laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rescheni kuru

Rescheni kuru (saksa: Reschenpass; itaalia: Passo di Resia) on mäekuru üle Alpide peaaheliku, mis ühendab Ülemist Inni orgu põhjas Vinschgau piirkonnaga lõunas. 1919. aastast on piir Itaalia Lõuna-Tirooli ja Austria Tirooli vahel ligikaudu veelahkmel, kuru haripunkt kõrgusel 1504 m on täielikult Itaalia territooriumil. Reschen on üks peamisi kurusid Alpides, paiknedes Brenneri mäekuru (idas) ja Viamala (läänes) vahel. See on veelahkme osa Doonau (põhjas) ja Adige (lõunas) vahel. Rescheni (Resia) küla paikneb otse veelahkmel, 1950. aastal ehitatud Reschensee veehoidla kaldal, ja on kuulus kellatorni poolest, mis kerkib veest Grauni valla esisel. Piir Austria Naudersiga jookseb kuru haripunktist umbes 2 km põhjas, kolmikpunkti suunas Šveitsi Valsotiga läänes. Talvised maksimumid võivad ulatuda umbes 8–10 °C, kuid võib olla ka nii külm kui −10 °C. Suvel võib maksimaalne temperatuur olla 25–28 °C, või nii madal kui ühekohalised arvud. Siiski püsivad minimaalsed temperatuurid üldiselt üle 0 °C. Juba enne Rooma aega ühendas nimetu ratsatee Inni jõe orgu Adige (saksa: Etsch; ladina: Adesc) jõe oruga. Praegune Rescheni kuru oli osa Via Claudia Augustast, mis avati umbes aastal 50 pKr. Hiljem asendas seda Via Raetia üle Brenneri mäekuru, mis ehitati keiser Septimius Severuse käsul 2. sajandil, jäädes üheks vähestest Rooma teedest, mis viisid Raetia provintsi ja Augusta Vindelicorumisse. Keskajal oli kuru alternatiiviks Graubündeni kurudele läänes, kuigi 14. sajandist alates omandas paralleelne Brenneri mäekuru tee idas Bozenist Eisacki oru kaudu üha enam tähtsust. Erinevalt laiast ja sujuvast lõunapoolsest küljest on Rescheni kuru põhjapoolsel küljel järsk ja kitsas pudelikael Finstermünzis (1188 m). Austria ertshertsog Sigismund ehitas aastal 1472 sinna linnuse ning aastani 1854 rajati Austria Tirooli krahvkonna ja Šveitsi vaheline tollihoone kahe kindlustatud silla vahele üle Inni jõe. Austria insenerid Carl Ritter von Ghega (kes oli juba ehitanud Semmeringi raudteeliini Viinist läbi Alam-Austria ja Steiermargi Grazi) ja Joseph Duile plaanisid uut teed Naudersi kindlusest (1394 m) Cajetansbrückeni Pfundsi juures (972 m), mis ehitati ajavahemikus 1850–1854. See tee viis Rescheni kuruni piki idapoolset, Austria-poolset Inni kallast, ühendades Austria maad Austria pinnal. Veel üks mägitee viib Inni orus Šveitsi külast Martinast (Austria: Martinsbrück) kuni Norbertshöhe ja Naudersini, pakkudes lühemat teed Šveitsist Itaaliasse võrreldes pikema teega Cajetansbrücke kaudu. Ehitati ka mitmeid struktuure kavandatud raudteeühendusele, kuid nendest plaanidest loobuti lõpuks pärast Teist maailmasõda. Loend kõrgel asuvatest sillutatud maanteedest Euroopas Kurude loend Profiil saidil climbbybike.com
Kapre

Kapre on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kapre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grep, Krepp ja Rip. Voldemar-Otto-Johannes Kapre palvel kanti Kapre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 251 all (Siseministeeriumi teadaanne 6. juulist 1936). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Karindi

