laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ewald Ammende

Ewald Ammende (3. jaanuar 1893 Pärnu (vkj. 22. detsember 1892) – 15. aprill 1936 Peking) oli baltisaksa publitsist ja ühiskonnategelane. Ta pärines jõukast kaupmeeste suguvõsast. Tema isa Hermann Leopold Ammende (1855–1934) oli lisaks kaupmehele veel Pärnu linnaduuma nõunik ja linna maksuameti juhataja. Tal oli 6 last, tütar (lastest vanim) ja 5 poega, kellest Ewald oli eelviimane. Kõik lapsed said suureks. Isa laskis oma tütre (Ewaldi õe) pulmadeks ehitada Ammende villa, mis valmis 1904–05. Ewald Ammende lõpetas kohaliku gümnaasiumi. Tema klassikaaslased olid Jüri Uluots, Johannes Semper ja Johannes Vares-Barbarus. Seejärel õppis ta kaubandust Riias, majandust Kölnis ja Tübingenis ning sai doktorikraadi politoloogia alal Kielist. 1922 oli ta Euroopa Saksa Vähemuste Liidu üks asutajaid. Liidu esindajana pidas ta läbirääkimisi Eesti valitsusega, kes koostas rahvusvähemuste seadust. Seadus võeti vastu 1925 ja Ammende oli selle kaasautor. Ta oli Euroopa rahvusvähemuste kongressi peasekretär 1925–1936. Ammende osales teabe hankimise kampaanias näljahäda kohta Volga-äärses piirkonnas ja külastas Nõukogude Venemaad 1921. aastal Eesti Punase Risti missiooni koosseisus. 1931–1932 jälgis ta Ukraina näljahäda sündmusi, seejärel andis välja raamatu "Kas Venemaa peab nälgima?" ("Muss Russland hungern?", 1935), mis sisaldas Alexander Wienerbergeri aastatel 1932–1933 Harkivi piirkonnas tehtud fotosid. Ewald Ammende suri 15. aprillil 1936 Saksa haiglas Pekingis ebaselgetel asjaoludel. Tema järel võttis Euroopa rahvusvähemuste kongressi juhtimise üle tema vend Erich Ammende (1889 – 1936 Viin), kes oli varem oli olnud Ewaldi parem käsi, kuid Erich suri kõigest 7 kuud hiljem. Ewald Ammende on maetud Pärnu Alevi kalmistule. Kuni surmani säilitas ta Eesti kodakondsuse. Die Hilfsaktion für Petersburg. R. Ruetz Riga, 1920. Die Agonie einer Weltstadt. Helft Petersburg! R. Ruetz Riga, 1920. Europa und Sowjet-Rußland. Curtius-Verlag Berlin, 1921. Die Gefährdung des europäischen Friedens durch die nationale Unduldsamkeit. Karl Jaspers Wien, 1927. Nationalitäten in den Staaten Europas. Braumüller Universitäts-Verlagsbuchhandlung Wien und Leipzig, 1931. Muss Russland hungern? Menschen und Völkerschicksale in der Sowjetunion. Wilhelm Braumüller Universitäts-Verlagsbuchhandlung Wien, 1935. Human Life in Russia. G. Allen & Unwin London, 1936. Ewald Ammende veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
163 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 166 eKr | 165 eKr | 164 eKr | 163 eKr | 162 eKr | 161 eKr | 160 eKr | ► | ►► 163. aasta eKr oli 163. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita DXCI (591). Vana-Rooma konsuliteks olid Tiberius Sempronius Gracchus ja Manius Iuventius Thalna. Ptolemaios VI tõusis Rooma abiga taas Egiptuse troonile. ... Zhang Yan, Hiina keisrinna
Viivisekalkulaator

