laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jenő Fock

Jenő Fock (17. mai 1916 Budapest – 22. mai 2001 Budapest) oli Ungari kommunistlik riigitegelane. Jenő Fock astus Ungari Kommunistlikku Parteisse 1932. aastal. Teise maailmasõja ajal oli ta aastatel 1940–1943 kommunistliku tegevuse eest vangistatud. 27. jaanuarist 1951 kuni 9. septembrini 1954 oli ta Ungari Rahvavabariigi terase- ja masinaehituseminister. 1957. aastal sai ta Ungari Sotsialistliku Töölispartei Keskkomitee sekretäriks. 1961–1967 oli Jenő Fock Ungari Rahvavabariigi Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja (sisuliselt valitsusjuhi asetäitja). 1957–1980 oli ta ka Ungari Sotsialistliku Töölispartei Keskkomitee Poliitbüroo liige. 14. aprillist 1967 kuni 15. maini 1975 oli Jenő Fock Ungari Rahvavabariigi Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt valitsusjuht). Fock, Jenő infoplease.com Fock Jenő Történelmi Tár http://dictionnaire.sensagent.leparisien.fr/Jen%C5%91%20Fock/de-de/ Countries H. Hungary rulers.org
Agrofüüsika

Agrofüüsika on teadusharu, mis paikneb agronoomia ja füüsika piirialadel ning uurib ja kirjeldab agroökosüsteeme, neis paiknevaid bioloogilisi objekte, biotoopi ja biotsönoosi peamiselt füüsikalisest vaatepunktist. Agrofüüsika sisaldab põllumajandussaaduste tootmise ja töötlemise materjalide ja protsesside uurimist. Agrofüüsika püüab rakendada täppisteaduste meetodeid, et lahendada põllumajanduse probleeme.
Vainiži

"Vainsalu" suunab siia. Perekonnanime kohta vaata artiklit Vainsalu (perekonnanimi). Vainiži (vanasti ka Vainizis, eestipäraselt Vainsalu[viide?]) on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Umurga vallas. Külas asub Vainiži bussipeatus. Nüüdisaegse asula alal asus Vainiži mõis (Wainsel). Muinsuskaitse all on Vainiži keskaegne linnus ja Vainiži linnamägi. Vainiži asub Brasla jõe kaldal. Küla jääb osaliselt Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Vanaegiptuse mütoloogia

Vanaegiptuse mütoloogia on müütide kogum vanaegiptusest, mis käsitleb Egiptuste jumalate ja jumalannade tegemisi. Nendes müütides väljenduvad mõtted on suur osa vanaegiptuse religioonist. Müüdid esinevad tihti Egiptuse kirjutistes ja kunstis, eriti lühijuttudes ja religioossetes teostes nagu hümnides, rituaali- ja matusetekstides ning templi kaunistustes. Need allikad sisaldavad harva täielikku müüti ning tihti kirjeldavad ainult väikeseid lõigukesi. Inspireerituna looduse tsüklilisusest, tajusid vanaegiptlased olevikku korduvate tsüklitena, minevikku aga lineaarsena. Mineviku lineaarsuses toimunud müüdid andsid aluse olevikulises ajas toimuvate sündmuste tsükliteks. Olevikus toimuvad sündmused kordavad müüte, mis uuendab Maati, universumi fundamentaalset korda. Kõige tähtsamate episoodide hulgas on loomisemütoloogiad, milles jumalad loovad universumi ürgsest kaosest; lood päikesejumala Ra valitsemisest Maa üle; ja Osirise müüt, mis räägib jumalate Osirise, Isise ja Horose võitlusest kaosejumala Sethi vastu. Olevikusündmused, mida võib pidada müütideks, hõlmavad Ra igapäevastteekonda läbi maailma ja allmaailma Duati. Korduvad teemad nendes müütilistes episoodides hõlmavad konflikti Maati pooldajate ja segaduse jõudude vahel, vaarao tähtsus Maati säilitamisel ja jätkuv jumalate surm ja taassünd. Nende pühade sündmuste detailid erinevad tekstides ja on tihti vastuolus üksteisega. Vanaegiptuse müüdid on põhiliselt metafoorilised, tõlkides jumaluste olemust ja käitumisviise inimestele mõistetavaks. Iga müüdi variant esindab erinevat sümboolset perspektiivi, rikastades egiptlaste arusaama jumalatest ja maailmast. Mütoloogial oli suur mõju Vana-Egiptuse kultuurile. See inspireeris või mõjutas mitmeid usurituaale ja tagas ideoloogilise aluse vaarao positsioonile. Müütide stseenid ja sümbolid esinevad hauakambrite, templite ja amuletide kunstis. Kirjanduses kasutati müüte või nende elemente humoorikates kui ka allegoorilistes juttudes, mis näitab, et egiptlased kasutasid mütoloogiat mitmesuguste eesmärkide saavutamiseks.
Raiskums

