laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jaungulbene

Jaungulbene on küla (lielciems) Lätis Gulbene piirkonna Jaungulbene vallas. Küla asub Gulbene linna viiva raudtee ääres. Varem asus külas Jaungulbene raudteepeatus. Jaungulbenesse jäävad Pienenīte, Arodvidusskola ja Jaungulbene busspeatused. Asula oli Jaungulbene valla halduskeskus kuni valla liitmiseni naabervaldadega, uueks halduskeskuseks kujunes seejärel Gulbītis. Asulas on 1878. aastal ehitatud uusgooti stiilis Jaungulbene mõisa peahoone ning park ja kirik. Sealsel teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistul asub mälestusmärk. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Jaungulbene mõisakompleks (sealhulgas park, tall, hiljem tuletõrjedepoo, paraadväravad, obelisk, läbikäiguga tootmishoonete kompleks, häärber ja Kuradiväravad koos selle juures asuvate tehislike linnusevaremetega). Kohaliku kaitse all on Jaungulbene mõisakompleksist häärberi vestibüüli interjöör, ahi ja fassaadil olev vapp, vahimajake, kelder-tootmishoone, mõisavalitseja maja, laut, kabel, mõisapargi aed, sepikojaga kutsari maja, teine kabel (hilisem Jaungulbene luteri kirik), kaks elumaja, aedniku maja koos kuuri ning aiainventari laoga, transpordivahendite hoidla, teeviit ja Mesilasmaja või Nukumaja. Looduskaitse all on Jaungulbene tammeallee ja tamm ümbermõõduga 4,15 meetrit. Aastal 2015 oli külas 511 elanikku, aastal 2017 aga 461 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 422. Jaungulbene mõisa peahoone Mälestusmärk teises maailmasõjas langenutele Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink] "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. august 2022. Vaadatud 17. augustil 2022. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2228
Holmesi maakond (Mississippi)

Holmesi maakond (Holmes County) on maakond USA-s Mississippi osariigis. Maakonna halduskeskus on Lexington ja suurim linn Durant. Maakonna pindala on 1979 km². Veepindala on 21 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 19 198. 2000. aastal oli seal 21 609 elanikku. Holmesi maakonna keskmine eluiga on madalaim USA-s. Carrolli maakond (põhjas) Attala maakond (kirdes) Yazoo maakond (idas) Humphreysi maakond (kagus) Leflore'i maakond (edelas) Holmesi maakond moodustati 19. veebruaril 1833 Yazoo maakonna osadest. Maakond on saanud nime David Holmesi järgi, kes oli endise Mississippi territooriumi viimane kuberner (1809–1817), esimene Mississippi osariigi kuberner (1817–1820) ja USA senaator (1820–1825). Hillside National Wildlife Refuge (osa) Mathews Brake National Wildlife Refuge (osa) Morgan Brake National Wildlife Refuge Theodore Roosevelt National Wildlife Refuge 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Holmesi maakonna koduleht (inglise keeles)
Zubova Poljana rajoon

Zubova Poljana rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigi lääneosas. Piirneb Rjazani oblasti ja Penza oblastiga. Rajoonis on 4 linna- ja 27 külaasundust. Rajooni rahvaarv on 2022. aasta seisuga 52566 (2010. aasta seisuga oli 59 300). 50% elanikest on mokšad ja 44,6% venelased. Suuremad asulad on Zubova Poljana, Javass, Potma, Sosnovka ja Udarnõi. Zubova Poljana rajoonis asuvad vanglilaagrid, kus viibib umbes 13 000 kinnipeetavat, Q127252379 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2012. Vaadatud 27. aprillil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)  Zubova Poljana rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni koduleht Rajoonist Mordva Vabariigi kodulehel
Regina Birk

