laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Super Mario Bros.

"Super Mario Bros." ehk "Super Mario Brothers" ('Super Mario vennaskond') on esimene "Super Mario" seiklusmäng. Mäng tehti Nintendo Entertainment Systemi konsoolile. Mäng ilmus uuesti Nintendo Wii Virtual Console'i platvormi jaoks. Noored vennad Mario ja Luigi saavad Seenekuningriigi sulaselt Toadilt teada, et Seenekuningriigi printsess Peach on röövitud. Röövijaks osutus paha kilpkonn-koletis Bowser. Mario ja Luigi otsustavad asuda teele, et printsess vabastada ja pätt teolt tabada. Teekond Bowseri lossini on takistusterohke. Ees ootavad vennakesi tapja-seened Goombad, tapja-kilpkonnad Koopa-Troopad, maa all elavad kiivritega siilid (Buzzy Beetles), okkalised väikekoletised, mida viskavad alla pilve peal lendavad kilpkonnad, kaheksajalad, kalad, õhku hüppavad lendkalad, torudest välja piiluvad tapja-maasikad (Pirahna Plant) ja muud kollid. Tulelossides ootavad salajased koletised, kes on võlutud Võlts-Bowseriteks ja üritavad Mariot ja Luigit haneks tõmmata, et need ongi just õige Bowser, kes printsessi vangis hoiab. Need kollid hoiavad vangis Toade. Kuid lõpuks jõuavad vennad ka ehtsa Bowseri juurde. Mäng on kahemõõtmeline ja seal saab liikuda ainult vasakult paremale. Tagasi vasakule liikuda ei saa. Mängija peab jõudma tasandi lõppu, enne kui antud aeg otsa saab. Kui aeg saab otsa, kaotab mängija ühe elu. Elu võib kaotada mängija ka siis, kui ta ilma võimeteta puudutab vaenlasi ja kui ta kukub kuskilt alla. Kui kõik elud otsa saavad peab mängija alustama kogu seiklust uuesti. Olenemata kui kaugele ta mängus on jõudnud, sest Nintendo Entertainment Systemi mängukonsoolis pole salvestamise võimalusi ja mälukaarte. Mängija peab korjama münte. Kui mängija saab sada münti täis, saab ta lisaelu ja hakkab münte korjama uuesti nullist. See omadus jätkub teistes Mario-mängudes. Mängija saab ka lisavõimeid, mida ta peab otsima kastidest. Nii saab mängija paremini vaenlasi peatada. Kui mängija ei reageeri vaenlase rünnakule, muutub ta taas võimetuks. Maailmu on kaheksa ja iga maailm on omakorda jagatud neljaks tasandiks. Tagasi vanasse läbi tehtud tasandisse minna ei saa. Tasandid lähevad järjest raskemaks. Iga maailma neljas tasand on tuleloss, mille lõpus ootab Võlts-Bowser. Mängija peab purustama peavaenlase kaitsesilla, et peavaenlane kukuks tulle. Seejärel päästab mängija Toade, kes ütlevad iga tulelossi lõpus, et printsess on vangis hoopis teises lossis ("Thank You Mario! But our princess is in another castle!"). Viimase maailma tulelossis on õige Bowser. Mängija peab samuti purustama kaitsesilla, mille peale Bowser kukub tulle ja mängija saab printsessi vabastada. Mängu saab mängida ka kordamööda kahekesi. Mängijatel on kaks pulti. Kui üks mängija kaotab elu, on teise mängija kord. Võidab see, kes esimesena printsessi juurde jõuab.
Super Mario Bros. 2: The Lost Levels

