laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Integraalregulaator

Integraalregulaatoris vastab igale reguleeriva (sisend)signaali hälbele kindel reguleeritava (väljund)signaali muutumise kiirus. (Joonis 1.) y = k I ∫ 0 t x d t = 1 T I ∫ 0 t x d t {\displaystyle y=k_{I}\int _{0}^{t}x\,dt={\frac {1}{T_{I}}}\int _{0}^{t}x\,dt} . kus kI on integraalregulaatori võimendustegur, TI – integreerimisajakonstant. k I = 1 T I {\displaystyle k_{I}={\frac {1}{T_{I}}}} . Arvregulaatori korral tuleb pidev aeg t asendada diskreetse väärtusega n, mis kujutab endast järjestikuste ajaintervallide Δt järjekorranumbrit. Integraal-arvregulaatori väljundfuktsioon on y [ n ] = k I ∑ i = 0 n = 1 ( x s [ i ] − x t s [ i ] ) {\displaystyle y[n]=k_{I}\sum _{i=0}^{n=1}(x_{s}[i]-x_{ts}[i])} . Reguleeriva signaali muutumine kestab seni, kuni esineb sisendsignaali hälve. I-regulaatoriga süsteemis ei teki mõõtmisviga. Regulaatori ülekandefunktsioon avaldub seosega W r ( p ) = 1 T I p {\displaystyle W_{r}(p)={\frac {1}{T_{I}p}}} . Sisendis tekkinud signaali hälve võimendatakse ja muudetakse täiturmehhanismi abil reguleerimisseadme liikumiseks. Liikumiskiiruse määravad ära sisendsignaali hälbe suurus (Joonis 1.) ja häälestussuurus TI . Integraalregulaatorit kasutatakse iseseisva regulaatorina harva, tavalisealt kasutatakse seda koos proportsionaalregulaatoriga — saame PI-regulaatori või koos prpportsionaal ja diferetsiaalregulaatoriga — saame PID-regulaatori. Liiske, Matti. Sisekliima, Tartu: Eesti Põllumajandusülikooli kirjastus, 2002. 188 lk.
Diferentsiaalregulaator

Diferentsiaalregulaatori väljundsignaal y on avaldatav seosega y = T D d x d t {\displaystyle y=T_{D}{\frac {dx}{dt}}} . kus TD on diferentsiaalregulaatori ajakonstant, x-sisendsignaal. Väljundsignaal y on võrdeline sisendsignaali hälbe muutumise kiirusega, seetõttu väljundsignaal ei sõltu sisendi absoluutväärtusest. Kuni sisendsignaal püsib muutumatuna, puudub regulaatori väljundis D-komponent, viimane tekib ainult sisendsignaali muutuse korral. Diferentsiaalregulaatoriga ei saa hälvet kõrvaldada, ta ei saa olla iseseisvaks regulaatoriks ja teda kasutatakse koos P- või I-regulaatoriga. Juhtimissüsteemides kasutatakse kõige enam mitme elementaarregulaatori paralleeltööd. Nii on soojusprotsesside reguleerimisel enam kasutatavad PI-regulaatorid või PID-regulaatorid. Liiske, Matti. Sisekliima, Tartu: Eesti Põllumajandusülikooli kirjastus, 2002. 188 lk.
Astmevaheldus

Astmevaheldus on häälikuvaheldus, mis on iseloomulik läänemeresoome, saami ja samojeedi keeltele. Astmevahelduse puhul esineb sama sõna tüves käänamisel või pööramisel häälikuvaheldus. Eesti keele astmevaheldus jaguneb laadi- ja vältevahelduseks. Laadivahelduse puhul vahelduvad sõna tüves häälikud, nt leib - leiva, vältevahelduses aga nende välde, nt katta, katan. EKSS
Latiiv

