laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Majordoomus

Majordoomus (ladina major 'suurem, ülem' + domus 'maja') oli Frangi riigis Merovingide dünastia ajal Frangi riigi ja alamkuningriikide (Neustria, Austraasia) kuninga kojaülem ning tema majapidamise juhataja ja ka kuninga sõjalise kaaskonna ülem. 7. sajandil muutusid majordoomused Frangi riigi tegelikeks valitsejateks, kuna nende kätte oli koondunud kogu võimutäius. 751. aastal võttis majordoomus Karl Martelli poeg Pippin III, hüüdnimi Pippin Lühike aristokraatide toel kuninga tiitli ja rajas riiki valitsenud Karolingide dünastia. Pippin III oli Frangi kuningas Karl Suure isa. Hilisemal ajal oli majordoomuse nimetus kasutusel majaülema ehk maja või lossi ülemteenri tähenduses. Frangi kuningate loend#Karolingid Karolingid
Minarett

Minarett on mošee kõrval asuv torn, millest islami vaimulikud kutsuvad usklikke palvusele. Minaretid on enamasti kõrged ja peened ning koonuse- või sibulakujulise tipuga. Minarett võib olla eraldiseisev ehitis või ehitatud põhiehitise (mošee) külge. Ehitusstiilid on piirkonniti ja ajastuti erinevad. Minarett võib olla koonusekujuline, silindriline, neli- või hulknurkse põhiplaaniga. Lisaks palvusele kutsumise funktsioonile on minaretid oluliseks visuaalseks maamärgiks. Tänapäeval on paljudes mošeedes sisse seatud nüüdisaegne süsteem, kus palvusele kutsuja hääl võimendatakse ja edastatakse minaretti mikrofoni ja kõlarite kaudu. Algselt ei olnud mošeedel minarette. Esimesed minaretid ilmusid umbes 80 aastat pärast Muḩammadi surma. Jāmi minarett Qutb Minar Paul Johnson, Civilizations of the Holy Land. Weidenfeld and Nicolson, 1979, p. 173
Turniir

Turniir on spordi või mängu suurema hulga osalistega võistlus.
Viimne kohtupäev

See artikkel räägib üldmõistest. Maali kohta vaata artiklit Viimne kohtupäev (Lochner). Sixtuse kabeli fresko kohta vaata artiklit Viimne kohtupäev (Michelangelo). Viimne kohtupäev on aegade lõpus toimuv lõplik kohtumõistmine kõigi inimhingede üle, eelneb jumalariigi tulekule maa peale. Kristliku usutunnistuses kohaselt toimub viimsel kohtupäeval kõigi surnute ülestõusmine, Kristuse taastulek ja viimne kohtumõistmine ning algab igavene elu. Üksikasjalikku kirjeldust viimsest kohtupäevast sisaldab Johannese ilmutuse raamat, samuti leidub eskatoloogilisi sugemeid Vana Testamendi prohvetiraamatutes jm. Viimset kohtupäeva on käsitletud paljudes kunsti-, kirjandus- ja muusikateostes. Kujutavas kunstis on keskseks Kristus kohtumõistjana, tema kõrval on neitsi Maarja ning kas Ristija või apostel Johannes. Nende jalge ees põlvitavad kohtumõistmise all olevad inimhinged, keda kas inglid taevasse või deemonid põrgusse saadavad. Sageli on hingede kaalujana kujutatud peaingel Miikaeli. Reekviemis (leinamissas) sisaldub kohustusliku osana "Dies irae", keskaegne luuleline nägemus viimsest kohtupäevast. Viimnepäev
Aniisiviin

Aniisiviin on aniisiga maitsestatud liköör. Kreekas ja Küprosel kannab jook nimetust ouzo, Armeenias oghi, Prantsusmaal pastis ja pernod, Türgis arak ja raki. Kreeka raki ei ole aniisiga maitsestatud. Aniisimaitselised alkohoolsed joogid on näiteks ka sambuca Itaaliast ja patxaran Hispaaniast. Aniisi on lisatud ka absindi ja mastiha koostisse. Aniisiviina juuakse kas puhtalt või veega lahjendatult.
William Kidd

