laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Väike-Puka mõis

Väike-Puka mõis (ka Koosa mõis, saksa keeles Klein-Bockenhof) oli eramõis Sangaste kihelkonnas Tartumaal. Mõis rajati 18. sajandi 3. veerandil Vana-Puka mõisast eraldatud alast. Väike-Puka mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 10.08.2016) Väike-Puka mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Luxembourg

Luxembourg on Luksemburgi pealinn ning Luxembourgi ringkonna ja Luxembourgi kantoni keskus. Asub Pétrusse'i ja Alzette'i jõe ühinemiskohas. 31. detsembril 2023 oli Luxembourgi elanikest Luksemburgi kodanikke 29,6% ja välisriikide kodanikke 70,4%. Luxembourgi on esmamainitud 963. aastal. 1244. aastal sai linnaõigused. 1354. aastast on Luksemburgi hertsogiriigi (hiljem suurhertsogiriigi) keskus. Luxembourgis asuvad Euroopa Liidu Kohus, Euroopa Parlamendi sekretariaat, Euroopa Kontrollikoda ja Eurostat. Luxembourgi vanalinn kuulub 1994. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. Luxembourg oli 1995. ja 2007. aastal Euroopa kultuuripealinn. Luxembourgil on neli sõpruslinna: Camden, Suurbritannia, alates 2007 Metz Tambov, alates 2012 Praha, alates 2012 Luksemburgi Eesti Kool "La ville en chiffres". vdl.lu. Vaadatud 4. veebruaril 2024. Luxembourgi koduleht
Mängu tänav (Narva)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Mängu tänav on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Kiige tänavalt, kulgeb kagusse ja itta, ristub Savi ja Staadioni tänavaga ning lõpeb Kreenholmi tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 485 m.
Kulgu tänav

Kulgu tänav on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Kreenholmi tänavalt, kulgeb umbes 440 m loode suunas, umbes 280 m lääne suunas ja umbes 370 m lõuna suunas ning lõpeb umbtänavana. Ta ristub Staadioni ja Puuvilla tänavaga. Tänava pikkus on 1,1 km. Tänav on saanud nime oletatavasti samas piirkonnas asunud endise Kulgu küla järgi.
Loona vald

Loona vald (saksa keeles Klausholm) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vallamaja asus Kaisvere külas. Vald eksisteeris 1866–1939. 1891 liideti Loona vallaga Eikla, Elme, Vana-Kaarma, Meedla ja Piila vald ning Kaarma kirikuvald. 1939. aasta vallareformiga moodustati mõningate piirimuutuste järel Loona valla maa-alast Kaarma vald. Maa-ameti kaardirakendused Loona vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 10.08.2016) Loona vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Järveküla mõis

Järveküla mõis (saksa keeles Jerweküll) oli rüütlimõis Jüri kihelkonnas Harjumaal. Mõisast on teateid alates 1569. Järveküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 10.08.2016) Järveküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Haanja vald (Rõuge kihelkond)

Haanja vald (saksa keeles Hahnhof) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas ja Võru maakonnas. Vallamaja asus Haanja külas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Valla alal asus Haanja mõis. 1939. aasta vallareformiga moodustati senise Haanja valla maa-alast Haanja vald. Maa-ameti kaardirakendused Haanja vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 10.08.2016) Haanja vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Haljala vald (Haljala kihelkond)

Haljala vald oli vald Haljala kihelkonnas Viru maakonnas, aastatel 1917[viide?]–1939. Vallamaja asus Haljalas. Haljala vald kaotati 1939. aasta vallareformi käigus, mil moodustati Haljala ja Varangu vallast uus Haljala vald. Uue Haljala valla piirid ei kattunud varasema Haljala vallaga. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Heimtali vald

Heimtali vald (saksa keeles Heimthal) oli vald Viljandimaal Paistu kihelkonnas. Vallamaja asus Heimtali külas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Valla alal asus Heimtali mõis. Maa-ameti kaardirakendused Heimtali vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 10.08.2016) Heimtali vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Karuspõrnikas

