laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Valge laev

Valge laev oli 1860. aasta paiku Tallinna lähistel Juhan Leinbergi ehk Prohvet Maltsveti ümber kogunenud sekti uskumustes laev, mis pidi tulema ja viima usklikud paremale maale. Soterioloogilise legendi taustaks olid eestlaste seas 19. sajandi vältel levinud väljarändamine ning sellega seotud uskumused "tsaari antavast" maast Venemaal, peamiselt Siberis, kuid ka Kaukaasias, Krimmis jms. Riho Saardi järgi mainivad varasemad allikad maltsvetlaste uskumist ime läbi Jeruusalemma jõudmisest või pilve ootamisest, mis neid ära viiks. Ning valge laeva ootamise jutt on tekkinud hiljem kuulujuttude segunemisel. Maltsvetlaste valge laeva ootamise jutt hakkas ajakirjanduses levima 1861. aasta juunist ning selle kinnistas Eduard Vilde oma romaaniga "Prohvet Maltsvet". Maltsvetlastest saati on valge laev muutunud eesti kultuuris tugevaks kujundiks, tähistades oodatavat ja loodetavat pääsemist, mis võib ka tulemata jääda. Ajaloolisi paralleele on nähtud nii Teise maailmasõja aegse massilise põgenemisega üle Läänemere (peamiselt Rootsi) kui ka Nõukogude aja alguses katkenud sidemete taastamise järel esimesena Eesti ja Soome vahet kurseerinud reisilaevaga Georg Ots. Valge laeva ainetel on sündinud rida lavateoseid: 1988. aastal ilmus Osvald Toominga raamat "Musta Mandri kasupoeg. Rahva sõda ehk Valge laev". Kriitik Aivar Kull kirjutas 1998. aastal Hellar Grabbi raamatu "Vabal häälel" arvustuse "Meie kriitika valge laev". Eestis elanud rootslase, Teise maailmasõja aastail eestirootslaste evakueerimist korraldanud Carl Mothanderi mälestusteraamat "Rootsi kuninga valge laev", mis ilmus eesti keeles 2011. aastal Anu Saluääre tõlkes. 1931 Jaan Metua näidend "Valge laev" neljas vaatuses 1905. aasta sündmustest 1970 täispikk mängufilm "Valge laev" (režissöör Kalju Komissarov, operaator Jüri Garšnek, näitlejad Enn Kraam, Katrin Kumpan, Kalju Komissarov, Ago Roo, Tõnu Tepandi, Tõnu Mikiver, Einari Koppel, Gunnar Kilgas, Aarne Üksküla, Mikk Mikiver) 2004 Anne Türnpu näidend "Valge laev ja taevakäijad" (etendatud Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli XXI lennu diplomilavastusena Albu mõisas) 2011 Viktor Siilatsi muusikal "Valge laev" eestlaste väljarändest Krimmi 19. sajandi teisel poolel ansambli Ultima Thule laul "Valge laev" Peep Ilmeti sõnadele Samanimeline on 8. lugu Violina 2010. aasta debüütalbumilt "Maagiline" (muusika ja sõnad Mihkel Mattisen, esitaja Jassi Zahharov) Riho Saard. "Vilde kui maltsvetluse konstrueerija". Keel ja Kirjandus 2015 nr 3
Juan Luis Marén

Juan Luis Marén Delís (sündinud 20. märtsil 1971 Santiago de Cubas) on Kuuba endine Kreeka-Rooma maadleja. Marén Delís hakkas maadlemist treenima 1985. aastal. Ta on võistelnud neljadel olümpiamängudel, lisaks on ta neljakordne Panameerika mängude võitja. Juan Luis Marén veebisaidil Olympedia (inglise)
Naglfar

Naglfar või Naglfari (vanapõhja keeles "küünelaev") Põhjala mütoloogias surnute küüntest valmistatud laev. Ennustuste kohaselt sõidab Naglfar maailmalõpu katastroofi Ragnaröki ajal Vígríðrisse, kandes põrguvägesid, mis Loki või Hrymi juhtimisel jumalate vastu lahingusse sõuavad, seepärast oli kombeks surnutel küüned ära lõigata. Naglfari on nimetatud nii 13. sajandil vanemate allikate alusel koostatud "Vanemas Eddas" kui ka samal sajandil Snorri Sturlusoni kirjutatud "Nooremas Eddas". Laeva on seostatud indoeuroopa kultuurides laialt levinud juukse- ja küünetavadega, mis pärinevad tõenäoliselt protoindoeuroopa traditsioonist. Arvatakse, et Naglfari on kujutatud Tullstorpi ruunikivil Rootsis Skånes. Küüntest laeva pärimust on tuntud Eestiski, sellega pidavat saama sõita nii meres kui ka kuival maal. Küüntest kübar
Bush