Latiiv (lühend lat) on kääne, mis väljendab liikumist sihtkohta. Latiiv esineb tihti Uurali keeltes ja see oli üks Uurali algkeele käänetest. Latiiv esineb siiani paljudes uurali keeltes, näiteks soome, ersa, mokša ja niidumari keeles. Lisaks esineb latiivi ka Dagestani keeltes, nagu dido, bežta ja hvarši keel, ning samuti võib seda leiduda kartveli keeltes, nagu lazi keel. Latiivkäänded Latiivne määrus Mäkinen, Panu. [www.users.jyu.fi. "Finnish Grammar - Adverbial Cases"]. University of Jyväskylä. {{raamatuviide}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend)
Marius Järvi

Marius Järvi (sündinud 1. septembril 1981 Tallinnas) on eesti tšellist. Tšellomänguga hakkas Marius Järvi tegelema nelja-aastaselt. 1987. aastal astus ta Tallinna Muusikakeskkooli Laine Leichteri tšelloklassi. 1995. aastast õppis Lahtis Päijät-Häme konservatooriumis Jouko Paavola käe all. 2000. aastal alustas ta õpinguid Sibeliuse Akadeemias professor Martti Rousi juhendamisel. 1989. aastal saavutas Marius Järvi III koha rahvusvahelisel noorte tšellistide konkursil Tšehhoslovakkias (Usti nad Orlicis), 1995. aastal I koha Vabariiklikul noorte keelpillimängijate konkursil ning 2002. aastal peaauhinna Eesti noorte interpreetide konkursil “Con Brio”. Seitsmel korral on ta osa võtnud maailma ühest suuremast tšellofestivalist Kronbergis Saksamaal. Järvi on end täiendanud selliste rahvusvaheliselt tunnustatud tšellistide meistriklassides nagu F. Helmerson, D. Geringas, A. Noras, M. Tchaikovskaja, G. Hoffmann, M. Ylönen, J.-E. Gustafsson, H. Kiiski, R. Cohen, T. L Thedeen, T. Hanhinen. Marius Järvi on esinenud solisti ja kammermuusikuna paljudes Euroopa maades (Saksamaal, Belgias, Hispaanias, Portugalis, Rootsis, Tšehhis, Soomes jm). Ta on esinenud solistina Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri, Tallinna Kammerorkestri, Turu Filharmooniaorkestri, Järvi Festivaliorkestri, Pärnu Linnaorkestri ja teiste ees dirigentide Neeme järvi, Paavo Järvi, Risto Joost, Paul Mägi, Tibor Boganyi, Atso Almila, Anu Tali ja Kaisa Roose juhatusel. Järvi on kaasa teinud ka muusikaplaadistustel, sealhulgas solistina plaatidel “Urkutaikuri” (2001), Rene Eespere Tšellokontsert "Concertatus Celatus" pühendusega Marius Järvile jm. Sügisel 2000 ilmus Marius Järvi esimene sooloplaat “Via” koostöös maailmakuulsa organisti Kalevi Kiviniemiga. Aastatel 2005–2013 töötas Marius Eesti Riiklikus Sümfooniaorkestris tšellistina. Ta on ka orkestrite Hulencourt Soloists Chamber Orchestra ja Järvi Festivaliorkestri liige. Alates 2014 aastast on ta rahvusooperi Estonia orkestri tšellist ning töötab õpetajana VHK Muusikakoolis. Marius Järvi kuulub ka kammermuusikaansamblitesse Järvi Instrumentalists ja Estonian Cello Ensemble. Tema vanemad on Teet Järvi ja Mari Järvi, vanaisa Vallo Järvi ja vanaonu Neeme Järvi. Aastal 2020 abiellus ta oboemängija Ingely Laiv-Järviga. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] Eesti interpreedid: Teet ja Marius Järvi, ERR, vaadatud 10. mai 2017 Artur Kapp, Andate religioso, Marius Järvi tšello ning Kalevi Kiviniemi orel., Marius Järvi Youtube, 24. veebruar 2015
SunStroke Project