Super Mario Bros 2: The Lost Levels ehk Super Mario Brothers 2 The Lost Levels (Super Mario Vennaskond 2: Kadunud maailm) on sama põhimõttega mäng. Mäng on välja lastud ainult Jaapanis, aga Super Mario All Stars -kogumikus ka teistes maades. Mäng tehti jälle Nintendo Entertainment System -konsoolile ha on uuesti ilmunud Jaapanis Nintendo Wii Virtual Console -programmile. Mario ja Luigi saavad samasuguse teate. Mängus on samad maailmad ja samad koletised. Kuid tasandid on teistmoodi ehitatud ja lähevad järjest raskemaks. Tulelossides on taas Võlts-Bowserid ja mängija peab jälle purustama kaitsesilla, ning seejärel päästma Toade vangistusest, kes ütlevad jälle sama lauset. Mängus on ka uus omadus. Osadest kastidest võivad tulla välja lillat värvi mürgiseened. Kui mängija puudutab seda seent ilma võimeteta, kaotab mängija elu. Kui nängija puutub seent kui tal on võimed, kaotab ta need automaatselt ja jääb võimetuks. Mängu ei saa enam mängida mitmekesi.
Maadlus 1984. aasta suveolümpiamängudel

Maadlus 1984. aasta suveolümpiamängudel toimus USA-s Los Angeleses. Nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses võisteldi kümnes kaalus: kuni 48 kg, kuni 52 kg, kuni 57 kg, kuni 62 kg, kuni 68 kg, kuni 74 kg, kuni 82 kg, kuni 90 kg, kuni 100 kg ja üle +100 kg.
Hawaii 5-0

"Hawaii 5-0" (inglise keeles "Hawaii Five-0") on Ameerika Ühendriikide kriminaalsari, mille sündmused toimuvad Hawaii O'ahu saarel. Seriaali tootmist alustas 2010. aastal kommertstelekanal CBS. Eestis näitas sarja TV3. "Hawaii 5-0" on kriminaalsarja "Hawaii Five-O" (1968–1980) jätk, mille algse idee autor on Leonard Freeman. Uue seeria nimes O-tähe asemel on number 0 (null). Alex O’Loughlin – Steve McGarrett Scott Caan – Danny Williams (Danno) Daniel Dae Kim – Chin Ho Kelly Grace Park – Kona Kalakaua (Kono) Masi Oka – Max Bergman Lauren German – Lori Weston Michelle Borth – Catherine Rollins Hawaii 5-0. CBS Hawaii 5-0. TV3
Super Mario Bros. 2

Super Mario Bros. 2, ehk Super Mario Brothers 2 on järg esimesele mängule. Euroopas, Ameerikas ja Austraalias kannab mäng nime Super Mario Bros. 2, samas kui Jaapanis pandi sellele nimeks Super Mario USA. Mäng on loodud Nintendo Entertainment System konsoolile ja see ilmus uuesti Wii Virtual Console keskkonnas. Mario, Luigi, printsess ja Toad lähevad Chai kuningriiki. Neid ootab seal ülesanne. Nad peavad vabastama kuningriigi needusest, mille on peale pannud kuri pealik Wart ja tema kaaslased Birdo, Trychyle, Mouser ja teised paharetid. Mäng on kahemõõtmeline ja seal saab liikuda ka vasakule tagasi. Mäng ei ole enam aja peale. Tagasi läbi tehtud maailma minna ei saa. Maailmu on seitse ja iga maailm on jagatud kolmeks tasandiks. Iga tasandi lõpus on boss, keda tuleb peatada. Põhiomadus on viskamine. Mängija peab viskama igasuguseid vahendeid vaenlastele, et neid peatada. Ka vaenlaseid saab visata. Mängus on uued vaenlased.
Pärnu-Jaagupi kihelkond

