laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Armstrongi piir

Armstrongi piir on kõrgus, kus atmosfäärirõhk on nii madal (0,0618 atmosfääri või 6,3 kPa (47 mmHg)), et vesi keeb inimkeha normaaltemperatuuril (37,0 °C). Mõiste on nimetuse saanud USA sõjalenduri ja arsti Harry George Armstrongi järgi. Maal on selle piiri kõrguseks 18–19 km. Kui inimene ei kanna skafandrit, siis Armstrongi piiril ja sellest kõrgemal hakkavad tema väliskeskkonnale avatud kehavedelikud keema. Sellised kehavedelikud on sülg, silmi niisutavad pisarad ja kopsualveoole niisutavad vedelikud (veri ei hakka keema). Seetõttu ei püsi ka hapnikumaski kandev inimene sel kõrgusel elus üle viie minuti. Geoffrey A. Landis. "Human Exposure to Vacuum". Geoffrey A. Landis. Viidatud 05.02.2016. NASAexplores Glossary veebisaidil web.archive.org
Moonalao tänav (Narva)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Moonalao tänav on tänav Narva vanalinnas. Algab Kraavi tänavast, ristub Hariduse ja Vaeselapse tänavaga ning lõpeb Vestervalli tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 185 meetrit. 1912. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi Magasini tänav, 1927. aasta linnaplaanil Moonalao tänav. Pärast Teist maailmasõda kandis tänav aastast 1952 nime V. Majakovski tänav (улица им. В. Маяковского) vene luuletaja Vladimir Majakovski järgi. 11. mail 1994 taastati linnavalitsuse otsusega Moonalao tänava nimi. Svetlana Andrejeva. Narva tänavad 17.-21. sajandi linnakaartidel.– Narva Muuseumi Toimetised, nr 7, 2007, lk 108-127. Narva tänavanimed
Põlgaste vald

Põlgaste vald (saksa keeles Pölks) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Põlgaste külas. 1892 liideti Põlgaste vallaga Sõreste vald. 1939. aasta vallareformiga jagati vald ja moodustati Erastvere, Põlgaste, Kõlleste, Kooraste ja Sõmerpalu vallast Kanepi vald, Aleksandri ja Põlgaste vallast moodustati Laheda vald ning Peri, Koiola, Kiuma ja Põlgaste vallast moodustati Põlva vald. Põlgaste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.03.2016) 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Maa-ameti kaardirakendused Põlgaste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Omakapitali tootlus

