laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Estonian World Review

Estonian World Review on mitmekeelne portaal, mis sisaldab väliseestlaste artikleid, arvamusi ja uudiseid nii Eesti kui ka Välis-Eesti kohta. Portaalis on eraldi rubriigid näiteks "Eestlased Kanadas", "Eestlased Austraalias". Portaali peatoimetaja oli Vaado Sarapuu. http://www.eesti.ca/ (vaadatud 17.03.2017) Estonian World Review portaal Üleilmne eestlus koondus internetti, Eesti Päevaleht, 24. aprill 2012
Kalli Ristija Johannese kogudus

Kalli Ristija Johannese kogudus oli õigeusu kogudus tänases Pärnu maakonnas Koonga vallas Kalli külas aastatel 1848–1986[küsitav]. Pärnumaal siirdus aastatel 1845–1848 õigeusku 25–30% eestlastest. Mihkli kihelkonnas ei olnud usuvahetus kuigi aktiivne. Aastatel 1847–1849 salviti õigeusku Mihkli kihelkonna 964 eestlasest luterlast. Kalli õigeusu kogudus loodi 1848. aastal. Pihkva piiskopkonna Riia vikaarpiiskop Filaret I pühitses 16. oktoobril 1849 koguduse esimeseks preestriks Pihkva Vaimuliku Seminari kasvandiku Mihhail Vassiljevi. Kuni uue kiriku valmimiseni 1866. aastal peeti teenistusi Kodasmaa karjamõisa küünis. Kalli õigeusu kogudusel oli annetajaliikmeid 1865. aastal 1161 ja 1935. aastal 915. Nõukogude ajal kogudust ei suletud. Vähese liikmete arvuga kogudus suleti koguduse juhatuse palvel 1986. aastal[viide?]. Kalli Ristija Johannese kogudust ei ole taastatud ja varemeis kirik asub Kalli külas Pärnumaal. Kalli Ristija Johannese kirik ehitati aastatel 1865–1866 tüüpprojekti järgi. Tänapäevaks peaaegu hävinud kirik ehitati Kalli kroonumõisalt saadud maale ning pühitseti Riia ja Miitavi ülempiiskop Veniamini poolt 1866. aastal Ristija Johannese auks. Usuvahetusliikumise algjärgus 25. aprillil 1845 andis Vene keiser välja määruse (ukaasi), mis nägi ette õigeusu kirikute juures kihelkonnakoolide loomist. Kalli koguduse õigeusu kihelkonnakool avati 1850. aastal. Lisaks oli kogudusel kuus abikooli. Need koolid töötasid kuni sulgemiseni 1918. aastal. pr Mihhail Vassiljev pr Küprian/Kiprian Sarnet pr Aleksander Gorski pr Grigori Paro/Parro pr Pavel Verhoustinski pr Stefan Bežanitski pr Nikolai Lusik üpr Laurenti Raudsepp pr Joann Tamm pr Viktor Kümmel pr Andrei Ristkok pr Arkadi Nael pr Ilja Adamov pr Arkadi Nael pr Mihail Tapp üpr Mihail/Mihkel Pops üpr Mihhail Tapp Kirill Janson Martin Nurk Nikolai Nikolski Nikander Beztsennõi Tõnis/Dionissi Orav/Orrov Pavel Tõtšinin Dionissi/Tõnis Välbe Joann/Jaan Kriivel Joann Tamberg Ivan/Jaan Kask Pärnu maakond Kalli Ristija Johannese kirik Pärnu Issandamuutmise kogudus "EAÕK koduleht/vaimulike andmebaas". "Õigeusu kirikutes (kogudustes) teeninud vaimulike nimekiri”. Tallinn, 1975. Koostaja August Kaljukosk. Käsikiri. Eesti Rahvusarhiiv "Eesti õigeusk X–XXI saj". Entsüklopeediline teatmik (vene keeles). Koostaja Vladimir Iljaševitš. Kirjastus Tarbeinfo OÜ. Tallinn, 2014; lk 458-459 David Papp. “Eesti Apostliku õigeusu vaimulikud“ – Biograafiline leksikon (16.-20.saj). EAA. 5410.1. 247–249. Käsikiri. Eesti Rahvusarhiiv “Eestimaa uusmärtrite elulood”. Koostaja ülempreester Andreas Põld. Pärnu, 2013, lk 3–6 Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond Stalini ajal aastail 1945-53". TÜ kirjastus.Tallinn, 2004, lk 58–64; lk 79–81;lk 99–100 "Ajalooline album Pärnu Issandamuutmise kiriku 25. aasta juubeli päevaks". EAÕK Pärnu praostkonna väljaanne. Pärnu, 1929; lk 10–12 Linda Lainvoo. "Usuvahetusest 19. sajandi keskel". Artikkel kogumikust "Mitut usku Eesti IV. Valik usundiloolisi uurimusi: õigeusu eri". Toimetaja Liina Eek. TÜ Kirjastus. Tartu, 2015; lk 26–37 Jaanus Plaat/Arne Maasik. "Õigeusu kiriku, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2001. lk 672–675
100 Hits: Sunday Morning Songs

