laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kharthli

Kharthli on ajalooline piirkond Gruusias. Ajavahemikul 1490–1762, eksisteeris Gruusia territooriumil Kharthli kuningriik (keskus Thbilisi), mis 1762. aastal liideti Kharthli-Kahhethi kuningriigiks, Irakli II (1762–1798) valitsemise all ja 1801. aastal liideti Venemaa keisririigiga. 1490 – 1505 Konstantini II 1505 – 1524 Davit X 1524 – 1534 Giorgi IX 1534 – 1558 Luarsab I 1558 – 1569 Svimeon I, [Sultan Mahmud Khan] 1569 – 1578 Davit XI, [Daud-Khan] 1578 – 1600 Svimeon I, [Sultan Mahmud Khan] 1600 – 1605 Giorgi X 1606 – 1615 Luarsab II 1615 – 1619 Bagrat VII 1619 – 1630 Svimeon II, [Semayun Khan] 1630 – 1634 ühendatud Kahhethiga 1634 – 1658 Rustam, [Khushru Mirza] 1658 – 1676 Vahtang V, [Shah Nawaz Khan II] 1676 – 1688 Giorgi XI, [Shah Nawaz Khan III] 1688 – 1691 Irakli I, [Nazar 'Ali Khan II] 1692 – 1695 Giorgi XI, [Shah Nawaz Khan III] 1695 – 1703 Irakli I, [Nazar 'Ali Khan II]. 1703 – 1709 Giorgi XI, [Shah Nawaz Khan III] 1709 – 1709 Levanti, [Shah Quli Khan] 1709 – 1711 Kaikhusru, [Kaikhushru Khan] 1711 – 1714 Interregnum 1714 – 1716 Jesse, ['Ali Quli-Khan] 1716 – 1723 Vahtang Vl, [Husain Quli Khan] 1723 – 1727 Jesse ['Ali Quli-Khan] Gruusia ajalugu Gruusia ajaloolised piirkonnad: Džavahhethi, Guria, Imerethi, Kahhethi, Samegrelo, Svanethi (Svanid) jt ning Abhaasia.
1777

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1773 | 1774 | 1775 | 1776 | 1777 | 1778 | 1779 | 1780 | 1781 | ► | ►► 1777. aasta (MDCCLXXVII) oli 18. sajandi 77. aasta. 24. detsember – James Cook avastas Kiritimati. Tallinnas trükiti Eesti vanim säilinud aabits. 2. jaanuar – Christian Daniel Rauch, saksa skulptor 19. aprill – Karl Wilhelm von Toll, Vene väejuht ja riigitegelane 30. aprill – Carl Friedrich Gauss, Saksa matemaatik, astronoom, füüsik 5. mai – Aleksandr Šahhovskoi, vene dramaturg ja teatritegelane 5. juuli – Arnold Knüpffer, Eestimaa vaimulik, rahvaluule- ja keeleuurija 23. juuli – Philipp Otto Runge, saksa kunstnik 14. august – Hans Christian Ørsted, taani füüsik ja keemik 18. oktoober – Heinrich von Kleist, saksa kirjanik 23. detsember – Aleksander I, Venemaa keiser 23. detsember – Suve Jaan, eesti kirjanik 18. august – Johann Christian Erxleben, saksa loodusteadlane 25. september – Johann Heinrich Lambert, Šveitsi matemaatik, füüsik ja astronoom 6. november – Bernard de Jussieu, prantsuse loodusteadlane
Preedi jõgi

Preedi jõgi (ka Varangu jõgi) on jõgi Eestis. Kuulub Narva-Peipsi vesikonda. Preedi jõgi saab alguse Varangu allikast ja suubub Põltsamaa jõkke paremalt kaldalt. Jõe pikkus on 26,4 km ja valgla pindala 291,5 km². Preedi jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 15.03.2022.
1778