SunStroke Project on Moldova muusikatrio, kuhu kuuluvad laulja Sergei Jalovitski, viiuldaja ja laululooja Anton Ragoza ja saksofonist Sergei Stepanov. Triole andis nime Anton Ragoza, mil ta töötas ta kord sõjaväeteenistuse ajal Sergei Stepanoviga välitingimustes ja sai päikesepiste (inglk sunstroke – 'päikesepiste'). Trio esindas koos Olia Tiraga Moldovat 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Oslos lauluga "Run Away", millega saadi finaalis 22. koht. 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis esindas SunStroke Project Moldovat lauluga "Hey, Mamma!". Laul saavutas 374 punktiga kolmanda koha, mis on Moldova kõigi aegade parim tulemus Eurovisiooni lauluvõistlusel. SunStroke Project kandideeris Eurovisiooni lauluvõistlusele ka 2015. aastal, mil Moldova eelvoorus esitati koos Michael Raga laul "Day After Day" ja saadi kolmas koht. 2010. aasta Eurovisioonil laulus "Run Away" Sergei Stepanovi esitatud saksofonisoolo on internetis meemina laialt levinud. "Sunstroke project – новая волна в музыкальной культуре". allfun.md. 23.12.2009. Vaadatud 9.5.2017 "Is this guy the Web's new rickroll?". CNN. 2.10.2010. Vaadatud 9.5.2017 Koduleht
PISA-test

PISA (Program for International Student Assessment) on Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) rahvusvaheline õpilaste õpitulemuslikkuse hindamisprogramm. PISA-testiga hinnatakse 15-aastaste koolilaste teadmisi ja oskusi funktsionaalses lugemises, matemaatikas ja loodusteadustes. Esimene PISA-test tehti 2000. aastal ning on korratud iga kolme aasta järel . Esimeses PISA-testis osales õpilasi 32 riigist ning testi pearõhk oli lugemisel. Alates 2006. aastast on PISA-testist osa võtnud ka Eesti. 2006. aastal, mil tähelepanu oli suunatud loodusteadustele, osales PISA-testis kokku üle 400 000 õpilase 57 riigist. 2015. aastal osales 72 riiki ja majanduspiirkonda, enam kui poole miljoni õpilasega, Eestist osales ligi 6000 noort. Kokku osales PISA-testis 2015. aastal 540 000 õpilast 72 riigist ning parima tulemuse saavutasid Singapuri õpilased. PISA-testi eesmärk on hinnata õpilaste kompetentsust, mis aitab neid koolile järgnevas elus aktiivselt osaleda ja hindab õpilaste suutlikkust rakendada oma oskusi ja teadmisi elulistes situatsioonides. Näiteks funktsionaalses lugemises selgitatakse õpilase oskust teavet hankida, hinnata, diagramme lugeda, leida seoseid tekstis, tõlgendada, järeldada jne. PISA uuringuga püütakse mõõta, kui hästi on noored omandanud teadmisi ja oskusi, mis on vajalikud edukate ühiskonnaliikmetena toimimiseks. PISA hindab õpilaste teadmisi ning soovib, et õpilasted ise hindaksid oma õpimotivatsiooni, iseendaga seotud arvamuste ja oma õpistrateegiate kohta. Riikidele antakse kindlad juhised, kus määratakse millistel tingimustel peab õpilasi valima ja mis tingimustel võib välja jätta. Rahvusvahelise uurimuse paikapidavuse jaoks on väga tähtis, et iga osalev riik peab rangelt kinni valimile esitatavatest nõuetest. 2015. aastal oli Eesti valimiks 5587 noort, kellest 2788 olid tüdrukud ja 2799 poisid, kokku 206 koolist. 78% õpilastest sooritas testi eesti ja 22% vene keeles. PISA programmi juhib Pariisis asuv OECD sekretariaat ning prioriteedid paneb paika liikmesriikide esindajatest koosnev PISA Ülemkogu. Testi korraldamise eest hoolitseb rahvusvaheline konsortsium, kuhu kuulusid erinevad organisatsioonid, kes vastutasid uuringu eri etapi eest - valimi koostamise ja testi korraldamise eest, testide lingvistilise kontrolli korraldamise ja nende originaalile vastavuse kontrollimise eest, küsimustike koostamise jne eest. Eesti osalemise PISA uuringus otsustab ja uuringut rahastab Haridus- ja Teadusministeerium, testi on läbi viinud Sihtasutus Innove. PISA [1]Haridus- ja teadusministeerium [2]SA Innove [3] PISA programm https://www.oecd.org/education/singapore-tops-latest-oecd-pisa-global-education-survey.htm [4] PISA 2015 PISA tutvustus Mida arvavad lapsed uuringust
Järvi Instrumentalists

