laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Karskusselts

Karskusselts on organisatsioon, mis võitleb alkoholi liigjoomisega ning propageerib ühiskonnas alkoholivastast mõtteviisi (karskusliikumine). Eesti karskusseltse: Eesti Karskusliit AVE Karskuse Sõber Valvaja T. Hallik, 2009. Ajaloo mõisted gümnaasiumile (eesti-vene-eesti sõnastik). Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 67 Eesti karskusliikumine ja karskusseltsid Eesti Ajalooarhiivi fondiloendist
Kallur

Kallur, ka kallurauto on kallutatava veokastiga veoauto, mida kasutatakse erinevate puistmaterjalide (masskaupade) veoks. Peamisteks veetavateks puistmaterjalideks on pinnas ja ehitusmaterjalid (liiv, kruus, graniit- ja paekivikillustik, paetuhk jms). Kalluri terasest valmistatud, tugevat ja jäika veokasti kallutatakse (tõstetakse) hüdraulika abil. Transpordisõnastik. 2020. ISBN 9789916960059.
Aleksandr Gussev

Aleksandr Gussev (sündinud 23. oktoobril 1950) on Eesti insener, tippjuht ja poliitik. Ta lõpetas aastal 1968 Kuibõševi oblastis Žiguljovski linnas keskkooli ja aastal 1974 Kuibõševi Lennundusinstituudi raadiotehnikainseneri erialal. Ta töötas aastatel 1973–1988 Tallinna Raadioelektroonika Tootmiskoondises, algul konstrueerimisinsenerina, siis jaoskonna- ja tsehhiülemana, peadirektori asetäitjana tootmise alal ning peadirektorina. Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, ta osales selle majanduskomisjoni töös. Kuni augustiputšini kuulus ta saadikurühma Kommunistlik fraktsioon (pärast augustiputši otsustasid saadikurühmad Virumaa, Võrdsete õiguste eest, Koostöö ja Kommunistlik fraktsioon minna laiali). Ta oli aastatel 1980–1991 NLKP liige. 1988–1991 oli ta EKP Tallinna Mererajooni Komitee I sekretär ja 1990–1991 Eestimaa Kommunistliku Partei (NLKP) Keskkomitee sekretär. 1985 – orden "Austuse märk" 1988 – NSV Liidu Sidevahendite Tööstuse Ministeeriumi teeneline töötaja "Kes on kes Eesti poliitikas", Eesti Entsüklopeediakirjastus 1992
Liikumine (ühiskond)

Liikumine (ka: ühiskondlik liikumine) on suurema hulga inimeste sihipärane tegutsemine ühesuguste ideeliste eesmärkide nimel. Näiteks karskusliikumine võitleb alkoholi liigjoomise vastu, roheliste liikumine elukeskkonna hoidmise ja säilitamise eest, hõimuliikumine taotleb etniliselt ja keeleliselt lähedaste rahvaste poliitiliste ja kultuurisidemete tugevdamist, ametiühinguliikumine püüab ühendada võimalikult kõiki töötajaid ametiühinguisse ja seista nende huvide eest jne. Külaliikumine Üliõpilasliikumine Poliitiline liikumine T. Hallik, 2009. Ajaloo mõisted gümnaasiumile (eesti-vene-eesti sõnastik). Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 89 Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 01.06.2013)
Tahtejõud

Tahtejõud on jõud ennast sundida. Selleks, et sihikindlalt tegutseda, on vaja tahtejõudu. Tahtejõuline inimene teab, mis on tema tegevuse eesmärk ega lase ennast raskustest heidutada. Kõiv, Kristi; Edovald, Triin. Inimeseõpetus: õpik 3. klassile. Tallinn, Avita, 2004, lk 37.
Ryan Nugent-Hopkins

Ryan Jeremy Noel Nugent-Hopkins (sündinud 12. aprillil 1993 Burnabys Briti Columbia provintsis) on Kanada jäähokimängija, keskmängija. Ta mängib 2011. aastast NHL-i klubis Edmonton Oilers. Ta on klubi meeskonna asekapten. Aastal 2011 valis Oilersi ta endale NHL-i draft'is esimesena. Enne NHL-i karjääri algust mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Red Deer Rebels. Hooajal 2009–10 pälvis ta WHL-i parimale uustulnukale antava Jim Piggott Memorial Trophy. 2015. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule. Ta on kuulunud Kanada jäähokikoondisse 2012. aasta maailmameistrivõistlustel. Ryan Nugent-Hopkins – ESPN
Aleksandr Ovetškin

