjajõudude ülemjuhatuse ehk kindralstaabi poolt, nii sõja- kui ka rahuajal oma riigi huvides ja kaitsevõime kindlustamiseks. Operatiivluure, mida viiakse läbi sõjaväeringkondade, väegruppide, rinnete (laevastike), armeede (flotillide) juhtkonna ning staabi poolt nii sõja- kui ka rahuajal, eesmärgiga kindlustada tegevuseks vajaliku teabe hankimine, ettevalmistatavate ja läbiviidavate operatsioonide läbiviimiseks. Taktikaline luure, mida viiakse läbi üksikute väeliikide, väeosade ja allüksuste juhtide ja staabi poolt põhiliselt sõjategevuse käigus, eesmärgiga hankida informatsiooni lahingutegevuse läbiviimiseks vastase merejõudude, maismaa väeosade või kavandatavates sõjategevuse piirkondades. Taktikalise luure käigus kogutud teavet kasutatakse eduka lahingutegevuse ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks. Erandiks üldreeglitest võivad olla piiritsoonis või sõjategevuse käigus neutraalsete riikide territooriumil tegutsevad sõjaväeluurega tegelevad allüksused ja organisatsioonid. Sõjaväeluureametid on igas riigis välja kujunenud tavade järgi kas ühendasutused või jagunevad vastavalt sellele, millise väeliigi kohta nad infot koguvad.  Eesti - sõjaväeluure keskasutuseks on Kaitseväe Luurekeskus (sõjaline luure ja vastuluure)  Itaalia - SISMI  Saksamaa - MAD (Militärischer Abschirmdienst, MAD)  Suurbritannia - DI  Ukraina - HUR MO  Venemaa - Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Luure Peavalitsus *  USA - DIA Abwehr Eesti sõjaväeluure oli aastatel 1918–1940 Sõjavägede Staabi II osakond signaalluure riigisaladus luureagentuur Välisluureamet
Kakusuu

Kakusuu (kasutatud ka nimekujusid Kakusoo ja Kahusoo) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kamnitsa

Kamnitsa (kohalik hääldus Kaamnitsa) on küla Võru maakonnas Võru vallas Tartu–Petseri raudtee ääres. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Küla lähistel voolab Kamnitsa oja. Külast loodesse jääb Meenikunno looduskaitseala. Küla äärealal asus Kõrgemäe vahtkonna puukool. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Pärandkultuuri objekt: Kõrgemäe vahtkonna puukool (547:MTI:001) Eesti looduse infosüsteemis
Kliima küla

Kliima on küla Võru maakonnas Võru vallas Tartu–Petseri raudtee ääres. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Küla lähistel asus Kliima raudteejaam. Külas on tegutsenud pood. Kliima külast Pura talust on pärit Leo Kunnas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tähelaev: Leo Kunnas
Korgõmõisa

Korgõmõisa (ka: Kõrgemõisa) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Küla läbib Niitsiku–Võmmorski tee. Seal asus Korgõmõisa karjamõis. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Pärandkultuuri objekt: Korgõmõisa karjamõis (547:MTH:001) Eesti looduse infosüsteemis
Kõivsaare

Kõivsaare (kohalik hääldus Kõivsaarõ) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulud küla Põlva maakonnas Orava valda. Külas asub mitu väiksemat sooala. Suur osa territooriumist on kaetud metsaga. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kõliküla

Kõliküla (ka: Kõlli) on küla Võru maakonnas Võru vallas Tartu–Petseri raudtee ääres. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Küla ääres asub Piiroja soo ja veel mitu väiksemat sooala. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kosmoseluure

Kosmose- ehk satelliitluure (inglise keeles Geospatial Intelligence ehk GEOINT) on salajase või raskesti kättesaadava info kogumine kosmoses paiknevate luuresatelliitide abil. Kosmoseluure eeldab luuresatelliidi olemasolu, see on väga kallis ning seetõttu tegelevad kosmoseluurega üksikud riigid. Suurim kosmoseluuret koordineeriv luureamet on Ameerika Ühendriikide Riiklik Julgeolekuagentuur NSA (National Security Agency). sõjaväeluure tehniline luure sideluure spioon riigisaladus luureagentuur Kaitsepolitseiamet Välisluureamet Echelon
Debiilik