Järvi Instrumentalists on Eestist pärit instrumentalistidest koosnev ansambel, mille liikmeteks on viis õde-venda maailmakuulsast Järvide dünastiast. Ansambli koosseisu kuuluvad Miina Järvi (viiul), Martin Järvi (viiul), Madis Järvi (vioola), Marius Järvi (tšello) ja Mihkel Järvi (klaver). Tegemist on ainsa professionaalse keelpillikvartetiga Eestis, kus musitseerivad koos üksnes ühe pere liikmed. Ansambli liikmed on esinenud nii solistina, duona, triona, keelpillikvartetina kui ka klaverikvintetina. Pere isa on tšellist Teet Järvi ja ema pianist Mari Järvi. Vanaisa oli Järvide dünastia alusepanija dirigent Vallo Järvi. Vanaonu on dirigent Neeme Järvi. Vertigo Music Koduleht Tšellist Teet Järvi sünnipäevakontserdil musitseeris seitse Järvide dünastia muusikut Järvi Instrumentalists esinemas Tallinn Music Weekil, Flickr, 1. aprill, 2016 Niguliste kirikus astuvad lavale viis Järvit, ERR, 1. aprill 2016 Intervjuu Leigo Järvemuusikal, Youtube, 5. august 2016 Järvid sõidavad hiinlaste kõrvu rõõmustama. Postimees, 12. mai 2017 Leigo Järvemuusika juubelikava avavad Järvi Instrumentalists ja väike Oliver
Agentuur

Agentuur on agendi ülesandeid täitev asutus, asutuse kohalik esindus. ajakirjandusele uudiseid, informatsiooni hankiv organisatsioon, (luure)agentide võrk, nende organisatsioon. muusikaagentuur reklaamiagentuur modelliagentuur luureagentuur Eesti Artistide Agentuur Eesti Teatri Agentuur Maailma Antidopingu Agentuur VERTIGO MUSIC EE[alaline kõdulink] ÕS 2013 EKSS
Järvide suguvõsa

Järvide suguvõsa, tuntud ka kui Järvide dünastia, on maailmas kõige tuntum Eestist pärit muusikute suguvõsa, millele pani aluse dirigent Vallo Järvi. Vallo Järvi vend dirigent Neeme Järvi ning tema pojad Paavo Järvi ja Kristjan Järvi ning tütar Maarika Järvi Vallo Järvil on kaks poega: Andrus Järvi ja Teet Järvi. Teet Järvil on koos abikaasa ning pianist Mari Järviga viis muusikust last: Marius Järvi, Miina Järvi, Mihkel Järvi, Madis Järvi ja Martin Järvi. Tšellist Teet Järvi sünnipäevakontserdil musitseeris seitse Järvide dünastia muusikut, Eesti Päevaleht, 21. aprill 2018 Leigo järvedel kõlas laupäeval suurejooneline Järvi-muusika, Eesti Päevaleht, 4. august 2008 Järvimuusika, ERR arhiiv, 2009 Järvide peres kõlab elav muusika unelaulukski, Postimees, 31. juuli 2012 Dünastia. Perekond Järvi, ERR, 2. oktoober 2016
Mõla

