laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Merle Talvik

Merle Talvik (sündinud 6. juunil 1954 Tallinnas) on eesti filmi- ja teatrinäitleja, varieteesolist ja kostümeerija. Merle Talvik on mänginud 21 filmis ja vähemalt sadakonnas teatrilavastuses. 19-aastaselt alustas esinemist varieteesolistina hotell Viru varietees. 1978. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 8. lennu ja töötas näitlejana ühe hooaja Vanemuises. Seejärel töötas üle 20 aasta Vanalinnastuudios, kus tegi üle 50 rolli. 2001. aastal esines teatris Bel-Étage. Samuti on ta kaasa teinud Kaari Sillamaa Laste Kaunite Kunstide Kooli muusikalis "Jane Eyre" Mrs. Alice Fairfaxi osas. „Päike, jälle päike!" ("Солнце, снова солнце", Mosfilm, kalur Tonja, 1977) "Surma hinda küsi surnutelt" (poemüüja, 1977) "Reigi õpetaja" (karjatüdruk, 1977) "Metskannikesed" (1980) "Pikk tee düünides" ("Ilgais ceļš kāpās", Riia Kinostuudio, Ilga, 1980) "Karge meri" (Katrina Leet, 1981) "Kaks päeva Viktor Kingissepa elust" (telefonineiude ülem, 1981) "Teisikud" (Tiina Salum, Heli Paal, 1981) "Kiirus" ("Скорость", Lenfilm, Krista Tammet, 1983) "Savoy ball" (Daisy, 1985) "Keskea rõõmud" (müüjanna, 1986) "Regina" (kooliõpetaja, 1989) "Vasha" (ametnik, 2009) 1994-1996 – "Õnne 13" – Helgi 2006 – "Ohtlik lend" – Eve 2008 – "Kelgukoerad" – ema 2010 – "Riigimehed" – EMO registratuuritädi 2010 – "Ühikarotid" – kostüümilao juhataja 2011 – "Kalevipojad" – õpetaja koolis 2012 – "Romet ja Julia" – müüja 2012 – "Nurjatud tüdrukud" – Valentina 2012, 2016, 2022, 2023 – "Kättemaksukontor" – Tiiu Pärn 2016-2018 – "Naabriplika" – Maria Mihhailova Merle Talvik on olnud kaks korda abielus. Esimene abikaasa oli Viljo Saldre, teisest abielust Margus Kappeliga on neil poeg Karl Olaf. http://www.ohtuleht.ee/374646 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. september 2015. Vaadatud 26. märtsil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. august 2013. Vaadatud 26. märtsil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://web.archive.org/web/20130207040230/http://etv2.err.ee/videod/mangufilm/936115cf-f875-4959-9cd1-a25cd7bf1ad6 "Teisikud" ETV lehel "Elukiri" nr.10, 2012 Merle Talvik andmekogus IMDb (inglise)
Eedo Karrisoo

Eedo Karrisoo (aastani 1936 Eduard Johannes Karlson; 11. oktoober 1907 Tammistu – 23. november 1982 Portland, USA) oli eesti laulja (tenor). Ta õppis Tartu reaalkoolis, laulmist aastatel 1931–1935 Armanda degli Abbati juures ja aastatel 1935–1936 Tallinna Konservatooriumis (Aleksander Arderi ja Aino Tamme klassis). Aastatel 1936–1944 oli ta (vaheaegadega) Estonia teatri solist. Aastatel 1938–1939 täiendas ta end Milanos E. Napoli juures. Sai Viinis rahvusvahelisel lauljate võistlusel hõbemedali, laulis seejärel Viini Riigiooperis ja Stockholmi Kuninglikus Ooperis. 1944. aastal põgenes ta Rootsi, kus esines kontserdilauljana. Oli Rootsi Eesti Ooperi üldorganiseerija. 1950. aastast elas ta USA-s ja töötas algul Chicago konservatooriumis laulupedagoogina, hiljem andis ta eratunde. Tema poeg oli käsipallitreener Enno Karrisoo. Eesti muusika biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2008. Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000.
Summiti maakond (Colorado)