Pärnu-Jaagupi kihelkond (lühend PJg; saksa keeles Kirchspiel St. Jakobi) oli kihelkond Pärnumaal ja Liivimaa kubermangus Pärnu kreisis. Muinasajal kuulus piirkond maakondliku liigituse järgi Läänemaale. Pärnu-Jaagupi kirikukihelkond asutati 13. sajandi algul Kõrve muinaskihelkonna (Corbe) baasil. Allikates on kihelkonnast esimene märge 1241. aastast. Kirikukihelkond kujunes Pärnumaa kihelkondadest üheks suuremaks, jäädes pindala poolest (664 ruutkilomeetrit) alla ainult Saarde kihelkonnale. 1680. aastal oli Pärnu-Jaagupi kiriku juures olemas köstrikool soomlasest köster-koolmeistriga. Põhjasõda (1700–1721) katkestas koolitegevuse kihelkonnas. 1770. aastal töötas Pärnu-Jaagupi kihelkonnas kihelkonnakool ja neli mõisakooli (Kaisma, Vee, Pööravere ja Halinga). 19. sajandi alguseks olid kõik seni kihelkonnas tegutsenud koolid tegevuse lõpetanud. Kihelkonnakool alustas tööd uuesti 1822. aastal. Kahekümne viie aasta jooksul (1855–1880) sai kihelkond juurde 12 uut vallakooli hoonet, üksikud koolid töötasid veel suitsutaredes. Kihelkonnas paiknes 18 mõisat: 1 kirikumõis, 9 rüütlimõisast peamõisat koos 3 kõrvalmõisaga ning 3 riigimõisat koos 2 kõrvalmõisaga. Lisaks veel 3 karjamõisat. Pärnu-Jaagupi kirikumõis (Pastorat St. Jakobi) Annamõisa (Annenhof), Pööravere kõrvalmõis Are (Arrohof) rüütlimõis Enge (Enge) riigimõis Halinga (Hallick) rüütlimõis Kaelase (Kailes) rüütlimõis Kaisma (Kaisma) rüütlimõis Kangru (Konstanzenhof), Halinga kõrvalmõis Kergu (Kerkau), Kõnnu kõrvalmõis Kõnnu (Könno) rüütlimõis Libatse (Wildenau) rüütlimõis Parasmaa (Parrasma) riigimõis Pööravere (Pörafer) rüütlimõis Roodi (Sallentack) rüütlimõis Sõõrike (Sörik), Parasmaa kõrvalmõis Uduvere (Uddafer), Enge kõrvalmõis Vahenurme (Wahhenorm) rüütlimõis Vee (Wehof) riigimõis Enge vald (1866–1917) Halinga vald (1866–1917) Kaelase-Libatse vald (1866–1892) Kaisma vald (1866–1917) Kergu-Kõnnu vald (1866–1892) Pööravere vald (1866–1893) Roodi-Vahenurme vald (1866–1892) Sõõrike-Parasmaa vald (1866–1892) Vee vald (1866–1917) Viluvere vald (1866–1892) Pindalalt suure Pärnu-Jaagupi kihelkonna maad jäävad tänapäeval tervikuna Pärnu maakonna aladele, need on jaotatud peamiselt kahe valla vahel. Suurem osa kihelkonna alast jääb Põhja-Pärnumaa valda, kuhu kuulub ka kihelkonnakeskus. Kagupoolne osa kihelkonna endisest alast asub Tori vallas. "Pärnu-Jaagupi on Eesti vanimaid kihelkondi" Pärnu Postimees, 28. veebruar 2010 Pärnu-Jaagupi kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 2. märts 2012) Ajaloost Halinga valla koduleht (vaadatud 2. märts 2012) Pärnu-Jaagupi kihelkond Kirchspiel St. Jakobi in Kreis Pernau Eesti mõisaportaal Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 392. Pärnu-Jaagupi kihelkond Kirchspiel St. Jakobi in Kreis Pernau Eesti mõisaportaal
Paul-Voldemar Koppel

