laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kasahhi stepp

Kasahhi stepp (kasahhi keeles Қазақ даласы; ka Ұлы дала 'Suur stepp'), mida tuntakse ka nimega Suur Dala, on Kasahstani põhjaosas ja sellega piirnevates Venemaa osades laiuv ökoregioon. See tohutu avatud rohtla kuulub palearktise parasvöötme rohtlate, savannide ja põõsastike bioomi. Kasahhi stepp laiub sellest lääne pool asuvast Ponto-Kaspia stepist kuni idas asuva Emini oru stepini, moodustades ühtlasi osa Euraasia stepist. Enne 19. sajandi keskpaika kutsuti seda kasahhide kohta ekslikult kasutusel olnud nime järgi Kirgiisi stepiks. Stepp ulatub Kaspia madalikust enam kui 2200 kilomeetrit itta ja Araali merest põhja suunas kuni Altai mäestikuni. Tegemist on maailma suurima stepipiirkonnaga, mille pindalaks hinnatakse 804 450 ruutkilomeetrit. Kasahhi stepp asub Euroopa ja Aasia ajaloolisest eraldusjoonest Uurali mäestikust lõunas. Suurt osa stepist peetakse poolkõrbeks, kuid lõuna pool läheb poolkõrb järk-järgult üle kõrbeks. Kui stepi edelaosas asub Turaani madalik, siis stepi ida- ja põhjapoolsemad osad on kõrgemad (üksikute eranditega). Läänest ja loodest külgneb stepp Ponto-Kaspia stepiga. Stepist põhja ja kirdesse jääb Kasahhi metsastepp. See vahelduvate männimetsade ja rohumaadega ökoregioon moodustab Kasahhi stepi ja Siberi metsade vahelise üleminekutsooni. Piirkonna kliima on poolkõrbeline ja mandriline ning enamik piirkonnast kuulub Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi poolkõrbelise külma kliima (Bsk) alla. Sademete hulk jääb keskmisel aastal vahemikku 200 kuni 400 mm, kusjuures stepi põhjapoolsematel aladel sajab rohkem kui lõunapoolsematel aladel. Juuli keskmised temperatuurid jäävad vahemikku 20 kuni 26 kraadi ja jaanuari keskmised temperatuurid vahemikku -12 kuni -18 kraadi. Aeg-ajalt esineb tasandikel väga suuri tuuli. Väheste sademete tõttu kasvab stepis vähe puid ja stepp koosneb peamiselt rohumaast ning suurtest liivastest piirkondadest. Tüüpiline taimestik hõlmab stepirohtu, puju ja aruheina. Kasahstani steppides elavad muuhulgas järgmised loomad: saiga, siberi metskits, hunt, rebane, mäger, mongoolia liivahiir ja stepikilpkonn. Kasahhi stepi läänepoolne osa on väga hõredalt asustatud ja ruutkilomeetril elab kaks kuni kolm inimest. Üle tasandikke ida poole liikudes tõuseb asustustihedus nelja kuni seitsme inimeseni ruutkilomeetri kohta. Valdava osa piirkonna elanikest moodustavad kasahhid. Venemaa rendib Kasahstanilt stepi lõunaosas asuvat umbes 7360 ruutkilomeetri suurust ala, millel asub maailma vanim kosmodroom – Baikonuri kosmodroom. Kasahhi stepis võeti üles film "Tulpan", mis oli Kasahhi kandidaat 2010. aasta parima võõrkeelse filmi Oscarile. Betbakdala Stepitee Kazakh steppe. Vaadatud 18.10.2018. Kazakh steppe, Asia - Kazakhstan and Russia. Vaadatud 18.10.2018. About the Kazakh Steppe. Vaadatud 18.10.2018. Surfbirds.com Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Kazakh Steppe seisuga 15.04.2019.
Raimo Pull