Summiti maakond (Summit County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°63' N, 106°10' W. Maakonna halduskeskus on Breckenridge. Maakonna pindala on 1604 km². Veepindala on 29 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 27 994. Aastal 2000 oli elanikke 23 548. 2014. aasta ajakirja Journal of the American Medical Association uuringu kohaselt oli Summiti maakond USA kõige kõrgeima keskmise eluaega maakond - 86,83 aastat; meestel 85,5 ja naistel 88,0 aastat. Läänes olev Eagle'i maakond oli keskmiselt eluealt kolmas. Grandi maakond (põhjas) Clear Creeki maakond (idas) Parki maakond (kagus) Lake'i maakond (edelas) Eagle'i maakond (läänes) Summiti maakond loodi 1. novembril 1861 ja see on üks 17 algsest maakonnast Colorado osariigis. Blue River Breckenridge Dillon Dyersville Frisco Heeney Keystone Montezuma Silverthorne Summiti maakonnas oli 23 548 inimest, 9120 leibkonda ja 4769 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 15 in/km². Elamuüksusi oli 24 201 (keskmine tihedus 15/km²). Rassiline koosseis oli: valgeid 91,84% mustanahalisi 0,68% põlisameeriklasi 0,48% aasialasi 0,87% Vaikse ookeani saarte rassist 0,07% teistest rassidest 3,96% kahest või enam rassist 2,10% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 9,79%. 9120 leibkonna seas oli 24,00% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi 44,00% koos elavad abielupaarid 4,40% neid, kus oli ilma abikaasata naine 47,70% neid, mis ei olnud perekonnad. 21,60% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 1,60% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,48 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,86 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 17,40% alla 18-aastased, 15,70% 18–24-aastased, 44,30% 25–44-aastased, 19,40% 45–64-aastased, 3,30% üle 65-aastased. Ea mediaan oli 31 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 139,00 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 144,90 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 56 587 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 66 914 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 33 741 dollarit, naistel 27 017 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 28 676 dollarit. 9,00% elanikkonnast ja 3,10% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 4,30% alla 18-aastasi ja 3,40% üle 65-aastasi. White Riveri metsakaitseala Eagles Nest Wilderness 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Summiti maakonna koduleht (inglise keeles)
Breckenridge

Breckenridge on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Summiti maakonna halduskeskus. Esimene maavara otsija tuli Summiti maakonna piirkonda Colorado kullapalaviku ajal 1859. aastal. Breckenridge'i kaevandustest kaevandati aastate jooksul kokku üle miljoni untsi kulda (ligikaudu 31 tonni). Kõik kullakaevandamine lõppes 1972. aastal. Endiseid kaevandusi on nüüd võimalik külastada. Lähedal asuvas Country Boy Gold Mine kaevanduses võib aimu saada kaevurite töötingimustest. Breckenridge asub 2926 meetri kõrgusel üle merepinna. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Breckenridge'i linnas 2408 inimest, 1081 leibkonda ja 380 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 187,8 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 4270 (keskmine tihedus 333,1/km²). Rassiline koosseis oli: valgeid 95,56% mustanahalisi 0,37% põlisameeriklasi 0,33% aasialasi 1,04% Vaikse ookeani saarte rassist 0,04% teistest rassidest 1,12% kahest või enam rassist 1,54% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 5,44%. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Clear Creeki maakond