Paul-Voldemar Koppel (6. mai / 19. mai 1904 Tallinn – 20. aprill 1964 Tallinn) oli eesti vaimulik. Ta õppis mitmes Tallinna algkoolis: Väikeste Laste Koolis, Vene Vaestelaste Koolis, Uue tänava Algkoolis ja Vene tänava Algkoolis. Seejärel õppis ta aastatel 1920–1926 Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumis. Pärast gümnaasiumi lõpetamist tabas teda veremürgistus, mille tüsistuste võitmiseks kulus tal ligi kolm aastat. Aastatel 1929–1934 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Aastal 1935 kaitses mag theol väitekirja võrdleva usunditeaduse alal (teemal: "Psühhoanalüüsi vaated kristlikule dogmale"). Prooviaastal oli ta Nõmme Rahu koguduses (Anton Eilarti juures). Ordineeriti 14. aprillil 1935 õpetajaks. Ta oli aastatel 1935–1937 Randvere koguduse ja Rohuneeme kabeli hooldajaõpetaja, lisaks oli ta aastast 1934 Gustav Adolfi Gümnaasiumi usuõpetaja. Aastatel 1936–1941 oli ta Tallinna Toompea Kaarli koguduse diakonõpetaja, aastatel 1941–1950 sama koguduse esimese pihtkonna õpetaja kohusetäitja. Aastal 1942 valiti ta Venemaa eestlaste usulise teenimise korraldamise komitee liikmeks ja EELK Noorsootöö toimkonna liikmeks. 1944. aasta lõpust kuni 1946. a kevadeni oli ta Tallinna praostkonna praosti kohusetäitja ja aastatel 1945–1949 Konsistooriumi assessor. Pühapäeval, 13. septembril 1950 ta arreteeriti kiriku kantseleis oma kahe väikese lapse nähes. Talle mõisteti karistuseks 10 aastat vabadusekaotust. Vanglatee viis ta Komi ANSV-sse, Uhta linna. Kuna tema tervis polnud kuigi hea, ei saadetud teda välitöödele ja ta töötas kas sanitari või kirjutajana. Vangilaagrist vabanes ta 1955. aasta mais, septembris pöördus ta Konsistooriumi poole sooviga jätkata tööd kirikus ning võimalusel perekonna lähedal, detsembris määrati ta teenima Jõelähtme Püha Neitsi Maarja kogudust, ta oli Jõelähtme koguduse õpetaja aastatel 1955–1963; lisaks oli ta aastatel 1961–1963 Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse hooldajaõpetaja. Aastatel 1963–1964 oli ta Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Paul-Voldemar Koppel suri 20. aprillil 1964 ja ta maeti 24. aprillil Siselinna kalmistule. https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=XGWgDOeDMavd kalmistud.ee https://eelk.ee/elulood/koppel_paulvoldemar.html Külli Keel Paul Voldemar Koppeli 100. surmaaastapäev Rita Pokk Igatsenud ja püüdnud täie tõsidusega risti teenida. Paul Voldemar Koppel 19.05.1904 – 20.04 1964
Mirko Põldma

Mirko Põldma (sündinud 21. novembril ‎1981) on eesti jalgrattur. Aastatel 2004–2005 tegutses ta professionaalsel tasemel. Ta on lõpetanud Rakvere 1. keskkooli. Sõitis Eesti esimeses profiklubis Kalev Chocolate Team. Tõi esimese UCI võidu Eesti esimesele profiklubile. Tõnu Kees, Jalgrattaproff Mirko Põldma – iseõppinud mees metsast, Tartu Postimees, 14. detsember 2004 Mirko Põldma alustas velotuuri, Virumaa Teataja, 24. märts 2005 Aivar Ojaperv, Harrastusrattureid ootab põnev ja raske hooaeg, Kuulutaja, 28. aprill 2006
Gogi Koguašvili

Gogi Murmanovitš Koguašvili (sündinud 8. veebruaril 1974) on endine Venemaa maadleja, rahvuselt grusiin. G. Koguašvili on võistelnud olümpiamängudel NSVL ja Venemaa meeskonnas kokku 4 korda. 2007. aastast kuulub Fila Hall of Fame'i. 2008. aastast on ta Venemaa maadluskoondise treener. Gogi Koguašvili veebisaidil Olympedia (inglise)
Tasuta ühistransport

