laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Asula tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Asula tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Tänav algab Tallinna–Narva raudtee äärest Kitseküla raudteepeatuse juurest Jalgpalli tänavalt, ristub Asula põiguga ja lõpeb Marta tänaval. Asula tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline ning ligikaudu 510 meetri pikkune. Asula tänav sai nime 27. aprillil 1948. Tänav on nime saanud Alevi tänava eeskujul. Asula tänaval elas aastatel 1971–1992 laulja Jaak Joala. 2017. aasta juunis tutvustati kuude viisi rekonstrueeritud tänavat. 2019. aastal sai osa Kauba tänavast nime Jalgpalli tänav, ning mitu varem Asula tänava aadressiga olnud asutust sai uue aadressi Jalgpalli tänava järgi, sealhulgas A. Le Coq Arena (varem Asula 4C). Asula tänaval asub Tallinnas teise maailmasõja järgsel perioodil esimene venelaste projekteeritud arhitektuuriansambel (Asula tänava hooned 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11, 12, 14), mis on ehitatud aastatel 1947–1950. Tänava hooned on projekteerinud Estonprojekti eelkäija arhitektid G. Šumovski, J. Russanov ja A. Bobkov. Kahekorruselised elamud ja ühiselamud asuvad piki tänavat kohati tagasiastega, moodustades Tallinna kontekstis pretsedenditu hoonestusühtsuse. Majad pole dekooriga üle kuhjatud, kuid keskosa rõhutamine frontooniga, mille all on ümarkaarselt lõppevad lodžasid sisaldavad nišid, on igatahes väga ebatavaline klassika interpreteering. Asula 11 asub Tallinna Perekeskuse hoone Asula 16 asub Tallinna Magdaleena Lasteaed Asula 17a, 17b asuvad tüüpprojekti 121Э-077-1 järgi ehitatud viiekorruselised korterelamud (algsed Vabariikliku IV Valitsuse Haigla ühiselamud). Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 25 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 265 Margit Kilumets. Jaak Joala : kuulsuse ahelad. Tallinn, 2012, lk. 227 Taavi Pukk: kui mujal Tallinnas on probleeme puude mahavõtmisega, siis Asula tänaval küsiti, miks neid nii palju istutatakse, Delfi, 19. juuni 2017 Mart Kalm. Eesti 20. sajandi arhitektuur. Tallinn, 2001, lk. 266 Ester Vaitmaa, Stalinistlik maja, forte.ee, 18. november 2016
Energia tänav

Energia tänav on tänava nimi mitmes Eestis linnas: Energia tänav on tänav Jõgeval Energia tänav on tänav Narvas Energia tänav on tänav Põlvas Energia tänav on tänav Pärnus Energia tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve asumis Energia tänav on tänav Tamsalus Energia tänav on tänav Valgas Energia tänav on tänav järgmistes Eestis alevites ja alevikes: Aespa, Järvakandi, Luige, Väike-Maarja. Energia tänav on tänav Orajõe külas.
Im Dong-hyun

Im Dong-hyun (sündinud 12. mail 1986) on Lõuna-Korea vibulaskja. Im Dong-hyun võitis 2004. ja 2008. aasta suveolümpiamängudel kaks esikohta võistkonnas. 2012. aasta suveolümpiamängudel püstitas ta laskmiseelvõistlustel kaks maailmarekordit. 72-noolelises seerias sai Im Dong-hyun 699 punkti. Meeskonnavõistluses sai ta koos Kim Bub-mini (698 punkti) ja Oh Jin-hyekiga (680 punkti) 2087 punkti. Arstid on ta ametlikult pimedaks tunnistanud. Vibulaskmine 2012. aasta suveolümpiamängudel Pimedaks tunnistatud vibulaskur püstitas olümpial juba kaks maailmarekordit, Postimees, 27.07.2012
Santiago Carrillo