Omakapitali tootlus (sageli lühend ROE ingliskeelsetest sõnadest return on equity, kasutatakse ka omakapitali rentaablus) näitab lihtaktsionäride omakapitali tulumäära. See mõõdab, kui tõhusalt ettevõte toodab tulu omakapitalist ehk netovaradest. ROE näitab, kui hästi ettevõte tulusid kasvatab investeeringuid kasutades. Üldiselt peetakse heaks ROE määraks 15–20%. R O E = kogutulu aktsionäride omakapital {\displaystyle \mathrm {ROE} ={\frac {\mbox{kogutulu}}{\mbox{aktsionäride omakapital}}}} ROE protsendi saab jagades eelarveaasta puhastulu (pärast eelisaktsiate dividende ja enne lihtaktsiate dividende) omakapitali kogusummaga. Samuti, nagu teiste finantssuhtarvudega, siis eelkõige aitab ROE võrrelda sama äriharu ettevõtteid. Kõrge ROE ei oma otseseid eeliseid. Aktsiahindu kujundab peamiselt kasum aktsia kohta, seega 20% ROE-ga ettevõtte aktsia on kaks korda kallim 10% ROE-ga ettevõtte aktsiast. Madal ROE on parem, kui tulud reinvesteeritakse ettevõtte kasvu. Samuti võib madal ROE näidata, et ettevõte maksab lihtaktsionäridele dividende, või dividendida ja reinvesteerimise kooslust. ROE on vähem oluline, kui raha ettevõtte kasvu ei reinvesteerita. Jätkusuutliku kasvumudeli kohaselt aeglustab dividendide maksmine tulude kasvu. Kui dividendide maksmine on 20%, siis kasv on 80% (ROE määrast). Kasv väheneb, kui tulusid kasutatakse aktsiate tagasiostuks. Kui aktsiate ostuhind erineb raamatupidamislikust väärtusest (x korda raamatupidamislik väärtus), siis tulude kasv väheneb samaväärselt (ROE/x). Uute investeeringute tulusus ei pruugi ühtida olemasoleva ettevõtte tulususega. Tuleb esitada küsimus "kuidas ettevõte tulu teenib?" ROE arvestatakse vaadeldes ettevõtet tervikuna. Kuna aktsiate väljastamine ja tagasiostmine muudab pilti, võib investor väärtust aktsia kohta arvestada erinevalt. DuPonti võrrand ehk strateegiline tulumudel on levinud meetod, kuidas ROE jagada kolmeks tähtsaks osaks. ROE on iseenesest puhaskasumi marginaal korda koguvara käive korda finantsvõimendus. Näiteks kõrgem puhaskasumi marginaal tähendab, et ühe müügi kohta teenitakse rohkem tulu, mis omakorda tähendab kõrgemat ROE-d. Samamoodi, kõrgem koguvara käive tähendab, et ettevõte teenib omakapitale pealt rohkem tulu, mis jällegi tähendab kõrgemat ROE määra. Kolmandaks, kõrgema finantsvõimendusega ettevõte kasutab rohkem võlgu ja vähem varasid. Finantsvõimendus on vähem tulus, kui see kasvab, sest see tähendab kõrgemat maksevõimetuse ohtu. Seega, liiga suured võlad suurendavad võla maksumust. Et seda kompenseerida, tõstab suurem võlg ROE-d ainult juhul, kui võla varade tootlus ületab võla intressimäära. R O E = puhaskasum müük × müük koguvara × koguvara aktsionäride omakapital {\displaystyle \mathrm {ROE} ={\frac {\mbox{puhaskasum}}{\mbox{müük}}}\times {\frac {\mbox{müük}}{\mbox{koguvara}}}\times {\frac {\mbox{koguvara}}{\mbox{aktsionäride omakapital}}}} "Profitability Indicator Ratios: Return On Equity", Richard Loth Investopedia http://www.answers.com/topic/return-on-equity Answers.com Return on Equity Bodie, Kane, Markus, "Investments"
Erastvere vald

Erastvere vald (saksa keeles Errestfer) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Vallamaja asus tänapäevae Erastvere küla aladel. 1894 liideti Erastvere vallaga Vana-Piigandi vald. Erastvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.03.2016) Maa-ameti kaardirakendused Erastvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kõlleste vald (Kanepi kihelkond)

Kõlleste vald (saksa keeles Köllist; ka Krootuse vald) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Vallamaja asus Krootuse külas. 1892 liideti Kõlleste vallaga Heisri ja Karaski vald. Kõlleste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.03.2016) Maa-ameti kaardirakendused Kõlleste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Sõmerpalu vald (Urvaste kihelkond)

Sõmerpalu vald (saksa keeles Sommerpahlen) oli vald Võrumaal Urvaste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Vallamaja asus Osula külas. 1867 liideti Sõmerpalu vallaga Peetrimõisa vald. Sõmerpalu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.03.2016) Maa-ameti kaardirakendused Sõmerpalu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Putkaste vald

Putkaste vald (saksa keeles Putkas) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890, mil see liideti Martna vallaga. Valla alal asus Putkaste mõis. Putkaste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.03.2016) Putkaste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Haeska vald

Haeska vald oli kahe Eesti endise valla nimi: Haeska vald, vald Martna kihelkonnas Haeska vald, vald Valjala kihelkonnas
Rõude vald

Rõude vald (saksa keeles Ruhde; enne 1890 Suure-Rõude vald (saksa keeles Gross-Ruhde)) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1896 ja seejärel liideti see Martna vallaga[viide?]. 1890 liideti Rõude vallaga Väike-Rõude vald. Rõude vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.03.2016) Rõude vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Jõgisoo vald

