laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Taani Kultuuri Instituut

Taani Kultuuri Instituut (taani keeles Det Danske Kulturinstitut, inglise keeles The Danish Cultural Institute) on rahvusvahelise kultuurivahetuse korraldamisega tegelev instituut peakorteriga Kopenhaagenis. Taani Kultuuri Instituut sai alguse 1940, mil Folmer Wisti algatas Taani Ühingu. Ühingu eesmärk oli jagada kultuuri, ideid ja kogemusi Taani ja muude riikide vahel. Nimi muudeti Taani Kultuuri Instituudiks 1989. aastal. Esimene välisesindus loodi 1947. Esindused olid esialgu Prantsusmaal, USA-s, Hollandis, Põhja-Itaalias ja Austrias. Tänapäeval on esindused juba Brüsselis, Pekingis, Tallinnas, Bonnis, Kecskemétis, Riias, Vilniuses, Varssavis ja Poznańis, Peterburis ning Edinburghis. Kultuuriinstituudi patroon on Taani kroonprintsess Mary. Eesti ja Taani vahelisi kultuuriprojekte koordineerib Mittetulundusühing Eesti-Taani Selts aadressil Vene 14 Tallinnas. Peamised tegevussuunad on õppereiside ja praktika, ka kultuuriürituste korraldamine. Vene tänaval asub ka raamatukogu, kus peale Taani-teemaliste raamatute saab tutvuda ka filmide ja muusikaga. Instituudi Eesti esinduse tegevdirektor on Silvi Teesalu. Taani Kultuuri Instituudi Eesti esinduse koduleht Taani Kultuuri Instituut tahaks kolida Neitsitorni, Tallinna Postimees, 8. november 2010
Faktoranalüüs

Faktoranalüüs (inglise factor analysis) on mitmemõõtmelise statistilise analüüsi meetod, mille puhul lähtetunnuste vahelisi seoseid uuritakse nõnda, et lähtetunnused esitatakse väiksema arvu uute tunnustena (nimetatakse faktoriteks) ligikaudselt. Faktoranalüüsi meetod pärineb psühholoogiast. Hiljem on seda hakatud kasutama ka teistes sotsiaal-, aga ka loodusteadustes. TEA entsüklopeedia 7. köide, 2011. EE 2. köide, 1987. Louis Leon Thurstone, Multiple-Factor Analysis, University of Chicago Press, 1947.
Nõmme loomakliinik

Nõmme Loomakliinik on loomakliinik Tallinnas Nõmmel. Kliinik asub aadressil Pärnu mnt 434. Nõmme Loomakliinik asutati 25. augustil 2005, külastajaid hakati vastu võtma 2. jaanuaril 2006. Nõmme Loomakliinik on eraloomakliinik. Kliiniku juhataja on loomaarst Ursula Mesikäpp. Nõmme Loomakliinik teenindab kõiki väikeloomi. Nõmme Loomakliiniku koduleht
Hodograaf

Hodograaf (odograaf ei ole eesti keeles korrektne) on (kr sõnast hodos 'tee' ja graphō 'kirjutan') on joon, mis tekib siis kui muutuva vektori lõpp-punktid ühendatakse ühise alguspunktiga. Termini "hodograaf" võttis 1847. aastal kasutusele William Rowan Hamilton. Kaasik, Ü., 1992. Matemaatikaleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 73 TEA entsüklopeedia 8. köide, 2012.
Epoksüvaigud