Bush on sõna, mis tähendab inglise keeles põõsast. Bush on 1992 moodustatud inglise rokkbänd. Bush on mitme inimese perekonnanimi. George H.W. Bush (sündinud 1924) oli 1989–1993 USA president. George W. Bush (sündinud 1946) oli 2001–09 USA president. Grand Bush (sündinud 1955) on USA näitleja. John Bush (sündinud 1963) on USA laulja. Kate Bush (sündinud 1958) on inglise laulja. Laura Bush (sündinud 1946) on George W. Bushi naine, endine USA esimene leedi. McKeeva Bush (sündinud 1955) on Kaimanisaarte esimene peaminister. Sophia Bush (sündinud 1982) on USA näitleja. Vannevar Bush (1890–1974) oli USA infotehnoloog. "Bush", Snoop Doggi album, 2015 Bush House on maja, kus asub Suurbritannia luureteenistus Secret Intelligence Service. USS George H. W. Bush (CVN-77) on USA lennukikandja. Sarah Bush Lincoln oli Abraham Lincolni võõrasema.
Kagitumba

Kagitumba on küla Rwandas Idaprovintsis Uganda piiri ääres. Küla asub Kagera jõe kaldal. Kagitumba asub umbes 1300 meetri kõrgusel merepinnast. Kayonzast Kagitumbasse viiv maantee kuulub riigi suuremate teede hulka. Kagitumbast vahetult loodes asub Rwanda põhjapoolseim punkt.
Rwanda Nziza

"Rwanda Nziza" ('ilus Rwanda') on Rwanda riigihümn alates 1. jaanuarist 2001. Hümni muusika autor on Jean-Bosco Hashakaimana ja sõnade autor Faustin Murigo. Eelmine hümn "Rwanda Rwacu" oli kasutusel aastatel 1962–2001. Rwanda gets new flag, national anthem and coat of arms "National Symbols". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuni 2013. Vaadatud 5. märtsil 2012. Lyrics of Rwanda Nziza (Wikisources) Rwanda Rwanda Nziza - Audio of the national anthem of Rwanda, with information and lyrics
Idaprovints (Rwanda)

Idaprovints (ruanda keeles Intara y'Iburasirazuba) on 1. järgu haldusüksus Rwandas. Idaprovints moodustati 2006. aastal, kui haldusreformi käigus ühendati Kibungo ja Umutara provints, suurem osa Kigali maaprovintsist ja osa Byumba provintsist. Provints piirneb põhjas Uganda, idas Tansaania ja lõunas Burundiga. Idaprovintsi pindala on 9813 km². Ta on Rwanda viiest provintsist suurim. Aastal 2009 elas Idaprovintsis 2 141 174 inimest. Provintsi halduskeskus on Rwamagana. Teised suuremad asulad on Umutara ja Kibungo. Inimeste põhiline tegevusala on põllumajandus, mida pärsivad kuivaperioodid, põhjaosas ka mulla erosioon. Maapind tõuseb põhja suunas. Piiri Tansaaniaga moodustab Kagera jõgi. Idapiiri ääres on hulk järvi, sealhulgas Ihema, Cyambwe, Nasho, Hago, Rwanyakizinga. Lõunaosas on Mugesera, lõunapiiril Rweru järv ja Lõuna-Cyohoha järv, keskosas Muhazi. Provintsi alal asub Akagera rahvuspark. Provints jaguneb seitsmeks ringkonnaks: Bugesera ringkond Gatsibo ringkond Kayonza ringkond Kirehe ringkond Ngoma ringkond Nyagatare ringkond Rwamagana ringkond National Institute of Statistics of Rwanda
Lõunaprovints (Rwanda)

