laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Anton Alihhanov

Anton Andrejevitš Alihhanov (vene keeles Антон Андреевич Алиханов; sündinud 17. septembril 1986 Suhhumis Abhaasia ANSV-s) on Venemaa poliitik, kuberner, majandusteaduste kandidaat. Ta määrati 6. oktoobril 2016 Kaliningradi oblasti kuberneri kohusetäitjaks. 2017. aasta septembris toimunud kubernerivalimistel sai ta 81,1% valijate häältest. Ametisse astus 29. septembril. Alihhanov on noorim Venemaa Föderatsiooni föderaalsubjekti kõrgem ametnik (pea). Alihhanov on lõpetanud Venemaa Föderatsiooni Valitsuse juures asuva Finantsakadeemia kahel erialal: rahandus ja krediidi ning jurisprudentsi erialal. 2010. aastal asus ta tööle Venemaa justiitsministeeriumi. 2012. aastal kaitses ta Moskvas Plehhanovi-nimelises Venemaa Majandusülikoolis majandusteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Управление издержками на развитие организационной культуры компании". 2015. aasta septembris suunati ta tööle Kaliningradi oblasti valitsuse aseesimeheks. 30. juunil 2016 edutati ta valitsuse esimehe kohusetäitjaks. Pärast Kaliningradi oblasti kuberneri kohusetäitja Jevgeni Zinitševi ootamatut tagasiastumist 6. oktoobril 2016, määrati Alihhanov Venemaa Föderatsiooni presidendi Vladimir Putini seadlusega oblasti kuberneri kohusetäitjaks kuni valimisteni, mis pidid toimuma 2017. aasta septembris. 2017. aasta juulis esitas Ühtne Venemaa Anton Alihhanovi kubernerikandidaadiks. 10. septembril toimunud valimistel sai Alihhanov ülekaaluka võidu (üle 80% häältest; teised kandidaadid said alla 10% häältest). Ametisseastumise tseremoonia peeti Kaliningradi Draamateatris. Alihhanovi ametisseastumise puhul saatsid välisriikidest oma õnnitlused Valgevene, Poola, Leedu, Saksamaa ja Korea Vabariik. Anton Alihhanovi isa põllumajandusülikooli lõpetanud Andrei Alihhanov (sündinud 1960) on kreeka ja doni kasaka päritolu; ema meditsiinikandidaat Liana Alihhanova on gruusia-vene päritolu. 1992. aastal põgenesid Alihhanovid sõja jalust Venemaale; elama asuti Moskvasse. Alihhanov harrastab võitluskunste. Ta on tegelenud wushu, judo ja sportliku vabavõitlusega, praegu harrastab kudot. Anton Alihhanovi 2015. aasta deklareeritud aastatulu oli 2,2 ja 2016. aastal 2,6 miljonit rubla. Биография Антона Алиханова. ria.ru, 11. september 2017 Один день с Антоном Алихановым. youtube.com, 31. oktoober 2016 Инаугурация Антона Алиханова. youtube.com, 30. september 2017 Ведущего "бомбит" от наглости губернатора. youtube.com, 24. oktoober 2017
Õunapuu I

