laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Čičava linnus

Čičava linnus (kohanimi ka Čičva; ungari keeles Csicsva) on linnus Slovakkias Prešovi maakonnas Vranov nad Topľou ringkonnas Sedliská vallas. Linnus asub Ondava jõe äärsel mäel, mis kuulub Beskiididesse. Linnuse asupaik on endises Podčičva külas, mis tänapäeval on liidetud Sedliská külaga. Linnus rajati 1270. aastal. 16. sajandi alguses ehitati linnus ümber, arvatavasti seoses tulirelvade arenguga. Pärast 1711. aasta Ferenc Rákóczi II juhitud vastupanu alistamist Habsburgide poolt on linnus varemetes. Alates 2014. aastast on hakatud linnusevaremeid puhastama ja konserveerima ning linnust rekonstrueerima. Čičava linnuse varemed. Foto: Robert Treufeldt, 23. mai 2011 Vaade linnusest endisele Podčičva ja praegusele Sedliská külale. Foto: Robert Treufeldt, 23. mai 2011 Võlvtarind linnuses. Foto: Robert Treufeldt, 23. mai 2011 Čičava linnuse süda. Foto: Milan Bališin, 11. märts 2016 Ühendus "Pro futuro hradu Čičva" koduleht. Slovaki keeles Slovakkia linnused. Slovaki ja inglise keeles Slovakkia mälestised. Slovaki keeles
Secret Service

Secret Service (inglise keeles 'salateenistus') võib tähendada: Secret Service on Eesti turundusagentuur [1] Secret Service on Rootsi ansambel ... Secret Intelligence Service
Svitene

Svitene (ka Švitene, Lielsvitene) on küla (vidējciems) Lätis, Jelgava piirkonna Svitene valla halduskeskus. Küla asub Svitene jõe kaldal merepinnast 30 meetri kõrgusel, Riiast 89 ja Pilsrundālešt 8 kilomeetri kaugusel. Svitenes on endise Svitene mõisa (Schwitten) keskus. Aastatel 2009–2021 jäi asula Rundāle piirkonda. Tänapäeval on Svitenes vallavalitsus, lisaks on seal veel põhikool, raamatukogu ja rahvamaja.
Svitene mõis

Svitene mõis (läti keeles Svitenes muiža, saksa keeles Schwitten) on endine mõis Lätis Rundāle piirkonna Svitene vallas Svitenes. Endisaegse haldusjaotuse järgi kuulus see Bauska kreisi Bauska kihelkonda. Svitene mõis sai alguse XV sajandil, mil Liivi ordu rajas sinna sõjategevuseks Leedu vastu vasallimõisa, mis kuulus Grotthußide suguvõsale. Aastal 1505 sai mõisa omanikuks Otto von Grotthuß. Tema surma järel päris mõisa tema keskmine poeg Thomas, seejärel aga tema poeg Georg von Grotthuß. Aastast 1736 on teada, et see kuulus Ernst Johann von Bironile. Aastal 1788 läks mõis Elmptide suguvõsa valdusse. Nemad lasid ka ehitada praeguse mõisa peahoone. Aastal 1893 sai mõisa omanikuks Mežotne mõisa omanik Anatol von Lieven. Lievenite valdusse jäi mõis kuni võõrandamiseni aastal 1921. Aastal 1919 peatusid seal bermondtiaadis osalevad Saksa väed, kes häärberi ka osaliselt hävitasid. Peahoonesse rajati pärast võõrandamist põhikool. Aastail 1938 ja 1970 ehitati see kooli vajadustele vastavalt osaliselt ümber. Peahoonet ehib sammaste ja palkoniga portikus. Paraadruumides on säilinud osaliselt ka algne uhke interjöör. Tänapäeval asub algkool teises hoones, kuid peahoone ühes tiivas asuvad muusikakool ja kunstikool. Mõisa juures on ka väike park, kus asub uusgooti stiilis Elmptide suguvõsa kabel. http://manasvietas.blogspot.com.ee/2015/06/svitenes-muiza-schwitten.html [1] Haus Elmpt http://www.atputasbazes.lv/lv/apskates_objekti/4221_svitenes_muiza/ Video mõisast
Bīlasti mõis