William Kidd (u 1645 Dundee – 23. mai 1701 Wapping) oli šoti piraat. Ta sai kaaperkirja 1695. aastal Inglismaa kuninga William III käest. 1701. aastaks, kui ta piraatluse eest kohtu alla anti, oli ta selle aga kaotanud. Kaaperkiri leiti 200 aastat pärast Kiddi hukkamist Londoni riiklikust dokumendihoidlast.
Bartholomew Roberts

Bartholomew Roberts, hüüdnimega Must munk (1682 – 10. veebruar 1722) oli üks ajaloo edukamaid piraate. Tema edu seisnes arvatavasti selles, et ta polnud huvitatud alkoholist. Kolme aasta jooksul vallutas ta üle 400 laeva. 1722. aastal tabasid tema laeva kaks Briti sõjalaeva ning Roberts suri kartetšitabamusest silmapilkselt. Meeskond viskas kapteni vastavalt tema soovile merre.
Stede Bonnet

Stede Bonnet (u 1688 Barbados – 10. detsember 1718) oli inglise päritolu piraat. Ta langes 1718. aastal Musthabeme kätte vangi ja põgenes kahe kuu pärast, sai siis oma laeva tagasi ja hakkas Virginia lahe ümbruses laevu röövima. Bonnet alistus pärast viis tundi kestnud lahingut ja ta poodi koos kolmekümne meeskonnaliikmega üles.
Howell Davis

Howell Davis (ka Hywel Davies; u 1690 Pembrokeshire, Wales – 19. juuni 1719) hakkas pärast kolme kuud vanglas piraadiks. Ta palgati kaubalaeva kapteniks ning ta veenis oma meeskonda talle järgnema ning piraadiks hakkama. Oma kavalusega vallutas ta kaks Prantsuse laeva. Ta tabati Príncipe saare lähistel ja kusjuures varises ta kokku alles pärast viiendat kuulihaava.
Tupolev Tu-134

Tupolev Tu-134 (NATO koodnimi Crusty) oli Nõukogude Liidus aastatel 1966–1989 ehitatud lühikese ja keskmise lennukaugusega kahemootoriline reaktiivreisilennuk. Tu-134A esmalend toimus 29. juulil 1963. Tu-134 sarja lennukite ehitamist alustati 1966. aastal, regulaarlennud Aeroflotis algasid 1967. aastal. Algne lennuk mahutas 72 reisijat, kuid peagi suurendati istmeridade tihendamisega istekohti 80-ni (Tu-134A). Tu-134A-3 sarja lennukid said uue Solovjov D-30 turboreaktiivmootori, mille tõukejõudu sai ka reversasendisse seada. 1980. aastal jõudis lennuliinidele Tu-134B, mis oli esimene NSV Liidu reisilennuk, mille avioonika võimaldas liinilendudel vähendada meeskonda tüürimehe arvel, sellega vähenes meeskonnaliikmete arv neljalt kolmele. Ehitati ka muid Tu-134 modifikatsioone, nagu staabilennuk sõjaväele, pommituslennukite meeskondade treeninglennuk, lennuk navigatsiooniseadmete kalibreerimiseks ning põllumajandusuuringute lennuk. Tüüpilise lühimaa-reisilennukina võeti Tu-134 ruttu kasutusele mitmes Vastastikuse Majandusabi Nõukokku kuuluvas Euroopa riigis. Balkan Bulgariani, CSA, Interflugi, LOT-i ja Malévi lennukipargi selgroo moodustas just Tu-134. Väljaspool Euroopat kasutasid Tu-134 Vietnam Airlines, Cubana, Air Koryo jt. Kuigi nüüdseks on Tu 134 endistest sotsialismimaadest peaaegu kadunud, on sellel SRÜ-s reisijateveos endiselt oma osa. Ka Aeroflot Russian Airlines Tu-134A-d lendavad veel mõnel rahvusvahelisel liinil. Mürapiirangute tõttu on Tu-134 lennud enamiku Lääne-Euroopa riikide lennujaamadesse keelatud. Tu-134 reisijatesalongi laius on 271 cm, turistiklassis on harilikult kummalgi pool vahekäiku kaks istmerida. Kuni 1989. aastani ehitati Tu-134 kõiki versioone kokku 852 lennukit. Eesti Lennundusmuuseumis on eksponeeritud Eesti Lennukompanii Tu-134A-3. russianplanes.net Туполев Ту-124А Бортовой №: CCCP-45075 серийные Ту-134 (65 самолётов) и Ту-134К (8 самолётов) производства ХГАПП
Vasalemma jõgi