„Õunapuu I“ on austria kunstniku Gustav Klimti (1862–1918) teos.
Agustín Delgado

Agustin Delgado (sündinud 23. detsembril 1974 Ambuquí) on endine Ecuadori jalgpallur, ründaja. Ecuadori jalgpallikoondisse kuulus Delgado aastatel 1994–2006. Ecuadori rahvuskoondises mängis ta esimest korda 14. augustil 1994, kui kohtuti Peruuga. Ta on 31 väravaga Ecuadori läbi aegade suurim väravakütt. 2002. aasta maailmameistrivõistluste alagrupimängus lõi ta värava Mehhiko vastu ning 2006. aasta maailmameistrivõistluste alagrupimängus värava Poola ja Costa Rica vastu. Pärast jalgpallurikarjääri lõppu astus Delgado poliitikasse. 2013. aastal valiti ta Ecuadori parlamenti. 1991–1993 Espoli 1994 Barcelona SC 1995–1996 Club Deportivo El Nacional 1997 Independiente Medellín 1997–1998 Barcelona SC (34 mängu, 15 väravat) 1998 Club Deportivo Cruz Azul (8 mängu, 2 väravat) 1999–2001 Necaxa (91 mängu, 40 väravat) 2001–200 Southampton FC (11 mängu) 2004 Sociedad Deportiva Aucas (12 mängu, 6 väravat) 2005 Club Universidad Nacional (11 mängu, 1 värav) 2005 Barcelona SC (10 väravat) 2006–2009 Liga Deportiva Universitaria de Quito (24 väravat) 2009 Club Sport Emelec (8 mängu) 2010 Valle del Chota (7 mängu) Agustín Delgado on 187 cm pikk ja kaalub 83 kg.
E30

E30 on E-tee. Selle pikkus on 5764 km[viide?]. Maantee algab Iirimaal Corkis ja lõpeb Venemaal Omskis.
E40

E40 on E-tee. E40 algab põhja-Prantsusmaal Calais' linnast, kulgeb läbi kümne riigi ning lõpeb Kasahstanis Ridderi linnas. Tee on üle 8000 kilomeetri pikk, olles sellega pikim E-tee.
Fidži jalgpallikoondis

Fidži jalgpallikoondis on Fidži rahvuskoondis jalgpallis.
Niidu-kaelustäks

Niidu-kaelustäks (Saxicola maurus) on rästaslaste sugukonda kuuluv lind. Eestis on ta eksikülaline. Lars Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 394 Niidu-kaelustäks andmebaasis eElurikkus
Nunn-kivitäks

Nunn-kivitäks (Oenanthe pleschanka) on rästaslaste sugukonda kuuluv lind. Eestis on ta eksikülaline. Sissekanne Eesti eElurikkuse andmebaasis (vaadatud 19.11.2017) Nunn-kivitäks andmebaasis eElurikkus
Kõrbe-kivitäks

Kõrbe-kivitäks (Oenanthe deserti) on rästaslaste sugukonda kuuluv lind. Eestis on ta eksikülaline. Lars Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 400 Kõrbe-kivitäks andmebaasis eElurikkus
ANZ Rahvusstaadion

ANZ Rahvusstaadion (ka ANZ staadion) on mitmeotstarbeline staadion, mis asub Fidži pealinnas Suvas. Fidži jalgpallikoondis kasutab väljakut oma kodumängudeks. 19. novembril 2017 toimus staadionil Fidži ja Eesti jalgpallikoondiste vaheline sõprusmäng, mis lõppes külaliste 2:0 võiduga. https://web.archive.org/web/20160426031517/http://www.fijisportscouncil.com.fj/index.php/facilities Facilities "Okeaania turnee avamatš tõi kaks väravat ja viis uut koondislast". Soccernet.ee. 19. november 2017
Kivisiirak

Kivisiirak (Monticola saxatilis), varem kivirästas, on rästaslaste sugukonda kuuluv lind. Eestis on ta eksikülaline. "Eesti lindude nimestik". Lars Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 408. Kivisiirak e Kivisiirak andmebaasis eElurikkus
Mustpugu-rästas

Mustpugu-rästas (Turdus ruficollis) on rästaslaste sugukonda kuuluv lind. Eestis on ta eksikülaline. Mustpugu-rästas jaguneb kaheks alamliigiks, mida viimasel ajal[millal?] peetakse pigem eraldi liikideks: mustpugu-rästas (Turdus ruficollis atrogularis või Turdus atrogularis) punapugu-rästas (Turdus ruficollis ruficollis või Turdus ruficollis) Lars Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 414 British Ornithologists’ Union Records Committee (2009). "British Ornithologists' Union Records Committee: 37th Report (October 2008)". Ibis. 151: 224–230. Punapugu-rästas andmebaasis eElurikkus
Padu-roolind