Karindi on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Karindi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Karafin ja Krafin. Alfred-Nikolai Karindi palvel kanti Karindi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 179 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. detsembrist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Karindi Eestis 31 mehel ja 35 naisel. Alfred Karindi (1901–1969), eesti helilooja, organist ja koorijuht Jüri Karindi (1942–2017), eesti näitleja, eelmise poeg Laine Karindi (1926–2002), eesti koorijuht ja muusikapedagoog, Alfred Karindi tütar
Kasemäe

Kasemäe on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kasemäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Korn. Oskar Kasemäe palvel kanti Kasemäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 4 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. jaanuarist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Keerdoja

Keerdoja on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Keerdoja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Keerberg, Kehrberg ja Kuurperk. Karl-Robert Keerdoja palvel kanti Keerdoja perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 342 all (Siseministeeriumi teadaanne 29. jaanuarist 1938). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Keerdoja Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel.
Kerem

Kerem on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Kerem on pandud Põltsamaa ja Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Kerem uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kessa ja Kütt. August Keremi palvel kanti Kerem perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 371 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. augustist 1938). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kerem Eestis 39 mehel ja 39 naisel. Arnold Kerem (1893–1942), eesti vaimulik August Kerem (1889–1942), Eesti poliitik, eelmise vend Jüri Kerem (1943–1993), eesti karikaturist Mihkel Kerem (sündinud 1981), eesti viiuldaja ja helilooja Piret Kerem (sündinud 1958), eesti klaasikunstnik ja raamatukujundaja, Jüri Keremi abikaasa Toomas Kerem (1939–2000), eesti orienteeruja ja kergejõustiklane Ülle Mõistlik (endine Ülle Kerem; sündinud 1938), eesti orienteeruja
Kigaste

Kigaste on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kigaste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ruubel. Edgar-Ernst Kigaste palvel kanti Kigaste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 7 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. jaanuarist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kigaste alla viiel mehel ja alla viiel naisel. Edgar Kigaste (1901–1983), Eesti poliitik
Kindel

Kindel on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Kindel on antud Kullamaa ja Märjamaa kihelkonnas Läänemaal, Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal, Muhu, Pöide ja Valjala kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Kindel uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Krüger. Eduard-Elmar Kindeli palvel kanti Kindel perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 99 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. maist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kindel Eestis 31 mehel ja 48 naisel. Kristiina Kindel (sündinud 1975), eesti alpinist ja arvutiteadlane
Kirdelaht

Kirdelaht on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kirdelaht uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kriveler (Tallinnas 1936. aastal). Hugo Kirdelahe palvel kanti Kirdelaht perekonnanimede kaitseregistrisse nr 286 all. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui viis. Hugo Kirdelaht (1908–1997), eesti dirigent ja köster Toomas Kirdelaht (1938–1999), eesti filmioperaator, eelmise poeg Geni
Kirotar

Kirotar on eesti perekonnanimi. Kirotar kanti Elmar-Juhan Kirotari palvel perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 346 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1938). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kirotar Eestis 48 mehel ja 52 naisel. Elmar Kirotar (1899–1985), Eesti diplomaat Salme Kirotar (1909–1974), eesti keeleteadlane, Voldemar Kirotari abikaasa Voldemar Kirotar (1906–1942), eesti vaimulik
Kivari

Kivari on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kivari uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kirpson ja Krootmann. Jaan Kivari palvel kanti Kivari perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 260 all (Siseministeeriumi teadaanne 1. augustist 1936). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kivari Eestis 10 mehel ja 17 naisel.
Johan Stiernstråle