Lõunaprovints (ruanda keeles Intara y'Amajyepfo) on 1. järgu haldusüksus Rwandas. Lõunaprovints moodustati 2006. aastal, kui haldusreformi käigus ühendati Gikongoro, Gitarama ja Butare provints. Provints piirneb lõunas Burundiga. Lõunaprovintsi pindala on 6118 km². Aastal 2007 elas provintsis 2 266 124 inimest. Provintsi halduskeskus on Nyanza. Teised suuremad asulad on Butare, Gikongoro ja Ruhango. Inimeste põhiline tegevusala on põllumajandus, eelkõige karjakasvatus. Kasvatatakse kohvipuud ja teepõõsaid, mille saadusi kohalikud väikeettevõtted töötlevad. Lõunast põhja voolab Mwogo jõgi. Provintsi alal asub osa Nyungwe rahvuspargist. Provints jaguneb kaheksaks ringkonnaks: Gisagara ringkond Huye ringkond Kamonyi ringkond Muhanga ringkond Nyamagabe ringkond Nyanza ringkond Nyaruguru ringkond Ruhango ringkond Koduleht
Lääneprovints (Rwanda)

Lääneprovints (ruanda keeles Intara y'Iburengerazuba) on 1. järgu haldusüksus Rwandas. Lääneprovints moodustati 2006. aastal, kui haldusreformi käigus ühendati Cyangugu, Gisenyi, Kibuye ja väike osa Ruhengeri provintsist. Provints piirneb läänes Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Kivu järvega ning lõunas Burundiga. Lääneprovintsi pindala on 5882 km². Provintsis elab umbes kaks miljonit inimest. Provintsi halduskeskus on Kibuye. Teised suuremad asulad on Gisenyi ja Cyangugu. Inimeste põhiline tegevusala on põllumajandus. Kasvatatakse kohvipuud ja teepõõsaid. Piirkonnas on kaks teevabrikut ja tsemenditehas. Cyangugus Rusizi jõel on hüdroelektrijaam. Peetakse piiriäärset kaubavahetust Kongo Demokraatliku Vabariigiga. Provintsi alal asub suurem osa Nyungwe rahvuspargist ja Mukura metsakaitseala. Kogu ala on mägine, põhjaosas on Virunga mäed. Provints jaguneb seitsmeks ringkonnaks: Karongi ringkond Ngororero ringkond Nyabihu ringkond Nyamasheke ringkond Rubavu ringkond Rusizi ringkond Rutsiro ringkond Koduleht
Põhjaprovints (Rwanda)

Põhjaprovints (ruanda keeles Intara y'Amajyaruguru) on 1. järgu haldusüksus Rwandas. Põhjaprovints moodustati 2006. aastal, kui haldusreformi käigus ühendati suurem osa Ruhengeri ja Byumba provintsist ning Kigali maaprovintsi põhjaosa. Provints piirneb põhjas Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Ugandaga. Põhjaprovintsi pindala on 3293 km². Provintsis elas 2009. aastal 1 650 704 inimest. Provintsi halduskeskus on Byumba. Teine suurem asula on Ruhengeri. Inimeste põhiline tegevusala on põllumajandus. Kaevandatakse volframiiti, kolumbiit-tantaliiti, kassiteriiti ja ehitusmaterjalide tooraineid. Elektrit toodavad hüdroelektrijaamad Mukungwas ja Ntarukas. Lääneosa on kõrgem. Läänepiiri ääres kõrguvates Virunga mägedes on Rwanda kõrgeim tipp Karisimbi mägi (4519 m). Provintsi alal asub osa Vulkaanide rahvuspargist. Provints jaguneb viieks ringkonnaks: Burera ringkond Gakenke ringkond Gicumbi ringkond Musanze ringkond Rulindo ringkond Koduleht
Moonwalk

Moonwalk on Michael Jacksoni loodud tantsutehnika.
Jon Rønningen

Jon Rønningen (sündinud 28. novembril 1961 Oslos) on norra Kreeka-Rooma maadleja. Rønningen on võistelnud olümpiamängudel neli korda. 1988. aastal valiti ta Norra parimaks sportlaseks. Ta oli aastatel 2000–2002 Norra juunioride maadluskoondise treener. 2009. aastast kuulub ta Fila Hall of Fame'i. Tema vend Lars Rønningen on kahekordne Euroopa meister ning on võitnud MM-il hõbe- ja pronksmedali maadluses. Jon Rønningen veebisaidil Olympedia (inglise)
Rutu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Rutu tänav on tänav Tallinna vanalinnas Toompeal. See algab Piiskopi tänavalt ning lõpeb Toom-Kooli tänaval. Tänava pikkus on umbes 70 meetrit. Tänava vanemad nimed on olnud Ruttu tänav, Eilstraße, Eilgasse, Спѣшный пер.
Ruanda keel

