laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Latgalikeelne Vikipeedia

Latgalikeelne Vikipeedia (latgali keeles Vikipedeja latgaļu volūdā) on Vikipeedia latgalikeelne versioon. See sai alguse 18. märtsil 2011. Seal on 1082 artiklit ja 3358 lehekülge. Seal on 7816 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 10) ja 1 administraatorit. Latgalikeelne Vikipeedia
Žemaidikeelne Vikipeedia

Žemaidikeelne Vikipeedia (žemaidi keeles Vikipedėjė Žemaitėškā) on Vikipeedia žemaidikeelne versioon. See sai alguse 25. märtsil 2006 kasutaja Zordsdavini (Arnas Udovičius) eestvõttel. Seal on 17 230 artiklit, millega see on artiklite arvult 136. keeleversioon, ja 29 936 lehekülge. Seal on 26 789 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 27) ja 4 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Žemaidikeelne Vikipeedia
Gravüür

Gravüür on selliste graafiliste tehnikate üldnimetus, mille puhul tulemus saadakse graveerimise või söövitamise teel. Gravüüriks nimetatakse ka neis tehnikais valminud kunstiteost (graafiline leht ehk tõmmis). Sisuliselt on graafiline leht siledale pinnale uuristatud joonise äratrükk. Sõltuvalt graveeritava pinna materjalist eristatakse puu-, vase-, kivi-, linogravüüre jne.
Kinnisasi

Kinnisasi on maapinna piiritletud osa (maatükk) asjaks ehk õiguse objektiks olemise kontekstis. Kinnisasja osadeks loetakse kõiki antud maatükiga püsivalt seotud osi, mida ei saa lugeda eraldiseisvaks ning mida ei ole võimalik teisaldada ilma maatüki või eraldatava osa hävimise või olulise muutumiseta. Näiteks on kinnisasja osad ehitised ja kasvavad taimed. Kinnisasja osadeks ei ole maaga mööduvaks otstarbeks ühendatud asjad. Vallasasi Kinnistu Tsiviilseadustiku üldosa seadus
Graveerimine

Graveerimine on joonise, kirja, mustri või muu kujundi uuristamine siledasse metall-, kivi-, klaas-, puu-, elevandiluu-, pärlmutter- jms pinda. Graveerimisega tegelevat isikut nimetatakse graveerijaks. Töövahend graveerimisel oleneb materjalist. Näiteks metalli puhul kasutatakse uuritsat ja graveerimisnõela, klaasi puhul lihvimiskäia.
Cappeln

Cappeln on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis. Cappeln asub umbes 7 km Cloppenburgist kagus. Valla pindala on 76,20 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6821 inimest. Cappeln koosneb järgmistest osadest: Cappeln (sealhulgas Dingel), Tenstedt (sealhulgas Siehenfelde, Osterhausen, Darrenkamp ja Gut Schwede), Schwichteler koos Nordenbroki ja Schwichteleri jaamaga, Bokel koos Wißmühleniga, Mintewede, Elsten ja Elstermoor, Sevelten, Warnstedt, Nutteln/Tegelrieden. 1159. aastal sai Cappeln sõltumatuks lähedalasunud Emstekist ja asutas oma valla. Nimi tuleb sõnast "kabel". Vana kirik (ehitatud aastal 1150) lammutati alles 1900. aastal, et teha ruumi praegusele Peeter-Pauli kirikule. Aastatel 1914 kuni 1965 ühendas kohalik raudtee Cappelni Cloppenburgi ja Vechtaga, alguses oli ainus jaam Schwichtleris. Peeter-Pauli kirik Pastoraat, ehitatud 1711. aastal Hobusekasvandus Vorwerk Maarja kirik (Sevelten) Püha Franciscuse Assisist kirik (Elsten) Peeter-Pauli kirikus Peeter-Pauli kirikus Sevelter Kirche Sevelter Kirche Püha Franciscuse Assisist kirik (Elsten) Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.cappeln.de
Vallasasi

