laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
William Walton

Sir William Turner Walton [uiljam tööner uoolton] (29. märts 1902 – 8. märts 1983) oli inglise helilooja. 1920. aastate lõpus ja 1930. aastatel peeti teda suurimaks elavaks inglise heliloojaks. Pärast teist maailmasõda huvi tema loomingu vastu kadus ning teda peeti vanamoodsaks, nüüd aga on taas tema vastu huvi tekkinud ja mitmeid tema teoseid kantakse kogu maailmas menukalt ette. Aastast 1949 elas Walton Itaalias Ischia saarel, kus ta ka suri. William Waltoni populaarsemad teosed on vioolakontsert, kantaat "Belshazzar's Feast", sümfoonia nr 1 ja viiulikontsert. Walton kirjutas džässisugemetega hästi orkestreeritud romantilist muusikat.
Kanalisäga

Kanalisäga (Ictalurus punctatus) on sägaliste seltsi kuuluv kala. Kanalisäga on Põhja-Ameerikas populaarne ja hinnatud püügikala. Kanalisäga maksimaalne pikkus jääb 90 cm ligi; üks raskemaid kättesaadud isendeid kaalus 26,3 kg. Eestis on püütud kaks kanalisäga, üks 2001. aastal Toila lähedalt ja teine 15. juunil 2013 Balti elektrijaama juurest.[viide?] Need on tõenäoselt pärit mõnest Läänemere-äärsest kalakasvandusest. Miller, P. J & Loates, M. J. (2006). Euroopa kalad (tõlkinud ja Eesti oludele kohandanud T. Raid). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 120 Ida-Virumaa kalur püüdis Soome lahest haruldase säga www.ohtuleht.ee Kanalisäga. Kanalisäga andmebaasis eElurikkus
Siirdekalad

Siirdekalad ehk diadroomsed kalad on kalad, kes kudemiseks lähevad kas mageveekeskkonnast merre (katadroomne ränne) või vastupidi (anadroomne ränne). Sageli kasutatakse ka mõistet "poolsiirdekalad", viidates kaladele, kes tulevad kudema riimveest magevette. Siirdekaladele vastandtähendusliku sõnana kasutatakse mõnikord terminit "paiguskala". Enamik siirdekalu on anadroomsed ehk koevad magevees, milleks sageli on jõgede ülemjooksualad. Siia kuuluvad näiteks mitmed lõhelased. Katadroomsed kalad on näiteks angerjad, kes siirduvad kudema Sargasso merre. Tüüpiliseks poolsiirdekalaks on vimb. Siirdekalade siirdumine teise keskkonda toimub peamiselt seetõttu, et tagada näiteks jões arenenud vastsetele ja teistele noorjärkudele ohutum ja toidu poolest rikkalikum keskkond. Siirdekalade rännu pikkused on liigiti väga erinevad. Tõenäoliselt kõige pikema (tuhandetesse kilomeetritesse küündiva) kudemisrände teevad angerjad. Mõned kalaliigid (sh angerjas) hukkuvad pärast kurnavat rännet ja kudemist. Kalaränne
Hollandi tuulik

