laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Louis de Broglie

Louis Victor Pierre Raymond de Broglie [dö broij] (15. august 1892 Dieppe – 19. märts 1987 Louveciennes) oli prantsuse füüsikateoreetik, Prantsuse Akadeemia liige. 1929. aastal sai ta elektronide laineomaduste avastamise eest Nobeli füüsikaauhinna, olles vaid 37-aastane. Louis de Broglie sündis aadlikuperes 5. Broglie hertsogi Victori noorema pojana. Kui tema vanem vend Maurice, 6. Broglie hertsog, 1960. aastal ilma järeltulijata suri, sai Louis de Brogliest 7. Broglie hertsog. De Broglie õppis esmalt ajalugu, ent pühendus seejärel matemaatikale ja füüsikale ning lõpetas ülikooli füüsika alal. Esimese maailmasõja ajal aitas ta arendada raadiosidet. 1924. aastal kaitses de Broglie Sorbonne'i ülikoolis doktoriväitekirja kvantteooria alal ("Recherches sur la théorie des quanta"). Selles püstitas ta hüpoteesi mateeria laineomaduste kohta (de Broglie lained), tuginedes Max Plancki ja Albert Einsteini valguse-alastele töödele. 1928. aastast oli ta Sorbonne'i ülikooli professor. 1942. aastal valis Prantsuse Teaduste Akadeemia ta akadeemia eluaegseks sekretäriks. 12. oktoobril 1944 valiti ta Émile Picard'i surma tõttu (suri 1941) vabaks jäänud Prantsuse Akadeemia 1. toolile. 1929 – Nobeli füüsikaauhind 1933 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia liikmeks 1938 – Max Plancki medal 1939 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks 1952 – UNESCO Kalinga auhind teaduse populariseerimise eest 1953 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 1958 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1961 – Auleegioni ordeni suurrist Louis de Broglie oli kokku 18 teadusakadeemia liige ka mitme ülikooli audoktor. Louis de Broglie Nobeli auhinna lehel
Max Plancki medal

Max Plancki medal on Saksa Füüsikaseltsi (Deutsche Physikalische Gesellschaft) iga-aastane kõrgeim tunnustus silmapaistvate saavutuste eest teoreetilises füüsikas. Medalit antakse välja alates 1929. aastast. Max Plancki-Humboldti uurimispreemia Max Plancki medali laureaadid Saksa Füüsikaseltsi kodulehel
Guilfordi maakond

Guilfordi maakond (Guilford County) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis. Geograafilised koordinaadid on 36° 5′ N, 79° 47′ W. Maakonna halduskeskus on Greensboro. Maakonna pindala on 1681 km², millest 21 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 488 406. Aastal 2000 oli elanike arv 421 048. Rockinghami maakond (põhjas) Alamance'i maakond (idas) Randolphi maakond (lõunas) Davidsoni maakond (edelas) Forsythi maakond (läänes) Guilfordi maakond moodustati 1771. aastal Rowani ja Orange'i maakonna osadest. Guilfordi maakonna koduleht (inglise keeles)
Wake'i maakond

Wake'i maakond (Wake County) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis. Geograafilised koordinaadid on 35° 47′ N, 78° 39′ W Maakonna halduskeskus on Raleigh. Maakonna pindala on 2220 km², millest 65 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 900 993. Aastal 2000 oli elanike arv 627 846. Wake'i maakond on elanike arvult Põhja-Carolina teine maakond. Granville'i maakond (põhjas) Franklini maakond (kirdes) Nashi maakond (idas) Johnstoni maakond (kagus) Harnetti maakond (edelas) Chathami maakond (läänes) Durhami maakond (loodes) Wake'i maakond moodustati 4. juunil 1771. aastal Cumberlandi, Johnstoni ja Orange'i maakonna osadest. Falls Lake State Recreation Area Jordan Lake State Recreation Area William B. Umstead State Park Wake'i maakonna koduleht (inglise keeles)
Ashe'i maakond