"100 Hits: Sunday Morning Songs" on 2017. aasta veebruaris plaadifirma Demon Music poolt välja antud kogumikalbum (box set). https://itunes.apple.com/gb/album/100-hits-sunday-morning-songs/id1197755476 Album Demon Musicu kataloogis
Käskjalg

"Virgats" suunab siia. Austraalias ilmunud väliseesti ajakirja kohta vaata artiklit Virgats (Austraalia ajakiri). USAs ilmunud väliseesti ajakirja kohta vaata artiklit Virgats (USA ajakiri). "Kuller" suunab siia. Eesti ansambli kohta vaata artiklit Kuller (ansambel). Käskjalg ehk virgats ehk kuller on isik, kes kellegi käske, korraldusi, kirju või muud sellist kellelegi teisele edasi toimetab. Eristatakse kiirkäskjalga, kelle ülesanne on edasi toimetada tähtsaid ning salajasi teateid ja asju. kirjakandja jalgrattakuller kullervedu
Francisco de Paula Rodrigues Alves

Francisco de Paula Rodrigues Alves (7. juuli 1848 – 16. jaanuar 1919) oli Brasiilia president 15. novembrist 1902 kuni 15. novembrini 1906. Ta valiti presidendiks ka 1918. aastal, kuid ei olnud tervislikult võimeline ametisse astuma.
Muhose vald

Muhose vald on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Elanike arv on 2016. aasta seisuga 9066. Pindala on 783,65 km². Naabervallad on Oulu linn, Liminka vald, Siikalatva vald, Tyrnävä vald, Utajärvi vald ja Vaala vald Population growth biggest in nearly 70 years  Muhose vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Muhos
Eestlased Argentinas

Eestlased Argentinas on Argentinas elanud või elavad eestlased. Argentina eestlaste kogukond on Ameerika Ühendriikide, Kanada ja Brasiilia eesti kogukondade järel Ameerikas arvukuselt neljas. Eestlaste väljarändamine Argentinasse algas 20. sajandi algul ja teise suurema lainena pärast Teist maailmasõda. Esimene eestlaste selts moodustati 1924 (Argentina Eesti Selts). 1924 lõid osa eestlasi konkureeriva organisatsiooni Argentina Eesti Koloonia, ent see lõpetas tegevuse 1926. 1926 korraldati Argentina Eesti Selts ümber Eesti Selts Ühenduseks. 1928 osa Ühenduse liikmeid lõid eraldi üksuse: Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Argentiina osakond (ÜENÜ AO). 1933 ühinesid Eesti Selts Ühendus ja ÜENÜ AO üheks organisatsiooniks, mille nimeks sai Eesti Selts Estonia. Seltsi tegevus hääbus 1990. aastate alguses. 21. sajandil arvatakse Argentinas elavat umbes 1500 eestlast, ent see arv väheneb kiiresti. Eesti-Argentina suhted https://web.archive.org/web/20210508111805/https://vm.ee/et/riigid/argentina?display=relations (vaadatud 17.03.2017) http://ais.ra.ee/index.php?module=202&op=6&tyyp=1&otsing_id=&id=110000019581[alaline kõdulink] (vaadatud 21.03.2017)
Heaven