Hollandi tuulik (ka Hollandi tüüpi tuulik) on tüvikoonuse kujuga, mitmekorruseline ja enamasti puidust või kivist ehitatud tuuleveski. Igal Hollandi tuulikul on kaks vastaskülgedel asetsevat ust. Erinevalt pukktuulikust on Hollandi tuulikul vaja pöörata vaid tuuliku pead (kuplit), mitte kogu veskit. Hollandi tuulikutel on tavaliselt kaks või enam paari veskikive. Hollandi tuulikuid hakati Eestis ehitama 18. sajandi lõpul eelkõige mõisade juurde. Nende ehitamine hoogustus eriti 19.–20. sajandi vahetusel, sest siis laienes taoliste tuulikute ehitamise õigus ka talupoegadele. Tuulikuid kerkis peaaegu kõikjale üle Eesti. Eesti traditsioonilistes paekasutuspiirkondades (Harjumaal, Lääne-, ja Ida-Virumaal, Järvamaal Pandivere kõrgustikul ja Raplamaal) levisid enamasti üleni kivist tuuleveski kehandid, Lõuna-Eestis esines rohkem puitkerega Hollandi tuulikuid. 1930. aastatel lõpetas enamik tuulest sõltuvaid veskeid töö, jäädes konkureerimisvõimelt alla auru- ja mootorveskitele. Eestis on tornhollandlased enamasti säilinud tänu kivist kerele. Hollandi tuulikuid saab kere kuju ja väljanägemise järgi liigitada mitmeti. Selles artiklis on kasutatud liigitust väliste ehituslike tunnuste põhjal. See liigitus on käibel eelkõige Saksamaal ja Hollandis, aga Eestis seda traditsiooniliselt ei kasutata. Maahollandlase kere on püramiidjate tahkudega ja puidust. Kere toetub kuni ühemeetrisele kivist vundamendile. Seinakonstruktsiooni nurgapostid ulatavad läbi kõikide korruste tuuliku peani. Igal korrusel on seinas diagonaalristid kere kooshoidmiseks. Tuuliku seinad on kaetud laudade, ülelöödud roomattide, sindlite või laastudega. Tiivad ulatuvad peaaegu maani ja on maapinnalt seatavad. Sokkelkorrusega hollandlase kere sarnaneb maahollandlase omaga: püramiidjate tahkudega ja puidust. Sokkelkorrusega hollandlane on aga vertikaalsete kiviseintega. Tänu soklikorrusele võimaldab suur ruum kohe vankritega viljakotte sisse ja jahukotte välja vedada. Ka sel tüübil seatakse tiibu maapinnalt. Galeriiga hollandlane on püramiidjate tahkudega ja puidust. Kivisoklist korrus(ed) on nii kõrged, et ulatuvad galeriini, kus saab tiibu seada. Seda tüüpi veskites saab mölder alumistel korrustel isegi magada ja elada. Tiivad maapinnani ei ulatu ega ole maapinnal liikujale ohtlikud. Tornhollandlane on massiivse kivikerega. Tornhollandlase alatüüpe on väga palju: ühe tahulise korruse ja ülalt koonilise kerega, alt silinderjad, ülalt koonilised ja ümarad. Vanimad tornhollandlased on silinderjad ja pärinevad Vahemere maadest. Tornhollandlased võivad olla maahollandlase, sokkelkorrusega hollandlase või galeriiga hollandlase kujuga, aga nende kere on alati kivist. Uldrich, Helen. Igavene võitlus tuuleveskitega pole lõppenud Virumaalgi. Virumaa Teataja, 11. juuni 2005.
Puupuhkpillide loend