Viivisekalkulaator on 2016. aastal loodud veebirakendus. Selle autoriõigus kuulub Eesti äriühingule Viivisekalkulaator OÜ. Viivisekalkulaator OÜ juhataja ja viivisekalkulaatori rakenduse üks autor on eesti vandeadvokaat Elise Vasamäe. Viivisekalkulaatori väljatöötamise eest pälvis Elise Vasamäe 2016. aastal Eesti Advokatuurilt aasta advokaadi tiitli ühiskondliku- ja vabatahtliku tegevuse kategoorias. Viivisekalkulaatori abil saab arvutada välja nii seadusjärgse kui ka lepingust tuleneva viivise suuruse. Seadusjärgse viivise arvutamiseks ei pea viivisekalkulaatori kasutaja seejuures ise teadma viivisemäära suurust, kuivõrd viivisekalkulaator arvutab seadusjärgse viivise välja automaatselt. Viivisekalkulaatorisse tuleb lähteandmetena sisestada üksnes võlasumma ja võla tekkimise aeg. Juhul kui võlgnevus on juba tasutud, peab viivisekalkulaatorisse lisama vastava kuupäeva. Kui viivisemäära suurus on fikseeritud, siis tuleb kalkulaatorisse sisestada samuti viivisemäär (protsendina aastas või päevas). Lisaks viivise väljaarvutamisele on viivisekalkulaatoris võimalik viivisesumma kujunemise kohta alla laadida viiviseraport. Viiviseraport sisaldab järgnevat informatsiooni: mitu eurot on viivis ühes kalendripäevas; mitu protsenti on viivisemäär ühes kalendripäevas; mitu võla tasumisega viivitatud päeva on võlaperioodis kokku; mitu erineva viivisemääraga perioodi on võlaperioodis kokku; milline on viivisemäär iga erineva viivisemääraga perioodis. Viivisekalkulaatori lisafunktsioonid võimaldavad arvutada viivist juhul, kui (i) võlg on tasutud osade kaupa; (ii) soovitakse kindlaks määrata, millises järjekorras kohustuste täitmise katteks makset (makseid) arvestada; või (iii) soovitakse, et viivisekalkulaator võtaks arvesse võla sissenõudmiseks tehtud kulusid ja/või võlgniku muid kohustusi. Viivisekalkulaatoris on võimalik valida, kas esmalt loetakse täidetuks põhikohustus, viivis, kulud või muud kohustused. Viivisekalkulaator on registreeritud kaubamärk. Eesti Patendiameti kaubamärkide registris registreeriti see 16. märtsil 2017, kaubamärgitunnistus väljastati 21. märtsil 2017. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. september 2018. Vaadatud 9. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) VÕS § 113 lõikes 1 ettenähtud viivis "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. august 2018. Vaadatud 19. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://andmebaas.epa.ee/avalik/#/trademarks?nr=M201600196&ln=et Viivisekalkulaator Aasta advokaadi poolt loodud viivisekalkulaator on nüüdsest registreeritud kaubamärk Aivar Pau. Võlglaste ja laenajate rõõmuks – tuntud advokaat lõi viivisekalkulaatori Postimees, 1. juuni 2016
164 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 167 eKr | 166 eKr | 165 eKr | 164 eKr | 163 eKr | 162 eKr | 161 eKr | ► | ►► 164. aasta eKr oli 164. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita DXC (590). Vana-Rooma konsuliteks olid Aulus Manlius Torquatus ja Quintus Cassius Longinus. Ptolemaios VI tõugati Egiptuse troonilt. ... Antiochos IV Epiphanes, Seleukiidide riigi valitseja
165 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 168 eKr | 167 eKr | 166 eKr | 165 eKr | 164 eKr | 163 eKr | 162 eKr | ► | ►► 165. aasta eKr ehk ab urbe condita DLXXXIX (589). Vana-Rooma konsuliteks olid Titus Manlius Torquatus ja Gnaeus Octavius. Jätkus Makkabite ülestõus Seleukiidide riigi vastu. ... ...
166 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 169 eKr | 168 eKr | 167 eKr | 166 eKr | 165 eKr | 164 eKr | 163 eKr | ► | ►► 166. aasta eKr oli 166. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita DLXXXVIII (588). Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Claudius Marcellus ja Gaius Sulpicius Galus. Laienes Makkabite ülestõus Seleukiidide riigi vastu. ... Mattatias, juudi preester
167 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 170 eKr | 169 eKr | 168 eKr | 167 eKr | 166 eKr | 165 eKr | 164 eKr | ► | ►► 167. aasta eKr oli 167. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita DLXXXVII (587). Vana-Rooma konsuliteks olid Quintus Aelius Paetus ja Marcus Iunius Pennus. Algas Makkabite ülestõus Seleukiidide riigi vastu. ... Gaius Claudius Pulcher, Rooma konsul
Erm

