laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aadress

Aadress on inimese elukoha, asutuse asukoha, maaüksuse või muu koha määrang haldusüksuste nimede ja muude nimede ning sageli ka numbrite abil. Aadressil on mitu funktsiooni: võimaldab mingi hoone füüsilist leidmist, eriti linnas, kus on palju hooneid ja tänavaid võimaldab postisaadetiste soovitud sihtkohta toimetamist väljendab sotsiaalset staatust hõlbustab statistika kogumist, nt rahvaloendusel Eestis on postiaadressis saaja (inimese või asutuse) nimi või nimetus, tänav, maja- ja korterinumber (maakohas küla ja vald), sihtnumber, linn või maakond, riik. Eesti-sisesel saadetisel pole riiki vaja märkida. IP-aadress aadressbüroo aadressiin aadressikalender aadressiraamat aadressiväli Aadressikoht
Krūmēni

Krūmēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. Küla asub valla kirdeosas. Krūmēni jääb valla keskusest Inešist 5,1, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 5,8 ja Riiast 134 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 5 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Lodēni

Lodēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. Küla asub valla kirdeosas. Lodēni jääb valla keskusest Inešist 4,8, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 6,9 ja Riiast 131,1 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Külas asuvad Lodēni muinaskalmed on kultuurimälestisena riikliku kaitse all. Aastal 2007 oli külas 4 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Lodēnu senkapi Vietvārdu datubāze
Roņi

Roņi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. Küla asub valla kirdeosas Liede oja kaldal. Roņi jääb valla keskusest Inešist 4,9, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 6,2 ja Riiast 134,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. 2007. aastal oli külas 4 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Samiki keel

Samiki keel on Senegalis räägitav keel, mis kuulub Atlandi keelkonda. 2006. aasta andmetel rääkis seda umbes 1850 inimest. https://glottolog.org/resource/languoid/id/bain1260 http://endangeredlanguages.com/lang/3890
Kubuliņi

Kubuliņi (ka Kubulīni) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. Küla asub valla lääneosas. Kubuliņi jääb valla keskusest Inešist 7,8, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 7,8 ja Riiast 136 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Lejaskaibēni keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas on kultuurimälestistena regionaalse kaitse all. Aastal 2007 oli külas 8 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Lejaskaibēnu viduslaiku kapsēta (Kapu kalniņš) Vietvārdu datubāze
Kušļi

Kušļi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. Küla asub valla keskosas. Kušļi jääb valla keskusest Inešist 4, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 9,6 ja Riiast 120,9 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 7 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Naurēni

Naurēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. Küla asub valla põhjaosas. Naurēni jääb valla keskusest Inešist 1,8, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 4,3 ja Riiast 132,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 25 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Paulēni

Paulēni (ka Pāulēni) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. Küla asub valla lääneosas. Pāulēni jääb valla keskusest Inešist 4, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 9,6 ja Riiast 139,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Külas asuvad Paulēni muinaskalmed on kultuurimälestisena kohaliku kaitse all. Aastal 2001 külas elanikke ei olnud, seda on varem loetud Reinkaļvi külla jäävaks majadegrupiks. Paulēnu senkapi Vietvārdu datubāze
Reinkaļvi

Reinkaļvi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. Küla asub valla lääneosas. Reinkaļvi jääb valla keskusest Inešist 4,7, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 10,3 ja Riiast 138,5 kilomeetri kaugusele. Paulēni küla on varem loetud Reinkaļvi külla jäävaks majadegrupiks. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Külas sündis läti dramaturg Pauls Putniņš. Aastal 2007 oli külas 12 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze Vietvārdu datubāze
Raunas

Raunas on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. Küla asub valla edelaosas Ogre jõe kaldal. Raunas jääb valla keskusest Inešist 7,9, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 13,5 ja Riiast 120,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Sāvas