Raimo Pull (sündinud 2. detsembril 1985 Pärnus) on eesti sõudja. 182 cm, 80 kg. Lõpetas 2005 Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi ja 2010 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Aastast 2017 Windsurf OÜ juhatuse liige. Sõudma hakkas 2002 Mihkel Leppiku juhendamisel. Tegutsenud aastast 2007 kohtunikuna, aasta sõudekohtunik 2008 ja 2012. Tegutsenud aastast 2009 Viljandi Sõudeklubis treenerina, kuulunud alates 2012 klubi juhatusse. 2003 juunioride MM-il paarisaerulisel neljapaadil 15., 2006 U-23 MM-il roolijata kahepaadil 13. ja 2006 üliõpilaste MM-il kaheksapaadil 3. koha. Tulnud 8 korral Eesti meistriks: 2004 ühepaadil (kergekaal), 2007 ja 2014 roolijata kahepaadil sprindis, 2004 ja 2006 paarisaerulisel neljapaadil, 2004 ja 2006 kaheksapaadil 2004 sisesõudmises (kergekaal). https://www.esbl.ee/biograafia/Raimo_Pull
Kalle Põder

Kalle Põder (sündinud 2. oktoobril 1949 Kanepis) on eesti sõudja ja poksija ning spordiarst. Ta lõpetas 1968. aastal Tartu 8. Keskkooli ja 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli spordimeditsiini erialal. Aastatel 1979–2007 oli ta spordiarst korvpalliklubide Asto, BC Tallinn, A. Le Coq ja Nybit juures. 1980. aastast on ta töötanud Põhja-Eesti Regionaalhaiglas radioloogina ja üksuse juhina. Oli aastatel 1995–2015 Eesti korvpallikoondise arst. Sportima hakkas 1961. aastal Agu Tani vettehüppetreeningutel, 1965–1969 harrastas Vello Kade käe all poksi ja 1965–1968 Jüri Kuruli rühmas sõudmist. Sai neljapaadil roolijana 1966. aastal NSV Liidu noortemeistrivõistlustel ja 1967. aastal NSV Liidu meistrivõistlustel pronksi. Sai 1966. aastal NSV Liidu karikavõistlustel kaheksapaadil hõbemedali. Tuli 1967. aastal roolijaga neljapaadil ja 1969. aastal poksi kärbeskaalus (kuni 51 kg) Eesti NSV meistriks. 1967 NSV Liidu meistersportlase kandidaat sõudmises 2018 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Biograafia ESBL-is Kalle Põdra sporditulemused
Rein Põlluste

Rein Põlluste (sündinud 8. detsembril 1946 Pärnus) on eesti sõudja. Ta lõpetas aastal 1965 Pärnu 2. Keskkooli, õppis 1965–1967 Tallinna Polütehnilise Instituudi peenmehaanikateaduskonnas. Töötanud 1972–1991 Pärnu KEK-is töödejuhatajana, hiljem olnud OÜ Waldhof ehitusdirektor ja juhatuse liige. Alustas sõudetreeninguid 1960 Evi Lepiku, Juhan Mitti ja Mihkel Leppiku juhendamisel. Võitis NSV Liidu meistrivõistlustel roolijata neljapaadil 1967 hõbeda ja 1965 pronksi ning NSV Liidu rahvaste spartakiaadil 1971 roolijata kahepaadil hõbeda. 1963 roolijata kahepaadil NSV Liidu noortemeister. Tulnud 17 korral Eesti meistriks: 1963–64 roolijata kahepaadil, 1964–68, 1970 ja 1974 roolijata neljapaadil, 1965–66, 1968, 1970 ja 1974 roolijaga neljapaadil 1974–75 ja 1986 kaheksapaadil. Meistersportlane (1965). Osalenud veteranide sõudmisvõistlustel, sh maailma sõudeveteranide regatil ja saanud 2 võitu. Kuulunud Dünamosse, Kalevisse ja spordiklubisse Aeron. Olnud 1990–92 Sõudeliidu juhatuses. Abikaasa Lea Põlluste (varem Lea Tartu) (sündinud 1947) on võitnud kaheksapaadil 1967 NSV Liidu noortemeistrivõistlustel ja 1968 juunioride meistrivõistlustel pronksi ning tulnud 1966–68 Eesti meistriks. Poeg Paal P. (sündinud 1970) on sõudmises Eesti noortemeister (1986). Tütar Piia P. (sündinud 1971) on sõudmises 2-kordne Eesti meister (1987). https://www.esbl.ee/biograafia/Rein_P%F5lluste
Arvi Raja

