laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Holland 2022. aasta taliolümpiamängudel

NED Holland osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis 41 sportlasega, kes võistlesid 7 spordialal. Olümpiavõitjaks tulid kiiruisutajad Irene Schouten (3 korda), Ireen Wüst, Thomas Krol ja Kjeld Nuis, lühirajauisutaja Suzanne Schulting ning lühirajauisutamisnaiskond (Suzanne Schulting, Selma Poutsma, Xandra Velzeboer, Yara van Kerkhof). "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. veebruar 2022. Vaadatud 14. veebruaril 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://olympics.com/beijing-2022/olympic-games/en/results/all-sports/noc-entries-netherlands.htm
Šveits 2022. aasta taliolümpiamängudel

SUI Šveits osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis 167 sportlasega, kes võistlesid 13 spordialal. Olümpiavõitjaks tulid mäesuusatajad Beat Feuz, Lara Gut-Behrami, Marco Odermatt, Corinne Suter ja Michelle Gisin ning vigursuusatajad Mathilde Gremaud ja Ryan Regez. Swiss Olympic Team für Peking umfasst 168 Athletinnen und Athleten https://olympics.com/beijing-2022/olympic-games/en/results/all-sports/noc-entries-switzerland.htm
Kīlauea vulkaan

Kīlauea vulkaan [kiilau'eea] (havai sõnast kīlauea 'väljapaiskamine') on tegevvulkaan Hawaii saarestikus. Vulkaani kõrgus on 1277 m. Ta katab 13,7% Hawaii saare pindalast. Kīlauea koos Hualālai, Kohala, Mauna Kea ja Mauna Loa vulkaaniga moodustavad saarestiku suurima saare Hawaii. Kīlauea tippu on moodustunud kaldeera. Kīlauea on üks vulkaan vulkaanide reast, mille üle merepinna ulatuvad tipud moodustavad Hawaii saared. Siin liigub Vaikse ookeani laam üle vahevöös asuva kuuma täpi. Kīlauea on praegu üks aktiivsemaid vulkaane, olles püsivalt aktiivne alates 3. jaanuarist 1983. Ajaloo vältel on registreeritud 61 purset. Viimase 100 aasta jooksul on ta pursanud keskmiselt üks kord iga 11 kuu jooksul. 1959 aastal ärkas ellu Kīlauea Iki kraater, seda pärast 91 aastat suikumist. Laavavool polnud eriti suured, kuid kraatri servadele tekkisid fumaroolid. 1997. aastast on suurimat aktiivsust on üles näidanud Puʻu ʻŌʻō kraater. Purskeid on toimunud kuus korda ja arvatakse neid jätkuvat veel pikaks ajaks. Kīlauea ei ole Hawaii suurim vulkaan, kuid hõlpsa ligipääsetavuse tõttu külastavad turistid teda kõige rohkem. Kīlauea vulkaani kraatri serval asub Hawaii vulkanoloogiaobservatoorium. Hawaiilased usuvad, et tulejumalanna Pele asustab igat Hawaii vulkaaniketi vulkaani, kuid ta kodu asuvat Halemaʻumaʻu kraatris Kīlaueal. Puʻu ʻŌʻō Hawaii vulkanoloogiaobservatoorium (13. märts 2007). "Kilauea" (inglise). Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistus. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. märts 2013. Vaadatud 7. veebruaril 2009. Hawaii vulkanoloogiaobservatoorium (4. oktoober 2008). "Eruption Summary" (inglise). Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistus. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. märts 2009. Vaadatud 16. märtsil 2009. Igor Tuuling (aprill 2003). "Hawaii saarestik". Loodus. Vaadatud 16.03.2009.  Kīlauea vulkaan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kilauea, Volcano World "Hawaii vulkaan ärkas taas". Postimees, 28. veebruar 2008.
Itaalia 2022. aasta taliolümpiamängudel