Santiago Carrillo Solares (18. jaanuar 1915 Gijón, Astuuria, Hispaania – 18. september 2012) oli Hispaania poliitik. Ta osales Hispaania kodusõjas, oli aastatel 1960–1982 Hispaania kommunistliku partei peasekretär, eurokommunismi parempoolse tiiva teoreetik. "¿Adónde va el Partido Socialista? (Prieto contra los socialistas del interior)" (1959) "Después de Franco, ¿qué?" (1965) "Problems of Socialism Today" (1970) "Eurocomunismo y Estado" Editorial Critica (1977) ISBN 84-7423-015-2; inglise keeles: Eurocommunism and the State, Lawrence and Wishart, 1977, ISBN 0-85315-408-2 "El año de la Constitución" (1978) "Memoria de la transición: la vida política española y el PCE" (1983) "Problemas de la transición: las condiciones de la revolución socialista" (1985) "El año de la peluca" (1987) "Problemas del Partido: el centralismo democrático" (1988) "Memorias" (1993) "La gran transición: ¿cómo reconstruir la izquierda?" (1995) "Un joven del 36" (1996) "Juez y parte: 15 retratos españoles" (1998) "La Segunda República: recuerdos y reflexiones" (1999) "¿Ha muerto el comunismo?: ayer y hoy de un movimiento clave para entender la convulsa historia del siglo XX" (2000) "La memoria en retazos: recuerdos de nuestra historia más reciente" (2004) "¿Se vive mejor en la república?" (2005). "Dolores Ibárruri: Pasionaria, una fuerza de la naturaleza" (2008). "La crispación en España. De la Guerra Civil a nuestros días" (2008). "Los viejos camaradas" (2010). "La difícil reconciliación de los españoles" (2011). "Nadando a contracorriente" (2012). (E-raamat) Eurokommunism Intervjuu 24. novembril 2000 (hispaania keeles) Intervjuu. Video YouTube'is (hispaania keeles)
Sara Ramírez

Sara Elena Ramírez (sündinud 31. augustil 1975 Sinaloas) on Ameerika Ühendriikide laulja ja näitleja. Ta on Eesti televaatajale tuntud seriaalist "Grey anatoomia", kus ta mängib Calliope Iphegenia Torrest ehk Calliet. Filmis "Sulle on sõnum" mängis ta Rose'i. Filmis "Ämblikmees" mängis ta politseinikku. Märtsis 2011 ilmus tal endanimeline muusikaalbum. Ta abiellus 4. juulil 2012. Sara Ramírez andmekogus IMDb (inglise) "Grey anatoomia" täht läks mehele, Õhtuleht.ee, 10. juuli 2012
Krystin Pellerin

Krystin Pellerin (sündinud 12. juulil 1983 Saint John'sis Newfoundlandi ja Labradori provintsis) on Kanada näitleja. Eesti televaataja teab teda seriaalist "Doyle'i vabariik", kus ta mängib politseiseersant Leslie Bennetti. Krystin Pellerin andmekogus IMDb (inglise) The Tudors Wiki Soulpepper
Invar

Invar on raua ja nikli (36%) ferromagnetiline sulam, millel on anomaalselt väike joonpaisumistegur (vahemikus –80...100 °C on see 1,5 × 10–6 °C–1). Invarist valmistatakse täppismõõteriistade osi. 1981. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus. Lk 159
Kauna tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kauna tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis. Tänav algab Veerenni tänavalt ja lõpeb Kodu tänaval. Kauna tänav on enam-vähem ida-läänesuunaline ja ligikaudu 125 meetri pikkune. Kauna tänav sai nime 20. märtsil 1928. Tänava nime valikut mõjutas lähedal asuv Herne tänav. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 49
Õpetajate tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Õpetajate tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis. Tänav algab Herne tänavalt ja lõpeb Oa tänaval. Õpetajate tänav on enam-vähem põhja–lõunasuunaline ja ligikaudu 60 meetri pikkune. Õpetajate tänav sai nime 27. veebruaril 1924. Tänav on nime saanud sellest, et ehitusühing "Õpetajate Kodu" püstitas sinna elumajad, kus elasid kooliõpetajad. 1923. aastal võtsid Tallinna linnavalitsusega ühendust kooperatiivi Oma Kodu aktsionärid, peamiselt Veerenni tänaval asuva munitsipaalalgkooli õpetajad ja töötajad. Loa esimese maja ehitamiseks eraldati Tallinna linnavolikogu 15. oktoobril 1923 kooperatiivi Oma Kodu juhatuse esimehele Willem Vacherile, maatüki Herne tänava äärde. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 1.02.2021. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 146 Josef Katz, Õpetajad rajasid saja aasta eest ühe Tallinna tuntuma tänava, pealinn.ee, 03. oktoober 2023 Josef Katz, Õpetajad rajasid saja aasta eest ühe Tallinna tuntuma tänava, pealinn.ee, 03. oktoober 2023
Oa tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Oa tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis. Tänav algab Kodu tänavalt ja lõpeb Õpetajate tänaval. Oa tänav on enam-vähem ida–läänesuunaline ja ligikaudu 50 meetri pikkune. Oa tänav sai nime 27. veebruaril 1924. Tänava nimi on ilmses seoses lähedal asuva Herne tänavaga. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 87
Lembit Palm (skulptor)