Vallasasi on asi, mis ei ole kinnisasi. Vallasasjadest koosnevat vara nimetatakse vallasvaraks. Vallasasja all mõistetakse enamasti eraomandit, mis on liikuv, vastupidi kinnisvarale või kinnisasjale. Vallasasjad on kõik esemed, mis ei ole maatükiga seotud – sõidukid, kodumasinad, raamatud, loomad jne. Vallasasjade puhul kehtib eeldus: kes asja valdab, on ka selle omanik, kuni pole tõendatud vastupidist (näiteks inimene, kelle seljas jope on, on eeldatavasti ka selle omanik). Kinnisasi "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 28. augustil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Tsiviilseadustiku üldosa seadus
Emstek

Emstek on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis. Emstek paikneb umbes 8 km Cloppenburgist idas. Valla pindala on 108,13 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 855 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.emstek.de
Essen (Oldenburg)

Essen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis. See asub Hase jõe ääres, umbes 5 km Quakenbrückist põhjas ja 15 km Cloppenburgist edelas. Valla pindala on 97,97 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8676 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.essen-oldb.de
Garrel

Garrel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis. Garrel paikneb umbes 15 km Cloppenburgist põhjas ja 25 km Oldenburgist edelas. Valla pindala on 113,23 km². 31. detsembril 2015 elas seal 14 634 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.garrel.de
Lastrup

Lastrup on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis. Lastrup asub umbes 15 km Cloppenburgist edelas. Valla pindala on 85 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6902 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.lastrup.de
LNT

LNT võib tähendada järgmist: Latvijas Neatkarīgā Televīzija, Läti telekompanii ja telekanal Aerolíneas Internacionales Larsen and Toubro, India suurim ehituskonglomeraat
Lindern

Lindern on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis. See asub umbes 20 km Cloppenburgist läänes. Valla pindala on 65,81 km². 31. detsembril 2015 elas seal 4709 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.lindern.de
Molbergen

Molbergen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis. Molberg asub umbes 8 km Cloppenburgist läänes. Valla pindala on 102,52 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8429 inimest. Bonaventura Kloppenburg (1919–2009), Saksa piiskop Brasiilias Manfred Carstens (1943–), Saksa poliitik (CDU) Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.molbergen.de
Euroopa Liidu ametlikud keeled

Euroopa Liidu ametlikud keeled on Euroopa Liidu liikmesriikide poolt liitumisel valitud keeled. Euroopa Liidu kodanikel on õigus suhelda Euroopa Liidu institutsioonidega ametlikes keeltes. Ametlikke keeli on alates 2013. aastast 24. Lisaks 24 ametlikule keelele on Euroopa Liidus 5 poolametlikku keelt: baski keel, galeegi keel, katalaani keel, gaeli keel ja kõmri keel. Euroopa Liidu kodanikel on nendes keeltes õigus pöörduda Euroopa Liidu institutsioonide poole ja saada vastuseid. https://euobserver.com/news/19323 http://ec.europa.eu/unitedkingdom/about_us/office_in_wales/welsh_language_en.htm http://www.independent.co.uk/news/world/europe/scots-gaelic-becomes-an-eu-language-1799290.html Euroopa keelte veebileht
Dilwara templid

Dilwara templid (inglise keeles Dilwara Temples) on džainismi templite kompleks mägisel alal asuva 60-tuhandelise elanikkonnaga (2011) Lääne-India linna Mount Abu lähistel Sirohi ringkonnas Rajasthani osariigis. Paljude kultushoonete hulgas, mis sealkandis asuvad, on hulk džainismi templeid, nende seas linnast 2,5 km kaugusele jääv Dilwara templite kompleks viiest templist, mis rajati 11. ja 13. sajandi vahel (maj). Templid on kuulsad marmorist nikerdiste poolest. Pilte Dilwara templitest. youtube.com 10 vaatamisväärset kohta Mount Abus. youtube.com
Gérald Darmanin

Gérald Moussa Violeur Darmanin (sündinud 11. oktoobril 1982 Valenciennesis) on Prantsusmaa poliitik, ta kuulub liikumisse En Marche!. Ta oli 17. maist 2017 kuni 6. juulini 2020 Prantsusmaa riigihaldus- ja eelarveminister. 6. juulist 2020 on ta Prantsusmaa siseminister. Ta on lõpetanud juristina Lille'i Poliitikauuringute Instituudi.
Saterland