ITA Itaalia osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis 118 sportlasega, kes võistlesid 13 spordialal. Olümpiavõitjaks tulid lühirajauisutaja Arianna Fontana ja jääkeeglisegavõistkond koosseisus Stefania Constantini ja Amos Mosaner. https://olympics.com/beijing-2022/olympic-games/en/results/all-sports/noc-entries-italy.htm
Lõuna-Korea 2022. aasta taliolümpiamängudel

KOR Lõuna-Korea (Korea Vabariik) osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis 64 sportlasega, kes võistlesid 13 spordialal. Olümpiavõitjaks tulid lühirajauisutajad Hwang Dae-heon ja Choi Min-jeong. https://olympics.com/beijing-2022/olympic-games/en/results/all-sports/noc-entries-republic-of-korea.htm
Jamaica 2022. aasta taliolümpiamängudel

JAM Jamaica osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis kuue sportlasega. Jamaicat esindasid mäesuusataja Benjamin Alexander ning bobisõitjad Jazmine Fenlator-Victorian, Shanwayne Stephens, Ashley Watson, Rolando Reid ja Nimroy Turgott. https://olympics.com/beijing-2022/olympic-games/en/results/all-sports/noc-entries-jamaica.htm
Irpicaceae

Irpicaceae on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente sugukond. Byssomerulius — oksavammik Ceriporia — võrkpoorik Gloeoporus — tarrik Irpex — hammik Leptoporus — lillatümak Meruliopsis — ebatarrik Trametopsis
DanceAct

DanceAct on tantsustuudio, mille esindused asuvad nii Tallinnas, Tartus kui ka Pärnus ning kus võimalik harrastada selliseid tantsustiile nagu bailatino, hiphop, kõhutants, cheerleaders & show ja club freestyle. DanceActi koduleht Bailatino koduleht
Smalt (pigment)

See artikkel räägib värvipigmendist. Mosaiigikunstis kasutatava klaasi kohta vaata artiklit smalt (klaas). Smalt on pulbriks peenestatud sinine koobalt-kaaliumklaas, mida 15.–18. sajandil kasutati värvipigmendina. Smaldi koostis: 65% SiO2 + 15% K20 + 5% Al2O3 + 10% CoO Värvainete indeksis on smaldi tähised PB 32 (Pigment Blue 32) ja CI 77365. Smalt on hea valguskindlusega ja keemiliselt stabiilne, nagu kõik klaasil baseeruvad pigmendid (kui on õigesti valmistatud). Smalt toimib pigmendina paremini vee baasil värvides, nagu tempera, ja lubivärvides. Ajapikku kipub smaldi värvus siiski tuhmuma. Õlivärvides smaldi sinine värvus kaob, sest värvi andev koobaltiühend liigub klaasist õlisse, omandades oliivja varjundi või lausa oliivrohelise värvuse; edasi võib see manduda plekiliseks hallikaks tooniks smaldi leeliselise komponendi reageerimise tõttu õliga. Smaldi värvikaotust saab ennetada selle segamisel pliivalgega. Lääne-Euroopas kasutati smalti maalipigmendina 15.–18. sajandil. On väidetud, et smaldi leiutas 1540. aasta paiku Böömimaa klaasimeister Christian Schiirrer, kuid koobaltklaasi tunti ja kasutati juba Vana-Egiptuses alates 27. sajandist eKr, hiljem ka Pärsias. Koobalti omadusi klaasis võisid tunda ka Veneetsia klaasimeistrid, sest on säilinud koobaltiga värvitud Veneetsia klaasist nõusid 15. sajandist. Smalti kasutati ka Delfti keraamikas koobaltsinises glasuuris. Ehkki üksikuid näiteid leiab ka 15. sajandist, hakati smalti Euroopa maalikunstis laialdasemalt kasutama alates 16. sajandi lõpust. Smalt oli populaarne pigment oma odavuse tõttu, võrreldes palju kallima ultramariiniga. 17. sajandil sai selle tootmine eeskätt hollandlaste ja flaamlaste tegevusalaks. Smalt toimib hea sikatiivina ja seda lisati taimsetel värvainetel põhinevatele lakkpigmentidele täiteainena ja kuivamise hõlbustajana. Koobaltsinine Asuriit Lasuriit Egiptuse sinine "Usage and handling. - Smalt. Pigments through the Ages". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. veebruar 2022. Vaadatud 14. veebruaril 2022. "History - Smalt.Pigments through the Ages". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2021. Vaadatud 14. veebruaril 2022. "Overview - Smalt. Pigments through the Ages". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. veebruar 2022. Vaadatud 14. veebruaril 2022. Smalt. Artificial inorganic pigment. - ColourLex Smalt. - Pigments through the Ages Video: A Study in Blue Pigments Part 4 - Smalt Smalt. - CAMEO
Smalt