"Taevas" (inglise keeles "Heaven"), Diane Keatoni dokumentaalfilm elust pärast surma (1987) "Taevas" (inglise keeles "Heaven"), Tom Tykveri film (2002), peaosades Cate Blanchett ja Giovanni Ribisi "Heaven", DJ Sammy album (2002) "Heaven", Rebecca Fergusoni album (2011) "Heaven", Bryan Adamsi laul (1983), mida on kaverdanud DJ-d Sammy ja Yanou koos Hollandi laulja Doga "Heaven", John Legendi laul (2006) "Heaven", Talking Headsi laul (1977)
Afonso Augusto Moreira Pena

Afonso Augusto Moreira Pena (30. november 1847 – 14. juuni 1909) oli Brasiilia president 15. novembrist 1906 kuni surmani.
Autoportree (Modigliani)

"Autoportree" (itaalia keeles „Autoritratto“) on itaalia kunstniku Amedeo Modigliani (1884–1920) õlimaal lõuendil. 1919. aastal valminud teos asub São Paulo kunstimuuseumi kogus Brasiilias. Tegemist on kunstniku ainsa autoportreega. Maal valmis enne kunstniku surma tuberkuloosi 1920. aasta jaanuaris ja on üks viimastest Modigliani loodud teostest. "Amedeo Modigliani (1884-1920). Self-Portrait, 1919". www.ncbi.nlm.nih.gov (inglise). Vaadatud 17.03.2017. Leone Piccioni (toimetaja), Modigliani, Rizzoli, 2004.
Nilo Peçanha

Nilo Procópio Peçanha (2. oktoober 1867 – 31. märts 1924) oli Brasiilia president 14. juunist 1909 kuni 15. novembrini 1910.
Tarkvararaamistik

Programmeerimises tähendab tarkvararaamistik abstraktsiooni, mis pakub mingit teatud üldistatut funktsionaalsust tarkvaraarenduses ette tulevate ülesannete lahendamiseks olles samas spetsiifilise rakenduse tarvis laiendatav. Raamistikud võivad sisaldada erinevaid tugiprogramme ja tööriistu, kompilaatoreid, teeke või eeldada teatud rakendusliides(t)e kasutamist. Teekidest eristuvad raamistikud järgmiselt: Kontrolli ümberpööramine: raamistiku puhul ei dikteeri koodi kulgu selle kasutaja (programmeerija) kirjutatud kood vaid raamistik ise. Laiendatavus: programmeerija saab raamistiku koodi valikuliselt laiendada ja/või üle kirjutada. Vajadusel saab raamistiku panna kasutama uut koodi. Raamistiku enda lähtekoodi muutmist ette nähtud ei ole. Tarkvararaamistike loojate eesmärgiks on hõlbustada mingile arendusele esitatud spetsiifiliste talitusnõuete täitmist seeläbi, et "reaprogrammeerija" ei pea enam tegelema süsteemi üldise töötamise pisiasjadega. Näiteks võiks meeskonnal kuluda oluliselt vähem aega pangandustarkvara arendamiseks, kui nad saavad maksimaalselt tegeleda valdkonnaspetsiifilistele nõuetele vastava koodi loomisega, selle asemel, et süveneda HTTP päringute vastuvõtmise detailidesse. Tarkvararaamistikust saadav töötundide võit võiks olla seda suurem, mida rohkem seda erinevates projektides taaskasutatakse ja mida levinum see arendajate seas on. On levinud kriitika, et programmeerija peab lisaks oma tavalistele töövahenditele õppima ka veel raamistiku eripärasid tundma ja seetõttu tarnitakse tarkvara just ebaefektiivsemalt, kui seda oleks tehtud rätseplahendusena. Kõige paremini on ajahambale vastu pidanud tarkvararaamistikud, millel on teatud 'elegants' - nende peale ehitatud rakenduse kood on lühidam, loetavam ja lihtsamini muudetav, kui see oleks ilma raamistikuta. Tarkvararaamistikud sisaldavad tihti suurt osa erinevat abikoodi, et alglaadida lõppkasutajani jõudev rakendus, kuid on lõpuks ise kindla fookusega, näiteks: Veebiraamistikud Ettevõtte portaal??? (Software framework)
Gerth Kulemann

