Jüriööjooks

See artikkel räägib orienteerumisvõistlusest. Teatejooksu kohta vaata artiklit Jüriöö jooks (üldmõiste). Jüriööjooks ehk jüriöö jooks on Eestis igal aastal jüripäeva (23. aprilli) paiku toimuv öine teateorienteerumisvõistlus. Jüriööjooks on viieetapiline teatejooks. Võistkonna suuruseks on viis liiget, kellest kaks on naised, joostakse järjestuses mees-naine-mees-naine-mees. Viimastel aastatel on põhidistantsi kõrval võimalus osaleda ka lühemate etappidega kolmeetapilisel harrastajate rajal. Võistlusega meenutatakse 1343. aasta Jüriöö ülestõusu. Võistluse avamisel toimub traditsiooniliselt rongkäik tõrvikute ja ratsanikega. Võistluse idee autoriks oli 1959. aastal moodustatud Eesti NSV Matkaspordi Föderatsiooni orienteerumisspordi komitee esimees Aleks Kaskneem. Esimesel kolmel jüriöö jooksul (1960–1962) jooksid esimest kaht vahetust naised ja ülejäänud kolme vahetust mehed, võistlus toimus eraldistardist kaheminutilise stardiintervalliga, võistluskeskuses oli vaid esimese vahetuse start ja viimase vahetuse finiš, ülejäänud etappide jooksjad viidi enne starti maastikule kontrollpunktidesse, nii et iga etapi jooksja läbis vaid 1–2 kontrollpunkti. Alates 1963. aastast on jüriöö jooks toimunud ühisstardist, iga etapi vahetus toimub võistluskeskuses. Võistluse korraldaja on algaastatest olnud spordiühing Jõud (alates 1990. aastast Eesti Maaspordi Liit Jõud, 2007. aastast Eestimaa Spordiliit Jõud). Alates 2011. aastast on kasutatud tugevamate võistkondade GPS-jälgimist signaali edastamisega veebi, et muuta võistlus pealtvaatajatele (võistluskeskuses või kodus arvuti taga) jälgitavaks. 2020. aastal jäi võistlus koroonapandeemiaga seotud eriolukorra tõttu ära. Jüriöö jooksu võitnud võistkond saab rändauhinnaks tammepuust nikerdatud kuju "Kalevipoeg kivi heitmas" (autor Ferdinand Neiman), mille pani välja ajaleht Spordileht. Tabelis on esitatud jüriöö jooksu võitnud võistkonnad ja nende liikmed etappide järjekorras. Orienteerumisjooks sk100.ee 55. Jüriööjooks ja SK100 lühirada Vello Viirsalu. Eesti orienteerumise sünd ja hiilgeaastad 1959–1970. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2006 Eestimaa Spordiliit Jõud. 54. Jüriöö jooksu võitis kümnendat korda OK Ilves "Jüriöö jooksu võitnud võistkondade koosseisud". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. aprill 2016. Vaadatud 13. jaanuaril 2015. 40 aastat Jüriöö jooksu: statistiline kogumik. Tallinn: Eesti Maaspordi Liit "Jõud", 1999 Vello Viirsalu. Eesti orienteerumise sünd ja hiilgeaastad 1959–1970. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2006 Eesti Orienteerumisliit. Orienteerumise Jüriöö teatejooksud läbi aastate Fakte Jüriöö jooksust aastast aastasse. Postimees. 18.04.1996 Võrumaa sport. Jüriöö jooks Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Orienteerujad avadefileel Jüriöö ülestõusule pühendatud orienteerumisvõistlustel, Keila, 1960 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Toomas Aring. XII jüriöö jooksust osavõtja TRÜ võistkonna ankrumees Arvo Kivikas "Spordilehe" auhinna Kalevipojaga Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Toomas Aring. XVI Jüriööjooksu võitja Tartu Riikliku Ülikooli võistkond Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Toomas Aring. XVIII Jüriöö jooksu võitnud Tartu Riikliku Ülikooli võistkond Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Toomas Aring. 22. Jüriöö jooksu "Spordilehe" auhinnale võitnud Tartu Ehitusmaterjalide Tehase viisik Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Toomas Aring. 23. Jüriöö jooksu võitnud Tallinna Autobussipargi võistkond Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Toomas Aring. 25. Jüriöö jooksu võitnud Harju "Jõu" võistkond Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Toomas Aring. "Spordilehe" ja spordiühingu "Jõud" 26.Jüriöö jooksu kümnendat korda võitnud Tartu Riikliku Ülikooli võistkond Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Toomas Aring. XXVIII Jüriöö jooksu Spordileht auhinnale võitnud Eesti Põllumajanduse Akadeemia võistkond Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Lembit Peegel. 31. Jüriöö jooksu Spordileht rändauhinnale start Tõrmas