laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rohemeeter

Rohemeeter on Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi makroökoloogia töörühma ning maastike elurikkuse töörühma välja töötatud rakendus, mis aitab keskkonnatingimusi, maastikustruktuuri ning ökoloogilisi indekseid arvestades hinnata maastiku tuge elurikkuse säilimisele. Professor Meelis Pärteli juhitav makroökoloogia töörühm uurib elurikkust erinevatel skaaladel - nii Eestis kui ka üleilmselt, nii täna kui ka tuhat aastat tagasi, nii maa peal kui ka all. Maastike elurikkuse töörühm loob vanemteaduri Aveliina Helmi eestvõttel elurikkuse taastamiseks ja püsimiseks vajalikke teadmisi ning uurib, kuidas tagada muutuvas maailmas nii inimese kui ka teiste liikide heaolu. Rohemeetri abil saad teada, kui loodussõbralik on Sind ümbritsev maastik ning mida saad ümbruskonna elurikkuse heaks teha. Rakendus hindab iga Eesti maismaal asetseva punkti ümber 500 meetri raadiuses erinevaid maastikuparameetreid, kasutades Tartu Ülikoolis välja töötatud algoritmi. Rohemeeter tuvastab ja seejärel visualiseerib maastikus olevad elurikkust vähem või rohkem toetavad piirkonnad 100x100 meetri suuruste analüüsiruutude kaupa ning annab 0-100 vahel varieeruva Rohemeetri koondindeksi vaadeldud asupunkti kohta arvestades ümbritsevat 500-meetrise raadiusega maastikku. Madalad koondindeksi väärtused näitavad, et maastikustruktuur ning maastikus toimunud muutused ei ole vaadeldud piirkonna elurikkusele soodsad, kõrged väärtused näitavad elurikkuse seisukohast kõrgekvaliteedilisi ja heas seisus maastikke. Iga 100x100 meetrise analüüsiruudu keskmine väärtus on arvutatud arvukate andmekihtide parameetrite põhjal. Iga 100x100 meetrise vaatlusruudu väärtuse tuvastamiseks kasutatakse 15-40 andmekihti, mille alusel kuvatav väärtus on tuvastatud. Kokku kasutab rakendus üle 70 andmekihi. Rohemeetri varalised õigused kuuluvad Tartu Ülikoolile. Loe veel: https://www.sirp.ee/s3-pressiteated/tartu-ulikooli-teadlaste-loodud-rohemeeter-annab-soovitusi-eesti-elurikkuse-hoidmiseks/ http://www.eestiloodus.ee/arhiiv/Eesti_Loodus05_2020.pdf https://www.novaator.ee/artikkel/3625 https://www.harku.ee/documents/2846092/24575112/11.+HVT+10.06.20.pdf/ddb7c303-7e45-4820-9dee-0308ae34afc3 https://www.meiemaa.ee/index.php?content=artiklid&sub=54&artid=92245 https://virumaateataja.postimees.ee/6954616/rohemeeter-aitab-hoida-elurikkust https://tartu.postimees.ee/6954698/tartu-ulikooli-teadlaste-loodud-rakendus-annab-soovitusi-eesti-elurikkuse-hoidmiseks?_ga=2.202950737.174507653.1604992868-242206547.1603173363 https://leht.postimees.ee/6989271/kuidas-anda-hinnet-elurikkusele?_ga=2.202950737.174507653.1604992868-242206547.1603173363 https://media.rmk.ee/files/Metsamees139_2_2020_spreads.pdf https://keskkonnaharidus.ee/sites/default/files/inline-files/Meelis%20P%C3%A4rtel%20Elurikkus%20%20s%C3%A4rav%20ja%20tume.pdf https://sonumid.ee/2020/05/12/elurikkust-mootev-rohemeeter-toob-loodushoiu-inimesele-lahemale/
Sariai

Sariai on küla Leedus Švenčionyse rajoonis, Sariai valla halduskeskus. Küla asub Saria jõe ja Sariai järve kaldal. Sariais on põhikool, postkontor, kabel, tuletõrjekomando, klubi ja raamatukogu. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Küla on nime saanud Saria jõe järgi. Supluspaik Saria Kabel 2011 m. surašymas Sariai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. XXI (Sam–Skl). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2012 Küla portaalis vietoves.Lt
Naujas Strūnaitis