Saterland (Saterlandi friisi keeles Seelterlound) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis. Saterland asub Leeri, Cloppenburgi ja Oldenburgi vahel. Seal elab rahvusrühm saterlandifriisid, kelle keelt ikka veel kasutatakse. Saterlandi vald loodi 1974. aastal, kui ühendati väiksemad vallad Strücklingen (saterlandifriisi: Strukelje), Ramsloh (Roomelse), Sedelsberg (Seeidelsbierich) ja Scharrel (Schäddel). Valla pindala on 123,62 km². 31. detsembril 2015 elas seal 13 283 inimest. Keskajal oli Saterland liivane piirkond, mis hõlmas umbes 15 km pika ja 1–4 km laia ala, mida ümbritsesid sood. See asustati 10. ja 13. sajandi vahel Ida-Friisimaa friiside poolt. Olles suhteliselt eraldatud, arendasid asukad välja oma idafriisi keele, saterlandifriisi, mis on tänini kasutusel. "Saterfriesen", kui saksa keeles selle keele kõnelejateks kutsutud, on väikseim vähemus, mida liiduvalitsus on tunnistanud. Saterlandi valla alal on VLF saatja DHO38, suur Saksa sõjalaevastiku VLF saatja käskude saatmiseks allveelaevadele. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.saterland.de
Sotsiaalmaja

Sotsiaalmaja on sotsiaalabis eelkõige kortermaja, kus suurem osa kortereid, nn sotsiaalkortereid, antakse kasutada hättasattunud inimestele enesega toimetulekuks. Hiljem on hakatud sotsiaalmajaks nimetama ka sotsiaalteenuseid pakkuvat linnaasutust. Sageli on sellises majas suurem osa pinda sotsiaalkorteriteks ümber ehitatud. Näitena võib sellise hoonena tuua Männiku asumis asuva Nõmme Sotsiaalmaja. Tallinna sotsiaalmajad. tallinn.ee Tallinna sotsiaalmaja alustab neljal korrusel. tallinn.postimees.ee, 18. september 1997
Sendrisoo

Sendrisoo (ka Sendeki soo) on soo Lääne maakonnas Noarootsi vallas. Soo jääb Leidissoo looduskaitsealale. Soos asub Sendri järv.
Suursoo (Järvamaa)

Suursoo on soo Järva maakonnas Järva vallas. Soos on Kokametsa kraav.
Pööravere soo

Pööravere soo (ka Suursoo) on soo Pärnu maakonnas. Soo eriilmeline osa on Lehu raba. Soo asub Tootsi alevist loodes. Selle pindala on 3306 ha. Märkimisväärse osa soost hõivavad freesturbaväljad (709 ha). "Eesti turbauuringute andmebaas". turba.geoloogia.info. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. august 2024. Vaadatud 27. augustil 2024.
Cuxhaveni kreis

Cuxhaven on kreis (Landkreis) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Seda ümbritsevad (idast ja päripäeva) Stade, Rotenburgi, Osterholzi ja Wesermarschi kreisid, Bremerhaveni linn ja Põhjameri. Kreisi pindala on 2057,78 km². 31. detsembril 2015 elas seal 198 103 inimest. Kreisi hüüdnimeks on sageli Cuxland. See paikneb Põhjamere kaldal ning seda piiravad Elbe ja Weseri jõesuud. Rannik on osa Alam-Saksi padumere rahvuspargist. Linnad: Cuxhaven, suur iseseisev linn Geestland Vabad vallad: Beverstedt Hagen im Bremischen Loxstedt Schiffdorf Wurster Nordseeküste Samtgemeinden: Samtgemeinde Börde Lamstedt Armstorf Hollnseth Lamstedt1 Mittelstenahe Stinstedt Samtgemeinde Hemmoor Hechthausen Hemmoor1, 2 Osten Samtgemeinde Land Hadeln Belum Bülkau Cadenberge Ihlienworth Neuenkirchen Neuhaus Nordleda Oberndorf Odisheim Osterbruch Otterndorf1, 2 Steinau Wanna Wingst 1Samtgemeinde keskus; ²linn Kreis loodi 1977. aastal, kui ühendati endised kreisid Land Hadeln ja Wesermünde. Cuxhaveni linn kaotas oma kreisivaba linna staatuse ja sellest sai uue kreisi keskus. GeoNames https://www1.nls.niedersachsen.de/statistik/ Ametlik veebileht Cuxlandi turismisait
Tallinna Õismäe Vene Lütseum