Debiilikuks nimetati varasemas meditsiiniterminoloogias debiilsust (debilitas mentis) põdevat inimest. Tänapäeval on meditsiinis sellest terminist loobutud, sest see sõna on muutunud sõimusõnaks. Selle asemel räägitakse vastavalt RHK-10 klassifikatsioonile kerge vaimse alaarenguga isikust. vaimne alaareng vaimne küündimatus
Armeegrupp Felber

Armeegrupp Felber (saksa keeles Armeegruppe Felber) oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väeüksus. Formeeriti 25. mail 1942. aastal XXXXV eriotstarbelisest korpusest Prantsusmaal. 26. augustil 1943. aastal formeeriti ümber 19. armeeks. Hans Felber (25.05.1942) 22. detsember 1942.: 328. jalaväediviis 335. jalaväediviis 326. jalaväediviis 327. jalaväediviis 7. juuli 1943.: 326. jalaväediviis 388. tagavaradiviis 356. jalaväediviis 715. jalaväediviis
Riigisaladus

Riigisaladus on ametlikult riigi poolt salajaseks määratud info, materjal või muu teave, mille avaldamine selleks mitte õigust omavale isikule on kriminaalkuritegu ja seda nimetatakse spionaažiks. Juriidiliselt on riigisaladus teave, mille omandiõigus kuulub ainult riigile. Eesti Vabariigis kontrollib ligipääsu ja vastutab riigisaladuste eest Kaitsepolitseiamet. Riigisaladuse eest vastutab ka isik, kellele on riigisaladus usaldatud. Euroopa Liidus on riigisaladusel neli taset. Salastatud teabele ligipääsemiseks annab Eesti Vabariigis vastavalt isiku ametiülesannetele ja reaalsele teadmisvajadusele juurdepääsuloa. Juurdepääsuload riigisaladusele jagunevad kaheks – füüsilise isiku juurdepääsuloaks ja juriidilise isiku juurdepääsuloaks. Juriidilise isiku juurdepääsuluba ei laiene seal töötavatele füüsilistele isikutele. Juurdepääsuluba ei anna ligipääsu kogu salastatud teabele, vaid eeldab vastava tasemega juurdepääsuloa olemasolu ning reaalset vajadust teabega kokkupuutumiseks. Füüsilise isiku juurdepääs riigisaladusele toimub kas ametikohajärgselt (Vabariigi President, Riigikogu liige jne.) või loa alusel. Juurdepääsuloa saamiseks tuleb läbida julgeolekukontroll. Erandiks on juurdepääs vaid "piiratud" tasemega riigisaladusele, mis toimub ametikohajärgselt, vastavalt haldusala juhtiva ministri kinnitatud ametikohtade loetelule. Kui ilmnevad juurdepääsuloa andmisest keeldumist tingivad asjaolud, siis vabastatakse ametnik antud ametikohalt. Eestis korraldab riigisaladuse kaitset riigisaladuse kaitse komisjon, mille koosseisus on Kaitseministeeriumi julgeolekuosakonna juhataja, Riigikantselei koordinatsioonidirektor, Siseministeeriumi nõunik, Vabariigi Presidendi julgeolekunõunik, Välisministeeriumi diplomaatilise julgeoleku osakonna peadirektor, Kaitsejõudude Peastaabi luureosakonna julgeoleku jaoskonna ülem, Kaitsepolitseiameti peadirektor, Kaitsepolitseiameti esindaja, Teabeameti peadirektor, Teabeameti esindaja. luure, sõjaväeluure, tehniline luure, signaalluure spioon, luureagentuur Kaitsepolitsei, Välisluureamet Riigisaladuse kaitse komisjoni moodustamine ja tema koosseisu ning töökorra kinnitamine, 17.11.2005 Prokuratuur: riigisaladuse lekitas viisaskandaalis Lang, Delfi, 8. aprill 2010 Kaitsepolitsei alustas Langi suhtes väärteomenetluse, kuna ta avaldas ajakirjanikule piiratud tasemega riigisaladuse, 15. aprill 2010 Õppefilmi tegijad saavad juurdepääsu riigisaladustele, Postimees, 23. juuli 2010 Vahur Koorits, Kaitsepolitsei poolt riigisaladuse lekitajaks peetud mees osutus süütuks, Postimees, 21. september 2010 Prokurör: Toomse kaitsja keeldus julgeolekukontrollist, mistõttu ei olnud võimalik kaitsjale tutvustada NATO salajast teavet sisaldavaid dokumente, Postimees, 21. september 2010 Tarmo Vahter "0,0001 protsenti riigisaladusi sai avalikuks" Eesti Ekspress, 14. juuni 2012
Sophia Loren