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1774 | 1775 | 1776 | 1777 | 1778 | 1779 | 1780 | 1781 | 1782 | ► | ►► 1778. aasta (MDCCLXXVIII) oli 18. sajandi 78. aasta. 18. jaanuar – kapten James Cook avastas Hawaii saarestiku, mille nimetas Sandwichi saarteks. Johann Gottfried Herder avaldas Euroopa rahvaste rahvalaulude antoloogia "Volkslieder" (vt ka jaotist "Sündmused Eestis" allpool). Johann Gottfried Herder avaldas Euroopa rahvaste rahvalaulude antoloogia "Volkslieder", kus koos saksakeelse tõlkega oli sees ka kaheksa eesti rahvalaulu. Herderile vahendas need August Wilhelm Hupel. ... 11. jaanuar – Agathon Jean François Fain, Prantsusmaa poliitik ja memuarist 4. veebruar – Augustin Pyrame de Candolle, Šveitsi botaanik 6. veebruar – Ugo Foscolo, itaalia luuletaja, tõlkija ja kirjanduskriitik 25. veebruar – José Francisco de San Martin y Marras, Argentinast pärit El Río de la Plata sõjaväelane ja poliitik 13. märts – Vassili Demut-Malinovski, vene skulptor ja õppejõud 25. märts – Sophie Blanchard, esimene elukutseline naisaeronaut 12. mai – Johann August Zeune, saksa geograafia ja germaani keelte õppejõud 3. juuli – Carl Ludvig Engel, Saksa päritolu Soome arhitekt 18. juuli – Johann Friedrich Erdmann, saksa arstiteadlane 10. august – Carl Gottlieb Rücker, Eesti kartograaf 11. august – Friedrich Ludwig Jahn, saksa võimlemispedagoog 2. september – Louis Bonaparte, Hollandi kuningas 6. september – Herbord Bienemann von Bienenstamm, baltisaksa geograaf, publitsist 20. september – Fabian Gottlieb von Bellingshausen, baltisaksa päritolu meresõitja, Venemaa admiral 1. november – Gustav IV Adolf, Rootsi kuningas 6. detsember – Joseph Louis Gay-Lussac, prantsuse keemik ja füüsik 8. detsember – Moritz von Engelhardt, baltisaksa päritolu Eesti geoloog ja mineraloog, Tartu Ülikooli esimene mineraloogiaprofessor 17. detsember – Humphry Davy, inglise keemik ja füüsik 10. jaanuar – Carl von Linné, rootsi loodusteadlane ja arst 20. veebruar – Laura Bassi, itaalia õpetlane 5. märts – Thomas Arne, inglise viiuldaja ja teatrihelilooja 30. mai – Voltaire, prantsuse filosoof, näitekirjanik ja poeet 2. juuli – Jean-Jacques Rousseau, prantsuse filosoof ja kirjanik 9. november – Giovanni Battista Piranesi, itaalia joonestaja, graafik, arhitekt ja kunstiteoreetik Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 103
Laatre jõgi

Laatre jõgi (ka Sangaste jõgi, ülemjooksul Pikaantsu jõgi) on jõgi Valgamaal, Väikse Emajõe parempoolne lisajõgi. Laatre jõgi saab alguse Puka alevikust 6 km kagus Otepää kõrgustiku lääneosas ja suubub Väiksesse Emajõkke 43 km kaugusel tolle suudmest. Laatre jõgi on 35,5 km pikkune ja selle valgala on 196,1 km². Tähtsamad lisajõed on Kuigatsi oja, Lota oja, Keeni oja ja Õru oja. Laatre jõgi keskkonnaportaalis (vaadatud 28.05.2015)
Puka