Johan Stiernstråle (varem Johan Eriksson, ka Johannes Erici) (1607 Strängnäs Södermanland − 22. detsember 1686) oli Rootsi õpetlane ja mõisaomanik Liivimaal, Tartu ülikooli professor. Johan Eriksson sündis Strängnäsi linnakodaniku Erik Johannsoni pojana; tema ema nimi ei ole teada. 1636. aastal immatrikuleeriti ta Uppsala ja samal aastal ka Tartus Academia Gustavianai üliõpilaseks. Tartus kaitses ta kahe aasta pärast filosoofiamagistri kraadi. 1641. aastal valiti astronoomia- ja füüsikaprofessoriks. 1650. aastal sai temast Tartu õuekohtu assessor. Valiti veel samal aastal Academia Gustavianas õigusteaduse erakorraliseks professoriks. 1652. aastal aadeldas kuninganna Kristiina tema ja ta sai perekonnanime Stiernstråle, mis mugandus Liivimaal tema järeltulijate puhul Sternstrahleks. Rootsi rüütelkonda introdutseeriti suguvõsa 1654. aastal, nr 573 all. 1653. aastal nimetati ta Ingerimaa kubermangu Koporje lääni kreisifoogtiks; samale ametikohale nimetati uuesti 1666. aastal. Ta valiti 1654. aastal Tartu ülikooli õigusteaduse korraliseks professoriks. Jama ja Ivangorodi lääni kreisifoogtiks nimetati 1667. aastal. 1675. aastal sai temast Tartu õuekohtu viitsepresident. Teda peeti õpetatud meheks, temalt ilmus 172 teadustööd. 1662. aastal läänistas kuninganna Hedwig Eleonora talle Tartu lähedal väikese Kirjutajamõisa (Kirritoja), mis jäi pärusvaldusena tema perekonnale kuni reduktsioonini; hiljem oli see Sternstrahlede rendivaldus. Ka sai ta sellel lisaks Galgauska mõisa omanikuks. 1675. aastal pantis ta Gerttenitelt Kärkna mõisa (Falkenau), mis oli tema valduses 1682. aastal. 1712. aastal jäeti see pandimõis perekonna valdusse. Sternstrahl Kärkna mõis Recke, Johann Friedrich v.; Napiersky, Karl Eduard: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. 1 köide A-F, Mitau 1827, lk. 514-520 Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. VII kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1932, lk 691 [1]. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877, lk 57 [2]. Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 244. Stryk 1877, lk 64 [3]. EAA, f. 2057, n. 1, s. 110, L 42p. Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. VII kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1932. Lk 691 [4].
Kivik

Kivik on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Kivik (Kiwwik) on antud Kaarma kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Kivik uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Gans, Grezman, Grenzmann, Grünthal, Koch, Kuurmann, Seestrand, Steiberg, Steinberg, Steinmann, Traver ja Zukov. Artur Kiviku palvel kanti Kivik perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 279 all (Siseministeeriumi teadaanne 28. oktoobrist 1936). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kivik Eestis 32 mehel ja 34 naisel.
Kiviranna

Kiviranna on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kiviranna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Steinmann. Aleksander-Nikolai Kiviranna palvel kanti Kiviranna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 112 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juunist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Rudolf Kiviranna (1912–1994), eesti vaimulik Geni
Magnus Stiernstråle

Magnus Stiernstråle (ka Sternstrahl) (suri 18. detsembril 1734) oli Rootsi sõjaväelane. Ta sündis Tartu Ülikooli professori Johan Stiernstråle (1607−1686) ja tema abikaasa Elisabeth von Wieckedeni (maeti 1704) noorema pojana. Astus Rootsi sõjaväeteenistusse. 1678. aastal oli ta ooberst Taube rügemendis musketär. Seejärel viidi üle Cronmani jalaväerügementi, kus ülendati 1679. aastal ohvitseriks. Leitnandi aukraadi sai samal aastal. Astus 1680. aastal Madalmaade teenistusse ja oli Oranje printsi kaardiväerügemendi vabatahtlik. Läks 1684. aastal Madalmaade teenistusest erru ja temast sai Narva garnisonirügemendi kapten. Järgevalt ülendati majoriks ja 1704. aastal ooberstleitnandiks. Ühtlasi määrati ta Ivangorodi komandandiks. 1708. aastal viidi üle samale ametikohale Kexholmis. 1710. aastal anti talle oobersti auaste ja ta nimetati Viiburi komandandiks, kuid juba mõne kuu pärast langes ta vene sõjavangi. Viidi koos poeg Rembert Johanniga (1702−1762) Venemaale, kust ta naasis alles kas enne 1721. aastat või pärast rahulepingu sõlmimist. Tollase kombe kohaselt tõsteti tema auastet ja temast sai jalaväe kindralmajor. 1724. aastal nimetati Savolaksi ja Nyslotti jalaväerügemendi komandöriks. Sternstrahl Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. VII kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1932, lk 692 [1]. Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. VII kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1932. Lk 692 [2].
Matvejev Kurgani rajoon