Sophia Loren (sündinud Sofia Villani Scicolone; 20. septembril 1934 Roomas) on Oscariga pärjatud itaalia näitleja ja seksisümbol[viide?]. Teda peetakse sageli Itaalia populaarseimaks naisnäitlejaks. Hariduse sai Sophia Loren Pozzuolis. Tema perekond oli väga vaene. 12-aastaselt astus ta kohalikku õpetajate instituuti, lootes õppimise ajaks saada ka elukoha. Loren on meenutanud, et sel ajal oli ta pikk, inetu ja sünge.[viide?] Järgnevatel aastatel ta kosus ning pärast teise koha võitu iludusvõistlusel asus elama Rooma, kus lootis saada filmitäheks. Tema läbimurre toimus 1950. aastal, kui ta tutvus filmiprodutsent Carlo Pontiga, kellega hiljem ka abiellus. Ponti toetas Loreni näitekunstiõpinguid ning andis talle esimese filmirolli. Kolmel järgmisel aastal tegi Sophia kaasa 20 filmis. Mõnikord osales ta isegi ühel perioodil kolme filmi võtetel. Ta sai populaarseks kogu Euroopas. 1955. aastal mängis ta esimest korda USA filmis "The Pride and the Passion", kus astusid üles ka Cary Grant ja Frank Sinatra. 1961. aastal võitis Sophia Loren briljantse osatäitmise eest Itaalia filmis "La ciociara" ("Ciociaralanna") parima naisnäitleja Oscari. 1960. aastate keskel sai Loren Prantsuse kodakondsuse. 1958 Volpi karikas 1959, 1965 ja 1978 David di Donatello 1961 Kuldne Palmioks Cannes'i filmifestivalil rolli eest filmis "Ciociaralanna" 1961 Oscar "Ciociaralanna" eest 1961 5 Kuldgloobust 1986 Premio Simpatia 1987 Maschera d'oro 1987 Ameerika Christopher Columbus Award (Itaalia-USA suhete arendamise eest) 1988 Telegatto 1988 Premio Napoletani illustri nel mondo (auhind Napoli päritoluga inimesele, kes on maailmas tunnustatud) 1989 Premio Fiuggi 1991 Oscar elutöö eest 1991 Césari auhind 1991 Auleegioni orden 2003 Kiievi rahvusvahelise filmifestivali Molodist auhind panuse eest maailma filmivaramusse Sophia Loren andmekogus IMDb (inglise)
Aizkraukle rajoon

Aizkraukle rajoon oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes lõunas Leeduga. Rajoonis asus Daugava jõel Baltimaade suurim hüdroelektrijaam, Pļaviņase HEJ. 1. juulil 2009 jagati rajoon Aizkraukle, Koknese, Nereta, Pļaviņase, Skrīveri ja Jaunjelgava piirkonnaks. Aizkraukle Jaunjelgava Pļaviņas Rajoonis oli 18 valda.
Balvi rajoon

Balvi rajoon oli 1. juulini 2009 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes idas Venemaaga. Rajoonis oli kaks linna: Balvi ja Viļaka. 2009. aastal loodi rajooni asemele neli piirkonda: Balvi, Baltinava, Rugāji ja Viļaka piirkond.
Luureohvitser

Luureohvitser on sõjaväelise auastmega luurealase koolituse läbinud ohvitser, kelle ülesanne on koguda varjatult salastatud informatsiooni välisriikides või juhendada värvatud agente ehk spioone. Luureohvitseri, kelle ülesandeks on juhendada koostööle värvatud spiooni, nimetatakse kontrollohvitseriks. Vastuluureohvitser on sõjaväelise auastmega ohvitser, kes on saanud vastava väljaõppe ning kelle ülesanne on välisriigi agentide avastamine, ümbervärbamine, varjatud jälgimine jne. sõjaväeluure
Kõvera