Karuspõrnikas (Trichius fasciatus) on põrniklaste (varem kuldpõrniklaste) sugukonda kuuluv mardikaline, mis on levinud peaaegu kogu Euroopas (ka Eestis) ning Aasias. Karuspõrnikas on 13–15 mm pikkune ja meenutab välimuselt veidi kimalast, kuna tema keha on kaetud heledate karvadega ja kattetiivad on helekollased kuni oranžid mustade vöötidega. Pea ja rindmik on must ning kaetud oranžide karvadega. Temaga on väga sarnased kaks sama perekonna liiki Trichius zonatus ja Trichius sexualis, mida Eestis eElurikkuse portaali andmetel ei esine. Karuspõrnika elupaigaks on põhiliselt heitlehine mets. Täiskasvanud isendeid võib kohata kevadel ja suvel metsaserval või aasal lilleõite peal. Peamiselt toitub ta sarikaliste, roosõieliste ja ohakate õietolmust. Vastsed toituvad põhiliselt lagunenud puidust (pöök, kask, lepp) ja muust taimsest orgaanikast ning nende areng kestab kaks aastat. Karuspõrnikas naadi õiel toitumas Karuspõrnikas kurereha õiel Karuspõrnikad paaritumas Karuspõrnikas andmebaasis eElurikkus kasutatud 10.08.2016 Catalogue of Life www.catalogueoflife.org kasutatud 10.08.2016 (inglise) Põrniklased www.ut.ee kasutatud 10.08.2016 Perekond Trichius elurikkus.ee kasutatud 10.08.2016 Trichius fasciatus toutunmondedansmonjardin.perso.neuf.fr kasutatud 10.08.2016 (inglise) Natur-lexikon www.natur-lexikon.com kasutatud 10.08.2016 (saksa) Karuspõrnikas andmebaasis eElurikkus Pildid vastsetest ja valmikutest beetlespace.wz.cz vaadatud 10.08.2016
Häädemeeste vald (Häädemeeste kihelkond)

Häädemeeste vald (saksa keeles Gudmannsbach) oli vald Pärnumaal Häädemeeste kihelkonnas. Vallamaja asus Häädemeeste külas. Vald eksisteeris 1866–1939. Seejärel moodustati muudetud piiridega uus Häädemeeste vald. Valla alal asus Häädemeeste mõis. Häädemeeste vald (1939) Maa-ameti kaardirakendused Häädemeeste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 10.08.2016) Häädemeeste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Illuka vald (Jõhvi kihelkond)

Illuka vald (saksa keeles Illuck) oli vald Jõhvi ja Iisaku kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1939. Vallamaja asus tänapäeva Illuka küla aladel. Seejärel moodustati muudetud piirides uus uus Illuka vald. 1891. aastal liideti Illuka vallaga Kurtna ja Ohakvere vald. 1939. aasta vallareformiga moodustati Illuka ja Vasknarva vallast, Illuka vald. Illuka vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 11.09.2020) Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Illuka vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Jõgeveste vald

Jõgeveste vald (saksa keeles Beckhof) oli vald Viljandimaal Helme kihelkonnas ja Valga maakonnas. Vallamaja asus tänapäeva Jõgeveste küla aladel. Vald eksisteeris aastatel 1866–1939. 1866. aastal liideti Jõgeveste vallaga Roobe vald. 1921. aastal arvati Jõgeveste vald Valga maakonna koosseisu. 1939. aasta vallareformiga moodustati senise Jõgeveste valla maa-alast, välja arvatud Tani, Luiga, Uubi ja Mihklihansu talu ning Väike-Emajõe ja Pikasilla lähedal asuvate lahustükkide maa-aladest; senise Helme valla maa-alast; osaliselt senise Patküla valla maa-aladest; senise Lõve valla maa-aladest; osaliselt senise Holdre valla maa-aladest ning senise Koorküla valla maa-alast Helme vald. Senise Jõgeveste valla Tani, Uubi, Luiga ja Mihklihansu talu maa-aladest; senise Hummuli valla maa-alast; osaliselt senise Patküla valla maa-aladest; senise Helme valla Purde küla maa-alast moodustati Hummuli vald. Seniste Helme ja Jõgeveste valla Väike-Emajõe ja Pikasilla juures asuvate lahustükkide maa-aladest; senise Leebiku valla maa-alast; senise Riidaja valla maa-alast; senise Lõve valla maa-aladest; senise Patküla valla maa-aladest; senise Suislepa valla maa-aladest; senise Kärstna valla maa-aladest moodustati Põdrala vald. Maa-ameti kaardirakendused Jõgeveste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 10.08.2016) Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Jõgeveste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kaarma vald (Kaarma kihelkond)