Matvejev Kurgani rajoon (vene keeles Матвеево-Курганский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Matvejev Kurgani alev. Rajoon piirneb kirdes Kuibõševo rajooniga, idas Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooniga, lõunas Neklinovka rajooniga ning läänes ja loodes Ukraina Donetski oblastiga. Rajooni pindala on 1707 km². Elanike arv oli 2012. aastal 42 749, 2009. aastal 41 976 ja 2002. aastal 45 604. Matvejev Kurgani rajooni asulad kuuluvad kaheksa külaasunduse koosseisu. Q126684906
Rock FM

Rock FM on Eesti rokiraadio, mis asutati 2017. aastal pärast Radio Mania tegevuse lõppu. Lisaks muusikale on Rock FMi eetris uudised, ülevaated spordivõistluste tulemustest ning vahepalad, mida esitavad tuntud Eesti koomikud ja näitlejad. 2017–2021 oli jaama programmijuht Meelis Tõrv. Tallinn 88,8 MHz Tartu 104,2 MHz Pärnu 93,9 MHz Viljandi 87,8 MHz Narva 103,1 MHz Haapsalu 90,4 MHz Võru 98,3 MHz Kuressaare 107,5 MHz Valga 100,4 MHz 1. novembril 2017 kuulutati Radio Mania tegevusele lõpp, kuna vähese publiku tõttu ei olnud raadiojaam enam majanduslikult kasulik. Sky Media raadiogrupp asutas 6. novembril 2017 uue rokkmuusikajaama Rock FM. Sagedus jäi samaks, 88,8 MHz. "Uus rockmuusikajaam Rock FM!". 12. november 2017. {{netiviide}}: eiran teksti "http://skymedia.ee/uudised/uus-rockmuusikajaam-rock-fm/" (juhend); puuduv või tühi |url= (juhend) Rock FMi koduleht
Madison Mars

Madison Mars, kodanikunimega Madis Sillamo, on Pärnust pärit Eesti DJ ja produtsent, kes loob elektroonilist tantsumuusikat. Ta tegi debüüdi 2016. aastal plaadifirmas Hexagon lugudega "Theme O", "Milky Way" ja "Ready or Not". Hiljem on tähelepanu pälvinud looga "Atom",[viide?] mis on välja antud 2017. aastal Spinnin Recordsis. http://ekspress.delfi.ee/areen/kiivalt-hoitud-saladus-kes-on-madison-mars?id=76422237 http://publik.delfi.ee/news/muusika/video-voimas-moll-eesti-tousev-klubimuusikataht-madison-mars-tegi-amsterdami-hiigelfestivalil-oma-lavadebuudi?id=76037743 https://www.edmsauce.com/2017/09/03/madison-mars-atom/ https://muusikaplaneet.wordpress.com/tag/madison-mars/
Pealelugemine

Pealelugemine on audiovisuaalsete teoste helindamise tehnoloogia, mida kasutatakse raadios, videos ja teleülekannetes. Kasutades näitlejate, diktorite, sünkroontõlkide häält, loetakse kaadrile peale kas tõlge või kommentaarid, jättes originaalhääled ja -tekstid taustal kuuldavaks.
Paul P. Harris

Paul Percy Harris on Ameerika Ühendriikide advokaat (19. aprill 1868 – 27. jaanuar 1947). Ta oli esimese Rotary klubi asutaja. "Rotary koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 5.05.2019. Vaadatud 13.11.2017.
Tartu Hansa Rotary Klubi

Tartu Hansa Rotary Klubi on heategevuslik organisatsioon, kuhu on koondunud ühiskondlikult aktiivsed naised. Klubi asutati 2004. aastal. Klubi toetab andekaid noori ja korraldab heategevusüritusi. Tartu Hansa Rotary Klubi on osalenud kõigi Vikipeedia keeletoimetamistalgute korraldamisel 2017.–2020. aastal. 2019 – Vikipeedia sõber "Tartu Hansa Rotary Klubi koduleht". Vaadatud 07.12.2017. "Vikipeedia sõber 2019: Tartu Hansa Rotary Klubi" Wikimedia Eesti ajaveeb, 4. veebruar 2020 Noorte Arengu Fond andis üle stipendiumi unistuste täitmiseks
Sini-paelöölane

