laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti õhupiiri rikkumised Venemaa Föderatsiooni lennukite poolt

Vene Föderatsiooni lennuk rikkus Eesti piiri, mil.ee, 10.12.2014, kell 12.17 Putin Jet Trespassed in NATO Airspace on Way to Summit, Estonia Says The New York Times, 17. juuli 2018 (vaadatud 18.07.2018) https://mil.ee/uudised/venemaa-foderatsiooni-lennuk-rikkus-eesti-ohupiiri-16/ https://mil.ee/uudised/venemaa-foderatsiooni-lennuk-rikkus-eesti-ohupiiri-17/ https://mil.ee/uudised/venemaa-foderatsiooni-lennuk-rikkus-eesti-ohupiiri-18/ https://mil.ee/uudised/venemaa-foderatsiooni-lennuk-rikkus-eesti-ohupiiri-19/ https://mil.ee/uudised/venemaa-foderatsiooni-lennuk-rikkus-eesti-ohupiiri-20/ https://mil.ee/uudised/venemaa-foderatsiooni-lennuk-rikkus-eesti-ohupiiri-21/ Urmas Lauri, Venemaa lennukid rikkusid mullu Eesti õhupiiri kaheksa korda Lääne Elu, 5. jaanuar 2015
Köisi soo

Köisi soo on soo Järva maakonnas. Arheoloog Priit Lätti sõnul jagas Köisi soo ajalooliselt Peetri kihelkonnas asustuse kaheks piirkonnaks. Läbipääs nende vahel asus arvatavasti Müüsleri küla juures. Priit Lätti, "Asustuspildist muinasaegsel Järvamaal – asustuskeskused ja linnused" Mäetagused nr 28
Lanksaare raba

Lanksaare raba on raba Pärnu maakonnas Sindi lähedal. https://parnu.postimees.ee/4162101/galerii-ja-videod-sindi-kulje-all-poles-raba
Laukesoo

Laukesoo (ka Laukasoo) on soo Harju maakonnas Kose vallas. See soo kuulub Laukesoo looduskaitseala koosseisu.
Lõo raba

Lõo raba ehk Leo raba, Aruniidu raba on raba Pärnu maakonnas. See raba kuulub Taarikõnnu looduskaitseala koosseisu (Aruniidu sihtkaitsevöönd). Taarikõnnu LKA, Aruniidu skv. Eesti looduse infosüsteemis
Tecklenburgi krahvkond

Tecklenburgi krahvkond (saksa: Grafschaft Tecklenburg) oli Saksa-Rooma riigi osa, mis paiknes tänapäeva Saksamaa Alam-Saksi liidumaal. 12. sajandil tekkis Tecklenburgi krahvkond Teutoburgi metsa läänejalamil piirkonnas, mida nüüd kutsutakse Tecklenburger Landiks. Pärast Tecklenburgi krahvisoo hääbumist 1262. aastal annekteeris piirkonna 1263. aastal naaber Bentheimi krahvkond. Aastatel 1328 kuni 1562 valitsesid seda Schwerini krahvid. 1365. aastal omandasid nad Rheda, kuid 1400. aastal kaotasid krahvkonna põhjaosa koos Cloppenburgi, Friesoythe ja Bevergerni kreisidega Münsteri piiskopkonnale. Konrad von Tecklenburg-Schwerin oli esimene valitseja Vestfaalis, kes juurutas reformatsiooni ja sai Schmalkaldeni liidu liikmeks. Pärast liidu kaotust sunniti Tecklenburgi krahvkonda loovutama territooriume Karl V-le, et moodustada Lingeni krahvkond. 1557. aasta konfliktis Solms-Braunfelsi nõudmistega päris krahvkonna Bentheim-Tecklenburgi Arnold II (IV), kelle poeg Adolf asutas uue Tecklenburgi krahvide liini. 1588. aastal juurutasid krahvid Tecklenburgis kalvinismi. 1696. aastal loovutati Tecklenburgi krahvkond Solmsile. 1707. aastal müüs Solms-Braunfelsi krahv Wilhelm Moritz Tecklenburgi Preisimaale. 1729. aasta Berliini lepinguga loobus Bentheim-Tecklenburgi krahvisuguvõsa kõigist nõudmistest krahvkonnale. Krahvkond mediatiseeriti Bergi suurhertsogkonda 1808. aastal. Prantsusmaa annekteeris Tecklenburgi 1810. aastal koos paljude Loode-Saksa piirkondadega. Viini kongress tagastas Tecklenburgi Preisimaale 1816. aastal. Bentheim-Tecklenburg Alam-Saksimaa kaart 1789. aastal
Oldenburger Münsterland