Erm on Eesti perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Erm 237 mehel ja 249 naisel. Perekonnanimede levikult on Erm meeste puhul 219. ja naiste puhul 242. kohal. Nimi on levinuim Rapla maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 10,95. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Erm 237 mehel ja 256 naisel. Perekonnanimede levikult on Erm meeste puhul 219. ja naiste puhul 234. kohal. Levinuim on see Rapla maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 11,24. 2022. aastal arvati perekonnanimi Erm levinud nimede sekka, sest selle kandjate arv oli tõusnud üle 500. Seega keelati nimevahetajatel seda endale perekonnanimeks võtta. Anne Erm, eesti muusikateadlane, ajakirjanik ja džässifestivalide korraldaja Ants Erm, eesti keemik Ants Erm, eesti teadlane ja poliitik Elisabeth Erm, eesti modell Heiki Erm, eesti mägimatkaja ja alpinist Ilse Erm, eesti õpetaja Indrek Erm, eesti arhitekt Johannes Erm, eesti kümnevõistleja Leesi Erm, eesti tekstiilikunstnik Tiit Erm, eesti muusikapedagoog Tõnis Erm, eesti orienteeruja "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. august 2019. Vaadatud 19. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. august 2019. Vaadatud 16. augustil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Keelatud perekonnanimede nimistusse lisandub viis uut nime" ERR, 16. november 2022
ERM (täpsustus)

ERM võib tähendada järgmist: Eesti Rahva Muuseum Euroopa vahetuskursimehhanism (European Exchange Rate) Keskkonnakorraldus (environmental resource management) ERM, valkude perekond Erm võib tähendada järgmist: Erm, küla Hollandis Erm, perekonnanimi Eestis Erm Lund, Eesti tõstja
Ernits

Ernits on Eesti perekonnanimi. Eestis oli seisuga 1. jaanuar 2018 perekonnanimi Ernits 151 mehel ja 162 naisel. Sellega oli Ernits perekonnanimede levikult meeste puhul 455. ja naiste puhul 474. kohal. See perekonnanimi oli levinuim Võru maakonnas. Enn Ernits, eesti loomaarstiteadlane, keeleteadlane ja esperantist Erna Ernits, Tartu Ülikooli raamatukogu ametnik Heiki Ernits, eesti karikaturist ja animafilmikunstnik Johannes Ernits, Eesti sõjaväelane Madis Ernits, eesti õigusteadlane Marje Ernits, eesti kirjanik Peeter Ernits, eesti esperantist Peeter Ernits, eesti ajakirjanik ja zooloog Villem Ernits, eesti keeleteadlane ja karskustegelane Perekonnanime Ernits statistika[alaline kõdulink]
Erik (perekonnanimi)

Erik on perekonnanimi. Eestis oli 2018. aasta 1. jaanuari seisuga perekonnanimi Erik 170 mehel ja 202 naisel. Perekonnanimede levikult oli Erik meeste puhul 384. ja naiste puhul 336. kohal. Perekonnanimi Erik on levinuim Võru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 15,44. Ain Erik, eesti loodushoidja (1932–2018) August Erik, eesti advokaat (sündis 1893) Imre Erik, eesti käsipallur ja treener (1976–) Laine Erik, eesti jooksja ja põllumajandusteadlane (1942–2024) Maie Erik, eesti looduskaitsja ning koduloolane (1928–) Mare Erik, eesti muusikaõpetaja ja kooridirigent (1936–1995) Paul Erik, eesti metsaülem ja metsandustegelane (1886–1978) Perekonnanime Erik statistika[alaline kõdulink]
2017. aasta Turu rünnak