Ruanda keel (ruanda keeles ikinyarwanda) on bantu keelte hulka kuuluv keel. Ruanda keel on üks Rwanda ametlikest keeltest prantsuse ja inglise keele kõrval. Ruanda keelt kõneleb umbes 12 miljonit inimest Rwandas, Ugandas ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Ruanda keel sarnaneb väga rundi keelega. Ethnologue: Languages of the World Ruanda-inglise-ruanda sõnastik
Võit

Võit on vastase või vastaste vastupanu murdmine, alistamine, näiteks sõjas, võitluses, spordis, võistluses, konkurentsis.
Rwamagana

Rwamagana on linn Rwandas, Idaprovintsi ja Rwamagana ringkonna halduskeskus. Linna geograafilised koordinaadid on 1° 57′ S, 30° 26′ E. Rwamagana asub peamise pealinna Kigalit Tansaaniaga ühendava maantee ääres. 2002. aastal elas linnas 47 203 inimest.
Võit (täpsustus)

Võit on vastase vastupanu murdmine, alistamine. Võit on suur saavutus, edu või õnnestumine. Võit on raha, ese vm, mis võidetakse lotomängus. Võit on kasu, sääst, kokkuhoid. Võit oli Varstu ajaleht. Sovhoos "Võit" Võru rajoonis Võit (kolhoos) Viljandi rajoonis Pyrrhose võit Win-win Victoria Pobeda Sotsialismi Võit, Vändra Stalinlik Võit, Jõgeva Tehnika Võit, Pärnu-Jaagupi Kolhoosi Võit, Rõuge Ühistöö Võit, Põltsamaa
Deprotoneerimine

Deprotoneerimine on vesinikiooni ehk prootoni eemaldamine (äravõtmine) molekulist või ioonist. Aine deprotoneerub teise aine toimel, kui viimane on tugevamate aluseliste omadustega, s.t. on võimeline prootonit vastu võtma ehk protoneeruma. Aine deprotoneerumise võimet näitab pKa (see on logaritmiline happe dissotsiatsiooni konstant) väärtus. Deprotoneerivate agentidena kasutatakse tihti hüdroksiide (näiteks NaOH). Väga vähe happelise prootoni eemaldamiseks kasutatakse hüdriide, mis on tugeva deprotoneeriva võimega (näiteks NaH). Karbokatioon kui positiivse laenguga ebastabiilne intermediaat omab kalduvust anda ära prooton H+ ja moodustub hoopis stabiilsem neutraalne alkeeni molekul. Selleks on vajalik süsteemis piisavas kontsentratsioonis piisavalt aluselise (nukleofiil]]se) komponendi kui prootoni vastuvõtja olemasolu. Paljudes karbokatioonsetes protsessides esineb β-deprotoneerumine nukleofiili osalusel. Teada-tuntud on SN1 ja E1 reaktsioonide konkurents. β-Deprotoneerumine on sisemiselt omane just tertsiaarsetele karbokatioonidele RR’R”C+. Liitumisreaktsioonide korral lisandub eelnimetatud soodustavatele faktoritele veel kvaternaarse süsinikuaatomi tekke raskendatus, eriti kui liitumisproduktis tekiks kõrvu kaks suure hargnemisega tsentrit. Me3C+ + Nu → Me3CNu+ + H2C=CMe2 + HNu+ (Nu on süsteemis esinev nukleofiil, näit ROH, Cl-, nukleofiilne alkeen jm) Deprotoneerumine esineb kõrvalreaktsioonina paljudes katioonsetes protsessides. Märkimisväärset tähtsust omab tertsiaarsete karbokatioonide oluline kalduvus deprotoneerumisele isoalkeenidele liitumise reaktsioonides. Trialküülasendatud eteenidest RCH=CR’R” (isoalkeenid) ei ole võimalik happelisel katalüüsil saada kõrgpolümeere, sest ahela katkestab kasvavast kabokatioonist prootoni ülekanne monomeeri alustades nii uut ahelat. Ka ei saa isoalkeenide ioonsel kloorimisel (madal temperatuur, gaasiline Cl2) normaalseid AdE adukte (dikloriide), vaid saadakse allüülsed kloriidid (nimetatakse allüülne kloorimine). Ioonse kloorimise reaktsiooni võib vaadelda kui vastava karbokatiooni deprotoneerumisele kalduvuse indikaatorit: tetrametüületüleen (99%), isobuteen (87%), trimetüületüleen (85%), metallüülkloriid (80%), isopreen (50%), stüreen (46%), tsüklohekseen (20%), 1- või 2-buteen (3%). Protoneerimine Ahela ülekanne
Piirkiht