Clear Creeki maakond (Clear Creek County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°69' N, 105°64' W. Maakonna halduskeskus on Georgetown. Maakonna pindala on 1027 km². Veepindala on 3 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9088. Aastal 2000 oli elanikke 9322. Jeffersoni maakond (idas) Gilpini maakond (kirdes) Parki maakond (lõunas) Summiti maakond (läänes) Grandi maakond (loodes) Clear Creeki maakond on üks neist algsest 17 maakonnast, mis asutati Colorado seadusandliku kogu poolt 1. novembril 1861 ning on koos Gilpini maakonnaga ainsad kaks, mis on püsinud muutumatult oma algsetes piirides. Algul oli maakonna halduskeskus Idaho Spring, 1867. aastal sai keskuseks Georgetown. Downieville-Lawson-Dumont Empire Georgetown Idaho Springs Silver Plume St. Mary's Clear Creeki maakonnas oli 9322 inimest, 4019 leibkonda ja 2608 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 9 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 5128 (keskmine tihedus 5/km²). Rassiline koosseis oli järgmine: valgeid 96,37% mustanahalisi 0,28% põlisameeriklasi 0,73% aasialasi 0,36% Vaikse ookeani saarte rassist 0,03% teistest rassidest 1,02% kahest või enam rassist 1,20% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 3,87%. 4019 leibkonna seas oli 28,20% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 54,60% koos elavaid abielupaare; 6,90% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 35,10% neid, mis ei olnud perekonnad. 27,20% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 4,30% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,31 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,81 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 22,60% alla 18-aastasi; 5,60% 18–24-aastasi; 32,60% 25–44-aastasi; 32,20% 45–64-aastasi; 7,10% üle 65-aastasi. Ea mediaan oli 40 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 108,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 110,20 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 50 997 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 61 400 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 41 667 dollarit, naistel 30 757 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 28 160 dollarit. 5,40% elanikkonnast ja 3,00% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 6,80% alla 18-aastasi ja 5,60% üle 65-aastasi. Pike'i metsakaitseala Roosevelti metsakaitseala James Peak Wilderness Mount Evans Wilderness 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Clear Creeki maakonna koduleht (inglise keeles)
Summiti maakond

Summiti maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis: Summiti maakond Colorados Summiti maakond Ohios Summiti maakond Utah's
Georgetown (Colorado)

Georgetown on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Clear Creeki maakonna halduskeskus. Georgetown asustati 1859. aastal Colorado kullapalaviku ajal. Pärast hõbeda avastamist 1864. aastal kasvas linn jõudsalt. Järgmistel aastatel avati Georgetowni ümbruses mitu kaevandust. 1880. aastaks oli linna jõukus suurenenud ja Leadville'iga võisteldi "Colorado kaevanduspealinna" tiitli üle. Hõbedapalaviku ajal 1893 ületas linna elanikkond 10 000 piiri ja Georgetownil oli võimalus saada Colorado pealinnaks. Linna elanikkond hakkas vähenema pärast hõbedapalaviku lõppemist. 1950. aastatel hakati Georgetownist looma talispordikeskust. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Georgetownis 1088 inimest, 503 leibkonda ja 278 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 442,2 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 670 (keskmine tihedus 272,3/km²). Rassiline koosseis oli järgmine: valgeid 95,96% mustanahalisi 0,18% põlisameeriklasi 0,74% aasialasi 0,28% Vaikse ookeani saarte rassist 0,18% teistest rassidest 1,10% kahest või enamast rassist 1,56% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 4,41%. Georgetowni koduleht
Kuldala tee

Kuldala tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus. Tänav saab alguse Tallinnast Tartu maanteelt ja lõpeb Peetri alevikus ristumisel Niinesaare teega. Tänav on ligikaudu 770 meetrit pikk, sellest umbes 100 meetrit jääb Tallinna linna haldusalasse ja umbes 670 meetrit Peetrisse. Tänava Tallinna-osa ja Peetri-osa eraldavad betoonist tõkestuspostid, läbipääs on vaid jalakäijatele ja kergliiklusele. Selle põhjuseks on tänava Tallinna-osa kitsus, mis ei võimalda transiitliiklust. Tänav on varustatud tänavalaternatega. Kuldala teel (täpsemini, Kuldala tee, Aruheina tee ja Raudkivi teega piiratud kvartalis) asub nn Kuldala maja, mis on suurim kortermajade kompleks Peetri alevikus. Kuldala maja sisekvartalis asub looduslikust kaasikust arendatud ca 5 ha suurune rohkete valgustatud jalutus-jooksuradade, kuivenduskraavide, laudteede ja -sildade ning mänguplatsidega Kuldala park, mis on peetrilaste seas populaarne sportimis- ja puhkeala. Kuldala tee nimi tuleneb ajaloolisest Kuldala talust, mis paikneb tänava Tallinna-poolses otsas linna piiril. Kuldala tee 2005.a. Kuldala tee 2006.a. Kuldala tee 2006.a. Kuldala tee 2006.a. Kuldala maja Kuldala teel Kuldala tee 2012.a Kuldala tee 2012.a
Aruheina tee (Peetri)