Epoksüvaigud ehk epoksiidvaigud on vaigud, mis sisaldavad epoksü- (ehk oksüraan-)rühmi. Epoksüvaigud nakkuvad hästi metallide, klaasi, keraamika jt materjalidega. Neist valmistatakse liime, lakke, polümeerkompounde, täidis- ja vahtplaste jm. Epoksü on epoksüvaikude põhikomponentide või kõvenenud lõpptoodete perekond. Epoksüvaigud, mida tuntakse ka polüepoksiididena, on epoksiidrühmi sisaldavate reaktiivsete prepolümeeride ja polümeeride klass. Epoksiidi funktsionaalset rühma nimetatakse ka kollektiivselt epoksiks. Epoksiidrühma IUPAC-nimetus on oksiraan. Epoksüvaigud võivad reageerida (ristseotud) kas iseendaga katalüütilise homopolümerisatsiooni teel või mitmesuguste kaasreageerivate ainetega, sealhulgas polüfunktsionaalsete amiinide, hapete (ja happeanhüdriidide), fenoolide, alkoholide ja tioolidega (tavaliselt nimetatakse merkaptaanideks). Neid kaasreageerivaid aineid nimetatakse sageli kõvenditeks või kõvenditeks ja ristseostumisreaktsiooni nimetatakse tavaliselt kõvendamiseks. Polüepoksiidide reageerimisel iseendaga või polüfunktsionaalsete kõvenditega moodustub termokõvenev polümeer, millel on sageli soodsad mehaanilised omadused ja kõrge termiline ja keemiline vastupidavus. Epoksiidil on mitmesuguseid rakendusi, sealhulgas metallkatted, komposiitmaterjalid, kasutamine elektroonikas, elektrikomponentides (nt kiipide jaoks pardal ), LED-ides, kõrgepinge elektriisolaatorites, värvipintslite valmistamisel, kiududega tugevdatud plastmaterjalides ning struktuuri- ja muudel eesmärkidel kasutatavates liimides. Epoksüvaigu ühenditega kokkupuutest tulenevate terviseriskide hulka kuuluvad kontaktdermatiit ja allergilised reaktsioonid, samuti hingamisprobleemid aurude ja lihvimistolmu sissehingamisel, eriti kui need ei ole täielikult kõvenenud TEA entsüklopeedia 6. köide, 2011. 1981. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus. 656 lk
Harmattan

Harmattan on Lääne-Aafrikas esinev kuiv tugev kirde- või põhjatuul, mis puhub novembri lõpust märtsi keskpaigani Sahara kõrbest Guinea lahte. Harmattani temperatuur võib langeda kuni 3 °C. Nimi tuleneb akani keelest. Üle kõrbe kulgedes haarab harmattan endaga kaasas palju peent tolmu (osakeste läbimõõt 0,5–10 mm) ja toimetab seda suurtesse kaugustesse (ookeanil kuni mitmesaja kilomeetri kaugusele). Mõnes Lääne-Aafrika riigis piirab harmattaniga kaasneva tolmu hulk tõsiselt nähtavust ja varjutab päikese mitmeks päevaks samamoodi kui tihe udu. Tugev tuul võib isegi kuivi männitüvesid murda. Tuules kanduvat tolmu- ja liivapilve nimetatakse harmattani hämuks, igal aastal põhjustab see tühistatud ja ümber suunatud lendude tõttu lennufirmadele miljonite USA dollarite suurusi kahjusid. Samuti on harmattan oluline risk rahvatervisele, selle mõjul sageneb haigestumine meningiiti ning kuna õhuniiskus võib langeda isegi 15 protsendini, põhjustab see ninaverejookse. Harmattan kahjustab ka viljapõlde. Harmattani ja monsuuni koosmõju tekitab tornaadosid. "Harmattan". Encyclopædia Britannica. Chicago: Encyclopædia Britannica, Inc. 2007. "Harmattan" Merriam-Webster, Inc. 2012. "Tuareg unrest". BBC, via Temoust. 07.09.2007. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.12.2007. Vaadatud 08.10.2007. "Nigerian Civil Aviation warns pilots, airlines of Harmattan haze" Valdmanis, Richard (08.02.2012). "Giant dust cloud chokes west Africa". Reuters. Originaali arhiivikoopia seisuga 11.02.2012. Vaadatud 09.02.2012. Terazono, Emiko and Blas, Javier (19. jaanuar 2012). "Saharan wind stirs cocoa market". Financial Times. Vaadatud 28. jaanuar 2012.{{cite news}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Hamburger