Kõvera (kohalik hääldus Kõvõra) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Külas on Kõvera järv ning sellest põhja pool asuvad Väikujärv ja Kõvera väikejärveks nimetatud Tahojärv. Kõvera Tornimäel asus varem triangulatsioonitorn ja tegutses saekaater. Küla territooriumi läänepiiri märgib Tartu–Petseri raudtee. Lähim peatus asub Rõssal (Orava raudteejaam). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lepassaare

Lepassaare (kohalik hääldus Lepässaarõ) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Küla läbib Valga–Petseri raudtee ja sellel paikneb Lepassaare raudteejaam. Külas on asunud algkool ja apteek. 1977. aastal liideti Lepassaarega suurem osa Lossina külast (väiksem osa Hellekunnu külaga). 21. oktoobril 2023 avati külas Eduard Pütsepa mälestuskivi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Evar Saar: artikkel "Lossina" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. "ESBL". www.esbl.ee. Vaadatud 13. augustil 2024.
Liinamäe

Liinamäe on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Küla põhjaküljel voolab Liinamäe oja. Külast voolab läbi Tuderna oja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Luuska

See artikkel räägib Eesti külast. Venemaal (Setumaal) asuva küla kohta vaata artiklit Luuska (Pihkva oblast). Luuska on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Külas tegutses 1776–1965 Luuska kool. Külas paikneb lähestikku viis žalnikut ehk kividega vooderdatud kääbast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Pärandkultuuri objekt: Luuska kool (547:KOO:003) Eesti looduse infosüsteemis
Madi

Madi on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Marga

See artikkel räägib külast. Eesnime kohta vaata artiklit Marga (eesnimi). Marga on küla Võru maakonnas Võru vallas. Küla lähistel voolab Marga oja. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Orava

Orava on küla Võru maakonnas Võru vallas Vastseliina–Värska maantee ääres. Orava on Tallinnast 285 km ja Põlvast 42 km kaugusel. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli küla Põlva maakonnas asunud Orava valla halduskeskus. Külas asuvad ambulatoorium, apteek, kool jms. Orava metskonna keskus ja Orava raudteejaam asuvad naaberkülas Rõssas. Kultuurimaja asub Hanikases. Orava küla läbib Vastseliina–Värska maantee ning vaid mõne kilomeetri kaugusele jäävad kaks raudteeliini: lõunas Valga–Petseri raudtee (lähim jaam Piusa) ning kirdes Tartu–Petseri raudtee. Orava ümbrus kuulus varem (1561) Vastseliina linnuse piirkonda ja anti Liivi sõja ajal Petseri kloostrile. Tollal tunti küla Suur-Vaigusitsana (Большая Вайгужицы). Orava nimi ilmus ürikusse 1638 (Oraw Laur). 17. sajandil rajati Vastseliina karjamõisana Orava mõis (Orrawa, hiljem Waldeck). Omaette mõisaks sai see 19. sajandi keskel. Märtsis 1700 toimus Oraval talurahvarahutus, mille käigus mõis rüüstati. Eesti Vabadussõjas 13.–30. märtsil 1919, pidasid Lõunarindel Eesti rahvavägi ja Nõukogude Venemaa Punaarmee rohkem kui kahe nädala kestel ägedaid lahinguid Orava mõisa ümbruses. Punaarmee lootis sellest piirkonnast võtta ette suurema pealetungi Võru ja Tartu suunas. Rahvavägi seevastu püüdis suruda vastase Pihkva järveni, lühendades seeläbi liialt pikaks veninud rindejoont. Nõukogude okupatsiooniperioodil asus külas Orava sovhoosi keskus. Külas asuvad Orava järv, Orava Mustjärv ja Solda järv. Külast voolab läbi Kamnitsa oja. Kultuurimälestistena on kaitse alla võetud mitmed endise Orava mõisa hooned (tõllakuur, aidavaremed, mõisa abihoone ja teenijatemaja mantelkorsten). Mõisaansambli juures paikneb 1934. aastal avatud ja 1989. aastal taastatud Orava Vabadussõja mälestussammas. Küla territooriumi lõunaosas asuvad mitmed kaitsealused kääpad ja arheoloogiamälestis Kalmato lohk. Orava küla Orava Kool Orava vallamaja Orava bussipeatus Orava kauplus Orava mõisa tõllakuur Orava mõisa teenijatemaja mantelkorsten Orava Vabadussõja mälestussammas Rõssa külas asuva Orava raudteejaama peahoone Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 31.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti Entsüklopeedia 7. köide Ago Pajur, Sada aastat Vabadussõjast: võitlused Orava pärast (13.–30. märts 1919)
Piusa