Bīlasti mõis (läti keeles Bīlastu muiža, saksa keeles Behrsemunde) on endine mõis Lätis Dobele piirkonna Krimūnase vallas. Mõis asub Dobelest 4 kilomeetri kaugusel. Bīlasti mõisa on esimest korda mainitud 1437. aastal. 1628. aastal sai selle omanikuks B. Jäger. Kunagi oli sel kolm hoonet, millest on tänaseks säilinud vaid üks. Pärast Läti Vabadussõda läks mõis kindral Eduards Aire valdusse. 2000. aastast asub seal lasteaed. Mõisa juures asub ka väike park, kus kasvab põlispuu Bīlasti tamm. Selle kõrgus on 18 meetrit, ümbermõõt 4,11 meetrit ja vanus on hinnanguliselt 160 aastat. Tamme kutsutakse ka Eduards Aire järgi Aire tammeks. http://www.zudusilatvija.lv/objects/object/35559/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. jaanuar 2012. Vaadatud 14. aprillil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Olga Slavnikova

Olga Slavnikova (vene keeles Ольга Александровна Славникова; sündinud 23. oktoobril 1957 Sverdlovskis) on Venemaa ajakirjanik ja kirjanik. Ta sündis inseneride perekonnas. 1981. aastal lõpetas ta Uurali Riikliku Ülikooli ajakirjandusteaduskonna, seejärel töötas ta kirjastuses ja ajakirja Ural toimetuses. Tema esimene teos oli "Первокурсница" (1988). Järgnes romaan "Koera mõõtmeteni suurendatud kiil" ("Стрекоза, увеличенная до размеров собаки", 1997), mis kandideeris Vene Bookeri auhinnale. 2016. aastal ilmus see eesti keeles sarjas "Punane raamat" Erle Nõmme tõlkes. 1999. aastal ilmunud teos "Один в зеркале" sai ajakirja Novõi Mir preemia. 2001. aastal ilmunud romaan "Бессмертный" sai 2012. aastal Gorki preemia. 2006. aastal ilmus romaan "2017", mis sai Vene Bookeri auhinna. 2008. aastal ilmus romaan "Любовь в седьмом вагоне", mis jõudis auhinnale "Bolšaja kniga" kandideerijate lõppvooru. 2010. aastal ilmus ajakirjas Znamja (septembri- ja oktoobrinumbris) teos "Легкая голова", mis on kavas välja anda ka raamatuna. 2006 – Vene Bookeri auhind Ta elab 2003. aastast koos abikaasaga Moskvas. Tal on kolm last.
Võhma mõis

Võhma mõis (saksa keeles Wöhma) oli Kiikla mõisa karjamõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Võhma mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 14.04.2016) Võhma mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Andrei Galbur

Andrei Galbur (sündinud 5. juunil 1975 Chișinăus) on Moldova diplomaat ja poliitik. Ta oli 20. jaanuarist 2016 kuni 20. detsembrini 2017 Moldova välis- ja eurointegratsiooni minister. Ta lõpetas 1997. aastal Moldova Rahvusvahelise Vaba Ülikooli õigusteaduskonna ja 1998. aastal Viini Diplomaatia Akadeemia. Aastatel 2000–2004 oli ta Moldova saatkonna esimene sekretär Austrias, 2007–2010 töötas ta Moldova saatkonnas USA-s. Jaanuarist 2013 kuni märtsini 2015 oli ta Moldova suursaadik Venemaa Föderatsioonis. Märtsist 2015 kuni jaanuarini 2016 oli ta Moldova välis- ja eurointegratsiooni aseminister. 20. jaanuarist 2016 kuni 20. detsembrini 2017 oli ta Moldova välis- ja eurointegratsiooni minister.
Tüvekaitse