Sāvas on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. Küla asub valla keskosas Nedzise järve läänekaldal. Sāvas jääb valla keskusest Inešist 3,8, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 9,74 ja Riiast 121 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Sinna jääb Sāvase bussipeatus. Aastal 2001 oli külas 16 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Sviļi

Sviļi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. Küla asub valla idaosas. Sviļi jääb valla keskusest Inešist 1,6, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 7,2 ja Riiast 135,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 96 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Tūļi

Tūļi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. Küla asub valla kirdeosas. Tūļi jääb valla keskusest Inešist 3,2, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 8,8 ja Riiast 137 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Külas asuv Vectūļi – 1 talu on arhitektuurimälestisena regionaalse kaitse all. Aastal 2001 oli külas 4 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Zemnieku sēta "Vectūļi - 1" Vietvārdu datubāze
Ūdrēni

Ūdrēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. Küla asub valla lääneosas. Ūdrēni jääb endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 5,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2001 oli külas 11 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Galata torn

Galata torn (türgi keeles Galata Kulesi) on keskaegne romaani stiilis kaitsetorn Galata (Karaköy) linnaosas İstanbulis, mis valmis 1348. aastal pärast Genova vabariigi ekspansiooni Konstantinoopolisse. Tarindustööde lõppedes oli see linna kõrgeim ehitis.
Yasuhiro Nakasone

Yasuhiro Nakasone (jaapani keeles 中曽根 康弘 Nakasone Yasuhiro; 27. mai 1918 – 29. november 2019) oli Jaapani poliitik. Aastatel 1982-1987 oli Nakasone võimupartei Liberaaldemokraatliku Partei juhina Jaapani peaminister. Üle 56 aasta kuulus ta Jaapani Esindajatekotta. Ta on olnud ka Jaapani kaubandus- ja tööstusminister, transpordiminister, kaitseagentuuri direktor, teaduse ja tehnoloogia agentuuri direktor. Nakasone on pälvinud Krüsanteemi Suurordeni, mis on Jaapani kõrgeim autasu. Lisaks keiserliku suguvõsa liikmetele on selle pälvinud üksnes 50 jaapanlast. Tema poeg Hirofumi Nakasone oli aastatel 2008–2009 Jaapani välisminister.
Hotellimajandus

Hotellimajandus koosneb majutus-, toitlustus-, meelelahutus- ja kõigi lisateenuste osutamisest majutusasutustes. Hotellimajandus on üks osa turismimajandusest. Lisaks sellele, et osutatakse teenuseid kõikidele kodust eemal viibivatele inimestele, kuuluvad süsteemi ka hotellimajanduse teenused, mida osutatakse kohalikele elanikele. Funktsionaalsed aspektid on tegevused ja toimingud, mida majutusasutused osutavad ehk mis funktsiooni need täidavad. Olulisemad funktsioonid, mida majutusasutused pakuvad:  turvalisuse loomine;  puhas ööbimisvõimalus;  mugav ööbimisvõimalus;  toitlustusvõimalus. Lisaks mainitud funktsioonidele võib lisanduda muidki tegevusi ja teenuseid. Institutsionaalsete aspektide all peetakse silmas nii avalikku, kui ka erasektorisse kuuluvaid isikuid (FIE – füüsilisest isikust ettevõtja) ja äriühinguid (juriidilised isikud), kes osutavad majutusteenust. Nii füüsilisest isikust ettevõtjate kui ka juriidiliste isikute tegevus peab olema kooskõlas õigusaktidega. Viin, T & Villig, R (2011). Hotellimajanduse alused. Kirjastus Argo. Lk 10.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Puhkus