Naujas Strūnaitis (tõlkes Uus Strūnaitis) on küla Leedus Švenčionyse rajoonis, Strūnaitise valla halduskeskus. Küla asub Mera jõe ja Kūna järve kaldal. Naujas Strūnaitises on vesiveski, postkontor ja aastal 1848 ehitatud katoliku kirik. Küla on tekkinud aastal 1781 rajatud kiriku juurde. XIX sajandil asus seal Strūnaitise mõis, millest on säilinud vesiveski. Tsaariajal oli küla venekeelne nimekuju Струнойце. Kahe maailmasõja vahelisel perioodil oli küla Poola koosseisus. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Küla on nime saanud Strūna jõelt, eesliide Naujas eristab seda vanemast Senas Strūnaitise külast. Naujas Strūnaitis Tänavavaade Katoliku kirik Kellatorn Kiriku sisevaade 2011 m. surašymas Струнойце. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 4 (Павастерортъ — Сятра-Касы). СПб, 1868, 768 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Enno Selirand

Enno Selirand (8. oktoober 1950 Tallinn – 14. detsember 2015) oli eesti psühholoog. Ta oli Eesti esimese usaldustelefoni rajaja ning Hingeabi assotsiatsiooni "Usaldus" president. Lõpetas Tallinna 4. Keskkooli 1969. aastal. Õppis Tallinna Eduard Vilde nimelises Pedagoogilises Instituudis kultuurharidustööd ja käis ka Tallinna Riiklikus Konservatooriumis 7. lennuga režiid õppimas; lõpetas Pedagoogilise Instituudi Kultuurhariduse režii eriala. Lõpetas 1987. aastal Tartu Riiklikus Ülikoolis psühholoogina, mille järel lõi ka usaldustelefoni. Töötas erinevates kultuurivaldkondades (Tallinna Puhkeparkide Direktsioon, Karskusühing), Välisministeeriumis ja Eesti Vabariigi Suursaatkonnas Venemaal. Samuti töötas ta Tallinna Linnavalitsuses ja linnaosavalitsuses ning Vigala ja Viimsi Vallavalitsuses. Lisaks oli õppejõud Tallinna Ülikoolis, Eesti-Ameerika Äriakadeemias ja Euroülikoolis. Samuti tegi ridamisi täiskasvanu-koolitusi ja omas andragoogi V kategooriat. Õppis Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna rahvusvahelise suhete doktorantuuris (väitekiri kaitsmata). Suurimad tööd: Usaldustelefoni loomine, Eestimaa Laul 1988 stsenaarium ja läbiviimine, Vabaduse laul 1991 korraldamine, Ülemaailmsed Eesti Noorte Päevad (väliseestlaste koju kutsumine esmakordselt pärast Nõukogude okupatsiooni 1989., 1990. ja 1991. aastal, kui kodumaal käis üle 2750 väliseestlase, kellest paljud sidusid end edaspidi Eestiga). Oli Tallinna vanalinna päevade (II–XV) korraldajate seas. Hobid olid talumajandus ja mesindus. Tema tütred on režissöör Elo Selirand ja tekstiilidisainer Helen Susan Selirand ning poeg on Allan Selirand. Enno Selirand. "444–444". (Intervjuu. Usaldustelefoni tööst aastal 1992.) Intervjueerija: Ann Must. – Ajakiri Sina ja Mina, 1/1992. Lk 13–15 Enno Selirand. "Eestimaa Laul 1988"
Peršoksnai

Peršoksnai on järv Leedus Švenčionyse rajoonis, merepinnast 144,8 meetri kõrgusel. Järve säng asub jääajal tekkinud lohus. Kaldad on üldiselt kõrged. Kaldajoone pikkus on 16,23 kilomeetrit, koos saartega 17,03 kilomeetrit. Järves on kolm metsaga kaetud saart, nende pindalad on 0,63 ha, 0,43 ha ja 0,23 ha. Järve põhi on ebatasane ja kaetud põhjamudaga. Kaldavöönd on liivane. Järve palistab ligi 30 meetrine kaislatest ja pilliroost kaldataimestiku riba. Järve suubuvad Peršoksna ja kaks nimetut oja, tuues sinna Šiekštysi ja Pakaliukase järvede veed. Välja voolab Peršoksna. Järve kaitseks on moodustatud Peršoksnai hüdrograafiline kaitseala. Kaladest elavad järves roosärg, särg, koger, teib, linask, kiisk, luts, viidikas, ahven ja haug. Külad järve kaldal on Juodapurvis, Prūdiškė, Gačiakampis ja Budriai. Põhjakaldal asub Budriai linnamägi, kaldast veidi eemal asuvad Budriai tumulused. Loodekaldale on rajatud laagriplats. Järve nimi tuleneb liitest perš-: pra-paršas, pro-perša, pra-perša, tähendades lahvandust või hõredamat paika metsas. Peršokšnai. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. 355 lk. Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981.
René Värk