Aleksandr Mihhailovitš Ovetškin (vene keeles Александр Михайлович Овечкин; sündinud 17. septembril 1985 Moskvas) on Venemaa jäähokimängija, vasakäär. Ta mängib 2005. aastast NHL-i klubis Washington Capitals. Alates 2010. aastast on ta klubi meeskonna kapten. Tema ema Tatjana Ovetškina oli korvpallur ja ta on kahekordne olümpiavõitja. Tema isa Mihhail oli jalgpallur. Ovetškin alustas karjääri Venemaa kõrgliiga klubis Moskva Dünamos. Aastal 2004 valiti ta esimesena NHL Draftis. NHL-is alustas ta karjääri hooajal 2005–06. Samal hooajal lõi ta liigas 52 väravat ja andis 54 resultatiivset söötu ning võitis hooajale parimale uustulnukale antava Calder Memorial Trophy. 2018. aastal võitis ta Capitalsiga Stanley karika. NHL-i tähtede mängule on ta valitud seitsmel korral. Venemaa jäähokikoondise koosseisus ta tulnud kahel korral maailmameistriks ning võitnud maailmameistrivõistlustelt veel viis medalit. Taliolümpiamängudel on ta osalenud kokku kolmel korral. Alex Ovechkin – ESPN Aleksandr Ovetškin hockeydb.com lehel
Genik Israeljan

Genik Israeljan (sündinud 23. detsembril 1938 Hmelnitski oblastis) on Eesti ajakirjanik ja poliitik. Ta sündis Šepetovkas Hmelnitski oblastis sõjaväelase perekonnas. Ta lõpetas aastal 1956 Tallinna 33. Keskkooli, õppis aastatel 1961–1962 TPI-s, lõpetas aastal 1968 Leningradi Ülikooli ajakirjandusteaduskonna ja aastal 1972 Leningradi Kõrgema Parteikooli trükindusosakonna. Ta töötas aastatel 1956–1958 Tallinna Masinaehitustehases treialina, aastatel 1961–1963 Tallinna Elektrotehnika Tehases katseelektrikuna. Aastatel 1963–1968 töötas ta ELKNÜ Keskkomitees instruktori ja sektorijuhatajana, aastatel 1968–1970 tootmiskoondises "Ookean" kapteniabina. Aastatel 1972–1991 töötas ta EKP Tallinna Linna Kalinini Rajooni Komitees ja EKP Tallinna Linnakomitees. Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige. Kuni augustiputšini kuulus ta saadikurühma "Kommunistlik fraktsioon" (pärast augustiputši otsustasid saadikurühmad "Virumaa", "Võrdsete õiguste eest", "Koostöö" ja "Kommunistlik fraktsioon" minna laiali). Ta oli aastatel 1962–1991 NLKP liige. "Kes on kes Eesti poliitikas", Eesti Entsüklopeediakirjastus 1992
Mai Kolosov

Mai Kolosov (aastani 1963 Mai Pärda, hiljem Mai Kolossova; sündinud 19. mail 1937 Tartus) on eesti agronoom, pedagoog, parteitöötaja ja poliitik. Ta lõpetas aastal 1955 Tartu 2. Keskkooli ja aastal 1960 agronoomina Eesti Põllumajanduse Akadeemia, ta on õppinud kaugõppe teel Tartu Riiklikus Ülikoolis keemiat ja bioloogiat. Ta töötas aastatel 1960–1963 Vändras, Toris ja Pärnu Põlluvalitsuses agronoomina. Aastatel 1963–1972 töötas ta Pärnus bioloogia- ja keemiaõpetajana. Ta oli 1960. aastatel ELKNÜ Pärnu rajoonikomitee osakonnajuhataja. NLKP liige 1964. aastast. 1970. aastast EKP Pärnu rajoonikomitee lektor, hiljem propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja asetäitja ja juhataja, siis EKP Pärnu rajoonikomitee sekretär ja II sekretär. 1983. aastast EKP Keskkomitee parteiorganisatsioonilise töö osakonna juhataja asetäitja. Aastatel 1983–1990 oli ta EKP Valga Rajoonikomitee I sekretär. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige, oli sealse tervishoiu- ja sotsiaalhoolduskomisjoni esimehe asetäitja. Aastatel 1990–1992 oli Kolossova Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, tegutsedes sotsiaalkomisjonis. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. 2002 Riigivapi V klassi teenetemärk 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk 2008 Pärnu teenetemärk (rahvakultuuri arendamise ja MTÜ Lüster tegevuse kaudu Pärnu maailmakaardile viimise eest) "Kes on kes Eesti poliitikas". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1992 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1985. Lk 97 (kaader 99)
Winona maakond