Tallinna Õismäe Vene Lütseum on lütseum Tallinnas Väike-Õismäe asumis aadressil Õismäe tee 28. Kool on kandnud järgmisi nimesid: 1976–1998 Tallinna 40. Keskkool; 1998–2002 Tallinna Õismäe Üldgümnaasium; 2002– Tallinna Õismäe Vene Lütseum.
Risti (Varbla kihelkond)

Risti oli küla Läänemaal. Küla jääb tänapäeval Kiska küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Varbla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kiska külaga. Marja Kallasmaa: artikkel "Kiska" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Felix Kadarik

Felix Kadarik (24. aprill 1923 Levala, Laimjala vald, Saaremaa – 6. märts 2012) oli Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku vaimulik. Felix Kadarik pühitseti 13. augustil 1944 Tallinna Issandamuutmise peakirikus preestriks. 1960. aastal anti talle ülempreestri aunimetus ja 1999. aastal suuroikonomose aunimetus. Samuti on teda autasustatud mitra kandmise õigusega. Ta teenis Kuressaare Püha Nikolai kogudust, Laimjala Vassilius Suure kogudust, ja Reomäe Apostel Andrease kogudust. Alates septembrist 2011 oli ta emerituuris. Felix Kadarik oli ka Kuressaare linna aukodanik. Felix Kadarik pälvis linna teenetemärgi 45-aastase tegevuse eest Eesti Apostliku Õigeusu Kiriku Kuressaare Püha-Nikolai koguduse esipreestrina linnakodanike vaimu- ja hingejõu hoidja ja kaitsjana ning arhitektuurimälestisena kaitse all oleva Kuressaare Püha-Nikolai kiriku korrastamisel ja säilitamisel. Augustis 1979 andis metropoliit Aleksius talle üle patriarh Pimeni poolt annetatud Püha Anna II järgu ordeni 2. mail 2003 anti talle üle kõrge kiriklik autasu Platoni III järgu orden. 23. veebruar 2005 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk Vaimulike andmebaas Aili Kokk. Kogu elu Jumalat teenides, Oma Saar, 14. detsember 2009 Aare Laine. Ülempreester oikunomus Felix Kadarik tähistab 60 aasta tööjuubelit, Meie Maa, 13. august 2004 Evelyn Kaldoja. Kirik ühendab «vene» usu ja eesti kultuuri, Postimees, 22. juuni 2007 Mitrarovasti Felix Kadarik tuonilmaisiin Viron ortodoksisen kirkon ystävyysseura, 6. märts 2012 Lahkus ülempreester suuroikonomos Felix Kadarik Meie Kirik, 8. märts 2012 Veiko Vihuri. IN MEMORIAM: Ülempreester suuroikonomos Felix Kadarik, Meie Kirik - koduleht, 9. märts 2012
Harku (Nissi kihelkond)

Harku oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Odulemma küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nissi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Odulemma külaga. Külast on teateid arvatavasti alates 1394 (Harke). Marja Kallasmaa: artikkel "Harku3" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ämari (Keila kihelkond)

Ämari oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Alliku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Alliku külaga. 1586 on esimest korda mainitud nime Eimersmeki, seejärel 1688 Ämmorbyy, 1913 Эмари (karjamõis), 1923 Ämari (asundus Harku vallas). Marja Kallasmaa: artikkel "Ämari2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tjuštja