Gerth (Gerhard) Kulemann (Culemann) (sünniaeg teadmata, surnud 28. novembril 1550) oli Tallinna köitemeister ja kaplan. Ta vannutati 1537. aasta 2. mail köitemeistriks ja Tallinna kodanikuks. Gerth Kulemanni pitser on ühel 1549. aasta 25. septembril koostatud testamendil. Hans Treumann. Trükinduse ja raamatu arheoloogiat. Keel ja kirjandus nr 9, 1959, lk 560. Endel Valk-Falk. Renovatum anno 1992: Eesti nahatööd ja tema meistrid 1495-1900, Tallinn: Kanut, 1992 lk 19. TLA ja HRRA: BN 1, Gertke Holtappel; Peremärkide kogu. Kaart 18.
Hermes da Fonseca

Hermes Rodrigues da Fonseca (12. mai 1855 São Gabriel – 9. september 1923 Petrópolis) oli Brasiilia president 15. novembrist 1910 kuni 15. novembrini 1914.
Tsung Dao Lee

Tsung Dao Lee, ka T. D. Lee, (hiina keeles Lǐ Zhèngdào‎‎; 24. november 1926 Shanghai, Hiina – 4. august 2024 San Francisco, California) oli Hiina ja USA füüsik, Nobeli auhinna laureaat. Ta oli Columbia Ülikooli New Yorgis emeriitprofessor. Tema peamine uurimisvaldkond oli osakestefüüsika. Tal on uurimusi ka statistilise mehaanika, astrofüüsika, hüdrodünaamika ja kvantkromodünaamika alal. Ta sai 1957. aastal koos Chen Ning Yangiga Nobeli füüsikaauhinna paarsuse seaduse põhjaliku uurimise eest, mis viis tähtsate avastusteni osakestefüüsikas. Ta astus 1943. aastal Che Kiangi Ülikooli (praegu Zhejiangi Ülikool). Seoses sõjaolukorraga jätkas ta õpinguid Kunming Shis ajutiselt moodustatud Rahvuslikus Assotsieerunud Edelaülikoolis. Andeka üliõpilasena sai ta ülikooli eestkostel riikliku stipendiumi magistriõppeks USA-s. 1946. aastal pääses ta Chicago Ülikooli, kus 1950. aastal valmis tal Enrico Fermi juhendamisel doktoritöö. Aastatel 1950–1951 töötas ta California Ülikoolis Berkeleys teaduri ja lektorina. 1953. aastal asus ta tööle Columbia Ülikooli New Yorgis (1955–1956 kaasprofessor). 1956. aastal sai ta 29-aastaselt professoriks (Columbia ülikooli noorim professor). 1984. aastal sai ta Columbia ülikoolist University Professori aunimetuse. Ta oli Columbia ülikooli emeriitprofessor (University Professor Emeritus). 1957 – Nobeli füüsikapreemia 1993 – Oskar Kleini medal 2007 – Robert R. Wilsoni auhind 1957 – Academia Sinica 1959 – Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia 1962 – Ameerika Filosoofiaselts 1964 – USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia 1982 – Accademia Nazionale dei Lincei 1983 – World Academy of Sciences (asutajaliige) 1994 – Hiina Teaduste Akadeemia 2003 – Paavstlik Teaduste Akadeemia Ta abiellus 1950. aastal. Tema poeg James Z. Lee (sündinud 1952) oli kuni 2009. aastani Michigani Ülikooli Hiina ajaloo professor, alates 2009. aastast on ta Hongkongi Teadus- ja Tehnikaülikooli humanitaar- ja sotsiaalteaduste kooli professor. 1962. aastal sai Tsung Dao Lee USA kodakondsuse. Chien-Shiung Wu Tsung-Dao Lee. beta.global.columbia.edu Tsung-Dao Lee - Facts. nobelprize.org Tsung-Dao Lee. casad.cas.cn James Z. Lee CV[alaline kõdulink]. shss.ust.hk Koduleht. tdlee.ccast.ac.cn Celebration of T.D. Lee's 80th Birthday. phys.columbia.edu Tsung-Dao Lee. beta.global.columbia.edu Tsuang Dao Lee – Biographical. nobelprize.org
EELK Buenos Airese Reformatsiooni kogudus