Piirkiht (inglise boundary layer) on õhuke vedeliku- või gaasikiht voolavas vedelikus või gaasis oleva jäiga keha pinna juures. Piirkihis on sisehõõrdejõud suurusjärgult võrdsed rõhu ja inertsijõududega. Piirkihi paksuse on pöördvõrdeline ruutjuurega Reynoldsi arvust. Piirkihi sees võib vedeliku või gaasi voolamine olla laminaarne või turbulentne. Vabapind Eesti õigekeelsussõnaraamat, 2006. [1] EE 8. köide, 1995.
Nyanza

Nyanza on linn Rwandas, Lõunaprovintsi ja Nyanza ringkonna halduskeskus. Nyanzas asub Rwesero kunstimuuseum. Nyanza oli enne monarhia kaotamist viimane kuninga residents. 2002. aastal elas omavalitsusüksuses, mille keskuseks linn on, 55 699 inimest, 2005. aastal 56 679 inimest.
27. Preisi Kuninglik Jäägripataljon

27. Preisi Kuninglik Jäägripataljon (soome keeles Kuninkaallinen preussilainen jääkäripataljoona 27, saksa keeles Königlich Preussisches Jägerbataillon Nr. 27) oli 1916. aastal Preisimaa kuningriigi sõjavägede koosseisus soome vabatahtlikest moodustatud sõjaväeosa. Jäägripataljon koosnes Soome vabatahtlikest, kes olid salaja Rootsi kaudu Saksamaale läinud ja Saksamaal sõjaliselt välja koolitatud. Vabatahtlikud sõitsid välispassiga Rootsi kaudu Saksamaale õppelaagrisse, mis asus Hamburgist põhja pole Holsteinis Lockstedtis. 189 mehest olid 145 keskkooli lõpetanud ja 34 ka ülikooli. 60% vabatahtlike emakeel oli rootsi. Algul ei käsitatud neid sõduritena, vaid Saksa riigi külalistena, tsiviilisikutena. Nad kandsid Saksa skautide vormi ja neid kutsuti pioneerideks – rajaleidjateks (Pfadfinder). Hiljem riietati nad Saksa jalaväevormi ja neid kutsuti musketärideks. Esmalt oli väljaõppeaeg määratud neljale nädalale, kuid seda pikendati korduvalt. Programm oli otstarbekas ja tõhus ning vastas Soome hilisemale reservohvitseride väljaõppele. Kursuste juhiks ja Soome vabatahtlike komandöriks oli algusest peale kuni 1917. aasta alguseni major Maximilian Bayer. Augustis 1915 nimetati kursus ümber jäägripataljoniks, mida pidi suurendatama 200 meheni. 1916. aasta maiks oli Saksamaale läinud lisaks juba sealsetele veel 1510 meest. Kuid nende hulgas oli ka tervise poolest sobimatuid. Alles jäänud 1890 mehest osales hiljem Soome Vabadussõjas 1261 jäägrit. Augustis-septembris 1915 oli Soome vabatahtlike õiguslik seisund muutunud. Nad muudeti Saksa armee sõduriteks, kuid vandetõotuse andmist ei nõutud. Neid kohustati Saksamaal teenima igal pool ja kõigest jõust. Vene ja Soome kindralkubermangu seaduste järgi oli see reeturlik tegevus. Septembrist 1915 kuni maini 1916 kasutati Soome vabatahtlike väeosade kohta nimetust Ausbildungsgruppe Lockstedt. Eesmärgiks oli koolitada Soome tulevase armee võimalikult rohkematele väeliikidele põhi- ja juhtivjõudusid. Algul oli selles koolis kaks laskurkompaniid, kuulipildujakompanii ja pioneerikompanii. Meeste arvu kasvades lisandusid hiljem veel kaks laskurkompaniid ja välisuurtükiväerühm. Koolitati saksa ohvitseridele ja allohvitseridele abiks ka soomlasi. Viimaste jaoks kehtestati koguni oma auastmestik: Hauptzugführer, Oberzugführer, Zugführer, Gruppenführer (rühmaülem), Hilfsgruppenführer. Kõige kõrgema aukraadi sai Erik Jernström, teise 19, kolmanda 46, neljanda (rühmaülema oma) 196 ning rühmaülema asetäitja aukraadi 274 soomlast. Jäägripataljon osales Esimeses maailmasõjas lahingutes Venemaa keisririigi vägede vastu Kuramaal Misse ja Aa jõe joonel Riia rindel. 25. veebruaril 1918. aastal saabus Soome jäägripataljon Vaasasse ja võttis osa Soome kodusõjast. Osa Soome jäägritest võttis osa ka Eesti Vabadussõjast. Soome jäägriliikumine Soome kodusõda https://vikerraadio.err.ee/879744/eesti-lugu-soome-jaagrid-latis-ja-eestis
Hapniku toksilisus