Jõgisoo (Jõgisuu) vald (saksa keeles Joeggis) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris aastatel 1866–1939. Vallamaja asus tänapäeva Liivi küla aladel. 1890 liideti Jõgisoo vallaga Liivi vald ja 1893 Patsu vald. 1939. aasta vallareformiga liideti Jõgisoo vald uue Kullamaa vallaga. Jõgisoo vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.03.2016) Maa-ameti kaardirakendused Jõgisoo vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vihterpalu vald

Vihterpalu vald (saksa keeles Wichterpall) oli vald Harjumaal Risti kihelkonnas. Vallamaja asus Änglema külas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja uuesti 1893–1939. Ajavahemikul 1890–1893 oli Vihterpalu vald liidetud Nõva vallaga. Maa-ameti kaardirakendused Vihterpalu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.03.2016) Vihterpalu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 Vihterpalu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Narva Kreenholmi Kool

Narva Kreenholmi Kool on põhikool Narva lõunaosas Kreenholmi linnaosas aadressil Vassili Gerassimovi tänav 2. 1. septembril 1945 avati Narva 4. Algkool, mis tegutses Narva linna haigla poolhävinud hoones. 1945. aasta detsembris oli koolis 234 õpilast. Alates 1. septembrist 1949 töötas kool majas aadressil Joala tänav 24 ja alates 1. septembrist 1951 uues hoones Pargi tänaval (1953. aasta jaanuaris ümber nimetatud Vassili Gerassimovi tänaval). 12. juunil 1952 moodustati algkooli baasil 7-klassiline põhikool, 1955. aastal keskkool nimega Narva 4. Keskkool, hiljem Adolf Paugu nimeline Narva 4. Keskkool. Uute koolide avamise tulemusel muudeti kool 1. septembrist 1960 taas põhikooliks, kuid 1968. aastal uuesti keskkooliks. Alates 1994. aastast oli kooli nimi Narva Kreenholmi Kool. Aastatel 2003–2023 oli kooli nimi Narva Kreenholmi Gümnaasium. Õppekeel oli vene keel, gümnaasiumiastmes eesti keel. Kooli direktor on Irina Bahramova. "Kooli ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. aprill 2016. Vaadatud 21. märtsil 2016. Kooli koduleht
Marie Dorin Habert

Marie Dorin Habert (sündinud 19. juunil 1986 Lyonis) on Prantsusmaa laskesuusataja. Habert on olümpiavõitja ja viiekordne maailmameister. Laskesuusatamise maailmameistrivõistlustelt on Haber võitnud kokku 17 medalit. Habert lõpetas karjääri 2018. aasta 18. märtsil, päev pärast naiste teatevõistluse võitu, Oslo jälitussõidu 20. kohaga. Marie Dorin Habert on esikolmikusse jõudnud 28 korral, millest võitnud 7 (seisuga 11. märts 2017). Marie Dorin Habert IBU kodulehel (inglise)
Laura Dahlmeier

Laura Dahlmeier (sündinud 22. augustil 1993 Garmisch-Partenkirchenis) on Saksamaa laskesuusataja, kahekordne olümpiavõitja. Dahlmeier hakkas laskesuusatamist treenima 2002. aastal, esimest korda osales ta maailma karikasarjas 2012/13 hooajal. Laura Dahlmeier on individuaalarvestuses võitnud 19 maailma karikasarja etappi (seisuga 21. jaanuar 2018). Laura Dahlmeier IBU kodulehel (inglise) Laura Dahlmeier. "Über mich". laura-dahlmeier.de. Originaali arhiivikoopia seisuga 20.02.2017. Vaadatud 16.02.2017. http://www.biathlon.com.ua/profile.php?lang=eng&id=3336
László Nemes