Muusikainstrumentide alfabeetiline loend · Muusikainstrumentide süstemaatiline loend Keelpillid · Puhkpillid · Klahvpillid · Löökpillid Puhkpillide loend: Puupuhkpillid Vaskpuhkpillid Sellel leheküljel on loetletud puupuhkpille. Altflööt - Bansuri - Bassflööt - Dizi - Fife - Flööt - Hyperbass flute - Iiri flööt - Kontraaltflööt - Kontrabass flööt - Koudi - Lääne kontsertflööt - Nohkan - Pikoloflööt - Ryuteki - Shinobue - Topelt kontrabass flööt - Venu Danso - Hocchiku - Hun - Kaval - Ney - Palendag - Paaniflööt - Quena - Shakuhachi - Suling - Tumpong - Xiao (flööt) - Xun Diple - Flageolet - Fujara - Gemshorn - Okariin - Plokkflööt - Tin Whistle Albogue - Alboka - Altklarnet ehk bassett - Altsaksofon - Arghul - Aulochrome - Baritonsaksofon - Bassklarnet - Basset klarnet - Basset sarv - Bass-saksofon - Chalumeau - Clarinette d'amour - C meloodia saksofon - Diplica - Double clarinet - Heckel-clarina - Hekelfon-klarnet - Hornpipe - Klarnet - Kontrabassklarnet (pedaalklarnet) - Kontrabass-saksofon - Launeddas - Mijwiz - Oktaviin - Pibgorn - Pikoloklarnet - Saksofon - Saxonett - Sipsi - Sopraniinosaksofon - Sopranklarnet - Sopransaksofon - Soprillo - Subkontrabass-klarnet - Subkontrabass-saksofon - Tárogató - Tenorsaksofon - Xaphoon - Zhaleika - Tubax Alghaita - Balaban - Bassanelli - Bassoboe - Bifora - Bombarde - Catalan shawm - Cromorne (Prantsuse barokk, erinev crumhornist) - Dudukk - Dultsian - Dulzaina - Fagott - Hekelfon - Hichiriki - Inglissarv - Kèn bầu - Kontrabassoboe - Kontrafagott - Mizmar - Nadaswaram - Oboe - Oboe d'amore - Oboe da caccia -Pikolohekelfon - Piccolo oboe - Piri - Pommer - Racket - Reed contrabass/Contrabass à anche - Rhaita - Rothphone - Sarrusophone - Shawm (šalmei) - Sopila - Sorna - Suona - Surnay - Taepyeongso - Tarogato - Tromboon - Hiina trompet - Zurla - Zurna Cornamuse - Hirtenschalmei - Krummhorn - Kortholt - Rauschpfeife - Torupill Pi - Shehnai - Sralai
Uluk

Uluk on looduses vabalt elav imetaja või lind. Osale ulukitest on lubatud pidada jahti. Neid nimetatakse jahiulukiteks. Metsloom
Meilahti

Meilahti on Helsingi linnaosa. See asetseb Lääne-Helsingis. Meilahti haigla Kesäranta http://www.aluesarjat.fi/
Tammisalo

Tammisalo on üks Helsingi saar ja asum Herttoniemi linnaosas. See asetseb Ida-Helsingis. http://www.aluesarjat.fi/
Kannelmäki

Kannelmäki (Helsingi slängis Kantsu) on Helsingi linnaosa. See asetseb Lääne-Helsingis. Kannelmäkis on Helsingi linnalähiliinirongi Kannelmäki raudteepeatus. Kannelmäki kirik Kannelmäki raudteepeatus Vaade sillalt Kannelmäki raudteepeatuse poole http://www.aluesarjat.fi/
Räägi minuga!

"Räägi minuga!" oli Pereraadio saade, milles sai etteantud teemal saatesse helistada. Saade oli eetris kord nädalas 2000. aastast kuni 28. maini 2008. Saatejuht oli Lauri Beekmann. Tutvustus Pereraadio lehel
Veromies