Smalt võib tähendada olenevalt kontekstist üht kahest: Smalt kui sinisest koobaltklaasist tehtud sinine värvipigment, mida kasutati Lääne-Euroopa maalikunstis ja keraamikas. Smalt kui erilise tehnoloogiaga loodud klaas, mille tükikesi kasutati Vana-Roomas ja Bütsantsis mosaiikide loomiseks.
Smalt (klaas)

See artikkel räägib mosaiigikunstis kasutatavast klaasist. Värvipigmendi kohta vaata artiklit Smalt (pigment). Smalt on värviline läbipaistmatu klaas, mis on valmistatud erilise tehnoloogiaga ja millele on lisatud eri värvust andvaid metallioksiide. Antiiksetes ja Bütsantsi mosaiikides on kasutatud väikesi kuupjaid smalditükikesi (tesserae 'kuubikud', 'täringud'). Smalti on valmistatud erinevate tehnoloogiatega eri värvides ja läbipaistvuses: läbipaistev smalt – tulekindlate värvainete baasil; opaalne smalt – tinadioksiidi või antimontrioksiidi lisandiga; värviline ja lapiline smalt – mitut tooni klaas on ühendatud kuumtöötlemisega; kuldne ja hõbedane smalt – kahe läbipaistva klaasikihi vahele on sulatatud kulla- või hõbedaleht. Smalt annab laia ja särava värvipaleti. Käsitsi valmistatud klaasis esineb ebatasasusi, mis annavad mosaiigis väreleva efekti ja lisavad värvile sära ja sügavust. Smalt võib olla ka kuldne ja hõbedane. Smalt on üks vastupidavamaid materjale. Rooma smaltmosaiigid elasid oma ilu ja heledust kaotamata üle kaks aastatuhandet. Smalt on veekindel, külmakindel ja vastupidav muudes agressiivsetes keskkondades. Smalditükikeste suurust ja kuju võib piiramatult varieerida, mis koos laia värvivalikuga annab võimalusi erinevate visuaalsete efektide loomiseks. Suureformaadilised lihvimata mosaiigid mõjuvad suurejooneliselt tänu valguse mängule osakeste pindadel. Väikesed poleeritud pinnaga moodulid võimaldavad mosaiikides täpsust ja peent joonistuslikkust (mikromosaiigid). Smalti saab kasutada nii sise- kui ka välisviimistluses, see on hea materjal monumentaalteoste loomiseks, sh ka kõrge õhuniiskusega aladel ja basseinides. Smaltmosaiik on kallis tehnika: smaldi tootmine on suhteliselt kallis ning mosaiigitööd on aeganõudvad ja kulukad. P. Croveri, I. L. Fragalà, E. Ciliberto. Analysis of glass tesserae from the mosaics of the ‘Villa del Casale’ near Piazza Armerina (Enna, Italy). Chemical composition, state of preservation and production technology. – Applied Physics. A 100 (3), September 2010. lk 927–935 E. Neri, C. Morvan, P. Colomban, M. P. Guerra. Late Roman and Byzantine Mosaic opaque “Glass-ceramics” Tesserae (5th-9th century) – Ceramics International 42(16), November 2016. lk 18859-18869 Smalt. – Smaltfactory Smalt. – Mosaic Workshop Smalt is a material designed to expand the palette of natural namely, stone materials. – "Crystal" company. Production of art glass materials – smalt and stained glass under brand name SMALTA-NEVA of any shape, color and texture. – smaltaneva.eu Manufacturing Process. – smaltaneva.eu
Like a Prayer

