laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Iravere

Iravere (18. sajandi kaartidel ka Irrafer) on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 20 elanikku, kõik olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kodismaa

Kodismaa on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 32 elanikku, neist 31 (96,9%) olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Koimula

Koimula on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 38 elanikku, neist 37 (97,4%) olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Leedi (Jõgeva)

Leedi on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 64 elanikku, kõik olid eestlased. Küla läbib Kodismaa–Leedi–Reastvere tee. Leedi mõisa on esmamainitud 1408. aastal (Lede Gut) ja küla 1601. aastal (Leddes). Ajalooliselt kuuluski küla Leedi mõisale (saksa Ledis), jäädes Laiuse kihelkonda. 1866. aastal moodustati mõisa juurde iseseisva omavalitsusena Leedi vald, mis 1891. aastal liideti Laius-Tähkvere vallaga. 1977. aastal liideti Leedi külaga Kirivere, Mõisamaa ja Vaheküla küla. Leedi ja Kirivere muistsed külaasemed on tänapäeval arheoloogiamälestised. Arheoloogiamälestis on ka Leedi külas asuv muistne matmispaik. Leedi mõis Leedi vald Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kõpp, Juhan. Laiuse kihelkonna ajalugu. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1937. Kultuurimälestiste riiklik register - Asulakoht (9436), Asulakoht (9437), Kalmistu (9438)
Liikatku

Liikatku (18. sajandi kaartidel ka Liwkatko) on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lilastvere

Lilastvere on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 30 elanikku, neist 28 (93,3%) olid eestlased. Küla läbib Ulvi–Lilastvere–Torma tee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Näduvere

Näduvere on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. Küla läbib Ulvi–Lilastvere–Torma tee ja külas lõpeb Näduvere–Sadala tee. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas elanikke 31, neist eestlasi 29 (93,5%). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Louis Sachar

Louis Sachar (sündinud 20. märtsil 1954) on Ameerika Ühendriikide lastekirjanik. Louis Sachari 1998. aastal ilmunud raamat "Holes" (eesti keeles "Augud" (2006)) pälvis ilmumisaastal kaks mainekat kirjandusauhinda, Newbery medali ja National Book Awardi. Eesti keelde tõlkis raamatu Leelo Märjamaa. Eesti keeles on temalt veel ilmunud "Pahupidikooli isemoodi lood" (2008), "Pahupidikool kukub kokku" (2008) ja "Pahupidikooli tabab üllatus" (2009). Need raamatud tõlkis Leelo Märjamaa ning need ilmusid kirjastuses Draakon & Kuu. 1998 Newbery medal ("Holes") 1998 National Book Award ("Holes") 2006 Paabeli Torni auhind ("Augud", eestikeelne tõlge) Biograafia (inglise keeles)
Ookatku

Ookatku (18. sajand kaartidel ka Okatk) on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 35 elanikku, neist eestlasi 33 (94,3%). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Oti (Jõgeva)

Oti on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 16 elanikku, kõik eestlased. Küla läbib Tähkvere–Oti tee, mis läbib ka endise Aosilla küla ja jätkub Venevere–Kullissaare teena Lääne-Viru maakonna Vinni vallas. 1977. aastal liideti Oti külaga Aosilla, Kilbavere ja Metsaküla küla. Laekannu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eva Klaas. "Metsavedu muutis tee sõidukõlbmatuks". Virumaa Teataja, 21. november 2012 Laekvere valla metsateede loetelu[alaline kõdulink]. Laekvere vald
Rassiku

Rassiku on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 21 elanikku, kõik eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Reastvere