Tüvekaitse on plastist kate, mida kasutatakse puude kaitsmiseks varajases kasvustaadiumis. Selle eesmärk on tekitada puutüve ümber füüsiline barjäär kaitseks taimtoiduliste loomade ja pihustatavate taimekaitsevahendite eest. Tüvekaitse aitab kaasa puu kasvule, toimides tüve ümber kasvuhoonena, takistades kõrvalharude kasvu ja kaitstes tüve ümbrust umbrohtude eest, mis konkureerivad puuga vee ja valguse pärast. Tüvekaitse leiutajaks oli Graham Tuley Ühendkuningriigis 1979. aastal. Tüvekaitsed on levinud Ühendkuningriigi maastikukujunduses, Ameerika Ühendriikides võeti need kasutusele 2000. aastal. Kasutatakse erineva värvi, suuruse ja kujuga ning erinevatest materjalidest valmistatud tüvekaitseid. Ameerika põhjaosas kasutatakse tüvekaitse varianti, mis on hirvede takistamiseks umbes 150 cm pikk ja millel on ventilatsiooniavad katte ülaosas, kuid mitte alaosas, et kaitsta puud pihustamise ja näriliste eest. Tüvekaitsete majandusliku kasu hindamiseks tuleb nende kulukust võrrelda kahjudega, mida nad ennetada suudaksid, ja alternatiivsete kaitsemeetoditega, näiteks ulukiaedade ehitamisega. D. O. Lantagne. "Using Tree Shelters To Establish Northern Red Oak And Other Hardwoods" (PDF). Michigan State University Extension Bulletin: 2. Vaadatud 20. jaanuaril 2018. Potter, M. J. (1991) Treeshelters - Forestry Commission Handbook Tuley, G. (1985). "The growth of young oak trees in shelters".
Toila valla lipp

Toila valla lipp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Toila valla lipp. Lipp on kinnitatud 25. augustil 1993. Toila valla ristkülikukujuline lipp on jagatud vertikaalselt kaheks väljaks. Vardapoolne väli, mis moodustab lipu pikkusest 3 ühikut on valge, ülejäänud kangas on sinine. Lipu alumisest äärest 0,5 ühiku kõrgusel on 1 ühiku laiune vastasvärvides lainejoon. Sinisel väljal kollane männilatv. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11. Lipukujundid ja -värvid sümboliseerivad merd, pankrannikut, Pühajõge ja männikuid, kui ka vastupidavust ning elujõudu. Valla lipp heisatakse valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, kui ka muudel avalikel üritustel. Valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes vallavolikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga. Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. Kui vallalipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub vallalipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust. Vallalipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal. Toila valla vapp Ida-Viru maakond Toila valla sümboolika valla kodulehel Toila valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Robert Laughlin

Robert Betts Laughlin (sündinud 1. novembril 1950 Visalias Californias) on Ameerika Ühendriikide füüsik. Talle, Horst Störmerile ja Daniel Tsuile anti 1998. aastal Nobeli füüsikaauhind fraktsioonilise Halli kvantefekti avastamise ja seletamise eest. Jüri Krustok: "Elementaarne kui mitteelementaarne" Horisont 1998/8
Raymond Davis

Raymond Davis Jr. (14. oktoober 1914 Washington – 31. mai 2006 Blue Point, New Yorgi osariik) oli Ameerika Ühendriikide keemik ja füüsik. Talle, Masatoshi Koshibale ja Riccardo Giacconile anti 2002. aastal Nobeli füüsikaauhind neutriinode uurimise eest. 1982 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 2000 – Wolfi füüsikaauhind 2001 – National Medal of Science 2003 – Benjamin Franklini medal
Korea keel

Korea keel on keel, mida räägitakse Põhja- ja Lõuna-Koreas, osaliselt ka Ida-Hiinas, Põhja-Korea ja Hiina piiridel. Maailmas peab korea keelt emakeeleks umbes 78 miljonit inimest. Üldiselt peetakse korea keelt suguluskeelteta keeleks, mõned uurijad on korea keelt seostanud altai keeltega. Korea keele põhikonsonandid: ㅊ (tšiõt), ㅋ (kiõk), ㅌ (tiõt) ja ㅍ (piõp) on aspireeritud variandid järgmistest variantidest: ㅈ (džiõt), ㄱ (giõk), ㄷ (digõt) ja ㅂ (biõp) ning lisaks veel ㅎ (hiõt). Viis nendest konsonantidest on rõhutatud – kirjutatakse horisontaalselt üksteise kõrvale: ㄲ (kk), ㄸ (tt), ㅃ (pp), ㅆ (ss) ja ㅉ (dždž). Kahekordseid konsonante ei hääldata pikalt nagu eesti keeles, vaid tugevalt rõhutatuna. Täishäälikud: korea keeles on kuus põhitäishäälikut ㅏ, ㅓ, ㅣ, ㅡ, ㅜ, ㅗ. Nende kombineerimisel saadakse järgmised häälikud: ㅐ([a]e), a jääb peaaegu hääldamata; ㅑ(ja); ㅒ(jaeo); ㅔ(e); ㅕ(j[e]o), e jääb peaaegu hääldamata; ㅖ(je); ㅘ (wa); ㅙ (we); ㅚ (wo); ㅛ (jo); ㅝ (w[u]o), u jääb peaaegu hääldamata; ㅞ (w[u]e), jääb peaaegu hääldamata; ㅟ (wi); ㅠ (ju); ㅢ (ui); Korea keeles puudub grammatiline sugu.  Pikemalt artiklis Korea kiri Korea kirjas on 24 lihttähte, mille kombineerimisel saadakse silpe märkivad täheplokid. Tähestiku järjekord: ㄱ ㄲ ㄴ ㄷ ㄸ ㄹ ㅁ ㅂ ㅃ ㅅ ㅆ ㅇ ㅈ ㅉ ㅊ ㅋ ㅌ ㅍ ㅎ ㅏ ㅐ ㅑ ㅒ ㅓ ㅔ ㅕ ㅖ ㅗ ㅘ ㅙ ㅚ ㅛ ㅜ ㅝ ㅞ ㅟ ㅠ ㅡ ㅢ ㅣ Kõik korea keele silbid, Unicode'i tabel, PDF-vormingus Korea nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Taheva valla lipp