René Värk (sündinud 10. detsembril 1977) on eesti õigusteadlane. René Värk on lõpetanud 2000. aastal Tartu Ülikooli Õigusinstituudi õigusteaduse erialal (magna cum laude) ja 2001. aastal Stockholmi Ülikooli õigusteaduse magistrikraadiga (kiitusega). 2011. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoritöö teemal “Riikide enesekaitse ja kollektiivse julgeolekusüsteemi võimalikkusest terroristlike mitteriiklike rühmituste kontekstis” (juhendaja Raul Narits). 2009. aastal lõpetas ta Tallinna Ülikool bakalaureusekraadiga ajaloo erialal (cum laude). René Värk on 2012. aastast Tartu Ülikooli õigusteaduskonna rahvusvahelise õiguse dotsent. Ta oli aastatel 1999–2000 Keskkonnaministeeriumi jurist, 2001–2002 Tartu Ülikooli Õigusinstituudi rahvusvahelise avaliku õiguse lektor, 2002–2012 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna rahvusvahelise õiguse lektor, 2010–2011 Kaitseväe Akadeemia riigiõiguse lektor ja 2011–2018 militaarõiguse dotsent. René Värk on Tartu Ülikoolis täitnud ka mitmeid administratiivseid ülesandeid. Ta oli aastatel 2002–2008 õigusteaduskonna õppedirektor, 2006–2015 õigusteaduskonna rahvusvahelise ja Euroopa õiguse õppetooli juhataja ning 2016–2018 õigusteaduskonna avaliku õiguse instituudi juhataja asetäitja. Ta on olnud külalisõppejõud Eesti Diplomaatide Koolis (alates 2004), Balti Kaitsekolledžis (alates 2005), Sisekaitseakadeemias (alates 2009) ja Tallinna Ülikoolis (2011–2015). Aastast 2016 on ta Alalise Vahekohtu liige. Värk teenis aastatel 2019–2020 sõjalise õigusnõunikuna Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni multidimensionaalsel integreeritud stabiliseerimise missioonil Malis. René Värgi peamised uurimisvaldkonnad on relvastatud jõu kasutamine, rahvusvaheline humanitaarõigus (relvakonfliktiõigus) ja diplomaatiline õigus. Aastatel 2015–2016 viibis ta Saksa Akadeemilise Vahetusteenistuse stipendiumi toetusel külalisteadurina Võrdleva Avaliku Õiguse ja Rahvusvahelise Õiguse Max Plancki Instituudis. Värk sai Fulbrighti stipendiumi ja töötas aastatel 2016–2017 külalisteadurina Ameerika Ühendriikide Mereväe Sõjakolledžis, kus uuris hübriidsõja pidamist puudutavat rahvusvahelist õiguslikku regulatsiooni. Ta kuulub 2004. aastast Rahvusvahelise Õiguse Ameerika Ühingusse ja 2006. aastast Rahvusvahelise Õiguse Euroopa Ühingusse. Värk on ajakirjade Sisekaitseakadeemia Toimetised, Sõjateadlane ja Texas National Security Review toimetuskolleegiumide liige. Aastatel 2013–2014 oli ta Kaitseministeeriumi teadusnõukogu liige. 2012 Tartu Ülikooli aumärk 2014 Balti Kaitsekolledži auliige 2019 Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna silmapaistva ühiskondliku tegevuse auhind René Värk, Riikide enesekaitse ja kollektiivse julgeolekusüsteemi võimalikkusest terroristlike mitteriiklike rühmituste kontekstis (Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011). René Värk, Sissejuhatus rahvusvahelisse õigusse (Tartu Ülikooli Kirjastus, 2005). René Värk, Diplomaatiline õigus (Tallinn: Juura, 2004). "Eesti Teadusinfosüsteem. René Värk". "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. René Värk Google Scholari veebileht René Värk ResearchGate' veebileht René Värk Academia.edu veebileht
Lapiti