Tasuta ühistransport on ühistranspordi korraldamise viis, mille puhul korraldaja (näiteks riik või kohalik omavalitsus, st maksumaksja) maksab teenuse eest ja pakub veoteenuse kasutajale (reisija) otsese tasuta. Tasuta ühistranspordi puhul võib teenuse pakkuja teenust rahastada muudest allikatest, näiteks kaudsetest või otsestest maksudest vms. Tasuta ühistranspordi puhul puudub otsene seos tarbitava teenuse ja teenuse eest maksmise vahel kuigi lõppkokkuvõttes maksab selle kinni maksumaksja. Tallinna ühistransport on tasuta kõigile registreeritud linnaelanikele alates 2013. aastast. Väidetavaks põhjuseks oli piletimüügimist ainult 30% transpordiettevõttete kulude katmine, mistõttu suurim osa piletimüügist kasum läinud müügipunktide pidamiseks.[viide?] TTÜ poolt 2018. aastal läbi viidud uuringu põhjal ei ole tasuta ühistransport autoomanikke ühistransporti üle suutnud meelitada. Põhjusteks on uuringu väitel liinivõrgu probleemid - eeskätt "kohmakad ja ajamahukad ümberistumised". Linnaelanike küsitluse koht ajaloolises trammis Gotha G4-61 Linnaelanike küsitlus 19.–25. märts 2012 Tallinna ühistransport. [1] Tiiu Parelo: olen pensionärina sunnitud tasuta ühistranspordile autot eelistama Kaido Kukk: Tasuta ühistransport pole pannud kedagi autost loobuma. Aga mis paneks? "Dago Antov: kas tasuta ühistransport vähendab autode kasutamist?" Postimees, 14. jaanuar 2013 "Riigikontroll: tasuta ühistransport pole eesmärki täitnud ja on liigkulukas" ERR, 10. märts 2021
Juri Patrikejev

Juri Patrikejev (sündinud 28. septembril 1979) on Armeenia maadleja. Juri Patrikejev on võistelnud rahvusvahelistel tiitlivõistlustel Venemaa ja Armeenia koondises. 2011. aasta Kristjan Palusalu mälestusvõistlustel saavutas ta finaalmatšis Heiki Nabi üle seljavõidu. 2011 EM-il kaotas Nabi punktidega 0-3. Juri Patrikejev veebisaidil Olympedia (inglise)
Hassan Barojev

Hassan Makharbekovitš Barojev (sündinud 1. detsembril 1982) on Venemaa maadleja, Venemaa teeneline meistersportlane. Ta võistleb Põhja-Osseetia maadlusklubi SK Torpeedo koosseisus. Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Heiki Nabi, kes kaotas 2011. aasta EM-il punktidega 0-4. 2003 – Venemaa teeneline meistersportlane Hassan Barojev veebisaidil Olympedia (inglise)
Maadlus 1980. aasta suveolümpiamängudel

Maadlus 1980. aasta suveolümpiamängudel toimus Nõukogude Liidus Moskvas. Nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses võisteldi kümnes kaalus: kuni 48 kg, kuni 52 kg, kuni 57 kg, kuni 62 kg, kuni 68 kg, kuni 74 kg, kuni 82 kg, kuni 90 kg, kuni 100 kg ja kuni +110 kg.
Uus anatoomikum