Vasalemma jõgi (ka Tekme jõgi, Tekma jõgi) on jõgi Eestis Harjumaal. Jõgi kuulub Harju alamvesikonda. Selle keskkonnaregistri kood on VEE1099200. Jõgi algab Raplamaalt Lümandu küla maadelt (Lümandu allikad), voolab läbi Saue valla lõunatipu, läbi Lääne-Harju valla ning suubub Pakri lahte. Suue on Madise ja Laoküla vahel. Teel läbib Kernu paisjärve, Ruila paisjärve ja Töökmanni järve. Jõge nimetatakse ülemjooksul ka Lümandu jõeks ja keskjooksul ka Ruila jõeks. Parempoolsed lisajõed on Kanarbiku kraav, Ohtu peakraav, Maeru oja, Kloogajärve oja. Vasakpoolsed lisajõed on Haiba oja, Munalaskme oja, Pagula kraav, Metsapere peakraav. Suuremad neist on Munalaskme oja ja Maeru oja. Jõe pikkus on 50,4 km, jõgikonna pindala on 395,6 km², veepinna absoluutne kõrgus jõe lähtel on 50,0 m. Jõgi on avalik veekogu. Kalapüügieeskiri keelab Vasalemma jões kalapüügi Vanaveski paisust suudmeni aasta läbi, välja arvatud silmupüük silmutorbikuga ning vähipüük vähimõrra ja vähinataga. Aasta läbi on keelatud püük suudmele lähemal kui 1000 m. 1. septembrist kuni 31 oktoobrini on keelatud püük suudmele lähemal kui 1500 m. 2019. aastast alates on lisaks keelatud kalapüük tähtajaliselt, 1. septembrist 31.jaanuarini Munalaskme oja suudmest Vanaveski paisuni. Vasalemma jõe hea hüdromorfoloogilise kvaliteedi tõttu on seal välja kujunenud väärtuslik jõeelustik. Sellepärast on jõe alamjooks (suudmest kuni Kloogajärve oja suudmeni (9 km)) nimetatud Natura 2000 alaks (Vasalemma loodusala). Peaasjalikult kaitstakse seal jõge kui elupaika (EL Loodusdirektiivi tüüp 3260) ja selles elavaid loomi: kaladest esineb jõesilmu, lõhet, võldast ja hinki, veeselgrootutest rohe-vesihobu ja paksukojalist jõekarpi, imetajatest saarmast. Jões elavatest looduskaitsealustest liikidest leiab seal võldast ja hinki (III kategooria) ja paksukojalist jõekarpi (II kategooria). Jõe lähte piirkonnas asub Lümandu maastikukaitseala. Klooga raba lähistel on jõel Urba hüdromeetriajaam. Jõel asuvad Töökmani sild ja Vasalemma sild. 1939. aastal ehitati Vasalemma raudteejaamast haruraudtee Murru vangla juurde, üle Vasalemma jõe, Sulgudes lisajõe järk – suubumine vasakult (v) või paremalt (p) – lisajõe suudme kaugus peajõe suudmest. Kanarbiku kraav (I - p - 46,8 km), Haiba oja (I - v - 38,7 km), Ohtu peakraav (I - p - 26,8 km), Munalaskme oja (I - v - 19,6 km), Hingu oja (II - p - 6,7 km), Aude oja (II - v - 2,2 km), Pagula kraav (I - v - 0,2 km), Sõerukraav (II - v - 19 km), Metsapere peakraav (I - v - 16,6 km), Maeru oja (I - p - 12,7 km), Lehola oja (II - p - 4,4 km), Vaesteristi oja (II - v - 2,5 km), Kloogajärve oja (I - p - 9 km). Nirgoja Paldiski–Padise tee Põllküla–Madise tee Vasalemma jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 24.03.2022. Eesti jõed. Koostanud Arvi Järvekülg. Tartu: TÜ Kirjastus, 2001. ISBN: 9985929306 Vasalemmast haruraudtee Murru vanglasse, Postimees (1886-1944), nr. 206, 4 august 1939 Vasalemma jõgi keskkonnaportaalis
Henry Avery

