laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ewa Kopacz

Ewa Bożena Kopacz ['eva bož'ena k'opatš] (sünninimi Ewa Bożena Lis; sündinud 3. detsembril 1956) on Poola arst ja poliitik, kes oli 22. septembrist 2014 kuni 13. novembrini 2015 Poola peaminister. Aastatel 2011–2014 oli ta seimi esimees. Ta on lõpetanud Lublini meditsiiniülikooli. Ewa Kopacz kuulub erakonda Kodanikuplatvorm. 16. novembrist 2007 kuni 8. novembrini 2011 oli ta Poola tervishoiuminister, pärast seda seimi esimees. 15. septembril 2014 tegi president Bronisław Komorowski talle seoses senise peaministri Donald Tuski peatse siirdumisega Euroopa Ülemkogu eesistujaks ettepaneku moodustada uus valitsus. 2014 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk "Ewa Bożena Kopacz (Lis)". Posłowie VI kadencji Ewa Kopacz
Han Hendrik Piho

Han Hendrik Piho (sündinud 24. aprillil 1993) on eesti kahevõistleja. Esimesed punktid maailma karikasarjas sai Han Hendrik Piho 15. detsembril 2012 Austrias Ramsaus, kus saavutas 28. koha. 2013. aasta juunioride ja U23 maailmameistrivõistlustel Liberecis võitis ta kahevõistluse tavadistantsil pronksmedali. Sprindivõistlusel ebaõnnestusid hüpped ja tema lõpptulemuseks jäi 20. koht. Tema vennad Kaarel ja Kail Piho on samuti kahevõistlejad. Han Hendrik Piho FIS-i kodulehel (inglise) Han Hendrik Piho teenis esimesed MK-punktid Han Hendrik Piho FIS-i kodulehel (inglise) Han Hendrik Piho biograafia ESBL-is Vendade Pihode koduleht
Viljar Lubi

Viljar Lubi (sündinud 1977) on Eesti diplomaat ja riigiametnik. Viljar Lubi on õppinud Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja lõpetanud 1999. aastal cum laude Tartu Ülikooli majandusteaduskonna rahvamajanduse eriala. Tal on alates 2002. aastast magistrikraad politoloogias Tallinna Pedagoogikaülikoolist. Veel on Lubi täiendanud end 2000. aastal Eesti Diplomaatide Koolis rahvusvaheliste suhete ja Euroopa integratsiooni kursusel ning 2001. aastal Sussexi ülikoolis Ühendkuningriigis Euroopa uuringute erialal. Perioodil 1999–2011 töötas Lubi Välisministeeriumis. Ta on töötanud välisministeeriumi pressi- ja infoosakonnas, välismajanduse ja arengukoostöö osakonnas, Eesti saatkonnas Londonis, Euroopa Liidu osakonna üldasjade büroo direktorina ja Eesti suursaatkonna nõunikuna Washingtonis. 2011–2012 töötas Viljar Lubi majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumis ELi ja rahvusvahelise koostöö osakonna juhatajana. 2013–2016 oli ta Eesti suursaadik Indias resideerimisega New Delhis. 2016–2021 oli Lubi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi majandusarengu asekantsler. Ta määrati mais 2021 Eesti suursaadikuks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis. 2015 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja III klassi aumärk "Eesti suursaadik Ühendkuningriigis Viljar Lubi andis üle volikirja". Välisministeerium. 15. veebruar 2022. "Suursaadik Viljar Lubi". Eesti Suursaatkond Londonis. Eesti uus suursaadik Indias andis üle volikirja[alaline kõdulink] MKM-i majandusarengu asekantslerina asus tööle Viljar Lubi. ERR, 15. veebruar 2016 President nimetas ametisse suursaadiku Ühendkuningriigis. ERR, 11. mai 2021
Algirdas Butkevičius

Algirdas Butkevičius (sündinud 19. novembril 1958) on Leedu poliitik, kes oli 13. detsembrist 2012 kuni 13. detsembrini 2016 Leedu peaminister. Ta lõpetas Vilniuse tehnikaülikooli ehitusökonomistina, sai Kaunase tehnikaülikoolis magistrikraadi ärijuhtimise alal ja 2008. aastal doktorikraadi majandusteaduses. Algirdas Butkevičius on olnud seimi liige alates 1996. aastast. 1. maist 2004 kuni 14. maini 2005 oli ta Leedu rahandusminister, aastatel 2006–2008 transpordiminister. Alates 7. märtsist 2009 kuni 22. aprillini 2017 oli Algirdas Butkevičius Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees. 2013 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk Elulugu valitsuse kodulehel
Buulo Mareer