Uus anatoomikum on Tartu Ülikooli arstiteaduskonna õppehooneks ehitatud uusrenessanss-stiilis hoone, mis asub Tartus Kassitoomel aadressil Näituse 2. Hoone valmis 1886–1888. Hoone põhineb Reinhold Guleke ja Rudolf von Bernhardi projektil. See oli ülikooli suurim uusehitis 19. sajandi lõpul. Uude anatoomikumi viidi arstiteaduskonna patoloogia ja füsioloogia instituudid, 1895. aastal ka hügieeni instituut. 2013. aasta sügissemestrist paiknevad uues anatoomikumis Tartu Ülikooli psühholoogia instituut ja eripedagoogika osakond. Varem asus seal Tartu Ülikooli keelekeskus. Õppehoones on ka mälestustahvel ülikooli rektorile, füsioloog Alexander Schmidtile, kelle büst paikneb Kassitoome pargis, hoonest otse üle Näituse tänava, samuti patoloog Vjatšeslav Aleksejevitš Afanasjevile. Uus anatoomikum, vaade Näituse ja Baeri tänava nurgalt (2011) Uus anatoomikum tagumiselt küljelt (2013) Vjatšeslav Aleksejevitš Afanasjevi mälestustahvel Alexander Schmidti mälestustahvel Vana anatoomikum Biomedicum Uus Anatoomikum kultuurimälestiste riiklikus registris
Tartu parkide loend

Tartu parkide loendis on Tartu pargid ja muud haljasalad, kuid mitte kalmistud – need on loetletud Tartu kalmistute loendis. Anne luht Annemõisa park Barclay plats Emajõe luht ehk Anne luht Forseliuse park Holmi park Hurda park ehk Vanemuise park Ihaste luht Kanali park Karlova park (ka Karlova mõisa park) Kassitoome Keskpark (ka Kaubahoovi plats) Kiigemäe männik Kuningaplats Laulupeomuuseumi park Lembitu park Lillemägi Linna heinamaa ehk Anne luht Maaülikooli park (ka Maaülikooli dendropark, Tähtvere dendropark) Mathieseni park Meltsiveski park Nevski kiriku aed[küsitav] Ohvitseride park Pirogovi park ehk Pirogovi plats Pisarate park Politsei plats ehk praegune Peeter Põllu plats Puukooli park Peeter Põllu plats (varem Politsei plats, Politseiplats) Päeva tänava park (ka Päeva park) Raadi park Ropka park (ka Ropkamõisa park) Sanatooriumi park Suveaed Tammsaare park ehk praegune Ülejõe park Tartu tammik Tartu Ülikooli Botaanikaaed Toomemägi Tähtvere dendropark ehk Maaülikooli park Tähtvere park Uueturu plats ehk Uueturu park Vabaduse puiestik Vaksali park Vanemuise park (ka Hurda park) Wiiralti mets Ülejõe park (varem Tammsaare park) Tartu kalmistute loend Tallinna parkide loend
Tartu kalmistute loend

Siin on loetletud Tartu kalmistud. Lohkva Juudi kalmistu Maarja kalmistu Pauluse kalmistu Peetri kalmistu Raadi kalmistu Rahumäe kalmistu (Tartu) Tartu Aleksander Nevski kalmistu Tartu baptisti kalmistu Tartu juudi kalmistu Tartu sõjaväekalmistu Uspenski kalmistu Uus-Jaani kalmistu Uus-Peetri kalmistu Vana-Jaani kalmistu Vana-Peetri kalmistu Vanausuliste kalmistu Ülikooli kalmistu
Gießeni ülikool

Gießeni ülikool (ka Justus Liebigi (nimeline) Gießeni Ülikool; saksa keeles Justus Liebig-Universität Gießen, lühend JLU) on ülikool Saksamaal Gießenis. Ülikool asutati 1607. aastal. Ülikool on nimetatud saksa keemiku Justus von Liebigi järgi. 2012. aastal õppis ülikooli 11 teaduskonnas kokku 25 200 üliõpilast. Koduleht
John Smith