Buenos Airese Reformatsiooni kogudus on EELK kogudus, mis tegutseb Argentinas Buenos Aireses. Kogudus on tänapäeval hispaaniakeelne. Jumalateenistus on eesti- ja hispaaniakeelne. Kogudus asutati 1957. aastal. Kogudusel on oma kirik, mis ehitati 1960. aastal. Koguduse õpetajaid: Karl Laantee Tõnis Nõmmik Hendrik Laur Cesar Gogorza (alates 2000. aastast) https://web.archive.org/web/20170317162258/http://www.eestielu.com/et/eesti-elu/eesti-kirik/183-buenos-airese-reformatsiooni-kogudus-ja-eestlased-argentinas (vaadatud 15.03.2017) Tiiu Pikkur, Buenos Airese Reformatsiooni kogudus ja eestlased Argentinas, Eesti Elu, 27.04.2012
Londoni kogudus

Londoni kogudus on EELK kogudus, mis tegutseb Inglismaal Londonis. Kogudus kasutab Püha Anne ja Agnese kirikut. Kogudus asutati 28. juulil 1946 August Torma eestvedamisel. Koguduse õpetajaid: Jaak Taul https://web.archive.org/web/20170318085320/http://london.vm.ee/est/eestlased_suurbritannias (vaadatud 15.03.2017)
Londoni Pauluse kogudus

Londoni Pauluse kogudus on EELK Välis-Eesti piiskopkonna (varem E.E.L.K. Kanada praostkonna) kogudus, mis tegutseb Kanadas Londonis. Koguduse esimees on Endel Tooming. Koguduse õpetajaid: Ernst Lootsma Hannes Aasa https://web.archive.org/web/20080404010348/http://www.eelk.ee/~e.e.l.k./ee/nimekiri.html (vaadatud 15.03.2017)
Meelekindlus

Meelekindlus on psühholoogias suure viisiku üks viiest omadusest, millega kirjeldatakse inimese iseloomuomadusi. Meelekindel inimene soovib endale võetud ülesandeid hästi täita, ta on tõhus ja organiseeritud. Tal on hea enesedistsipliin, tegevus on planeeritud, mitte spontaanne, tal on suur saavutusvajadus. Meelekindlad inimesed on üldiselt usaldusväärsed ja töökad. Tihtipeale öeldakse nende inimeste kohta, et nad on "iseloomuga". Nende kodu on korras, nad on edukad, kuid samas nad kardavad riske võtta. Nad oskavad kontrollida oma soove ja impulsse. Nad on head organiseerijad ja planeerijad. Äärmuslikul juhul võib meelekindel inimene olla töönarkomaan, perfektsionist ja sundkäitumisega.. Inimesed, kelle meelekindlus on väga väike, võivad olla laisad, vähem eesmärgile ja edule orienteeritud. Samuti on tõenäolisem, et nad on antisotsiaalsed ja kuritegeliku käitumisega.. On olukordi, kus vähene meelekindlus on inimesele kasulik. Näiteks juhul, kui ta jääb töötuks, võib kõrge saavutusvajadusega inimesele see väga raskelt mõjuda. Meelekindlad inimesed lahutavad harvemini. Meelekindlatel esineb vähem lahutust põhjustavat käitumist, nagu abieluvälised suhted, abikaasa väärkohtlemine ja alkoholitarbimise häired. Isiksusepsühholoogia Isiksus Neurootilisus Carter, Nathan L.; Guan, Li; Maples, Jessica L.; Williamson, Rachel L.; Miller, Joshua D. (2015). "The downsides of extreme conscientiousness for psychological wellbeing: The role of obsessive compulsive tendencies". Journal of Personality. Accepted Article (4): n/a. DOI:10.1111/jopy.12177. Ozer, D. J.; Benet-Martínez, V. (2006). "Personality and the prediction of consequential outcomes". Annual Review of Psychology. 57: 401–421. DOI:10.1146/annurev.psych.57.102904.190127. PMID 16318601.
Venceslau Brás Pereira Gomes