"Like a Prayer" on Ameerika laulja Madonna esitatud laul. See ilmus sama pealkirjaga stuudioalbumi singlina 1989. aastal.
Carl Jenkinson

Carl Daniel Jenkinson (sündinud 8. veebruaril 1992 Harlow's) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Melbourne City. Ta alustas klubikarjääri Inglismaa klubis Charlton Athletic, debüteerides Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas hooajal 2010–11. 2011. aasta juunis sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Arsenal. Aastatel 2014–2016 mängis ta Arsenalist laenul Inglismaa kõrgliiga klubis West Ham United ja hooajal 2017–18 Inglismaa esiliiga klubis Birmingham City. 2019. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Nottingham Forest. 2022. aasta jaanuaris suundus ta hooaja lõpuni laenule Melbourne Citysse. Jenkinson mängis Inglismaa ja Soome noortekoondistes (tema ema on soomerootslane). Ainsal korral mängis ta Inglismaa jalgpallikoondises 14. novembril 2012 sõprusmängus Rootsi vastu. "JENKINSON DEPARTS FOR MELBOURNE". nottinghamforest.co.uk. 19.1.2022. Vaadatud 14.2.2022
Nicholas Jensen

Nicholas B. Bernsdorf Jensen (sündinud 8. aprillil 1989 Kopenhaagenis) on Taani jäähokimängija, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliiga klubis Berliini Eisbären. Juuniorina kuulus ta Rootsi klubidesse. Aastatel 2008–2010 mängis ta North American Hockey League'i klubis Bismarck Bobcats. Aastatel 2010–2014 mängis ta Plattsburghi State University of New York jäähokimeeskonnas. Aastatel 2014–2017 mängis Taani kõrgliigas, esimesel hooajal Aalborg Piratesis, teisel hooajal Esbjerg EfB-s ja kolmandal hooajal Rungstedis. 2016. aastal tuli ta Esbjergiga Taani meistriks. Aastatel 2017–2019 mängis ta Saksamaa kõrgliigas Fischtown Pinguinsi ja 2019–2021 Düsseldorferi ridades. Taani jäähokikoondise koosseisus on Jensen osalenud kuutel maailmameistrivõistlustel (2015, 2016, 2017, 2018, 2019 ja 2021) ning 2022. aasta taliolümpiamängudel. https://www.eliteprospects.com/player/6635/nicholas-b.-jensen (vaadatud 14.2.2022)
Frederik Storm

Frederik Storm (sündinud 20. veebruaril 1989 Gentoftes) on Taani jäähokimängija, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliiga klubis ERC Ingolstadt. Aastatel 2007–2009 ja 2011–2012 mängis ta Taani kõrgliigas Herlev Hornetsi ning 2009–2011 SønderjyskE ridades. 2010. aastal tuli ta SønderjyskEga Taani meistriks. Hooajal 2011–12 valiti Jensen Taani kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks ja liiga sümboolsesse koosseisu. Aastatel 2012–2020 mängis ta kaheksa hooaega Rootsi klubis Malmö Redhawks, millest viimased viis hooaega kõrgliigas. 2020. aasta augustis sõlmis ta lepingu Ingolstadtiga. Taani jäähokikoondise koosseisus osales Jensen jäähoki maailmameistrivõistlustel esmakordselt 2011. aastal ning on alates sellest ajas pidevalt koondisse kuulunud. Ta osales Taani koondises ka 2022. aasta taliolümpiamängudel. https://www.eliteprospects.com/player/15200/frederik-storm (vaadatud 14.2.2022) "STORM WIRD EIN PANTHER". erc-ingolstadt.de. 27.8.2020. Vaadatud 14.2.2022 Frederik Storm hockeydb.com lehel
Meelis Tõrv