Mõla on ühelabaline tullita aer. Mõla kasutatakse näiteks kanuuga, süstaga, ruhega, haabjaga sõitmisel. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus, 1981. Lk 10
Torila ots

Torila ots on Pärnu maakonnas Pärnu linnas asuva Pootsi neeme lõunatipp. Otsa koordinaadid on 58° 14′ N, 24° 7′ E.
Lihula Muusikapäevad

Lihula Muusikapäevad on alates aastast 2009 toimunud rahvusvaheline klassikalise muusika festival Lihulas. Festivali korraldajad ja eestvedajad on viiuldaja Miina Järvi ja pianist Mihkel Järvi. Aastal 2014 külastas festivali avakontserti ka endine Soome president Tarja Halonen. Koduleht Lihula muusikapäevade avakontserti külastas Tarja Halonen Lihulas käib klassikalise muusika festival
Muhu

Muhu on saar Saare maakonnas. Pindalaga 204,86 km² on see suuruselt kolmas saar Eestis. Muhu saar kuulub koos teda ümbritsevate laidudega Muhu valla koosseisu. Saaremaaga ühendab Muhu saart Väikese väina tamm. Kuivastu sadama ja mandri vahel liiguvad parvlaevad, kuid talvel võib üle Suure väina viia ka jäätee. Suuremad laiud Muhu kõrval on Kõinastu laid, Kesselaid ja Viirelaid. Saare järgi on nime saanud siluri Jaagarahu lademe Muhu kihistu. Muhu saar on suur kaljuvoor. Aluspõhi koosneb valdavalt Jaagarahu lademe dolomiidist, põhjarannikul avaneb Jaani lademe dolomiitmergel. Aluspõhjalised lavad ja kõrgendikud küündivad kuni 25 m üle merepinna. Taimkatet ilmestavad lootaimekooslused, rohkesti esineb põõsastikke, eelkõige kadastikke, vähem sarapikke. Leidub lagedaid looniite, suhteliselt vähe on säilinud loometsi. Saare metsasus on umbes 31%. Muhu põhjaosas asuvad Seanina (saare põhjatipp) ja Tammiski nukk (loodetipp). Nende vahele jääb väiksem Lepanina. Kõinastu laiu poole eendub Võrgusääre nukk, mis madala veetaseme korral jätkub Kõinastu leena. Kesselaiu vastas asub Püssinina. Muhu lõunatipp asub Ahenda poolsaarel Suurlaiu juures. Teised neemed on Vanasillanukk, Luutsenukk, Villema nina, Paljaslao nukk, Koeranina, Adjanina, Üllissaare nina, Kalama nina. Muhu saare kujunemine algas 440 miljonit aastat tagasi korallkaljude kerkimise tulemusena. Esimesed inimesed asusid sinna elama 2500 aastat eKr. 13. sajandi alguses vallutasid Muhu saare mandrilt üle jää tulnud ristirüütlid. Kuni 16. sajandi keskpaigani kuulus saar Saare-Lääne piiskopkonnale. Liivi sõja alguses kuulus saar koos teiste endiste piiskopkonna aladega Taanile. Pärast Liivi sõda jäi saar Rootsi võimu alla, pärast Põhjasõda aga Venemaa keisririigile ja kuulus Kuressaare kreisiga Liivimaa kubermangu. 1894. aastal hakati ehitama Muhu saart Saaremaaga ühendavat Väikese väina tammi. Tamm avati 27. juulil (vkj 15. juulil) 1896. Algul nimetati see Liivimaa kuberneri Mihhail Zinovjevi auks Zinovjevi tammiks (Sinowjewi tamm). 1918. aastast kuulub saar Eesti Vabariigile. Teise maailmasõja ajal ja pärast seda oli see okupeeritud Nõukogude Liidu poolt. Lühikest aega teise maailmasõja ajal oli ka Saksamaa võimu all. 1991. aastal Nõukogude okupatsioon lõppes. Muhu Muuseum Muhu kirik Mõega küla Koguva sadam Andruse talu tuulik Koguva küla Hansu talu saun Saksa 1932/1933. aasta filmis "Das Meer ruft" toimub tegevus Muhu saarel. Muhu kihelkond Muhu murrak Muhu Muuseum Muhu radaripost Rahvaloenduse tulemused näitavad asustatud saarte arvu kasvu. Statistikaamet, 9. jaanuar 2013. Muhu Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 26. mail 2019. "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2020. Vaadatud 15. septembril 2020. Mihkel Kampmann: Koolilugemise raamat II: 112. Kuresaare maakond, lk. 147 "Das Meer ruft" European Film Gateway kodulehel Ago Rullingo, "Muhumaa: loodus, aeg, inimene" (ülevaateteos). Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2001, 664 lk Muhu Turismi Assotsiatsioon Suur reisiväljaanne valis Eesti saare üheks maailma rahustavaimaks paigaks, Postimees, 7. august 2017
Türi Kevade Kool