Regina Birk (8. oktoober 1911 Tallinn – detsember 1999 Narva) oli eesti arst ja sportlane (jalgrattur). Ta lõpetas 1928. aastal Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi. Sügisel 1928 läks õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kus ta õppis vaheaegadega aastani 1941, ehkki stuudium jäi lõpetamata. Aastatel 1930–1931 oli ta Eesti meister ja rekorditeomanik jalgrattasõidus. Aastal 1940 võttis ta väga punase hoiaku. Oli 1940. aastal "Mareti" toimetaja ja EK(b)P Tartumaa komitee naistetöö instruktor, 1941. aastal "Maanaise" kaastööline ja Harku jaoskonnaarst. Põgenes 1941. aastal Nõukogude Liidu tagalasse, teenis seal ja kuni 1944. aastani Punaarmees arstina. Aastatel 1944–1945 töötas ta Tartu Lastekliiniku ordinaatorina ja ühtlasi lõpetas aastal 1945 ka poolelijäänud Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) arstiteaduskonna. Pärast lõpetamist töötas ta TRÜ arstiteaduskonna lastehaiguste kateedris assistendina. Oli aastatel 1945–1948 TRÜ sportliku hügieeni kateedri juhataja kohusetäitja. Aastatel 1953–1954 oli ta Pärnus rajoonihaiglas arst-terapeut. Aastatel 1954–1971 oli ta jaoskonnaarst Narvas. Läks 1971. aastal pensionile. Tema isa Ado Birk oli Eesti poliitik ning vend Aadu Pirk (1919–1945) oli ohvitser 45. Relva-SS Grenaderirügemendis. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 603 Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 603 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Haud Riigiküla kalmistul
Humphreysi maakond (Mississippi)

Humphreysi maakond (Humphreys County) on maakond USA-s Mississippi osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Belzoni. Maakonna pindala on 1117 km². Veepindala on 34 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9375. Aastal 2000 oli elanike arv 11 206. Sunfloweri maakond (põhjas) Leflore'i maakond (kirdes) Holmesi maakond (idas) Yazoo maakond (lõunas) Sharkey maakond (edelas) Washingtoni maakond (läänes) Humphreysi maakond moodustati 28. märtsil 1918 Holmesi, Sunfloweri, Washingtoni ja Yazoo maakonna osadest. Maakond sai nime poliitik Benjamin G. Humphreysi järgi, kes oli Mississippi osariigi kuberner aastatel 1865–1868. Theodore Roosevelt National Wildlife Refuge (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Humphreysi maakonna koduleht (inglise keeles)
Humphreysi maakond

Humphreysi maakond (Humphreys County) on maakond USA-s Tennessee osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Waverly. Maakonna pindala on 1442 km². Veepindala on 63 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 18 538. Aastal 2000 oli elanike arv 17 929. Houstoni maakond (põhjas) Dicksoni maakond (kirdes) Hickmani maakond (kagus) Perry maakond (lõunas) Bentoni maakond (läänes) Humphreysi maakond moodustati 19. oktoobril 1809. aastal Stewarti maakonna osadest. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide Esindajatekoda liikme Benjamin G. Humphreysi järgi. Tennessee National Wildlife Refuge (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Humphreysi maakonna koduleht (inglise keeles)
George Jones

George Glenn Jones (12. september 1931 – 26. aprill 2013) oli Ameerika Ühendriikide kantrilaulja. Jonesi esimene suurem hitt oli "White Lightning", mis jõudis kuulajateni 1950. aastate lõpus. Ta oli abielus Tammy Wynette'iga, kellega koos salvestati ka hulganisti laule. 2002 – National Medal of Arts 2012 – Grammy elutööauhind
Kalju Kass