Taheva valla lipp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Taheva valla lipp. Lipp on kinnitatud 13. juunil 1996. Taheva valla lipp on ristkülikukujuline kollane kangas, millel on kolmes reas võrdsete vahedega rohelised heraldilised okaspuutaimed. Nii ülemises, kui ka alumises reas on viis ning keskmises reas kolm taime. Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9. Taheva valla lipp heisatakse vallavalitsuse otsuse korral haldushoonetel, valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, kui ka muudel avalikel üritustel. Taheva valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. Kui Taheva valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, mõne teise riigi lipuga, Valga maakonna lipuga, mõne teise maakonna, linna, valla või muu lipuga, asub Eesti riigilipp lippude poolt vaadates paremal teise riigi lipust, mis omakorda asub paremal Valga maakonna lipust, see asub omakorda paremal Taheva valla lipust. Teiste Eesti maakondade, linnade ja valdade lipud paigutatakse lippude poolt vaadatuna Taheva lipust vasakule maakondade, linnade ja valdade kaupa nimede järjekorras eesti tähestiku järgi, kusjuures maakonnalipud asuvad linnade ja valdade lippudest paremal. Taheva valla lipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal. Taheva valla vapp Valga maakond Taheva valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Polykarp Kusch

Polykarp Kusch (26. jaanuar 1911 Blankenburg (Harz) – 20. märts 1993 Dallas) oli saksa päritolu Ameerika Ühendriikide füüsik. 1955. aastal anti talle pool Nobeli füüsikaauhinda (teise poole sai Willis Eugene Lamb).
Space and Time

"Space and Time" on Richard Swinburne'i filosoofiline raamat. Selle esimene trükk ilmus 1968 ja teine, ümbertöötatud trükk 1981. Raamat püüab analüüsida aja ja ruumi kohta käivate väidete tähendust, näidata, millised ruumi ja aja omadused peavad olema loogiliselt paratamatud ja näidata, millised loogiliselt paratamatud piirid on meie teadmistel ajas ja ruumis toimuvate sündmuste kohta. Teine eesmärk on võimalust mööda kirjeldada ruumi ja aja kontingentseid omadusi, mida me teame, ning sündmuste teadmise füüsikalisi piire. Kõik väited on kas loogiliselt kontingentsed (sünteetilised ehk faktilised), loogiliselt paratamatud (analüütilised) või loogiliselt võimatud. Loogiliselt paratamatu või loogiliselt kontingentne väide on loogiliselt võimalik. Loogiliselt võimatu väide on see, millest järeldub vastuolu. Analüütiline ehk loogiliselt paratamatu väide on see, mille eitus on loogiliselt võimatu. Loogiliselt võimatud väited peavad olema väärad ning loogiliselt paratamatud väited peavad olema tõesed, olgu maailm milline tahes. Loogiliselt kontingentne väide on see, millest ei järeldu vastuolu ja mille eitusest ei järeldu vastuolu. Nad võivad olla tõesed või väärad, olenevalt sellest, missugune maailm on. Kui eeldada praegusi tähendusi, siis lause sõnad määravad, millist väidet lause praegu väljendab. Kui sõnad üksinda tagavad, et lause väljendab tõest väidet, siis see väide on analüütiline. Sellise väite tõesuse kindlakstegemiseks piisab mõtisklusest nende mõistete üle, mida sõnad väljendavad, (terminite tähenduste üle).
Lembitu tänav (Narva)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lembitu tänav on tänav Narvas Kerese linnaosas. Tänav algab Puškini tänavast ja lõpeb Linda tänavaga ristudes. Tänav on 200 m pikk ja täiesti sirge. Samas kohas on Lembitu tänavat kujutatud enne Teist maailmasõja ilmunud linnaplaanidel Peetri eeslinnas. 1905. ja 1912. aasta linnaplaanidel on tänava nimi Konstantini tänav (Константиновская улица), 1927., 1929. ja 1940. aasta plaanidel Lembitu tänav. Aga siis kulges see teistmoodi kui praegu. Tänav algas Raja tänavast, ristus Paemurru, 7. Peetri tänavaga ja lõppes 6. Peetri tänavaga ristudes Puškini ja Linda tänavaga paralleelselt. Pärast Teist maailmasõda oli tänav nimeta, nimi määrati 27. juunil 2012 Narva Linnavalitsuse korraldusega nr 610-k. Oletatavasti sai tänav nime Leole vanema Lembitu järgi. Svetlana Andrejeva. Narva tänavad 17.-21. sajandi linnakaartidel.– Narva Muuseumi Toimetised, nr 7, 2007, lk 108-127. Narva Linnavalitsuse korraldusega nr 610-k 27.06.2012
Palupera valla lipp