Venceslau Brás Pereira Gomes (vanas kirjaviisis Wenceslau Braz; 26. veebruar 1868 Brasópolis – 15. mai 1966 Itajubá) oli Brasiilia president 15. novembrist 1914 kuni 15. novembrini 1918. 26. oktoobril 1917 kuulutas ta sõja Saksamaale.
Avakogu

Avakogu on raamatukogus olevad raamatud, mis on paigutatud avariiulitele ja on lugejaile vahetult juurdepääsetavad ja kasutatavad. Vastandiks on hoidlas asuvad raamatud, mida võivad lugejad tellida raamatukogutöötajate vahendusel või mida tavalugejatele üldse välja ei anta. Osa raamatukogusid (nt paljud rahvaraamatukogud) sisaldabki vaid avakogu. Teadusraamatukogudes on tihti suured hoidlad, kus hoiustatakse palju selliseid raamatuid, mida võidakse pigem harva vajada.
Välis-Eesti piiskopkond

Välis-Eesti piiskopkond on EELK üks piiskopkondadest. Piiskopkond moodustati 2010 EELK-ga ühinenud E.E.L.K.-st. Kui EELK ja E.E.L.K. ühinesid, siis kõik Välis-Eesti praostkonnad läksid piiskopkonna alla, ent mitte kõik praostkondade kogudused (mõned kogudused olid ühinemise vastu). Piiskopkonnal on oma konsistoorium. Välis-Eesti piiskopkonna ülemkarjane on EELK peapiiskop. 2012. aasta seisuga oli piiskopkonnas üle maailma 41 kogudust ja 15 kuulutuspunkti. Piiskopkonnas on järgmised praostkonnad: Inglismaa, Kanada, Rootsi, Saksamaa, USA Chicago, USA Esimene; Austraalia kogudused alluvad otse piiskopile. https://web.archive.org/web/20170318084334/http://www.eelk.ee/et/kiriku-korraldus/toovaldkonnad/valissuhted-ja-oikumeenia/lepingud-ja-deklaratsioonid/e-e-l-k-ja-eelk-uhinemisleping/ (vaadatud 17.03.2017) http://www.eestikirik.ee/eelk-valis-eesti-piiskopkond/ (vaadatud 22.03.2017) Välis-Eesti piiskopkond EELK kodulehel E.E.L.K. ja EELK ühinemisleping
Eestlased Valgevenes

Eestlased Valgevenes on Valgevenes elanud või elavad eestlased. 2011 elas Valgevenes paarsada eestlast. Neist 40-50 on tegevad Valgevene Eesti Seltsis "Pääsuke". Seltsi juhib Oliver Manglus. Minskis on Valgevenes tegutsevaid Eesti ettevõtjaid ühendav äriklubi. Eesti-Valgevene suhted Ida-Virumaa Valgevene Kultuuriselts Bez https://web.archive.org/web/20170318083827/http://mehele.ohtuleht.ee/457386/eestlased-valgevenes (vaadatud 17.03.2017) Eestlased Valgevenes. Õhtuleht, 23. detsember 2011
Miljon+