Hamburger (ka burger) on toit, mis tavaliselt koosneb valmisküpsetatud kuklist (magusast või soolasest) ja lisanditest. Kukkel poolitatakse ning pooltele lisatakse nii taimseid kui ka loomseid toiduaineid ja kastmeid. Hamburgeri eelkäijaks peetakse Saksa päritolu kotletti Hamburg steak, mida valmistati 19. sajandil Ameerika tänavagrillidel. Laiemalt tuntuks said hamburgerid 20. sajandi esimesel poolel, kui Fletcher Davis (1864–1941) pani soojad kotletid kuklite vahele ja müüs neid Saint Louises korraldatud maailmanäitusel (1904). Seda sündmust peetakse Ameerika hamburgeri sünniks. Hamburgerite kuklid võivad olla valmistatud eri sorti jahust. Kuklite valmistamiseks kasutatakse mitmeid kergitusained: soodat, küpsetuspulbrit, pagaripärmi, eelkääritatud tainast jne. Samuti on hamburgerite täidis varieeruv, kuid eeldatakse, et üks koostisosa võiks olla valgurikas liha. Osalt saab burgeri nimetuse järgi ka viiteid koostisosa ja/või valmistusmeetodi kohta, nii teatakse barbeque-, veggie-, juustu-, kalaburgereid jne. Maailma kuulsaim hamburger on Big Mac, mille leiutas 1968. aastal McDonald'si frantsiisivõtja Jim Delligatti. Näiteks 2008. aastal müüdi maailmas 550 miljonit Big Maci. Maailma kõige kallim burger 2012. aastal oli ajakirja Daily Mail järgi 5000 USA dollarit maksev FleurBurger 5000 (täidise peamised koostisained Jaapani lehma liha, foie gras, trühvel), mida müüakse Las Vegases Nevadas Fleur de Lysi restoranis. Juustuburger Hesburger Hot dog Big Maci indeks Pita-tasku Vastlakukkel Veggie-burger Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009 [1] (vaadatud 04.12.2012) TEA entsüklopeedia 8. köide, 2012 ingl k, A. Davidson, The Oxford Companion to Food 2nd Ed, 1999, ISBN 0-19-211579-0 ingl k, A. F. Smith, The Oxford Companion to American Food and Drink, 2007, ISBN 978-0-19-530796-2, Google'i raamat K. McQueeney, The bill's a whopper: The world's ten most expensive burgers… and eight of them are American, 2012 J. Sterling, FleurBurger 5000: Expensive Burger, Not a Robot (Even Though That's What Its Name Sounds Like) FOTO: Selline näeb välja maailma kalleim hamburger, Delfi, 12. oktoober 2014
Buun

Buun (saksa sõnast Buhne < hollandi) ehk põiktamm ehk kannustamm on voolu reguleeeriv ja mere- või jõekallast uhtmise eest kaitsev kaldast (sellega risti või selle suhtes väikese nurga all) lähtuv tamm. Jõebuunid kaitsevad enamasti kaldaid uhtumise eest ning voolusängi ahendades kiirendavad nad veevoolu kiirust, mistõttu nt laevateedele kuhjub vähem setteid ning buunide abil on jääummistusi võimalik ära hoida. Eestis on tuntuim buunide näide 1930. aastatel Peipsi põhjakaldale rajatud tammid, mille eesmärk oli Narva jõe lähet kitsendada. Sellega jõe voolukiirus kasvas ning jõkke sattuva settematerjali hulk vähenes. Nüüdisajal on buunivahed ummistunud ning setet need tammid enam kinni ei pea. Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 25.02.2012) TEA entsüklopeedia 5. köide, 2010.
Barokliinsus

Barokliinsus (kr sõnadest baros 'raskus' + klinō 'kallutan') on vedelikel ja gaasidel täheldatav omadus, mille korral nende tihedus sõltub peale rõhu ka teistest muutujatest (nt temperatuurist) Barotroopsus TEA entsüklopeedia 3. köide, 2009.
RWTH Aacheni Ülikool