Palupera valla lipp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Palupera valla lipp. Lipp kinnitati 15. oktoobril 2004. Palupera valla lipp on ruudukujuline valge vapilipp, mille alumist osa läbib horisontaalne roheline lainelõikeline laid. Rohelise laiu kohal on kolm rohelist ülessuunatud kiilu, millest keskmine on teistest kõrgem. Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm. Laineline laid sümboliseerib valla paiknemist künklikul Lõuna-Eesti maastikul ning valla veerikkust. Kolm teravikuga ülespoole suunatud kiilu tähistavad valla kolme peamist asustuskeskust (Hellenurme, Nõuni ja Palupera) ning viitavad paiga metsarikkusele, kui ka edasipürgimisele ja tulevikulootusele. Roheline tähistab puhast loodust ja igavesti korduvat eluringlust. Palupera valla vapp Valga maakond Palupera valla sümboolika valla kodulehel Palupera valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Suomi

Suomi on Soome ja soome keele nimetus soome keeles. Suomi nime kannavad ka: Suomi, püstolkuulipilduja 1656 Suomi, asteroid Suomi (perekonnanimi) Al Suomi, ameerika jäähokimängija Juhani Suomi, soome ajaloolane Verner E. Suomi, ameerika meteoroloog Suomi NPP, USA ilmasatelliit
Tõlliste valla vapp

Tõlliste valla vapp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tõlliste valla vapp. Vapp kinnitati 31. märtsil 1994. Punasel müüritud kilbil hõbedane ülalt laineline palk, milles kolm musta heraldilist kuuseoksa. Müüritis viitab Tõlliste nime keskaegsele algvormile (Tellitz) ja osutab paiga hilisemalegi tuntusele telliste tegemisel. Laineline palk tähistab Emajõge, kuuseoksad märgivad metsa- ning jahimajandust; kilbi punane värvus sümboliseerib Tõlliste valla mail aegade jooksul peetud rohkeid heitlusi. Must, hõbe ja punane on ka Tsistertslaste ordu värvid. Selle ordu Kärkna kloostrile kuulus Tõlliste keskajal. Tõlliste valla lipp Tõlliste valla sümboolika valla kodulehel Tõlliste valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Mägara oja

Mägara oja (ka Aluoja, Härjaoja, Sepaoja) on oja Ida-Viru maakonnas, Pühajõe vasakpoolne lisaoja. Oja on 14 kilomeetri pikkune ja 33 km2 valgalaga. Oja voolab läänest itta. Oja alamjooksul asuvad Aluoja allikad. Aluoja joastik "Joad ja joastikud mühavad suurvee ajal" Eesti Loodus 2007/9 Mägara oja Eesti looduse infosüsteemis
Taagepera vald