2017. aasta Turu rünnak leidis aset 18. augustil 2017, kohaliku aja järgi 16.02–16.05, kui Päris-Soomes asuva Turu linna kesklinnas pussitati kümmet inimest. Rünnakus hukkus kaks inimest, ülejäänud kaheksa said haavata. Politsei sai kõne kell 16.02. Kolm minutit hiljem peeti kinni ründaja, kelleks oli Abderrahman Bouanane, marokolasest endine asüülitaotleja. Kinnipidamise ajal väitis Bouanane, et tema nimi on Abderrahman Mechkah, hiljem saadi teada, et ta kasutas võõraid dokumente. Usbekistanis sündinud Soome kodanik Mechkah on samuti rahvusvaheliselt tagaotsitav, tema asukoht on teadmata. 2018. aasta juunis mõisteti Bouanane süüdi kahes terroristlike eesmärkidega mõrvas ja kaheksa inimese terroristlike eesmärkidega mõrvakatses. Bouananest sai Soome ajaloo esimene terrorismis süüdimõistetu. Talle määrati eluaegne vangistus. Väidetavalt pidas ründaja end Iraagi ja Levandi Islamiriigi (ISISe) sõduriks. Ta radikaliseerus kaks kuud enne noarünnaku toimepanemist. Uurimise käigus avastati tema käest ISISe propagandamaterjali ning video, millel ta loeb ette ISISe manifesti. "Finnish Prosecutor Seeks Life Term for Moroccan Knife Attacker". The New York Times. 27. veebruar 2018. ISSN 0362-4331. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2018. Vaadatud 9. märts 2018. Bouanane was a "lone wolf" who saw himself as a soldier for the Islamic State militant group, according to the police. ISIS did not take responsibility for the act. [--] The case is the Nordic country's first terrorism-related attack.
Edur

Edur on Eesti perekonnanimi. Eestis oli seisuga 1. jaanuar 2018 perekonnanimi Edur 27 mehel ja 22 naisel. Sellega oli Edur perekonnanimede levikult meeste puhul 4361. ja naiste puhul 6140. kohal. Toomas Edur, eesti balletitantsija (1969–) Toomas Edur, eesti päritolu Kanada jäähokimängija (1954–) Perekonnanime Edur statistika[alaline kõdulink]
Ann

See artikkel räägib eesnimest. Myanmari linna kohta vaata artiklit Ann (Myanmar). Ann on naisenimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ann 371 naisel. Ann on populaarsuselt 360. naisenimi. Ann on keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus on 40). Kõige populaarsem on eesnimi Ann vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 7,22. Eestis on eesnimi Ann kõige populaarsem Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 5,01. Nimi on levinud ka näiteks Belgias, Saksamaal, Suurbritannias, Skandinaavias ja Põhja-Ameerikas. Eestis: Ann Alari, tõlkija, ajakirjanik ja autor Ann Audova, kunstnik Ann Malts, kirjandusteadlane Ann Marksoo, geograaf Ann Marvet, botaanik ja loodusajakirjanik Ann Must, kirjanik ja tõlkija Ann Pikver, keeleteadlane Ann Tamm, taastusraviarst ja suusataja Ann Tenno, fotokunstnik Välismaal: Ann Christy, Belgia laulja Ann Coulter, USA poliitikakommentaator Ann Kristin Flatland, Norra laskesuusataja Ann Granger, inglise kriminaalromaanide autor Ann-Christine Nyström, soome laulja Ann Elen Skjelbreid, Norra laskesuusataja Ann Sophie, saksa laulja Anna Anne "Eesnime Ann statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2020. Vaadatud 19. augustil 2018.
Väike tänav (Viljandi)