Reastvere on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 39 elanikku, neist 35 (89,7%) olid eestlased. Reastvere küla paikneb Leedi-Reastvere voorel, mis on Laiuse voore järel kõrguselt (126 m) teine Vooremaal. Voorelt avaneb kaunis vaade Emumäele. Reastvere küla oli asustatud juba muinasajal. Küla on esmamainitud 1408. aastal (Restfer). Haldusjaotuslikult kuulus küla Laiuse kihelkonda jäädes Reastvere mõisapiirkonda. Peale valdade loomist 1866. aastal, kuulus küla Reastvere valda, 1891. aastast alates Laius-Tähkvere valda ning 1939. aastast alates Sadala valda. 1977. aastal liideti Reastvere külaga Pedasi küla. Reastvere külas asub mitmeid kultuurimälestisi ning rahvapärimusega seotud paiku. Küla läbiva Simuna–Vaiatu tee ääres kuusikus on 8.–11. sajandist pärineva maalinna ase (Reastvere linnamägi). Teisel pool teed on põldude keskel muistne kalmistu, rahvasuus tuntud kui Kalmuorg. Kunagise mõisa lähedal põllul on lohukestega kultusekivi. Küla läbib Pedja jõgi, mille ääres metsas asub rahvapärimustega seotud ohvriallikas nn Kuldallikas. Arheoloogiamälestised on ka Reastvere ja Pedasi muistsed külaasemed. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kalmistu "Kalmuorg" kultuurimälestiste riiklikus registris 9443 Kultusekivi kultuurimälestiste riiklikus registris 9440 Asulakoht kultuurimälestiste riiklikus registris 9441 Asulakoht kultuurimälestiste riiklikus registris
Rääbise

Rääbise on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. Külas on sündinud keeleteadlane Paul Ariste. Küla on mainitud esimest korda 1408. aastal, mil Rääbise mõis anti rendile. Pärast Eesti iseseisvumist tegutses Rääbises ühispiimatalitus. Nõukogude ajal tegutses Rääbisel Kungla kolhoosi osakond. 1977. aastal liideti Rääbise külaga Aoveski. Kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini 2017. aastal kuulus küla Torma valda. 2000. aasta rahvaloendusel elas Rääbisel 109 elanikku, kellest 104 olid eestlased. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 65 elanikku, neist 60 (92,3%) eestlased. 2021. aasta rahvaloenduse järgi elas Rääbise külas 59 inimest, kellest 58 olid eestlased. Rääbise mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. "Statistika andmebaas". Eesti Statistikaamet. Info võetud kategooriatest: "Rahva ja eluruumide loendus 2000," "Rahva ja eluruumide loendus 2011" ning "Rahva ja eluruumide loendus 2021". Vaadatud 23.01.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Käosaar, Vaike (17.07.2008). "Rääbise küla tähistab 600. aastapäeva". Vooremaa. Lk 5. "Postikorraldus Tormas". Postimees. 15.08.1925. Lk 5. Lukas, Jaan (27.07.2013). "Rääbise kauplus paneb sügisel uksed lõplikult kinni". Vooremaa. Lk 1. Valdek Pall: artikkel "Rääbise" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Sätsuvere

Sätsuvere (18. sajandi kaartidel ka Sessower) on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 20 elanikku, kõik eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Adolf Schmal

Felix Adolf Schmal [aadolf šmaal] (18. august 1872 – 28. august 1919) oli juudi rahvusest Austria jalgrattasportlane ja vehkleja, kes võitis 1896. aasta suveolümpiamängudel ühe esikoha ja kaks kolmandat kohta. Klubi: Academischer Technischer R.V. Wien. 1894 võitis Schmal 1500 km pikkuse velotuuri Pariis–Viin–Graz. Sellegipoolest oli ta enne olümpiat tuntum vehklejana. Ateena olümpiamängudel osales Schmal 8. aprillil 100 km trekisõidus, mille ta katkestas. 9. aprillil toimunud espadronivõistlust juhtis ta kahe võiduga, kui sisenes Kreeka kuninglik perekond. Korraldajad käskisid võistlust otsast alustada, et kuningas näeks kogu turniiri. Schmal kaotas mõlemale võistlejale, keda ta enne oli võitnud, ning jäi neljandaks ühe võiduga neljast. 11. aprillil tuli ta trekisprindis kolmandaks ajaga 26,0 (jagas teist kohta Stamatios Nikolopoulosega, kuid kaotas talle kordussõidu 26,6:25,4) ja 10 000 m trekisõidus samuti kolmandaks. 13. aprillil peeti võistlus 12 tunni trekisõidus. Pärast teiste võistlejate katkestamist jäid trekile ainult Schmal ja inglane Frank Keeping. Nad olid kurnatud ja näljased ning jalad olid neil paistes. Keepingil olid ka käed paistes. Nad ei olnud kell 5 hommikul alanud võistluse jooksul midagi söönud ning olid joonud ainult mõned lonksud. Nad olid eritistega määrdunud ja väsimusest poolhullud. Kui nad teineteisest möödusid, oli kuulda nuttu. Schmal tuli olümpiavõitjaks, olles läbinud 295 km ja 300 m (886 tiiru). Keeping oli ainult 1 ringi võrra taga. Schmal paistis välja ka autovõidusõitja ja suusatajana. Elukutselt oli ta ajakirjanik varjunimega Filius, üks Austria parimaid spordiajakirjanikke. Ta tegi kaastööd nii Illustrierte Allgemeine Radfahrerzeitungile kui ka saksa, inglise ja prantsuse spordilehtedele. Tema poeg Adolf Schmal juunior võistles 1912. aasta suveolümpiamängudel Stockholmis laskmises ning jäi duellipüstoliharjutuses 20.-ks ning vabapüstoliharjutuses 39.-ks. Jalgrattasport 1896. aasta suveolümpiamängudel Vehklemine 1896. aasta suveolümpiamängudel
Tealama