Oldenburger Münsterland on lõunapoolne, valdavalt katoliiklik osa endisest Oldenburgi suurhertsogkonnast, nüüd Alam-Saksimaa osa Saksamaal. Enne 1803. aastat oli see Münsteri piiskopkonna osa (siit nimi Münsterland). See hõlmab tänapäevased Cloppenburgi ja Vechta kreisid, millisel alal on üle 600 aasta ühist ajalugu ja traditsioone. Ikka veel eelkõige põllumajandusega määratletud, pretendeerib ala suurimale linnuliha, sealiha ja veiseliha tootmise tihedusele Saksamaal. Majanduslikult on Oldenburger Münsterland suhteliselt madala tööpuudusega võrreldes ülejäänud Alam-Saksimaaga.
Tallinna Järveotsa Gümnaasium

Tallinna Järveotsa Gümnaasium on eestikeelne gümnaasium Tallinnas Väike-Õismäe asumis aadressil Järveotsa tee 31. Tallinna 55. Keskkool avati 1982. aastal. 1991. aastal muudeti kooli nimi Tallinna Järveotsa Keskkooliks ning 1998. aastal Tallinna Järveotsa Gümnaasiumiks. Gümnaasiumis saab õppida kolmel õppesuunal: jaapani keele, reaal- ja meedia ning inglise keele õppesuunal.
Tallinna Juhkentali Gümnaasium

Tallinna Juhkentali Gümnaasium oli gümnaasium Tallinna Kesklinna Juhkentali asumis, aadressil Juhkentali tänav 36. 2014. aasta 1. septembril liideti Tallinna Juhkentali Gümnaasium ja Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium, ning Kesklinna Vene Gümnaasium sai enda käsutusse ka aadressil Juhkentali tänav 36 asuva hoone. Kool asutati 1945. aastal ning tegutses hoones Tartu maantee 23, seejärel koliti hoonesse Juhkentali tänav 36. Kooli nimetati 1988. aastal Tallinna 23. 9-klassiliseks Kooliks ja 1991. aastal Tallinna 23. Keskkooliks ning 1996. aastal Tallinna Juhkentali Gümnaasiumiks. Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium
Naine akna juures

„Naine akna juures“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. Hartmut Böhme: Rückenfiguren bei Caspar David Friedrich. In: Giesela Greve (Hrsg.): Caspar David Friedrich. Deutungen im Dialog. edition diskord, Tübingen 2006 Helmut Börsch-Supan: Die Bildgestaltung bei Caspar David Friedrich. München 1960 Helmut Börsch-Supan: Caspar David Friedrich. Prestel Verlag, München 1973 Helmut Börsch-Supan, Karl Wilhelm Jähnig: Caspar David Friedrich. Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen. Prestel Verlag, München 1973, ISBN 3-7913-0053-9 (Werkverzeichnis) Werner Busch: Caspar David Friedrich. Ästhetik und Religion. Verlag C. H. Beck, München 2003 Erik Forssman: Fensterbilder von der Romantik bis zur Moderne. In: Konsthistoriska studier tillägnade Sten Karling, Stockholm 1966, S. 289–320 Werner Hofmann: Caspar David Friedrich. Naturwirklichkeit und Kunstwahrheit. C.H. Beck, München 2000, ISBN 3-406-46475-0 Jens Christian Jensen: Caspar David Friedrich. Leben und Werk. DuMont Verlag, Köln 1999 Detlef Stapf: Caspar David Friedrichs verborgene Landschaften. Die Neubrandenburger Kontexte. Greifswald 2014, netzbasiert P-Book Herrmann Zschoche: Caspar David Friedrich. Die Briefe. ConferencePoint Verlag, Hamburg
Cloppenburg