Henry Avery (ka Every või Evory; 23. august 1659 – pärast 1696) oli inglise piraat. Ta teenis 1694. aastal sõjalaeval, millel oli luba rünnata Prantsuse kaubavedajaid. Meeskond hõivas laeva, kui kapten oli purjus ja valis kapteniks Avery. Suunduti piki Aafrika rannikut lõunasse ja peagi vallutati prantsuse piraadilaev, millel oli rikkalikult saaki. Enamik selle meeskonnast liitus Averyga, nii et tal oli juba üle 170 mehe. Kohtu alla antuna püüdsid Avery mehed tagajärjetult ära osta nii Jamaica kui ka Barbadose kuberneri, et nood neile armu annaksid, ja põgenesid lõpuks. Ehkki 14 tema meeskonna liiget hiljem tabati ja 6 neist poodi üles, jäi Avery ise koos suure röövsaagiga kadunuks.
Rio Negro

Rio Negro tähendab portugali keeles 'musta jõge'. Rio Negro nime kannavad: jõed Rio Negro, Amazonase lisajõgi Río Negro
Río Negro

Río Negro tähendab hispaania keeles 'musta jõge'. Río Negro nime kannavad: jõed Río Negro (Argentina), Patagoonia Argentina-osas Río Negro (Uruguay), Uruguay jõe vasakpoolne lisajõgi haldusüksused Río Negro provints Argentinas Río Negro departemang Uruguays omavalitsusüksused Río Negro (Venezuela) Amazonase osariigis Venezuelas Rio Negro
Latgale

Latgale (latgali keeles Latgola) on Läti ajalooline ja etnograafiline piirkond riigi idaosas. Muinasaegne latgalite asuala jäi liivlaste ja seelide aladest itta, ulatudes Velikaja jõeni. Latgalite läänepoolne asuala jagunes 13. sajandi alguses teadaolevalt Tālava ja Adzele maa(konda)de (läti keeles zemes) ning Koknese (koos seelide ja idaslaavlastega) ja Jersika vürstiriikide vahel. Tālava, Adzele, Koknese ja umbes pool Jersikast asusid praeguse Vidzeme alal. Tänapäevane Latgale hõlmab Vana-Liivimaa Aiviekste-Pededze ja Daugava jõest idas asuva ala, mis pärast 17. sajandi Rootsi-Poola sõdasid jäi Rzeczpospolita koosseisu, Liivimaa vojevoodkonnana. Esimese Poola jagamise tagajärjel 1772. aastal läks Latgale, kunagile Poola Liivimaa vojevoodkond, Dvinski provintsina Venemaa keisririigi, algselt Pihkva kubermangu ja hiljem Vitebski kubermangu koosseisu. Vitebski kubermangu koosseisus olid Latgale alad 1777. aastast jaotatud maakondadesse Dvinski (Daugavpilsi) (Двинский (Даугавпилсский)), Rēzekne (Режицкий (Резекненский)) ja Ludza (Люцинский (Лудзенский)) maakonnad. Kuna alad asusid väljaspool Balti erikorraga Läänemere kubermangude territooriumi, kasutati haldusüksuste kohta Venemaa sisekubermangudega analoogselt nimetust ujezd ehk maakond. Latgales räägitakse läti keelest mõnevõrra erinevat latgali keelt. Poola võimu ajal toimunud vastureformatsiooni tulemusena valitseb seal katoliku usk. Latgale on ka vene õigeusu vanausuliste asumispiirkond Lätis. Suuremateks keskusteks on Daugavpils (Daugpiļs) ja Rēzekne (Rēzne). Ajaloolised Latgale linnad Balvi (saksa Bolwen) Daugavpils (saksa Dünaburg) Krāslava (saksa Kraslau) Ludza (saksa Ludsen) Rēzekne (saksa Rositten) Varakļāni (saksa Warkelen) Viļaka (saksa Marienhausen) Viļāni (saksa Welonen) Zilupe (saksa Rosenau) Sellele piirkonnale on iseloomulik põllumajanduse suur osatähtsus majanduses, eakate suur osakaal (noored on asunud Riiga) ning keskmisest väiksem lätlaste osakaal rahvastikus. Latgale oli kuni 1918. aastani võrreldes teiste Läti aladega mahajäänum piirkond. Liivimaa ja Kuramaa kubermangust eristas teda madalam kirjaoskuse tase – maakonniti 47–53% Liivimaa 93–96% ja Kuramaa 85–92% vastu. Pärisorjus kaotati Latgales alles 1861 (Kuramaal 1817, Liivimaal 1819). Pärast Läti Vabariigi loomist tekkisid tingimused arengu ühtlustamiseks. Kurzeme Zemgale Vidzeme Sēlija Latgale koduleht (latgali keeles)
Peeter Kümmel

