18. jaanuar

18. jaanuar on Gregoriuse kalendri 18. päev. Juliuse kalendri järgi 5. jaanuar (1901–2099). 1820 – Riias ja Kuressaares kuulutati pidulikult välja Liivimaa 1819. aasta talurahvaseadus. 1838 – asutati Õpetatud Eesti Selts. 1902 – tõstja Voldemar Seeberg tegi Tallinnas lamades kahe käega surumises maailmarekordi, kui ta surus 114,5 kg kaaluvat kangi järjest 21 korda. 1918 – bolševike poolt aeti Petrogradis laiali Ülevenemaaline Asutav Kogu. Mitmed rahvuslikult meelestatud delegaadid Eestist lõid esimesi kontakte Prantsusmaa, Suurbritannia ja USA diplomaatidega, et teada saada ja soosida nende suhtumist Eesti iseseisvuspüüetesse.[küsitav] 1919 – Pariisis algas rahukonverents. 1919 – Vabadussõda. Utrias maandunud meredessant alustas Narva vabastamist. 1935 – Konstantin Päts valiti Tallinna aukodanikuks ja talle anti ehituskrunt. 1938 – Eesti lahkus rahanappuse ja huvi puudumise pärast siinses uisuspordis Rahvusvahelisest Uisuliidust. 1945 – jõustus Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus, mille kohaselt Petseri maakond likvideeriti ning Petserimaa vallad liideti osaliselt Võrumaaga. 1948 – toimusid esimesed sõjajärgsed valimised kohalikesse (linna-, rajooni-, maakonna-, alevi-, valla- ja küla-) nõukogudesse. 1973 – Kohtla-Järve rajoonis Väike-Pungerja lähistel avati Eesti suurim põlevkivikaevandus Estonia põlevkivikaevandus.[küsitav] 1984 – Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimeheks valiti Bruno Saul, eelnev esimees Valter Klauson läks pensionile. 1986 – oma esimese kontserdi andis Rakvere ligidal Vinni alevikus punk-rokkansambel J.M.K.E. Seda päeva tähistatakse J.M.K.E sünnipäevana. 1989 – Eesti NSV Ülemnõukogu võttis vastu Eesti NSV keeleseaduse, mis kuulutas eesti keele riigikeeleks. 1991 – 13. jaanuaril toimunud Vilniuse verise pühapäeva kordumise kartusel ka Eestis, hakati Toompeale ehitama barrikaade. 1992 – Eesti delegatsioon saavutas kokkuleppe, mille alusel Venemaa hakkas Eestisse kütust vedama. Eesti lubas vastu anda senisest rohkem elektrienergiat ja toiduaineid. 1994 – Eesti suursaadik Brüsselis Clyde Kull andis NATO peakorteris üle president Lennart Meri ja peaminister Mart Laari allkirjaga soovi Eesti liitumiseks programmiga "Partnerlus rahu nimel". 2004 – avati Lasnamäe uus kergejõustikuhall. 2006 – Eesti Televisiooni telesaates "Pealtnägija" avalikustati kadriorgiate toimumine Kadrioru administratiivhoones. 0474 – pärast Leo I surma sai Ida-Rooma keisriks Leo II 532 – Nika ülestõusu lõpp. 1401 – Poola kuningas Wladislaw II Jagiello määras Leedu valitsejaks oma nõo Vytautase. 1486 – Inglismaa kuningas Henry VII abiellus Edward IV tütre Elizabethiga. Abielu tulemusel ühendati Lancasteri ja Yorki kuningasuguvõsad. 1535 – Hispaania konkistadoorid asutasid Lima, praeguse Peruu pealinna. 1701 – Brandenburgi markkrahv ja kuurvürst Friedrich III krooniti Friedrich I nime all Preisimaa kuningaks. 1778 – James Cook avastas Hawaii saared. 1887 – Lazăr Edeleanu sünteesis Friedrich Wilhelmi Ülikoolis esimesena maailmas amfetamiini. 