Raiskums (vanasti ka Raiskuma muiža) on küla (vidējciems) Lätis Cēsise piirkonnas, Raiskumsi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 75 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Stalbest 12 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusel Nüüdisaegne asula on endisaegse Raiskumsi mõisa (Raiskum) keskus. Mõis on omakorda nime saanud seal kunagi elanud Raise Kaneggi või siis seal asunud liivlaste asula Roiskül järgi. Aastani 2021 kuulus küla Pārgauja piirkonda. Raiskumsis asuvad Auciemsi postkontor, põhikool ja internaatkool. Seal on ka raamatukogu. Külas on Raiskumsi ja Gaižēni bussipeatus. Raiskums jääb Gauja rahvusparki. Looduskaitse all on Raiskumsi allee, tamm ümbermõõduga 4,34 ja kõrgusega 23 meetrit, pärn ümbermõõduga 3,88 ning kõrgusega 17,3 meetrit, pärn ümbermõõduga 4,74 ja kõrgusega 18 meetrit, tamm ümbermõõduga 5,75 ning kõrgusega 12,7 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,26 ja kõrgusega 16,1 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,6 ning kõrgusega 22 meetrit, pärn ümbermõõduga 4,34 meetrit, pärn ümbermõõduga 4,58 ja kõrgusega 14,5 meetrit, pärn ümbermõõduga 3,66 ning kõrgusega 15,3 meetrit, pärn ümbermõõduga 3,65 ja kõrgusega 16 meetrit, tamm ümbermõõduga 6,49 ning kõrgusega 16 meetrit, tamm ümbermõõduga 5,2 ja kõrgusega 10 meetrit, saar ümbermõõduga 4,33 ning kõrgusega 13,7 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,67 ja kõrgusega 12,5 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,9 ning kõrgusega 20,5 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,35 ja kõrgusega 13,8 meetrit, tamm ümbermõõduga 4 ning kõrgusega 13,6 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,02 ja kõrgusega 20 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,02 ning kõrgusega 12 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,25 ja kõrgusega 16 meetrit, tamm ümbermõõduga 3,9 ning kõrgusega 21 meetrit, mänd ümbermõõduga 3,3 ja kõrgusega 28 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,25 ning kõrgusega 8 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,13 ja kõrgusega 28 meetrit, Euroopa lehis ümbermõõduga 3,45 ning kõrgusega 32 meetrit, Euroopa lehis ümbermõõduga 3,16 ja kõrgusega 30 meetrit, Euroopa lehis ümbermõõduga 3,01 ning kõrgusega 33 meetrit, tamm ümbermõõduga 3,93 ja kõrgusega 25 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,93 ning kõrgusega 12 meetrit, ja pärn ümbermõõduga 4,18 ning kõrgusega 17 meetrit. 2007. aastal oli külas 307 elanikku, 2017. aastal 189 ja 2021. aastal 175. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2173 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Purnava

Purnava on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Liepna vallas. Purnava asub valla lääneosas Liepna jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Liepnast 8, piirkonna keskusest Alūksnest 28 ja Riiast 229 km kaugusele. Seal asub Jaunstrautmaļi bussipeatus. Külas asuvad Purnava muinaskalmed (ka Sõjakalmistu või Prantsuse kalmistu) on võetud muinsusmälestisena riikliku kaitse alla. Seal kasvav Purnava muinaskalme mänd on looduskaitse all. Aastal 2007 oli külas 4 elanikku. Autotransporta direcija Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Pope