Veromies on Vantaa linnaosa Helsingi Vantaa lennujaamast lõunas.
SU-152

SU-152 ehk KV-14 (projekteerimisnimi) on Nõukogude Liidus 1943 aastal toodetud liikursuurtükk, mida 1943. aasta lõpuks oli kokku toodetud 704 masinat. Detsembris 1942 saadud luureandmed näitasid, et sakslased kavatsevad 1943. aasta suvekampaanias kasutusele võtta uued soomusmasinad (Panther ja Elefant). Selle vastukaaluks otsustati välja töötada raske liikursuurtükk. Uue masinaga hakkasid tegelema Tšeljabinski tehase nr 100 konstruktorid ning projekt sai koondnimeks "Objekt 236" (vene Объект 236). Katsemasinat hakati ehitama 31. detsembril 1942 ning juba 25. jaanuaril 1943 oli uus masin valmis, seega valmis masin kõigest 25 ööpäevaga. Edasi läks masin koodnimega KV-14 katsetustele. 14. veebruaril 1943 võeti liikursuurtükk Punaarmee relvastusse nimega SU-152 ja 1. märtsil algas Tšeljabinskis masina seeriatootmine. Liikursuurtükki SU-152 hakati tootma tanki KV-1S šassiile, mis tol ajal oli samuti seeriatootmises. SU-152 pearelvaks sai pilusuudmepiduriga 152 mm haubits ML-20S, mille raua pikkuseks oli 26,8 kaliibrit. Selle haubitsa soomust läbistava mürsu algkiiruseks oli 600 m/s ning 2000 meetri pealt läbistas see 100 mm soomust. Soomustläbistava mürsu kaal oli 48,78 ja kild-fugassmürsul 43,5 kg ning selle algkiiruseks oli 655 m/s. Kuna haubits ML-20S oli liiga suur, ei olnud võimalik paigutada seda liikuvasse torni nagu tankil KV-2, vaid selle jaoks oli vaja ehitada korpusele kinnine liikumatu soomustorn nagu näiteks sakslaste StuG III-l. Kahurit oli võimalik liigutada horisontaalselt mõlemale küljele 6° (kokku 12°), vertikaalselt aga −5° kuni +18°. Kahuri laskekiirus oli aga väga väike, 2 lasku minutis. Liikur oli varustatud panoraamsihikuga kaugete märkide tulistamiseks ning otsesihtimisega laskmisel teleskoopsihikuga ST-10. Otsesihtimise laskekauguseks oli 700 m. Masina torni lael oli viis prisma vaatepilu, peale nende oli torni esiseinas veel ka juht-mehaaniku tripleksklaasiga kaetud vaatepilu. Tootmise käigus projekteeriti masinale turell 12,7 mm õhutõrjekuulipilduja DŠK (vene ДШК) jaoks. Soomuse paksus suurtükimaskil oli 120, korpuse esiküljel 70 ja külgedel 60 mm. Liikursuurtükid varustati raadiojaamadega 10-RK-26 ning sisemiseks sidepidamiseks deadmega TPU-3. KV-1S tootmise lõpetamisega lõppes ka 1943. aasta lõpus SU-152 tootmine, mida selleks ajaks oli valminud 704 masinat. За-СССР! SU-152 vene keeles Battlefield. SU-152 vene keeles
Ruissalo

Ruissalo on saar ja Turu linnaosa.
Descartesi dualism

Descartesi dualism on keha ja vaimu dualismi versioon, mille esitas René Descartes. Descartesi arvates koosneb maailm vaimsetest ja materiaalsetest substantsidest, millel on atribuudid ja moodused. Materiaalsel substantsil (res extensa) on ainult üks atribuut – ruumilisus ehk ulatuvus. Kuju ja suurus ei ole materiaalsele olemuslikud, seega on need moodused. Vaimsel substantsil (res cognita) on samuti üks omadus – mõtlemine. Mõtlemine on Descartesil märksa avaram mõiste kui tänapäeval: näiteks on mõtlemise mooduseks ükskõik milline vaimne asi, näiteks aisting, kujutluspilt, usk, soov, idee jne. Teisalt on mõtlemine jällegi kitsama tähendusega kui tänapäeval, sest Descartes ei tunnista mitteteadlikke mõtteid ega mitteteadlikke emotsioone. Vaimse ja materiaalse substantsi atribuudid on teineteist välistavad, nende omadused on täiesti ühitamatud. Descartesi vastus keha ja vaimu probleemile oli põhjuslikkus: meie vaimuseisundid mõjutavad kehaseisundeid põhjuslikult. Kehaseisundid, näiteks sügelemine või valu, põhjustavad ajuseisundeid (-sündmusi, -protsesse), mis omakorda põhjustavad kehalisi liigutusi, näiteks sügamist või oigamist. Meie vaimuseisundid põhjustavad ajuseisundeid, mis panevad meie keha liikuma ja seega mõjutavad põhjuslikult füüsilist maailma. Peamiseks komistuskiviks Descartesi teooriale saab aga see, kuidas saab ruumis mittepaiknev vaim mõjutada ruumis paiknevaid kehi. Descartes oletas, et vaim mõjutab keha käbinäärme vahendusel. See ei ole aga lahenduseks.
Tyndalli efekt