Cloppenburg on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal, Cloppenburgi kreisi keskus. Cloppenburg on osa Oldenburger Münsterlandist. See asub 38 km Oldenburgist lõunaedelas Weser-Emsi ringkonnas Bremeni ja Hollandi piiri vahel. Cloppenburg ei ole kaugel suurest kiirteest A1, mis ühendab Ruhri piirkonda Bremeni ja Hamburgiga. Teine suur maantee on liidumaantee B213, mis on lühim tee Hollandist A1-ni ja seega Bremeni ja Hamburgini. Linna pindala on 70,62 km². 31. detsembril 2015 elas seal 33 798 inimest. Linn on suuresti põllumajandusliku Lõuna-Oldenburgi piirkonna keskus. See on kreisi halduskeskus ja seal on palju koole. Kuid linnas on ka veidi tööstust: näiteks Lumberg (ühendussüsteemid) ja Derby Cycle (jalgrattad). Linnal olid 1970. aastatest 1990. aastateni tugevad kultuurisidemed St. Munchinsi vallaga Limerickis, Iirimaal. Selle aja jooksul palju rühmi teismelisi/noori täiskasvanuid kummastki piirkonnast külastas ja võeti vastu teise piirkonna perekondade poolt. See oli väga edukas vahetusprogramm, mis soodustas mõnda eluaegset sõprust. Üks Cloppenburgi peamisi turismisihtkohti on Museumsdorf Cloppenburg, piirkonna vanade ehitiste kogu, mis demonteeriti ja muuseumis uuesti kokku pandi. Ignatz Feigel (1855–1922), Cloppenburgi linnapea ja parlamendi liige Fanny Moran-Olden (1855–1905), ooperilaulja (sopran) Georg Wessling (1889–1974), Cloppenburgi linnapea ja parlamendi liige Werner Baumbach (1916–1953), pommitajapiloot Teises maailmasõjas Jupp Derwall (1927–2007), jalgpallur, Saksa jalgpallitreener, aastatel 1978-1984 Saksa jalgpalli rahvuskoondise juht Manfred Zapatka (1942–), näitleja, lõpetas 1962. aastal Clemens-August-Gymnasiumi Cloppenburgis Lena Gercke (1988–), modell Bernd Gerdes (1989–), jalgpallur Straße der Megalithkultur Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna veebileht
Luusika soo

Luusika soo on soo Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tuimõisa külas. Soos asub Kukesaar, kus on looduskaitse alla võetud rändrahn Kalevipoja luisk.
Tartu ülikooli kliinikum ja raamatukogu

"Tartu ülikooli kliinikum ja raamatukogu" on baltisaksa kunstniku August Matthias Hageni (1794–1878) loodud gravüür. 1827.–1828. aastal valmis Hagenil 6 akvatintatehnikas gravüüri Tartu ülikooli hoonetest. Üks neist gravüüridest, 1827. aastal valminud "Die Bibliothek", kujutab Toomemäel asunud ülikooli kliinikumi ja Toomkiriku varemetesse rajatud ülikooli raamatukogu. Teose eksemplare leidub näiteks Tartu Kunstimuuseumi graafikakogus, Eesti Rahva Muuseumis ja Tallinna Linnamuuseumis. "Tartu toomkirik. Katedraal. Raamatukogu. Muuseum". Koostajad Mariann Raisma ja Krista Andreson. Väljaandja: Tartu Ülikooli muuseum, 2018. Lk 165 Tartu ülikooli kliinikum ja raamatukogu. muis.ee Voldemar Vaga. "Kunst Tartus XIX sajandil". Tallinn: Kunst, 1971. Lk 44 Tartu Ülikooli kliinik ja raamatukogu. muis.ee Die Bibliothek. muis.ee
Lõhmu soo

Lõhmu soo on soo Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas. Soos asub Kaalepi pelgupaik.
Maasika raba

Maasika raba on raba Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Maasika raba on Tolkuse raba lõunapoolne osa. Neid kahte rabamassiivi eraldab 1856 kaevatud Timmkanal. Marika ja Mati Kose. "Eesti Loodus", juuli 2007
Mõksi soo

Mõksi soo (ka Möksi soo, Mõksi raba) on soo Pärnu maakonnas Saarde valla Leipste külast lõunas. Mõksi soost läände jääb Viira soo.
Naartse soo

Naartse soo on soo Pärnu maakonnas. Soo piirneb lõunas Maima rabaga. Naartse
Peetla raba

Peetla raba (ka Peedla raba) on raba Lääne-Viru maakonnas; osa Peetla soostikust. Peetla rabast läänes asub Emumägi, mille muistendi järgi olevat teinud Kalevipoja hobune Peetla rabast kraabitud mullast. Peedla turbaala Eesti turbauuringute andmebaas Simuna pelgupaigad Radar – Eesti kultuuriloo interaktiivne õppevahend
Avanduse soo

