1868

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1830. aastad | 1840. aastad | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1864 | 1865 | 1866 | 1867 | 1868 | 1869 | 1870 | 1871 | 1872 | ► | ►► 1868. aasta (MDCCCLXVIII) oli 19. sajandi 68. aasta. 3. jaanuar – Tokugawa Yoshinobu võimult kukutamisega lõppes Jaapanis 700 aastat kestnud šogunaat ja algas Meiji restauratsioon. 27.–31. jaanuar – Jaapanis Boshini sõja käigus toimunud Toba–Fushimi lahingus saavutasid keiserlikud väed otsustava võidu. 24. veebruar – Andrew Johnsoni vastu alustati esimese USA presidendina kriminaalmenetlust. 13. aprill – Briti väed vallutasid Robert Napier' juhtimisel Etioopia linna Magdala, pärast mida sooritas Etioopia keiser Tewodros II enesetapu. 10. juuni – Mõrvati Serbia kuningas Mihailo III ja tema järglaseks sai Milan IV. 28. juuli – Ameerika Ühendriigid ratifitseerisid 14. paranduse põhiseaduses, millega mustanahalised said kodanikuõigused. 13. august – Peruus Arica (tänapäeval Tšiilis) lähedal toimunud tugeva maavärina tõttu hukkus hinnanguliselt 25 000 inimest ning maavärina tagajärjel tekkinud tsunami tekitas purustusi Hawaii saartel, Jaapanis ja Uus-Meremaal. 18. august – Prantsuse astronoom Pierre Jules Janssen avastas heeliumi, kui oli Indias Gunturis analüüsimas täieliku päikesevarjutuse ajal Päikese kromosfääri. 20. august – Walesis Abergele'i linna lähedal sõitis reisirong vastu parafiinõli vedanud kaubavagunitele. Õnnetuses hukkus 33 inimest. 23. september – Puerto Ricos Larese linnas algas Ramón Emeterio Betancese juhtimisel ülestõus Hispaania koloniaalvõimu vastu. 10. oktoober – Kuuba kuulutas end Hispaaniast iseseisvaks, mille järel puhkes kümneaastane sõda. 6. november – Oglalade pealik Punane Pilv sõlmis Teise Fort Laramie lepingu, millega lõppes tema sõda ja moodustati Suur siuude reservaat. 12. november – Pärast oma isa Mongkuti surma krooniti Siiami kuningaks 15-aastane Chulalongkorn. 9. detsember – Londonis pandi tööle maailma esimesed valgusfoorid. 5. mai (vkj 23. aprill) – kehtima hakkas teorendilepingute sõlmimise keeld. Maikuu lõpus sai Tartu ülikooli muinasteaduse muuseum ülikooli tiibhoones kasutusse uued ruumid. Suve algul algas septembrini kestnud suur põud. Vili ikaldus sel aastal kõikjal. 9.–10. juuli (vkj 27.–28. juuni) – Carl Robert Jakobson käis Viljandis kooliõpetajate konverentsil välja mõtte luua Eesti Kirjameeste Selts (algse nimega: Eestikeele õppetuse raamatude laiali lautamise selts). Augustis ilmus Juri Samarini teose "Okrainõ Rossii. Russkoe Baltijskoe pomorje" I osa, kus muu hulgas taotleti Baltimaade elukorralduse ühtlustamist Venemaa omaga. 18. oktoober (vkj 6. oktoober) – Carl Robert Jakobson pidas Tartus Vanemuise seltsis oma esimese isamaakõne. 10. detsember (vkj 28. november) – Tallinnas toimus Balti Raudtee Seltsi asutamiskoosolek, kus esimeheks valiti Eestimaa rüütelkonna peamees Alexander von der Pahlen ja peaaktsionärideks said Eestimaa mõisnikud ja Tallinna kaupmehed. Eesti alal oli suur näljahäda. Sel aastal ületas suremus märgatavalt sündimuse. 19. jaanuar – Gustav Meyrink, Austria kirjanik 21. jaanuar – Felix Hoffmann, saksa keemik 8. veebruar – Walter Rothschild, briti pankur, poliitik ja zooloog 16. veebruar – Edward S. Curtis, USA etnoloog ja fotograaf 23. veebruar – W. E. B. DuBois, USA sotsioloog, ajaloolane, teadlane, kodanikuõiguste aktivist, kirjanik ja toimetaja 14. märts – Emily Murphy, Kanada naisõiguslane 28. märts – Maksim Gorki, vene kirjanik 30. märts – Koloman Moser, Austria kunstnik 1. aprill – Edmond Rostand, prantsuse luuletaja ja näitekirjanik 6. mai – Gaston Leroux, prantsuse ajakirjanik ja kirjanik 14. mai – Magnus Hirschfeld, saksa arst ja seksuoloog 18. mai – Nikolai II, Venemaa keiser 5. juuni – James Connolly, iiri vabariiklane, sotsialist ja ametiühingujuht 4. juuli – Henrietta Swan Leavitt, USA astronoom 14. juuli – Gertrude Bell, inglise kirjanik ja maadeuurija 19. juuli – Florence Foster Jenkins, USA seltskonnadaam 6. juuni – Robert Falcon Scott, Briti mereväeohvitser ja polaaruurija 6. august – Paul Claudel, prantsuse luuletaja, draamakirjanik ja diplomaat 8. oktoober – Max Slevogt, saksa kunstnik ja illustreerija 23. oktoober – Frederick W. Lanchester, inglise insener 28. oktoober – James Connolly, USA kergejõustiklane, ajakirjanik ja kirjanik 4. november – La Belle Otero, Hispaania päritolu tantsija ja laulja 8. november – Felix Hausdorff, saksa matemaatik 9. november – Marie Dressler, Kanada näitleja 11. november – Édouard Vuillard, prantsuse kunstnik 19. november – Mihkel Neelus, Eesti tõstja ja maadleja 5. detsember – Arnold Sommerfeld, saksa füüsikateoreetik 9. detsember – Fritz Haber, saksa keemik 20. detsember – Harvey Firestone, USA tööstur 22. detsember – Jaan Tõnisson, eesti õigusteadlane, ajakirjanik ja poliitik 24. detsember – Emanuel Lasker, saksa maletaja, matemaatik ja filosoof 31. detsember – Charles Wallace Richmond, saksa ornitoloog 10. veebruar – David Brewster, Briti teadlane 15. veebruar – William Rutter Dawes, inglise astronoom 13. aprill – Tewodros II, Etioopia keiser 23. mai – Kit Carson, Metsiku Lääne isiksus 11. august – Thaddeus Stevens, USA poliitik ja jurist 1. juuni – James Buchanan, USA president 7. juuli – Edward Coles, USA poliitik 1. september – Ferenc Gyulai, Ungari aadlik 9. september – Mzilikazi, Lõuna-Aafrika kuningas 9. oktoober – Howell Cobb, USA poliitik 17. oktoober – Laura Secord, 1812. aasta sõja kangelane 13. november – Gioachino Rossini, itaalia helilooja 13. november – David Tod, USA poliitik ja tööstur 13. detsember – Carl Friedrich Philipp von Martius, saksa botaanik ja maadeuurija Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 140