Padu-roolind (Acrocephalus agricola) on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind. Eestis on ta eksikülaline. Lars Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 430 Padu-roolind andmebaasis eElurikkus
Kõrbe-põõsalind

Kõrbe-põõsalind (Sylvia nana) on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind. Eestis on ta eksikülaline. Sissekanne Eesti eElurikkuse andmebaasis (vaadatud 19.11.2017) Otsing: Curruca nana andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele)
Põhja-lehelind

Põhja-lehelind (Phylloscopus borealis) on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind. Eestis on ta eksikülaline. Lars Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 452 Põhja-lehelind andmebaasis eElurikkus
Kuld-lehelind

Kuld-lehelind (Phylloscopus proregulus) on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind. Eestis on ta eksikülaline. Lars Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 454 Kuld-lehelind andmebaasis eElurikkus
Vööt-lehelind

Vööt-lehelind (Phylloscopus inornatus) on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind. Eestis on ta haruldane, ent teda kohatakse igal aastal. Lars Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 454 Vööt-lehelind andmebaasis eElurikkus
Tuhk-lehelind

Tuhk-lehelind (Phylloscopus humei) on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind. Eestis on ta eksikülaline. Lars Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 454 Tuhk-lehelind andmebaasis eElurikkus
Siberi lehelind

Siberi lehelind (Phylloscopus schwarzi) on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind. Eestis on ta eksikülaline. Liigi kirjeldas Gustav Radde 1863. aastal. Lind on nimetatud Eestis elanud astronoomi ja maadeavastaja Peter Carl Ludwig Schwarzi järgi. Lars Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 450 Siberi lehelind andmebaasis eElurikkus
Tõmmu-lehelind

Tõmmu-lehelind (Phylloscopus fuscatus) on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind. Eestis on ta eksikülaline. Lars Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 450
Lääne-pöialpoiss

Lääne-pöialpoiss (Regulus ignicapillus) on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind. Eestis on ta eksikülaline. Lars Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 454 Lääne-pöialpoiss andmebaasis eElurikkus
Kaelus-kärbsenäpp

Kaelus-kärbsenäpp (Ficedula albicollis) on kärbsenäplaste sugukonda kuuluv lind. Eestis on ta eksikülaline peamiselt Lääne-Saaremaal. Liigi kohta Eestis on esmateave 1880 Tartu muuseumis olevast topisest, mille päritolu polnud selge. Teadaolevalt nähti liiki esimest korda Eestis 2. juunil 1932, kui Kunda vabriku pargis laskis Alfred Leckbandt ühe isase isendi. 1962 kohati üht isaslindu Vilsandil. Kaelus-kärbsenäpp pesitses Pidula mõisapargis 2004. aastal ning Kuressaare lossipargis 2006, 2007 ja 2008. Lars Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 456 Erik Sits: "Kahe huvitava linnu leiust Eestis." Loodusuurijate Seltsi Aruanded 1935, 42, lk 63-69. Eesti esmasleide muuseumide kogudes – kaelus-kärbsenäpp. Looduskalender.ee Kaelus-kärbsenäpp. Linnuvaatleja. Kalev Kask: "Kaelus-kärbsenäpp pesitseb taas Kuressaares." Meie Maa. 19. mai 2008 Kaelus-kärbsenäpp andmebaasis eElurikkus
Mo Bessahel

"Mo Bessahel" on Asīl ‘Umrāni kolmas stuudioalbum. See anti välja 2011. aastal.
Tuhat

Tuhat on naturaalarv, mis on võrdne kümne sajaga. Kümnendsüsteemis märgitakse tuhandet araabia numbritega 1000 ja Rooma numbritega M. Tuhat on 103. 1000 (aasta)
Carlos Tenorio