Peeter Kümmel (sündinud 11. aprillil 1982 Tartus) on eesti suusasportlane. Tema treener on Christoph Schmid. 2011. aastal võitis ta Davosis Red Bull Nordixi murdmaasuusakrossi. 2006 Torinos 38. koht vabastiilisprindis 2010 Vancouveris 14. koht klassikasprindis 2014 Sotšis 52. koht vabatehnikasprindis 2009 Liberecis 25. koht vabatehnikasprindis 2011 Oslos 6. koht vabatehnikasprindis 2013 Val di Fiemmes 33. koht klassikasprindis Peeter Kümmel on osalenud 103 maailma karikasarja etapil (seisuga 16. jaanuar 2015). Tema parim koht MK-sarjas on 10. veebruaril 2008 Otepääl saadud 5. koht klassikasprindis. Peeter Kümmeli isa on ajakirjanik, geograaf ja poliitik Toomas Kümmel. Kümmel võitis Davosis kõrgetasemelise murdmaakrossi[alaline kõdulink] ERR Sport, 2. aprill 2011 Käbid ja kännud: Peeter ja Toomas Kümmel Eesti Ekspress. 18.02.2013. Peeter Kümmel FIS-i kodulehel (inglise) Peeter Kümmeli andmed Eesti suusaliidu kodulehel Veiko Visnapuu: Suusasprinter Peeter Kümmel: mul pole mõtet tormata, Eesti Päevaleht, 21. oktoober 2008 Biograafia ESBL-is
Konnajärv

Konnajärv (ka Kurtna Konnajärv, Konnjärv) on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas, üks Kurtna järvedest. Konnajärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 5. novembril 2014)
Ghana riik

Ghana riik oli riik Lääne-Aafrikas 300–1076. Asus tänapäeva Mauritaania ja Mali aladel.
Mätasjärv

Mätasjärv on Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Lasila külas asuv järv. Eesti järvede loend
Kurtna Mätasjärv

Mätasjärv (ka Kurtna Mätasjärv) on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas, üks Kurtna järvedest. See on umbjärv, veevahetus on väga nõrk. Mätasjärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 5. novembril 2014)
Krauschwitz

Krauschwitz on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis, Poola piiri ääres. Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi. Sagar (Zagor) Skerbersdorf (Skarbišecy) Pechern (Pěchč) Werdeck (Wjertko) Podrosche (Podróždć) Klein Priebus (Přibuzk) Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla koduleht (saksa keeles)
Xiamen Shi