Sini-paelöölane (Catocala fraxini) on paelöölase perekonda öölaste sugukonda kuuluv liik liblikalisi. Eestis tavaline. Üks Eesti suurimaid liblikalisi. Valmikud lendavad augustis, septembris ja oktoobri alguses, aktiivsed öösiti. Munetakse ükshaaval puuokstele. Talvitub munadena. Röövikud toituvad haaval, saarel ja teistel lehtpuudel mais ja juunis. Päevaajal röövikud puhkavad toidutaimede okstel. Nukuna mullas kuni 6 nädalat. 2017. aasta sügisel esitati sini-paelöölane üheks Eesti rahvusliblika kandidaadiks. Selin, Allan 2017. Sini-paelöölase lennuaeg on varsti käes. Eesti Loodus 8, lk 10. Sini-paelöölane andmebaasis eElurikkus
Paelöölane

Paelöölane (Catocala) on öölaste sugukonda kuuluv perekond liblikalisi. Perekonda kuulub umbes 250 liiki. Catocala adultera – ida-paelöölane Catocala electa – roosakas paelöölane Catocala fraxini – sini-paelöölane Catocala fulminea – kollane paelöölane Catocala nupta – puna-paelöölane Catocala pacta – väike-paelöölane Catocala promissa – tamme-paelöölane Catocala sponsa – rüütelöölane
Kiviste

Kiviste on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kiviste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kliimann, Steinfeld ja Türk. Georg Kiviste palvel kanti Kiviste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 5 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. jaanuarist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kiviste Eestis 30 mehel ja 32 naisel. Andres Kiviste (sündinud 1953), eesti matemaatik ja metsateadlane Einar Kiviste (1906–1986), eesti vaimulik, Georg Kiviste poeg Georg Wilhelm Kiviste (1895–1923), eesti vaimulik, Georg Kiviste poeg Georg Kiviste (1866–1941), eesti vaimulik http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?uus=Kiviste&q=1 https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KIVISTE[alaline kõdulink]
Kodusalu

Kodusalu on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kodusalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kempis (Raiküla vallas, 1935. aastal). Hans Kodusalu palvel kanti Kodusalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 137 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. juulist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kodusalu alla viiel mehel ja 5 naisel. http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?uus=Kodusalu&q=1 https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KODUSALU[alaline kõdulink]
Kempis

Kempis on perekonna- ja lisanimi. Gus Kempis, Lõuna-Aafrika kriketimängija (1865–1890) Joannes Florentius a Kempis, Madalmaade helilooja, Nicolaus à Kempise poeg Nicolaus à Kempis, Madalmaade helilooja Thomas à Kempis, saksa vaimulik kirjanik, Kristuse jälgedes autor (surnud 1471) Eestis on perekonnanime Kempis antud Raikküla mõisas Rapla kihelkonnas Harjumaal. 1935. aastal eestistati Kempis Kodusaluks, mis kanti perekonnanimede kaitseregistrisse. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=Kempis&q=1 Onomastika http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?uus=Kodusalu&q=1 Onomastika https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KEMPIS[alaline kõdulink] Nimede statistika
Muusikaline struktuur