Kalju Kass (1. mai 1938 Tartu – 9. oktoober 1989 Tallinn) oli eesti kirjanik ja humorist. Ta sündis töölisperekonnas. 1946–1951 õppis ta Alatskivi mittetäielikus keskkoolis, 1952–1953 Tartu 2. Keskkoolis, 1953–1956 Tartu 1. Keskkoolis ja lõpetas eksternina 1959 Tartu 1. Keskkooli. 1965. aastast õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo- ja keeleteaduskonnas ja lõpetas ülikooli 1971 eesti filoloogina. Kass töötas 1960–1963 Tartu rajooni kultuurimaja direktorina, 1963–1967 Tartu Kultuurihoone kunstilise juhi ja estraadiorkestri dirigendina. 1967. aastal läks ta tööle Edasi toimetusse; 1974. aastal Pikri toimetusse (rubriigi “Käkker” asutaja), kus sai 1984. aastal vastutavaks sekretäriks. 1988. aasta märtsis lõi Kass huumoriühenduse Aara, mis leheveergudel oma "tiiva alla" esinejaid kutsus. Ta debüteeris kirjanduses 1958. aastal. Temalt on ilmunud ka näidendeid (näiteks "Poti tapab", "Intiimdisko", "Pidu lõpeb pauguga" ja "Kõigil on kiire"). Ta on rahvateatritele dramatiseerinud Silvia Rannamaa jutustusi ja kirjutanud kuuldemänge. "Lohk on tagurpidi muhk" – Toomas Kall, Kalju Kass, Vladislav Koržets ‎– heliplaat autorite esituses, koostaja: Priit Aimla. Plaadiümbris Priit Pärn, vinüül, LP, salvestatud 26. detsembril 1987 "Meelejahutaja" avalikul lindistusel Eesti Raadio 1. stuudios "Pügatud pegemot" – huumorikogu, (EKP Keskkomitee Kirjastus, 94 lk, 1969 ), illustratsioonid Heinz Valk "Kuurvürsti narr" – huumorikogu, (EKP Keskkomitee Kirjastus, 103 lk, 1973 ), illustratsioonid: Heinz Valk "Vastasseina nael" – huumorikogu, (Eesti Raamat, 96 lk, 1980), kujundanud: Illimar Paul "Teeme ise stereopilte" – praktilisi nõuandeid stereopiltide tegemiseks, (Valgus, 62 lk, 1986), kujundanud: Aadu Orupõld "Stereoprojektsioon" – Kuidas valmistada ise stereoprojektorit?, (Valgus, 126 lk, 1988), kaanekujundus: Aadu Orupõld, ISBN 5440002111 "Eesti huumor '86" – Valimik 1986. aastal perioodikas ilmunud eesti satiirist ja huumorist, koostanud: Priit Aimla, R. Hanson, Kalju Kass, Vahur Kersna, Silja Lättemäe, Edgar Spriit ja Ilmar Trull, (Kunst, 192 lk, 1990), Kujundanud Maie Ruljand, Kaanekujundus Rein Lauks Kalju Kass lõi tekste Arved Haugi, Rein Rannapi, Harri Tarvo ja Arne Oidi lauludele. Muu hulgas kirjutas ta sõnad Matise laulule filmist "Verekivi", mille viisi lõi Kustas Kikerpuu. See laul oli ka X noorte laulupeo kavas. 1985. aastast oli Kass Eesti Kirjanike Liidu liige. Ta tõlkis näidendeid, humoreske ja jutte vene, inglise ja soome keelest. Tema humoreske ja följetone on tõlgitud mitmetesse keeltesse. 1989. aastal sooviti talle anda auhinda Meie Mats. Muu hulgas oli ta NSV Liidu meistersportlane purjetamises. Tema abikaasa Asta Kass oli lastekirjanik. Tütar Kristiina Kass on samuti lastekirjanik. Eesti kirjarahva leksikon, 1995 ERR arhiiv – Õhtu kahele. Kalju Kass ja Harri Tarvo. Eetris oli 06.11.1973
Birori

Birori on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Nuoro provintsis. Birori kõrgus merepinnast on 450 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 32 inimest ruutkilomeetri kohta. Birori piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Borore, Bortigali, Dualchi, Macomer. AA. VV., Dizionario di toponomastica. Storia e significato dei nomi geografici italiani, Milano, GARZANTI, 1996, p. 80. https://demo.istat.it/?l=it Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.  Birori – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles) Birori andmed Sardiinia maakonna portaalis (Vaadatud 2013-04-27; itaalia keeles)
Dualchi