Arvi Raja (10. august 1955 Sindi – 18. detsember 2021) oli eesti sõudja, Allar Raja isa. 188 cm, 90 kg. Ta lõpetas aastal 1973 Sindi keskkooli. Aastast 2009 eraettevõtja (FIE). Harrastas esialgu jalgrattasõitu ja tuli jalgrattakrossis Pärnu meistriks, sõudmisega hakkas tegelema 1971 Matti Killingu juhendamisel. Võitis roolijata neljapaadil 1977 NL-i mv-tel ja NL-i karikavõistlustel pronksi. 1975 NL-i juunioride mv-tel paarisaerulisel neljapaadil hõbe ja 1972 NL-i noortemv-tel paarisaerulisel kahepaadil pronks. Tulnud 13 korral Eesti meistriks: 1974 paarisaerulisel kahepaadil, 1977 roolijata neljapaadil, 1977–1978 ja 1980 roolijaga neljapaadil, 1974, 1976 ja 1978 paarisaerulisel neljapaadil 1976–1980 kaheksapaadil. Meistersportlane (1974). Kuulunud Dünamo, Jõu ja Kalevi liikmeskonda. Poeg Aigar Raja (sündinud 1979) on tulnud sõudmises 1996–1997 3 korral Eesti noortemeistriks. Teine poeg Allar Raja on sõudmises neljakordne Euroopa meister. https://www.esbl.ee/biograafia/Arvi_Raja
Jaan Ratassepp

Jaan Ratassepp (sündinud 2. veebruaril 1951 Laevas Tartu rajoonis) on eesti sõudja. Lõpetas 1970 Tallinna Spordiinternaatkooli ja õppis 1970–1976 kaubanduslikku raamatupidamist Tartu Riiklikus Ülikoolis. Aastast 1993 OÜ Võluvits juhatuse esimees. Tallinna Spordiinternaatkoolis treenis võrkpallurite (Raimund Pundi) ja keskmaajooksjate (Peeter Varraku) rühmas. Tartus pühendus sõudmisele, treenerid olid Inge Pind ja Jüri Kurul. 194 cm, 95 kg. Võitis NL-i mv-tel roolijata neljapaadil 1973 ja 1975 hõbeda ja 1977 pronksi, olnud roolijata neljapaadil 1973 NL-i karika võitjaid 1977 karikavõistlustel 2. NL-i aü-te mv-tel saanud 3 kulda, hõbeda ja pronksi. Tulnud 17 korral Eesti meistriks: 1973–75 roolijaga kahepaadil, 1973, 1975, 1977 ja 1979 roolijata neljapaadil, 1973, 1975, 1977–1979 roolijaga neljapaadil 1972–1973 ja 1977–1979 kaheksapaadil. Meistersportlane (1973). Kuulunud Kalevi ja TRÜ Spordiklubi liikmeskonda. Eesti parima võistkonna liige 1973. https://www.esbl.ee/biograafia/Jaan_Ratassepp
Diraci deltafunktsioon

Diraci deltafunktsioon (δ funktsioon) on matemaatikas füüsiku Paul Diraci poolt kasutusele võetud üldistatud funktsioon või jaotus. Antud funktsiooni kasutatakse punktmassi või punktlaengu tiheduse modelleerimiseks reaalmuutuja funktsioonina, mis võrdub nulliga iga nullist erineva argumendi korral ja mille integraal üle kõikide reaalarvude on võrdne ühega. Diraci deltafunktsiooni võrdub nulliga iga nullist erineva argumendi korral ja nulliga võrdse argumendi korral on funktsiooni väärtus võrdne lõpmatusega, δ ( x ) = { + ∞ , x = 0 0 , x ≠ 0 {\displaystyle \delta (x)={\begin{cases}+\infty ,&x=0\\0,&x\neq 0\end{cases}}} ja teisalt on antud funktsiooni integraal üle reaalarvude võrdne ühega ∫ − ∞ ∞ δ ( x ) d x = 1. {\displaystyle \int _{-\infty }^{\infty }\delta (x)\,dx=1.} Greeni funktsioon Arfken & Weber 2000, lk 84 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFArfkenWeber2000 (spikker) Dirac 1958, §15 The δ function harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFDirac1958 (spikker), p. 58 Gel'fand & Shilov 1968, Volume I, §1.1 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFGel'fandShilov1968 (spikker) Gel'fand & Shilov 1968, Volume I, §1.1, p. 1 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFGel'fandShilov1968 (spikker)
Jüri Reimann