Tyndalli efekt on nähtus, kus valguskiirgus kolloidlahuse süsteemis (tolmune õhk, udus jt) hajub. Valgus hajub keskkonnas suspendeerunud aineosakestel ning valgusvihu tee keskkonnas muutub nähtavaks. Tyndalli efekt ilmneb ka puhtas meediumis selle tiheduse fluktuatsioonide pärast.[viide?] Efekt on nime saanud iiri teadlase John Tyndalli järgi, kes avastas selle 1869. aastal. Sarnaselt Rayleigh' hajumisega sõltub hajunud valguse intensiivsus valguse sageduse neljandast astmest. Tyndalli efekti seletab kõige paremini Mie hajumine, kuna osakesed on enamasti sfäärilised ja suuremad kui valguse lainepikkus. Tyndalli ja Rayleigh' hajumise peamine erinevus seisneb intensiivsuses: Tyndalli hajumine on oluliselt intensiivsem, kuna kolloidosakesed on palju suuremad kui aatomid või molekulid (Rayleigh' hajumise korral). Tyndalli efekti kasutatakse, et teha kindlaks, kas tegemist on kolloid- või tõelise lahusega. Efekt töötab ka väga väikese kontsentratsiooni korral (kuni 0,1 ppm), kuid esineb ka erandeid. Näiteks piimas Tyndalli efekt ei avaldu. Ka tolmu olemasolu õhus saab kontrollida Tyndalli efekti abil. Meteoroloogias näitab Tyndalli efekt, et atmosfääris esineb uduvine, udu või sudu. Selle eelduseks on väga suur õhuniiskus (80–85%). Efekt võib udu tekkele ka eelneda, kui õhus on suurenenud veepiiskade või jääkristallide hulk. Kuiva kliimaga aladel põhjustab efekti ilmnemist enamasti tolm. Lahuste Ramani spektri mõõtmisel võib olla vajalik ultrafiltrimine, et vähendada Tyndalli efektist tekkivat mõõteviga.[viide?] Hajumine Jüri Kamenik (18.02.2009). "Tartus võis jälgida Tyndalli efekti" (Eesti k.).{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "The Tyndall effect" (Inglise k.).{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Suuruluk

Suurulukiteks nimetatakse Eestis suuri jahiulukeid. Neile tohib jahti pidada suuruluki jahilubade alusel jahiajal. Suurulukitest on Eestis arvukaim metskits, kelle arvukuseks hinnatakse umbes 60 000 isendi ringis. Talle järgnevad metssiga umbes 20 000 isendiga ja põder umbes 12 000 isendiga. Metskits ja metssiga on Eestis ka enimkütitud jahiulukid. Eestis küttida lubatud jahiulukite loetelu kinnitab Eesti kliimaminister määrusega. Suurulukiteks arvatakse: hunt (Canis lupus) pruunkaru (Ursus arctos) ilves (Lynx lynx) metssiga (Sus scrofa) punahirv (Cervus elaphus) põder (Alces alces) metskits (Capreolus capreolus) hallhüljes (Halichoerus grypus) Väikeuluk Jahilind Jahieeskiri. RT I, 20.12.2019, 30. Jahiulukid RMK
Väikeuluk