Miljon+ oli eestikeelse Vikipeedia arengu toetamiseks ellu viidud projekt, mille eesmärk oli oluliselt kiirendada selle veebientsüklopeedia jõudmist miljoni artikliga Vikipeedia keeleversioonide sekka ning panustada sellega eesti keele ja kultuuri püsimisse. Ühtlasi propageeriti võrukeelset Vikipeediat. Projekti vedasid Tartu Ülikool ja MTÜ Wikimedia Eesti, aga sellega olid liituma oodatud kõik huvilised. Projekti üks algataja oli Tartu Ülikooli õppeprorektor Mart Noorma, kes valiti selle eest Vikipeedia sõbraks 2017. Projektijuht oli Tartu Ülikooli eesti keele lektor ja üldkeeleteaduse teadur Sirli Zupping. Miljon+ kuulus Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks tehtavate kingituste sekka. Samuti esitleti seda emakeelse ülikooli 100. aastapäevaks tehtava kingitusena. Üks projekti raames elluviidav tegevus oli digihariduse konkurss. Toimus ka teisi artiklivõistlusi nagu näiteks "Eesti Advokatuur 100". Algatati keeletoimetamistalgud. Vikipeedia keeletoimetamistalgud ja selle eestvedaja Ann Siiman pälvisid tiitli "Aasta keeletegu 2021". Projekt kuulutati välja 2017. aasta emakeelepäeval (14. märts) ja sellega loodeti lõpule jõuda 2020. aastal. Projekti väljakuulutamisel 2017. aastal oli eestikeelses Vikipeedias 155 000 artiklit. 2019. aastal ületati 200 000 artikli piir ja mööduti artiklite arvult leedukeelsest Vikipeediast. Praegu on eestikeelses Vikipeedias 247 705 artiklit. Läti Vikipeedia maraton Projektist miljonpluss.ut.ee Ambitsioonikas plaan: viime eestikeelse Vikipeedia miljoni artiklini! TÜ pressiteade, 14. märts 2016 "Vikipeedia aasta sõber 2017 on Mart Noorma" Tartu Ülikool 21. august 2017 Kontakt miljonpluss.ut.ee Miljon+. Miljon eestikeelset artiklit Vikipeediasse! EV100 Konkursid miljonpluss.ut.ee "Miljon+ artiklit Vikipeediasse! Digihariduse konkursi võitjad on selgunud" Koolielu, 28. juuli 2017 "Algas õigusteaduskonna ja advokatuuri Vikipeedia konkurss “Eesti Advokatuur 100”" Eesti Advokatuur, 4. märts 2019 "Talgulised keeletoimetasid üle 700 Vikipeedia artikli" Tartu Ülikool, 15. aprill 2018 Aasta keeleteod on masintõlketehnoloogia, Vikipeedia keeletoimetamine ning ALPA digiõppemängud Haridus- ja Teadusministeerium, 16. märts 2022 "Ambitsioonikas plaan: viime eestikeelse Vikipeedia miljoni artiklini" Õhtuleht, 16. märts 2017 "Eestikeelne vikipeedia jõudis 200 000 eestikeelse artiklini" Digigeenius, 13. august 2019 Projekti koduleht veebiarhiivis Marek Strandberg. "Vikipeedia täiendab seda, mis kahjuks üldse puudub" Sirp, 2. september 2011 Ivo Kruusamägi. "Miljon artiklit eestikeelses Vikipeedias" ERR, 7. veebruar 2012 Otti Eylandt. "Eestikeelne Vikipeedia vajab suure eesmärgini jõudmiseks abiväge" Eesti Päevaleht, 15. märts 2017 Keelesaade. Miljon+ Vikerraadio, 19. märts 2017 "Kas masintõlge on abiks vikiartiklite kirjutamisel?" Tartu Ülikooli pressiteade, 11. aprill 2017 Virgo Siil. "Referaadid ja lõputööd Vikipeediasse, mitte sahtlisse" Universitas Tartuensis, märts 2018
Kaljo Johannson