Jüri Reimann (30. juuli 1940 Pärnu – 2. juuni 1987 Pärnu) oli eesti sõudja. Õppis Pärnu õhtukoolis. Töötas 1962–1987 tööstuskombinaadis Säde kellassepana. Sõudma hakkas 1957 Erich Seileri, Jüri Kuruli ja Mihkel Leppiku juhendamisel. 180 cm, 85 kg. Võitis NL-i mv-tel roolijata neljapaadil 1965 pronksi ja 1967 hõbeda. Tuli 13 korral Eesti meistriks: 1967 roolijata kahepaadil, 1963–1967 roolijata neljapaadil, 1959, 1965–1966, 1968 ja 1971 roolijaga neljapaadil 1959 ja 1971 kaheksapaadil. Meistersportlane (1965). Kuulus Dünamosse ja Kalevisse. Tütar Reet Reimann (sündinud 1972) on tulnud 1988 paarisaerulisel neljapaadil ning 1988–1989 kaheksapaadil Eesti meistriks. https://www.esbl.ee/biograafia/J%FCri_Reimann
Kristiana Rode-Gulova

Kristiāna Rode-Gulova, (aastani 2001 Kristiāna Rode; 30. juuli 1980 Ogre), on läti päritolu Eesti sõudja. 179 cm, 74 kg. Ta lõpetas aastal 1999 Lätis Murjāņi spordigümnaasiumi (Murjāņu sporta ģimnāzija). Töötanud Läti firmas SIA Tilbe Agro sekretäri ja laojuhatajana. Sõudmistreeninguid alustas 1996 Sandra Bremze ja Gunta Rotšteina juhendamisel. Saanud Läti koondises MM-il ühepaadil 2001 15., 2003 11. ja 2005 12. koha. U23 MM-il ühepaadil 1999 6., 2000 4., 2001 hõbe ja 2002 5. noorte MM-il paarisaerulisel kahepaadil 1997 10. ja 1998 4. koht. Osalenud 1999–2005 7 MK etapil, saanud 2005 ühepaadil 6. koha. Tulnud 6 korral Eesti meistriks: 2002–03 ja 2005 ühepaadil, 2005 paarisaerulisel neljapaadil 2002–03 sisesõudmises. Olnud paljukordne Läti meister. Kuulunud 1999–2005 Läti koondisse. Tema abikaasa on Leonid Gulov. https://www.esbl.ee/biograafia/Kristiana_Rode-Gulova
Marju Hein

Marju Hein (aastani 1987 Marju Saks; sündinud 5. jaanuaril 1962 Tartus) on eesti sõudja. Lõpetas 1979 Tartu 2. Keskkooli ja 1986 raviarstina Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Töötanud 1986–1999 TRÜ sisekliinikus vanemlaborandi, assistendi ja arstina, aastast 2000 Tartu Ülikooli Kliinikumi hematoloogia-onkoloogia kliinikus vanemarsti-õppejõuna. Hakkas sportima 1969 Maiu Jagomäe ujumistreeningutel, 1978 alustas Kalevi Tartu Spordiklubis sõudetreeninguid, juhendajad Inge Pind ja Jüri Kurul. Tulnud 8 korral Eesti meistriks: 1982 ja 1984–85 roolijata kahepaadil, 1979 ja 1985 roolijaga neljapaadil 1984–86 kaheksapaadil. Aastast 2006 osalenud maailma sõudeveteranide regatil. Tema abikaasa on sõudja Urmas Hein. https://www.esbl.ee/biograafia/Marju_Saks
Erich Seiler