Lembit Palm (27. oktoober 1944 Purtse-Uueküla, Lüganuse kihelkond, Virumaa – 1. aprill 2024) oli eesti skulptor. Ta lõpetas Tartu Kunstikooli 1969. aastal ja Eesti Riikliku Kunstiinstituudi (ERKI) 1974. aastal. 1977–1988 töötas ta ERKI-s õppejõuna ning alates 1993. aastast sama kõrgkooli (tollal Tallinna Kunstiülikooli) skulptuuriosakonnas assistendina. 1979 Eesti Kunstnike Liit "Lembit Palm muutis oma juubelil Jeesuse kalaks". Eesti Päevaleht, 19. oktoober 2004
Nathaniel Parker

Nathaniel Parker (sündinud 18. mail 1962 London) on inglise näitleja. Ta on mänginud näiteks BBC kriminaal-telesarjas "Inspektor Lynley mõistatused", kus ta kehastas peategelast, Scotland Yardi inspektorit Thomas Lynleyt. Nathaniel Parker andmekogus IMDb (inglise) Nathaniel Parkeri elulugu Nathaniel Parkeri koduleht
Sharon Small

Sharon Small (sündinud 1. jaanuaril 1967 Glasgow's Šotimaal) on Šoti näitleja. Üks tema tuntumaid rolle on politseiseersant Barbara Havers BBC kriminaal-telesarjas "Inspektor Lynley mõistatused". Sharon Small andmekogus IMDb (inglise) Sharon Small BBC kodulehel
Puhke tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Puhke tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis. Tänav algab Magasini tänavalt ja lõpeb Kodu tänaval. Puhke tänav on enam-vähem ida-läänesuunaline ja ligikaudu 145 meetri pikkune. Puhke tänav on nime saanud 27. veebruaril 1924. Tänav sai nime selle järgi, et asub Vaikse pargi kõrval. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 95 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 288
Jaya