Spordiklubi Lapiti on Põlvas tegutsev maadlusklubi, mis asutati 6. aprillil 1999 Põlva linnas. Koduvõistlusi peab Põlva Spordikoolis. Maadlusklubi Lapiti Eesti spordiregistris
Hingeabi assotsiatsioon "Usaldus"

Hingeabi Assotsiatsioon Usaldus on mittetulundusühing, mis tegeleb psühholoogilise abi osutamisega telefoni teel. Seda teenust nimetatakse usaldustelefoniks. Usaldustelefoni lühinumbrid on 126 (eesti keeles) ja 127 (vene keeles). Esimene usaldustelefon Eestis alustas tööd Tallinnas 1. jaanuaril 1988. Selle rajas psühholoog Enno Selirand koos initsiatiivgrupiga, kuhu kuulsuid Härmo Saarm, Astrid Neeme, Ilmar Ebber, Urmas Roos, Airi Värnik, Mart Marpuu, Ruve Šank, Tõnu Ots ja Avo-Rein Tereping. Koduleht
Aado

Aado on eesti mehenimi. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Aado 100 mehel. Aado on Eestis populaarsuselt 653. mehenimi. Aadu oli keskmiselt 72 aasta vanune (mediaanvanus oli 77). Kõige populaarsem oli eesnimi Aado vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 5,63. Aado Algvere Aado Hõimre Aado Kommendant Aado Lintrop Aado Lüüs Aado Pind Aado Slutsk Aado Velmet https://www.stat.ee/nimed/Aado
Very Long Baseline Array

Very Long Baseline Array (VLBA) on Ameerika Ühendriikide kümnest raadioteleskoobist koosnev astronoomiline interferomeeter. Very Large Array on osa Riiklikust Raadioastronoomia Observatooriumist. VLBA koosseisu kuuluvad kümme teleskoopi paiknevad kaheksas osariigis ja ühel liidendamata alal. Süsteem vaatleb peamiselt lainepikkusi vahemikus 312 megahertsi kuni 96 gigahertsi. Raadioteleskoopide salvestatud andmed saadetakse Socorrosse New Mexico osariigis, kus saadud andmeid töödeldakse ja kombineeritakse. Iga VLBA raadioteleskoop kaalub 218 tonni ja taldriku diameeter on 25 meetrit. Very Long Baseline Array ehitati aastatel 1986–1993. Esimene vaatlus kõigi kümne raadioteleskoobiga toimus 29. mail 1993. Süsteemi ehitus maksis 85 miljonit dollarit ja selle iga-aastane käituskulu on umbes 10 miljonit dollarit. "VLBA: The Very Long Baseline Array". AUI. Vaadatud 12. november 2020. "Very Long Baseline Array". NRAO. Vaadatud 12. november 2020.
Mart Kalling

Mart Kalling (8. juuli 1941 Tartu – 13. jaanuar 1997) oli Eesti arhitekt ja karikaturist. Mart Kalling lõpetas 1959. aastal Tartu 8. Keskkooli ja 1967. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuri alal. Tema projekteeritud on 1978. aastal valminud Narva-Jõesuu puhkebaas Noorus ja Kehra kauplus. Ta oli üks Tartu Riikliku Ülikooli Pearaamatukogu hoone (valminud 1982) projekteerijaid koos arhitektide Kalju Valdre ja Ülo Sirbiga. Tema karikatuure ilmus aastatel 1963–1976 ajakirjas Pikker. "Vilistlased". "Juulikuu tähtpäevi Virumaa ajaloos". www.virumaa.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. november 2020. "Kehra kauplus, vaade hoonele. Arhitekt Mart Kalling, insener..." muis.ee. "Tartu Ülikooli Raamatukogu". Eesti Entsüklopeedia.
Väävlishape

Väävlishape (keemiline valem H2SO3 või H2O3S) on keskmise tugevusega hape, mida saadakse vääveldioksiidi lahustamisel vees. Väävlishape annab lahusesse vesinikioone. Väävlishappe soolad on sulfitid SO32− ja vesiniksulfitid (ehk bisulfitid) HSO3−. Karik, H. & Truus, K. (2003). Elementide keemia: ülikooliõpik anorgaanilisest keemiast. Ilo. Lk 480. ISBN 9985574990
Esimene stuudio