Avanduse raba (ka Katku raba) on soo Lääne-Viru maakonnas Simunast kagus; osa Peetla soostikust. Läbi Avanduse soo voolab Simuna allikast alguse saava Pedja jõe esimesed 4 km.
Pruuna raba

Pruuna raba on raba Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Rabas on toodetud turvast.[viide?]
Puukuur

Puukuur on kuur, mis on mõeldud eeskätt küttepuude või muu kütuse hoidmiseks. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 18.07.2018)
Panoraamvideo

Panoraamvideo ehk 360° video ehk sfääriline video on videosalvestus, mille valmistamisel salvestatakse kujutis samal ajal igast suunast. Salvestise taasesitusel on vaatajal võimalus juhtida vaatenurka. "Ricoh Theta S review". CNET. CBS Interactive. Vaadatud 12. juulil 2016.  Panoraamvideo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tartu tähetorn (gravüür)

"Tartu tähetorn" on baltisaksa kunstniku August Matthias Hageni (1794–1878) loodud gravüür. 1827.–1828. aastal valmis Hagenil 6 akvatintatehnikas gravüüri Tartu ülikooli hoonetest. Üks neist gravüüridest, "Die Sternwartes", kujutab Toomemäele 1810. aastal rajatud tähetorni. Teose eksemplare leidub näiteks Tartu Kunstimuuseumi graafikakogus ja Tartu Ülikooli kunstimuuseumis. "Tartu tähetorn. Tartu Old Observatory". Koostaja Lea Leppik. Tallinn, Aasta Raamat, 2011. Lk 214 Tartu tähetorn. muis.ee Voldemar Vaga. "Kunst Tartus XIX sajandil". Tallinn: Kunst, 1971. Lk 44 Tartu Tähetorn. muuseum.ut.ee
Sõim

Sõim on mitmetähenduslik sõna: sõim (loomakasvatus) sõim ehk lastesõim sõim on kellelegi suunatud halvustus; vaata ka sõimamine
Berge

Berge võib tähendada järgmist: "Berge" on August Matthias Hageni maali "Mäed" saksakeelne nimi ...
Siht (metsandus)

Siht on puudest ja põõsastest puhastatud sirge maariba (enamasti metsas). Siht võidakse teha näiteks elektriliinide või torustiku juurde. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 18.07.2018)
Friesoythe

Friesoythe (saterlandi friisi keeles Ait või Äit) on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis. Linn paikneb Soeste jõel, umbes 25 km Cloppenburgist loodes ja 30 km Oldenburgist edelas. Linna pindala on 247,14 km². 31. detsembril 2015 elas seal 21 918 inimest. Friesoythe jagab mitmekesist kultuuri Alam-Saksi ajaloos. Paljud saksa, anglosaksi, hollandi, idafriisi, taani ja rootsi kultuuri mõjud on märkimisväärsed linnas ja linlastel. Linnas on suur hulk katoliiklasi ning väike hulk kalviniste ja luterlasi. See oli 18. sajandil Oldenburgi hertsogkonna osa ja ka Prantsuse keisririigi võimu all.  Pikemalt artiklis Friesoythe hävitamine Aprillis 1945 sai Friesoythe linn tunda 4. Kanada diviisi rünnaku täisjõudu kindral Christopher Vokesi juhtimisel. Enamus linna 4000 elanikust oli umbes 11.–12. aprillil 1945 ümberkaudsetesse maapiirkondadesse kolinud. Linna kaitses umbes 200 langevarjurit 7. Saksa Parašütistide diviisi Raabe pataljonist. Need parašütistid tõrjusid 13. aprillil Ülemjärve rügemendi esimese rünnaku. Ülemjärve rügement kaotas kaks surnutena ja 19 haavatutena. Saksa kaotused pole teada. Vokes käskis rünnakut jätkata järgmisel päeval Kanada Argylli ja Sutherlandi (Printsess Louise'i) mägilastel kolonelleitnant Frederick E. Wigle'i juhtimisel. Rünnak läks hästi, kui Argyllid kindlustasid linna kell 10.30. Kuid kell 8.30 üllatas väike rühm Saksa sõdureid Wigle'i taktikalist peakorterit, tappes Wigle'i ja mitu sõdurit. Leitnant Alan Earp elas üle pead läbistanud kuuli. Vokes käskis kohe kätte maksta. Argyllide üksused ja sõdurid käivitasid omaalgatuslikult Friesoythe süütamise kättemaksuks oma koloneli surma eest, kuid pärast Vokesi antud otsest käsku pandi linn süstemaatiliselt põlema leegiheitjatega, mis olid monteeritud vedukitele. Killustikku kasutati kreisiteede tugevdamiseks diviisi tankidele. Saksa hinnangute kohaselt hävitati 85–90% linnast, tehes sellest ühe kõige laastatuma linna Saksamaal sel ajal. Argylli ja Sutherlandi mägilasi ning Ülemjärve rügementi autasustati lahingukuulsusega "Friesoythe". Friesoythe on kasvanud külast väikeseks linnaks ning seal leidub traditsioonilises ja moodsas stiilis Saksa arhitektuuri, Bauhausi, viktoriaanliku stiili, renessansi ja barokkstiili ehitisi. Linna on asunud suured rahvusvahelised ettevõtted, mis annavad linnale tänapäevase välimuse ja elava tunde. Haigla, kool, bussi ja rongiteenus, terviseteenus on kõik kesklinnas kättesaadavad. Linnal on hea kommunikatsioon ja taristu ning paljud ameerikasakslased, poolakad ja venelased on lõimunud linna rahva hulka. Heinrich Totting von Oyta (u. 1330–1397), teoloog ja filosoof, Viini ülikooli katoliikliku teoloogiafakulteedi kaasasutaja Wilhelm Abeln (1894–1969), Saksa talunik ja poliitik, Oldenburgi Landtagi liige Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.friesoythe.de
Liga MX