Hapniku toksilisus on molekulaarse hapniku (O2) kahjustav toime organismide elutegevusele. Hapniku toksilisus võib esile kutsuda hapnikumürgituse. Organismidel ilmneb hapniku toksilisus, kui elukeskkonna (õhu või vee) hapnikusisaldus suureneb tasemeni, millest ülespoole organism pole kohastunud. Üldiselt on õhu hapnikusisalduse suurenemine üle normaalse (umbes 21% mahu järgi) mingil määral mürgine kõikidele organismidele. Hapniku toksilisus mõjub kõige tugevamalt obligaatsetele anaeroobidele, kes ei talu üldse O2 olemasolu elukeskkonnas. Kessoontõbi Lämmastikunarkoos Donald, K. W., 1947. Oxygen Poisoning in Man: Part I [1]. British Medical Journal, 4506, pp 667-672 EE 8. köide, 1995.
Standardlahus

Standardlahus on enamasti standardainest valmistatud täpselt teada oleva kontsentratsiooniga lahus. Standardlahuseid kasutatakse laialdaselt analüütilises keemias. Standardproov EE 8. köide, 1995.
Keelefilosoofia

Keelefilosoofia on filosoofia haru ja filosoofilise mõtlemise stiil, mis on seotud väljendite kasutamise, teooriate konstrueerimise viiside ja teadmiste väljendusvahendite korrektse kasutamise põhimõtete uurimisega. Tähtsad on keelega seotud filosoofilised probleemid: tähendus, osutus, tõlgendus, tõde, keele mõistmine, keele valdamine ja keele seos mõtlemisega. Olulised uurimisvaldkonnad on tähendusteooria, osutusteooria ja tõeteooria. Analüütilises keelefilosoofias (ehk keelelises filosoofias) samastatakse keelefilosoofia tähendusteooriaga. Näiteks Michael Dummetti arvates pole sõna "keelefilosoofia" tarvis, sest piisab "tähendusteooriast" kui "keele toimimise üldisest kirjeldusest".[viide?] Keelefilosoofia ja keeleteaduse vahel pole selget piiri. John Langshaw Austin Tyler Burge Donald Davidson Keith Donnellan Michael Dummett Gareth Evans Gottlob Frege Paul Grice David Kaplan Saul Kripke John Perry Bertrand Russell Willard Van Orman Quine Stephen Schiffer John Searle Peter Frederick Strawson Ludwig Wittgenstein Analüütiline filosoofia Keeleline pööre Kõneteod Loogiline positivism Strukturalism Strukturaallingvistika Poststrukturalism Tavakeelefilosoofia ehk Oxfordi filosoofia Bob Hale, Crispin Wright (toim). A Companion to the Philosophy of Language, Blackwell 1997. Google'i raamat William G. Lycan. Philosophy of Language: A Contemporary Introduction, Routledge 1999. Alexander Miller. Philosophy of Language, 1999, 2007. Google'i raamat Michael Devitt, Richard Hanley (toim). The Blackwell Guide to the Philosophy of Language, Blackwell 2006. Google'i raamat Ernest Lepore, Barry C. Smith (toim). A Handbook of Philosophy of Language, Oxford University Press 2006.
Tšeremšani rajoon