"Esimene stuudio" on Eesti Televisiooni päevakajaline intervjuusaade, mida tehakse alates 2018. aastast. Saade on eetris kolmel argipäeval nädalas. "Esimese stuudio" vastutav toimetaja ja saatejuht on Andres Kuusk, saadet on juhtinud/juhivad peale tema vaheldumisi Johannes Tralla, Liisu Lass, Anna Pihl ja Mirko Ojakivi. 2019. aastal pälvis "Esimene stuudio" Eesti Filmi- ja Teleauhindade galal parima uue saate auhinna. 2020. aastal valiti "Esimene stuudio" parimaks päevakajaliseks saateks. "Andres Kuusk: "Esimene stuudio" on ETV kõige parem saade". "Anna Pihli asendavad "Esimeses stuudios" Mirko Ojakivi ja "Pealtnägijas" Piia Osula". "Andres Kuusk: mingit tsensuuri Eestis ei ole, ei tule ega hakka kunagi tulema". "EFTA-d on jagatud: suurimad võitjad on "Tõde ja õigus" ning ETV".
H. R. McMaster

Herbert Raymond McMaster (sündinud 24. juulil 1962 Philadelphias) on Ameerika Ühendriikide maajõudude erukindralleitnant, kes oli aastatel 2017–2018 26. Ameerika Ühendriikide riikliku julgeoleku nõunik. Clarke, Sara (21. veebruar 2017). "10 Things You Didn't Know About H.R. McMaster". U.S. News & World Report (inglise). Vaadatud 12.11.2020.  H. R. McMaster – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Former US National Security Adviser HR McMaster on 'turbulent' transition after US election, BBC World News, HARDTalk, 13. november 2020 (inglise keeles, 23 min)
Juurdeütlev kääne

Juurdeütlev kääne on mulgi murdealal paiguti levinud kääne, mis on moodustunud lühenenud tagasõna manu 'juurde' muutumisest käänet väljendavaks järelliiteks. Juurdeütleva käände tunnuseks on -ma. Juurdeütleva käändega väljendatakse kuhugi juurde minemist, millelegi lähenemist: ta läitse rehema 'ta läks rehe juurde, rehe manu', tule miuma magama, 'tule minu juurde magama', joose lättema 'jookse kaevu juurde, manu'. Juurdeütlevat käänet on kirjeldatud mulgi murde Halliste ja Paistu murrakus. Ariste, Paul. 1962. "Kas teie murrakus esineb juurdeütlev?" Kodumurre nr. 3–4, lk. 105–106. Ariste, Paul. 1962. "Murdeuurimise tähtsusest eesti keele ja sugulaskeelte ajaloo uurimisel." Kodumurre nr. 3–4, lk. 3.
Jaromar I

Jaromar I oli Rügeni vürst aastatel 1170-1218. Jaromar oli ranide aadlimees, kes oli pärit Rügeni saarelt. Jaromar kasvas Rügeni vürstkonna valitsejaks Taani Rügeni-vallutuse tulemusena 1168. aastal. Tema eelkäija oli Tezlaw, kes 1168. aastal Taanile alistus. Taani korraldas sõja varem paganlike saarlaste ristimiseks ning paganlike kantside ja kultuskohtade hävitamiseks. Sellega lõpetati ka nende piraatlus ja rüüsteretked Taani maadele. Taani laevastik, mida juhtis teiste seas peapiiskop Absalon, vallutas ja hävitas Arkona neeme kindluse. Arkona templikindlus (Jaromarsburg) oli olnud ranide religioosne keskus. Rügeni saar liidendati Taani Roskilde peapiiskopkonda. Taani tegi Rügenist oma vasalli. Jaromar, kes ei olnud pühendunud saare senistele paganlikele valitsejatele, võttis vastu kristluse ja vandus truudust Taani kuningas Valdemar I-le. Jaromar liitus Hvide ja Galeni magnaadiklannidega, kes olid Sjællandi ja Skåne juhid. Jaromaril oli poeg ja pärija Vitslav I, kes abiellus naisega nendest Taani magnaadiperekondadest, kes olid mõjukad nendes Taani osades, mis olid Rügenile kõige lähemal. 1185. aastaks oli Jaromar I alustanud Püha Maarja kiriku (Marienkirche) ehitamist, mis püstitati tema linnusesse Rugardi (millest hiljem kujunes Bergen-auf-Rügen). 1193. aastal kirik valmis ja pühitseti kloostrikirikuks, tehes sellest Rügeni vanima säilinud ehitise. Üldiselt usutakse, et Jaromar maeti kiriku välisseina müüritud hauakivi alla. Lisaks asutas ta tsistertslaste ordu Eldena kloostri (Kloster Eldena). Ta abiellus Knud V vallastütre Hildegardiga ja abielust sündis poeg Vitslav, kes sai tema järglaseks.
Pipedrive