See artikkel räägib Viljandi tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Väike tänav. ‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Väike tänav on tänav Viljandis. Tänav saab alguse Mäe tänavalt, ristub Eha, Õuna ja Posti tänavaga ning lõpeb Carl Robert Jakobsoni tänaval. Tänava pikkus on 374 m. Väike tänav 12 tegutses Eesti NSV ajal Viljandi Linnakutsekool nr 9, kus õpetati vähemalt 15-aastasi noormehi autoremondllukksepa ja elektrimontööri erialale. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018. NOORED, ASTUGE KUTSEKOOLIDESSE!. LINNA-KUTSEKOOL Nr. 9, Viljandi, Väike t. 12, Spordileht, nr. 51, 28 juuni 1965
Sassenburg

Sassenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis. Valla pindala on 88,4 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 358 inimest. Vald paikneb umbes 7 km Gifhornist kirdes ja 15 km Wolfsburgist loodes. Sassenburgi kuuluvad järgmised külad: Dannenbüttel, Grußendorf, Neudorf-Platendorf, Stüde, Triangel ja Westerbeck. Vallakeskus on Westerbeck. Neudorf-Platendorfi peatänav Luterlik kirik Neudorf-Platendorfis Bernsteinsee Stüde juures Maja kolmnurkadest Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.sassenburg.de
Tšuvaši Kultuuriselts

Tšuvaši Kultuuriselts on Eestis elavate tšuvaššide organisatsioon. Selts loodi 24. märtsil 1990. Sügisel 1990 avas selts oma pühapäevakooli ja rahvakunstirühma. Seltsi juures on tegutsenud rahvamuusikaansambel Palan.[viide?] Eesti rahvaste raamat: rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Koostanud ja toimetanud Jüri Viikberg. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1999. Lk. 466
Korea Kultuuriselts

Korea Kultuuriselts (ka Eesti Korea Kultuuriühing) on Eestis elavate korealaste organisatsioon. Selts loodi mais 1989. Seltsi esimees on olnud Liidia Kõlvart. Aastast 1997 tegutseb seltsi juures folklooriansambel Ariran. Eesti rahvaste raamat: rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Koostanud ja toimetanud Jüri Viikberg. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1999. Lk. 254
Dagestani Kultuuriühing

Dagestani Kultuuriühing (ka Dagestani Kultuuriühing Eestis) on Eestis elavaid Dagestani piirkonna inimesi ühendav organisatsioon. Selts loodi 5. aprillil 2003 eesmärgiga muu hulgas säilitada Dagestani piirkonna rahvuste kultuure ja traditsioone, samuti et asutada pühapäevakool. Seltsi esimees on Mahmud-Apandi Mahmudov. Dagestan (selts) https://web.archive.org/web/20080408055201/http:/www.dagestan.ee:80/mainest.php (vaadatud 19.08.2018) http://www.rahvuskool.ee/?38 (vaadatud 19.08.2018)
Vello Keppart

Vello Keppart (sündinud 1952 Kohtla-Järvel) on eesti bioloog, looduskaitsja ja pedagoog. Ta on lõpetanud 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina ning töötanud Luua Metsanduskoolis kutseõpetajana. Koostanud metsandus- ja keskkonnakaitseteemalisi õppevahendeid. 1976 EKP liige "Säästva metsanduse alused". Tallinn: Ilo, 2005 2003 – Eesti looduskaitse hõbemärk "Teele! Teele! Bioloogia-geograafiateaduskond" TRÜ nr 21, 27. juuni 1980. Lk 2. Tiina Säälik. Loodusemees Vello Keppart: Looduse tundma õppimine kestab elu lõpuni Vooremaa, 09.06.2023. Rein Veidemann. "Ülikooli parteikomitee tööst sügissemestril". TRÜ nr 48, 17. detsember 1976. Lk 1 Eerik Kumari looduskaitsepreemia laureaat on Urmas Tartes Postimees.ee, 15. mai 2023.
Wittingen