See artikkel räägib alevikust. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Puka (täpsustus). Puka on Valgamaal Otepää vallas asuv alevik. Sisseütlev kääne nimest Puka on Pukasse või Pukka. Enne 2017. aasta haldusreformi oli Puka omanimelise valla keskus. Pukale lähimad külad olid kirdes Komsi, kagus Kibena, edelas Ruuna ja loodes Kolli. Alevikus on raudteejaam, raamatukogu, rahvamaja, põhikool, kauplus, apteek, kohvik ning alevi lähedal vabakogudus ja kalmistu. Puka on saanud nime Puka mõisa järgi, mis kuulus Sangaste valda ja tänapäeval jääb Plika külla. Selle mõisa omanik oli 16. sajandil Thomas Bock. Saksa keeles tähendab Bock või Buck sikku või sokku. Selline varieerumine on andnud nii saksa kui eesti keelde nimevariante, kus teine täht on o või u. Lõpuks kinnistus saksa keelde o-ga variant Bockenhof, eesti keelde u-ga variant Puka. Mõlemad nimed tulevad mõisniku perenimest. Puka alevik hakkas tekkima alles 19. sajandi teisel poolel raudteejaama ümber. Pukas sündis arhitekt Georg Hellat (1870–1943). Puka kalmistule on maetud kirjanik Alide Ertel, kes elu lõpul elas õe juures Arulas Alajärve talus ja 1950. aastast sama talu piirimail Päästjärve lähistel Mõtsatares. 1. mail 1897 sõitis Pukast 3 km põhja pool sõjaväerong rööbastelt maha. Hukkus 58 inimest ja 44 sai raskelt vigastada. Pukas on filmitud osa filmi "Sügis" stseene. Jaamahoone Elamu Kesk tn 6 Apteek-elamu Kesk tn 8 Puka keskuse veehoidla Puka mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk. 503 Eesti kohanimeraamat, kaart 38 Suur maailma atlas, lk. 191 Eesti kohanimeraamat, lk. 504 Sügis (1990). Digitaalselt taastatud 2013
Pedeli jõgi

Mitte segi ajada Pedetsi jõega Pedeli jõgi on jõgi, mille lähe ja suue asuvad Eestis Valgamaal, aga jõe keskjooks on Läti territooriumil (läti keeles Pedele). Jõgi läbib ka Valka ja Valga linnu edela-kirde suunas ning on seal muudetud mitmeks paisjärveks koos ümbritseva puhkealaga. Pedeli jõe lähe asub Kadastiku järves ja ta suubub Väikesesse Emajõkke. Jõe pikkus on 31 km, millest 15 km Eestis ja valgala on 229 km², millest 151 km² on Eestis. Tähtsamad lisajõed Eestis on Riisupi oja, Rautina oja ja Männiku oja. Pedeli Lätis Veskijärve ja Valka vahel Pedeli Lätis Valka juures Pedeli Lätis Valka laululava ja pealtvaatajate tribüüni vahelt läbi voolamas Pedeli Eestis Paju mõisa kohal Üleujutus Pedeli alamjooksul Pedeli jõgi Eesti looduse infosüsteemis Pedeli jõgi keskkonnaportaalis
Visela jõgi

Visela jõgi (ka Visula jõgi) on jõgi Lõuna-Eestis, Väikese Emajõe vasakpoolne lisajõgi. Visela jõgi saab alguse Uhtjärve loodeotsast ja suubub Väikesesse Emajõkke. Jõe pikkus on 19,3 km ja valgla pindala 60,7 km². Tuntakse ka nimede järgi nagu: Visula, Vilema, Sarapuu, Restu, Urvaste, Soe, Alakõrtsi-Punde-Alasoe-Laose jõgi või Mustjõgi. Visela jõgi keskkonnaportaalis
Kadastiku järv

Kadastiku järv on põhja–lõunasuunaline piklik järv Eestis Valgamaal, paikneb Koorküla keskusest 5 km lõuna pool. Järv on 7,2 hektarit suur, suurim sügavus on 13,6 m ja keskmine 6,4 m. Järve läbivool on suhteliselt nõrk, sisse tulevad mõned kraavid ja välja voolab pisike oja, mis on Pedeli jõe alguseks. Kalastikus leidub mudamaimu, ahvenat, roosärge, särge ja latikat.
1779