Väikeuluk on Eestis kasutatav jahindusalane mõiste väikeste jahiloomade (imetajad ja linnud) kohta, kellele tohib jahilubade alusel jahiajal jahti pidada. Väikeulukite hulka kuuluvad imetajad on enamikus karusloomad. Eestis küttida lubatud jahiulukite loetelu kinnitab Eesti kliimaminister määrusega. rebane (Vulpes vulpes) šaakal (Canis aureus) kährikkoer (Nyctereutes procyonoides) mink (Mustela vison) tuhkur (Mustela putorius) metsnugis (Martes martes) kivinugis (Martes foina) mäger (Meles meles) kobras (Castor fiber) ondatra (Ondatra zibethicus) halljänes (Lepus europaeus) valgejänes (Lepus timidus) kormoran (Phalacrocorax carbo) rabahani (Anser fabalis) hallhani (Anser anser) suur-laukhani (Anser albifrons) kanada lagle (Branta canadensis) valgepõsk-lagle (Branta leucopsis) viupart (Anas penelope) rääkspart (Anas strepera) piilpart (Anas crecca) sinikael-part (Anas platyrhynchos) soopart (Anas acuta) rägapart (Anas querquedula) luitsnokk-part (Anas clypeata) tuttvart (Aythya fuligula) mustvaeras (Melanitta nigra) sõtkas (Bucephala clangula) laanepüü (Bonasa bonasia Tetrastes bonasia) faasan (Phasianus colchicus) nurmkana (Perdix perdix) lauk (Fulica atra) tikutaja (Gallinago gallinago) metskurvits (Scolopax rusticola) naerukajakas (Larus ridibundus) kalakajakas (Larus canus) hõbekajakas (Larus argentatus) merikajakas (Larus marinus) kodutuvi (Columba livia f. domestica) kaelustuvi (Columba palumbus) hallrästas (Turdus pilaris) künnivares (Corvus frugilegus) hallvares (Corvus corone cornix) Jahieeskiri. RT I, 20.12.2019, 30. Väikeulukite loetelu. Keskkonnaministri 28.05.2013. a määruse nr 32 „Jahieeskiri“ lisa. Suuruluk Jahilind
Jahilind

Jahilinnud on linnud, kellele tohib jahilubade alusel jahiajal jahti pidada. Jahilinnud kuuluvad jahiulukite hulka. Eestis küttida lubatud jahiulukite loetelu kinnitab Eesti kliimaminister määrusega. kormoran (Phalacrocorax carbo) rabahani (Anser fabalis) hallhani (Anser anser) suur-laukhani (Anser albifrons) kanada lagle (Branta canadensis) valgepõsk-lagle (Branta leucopsis) viupart (Anas penelope) rääkspart (Anas strepera) piilpart (Anas crecca) sinikael-part (Anas platyrhynchos) soopart (Anas acuta) rägapart (Anas querquedula) luitsnokk-part (Anas clypeata) tuttvart (Aythya fuligula) mustvaeras (Melanitta nigra) sõtkas (Bucephala clangula) laanepüü (Bonasa bonasia Tetrastes bonasia) faasan (Phasianus colchicus) nurmkana (Perdix perdix) lauk (Fulica atra) tikutaja (Gallinago gallinago) metskurvits (Scolopax rusticola) naerukajakas (Larus ridibundus) kalakajakas (Larus canus) hõbekajakas (Larus argentatus) merikajakas (Larus marinus) kodutuvi (Columba livia f. domestica) kaelustuvi (Columba palumbus) hallrästas (Turdus pilaris) künnivares (Corvus frugilegus) hallvares (Corvus corone cornix) Jahieeskiri. RT I, 20.12.2019, 30. Väikeulukite loetelu. Keskkonnaministri 28.05.2013. a määruse nr 32 „Jahieeskiri“ lisa. Suuruluk Väikeuluk
Saatus

Saatus viitab üleüldiselt mingile teatud hulgale sündmustele, mida usutakse, et need on ettemääratud. Saatust võib ka kirjeldada kui ettemääratud tulevik, kas siis seda ühele indiviidile või siis hoopis paljudele inimestele korraga, ja seda olenemata situatsioonist, ajast ja kohast. Saatus on tegelikult uskumus, mis põhineb eeldusel, et universumis valitseb kõikide inimeste üle mingi looduslik korrapära, mis on ette määratud meile kõigile, kuid mis on igale inimesele jällegi erinev, mõeldes selle all erinevate sündmuste käiku ajalises mõttes. Fatalism Punane saatuseniit
Hambahari