Winona maakond (Winona County) on maakond USA-s Minnesota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 43°98' N, 91°77' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Winona. Maakonna pindala on 1662 km², millest 40 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 51 461. Aastal 2000 oli elanike arv 49 985. Wabasha maakond (loodes) Buffalo maakond (põhjas) Trempealeau maakond (kirdes) La Crosse'i maakond (idas) Houstoni maakond (lõunas) Fillmore'i maakond (edelas) Olmstedi maakond (läänes) Winona maakond moodustati 23. veebruaril 1854. aastal Fillmore'i ja Wabasha maakonna osadest. Upper Mississippi River National Wildlife and Fish Refuge (osa) John A. Latsch State Park Great River Bluffs State Park Whitewater State Park Winona maakonna koduleht (inglise keeles)
Jeffersoni maakond (Alabama)

Jeffersoni maakond (Jefferson County) on maakond USA-s Alabama osariigis. Geograafilised koordinaadid on 33°35' N, 86°52' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Birmingham. Maakonna pindala on 2911 km², millest 29 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 658 466. Aastal 2000 oli elanike arv 662 047. Maakond on elanike arvult Alabama suurim. Walkeri maakond (loodes ja põhjas) Blounti maakond (põhjas) St. Clairi maakond (kirdes ja idas) Shelby maakond (kagus ja lõunas) Tuscaloosa maakond (edelas ja läänes) Bibbi maakond (edelas) Jeffersoni maakond moodustati 13. detsembril 1819. Maakond on saanud nime Thomas Jeffersoni järgi. 2011. aastal läks maakond pankrotti. Maakonna võlad olid kokku 4,2 miljardit dollarit. Jeffersoni maakonna koduleht (inglise keeles)
Madisoni maakond (Alabama)

Madisoni maakond (Madison County) on maakond USA-s Alabama osariigis. Geograafilised koordinaadid on 34°45' N, 86°33' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Huntsville. Maakonna pindala on 2105 km², millest 21 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 334 811. Aastal 2000 oli elanike arv 276 700. Lincolni maakond (põhjas) Franklini maakond (kirdes) Jacksoni maakond (idas) Marshalli maakond (kagus) Morgani maakond (edelas) Limestone'i maakond (läänes) Madisoni maakond moodustati 13. detsembril 1808 tšerokii ja tšikasoo indiaanlaste aladest. Maakond on saanud nime neljanda Ameerika Ühendriikide presidendi James Madisoni järgi. Wheeler National Wildlife Refuge (osa) Madisoni maakonna koduleht (inglise keeles)
Mobile'i maakond

Mobile'i maakond (Mobile County) on maakond USA-s Alabama osariigis. Geograafilised koordinaadid on 30°47' N, 88°12' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Mobile. Maakonna pindala on 4258 km², millest 1064 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 412 992. Aastal 2000 oli elanike arv 399 843. Washingtoni maakond (põhjas) Baldwini maakond (idas) Jacksoni maakond (edelas) George'i maakond (läänes) Greene'i maakond (loodes) Madisoni maakond moodustati 18. detsembril 1812. Bon Secour National Wildlife Refuge (osa) Grand Bay National Wildlife Refuge (osa) Mobile'i maakonna koduleht (inglise keeles)
Madisoni maakond