Wittingen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis. Linna pindala on 225,08 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 480 inimest. Linn asub umbes 30 km Gifhornist kirdes ja 30 km Uelzenist kagus. Boitzenhagen Darrigsdorf Erpensen Eutzen Gannerwinkel Glüsingen Hagen Kakerbeck Knesebeck Küstorf Lüben Mahnburg Ohrdorf Plastau Rade Radenbeck Schneflingen Stöcken Suderwittingen Teschendorf Vorhop Transvaal Wittingen Wollerstorf Wunderbüttel Zasenbeck Rumsdorf Varaseim tuvastatud ülestähendus Wittingenist pärineb 781. aasta dokumendist, mis defineerib Hildesheimi piiskopkonna territoriaalsed piirid. Veel üks varane ülestähendus pärineb 803. aastast, Karl Suure valitsemisajast, seekord tuvastatakse äsjaloodud Halberstadti piiskopkonna piire. Kuid kumbki nendest allikatest ei ütle Wittingeni asutamise aega. Keskajal ei olnud Wittingen mitte ainult piiripunkt, vaid ka Altmarki sisse ja välja kulgeva liikluse tulipunkt. Linn oli kaubapunkt ja ööbimiskoht ida-läänesuunalisele kauplemisele. Selle olulisusest teatati 9. sajandil, kui piiskopkond ehitas Püha Stefanose kiriku. 13. sajandi alguses sai Wittingen linnaõiguse, ja oli osanik Lüneburgi rahapajas. 14. sajand oli selles Euroopa osas poliitilise ebastabiilsuse aeg ja 1340. aastal anti Wittingeni omandiõigus üle Celle Welfidele. Hiljem, Hildesheimi piiskopkonna vaenuse puhkemisega, purustati linn 1519. aastal peaaegu täielikult. Järelikult algas varsti pärast seda linna kindlustuste ehitamine. Wittingenis on üks haigla (Städtisches Krankenhaus), neli apteeki ja kuus hambaarsti. Wittingen asub Braunschweig–Wiereni raudteel ja pakub ühendust Braunschweigiga. Bernd Fix (1962–), arvutispetsialist, Chaos Computer Club liige Lars Nieberg (1963–), ratsutaja, takistussõitja Philipp Spitta (1801–1859), luterlik teoloog ja luuletaja, superintendent Wittingenis 1847–1853 Friedrich Spitta (1852–1924), Saksa protestantlik teoloog, sündinud Wittingenis, Philippi poeg Philipp Spitta Friedrich Spitta enne 1896. aastat Privatbrauerei Wittingen toodab 100 töötajaga 365 000 hl õlut aastas. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.wittingen.de H. BUTTING GmbH & Co. KG
Türkmeeni Kultuuriselts

See artikkel räägib organisatsioonist. Eesnime kohta vaata artiklit Maija (eesnimi). Türkmeeni Kultuuriselts "Maija" (Äriregistris Eesti-Turkmeeni Kultuuriselts AK Maija; maija tähendab 'valge kaamel') oli Eestis elavaid türkmeene ühendav organisatsioon. Selts loodi 13. detsembril 1997. Seltsi esimees oli Vera Dovletova-Gontšaruk. Selts kustutati Äriregistrist 2013.[viide?] Eesti rahvaste raamat: rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Koostanud ja toimetanud Jüri Viikberg. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1999. Lk. 470
Buda (Budapest)