Hambahari on väike hari hammaste puhastamiseks. Hambahari koosneb pulgast ning väiksest harjast selle otsas. Hambahari leiutati Hiinas 1498. aastal, see valmistati bambuskepi külge kinnitatud metssea harjastest. Hambaharju hakati tootma Inglismaal aastal 1780. Esimene elektriga töötav hambahari valmis 1939. aastal Šotimaal. hambad hambapasta suuhügieen [1] Tehnoloogiaajalugu. Postimees 30. juuni 2021 Harri Jänes, "Hambaharja lugu" (Valgus 1989) (Medicina 2002)
Tsahhiagijn Elbegdordž

Tsahhiagijn Elbegdordž (mongoli Цахиагийн Элбэгдорж [tsahhiag'iin elbergd'ordž]; rahvusvahelises transkriptsioonis Tsahiagiyn Elbegdorj; sündinud 30. märtsil 1963 Mongoolias Hovdi aimakis Dzeregis) on Mongoolia poliitik, kes oli 18. juunist 2009 kuni 10. juulini 2017 Mongoolia president. Aastatel 1998 ja 2004–2006 oli ta Mongoolia peaminister. Elbegdordž rajas 1989. aastal Mongoolia Demokraatliku Liidu, mis oli esimeseks mitteparteiliseks demokraatlikuks grupiks tollal üheparteilises Mongoolias. Aastatel 1990 ja 1992 valiti ta parlamenti, kuid astus 1994, pärast süüdistusi riigisaladuse varastamise ja müümise asjus, protestiks tagasi. Aprillis 1996 sai Elbegdordž Rahvusliku Demokraatliku Partei esimeheks ning valiti taas parlamenti. Mongolid mäletavad teda kui noort radikaalset poliitikut, kes seistes pidas kõnet vaesele ja näljasele streikivale rahvahulgale Ulaanbaatari peaväljakul 1990. aastal. 24. mail 2009 valiti ta Mongoolia presidendiks. 26. juunil 2013 peetud presidendivalimistel valiti ta ametisse uueks ametiajaks.  Tsahhiagijn Elbegdordž – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Pilt
Vabariiklik Orkestrijuhtide Puhkpilliorkester

Vabariiklik Orkestrijuhtide Puhkpilliorkester (VOP) tegutseb 1965. aastast, koondades üle vabariigi dirigente ja pilliõpetajaid seminari vormis tegutsevaks projektorkestriks, mis koguneb 3–7 korda aastas Eesti erinevates paikades. Orkestri peamisteks eesmärkideks on propageerida eesti puhkpillimuusikat, levitada erialast teavet, ette valmistada puhkpilliorkestrite ühistegevusi (laulupeod, puhkpillimuusikapäevad jm). 1965-1977 Helmut Orusaar 1977-2005 Leho Muldre 2005-2008 Hando Põldmäe 2008-2013 Harry Illak 2013-... Bert Langeler Eesti Orkestrijuhtide Rahvamuusikaorkester VOPist Eesti Puhkpillimuusika Ühingu kodulehel VOPist Puhkpillimuusika Koja kodulehel
Stormbringer

"Stormbringer" on briti hard rock'i bändi Deep Purple üheksas stuudioalbum. 1974. aasta novembris välja antud plaat oli teine koos uute liikmete laulja David Coverdale'i ning basskitarristi ja laulja Glenn Hughesiga – esimene oli "Burn". Üsna vahetult pärast albumi väljatulekut lahkus bändist kitarrist Richie Blackmore, kes ei olnud rahul albumi ja bändi muusikalise suunaga. "Stormbringeril", sarnaselt albumiga "Burn", aga veel selgemalt tulid välja souli ja funk'i elemendid. See eemaldas Deep Purple'i puhtast hard rock'ist, mis oli iseloomulik Ian Gillani ja Roger Gloveri ajal. Album sisaldas nii raskemat rokki, näiteks laulud "Stormbringer" ja "Lady Double Dealer", aga ka kergemaid ballaade, nagu "Holy Man" ja "Soldier of Fortune". David Coverdale ja Glenn Hughes jagavad lauluosi enamikus lauludes, tavaliselt salme kordamööda lauldes, kuid näiteks laulus "Holy Man" laulab ainult Hughes. Uus muusikaline stiil, mis sisaldas funk- ja soulmuusika tunnuseid, oli vastumeelne Richie Blackmore'ile, mistõttu ta peatselt pärast albumi valmimist bändist lahkus. "Stormbringer" (Blackmore/Coverdale) 4.03 "Love Don't Mean a Thing" (Blackmore/Coverdale/Hughes/Lord/Paice) 4.23 "Holy Man" (Coverdale/Hughes/Lord) 4.28 "Hold On" (Coverdale/Hughes/Lord/Paice) 5.05 "Lady Double Dealer" (Blackmore/Coverdale) 3.19 "You Can't Do It Right" (with the One You Love) (Blackmore/Coverdale/Hughes) 3.24 "High Ball Shooter" (Blackmore/Coverdale/Hughes/Lord/Paice) 4.26 "The Gypsy" (Blackmore/Coverdale/Hughes/Lord/Paice) 4.13 "Soldier of Fortune" (Blackmore/Coverdale) 3.14 Amazon.com: Stormbringer (Original Recording Remastered) 9th studio album
Kertši väin

