laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
USA dollari mündid

USA dollari münte kohrutati esimest korda 1792. aastal. Sealtpeale toodeti uusi münte igal aastal, avaldades suurt mõju Ameerika Ühendriikide valuutasüsteemile. Tänapäeval on käibel mündid nimiväärtusega 1, 5, 10, 25 ja 50 senti ning 1 dollar. Samuti on kasutusel biljoone (sealhulgas kulla-, hõbeda- ja plaatinasisaldusega) ning meenemündid. Kõik need on toodetud USA mündikojas. Pärast tootmist müüakse mündid föderaalsetele reservpankadele, kes seejärel vastutavad nende ringlusesselaskmise ja tagasivõtmise eest, kui riigi majandusolukord seda nõuab. Tänapäeval tegutseb Ameerika Ühendriikides neli mündikoda, tootes igal aastal miljardeid münte. Põhimündikoda on Philadelphia mündikoda, mis toodab ringlevat kohrutust, müntide komplekte ja mõningaid mälestusmünte. Denveri mündikoda toodab ka käibemünte, mündikomplekte ja mälestusmünte. San Francisco mündikoda toodab tavalist ja hõbedast tehtud münte ning tootis käibemünte 1970. aastateni. West Pointi mündikoda toodab biljoone. Philadelphia ja Denver toodavad tööriistu müntide vermimiseks, mida kasutatakse kõikides mündikoda. Iga mündikoja toodang on sellegipoolest kergesti tuvastatav, sest enamik müntidest kannab märki. Eristatav müntetäht on iga mündi esiküljel, sageli väljalaskeaasta lähedal. Märkimata mündid on väljastanud Philadelphia mündikoda. Märgid: Philadelphia müntidel on kirjas P (välja arvatud sendid), Denveri müntidel on kirjas D, San Francisco müntidel on kirjas S ja West Pointi müntidel on kirjas W. S-i ja W-ga tähistatud mündid on harvad, neid sisuliselt ringluses ei ole, kuigi San Franciso mündid, mis toodeti enne 1970. aastate keskpaika, on endiselt ringluses. Märgisega CC, O, C ja D toodeti kuld- ja hõbemünte 19. sajandil ja 20. sajandi alguses, ajutistes rahapajades Carson Citys Nevadas, New Orleansis Louisianas, Charlotte'is Põhja-Carolinas ja Dahlonegas Georgias. Enamik selliseid münte on säilinud muuseumides ja kollektsionääride käes.
Ajakirjanduslevi

Ajakirjanduslevi (algul Ajakirjandusliit) oli perioodilisi trükitooteid levitav ettevõte, mis Eesti NSV ajal tegutses Tallinnas. Ajakirjandusliit allus Sideministeeriumile. Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist. Kirjastus Estonia, 1957. Lk 124
Norra maaülikool

Norra Maaülikool (norra keeles Norges miljø- og biovitenskapelige universitet, NMBU) on avalik-õiguslik ülikool, mis asub Norras. See asub Ås´is Akershus, Oslo lähedal ja on umbes 5000 õppijaga ülikool. Norra Maaülikool Asutati aastal 1859, ülikooli staatuse sai 2005. Enne 2005. aastat oli tuntud kui Norra Põllumajanduskolledž (Norges landbrukshøgskole, NLH). 2014. aastal liideti ülikool Norra Veterinaariakooliga (NVH) Oslos ja on täna tuntud kui Norra Maaülikool. See on teine vanim kõrgkool Norra ajaloos pärast Oslo Ülikooli. See on ainus õppeasutus Norras, mis pakub veterinaariaõpet. "Norwegian University of Life Sciences".
Belgradi Ülikool