Buulo Mareer on linn Somaalias Alam-Shabeelle ringkonnas. Linna geograafilised koordinaadid on 1° 38′ 0″ N, 44° 32′ 0″ E. Buulo Mareeris asus muu hulgas Al-Qā‘idah' Somaalia üksuse Ash-Shabābi tugipunkt. Linn läks Somaalia valitsusvägede kätte koos Aafrika Liidu missioonivägede abiga 30. augustil 2014. Bulo Mareri pantvangi vabastamiskatse French soldier killed in raid to free hostage in Somalia
Sitkalidak

Sitkalidak on asustamata saar Alaska ranniku lähedal Alaska lahe lääneosas Kodiaki saare kaguranniku ääres. Saare geograafilised koordinaadid on 57° 8′ N, 153° 11′ W. Saare pindala on umbes 300 km². Sitkalidaki saarel leidis 1784. aastal aset Awa'uqi massimõrv, kui vene karusnahakaupmehed Grigori Šelihhovi juhtimisel tapsid 500 kuni 2000 alutiigi meest, naist ja last. "What it means to be Alutiiq". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. jaanuar 2013. Vaadatud 25. jaanuaril 2013. The Evolution of Complex Hunter-Gatherers  Sitkalidak – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Eesti Akadeemiline Õigusteaduse Selts

Eesti Akadeemiline Õigusteaduse Selts (nimetatud ka Eesti Akadeemiline Õigusteadlaste Selts; lühend EAÕS) on Tartus asuv juriste ühendav selts (mittetulundusühing). Selts asutati 1924. aastal. Seltsi tegevus soikus 1940. aastal. Selts taasasutati 1988 ja ta peab ennast 1924. aastal asutatud seltsi õigusjärglaseks. Põhikirjas nimetab selts oma tegevuse eesmärgiks heategevuslikku õigusteaduse, õiguskultuuri ja õigushariduse toetamist avalikes huvides. https://web.archive.org/web/20130404123609/http://www.oigus-selts.ee/est_pohikiri (vaadatud 23.01.2013) EE 12. köide, 2003: 45. Seltsi koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Eesti Akadeemiline Välisvahetuse Fond

Eesti Akadeemiline Välisvahetuse Fond on Eesti Teaduste Akadeemia juures aastast 1993 tegutsev fond, mille eesmärk on toetada Eesti asutuste ja Eesti teadlaste rahvusvahelist teaduskoostööd. Fond kui Teaduste Akadeemia osa on Euroopa Teadusfondi liige. Riiklikul tasandil toetab ja koordineerib rahvusvahelist teadusalast koostööd Eesti Haridus- ja Teadusministeerium. https://web.archive.org/web/20120724030409/http://www.akadeemia.ee/et/suhted/teadlasvahetus/ (vaadatud 23.01.2013)
NS-37

Nudelman-Suranov NS-37 (vene keeles Нудельман – Суранов НС-37) oli 37 millimeetrine lennukikahur. See töötati välja Teise maailmasõja ajal Nõukogude Liidus asendamaks vanemat ja ebausaldusväärset kahurit Š-37. Sellise suure klaiibriga relv oli mõeldud soomustatud maasihtmärkide ja pommituslennukite vastu kasutamiseks. A. E. Nudelman ja A. Suranov hakkasid selle kallal tööle 1941. aastal konstrueerimisbüroos OKB-16. Kahur valmis 1942. aastal ja kolme kuu jooksul käivitati seeriatootmine. Seda katsetati 1943. aastal rindel ja tootmine kestis 1945. aastani. Neid paigaldati hävituslennukitele Lagg-3, Jak-9T ja hiljem ka ründelennukile Il-2. See kahur olevat lahingus väga hästi töötanud. Neid toodeti 1945. aasta lõpuks üle 10 000 ühiku. Konstruktorid said selle kahuri eest 1943. aastal kõrge riikliku autasu. NS-37 kahur oli loodud nii, et see ei mõjutaks enda tulega (tagasilöök jne.) konstruktsiooni tööd. Lisaks olid kahuri loojad keskendunud kahuri võimekusele pidada vastu ilma suurema puhastamise ja õlitamiseta ning lihtsale ümberlaadimissüsteemile, mis olid väga tähtsad omadused pakilises rindeolukorras. Samas võimsa mürsu ja tugeva tagasilöögi tõttu, oli sihtmärkide tabamine raske. Piloote õpetati laskma lühikeste valangutega, kuid õhus kerge lennukiga tulistades oli ainult esimene lask reaalselt sihitud. Lisaks oli keskmiste ja raskete tankide pealmise soomuse läbistamine võimalik ainult suhteliselt suure, üle 40° nurga all saadud tabamuste korral. Seda oli lahingolukorras raske saavutada. Seetõttu võeti peagi kasutusele kergemaid, 37x155-millimeetriseid mürske kasutavad kahurid N-37.
ŠVAK