Kaarma vald (saksa keeles Karmelhof; ka Vana-Kaarma vald) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja seejärel liideti see Loona vallaga. Valla alal asus Kaarma mõis. Kaarma vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 10.08.2016) Kaarma vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Delikatess

Delikatess ehk hõrgutis on kindlas kultuuris peeneks, ihaldusväärseks või muul põhjusel (näiteks ebatavalise maitse tõttu) eriliseks peetav toit, mis on tavaliselt võrreldes põhitoidusega haruldasem või kallim. Mida peetakse delikatessiks, oleneb piirkonnast, kommetest ja ajastust.
Uderna vald

Uderna vald (saksa keeles Uddern) oli vald Tartumaal Rõngu kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Kalme küla aladel. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Valla alal asus Uderna mõis. 1939. aasta vallareformiga moodustati Pangodi, Uderna, Hellenurme, Kirepi, Meeri ja Kodijärve vallast Elva vald. Maa-ameti kaardirakendused Uderna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 10.08.2016) Uderna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Urvaste vald (Urvaste kihelkond)

Urvaste vald (saksa keeles Urbs) oli vald Võrumaal Urvaste kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Urvaste küla aladel. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. 1891 liideti Urvaste vallaga Koigu ja Truuta vald. Maa-ameti kaardirakendused Urvaste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 10.08.2016) Urvaste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Halliku mõis (Rapla)

Halliku mõis (saksa keeles Hallick) oli Põlli mõisa karjamõis Rapla kihelkonnas Harjumaal. Halliku mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 10.08.2016) Halliku mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Alatskivi vald (Kodavere kihelkond)

Alatskivi vald (saksa keeles Allatzkiwwi) oli vald Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Vallamaja asus Lahepera külas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Seejärel moodustati muudetud piirides uus Alatskivi vald. Valla alal asus Alatskivi mõis. Maa-ameti kaardirakendused Alatskivi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 10.08.2016) Alatskivi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Emese Szász

Emese Szász (sündinud 7. septembril 1982 Budapestis) on ungari epeevehkleja, olümpiavõitja.
Kulgu küla

Kulgu oli küla Vaivara kihelkonnas Virumaal Narva jõe vasakul kaldal, Narva kose lähedal Joala mõisa maadel. Küla asus Narvast 2 km lõunas. Aastal 1857 rajati küla maadele Kreenholmi Manufaktuur. Praegu asub samas piirkonnas Narva linnaosa Kulgu. Ülevaade piirkonna kujunemise ja ehituse ajaloost
Kulgu jõgi

Kulgu jõgi on jõgi Eesti idapiiril. See suubub Narvast edelas Narva jõkke. Jõe pikkus on 13,8 km, valgala pindala on 54,1 km². Kulgu jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 15.03.2022.
Vaemla mägivaher

Vaemla mägivaher on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Vaemla külas Vaemla mõisa pargis kasvav üks kahest kaitsealusest puust (teine on Vaemla hõbevaher). Liigiliselt on see mägivaher. Puu ümbermõõt (1,3 m kõrguselt mõõdetuna) on 4,07 m ja puu kõrgus on 22 m (teistel andmetel 25 m). Vaemla mägivaher Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.08.2016) Vaemla mägivaher Eesti looduse infosüsteemis
Vaemla hõbevaher

Vaemla hõbevaher on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Vaemla külas Vaemla mõisa pargis kasvav üks kahest kaitsealusest puust (teine on Vaemla mägivaher). Liigiliselt on see hõbevaher. Vaemla hõbevaher Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.08.2016) Vaemla hõbevaher Eesti looduse infosüsteemis
Nikolajevka rajoon