Puhkus on tavalisest tegevusalast eemalviibimine. Reisitakse peamiselt meelelahutuse või turismi eesmärgil. Tavaliselt võtavad inimesed puhkust pühade ajal või konkreetsete festivalide või pidustuste jaoks. Puhkused veedetakse peamiselt sõprade või perega. Puhkuse võtmise võimalus on hiljutine, mis on arenenud viimase kahe sajandi jooksul. Ajalooliselt oli puhkuse idee luksuslik, mida said endale lubada vaid rikkad inimesed. Puhkuse kontseptsiooni hakkas juhtima hiline usuline liikumine, mis julgustas vaimset taastumist ja puhkust. Perioodiliselt töölt lahkumine ehk puhkuse võtmine levis kesk- ja töölisklassis. Puhkust saavad võtta töölised, kui töötaja on ettevõttes töötanud vähemalt kuus kuud. Töötajal on õigus saada puhkust võrdeliselt töötatud kuude arvuga. Puhkust järgmiste tööaastate eest antakse arvestades puhkuste ajakavale, mis on tööandja poolt tehtud. Puhkuste ajakava koostamisel, peab tööandja lähtuma töö korraldamise huvidest ning võimaluse korral arvestama ka töötajate soovidega. Töölise ja tööandja kokkuleppel võib puhkust anda ka osade kaupa. Ühe puhkuse osa peab olema vähemalt 14 kalendripäeva ning teiste puhkuseosade kestus võib olla lühem. Puhkused, mida töötajad saavad võtta: ·      Põhipuhkus ·      Tasustamata lapsepuhkus ·      Lapsepuhkus ·      Isapuhkus ·      Rasedus- ja sünnituspuhkus ·      Lapsehoolduspuhkus ·      Haigus/hooldusleht ·      Lisapuhkus Perepuhkus tähendab puhkust, mis võetakse koos ette terve perega. Perepuhkuse eesmärk on pere jaoks igapäevaste majapidamistöödest eemaldumine ja aja pühendumine pereliikmetele. Perepuhkus võib olla traditsiooniline, näiteks igal aastal umbes samal ajal, või ka ühekordne sündmus. See võib hõlmata reisimist sihtkohta või kodu lähedale. Mõned näited pere lemmikupuhkustest on kruiis, reis populaarsetesse teemaparkidesse, rannapuhkus, toidupuhkus või sama tüüpi perereisid. "Vacation". Wikipedia. Vaadatud 29.11.2019. "The History Of The Vacation Examined". All Things Considered. 17. juuni 2009. Vaadatud 29.11.2019. "Puhkuseseadus". Riigi Teataja. 2011. Vaadatud 29.11.2019. "Puhkuse liigid". Persona V3. Vaadatud 29.11.2019. "Puhkus: kestus, liigid, puhkuse andmise kohustus, kompenseerimise võimalikkus". Jurist Aitab. Originaali arhiivikoopia seisuga 26.12.2018. Vaadatud 29.11.2019. "12 Staycation Ideas to Make it Feel More Like a Real Vacation". Traveling Mom. 2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.03.2016. Vaadatud 29.11.2019. Suzy Strutner (31. oktoober 2014). "The 13 Greatest Destination Food Towns In America". Huffpost. Vaadatud 29.11.2019.
Aļmi

Aļmi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla lääneosas Dzērvīte jõe kaldal. Aļmi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 7,8 ning Riiast 129 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 7 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Augstlīči

Augstlīči on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla idaosas Tulija jõe kaldal. Augstlīči jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 7,5 ning Riiast 135,7 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 5 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Brekti

Brekti on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla kirdeosas. Brekti jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 8 ning Riiast 136,2 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Külas asub Brekti bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 14 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Jevgeni Aleksejev