Meelis Tõrv (8. mai 1973 – 19. november 2021) oli Eesti raadiosaatejuht. Ta tegi kuni aastani 2014 koos Kirsti Timmeriga raadiosaadet Naistekas raadios Sky Plus. Ta oli ka raadiojaama NRJ FM programmijuht. 2019. aastast juhtis ta Rock FM hommikuprogrammi. Tõrv suri ootamatu terviserikke tagajärjel.
Aleksander Salmin

Aleksander Salmin (sündinud 16. aprill 1949 Gorki) on Eesti akvarellist ja illustraator. 1963. aastal lõpetas Gorkis kaheksaklassilise kooli ning asus õppima kohalikku kunstikooli, mille lõpetas 1968. aastal joonistamise ja joonestamise õpetajana. Tallinna asununa lõpetas 1978 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi graafikuna. Töötas Eesti Kunstiakadeemia üldmaali eriala õppejõuna ja andis tunde Koidu tänava kunstikoolis. Tuntuks saanud illustratsoonidega teostele: "Minu Koer", "Piibli lood", "Nästurel" ja "Lehmaga mere ääres". On osalenud riiklikel ja rahvusvahelistel akvarellistide näitustel. Avaldanud teoseid kunsti ja moe ajaloost: "Mood läbi aegade" ja "Kunstikuningriigis". Avaldanud dokumenteerivad teosed "Padise läbi aegade" ja "Kadunud maailm", viimane ilmus eksabikaasa Pilvi Salmini nime all. Oli abielus vaibakunstnik Pilvi Blankin-Jonesiga.Tema tütred on sotsioloog Joanna Kitsnik ja kunstnik Elisabeth Salmin.
Elisabeth Salmin

Elisabeth Salmin (sündinud 26. novembril 1979 Tallinnas) on eesti kunstnik ja hollandi keele tõlk. Lõpetanud 2006. aastal Eesti Kunstiakadeemia stsenograafia eriala, õppis Balti Filmi- ja Meediakoolis magistrantuuris, mis jäi lõpetamata. Temalt on valminud mitu lühianimafilmi. Seejärel on ta alates 2007. aastast elanud perioodiliselt Hollandis. 2020. aastal võttis Hollandi lastekaitse temalt ära toona nelja-aastase tütre. Juhtumit kajastas ka "Pealtnägija". Ta vanemad on kunstnik Aleksander Salmin ja vaibakunstnik Pilvi Blankin-Jones, õde on sotsioloog Joanna Kitsnik. STSENOGRAAFIA Eesti Kunstiakadeemia Elisabeth Salmin Eesti Filmi andmebaasis Epp Ehand: "Pealtnägija" uuris Eesti kunstniku vaidlust Hollandi lastekaitsega ERR, 21. oktoober 2020 Külli-Riin Tigasson: "„Ma igatsen Anjut“: Hollandi lastekaitse võttis paatmajas elavalt eestlannalt tütre" Eesti Ekspress, 8. juuli 2020 "AREENI TULEVIKUTÄHED: Sõda ­värviliste piltidega" Eesti Ekspress 05.01.2006
Arthur Rougier

Arthur Rougier (sündinud 20. juulil 2000 Limoges'is) on Prantsusmaa võidusõitja, kes võistleb Emil Frey Racing meeskonnaga ADAC GT Mastersil. Ta oli 2017. aasta Prantsusmaa F4 Meister ja järgmisel aastal Renault Spordiakadeemia liige. Karjääri kokkuvõte saidil DriverDB.com (inglise keeles)
Haeska mõis (Valjala)