Pope (liivi keeles Pūoip) on küla (lielciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas, Pope valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel ning Ventspilsist 22 ja Riiast 167 km kaugusel. Nüüdisaegne asula on endisaegse Pope mõisa (Popen) keskus. Külas asub ka endine Kuramaa kitsarööpmelise raudtee Pope raudteejaam. Asulas asuvad vallavalitsus, põhikool, kultuurimaja, raamatukogu, muuseum, postkontor ja luteri kirik. Külas asub looduskaitsealune Pope mõisa allee; eraldi kaitstakse veel nelja allee pärna ja ühte tamme. Ka kaks mõisa juures kasvavat pööki, kaks pärna, kaks jugapuud ja neli tamme ning küla vahel kasvav saar on looduskaitse all. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Pope luteri kirik (sealhulgas sealne tornikell oma maalingutega, altar, kantsel, portaal ustega, orel, orelirõdu ja kirikuliste pingid) ja Pope mõisa hoonetekompleks (sealjuures park, laut, pesumaja, allee, tall, veski, tall – teenijate maja, ait, uus ait, moonakamaja, kutsarimaja, arsti maja, mõisavalitseja maja, mõisniku elumaja ja jahiloss, lisaks veel elumaja ahi, kamin ja viis uksekomplekti). Asulat on esimest korda maininud 1231. aastal Balduin Alnast. Enne seda asus seal kuralaste linnamägi. Popes asub teises maailmasõjas hukkunute vennaskalmistu. Külas asub mälestusmärk teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele. 2017. aastal oli külas 595 elanikku. Pope kirik Pope luteri kirik Pope mõisa hooned Mõisa peahoone Pope vasallilinnus http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3366 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. september 2020. Vaadatud 23. juunil 2019. http://www.pilis.lv/lv/pilis-un-muizas#under-menu Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
19. mai

19. mai on Gregoriuse kalendri 139. (liigaastal 140.) päev. Juliuse kalendri järgi 6. mai (1901–2099). 1922 – Sõjaväe Ringkonnakohtus algas 115 kommunisti protsess. 1938 – Eesti president Konstantin Päts nimetas Johan Soomani Politseitalituse direktoriks. 1990 – Tartus asutati Eesti Sotsiaaldemokraatlik Iseseisvuspartei (esimees Marju Lauristin). 1991 – NSV Liidu OMON-i eriüksus ründas ja rüüstas Võrumaal Luhamaa piiripunkti 2000 – Tallinnas Stockmanni kaubamajas plahvatas kaks lõhkekeha. Viga sai kaks inimest. 1536 – Hukati Inglismaa kuninganna Anne Boleyn, Henry VIII teine abikaasa. 1649 – Inglismaa kuulutati vabariigiks. 1802 – Napoleon Bonaparte asutas Auleegioni ordu. 1903 – Ameerika Ühendriikide insener ja leiutaja David Dunbar Buick asutas Michiganis autofirma Buick Motor Company. 1922 – Nõukogude Venemaal asutati pioneeriorganisatsioon. 1945 – Briti sõjaväelased vahistasid Flensburgis Alfred Rosenbergi. 2008 – NASA satelliit Swift avastas Maast 7,5 miljardi valgusaasta kaugusel toimunud gammasähvatuse GRB 080319B.  Pikemalt artiklis Sündinud 19. mail 1762 – Johann Gottlieb Fichte, saksa filosoof 1904 – Juhan Kangilaski, eesti kunstnik 1919 – Kaljo Villako, eesti arstiteadlane 1919 – Juhan Peegel, eesti ajakirjandus- ja keeleteadlane 1925 – Malcolm X, USA mustanahaliste juht 1930 – Leonid Haritonov, vene näitleja 1936 – Mark Udam, eesti luuletaja 1944 – Jaan Talts, eesti tõstja 1979 – Andrea Pirlo, itaalia jalgpallur 1980 – Laura Nõlvak, eesti näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 19. mail 1786 – John Stanley, inglise helilooja 1825 – Henri de Saint-Simon, prantsuse filosoof 1898 – William Ewart Gladstone, Suurbritannia poliitik 1943 – Kristjan Raud, eesti kunstnik 1954 – Charles Ives, USA helilooja 1969 – Coleman Hawkins, USA saksofonist 1978 – Albert Kivikas, eesti kirjanik ja ajakirjanik 1997 – Harry Pilbas, Eesti sporditegelane 2024 – Ebrāhīm-e Ra'īsī, Iraani vaimulik ja poliitik, Iraani president 2021–2024 ... Eestis – Emilie, Emma, Miili, Milja, Milla, Milli 2014 – maikuu kõrgeim õhutemperatuur +32,7 °C Kundas. Eelmine rekord oli registreeritud 2007. aastal +31,2 °C Pärnus Tallinna maksimumtemperatuur +27,5 °C (1850) Tallinna miinimumtemperatuur −1,5 °C (1876) Tartu maksimumtemperatuur +29,5 °C (1906) Tartu miinimumtemperatuur −1,3 °C (1867) Eesti A & O. Tallinn, 1993, lk. 129 Was war am 19. Mai 1945 chroniknet.de В Эстонии установлен температурный рекорд мая всех времен, prognoz.postimees.ee 19.05.2014
Iquitos