Liga MX (sponsori järgi ametlikult Liga BBVA Bancomer) on Mehhiko kõrgeim jalgpalliliiga. Esimene liigahooaeg algas 17. oktoobril 1943. Igal hooajal toimub kaks turniiri: Apertura, mis algab suvel, ja Clausura, mis algab talvel. Liiga meister selgitatakse välja põhihooajale järgnevates väljalangemismängudes. Kõrgliigas mängib 18 klubi. Alates 2020. aastast ei selgitata kõrgliigast välja langevaid klubisid, samuti pole esiliiga klubidel võimalik kõrgliigasse tõusta. Liga MX on Põhja- ja Kesk-Ameerika tugevaim jalgpalliiga. See on Saksamaa Bundesliga, Inglismaa Premier League'i ja Hispaania La Liga järel neljas kõige jälgitum jalgpalliliiga. Enim kordi on tulnud Mehhiko meistriks Club América (14 korral). Liigas mängivad järgmised 18 klubi. América – 14 tiitlit Guadalajara – 12 tiitlit Toluca – 10 tiitlit Cruz Azul – 9 tiitlit León – 8 tiitlit Tigres UANL – 8 tiitlit UNAM – 7 tiitlit Pachuca – 7 tiitlit Santos Laguna – 6 tiitlit Monterrey – 5 tiitlit Atlante – 3 tiitlit Necaxa – 3 tiitlit Atlas – 3 tiitel Puebla – 2 tiitlit Zacatepec – 2 tiitlit Veracruz – 2 tiitlit Oro – 1 tiitel Morelia – 1 tiitel Tampico Madero – 1 tiitel Tecos – 1 tiitel Real España – 1 tiitel Tijuana – 1 tiitel Asturias – 1 tiitel Marte – 1 tiitel Liga MX Femenil CONCACAF LEAGUE RANKING INDEX. concacaf.com. Vaadatud 26.02.2024 "Best attended domestic sports leagues in the world". sportingintelligence. Vaadatud 18.7.2018 Ametlik koduleht Meistrid Liga MX Soccerway lehel "Koroonakriisi mõju Mehhikos: kõrgliiga koosseis külmutatakse viieks aastaks". soccernet.ee. 19. aprillil 2020
Löningen