RWTH Aacheni Ülikool (Rheinisch-Westfälische Technische Hochschule Aachen) on Aachenis asuv tehnikaülikool. Ülikool on asutatud aastal 1870. See on suurim tehnikaülikool Saksamaal. Aacheni Ülikooli koduleht
Maali tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Maali tänav (varem Kaarel Liimandi tänav) on tänav Tartus Ihaste linnaosas. 160 meetri pikkune tänav ühendab Ado Vabbe tänavat Pallase puiesteega. Tänav oli algselt nimetatud maalikunstnik Kaarel Liimandi järgi. Tartu Linnavalitsus saatis 25. oktoobril 2022 volikogule eelnõu Ihaste linnaosas asuvate Andrus Johani ja Kaarel Liimandi tänavate nimede muutmiseks. Tänavad on nimetatud kunstnike järgi, kelle panust Tartu kultuurilukku ei saa alahinnata, kuid kes astusid NKVD hävituspataljonide liikmeks ja need pataljonid osalesid inimsusvastastes kuritegudes. Kuna selles piirkonnas on kasutusel Pallase pärandi väärtustamisega ja laiemalt kunstiga seotud tänavanimed, siis teeb linnavalitsus ettepaneku sarnaste nimede valimiseks ka muudetavate nimedega tänavatele. Kunstivaldkonna inimestega teemat arutades leiti, et uuteks nimedeks ei tule pühendusnimed, vaid üldisemad kunstiga seotud nimed. Linnavalitsuse ettepanek on A. Johani tänav nimetada Vaikelu tänavaks ja K. Liimandi tänav Graafika tänavaks. 2023. aasta jaanuaris otsustas linnavolikogu muuta Andrus Johani tänava Muusa tänavaks ja Kaarel Liimandi tänava Maali tänavaks. "Ihaste sai Muusa ja Maali tänava" tartu.ee, 19. jaanuar 2023
Kasteheina tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kasteheina tänav on tänav Tartus Ihastes. Tänav algab Kasesalu tänavalt ja lõpeb 170 meetri pärast umbtänavana.
Arkadio Laigo tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Arkadio Laigo tänav on tänav Tartus Ihastes. See algab Pallase puiestee ja Hando Mugasto tänava ristmikult ning ulatub linna piirini Kasesalu tee ääres. Tänava pikkus on umbes 250 meetrit. Tänav on nimetatud Eesti maalikunstniku ja graafiku Arkadio Laigo järgi.
Hando Mugasto tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Hando Mugasto tänav on Hando Mugasto järgi nimetatud tänav Tartus Ihastes. Tänav algab A. Starkopfi tänavalt ja lõpeb linnapiiril Kasesalu tee ääres, tänava pikkus on 0,52 km.
Conza järv

Conza järv (itaalia keeles Lago di Conza) on veehoidla Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis Conza della Campanias. Merepinnast 420 meetri kõrgusel asuv veehoidla rajati 1970. aastatel paisu rajamisega Ofanto jõele.  Conza järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Cingoli järv

Cingoli järv (itaalia keeles Lago di Cingoli, ka Castreccioni järv (Lago di Castreccioni)) on veehoidla Kesk-Itaalias Marche maakonnas Macerata provintsis Cingolis. Cingoli veehoidla on Marche maakonna ja Kesk-Itaalia suurim tehisveekogu. 346 meetri kõrgusel merepinnast asuv veehoidla rajati aastatel 1981 kuni 1987 67 meetri kõrguse ja 280 meetri pikkuse paisu rajamisega Musone jõele. Veehoidla valgla suurus on 90 km². ilQuotidiano.it del 17/05/2006 "Corriere Adriatico (Ed. Macerata) del 01/04/2011, pag. II" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 12. mai 2014. Vaadatud 22. märtsil 2013. LIMNO andmebaas
Sithonía poolsaar

Sithonía (Σιθωνία) on Kreekas Chalkidike poolsaare lõunaosas paiknev poolsaar. Sithoníast läände jääb Kassándra poolsaar ja itta Áthose poolsaar. Poolsaare hõlmab Sithonía vald, mille keskus on Nikíti. Sithonía vald loodi 2011. aasta kohaliku omavalitsuse reformi käigus Sithonía ja Toróni valla ühinemisel. Poolsaart ümbritseb läänest Kassándra laht ja idast Ágio Órose laht. Poolsaare keskel asub Ítamose mägi (Dragountelis). Peamised vaatamisväärsused on Torónis asuv Ágios Athanásiose kirik, Sikiá tuuleveskid ja 16. sajandist pärit kirik Nikítis. Pórto Koufó on Kreeka suurim ja turvalisim looduslik sadam, mida on „sügava sadamana“ maininud ka Thukydides. Sadamast lõunas asub Kartália, Sithonía lõunapoolseim osa paljude kaunite väikeste kiviste randadega. Oma ilu poolest on tuntud Azápiko, Tristiníka, Kórakase, Marathiási, Kalamítsi ja Kriarítsi rand. Asulad paiknevad peamiselt poolsaare kesk- ja lõunaosas. Sithonía poolsaare keskel Néos Marmarási küla lähedal asub kuulus suvituskoht Pórto Karrás, kus toimus 2003. aasta Euroopa Liidu juhtide tippkohtumine. Sithonia mägist maastikku katavad suured männimetsad, oliivisalud ja lopsakad rohumaad.
Sithonía

Sithonía all võidakse mõista Sithonía poolsaart või Sithonía valda
Vladimir Antonov-Ovsejenko