Jevgeni Vladimirovitš Aleksejev (vene keeles Евгений Владимирович Алексеев; sündinud 28. novembril 1985 Puškinis) on vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2002). Aleksejev sai suurmeistriks 17-aastaselt 2002. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta mängis 2004. aastal Tripolis FIDE maailmameistrivõistlustel, kus kaotas avaringis. 2005. aastal İstanbulis võitis ta juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Ta on jaganud Venemaa meistrivõistlustel kolmel korral esikohta (2006, 2008, 2012). Venemaa malemeistriks tuli ta 2006. aastal, võites playoff-is Dmitri Jakovenkot. 2007. aastal võitis ta Moskvas peetud Aeroflot Openi A-turniiri ja 2008. aastal Bieli suurmeistrite turniiri. Aleksejev on mänginud viiel maailma karikaturniiril (2005, 2007, 2009, 2011, 2013). 2007. aastal Hantõ-Mansiiskis sai ta turniiritabelis 8. asetuse. Ta võitis kaheksandikfinaalis Jevgeni Barejevit, kuid kaotas veerandfinaalis Ukraina suurmeister Sergi Karjakinile. 2009. aastal maailma karikal Hantõ-Mansiiskis kaotas ta kolmandas ringis Fabiano Caruanale. Veebruaris 2012 sai ta Venemaa suurmeistri nimetuse. Ta jagas 2013. aastal Leganicas peetud Euroopa meistrivõistlustelt 1.–10. kohta. Järgnenud playoff-is võitis ta hõbemedali. 2010. aastal mängis Aleksejev Hantõ-Mansiiskis peetud maleolümpial kuuendaks tulnud Venemaa võistkonna teisel laual. Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel on Aleksejev võitnud kaks medalit: kuldmedali (2007) ja hõbemedali (2009).  Jevgeni Aleksejev – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jevgeni Aleksejev FIDE andmebaasis
Vüqar Həşimov

Vüqar Həşimov (24. juulil 1986 Bakuu – 11. jaanuar 2014 Heidelberg) oli aserbaidžaani maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2002). Həşimov võitis 2001. aastal Kallithéas Euroopa noorte meistrivõistlustel U18-vanuseastmes pronksmedali ja 2002. aastal Bakuus Euroopa juunioride meistrivõistlustel hõbemedali. Suurmeistriks sai ta 16-aastaselt 2002. aastal. Kolm aastat varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta oli kolmekordne Aserbaidžaani malemeister (1995, 1996, 1998). 2012. aasta alguses oli ta FIDE reitingutabelis 10. kohal (Elo reiting 2761). Həşimov mängis Aserbaidžaani võistkonna koosseisus neljal maleolümpial (2002–2008). Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel võitis ta kuldmedali (2009), hõbemedali (2011) ja pronksmedali (2007).  Vüqar Həşimov – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Beitēni

Beitēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla idaosas. Beitēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,8 ning Riiast 133 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 7 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Ļūdiņi

Ļūdiņi (ka Ļūdīni) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla kaguosas. Ļūdiņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 5,6 ning Riiast 133,7 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Ļūdiņi muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Aastal 2007 oli külas 8 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. veebruar 2021. Vaadatud 29. novembril 2019. Vietvārdu datubāze
Andri Volokitin

Andri Oleksandrovõtš Volokitin (ukraina keeles Андрій Олександрович Волокітін; sündinud 18. juunil 1986 Lvivis) on ukraina maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2001). Volokitin sai suurmeistriks 15-aastaselt 2001. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on kahekordne Ukraina malemeister (2004, 2015). 2005. aastal võitis ta Bieli suurmeistrite turniiri. Volokitin mängis 2002. aastal Moskvas FIDE maailmameistrivõistlustel (128 osavõtjat), kus kaotas avaringis. Neljal korral on ta pääsenud mängima maailma karikaturniirile (2005, 2007, 2013, 2015), kus parimaks saavutuseks jäi 2005. aastal teise ringi jõudmine. Ta on võitnud Ukraina võistkonna koosseisus maleolümpiatel kolm medalit (kuldmedal 2004. aastal Hispaanias Calviàs, hõbemedal 2016. aastal Bakuus ja pronksmedal 2012. aastal İstanbulis) ning ühe medali Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel (pronksmedal Novi Sadis 2009. aastal). Volokitin on lõpetanud Ivan Franko nimelise Lvivi Rahvusülikooli. 2004 – Ukraina Vabariigi teeneline meistersportlane  Andri Volokitin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Andri Volokitin FIDE andmebaasis
Hans Tikkanen