Türi Kevade Kool (varasem Türi Toimetulekukool) on erikool Türil, kus õpetatakse mõõduka ja raske vaimse alaarenguga õpilasi. See on ainus erikool Järvamaal. Kool asub kunagises Türi Paberivabriku töölismajas, aadressil Vabriku puiestee 12. Türi Kevade Koolis õpivad nii Järvamaalt kui ka kaugematest maakondadest pärit vaimupuudega lapsed. Kool alustas oma tegevust 1989. aastal Türi Abikoolina, mil koolis õppisid kerge vaimse puudega õpilased. 1991. aastal avati lisaks klass mõõduka ja raske vaimse puudega õpilastele ning alates 1993. aastast õpetati Türi Abikoolis ainult mõõduka ja raske vaimupuudega lapsi. Türi Abikool ja Paide tugikodu Pihlakas liideti 1997. aastal ning sestpeale kandis kool nime Türi Toimetulekukool. 2010. aastal sai valmis õpilaskodu, tänu millele saab kool vastu võtta ka liitpuudega lapsi. 1. jaanuarist 2020 on kooli nimi Türi Kevade Kool. "Ajalugu". Türi Toimetulekukool. Originaali arhiivikoopia seisuga 21.06.2017. Vaadatud 10.5.2017. Tiina Oraste (8.9.2010). "Türi Toimetulekukool sai õpilaskodu". Järva maavanema Tiina Oraste blogi. Vaadatud 10.5.2017. Merili Nikkolo (14.10.2009). "Toimetulekukool ehitab viie miljoni krooniga uue õpilaskodu". Järva Teataja. Vaadatud 10.5.2017. Türi Toimetulekukool muutis nime. Teade Türi Valla kodulehel (vaadatud 04.01.2020). Türi Kevade Kooli koduleht
Lõhnav kummel