Dualchi on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Nuoro provintsis. Dualchi kõrgus merepinnast on 321 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 29 inimest ruutkilomeetri kohta. Dualchi piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Aidomaggiore, Birori, Borore, Bortigali, Noragugume, Sedilo, Silanus. https://demo.istat.it/?l=it Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.  Dualchi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles) Dualchi andmed Sardiinia maakonna portaalis (Vaadatud 2013-04-27; itaalia keeles) Dualchi Gal Marghine saidil
Kalmu karstiala

Kalmu karstiala (ka: Aste karstiala) on karstiala Saare maakonnas Kaarma vallas Aste külas. Karstialal on 150 m pikkune, 60 m laiune ja 2 m sügavune karstinõgu. Suurvee ajal moodustub nõkku karstijärvik. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 79 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kõue karstiala

Kõue karstiala (ka: Mäe karstiala) on karstiala Lääne-Saaremaa kõrgustiku idaosas, halduslikult Saare maakonnas Kaarma vallas Hakjala küla lähedal. Karstialal on 2 km pikkune karstiorg, kus on 3 kurisut, mille läbimõõdud on 20–30 m ja sügavused 3–6 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 79 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Galtellì

Galtellì on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Nuoro provintsis. Galtellì kõrgus merepinnast on 35 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 44 inimest ruutkilomeetri kohta. Galtellì piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Dorgali, Irgoli, Loculi, Lula, Onifai, Orosei. Toponimo ufficiale in lingua sarda ai sensi dell'articolo 10 della Legge n. 482 del 15.12.1999, adottato con Delibera di Consiglio Comunale n. 30 del 29.09.2010 [1][alaline kõdulink] AA. VV., Dizionario di toponomastica. Storia e significato dei nomi geografici italiani, Milano, GARZANTI, 1996, p. 295. https://demo.istat.it/?l=it Ottorino Pietro Alberti, La Diocesi di Galtellì Ottorino Pietro Alberti, La Diocesi di Galtellì dalla sua soppressione (1495) alla fine del sec. XVI Ottorino Pietro Alberti, Scritti di storia civile e religiosa della Sardegna – Edizioni Della Torre Ottorino Pietro Alberti, Il Cristo di Galtelli Gino Camboni, "Galtellì - natura, storia, arte, cultura" - Edizioni Solinas, Comune di Galtellì, Assessorato Cultura e Turismo (2000) Neria De Giovanni, "Galtellì nei luoghi e nella storia di Canne al Vento”, Ed. Nemapress (1992). Mario Massaio, “La donna in Grazia Deledda tra passato e futuro.” Dolores Turchi, “Grazia Deledda nella tradizione.” Piras: “La critica su Grazia Deledda: il sapere e il pregiudizio.” Ignazio Delogu: “Grazia Deledda o il finis barbagiae, appunto per una lettura.” Giovanna Cerina: "Deledda ed altri narratori", Cuec editori, (1992) Antonio Cambedda (tesi di laurea) "Architettura religiosa e militare a Galtellì dal Medioevo al XIX sec." 1991/92 Canne al Vento: "Grazia Deledda", Ghisetti e Corvi Editori, 1993 Atti del Convegno: “Parco Letterario di Grazia Deledda” Galtellì, (2 Agosto 1996) Atti del Convegno: “Grazia Deledda a 70 anni dal Nobel” Ed. Puddu e Congiu, (25, 26, 27 Ottobre 1996) Francesca Pirodda,“Tesori d’arte a Galtellì” Ed. Solinas, (1998) Giovanna Santoro, “Galtellì nel Medioevo” Ed. Solinas, (2004) Maria Giacobbe: "Grazia Deledda", Casa Editrice Bompiani e c. spa, (1999) Ugo Collu: "Grazia Deledda nella cultura contemporanea", ed. De Stef Spa, (1992)  Galtellì – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Kaarmise-Jõempa karstiala