John Smith on ingliskeelses maailmas üks levinumaid mehe nimesid. Nime kandjaid: John Smith (1580–1631) oli Inglismaalt pärit maadeavastaja, kes aitas asutada Virginiat. John Smith (1787–1852) oli šoti arhitekt. John Smith (1816–1897) oli USA kodusõja kindral. John Smith (1950) on USA treener ja endine sprinter. John Smith (1965) on USA endine maadleja. John Smith (1931–1995) oli USA näitleja. John Smith (1938–1994) oli Suurbritannia poliitik, Leiboristliku Partei juht. John Smith on Marko Mäetamme ja Kaido Ole ühine pseudonüüm. John Christopher Smith (1712–1795) oli inglise helilooja. John Donnell Smith (1829–1928) oli USA bioloog. John Lawrence Smith (1818–1883) oli USA keemik. John Maynard Smith (1920–2004) oli briti geneetik. John Raphael Smith (1752–1812) oli inglise kunstnik. John Stafford Smith (1750–1836) oli briti helilooja. John Warwick Smith (1749–1831) oli briti maalikunstnik ja illustraator. Edward John Smith, Titanicu kapten
Aleksander Warma valitsus

Aleksander Warma valitsus oli Eesti eksiilvalitsus 1. jaanuarist 1962 – 1. märtsini 1964. Aleksander Warma (kuni 29. märtsini 1963) – Peaministri asetäitja ja välisminister Tõnis Kint – Peaministri asetäitja (alates 2. aprillist 1963) ja põllutööminister Aksel Mark – siseminister Arvo Horm – minister Enno Penno – teedeminister Ivar Grünthal – minister Peeter Panksep – minister Kaks kirja, Võitleja = The Combatant : ülemaailmne Eesti sõjameeste ja vabadusvõitlejate häälekandja, 1 mai 1965, lk 7
Tõnis Kindi valitsus

Tõnis Kindi valitsus oli Eesti eksiilvalitsus 1. märtsist 1964 – 8. maini 1971. Tõnis Kint – peaministri asetäitja (kuni 23. detsembrini 1970) ja põllutööminister (kuni 23. detsembrini 1970) Aksel Mark – siseminister August Koern – välisminister Peeter Panksep – kohtuminister (kuni surmani 1. augustil 1970) Arvo Horm – majandusminister Elmar Järvesoo – haridusminister Juhan Käis – teedeminister Ivar Grünthal – sotsiaalminister
Heinrich Marga valitsus

Heinrich Marga valitsus oli Eesti eksiilvalitsus 8. maist 1971 – 20. juunini 1990. Heinrich Mark – Peaministri asetäitja (kuni 1. märtsini 1990), Sõjaminister (kuni 3. aprillini 1973) ja minister 3. aprill 1973 – 1. märts 1990 Enno Penno – Peaministri asetäitja (alates 1. märtsist 1990) August Koern – Välisminister (kuni 3. juunini 1982) Aksel Mark – Siseminister Arvo Horm – Majandusminister (kuni 24. augustini 1977); minister (alates 24. augustist 1977) Elmar Järvesoo – Põllutööminister Edgar V. Saks – Haridusminister (kuni surmani 11. aprillil 1984) Heino Valvur – Sotsiaalminister August Kärsna – Kohtuminister (kuni surmani 8. veebruaril 1987) Renate Kaasik – minister Juhan Käis – Teedeminister (kuni surmani 12. novembril 1984) Avdy Andresson – Sõjaminister (alates 3. aprillist 1973) Verner Hans Puurand – minister (alates 3. aprillist 1973 kuni 24. augustini 1977); Majandusminister (alates 24. augustist 1977 kuni surmani 12. juunil 1983) Jaan Timusk – minister (alates 3. aprillist 1973) Ants Pallop – minister (alates 25. aprillist 1973) Ervin Jüri Nõmmera – Finantsminister (alates 24. augustist 1977) Johan Ungerson – Haridusminister (alates 5. juunist 1985) Mihkel Mathiesen – Teedeminister (alates 5. juunist 1985) Ivar Paljak – minister (alates 5. juunist 1985) Olev Olesk – minister (alates 17. märtsist 1986)
John Carter (film)