Vladimir Antonov-Ovsejenko, tegelik nimi Vladimir Ovsejenko (9. vkj/21. märts 1883 Tšernigov, Venemaa keisririik – 10. veebruar 1938 Moskva NSV Liit) oli Venemaa poliitik, Vene SFNV RKN liige. Vladimir Antonov-Ovsejenko osales revolutsioonilises liikumises 1901. aastast, ta osales Sevastopoli ülestõusus. Liitus Venemaa SDTP menševike fraktsiooniga, tegutses emigratsioonis Prantsusmaal, Pariisis koos Lev Trotskiga ajalehe Naše Slovo ("Наше слово") toimetamisega. 1917. aastal naasis ta Venemaale ja 1917. aasta juunis liitus VSDTP bolševike tiivaga. 1917. aasta Oktoobrirevolutsiooni ajal oli ta Petrogradis Petrogradi Sõja-Revolutsioonikomitee liige ning tema juhtimisel hõivati Venemaa Ajutise Valitsuse residents Talvepalee ja vahistati Venemaa Ajutise Valitsuse liikmed. Nõukogude Venemaal oli V. Antonov-Ovsejenko sovetivastase Tambovi ülestõusu ajal Ülevenemaalise Tööliste, Soldatite, Talupoegade ja Kasakate Saadikute Nõukogu Kesktäitevkomitee Tambovi kubermangu banditismivastase võitluse volitatud komisjoni esimees ning osales koos Punaarmee üksuste Mihhail Tuhhatševskiga sovetivastaste ülestõusnute kohtuvälise hukkamiste organiseerimisel. 1934. aastast oli V. Antonov-Ovsejenko Vene SFNV prokurör, Hispaania kodusõja ajal oli Hispaanias Barcelonas NSV Liidu peakonsul. V. Antonov-Ovsejenko kutsuti Hispaaniast tagasi NSV Liitu ja vahistati 1937. aasta novembris ning hukati 1938. aastal.
Udora (Ontario)

Udora on umbes 500 elanikuga küla Ontario provintsis Kanadas Georgina linna haldusterritooriumil. Seal asub 1950. aastatel Toronto Eesti Naisseltsi asutatud Jõekääru suvilarajoon, kus asub praegugi eesti lastelaager. Seetõttu on külas rohkesti eestikeelseid tänavanimesid (Viru, Kalevi, Linda, Sulevi, Vambola, Lembitu, Narva, Ümera, Ülemiste, Kose, Männiku, Pirita). Jõekääru laste suvekodu
Saare tänav

Saare tänav on tänav paljudes Eesti asulates: Saare tänav Antslas Saare tänav Elvas Saare tänav Haapsalus Saare tänav Keilas Saare tänav Kiviõlis Saare tänav Narvas Saare tänav Otepääl Saare tänav Põltsamaal Saare tänav Pärnus Saare tänav Raplas Saare tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis Saare tänav Tamsalus Saare tänav Tapal Saare tänav Tartus Annelinnas Saare tänav Viljandis Saare tänav Valgas Saare tänava nime kandis varem Saarepuu tänav Tallinnas [[Nõmme linnaosa]s Saare tänav Aespa alevikus Kohila vallas Saare tänav Aste alevikus Saku vallas Saare tänav Eidapere alevikus Kehtna vallas Saare tänav Halliste alevikus Mulgi vallas Saare tänav Järvakandi alevis Saare tänav Kadrina alevikus Kadrina vallas Saare tänav Kaerepere alevikus Kehtna vallas Saare tänav Kiili alevis Saare tänav Kiisa alevikus Saaremaa vallas Saare tänav Klooga alevikus Lääne-Harju vallas Saare tänav Lelle alevikus Kehtna vallas Saare tänav Märjamaa alevis Saare tänav Raasiku alevikus Raasiku vallas Saare tänav Roosna-Alliku alevikus Paide linnas Saare tänav Tabasalu alevikus Harku vallas Saare tänav Tootsi alevikus Põhja-Pärnumaa vallas Saare tänav Turba alevikus Saue vallas Saare tänav Vahi alevikus Tartu vallas Uus-Roomassaare tänav Kuressaares Vana-Roomassaare tänav Kuressaares Saare põik Saare tee
Sepa tänav