Aruheina tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus. Tänav saab alguse Kuldala teelt ja lõpeb ristumisel Mõigu teega, olles ca 640 meetrit pikk. Aruheina teel paikneb spordiklubi Rae Keegel. Aruheina tee 2006.a. Aruheina tee 2013.a. Aruheina tee ühesuunaline lõpuosa enne roneveerimist 2013.a. Aruheina tee lõpuosa pärast renoveerimist 2013.a. Rae Keegel Aruheina teel. Aruheina tee kagupoolne ots Rae Keegel
Raudkivi tee

Raudkivi tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus. Tänav saab alguse Tallinnast Tartu maanteelt ja lõpeb Peetri alevikus ristumisel Aruheina teega. Tänav on ligikaudu 420 meetrit pikk, sellest umbes 10 meetrit jääb Tallinna linna haldusalasse. Tänava nimi on arvatavasti tuletatud suurest (u 1,5 m servadega) täringukujulisest raudkivist (graniitrahnust), mis paikneb tänava lõpuotsas lõunapoolsel küljel; raudkivi tahud on värviga illustreeritud täringulaadselt (tahkudele on peale joonistatud täringusilmad). Raudkivi tee, 2006 Raudkivi tee, 2008 Raudkivi kivi Raudkivi tee, 2011
Kuldala park

Kuldala park on ca 5 hektari suurune looduslik kaasik Rae vallas Peetri alevikus Kuldala maja siseperimeetris. Pargis on valgustatud jalutus-jooksurajad (sh niiskemates kohtades maapinna kohale rajatud laudrajad), kuivenduskraave ületavad sillad, kaks laste mänguväljakut ja korvpalliplats. Park on peetrilaste seas populaarne sportimis- ja jalutamiskoht. Kuldala pargi laudteed
Peetri tee

Peetri tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus. Peetri tee oli ajaloolise tänavküla tüüpi Peetri peatänav (ehk ainus tänav). Tänav, mis saab alguse Vana-Tartu maanteelt ja lõpeb Tartu maanteel, on ligikaudu 1250 meetrit pikk. Tänapäeval lõpeb tänav tupikuga, Tartu maanteele viib vaid maanteekraavi ületav betoonist jalakäijate sild. Peetri tee alguses asub Peetri aleviku vanim säilinud ehitis ehk Peetri tuulik. Tee möödub Peetri pargi kaguküljelt. Peetri tee ääres, Tartu maantee poolse otsa lähedal paikneb ka aleviku teine suurem toitlustusasutus Peetri kõrts. Ajaloolise Peetri peatänavana on tee trass üldjoontes ilmselt püsinud sama juba viimased 400–500 aastat, ebaselge on aga keskaegse teetrassi algus, kuna 1860. aastal välja antud Mõigu mõisa kaardil möödub Peetri tee tolleaegsest veskist lõuna poolt, tänapäevane teetrass möödub aga praegusest veskist põhja poolt. Pole selge, kas uus, 1868. aastal rajatud kivist veski ehitati teisele poole teed või teetrassi algus on mingil põhjusel nihkunud mõnikümmend meetrit põhja poole (teisele poole veskit). Peetri tee algus ja Peetri tuulik Peetri tee ja Vägeva tee ringristmik Peetri tee Peetri tee Peetri Tuulik Peetri Kõrts
Põlissoomlased

Põlissoomlased (soome keeles Perussuomalaiset, rootsi keeles Sannfinländarna) on euroskeptiline, konservatiivne ja rahvuslik Soome partei. Partei asutasid 1995. aastal endised Soome Maapartei liikmed. Partei esimees on Riikka Purra. Partei presidendikandidaat 2006 ja 2012. aasta Soome presidendivalimistel oli Timo Soini. Partei presidendikandidaat 2018. aasta Soome presidendivalimisel oli Laura Huhtasaari. Partei on sisserände vastu ja toetab traditsioonilisi väärtusi. Erakond asutas uue noorteorganisatsiooni 2020. aastal, kuna eelmise noorteorganisatsiooni aseesimees kuulutas end Eestis fašistiks. "Suomenuutiset.fi". 17.3.2020. "Perussuomalaiset.fi". 17.3.2020. "Postimees.ee". 17.3.2020. Partei koduleht Heiki Suurkask. Matside võit ehk Timo Soini näide, EPL, 29. oktoober 2008
Peetri park