Iquitos on linn Peruus, Loreto piirkonna ja Maynase provintsi halduskeskus. Asub Amazonase jõe ääres. Iquitos on asutatud jesuiitide misjonijaamana 1750. aastatel. Iquitos oli tuntud kautšukikaubanduse ja kummitööstuse keskus. 1960. aastatel hakati naftat puurima. Linna lähedal asub Coronel FAP Francisco Secada Vignetta rahvusvaheline lennujaam. Iquitoses on kaks ülikooli. 2017 Peru Census, vaadatud 23.11.2018.
Pociems

Pociems on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas, Katvari valla halduskeskus. Küla asub Riiast 115 ja Limbažist 15 kilomeetri kaugusel merepinnast 105 meetri kõrgusel. Nüüdisaegne asula asub endisaegsete Pociemsi (Posendorf) ja Ķipēni mõisa (Eck) vahel. Ka olid selle kohal Pociemsi ja Ķipēni küla. Pociemsis asus aastani 1949 Pociemsi valla keskus. Ķipēnit on esmamainitud 1392. aastal (Kippendorf, Kippen). Aastal 1935 valmis Ruhja-Riia raudteel Pociemsi raudteepeatus. Nõukogude ajal sai külast Katvari külanõukogu ja «Katvari» sovhoosi halduskeskus. Asulas on vallavalitsus, kultuurimaja, raamatukogu ja postkontor[viide?], ka asuvad seal Umurga õigeusu kiriku varemed. Külas asub Pociemsi bussipeatus. Looduskaitse all on hõberemmelgad ümbermõõtudega 4,92 meetrit, 5,05 meetrit, 6,15 meetrit ja 7,64 meetrit, raberemmelgad ümbermõõtudega 4,4 meetrit, 4,8 meetrit, 4,5 meetrit, 5,6 meetrit, 5 meetrit, 4,01 meetrit, 4,9 meetrit, 4,7 meetrit ning 4,6 meetrit, Ķipēni mõisa pärn, Ķipēni tamm, Ķipēni mõisa allee paju ja Pociemsi paju. Aastal 2007 oli külas 298 elanikku. Aastal 2015 oli elanikke 257, aastal 2022 aga 239. Vietvārdu datubāze T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 186. lk. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu http://www.limbazi.lv/novads/pilseta-un-pagasti/katvaru-pagasts Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Aino Alamaa

Aino Alamaa (sünninimi Aino Preitoff; 1938–1947 Aino Pedaka; 2. august 1908 Peterburi – 5. september 1996 Tallinn)[viide?] oli eesti keraamik ja tarbekunstnik. 1930. aastal lõpetas ta Tallinna Kunsttööstuskooli dekoratiivmaali eriala. Ta oli tuntud kui keraamilise pisiplastika meister. Lisaks tegi ta portselanpilte, nahkehistööd, õlimaale ja kostüüme. Ta on maetud Pärnamäe kalmistule. 1969 – Eesti NSV teeneline kunstnik Kalender. Sirp, 24.07.1998 Tallinna Kunsttööstuskooli ja Riigi Kunsttööstuskooli lõpetanud J. Pikka. Aino Alamaa. Eesti NSV Kultuuriministeerium, 1964 Kalmistute register HAUDI Art 81 Eesti NSV teenelise kunstniku aunimetuse andmise kohta: Alamaa, Aino Aleksandri t. Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 7. veebruar 1969 Nr. 7 (172) J. Pikka. Aino Alamaa. Eesti NSV Kultuuriministeerium, 1964 ERR arhiiv. Mälestuste habras ahel. Kunstnik Aino Alamaa
Polina Puškaruk

Polina Puškaruk (vene keeles Полина Сергеевна Пушкарук; sündinud 4. jaanuaril 1991 Moskvas) on Vene näitleja. 2013. aastal lõpetas ta Venemaa Teatrikunsti Akadeemia. Samast aastab töötab Moskva teatris Teatrikunsti Stuudio (Студия театрального искусства). Puškaruk mängis peaosa 2014. aastal Eesti, Venemaa, Valgevene, Kasahstani ja Soome koostöös valminud filmis "Ma ei tule tagasi", mille lavastaja on Ilmar Raag. http://sti.ru/polina-pushkaruk/ Polina Puškaruk andmekogus IMDb (inglise)
Brīvzemnieki vald