Belgradi Ülikool (serbia keeles "Универзитет у Београду") on vanim ja suurim ülikool Serbias. Asutati 1808. aastal revolutsioonilises Serbias kui Belgradi kõrgem kool, ning 1838. aastal ühines see Kragujevacite ülikooliga. Ülikoolis on ligi 90 000 üliõpilast (sealhulgas umbes 1700 aspiranti) ja üle 4200 õppejõu. Alates asutamisest on ülikoolis õppinud rohkem kui 330 000 bakalaureust, umbes 21 300 magistranti, 29 000 spetsialisti ja 12 600 doktorit. Ülikoolis on 31 teaduskonda, 12 uurimisinstituuti, ülikooli raamatukogu ja 9 ülikooli hoonet. Teaduskonnad on jaotatud nelja valdkonna vahel: sotsiaalteadused ja humanitaarteadused, meditsiiniteadus, loodusteadus ja matemaatika ning tehnoloogiateadused.
Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus

Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus (ametliku nimega Eesti NSV Kultuuriministeeriumi Kirjastuste ja Polügraafiatööstuse Peavalitsuse Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus; enne 1953 kandis nime Eesti Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus) oli kirjastusettevõte, mis tegutses Tallinnas. Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist. Kirjastus Estonia, 1957. Lk 124
Sokoine Põllumajandusülikool

Sokoine Põllumajandusülikool (SUA, Sokoine University of Agriculture) on Morogoros Tansaanias asuv avalik-õiguslik ülikool. Ülikool on nime saanud riigi teise peaministri Edward Sokoine järgi. Sokoine Põllumajandusülikool loodi 1. juulil 1984 parlamentaarse seaduse nr 6 järgi, mis võeti vastu samal aastal. Ülikool asub 3 km kaugusel Morogoro kesklinnast, mis on umbes 200 km Dar es Salaamist läänes. See koosneb neljast ülikoolilinnakust ja ühest eraldiseisvast kolledžist. Ülikoolilinnakud on Maini ja Solomon Mahlangu ülikoolilinnakud Morogoros; Olmotonyi ülikoolilinnak Arushas; Mazumbai ülikoolilinnak Lushotos. SUA ülikoolil on kuus vastutusala: müük, tollindus, koolitus, uuringud, konsultatsioonid ja tulevikuideed. SUA ülikooli lõpetajad omandavad eriala sertifikaate, diplomeid, bakalaureuse, magistri ja doktorikraade. "Sokoine University of Agriculture" (inglise). 25.04.2017.
EARTH Ülikool

EARTHI Ülikool (Universidad EARTH, EARTH University, Escuela de Agricultura de la Región Troiku de la Región Troiku, Costa Rica) on eraõiguslik eraülikool, mis pakub kahte õppeprogrammi: bakalaureusekraadi põllumajandusteadustes ja loodusressursside majandamises ning magistrikraadi põllumajanduse valdkonnas. Ülikoolis on õpilasi peamiselt Ladina-Ameerikast, Kariibi mere piirkonnast ja Aafrikast, kes töötavad, et luua positiivseid sotsiaalmajanduslikke ja keskkonnamuudatusi oma kodumaa ja maailma jaoks. EARTHI Ülikool läheneb haridusele kahel printsiibil. Õppijakeskne – õpilased uurivad kõigepealt teemasid (individuaalselt ja kollektiivselt) ning alles siis hakkavad aktiivselt teadmisi omandama. Eksperimentaalne – õpilased omandavad töö- ja ärialaseid kogemusi, kolmandal aastal internatuuris saavad õpitut testida. Koduleht
Akadeemiline Arstiteaduse Selts

Akadeemiline Arstiteaduse Selts oli arstiteadusega tegelevaid inimesi (eelkõige üliõpilasi) ühendav selts, mis tegutses aastatel 1922–1940 Tartu ülikooli juures. Selts asutati eeskätt selleks, et arstiteaduse üliõpilasi vaimselt arendada ja populariseerida arstlikke teadmisi. Selts asutas F. R. Faehlmanni nimelise abiraha, et toetada kehvemaid arstiteaduse üliõpilasi. Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist. Kirjastus Estonia, 1957. Lk 238
Albu vaeslastekool