Erich Wilhelm Seiler (30. aprill 1922 Pärnu – 14. veebruar 1986 Pärnu) oli Eesti sõudetreener ja sporditegelane. Õppis 1937–1941 Tallinna Tehnikaülikoolis maaparandust. Võttis Punaarmeesse mobiliseerituna osa II maailmasõjast. Sõudmistreeninguid alustas 1935 Pärnu sõudeklubis (Pernauer Ruder-Club). Oli NL-i noortemv-tel 1951 kaheksapaadil pronksi võitnud naiskonna roolija. Tuli 6 korral Eesti meistriks: 1951–54 paarisaerulisel roolijaga kahepaadil (1952 ja 1953 rahvapaatidel), 1951 roolijaga neljapaadil 1951 roolijana kaheksapaadil. 1952 kahekordne Eesti meister ka aerutamises (kahesüstal). 1950–68 oli ühiskondlik sõudesporditreener. Õpilasi: Endla Mandel, Peeter Mardna, Andrus Suija, Andres Veerma, Aado Pind, Eduard Ždanovitš, Mihkel Leppik, Evi Lepik, Jaan Tults. Seiler tegutses ka kohtunikuna (1956 ülel kat, 1963 rhv kat), 1971–75 oli Sõudespordiföd-i kohtunikekogu esimees. Oli 1951–75 ja 1979–83 Sõudeföderatsiooni presiidiumi liige, 1956–59 esimees ja 1959–71 aseesimees. Kalevi auliige (1965). B: Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tln, 2001, lk 356–363. https://www.esbl.ee/biograafia/Erich+Wilhelm_Seiler
Ulvi Lutoškin

Ulvi Lutoškin (aastani 1984 Ulvi Siig; sündinud 20. mail 1964 Pärnus), on Eesti sõudja ja sõudetreener, Roman Lutoškini abikaasa. 178 cm, 68 kg. Lõpetas 1982 Pärnu 6. Keskkooli ja 1988 sõudmise erialal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Aastast 1984 Pärnu Kuninga Tänava Põhikooli kehalise kasvatuse õpetaja. Alates 2004 Pärnu Koolispordiliidu juhatuse liige. Sõudmist hakkas harrastama 1979 Ester Lebedeva ja Mihkel Leppiku juhendamisel. Tuli 1983 paarisaerulisel kahepaadil NSV Liidu juunioride meistriks ja võitis 1981 NSV Liidu noortemeistrivõistlustel paarisaerulisel neljapaadil pronksi. Tulnud 14 korral Eesti meistriks: 1982 ühepaadil, 1981–1983 paarisaerulisel kahepaadil, 1981 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil, 1982–1983, 2004, 2006–2007 ja 2009–2012 kaheksapaadil. Meistersportlane (1981) Osalenud veteranide sõudevõistlustel ning võitnud mitu maailma sõudeveteranide regatti. Tegutsenud aastast 2000 sõudetreenerina (6. kutsetase, 2006), aastast 2009 on Eesti naiste koondise treener. Õpilasi: Kaisa Pajusalu, Helen Tinkus. Sõudeliidu parim noortetreener 2004 ja 2006–2007 ning juunioride treener 2009–2010. https://www.esbl.ee/biograafia/Ulvi_Siig
Peeter Sonntak

Peeter Sonntak (sündinud 7. juunil 1946 Pärnus) on Eesti sõudja ja sõudetreener. Lõpetas 1970. aastal Pärnu kaugõppekeskkooli. Töötanud AS-is Renet ehitajana. Sportima hakkas 1958. aastal Mihkel Leppiku juhendamisel. 190 cm, 90 kg. Võitis NL-i mv-tel roolijata neljapaadil 1965 pronksi ja 1967 hõbeda ning roolijata kahepaadil 1969 pronksi. NL-i rahvaste spartakiaadil 1971 roolijata neljapaadil hõbe. Võitis 1970 kaheksapaadil NL-i karika ja oli 1972 roolijata kahepaadil teine. NL-i noortemv-tel 1964 paarisaerulisel kahepaadil pronks. Tulnud 19 korral Eesti meistriks: 1967, 1969 ja 1973–74 roolijata kahepaadil, 1969 ja 1972 roolijaga kahepaadil, 1964 paarisaerulisel kahepaadil, 1965–68 roolijata neljapaadil, 1961, 1965–66, 1968, 1972 roolijaga neljapaadil, 1974 paarisaerulisel neljapaadil 1974–75 kaheksapaadil. Meistersportlane (1965). Olnud 1978–87 Pärnu Dünamos treener. Õpilasi: Toomas Ollesk, Mihkel Klementsov, Priit Tasane. Ta on Rein Sonntaki vend, Maie Sonntaki (sünninimega Jäärats) abikaasa, Silver Sonntaki isa. https://www.esbl.ee/biograafia/Peeter_Sonntak
Scott Schwab