"John Carter" (inglise John Carter) on 2012. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide ulmefilm, mille lavastas Andrew Stanton. Linateos põhineb Edgar Rice Burroughsi 1917. aastal ilmunud romaanil "Marsi printsess". Filmis mängivad Taylor Kitsch, Lynn Collins, Willem Dafoe, Thomas Haden Church, Samantha Morton, Ciarán Hinds ja Mark Strong. Eesti kinodesse jõudis "John Carter" 9. märtsil 2012. Filmi koduleht John Carter andmekogus IMDb (inglise) John Carter" andmebaasis Box Office Mojo (inglise) John Carter andmekogus Filmiveeb
Johan Raid

Johan Raid (kuni 1935. aastani Johan Reinhold; 22. juuni 1885 Ranna vald, Tartumaa – 4. juuli 1964 Uppsala) oli Eesti riigiametnik ja poliitik, kes esindas põllumehi. Ta oli K. Pätsi kolmanda valitsuse kohtu- ja siseminister 20. novembrist 1931 kuni 19. veebruarini 1932. 1939. aastal oli ta Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Hooldusnõukogu liige. Peale juunipööret nimetati ta Riigikohtu prokuröriks.[viide?] Saksa okupatsiooni ajal, 1941. aastal oli ta Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi kodifikatsiooniosakonna juhataja.
Super Mario Bros. 3

Super Mario Bros. 3 ehk Super Mario Brothers 3 (Super Mario Vennaskond 3) on jätkuosa eelmistele mängudele. Mäng tehti Nintendo Entertainment System konsoolile ja ilmus uuesti Wii Virtual Console programmile. Printsess on taas röövitud Bowseri poolt. Bowseri lapsed Koopalingsid Larry, Roy, Lemmy, Wendy, Iggy, Morton ja Ludvig ründavad oma õhulaevaga igasse kuningriiki ja nõiuvad kuningad loomadeks. Mario ja Luigi peavad enne printsessi päästmist vabastama kuningad needusest. Mängus on uued koletised ja vanad koletised eelmistest Mario-mängudest. Mäng on kaardipõhine. Mängus on 8 maailmakaarti. Kaardi peal on numbritega märgistatud tasandid, Toadi majakesed, kust saab lisavõimeid, vaenlased, mõttemängupunktid, minilossid, kuningalossid ja õhulaevad. Kui tahad suunduda tasandisse, pead vajutama kaardil olles aktiveerimise nuppu. Tasandis peab jõudma jälle aja peale finišisse. Saab liikuda ka tagasi vasakule, kuigi finiš on alati vasakult paremale suunas. Kui tasand on läbi, avaneb tee kaardil uude tasandisse. Läbitud tasandisse naasta ei saa. Kui mängija kaotab tasandis elu, suundub ta tagasi kaardile. Minilossi lõpus peab mängija võitlema Boom-Boomiga. Bossile peab kolm korda peale hüppama. Kui see tehtud on, miniloss puruneb ja mängija pääseb edasi. Siis avaneb ka otsetee kaardi alguspunktis, minilossist edasi jätkamise punkti, juhuks kui mängija kaotab kõik elud. Kui mängija puudutab vaenlast kaardil, suundub ta automaatselt vaenlase tasandisse. Kui vaenlane on hävitatud, saab mängija lisavõimeid. Kui ta kaotab vaenlase tasandis elu, suundub vaenlane kaardil teise kohta. Mõttemängupunktides peab mängija leidma kaardipaarid või panema kokku pildi, nii saab lisaelusid või lisavõimeid. Kuningalossis annab Toad mängijale infot, kuidas kuningas needusest vabastada. Siis suundub mängija otse õhulaeva, kus ta peab lõpus peatama Koopalingse, kellele tuleb kolm korda peale hüpata. Kui mängija kaotab laevas elu, liigub laev kaardil teise kohta. Kui õhulaeva tasand on läbitud ja Koopaling hävitatud, vabastab mängija kuninga nõidusest ja suundub täiesti uuele maailmakaardile. Mängu saab mängida jälle kahekesi. Võidab see, kes esimesena päästab printsessi. Tasandid lähevad järjest raskemaks.