Carlos Vicente Tenorio Medina (sündinud 14. mail 1979) on Ecuadori jalgpallikoondise endine ründaja. Ecuadori rahvuskoondises mängis Tenorio esimest korda 14. novembril 2001, kui kohtuti Tšiiliga. Aastatel 2001–2011 mängis ta koondises kokku 51 korda ja lõi selle aja jooksul 12 väravat. Tenorio esines Ecuadori koondises kahtedel maailmameistrivõistlustel. 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel lõi ta koondise esimeses mängus Poola vastu avavärava. Carlos Tenorio on 182 cm pikk ja kaalub 78 kg.
Sada

Sada on arv, mis sisaldab kümme kümmet. Täisarvude reas eelneb sajale üheksakümmend üheksa ja järgneb sada üks. Sadat tähistab araabia number 100 ja Rooma number C.
Juscelino Kubitschek

Juscelino Kubitschek de Oliveira (12. september 1902 Diamantina, Minas Geraisi osariik – 22. august 1976 Resende, Rio de Janeiro osariik), tuntud ka initsiaalide JK all, oli Brasiilia poliitik, Brasiilia president aastatel 1956–1961. Juscelino Kubitschek oli Brasiilia president 31. jaanuarist 1956 kuni 31. jaanuarini 1961. Pärast sõjaväelist riigipööret keelati Juscelino Kubitschekil 1964. aasta aprillis kümneks aastaks poliitiline tegevus. Ta läks seejärel välismaale ja pöördus Brasiiliasse tagasi 1965. aasta oktoobris ning paigutati seejärel koduaresti. Varsti läks ta uuesti eksiili ja tuli Brasiiliasse tagasi 1967. aastal. Kuna poliitiline tegevus oli talle keelatud, tegutses ta investeerimispankurina. Ta hukkus 1976. aasta augustis autoõnnetuses. Countries Br-Bu. Brazil rulers.org Juscelino Kubitschek de Oliveira biography.yourdictionary.com
Qamar Gūlah

Qamar Gūlah (Puštu keeles: قمر ګله‎, pärsia keeles: ‎Qamar Gul, قمر گل) (21. jaanuar 1952 – 9. detsember 2022) oli Afganistani laulja. Ta oli peale Rukhshanat teine puštust naislaulja, kes on pääsenud laulma Afganistani telesaatesse. Ta oli poole sajandi pikkuse lauljastaažiga üks Afganistani muusika veterane. Qamar Gūlah sündis Nangarhāri provintsis Afganistanis. Ta alustas laulmist seitsmeaastaselt ning publikumenust innustatuna otsustas hakata laulmisega leiba teenima. Tema karjäär jõudis haripunkti, kui ta abiellus Mohammad Din Zakhiliga, kes kirjutas talle laule. Juba 1970. aastate algul peeti teda üheks paremaks Afganistani naislauljaks. Afganistani kodusõja tõttu kolis Qamar Gūlah Kanadasse. Ta elas Ontario provintsis, kus jätkas lauljakarjääri. Tal on kolm tütart ja poega. Qamar Gūlahi muusika sisaldab kompositsioone ka Zakhililt ja teistelt puštu muusikutelt. Ta on endiselt populaarne afgaanide seas, eriti vanema põlvkonna seas, kes seostavad tema muusikat Afganistani nostalgilise ajaga enne kodusõda. Afganistani meedias kirjeldatakse Qamarit sageli kui "kuldset häält". Aastate jooksul on ta teinud koostööd paljude artistidega, näiteks Rukhshana (1970. aastatel), Gul Zamani (1980. aastateld), Zarsanga, Waheed Qasemi ja Hangamaga (2010. aastate). Kuldmedalid: Zahir Shah, Daud Khan, Babrak Karmal ja Mohammad Najibullah - Afganistani kuningas ja presidendid Nightingale'i tiitel: Hamid Karzai - Afganistani president Parim laulja: Ariana Television Parim laulja: California Afgaanide kogukond
Arvude loend