Kaarmise-Jõempa karstiala on karstiala Saare maakonnas Kaarma ja Kärla valla piiril. Karstialal on karstijärvik, mille laius on 500 m ja sügavus 1 m. Järvikust saab alguse Kärla jõgi. Jõempa karstialast idas asuvasse madalsohu (Kaarmise hoiuala) suubub Anepesa oja, mis on varem moodustanud Kärla jõe ülemjooksu. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 79 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Paatsa kurisu

Paatsa kurisu (ka: Mägedeniidu kurisu, Mägeniidi kurisu) on kurisu Saare maakonnas Saaremaa vallas Paatsa küla lähedal. Kurisu läbimõõt on 25 m. Kurisusse suubub kraav, mille vooluhulk on 5–15 l/s. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 80 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Vilidu karstiala

Vilidu karstiala on karstiala Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilidu külas. Karstialal on ovaalne karstiorg, mille pikkus on 17 m ja laius 3 m. Oru põhjas paljanduvad lubjakivid. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 80 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Salavere karstiala

Salavere karstiala on karstiala Saare maakonnas Saaremaa vallas Salavere küla lähedal. Karstialal on 3 kurisut, mille läbimõõt on 20 m ja sügavus 2,5 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 80 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kuusiku karstiala

Kuusiku karstiala (ka Kuke karstiala) on karstiala Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuke külas. Karstiala läbimõõt on 60 m. Alal esineb palju karstilehtreid, mille läbimõõt on kuni 1 m ja sügavus 70 cm. Kuusiku karstiala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) H. Kink, 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus, lk 80. Kuusiku karstiala Eesti looduse infosüsteemis
Irgoli

Irgoli on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Nuoro provintsis. Irgoli kõrgus merepinnast on 26 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 31 inimest ruutkilomeetri kohta. Irgoli piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Galtellì, Loculi, Lula, Onifai, Siniscola. https://demo.istat.it/?l=it Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.  Irgoli – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Loona karstiala

Loona karstiala on karstiala Saare maakonnas Kaarma vallas Loona mõisa ümbruses. Karstialal on karstiorg, mille pikkus on 250 m, laius 15 m ja sügavus 2 m. Suurvee ajal täitub org veega. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 80 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kuumi karstiala

Kuumi karstiala on karstiala Saare maakonnas Kaarma vallas Pelisoo raba lähedal. Karstialal on 8 karstinõgu ja -häilu, mille läbimõõt on 30 m, pikkus kuni 100 m ja sügavus 2–3 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 80 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Lei

Lei on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Nuoro provintsis. Lei kõrgus merepinnast on 456 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 30 inimest ruutkilomeetri kohta. Lei piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bolotana, Silanus. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007. Koduleht (itaalia keeles) Lei andmed Sardiinia maakonna portaalis Vaadatud 2013-04-27
Shirley

"Shirley" on 1849. aastal ilmunud Charlotte Brontë romaan. See oli Brontë teine avaldatud teos pärast 1847. aastal ilmunud "Jane Eyre'i". Romaani tegevustik kulgeb Põhja-Inglismaal Yorkshire'is tugeva majandussurutise õhkkonnas, põhjuseks Suurbritannia sõda Napoleoniga Pürenee poolsaarel. Prantsusmaa sadamatele on kehtestatud blokaad, USA on vaenulik, turgu pole ja paljud jäävad töötuks. Ent just siis on alanud tööstusrevolutsioon; ludiitidest töölised süüdistavad oma hädades uusi tõhusaid masinaid ning asuvad neid lõhkuma ja mõrvama vabrikante. Teoses on olulisel kohal inimsuhted, isiksused, õnnelik ja õnnetu armastus, aga ka vaimulike tegevus; sageli saab lutsulikku nalja. Esineb piiblitsitaate ning viiteid kreeka ja rooma mütoloogiale. Noorest neiust peategelasele olid vanemad pannud mehenime Shirley, sest olid lootnud saada poega. Romaani menu mõjul sai Shirleyst tänini populaarne naisenimi. "Shirley" ilmus eesti keeles 2011. aastal kirjastuses Jumalikud Ilmutused, tõlkija Kalevi Kvell, kujundaja Andres Rõhu. Yorkshirikiilnõ kõnõ om pantu’ ümbre võru kiildõ.[viide?]
Kärla karstiala