László Nemes (sündinud 18. veebruaril 1977 Budapestis) on Ungari filmirežissöör ja stsenarist. Nemesi isa on lavastaja András Jeles ning aastatel 1989–2003 elas ta Pariisis, kus hakkas juba 13-aastaselt oma keldris õudusfilme tegema. 2015. aastal esilinastus Cannes'i filmifestivalil tema esimene täispikk mängufilm "Sauli poeg" (Saul fia), mis sai seal žürii suure auhinna. Hiljem anti filmile nii parima võõrkeelse filmi Oscar kui ka Kuldgloobus. Enne seda töötas Nemes muu hulgas kaks aastat režissööri assistendina Béla Tarri filmi "Mees Londonist" (2007) tegemisel. Tema enda lemmikud filmirežissööride hulgas on Michelangelo Antonioni, Andrei Tarkovski, Ingmar Bergman, Terrence Malick ja Stanley Kubrick. Surmatehas läbi vangi silmade (intervjuu László Nemesiga)
Saku vald (Keila kihelkond)

Saku vald (saksa keeles Sack) oli vald Harjumaal Keila kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891. Valla alal asus Saku mõis. Saku vald (1921) Saku vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 21.03.2016) Saku vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Terje Eipre

Terje Eipre (neiuna Terje Tari; sündinud 18. juunil 1968 Tartus) on Eestis tegutsev vandeadvokaat. Lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1992. aastal. 1994–1996 töötas Eesti Põllumajandusülikoolis juristi ja rektori abina. Aastast 1997 töötab advokaadina ja alates 2001 vandeadvokaadina. 2002. aastast töötab Terje Eipre oma büroos Advokaadibüroo Eipre & Partnerid vandeadvokaadina/partnerina. 1992 – Eesti Pankrotihaldurite Koda 1994 – Eesti Juristide Liit 1997 – Eesti Advokatuur, Eesti Advokatuuri maksejõuetusõiguse komisjoni liige 2010 – Eesti Advokatuuri juhatuse asendusliige, 2010 – Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koda, Kutsekogu juhatuse esimees, Koja aseesimees ja eestseisuse liige 2018 – Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja vahekohtu esimees 1989 – Terje Eipre on üliõpilaskorporatsiooni Amicitia taasasutaja ja liige, 1999. aastast vilistlaskogu asutaja ja liige 1998 – Eesti Noorte Advokaatide Ühingu asutajaliige 1999 – Tartu Ülikooli üliõpilasesinduse asutaja, valitud esindaja, Eipre kuulus Tartu Ülikooli Üliõpilaskonna Edustuse juhatusse 2002 – Toastmasters International Tallinna klubi liige 2002 – Eesti Naisettevõtjate Liidu, asutaja ja liige 2003 – Lions-klubi Tallinn Reval asutaja, liige, varasem president 2003 – Lions-klubide konkursi “Aasta Tegu” auhind, ema kaotanud laste aitamise eest Advokaadibüroo Eipre ja partnerid koduleht
Nõva vald (Risti kihelkond)

Nõva vald (saksa keeles Newe) oli vald Harjumaal Risti kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893. 1893. aastal eraldusid Nõva vallast Risti ja Hatu vald, mis liitusid Padise vallaga. Vald eksisteeris uuesti 1893–1896, mil Nõva ja Vihterpalu vald eraldati eraldi valdadeks. Seejärel eksisteeris ka Harju kreisi ja Harju maakonna Nõva vald 1896–1939.[viide?] Vallamaja asus Nõva külas. 1890 liideti Nõva vallaga Hatu, Risti ja Vihterpalu vald. Nõva vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 21.03.2016) Maa-ameti kaardirakendused Nõva vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Euroopa ühisturg