Kaljo Johannson (1. aprill 1937 Tartu – 9. märts 2017) oli eesti laulja (tenor). Ta õppis laulmist Vanemuise õppestuudios, kus tema õpetajaks oli Rudolf Jõks. Ta oli aastatel 1957–1960 ja 1967–1970 Vanemuises koorilaulja, 1970–2001 samas ooperi- ja operetisolist. 1960–1961 oli ta Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadisolist, 1961–1965 oli ta Estonias koorilaulja. Ta on esinenud operetimuusikakavades ("Vallanud meid operett", 1989; "Operetipromenaad", 1993; "Helisev operetivikerkaar", 2002; "Kõik roosid ma kingiksin sulle", 2005). Ta oli aastast 1960 Eesti Teatriliidu liige. 1957 Boris Kõrver "Ainult unistus" (Boy) 1968 Johann Strauss "Mustlasparun" (Sándor) 1968 Eino Tamberg "Raudne kodu" (Lex) 1970 Wolfgang Amadeus Mozart "Armastuse aed" (Belfiore) 1971 ja 1998 Imre Kalman "Montmartre'i kannike" (Florimond ja Pisquatschec) 1971 ja 1992 Ferenc Lehar "Lõbus lesk" (Camille ja Kromow) 1972 Boriss Parsadanjan "Sool" (Komissar) 1973 Juri Miljutin "Trembita" (Mikola) 1973 Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin" (Lenski ja Triquet) 1975 Carl Zeller "Linnukaupleja" (Stanislaus) 1975 Aleksandr Puškin/Jossif Kovner "Matsipreili" (Filat) 1976 Modest Mussorgski "Sorotšintsõ aastalaat" (Gritsko) 1978 Charles Dickens/Grigori Šantõr "Pickwick-klubi" (mister Tupman) 1979 Imre Kalman "Silva" (Edvin) 1979 Leoš Janáček "Jenufa" (Steva) 1983 Eduard Künneke "Onupoeg Bataaviast" (Egon) 1986 Johann Straussi "Nahkhiir" (Alfred) 1986 Carl Orff "Kuu" (Vandersell) 1988 Gustav Ernesaks "Tormide rand" (Saare Juhan) 1991 Georges Bizet’ "Carmen" (Remendado) 1993 Giuseppe Verdi "Traviata" (Gaston) 1995 Mitch Leigh' "Mees La Manchast" (Paater) 1995 Paul Ábrahámi "Viktoria ja tema husaar" (Linnapea) 2000 Johann Straussi "Öö Veneetsias" (Giorgio Testaccio)
Eestlased Lõuna-Aafrika Vabariigis

Eestlased Lõuna-Aafrika Vabariigis on Lõuna-Aafrika Liidus ja Lõuna-Aafrika Vabariigis (LAVis) elanud või elavad eestlased. LAVi eestlaste kogukonna rajajaks peetakse Endel Muna, kes läks sinna 1927. aastal ja rajas Kaplinnas oma karjafarmi. 1930. aastatel oli eestlaste kogukonna suurus umbes 30 inimest. Tänapäeval elab enamik eestlasi LAVi suuremates linnades, nagu Johannesburg, Kaplinn, Pretoria. Eestlaste kogukonna arvuks peeti 21. sajandi algul umbes 100 inimest. LAVis on tegutsenud Johannesburgi Eesti Selts Lõuna-Aafrikas ja Kaplinna Eesti Selts. Eesti – Lõuna-Aafrika Vabariigi suhted http://www.loodusajakiri.ee/horisont/artikkel49_41.html (vaadatud 17.03.2017) Karin Hiiemaa. Millises Aafrika riigis asub suurim eestlaste kogukond? Horisont nr 2, 2003 Taivo Kirm. Haaslavalt Aafrikasse: kuidas Haaslava pered 20. sajandi algupoolel Aafrikasse läksid ja seal toime tulid. delfi.ee, 29. juuni 2015
Epitácio da Silva Pessoa

Epitácio Lindolfo da Silva Pessoa (23. mai 1865 – 13. veebruar 1942) oli Brasiilia president 28. juulist 1919 kuni 15. novembrini 1922.
Mahmud I

Mahmud I ( Osmantürgi keeles: محمود اول‎, Türgi keeles: I. Mahmud (2. august 1696 – 13. detsember 1754) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1730–1754. Ta oli Mustafa II ja Emetullah Rabia Gülnuş Sultaana poeg.