E e K kaheksa kaks kolm kolmteist kuus kolmteist 666 (arv) kvadriljon kvintiljon kümme M miljard miljon N neli null P pii R ruutjuur kahest S sada sada viiskümmend seitse sekstiljon septiljon T tuhat Ü üheksa üks
Emmaste kolhoos

Emmaste kolhoos oli kolhoos Hiiumaa rajoonis Emmaste külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Leisu. Kolhoosi pindala oli 9100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 359
Kõrgessaare kolhoos

Kõrgessaare kolhoos oli kolhoos Hiiumaa rajoonis Lauka külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Lauka. Kolhoosi pindala oli 4000 ha. Kõrgessaare kolhoos loodi Kolhoos Esimene Mai ja Uus Elu kokkuliitmisel. Esimene Mai on olnud algselt Lauka ja mõne naaberküla majapidamistest moodustatud ühismajand, nimetatud ka artell, millele on hiljem liidetud naabermajandeid- kolhoose, nagu näiteks Nurme kolhoos, millesse kuulusid Lilbi, Heiste ja Hüti küladesse alles jäänud pered. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 359
Rahu eest

Rahu eest oli kolhoos Hiiumaa rajoonis Pühalepa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Palade. Kolhoosi pindala oli 9700 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 359
Sõprus (Hiiumaa rajooni kolhoos)

Sõprus oli kolhoos Hiiumaa rajoonis Käina ja Emmaste külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Käina. Kolhoosi pindala oli 9600 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 359
Ühendus (Hiiumaa rajooni kolhoos)

Ühendus oli kolhoos Hiiumaa rajoonis Käina külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Männamaa. Kolhoosi pindala oli 4200 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 359
Kevade (kolhoos)

Kevade oli kolhoos Jõgeva rajoonis Palamuse külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Palamuse. Kolhoosi pindala oli 9500 ha. 1986. aastal otsustati Kevade kolhoosis hakata koos ajakirjaga Pikker andma välja Oskar Lutsu huumoripreemiat. Ehkki kolhoos lakkas Eesti isesesvumise järel olemast, antakse preemiat välja tänini. Kolhoosi haldusalale jäi Imukvere mõis. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 361
Kungla (kolhoos)

Kungla oli kolhoos Jõgeva rajoonis Torma külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Tõikvere. Kolhoosi pindala oli 4200 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 361
Laiuse kolhoos

Laiuse kolhoos oli kolhoos Jõgeva rajoonis Jõgeva külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Laiuse. Kolhoosi pindala oli 4800 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 361
Vanuatu jalgpallikoondis

Vanuatu jalgpallikoondis on Vanuatu rahvuskoondis jalgpallis.
Lembitu (kolhoos)

Lembitu oli kolhoos Jõgeva rajoonis Saare külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Voore. Kolhoosi pindala oli 8600 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 361
Martin Lillevere nimeline kolhoos

Martin Lillevere nimeline kolhoos oli 1949. aastal asutatud kolhoos, mis nimetati Martin Lillevere järgi. Kolhoos paiknes algul Põltsamaa külanõukogus Põltsamaa vallas Jõgevamaal, alates 1950. aastast samas külanõukogus Põltsamaa rajoonis ning alates 1963. aastast samas külanõukogus Jõgeva rajoonis. Kolhoosi keskus oli Mällikveres. Kolhoosi pindala oli 1971. aastal 9091 hektarit ja liikmeid oli 719, 1978. aastal oli 8400 hektarit. ENE 4. Tallinn 1972. Lk 452 "Nõukogude Eesti". Valgus. Tallinn 1978. 2., täiendatud trükk. Lk 361 ENE 4. Tallinn 1972. Lk 452
Lustivere kolhoos

Lustivere kolhoos oli kolhoos Jõgeva rajoonis Põltsamaa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Lustivere. Kolhoosi pindala oli 6900 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 361
Uus-Kaledoonia jalgpallikoondis