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1775 | 1776 | 1777 | 1778 | 1779 | 1780 | 1781 | 1782 | 1783 | ► | ►► 1779. aasta (MDCCLXXIX) oli 18. sajandi 79. aasta. 14. veebruar – Hawaii põliselanikud tapsid Briti maadeavastaja James Cooki. 13. mai – Venemaa ja Prantsusmaa vahendusel sõlmisid Austria ja Preisimaa Tescheni rahu, millega lõppes Baieri pärilussõda. 16. juuni – Hispaania kuulutas Suurbritanniale sõja, algas Gibraltari piiramine. 11. oktoober – Poola aadlik ja sõjaline komandör Casimir Pulaski suri Ameerika iseseisvussõjas saadud haavadesse. Liivimaa kindralsuperintendendiks sai pietist Christian David Lenz. 5. jaanuar – Stephen Decatur, Ameerika Ühendriikide ohvitser 15. märts – William Lamb, Briti poliitik 30. aprill – Karl von Bistram, baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane 3. mai – Jean Vincent Félix Lamouroux, prantsuse loodusteadlane 8. mai – Konstantin Pavlovitš, vene tsesareevitš, keiser Paul I teine poeg 28. mai – Thomas Moore, iiri kirjanik 15. juuni – Philipp Willigerod, Eesti pedagoog ja ajaloolane 4. juuli – Gustav von Ewers, saksa päritolu Eesti ajaloolane, jurist, publitsist ja teadusorganisaator, Tartu Ülikooli rektor 15. juuli – Clement Clarke Moore, Ameerika Ühendriikide kirjanik ja kirjandusprofessor 1. august – Francis Scott Key, Ameerika Ühendriikide jurist 1. august – Lorenz Oken, saksa loodusteadlane 7. august – John By, inglise sõjaväeinsener, Rideau kanali ehituse kuraator 7. august – Carl Ritter, saksa geograaf 20. august – Jöns Jacob Berzelius, rootsi keemik ja mineraloog 30. august – Aleksandr Vojeikov, vene luuletaja, tõlkija, kirjanduskriitik ja ajakirjanik 8. september – Mustafa IV, sultan 16. september – Samuel D. Ingham, Ameerika Ühendriikide poliitik 14. november – Adam Oehlenschläger, Taani luuletaja ja näitekirjanik 20. jaanuar – David Garrick, inglise näitleja, näitekirjanik ja teatrijuht 7. veebruar – William Boyce, inglise organist ja helilooja 14. veebruar – James Cook, Briti meresõitja ja maadeavastaja 29. juuni – Anton Raphael Mengs, saksa kunstnik 11. oktoober – Casimir Pulaski, Poola aadlik ja sõjaväelane 16. november – Peter Kalm, soome-rootsi päritolu maadeuurija, botaanik, loodus- ja põllumajandusteadlane 6. detsember – Jean Siméon Chardin, prantsuse loodusteadlane Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 103
Kodila jõgi