Hans Christian Tikkanen (sündinud 6. veebruaril 1985 Karlstadis) on Rootsi maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2010). Tikkanen tuli 2002. aastal Rootsi juunioride malemeistriks. Suurmeistriks sai ta 25-aastaselt 2010. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on viiekordne Rootsi malemeister (2011–2013, 2017, 2018). Jaanuaris 2012 mängis Tikkanen Hollandis Wijk aan Zees Tata Steeli maleturniiril, kus tuli suurmeistrite C-grupi turniiril (9. kategooria turniir) Maksim Turovi järel teiseks. Tikkanen on mänginud Rootsi võistkonna koosseisus kolmel maleolümpial (2012, 2014, 2018) ja kolmedel Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel (2005, 2011, 2013).  Hans Tikkanen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Hans Tikkanen FIDE andmebaasis
Jevgeni Tomaševski

Jevgeni Jurjevitš Tomaševski (vene keeles Евгений Юрьевич Томашевский; sündinud 1. juulil 1987 Saratovis) on Venemaa maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2005). Tomaševski võitis 2004. aastal Irákleios noorte maailmameistrivõistlustel U18-vanuseastmes hõbemedali. Suurmeistriks sai ta 18-aastaselt 2005. aastal. Neli aastat varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. 2007. aastal sai ta Venemaa suurmeistri nimetuse. 2009. aastal tuli Tomaševski Budvas Euroopa meistriks. Venemaa malemeistriks on ta tulnud kahel korral (2015, 2019). Tomaševski on mänginud neljal maailma karikaturniiril (2007, 2009, 2011, 2013). 2007. aastal Hantõ-Mansiiskis kaotas ta kolmandas ringis Ruslan Ponomarjovile. 2009. aastal Hantõ-Mansiiskis võitis ta teises ringis eksmaailmameister Aleksandr Halifmani, kuid kaotas kolmandas ringis Alexei Shirovile. 2011. aastal Hantõ-Mansiiskis võitis ta teises ringis Dmitri Andreikinit, kuid kaotas kolmandas ringis Vüqar Həşimovile. Maailma karikal 2013. aastal Tromsøs võitis ta teises ringis Wesley Sod, kolmandas ringis Levon Aronjani, kaheksandikfinaalis Aleksandr Morozevitšit ja veerandfinaalis Gata Kamskyt, kuid poolfinaalis kaotas Andreikinile. Ta pääses mängima FIDE Grand Prix 2014–2015 sarja (16 osavõtjat). Võitis seal veebruaris 2015 Thbilisis peetud turniiri ja tuli sarja üldarvestuses neljandaks. Tomaševski on mänginud Venemaa võistkonna koosseisus kolmel maleolümpial (2010, 2012, 2016). Ta on võitnud kaks medalit: hõbemedali (2012) ja pronksmedali (2016). 2010. aastal Bursas võitis ta võistkondlikel maailmameistrivõistlustel kuldmedali. Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel on ta võitnud kolm medalit: kuldmedali (2015), hõbemedali (2009) ja pronksmedali (2013).  Jevgeni Tomaševski – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jevgeni Tomaševski FIDE andmebaasis
Mokšani rajoon

Mokšani rajoon on haldusüksus Venemaal Penza oblastis. Piirneb põhjas Mordvaga. Rajooni läbib Mokša jõgi. 2016. aastal oli rajoonis 26 861 elanikku. 45,4% rajooni elanikest elab rajoonikeskuses Mokšani alevis. Elanikest 92% on venelased ja 4,7% mordvalased. Rajoonis on 16 kohaliku omavalitsuse üksust ja 98 asulat. Põhiline tegevusala on põllumajandus. Q126684906 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. august 2016. Vaadatud 10. augustil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Mokšani rajooni koduleht
Baltaci