Sepa tänav on tänav järgmistes Eesti asulates: Sepa tänav, tänav Aravete alevikus Sepa tänav, tänav Avinurme alevikus Sepa tänav, tänav Iisaku alevikus Sepa tänav, tänav Kadrina alevikus Sepa tänav, tänav Kuressaares Sepa tänav, tänav Lagedi alevikus Sepa tänav, tänav Leisi alevikus Sepa tänav, tänav Lohusuu alevikus Sepa tänav, tänav Narvas Sepa tänav, tänav Narva-Jõesuus Sepa tänav, tänav Põltsamaal Sepa tänav, tänav Raasiku alevikus Sepa tänav, tänav Rakveres Sepa tänav, tänav Sonda alevikus Sepa tänav, tänav Suure-Jaanis Sepa tänav, tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis Sepa tänav, tänav Tartus Ropka ja Ropka tööstusrajooni linnaosas Sepa tänav, tänav Toila alevikus Sepa tänav, tänav Valgas Sepa tänav, tänav Viljandis Sepa tänav, tänav Virtsu alevikus Sepa tänav, tänav Võhmas Sepa tänav, tänav Vändra alevis Muud: Väike-Sepa tänav, tänav Tartus Ropka linnaosas Väike-Sepa tänav, tänav Pärnus Suur-Sepa tänav, tänav Pärnus
23. jalaväediviis

23. jalaväediviis oli Venemaa keiserliku sõjaväe jalaväediviis 23. jalaväediviis oli Kolmanda Riigi jalaväediviis 23. jalaväediviis oli Poola jalaväediviis 23. jalaväediviis oli Ameerika Ühendriikide jalaväediviis
Adelheid (täpsustus)

Adelheid on naisenimi. Seda nime on kandnud või kannavad: Adelheid (umbes 931 – 999), Saksa-Rooma keisrinna ja katoliku pühak "Adelheid", 1969. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm
Akadeemiline malevkond

Akadeemiline malevkond on Kaitseliidu Tallinna maleva malevkond Akadeemiline malevkond on Kaitseliidu Tartu maleva malevkond
Athena (täpsustus)

Athena võib tähendada mitut asja. Athena on Vana-Kreeka tarkusejumalanna Ateena on Kreeka pealinn Athena, laev "Athena" on kino Tartus Athena Keskus on meelelahutus- ja konverentsikeskus Tartus Athena (kirjastus), Eesti kirjastus Athena (ansambel), Türgi ansambel
Gudenå

Gudenå ehk Gudenåen on jõgi Euroopas Jüüti poolsaare idaosas, pikkusega 176 km; see on Taani pikim jõgi. Gudenå ei ole Taani veerohkeim jõgi, see on Skjern. Valgla pindala on 2643 km². Gudenåen saab alguse Tinnet Kratis Tørringist loode pool kõrgusel 65 meetrit üle merepinna (55°54'07"N, 09°24'03"E) ning suubub Randers Fjordisse (56°27'23"N, 10°01'34"E). Jõgi on laevatatav. Jõe kaldal asuvad linnad Ry, Silkeborg, Bjerringbro ja Lango ning jõe suudmealas Randers.
Kopenhaageni lahing

Kopenhaageni lahing on kahe lahingu nimi: Esimene Kopenhaageni lahing ehk Kopenhaageni merelahing ehk Reidilahing (1801) Teine Kopenhaageni lahing ehk Kopenhaageni pommitamine (1807)
Tine Bryld

Tine Bryld (sündinud Begtrup; 18. detsember 1939 Frederiksberg – 21. aprill 2011) oli taani sotsiaaltöötaja, kirjanik, raadiosaatejuht. Ta sai hästi tuntuks raadio otsesaatest "Tværs", kuhu (eriti noored) inimesed said helistada ja küsimusi esitada. Ta nõustas noori 36 aastat. Ilmselt on tema tuntuim raamat triloogia "Liv ja Alexander" (1982–1984). Bryld sai mitmeid Taani kirjandusauhindu. Tine Bryld oli abielus kahel korral, esimesel korral ajaloolase ja teisel korral arhitektiga. Tine Bryldi ametlik veebileht (taani keeles)
Letipea neem

Letipea neem on neem Põhja-Eestis Letipea külas Viru-Nigula vallas. Neemel asub Letipea tuletorn. Neeme tipus asub Eesti suurim rändrahn – Ehalkivi.
Nordisk Film