Jaya ehk Puncak Jaya ([p'untšak dž'aja], 'Võidukas mäetipp') ehk Carstenszi Püramiid on Uus-Guinea saare kõrgeim tipp (4884 m). See kuulub Sudirmani mäeahelikku, mis asub Indoneesia Paapua provintsi lääneosa kõrgmaal. Teised lähedased tipud on Carstenszi idatipp (4808 m), Sumantri (4855 m) ja Ngga Pulu (4863 m). Mäe teiste nimede hulgas on Nemangkawi (amungkali keeles) ja Gunung Sukarno (indoneesia keeles 'Sukarno mägi' Indoneesia esimese presidendi järgi). Puncak Jaya on kõrgeim mägi kogu Indoneesias, Okeaanias ja kõrguselt viies mägi Kagu-Aasias. See on ka kõrgeim tipp Himaalaja ja Andide vahel ning maailma kõrgeim saarel asuv mägi. Mõne allika järgi, mis ei arva Indoneesiat Okeaania hulka, on Okeaania kõrgeim tipp siiski Wilhelmi mägi (4509 m). Mäest vahetult loodes asub Grasbergi kaevandus, mis on üks maailma suuremaid kulla- ja vasekaevandusi. Mäge ümbritsev kõrgmaa oli asustatud juba enne eurooplaste tulekut ning tippu tunti Nemangkawi nime all. Puncak Jaya nimetati "Carstenszi Püramiidiks" Hollandi maadeuurija Jan Carstenszooni järgi, kes 1623. aastal selge ilmaga nägi esmakordselt jääliustikku mäetipul. Kaheks sajandiks jäi tema tähelepanek kinnituseta ning Carstenszit naeruvääristati Euroopas, kuna ta väitis, et oli näinud ekvaatori lähedal lund. Seda nime kasutavad alpinistid tänini. Esimesena jõudis Puncak Jaya lumeväljale 1909. aastal Hollandi maadeuurija Hendrik Albert Lorentz koos kuue dajakkide hulka kuuluva pakikandjaga, kelle ta oli palganud Apo Kayanist Borneo saarel. Ekspeditsiooni aruande alusel loodi 1919. aastal looduskaitseala, mis on praeguse Carstenszi ahelikku hõlmava Lorentzi rahvuspargi eelkäija. Greater Atlas of the World, Mladinska knjiga, Ljubljana, Slovenia, 1986. Statistical Yearbook of Croatia, 2007 Neill, Wilfred T. (1973). Twentieth-Century Indonesia. Columbia University Press. Lk 14. ISBN 978-0-231-08316-4. Parfet, Bo; Buskin, Richard (2009). Die Trying: One Man's Quest to Conquer the Seven Summits. New York, N.Y.: American Management Association. Lk 178. ISBN 978-0-8144-1084-4. Lorentz, H.A., 1910. Zwarte Menschen – Witte Bergen: Verhaal van den Tocht naar het Sneeuwgebergte van Nieuw-Guinea, Leiden: EJ. Brill. "Indoneesia saarestiku mäed" - Peaklist.org Racing Time on Oceania's Highest Peak Puncak Jaya - Peakware Puncak Jaya - Peakbagger Carstenszi ekspeditsiooni aruanne - 90+ fotot Info mägironijatele Carstenszi püramiidi meeskond ekspeditsiooniks Carstenszi püramiidile Carstenszi püramiidi ekspeditsioon Carstenszi ekspeditsioon Aerofotod Puncak Jaya piirkonnast Erik Weihenmayer is the only blind person to have climbed...
Pavia

Pavia on linn Itaalias Lombardia maakonnas, Pavia provintsi halduskeskus. Pavia asub 35 km Milanost lõunas, Ticino jõe ääres. Paviast kagus ühineb Ticino jõgi Po jõega. Milanoga ühendab Paviat Naviglio kanal. Vana-Rooma ajal oli Pavia nimi Ticinum (Ticino jõe järgi). Pavia oli aastast 572 langobardide pealinn. Aastal 774 vallutas linna Karl Suur. Pavia San Michele kirikus said kuulsa Lombardia raudse krooni pähe 9.–12. sajandi Itaalia kuningad. Seal krooniti ka Karl Suur (langobardide kuningaks; 774) ja Friedrich Barbarossa (1155). Oma tähtsuse säilitas Pavia ka siis, kui 1359 sai pealinnaks Milano. Aastal 1359 läks ta Viscontide võimu alla. Pavia lahingus (1525) lõi Saksa-Rooma keisri Karl V armee Prantsusmaa kuninga François I väge. François I langes vangi ja pidi Madridi rahu põhjal (1526) oma Itaalia-valdustest loobuma. Aastast 1540 kuulus Pavia Hispaaniale, aastast 1714 Austriale ja aastast 1859 Piemontele. Pavia kartuuslaste klooster (Certosa di Pavia) 8 km linnast põhja pool San Pietro in Ciel d'Oro kirik (12. sajand); endine katedraal Basilica di San Michele kirik (7. sajand), liivakivist dekoreeritud fassaad; mosaiigid 12. sajandist; freskod 15. sajandit. San Michele kirik oli langobardide kuningate kroonimiskirik. Pavia toomkirik ehitatud Rocchi ja Omodeo poolt 1488. aastal Santa Maria del Carmine kirik (1376), gooti stiil San Francesco kirik (1260), gooti stiil Santa Maria di Canepanova kirik (1492), Bramante projekteeritud kaheksanurkne kuppelkatusega kirik; seal asub Brunswicki hertsogi mausoleum San Teodoro kirik; langobardide perioodist San Marino kirik, algselt ehitatud kuningas Astolfo poolt San Lanfranco kirik (1237) Viscontide kastell Castello Visconteo (14.–15. sajand) Katusega renessanss-sild Ponte Coperto; algselt ehitatud 14. sajandil Borromeo kolledž Ghisleri kolledž Keskaegset Paviat tunti kui "saja torni linna". Mõned neist tornidest on siiani vanas linnasüdames säilinud; üks uhkeimaid neist, Torre Civica, kukkus 1989. aastal ootamatult kokku. Pavia ülikool (asutatud 1361) on üks Euroopa vanemaid ja auväärsemaid ülikoole. Praegu tegutseb see mitmesse klassitsistlikku õue avanevates hoonetes Strada Nuova ääres. Pavias on sündinud esimene Canterbury peapiiskop Lanfranc (1005). Pavia köögi tuntuimad road on zuppa pavese ja Certosa di Pavia munkade looming risotto alla certosina. Pavias nagu kogu Lombardias eelistatakse riisitoite pastale. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Pavia valla koduleht (itaalia keeles)
Kõrgus (astronoomia)