Löningen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis. Linn asub Hase jõe ääres, umbes 25 km Cloppenburgist edelas. Linna pindala on 143 km². 31. detsembril 2015 elas seal 13 270 inimest. Löningen tekkis algselt 822. aastal kui Loingo. Nime Löningen on esmamainitud 1147. aastal kirjas Hildesheimi piiskopile, kui Löningeni piirkond kuulus Corvey kloostrile. 1200. aasta alguses kuulus Löningen Tecklenburgi krahvile. Münsteri piiskopkond neelas Löningeni alla 1400. aasta algul. 1803. aastal kiriku võim lõppes ja Löningen kuulus Oldenburgi hertsogkonda. Aastatel 1810–1813 kuulus Löningen Quakenbrücki arrondissementi. Pärast Leipzigi lahingut anti Löningen Oldenburgile tagasi. 1814. aastal jaotati Oldenburgi hertsogkond 25 ametkonnaks, millest üks oli Löningen. See kaotati 1879. aastal ja Löningen läks Cloppenburgi kreisi. Teise maailmasõja ajal langesid esimesed pommid Löningeni alale 1940. aastal, ja 1945. aastal purustati Löningeni ringkonna kohtuhoone pommitamisega. 10. ja 11. aprillil 1945 saabusid Briti väed ja piirasid Saksa väed kolmest küljest ümber, misjärel Saksa väed taganesid. Löningeni omavalitsusseadused kodifitseeriti 1. märtsil 1982. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.loeningen.de
Barßel

Barßel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis. Valla pindala on 84 km². 31. detsembril 2015 elas seal 12 714 inimest. Barßel koosneb järgmistest osadest: Barßel, Barßelermoor, Carolinenhof, Elisabethfehn, Harkebrügge, Lohe, Loher-Ostmark, Loher-Westmark, Neuland, Neulohe, Osterhausen, Reekenfeld, Roggenberg. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. barssel.de
Pärsia NSV

Pärsia Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (ka Gilani Nõukogude Vabariik) oli 1920. aasta juunist 1921. aasta septembrini eksisteerinud nõukogude vabariik Kaspia mere ääres tänapäevase Iraani Gīlāni provintsi aladel.
Bösel

Bösel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis. Valla pindala on 100,1 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7725 inimest. Böselit on esmamainitud 1080. aastal nime all Borsla (= "Mets lainjal kaldal") Osnabrücki piiskopi iseloomustuses. Esimene kirjalik dokument Böseli kabelist pärineb aastast 1574, kuid Böselit ei eraldatud selle emakirikust Altenoythes ja tehti 1876. aastani sõltumatu omavalitsusüksus. Täna koosneb Bösel 9 piirkonnast (Bösel-Ort, Edewechterdamm, Glaßdorf, Hülsberg, Osterloh, Ostland, Overlahe, Petersdorf ja Westerloh). St.-Martin-Grundschule Haupt- und Realschule Grundschule Petersdorf Muuseumipark "Am Pallert", kuhu kuuluvad: Heimathaus (tavandimaja) Landmaschinenmuseum (põllumajanduslike mootorite muuseum) Brotbackhaus (traditsiooniline pagaritöökoda) Bauerngarten in der Parkanlage (traditsiooniline maapiirkonna aed pargis) Bösel on ühenduse Zweckverband Interkommunaler Industriepark Küstenkanal liige ja võtab kohti tööstusalas c-Port. Schuetzenfest Euro-Musiktage Greta Bösel (1908–1947), Saksa koonduslaagri valvur, hukatud sõjakuritegude eest Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.boesel.de
Rikers Island

Rikers Island on 167,2 hektari suurune saar, mis paikneb East Riveri estuaaris New Yorgis, Queensi ja Bronxi linnaosa vahel. 1932. aastal rajati sinna Ameerika Ühendriikide suurim vanglalinnak, kus hoitakse umbes 10 000 kinnipeetavat, kuigi mahutaks kuni 15 000 inimest. Päevasel ajal võib saarel viibida koos personali, külastajate ja tavakodanikega korraga üle 20 000 inimese. Ametlikult ei peeta seda vanglaks, vaid 15 eraldi parandusasutuseks, mis kuuluvad New York City Department of Correctioni alla. Saart piiravad lehtersuudmes LaGuardia lennujaama lennuradade pikendused ja nende orientiirid. Saart ühendab Long Islandiga 1,28 kilomeetri pikkune Francis Buono sild. Kuigi saar kuulub Bronxi linnaossa, hallatakse seda Queensist ja sellel on ka Queensi posti sihtnumber. Saar on arvatavasti nimetatud hollandlase Abraham Ryckeni järgi, kes ostis saare 1664. aastal. Mehe järglased omasid saart kuni 1884. aastani, mil see 180 000 $ eest linnale müüdi. Esialgne saar oli enne maatäiteid neli korda väiksem.
Pususoo

Pususoo (ka Pusu soo) on soo Harju maakonnas Kose vallas Aela külas. Soost saab alguse Pirita jõgi. Pususoo peakraav
Retla raba