Peetri park on 1 hektari suurune haljasala Rae vallas Peetri aleviku keskuses. Enamus puid on parki istutatud Peetri keskuse aktiivse arendustegevuse ajal 2000. aastatel, seetõttu on puud üsna noored ja väiksed. Suhteliselt hõredas pargis asub ka aleviku keskuse jõulukuusk, mis talvel on illumineeritud elektriküünaldega. Pargis on valgustatud jalgrajad ja istepingid. Peetri küla on esimest korda mainitud 1631. aastal. Esmamainimise 380. aastapäeva tähistamiseks paigaldati 2011. aastal Peetri Seltsi ettepanekul ja eestvedamisel Peetri parki mälestusrahn. Alates 2011. aastast peetakse Peetri pargis Peetri Seltsi eestvedamisel ühel augustikuu laupäeval Peetri laata, mis on Peetri elanike seas muutunud väga populaarseks ürituseks. Peetri pargi järgi on nimetatud pargi idaküljelt mööduv Pargi tee. Peetri park Peetri esmamainimise mälestuskivi Peetri pargis Peetri laat Peetri pargis Peetri laat Peetri pargis Peetri laat Peetri pargis Peetri laat Peetri pargis Peetri laat Peetri pargis Laadapäeva kontsert Peetri pargis Peetri laada lõpusaluut Peetri pargis
Unity (kasutajaliides)

Unity on Canonical Ltd. loodud kestliides töölauakeskkonna GNOME jaoks, mida kasutab Ubuntu operatsioonisüsteem.
Tom-Olaf Urb

Tom-Olaf Urb (esinejanimega Reket; sündinud 2. aprillil 1985 Tallinnas) on eesti muusik, produtsent, kirjanik ja näitleja. Tallinnast pärit Tom-Olaf on muusikaga tegelenud alates aastast 2000. Urb on õppinud Ameerika Ühendriikides Santa Monica kolledžis ja lõpetanud Londoni kunstiülikooli helikujunduse erialal. Ta on töötanud reklaamiagentuuris. "Kajapark" LP – 2008 (Legendaarne Records) "Tuule tee" – 2015 (Legendaarne Records) "Super ei" – 2017 (reket) "Rahu" – 2018 "Kulutuli" – 2019 "Palun puhka" - 2022 Tommyboy "?MC" Umblu: Noored Klounid ft. Reket, Põhjamaade Hirm. 2004 "Retsept: Hääled Eesti hiphopi undergroundist", Insomniac Records: Rapresent & Reket – Hea tuju lugu 2004 "Volüüm 3", Mindnote Records: Noizmakaz fiit. Kozy, Reket, G-Enka, Põhjamaade Hirm, Stupid F, Chalice ja Scabere – Ära löö last! 2005 Kapusta ja ? "Sisekosmosemasin" Legendaarne: Pahatujulugu koos Reketi, Genka ja Tommyboyga. 2006 Tommyboy "Suur pilt": Esimene õhtusöök (koos Reketiga) Kaubanduskeskuse lapsed (koos Reketiga). 2006 Erinevad artistid, "Magnetofon'" : Reket – Ära Paranda Mu Maailma 2006 "Osta Elevant Ära" Reket – Tommyboy – Põhjamaade Hirm – Eksperiment A. Reket – Põhjamaade Hirm – Põhjamaine Tennisematsh 2007 Kuuluud "Kummuli Kaheksa" – Kordumatu 2008 DVPH "Mõtted on mujal" – Pea Laiali Otsas 2013 The Bank Job – 2007 Ühikarotid – 2010 Nöbinina – 2011 Priceless – 2012 Eesti räpptekstide kogumik. Toimetanud/koostanud TommyBoy ja Tfa. SP Meedia, 2006, 78 lk – kaasautor Tema ema on näitleja Viire Valdma ning isa näitleja ja laulja Toomas Urb. Tema elukaaslane oli 2016–2018 moedisainer Roberta Einer. Tom-Olafi hobiks on lõhnad. http://epl.delfi.ee/news/melu/reket-ehk-tom-olaf-urb?id=51189912 http://menu.err.ee/v/uudised/inimesed/3b608999-cd6b-4ccb-a6e8-d8b6fe49e6ed/maailmakodanik-reket-ma-ei-taha-ennast-kuskile-luku-taha-panna Raudnagel, Laura; Nestor, Neit-Eerik, toim-d (26. detsember 2023). "Reket: olen kirjakeeles väga pedantne". ERR. Vaadatud 26. detsembril 2023. http://legendaarne.ee/album/kajakapark/ http://legendaarne.ee/toode/tuule-tee-digi/ https://open.spotify.com/album/4QSWNytlWxvHaSqnX8uMEf http://www.myspace.com/reket347 http://www.instagram.com/reket http://www.soundcloud.com/tomolaf "Reket on lihtne räppar, kellele meeldivad kiired autod ja golf" Postimees, 27. juuli 2018 "Jutusaade": Tom-Olaf Urb ja Piret Kooli Vikerraadio, 26. detsember 2023
Jeffersoni maakond