Ashe'i maakond (Ashe County) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis. Geograafilised koordinaadid on 36° 26′ N, 81° 30′ W Maakonna halduskeskus on Jefferson. Maakonna pindala on 1106 km², millest 3 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 27 281. Aastal 2000 oli elanike arv 24 384. Graysoni maakond (põhjas) Alleghany maakond (idas) Wilkesi maakond (kagus) Watauga maakond (edelas) Johnsoni maakond (läänes) Ashe'i maakond moodustati 1799. aastal Wilkesi maakonna osast. Maakond on saanud nime üheksanda Põhja-Carolina kuberneri Samuel Ashe'i järgi. Blue Ridge Parkway (osa) Cherokee metsakaitseala (osa) Ashe'i maakonna koduleht (inglise keeles)
Burleigh' maakond

Burleigh' maakond (Burleigh County) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 46° 58′ N, 100° 28′ W Maakonna halduskeskus on Bismarck. Maakonna pindala on 4320 km², millest 91 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 81 308. Aastal 2000 oli elanike arv 69 416. Sheridani maakond (põhjas) Kidderi maakond (idas) Emmonsi maakond (lõunas) Mortoni maakond (edelas) Oliveri maakond (läänes) McLeani maakond (loodes) Burleigh' maakond moodustati 4. jaanuaril 1873. aastal Wilkesi maakonna osast. Maakond on saanud nime arsti ja juristi Walter A. Burleigh' järgi. Canfield Lake National Wildlife Refuge Florence Lake National Wildlife Refuge Long Lake National Wildlife Refuge (osa) Burleigh' maakonna koduleht (inglise keeles)
Orina koduloomuuseum

Orina koduloomuuseum (varasema nimega[küsitav]: Järva-Jaani valla muuseum) on Järva vallas Orina mõisahoones asuv muuseum, mis tutvustab kohalikku kultuuripärandit. http://moisorgena.blogspot.com/ (vaadatud 26.07.2013)
Hamiltoni maakond (Tennessee)

Hamiltoni maakond (Hamilton County) on maakond USA-s Tennessee osariigis. Geograafilised koordinaadid on 35° 10′ N, 85° 12′ W Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Chattanooga. Maakonna pindala on 1492 km², millest 85 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 336 463. Aastal 2000 oli elanikke 307 896. Bledsoe maakond (põhjas) Rhea maakond (kirdes) Meigsi maakond (kirdes) Bradley maakond (idas) Whitfieldi maakond (kagus) Catoosa maakond (lõunas) Walkeri maakond (lõunas) Dade'i maakond (edelas) Marioni maakond (läänes) Sequatchie maakond (loodes) Hamiltoni maakond moodustati 25. oktoobril 1819 Rhea maakonna osast. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide asutaja Alexander Hamiltoni järgi. Hamiltoni maakonna koduleht (inglise keeles)
Järva-Jaani kinomuuseum

Järva-Jaani kinomuuseum on Järva vallas asuv muuseum, mis muu hulgas tutvustab endisaegset filmitehnikat. Muuseum avati 2006. aastal ning seda haldab Järva-Jaani Tuletõrje Selts. http://www.puhkaeestis.ee/et/jarva-jaani-kinomuuseum (vaadatud 26.07.2013) 2010. a tehtud video kinomuuseumist You Tube'is
Preili ja huligaan (film 1918)

"Preili ja huligaan" on Jevgeni Slavinski poolt Venemaal 1918. aastal loodud ballettfilm-tummfilm. Filmi süžee tugineb Itaalia kirjaniku Edmondo De Amicise jutustusele "Tööliste õpetajanna". Vladimir Majakovski – huligaan Lava Aleksandra Rebikova – õpetajanna Fjodor Dunajev – kooli direktor Jan Nevinski – huligaani klassikaaslane "Preili ja huligaan" Russiancinema.ru saidil "Preili ja huligaan" OpenSpace.ru saidil «Барышня и хулиган»: ТК «Культура» о фильме
Kaarma Koolide Muuseum