Kõrgus on taevakeha suuna ja matemaatilise horisondi vaheline nurk, mida horisondist ülalpool loetakse positiivseks (0 kuni 90o ja allpool negatiivseks (0 kuni -90o). Kõrgus on üks horisondilisi koordinaate. Asimuut Seniitkaugus H. Eelsalu, 1996. Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 61.
Tunninurk

Tunninurk ehk aegnurk on ekvaatoriline koordinaat, mida mõõdetakse taevaekvaatori ja taevameridiaani kõrgema (lõunasuunalise) lõikepunkti ning taevakeha käänderingi vahelise kaarega mööda ekvaatorit taevasfääri ööpäevase pöörlemise suunas. Tunninurk esitatakse enamasti ajaühikuis (0–24 h), mitte nurgaühikuis. H. Eelsalu, 1996. Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 61
Taevapoolkera

Taevapoolkera on poolkera, mis tekib taevasfääri mõttelisel poolitamisel mõne astronoomiliselt määratletud suurringiga. Näiteks saab taevasfääri jaotada taevapoolkeradeks, lähtudes taevaekvaatorist. (Analoogsed poolkerad on Maa põhja- ja lõunapoolkera, lähtudes ekvaatorist). H. Eelsalu, 1996. Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 59
Footonrakett

Footonrakett on teoreetiline rakett, milles reaktiivjõudu tekitab footonite (elektromagnetkiirguse) juga. Oletatakse, et footonrakett võib erinevalt teistest raketitüüpidest, mille joa kiirus on valguse kiirusest palju väiksem, saavutada valguse kiirusele lähedasi kiirusi. H. Eelsalu, 1996. Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 98
Inspektor Lynley mõistatused

"Inspektor Lynley mõistatused" (originaalpealkiri The Inspector Lynley Mysteries) on 23-jaoline Suurbritannia krimidraamasari. Sarja peaosalised on Scotland Yardi inspektor Thomas "Tommy" Lynley, Ashertoni VIII krahv (Nathaniel Parker), ja politseiseersant Barbara Havers (Sharon Small). Sissejuhatav osa "Suur vabastus" (A Great Deliverance), 2 osa 1. hooaeg (2002) "Mõrvakoolitus" (Well-Schooled in Murder) "Tasu veres" (Payment in Blood) "Elena nimel" (For the Sake of Elena) "Kadumaläinud Joseph" (Missing Joseph) 2. hooaeg (2003) "Mäng tuha peale" (Playing for the Ashes) "Vaenlase juuresolekul" (In the Presence of the Enemy) "Paslik kättemaks" (A Suitable Vengeance) "Pettuskava" (Deception on His Mind) 3. hooaeg (2004) "Jaht õigele patusele" (In Pursuit of the Proper Sinner) "Mälureetur" (A Traitor to Memory) "Appikarje" (A Cry for Justice) "Kui soovidel oleksid tiivad" (If Wishes were Horses) 4. hooaeg (2005) "Jumalikus kooskõlas" (In Divine Proportion) "Surma varjus" (In The Guise of Death) "Pettuse seeme" (The Seed Of Cunning) "Jumala sõna" (Word Of God) 5. hooaeg (2006) "Loomulikud põhjused" (Natural Causes) "Üks süütegu" (One Guilty Deed) "Hiina müürid" (Chinese Walls) "Silmapilgu viivul" (In The Blink Of An Eye) 6. hooaeg (2007) "Põrgu eeskoda" (Limbo) "Tunne oma vaenlast" (Know Thine Enemy) Inspektor Lynley mõistatused andmekogus IMDb (inglise) Koduleht
LDAP