Kertši väin ühendab Musta merd Aasovi merega ning eraldab Ukrainat Venemaast. Väina lõunaosa on laiem ja sügavam, kuid põhjaosas on väin vaid 4 km laiune ja 4 m sügavune. Väina ääres Krimmi poolsaarel asub Kertši linn. Väina keskel asuva Tuzla saare üle tekkis 2003. aastal tüli Venemaa ja Ukraina vahel. Saar oli 2014. aastani Ukraina valduses, kuigi Venemaa sellega ei nõustunud. 11. novembril 2007 murdus tormis pooleks Venemaa tanker, merre sattus 1300 tonni kütteõli. Samal päeval uppus veel neli laeva, millest kolme lastiks oli väävel. Laevade uppumine põhjustas ulatusliku keskkonnareostuse. Kertši väina kitsal Tšuška maasäärel asub sadam Kavkaz ('Kaukaasia'). Sadamast veavad parvlaevad üle väina raudteevaguneid, autosid ja reisijaid. Väina ületav 19 km pikkune sild avati maanteeliikluseks 2018. aastal ja rongiliikluseks 2019. aastal. Autode ooteala sadamas Kavkaz (2014) Autode praamile sõit sadamas Kavkaz (2014) Autod on öö läbi oodanud pääsu praamile Kertši väina kaldal (juuli 2014) Kertši väina intsident Parvlaevade ajakava (vene keeles) Praamisõidu eeskirjad (vene keeles) Veebikaamera järjekorrast kassade juures (vene keeles) Alexander Lott, Kertši väinas rikkus mereõiguse printsiipe Venemaa, err.ee, 26. november 2018
Nolgus

Nolgus (Myoxocephalus scorpius) on võldaslaste sugukonda kuuluv kalaliik. Nolgus elutseb Põhja-Euroopa külmemaveelistes rannikupiirkondades, ka Eesti rannikuvetes. Nolgus sarnaneb väliselt suuresti võldasega (Cottus gobio). Kala pea on suhteliselt suur ja sealt turritab välja mitmeid ogasid. Keha on kaetud ogaliste luuplaadikestega. Peapoolne seljauim sulandub kokku teise seljauimega. Kala keha värvus varieerub tumerohelisest pruunikate toonideni. Kala pikkus on kuni 60 cm. Nolgus saab suguküpseks 2-aastaselt. Isased on siis 14–25 cm pikkused, emased 15–30 cm. Eesti kalade süstemaatiline nimestik merihärg Garcia, S. (2015). Myoxocephalus scorpius. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2015. Miller, P. J & Loates, M. J. 2006. Euroopa kalad (tõlkinud Tiit Raid). Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 164 Nolgus andmebaasis eElurikkus
Heliülesvõte

Heliülesvõte on mitmetähenduslik sõna. Heliülesvõte on helisalvestis ehk fonogramm. Heliülesvõte on helisalvestus, üks muusikaproduktsiooni etappidest, mille käigus toimub heli salvestamine helikandjale.