Albu vaeslastekool oli vaeslastekool, mis 1718–1740 tegutses Järvamaal Albu mõisas. Kooli, nn Rüütliakadeemia asutas 1718 parun Magnus Wilhelm von Nieroth, Harju-Jaani pastori Heinrich Christopher Wrede algatusel ja see oli eeskätt mõeldud orbunud ja vaesunud aadlilastele. nn Rüütliakadeemia eeskujuks oli sarnane kool Halles. Asutuse ülespidamist finantseeriti Nieroth mõisade: Albu, Seidla, Kaalepi, Kukevere vahenditest. Selle lõpetajad said ohvitseriks. Koolis olevat õppinud ka mõned eestlased. Algselt peeti kooli Seidlas, 1719. aasta algul viidi asutus üle Albu, kus saksa poeglapsi oli 21. Eesti lastele olid antud 1717 kooliruumid kiriku juures 1/2 miili Albult, eesti poeglapsi oli sel ajal 28. Koolis õpetati muu hulgas saksa, prantsuse ja ladina keelt, maateadust, ajalugu, filosoofiat, arvutamist, geomeetriat, joonistamist, arhitektuuri. Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist. Kirjastus Estonia, 1957 Lk 256 Olaf Sild, August Hermann Francke' mõjud meie maal., Usuteadusline Ajakiri, Detsember 1927 Nr 2, lk 75-78
Akadeemiline Majandusteaduse Selts

Akadeemiline Majandusteaduse Selts oli majandusteadlasi ühendav selts, mis tegutses 1923-1940 Tartu ülikooli juures. Aastast 1931 andis selts välja väljaannet Majandusteaduslik Ajakiri. Eesti Majandusteaduse Selts Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist. Kirjastus Estonia, 1957. Lk 242
Akadeemiline Keemia Selts

Akadeemiline Keemia Selts oli keemia valdkonnas töötavaid inimesi ühendav selts, mis tegutses aastast 1923 Tartu ülikooli juures. Aastast 1932 andis selts välja ajakirja Keemia Teated. Eesti Keemia Selts Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist. Kirjastus Estonia, 1957. Lk 239
Akadeemiline Klassilise Kultuuri Ühing

Akadeemiline Klassilise Kultuuri Selts oli klassikalise kultuuri (tollal nimetati seda klassiliseks kultuuriks) huvilisi ühendav selts, mis tegutses aastatel 1935–1940 Tartu ülikooli juures. Seltsi üks tähtsamaid ülesandeid oli koostada erialane sõnaraamat, ent okupatsiooni tingimustes jäi see pooleli. Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist. Kirjastus Estonia, 1957. Lk 240
Ružomberok

Ružomberok (saksa Rosenberg, ungari Rózsahegy) on linn Slovakkias Žilina maakonnas, Ružomberoki ringkonna halduskeskus. Asub Váhi jõe kaldal. Linna läbib rahvusvaheline maantee E77. 1233. aastal on linna esmamainitud kirjalikes allikates (terra Reuche). 1318. aastal sai linnaõigused. Linnas asusid hõbeda- ja vasekaevandused. 2000. aastal asutati seal Ružomberoki Katoliiklik Ülikool. Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku Ružomberoki koduleht
Julie Bishop

Julie Isabel Bishop (sündinud 17. juulil 1956 Lobethalis) on Austraalia poliitik, ta kuulub Austraalia Liberaalse Partei ridadesse. Ta oli 18. septembrist 2013 kuni 28. augustini 2018 Austraalia välisminister. Ta sündis aastal 1956 Lobethalis Lõuna-Austraalias. Ta lõpetas aastal 1978 Adelaide'i Ülikooli õigusteaduse bakalaureusena. Aastal 1996 täiendas ta ennast kaheksa nädalat Harvardi ülikooli juures olevas ärikoolis mänedžmendi alal. Ta oli aastast 1998 Austraalia Esindajatekoja liige. Ta oli 7. oktoobrist 2003 kuni 27. jaanuarini 2006 ministriks, kes tegeles eakate hoolduse probleemidega. 27. jaanuarist 2006 kuni 3. detsembrini 2007 oli ta Austraalia haridus-, teadus- ja koolitusministe, olles ühtlasi peaminister John Howardi nõunik naisküsimustes. Seejärel oli ta opositsiooniliider. 18. septembril 2013 sai Austraalia välisministriks. Ta oli aastatel 1983–1988 abielus Neil Gilloniga, abielu lahutati. Julie Bishopi koduleht
Reinsalu