ŠVAK (vene keeles ШВАК: Шпитальный-Владимиров Авиационный Крупнокалиберный) oli 20 mm kiirlaskekahur, mida kasutati laialdaselt väga paljudel Nõukogude Liidu lennukitel aastatel 1936–1946. Näiteks oli neid lennukitel Jakovlev Jak-1, Polikarpov I-153 ja Polikarpov I-16, Lavotškin La-5, Lavotškin La-7 ja LaGG-3, varastel Iljušin Il-2 mudelitel ja Nõukogude Liidus ümberehitatud lend-lease'i Hawker Hurricane'idel. Neid paigutati ka tankidele T-38 ja T-60. ŠVAK 20 mm kiirlaskekahur oli valmistatud ŠVAK 12,7 mm kuulipildujate põhjal. ŠVAK-i tootmine algas 1936. aastal. See jäi kuni 1944. aastani peamiseks pardakahuriks Punaarmees nii distantsjuhitava kui ka otse lenduri käsitsetava kahurina.
Avatud Hariduse Liit

Avatud Hariduse Liit (lühend: AHL) on aastast 1991 tegutsev mittetulundusühing. AHLi asutasid Eesti Sotsiaaldemokraatlik Partei, Kultuuritöötajate Ametiühing ja Eesti Harrastusteatrite Liit. Põhikirjas ütleb AHL oma tegevuse eesmärgiks Eesti ühiskonna demokraatlikule arengule kaasa aitamise. AHLi juhtmõte on "Areng õppimise kaudu". Ühtlasi toetab AHL kodanike vabahariduse omandamist ja enesetäiendamist. Eesti Vabaharidusliit https://web.archive.org/web/20120430191300/http://www.ahl.ee/pohikiri.html (vaadatud 23.01.2013) EE 12. köide, 2003: 30. "EVHL, Liikmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. märts 2013. Vaadatud 25. jaanuaril 2013. Liidu koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Balti Instituut

Balti Instituudi all võidakse mõelda: Balti Uuringute Instituut, 1996 asutatud ühendus Balti Instituut, Rootsis 1931–1939[küsitav] ja 1970–1996 tegutsenud kultuuriühing (rootsi Baltiska Institutet) Stockholmi ülikooli üksus Balti Uurimisinstituut Institutum Balticum, Saksamaal asuv uurimisinstituut
Eskimo-aleuudi keeled

Eskimo-aleuudi keeled on vähemalt 10 keelest koosnev keelkond, kuhu arvatakse aleuudi ja eskimo keeled. Eskimo-aleuudi keeled on levinud Venemaal Tšuktši poolsaarel ja Põhja-Ameerika põhjaosas Kanadas, Alaskal ning Gröönimaal. aleuudi (Unangam Tunuu) [ale] eskimo keeled jupiki keeled Sireniki (Uqeghllistun) [ysr] Kesk-Siberi jupiki (Yupigestun) [ess] Naukani (нывуӄаӷмит) [ynk] keskjupiki [esu] yukon-kuskokwimi jupiki murre (Yugtun) tševaki tšupiki murre (Cugtun) nunivaki tšupiki murre (Cugtun) alutiigi ehk supiki (Sugpiaq või Alutiiq) [ems] inuiti keeled injupiaki (Iñupiaq) [esi] & [esk] Loode-Alaska injupiaki keel Põhja-Alaska injupiaki keel inuktituti (Inuktitut) [ike] Lääne-Kanada inuiti (Inuvialuktun) [ikt] Ida-Kanada inuktituti (Inuktitut) [ike] grööni keel (Kalaallisut) [kal] Tšuktši-kamtšadali keeled Alaska Native Language Center : Alaska Native Languages / Population and Speaker Statistics
Rein Karemäe