Kodila jõgi on jõgi Raplamaal Rapla vallas Alu-Metsküla, Hagudi, Kalevi, Koikse, Lipametsa, Kodila, Kuusiku-Nõmme, Kõrgu, Lipstu, Palamulla, Sikeldi, Tapupere ja Tõrma külas. Jõe lähtest ida poole jäävad Tallinna–Pärnu raudteeliin ja Tallinna–Rapla–Türi maantee, umbes 900 m lääne poole jääb Hagudi raba. Jõkke suubuvad paremalt Raka peakraav (13,7 km suudmest), Panga kraav (12 km suudmest) ja Jalase peakraav (4,5 km suudmest). Jõe keskjooksust lääne poole jääb Linnuraba looduskaitseala (selle osana Kodila-Linnuraba). Jõe alamjooksust lääne poole jääb Jalase maastikukaitseala (selle osana Sõbesoo ja Jalase järv). Ülemjooksul ületab jõe Seli-Koigi – Alu tee, samas jääb jõe lõunakaldale Alu alevik. Kolm korda ületab jõe Rapla–Varbola tee (kolmandal korral Palamulla sild). Kodila külas ületab jõe Hageri–Kodila–Kuusiku tee. Alates Palamulla sillast kulgeb jõe idakaldal umbes 3 km Kuusiku–Palamulla tee. Koikse külas ületab jõe Rapla–Märjamaa maantee (Koikse sild). Jõe suudmest umbes 250 m edelasse jääb Minnika paisjärv (Vigala jõel). Koikses suubub Kodila jõgi paremalt Vigala jõkke, viimase suudmest 62,1 km kaugusel. Jõgi on vähese orgaanilise aine sisaldusega heleda veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Kodila jõe keskkonnaregistri kood on VEE1110800. Kodila jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 24.04.2022. Kodila jõgi keskkonnaportaalis
Lutsu jõgi

Lutsu jõgi on jõgi Eestis Põlvamaal, Ahja jõe parempoolne lisajõgi. Lutsu jõgi algab Saarjärvest ja suubub Ahja jõkke 25,9 km kaugusel suudmest. Jõe pikkus on 46,3 km ja valgla pindala 221,2 km². Lutsu jõgi Lutsu jõgi keskkonnaportaalis
Jaapani usundid

Usundilises mõttes on Jaapan ainulaadne. Pole teist maad maailmas, kus esineks sellist usundite sümbioosi ja läbipõimumist. Sellel nähtusel on pikk ja keeruline ajalugu, peamine osa šintoismil ja budismil, see­juu­res budism oma mahajaana kohalikus variandis, mis käsitab Buddhat jumalusena (jumalustamine). Eri aegadel on mõju avaldanud ka tei­sed usundid: taoism, kristlus (rooma-katoliiklik variant kirishitan) ja konfutsianismi filosoofia. Praegu on kõik koos, lisaks pal­ju uususundeid. Enamus jaapanlasi on nii šintoistid kui budistid. Piltlikult: jaapanlane sünnib šinto­is­tina ja sureb budistina. Jaapani algupärane usund on shintō, mis on looduslik-animistlik. Teadlased pole üksmeelel, kas alg­selt oli shintō looduse või ka esivanemate kultus, mis võis hiljem lisanduda. Mõned on avaldanud kahtlust, kas shintō on üldse usund, sest: ajaloolised lätted on ebamäärased puudub eetiliste normide ja doktriinide fikseeritud süsteem pole ametlikult tunnustatud pühakirja Arvatakse, et shintō '​d tuleb käsitleda kui välismaiste uskumuste, traditsioonilise mõttelaadi ja iga­päevaste tavade kogumit. Shintō on tunnustatud usund, teoreetilises plaanis subjektilt kogukondlik, jumalate arvuku­selt polüteistlik ning jumala ja inimese suhete kohalt teoantropoidne. Shintō '​d nimetatakse puhtaks või va­ra­­jaseks shintō '​ks kuni budismi sissetungini. Varajase shintō perioodil polnud kindlaks määratud avalikku teenistust, kiriklikku organisatsiooni, mida on püütud luua 10. ja 19. sajandil, kuid need katsed lõppesid ebaõnnestunult. Regionaalsega paralleelselt ek­sis­teeris kogukondlik kami, igal uji '​l oma kami. 3.-4. sajandil hakati püstitama neile templeid. Peale kait­se­­jumalate austati maastiku või loodusega seotud jumalusi, näiteks tuule või mäe jumalusi. Shintō jumalused on säilinud tänini, arvatakse olevat umbes 8 miljonit kamit. Rii­gi­võimu suurenedes kerkis esile mahajaana budism, samal ajal jõudsid Jaapanisse uued õpetused: 5. sajandil konfutsianism ja 6. sajandil taoism, mille levik oli tagasihoidlik. Konfutsianismil on suur roll šin­toistliku eetika kujunemisel. Kamid kujunesid üld­­tunnustatud jumalateks, shintō templid said riiklikke annetusi – tava, mis püsis 13. sajandini. Siis taastati see Meiji reformide ajastul ja püsis kuni teise maailmasõja lõpuni. Konfutsianism aitas Jaapanis kinnistada keis­rikultust. Selle tulek Jaapanisse ei tekitanud šintoismile erilisi probleeme, kuid konfutsianismi kaudu hak­kas Jaapanis levima Hiina kultuur – Jaapani kontaktid Hiinaga meie ajaarvamise algul, Korea kau­du Hiina mõjude jõudmine Jaapanisse. Immigrandid jäid sageli Jaapanisse elama, said oma ühiskondliku positsiooni – neid nimetati kodakondsuse saanuteks. 5. sajandi lõpul nimetas keiser Ōjin konfutsiaanlikud õpetlased Ko­reast oma laste õpetajateks.
Kargaja jõgi

