Tartu katoliku kirik

"Pühima Neitsi Maarja kirik" suunab siia. Narva kiriku kohta vaata artiklit Narva Pühima Neitsi Maarja kirik. Tartu katoliku kirik (Tartu Pühima Neitsi Maarja Pärispatuta Saamise kirik) on tänapäeval Tartu ainuke katoliku kirik. Tartu katoliku kirik asub aadressil Veski 1a. Tartu katoliku kirik valmis vahemikus 1862–1899 Wilhelm Schillingi projekti järgi. Kaudseks eeskujuks on peetud Hannoveris olevat Apostelkirchet (arhitekt Conrad Wilhelm Hase). Tartu katoliku kirik on üks hilisemaid uusgooti stiili näiteid Eesti arhitektuuris, mis on laotud Tartule tüüpiliselt punastest tellistest. Kiriku lõunaküljel on püha Joosafati kabel. Hoone eksterjööri ilmestavad tugipiilarid, külgedel kandilised trepitornid ja telkkiivrid. Kirikul on neljatahuline kellatorn, mis ulatub osaliselt pikihoonesse. Tornikiivri nurkadest kõrguvad omakorda fiaalid. Vahetult tornikiivri all on dekoratiivne telliskarniis. Kirik on ühelööviline, võlvitud. Põhiplaanilt ristkülikukujuline pikihoone jätkub sama laia hulknurkse kooriruumiga. Portaalipoolset fassaadi ilmestavad nii lantsettaknad, harilikud teravnurksed aknad kui ka roosaken, kasutatud on vitraaže. Reljeefornamentikaga peaportaali kohal on ehisviil ja kolmekordne arhivoldi astmestik. Viilu keskmes on sissepoole eenduv risti kujutis.  Pikemalt artiklis Tartu Pühima Neitsi Maarja Pärispatuta Saamise kogudus 23. oktoobril 1849 avati Tartu ülikooli kabel katoliiklastest üliõpilaste, professorite ja muude linnas ning ümbruses asuvate kiriku liikmete jaoks. Venemaa keisri Nikolai I korraldusel palkas Tartu ülikool selleks preestri, kelle kohustuseks oli pidada ka loenguid katoliku usu kohta. Katoliku Tartu kogudus tegutses aastatel 1849–1893, kui "ülikooli-kogudus", aastatel 1894–1924 , kui Mohilevi peapiiskopkonna kogudus ja aastatel 1924–1999, kui Eesti Apostelliku Administratuuri kogudus. Tartu Pühima Neitsi Maarja Pärispatuta Saamise kogudust teeninud preestrid: 1849–1851 Josef Berzhanski 1851–1854 Felix Kamieniecki 1854–1860 Alfons Leszczynski 1860–1863 Heinrich Kossowski 1863–1867 Kasimir Fr. Soroczynski 1867–1868 Karl Marcinkiewicz 1868–1873 Eduard L. von Landsberg 1873–1874 Adolf Martinoff 1874–1875 Alois Amman 1875 Eduard Glass 1876–1892 Christoforus von Pietkiewicz 1892–1893 Alexander Platpir 1893–1899 Friedrich Zhyskar (Giscard) 1899–1900 Andreas Kantynik 1900–1909 Mieczyslaw Tabenski 1909–1910 Dominik Tavjenis 1910–1911 Peter Silovicz 1911–1912 Vincas Dejnis 1912–1915 Friedrich Zhyskar 1915 Alfons Jendrzejewski 1915–1920 Casimir Zhylewicz 1920–1923 Michael Dukalski 1923 Kaczinski 1923–1931 Henri Werling (1879–1961) 1931–1934 Robert Lenzbauer 1934–1941 Berard Huber 1941–1942 Charles Bourgeois (1887–1963) 1942–1944 Aleksander-Erik Dordett (1916–1984) 1945–1964 Tadeusz Kraus 1964–1977 Andreas Pavlovskis 1977–1986 Miķelis Krumpāns (1916–1987) 1986–1991 Rein Õunapuu (1957) 1991–1994 Väino Niitvägi/ Herodion Niitvägi 1994–1996 Zbigniew Piłat 1996–1997 Hugon A. Prochon 1997– Miguel Angel Arata Rosenthal Kirik küljelt Neitsi Maarja bareljeef Tartu katoliku kiriku välismüüril värava kõrval Kiriku peauks "Tartu katoliku kirik sai uue tornitipu" Eesti Päevaleht, 3. september 2008 Siilivask, Mart. Tartu arhitektuur 1830-1918. Historitsism ja juugend. Tartu: Rahvusarhiiv, 2006, lk 116 Raam, Villem (üldtoimetaja). Eesti arhitektuur: Tartumaa, Jõgevamaa, Valgamaa, Võrumaa, Põlvamaa. Tallinn: Valgus, 1999, lk 66 Isa Vello Salo, PÜHIMA NEITSI MAARJA PÄRISPATUTA SAAMISE KIRIK AJALUGU Tartu katoliku kirik kultuurimälestiste riiklikus registris