Reinsalu on eesti perekonnanimi. Armult Reinsalu, fotograaf ja matkasportlane Elisabet Reinsalu, näitleja Enno Reinsalu, mäeteadlane Haana Zuba-Reinsalu, metsandusteadlane Margus Reinsalu, ettevõtja Urmas Reinsalu, poliitik
Kristal

Kristal on perekonnanimi. August Kristal, eesti viiulimeister Heinrich Kristal, eesti maadelja Marko Kristal, eesti jalgpallur
Londoni leping

Londoni leping on mitme lepingu nimetus: Londoni leping (1827), millega Suurbritannia, Prantsusmaa ja Venemaa kohustusid kaitsma kreeklaste huve Türgi suhtes; Londoni leping (1840), millega Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik, Venemaa keisririik, Austria keisririik ja Preisimaa kuningriik soovisid lõpetada Oriendikriisi; 1867. aasta Londoni konverentsil sõlmiti nelja suurvõimu vahel Luksemburgi kriisi lahendanud nn Teine Londoni leping; Londoni leping (1913), millega lõpetati Esimene Balkani sõda; Londoni leping (1915), millega Itaalia kohustus Esimese maailmasõdas sõtta astuma Antanti riikide poolel; Londoni leping (1949), millega asutati Euroopa Nõukogu; Londoni protokoll Londoni konverents
Vaprus

Vaprus (ka kuraas, uljus, südikus) on inimese valik ja valmisolek astuda vastu piinale, valule, ohule, ebakindlusele või hirmutamisele. Eesti keeles peetakse vaprust ärplevaks julguseks, inimene on julge, et teiste hulgast silma paista, ta on julge kellegi teise jaoks. Samuti kutsutakse julgust sõjaolukorras pigem vapruseks kui julguseks. Sõdur teab, millele ta vastu läheb, julge inimene tihtipeale ei tea, mis teda ootab. Mõnedes kultuurides on meelekindlus umbes sama tähendusega kui vaprus. Lääne traditsioonis on  vaprusest rääkinud erinevad filosoofid nagu Sokrates, Platon, Aristoteles, Aquinas ja Kierkegaard; Ida traditsioonis on vaprusest avaldanud mõtteid Tao Te Ching. Viimasel ajal[millal?] on vaprust uuritud ka psühholoogias. Ärevus Julgus Bushido Rüütellikkus Dharma Karma Risk Tublidus Eesti etümoloogiasõnaraamat Eesti keele seletav sõnaraamat
Endine Kosjaleht

Endine Kosjaleht oli vabaajaleht, mis ilmus vahemikus 13. märtsist 1930 - 30. jaanuarini 1931 üks kord nädalas Tallinnas. Ajaleht oli 32 leheküljeline. Väljaandjateks oli Adols Lippo 1930 nr. 1-5 ja L. Rõõmus 1930 nr. 6 - 1931. nr 4. Vastutavad toimetajad olid Adols Lippo 1930 nr. 1-12; L. Rõõmus 1930 nr. 13 - 1931. Üks selle väljaande kaastöölisi oli Karl Ristikivi. Ajalehte trükiti trükikodades: Täht 1930 nr. 1-5 Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus 1930 nr. 6 - 1931 nr. 3 Estotrükk 1931 nr. 4 AIS Endine Kosjaleht "ERB Endine Kosjaleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2017. Vaadatud 25. aprillil 2017.
Depressioon (täpsustus)