Madisoni maakond on maakond kahekümnes Ameerika Ühendriikide osariigis: Madisoni maakond Alabama osariigis Madisoni maakond Arkansase osariigis Madisoni maakond Florida osariigis Madisoni maakond Georgia osariigis Madisoni maakond Idaho osariigis Madisoni maakond Illinoisi osariigis Madisoni maakond Indiana osariigis Madisoni maakond Iowa osariigis Madisoni maakond Kentucky osariigis Madisoni vald Louisiana osariigis Madisoni maakond Mississippi osariigis Madisoni maakond Missouri osariigis Madisoni maakond Montana osariigis Madisoni maakond Nebraska osariigis Madisoni maakond New Yorgi osariigis Madisoni maakond Ohio osariigis Madisoni maakond Põhja-Carolina osariigis Madisoni maakond Tennessee osariigis Madisoni maakond Texase osariigis Madisoni maakond Virginia osariigis
Talupoegade pagemine

Talupoegade pagemine (lühemalt ka: pagemine) on ajalooline nähtus, kus kellestki sõltuvad talupojad asusid omavoliliselt teise linna või teise feodaalvaldusse. Pagemise põhjus oli enamasti paremate elutingimuste otsimine. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 390–391.
Yavapai maakond

Yavapai maakond (Yavapai County) on maakond USA-s Arizona osariigis. Geograafilised koordinaadid on 34°33' N, 112°32' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Prescott. Maakonna pindala on 21 051 km², millest 12 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 211 073. Aastal 2000 oli elanike arv 167 517. Mohave maakond (läänes) La Pazi maakond (edelas) Maricopa maakond (lõunas) Gila maakond (idas) Coconino maakond (põhjas ja kirdes) Yavapai maakond moodustati 9. novembril 1864 ja maakond oli üks neljast originaalsest maakonnast Arizonas. Yavapai maakond on andnud osa oma territooriumist Apache'i, Coconino, Maricopa ja Navajo maakonnale. Maakonna praegused piirid on 1891. aastast. Maakond on saanud nime javapai indiaanlaste järgi. Agua Fria rahvusmonument Coconino metsakaitseala (osa) Kaibabi metsakaitseala (osa) Montezuma Castle rahvusmoument Prescotti metsakaitseala (osa) Tonto metsakaitseala (osa) Tuzigooti rahvusmonument Maakonnas asub 19 ürgloodusala (wilderness area). Apache Creek Wilderness Arrastra Mountain Wilderness Castle Creek Wilderness Cedar Bench Wilderness Fossil Springs Wilderness Granite Mountain Wilderness (Arizona) Hassayampa River Canyon Wilderness Hells Canyon Wilderness (Arizona) Juniper Mesa Wilderness Mazatzal Wilderness Munds Mountain Wilderness Pine Mountain Wilderness Red Rock-Secret Mountain Wilderness Sycamore Canyon Wilderness Tres Alamos Wilderness Upper Burro Creek Wilderness West Clear Creek Wilderness Wet Beaver Wilderness Woodchute Wilderness Yavapai maakonna koduleht (inglise keeles)
Šeloni viiendik

Šeloni viiendik (vene keeles Шело́нская пяти́на) oli Ingerimaa territoorium Novgorodi vabariigis ja hiljem Moskva suurvürstiriigis ja Moskva tsaaririigis. Šeloni viiendik asus Luga jõe, Soome lahe ranna, Narva jõe ja Lovati jõe vahelisel alal. 1617. aastal loovutas Moskva tsaaririik piirkonna Rootsi kuningriigi ja Moskva tsaaririigi vahel sõlmitud Stolbovo rahulepingu alusel Rootsi kuningriigile, mille koosseisus kuulus see Rootsi Ingeri koosseisu. Aastatel 1700–1721 toimunud Põhjasõja tulemusel vallutas Venemaa Peeter I juhtimisel piirkonna uuesti ning liitis lõplikult Venemaaga. Piirkond liideti moodustatud Ingerimaa kubermanguga. Šeloni viiendikku kuulusid: Võssokogorodski maakond (vene keeles Высокогорский уезд) Võssokoje linn (город Высокое) Roždenstvenski pogost (Рождественский погост) Degoži pogost (Дегожский) Nikolski pogost (Никольский) Požerevitsõ pogost (Пажеревицкий) Belski pogost (Бельский) Võšegorodi (Вышегородский уезд) Võšegorod linn (город Вышегород) Boltšinski pogosti lääneosa (Болчинский погост) Oblutški (Облучский) Võšegorodi pogost (Вышегородский) Ivangorodi maakond (Ивангородский) Ivangorodi linn (город Ивангород) Jami linnuselähedased alad (части окологородья Яма) Ivangorodi linnuselähedased alad (окологородья Ивангорода) Petrovskoi pogosti lääneosa (Петровски погост). Koškino linnamaakond (Кошкина городка уезд) Novgorodi (Новгородский) Porhovi (Порховский) Russa maakond (Русский) Jami maakond (Ямской) maakonnad. Pogostite ehk kogukondade piirid olid looduslike piiride järgi kujunenud juba enne riiklike haldusjaotusüksuste moodustamist, seetõttu olid ka pogostid jagatud erinevate maakondade vahel. Ingeri ja Vadjamaa Rootsi kuningriigi Idamereprovintsidena Ingeri ja Vadjamaa Peterburi kubermangus 1727. aastal
Maricopa maakond