Uus-Kaledoonia jalgpallikoondis on Uus-Kaledoonia rahvuskoondis jalgpallis.
Pajusi kolhoos

Pajusi kolhoos oli kolhoos Jõgeva rajoonis Pajusi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Pisisaare. Kolhoosi pindala oli 8500 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 361
Pala kolhoos

Pala kolhoos oli kolhoos Jõgeva rajoonis Pala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Pala. Kolhoosi pindala oli 11 300 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 361
Rahva Hääl (kolhoos)

Rahva Hääl oli kolhoos Jõgeva rajoonis Puurmani külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Puurmani. Kolhoosi pindala oli 7900 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 361
Saadjärve kolhoos

Saadjärve kolhoos oli kolhoos Jõgeva rajoonis Tabivere külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Tabivere. Kolhoosi pindala oli 14,7 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 361
Saare kolhoos

Saare kolhoos oli kolhoos Jõgeva rajoonis Saare külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Saare. Kolhoosi pindala oli 5900 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 361
Sadala kolhoos

Sadala kolhoos oli kolhoos Jõgeva rajoonis Torma külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Sadala. Kolhoosi pindala oli 8100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 361
Adavere näidissovhoos

V. I. Lenini nimeline Adavere näidissovhoos oli näidissovhoos Põltsamaa rajoonis ja Jõgeva rajoonis Põltsamaa külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Adavere. Sohvoos moodustati näidissovhoosina 1961. aastal Adavere "Ühise Jõu" kolhoosi asemel. 8. jaanuaril 1976 otsustas Adavere Lenini-nimeline kolhoos ühineda Adavere näidissovhoosiga, siit tuli nüüd ka nimi V. I. Lenini nimeline Adavere näidissovhoos. Sovhoosi uueks üldpindalaks sai 12 649 ha. Sovhoosi pindala 1977. aastal oli 12 600 ha. Sohvoosi direktor aastatel 1961–1986 oli Viktor Meister. "Majandid ühinesid". Punalipp nr 7, 17. jaanuar 1976. Lk 1 Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 361
Põdra sovhoos

Põdra sovhoos oli sovhoos Pajusi külanõukogus Põltsamaa ja Jõgeva rajoonis. Sovhoosi keskasula oli Aidu. Sovhoosi pindala oli 7200 ha. Põdra sovhoosi eriala oli kartuli ja teravilja seemnekasvatus. Aastatel 1951–1961 oli Põdra sovhoosi direktor Viktor Meister, 1961–1987 Karl Kaasik. Majandis töötas tuntud mälumängur Tõnis Laisaar. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 361
Torma sovhoos

Torma sovhoos oli sovhoos Jõgeva rajoonis Torma külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Torma. Sovhoosi pindala oli 7600 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 361
Fritz-Walter-Stadion

Fritz-Walter-Stadion on jalgpallistaadion Saksamaal Kaiserslauternis. See on jalgpalliklubi 1. FC Kaiserslautern kodustaadion. Staadion valmis 1926. aastal ja renoveeriti 2002. ja 2003. aastal. Staadion on saanud nime 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused võitnud Saksamaa koondise kapteni Fritz Walteri järgi. Staadion mahutab 49 780 pealtvaatajat. Staadioni ajalugu (saksa keeles)
Kaarma kolhoos

Kaarma kolhoos oli kolhoos Kingissepa rajoonis Kuressaare külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Eikla. Kolhoosi pindala oli 18 600 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 361
Viktor Kingissepa nimeline kolhoos (Kingissepa rajoon)

Viktor Kingissepa nimeline kolhoos oli kolhoos Kingissepa rajoonis Valjala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Valjala. Kolhoosi pindala oli 15 900 ha. Kolhoos oli nimetatud Viktor Kingissepa järgi. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 363
Kommunism (kolhoos)