Kargaja jõgi (ka Kargova oja, Kargoja ja alamjooksul Lagina jõgi) on jõgi Eestis Tartumaal, Koosa jõe vasakpoolne lisajõgi. Kargaja jõgi saab alguse Koosa külast 6,5 km loode pool ja suubub Koosa jõkke 3 km kaugusel suudmest. Jõe pikkus on 34,6 km ja valgla pindala 192,8 km². Jõgi kuulub Emajõe vesikonda, selle ülemjooks asub Kagu-Eesti lavamaal ning kesk- ja alamjooks Peipsi nõos. Lisajõed on paremalt Koosa oja ja vasakult Väänastu oja. Jõgi voolab valdavalt läbi metsade ja soo. Varem on jõge kasutatud palgiparvetuseks. Jõe ülem- ja keskjooks on tüübilt kalavaene haugijõgi. Kargaja küla Kargaja jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 8.04.2022. A. Järvekülg. Eesti jõed. Tartu, 2001 Väljavõte lehel eestigiid.ee, vaadatud 27.12.2014. Kargaja jõgi Eesti looduse infosüsteemis
Orajõgi

Orajõgi (ka Põlgaste jõgi, Põlva jõgi) on jõgi Lõuna-Eestis, Ahja jõe parempoolne lisajõgi. Orajõe lähe on Võrumaal Mustja külas. Pärast lähte osa voolab jõgi Põlvamaal ja suubub Ahja jõkke 43,9 km suudmest. Jõe pikkus on 45,8 km ja valgla pindala 181,1 km². Himmaste juures, enne suubumist Ahja jõkke, leidub Taevaskoja omadega sarnaseid paljandeid. Orajõe ürgorg Orajõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 15.03.2022.
1785