Muusikaline struktuur ehk muusika struktuur ehk heliehitis ehk helikooslus on muusikas väljaspool aega muusikaliste objektide kõigi seoste kogum. Muusikalise struktuuri üks skeeme on partituur. Helilooja Iannis Xenakise (1992: 264-266) arvates asub muusikaline struktuur väljaspool aega (outside time, hors-temps): "[...] struktuurid on olemuslikult väljaspool aega (hors-temps). [...] Muusika paikneb ruumis nii väljaspool aega kui ka ajavoos. Seega, helikõrguste skaalad; kirikulaadide skaalad; kõrgema taseme morfoloogiad: struktuurid, fuugalaadsed arhitektuurid, matemaatilised valemid, mis põhjustavad helisid või muusikat, need on väljaspool aega, nii paberil kui ka meie mälus. [...] Aeg on tahvel, millele on kirjutatud universumi, milles elame meie, nähtused ja nende suhted väljaspool aega. Suhted, mis viitavad arhitektuurilistele struktuuridele, reeglitele." ([...] the structures, are essentially outside time (hors-temps). [...] Music participates both in space outside time and in the temporal flux. Thus, the scales of pitch; the scales of the church modes; the morphologies of higher levels; structures, fugal architectures, mathematical formulae engendering sounds or pieces of music, these are outside time, whether on paper or in our memory. [...] Time is the blackboard on which are inscribed phenomena and their relations outside the time of the universe in which we live. Relations imply architectural structures, rules.) [1]
Venus ja Adonis (Poussin)

"Venus ja Adonis" on prantsuse kunstniku Nicolas Poussini (1594–1665) teos. Teose vasakpoolne osa oli kuni XXI sajandi esimese kümnendi lõpuni Metropolitani Kunstimuuseumis, omandati Montpellier' Agglomérationi poolt ja pandi seejärel ühes raamis vaatamiseks välja oma praeguses asukohas. Paula Deitz. "Together at Last: 2 Paintings in a Frame" (inglise). Vaadatud 13. novembril 2017. {{cite news}}: eiran tundmatut parameetrit |anno=, kasuta parameetrit (|date=) (juhend); eiran tundmatut parameetrit |day= (juhend); eiran tundmatut parameetrit |month= (juhend); eiran tundmatut parameetrit |pubblicazione= (juhend)
Kohava

Kohava on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kohava uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kochtitski, Kochtitsky, Kohtitski ja Koktiski. Priidu Kohava palvel kanti Kohava perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 265 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kohava Eestis 18 mehel ja 20 naisel. Priit Kohava (1938–2017), eesti metsakorraldaja ja looduskaitsja http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?uus=Kohava&q=1 Onomastika https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KOHAVA[alaline kõdulink] Nimede statistika
Kelme (kaubamärk)

Kelme on 1977. aastal loodud hispaania firmale "Industrias del calzado y prendas deportivas S.L." kuuluv kaubamärk. Peamiselt toodetakse selle kaubamärgi all spordijalatseid. "Kelme" riideid kandis hispaania koondis 1992. aasta Barcelona olümpiamängudel http://www.kelme.com/
106 eKr

Aasta 106 eKr ehk ab urbe condita DCXLVIII (648). Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | 80. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 109 eKr | 108 eKr | 107 eKr | 106 eKr | 105 eKr | 104 eKr | 103 eKr | ► | ►► Lucius Cornelius Sulla vangistab Numiidia kuninga Jugurtha ja sellega lõppeb Jugurtha sõda 3. jaanuar – Marcus Tullius Cicero, rooma poliitik ja oraator 29. september – Gnaeus Pompeius, rooma poliitik ja väejuht umbes sel aastal sündis ka Servius Sulpicius Rufus, rooma oraator ja jurist Wei Qing, Vana-Hiina kindral
Kuibõševo rajoon

Kuibõševo rajoon (vene keeles Куйбышевский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Kuibõševo küla. Rajoon piirneb kirdes Ukraina Luhanski oblastiga, idas Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooniga, lõunas Matvejev Kurgani rajooniga ning läänes ja loodes Ukraina Donetski oblastiga. Rajooni pindala on 871 km². Elanike arv oli 2012. aastal 14 483, 2009. aastal 14 837 ja 2002. aastal 15 237. Kuibõševo rajoonis on 34 asulat, mis kuuluvad kolme külaasunduse koosseisu. Q126684906
Hallimäe (perekonnanimi)

Hallimäe on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Hallimäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ambos, Grauberg, Haller ja Hansen. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Hallimäe Eestis 41 mehel ja 38 naisel. Roopi Hallimäe (1908–1969), eesti õpetaja, kirjanik ja astronoom http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?uus=Hallim%C3%A4e&q=1 Onomastika https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/HALLIM%C3%84E[alaline kõdulink] Nimede statistika