Xiamen Shi (lihtsustatud hiina kirjas 厦门市, traditsioonilises hiina kirjas 廈門市) on allprovintsilinn Hiinas Fujiani provintsi kaguosas Taiwani väina ääres. See piirneb põhjas Quanzhouga ja lõunas Zhangzhouga. Haldusüksuse keskus on Simingi linnarajoon. Xiamen on tuntud ülemerehiinlaste kodukohana. Xiameni pindala on 1640,2 km² ja elanike arv 1,57 miljonit (2004). Linnas on Xiameni Ülikool. Xiamen oli 10.–13. sajandil kaubasadamalinn, Qingi dünastia ajal sõjalaevastiku baas. 16.–17. sajandil eksporditi Xiameni kaudu teed. 1842. aastal sõlmitud Nankingi rahulepinguga avati sadam rahvusvaheliseks kaubanduseks. Rahvaloenduse andmed 1. novembri seisuga.
Pannjärv

Pannjärv (ka Panijärv, Pannijärv) on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas, üks Kurtna järvedest. Pannjärv keskkonnaportaalis
Xi'an Shi

Xi'an on (西安; Xī'ān) on allprovintsilinn Hiinas, Shaanxi provintsi pealinn. Xi'an on üks Hiina neljast ajaloolisest pealinnast. Vanaajal kandis ta nime Chang'an (traditsioonilises hiina kirjas 長安, lihtsustatud hiina kirjas 长安; Cháng'ān 'igavene rahu'). Xi'an on tuntud ka Qini dünastia aegsete terrakotasõdalaste asukohana ning Siiditee alguspunktina. Xi'ani pindala on 9983 km², elanike arv 8,252 miljonit (2006). Xi'ani palee
Xiangtan Shi

Vaata ka: Xiangtan Xiangtan (湘潭市 Xiāngtán Shi) on ringkonna õigustega linn (2. järgu haldusüksus) Hiinas Hunani provintsi keskosas. Linna keskus on Yuetangi linnarajoonis. Xiangtan Shi pindala on 5006 km² ja elanike arv umbes 2,81 miljonit (2004). Xiangtan Shis paikneb Mao Zedongi sünnikoht Shaoshan. Linn jaguneb kaheks linnarajooniks, kaheks maakonna õigustega linnaks ja üheks maakonnaks.
Xi Jiang

Xi Jiang (西江; Xī Jiāng 'läänejõgi') on jõgi Hiina lõunaosas, Zhu Jiangi läänepoolne lähtejõgi, Lõuna-Hiina tähtsaim jõgi. Jõe pikkus on 2197 km (kaasa arvatud Xun Jiang, Qian Jiang, Hongshui He ja Nanpan Jiang). Valgla hõlmab 425 700 km². Keskmine vooluhulk on 7410 m³/s. Xi Jiang on Jangtse ja Huang He järel pikkuselt Hiina kolmas jõgi ja vooluhulgalt Hiina teine jõgi. Jõgi saab alguse Yunnani provintsi idaosas Lianwan Shanis. Tema lähe on Kunmingist kirdes ja Qujingist pisut põhjast. Jõgi voolab läbi Yunnani provintsi ning Guizhou ja Guanxi provintsi, millele ta on osalt piirijõeks, ning Guangdongi provintsi. Ta kannab algul Nanpan Jiangi, hiljem Hongshui He, Qian Jiangi ja Xun Jiangi nime. Ta voolab alguses lõuna poole, seejärel peamiselt ida poole. Xi Jiangi nime kannab jõgi alates Xun Jiangi ja Gui Jiangi ühinemiskohast Wuzhou juures (geograafilised koordinaadid 23°28′9″ N, 111°18′44″ E). Veel ida pool suubub temasse Sanshui juures Bei Jiang. Seal jõgi hargneb: peaharu voolab läbi Jiangmeni lõunasse ning suubub Macaust lääne pool Lõuna-Hiina merre (suudme geograafilised koordinaadid on 22°3′37″ N, 113°28′45″ E); peale selle hargneb Xi Jiang bifurkatsiooni käigus paljuharuliseks jõestikuks, mis Guangdongis läheb üle 177 km pikkuseks Zhu Jiangiks, mis suubub suure estuaarina Lõuna-Hiina merre. Jõe delta hõlmab 16 900 km². Beipan Jiang (北盘江) (vasakult Nanpan Jiangi (南盘江) Liu Jiang (柳江) (vasakult Hongshui He'sse 红水河) Yu Jiang (鬱江) (paremalt Qian Jiangi 黔江) Beiliu He (北流河) (paremalt Xun Jiangi 浔江) Gui Jiang (桂江) (vasakult Xun Jiangi) He Jiang (贺江) (vasakult Xi Jiangi) Luoding He (罗定江) (paremalt) Bei Jiang (北江) (vasakult) Wuzhou Zhaoqing Gaoyao Jiangmen
Harry Potter ja tarkade kivi (film)