Brīvzemnieki vald (läti keeles Brīvzemnieku pagasts) on vald Lätis Limbaži piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Aloja, Braslava, Pāle ja Katvari vallaga ning Valmiera piirkonna Dikļi ja Matīši vallaga. Valla pindala on 104 km². 2010. aasta seisuga elas seal 1107 inimest. Valla keskus on Puikule küla. Aastal 1945 moodustati endise Ozoli valla aladele Brīvzemnieki külanõukogu, Aastal 1950 liideti sellega likvideeritav Ozoli külanõukogu, aastal 1954 liideti sellega ka Puikule külanõukogu. Aastal 1977 liideti osa külanõukogu aladest Aloja linnaga, osa aga Katvari külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Aloja piirkonda. Valla aladel asusid Puikule ja Ozolmuiža mõis. Ozolmuiža mõisa park ja häärber on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised. Kunstimälestistena on riikliku kaitse all veel viis selle mõisa ahju, kaks lage ja ühe saali interjöör. Valla aladele jääb kolm järve - Suur ja Väike Ozolmuiža järv ning Muļķezers. Looduskaitse all on Pauži pajud, Vekteri haab, Alkšņi tamm, Dreimaņi pärn, Dreimaņi saar, Pauži elupuu, Puikule park, Virķi pärn, Dūņi tamm, Melkalējase tamm, Dūņi pajud, Bunde pajud, Koklejase pärn, Rezgaļi paju, Virķi paju, Baidiņi tammed, Melngārši tamm, Ozolmuiža allee pärnad, Ozolmuiža tammed, Ozolmuiža saared, Ozolmuiža künnapuu, Ozolmuiža lehis, Ozolmuiža mänd, Jaanitule aseme lehis ja Valmieriņi paju. Aastal 2011 elas vallas 904 lätlast, 33 venelast, 21 valgevenelast, 7 ukrainlast, 9 poolakat ja 4 leedulast. Valla külad on: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. "Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās 01.07.2010" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 3.10.2011. Vaadatud 3.10.2011. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts, vaadatud 9.08 2023 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Brīvzemnieki vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Aleksander Pilar

Aleksander Pilar (9. august 1912 Sevastopol – 3. august 1989 Tallinn) oli Eesti kunstnik. Ta pärines Pilar von Pilchau baltisaksa aadlisuguvõsast. Tema isa oli Venemaa keiserliku armee laevastiku ohvitser, pere asus 1922. aastal elama Eestisse. Ta omandas üldhariduse Aadria mere rannikul Kotoris, Haapsalus ja Tallinnas Vene Linnagümnaasiumis. Aastatel 1935–1938 õppis ta Anatoli Kaigorodovi maalistuudios. Aastatel 1938–1941 õppis ta Riigi Kunsttööstuskoolis. Nõukogude okupatsiooni ajal 1941. aastal mobiliseeriti ta Punaarmeesse ja saadeti Uuralitesse tööpataljoni. Aastatel 1942–1944 oli ta Jaroslavlis Eesti NSV Riiklikes Kunstiansamblites administraator. 1944. aastast Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu liige. Sõja lõppedes elas ta Tartus ja tegeles tarbekunsti keskuse kohaliku osakonna asutamise ja juhtimisega. Aastatel 1944–1948 tegi ta dekoratsioonid ja kostüümid Vanemuise lavastustele "Kolm musketööri", "Lumekuninganna" ja "Vaba tuul". Asunud jäävalt elama Tallinna, oli ta aastatel 1959–1962 ja 1969–1971 Eesti NSV Kunstnike Liidu vastutav sekretär. Ta oli tunnustatud akvarellist, maalis peamiselt linnavaateid, maastikke, natüürmorte ja portreid. Ta on kujundanud ka plakateid ja postkaarte, joonistanud karikatuure, illustreerinud lasteraamatuid, teinud lavakujundusi ja kavandanud kostüüme. Ta on maetud Metsakalmistule. 1969 – Eesti NSV teeneline kunstnik 1962 – karikatuurinäitus Estonia kontserdisaalis, Eesti Riiklike Kunstiansamblite 20. aastapäeva tähistamiseks. Juta Kivimäe. Pilar, akvarell ja klassika. Sirp 22.08.2008 E-kunstisalong. Aleksander Pilar Kalmistute register HAUDI Art 81 Eesti NSV teenelise kunstniku aunimetuse andmise kohta: Pilar, Aleksander Nikolai p Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 7. veebruar 1969 Nr. 7 (172) Aleksander Mildeberg (30. märts 1962). "Esimene". Sirp ja Vasar. Vaadatud 29. september 2017. [1] Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kunstnik Aleksander Pilar (1951) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Maalikunstnik Aleksander Pilar (1969) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Pilar, Aleksander, Eesti NSV teeneline kunstnik – maalikunstnik (1969) ERR arhiiv. Õhtu kunstniku ateljees. Aleksander Pilar (1982)
Mēdzūla

