Toidufotograafia

Toidufotograafia on fotograafia žanr, mida kasutatakse toidust natüürmort fotode loomiseks. See on üks kommertsfotograafia alaliik, kus tehtud fotosid kasutatakse hiljem reklaamides, ajakirjades, pakenditel, menüüdes või kokaraamatutes. Professionaalne toidufoto valmib tihti ühistöö tulemusena, milles osalevad fotograaf, toidustilist, rekvisiitor, kunstiline nõustaja ja nende abilised. Reklaamis kasutatakse toidufotograafiat sageli (mõnikord ka vastuoluliselt) reklaamitud toidu, eriti kiirtoidu, atraktiivsuse või suuruse suurendamiseks. Reklaamides ja toidukauplustes kasutatakse sageli pilte toidust, et klientide tähelepanu äratada. Ühe toidupildi eesmärk on tekitada vaatajas isu. Toidufotograafia ajalugu ulatub peaaegu 200 aasta taha, olles praktiliselt sama vana kui fotograafia ise. Ühe esimese teadaoleva toidufoto, kus toit oli teemana esikohal, tegi aastal 1845 William Henry Fox Talbot. Fotol kujutati kahte korvi virsikute ja ühe ananassiga. Tolleaegsed toidufotod olid mõjutatud maalidest, millel kujutati natüürmorte. 20. sajandi alguses hakkasid toidufotod eeskuju võtma sellistest modernistlikest maalikunstnikest nagu Paul Cézanne, Henri Matisse ja Pablo Picasso. 1927. aastal lahutas Edward Steichen toidufoto maalikunstist, kui ta kasutas suhkrukuubikuid sallile mustri loomiseks. 1930. aastatel koos värvireklaami tulekuga muutus toidufoto müügiartikliks. Hakkasid ilmuma fotodega kokaraamatud. Tol ajal oli ka kombeks toidu värvierksuse säilimise nimel kuumade lampide all pihustada toidule juukselakki, asendati õllevaht seebivahuga jms. Alles 1990. aastatel muutusid toidud jälle “söödavaks”. Uue aastatuhande alguses tekkisid toidublogid ja Instagram ning tänu digitehnoloogia arengule hakkasid kõik proovima järjest paremaid toidupilte teha. Toidustilisti ülesanne on muuta toit atraktiivseks pildistamise jaoks. Toidustilistid on tihti heade teadmistega toiduvalmistamisest, toitude toiteväärtusest, kokandustehnikatest, leidlikud poodlejad ning lisaks loomingulised. Hea toidufoto tegemiseks läheb vaja naturaalset valgust, katsetada erinevaid pildistamisnurki, palju silmapaistvaid värve ja huvitavaid taustu. Kasutage suuremat ja väiksemat ISO (kaamera valguse teravus). Eestis on toidufotograafiat viljelenud näiteks Anna Tsachurina, Katrin Press , Ragne Värk ja Tuuli Mathisen . Manna/Moss, Chapter 4 Bhasin, Kim (10 January 2012). "Look At The Shocking Difference Between Fast Food Ads And Real Menu Items". businessinsider.com. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. november 2017. Vaadatud 2. märtsil 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Manna/Boss, Chapter 4, section "What Is a Food Stylist?" https://www.canon.ee/get-inspired/tips-and-techniques/food-photography-tips/ "Toidufotograaf | Toidustilist | Tootefograaf | Tallinn". annajpg.com. 5. september 2022. Vaadatud 7. jaanuaril 2024.{{netiviide}}: CS1 hooldus: url-olek (link) https://toidufoto.ee/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. märts 2021. Vaadatud 2. märtsil 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.artsy.net/article/artsy-editorial-food-photography-start-instagram-170-year-history/amp https://toidufoto.ee/ https://www.canon.ee/get-inspired/tips-and-techniques/food-photography-tips/ https://www.eestimessid.ee/toidufotokool Bhasin, Kim (10 January 2012). "Look At The Shocking Difference Between Fast Food Ads And Real Menu Items". businessinsider.com. Manna/Boss, Chapter 4, section "What Is a Food Stylist?" https://annajpg.com/et/toidufotograaf-ja-tootefotograaf/