Rein Karemäe (15. novembrini 1939 Quido-Rein Gross; 20. august 1934 – 7. juuli 2014) oli eesti ajakirjanik ja poliitik. Rein Karemäe lõpetas 1957. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi füüsika erialal. Ta töötas ühe kooliaasta õpitud erialal ehk füüsikaõpetajana Väike-Maarja keskkoolis. Karemäe töötas aastatel 1958–1961 Eesti Raadios reporterina ning aastatel 1961–1976 Eesti Televisioonis kommentaatorina. Karemäe tuntuimad saatesarjad olid "Kolmnurk", "Reporter vahetab elukutset", "Ringliiklus" ning Soome-Eesti ühisviktoriin "Naapurivisa". Ta oli ka ETV päevakajalise draamasarja „Mis Koosta peres uudist?” (1965‒1972) teine stsenarist. Kui Rein Karemäe ETV-st 1976. aastal lahkus, jäi ta "Ringliikluse" saadet edasi tegema. Temast sai Eesti Kinoliidu sekretär (tänapäevases tähenduses tegevdirektor). Kui kaua renoveeritud Kinomaja lõpuks 1981. aasta 26. jaanuaril avati, pidas Karemäe seda peaaegu oma elutööks. Filme ja telesaateid tegi ta vaikselt ikka edasi. Dokumentaalfilme, mille juures oli ta peamiselt stsenarist, pooltel ka režissöör, kogunes tal umbes 30; lisaks kroonikafilmid ja -lõigud ringvaadetes. 1962. aastal tegi ta stsenaristina telemängufilmi "Minu sõber" (filmi režissöörid olid Artur Rinne ja Ants Kivirähk). Näitlejana astus ta üles 1983. aasta mängufilmis "Lurich" (mängis Berglundi). Rein Karemäe kuulus algul Keskerakonda, alates 1996. aastast Arenguparteisse ja oli alates 1999. aastast Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) liige. Ta oli ka SDE juhatuse liige ning VIII Riigikogu liige 1995–1999. Rein Karemäe suri 11 aastat põetud vähi tagajärjel 7. juulil 2014. Maetud Tallinna Pärnamäe kalmistule. 1975 – Eesti NSV teeneline ajakirjanik 1980 – Valdo Pandi nimeline ajakirjanduspreemia 2002 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2010 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali elutööpreemia (panuse eest Eesti telepublitsistika ja dokumentaalfilmi mängulisemaks muutmisel) Ta oli abielus teleajakirjaniku ja poola kirjanduse eestindaja Ruth Karemäega. Paar tutvus raadiomajas töötades ja abiellus 1959. aasta mais, 55 aastat kestnud abielu lõpetas alles Rein Karemäe surm. Suri teleajakirjanik Rein Karemäe. ERR uudised, 7. juuli 2014 Ene Pajula. Telemaja esipaar. Delfi Lood / Eesti Naine. 30. september 2017. Ene Pajula. Telemaja esipaar. Delfi Lood / Eesti Naine. 30. september 2017. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Rein Karemäe raadiosaates "Kukul külas" 28. aprillil 1996, 1. osa, 2. osa, 3. osa, 4. osa Suri teleajakirjanik Rein Karemäe
Injupiaki keel