Jeffersoni maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis: Jeffersoni maakond (Alabama) Jeffersoni maakond (Arkansas) Jeffersoni maakond (Colorado) Jeffersoni maakond (Florida) Jeffersoni maakond (Georgia) Jeffersoni maakond (Idaho) Jeffersoni maakond (Illinois) Jeffersoni maakond (Indiana) Jeffersoni maakond (Iowa) Jeffersoni maakond (Kansas) Jeffersoni maakond (Kentucky) Jeffersoni vald (Louisianas) Jeffersoni maakond (Lääne-Virginia) Jeffersoni maakond (Mississippi) Jeffersoni maakond (Missouri) Jeffersoni maakond (Montana) Jeffersoni maakond (Nebraska) Jeffersoni maakond (New York) Jeffersoni maakond (Ohio) Jeffersoni maakond (Oklahoma) Jeffersoni maakond (Oregon) Jeffersoni maakond (Pennsylvania) Jeffersoni maakond (Tennessee) Jeffersoni maakond (Texas) Jeffersoni maakond (Washington) Jeffersoni maakond (Wisconsin)
Golden (Colorado)

Golden on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Jeffersoni maakonna halduskeskus. Linn asutati 16. juuni 1859 Colorado kullapalaviku ajal. Golden oli aastatel 1860–1861 Jeffersoni Territooriumi pealinn ja 1862–1867 Colorado Territooriumi pealinn. 1867. aastal kolis pealinn Denver Citysse. Golden on saanud nime Georgia maavaraotsija Thomas L. Goldeni järgi. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Goldenis 18 867 inimest, 7394 leibkonda ja 3985 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 809,7 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 7748 (keskmine tihedus 332,5/km²). Rassiline koosseis oli: valgeid 90,6% mustanahalisi 1,2% põlisameeriklasi 0,6% aasialasi 3,8% Vaikse ookeani saarte rassist 0,1% teistest rassidest 1,4% kahest või enam rassist 2,3% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 8,2%. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Goldeni koduleht
Kelud