1896 – Wilhelm Röntgen esitles röntgeniaparaati. 1918 – Peterburis avati Ülevenemaaline Asutav Kogu. 1935 – Eesti saadik Johannes Markus esitas oma volitused Poole presidendile Ignacy Mościckile. 1952 – Egiptuses puhkesid Briti ülemvõimu vastu rahutused. 1968 – USA ja Nõukogude Liit saavutasid kokkuleppe tuumarelvastuse kontrollimise lepingueelnõu suhtes. 1992 – Keenias osales valitsusvastasel meeleavaldusel üle 100 000 inimese. 1996 – Kreeka valitsev Sotsialistlik partei valis uueks peaministriks Kóstas Simítise. 1997 – Austria kantsler Franz Vranitzky astus ametikohalt tagasi, ta oli sel kohal töötanud 11 aastat. 1998 – hutu mässulised ründasid Burundi pealinna Bujumburat, paanikahoos põgenes ligi 4000 inimest.  Pikemalt artiklis Sündinud 18. jaanuaril 1842 – Albert Alonzo Ames, Minneapolise linnapea (1876–1877, 1882–1884, 1886–1889, 1901–1902) 1849 – Sir Edmund Barton, Austraalia peaminister (1901–1903) 1882 – Alan Alexander Milne, inglise kirjanik 1892 – Oliver Hardy, ameerika komöödianäitleja 1904 – Cary Grant, inglise päritolu Ameerika Ühendriikide näitleja 1915 – Santiago Carrillo Solares, Hispaania Kommunistliku Partei peasekretär (1960–1982) 1925 – Gilles Deleuze, prantsuse filosoof 1927 – Friedrich Magnus VI, Solms-Wildenfelsi krahv 1928 – Aleksandr Gomelski, vene korvpallitreener 1931 – Chun Doo Hwan, Lõuna-Korea president (1980–1988) 1933 – Emeka Anyaoku, Nigeeria välisminister (1983) ja Briti Rahvaste Ühenduse esimees (1990–2000) 1934 – Hendrik Rudolf Chin A Sen, Suriname president (1980–1982). 1935 – Pjetër Filip Arbnori, albaania poliitik 1941 – Bobby Goldsboro, ameerika laulja 1946 – Joseph Deiss, Šveitsi välisminister (1999–2002) 1955 – Kevin Costner, ameerika filminäitleja ja -režissöör 1961 – Mark Messier, kanada hokimängija 1967 – Andrei Inešin, eesti jahilaskur 1969 – Mihkel Raud, eesti muusik 1982 – Tõnis Erm, eesti orienteeruja  Pikemalt artiklis Surnud 18. jaanuaril 474 – suri Ida-Rooma keiser Leo I 1819 – August Wilhelm Hupel, baltisaksa kodu-uurija, publitsist 1936 – Rudyard Kipling, briti kirjanik 1956 – Konstantin Päts, Eesti riigimees 1977 – Džemal Bijedić, Jugoslaavia peaminister (1971–1977) (lennuõnnetus) 1981 – Evald Paal, Eesti sõjaväelane 1981 – Sven Danell, rootsi vaimulik 1983 – Hilda Gustavson, eesti õpetaja 2016 – Michel Tournier, prantsuse kirjanik Õigeusu kirikus peapiiskoppide Athanasiose ja Kyrillose mälestuspäev Luteri kirikus Apostel Peetruse tunnistuspäev Tallinna maksimumtemperatuur +5,1 °C (1975) Tallinna miinimumtemperatuur −31,1 °C (1940) Tartu maksimumtemperatuur +6,5 °C (1993) Tartu miinimumtemperatuur −31,3 °C (1968) 2014 – talve külmarekord −22,9 °C Jõhvis Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 120 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi keeleseadus[alaline kõdulink] David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrit. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst. Lk 38-43. Jõhvis sündis selle talve külmarekord, Postimees, 18.01.2014