  Teksti allikas: http://elik.nlib.ee/k-v-andmebaas/page/3/?kv_id=470&show_all=1 Ühisturg (Common market) loodi Rooma leppega 1958. a. ja oli algselt Euroopa majanduse ühenduse (EMÜ) nimetus. Ühisturu peamiseks eesmärgiks oli liikmesriikidevahelise kaubanduse ja teenuste liikumise liberaliseerimine tolliliidu loomise ja liikmesriikidevaheliste kvantitatiivsete piirangute eemaldamise teel. Esimese sammuna eemaldati 1968.a. liitu kuuluvate riikide vaheliselt kaubanduselt tollimaksud ja kvoodid ning kehtestati ühtne väline tollimaks kolmandatele riikidele. Kuid kaupade ja teenuste vabal liikumisel jäid kehtima füüsilised takistused (piirikontrolli sälimine sisepiiridel), tehnilised takistused (rahvuslikud piirangud) ja maksudega seotud takistused. 1986. a. allkirjastati Ühtne Euroopa Akt, mis nägi ette hiljemalt 1992. a-ks ühtse turu ehk siseturu (Single market) loomise, eesmärgiga kaotada kõik piirangud siseturul. Ühtne turg käivitus 1. jaanuaril 1993 Maastrichti lepinguga. Sellest ajast toimivad ka 4 vabadust (kapitali, isikute, teenuste ja kaupade vaba liikumine).
REALbasic

REALbasic (RB) on BASIC perekonda kuuluv objektorienteeritud programmeerimiskeel ja integreeritud arenduskeskkond, arendatud ja turustatud REAL Software poolt Microsoft Windows, Linux ja Mac OS X operatsioonisüsteemidele.
Auga

Auga on paikkond Narva-Jõesuus. See on olnud tuntud supluspaik ja suvituskoht. Varem oli see küla (saksa keeles Luga-Schmetzke, eesti keeles Šmetske) Vaivara kihelkonnas. KNAB (vaadatud 21.03.2016) Eesti Entsüklopeedia. 1. köide: A–Chamdi. Tartu: Loodus, 1932, lk 668.
Metšetlino rajoon

Metšetlino rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Bolšeustikinskoje. Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 49 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 394. 2010. aasta seisuga olid elanikest 59,8% baškiirid, 23,6% tatarlased ja 15,4% venelased. Venemaa 2010. aasta rahvaloendus  Metšetlino rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Nabala vald

Nabala vald oli vald Harjumaal. Vallamaja asus Nabala külas. Vald moodustati 1919, kui see eraldati Kurna vallast, ja vald lõpetas tegevuse 1939, kui see liideti 1939. aasta vallareformiga Tõdva vallaga.. Maa-ameti kaardirakendused Harju maakonna nõukogu otsuse järele 2. weeb. s. a. nr. 12 on Nabala kogukond Kurna vallast lahutatud ja temast iseseisew, Riigi Teataja, nr. 22, 9 aprill 1919 Nabala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 21.03.2016) Nabala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Nabala vald (Jüri kihelkond)

Nabala vald (saksa keeles Nappel) oli vald Harjumaal Jüri kihelkonnas. Vald asutati 1866. Aastal 1891 liideti see Kurna vallaga. Valla alal asus Nabala mõis. 2.02.1919 lahutati Harju maakonnanõukogu otsusega Kurna vallast Nabala kogukond iseseisvaks Nabala vallaks. Nabala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 21.03.2016) Kurna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 Nabala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Serialism

Serialism on muusikas üldmõiste, millega tavaliselt peetakse silmas seriaalset meetodit, seriaalse meetodi rakendusi seriaalses muusikas või vahel ka n-ö seriaalset muusikastiili kui 1950.–1960. aastatel loodud seriaalse muusika abstraktset ühist nimetajat. Seriaalne meetod Seriaalne muusika
Vinni-Pajusti Gümnaasium