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1781 | 1782 | 1783 | 1784 | 1785 | 1786 | 1787 | 1788 | 1789 | ► | ►► 1785. aasta (MDCCLXXXV) oli 18. sajandi 85. aasta. Prantsuse füüsik Charles Augustin de Coulomb avastas Coulomb'i seaduse, millega on võimalik arvutada kahe elektriliselt laetud keha omavahelist tõuke- või tõmbejõudu. 9. mai (vkj 28. aprill) – Kuressaares avati Baltimaades ainulaadne viieklassiline kool, kus poisid ja tütarlapsed õppisid koos. Kooli viies klass kujundati kaheastmeliseks: üks valmistas ette ülikooli astujaid, teine sõjaväe karjääri taotlejaid. 1. september (vkj 21. august) – Balti kubermangudes hakkas kehtima Venemaa linnaseadus. Vt. Võru 12. detsember (vkj 1. detsember) – kindralkuberner avaldas eeskirja, mis keelas panna koolmeistriks "liiderlikke, kõlbmatuid ja täiesti teadmisteta inimesi". Eeskiri nõudis ka koolmeistrite vabastamist talvekuudel mõisatöödest ja kindla õpetamistasu määramist. Ilmus esimene Liivi- ja Eestimaa aadressiraamat "Lief- und Ehstländischer Staats- und Adress-Calender". Georg Friedrich Velten omandas Aaspere mõisa. ikaldus, mis põhjustas näljahäda aastatel 1786–1787 näljahäda Eestis ... 24. aprill – Friedrich, Mecklenburg-Schwerini hertsog Friedrich Schilleri luuletus "Rõõmule". Sellest sai hiljem alus osale Beethoveni 9. sümfooniast, millest omakorda sai Euroopa hümn "Ood rõõmule". Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 106
Kumbhāṇḍa

Kumbhāṇḍa (sanskriti kumbhāṇḍa, paali kumbhaṇḍa) on budistlikus mütoloogias kääbuskasvu koletis. Kumbhāṇḍa'del on pudelkõrvitsakujuline keha, suur punnis kõht ja nii suured munandid, et nad võivad neid kasutada istmena ning saavad liikuda üksnes neid ise üleval hoides. Sõna kumbhāṇḍa võib tuleneda murdesõnast, mis tähistab pudelkõrvitsat. Samas võib see pärineda ka sõnast aṇḍa "muna", tähendades liitsõnana "pottmuna" (kuna neil on potisuurused munad). Kohati arvatakse kumbhāṇḍa'd jakšade hulka. Kumbhāṇḍa'sid loetakse madalama astme jumalateks. Nad kuuluvad cāturmahārājikakāyika jumaluste klassi ja alluvad lõuna ilmakaare valitsejale Virūdhakale. Üks kumbhāṇḍa'de pealikest on Kumbhīra.
Peraküla

Peraküla on: Peraküla, endine küla Mulgi vallas Viljandi maakonnas Peraküla, nüüd Lilli, on küla Mulgi vallas Viljandi maakonnas Peraküla, küla Võru vallas Võru maakonnas Peraküla, küla Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas Peraküla soo Päraküla
Piilsi jõgi

Piilsi jõgi on jõgi Ida-Virumaal Mustvee vallas. Piilsi jõgi saab alguse Laekannu külas ja suubub Kalmakülas Peipsi järve. Jõe pikkus on 23,5 km, valgala 104 km². Piilsi jõe teised nimed on Ranna-Piilsi, Kalma jõgi ja Süvaoja jõgi. Piilsi jõgi keskkonnaportaalis
Naaga