Tšeremšani rajoon on haldusüksus Venemaal Tatarstani lõunaosas. Rajoonis on 19 külaasundust, kus on kokku 48 asulat. Rajooni keskus on Tšeremšani küla. 53,6% elanikest on tatarlased, tšuvašše on 23%, venelasi 18% ja mordvalasi 4,2%. Rajoonis ilmub tatari ja vene keeles ajaleht "Безнең Чирмешән" / "Наш Черемшан". Q126684906 Rajooni koduleht Ajalehe "Безнең Чирмешән" / "Наш Черемшан" koduleht
Merehääl

Merehääl on tuule tõustes merepinnal leviv infraheli (sagedus u 10 Hz). Merehääl tekib siis, kui tuule kiirus ületab veelainete levimiskiiruse ja lainetus hakkab õhu liikumist takistama. Arvatakse, et mereloomad tajuvad merehäält tormihoiatusena. Inimese kõrvad merehäält ei kuule. Merehelendus EE 8. köide, 1995. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Maik Bullmann

Maik Bullmann (sündinud 25. aprillil 1967) on Ida-Saksamaa ja Saksamaa endine maadleja. Bullmann on võistelnud olümpiamängudel 3 korda ja on viiekordne Saksamaa meister. 2005. aastast kuulub FILA Hall of Fame'i Ta on Saksamaa Kreeka-Rooma maadluskoondise treener, tema edukaim õpilane on Mirko Englich. 1992. aastal anti talle Bambi auhind. Eestlastest on temaga maadelnud Richard Karelson, kes kaotas EM-il 1999 ilmse ülekaaluga 0–10. Maik Bullmann veebisaidil Olympedia (inglise) http://de.wikipedia.org/wiki/FILA_International_Wrestling_Hall_of_Fame http://www.bambi.de/
Anneli Veegen

Anneli Veegen (Anneli Ehlvest; sündinud 1966) on eesti malakoloog. Ta lõpetas 1990. aastal Tartu Ülikooli bioloogina. Tema abikaasa oli Jüri Ehlvest. Neil on kaks poega. "Suured teod" Eesti Loodus, august/september 1997 Kärdu küla Saaremaa.ee (vaadatud 11. juulil 2015) Info TÜ zooloogia osakonna kodulehel
Sergei Martõnov

Sergei Aleksandrovitš Martõnov (20. märts 1971 – 1997) oli Venemaa maadleja. Ta oli neljakordne maailmameister ja kolmekordne Euroopa meister Kreeka-Rooma maadluses. Eesti maadlejatest on temaga erinevatel NSVL turniiridel tasavägiselt maadelnud Feliks Press, kuid kaotanud . Sergei Martõnov veebisaidil Olympedia (inglise)
Külli Kalamees-Pani

Külli Kalamees-Pani (sünninimi Kalamees; sündinud 31. oktoobril 1960 Tartus) on eesti loodusõpetaja. Lõpetas 1978. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal, 1998. aastal kaitses magistritöö bioloogia didaktika alal. Ta on pikka aega tegelenud loodusetundmise õpetamisega. Töötanud aastatel 1984–2002 Tartu Loodusmaja õpetaja ja metoodikuna, 2002–2005 Tartu keskkonnahariduskeskuse juhatajana. Alates 2006. aastast töötab Tartu Ülikooli Loodusmuuseumis loodushariduse koordinaatorina. Tema isa on mükoloog Kuulo Kalamees ja vend Vallo Kalamees. 2022 Tartu Ülikooli aumärk "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Külli Kalamees-Pani Eesti Teadusinfosüsteemis
Janika Ruusmaa

Janika Ruusmaa (sündinud 21. augustil 1968) on eesti bioloog. Ruusmaa on lõpetanud Tartu Ülikooli (TÜ) 1992. aastal bioloogina. Ta on töötanud TÜ zooloogia ja hüdrobioloogia instituudis ning Mart Reiniku Gümnaasiumis. Alates 2005. aastast on ta Tartu Keskkonnahariduse Keskuse juhataja. Muuhulgas on ta uurinud kiilide levikut Eestis. Janika Ruusmaa on abielus Mart Jüssiga, neil on kaks last. 2005 Tartu Ülikooli aumärk 2015 Eesti looduskaitsemärk Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Rohe-tondihobu" Eesti Loodus, 11/2003 Katrin Lipp "Janika Ruusmaa meelest on keskkonnaharidus osa ununema kippuvast esivanemate kultuurist" Bioneer, 14. jaanuar 2010 "Kas loodusharidusest peab rääkima?" Eesti Loodus, 15.september 2019