Nikolajevka rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Uljanovski oblasti lõunaosas. Piirneb läänes Penza oblastiga. Rajooni keskus on Nikolajevka alev. Elanikest olid 2010. aastal 45,8% venelased, 26,6% mordvalased, 23,9% tatarlased ja 1,8% tšuvašid. 58 külast on 24 valdavalt mordva külad, 8 tatari külad ja 2 tšuvaši küla. Rajoonis on 9 kohaliku omavalitsuse üksust, neist üks linnaline. Q126684906 Nikolajevka rajooni koduleht
Upsi tamm

Upsi tamm on Viljandi maakonnas Kõpu vallas Uia külas Upsi talus kasvav tamm. Tamm on võetud kaitse alla. Tamme ümbermõõt (1,3 m kõrguselt mõõdetuna) on 6,25 m ja tamme kõrgus on 24 m. Ümbermõõdu poolest on Upsi tamm Eesti põlispuude seas jämeduselt seitsmes. Tamme seisukord pole hea. Upsi tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 11.08.2016) Kaldur, Marko (2016). Avasta Soomaa. Tänapäev. Upsi tamm keskkonnaportaalis
Sisemised ja välimised omadused

Sisemised ja välimised omadused (inglise keeles intrinsic and extrinsic properties) on mõistete paar, milles sisemised omadused on omadused, mis objektil on iseenesest, sõltumatult muudest entiteetidest ning välimised ehk relatsioonilised (relational) omadused on omadused, mis sõltuvad objekti suhtest teiste entiteetidega. Näiteks mass on iga füüsilise objekti sisemine omadus, mis ei sõltu muudest entiteetidest ning kaal on füüsilise objekti välimine omadus, mis sõltub näiteks gravitatsioonivälja, milles objekt asub, tugevusest. Sisemiste ja välimiste omaduste uurimine on üks ontoloogia teemasid. David Lewis on välja pakkunud rea kriteeriume sisemiste ja välimiste omaduste eristamiseks: propositsioon, millega millelegi omistatakse sisemisi omadusi, käib ainult selle kohta, samas kui millelegi välimiste omaduste omistamine ei käi mitte niivõrd selle kohta, kuivõrd suurema terviku kohta, mis sisaldab seda miskit kui osa. Entiteedil on sisemised omadused ainult kombel, mis entiteet ise, ja mitte miski muu, on (the way that thing itself, and nothing else, is). See ei ole nii välimiste omaduste puhul, kuna need võivad entiteedil olla suurema terviku kombel. Millegi sisemised omadused sõltuvad ainult sellest entiteedist endast (depend only on that thing), samas kui millegi välised omadused võivad sõltuda kas tervenisti või osaliselt millestki muust. Kui millelgi on sisemised omadused, sellest on võimalik valmistada ükskõik kui palju täpseid koopiaid (any perfect duplicate), samas kui uude keskkonda sattuvad koopiad võivad oma välimiste omaduste poolest erineda. Lewis, David (1983). "Extrinsic Properties". Philosophical Studies. Springer Netherlands. 44: 197–200. ISSN 0031-8116. The Stanford Encyclopedia of Philosophy on intrinsic and extrinsic properties
Barõš

Barõš on linn Venemaal Uljanovski oblastis, Barõši rajooni keskus. Asub Barõši jõe ääres, Uljanovskist 139 km edelas. Asula tekkis 1826. aastal rajatud kalevivabriku juurde, kuid Barõši küla mainitakse alles 1925. aastal. Linnaõigused sai 1954. aastal, kui sellega liideti Gurjevka alev. Q126684906
Kastna hiiemäe pärn

Kastna hiiemäe pärn on Rapla maakonnas Kehtna vallas Kastna külas Kastna hiiemäel kasvav pärn. Puu on võetud looduskaitse alla. Puu ümbermõõt maapinnalt mõõdetuna on 5,5 m ja puu kõrgus on 14 m. Puu on 11-haruline. Puu on heas seisus. Puuga on seotud muistendeid. Kastna hiiemäe pärn Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.08.2016) Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn, Koolibri 2003, lk 157–159. Kastna hiiemäe pärn Eesti looduse infosüsteemis
Lippmaa pärn