Depressioon on mitmetähenduslik sõna: Depressioon on haiglaslik püsiv meeleoluhäire või -muutus Depressioon ehk masendus on meeleolu alanemine mõne aja vältel Depressioon ehk majandussurutis on majanduse madalseis ehk surutis Suur depressioon 1930-ndatel maailma haaranud majanduse majandussurutis Depressioon ehk madalrõhkkond on meteoroloogias ümbritsevast atmosfäärist madalama õhurõhuga ala Depressioon on geoloogias negatiivne pinnavorm Depressioon on hüdroloogias põhjavee alanemine. Depressioon on ökoloogias populatsiooni allasurutud seisund
Yazdi provints

Yazdi provints (pärsia استان یزد Ostān-e Yazd) on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraani keskosas. 2014. aastast kuulub 5. regiooni. Provints asub Dasht-e Kavīri ja Dasht-e Lūti kõrbete kokkupuutealal. Provintsi kõrgeim tipp on 4055 m kõrgune Shir Kuh. Yazdi provints jaguneb 9 maakonnaks. Statistical Centre of Iran, vaadatud 29.10.2023.
Nenad Ban

Nenad Ban (sündinud 3. mail 1966 Zagrebis) on horvaatia päritolu Šveitsi molekulaarbioloog ja biokeemik. Ta töötab 2007. aastast ETH Zürichis molekulaarbioloogia professorina. Tema peamised uurimisvaldkonnad on molekulaarne struktuurbioloogia, röntgenkristallograafia, multiensüümid, ribosoomid, kristallstruktuur, biofüüsika ja makromolekulid. Ta lõpetas 1990. aastal Zagrebi Ülikooli bakalaureusekraadiga molekulaarbioloogia ja biokeemia erialal. 1994. aastal sai ta doktorikraadi strukturaalse immunoloogia ja viroloogia alal California Ülikooli Riverside'is biokeemia instituudist. Aastatel 1994–1998 töötas ta järeldoktorina Yale'i Ülikooli molekulaarse biofüüsika ja biokeemia instituudis. 2000. aastast töötab ta ETH Zürichis: strukturaalse molekulaarbioloogia abiprofessorina (2000–2004), eradotsendina (2004–2007) ja 2007. aastast molekulaarbioloogia ja biofüüsika instituudis professorina. 2008 – valiti Leopoldina liikmeks (biokeemia ja biofüüsika sektsioon) 2010 – valiti Horvaatia Teaduste ja Kunstide Akadeemia välisliikmeks 2010 – Heinrich Wielandi auhind 2017 – Ernst Jungi auhind ETH Zürichi molekulaarbioloogia ja biofüüsika instituudis töötab professorina ka tema abikaasa Eilika Weber-Ban. Peres kasvab kaks poega. Professorid on ka Nenad Bani vanemad Jasna ja Zvonimir Ban. [1]. leopoldina.org Nenad Ban. leopoldina.org Weber-Ban, Eilika, Prof. Dr. weber-ban-lab.ethz.ch Jasna Ban. tkojetko.irb GENIJALNOM HRVATU ZA DLAKU IZMAKLA NOBELOVA NAGRADA. 26.02.2016. jutarnji.hr Prof. Nenad Ban. bangroup.ethz.ch
Kiil (ajaleht)

Kiil oli huumoriajaleht, mis ilmus 4. septembril 1931 Tartus. Lehe väljaandja oli A. Klemmer ja vastutav toimetaja A. Taader. Toimetus asus Tartus Lossi tänav 15. Ajalehte trükiti Tartus trükikojas Kultuur. Ajalehe hind oli 10 senti, leht oli 8-leheküljeline. Ilmus ainult 1 number. ERB Kiil Tõnis Erilaid. Kuidas ilmus õhulosside vabahärrade ajaleht. Õhtuleht, 30. mai 2015 Digar - Kiil 4.september 1931
Janno Bergmann