"Harry Potter ja Tarkade kivi" (ingl Harry Potter and Philosopher's Stone) on inglise kirjaniku J. K. Rowlingu samanimelise raamatu järgi tehtud film. Filmi valmistas filmistuudio Warner Bros. Film esilinastus 2001. aastal ja on seitsmeosalise Harry Potteri filmide sarja esimene osa. Sellele järgnev osa on "Harry Potter ja Saladuste kamber". Daniel Radcliffe – Harry Potter Rupert Grint – Ron Weasley Emma Watson – Hermione Granger Richard Harris – Albus Dumbledore Robbie Coltrane – Rubeus Hagrid Alan Rickman – Severus Snape Maggie Smith – Minerva McGonagall Tom Felton – Draco Malfoy Ian Hart – Quirinus Quirrell, Voldemort (hääl) Richard Griffiths – Vernon Dursley Fiona Shaw – Petunia Dursley Harry Melling – Dudley Dursley John Hurt – Ollivander Matthew Lewis – Neville Longbottom Warwick Davis – Filius Flitwick John Cleese – Peaaegu Peata Nick Julie Walters – Molly Weasley Richard Bremmer – Voldemort (mälestustes) Adrian Rawlins – James Potter Geraldine Somerville – Lily Potter Oliver Phelps – George Weasley James Phelps – Fred Weasley Bonnie Wright – Ginny Weasley Chris Rankin – Percy Weasley Suurbritannia – 4. november 2001 Ameerika Ühendriigid – 14. november 2001 Austraalia – 29. november 2001 Eesti – 21. detsember 2001 "Harry Potter ja tarkade kivi (film)" andmebaasis Box Office Mojo (inglise)
Xinhai revolutsioon

Xinhai revolutsioon oli Tongmenghui juhitud ülestõus Hiinas Qingi dünastia kukutamiseks. See algas 10. oktoobril 1911 Wuchangi garnisoni ülestõusuga ning lõppes keiser Puyi troonist loobumisega 12. veebruaril 1912. Revolutsioon sai nime xinhai aasta järgi 60-aastases tsüklis.
Xining Shi

Xining (lihtsustatud hiina kirjas 西宁, traditsioonilises hiina kirjas 西寧; Xīníng) on ringkonna õigustega linn (2. järgu haldusüksus) Hiinas, Qinghai provintsi pealinn. Xiningi pindala on 7472 km², elanike arv 1,84 miljonit (1994. aasta lõpp). Xining jaguneb halduslikult neljaks linnarajooniks, kaheks maakonnaks ja üheks autonoomseks maakonnaks: Chengbei linnarajoon Chengdongi linnarajoon Chengzhongi linnarajoon Chengxi linnarajoon Datongi Huei-Mongori autonoomne maakond Huangzhongi maakond Huangyuani maakond Sixth National Population Census of the People's Republic of China
Durandi liin

Durandi liiniks nimetatakse Afganistani ja Pakistani piiri. Piiri kehtestati 1893. aastal Durandi leppega, algselt eraldas see Afganistani ja Briti Indiat. Durandi liin kulgeb puštu hõimualadel, jagades need kahe riigi vahel. Durandi liin on nime saanud Briti India välissekretäri Sir Mortimer Durandi järgi.
Chauncey Billups