Lippmaa pärn on Saare maakonnas Saaremaa vallas Abruka looduskaitsealal kasvav pärn. Pärn on nimetatud Eesti botaaniku Theodor Lippmaa järgi. Pärnal on omapärane võrakuju.
Veelikse hiiepärn

Veelikse hiiepärn oli Pärnu maakonnas Saarde vallas Veelikse külas kasvanud pärn. Puu murdus 2005 algul ja säilinud on umbes 8 m kõrgune võsudega tüügas. Puu on võetud looduskaitse alla. 1998. aasta seisuga oli puu ümbermõõt maapinnalt mõõdetuna 6,27 m ja kõrgus 10 m. 1995 oli puud saetud. Veelikse hiiepärn keskkonnaportaalis (vaadatud 11.08.2016) Veelikse hiiepärn keskkonnaportaalis
Antsla Nahksepa palvemaja

Antsla Nahksepa palvemaja on palvemaja Võru maakonnas Antslas aadressil Soo tänav 9. Palvemaja on nimetatud selle ehitaja August Nahksepa järgi. Palvemaja valmis 1925 August Nahksepa eestvedamisel. Palvemaja oli ehitatud Antsla vennastekogudusele. Eesti NSV ajal jagas vennastekogudus maja luterliku Urvaste kogudusega. 1992 läks palvemaja Urvaste kogudusele. 2006 ja 2007 palvemaja remonditi. https://web.archive.org/web/20160811104925/http://urvaste.eelk.ee/abikirikud/palvemaja/ (vaadatud 11.08.2016) Palvemajast Urvaste koguduse kodulehel
Velõki Krušlõntsi

Velõki Krušlõntsi (ukraina keeles Великі Крушлинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 980. Pindala on 1,639 km².
Novopokrovka (Bilokurakõne rajoon)

Novopokrovka (ukraina keeles Новопокровка) on küla Ukrainas Luhanski oblastis Bilokurakõne rajoonis. Elanike arv on 11. Pindala on 0,168 km².
ColdFusion

ColdFusion on MacroMedia Inc. poolt arendatav tarkvarapakett veebisaitide tegemiseks ning nende serveerimiseks kasutajale.
BauEst

BauEst OÜ on 2006. aastal asutatud Eesti ehitusettevõte. Ettevõtte käive 2015. aastal oli 7,6 miljonit eurot. Ettevõtte omanikud on Toomas Toompuu (25%), Kuressaare Ehitus AS (25%), Märt Mägi (25%) ja Jürgen Rannama (25%). BAUEST OÜ Inforegister "TOP: edukamad ehitusettevõtted" Äripäev, 23. november 2015 Ettevõtte koduleht
Senta