Tjuštja (ersa keeles Тюштя, mokša keeles Тюштень Tjušten) on mordvalaste müütiline rahvuskangelane, kes esineb eelkõige Volga idakalda mokšade ja ersade vägilaslauludes. Tjuštja on kunagise vabadusvõitluse sümbol vene vallutajate vastu. Ta on oluline tegelane mordvalaste eeposes "Mastorava", kus ta valiti rahva poolt valitsema mokšade üle. Tjuštja olevat ühendanud kõik mokša, ersa ja meštšera hõimud üheks liiduks või riigiks, tema valitsemise ajal olevat Mordvamaa ulatunud Dneprist Volgani ja Oka jõest Musta mereni. Ta vägitegudest räägib eepose kolmas osa "Kuningas Tjuštja ajastu". Mordva põlisusundis on ta tuntud kui kuujumal, kõuejumala Pur'ginepazi ja maapealse neiu Litova poeg. Selline jumalik päritolu olevat olnud mordva valitsejate seas levinud. Mõnede muistendite kohaselt oli Tjuštja vürst Pureši poeg. Ersad ja mokšad uskusid, et kui rahvas hädas on, tuleb puhuda Toorama pasunat, siis tulevat Tjuštja muistsest iseseisvusajast "koju tagasi" ja päästab oma rahva. Tjuštja on inspireerinud palju mordva kirjanikke, luuletajaid ja kunstnikke. Mordva folkansambel Toorama on Tjuštjast teinud ka laulu. Mordva põlisusund Pureš Purgaz http://www.folklore.ee/rl/folkte/sugri/mordva/myto/2ikesejumal.htm http://www.suri.ee/il/99/3/raskenj.html https://www.youtube.com/watch?v=QgZ1d2_mybA
Tedremägi (Rääptsova)

Tedremägi on küngas Võrumaal Setomaa vallas Rääptsova külas. Künka kõrgus on 88,5 m üle merepinna. Seda ümbritseb Tedremäe soo.
Kaleste laht

Kaleste laht on laht Hiiu maakonna idaosas Kõpu poolsaare juures. Lahe pindala on 782 ha. Kaleste laht Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 20.07.2018)
Vanamõisa laht

Vanamõisa laht on laht Hiiu maakonna lõunaosas. Lahe ja selle elustiku kaitseks on moodustatud Vanamõisa lahe hoiuala. Vanamõisa laht Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 20.07.2018)
Rälby laht

Rälby laht on laht Lääne maakonnas Vormsi vallas. Lahe lõunaosa sopistused on Rännan (laht) ja Austurvike (laht).
Latvijas Neatkarīgā Televīzija

Latvijas Neatkarīgā Televīzija (lühendatult LNT) oli Läti meediaettevõte, mis hoidis töös samanimelist telekanalit (LNT). Ettevõtte omanik oli Modern Times Group. LNT-nimeline telekanal oli Läti üks populaarsemaid telekanaleid. Telekanal LNT moodustati 1996. aastal, kui ühinesid telekanalid NTV-5 ja Picca TV. Telekanali edastamine lõpetati 1. märtsil 2020. Latvijas Neatkarīgā Televīzija koduleht
Hannes Nelis

Hannes Nelis (sündinud 15. jaanuaril 1965 Kuressaares) on eesti vaimulik (ka abiõpetaja ja hooldajaõpetaja). Ta on lõpetanud 1983. aastal Kingissepa 2. Keskkooli ja 1999. aastal EELK Usuteaduse Instituudi. 7. novembril 1991 ordineeriti ta diakoniks ja 16. detsembril 1992 aseõpetajaks, õpetaja õigused sai 7. septembril 1999. Ta töötab EELK Valjala Martini koguduse õpetajana ning Kaarma ja Muhu koguduse hooldajaõpetajana. 18. jaanuar 2023 käskkirjaga määratud Eesti Kaitseliidu Saarema maleva kaplaniks. EELK Kaarma kogudus aastatel 1940–1993.[viide?] EELK 2020 aasta vaimulik EELK Teeneteristi III järk (Tunnistus nr 313). EELK teeneterist Kaarma kandi 2022. aasta inimene Abielus, tal on viis last. https://www.oesel.ee/kg/index.php?i=65 Hannes Nelis: "Igas inimhinges asub ootus" Oma Saar, 5. aprill 2007 (autori fotoga)
Fort William