Injupiaki või injupiki keel (injupiaki Iñupiatun) on Põhja- ja Loode-Alaskal räägitav eskimo-aleuudi keelkonda kuuluv inuiti keel. Injupiaki keel jaguneb kaheks murderühmaks: Sewardi poolsaare injupiaki (Qawiaraq-injupiaki): Beringi väina murded – hõimud: Ingalikmiut, Imaqłit, Kiŋikmiut, Tapqaġmiut, Ukiuvaŋmiut. Qawiaraqi murded – hõimud: Siñġaġmiut, Qaviaraġmiut, Ayaqsaaġiaaġmiut, Aziagmiut, Iġałuiŋmiut. Põhja-Alaska injupiaki (Iñupiatun-injupiaki): Loode-Alaska murded või Malimiut injupiaki: Kotzebue murre või Põhja-malimiut – hõimud: Pittaġmiut, Kaŋiġmiut, Qikiqtaġruŋmiut Kobuk murre või Lõuna-malimiut – hõimud: Kuuŋmiut, Kiitaaŋmiut (Kiitaaġmiut), Siiḷviim Kaŋianiġmiut, Nuurvinmiut, Kuuvaum Kaŋiaġmiut, Akuniġmiut, Nuataaġmiut, Napaaqtuġmiut, Kivalliñiġmiut. Põhja-Slope'i murded: Point Hope'i murre – hõimud: Tikiġaġmiut Põhja-Slope'i murre – hõimud: Utuqqaġmiut, Siḷaliñaġmiut (Kukparungmiut ja Kunmiut), Kakligmiut (Sidarumiut, Utkiavinmuit ja Nuwukmiut), Kuulugruaġmiut, Ikpikpagmiut, Kuukpigmiut (Kañianermiut, Killinermiut ja Kagmalirmiut) Anaktuvuk Passi murre – hõimud: Nunataaġmiut Kanada injupiaki või Uummarmiutun – hõimud: Uummarmiut Alaska injupiaki tähestik: Kanada injupiaki tähestik: Alaska Native Language Center : Alaska Native Languages / Population and Speaker Statistics Interactive IñupiaQ Dictionary Inuvialuit Settlement Region – TK Study, August 2006 Ugiuvaŋmiuraaqtuaksrat / Future King Island Speakers Vikipeedia injupiaki keeles
Jupiki keeled

Jupiki keeled ehk lääne-eskimo keeled on eskimo-aleuudi keelkonna eskimo haru keelerühm, kuhu kuuluvad Sireniki, Kesk-Siberi jupiki, naukani, keskjupiki ja alutiigi keel. Sireniki jupiki (Uqeghllistun) [ysr] Siberi jupiki (Yupigestun) [ess] Naukani jupiki (нывуӄаӷмит) [ynk] keskjupiki ehk Alaska jupiki [esu] kuskokwimi jupiki murre (Yugtun) tševaki tšupiki murre (Cugtun) nunivaki tšupiki murre (Cugtun) alutiigi ehk supiki (Sugpiaq või Alutiiq) [ems] Alaska Native Language Center : Alaska Native Languages / Population and Speaker Statistics
Alutiigi keel

Alutiigi keel (alutiigi keeles sugcestun, sugt'stun, sugtestun) on Alaskal räägitav jupiki keel. Supiki keel jaguneb lääne- (Kodiaki saar) ja idamurdeks (Tšugatši). Alaska Native Language Center : Alaska Native Languages / Population and Speaker Statistics ems Ethnologue (vaadatud 12. oktoobril 2014)
Keskjupiki keel

Keskjupiki keel või Alaska jupiki keel (jupiki Yugtun ja Cugtun) on Alaskal räägitav jupiki keel. 2007. aasta hinnangul oli Alaskal 25 000 jupikit, kellest 10 400 oskas keskjupiki keelt. Alaska jupiki keel jaguneb viieks murdeks: Unaliq-Pastuliq jupiki (ingl. Norton Sound Yup’ik) Unalirmiut (ingl. Unaliq subdialect) hõimud: Atnegmiut, Kuuyuŋmiut, Eŋlutaleġmiut, Caxtulegmiut, Uŋallaqłiŋmiut, Tacirmiut Pastulirmiut (ingl. Kotlik subdialect) Yukon-Kuskokwim jupiki (ingl. General Central Yup’ik). hõimud: Qerauranermiut, Kuigularmiut, Qip’ngayarmiut, Qaluyaarmiut, Marayaarmiut, Chnagmiut, Kuigpagmiut, Akulmiut, Caninermiut, Kusquqvagmiut (Unegkumiut, Kiatagmiut) Egegik jupiki (ingl. Egegik Yup’ik) Tševaki tšupiki (jup. Cugtun (keel) Cup’ik (ainsus) Cupiik (kaksus) Cupiit (mitmus); ingels Cup’ik, Hooper Bay-Chevak Cup’ik) Nunivaki tšupiki (jup. Cugtun (keel) Cup’ig (ainsus), Cupiik (kaksus), Cupiit (mitmus), Nuniwarmiut; ingl. Cup’ig, Nunivak Cup’ig, Nunivak Cup’ik) Alaska Native Language Center : Alaska Native Languages / Population and Speaker Statistics "Jerry Lipka, Culturally Negotiated Schooling: Toward a Yup'ik Mathematics". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. juuli 2011. Vaadatud 25. jaanuaril 2013. How to count in Yup’ik Yup’ik Eskimo Grammar, Irene Reed and all.(1977) On the Facebook: Cup'ik Word Of The Day - Chevak by Rebecca Nayamin (Kashunamiut School Cup’ik Language Teacher) "Nuniwarmiut Piciryarata Tamaryalkuti, Nunivak Island Cup'ig Language Preliminary Dictionary". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2012. Vaadatud 25. jaanuaril 2013.
Lääne-Kanada inuktituti keel