Baltaci (ka Baltiņi) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas. Baltaci jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 7 ning Riiast 128,2 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 8 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Baltiņi

Baltiņi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla lääneosas Tulija jõe kaldal. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Vietvārdu datubāze
Butlēri

Butlēri on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla kaguosas. Butlēri jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 2,1 ning Riiast 130,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 2 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Remeicēni

Remeicēni on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla kaguosas. Remeicēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,2 ning Riiast 132,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2001 oli külas 18 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Zēniņi

Zēniņi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla kaguosas. Zēniņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 3,2 ning Riiast 131,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Külas asub Zēniņi bussipeatus. Zēniņi muinaskalmed ehk Augstīši mägi ja Zēniņi keskaegne kalmistu ehk Vergi kalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all, Jaunmietiņi keskaegne kalmistu ehk Täringumägi ning Mietiņi keskaegne kalmistu aga kohaliku kaitse all. Aastal 2007 oli külas 12 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2020. Vaadatud 29. novembril 2019. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. oktoober 2021. Vaadatud 29. novembril 2019. Vietvārdu datubāze
Zeikari

Zeikari on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas. Zeikari jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 5,5 ning Riiast 123,9 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Külas asuv Žvirbuļi keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Aastal 2007 oli külas 25 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. mai 2021. Vaadatud 29. novembril 2019. Vietvārdu datubāze
Hiina uusaasta

Hiina uusaasta on püha, mis tähistab uue aasta algust Hiina traditsioonilise kalendri järgi. Hiina uusaasta esimene päev algab kuu loomisega 21. jaanuari ja 20. veebruari vahel. Traditsiooniliselt kestab tähistamine uusaasta esimese päeva eelnevast ööst kuni laternafestivalini, mida tähistatakse aasta 15. päeval. 2020. aastal tähistati Hiina uusaastat laupäeval, 25. jaanuaril, millega algas rotiaasta. Hiina uusaasta on oluline püha, mis on mõjutanud Hiina naaberriikide uusaasta kuu loomise tähistamist. Püha tähistatakse ka ülemaailmselt piirkondades, kus elab märkimisväärselt palju hiinlasi, nagu Singapur, Indoneesia, Malaisia, Myanmar, Tai, Kambodža, Filipiinid, Mauritius ja mitmed kohad Põhja-Ameerikas ning Euroopas. Hiina uusaasta on seotud mitmete müütide ja tavadega. Traditsiooniliselt on festival aeg, mil austatakse nii jumalaid kui esivanemaid. Hiina piirkondades traditsioonid varieeruvad. Uusaasta eelõhtul on tavaks perekondadel koos süüa iga-aastane õhtusöök. Traditsiooniliselt tehakse kodudes suurpuhastus, mis pidi ära ajama halva ja sisse laskma hea õnne. Tavaks on veel uste ja akende kaunistamine punaste paberkujukeste ja luuletustega, mille teemadeks on hea õnn, rõõm, rikkus ja pikk eluiga. Teisteks traditsioonideks on muu hulgas ilutulestikud ja raha andmine punases ümbrikus. Hiina põhja piirkondades on toitudest esiletõstetud pelmeenid (ingl dumpling), mida serveeritakse tihti esimese toiduna keskööl või aasta esimese päeva hommikul. "Chinese New Year 2020: Dates & Calendar". Travel China Guide. 26. august 2019. Vaadatud 29.11.2019. Justina Crabtree (16. veebruar 2018). "As the Lunar New Year celebrations begin, CNBC looks at Chinatowns across the world". CNBC. Vaadatud 29.11.2019. "Happy Chinese New Year! The year of the Dog has begun". USA Today. 16. veebruar 2018. Vaadatud 29.11.2019. "Chinese New Year 2019". History. 7. juuni 2019. Vaadatud 29.11.2019.