Lõhnav kummel ehk ubinhein (Matricaria discoidea) on korvõieliste sugukonda kuuluv üheaastane rohttaim. Õisiku värv on rohekaskollane, puudub keelõis. Õisikupõhi on seest õõnes. Lõhnav kummel on ravimtaim. Mõningate allikate põhjal sobib ainult välispidiseks kasutamiseks. Sellel taimel on väga tugev lõhn, sellepärast teda kasutatakse ka putukate peletamiseks. Õitseb juunist septembrini. Lõhnava kummeli kodumaaks peetakse Kirde-Aasiat. 1838. aastal mainis prantsuse botaanik A. P. De Candolle oma kirjeldustes lõhnava kummeli päritolupaigana Californiat. Seejärel kohati lõhnavat kummelit ka Berliinis ja Uppsalas. Pärast seda on lõhnav kummel kiiresti levinud ning tänapäeval leidub teda paljudes maades. Eestis leiti seda esmakordselt 1857. aastal Tartust. Lõhnav kummel kasvab õuedel, jalgteedel, tallatud kohtades ja mererannal. Eestis on sage taim. Lõhnava kummeli kõrgus võib varieeruda, kuid tavaliselt ei ületa 30 cm. Tema vars on püstine, harunev ning tihedalt kaetud lehtedega. Lehed on kaheli- või kolmelisulgja labaga liitlehed. Lühikestel raagudel asetsevad korvõisikud, mille läbimõõt on 5–8 mm. Õisikupõhi kuhikjas, õõnes. Õisikul on ka üldkatis. Seemnis on ruljas ning tema sisemisel küljel on kolm madalat ribi. Droogi keemilisse koostisse kuuluvad: eeterlik õli, flavonoidid, kumariinid ja tanniinid. Lõhnav kummeli õisikuid klassifitseeritakse seskviterpenoide sisaldavate droogide hulka. Droogis leidub 0,5% eeterlikke õlisid: farneseeni, cis- ja trans-en-in-bitsükloeetrit (oluliselt rohkem kui teekummelis; spasmolüütilise toimega), bisabolooli (vähem kui teekummelis). Erinevalt teekummelist ei sisalda lõhnav kummel põletikuvastast eeterlikku õli hamasuleeni. Toime seisukohalt on veidi vähem olulised droogis sisalduvad flavonoidid, tanniinid ja kumariinid. Droogiks on taime õisikud. Neid korjatakse õitsemise alguses. Toimelt on droog silelihaste spasme lõõgastav (eriti seedekulglas) ning põletiku- ja kõhupuhitusevastane. Droogi seespidiselt tarvitades ilmneb spetsiifiline toime seedekulglale: see aitab spastilise kõhuvalu, kõrvetiste ja seedeelundkonna põletike korral. Välispidiselt kasutatakse ka naha- ja limaskesta põletike ning halvasti paranevate haavade korral. Rahvameditsiin kasutab droogi higierituse ja rinnapiima tekke soodustamiseks. Vastunäidustuseks ülitundlikkus. Ain Raal. "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia" lk 189 Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010. Татьяна Ильина. "Большая иллюстрированная энциклопедия лекарственных растений", Москва, Эксмо 2015 Carl-Fredrik Lundevall, Gebbe Björkman. "Põhjamaa õistaimed", Varrak 2007 "EFloora"[alaline kõdulink], Lõhnav kummel. Zooloogia ja Botaanika Instituut. "Taimede määraja", Tallinn, Valgus, 1966 Ain Raal „Farmakognoosia“, lk 299 Tartu Ülikooli Kirjastus, 2010  Lõhnav kummel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Sissekanne Ameerika Ühendriikide Põllumajandusministeeriumi andmebaasis
Põhja-Makedoonia denaar

Põhja-Makedoonia denaar (ISO-4217 kood MKD, makedoonia keeles Македонски денар) on Põhja-Makedoonia rahaühik. See jaguneb 100 deniks. Põhja-Makedoonia denaari sümbol on ден. Makedoonia kuulutas välja iseseisvuse 8. septembril 1991. Makedoonia Keskpank moodustati 26. aprillil 1992. Makedoonia denaar võeti kasutusele 26. aprillil 1992 kursiga 1 Makedoonia denaar = 1 Jugoslaavia dinaar. Mais 1993 vahetati vanad denaarid uute vastu kursiga 100:1. Käibel on mündid väärtusega 50 deni, 1, 2, 5 ja 10 denaari ning pangatähed väärtusega 10, 20, 50, 100, 200, 500, 1000, 2000 ja 5000 denaari. Denaari kurss 2. mail 2017 oli 1 euro = 61,448 MKD.
Evansville