Tealama on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 15 elanikku, kõik eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tuimõisa

Tuimõisa on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. Küla läbib Sadala–Tuimõisa–Reastvere tee. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 42 elanikku, kõik eestlased. Tuimõisa külas asub Luusika soo. Luusika soos Kukesaarel asub Kalevipoja luisk – looduskaitse all olev rändrahn. Kukesaar on kasutusel olnud pelgupaigana ning on nüüdisajal arheoloogiamälestis. Arheoloogiamälestised on ka Tuimõisa küla ase ning küla juures asuv muistne matmispaik. Küla on nime saanud Tuve (ka Taube) suguvõsa järgi, kellele kuulunud mõisa nimetati Tuvemõisaks (Tuvengudt või ka Taubenhoff). 1599. aastal kuulus mõis (moize Taub) koos Pedasi, Liuryki, Augi ja Emutferi külaga Jan Radzyminskile. 1624. aastal kuulusid mõisale Kadaka, Kirivere, Anguse, Imukvere, Pedasi ja Luusika küla. Hiljem kuulus Tuimõisa küla Laius-Tähkvere mõisale ning jäi Laiuse kihelkonda. 1977. aastal liideti Tuimõisa külaga Kaasiku ja Nukelise küla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. Laius-Tähkvere mõis Jõgeva vald Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kõpp, Juhan. Laiuse kihelkonna ajalugu. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1937. Kultuurimälestiste riiklik register - Asulakoht (9451), Kalmistu (9452), Pelgupaik "Kukesaar" (9453) Kalevipoja luisust
Tõikvere

Tõikvere on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 121 elanikku, neist eestlasi 116 (95,9%). Küla kuulus Torma kihelkonna koosseisu. Külas oli mõis (Toikfer) Tõikvere külakoolis sai algõpetuse keeleteadlane Paul Ariste. Kungla Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Keel, mida me harime." Koostanud Mart Mäger. Tallinn: Valgus, 1976. lk. 174.
Tähkvere

Tähkvere on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 59 elanikku, neist eestlasi 56 (94,9%). Tähkvere mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vaiatu (Jõgeva)

Vaiatu (18. sajandi kaartidel ka Wajato) on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas Jõgeva–Mustvee maantee ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 175 elanikku, neist eestlasi 169 (96,6%). Küla juures oli Vaiatu mõis (Somel). Küla läbib Kullavere jõgi. Jõel asub Vaiatu paisjärv. Paisjärv küla territooriumil Looduskaitsealune Vaiatu lehis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vanamõisa (Jõgeva)

Vanamõisa on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. See jääb Tormast lõunasse. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 68 elanikku, neist 67 (98,5%) olid eestlased. Külas asuvad Torma kirik ja Torma kalmistu. Seal paikneb ka Torma Vabadussõja mälestussammas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Võidivere

Võidivere on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas elanikke 23, kõik eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Võtikvere