Fort William (gaeli keeles An Gearasdan ehk 'garnison') on suurim asula Põhja-Šoti mägismaal pärast Invernessi linna. Suuresti suvekuurordina majandav asula asub kitsa fjordi Loch Linnhe idakaldal. Sealt algavad matkarajad Briti saarte kõrgeimale mäele Ben Nevisele (1343 meetrit üle merepinna). Paljude majutusasutustega, paari anglikaani kiriku, väikese merekaldakindluse ja üldmuuseumiga asulas asub Fort Williami raudteejaam, mida on erirongil külastanud kuninganna Victoria (kes teatavasti ei olnud vaimustunud). Asula kõrval paikneb lagunenud kindlusega Inverlochy küla, mille lähedal asuvad Ben Nevise destilleerimiskoda ja alumiiniumitehas Corpach and Loch Eil. Maanteetransport lõuna pool asuvasse Šotimaa suurimasse linna Glasgow'sse kestab umbes 3 tundi, läbides nii mägismaad kui ka Loch Lomond and The Trossachs rahvusparki. Ajalooliselt oli Lochaberi territoorium tugeva Cameroni klanni kuuluvuse meelevallas, kus asus rohkelt Cameroni asulaid (näiteks Blarmacfoldach). Enne fordi rajamist oli Inverlochy selle piirkonna peamine asula ning seal peeti ka kaks lahingut: Esimene Inverlochy lahing toimus 1431. aastal ja Teine ​​Inverlochy lahing toimus 1645. aastal. Asustus kasvas pärast kindluse ehitamist, mis rajati elanikkonna kontrollimiseks pärast Oliver Cromwelli invasiooni Kolme kuningriigi sõdade käigus ja seejärel kasutati uuesti 18. sajandi jakobiidide ülestõusu mahasurumiseks. 1745. aasta jakobiidide ülestõusuga seoses, nn vastuhakk Nelikümmendviis, oli Fort William kahe nädala jooksul nende poolt ümber piiratud, 20. märtsist kuni 3. aprillini 1746. Kuigi nad olid hõivanud mõlemad teised fordid (Fort Augustuse ja Fort George'i) kolmest Great Gleni oru kindlustusest, ei suutnud nad vallutada Fort Williamit. Teise maailmasõja ajal oli Fort William keskuseks HMS St Christopherile, mis oli kuningliku mereväe rannikujõu koolitusbaas. Lisateave asula ja piirkonna ajaloo kohta on välja pandud West Highland Museumis High Streeti tänavas. Fort Augustus Fort George  Fort William – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Läti Vikipeedia maraton

Läti Vikipeedia maraton (läti keeles Latvijas Vikipēdijas maratons) oli lätikeelse Vikipeedia kogukonna ja mitme ettevõtte (eestvedajaks Norvik Banka) algatus, mille eesmärk oli täiendada lätikeelset Vikipeediat ja Läti 100. aastapäevaks (18. november 2018) jõuda selles Vikipeedias 100 000. artiklini. Algatuse eesmärkide seas on ka väärtustada läti keelt ja julgustada lätikeelse Vikipeedia kasutamist hariduses. Maraton algas 11. märtsil 2015 ja kestis 18. novembrini 2018. Maratoni alguse ajal oli lätikeelses Vikipeedias 59 000 artiklit. 2018. aasta juuli seisuga oli seal Vikipeedias 86 000 artiklit. 100 tuhande artiklini jõuti 24. jaanuaril 2020. Miljon+
Annenhof

Annenhof võib tähendada järgmist: Annenhof on Ambla kihelkonna Terakjärve mõisa saksakeelne nimi Annenhof on Haljala kihelkonna Holsta mõisa saksakeelne nimi Annenhof on Anne mõisa saksakeelne nimi Annenhof on mitme Eestis olnud Annemõisa mõisa saksakeelne nimi Annenhof on Annase küla vana nimekuju ja saksakeelne nimi Annenhofi mõis oli Sala mõisa karjamõis Jamburgi maakonnas Annenhof oli ka Harjumaa Luha mõisa saksakeelne nimi ... Annenhofi raudteejaam
Fort