Haeska mõis (saksa keeles Hasik) oli rüütlimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal asuvad mõisa maad Saare maakonnas Saaremaa ja Saaremaa vallas. Mõis tekkis 1450. aastal kolmest vakusest (Konde, Metzküll ja Hauist) läänistatud maadest. Aastail 1632–1791 kuulus mõis Nolckenitele, 1786. aastal müüs Georg Wilhelm Pilar von Pilchau Haeska mõisa Lorenz Gottlieb von der Osten Sackenile, kuid hiljem kuulus mõis taas Nolckenitele ja 1919. aastal parun Erich Nolckenile. 1914. aastal kuulus mõisale 948,52 hektarit mõisamaad, 1013,63 ha talumaad. 1909. aastal kuulus mõis Kogula valda, 1939. aastal kuulus endine mõisasüda Valjala valda. Mõisa peahoone on hävinud. Varemete põhjal on järeldatud, et see oli ühekorruseline puithoone võlvitud keldritega. Kõrvalhooned on enamikus hävinud või varemetes. Peahoone ees asus lihtne lehtpuupark. Haeska mõis (Valjala khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Haeska mõis Mõisate ülevaated (1974). Muinsuskaitseamet (vaadatud 20. august 2012) Haeska mõis (Valjala khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Philipp III (Baden-Rodemachern)

Philipp III Baden-Rodemachernist (15. august 1567, Rodemachern – 6. november 1620, Hochburgi linnus Emmendingenis) oli Baden-Rodemacherni markkrahv 1588. aastast kuni oma surmani. Philipp III oli Christopher II ja Cecilia Vasa teine poeg. Ta päris Baden-Rodemacherni pärast oma venna Eduard Fortunati surma 1600. aastal ja asus elama Ettlingeni lossi. 1605. aastal värbas Philipp sõdureid Baden-Badeni vabastamiseks, mis oli 1594. aastast Baden-Durlachi poolt okupeeritud. Katse nurjus ja Philippi nõbu Georg Friedrich võttis ta vangi. Philippi hoiti Durlachis ja hiljem Hochburgi linnuses, kus ta 1620. aastal lastetuna suri.
Hermann Fortunat

Hermann Fortunat Baden-Rodemachernist (23. jaanuar 1595, Rastatt – 4. jaanuar 1665, Kastellaun) oli Baden-Rodemacherni markkrahv. Ta oli markkrahv Eduard Fortunati ja Maria van Eickeni (suri 21. aprillil 1636) poeg. Markkrahv Hermann Fortunat abiellus 18. aprillil 1627 oma esimese naise, Criechingeni krahv Christophi tütre Antonie Elisabethiga (suri 12. jaanuaril 1635). Nad said kolm last: Karl Wilhelm (1627-1666) Leopold (1628-1635) Marie Sidonie (1635 – 15. august 1686) Seejärel abiellus markkrahv Hermann Fortunat oma teise naise, Falkensteini krahvi Philipp Franzi tütre Marie Sidoniega (1605-1675). Nad said kaks last: Philipp Balthasar (suri 1662) Marie Eleonore Sofie (suri 18. aprillil 1668) Badeni valitsejate loend
Karl Wilhelm Eugen (Baden-Rodemachern)

Karl Wilhelm Eugen (1627–1666) oli Baden-Rodemacherni markkrahv ja Kölni kanoonik. Ta oli markkrahv Hermann Fortunati ja Antonie Elisabeth von Criechingeni (suri 12. jaanuaril 1635) poeg. Ta oli kuningas Ferdinand IV kammerhärra ja Kölni toomkapiitli kanoonik. Tema surmaga hääbus Baden-Rodemacherni noorem liin ja Baden-Rodemachern läks tagasi Baden-Badenile — kuigi Rodemachern ise oli tol ajal Prantsusmaa poolt okupeeritud. Badeni valitsejate loend
Shouse