Maricopa maakond (Maricopa County) on maakond USA-s Arizona osariigi lõunaosas. Geograafilised koordinaadid on 34°33' N, 112°32' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Arizona pealinn Phoenix, mis on USA suuruselt viies linn. Maakonna pindala on 23 891 km², millest 55 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 3 817 117, mis on riigi suuruselt neljas Los Angelese, Cooki ja Harrise maakonna järel. 2000. aastal oli seal 3 072 149 elanikku. Maakonnas asub viis indiaanlaste reservaati. La Pazi maakond (läänes) Yuma maakond (läänes) Pima maakond (lõunas) Pinali maakond (kagus) Gila maakond (idas) Yavapai maakond (põhjas) Maricopa maakond moodustati 14. veebruaril 1871. Maakond on saanud nime marikopa indiaanlaste järgi. Marucopa maakond oli varem USA suurim konservatiivseim maakond: kõikidel presidendivalimistel aastatel 1952–2016 hääletas maakond hääletanud Vabariikliku Partei poolt, sellest kolm suuremat maakonda (Los Angelese, Cooki ja Harrise maakond) hääletasid Vabariikliku Partei poolt viimati vastavalt 1984., 1972. ja 2004. aasta presidendivalimistel. Kuigi Phoenix ja Tempe eeslinn, kus asub Arizona Osariigi Ülikool, kalduvad Demokraatliku Partei poole, on teised eeslinnad väga konservatiivsed, näiteks ligi 485 000 elanikuga Mesa on USA kõige konservatiivseim üle 250 000 elanikuga linn. Phoenixi linnastus elab palju Kesk-Lääne osariikidest pärit pensionäre, kelle poliitvaated on vägagi konservatiivsed. Ainult kaks demokraatide kandidaati - Bill Clinton 1996. aastal ja Hillary Clinton 2016. aastal kaotasid maakonnas vähem kui 3 protsendiga. 2020. aastal võitis maakonnas Joe Biden esimese demokraadina peale 72 aastat, 50.1 protsendiga Donald Trumpi 47.9 vastu. Aastatel 1993–2017 oli maakonna šerifiks vabariiklane Joe Arpaio, kes nimetas ennast tihti "Ameerika karmimaks šerifiks" (America's Toughest Sheriff). Tema karmikäelist tegevust on kritiseerinud ka näiteks riiklik justiitsministeerium; ta on alates 2012. aastast korraldanud USA 44. presidendi Barack Obama sünnitunnistuse uurimist ning on väitnud, et see on võltsing. Sonora kõrbe rahvusmonument (osa) Tonto metsakaitseala (osa) Maricopa maakonna koduleht (inglise keeles)
Coconino maakond