Chauncey Ray Billups (sündinud 25. septembril 1976 Denveris) on Ameerika Ühendriikide endine korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 17 hooaega. Billups tuli 2004. aastal NBA meistriks ja valiti samal aastal ka finaalseeria kõige väärtuslikumaks mängijaks (MVP). Billups mängis keskkooli- ja ülikoolikorvpalli USA Colorado osariigis ning ta valiti 1997. aasta NBA draft'i 3. valikuna Boston Celticsisse. Keset debüüthooaega vahetati Billups Toronto Raptorsisse, misjärel veetis ta kaks hooaega nii Denver Nuggetsi kui ka Minnesota Timberwolvesi koosseisus. Püsivama mängupaiga leidis Billups 2002/03. hooajaks, kui siirdus kuueks aastaks Detroit Pistonsi ridadesse. Detroit Pistonsi koosseisus tuli Billups 2004. aastal koos Ben Wallace'i, Rasheed Wallace'i, Tayshaun Prince'i ja Richard Hamiltoniga NBA meistriks, kui finaalseerias alistati mängudega 4 : 1 Los Angeles Lakers. 2006. aastal valiti Billups esimest korda NBA tähtede mängule. 2006. aastal, kui Ben Wallace siirdus Chicago Bullsi, sai Billupsist ühtlasi ka Detroit Pistonsi kapten. 2008. aasta 3. novembril vahetati Chauncey Billups koos meeskonnakaaslase Antonio McDyessiga Allen Iversoni vastu Denver Nuggetsisse, kus ta kogus hooajal 2009/10 oma karjääri parimad 19,5 punkti mängus. Karjääri lõpusirgel vigastustega maadelnud Billups veetis viimased hooajad New York Knicksi ja Los Angeles Clippersi meeskondades ning lõpetas NBA karjääri Detroit Pistonsis, kellega veetis oma kõige edukamad aastad. NBA meister (2004) NBA finaalseeria kõige väärtuslikum mängija (2004) Valitud viiel korral NBA tähtede mängule (2006–2010) Valitud NBA teise sümboolsesse viisikusse (2006) Valitud NBA kolmandasse sümboolsesse viisikusse (2007, 2009) Valitud NBA teise sümboolsesse kaitseviisikusse (2005, 2006) Billupsil on kolm last: Cydney, Ciara ja Cenaiya. Tema noorem vend Rodney oli samuti korvpallur, kes mängis NBA tütarliigas, D-liigas. Chauncey Billups – NBA.com Chauncey Billups – Basketball-Reference.com
Oskar Suursööt

Oskar Albert Suursööt (18/30. mai 1893 Saku vald, Harju kreis Eestimaa kubermang – 3. veebruar 1942 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast, NSV Liit) oli Eesti poliitik. Oskar Suursööt õppis Saku vallakoolis ja Tallinna Nikolai I gümnaasiumis, mille lõpetas 1915. aastal. Seejärel astus Peterburi ülikooli õigusteaduse fakulteeti, kuid mobiliseeriti sõjaväkke 1916. aastal. 1918. aastal oli ta Kaitseliidu organiseerija Tallinnas ja Harjumaal. 1920. aasta omavalitsuste esituskogude valimistel valiti Oskar Suursööt Tallinna linnavolikogu, revisjonikomisjoni ja Harju maakonnanõukogu liikmeks ning ühtlasi Harju maakonnavalitsuse esimeheks, oli aastatel 1920–1922 Harju Maakonnanõukogu esimees. Oskar Suursööt oli üks Eesti Maakondade Liidu asutajaid ja esimene liidu juhatuse esimees, kuni hakkas õppima Saksamaal. 1924. aastal lõpetas ta Detmoldis Saksamaal asuva Fürst Leopold-Akademie für Verwaltungswissenschafteni omavalitsuse erialal, cand. rer. poi. 1925–1928 Kaitseliidu Harju maleva pealik. IV ja V Riigikogu liige. Majandusminister 1932. Aastast 1935 Isamaaliidu keskjuhatuse esimees. 1938–1940 I Riigivolikogu liige. Vahistati NKVD poolt 24. juulil 1940. Peeti kinni Vjatlagi vangilaagris Kirovi oblastis. Suri vangistuses. 1929 Kotkaristi V klassi teenetemärk 1935 Kotkaristi III klassi teenetemärk geni.com