Võtikvere on küla Jõgeva maakonna Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. 1977. aastal liideti Võtikvere külaga Ersiku ja Kolgametsa. Küla läbib Rakvere–Luige maantee, mis lõpeb külast lõunas Jõgeva–Mustvee maanteel. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas elanikke 92, neist eestlasi 89 (96,7%). Küla juures oli Võtikvere mõis (Wottigfer). Võtikvere looduskaitseala Torma prügila Võtikvere raamatuküla Jürissaare talumuuseum Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Peeter Päll: artikkel "Ersiku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Valdek Pall: artikkel "Võtikvere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. FOTO | Pikselöök süütas puu, mis kukkus seejärel keldri katusele Delfi, 12. juuni 2020
Ristna tuletorn

Ristna tuletorn on tuletorn Hiiumaal Kõpu poolsaare läänetipus Põhja-Ristna neeme lähedal. Tuletorni varasem nimi oli Dagerort. Tuletorni detailid valmistati Gustave Eiffeli tehases. Tuletorni tellis Tsaari-Venemaa valitsus eesmärgiga tagada mereohutust. Tuletorni metallkonstruktsiooni detailid valmistati 1874. aastal Pariisis Gustave Eiffeli tehases, need transporditi Hiiumaale ja pandi seal kokku. Tuletorn koosneb kahest kontsentrilisest raudsilindrist, mille vahel on keerdtrepp. I maailmasõja ajal 1915. aastal sai tuletorn kahjustada ja viis aastat hiljem, 1920. aastal, kaeti torn kuni teenindusruumini betoonkattega. Seetõttu on Ristna tuletorn tänapäeval nähtav raudbetoontornina. Ristna tuletorn on 29,5 meetri kõrgune ja tema tuli kõrgub üle merepinna 37 meetrit. Tuletorni tuli on nähtav 31,5 km kaugusele. 1994. aastal paigaldati tuletorni juurde Soome Mereadministratsiooni kaasabil satelliitnavigatsiooni tugijaam (satelliitmajakas). Sissepääs tuletorni Keerdtrepp Trepp vaatluskambrist avatud platvormile Tuletorni latern Tuletorn aastal 1879 Laos, Indrek. Ristna tuletorni uurimistöö. ristnaeiffel.ee Maripuu, Victoria. Legend leidis kinnitust: Hiiumaa Ristna tuletorn pärineb Pariisist Eiffeli ateljeest. ERR, 4. mai 2021.  Ristna tuletorn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ristna tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus Ristna tuletorn kultuurimälestiste riiklikus registris Indrek Laosi uurimistöö, www.ristnaeiffel.ee Legend leidis kinnitust: Hiiumaa Ristna tuletorn pärineb Pariisist Eiffeli ateljeest
Torma

Torma on alevik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Torma valla halduskeskus. 2000. aastal oli Tormas 544 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 396, neist eestlasi 380 (96,0%). Seal asub Torma vallamuuseum. Asulas tegutsevad põhikool ja raamatukogu. Torma kirik ja kalmistu jäävad Vanamõisa küla territooriumile. Torma raamatukogu Torma Põhikool Torma järv Torma mõisa kupjamaja Torma pasunakoor Torma Stahhaanovlane Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sadala

Sadala on alevik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Torma valda. 2000. aastal oli Sadalas 312 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 293, neist eestlasi 275 (93,9%). Nõukogude okupatsiooni ajal tegutses alevikus Sadala kolhoos. Sadalas asuvad Sadala rahvamaja, Sadala raamatukogu, Sadala Külade Teater ja Sadala Külade Selts. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Jaan Lukas (24. juuni 2014). "Igor Ellisson on motokultuuri edendades viinud maailmakaardile ka Sadala". Delfi. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuli 2014. Vaadatud 25. juunil 2014. Jaan Lukas (28. aprill 2014). "David Vseviov räägib Sadalas tšehhovlikust Venemaast". Delfi. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. september 2014. Vaadatud 25. juunil 2014.
Vanamõisa (Tõrva)

Vanamõisa on küla Valga maakonnas Tõrva vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Põdrala valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kungi

Kungi on küla Valga maakonnas Tõrva vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Põdrala valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile. Kungi kaguosa tuntakse Koosi nime all, mis oli 1930. aastatel omaette küla. 1977. aastal liideti Kungi külaga Sälgu küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marge Kuslap: artikkel "Sälgu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Leebiku