Senta (serbia keeles Сента, Senta; ungari keeles Zenta) on Serbias Vojvodinas Põhja-Banati ringkonnas Tisza kaldal asuv linn, Senta valla keskus. Ungarlased saabusid sellesse piirkonda 9. sajandil ja sellest ajast peale on selle elanikud peamiselt ungarlased. 2011. aasta rahvaloenduse järgi elas Sentas 18 704 inimest, aga Senta vallas 23 316. Seega moodustas linna elanike arv valla elanike arvust kolmveerandi. Ungarlasi oli linna elanikest 77,1%, serblasi 13,1% ja mustlasi 1,2%. Linna on esmamainitud 1216 nime all Szintarev. Tollal kuulus see Ungari kuningriiki. Kogu seda piirkonda laastasid 1241–42 mongolid. 1506 andis kuningas Ulászló II Sentale kuningliku vabalinna staatuse. 1526, pärast Ungari lüüasaamist Mohácsi lahingus kuulutas seni Ungarile allunud Serbia väepealik Jovan Nenad end iseseisva riigi tsaariks ja Senta kuulus tema riigi koosseisu. Juba järgmisel aastal sai Nenad lüüa ja tapeti ning tema riik liideti taas Ungariga. 1542 vallutasid linna osmanite väed. 11. septembril 1697 toimus Sentast lõunas Senta lahing, milles Saksa ja Ungari ühendatud väed purustasid Türgi sõjaväe. Kristlaste poolel langes vähem kui 500 meest, moslemid kaotasid üle 30 tuhande mehe. Kristlaste kätte langesid Türgi sultani haarem, aardekirst ja riigipitsat ning peaaegu kõik kahurid. See on üks Osmanite riigi suurimatest kaotustest. Lahingu tulemusena läks Senta Habsburgide kätte ja ametlikult kinnitati see 1699 Karlowitzi rahuga. 1751. aastast kuulus Senta Ungari Bács-Bodrogi komitaati. 1910. aasta seisuga rääkis linlastest 91,8% emakeelena ungari keelt ja 6,8% serbohorvaadi keelt. 1918 sai osaks Jugoslaavia Kuningriigist. 1941–1944 oli Senta okupeeritud teljeriikide poolt ja liidetud Ungariga. Sentas sajab aastas keskmiselt 569 mm. Sademed jaotuvad kuude lõikes suhteliselt ühtlaselt. Kõige sajusemad on mai (69 mm) ja juuni (61 mm), kõige kuivemad veebruar (28 mm) ja jaanuar (30 mm). Niš, Serbia Dunajská Streda, Slovakkia Hódmezővásárhely, Ungari Kranj, Sloveenia Mukatševe, Ukraina Gödöllő, Ungari  Senta – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Senta koduleht
Niš

Niš on linn Serbias, Nišava ringkonna keskus. Asub 250 km Belgradist kagus Nišava jõe ääres 192 m kõrgusel merepinnast. Niš on tööstus- ja kaubanduslinn. Linnas on ülikool ja sümfooniaorkester. Linn on ajaloos tuntud ka nimedega Naissus (roomlased), Navissos (keldid) ja Nysos (Bütsants). Linn on kolme Rooma keisri sünnipaik: Constantinus Suure, Constantius III ja Justinus I. Serbia-Bulgaaria sõja, Esimese maailmasõja ja Teise maailmasõja ajal okupeerisid Niši Bulgaaria väed.  Niš – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
31. osakonna hukk (film)

"31. osakonna hukk" on kahejaoline Eesti mängufilm. Filmi esimene jagu valmis 1979. ja teine jagu 1980. aastal. Filmi režissöör on Peeter Urbla. Filmi tootis Tallinnfilm. Film põhineb Per Wahlöö samanimelisel ulmeromaanil. Filmis on läbiv teema meediakontserni korruptiivne tegevus ja selle mõju ühiskonnale. Kontserni salajast ja korruptiivset osakonda nimetatakse 31. osakonnaks. 31. osakonna hukk Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 11.08.2016) 31. osakonna hukk Eesti filmi andmebaasis 31. osakonna hukk Eesti filmi andmebaasis
40 + 2 nädalat

"40 + 2 nädalat" on 2012. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Margit Lillak. Filmi tootis Allfilm. Film räägib valikutest, millega rasedad naised tänapäeval silmitsi seisavad. 40 + 2 nädalat Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 11.08.2016) 40 + 2 nädalat Eesti filmi andmebaasis
Gruusia 2016. aasta suveolümpiamängudel

GEO Gruusia osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel. See oli 6. järjestikune kord, mil Gruusia oma koondisega suveolümpial esines. Laša Talahhadze tuli tõstmises üliraskekaalus olümpiavõitjaks maailmarekordiga 473 kg ning Vladimer Khintšegašvili vabamaadluses. Hõbemedali võitis Varlam Liparteliani judos kaalukategoorias kuni 90 kg. Pronksmedali võitsid Laša Šavdatuašvili judos kaalukategoorias kuni 73 kg, Šmagi Bolkvadze ja Geno Petriašvili maadluses ning Irakli Turmanidze tõstmises. Gruusiat esindas 40 sportlast 12 spordialal. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. august 2016. Vaadatud 11. augustil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.geonoc.org.ge/ Gruusia Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Rudolf Schuster