Retla raba on raba Järva maakonnas Türi vallas Retla külas. Rabast saab alguse Räpu jõgi.
Plauen

Plauen on linn Saksamaa idaosas Saksimaal Vogtlandi kreisis. Asub Weiße Elsteri jõe ääres. 1. augustini 2008 oli kreisivaba linn. Linnas on Plaueni Lutheri kirik, mida kasutab Plaueni Lutheri kogudus, ja Plaueni Jaani kirik. Plauenit on esmamainitud 1122. aastal. 1224 sai asula linnaõigused. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Plauen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Plaueni koduleht
Venemaa Föderatsiooni lennukite õhupiiririkkumised

10.12.2014, kell 12:17, Vene Föderatsiooni lennuk rikkus Eesti piiri, mil.ee Putin Jet Trespassed in NATO Airspace on Way to Summit, Estonia Says The New York Times, 17. juuli 2018 5. jaan. 2015 15:45, Urmas Lauri, Venemaa lennukid rikkusid mullu Eesti õhupiiri kaheksa korda, le.ee (Lääne Elu)
Anu Marttila

Anu Marttila (13. jaanuar 1942 Helsingi – 25. märts 2023 Helsingi) oli soome sotsioloog ja estofiil. Anu Marttila lõpetas ülikooli 1965. aastal ühiskonnateaduse alal ja asus tööle meditsiinikoolis. 1966. aastal tegi meditsiinikool õpetajate õppereisi Tallinna, mille jooksul tutvus Marttila Pelgulinna haigla vanemõe Hilja Rüütliga. Anu Marttila toimetas 1960. aastatel Nõukogude Eestist üle piiri välja kahe endise GULAGi vangi, Hilja Rüütli ja Helmut Tarandi käsikirjad elust nõukogude vangilaagris. Rootsis avaldati need varjunimede Aili Helm ja Annus Rävälä all. Anu Marttila vahendusel jõudsid aastate jooksul Eestisse tagasi Annus Rävala (Helmuth Tarandi) luulekogu, Aili Helmi Eesti Kirjanike Kooperatiivi kirjastusel ilmunud romaanid "Kuradil ei ole varju" (1979), "Vägivallamaa“ (1982) ja "Režiim – see kõlab uhkelt" (1984), Vabas Eestlases ilmusid "Kirjad pimedusest" (1981) ja "Kummelite suvi" (1983/84) jt. Tegemist oli Eesti NSV kõige ulatuslikuma kirjandusliku salaveoga. 1999 Maarjamaa Risti V klassi teenetemärk "Anu Marttilast Vabas Eestlases". Vaba Eestlane. "Anu Marttila Vikerraadio saates "Eesti lugu"". "Estofilia 100". Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Anu Marttila Vikerraadio ajaloosaates "Eesti lugu"
Läti Rahvusarhiiv

Läti Rahvusarhiiv (läti keeles Latvijas Nacionālais arhīvs) on Läti kultuuriministeeriumi alluvuses olev rahvusarhiiv. Rahvusarhiiv korraldab Lätis dokumendihaldust ja arhiivindust riiklikul tasemel. Rahvusarhiiv ühendab nelja Läti riiklikku arhiivi (Läti riiklik ajalooarhiiv, Läti riigiarhiiv, Läti riiklik audiovisuaalsete dokumentide arhiiv ja Läti riiklik personalidokumentide arhiiv), samuti 11 piirkondlikku arhiivi Alūksnes, Cēsises, Daugavpilsis, Jelgavas, Jēkabpilsis, Liepājas, Rēzeknes, Siguldas, Valmieras ja Ventspilsis. https://web.archive.org/web/20180719081110/http://earchive-estlatrus.eu/et/about-partners (vaadatud 19.07.2018) Rahvusarhiivi koduleht
Läti Riigiarhiiv

Läti Riigiarhiiv (läti keeles Latvijas Valsts arhīvs, lühendatult LVA) on Läti riiklik arhiiv; see on üks Läti Rahvusarhiivi arhiividest. Arhiiv asutati 1961. aasta lõpus nimega Centrālais Valsts Oktobra revolūcijas un sociālistiskās celtniecības arhīvs (CVORA). Arhiivi koduleht
Guatemala (linn)

Guatemala on Guatemala Vabariigi pealinn. Linnas asub näiteks Mariano Gálveze Ülikool.