Kärla karstiala on karstiala Saare maakonnas Kärla vallas Kärla alevikust 400...800 m läänes. Karstialal on palju karstilohke ja kurisuid. Suurima kurisu läbimõõt on 4 m ja sügavus 1,8 m; sellesse suubuvad Tõllapunga ja Ahioja. Kõrgvee ajal voolab karstialalt Kärla jõkke Kessu oja. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 81 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kalja karstiala

Kalja karstiala (ka: Selgase karstiala, Jauni karstiala) on karstiala Saare maakonnas Saaremaa vallas Jauni küla lähedal. Karstialal on 7 märkimist väärt karstilehtrit, mille läbimõõt on 18–36 m ja sügavus 4,0–5,5 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 81 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Liiva karstiala

Liiva karstiala (ka: Liiva karst) on karstiala Saare maakonnas Muhu vallas Liiva küla lähedal. Karstialal on palju karstilehtreid, mille läbimõõt on 4–5 m ja sügavus 1–2 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 81 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Viira-Saikla karstiala

Viira-Saikla karstiala on karstiala Saare maakonnas Saaremaa vallas Väike-Rahula küla lähedal. Karstialal neli suuremat karstilehtrit, mille läbimõõt on 1–2 m. Need lehtrid on lõhatud kraavi põhjas. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 81 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Parasmetsa kurisu

Parasmetsa kurisu on kurisu Saare maakonnas Saaremaa vallas Parasmetsa külas. Kurisu pikkus on 40 m, laius 15 m ja sügavus 2 m. Kurisu põhjas paljanduvad lubjakivid. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 81 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Veeriku karstiala

Veeriku karstiala on karstiala Saare maakonnas Saaremaa vallas Veeriku külas. Karstiala pindala on 100 ha. Alal on palju karstilehtreid. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 81 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Laoküla karstiala

Laoküla karstiala on karstiala Saare maakonnas Kaarma vallas Laokülas. Karstialal on mitu kurisut; nendest suurima läbimõõt on 3 m ja sügavus 1,5 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 81 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Hakjala karstiala

Hakjala karstiala on karstiala Saare maakonnas Kaarma vallas Hakjala küla lähedal. Karstialal on mitu kurisut, mille läbimõõt on 3–5 m ja sügavus 1,0–1,5 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 81 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Nõmpa karstiala

Mitte segi ajada Hiiumaal asuva Nõmba karstialaga Nõmpa karstiala on karstiala Saare maakonnas Kärla vallas Nõmpa küla ümbruses. Karstialal on mitu karstilohku, mille läbimõõt on kuni 50 m ja sügavus 1–5 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 82 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Shirley (täpsustus)

Shirley on isiku- ja kohanimi. Shirley on eesnimi. Shirley on perekonnanimi. Kohad Suurbritannias Shirley, küla Derbyshire'is Shirley, ringkond Southamptonis Shirley, koht Londonis Shirley (West Midlands) Kohad Ameerika Ühendriikides Shirley (Arkansas) Shirley (California) Shirley (Illinois) Shirley (Indiana) Shirley (Maine) Shirley (Massachusetts) Shirley (New York) Shirley (Virginia) Shirley (Wisconsin) Kohad Uus-Meremaal Shirley (Uus-Meremaa)
Jacob Moleschott

Jacob Albertus Willebrordus Moleschott (9. august 1822 's-Hertogenbosch – 20. mai 1893 Rooma) oli hollandi füsioloog ja materialistlik filosoof. Moleschott tegutses õppejõuna Saksamaal, Šveitsis ja Itaalias.