Tallinna Niguliste kogudus

Tallinna Niguliste kogudus tegutses Tallinna Niguliste kirikus ja oli traditsiooniliselt saksakeelne. Pärast Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku (E.E.L.K.) asutamist 1919. aastal rajati Saksa praostkond. Tallinnas kuulusid Saksa praostkonda 1939. aastal Oleviste, Niguliste ja Toomkogudus. Viimasel jumalateenistusel 16. mail 1940 ütles Curt Hausen: "Jumal on kõikjal ja tema viimne tahe ja olemus on rahu. Rahu olgu siia jääjaile ja sinna asujaile." Niguliste kirik taastamist, pärast 1944. aasta märtsipommitamis alustati 1953. aastal. 1984. aastal, ligi kolmkümmend aastat kestnud restaureerimistööde järel, avati muuseum-kontserdisaaliks kohandatud hoone Eesti Kunstimuuseumi filiaalina, mitte tegevkirikuna. 1523– , Johann Lange, Tallinna Niguliste koguduse kirikuõpetaja 1532–1536[viide?], Simon Wanradt, Tallinna Niguliste kiriku jutlustaja 1556–1558[viide?], Johann Hobbing, Niguliste koguduse pastor 1600–1603, Lambert Kemmerling, Niguliste koguduse pastor Johann Knopius (Johannes Cnopius, Tallinna Niguliste kiriku pastor 1632– , Erich von Beeck, Niguliste koguduse pastor Heinrich Arningk (1610 Osnabrück –1662), Tallinna Niguliste kiriku ülempastor ja Tallinna gümnaasiumi rektor 1650–1657, Matthäus Willebrand, Tallinna Niguliste kiriku diakon 1671– , Gottfried Stecher, Niguliste koguduse pastor 1663–1680, Gotthard von Renteln, Niguliste koguduse pastor 1710, Christian Kelch, Tallinna Niguliste koguduse ülempastor 1710–1721, Arnold von Husen, Tallinna Niguliste koguduse õpetaja 1721–1734, Georg Günther Tunzelmann, Niguliste koguduse pastor 1809–1842[viide?], Johann Bernhard von Gebhardt, Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetaja 1834–1853, Johann Christian Luther, Tallinna Niguliste koguduse abiõpetaja 1855–1885, Justus Nicolaus Ripke, Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetaja 1885–1909, Ferdinand Justius Luther, Tallinna Niguliste koguduse ülempastor 1896–1932, Adolf Oskar Undritz, Tallinna Niguliste koguduse 2. pihtkonna õpetaja 1909–1939, Konrad von zur Mühlen, VELK ja E.E.L.K. Tallinna Niguliste koguduse õpetaja ja E.E.L.K. Saksa praostkonna praost 1921–1939 1933–1939, Robert Walter, Tallinna Niguliste koguduse 2. pihtkonna õpetaja 1940–1941, Hans Kubu, E.E.L.K. Tallinna Niguliste koguduse õpetaja, 1935–1941 Tallinna praostkonna praost Pärast E.E.L.K. saksa praostkonna ja koguduste likvideerimist moodustati endisest Tallinna Jaani koguduse III pihtkonnast 1940. aastal, EELK Konsistooriumi 17. juuli 1940 otsusega uus Tallinna praostkonna, EELK Tallinna Niguliste kogudus, Tallinna Niguliste koguduse õpetajaks nimetati Hans Kubu, vabastades ta Tallinna Jaani koguduse 3. pihtkonna õpetaja ametist. Pärast 1944. aasta märtsipommitamist kasutas kogudus Tallinna toomkirikut. Tallinna Niguliste koguduse vaimulikud Max Saar, Kuidas saabus usupuhastus Eestisse, Vaba Eesti Sõna = Free Estonian Word : Estonian weekly, 19 oktoober 1967, lk 4 Marten Seppel, 1603. aasta katk Tallinnas Georg Mülleri tuluraamatu põhjal, TUNA 3 / 2017, lk 30–44 Recke, Johann Friedrich von / Napiersky, Karl Eduard / Beise, Theodor, Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland, Bd.: 1, A - F, Mitau, 1827, seite 42, Arninck oder Arning (Heinrich) Georg Adelheim, „Die Genealogie der alten Familien Revals" (Tallinn, 1925), Heinrich Laurenty (surn. 1692) koostatud materjali ümbertöötatud väljaanne, lk 3 Matthäus Willebrand, Tallinna Niguliste kiriku diakon 1650-1657 pitser, Rahvusarhiiv Vanim eestikeelne Tallinna-teemaline juhuluuletus „Oeh wahta Tallinna! Kuy sinnul Silmad ommat“, linnaarhiiv.wordpress.com, 30 mai 2017 Teadaanne koguduse asutamise kohta., Kiriku Teataja, 17 september 1940 Niguliste kogudusele ajutine kirik. Eesti Sõna. 24. mai 1944, nr. 119, lk. 3.