Naaga (नाग) on hinduistlike ja budistlike uskumuste kohaselt väga suur mao (ussi) kujuline pooljumal, kes valvab eelkõige väärtusi ja aardeid, nii materiaalseid kui vaimseid. Budistlikus mütoloogias kaitsevad naagad sageli budistlikke tekste. Nende kuningad esinevad sageli Buddha Gautama sündi kujutavatel piltidel. Nad kontrollivad vihmasid, jõgesid, järvi ja ka meresid. Ka kasutatakse sõna ("nāg") Indias madude kohta kuningkobra ja india kobra puhul. Samuti on sõna (Nāga) kasutusel inimhõimude hüüdnimena. Hinduismis on naagad allikate, ojade, veekogude valitsejad ja nad elutsevad neis.Vedades on naagade valitsejaks ka Varuna kes on tormi ja tuulte jumal. Naagad asetsevad jumalustena ''Pātāla''s mis asub Meru mäe jalamil ja on seitsmes all-ilm. Nad on kõik Kashyapa ja Kadru järeltulijad. Enam kuulsmaid ja tuntumaid naagasid on Hinduismis Manasa, Shesha või Sesa ja Vasuki. Naagade valduses on ka igavese elu eliksiir. Legend räägib, et kui jumalused omavahel jagasid laiali igavese elu eliksiiri, kargasid naagad ahnelt kutsumata ligi ja rabasid jumaliku joogi peekri enda kätte, kuid taeva asukad rebisid uss-jumalustelt hinnalise aarde tagasi. Võitluse käigus kukkusid elueliksiiri tilgad maale rohu sisse. Naagad asusid aplalt lakkuma ja ahnitsema endasse jumalustele ette nähtud taevaliku jooki. Kuid suures ahnuses limpsisid terava rohuga kaetud maad nii tugevalt, et nende keeled muutusid kaheharuliseks. Seepärast on kõikide naagade – madude keel kaheharuline. Kuid mütoloogias on ka selliseid naagasid, kes elutsevad kuival maal. Nad võivad võtta inimeste kuju ning astuda armusuhetesse inimestega. Nad on sageli raevukad, kuid seda vaid juhul kui inimesed käituvad nende suhtes alatult ja hoolimatult. Arvatakse, et nende pilk võib tappa ning naagade hingus on mürgine. Naissoost naagade esindajaid, kes tavaliselt pidid kõik olema imeilusad ja võluvad, sarmikad, lausa printsessilikud, kutsutakse (nāgī) naagi.Naagid on väga osavad armukunstides ja seksuaalmaagia valdkonnas. Budismi suhtuvad naagad soosivalt, samuti budistidesse. Ka Buddha Gautama olevat enne budaks saamist mitmeid kordi naagana sündinud. Nāgārdžuna sai enda tarkuse naagade käest.Naagasid on nii hinduismis kui budismis seostatud eelkõige aarete, kalliskivide ja tarkusega. Nad on täpsemalt öeldes nende aarete ja tarkuse valvurid. Naagade üle valitseb nende kuningas Naaga-radza, kelle tütar on abielus põhjapoolse ilmakaare kaitsja Vaišravanaga. Budismis seostatakse naagadega ka draakoneid. Tiibetis oli draakon see, kes valvab jõgedes, ojades ja järvedes, samuti Hiinas. Budismis naagade põhivaenlane ja hävitaja on Garuda.Garuda on suur kotkakujuline lind, kes toitub naagadest. Naagad teenivad kõik taevast lääne ilmakaare valitsejat Virūpāksat. Naagadel on omaette missioon Meru mäel, nimelt kaitsta deevasid (jumalusi), kes asuvad Trāyastriṃśa-s asurade, rünnakute eest. Kuulus naagadest on ka Mucalinda, kes oli Buddha isiklik kaitsja. Sissekanne Encyclopaedia Britannicass
Andrew Fletcher

Andrew John Leonard Fletcher (8. juuli 1961 Nottingham, Inglismaa – 26. mai 2022) oli Depeche Mode'i klahvpillimängija. Talle kuulus ka plaadifirma Toast Hawaii.[viide?] Tema muusikaline panus bändi loomingusse oli väike ning ta oli tuntud rohkem ansambli eestkõnelejana.[viide?] Belam, Martin (26. mai 2022). "Depeche Mode's Andrew Fletcher dies aged 60". the Guardian. Vaadatud 26. mail 2022.
Pühajõgi

Pühajõgi (ka Ädise, Edise jõgi) on jõgi Ida-Viru maakonnas. Pühajõgi saab alguse Amula külast ja suubub Narva lahte. Jõe pikkus on 32,6 km ja valgla pindala 219,7 km². Pühajõe org Toilas, vaade paremkaldalt Pühajõe org Toilas, vaade vasakkaldalt Pühajõgi Toilas Pühajõgi Toilas, vaade Oru lossipargi sillalt Pühajõe lahing (1700) Pühajõe Pühajõe kirik  Pühajõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Pühajõgi keskkonnaportaalis