Nordisk Film on 6. novembril 1906 asutatud Taani filmiettevõte, mis on vanim järjepidevalt tegutsev filmistuudio maailmas ja ühtlasi ka üks suuremaid Skandinaavias. Nordisk Filmi asutas Taani filmirežissöör Ole Olsen. Aastatel 1907–1911 kandis see nime Nordisk Films Kompagni, 1911. aastast aktsiaselts Nordisk Film. Esimene dokumentaalfilm valmis filmistuudios 1907. aastal ning selleks oli Viggo Larseni "Lõvijaht" ("Løvejagten"). 1908. aastal tootis ettevõte üle 100 filmi aastas. Aastal 1928 läks filmistuudio pankrotti, kuid 1929. aastal korraldas Carl Bauder ettevõte ümber ning aastatel 1929–1935 kandis see nime Nordisk Tonefilm. Aastatel 1957–1986 oli direktoriks Erik Balling. Aastal 1992 ühines ettevõte Egmonti meediakontserniga. Nordisk Film tegeleb peale filmide ja telesaadete tootmise ka välismaa filmide levitamisega. Näiteks müüs ta Eesti filmi "Nimed marmortahvlil" Jaapani turule. "Filmistuudio Nordisk Film ajalugu". Koduleht (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 3.02.2013. Vaadatud 23.03.2013. «Nimed marmortahvlil» müüdi Jaapanisse[alaline kõdulink] Postimees.ee, 14. aprill 2005 Koduleht
Eestlaste põllumajanduskommuun "Koit"

Eestlaste põllumajanduskommuun "Koit" oli 1923. aastal peamiselt Kanadast ja USA-st re-emigreerunud eestlaste rajatud kommuun Kubanimaal NSV Liidus. Kommuun "Koit" oli üks kahest eestlaste rajatud kommuunist NSV Liidus (teine oli kalurite kommuun "Rõbak"). Kommuuni asutamist õhutas takka New Yorgis välja antud ajaleht "Uus Ilm", kus ilmus Lenini üleskutse aidata üles ehitada tööliste riiki. New Yorgis asus kommuuni organiseerimise büroo, mille arvele tuli kanda 500 dollarit sisseastumismaksu (kalurite kommuuni puhul 300 dollarit). Selle raha eest osteti USA-st kaasa viis traktorit, rehepeksumasin ja muid vajalikke põllutöömasinaid ning põllutööriistu. Riided ja muu esmavajalik tuli lisaks endil kaasa võtta. Kanada Alberta provintsi eestlased lahkusid Eckville'i raudteejaamast ühiselt New Yorki 1. märtsil 1923. Kommuun asutati Hetman Prilepski endise mõisa maadele. Mõisahoonestusest oli järgi vaid üks väike saun. 1923. aasta jooksul saabusid järk-järgult kõik kommunaarid. Esialgu elati telkides, kuni elamiseks ehitati kaks suurt kahekorruselist maja. Ühe maja esimesel korrusel oli söökla ja kommuuni kontoriruumid, teisel korrusel elati leibkonniti tubades. Süüa sai kolm korda päevas sööklas. Aastatel 1923–1928 töötasu ei makstud ja seetõttu isiklikku raha kellelgi ei olnud. Riided ja jalanõud osteti juhatuse korraldusel ühiselt ja jaotati vajaduse järgi laiali. 1926. aastal liitusid kommuuniga eestlaste kalurite kommuuni liikmed, sest nende kommuun likvideeriti. Selleks ajaks oli kommuunil juba umbes 40 lehma ja 20 hobust. Kommuun reorganiseeriti 1928. aastal kolhoosiks. 1977. aastaks oli kommuunist saanud suurema sovhoosi osakond. Osa kommunaare läks mõne esimese aasta jooksul tagasi Kanadasse, osa proovis Eestisse re-emigreeruda, osa mõrvati NKVD poolt 1930. aastatel kohapeal, osa elas ja töötas elu lõpuni kommuunis ja sellele järgnenud sovhoosis. Kommunaaride järglasi elab Venemaal, Eestis ja Kanadas. Kommunaaride järglaste seast võrsus insenere, kes töötasid Moskva autotehases (Leopold Muro) ning Fordi tehaselt ostetud sisseseade ja Fordi väljatöötatud mudelite tootmisõigusega Gorki autotehases (Oskar Muro), osaledes näiteks roomikliikuri GAZ-47 ja kergetanki T-60 väljatöötamisel. Kommuuni kunagisse asupaika on püstitatud mälestusmärk Krasnodari krai Kuštšovskaja rajooni Kommunari külasse Põhja-Kaukaasias.