Scott Joseph Schwab (sündinud 9. juulil 1972 Great Bendis Kansases) on Ameerika Ühendriikide poliitik, Vabariiklaste partei liige, kes töötab Kansase osariigi sekretärina. Ta astus ametisse 14. jaanuaril 2019. Inna-Katrin Hein (9. august 2016). "USA veeliumäeõnnetuses hukkunud poisil eraldus pea kehast". Postimees. Vaadatud 15.04.2019. Ametlik koduleht (inglise keeles)
Bule

Bule võib tähendada järgmist: bule, indoneesia slängisõna välismaalase, eriti eurooplase kohta Bule-Bule, Brasiilia kirjanik Irma Bule, indoneesia poplaulja Nino Bule, Horvaatia jalgpallur
Katehhu

Katehhu (rõhk teisel silbil; malai keelest kachu ladina catechu kaudu), ka kašuu (prantsuskeelse cachou kaudu) on katehhu-akaatsiast ehk beetliakaatsiast (Acacia catechu) saadav ekstrakt, mida kasutatakse värv- ja parkainena ning ravimina. Katehhut toodetakse Lõuna- ja Kagu-Aasias kasvava katehhu-akaatsia lülipuidust. Puitu keedetakse vees ja saadav puder aurutatakse kuivaks, nii et saadakse pruun pulber. Katehhu sisaldab rikkalikult parkainet tanniini. Inglise keemik Sir Humphry Davy avaldas 1802. aastal uurimistöö parkimise kohta, milles tõestas, et katehhu on sama efektiivne, ent märgatavalt odavam traditsioonilisest tammekoorepulbriga parkimisest. Peale nahaparkimise on katehhuga parkimist kasutatud kalavõrkude vastupidavamaks muutmiseks nii Inglismaal (traditsiooniline nimetus cutch) kui Eestis. Kootava komponendina kuulub katehhu närimistubaka koostisse. Rangelt võttes pole katehhu värvaine, ent seda kasutatakse tekstiilide jm pruuniks ja mustaks värvimisel. Tavaline on pruun värvitoon, must värv saadakse rauaühenditega peitsides. Värvainet katehha on Venemaal kasutatud siid- ja puuvillkangaste värvimiseks 19. sajandil ja 20. sajandi alguses. Katehhu on oluline komponent Lõuna-Aasia traditsioonilistes vürtsisegudes pan masala ja guthka. Seda lisatakse ka mõningatele suuvärskendajatele ja lagritsapastillidele (näiteks prantsuse pastillid "Cachou"). Blavod Drinks Ltd. turustab viinasorti Blavod Original Black Vodka, mis on värvitud katehhuga mustaks. Pikk ajalugu on katehhul olnud ajurveeda meditsiinis. Tähtsaim raviomadus on ta tugev põletikuvastane toime. Tänapäeval kasutatakse katehhut seespidiselt seedeprobleemide korral, samuti suuloputamiseks hammaste ja suuõõne põletike korral. Välispidiselt kasutatakse seda hemorroidide ja nahaprobleemide raviks. Katehhu järgi (kuna esmakordselt eraldati katehhust) on nimetatud järgmised keemilised ühendid: polüfenoolide rühm katehhiinid, tuntud antioksüdantidena. Katehhiine sisaldab muuhulgas roheline tee. katehhool C6H4(OH)2. Gambiir http://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=ka%C5%A1uu https://www.britannica.com/biography/Sir-Humphry-Davy-Baronet#ref172326 Kalapüüniste pidevustamine. - Meie Maa, 19. aprill 1940 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2019. Vaadatud 15. aprillil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Eve Järvoja. Välismaised värvained. - Renovatum anno 1991" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2018. Vaadatud 15. aprillil 2019. https://blavod.com/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2019. Vaadatud 15. aprillil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Katehhu 1911. aasta Encyclopædia Britannica vikitekstides Õpetus katehhuga värvimiseks (inglise keeles) Katehhuga värvitud tekstiilide näidiseid värvija blogis
Silver Sonntak