Fort on ehitisena ühest või mitmest fortifikatsiooniehitisest koosnev üksik kindlus(tus). Sõna on tulnud ladinakeelsest sõnast fortis, mis tähendab vastupidavust või tugevust, üldiselt midagi kindlat. Fortifikatsioonisüsteemide eesmärgiks oli garnisonina kindla territooriumi kaitsmine ja valvamine. Forte ehitati enamasti koos bastionide ja kindlustusvöönditega eriti uusajal, kui käiku tulid tulirelvad ja tõrjekahurid. Euroopa kõige tugevamani fortifitseeritud linnade hulgas olid nii Aadria mere äärne Dubrovnik kui ka Läänemere-äärne Tallinn. Fortifikatsioon on sõjanduslik teadus maastiku kindlustamise teooriast ja praktikast. Näide fortifikatsiooni plaanist Bourtange fort Hollandis Faktooria Kaitsevall Kindlus Linnus Fort. // Robert Treufeldt. "Kalaranna fort ehk hilisem "Patarei" vangla". MTÜ Castellum. Tallinn 2019. Lk 63.
Arkonia

Arkonia (poola keeles Korporacja Akademicka Arkonia, ladina keeles Arconia) on poola üliõpilaskorporatsioon. Korporatsioon asutati 9. mail 1879 Riia Polütehnilise Instituudi juures. Korporatsiooni deviis on Veritate ac Labore (poola keeles Prawdą a Pracą) (ligikaudne tõlge 'usu ja tööga').
Avots

Avots (lätikeelne sõna tähenduses 'allikas') võib tähendada järgmist: Avots oli Läti ajakiri, mis ilmus 1987–1992 Avots on Läti kirjastus Avots oli Läti ajaleht, mis ilmus 1905–1915 ...
Avots (ajakiri)

Avots oli Läti kirjandusajakiri, mis ilmus 1987–1992. Ajakirja ilmumissagedus oli üks kord kuus. Aastani 1991 andsid ajakirja välja Komsomoli keskkomitee ja Läti NSV Kirjanike Liit ja seejärel aastast 1992 Läti Kirjanike Liit. Ajakirja esimese numbri tiraaž oli 100 000 eksemplari. 1989. aasta alguses oli ajakirja ühe numbri tiraaž juba 147 000 eksemplari. Ajakirja peatoimetaja oli kirjanik ja publitsist Aivars Kļavis.
Fraternitas Baltica

Fraternitas Baltica oli baltisaksa üliõpilaskorporatsioon; ühtlasi esimene Riias asutatud baltisaksa üliõpilaskorporatsioon. Korporatsioon asutati 13. novembril 1865 Riia Polütehnilise Instituudi juures. Korporatsioonil oli kaks deviisi: Freundschaft, Frohsinn, Tugend, Wissen — soll man nie bei den Balten missen ja In Treuen fest.
Petersburg

Petersburg võib tähendada järgmist: Petersburg on linn USA-s Alaska osariigis Petersburg on linn USA-s Virginia osariigis Petersburg on Peterburi nimi mitmes võõrkeeles Petersburg (laev) ...
Lääneslaavi keeled

Lääneslaavi keeled on indoeuroopa keelkonna alla slaavi keelte hulka kuuluv keelterühm, mille leviala asub Kesk-Euroopas. poola keel kašuubi keel sileesia keel † polaabi keel ülemsorbi keel alamsorbi keel tšehhi keel slovaki keel idagermaani keeled idaslaavi keeled lõunaslaavi keeled lääneslaavi keeled, Eesti Keele Instituut
Pilda

Pilda võib tähendada järgmist: Pilda on nõiavits, millega otsitakse maa seest "veesooni", metallesemeid jms Pilda on asula Lätis Ludza piirkonnas Pilda vallas Pilda on asula Lätis Ludza piirkonnas Ņukši vallas Pilda on Ņukši küla vana nimetus Pilda jõgi on jõgi Lätis Ludza piirkonnas