Lääne-Kanada inuktituti keel (enda nimi Inuvialuktun) on Kanadas räägitav inuiti keel või inuktituti keele murre. Lääne-Kanada inuktituti keel jaguneb kolmeks murdeks: Siglitun (ingl. Siglitun, Siglit, Inuvialuktun proper). Hõimud: Qikiqtaruqmiut, Kupugmiut, Kittegaryumiut, Nuvuraqmiut, Avvagmiut, Nuunatahmiut Inuinnaqtun (inuit ᐃᓄᐃᓐᓇᖅᑐᓐ; ingl. Inuinnaqtun, Inuinnaq, Copper Inuktitut) Kangiryuarmiutun (ingl. Kangiryuarmiutun subdialect). Hõimud: Kanghiryuatjagmiut, Kanghirjuarmiut, (?) Haneragmiut, (?) Puivlirmiut, (?) Nagyuktomiut Iqaluktuuttiaq (ingl. Cambridge subdialect). Hõimud: Ekaluktomiut, Kiglinirmiut Qurluqtuq (ingl. Coppermine subdialect, Kugluktuk dialect). Hõimud: Akkuliakattangmiut, Noahognirmiut, Kogluktomiut, Wallirmiut, Asiagmiut, Pingangnaktomiut Umingmaktuuq (ingl. Bathurst subdialect). Hõimud: Nennitagmiut, Kilusiktomiut Natsilingmiutut (inuit Inuktitun; ingl. Natsilingmiutut, Natsilik dialect) Nattilik (inuit Nattilingmiutut; ingl. Natsilik subdialect, Natsilik proper). Hõimud: Arvertormiut, Netsilingmiut, Kuungmiut Arviligjuaq (ingl. Arviligjuaq subdialect). Hõimud: Arviligjuarmiut, Sinimiut Utkuhiksalik (inuit Utkuhiksalingmiutitut; ingl. Utkuhiksalik subdialect, Utkuhikhalik, Gjoa Haven dialect). Hõimud: (?) Ahagmiut, (?) Hanningařuqmiut, (?) Ilivilermiut, Ugyulingmiut, Qeqertarmiut, Utkuhiksalingmiut (ingl. Utkuhiksalik proper) Siglitun murre: Northwest Territories Official Languages Act, 1988 (as amended 1988, 1991-1992, 2003) Why does Nattiliŋmiut have special letters? "Utkuhiksalingmiut Inuktitut Dictionary Project ᑐᑭᕐᑲᖅᑐᑦ ᐅᑦᑯᓯᒃᓴᓕᖕᒥᐅᑦ ᐅᕐᑲᐅᓯᖕᒋᑦ". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2012. Vaadatud 25. jaanuaril 2013.
Aleksander Glikman

Aleksander Glikman (sündinud 4. septembril 1929 Tallinnas) on Eesti advokaat. Ta alustas aastal 1936 õpinguid Tallinna Prantsuse Lütseumis. Õpingud jäid seal sõja tõttu pooleli (sõja ajal oli ta Nõukogude Liidu tagalas), aastal 1946 lõpetas ta Tallinna 6. Keskkooli, aastal 1951 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Sai aastal 1951 Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi liikmeks. Ta oli aastatel 1951–1955 õigusnõuandla juhataja Haapsalus, Hiiumaal, Loksal, Kiviõlis ja Kosel. Aastatel 1956–1965 oli ta Tallinna II õigusnõuandla juhataja, töötades ka advokaadina. Aastal 1972 valiti ta Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi presiidiumi liikmeks, oli aastatel 1972–1990 presiidiumi esimehe asetäitja. 1977 Eesti NSV teeneline jurist 1997 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2003 Eesti Advokatuuri teenetemedal Tema isa Abram Glikman ja ema Rosa Glikman olid arstid. Ta on aastast 1955 abielus Ilmi Glikmaniga; nende poeg Leon Glikman on samuti advokaat. Priit Pullerits. Isa-poega Glikmanid pooldavad JOKKi. Postimees, 8. oktoober 2011 Eesti ühe eakama tegevadvokaadi Aleksander Glikmani esimene intervjuu. Äripäev, 5. september 2009 Isa, poeg ja paragrahvi vaim. Eesti Ekspress, 31. jaanuar 2008
Fernando Atzori