Shouse on Austraalia elektroonilise muusika ansambel, mis on enim tuntud laulu "Love Tonight" järgi. Ansambli moodustavad Jack Madin ja Uus-Meremaalt pärit Ed Service. Ansambel tegutseb alates 2015. aastast.
Love Tonight

"Love Tonight" on Austraalia elektroonilise muusika ansambli Shouse laul. See ilmus singlina 14. detsembril 2017, aga sai laiemalt populaarseks 2021. aastal pärast mitmeid remikse. Laul salvestati Melbourne'is juba 2015. aastal, selle pikkus on 8 minutit ja 13 sekundit.
Easy on Me

"Easy on Me" on inglise laulja ja laulukirjutaja Adele'i laul, mis ilmus 15. oktoobril 2021 Columbia Recordsi kaudu tema neljanda stuudioalbumi "30" (2021) esiksinglina.
Lutsi maarahvas

Lutsi maarahvas (ka: lutsid) oli eestlaste rahvakild Lätis Latgales Ludza piirkonnas, peamiselt Pilda, Ņukši ja Nirza vallas, aga ka Määrdina vallas. Arv 4387 inimest (1893. aastal). Tõenäoliselt rändasid eestlased sinna 18. sajandi alguses Võrumaalt, setude naabrusest; väidetavalt reformatsiooni eest. Lutsid kõnelesid 20. sajandini iseloomulikku ja arhailist lõunaeesti murrakut – lutsi keelt. Tänapäeval on lutsid täielikult lätistunud. Lutsi päritolu võib aimata vaid inimeste perekonnanimedest. Lutsi maarahvast ja nende keelt uuris esimesena Oskar Kallas. Leivud Maarahvas Marjo Mela. "Läti eestlased. Ajalugu, keel ja kultuur". Eesti Keele Sihtasutus. Tallinn 2007, ISBN 978-9985-79-196-7 Lutsi maarahvas – 110 aastat hiljem. Hannes Korjus "Maq Sinnu Sali": the South Estonian Dialect Spoken in Deepest Latvia
American Song Contest

American Song Contest on Ameerika Ühendriikides toimuv Eurovisiooni-laadne lauluvõistlus. Laule esitavad võistlusele kõik 50 osariiki, viis territooriumi ja pealinn Washington ning parim laul saab parima algupärase laulu (Best Original Song) auhinna. 2022. aasta võistlus toimus 21. märtsist kuni 9. maini ja oli eetris NBC-s. Saadet juhtisid Snoop Dogg ja Kelly Clarkson. Eurovision Song Contest https://elu24.postimees.ee/7454419/ameeriklased-teevad-enda-eurovisiooni.
Burn (energiajook)

Burn (inglise keelest põletus) on energiajoogimark, mis kuulub ning mida turundab Ameerika Ühendriikide ettevõte The Coca-Cola Company. Seda müüakse enam kui 80 riigis, sealhulgas Eestis. Jook jõudis turule aastal 2001 ja seda toodab Monster Beverage. "The Coca-Cola Company Reports Full-Year and Fourth Quarter 2011 Results". Vaadatud 20. märts 2013.[alaline kõdulink]
Friedrich Robert Helmert