Lightweight Directory Access Protocol (LDAP) ehk lihtsustatud kataloogisirvimise protokoll on protokoll kataloogiteenustele ligipääsuks ja nende haldamiseks üle IP-võrgu. Kataloogid võivad sisaldada mis tahes andmeid ja võivad olla hierarhilise struktuuriga. Näiteks AS Sertifitseerimiskeskus kasutab LDAP-protokolli Eesti ID-kaardi kasutajate sertifikaatite avaldamiseks. LDAP protokolli kirjeldab RFC 4510. "LDAP-kataloogiteenus". AS Sertifitseerimiskeskus. Vaadatud 28. juuli 2012. LDAP (Lightweight Directory Access Protocol) Vallaste.ee e-teatmik LDAP klient ja server Kuutõrvaja
Haakon

Haakon (Håkon) on mitme tuntud inimese nimi. Håkon Herdebrei (1147–1162), Norra kuningas Håkon V Magnusson (1270–1319), Norra kuningas Håkon VI Magnusson (umbes 1340 – 1380), Norra kuningas Haakon VII (1872–1957), Norra kuningas Haakon (sündinud 1973), Norra kroonprints Haakon on muistne Norra eesnimi.
Kosmograafia

Kosmograafia ehk uranograafia on Universumi üldsõnaline kirjeldus; ka vastav üldastronoomiline õppeaine. Minevikus loeti kosmograafiasse kuuluvaks ka geograafiat. H. Eelsalu, 1996. Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 99 EE 5. köide, 1990, lk 80.
Bensiinijaam

Bensiinijaam ehk tankla on koht, kus müüakse kütust mootorsõidukitele. Tavaliselt müüakse bensiini ja diislikütust, aga vahel ka gaasi, etanoolkütust, biokütuseid ja õlisid. Bensiinijaam võib olla kombineeritud poega. Ilma personalita bensiinijaamu nimetatakse automaattanklateks.
Osalusmajandus

Osalusmajandus ehk Parecon (lühend ingliskeelsest terminist participatory economics) on majandusmudel, mida on pakutud kui alternatiivi turumajandusele ning käsumajandusele. Osalusmajanduses on keskne koht rahvaosalusel, mis oleks majandusotsuste tegemise aluseks. Eraomandi asemel oleks osalusmajanduses vara rahva ühisomand, kuid ühisvara kasutust juhiks rahvas demokraatlikuid meetmeid kasutades. Selle poolest vastandub osalusmajandus Nõukogude Liidu tüüpi käsumajandusele, kus praktikas juhtis rahva vara kasutust kitsas poliitiliste isikute ring ehk partei. Osalusmajanduse ideele on andnud osalise heakskiidu muu hulgas ka tunnustatud Ameerika ühiskonnakriitik ja keeleteadlane Noam Chomsky; selle peamised arendajad on teiste seas majandusteadlane Robin Hahnel ja aktivist Micheal Albert. A Quiet Revolution In Welfare Economics, Albert and Hahnel, Princeton University Press, 1990. Looking Forward: Participatory Economics for the Twenty First Century, Albert and Hahnel, South End Press, 1991. The Political Economy of Participatory Economics, Albert and Hahnel, Princeton University Press, 1991. Parecon: Life After Capitalism, Albert, Verso Books, 2003. Osalusmajanduse koduleht
Radiant

Radiant on taevasfääri punkt, millest perspektiivnähtuse tõttu näivad väljuvat ühte ja samasse meteoorivoolu kuuluvad (üksteisega rööbiti liikuvad) meteoorid. Apeks H. Eelsalu, 1996. Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 81
Tähistaevas