Leebiku on küla Valga maakonnas Tõrva vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Põdrala valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb Tõrva valla territooriumile. Leebiku mõisat (algselt arvatavasti Haavakatkut) on esimest korda mainitud 1531. aastal (Abenkat). Nüüdse nime on mõis saanud Klebecki mõisnikusuguvõsa järgi. Piki Õhne jõe järsku kallast kulgeb Leebiku park, kus äratavad tähelepanu hõbepappel, valge mänd, vene ja euroopa lehis. Leebikus Maardina talus sündis luuletaja ja ühiskonnategelane Henrik Visnapuu. 2013. aasta rahvaloenduse järgi elas Leebikus 116 inimest. Leebiku külas tegutsevad ettevõtted OÜ Ati (puidutöötlemine), OÜ Topster (põllumajandusettevõte) ning Tõrva Tarbijate Ühistu Leebiku kauplus, kus müüakse toidu- ja esmatarbekaupu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ohutis

Ohutis on kas lausutud või üles tähendatud ning viimasel juhul võib see olla sõnade või sümbolite kujul kurjade jõudude eest kaitsev loitsutaoline asi. Esemed, mis igapäevases elus kipuvad ohutisega segi minema: talisman amulett
Aasumetsa

Aasumetsa on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas. Aasumetsa asub Loobu jõe paremkaldal Tallinna-Narva maanteest põhjas Harjumaa ja Lääne-Virumaa piiril. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda. Külanimi tuleb hajatalu nimest, mis oli olemas juba 1812, aga mida esimest korda kirjalikult nimetati 1844 kujul Aso. Küla asus Kadrina kihelkonnas ja kuulus Palmse mõisale. Talunimi lähtub sõnast "aasu", mis tähendab jõe- või ojakääru, samuti sealset heinamaad. Kohanimi Aaso oli ühel 19. sajandi lõpu kaardil ja võis juba märkida küla. Algselt oli see saunikute ja metsatööliste küla. Ametlikult nimetati Aasumetsat külana alles 1970. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2018. Eesti kohanimeraamat, lk. 34
Adaka

Adaka on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2018.
Leo II

Leo II nimelisi valitsejaid oli mitu: Ida-Rooma keiser Leo II paavst Leo II Leo II nime on kasutatud ka Armeenia kuninga Levon II kohta. Leo I Leo III Leo IV Leo V Leo VI
Andi

Andi on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2018.
Sandra Oh

Sandra Oh (sündinud 20. juulil 1971 Nepeanis Ontarios) on Emmy auhinnale nomineeritud ja Kuldgloobusega pärjatud Kanada filminäitleja. Tema tuntuimaks telerolliks on Dr. Cristina Yangi osatäitmine USA draamasarjas "Grey anatoomia". Lisaks on ta mänginud filmides "Under the Tuscan Sun" ("Toscana päikese all") ja "Sideways" ("Külili". 1994 "Double Happiness" - Jade Li 1997 "Bean" - Bernice Schimmel 1998 "Last Night" - Sandra 1998 "The Red Violin" - Madame Ming 2000 "Tantsides Blue Iguanas" (Dancing at the Blue Iguana) - Jasmine 2001 "The Princess Diaries" - Gupta 2002 "Big Fat Liar" ("Suur paks valevorst") - Mrs. Phyllis Caldwell 2002 "Long Life, Happiness & Prosperity" - Kim Ho Lum 2003 "Under the Tuscan Sun" ("Toscana päikese all") - Patti 2003 "Rick" - Michelle 2004 "Sideways" ("Külili") - Stephanie 2004 "Mulan II" - Ting Ting 2005 "Hard Candy" ("Karm tüdruk") - Judy Tokuda 2005 "Cake" - Lulu 2005 "3 Needles" - Mary 2006 "The Night Listener" - Anna Ametlik koduleht Biograafia ABC kodulehel Sandra Oh andmekogus IMDb (inglise)
Giuseppe Garibaldi

Giuseppe Maria Garibaldi (4. juuli 1807 Nice – 2. juuni 1882 Caprera) oli Itaalia rahvuskangelane, kindral. Ta juhtis revolutsioonilist rahvuslikku vabadusliikumist, mille eesmärk oli Itaalia ühendamine. 9. veebruaril 1849 kuulutati tema ettepanekul küll välja Rooma vabariik, kuid Itaalia ühinemist see kaasa ei toonud. Itaalia ajalugu