Fernando Atzori (1. juuni 1942 Ales Oristano provints Sardiinia maakond – 9. november 2020 Firenze) oli Itaalia poksija. Ta oli kärbeskaalus (kuni 51 kg) Itaalia meister aastatel 1963 ja 1964. Atzori võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks. Atzori poksis veebruarist 1965 kuni veebruarini 1975 elukutselisena. Ta osales kokku 52 kohtumisel ning võitis neist 44 (neist 13 nokaudiga), kaotas 6 (neist 5 nokaudiga) ja viigistas 2 kohtumist. Ta on olnud elukutseliste EBU poksiorganisatsiooni Euroopa meister kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) aastatel 1967–1972 ja 1973. 42. Itaalia meistrivõistlused poksis. Pesaro 1963. Tulemused inglise keeles 43. Itaalia meistrivõistlused poksis. Rooma 1964. Tulemused inglise keeles 18. suveolümpiamängude poksivõistlus. Tōkyō 1964. Tulemused inglise keeles Fernando Atzori veebisaidil Olympedia (inglise) Fernando Atzori veebisaidil BoxRec (inglise)
Awa'uqi massimõrv

Awa’uqi massimõrv või Alaska Wounded Knee veresaun oli 8. augustil 1784 Kodiaki saare lähedal Sitkalidaki saarel aset leidnud massimõrv. Vene karusnahakaupmehed tapsid Grigori Šelihhovi juhtimisel 500 kuni 2000 (või 1000 ~ 2500-3000) jupiki eskimo (Kodiaki supiki) meest, naist ja last. Sven Haakanson, Jr. (2010), Written Voices Become History. In Being and Becoming Indigenous Archaeologists. George Nicholas (editor). Left Coast press, Inc., 2010 Ben Fitzhugh (2003), The Evolution of Complex Hunter-Gatherers: archaeological evidence from the North Pacific, Kluwer Academic/Plenum Publishers, New York, 2003 Afognak Village Timeline Korry Keeker, What it means to be Alutiiq / State museum exhibit examines Kodiak-area Native culture, Friday, April 25, 2003 Alaskans examine site of 1784 Russian massacre, The Prescott Courrier. Wednesday, August 19, 1992 John Enders (1992), Archaeologist May Have Found Site Of Alaska Massacre, The Seattle Times, Sunday, August 16, 1992 "What it means to be Alutiiq". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. jaanuar 2013. Vaadatud 26. jaanuaril 2013. "The History of Kodiak Island". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. jaanuar 2013. Vaadatud 26. jaanuaril 2013. The Afognak Alutiiq People: Our History and Culture, Alutiiq, a wholly owned subdiary of Afognak Native Corporation, July 2008 Awa’uq Google'i kaardil
Pressinõukogu

Pressinõukogu on ajakirjanduse eneseregulatsiooni organ, mille 2002. aastal asutas Eesti Ajalehtede Liit pärast sarnasest organist – Avaliku Sõna Nõukogust – lahkulöömist. Pressinõukogu tegeleb lugejatelt või väljaannetelt pärinevate meediat puudutavate kaebustega, lahendades neid kohtuväliselt. Pressinõukogusse kuuluvad peale Eesti Ajalehtede Liidu veel Delfi, Eesti Rahvusringhääling, Kanal 2, TV3, BNS ja Raadio Kuku. Nõukogu liikmetest 10 nimetab EALL, neist 6 esindavad ajakirjandust ja 4 kutsutakse väljastpoolt. Iga liige on nimetatud 2 aastaks, liikmed roteeruvad järk-järgult. Ükski liige ei või kuuluda Pressinõukokku ühe 2 tsükli. EALL-i nõukogus 2002. aastal kinnitatud statuudi punkti 6 kohaselt "Otsustusprotsessis ei sõltu Pressinõukogu liikmed Pressinõukogu kokku kutsunud EALList." Avaliku Sõna Nõukogu http://www.eall.ee/pressinoukogu/ (vaadatud 23.01.2013) EE 12. köide, 2003: 421. Pressinõukogu statuut (vaadatud 26. veebruaril 2013) Pressinõukogu koduleht "Eesti ajalehed loovad pressinõukogu" Äripäev, 22. veebruar 2002