Janno Bergmann (kunstnikunimega (Jan) Berg, sündinud 31. augustil 1975 Pärnus) on eesti kunstnik. Janno Bergmann alustas kunstiõpinguid 1994. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi kunstiosakonnas, kus ta õppis kuni selle sulgemiseni 1998. aastal. Seejärel jätkas ta kuni 2000. aastani kunstiõpinguid Academia Non Gratas ja 2002. aastal Eesti Kunstiakadeemia Pärnu kolledžis Academia Gratas.Ta on ka tegevuskunstrühmituse Non Grata asutajaliige, võttes selle tegevusest osa aastatel 1998–2002. Aastatel 2000–2001 töötas ta New Yorgis Ilja Kabakovi stuudios assistendina. Alates 2009. aastast on Janno Bergmann olnud seotud ka rühmitusega Kunstikonteiner. Janno Bergmann on tegutsenud kunstnikuna alates 1996. aastast[viide?]. Kunstnikuna on ta kasutanud erinevaid meediumeid[viide?]. Ta on korraldanud ise kunstiüritusi[viide?] ja osalenud ka rahvusvahelistel kunstifestivalidel[viide?]. Tema näitusi on olnud Eestis, Leedus[viide?], Venemaal[viide?], Rootsis[viide?], Saksamaal[viide?] ja Austraalias[viide?]. Sooloprojektides käsitleb ta kunsti, kultuuri ja kommunikatsiooni, reinterpreteerides kaasaegset kunstiajalugu. Alates 2017. aastast juhatab Janno Bergmann Vaskjala Loomeresidentuuri. Apollo Raamatuportaal (8. juuni 2020). "Ilmus Rae Kultuurikeskuse Vaskjala Loomeresidentuuri kokaraamat". Postimees. Postimees Grupp. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuni 2020. Sandra Jõgeva, Janno, Vaskjala kuningas, kultuur.postimees.ee
Jeeriko Pasaune

"Jeeriko Pasaune : krifatsiuchide, öötööliste ja teiste siidiwendade lendleht" oli huumoriajaleht, mis ilmus 12. juunil 1930 Võrus. Ajaleht trükiti Võru trükikojas Täht. Ajalehte ilmus vaid 1 number, selle eesmärgiks oli reklaamida algavat jalgpallivõistlust, kus kokku läksid ajakirjanikud ja kultuuritempli Kannel "veiderdajad". Ajalehte jagati tasuta. "ERB Jeeriko Pasaune". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. aprill 2017. Vaadatud 26. aprillil 2017. Õhtuleht 12. mai 2014, Tõnis Erilaid - Kuidas Jeeriko Pasaune meeste süütust kaitses DEA Jeeriko Pasaune : krifatsiuchide, öötööliste ja teiste siidiwendade lendleht (Võru : 1930) Tõnis Erilaid. Kuidas Jeeriko Pasaune meeste süütust kaitses. Õhtuleht, 12. mai 2014
Uglitši rajoon

Uglitši rajoon (vene keeles Угличский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Uglitši linn. Rajoon piirneb põhjas Mõškini rajooniga, idas Bolšoje Selo ja Borissoglebski rajooniga, lõunas Pereslavli rajooniga ning läänes Tveri oblastiga. Rajooni pindala on 2568 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 13 255. 2002. aastal oli elanikke 15 540 ja 1989. aastal 18 069. Aastal 2009 oli Uglitši rajoonis 501 asustatud punkti, mis kuulusid ühe (Uglitši) linna ja viie külaasunduse koosseisu. 26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
Amen (muusik)