Pipedrive on 2010. aastal asutatud Eesti ettevõte, mis arendab müügijuhtimise tarkvara. 2018. aastal viidi läbi kolmas rahastamisring, millega kaasati 50 miljonit dollarit. Ettevõtte väärtus arvati ületavat 300 miljonit dollarit. 2020. aastal müüdi ära ettevõtte enamusosalus ja väidetavalt jõudis Pipedrive müügihinna järgi ükssarviku staatusse. 2020. aasta seisuga töötab ettevõttes ligi 700 inimest ning ettevõtte tooteid kasutab üle 95 000 ettevõtte rohkem kui 150 riigis. "Eesti päritolu müügitööriistade arendaja Pipedrive kaasas 50 miljonit" ERR, 15. juuni 2018 "Pipedrive müüb enamusosaluse" ERR, 12. november 2020 Koduleht "Eesti parimaks mobiilirakenduseks valiti Pipedrive" ERR, 8. juuni 2016
Käsipall 1992. aasta suveolümpiamängudel

Käsipall 1992. aasta suveolümpiamängudel toimus 27. juulist 8. augustini. 1992. aasta Barcelona suveolümpiamängudel oli käsipall seitsmendat korda olümpiamängude programmis. Olümpiaturniiril osalesid nii mehed, kui naised. Naised osalesid viiendat korda olümpiamängudel. Meeste turniiril osales 12 ja naiste turniiril 8 võistkonda. Meeste turniiri võitis Unified Team, mis esindas Sõltumatute Riikide Ühendust, naiste turniiri võitis teist olümpiat järjest Lõuna-Korea. Käsipall olümpiamängudel
Tarlatan

Tarlatan, ka tarlataan (prantsuse keeles tarlatane) on gaassiduses kootud õhuline puuvillkangas, väga tugeva apretuuriga, läbipaistev, jäik ja metalselt läikiv. Meenutab marlit, kuid on viimistlusega tugevasti jäigastatud. Pärast Teist maailmasõda valmistati tarlatanist baleriiniseelikuid. Tänapäeval kasutatakse tarlatani dekoratiivkangana lavakostüümides ja pulmakleitides. Marli Tüll https://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=tarlataan&F=M&C06=et A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016. lk 31-33 What is Tarlatan Fabric? (And What is Tartalan Used For). - Sewing is Cool (blog)
Sammy Mahdi

Sammy Mahdi (sündinud 21. septembril 1988 Ixellesis) on Belgia poliitik. Ta kuulub flaami kristlik-demokraatlikku erakonda Christen-Democratisch en Vlaams ja on 1. oktoobrist 2020 Belgia migratsiooniminister. Ta sündis aastal 1988 Ixellesis Pealinna Brüsseli piirkonnas flaami ema ja iraagi põgenikust isa perekonnas. Ta õppis politoloogiat Vrije Universiteit Brusselis ning sai magistrikraadi rahvusvahelises ja Euroopa õiguses. Aastatel 2014–2017 oli ta flaami parlamendiliikme Joris Poscheti assistent. Alates 2016. aastast on ta ka ajalehe De Morgen alaline kolumnist. Ta on 1. oktoobrist 2020 Belgia migratsiooniminister.
Mitkal

Mitkal (vene keeles миткаль, tuleb arvatavasti pärsiakeelsest mitakāli) on puuvillane labases siduses kootud toorkangas, mida erinevalt viimistledes saadakse sits, madapolaam või musliin. Mitkal on ka vaheaste dermatiini tootmisel. Kanga tihedus varieerub tugevasti, ühe ruutmeetri kanga kaal võib olla 65–105 grammi. Koelõngad on lõimelõngadest peenemad. https://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=mitkal&F=M&C06=et A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016. lk 32 http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=mitkal
Orienteerumisklubi Põlva Kobras