Piusa on küla Võru maakonnas Võru vallas. Kohanime Piusa päritolu pole teada. Võimalik, et see on seotud sõna pikk lõunaeesti vormiga piune. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Külast jookseb läbi Valga–Petseri raudtee ning sellel asub Piusa raudteejaam. Jaamas peatuvad suveperioodil (maist augustini) Elroni reisirongid liinil Tartu–Koidula–Piusa. Seal asub Piusa liivamaardla. Liiva kaevandamise käigus on moodustatud ka Piusa koopad ning pärast kaevandamise lõppu on koobaste ja seal elavate nahkhiirte kaitseks loodud Piusa koobastiku looduskaitseala. Mööda külaterritooriumi lõunakülge voolab Piusa jõgi. Jõeäärset ala kaitstakse Piusa-Võmmorski hoiuala koosseisus. Raudtee ja jõe vahelisel alal asub arvukalt kaitsealuseid kääpaid. 2018. aasta detsembrist kuni 2021. aasta suveni parandab ELF Piusal projekti „Tiigilendlase elupaikade parandamine Eestis‟ raames tiigilendlaste talvitusolusid. Piusa raudteejaam Piusa liivamaardla Piusa koopad Piusa endine jaamahoone, kus alates 2003. aastast tegutseb keraamikaateljee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. A. Ambus. Lõuna-eesti kohanimesid Pihkva kroonikais. - Keel ja Kirjandus nr 12, 1960, lk 741-742 "Nahkhiired Eesti looduses". Eestimaa Looduse Fond. SA Eestimaa Looduse Fond. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. märts 2018. Piusa Savikoda Piusa – Külastuskeskus ja koopamuuseum
Praakmani

Praakmani on küla Võru maakonnas Võru vallas Valga–Petseri raudtee lõunaküljel. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Külas on olnud Praakmani mõis. Külaterritooriumi läänepiiri märgib Viluste–Lindora tee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Päka

Päka on küla Võru maakonnas Võru vallas Järvepää järve ja Tartu–Petseri raudtee vahelisel alal. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Päka küla põhjapiiri märgib Rebasmäe oja, mille juurde on moodustatud Rebasmäe hoiuala. Küla kirdenurgas asuvad neli kaitsealust kääbast. Küla läbib Niitsiku–Võmmorski tee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pääväkese

Pääväkese (ka: Päevakese) on küla Võru maakonnas Orava vallas Mädajõe ääres. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Külast voolavad läbi Suuroja ja Lambaoja, mis liituvad enne Mädajõkke suubumist. Külas sündisid kirjanik ja poliitik Karl Ast ning tema vend Gottlieb Ast, seal on sündinud ka tõlkija Friedrich Kõlli. Seal asuvad Päevakese allikas ja Läte Kahkvas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 19.03.2020.
Rebasmäe

See artikkel räägib külast. Perekonnanime kohta vaata artiklit Rebasemäe (perekonnanimi). Rebasmäe (kohalik hääldus Rebäsmäe; varasema nimega ka Rebasemäe) on küla Võru maakonnas Võru vallas Tartu–Petseri raudtee ääres. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Küla lähistel voolab tumedaveeline Rebasmäe oja. Raudteest põhja poole jääval alal on oja ümbruse metsade kaitseks moodustatud Rebasmäe hoiuala. Oja ääres asuvad ka Rebasmäe allikas ja kaitsealused Rebasmäe kuused. Küla piires suubub sellesse Kamnitsa oja. Küla loodenurgas asuvad Põrguhavva soo ja Sükävhavva soo. Nende juures on Ilumetsa meteoriidikraatrid. Külast läände jääb Meenikunno looduskaitseala. Küla läbib Ilumetsa–Rõssa tee. 1977. aastal liideti Rebasmäe külaga Huulõ. Rebasmäe allikas Rebasmäe oja Põrguhaud on Ilumetsa meteoriidikraatritest suurim Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Evar Saar: artikkel "Huulõ" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.