Amen (kodanikunimega Jussi Sydänmaa; sündinud 26. juunil 1972 Espoos) on soome muusik, ansambli Lordi kitarrist. Amen on ka salvestanud kitarrisoolosid, mida kasutas Ari Pulkkinen arvutimängu "Shadowgrounds" soundtrack '​i loomisel. Jussi Sydänmaa sündis Espoos, kuid veetis lapsepõlve- ja noorusaastad Mäntsäläs. Juba enne kooliminekut hakkas ta huvituma kitarrimängust. Muusikaõpinguid alustas ta viieaastaselt, kui sai oma esimese akustilise kitarri. Talle meeldis õppida pilli ja oma lemmiklugude mängimist, kuid oli liiga häbelik, et osaleda kitarrieksamil. See kohutas poissi sedavõrd, et ta otsustas kitarrimängu lõpetada. Sydänmaa võttis kitarri uuesti kätte 10 aastat hiljem, mil hakkas huvituma hard rock '​i muusikast. 1983. aastal puutus Sydänmaa esmakordselt kokku ansambliga Kiss. Temast sai bändi kirglik austaja ja seetõttu langes ta ka koolikiusamise ohvriks. Noorukina mängis Sydänmaa mitmes bändis. Tähelepanuväärsem neist oli Rag Flag, mis ei saavutanud edu. 25-aastaselt leidis Sydänmaa, et kõik rokiprojektid, milles ta osales, viisid läbikukkumiseni. Siis õppis ta ajakirjandust ja raadiotööd, hiljem reklaami ja meediat. 2003. aastal sai ta meediatehnoloogiainseneri diplomi. Siiski ei asunud ta tööle õpitud valdkonnas, kuna ansambel Lordi, millega ta oli 1990. aastatel liitunud, tegi 2002. aastal läbimurde. Tänu Lordi edule loobus ta IT-inseneri ametist ja keskendus karjäärile muusikuna. Tema tegelaskuju ansamblis Lordi on Egiptuse vaarao Amen-Ra elluärganud muumia. Pärast Eurovisiooni võitu avati 26. juunil 2006 Mäntsäläs Ameni ausammas. Sammas on valmistatud kohalikust migmatiidist, see on 3 meetrit kõrge ja kaalub üle 400 kg. Ausammas asub Ameni endise kooli Ehnroosi kooli (Nordenskiöldintie 2, koolis käis ta aastatel 1985–1991) ja Myllymäe kooli (Vanha Porvoontie 21) vahelisel alal. Lordi Army Ameni Twitter
Nikolai Tuiman

Nikolai Tuiman (varem Nikolai Tuimann; 27. detsember 1898 Väätsa vald, Järvamaa – 8. aprill 1976 Petseri) oli Eesti sõjaväelane (veltveebel, 1921) ja hilisem Jehoova tunnistaja. Sai sõjaväelenduri kutse 28. veebruaril 1921. Teenis Lennuroodus. 1934. aastal osales Artur Sirgu põgenemise korraldamises. Tema ülesandeks oli hankida auto, võtta Sirk Patarei vangla juures peale ning toimetada esimesse varjamiskohta. Vangistatuna leidis Nikolai vangla raamatukogust mõned Joseph Franklin Rutherfordi raamatud, mille lugemine viis ta arusaamisele, et ta on oma elus valinud vale tee. Pärast vanglast vabanemist keelati tal esialgu elada Tallinnas. Selle piirangu äramuutmisel sõitis ta Tallinna, ühest Jehoova tunnistajate raamatust leitud aadressile. Vend Baxteri abiga tegi Nikolai elus kannapöörde, loobus poliitilisest tegevusest ning sai rahumeelseks ja innukaks Jehoova tunnistajaks. Hiljem, Nõukogude Liidus kehtinud keeluajal, oli ta üks koguduse tugisambaid ja osales põrandaaluses trükitöös. Ta arreteeriti 4. oktoobril 1950 Paides, oli vangis ja asumisel. Ta jäi oma usule kindlaks 15 aasta jooksul, mil ta oli Siberisse küüditatud. Vabanes 15. novembril 1965 õiguseta elada Eesti NSV-s, mistõttu elas edasise elu Petseris. https://dea.digar.ee/article/postimeesew/1935/03/02/2 http://wol.jw.org/et/wol/d/r37/lp-st/302011002 Kirje ohvitseride andmebaasis
Juhuslik suurus