Orienteerumisklubi Põlva Kobras on Eesti orienteerumisklubi. Klubi asutati 27. aprillil 1988 Põlvas ning on Eesti Orienteerumisliidu ja Põlva Maakonna Spordiliidu liige. Klubi juhatuse esimeseks esimeheks valiti Nikolai Järveoja. Orienteerumisklubi Põlva Kobras Eesti spordiregistris "Eesti Orienteerumisliit". EOLi koduleht. "Väljavõtteid klubi ajaloo tähtsamatest sündmustest 1988-2017". OK Põlva Kobras koduleht. Originaali arhiivikoopia seisuga 13.11.2020. Vaadatud 04.09.2021. OK Põlva Kobras koduleht
Wolfi-Rayet' täht

Wolfi-Rayet' täht (sageli lühendatud kui WR täht) on väga haruldane täht, millel on tugevad ioniseeritud heeliumi, lämmastiku ja süsiniku emissioonijooned. Wolfi-Rayet' täht arvatakse tekkivat O-klassi tähest. WR tähel on vesinik ammendunud, tähetuul on tugev ja pinnal väga palju raskeid elemente. Wolfi-Rayet' tähe pinnatemperatuur on 30 000 kuni 210 000 kelvinit ning see on kõige kuumem teadaolev täht. Kõik Wolfi-Rayet' tähed on kõrge pinnatemperatuuri tõttu väga heledad. Wolfi-Rayet' tähe tuumas sünteesitakse heeliumi või sellest raskemaid elemente ning tuumasünteesi peatumisel plahvatab täht supernoovana või muutub mustaks auguks. Wolfi-Rayet' tähed avastasid prantsuse astronoomid Charles Wolf ja Georges Rayet, kes märkasid 1867. aastal Luige tähtkujus kolme tähte, millel olid tugevad emissioonijooned. "Wolf-Rayet Star". Swinburne University. Vaadatud 13. november 2020. "What Is A Wolf-Rayet Star?". Universe Today. Vaadatud 13. november 2020. "IV. On Wolf and Rayet's bright-line stars in Cygnus". Proceedings of the Royal Society of London. Vaadatud 13. november 2020.
Põie-lootekusejuha sopis

Põie-lootekusejuha sopis on lootekusejuha puuduliku atrofeerumise tagajärjel moodustuv sopis kusepõie tipus.
Loomepõhimõtete kirjeldus

Loomepõhimõtete kirjeldus (ingl k artist statement) on tekst, milles kunstnik selgitab põhimõtteid, millest ta oma loomingus lähtub. Selle eesmärk on raamistada kunstniku loomingut ja aidata kunstipublikul ta teoseid paremini mõista.
Gingham

Gingham ehk vichy-ruuduline on labases siduses keskmise paksusega, värvilistest ühtlase laiusega koe- ja lõimetriipudest moodustuva sissekootud ruudumustriga puuvillkangas, klassikaline köögitekstiilide materjal. Kasutatakse ka rõivaste, näiteks pluuside või kleitide materjalina. Ginghamriidest tanukübar Ameerikast, 1860 Ginghamkleidis naine, Albert Londe'i foto u 1859-1910 Köögi interjöör. Holland, 1953 Küpsetised vichy-ruudulisel rätikul Modell vichyruudulises pluusis ja šortsides Madras Tartan A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016. lk 41
Otepää Golfiklubi

Otepää Golfiklubi on spordiklubi, mis on asutatud 01.juulil 2004 eesmärgiga, et golfi arendamise kaudu tipp-, võistlus- ja rahvaspordi tasemel sportlike eluviise propageerida. Otepää Golfiklubi president on Kaido Maisvee (kunagine president Aarne Saar). Otepää Golfiklubi Eesti spordiregistris
Eesti Golfi Liit

Eesti Golfi Liit on mittetulundusühing, mis on asutatud 15. oktoobril 1992 eesmärgiga edendada ja koordineerida golfi igakülgset arengut Eestis. Liit arendab suhteid Eesti ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning teeb koostööd riigi dopingukomisjoniga dopingukontrolli korraldamisel. Eesti Golfi Liit on Eesti Olümpiakomitee (EOK) täieõiguslik liige ning esindab Eesti Vabariiki Euroopa Golfi Assotsiatsioonis (EGA), Rahvusvahelises Golfi Föderatsioonis (IGF) ning R&A-s. Eesti Golfi Liidu president on Erki Mölder ja peasekretär Kristo Raudam. Eesti Golfi Liit asub aadressil Tondi 84/3, Tallinn. "Eesti Golfi Liidu põhikiri". "Liidu informatsioon - Eesti Golfi Liit". Eesti Golfiportaal. "Eesti Golfi Liit - ESR". Eesti spordiregister.