Rudolf Schuster (sündinud 4. jaanuaril 1934 Košices) on Slovakkia poliitik. Ta oli aastatel 1999–2004 Slovakkia president. Ta sündis aastal 1934 Košices ungari-saksa segaperekonnasː tema ema oli ungarlane, isa karpaadisakslane. Ta lõpetas aastal 1959 Slovakkia Tehnikainstituudi Bratislavas ehitusinseneri diplomiga. Ta oli aastatel 1964–1990 Slovakkia Kommunistliku Partei liige. Ta oli aastatel 1975–1983 Košice abilinnapea ning aastatel 1983–1986 ja 1994–1999 Košice ülemlinnapea.
Soome 2016. aasta suveolümpiamängudel

FIN Soome osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel. Soome on osalenud oma koondisega kõikidel suveolümpiamängudel alates 1908. aastast. Soomet esindas 52 sportlast 17 spordialal. Ainukese medali tõi Soomele Mira Potkonen, kes võitis pronksmedali poksis. Olümpiapääsme said järgmised sportlased: Mikko Ilonen Roope Kakko Noora Tamminen Ursula Wikström Lotta Lepistö – naiste maanteesõit Juho Reinvall Aku Partanen – 50 km käimine Aleksi Ojala – 50 km käimine Jarkko Kinnunen – 50 km käimine Oskari Mörö – 400 m tõkkejooks Tero Pitkämäki – odavise Antti Ruuskanen – odavise Ari Mannio – odavise David Söderberg – vasaraheide Anne-Mari Hyryläinen – maraton Sandra Eriksson – 3000 m takistusjooks Nooralotta Neziri – 100 m tõkkejooks Minna Nikkanen – teivashüpe Linda Sandblom – kõrgushüpe Wilma Murto – teivashüpe Kristiina Mäkelä – kolmikhüpe Sanni Utriainen – kettaheide Satu Mäkelä-Nummela Vesa Törnroos Benedek Oláh Tero Välimäki – Kreeka-Rooma kuni 66 kg Rami Hietaniemi – Kreeka-Rooma kuni 85 kg Petra Olli – kuni 58 kg Mira Potkonen – kuni 60 kg Elmo Jankari Nanna Vainio Suvi Mikkonen Milko Tokola – kuni 85 kg Anni Vuohijoki – kuni 63 kg Taru Kuoppa Samuli Piippo Oskar Kirmes Ekaterina Volkova http://www.sport.fi/olympiakomitea/ https://www.rio2016.com/en/finland
Põhja-Traakia

Põhja-Traakia (bulgaaria keeles: Северна Тракия (Severnaja Trakija)) on (koos Lääne- ja Ida-Traakiaga) üks kolmest ajaloolise Traakia piirkonna osast. Bulgaaria Traakia asub Lõuna-Bulgaarias ja moodustab kogu ala, mis on Stara planinast lõunas ja Nestose jõest idas, lõunas piirneb Kreeka ja Türgi piiridega ning idas piirneb Musta merega. Põhja-Traakia aladele jäävad Sredna Gora, Ülem-Traakia tasandik ja 90% Rodope mägedest. Kliima on erinevais paigus kas mägine või mandriline. Bulgaaria ajaloo kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur mõõdeti Põhja-Traakias, Sadovo linnas aastal 1916 (42,2 °C). Tähtsaim jõgi on Maritsa jõgi koos lisajõgedega. Suuremad linnad on Plovdiv, Burgas, Stara Zagora, Sliven, Haskovo, Yambol, Pazardžik, Kardžali, Dmitrovgrad, Kazanlak ja Smolyan. Piirkonna alad olid keskajal kuni 14. sajandi Ottomanide vallutusteni Bulgaaria tsaaririigi ja Ida-Rooma impeeriumi kontrolli all. Aastal 1878 lõid ottomanid Põhja-Traakiasse Ida-Rumeelia autonoomse provintsi. Provintsi annekteeris aastal 1885 Bulgaaria vürstiriik. Traakia kiirtee