Coconino maakond (Coconino County) on maakond USA-s Arizona osariigi põhjaosas. Geograafilised koordinaadid on 35°38' N, 112°6' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Flagstaff. Maakonna pindala on 48 332 km², millest 113 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 134 421. Aastal 2000 oli elanike arv 116 320. 18 498,8 km² maakonna osast moodustavad indiaanlaste reservaadid. Mohave maakond (läänes) Yavapai maakond (lõunas) Gila maakond (lõunas) Navajo maakond (idas) San Juani maakond (kirdes) Kane'i maakond (põhjas) Coconino maakond moodustati 18. veebruaril 1891 Yavapai maakonna osast. Apache-Sitgreavesi metsakaitseala (osa) Coconino metsakaitseala (osa) Glen Canyon National Recreation Area (osa) Suure kanjoni rahvuspark (osa) Kaibabi metsakaitseala (osa) Prescotti metsakaitseala (osa) Sunset Crater Volcano rahvusmonument Vermilion Cliffsi rahvusmonument Walnuti kanjon rahvusmonument Wupatki rahvusmonument Coconino maakonna koduleht (inglise keeles)
Kadetikorpus

Kadetikorpus on kaitseväe õppeasutus, kus õpetatakse kaadriohvitseriks. Korpus Armeekorpus Väike Entsüklopeedia, 2002. Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Alamporutšik

Alamporutšik (ka podporutšik, vene подпоручик) oli ohvitseride madalaim auaste Venemaa keisririigi sõjavägedes alates 1703. aastast. Vastab lipniku või nooremleitnandi auastmele.
Vasakpartei (Rootsi)

Vasakpartei (Vänsterpartiet, lühend V) on Rootsi sotsialistlik partei. Enne 1990. aastat kandis ta nime Vasakpartei – Kommunistid (Vänsterpartiet kommunisterna, lühend vpk). Erakond asutati 1917 Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei lõhenemisel kommunistideks ja sotsiaaldemokraatideks. Vasakpartei deklareerib ennast 1996. aastast sotsialistlikuks, feministlikuks parteiks. (1996. aastal lisati sõna feministlik.) Parteil on 12 500 liiget. Partei ei poolda ettevõtete erastamist ja pooldab Rootsi tuumaelektrijaamade sulgemist. Vasakpartei on radikaalsemate vaadetega kui sotsiaaldemokraadid ja pooldavad egalitaristlikku ja feministliku poliitikat. Samuti ei poolda Vasakpartei Rootsi kuulumist Euroopa Liitu. Partei kuulub Uude Euroopa Vasakfoorumisse ja Põhjala Vasak-Rohelisse Allianssi. Vasakpartei on mõlema mainitud organisatsiooni asutajaliige. Euroopa Parlamendis kuulub partei Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete ja Põhjala Vasak-Roheliste konföderatiivsesse gruppi. Vasakpartei, Rootsi Rohelise Partei ja sotsiaaldemokraatide vahelise 1998. aasta kokkuleppe järgi toetas Vasakpartei RSDTP vähemusvalitsust ja on viimasega võimul ka paljudes Rootsi valdades ja läänides. 2006. aasta valimistel jäädi Rootsi parlamendis koos sotside ja rohelistega opositsiooni. Partei valjaskond koosneb peamiselt noortest, avaliku sektori töötajatest, ajakirjanikest ja endistest sotsiaaldemokraatidest. 2006. aasta Riksdagi valimistel saadi 22 kohta 349-st (5,8%) ja 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel 2 kohta 19-st. (12,4%). Mõlemad häälteprotsendid on arvestamata 4% valimiskünnist, mis kehtis mõlematel valimistel. 1921–1924 Zeth Höglund 1921–1923 Karl Kilbom 1924–1929 Nils Flyg 1929–1951 Sven Linderot 1951–1964 Hilding Hagberg 1964–1975 Carl-Henrik Hermansson 1975–1993 Lars Werner 1993–2003 Gudrun Schyman 2003–2004 Ulla Hoffmann 2004–2012 Lars Ohly 2012–2020 Jonas Sjöstedt 2020– Nooshi Dadgostar Koduleht (rootsi keeles) Rootsi Parlament: Vasakpartei (rootsi keeles)
Võõrkeel

Võõrkeel on inimese emakeelest erinev keel, mida inimene õpib kas õppeasutuses või iseseisvalt. Eesti koolides õpetatakse võõrkeeltena inglise, prantsuse, saksa, hispaania, soome ja teisi keeli, eesti õppekeelega koolides on võõrkeeleks ka vene keel.
Robert Rooba