Kommunism oli kolhoos Kingissepa rajoonis Kihelkonna külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kihelkonna. Kolhoosi pindala oli 14 300 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 363
Kärla kolhoos

Kärla kolhoos oli kolhoos Kingissepa rajoonis Kärla külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kärla. Kolhoosi pindala oli 11 000 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 363
Laimjala kolhoos

Laimjala kolhoos oli kolhoos Kingissepa rajoonis Laimjala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Laimjala. Kolhoosi pindala oli 10 100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 363
V. I. Lenini nimeline kolhoos (Kingissepa rajoon)

V. I. Lenini nimeline kolhoos oli kolhoos Kingissepa rajoonis Kuressaare külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Randvere. Kolhoosi pindala oli 12 200 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 363
Muhu kolhoos

Muhu kolhoos oli kolhoos Kingissepa rajoonis Muhu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Liiva. Kolhoosi pindala oli 16 400 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 363
Mustjala kolhoos

Mustjala kolhoos oli kolhoos Kingissepa rajoonis Mustjala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Mustjala. Kolhoosi pindala oli 13 000 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 363
Orissaare kolhoos

Orissaare kolhoos oli kolhoos Kingissepa rajoonis Pöide külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Orissaare. Kolhoosi pindala oli 12 100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 363
Saare Tööline

Saare Tööline oli kolhoos Kingissepa rajoonis Leisi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Pärsama. Kolhoosi pindala oli 12 000 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 363
Avinurme kolhoos

Avinurme kolhoos oli kolhoos Kohtla-Järve rajoonis Avinurme ja Lohusuu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Avinurme. Kolhoosi pindala oli 15 400 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 365
Juuni Võit

Juuni Võit oli kolhoos Kohtla-Järve rajoonis Mäetaguse külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kiikla. Kolhoosi pindala oli 4000 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 365
Kaljurand (kolhoos)

Kaljurand oli kolhoos Kohtla-Järve rajoonis Toila külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Voka. Kolhoosi pindala oli 4600 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 365
Viktor Kingissepa nimeline kolhoos (Kohtla-Järve rajoon)

Viktor Kingissepa nimeline kolhoos oli kolhoos Kohtla-Järve rajoonis Maidla külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Maidla. Kolhoosi pindala oli 4100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 365
Tammiku kolhoos

Tammiku kolhoos oli kolhoos Kohtla-Järve rajoonis Jõhvi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Tammiku. Kolhoosi pindala oli 5900 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 365
Imavere kolhoos

Imavere kolhoos oli kolhoos Paide rajoonis Imavere külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Imavere. Kolhoosi pindala oli 11 300 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 365
Kalevipoeg (Paide rajooni kolhoos)

Kalevipoeg oli kolhoos Paide rajoonis Koigi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Koigi. Kolhoosi pindala oli 7600 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 365
Kiir (kolhoos)

Kiir oli kolhoos Paide rajoonis Koigi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Päinurme. Kolhoosi pindala oli 5300 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 365
Kirna kolhoos

Kirna kolhoos oli kolhoos Paide rajoonis Türi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Türi-Alliku. Kolhoosi pindala oli 7800 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 365
Lehtse kolhoos

Lehtse kolhoos oli kolhoos Paide rajoonis Lehtse külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Lehtses. Kolhoosi pindala oli 7200 ha. Lehtse kolhoos moodustati 1970. aastal kolhoosi "Uus Elu" (keskus Rägavere külas), "Täht" (keskus Tõõrakõrve külas) ja "Põhjala" (keskus Jootme külas) ühendamisel. Lehtse kolhoos lõpetas tegevuse märtsis 1993. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 365 "Lehtse kolhoos". Arhiiviregister. Vaadatud 18.04.2018. Elvi Vait. "Lehtse kolhoos. Kolhooside loomisest". Tapa Muuseumi koduleht. Vaadatud 23.02.2018.