Vinni-Pajusti Gümnaasium (akronüümina VPG) on Lääne-Viru maakonnas Vinni alevikus asuv üldhariduskool. VPG moto on "Toimeta targasti!" ja maskott Vinni-Puhh (Winnie-Puhh). VPG alustas õppetööd 1988. aastal, tegutsedes kuni 1994. aastani Vinni-Pajusti Keskkooli nime all. Legendi järgi olevat koolile valitud kahele alevikule – Vinnile ja Pajustile – viitav nimi selleks, et nende "elanikud omavahel riidu ei läheks". Kooli direktor aastatel 1988–2014 oli Jüri Vanajuur, 2014. aastast on direktor Henry Kallaste. Kooli hoonet renoveeriti 2010. aastal. 2016. aastal lahvatas Vinni-Pajusti Gümnaasiumi säutsuskandaal, milles kooli abiturient sattus Twitteri säutsu pärast konflikti kooli juhtkonna ja emakeeleõpetajaga. Kooli ja õpetaja käitumist kritiseeriti teravalt üleriigilises ajakirjanduses. Lühitutvustus[alaline kõdulink] Kooli sümboolika Kristiina Piip. Kooli tekkelugu "Koduvalla Sõnumid : Vinni valla infoleht 1 august 2014 — DIGAR Eesti artiklid". dea.digar.ee. Vaadatud 14. mail 2024. Liina Laks. Õpilase säuts tõi kaasa konflikti õpetajatega Virumaa Teataja, 19. märts 2016. "Õpilase kriitika õpilase näidendi pihta tõi väljasviskamisähvarduse". Virumaa Teataja. Maksustatud artikkel. Nihilist.fm solidaarsusavaldus Vinni-Pajusti õpilastele Nihilist.fm, 21. märts 2016. Jürgen Rooste (21. märts 2016). "Vinni-Porno gümnaasium ja sõnavabadus". ERR. Vaadatud 21. märtsil 2016. Vinni-Pajusti Gümnaasiumi koduleht
Bižbuljaki rajoon

Bižbuljaki rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Bižbuljak. Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 85 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 356. 2010. aasta seisuga olid elanikest 35,3% tšuvašid, 26,1% tatarlased, 22% baškiirid ja 11,8% venelased. Q126683534  Bižbuljaki rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Bižbuljaki rajooni koduleht
Karaideli rajoon

Karaideli rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Karaidel. Rajoonis on 17 külaasundust, kus on kokku 99 asulat. 20165. aastal oli rajooni elanike arv 25 766. 2010. aasta seisuga olid elanikest 47% baškiirid, 26,9% tatarlased, 19,8% venelased ja 15,9% marid. http://www.gks.ru/free_doc/doc_2017/bul_dr/mun_obr2017.rar, vaadatud 31.07.2017.  Karaideli rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kęstutis Trečiokas

Kęstutis Trečiokas (sündinud 3. märtsil 1957 Telšiais) on Leedu poliitik (Kord ja Õiglus). Ta on 17. juulist 2014 Leedu keskkonnaminister. Ta lõpetas aastal 1975 Telšiais keskkooli. Aastal 1982 lõpetas ta Kaunase Polütehnilise Instituudi elektrotehnikateaduskonna. Aastal 1991 lõpetas ta Vilniuse Ülikooli mänedžmendi erialal. Ta töötas aastatel 1982–1993 algul elektriinsenerina, hiljem kommertsdirektorina trikotaažiettevõttes Mastis. Aastatel 1993–1998 töötas ta aktsiaseltsis Telteksa. Lisaks oli ta aastatel 1995–2011 Telšiai rajoonivolikogu saadik. Veebruarist 2013 kuni juulini 2014 oli ta Leedu asemajandusminister. 17. juulist 2014 on ta Leedu keskkonnaminister. Ta oli aastatel 1987–1990 Leedu Kommunistliku Partei liige, aastast 1994 kuulus ta Leedu Tsentristide Uniooni, aastast 2002 Leedu liberaaldemokraatlikku parteisse, aastast 2006 kuulub ta erakonda Kord ja õiglus. Kęstutis Trečiokas on abielus, tal on kaks poega.
Davlekanovo rajoon

Davlekanovo rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Davlekanovo. Rajoonis on 1 linna-asundus ja 16 külaasundust, kus on kokku 92 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 40 381. 2010. aasta seisuga olid elanikest 36,3% baškiirid, 36,1% venelased, 17,5% tatarlased, 3,4% tšuvašid ja 3,3% ukrainlased. Q126683534  Davlekanovo rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Davlekanovo rajooni koduleht
Sterlibaševo rajoon