Robert Rooba (sündinud 2. septembril 1993 Tallinnas) on eesti jäähokimängija, kes mängib Soome kõrgliigaklubis Jyväskylä JYP ründajana vasakäärel. Ta on klubi meeskonna kapten. Hooajal 2007–08 debüteeris Rooba Eesti Meistriliiga klubis HC Purikad. 2008. aastal liitus ta Soome klubiga Espoo Blues. Soome kõrgliigas debüteeris ta Espoo Bluesi meeskonnas hooajal 2011–12. 2016. aasta aprillis sõlmis ta esmakordselt lepingu JYP-iga. 2018. aastal võitis ta klubiga Jäähoki Meistrite Liiga. Samal hooajal lõi Rooba Soome kõrgliigas esimest korda vähemalt kümme väravat. Hooajal 2018–19 lõi ta Soome kõrgliigas 17 värvat ja andis kaheksa väravasöötu. Hooaeg 2020–21 oli tema jaoks Soome kõrgliigas seni edukaim, kui lõi liigas 30 väravat ja oli sellega liigas Sebastian Wännströmi järel teisel kohal. Lisaks oli ta Rooba sel hooajal JYP-i resultatiivseim mängija (30+11). 2021. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Tšerepovetsi Severstal. Hooajal 2021/22 sai ta KHL-is 39 põhihooaja mänguga kirja viis väravat ja kaks väravasöötu. 2022. aasta mais naasis ta JYP-i, kellega sõlmis kaheaastase lepingu. Alates 2010. aastast on Rooba mänginud Eesti jäähokikoondises. "Robert Rooba siirdub Soomest Venemaale". sport.err.ee. 1.5.2021. Vaadatud 2.5.2021 "Eesti parim hokimees Robert Rooba sõlmis lepingu endise koduklubiga". ERR Sport. Vaadatud 12. mail 2022. Robert Rooba hockeydb.com lehel Eliteprospects - Robert Rooba
Jonathan Toews

Jonathan Bryan Toews (sündinud 29. aprillil 1988 Winnipegis Manitoba provintsis) on Kanada jäähokimängija. Ta mängib 2007. aastast NHL-i klubis Chicago Blackhawks. Aastal 2006 valiti ta NHL Draftis. Jonathan Toews – ESPN Jonathan Toews lehel hockeydb.com
Lauanuga

Lauanuga on üks vanemaid söögiriistu. Tänapäeval kasutatakse seda enamasti koos kahvliga. Nuga tarvitatakse enamasti toidu tükeldamisel ja kahvlile lükkamisel; täpsem kasutus sõltub konkreetse piirkonna lauakommetest. Algselt tarvitati söögilauas tavalisi teravaid nuge, et tükeldada tahket toitu, mis pandi suhu käega. Kahvlid levisid Euroopas alles keskajal. Nüüdisajal on lauanoad ohutuse huvides enamasti nürid või kergelt sakilise servaga. Lauanoa kõrval pruugitakse söömisel ka mitmesuguseid spetsiifilisemaid nuge nagu võinuga ja juustunuga. Ümara otsaga lauanugade levikule pani aluse Prantsuse kardinal Richelieu, kes käskis 13. mail 1637 oma lauanugade otsad ümaraks viilida. Tema eesmärgiks oli vabaneda külaliste kombest hambavahede puhastamisel nugasid kasutada. See muudatus hakkas õukonnas kiirelt levima ja peagi andis ka Louis XIV välja korralduse pärssimaks terava otsaga lauanugade kasutamist. 13. mail 1637 võeti kasutusele ümara otsaga lauanuga ERR teadus, 13. mai 2014
Coop Ühiskaubandusmuuseum

Coop Ühiskaubandusmuuseum (varem ETK Ühiskaubandusmuuseum) on Coop Eesti alluvusse kuuluv muuseum, mis tutvustab ühiskaubanduse tekkimist ja arengut Eestis. Muuseum asub Coop Eesti Logistikakeskuse hoones Rae valla Soodevahe külas. Muuseum asutati 1974.
Jaan Poska muuseum

Jaan Poska muuseum on Tallinnas asuv muuseum. Muuseum loodi Jaan Poska Mälestusfondi eestvõttel ja uksed avas see 2008. aastal. Muuseum asub majas, kus elas Jaan Poska. Jaan Poska muuseum. Maja