Silver Sonntak sündinud 11.11 1976 Pärnus, on Eesti sõudja, Peeter Sonntaki ja Maie S-i (*Jäärats) poeg, Rein S-i vennapoeg. Lõpetas 1995 Pärnu 1. keskkooli ja 2000 autoerialal Tallinna Kõrgema Tehnikakooli. Alustas 1986 Toivo Kiiratsi õpilasena jalgrattaspordiga. 200 cm, 94 kg. Sõudmist harrastas aastast 1991 Mihkel Leppiku ja Tatjana Jaansoni juhendamisel. Oli 2004 Ateena OM-il varuvõistleja. Saanud MM-il paarisaerulisel neljapaadil 1995 21. ja 2001–03 7. ning paarisaerulisel kahepaadil 2005 14. koha. U-23 MM-il 1995 ühepaadil 15. ja 1998 paarisaerulisel kahepaadil 8. juunioride MM-il 1993 ja 1994 paarisaerulisel kahepaadil 19. koht. Osalenud 2000–06 10 MK etapil, olnud 3 korral finaalis. Üliõpilaste MM-il 1998 paarisaerulisel kahepaadil ja 2004 kaheksapaadil pronks. Tulnud 29 korral Eesti meistriks: 1997 ja 2002–03 roolijata kahepaadil, 2001 paarisaerulisel kahepaadil, 2001–05 roolijata neljapaadil, 1994–95, 1998 ja 2000–03 paarisaerulisel neljapaadil, 1995–2006 kaheksapaadil 2003 sisesõudmises. Kuulunud Pärnu Sõudeklubisse. Avaldanud kirjutisi Eesti Sõudjas. Sõudeliidu parim meessõudja 2002. https://www.esbl.ee/biograafia/Silver_Sonntak
Arvo Strikholm

Arvo Strikholm (sündinud 28. mail 1949 Pärnus) on Eesti sõudja. Lõpetas 1967 Pärnu 4. keskkooli. Töötanud 1990–2008 puusepana AS-is Renet. Sõudetreeninguid alustas 1965 Juhan Mitti õpilasena Pärnu Dünamos, Sõjalaevastiku KSK-s juhendasid teda Mihkel Leppik ja Oleg Ivanov. 185 cm, 90 kg. Sai roolijaga neljapaadil 1970 MM-il NL-i meeskonnas 6. koha ja tuli 1970 NL-i meistriks. 1971 NL-i rahvaste spartakiaadil roolijata neljapaadil 2. ja NL-i karikavõistlustel roolijata kahepaadil 3. koht. Võitis roolijata neljapaadil 1969 NL-i juunioride mv-tel hõbeda ja 1967 NL-i noortemv-tel kulla. Tulnud 7 korral Eesti meistriks: 1972 roolijaga kahe- ja neljapaadil, 1974 roolijata ja roolijaga neljapaadil 1974–76 kaheksapaadil. 1970 roolijaga neljapaadil Moskva meister. Meistersportlane (1970), suurmeister (1970). Abikaasa Eha Strikholm, sünd B a n d a l o v s k a (22. II 1951 – 8. XII 2008) tuli kaheksapaadil 1968 ja 1969 NL-i noortemeistriks ning 1970 Eesti meistriks. Poeg Peeter Strikholm (1. XI 1976) on tulnud 1995 Eesti meistriks kaheksapaadil. Tütar Birgit Strikholm (1. VII 1973) on 4-kordne Eesti meister: 1988 paarisaerulisel neljapaadil ja 1988–90 kaheksapaadil. Arvo Strikholm on Jaanus Strickholmi onu.
Jaanus Strickholm