Tähistaevas on taevalaotus palja silmaga nähtavate tähtedega. Rahvapäraselt kujutas öine tähistaevas varasemal ajal endast taevavõlvi, mis aeglaselt pöörles võlvi kinnitava keskse Põhjanaela ümber. Põhjanael osutas põhjasuunda ning selle abil sai määrata ilmakaari. Eredamad tähed ühendati tähtkujudeks, mis Eesti rahvapärimuses peegeldasid talupoeglikku elukeskkonda. Tuntumad rahvapärased tähtkujud olid: Suur Vanker Väike Vanker Koot ja Reha, Põhja-Eestis ka Vardatähed või Sauatähed (Orioni tähtkuju) Taevalook ehk Vändatähed (Kassiopeia tähtkuju) Kuhjalava (Põhjakrooni tähtkuju) Vana Sõel (Hüaadide täheparv) Uus Sõel (Plejaadide hajusparv) Suur Rist (Luige tähtkuju) Hernekahlud (Berenike Juuste ja Jahipenide tähtkujud) jmt Peale Põhjanaela olid veel nimed mõnel muul üksiktähel nagu Orjatäht (Siirius) ja planeedil (ehk rändaval tähel) nagu Ehatäht ehk Koidutäht (Veenus). Tuntud oli ka Kuusulane, milleks nimetati kord ühte, kord teist Kuu läheduses olevat heledat tähte või planeeti. Nende Kuule lähenemine või sellest kaugenemine ennustas kehvade või paremate aegade tulekut. Taevasse ootamatult ilmuvad sabaga tähed (komeedid) olid levinud arusaama kohaselt läheneva suure häda ennustajad (sõda, viimnepäev). Lendtähtedes (meteoriidid) nähti vara vedavaid pisuhändasid. Ribakujuliselt helendav tähevöö (Galaktika) arvati olevat Linnutee, mis juhib sügisesel ja kevadisel rännakul rändlinde. Tähtsaim tähistaeva osa oli Kuu, mille reeglipärane kahanemine ja kasv, ilmumine ja kadumine seostati rahva hulgas vahetult maise eluga ning tõlgitseti argielu vajaduste kohaselt (kuukalender). Planetaarium Taevagloobus Taevakaart Heino Eelsalu, 1996. Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 77 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 322 Jakob Hurt, Eesti astronoomia, Jurjev, 1899. Paul-Egon Prüller, Eesti rahvaastronoomia. // Teaduse ajaloo lehekülgi Eestist. Tallinn, 1968. Jaak Jaaniste, Enn Saar, Täheatlas. Tallinn, Valgus, 1990. Eestlaste muistne tähistaevas. Lagle Israel, Tartu Kunstimuuseum. Planetaariumietendused, Tartu tähetorn.
Kulminatsioon (astronoomia)

Kulminatsioon ehk haripunkt on taevakeha läbiminek taevameridiaanist. Iga taevakeha läbib oma näival ööpäevasel liikumisel taevameridiaani kaks korda. Räägitakse alumisest ja ülemisest kulminatsioonist. Ülemises kulminatsioonis on taevakeha vaatluskoha seniidile lähimas ja alumises kulminatsioonis sellest kaugeimas asendis. Taevakeha vaatlemiseks on kõige sobivam hetk siis, kui ta on ülemises kulminatsioonis. H. Eelsalu, 1996. Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 64.
Kosmoloogiline horisont

Kosmoloogiline horisont (ka partiklihorisont) on meid ümbritsevas paisuvas Universumis olev mõtteline kauguspiir, mille tagant pole lõpliku kiirusega leviv valguskiir veel meie vaatlusriistadeni jõudnud või ei jõuagi, kui neid lähetav objekt eemaldub kiiremini, kui levib valguskiir. Kosmoloogilise horisondi mõiste (partiklihorisondi nimetuse all) sõnastas 1861. aastal Tartus Johann Heinrich Mädler. Valgusaasta H. Eelsalu, 1996. Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 57
Varre tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Varre tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis. Varre tänav on Veerenni tänavalt algav enam-vähem lääne–idasuunaline, ligikaudu 190 meetri pikkune umbtänav. Tänav sai nime 18. mail 2005. Tänav on nime saanud lähikonnas asuva Kauna tänava eeskujul. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 302