Kelud (ka Klut, Cloot, Kloet, Kloete, Keloed või Kelut) on tegev kihtvulkaan Jaava saarel Ida-Jaava provintsis. Kelud asub Vaikse ookeani tulerõngas. Vulkaani kõrgus on 1731 meetrit. Alates aastast 1000 on toimunud üle 30 vulkaanipurske. Ka viimase sajandi vältel on Kelud korduvalt pursanud (1919, 1951, 1966, 1990, 2007), põhjustades inimeste evakueerimist ja ka hukkunuid. Varasemate pursete järel rajati kraatri loodeküljele Ampera tunnelid, et vähendada vee hulka kraatris ja seega mudavooluohtu. 2014. aasta 13. veebruaril toimunud purske järel soovitas Indoneesia valitsus evakueeruda umbes 200 000 inimesel, kes elavad vulkaanist kuni 10 kilomeetri raadiuses. Purske järel kattusid mõned linnad kuni 4 cm paksuse tuhakihiga, lennuliiklus katkestati kolmes suuremas lennujaamas. Indoneesias evakueeritakse vulkaani tõttu ligi 200 000 inimest ERR, 14.02.2014 Brand, E.W. (1984) "Landslides in Southeast Asia: A State-of-the-Art Report." In IV International Symposium on Landslides = IV Symposium international sur les glissements de terrains. Toronto: Canadian Geotechnical Society, 1984. OCLC 77114072. Van Bemmelen, R.W. The Geology of Indonesia. Vol. 1A: General Geology of Indonesia and Adjacent Archipelagoes. 2nd ed. The Hague: Martinus Nijhoff, 1987. ISBN 90-247-1171-1. Zen, M.T., and Hadikusumo, Djajadi. "The Future Danger of Mt. Kelut." Bulletin of Volcanology. 28:1 (December 1965).  Kelud – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Indoneesias evakueeritakse vulkaani tõttu ligi 200 000 inimest ERR, 14. veebruar 2014
Barroso teine komisjon

Barroso teine komisjon oli José Manuel Durão Barroso juhtimise all tegutsenud Euroopa Komisjoni koosseis aastatel 2010–2014. Komisjoni koosseisu kuulus koos presidendiga 28 volinikku. Barroso esimese komisjoni ametiaeg lõppes pärast 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimisi. Ka Komisjoni uue koosseisu moodustamine tehti ülesandeks Barrosole, kelle Euroopa Parlament kinnitas 16. septembril 2009 häältega 382:219 uueks viieaastaseks ametiajaks Euroopa Komisjoni presidendiks. Kuna mitmete volinike kandidatuurid ei saanud Euroopa Parlamendis heakskiitu, venis Barroso teise komisjoni ametisse astumine. Komisjoni koosseis hääletati parlamendis ametisse 9. veebruaril 2010, selle poolt oli 488 ja vastu 137 parlamendiliiget. 1. novembril 2014 astus ametisse Euroopa Komisjoni uus koosseis, mida juhib endine Luksemburgi peaminister Jean-Claude Juncker (nn Junckeri komisjon). Euroopa Komisjon Barroso esimene komisjon Europarlament kinnitas Barroso uuesti presidendiks ERR Uudised, 16.09.2009. Vaadatud 1. aprillil 2013. Kukk, Kadri. Europarlament hääletab uue Euroopa Komisjoni üle ERR Uudised, 9.02.2010. Vaadatud 1. aprillil 2013. Europarlament kiitis heaks Euroopa Komisjoni uue koosseisu ERR Uudised, 9.02.2010. Vaadatud 1. aprillil 2013. José Manuel Barroso juhitava komisjoni liikmed (2010–2014) (vaadatud 27. märtsil 2013)
Barroso komisjon

Barroso komisjon oli Portugali poliitiku José Manuel Durão Barroso juhtimisel tegutsenud Euroopa Komisjoni koosseis aastatel 2004–2014. Vastavalt kahele ametiajale võib eristada kahte Barroso komisjoni: Barroso esimene komisjon oli ametis aastatel 2004–2009; Barroso teine komisjon oli ametis aastatel 2010–2014.
Rahvakunstnik

Rahvakunstnik võib tähendada: rahvakunstiga tegelejat ehk traditsiooniliste rahvalike kunstiliikidega tegelevat kunstnikku (amatööri või elukutselist); loometöötajate riiklikku aunimetust varem Nõukogude Liidus ja mõnedes sotsialismimaades, tänapäeval peamiselt mõnel endise Nõukogude Liidu alal: NSV Liidu rahvakunstnik Eesti NSV rahvakunstnik Venemaa rahvakunstnik Vene NFSV rahvakunstnik Valgevene rahvakunstnik Valgevene NSV rahvakunstnik Ukraina rahvakunstnik Ukraina NSV rahvakunstnik Aserbaidžaani NSV rahvakunstnik Bulgaaria ravakunstnikud Tšehhoslovakkia rahvakunstnikud teeneline kunstnik