Jaanus Strickholm (sündinud 5. juulil 1971 Pärnus) on eesti sõudja, Arvo Strikholmi vennapoeg. Lõpetas 1989 Pärnu 4. keskkooli. Aastast 2002 ettevõtja. Hakkas sõudma 1986 Mati Villsaare juhendamisel.185 cm, 94 kg. Saanud 1995 MM-il paarisaerulisel neljapaadil 21. koha. 1989 roolijaga neljapaadil NL-i noortemeister. Tulnud 6 korral Eesti meistriks: 1992 paarisaerulisel kahepaadil, 1994–95 paarisaerulisel neljapaadil 1995–97 kaheksapaadil. Kuulunud Dü­namosse. Olnud 1993–2002 Pärnu Sõudeklubis tööline. https://www.esbl.ee/biograafia/Jaanus_Strikholm
Andrei Šilin

Andrei Šilin (sündinud 28. augustil 1978 Narvas) on Eesti sõudja. Õppis Narva 9. keskkoolis. Seejärel lõpetas 1996. aastal rätsepana Narva kutsekooli ja 2000. aastal Sillamäe Majanduse ja Juhtimise Instituudi. Töötanud 2008–2011 Narva Paemurru Spordikooli majandusdirektorina ja alates 2011. aastast Narva Spordikeskuse direktori kohusetäitjana. Aastast 2012 Sõudeliidu juhatuse liige. Alustas sõudetreeninguid 1989 Narva Energia Spordikoolis Sergei Lvovi õpilasena, aastast 1996 treenis Sergei Gluško juhendamisel. 196 cm, 86 kg. Saanud 2000 Sydney OM-il paarisaerulisel kahepaadil (koos Leonid Guloviga) ja 2004 paarisaerulisel neljapaadil 9. koha. MM-il 1999 paarisaerulisel kahepaadil 8. ja 2001–2003 paarisaerulisel neljapaadil 7. koht. Võitnud U-23 MM-il 2000 paarisaerulisel kahepaadil kulla ning saanud ühepaadil 1998 6. ja 1997 16. koha. Noorte MM-il 1996 ühepaadil 9. koht. 2004 üliõpilaste MM-il kaheksapaadil 3. koht. Osalenud 1999–2005 14 MK etapil, olnud 6 korral finaalis, sh võitnud 2004 paarisaerulisel neljapaadil 2. koha. Tulnud 9 korral Eesti meistriks: 1998–1999, 2000 ja 2002 paarisaerulisel kahepaadil, 2001 roolijata neljapaadil 1999 ja 2001–2003 paarisaerulisel neljapaadil. Sõudeliidu parim noorsõudja 1996 ja meessõudja 2002. https://www.esbl.ee/biograafia/Andrei_%8Ailin
Rapla valla vapp

Rapla valla vapp on Rapla maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Rapla valla vapp. Vapp kinnitati 26. aprillil 2018, kujundajaks on Priit Herodes. Neljastatud rohelisel ja hõbedasel kilbil on vastasvärvides pügalrist. Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2002 määrus nr 225 "Haldusterritoriaalse korralduse muutmine Rapla linna ja Rapla valla osas" alusel senise Rapla linna ja senise Rapla valla baasil moodustati uus omavalitsusüksus Rapla vald. Rapla kui asula liigiks kehtestati vallasisene linn. Vastavalt Rapla vallavolikogu 13. märtsi 2003 otsusele nr 15 on Rapla valla vapiks endise Rapla linna vapp. Sinisel kilbil müüritud sillakaar ja selle all kolm lainelõikelist varrast, kõik hõbedased. Rapla valla vapil on kujutatud Rapla ühte sümbolit, 19. sajandi algusest pärinevat Rapla kivisilda. "Lippude õnnistamine Rapla kirikus - Uudised ja teated - Rapla Vallavalitsus". rapla.ee. Vaadatud 17. juulil 2024. Rapla valla lipp Rapla valla sümboolika