Kaarma Koolide Muuseum on Saaremaa vallas Nõmme külas endises Kaarma koolimajas asuv muuseum. Muuseum avati 24. oktoobril 2008 endise Vaivere koolimaja renoveeritud osas. Muuseumi juhatajana asus tööle pedagoog Leida Iir. 2013. aasta kevadel koliti muuseum endisesse Kaarma koolimajja. Juhataja-perenaisena tegutses Evi Maasik. Muuseumisse on koondatud kõigi Kaarma valla koolide andmebaas (nii esemeline kui ka elektrooniline). https://web.archive.org/web/20160305043304/http://www.kaarma.ee/index.php/kodanikule/uldinfo/uudised/297-teade-kaarma-koolide-muuseumi-kolimine (vaadatud 26.07.2013) Loel, Rita. Kaarma sai oma koolide muuseumi. Saarte Hääl, 25. oktoober 2008. Rand, Oliver. Kaarma koolide muuseum jääb suveni suletuks. Saarlane.ee, 28. veebruar 2013.
Kaitseliidu muuseum

Kaitseliidu muuseum on Tallinnas aadressil Toompea 8 asuv muuseum, mis muu hulgas tutvustab Eesti Kaitseliidu ajalugu. Muuseum asutati 1998. aastal. Muuseumi esimene juhataja oli Olavi Punga, pärast teda kuni 2020. aastani Tanel Lään. 2020. aastast on Kaitseliidu ajalookogu osa Eesti sõjamuuseumi kogust. Muuseumis on eksponeeritud nt näituseid "Kaitseliidu sümboolika 1925–1940", "XIX sajandi relvad" ja "Esimene maailmasõda". Valga isamaalise kasvatuse püsiekspositsioon http://www.kaitseliit.ee/et/kaitseliidu-muuseum (vaadatud 28.02.2024) Muuseumist Eesti Kaitseliidu kodulehel (vaadatud 26.07.2013)
August Sänn

August Sänn (24. juuli 1892 – 11. november 1936) oli Kilingi-Nõmme raudteetööline, muu hulgas Kilingi-Nõmme alevivolinik.
Ufa

Ufa (endine eestikeelne nimekuju Ufaa, baškiiri Öfö) on linn Venemaal, Baškortostani Vabariigi pealinn. Linn asub Kama lisajõe Belaja jõe keskjooksul Ufa jõe suudmes. 1574. aastal nogaide linnuse asemele rajatud kindluse juurde asutati 1586. aastal linn. 1796. aastast kuulus Orenburgi kubermangu, 1865. aastast Ufa kubermangu keskus. 1922. aastal sai Baškiiri ANSV pealinnaks. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 1 042 400 inimest. Elanikest 54,2% olid venelased; 27% tatarlased; 11,3% baškiirid; 2,6% ukrainlased; 1,1% tšuvašid ja 1% marid. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ufa elanikest 48,9% venelasi, 28,3% tatarlasi, 17,1% baškiire, 1,2% ukrainlasi, 0,9% tšuvašše, 0,9% marisid, 0,4% valgevenelasi, 0,3% mordvalasi, 0,1% udmurte ja 1,8% teistest rahvustest inimesi. Ufa on naftatööstuse keskus. Ufa on auto- ja raudteede sõlmpunkt. Linnas asub lennujaam, sõidavad jõepraamid. Ühistranspordis kasutatakse ka tramme, trolle, busse ning marsruuttaksosid. Ankara, Türgi Halle, Saksamaa Las Piñas, Filipiinid Orenburg, Venemaa Paldiski, Eesti Sergei Dovlatov Salavat Julajev Rudolf Nurejev Zemfira Daniil Kyjat Linna kaldapealne Baškiiri ooperi- ja balletiteater tegutseb 1938. aastast Ljalja Tjulpani mošee avati 1998. aastal Neljas mošee ehitati 1908. aastal Baškortostani Vabariigi keskpank Ufa mošeed "Итоги Всероссийской переписи населения 2010 года по Республике Башкортостан". Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11. juuni 2013. Vaadatud 19. aprillil 2015. Ufa ametlik veebileht (baškiiri, inglise ja vene keeles) Уфимские зарисовки » История г. Уфы
Kolga-Jaani Kool

Kolga-Jaani Kool on põhikool Viljandi vallas Kolga-Jaani asulas. Kool asub aadressil Viljandi mnt 1a. Alates 2020. aastast on kooli nimi Kolga-Jaani Kool. Koolil oli õpetaja Jevgenia Kampuse eestvedamisel oma muuseum. Kooli koduleht UUEL AADRESSIL (vaadatud 26.07.2013) https://sakala.postimees.ee/3848369/koolimuuseum-elab-entusiasmist
Kolgaküla Traktorite ja Tööriistade Muuseum

Kolgaküla Traktorite ja Tööriistade Muuseum (varasema nimega: Kolgaküla talumuuseum) on Kuusalu vallas Kolgakülas asuv muuseum, mis kogub ja kus eksponeeritakse traktoreid ja kohalikke talurahvatööriistu. [alaline kõdulink] Kolgaküla talumuuseumist saab traktorite- ja tööriistade muuseum. Ülle Tamm'e artikkel väljaandes Sõnumitooja[alaline kõdulink] (vaadatud 26.07.2013)
Christo Burman

Christo Burman (sündinud 19. augustil 1981 Tallinnas) on eesti filmiteoreetik, stsenarist, lavastaja ja tõlkija, peamiselt tegev Rootsis. Burman sai üldhariduse Tallinna 2. Keskkoolis ja Vanalinna Hariduskolleegiumis. Seejärel õppis Rootsis mitmes filmikoolis, Stockholmi Ülikoolis ja Umeå Ülikoolis. Viimases tegi ta läbi ka doktoriõppe ja kaitses 2010. aastal doktoritöö teemal I teatralitetens brännvidd: Om Ingmar Bergmans filmkonst, teatraalsusest Ingmar Bergmani filmides. See on alles teine väitekiri, mis Bergmani kodumaal tema filmindusest on valminud. Burman on samuti käsitlenud näiteks Andrei Tarkovski filmikunsti eshatoloogilisel alusel. Burman töötab alates 2013. aastast Skövde Ülikooli arvutimängude töörühmas õppejõu ja vanemteadurina ning 2011. aastast Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakoolis filmiajaloo ja filmiteooria korralise külalisõppejõuna. Ta on 2002. aastast ka lugenud filmiteemalisi kursuseid Umeå, Luleå, Örebro ja Dalarna ülikoolis Rootsis ning kirjutanud ajalehtedele ja ajakirjadele arvustusi, artikleid ja esseid filmist ja kultuurist. Aastate jooksul on Burman teinud umbes 40 lühi-, anima- ja dokumentaalfilmi, enamasti stsenaristi ja lavastajana. Lisaks on ta Rootsi teatrites lavastanud ligemale 20 teost – nende hulgas leidub nii klassikute (nt Tšehhov, Gogol, Beckett, Albee) teoseid kui ka alternatiivsemaid ja eksperimentaalsemaid katsetusi. Burman on tõlkinud rootsi keelde nii eesti muinasjutte kui ka teoreetilisi tekste, osa neist ka Eesti Kultuurkapitali toetusega. Tema ema oli eesti maalikunstnik, illustraator, tõlkija ja kunstiajaloolane Kristi Burman; vanaisa Karl Burman noorem ja vanavanaisa Karl Burman vanem olid mõlemad akvarellistid ja arhitektid. 2004 Mihhail Lotman, Casanova eller agorafobi hos Fellini(?), Umeå (tõlge) 2005 Juri Lotman, S:t Petersburgs symbolik och stadssemiotikens problem, Umeå (tõlge) 2005 À Derrida x 13, Umeå 2005 Jean Cocteau, Två monologer, Umeå (tõlge) 2010 I teatralitetens brännvidd : Om Ingmar Bergmans filmkonst, Umeå (doktoritöö Umeå Ülikoolis) 2010 Apokalypsen som vision, Umeå 2010 Mihhail Lotman, Pusjkins shakespeareanska drama (Puškini shakespeare’lik draama), järelsõna, Aleksandr Puškin, Boris Godunov (Boriss Godunov), Umeå (tõlge) 2012 Andrei Tarkovski, Martyrologion : Dagböcker 1970–1986, Umeå (toimetaja, eessõna) 2013 Andry Ervald, Förvandlingar : Sagor från andra sidan havet, Umeå (tõlge, järelsõna) Youtube – Kulturnyheterna, Teatral avhandling (SVT, 26.03.2010) "Balti Filmi- ja Meediakool, Külalisõppejõud". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. september 2013. Vaadatud 30. juulil 2013. Balti Filmi- ja Meediakool, Christo Burman – CV[alaline kõdulink] "Võrumaa Teataja, 27 juuli 2012". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuni 2016. Vaadatud 30. juulil 2013. Christo Burman – Atrium Förlagi tutvustus Christo Burman Umeå Ülikooli andmebaasis Balti Filmi- ja Meediakool – Külalisõppejõud Christo Burmani teosed (E-kataloog Libris, Stockholm, Rootsi) Christo Burmani teosed (E-kataloog Ester, Tallinn)
Kolpino saar

Kolpino (eesti keeles Kulkna, võru/setu keeles Kulḱna, vene keeles Колпино, oстров Колпинa) on saar Pihkva järves, mis kuulub Venemaa Pihkva oblasti haldusalasse. Pindala 11,5 km². Saarel asub Kolpino küla. 1920–1944 kuulus saar Eesti Vabariigi Petseri maakonna Kulje valda. 1934. aasta aprillis toimus saarel 150 osavõtjaga kaklus. See on Peipsi-Pihkva järve suurim saar. "Guljänjemäss" Kolpino saarel. Rahvaleht nr 83, 11. aprill 1934. Lk 1
Lobi muuseum

Lobi muuseum (kasutatud ka nimekuju: Lobimuuseum) on Haljala vallas Lobi külas asuv muuseum, mis tutvustab rannaküla kultuuripärandit. Muuseum avati Jüri Freybergi eestvõttel 1981. aastal, kandes algul nime Lobi Rahvamuuseum. http://lobimuuseum.weebly.com/muuseum.html Muuseumi koduleht (vaadatud 26.07.2013) Muuseumi Facebooki leht
Miina Härma nimeline klass-muuseum

Miina Härma nimeline klass-muuseum on Tartu vallas Kõrvekülas asuv muuseum, mis tutvustab helilooja Miina Härma elukäiku. Muuseum paikneb Kõrveküla põhikooli vanas, 1952. aastal ehitatud koolimajas, ning on avatud etteteatamisel. Miina Härma klass-muuseum Eesti Muuseumide Infokeskuse vanal kodulehel (seisuga 04.03.2016) Internet Archive'is (vaadatud 16.10.2020) Klass-muuseumi endine koduleht (seisuga 11.03.2016) Internet Archive'is (vaadatud 16.10.2020) Miina Härma nimeline klass-muuseum kultuurimälestiste riiklikus registris Klass-muuseumi endine koduleht (seisuga 11.03.2016) Internet Archive'is
Biokatalüsaator

Biokatalüsaator ehk bioloogiline katalüsaator on eriliste omadustega elusrakkude kaudu toimiv bioloogiliselt aktiivne keemiline aine. Biokatalüsaatorid muudavad reaktsiooni kiirust, muutmata reaktsioonide termodünaamikat, ja vabanevad pärast reaktsiooni lõppu esialgsel kujul. Biokatalüsaatori toimel võivad reaktsioonid nii kiireneda, aeglustuda kui ka katkeda. Biokatalüsaatorid on hormoonid, ensüümid, vitamiinid jpt ained, aga ka mitmed looduses toimuvad protsessid ja nende allikad. Katalüüs Biokatalüüs
Naissaare Muuseum

Naissaare Muuseum on Naissaarel asuv muuseum, mis tutvustab Naissaare sõjaajalugu; sihtasutuse Rannarahva Muuseumi filiaal. Muuseum asub nõukogudeaegses üleajateenijate barakis. http://www.muuseum.ee/et/muuseumid/eesti_muuseumid/by_alphabet?action=details&museum_id=574 (vaadatud 26.07.2013) Muuseumist SA Rannarahva Muuseumid kodulehel (vaadatud 26.07.2013)
Narva Aleksandri Suurkiriku muuseum

Narva Aleksandri Suurkiriku muuseum on Narvas Aleksandri Suurkirikus asuv muuseum. Muuseum avati 2008. aastal. Muuseum paikneb kiriku torni kuuel korrusel. Näiteks kolmandal korrusel on näitus Narva ja selle ümbruse kirikute ajaloost. http://www.muuseum.ee/et/muuseumid/eesti_muuseumid/by_alphabet?action=details&museum_id=513 (vaadatud 26.07.2013) Muuseumist Narva Aleksandri koguduse kodulehel (vaadatud 26.07.2013)
Mamnoon Hussain

Mamnoon Hussain (urdu keeles ممنون حسین‎; 2. märts 1940 Āgra – 14. juuli 2021) oli Pakistani tekstiiliärimees ja poliitik. Ta valiti 30. juulil 2013 12. Pakistani presidendiks. Ta astus ametisse 9. septembril 2013. Tema ametiaeg lõppes 9. septembril 2018. Pakistani uueks presidendiks valiti Mamnoon Hussain
Okeanos

Okeanos (ladina keeles Oceanus) on titaan, Uranose ja Gaia poeg, Tethyse vend ja abikaasa, jõed ja okeaniidid olid nende lapsed.
Rhea

Rhea on titaan, Uranose ja Gaia tütar, Kronose õde ja abikaasa, Hestia, Demeteri, Hera, Hadese, Poseidoni ja Zeusi ema. Teda kui Olümpose jumalate ema on samastatud Väike-Aasia jumalate ema Kybelega (Magna Mater).
Paberimuuseum

Paberimuuseum oli Tartus asuv muuseum, mis tutvustas paberi ajalugu, selle ajaloolisi ja nüüdisaegseid kasutamisviise. 2015. aastal ühinesid Paberimuuseum ja Eesti Trükimuuseum ning tekkinud asutus jätkas mõlema muuseumi põhitegevust. Eesti Trüki- ja Paberimuuseum asub Tartus aadressil Kastani 48f, Samelini saapavabriku hoovis.
Skulptor Endel Taniloo kortermuuseum

Skulptor Endel Taniloo kortermuuseum on Tartus aadressil Jakobi 35-3 asuv muuseum, mille väljapanek koosneb Endel Taniloo teostest. Muuseumi asutas ateljee-muuseumina oma endistesse eluruumidesse 2005. aastal skulptor Endel Taniloo ise. Kahes toas on eksponeeritud kunstniku loomingu ülevaade alates 1943. aastast kuni viimaste loominguliselt töiste aastateni (skulptuurid, kavandid, joonistused, installatsioonid). Pärast skulptori surma hoolitsevad muuseumi eest tema poeg Urmas Taniloo ja pojapoeg Joonas. Muuseumis on näha üle 200 Endel Taniloo taiese, neist vanimad on Endel Taniloo kooliajal meisterdatud puitloomakeste kujud ja lamav naisakt „Pallase“ (1943–1944). Väljapanek sisaldab ülevaadet kunstniku kogu loomingust (skulptuurid, kavandid, joonistused, installatsioonid), muu hulgas aktiplastikat erinevates materjalides, graniitmaskide sari „Kivist külalised“, monumentide kavandid (nt Tallinnas Kadriorus asuva F. R. Kreutzwaldi monumendi kavand, monumendi „Kuninganna ja väike kuningas“ kavand, „Aukivi õpetajale“ kavand, mis asub Tartus Ülikooli Õpetajate Seminari ees, kaasautor Airike Taniloo-Bogatkin, hobuse tähtsust ülistava Luunjas asuva „Tšempionhobuse“ kavand). Uuest aastatuhandest pärineb rida installatsioone, näiteks „Riide lugu“, „Kalamehe lugu“, „Mere lugu“ jt. Endel Taniloo kortermuuseum asub skulptori endistes eluruumides majas, mille ehitasid 1811. aastal Reinimaalt pärit baltisaksa maalikunstnikud von Kügelgenid. 19. sajandi lõpus sündis selles majas Konstantin von Kügelgeni tütar maalikunstnik Sally von Kügelgen. Endel Taniloo kolis perega sellesse majja 1939. aastal, olles siis 16aastane. Maar, Ellu. Elava klassiku muuseum Emajõe Ateenas. Eesti Ekspress, 11. juuli 2007. Talvik, Merje. Kõva kui kivi ja soe kui päike. Eesti Kirik, 20. veebruar 2008. Hanson, Raimu. In memoriam Endel Taniloo. Tartu Postimees, 28. november 2019. Skulptor Endel Taniloo kortermuuseumi veebisait. Skulptor Endel Taniloo kortermuuseumi veebisait
Viinistu Külamuuseum

Viinistu Külamuuseum on Kuusalu vallas Viinistu külas asuv muuseum, mis tutvustab kohalikku kultuuripärandit. Muuseumis saab näha endisaegseid töö- ja tarbeesemeid; esindatud on ka kala- ja hülgepüügiriistasid. http://www.muuseum.ee/et/muuseumid/eesti_muuseumid/by_alphabet?action=details&museum_id=576 (vaadatud 26.07.2013)
Gérard Blain

Gérard Blain (23. oktoober 1930 – 17. detsember 2000) oli prantsuse filminäitleja ja -lavastaja. Gérard Blain andmekogus IMDb (inglise)
Tethys

See artikkel on vanakreeka mütoloogia tegelaskujust; Saturni kuu kohta vaata artiklit Tethys (kuu); paleo-ookeani kohta vaata artiklit Tethyse ookean. Tethys on titaan, Uranose ja Gaia tütar, Okeanose õde ja abikaasa, jõed ja okeaniidid olid nende lapsed.
Ööbikuoru hüdrotöökoda-muuseum

Ööbikuoru hüdrotöökoda-muuseum (ka: Rõuge muuseum) on Rõuge vallas Rõuge asulas olev muuseum, mis tutvustab vee jõul töötavaid seadmeid ja ajaloolise Rõngu kihelkonna kultuuripärandit. https://web.archive.org/web/20200626130310/http://www.rougemuuseum.ee/tookoja-ajalugu (vaadatud 26.07.2013) https://web.archive.org/web/20130720004459/http://www.rougemuuseum.ee/ekspositsioonist (vaadatud 26.07.2013) Muuseumi koduleht
Atlantis (film 1913)

"Atlantis" on August Blomi poolt Taanis 1913. aastal loodud tummfilm. Taani esimese mitmele filmirullile jäädvustatud filmi süžee tugineb Gerhart Hauptmanni 1912. aastal avaldatud samanimelisele romaanile ja kujutab muuhulgas ka Titanicu hukku. August Blom's Atlantis on DVD Atlantis at Allmovie
Tatjana Elmanovitš

Tatjana Elmanovitš (ka Elmanovich, vene keeles Татьяна Эльманович, kasutanud ka pseudonüümi Tatyana Tanika; sündinud 2. augustil 1934 Paides) on eesti filmikriitik ning kunsti- ja filmiteadlane, kes 1989. aastast elab USAs, kus tegutseb meediumina, jätkates ka kirjanduslikku tegevust. Aastal 1952 lõpetas ta Paide Keskkooli ja aastal 1957 Elmanovitš TPI insener-keemikuna, tema erialaks oli silikaatide tehnoloogia. 1958. aastal kirjutas ta näidendi "Üks kursus lõpetab jälle", mille TPI klubi näitering Aksel Orava juhendamisel lavale tõi. 1967 läbis Elmanovitš Moskva stsenaristide ja lavastajate kõrgemad kursused, 1977[küsitav] sai temast kunstiteaduste kandidaat. 1977/1978 koostas ta õppekavad ETV režiikursusteks. Läbi aastate on Elmanovitš töötanud insenerina (kontrollis Johannes Hindi juhendamisel Nõukogude Liidus toimuvat silikaltsiitplokitehaste ehitamist), ajakirjanikuna nii Eestis kui välismaal (1960. aastast on ta avaldanud üle 200 filmialase artikli) ja esinenud loengutega filmikunstist ja televisioonist. "Plakat naerab". Tallinn: Eesti Raamat, 1965 "Кино Советской Эстонии". Таллин, 1972 "Образ факта: от публицистики к фильму на эстонском телевидении". Москва: Искусство, 1975 "Eesti kinokunst", 1979[küsitav] "Ajapeegel: Andrei Tarkovski filmid". Tallinn: Eesti Raamat, 1980 "Death, the beginning". Costa Mesa: Tanika's Books, 1999 Eve Heinla, "Vaimudega suhtlemist peavad paljud paraku hullumeelsuse märgiks.", Õhtuleht, 17. oktoober 2009. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2014. Vaadatud 1. veebruaril 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "ETV ajalugu - personaalia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 30. juulil 2013. "Jumal ja Saatan II: Headus ja kurjus Ameerika nüüdisfilmis, Teater. Muusika. Kino