Evansville on linn Indiana osariigis Ameerika Ühendriikides, Vanderburghi maakonna halduskeskus. Asub Ohio jõe ääres. Linnas elas 2010. aasta rahvaloenduse järgi 117 429 inimest. See on Indiana suuruselt kolmas linn ning Lõuna-Indiana majandus- ja kultuurikeskus. 82% linna elanikest on rassiliselt kuuluvuselt valged. 1960. aastal oli linna elanike arv 141 543. Alates 1960. aastatest on elanike arv olnud languses. Evansville'is asub nelja New Yorgi börsil noteeritud ettevõtte peakontor: Accuride, Berry Global, Springleaf ja Vectren. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Koduleht
Tiiu Kaarlõp

Tiiu Kaarlõp (esinejanimega räppar Tiiu, sündinud 21. septembril 1988) on Eesti räppmuusik. Lõpetas 2007. aastal Rakvere eragümnaasiumi. Kooliajal õppis ka kahes Rakvere kunstikoolis. 10-aastaselt hakkas käima Vinni-Pajusti tallis ratsutamas. "Tuult tiibadesse , tänavused koolilõpetajad Lääne-Virumaal!". Virumaa Teataja. 28.06.2007. Vaadatud 29.01.2023. Devaney, Kärt (16.09.2016). "Räppar Tiiu: "Muusika on minu teekond"". Virumaa Teataja. Vaadatud 29.01.2023.
Pereslavli rajoon

Pereslavli rajoon (vene keeles Переславский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Pereslavl-Zalesski linn (ei kuulu Pereslavli rajooni koosseisu). Rajoon piirneb põhjas Uglitši ja Borissoglebski rajooniga, kirdes Rostovi rajooniga, idas ja lõunas Vladimiri oblastiga, edelas Moskva oblastiga ning läänes Tveri oblastiga. Rajooni pindala on 3108 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 352. 2002. aastal oli elanikke 22 576 ja 1989. aastal 28 232. Pereslavli rajoonis on 310 asustatud punkti, mis kuuluvad kolme külaasunduse koosseisu. 26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
Lembit Türnpuu

Lembit Türnpuu (30. juuni 1934 – 5. mai 2017) oli eesti kasvatusteadlane. 1949. aastal lõpetas ta Suuremõisa kooli. 1957. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi füüsikaõpetaja kutsega. Aastatel 1968–1970 oli ta Tallinna 46. Keskkooli direktor. 1970. aastast oli ta Tallinna Haridusosakonna juhataja. 1980. aastal sai ta Leningradi Pedagoogikateaduste Akadeemias pedagoogikateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Распорядительная деятельность района как средство управления школами". Hiljem töötas ta eri perioodidel Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppeprorektori, Tallinna Pedagoogikaülikooli kasvatusteaduskonna dekaani, andragoogika õppetooli professori ja täiendõppekeskuse juhatajana. 1995. aastast emeriitprofessor. Aastatel 1995–2000 oli ta Estonian Business Schooli professor-konsultant. 1985 – Eesti NSV teeneline haridustöötaja 1996 – Bengt Gottfried Forseliuse medal "Suuremõisa Kooli ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. juuni 2007. Vaadatud 27. juunil 2022. E-kataloog ESTER. Тюрнпуу, Лембит. Распорядительная деятельность районо как средство управления школами: автореферат кандидата педагогических наук. Ленинград: Академия педагогических наук, 1980 Tallinna Ülikool. In memoriam Lembit Türnpuu[alaline kõdulink] Alas, R., Ennulo, J., Türnpuu, L. (2006) Managerial Values in the Institutional Context. Journal of Business Ethics, 65/3, 269–278 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Türnpuu, Lembit – Tallinna Haridusosakonna juhataja (1970) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tallinna Pedagoogikaülikooli emeriitprofessor Lembit Türnpuu (1996)