Friedrich Robert Helmert (31. juuli 1843 Freiberg – 15. juuni 1917 Potsdam) oli saksa geodeet ja vigade teooriate kirjutaja. Friedrich Robert Helmert sündis 31. juulil 1843 Freibergis Johann Friedrich Helmerti ja tema naise Christiane Fredericke perekonda. Helmert oli pere kõige noorem laps, tal oli 16 õde-venda, kellest paljud surid juba noorena. Nooruspõlve veetis ta Freibergis, kus ta aastatel 1849–1857 õppis kodulinnas asuvas Knabenbürgerschule poistekoolis. 13-aastaselt alustas Helmert õpinguid Annenrealschule koolis. Tänu headele õpitulemustele sai ta võimaluse suunduda pärast kooli lõpetamist Freibergist Dresdeni linna Polütehnika Kolledžisse, mis on tänapäeval tuntud kui Dresdeni Tehnikaülikool, kus ta hakkas inseneeriat õppima. Seal süvenes ka huvi geodeesia vastu. Doktorikraadi sai Helmert 12. mail 1868 Leipzigi Ülikoolis. Kaks aastat peale doktorikraadi saamist, aastal 1870, sai Helmert uue tehnikaülikooli RWTH Aacheni instruktoriks ja kaks aastat hiljem professoriks. Aitas Saksa keisririigil üle minna 1872. aastal meetermõõdustikule. 1859 – Christian August Nageli abiline Erzgebirge mäeaheliku söevälja triangulatsiooni projektis. 1863 – Christian August Nageli assistent kraadide mõõtmises. Leipzigi triangulatsioonivõrgu rajamine C. Bruhnsi alluvuses. 1869 – vaatleja Hamburgi astronoomiaobservatooriumis. 1870 – Geodeesia instruktor RWTH Aacheni tehnikakoolis, kus ta nimetati 1872. aastal professoriks. 1886 – Preisi Kuningliku Geodeesia instituudi direktor. 1887 – Berliini ülikooli kõrggeodeesia professor ja Geodeesia Instituudi direktor. Friedrich R. Helmerti järgi on saanud nimetuse Helmerti teisendus. Tegemist on geomeetrilise teisendusmeetodiga kolmemõõtmelises ruumis. On kasutusel geodeesias nullpunktide vaheliste teisenduste tegemiseks. 1874 – Der Sternhaufen im Sternbilde des Sobieskischen Schildes Ta oli ülemaailmse geodeetilise ühenduse "Rahvusvaheline Maa pöörlemisteenistus" president ning Preisi Teaduste Akadeemia liige Berliinis. 1905. aastal valiti Helmert Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks. Lisaks pälvis ta umbes 25 Saksa ja välismaist ordenit. Helmerti auks nimetati tema järgi kuukraater, mille 1973. aastal IAU heaks kiitis. "Friedrich Robert Helmert". www.encyclopedia.com. Vaadatud 18. veebruaril 2022. "Friedrich Robert Helmert". peoplepill.com. Vaadatud 18. veebruaril 2022.
Dikarya

Dikarya on seente alamriik. Sellesse kuuluvad hõimkonnad: Ascomycota – kottseened Basidiomycota – kandseened Entorrhizomycota
Liudseened

Liudseened (Pezizomycetes) on kottseente klass. Sellesse kuulub selts liudikulaadsed (Pezizales).
Liudikulaadsed

Liudikulaadsed (Pezizomycetidae) on liudseente selts. Sellesse kuuluvad sugukonnad: Ascobolaceae – paskliudikulised Caloscyphaceae Discinaceae Helvellaceae Morchellaceae – mürklilised Pezizaceae – liudikulised Pseudombrophilaceae Pyronemataceae – tuhakulised Rhizinaceae Sarcoscyphaceae – karikseenelised Sarcosomataceae – limatünnikulised Tarzettaceae Tuberaceae – trühvlilised
Mürklilised

Mürklilised (Morchellaceae) on liudikulaadsete sugukond. Sellesse kuuluvad perekonnad: Costantinella Disciotis – mürkelliudik Mitrophora – kellukmürkel Morchella – mürkel Ptychoverpa Verpa – sõrmkübarseen
Kurrel (perekond)

Kurrel (Ptychoverpa) on mürkliliste hulka kuuluv seente perekond. Perekonna autor on Émile Boudier (1907). Liik: Kurrel ehk böömi sõrmkübarseen (Ptychoverpa bohemica)