Sterlibaševo rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Sterlibaševo. Rajoonis on 15 külaasundust, kus on kokku 69 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 18 469. 2010. aasta seisuga olid elanikest 54,3% tatarlased, 36,2% baškiirid, 5,9% venelased ja 5,9% tšuvašid. Venemaa 2010. aasta rahvaloendus  Sterlibaševo rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Sterlibaševo rajooni koduleht
Narva sünagoog

Narva sünagoog oli sünagoog Narvas, mis avati 1870. aastatel (teistel andmetel 1850. aastatel). Luba selle ehitamiseks saadi 1877. aastal (teistel andmetel ehitati juutide ostetud hoone sünagoogiks ümber 1876. aastal arhitekt Novitski projekti järgi). Sünagoog ehitati 1884. aastal. Aastatel 1890–1895 oli see suletud. Sünagoog põles Vabadussõja ajal maha. Oletatavasti sünagoog taastati ja tegutses Teise maailmasõjani. Sünagoog hävis Teise maailmasõja ajal 1944. aastal. Sõdurid, arstid, hambaarstid, kaubapoodide omanikud Eesti kirik, 01.06.2007 Нарва. Российская Еврейская Энциклопедия [1] Из истории религиозной жизни в Нарве
Krasnokamski rajoon

Krasnokamski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Nikolo-Berjozovka. Rajoonis on 14 külaasundust, kus on kokku 68 asulat. 2016. aastal oli rajoonis 27 626 elanikku. 2010. aasta seisuga olid elanikest 31,3% baškiirid, 26,5% marid, 25,8% tatarlased ja 14,7% venelased. http://www.gks.ru/free_doc/doc_2017/bul_dr/mun_obr2017.rar, vaadatud 31.07.2017.  Krasnokamski rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Krasnokamski rajooni koduleht
Bratislav Petković

Bratislav Petković (serbia keeles Братислав Петковић; 26. september 1948 Belgrad – 9. mai 2021 Belgrad) oli Serbia filmilavastaja, näitekirjanik ja poliitik. Ta oli automuuseumi ja modernse garaažiteatri asutaja ja direktor. Bratislav Petković oli Serbia Progressiivse Partei liige. Ta oli 27. juulist 2012 kuni 2. septembrini 2013 Serbia kultuuri- ja informatsiooniminister.
Näpumäng

Näpumängud on sõrmede mängulised harjutused, mille kaudu saab kaasa aidata näiteks sõrmelihaste, mälu, kujutlusvõime ja käe peenmotoorika arengule. Mängud loovad positiivse meeleolu. Laps õpib näpumängude abil jäljendama ning lisatud rütmitekst aitab parandada kõne rütmi ja selgust.
Narva Paju Kool

Narva Paju Kool on põhikool Narva kirdeosas Sutthoffi linnaosas aadressil Juhhanovi tänav 3. Kool alustas õppetööd 1. septembril 1970 nimega Narva Keskkool nr 10. Alates 1996. aastast on kooli nimi Narva Paju Kool. 14. veebruaril 2008 tegi Narva Linnavolikogu otsuse, mille kohaselt 31. augustil 2008 liideti kooliga Narva Paplimäe Kool. Koolis moodustati klassid erivajadustega õpilastele, kes õpivad lihtsustatud õppekava järgi. 2012. aastal muudeti Paju kool põhikooliks. Kooli õppekeel on vene keel. Kooli direktor on alates 2003. aastast Ljudmila Smirnova. 1970 – Anelja Varul 1988 – Larissa Olenina 2003 – Ljudmila Smirnova Kooli ajalugu Taotlus Narvas Aleksandr Puškini tn 31 asuva kinnistu võrrandamiseks (vaadatud 24.06.2020) Директор Паю школы: “Ваши дети не станут падчерицами и пасынками” Prospekt.ee, 28.02.2008 (vaadatud 24.06.2020) ТАБЛИЦА: Смотрите, какие школы ждет исчезновение или объединение Kooli koduleht Особые дети в обычной школе. Готовы ли мы к этому? Viru Prospekt, 27.02.2019