Tõenäosusteoorias ja matemaatilises statistikas nimetatakse juhuslikuks suuruseks suurust, mille väärtus sõltub juhusest. Formaalsema definitsiooni järgi on juhuslik suurus funktsioon, mis seab juhusliku katse igale võimalikule tulemusele (elementaarsündmusele) vastavusse mingi suuruse. Suurust X {\displaystyle X} , mille võrdumine katse käigus etteantud väärtusega x {\displaystyle x} on juhuslik sündmus, nimetatakse juhuslikuks suuruseks. Kui see väärtus on arvuline, siis räägitakse juhuarvust. Juhuarvude näiteid: kahe täringu veeretamise silmade summa ja võidu suurus õnnemängus; rahvastiku hulgast juhuslikult valitud inimese vererõhk; aktsia sulgumishind börsipäeva lõppedes. Juhuslikud suurused võivad olla ka keerukamad matemaatilised objektid, näiteks juhuslikud liikumised, juhuslikud permutatsioonid ja juhuslikud graafid. Ühel juhuslikul katsel põhinevad paljud erinevad juhuslikud suurused. Üksikut väärtust, mille juhuslik suurus juhusliku katse tegemisel omandab, nimetatakse realisatsiooniks või juhusliku protsessi puhul ka trajektooriks. Termin "juhuslik suurus" (zufällige Gröβe) pärineb Andrei Kolmogorovilt (Die Grundbegriffe der Wahrscheinlichkeitsrechnung 1933). Juhusliku suuruse X {\displaystyle X} väärtused X ( ω ) {\displaystyle X(\omega )} sõltuvad juhust esindavast suurusest ω {\displaystyle \omega } . Näiteks võib ω {\displaystyle \omega } olla kulli ja kirja viskamise juhuslik tulemus. Siis võib näiteks kihlvedu kulli ja kirja viskamise tulemuse peale modelleerida juhusliku suurusega. Oletame, et veeti kihla arvu peale, nii et õige äraarvamise puhul makstakse välja 1 euro, vastasel korral ei maksta midagi. Olgu X {\displaystyle X} väljamakstav summa. Et X {\displaystyle X} -i väärtus sõltub juhusest, siis X {\displaystyle X} on juhuslik suurus, täpsemalt reaalarvuline juhuslik suurus. Ta kujutab visketulemuste hulga { kull , kiri } {\displaystyle \{{\text{kull}},{\text{kiri}}\}} võimalike väljamakstavate summade hulgale { 0 , 1 } {\displaystyle \{0,1\}} : X ( ω ) = { 0 , kui  ω = kull , 1 , kui  ω = kiri . {\displaystyle X(\omega )={\begin{cases}0,&{\text{kui }}\omega ={\text{kull}},\\1,&{\text{kui }}\omega ={\text{kiri}}.\end{cases}}} Norbert Henze. Stochastik für Einsteiger: Eine Einführung in die faszinierende Welt des Zufalls, Vieweg+Teubner Verlag 2010, ISBN 978-3-8348-0815-8, lk 12. Jörg Bewersdorff. Glück, Logik und Bluff. Mathematik im Spiel - Methoden, Ergebnisse und Grenzen, 6. trükk, Springer Spektrum: Wiesbaden 2012, ISBN 978-3-8348-1923-9, lk 39. Ivar Tammeraid (2004). Tõenäosusteooria ja matemaatiline statistika. Tallinn: TTÜ Kirjastus. Lk 40. David Meintrup, Stefan Schäffler. Stochastik: Theorie und Anwendungen, Springer-Verlag 2005, ISBN=978-3-540-21676-6, lk 456-457 Jeff Miller. Earliest Known Uses of Some of the Words of Mathematics, jaotis R.