Buda on Ungari pealinna Budapesti ajalooline kants Doonau jõe paremkaldal Ungari keskmäestikus. Tänapäevane haldusjaotus (I ringkond) hõlmab vaid murdosa suurlinna territooriumist. Buda oli varem omaette hallatav linnakeskus. Aastatel 1361–1541 ja 1784–1873 oli see Ungari kuningriigi pealinn. Buda nõlvakul asub Mátyási kirik. Buda (osmanitürgi keeles Budin) oli Osmanite riigi valitsetava Budini ejaleti halduskeskus aastatel 1541–1686. 17. sajandil moodustasid stagneerunud asula elanikkonnast enamuse Balkani moslemid. Pärast 1686. aasta Buda piiramist haarasid võimu Püha liiga väed. Habsburgid pidasid veel 1783. aastani Ungari kuningriigi pealinna Pozsony's (saksa keeles Pressburg; tänapäevane Bratislava). 1849. aastal avati šoti inseneri Adam Clarki juhitud ja üheksa aastat kestnud ehitustööde järel üle jõe kahte linna ühendav Széchenyi kettsild. 1. jaanuaril 1873 ühendati Franz Joseph I korraldusel, kes oli Austria keiser ja ühtlasi apostellik Ungari kuningas, seni iseseisvad linnad Buda, Óbuda ja Pest ühiseks Budapesti linnaks. Austria-Ungari kaksikmonarhia esipealinna Viini kõrval toimis Budapest teisejärgulise pealinnana István Püha krooni maadel (Transleitaania). Peaministri Gyula Andrássy asutatud Avalike Tööde Nõukogu juhtimisel kujunes ligi 350 000 elanikuga metropolist koos saksa ja juudi kogukondadega Mandri-Euroopa üks suuremad kultuuri- ja majanduskeskusi. Pesti-poolses hoogsas historitsistlike hoonete ja magistraalide ehituses võeti eeskuju Pariisist. Buda arendus jäi tunduvalt konservatiivsemaks.  Pikemalt artiklis Buda lossitunnel Buda kõrgendikku läbib 1856. aastal avatud niinimetatud lossitunnel (Budai Váralagút). Kettsilla inseneri Adam Clarki projekteeritud ja kolm aastat kaevatud tunneli eesmärgiks oli inimeste jalavaeva vähendamine ümber pikliku kõrgendiku kõndimisel. Aasta pärast valmimist avati see hobuliiklusele. Tänapäeval ühendab 350 meetri pikkune tunnel kettsillalt ning Fő ja Lánchídi tänavatest lähtuvat ringliiklust Krisztinavárose elamupiirkonna Alagúti tänavaga. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2019. Vaadatud 8. veebruaril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuni 2018. Vaadatud 9. veebruaril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Várkerület Buda linnuse kvartal Pest  Buda (Budapest) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kasahhi Kultuuriselts

Kasahhi Kultuuriseltsi või Kasahhi Kultuuriühingu all võidakse mõelda järgmisi Eestis elavate kasahhide organisatsioone: Kasahhi Kultuuriselts (1989–2012) Kasahhi Kultuuriselts SAMAL Kasahhi Kultuuriühing ABAI Kasahhi Kultuuriühing Aigül Eesti Kasahhide Kogukond "Atameken"
Kasahhi Kultuuriselts (1989–2012)

Kasahhi Kultuuriselts oli Eestis elavaid kasahhe ühendav organisatsioon. Selts loodi 11. novembril 1989. 1990. aastatel kuulus seltsi 30–40 kasahhi. Seltsi liikmed tähistasid usupühasid koos Eesti Islami Koguduse liikmetega. Selts kustutati Äriregistrist 2012.[viide?] Eesti rahvaste raamat: rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Koostanud ja toimetanud Jüri Viikberg. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1999. Lk. 235
Kirgiisi Kultuuriselts

Kirgiisi Kultuuriselts "Ala-Too" on Eestis elavate kirgiiside organisatsioon. Selts loodi 1991. 1991-1995 oli seltsi esimees Temirbek Arõmbajev. Aastast 1995 on seltsi esimees D. Mederbekov. Aastast 1995 on selts vähemusrahvuste organisatsiooni Lüüra liige. Eesti rahvaste raamat: rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Koostanud ja toimetanud Jüri Viikberg. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1999. Lk. 238