Mēdzūla on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Liezēre vallas. Nüüdisaegne asula on kujunenud endisaegse Mēdzūla mõisa (Meselau) keskuse juurde. Külas asusid Mēdzūla valla halduskeskus ja Veļķi rahvamaja. Sealne kool tegutses aastani 1974. Külas on Mēdzūla bussipeatus. Mēdzūla raamatukogu jääb Kalnakrogsi külla. Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 4,02 ja kõrgusega 22 meetrit, tamm ümbermõõduga 5,51 ning kõrgusega 26 meetrit, ja tamm ümbermõõduga 5,22 ning kõrgusega 24 meetrit. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 605. lk. ISBN 9984-00-412-0. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Frauenburg

Frauenburg (saksa keelest 'naistelinnus') on mitme asula saksakeelne nimi: Frauenburg on Läti linna Salduse saksakeelne nimi. Frauenburg on Poola linna Fromborki saksakeelne nimi. Frauenburg oli Vastseliina algne nimi. Hiljem Novum Castrum ja Neuhausen. ...
György Lázár

György Lázár (15. september 1924 Isaszeg – 2. oktoober 2014 Budapest) oli Ungari kommunistlik riigitegelane. Kõrgema riikliku tööstuskooli lõpetamise järel töötas György Lázár aastatel 1942–1948 tehnilise joonestajana. 1945. aastal astus ta Ungari Kommunistlikku Parteisse. 1948. aastal asus ta tööle Riiklikku Plaanikomiteesse, kus oli algul referent, seejärel osakonnajuhataja asetäitja. Alates 1953. aastast oli ta osakonnajuhataja ja alates 1958. aastast Riikliku Plaanikomitee aseesimees. 1970. aasta veebruarist sai Lázárist Ungari tööminister. 1970. aasta novembris sai temast Ungari Sotsialistliku Töölispartei Keskkomitee liige ja 1975. aastal Poliitbüroo liige. 1973. aasta juunis sai György Lázár Ungari Rahvavabariigi Ministrite Nõukogu aseesimeheks (valitsusjuhi asetäitjaks) ja Riikliku Plaanikomitee esimeheks. 15. maist 1975 kuni 25. juunini 1987 oli György Lázár Ungari Rahvavabariigi Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt valitsusjuht). 1987–1988 oli ta USTP Keskkomitee peasekretäri asetäitja. 1988. aasta mais György Lázárit enam parteilistele ametikohtadele tagasi ei valitud ja ta lahkus poliitikast. György Lazar : ungarischer Politiker; Ministerpräsident (1975-1987) Munzinger Countries H. Hungary rulers.org Elhunyt Lázár György volt magyar kormányfő Múlt-kor, 31. oktoober 2014
Zaube

"Jürgensburg" suunab siia. Aadlisuguvõsa kohta vaata artiklit Jürgensburg (aadlisuguvõsa). Zaube (saksa keeles Jürgensburg, vanasti ka Jaunpils muiža või Jaunpils) on küla (vidējciems) Lätis Cēsise piirkonnas, Zaube valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 175 meetri kõrgusel ja jääb endisest piirkonna keskusest Ausmast 42 ning Riiast 90 km kaugusele. Nüüdisaegne asula on endisaegse Zaube ordulinnuse (saksa keeles Jürgensburg) keskus. Tänapäevast nime hakkas see kandma aastal 1926. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. Ordulinnuse varemed on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis. Asulas asuvad vallavalitsus, põhikool, raamatukogu, õigeusu ja luteri kirik, seal on Zaube bussipeatus. Looduskaitse all on Skudrase tammed, Jaunpilsi tamm ja Jaunpilsi Väike tamm. Aastal 2007 oli külas 430 elanikku. Aastal 2016 oli elanikke 326, aastal 2019 aga 304. Jaunpilsi tamm Zaube õigeusu kirik Punaarmee Zaube vennaskalmistu Zaube luteri kirik Läti Ruumiandmete Agentuur Zaubes viduslaiku pils Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze