19. juuni

19. juuni on Gregoriuse kalendri 170. (liigaastal 171.) päev. Juliuse kalendri järgi 6. juuni (1901–2099). 1889 – Toris asutati Eesti esimene karskusselts. 1919 – Tallinnas toimus Eesti Ajakirjanikkude Liidu asutamiskoosolek. 1924 – toimus Eesti ja Türgi vaheline esimene jalgpallimatš, mille Eesti kaotas 1:4. 1925 – Riigikogu võttis vastu "Muinasvarade kaitse seaduse". 1926 – Pirital toimus Eesti esimene orienteerumisvõistlus, mille võitis Julius Tiisfeldt. 1927 – Kultuur-Ajaloolise Seltsi eestvõttel hakati Sõjamäele rahvaparki rajama. 1929 – Rootsi kuningas Gustaf V valiti Tallinna aukodanikuks. 1934 – EELK kirikukogu valis uueks piiskopiks TÜ teoloogiaprofessori Hugo-Bernhard Rahamäe. 1936 – Vabariigi Valitsus otsustas lubada Politseivalitsusel osta Rootsist soomusauto Landswerk 180. 1936 – Eestis oli esimest korda raadiost kuulda otsereportaaži spordivõistluselt: Felix Moor ja Oskar Lõvi kommenteerisid kahepäevast Eesti-Soome maavõistlust kergejõustikus. 1940 – erirongiga saabus Tallinna Andrei Ždanov, kes asus juhtima Eesti sovetiseerimist. 1941 – ööl vastu 19. juunit õhiti Vabadussõja ausammas Haapsalus. 1960 – Tallinnas algas XV üldlaulupidu. 1975 – Tallinnas toimus 20. juunini kestnud XVIII üldlaulupidu ja IV rahvatantsupidu. 1992 – Kuressaares avati Aavikute Majamuuseum. 2005 – Tartus avati Eduard Tubina monument. 1631 – Cherasco rahulepinguga lõpetati Mantua pärilussõda Ülem-Itaalia pärast Prantsusmaa ja Habsburgide vahel. 1790 – Prantsuse Rahvuskogu kaotas päriliku aadliseisuse ja keelustas aadlitiitlite kasutamise. 1822 – Kreeka vabadussõda: Konstantin Kanaris hävitas kahe süütelaevaga osa Chiose kanalis olnud osmanite laevastikust. Hukkus umbes 3000 türklast. 1829 – Sir Robert Peeli algatusel võttis Suurbritannia parlament vastu Metropolitan Police Act'i Londonis Metropolitan Police'i moodustamiseks. 1862 – Ameerika Ühendriikides keelustati orjapidamine. 1867 – Mehhikos hukati Mehhiko keiser Maximiliano I. Sellega lõppes lühiajaline Teine Mehhiko keisririik. 1910 – Ameerika Ühendriikides Spokanes peeti esimest korda isadepäeva. 1945 – Přerovi massimõrv: Tšehhoslovakkia sõjaväelased tapsid 265 põgenikerongis olnud tsiviilelanikku. 1953 – Ameerika Ühendriikides hukati elektritoolil Ethel ja Julus Rosenberg, kes olid olnud osalised NSV Liidu välisluure teaduslik-tehnilise luure agentuurvõrgustikus aatomipommi kohta salajaste andmete hankimisel. 1961 – Kuveit kuulutas end iseseisvaks ja sõltumatuks Suurbritanniast. 1965 – kolonel Houari Boumedienne tegi sõjalise riigipöörde Alžeerias. 1976 – Rootsis abiellus Rootsi kuningas Carl XVI Gustaf brasiilia-saksa päritolu Silvia Renate Sommerlathiga. 1978 – ilmus esimene Garfieldi koomiks. 1988 – toimus riigipööre Haitil. 1991 – Nõukogude Liidu sõjavägi lahkus Ungarist. 2005 – toimus Vormel 1 USA etapp, kus stardis oli vaid kuus autot. 2010 – Rootsi kroonprintsess Victoria abiellus Daniel Westlingiga.  Pikemalt artiklis Sündinud 19. juunil 1623 – Blaise Pascal, prantsuse matemaatik, füüsik ja filosoof 1867 – Gustav Boesberg, eesti raskejõustiklane 1870 – Hans Kapp, eesti köster, pedagoog ja organist 1871 – Fritz Hofmann, saksa kergejõustiklane ja võimleja 1918 – Henno Meriste, eesti tõlkija ja keelemees 1924 – Kornelius (Jakobs), Eesti õigeusu vaimulik 1929 – Maie Kalda, eesti kirjandusteadlane ja kirjanduskriitik 1934 – Gérard Latortue, Haiti poliitik 1937 – Tiit Tralla, eesti laulja 1940 – Jevgenia Uralova, vene näitleja 1945 – Radovan Karadžić, Bosnia serblasest poliitik 1953 – Paul Himma, eesti muusik ja kultuurikorraldaja 1967 – Bjørn Dæhlie, norra murdmaasuusataja 1969 – Marko Reikop, eesti raadio- ja teleajakirjanik 1972 – Jean Dujardin, prantsuse filminäitleja ja koomik 1974 – Rutti Luksepp, eesti kergejõustiklane 1979 – Moonika Aava, eesti odaviskaja 1983 – Tatjana Mihhailova, laulja (ansambel NightLight Duo) 1983 – Gregor Arbet, eesti korvpallur  Pikemalt artiklis Surnud 19. juunil 1867 – Maximilian, Mehhiko keiser 1989 – Betti Alver, eesti luuletaja 1991 – Jean Arthur (Gladys Greene), USA filminäitleja 1993 – William Golding, inglise kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1983 2006 – Priit Kolbre, Eesti diplomaat 2022 – Gennadi Burbulis, Nõukogude Liidu ja Venemaa poliitik 2024 – Hagi Šein, Eesti ajakirjanik, meediajuht ja televisiooniõppejõud ... Eestis – Sigrid, Siiri, Siivi ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 154 Tallinn : linnaehitus Eesti Vabariigi aastail 1918-1940. Tallinn, 1998, lk. 109 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. august 2016. Vaadatud 14. juuni 2016.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. juuni 2013. Vaadatud 6. juuli 2013.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)