Taagepera vald (saksa keeles Wagenküll) oli vald Viljandimaal Helme kihelkonnas ja Valga maakonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus tänapäeva Karjatnurme küla aladel. Valla alal asus Taagepera mõis. 1921. aastal arvati Taagepera vald Valga maakonna koosseisu. 1939. aasta vallareformiga moodustati senise Taagepera valla maa-alast; osaliselt senise Holdre valla maa-alast; senise Kärstna valla suuremast osast Tõru soo maa-alast Vaoküla vald. Taagepera vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 15.04.2016) Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Taagepera vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kärstna vald

Kärstna vald (saksa keeles Kerstenshof) oli vald Viljandimaal Helme kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Vallamaja asus Kärstna külas. Valla alal asus Kärstna mõis ja Murikatsi mõis. Kärstna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 15.04.2016) Maa-ameti kaardirakendused Kärstna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kuu tagakülg

Kuu tagakülg on Kuu hemisfäär, mis on alati suunatud Maast eemale. Tagakülje maastik on konarlik. Seal on palju kraatreid ning suhteliselt vähe lamedaid Kuu meresid. Kuigi mõlemad Kuu pooled saavad kahe nädala kestel päikesevalgust, millele järgneb kaks nädalat ööd, öeldakse mõnikord Kuu tagakülje kohta ka Kuu pime pool (ingl the dark side of the Moon), see nimi tuleneb sellest, et Kuu tagakülje kohta teati väga vähe, mitte sellest, et seal oleks vähe valgust. Umbes 18% Kuu tagaküljest on libratsiooni tõttu vahetevahel Maalt nähtav. Ülejäänud 82% polnud inimkond näinud kuni 1959. aastani, mil Nõukogude Liidu kosmosesond Luna 3 sellest foto tegi. NSVL Teaduste Akadeemia andis aastal 1960 välja esimese Kuu tagakülje atlase. Aastal 1968 vaatlesid Apollo 8 astronaudid esimeste inimestena seda regiooni oma silmaga. Tänapäevani ei ole ükski inimene viibinud Kuu tagakülje pinnal. Astronoomid on välja käinud idee ehitada Kuu tagaküljele suur raadioteleskoop, kuna seal varjab Kuu Maalt tulevaid raadiolaineid, mis muidu vaatlusi segaksid. Kuu kaks hemisfääri on välimuselt erinevad. Nähtav külg on kaetud Kuu meredega. Tagaküljel on palju kraatreid ja vähe meresid. Ainult 1% tagakülje pinnast on kaetud meredega, seevastu nähtaval küljel on meredega kaetud 31.2% pinnast. "Dark side of the moon captured by Nasa satellite a million miles from Earth". www.theguardian.com (06.08.2015). vaadatud 15.04.2016. "Dark No More: Exploring the Far Side of the Moon". www.planetary.org (29.04.2013). vaadatud (15.04.2016). "In a new video, NASA reveals the other dark side of the moon (+video)" . www.thetimesgazette.com (09.02.2015). vaadatud 15.04.2016. Kenneth Silber. "Down to Earth: The Apollo Moon Missions That Never Were". www.scientificamerican.com (16.07.2009). vaadatud 15.04.2016. "Apollo 8 Man around the Moon". er.jsc.nasa.gov. vaadatud (15.04.2016). J. J. Gillis, P. D. Spudis (1996). "The Composition and Geologic Setting of Lunar Far Side Maria". Lunar and Planetary Science 27: 413–404. Bibcode:1996LPI....27..413G.
Omahind

Omahind on toote või teenuse ettevalmistamise, tootmise ja müügiga seotud kulud rahasse arvestatuna. Erinevalt toote või teenuse hinnast, milles selle väärtus kajastub ostja nõusolekuna, sisalduvad omahinnas tootja tehtavad kulutused väärtuse loomisel. Omahinna analüüs võimaldab hinnata ettevõtte töö tõhusust. Et tehtavad kulutused oleksid võrreldavad, kasutatakse ettevõtetes ja majandusharudes kulude arvestamisel ja toodangu omahinna kalkuleerimisel ühtset metoodikat.
Ashdod

Ashdod on linn Iisraelis Lõunaringkonnas Vahemere rannikul, 32 km Tel Avivist lõunas ja 53 km Jeruusalemmast läänes. Linn nimetati ajaloolise Ashdodi linna järgi, mis asus umbes 6 kilomeetrit kagus ja mille ajalugu ühe vilistide rahva linnriigina küündib 17. sajandini eKr. Tänapäeva Ashdod rajati 1956. aastal plaani järgi, mis juhtis liiklust ja vältis õhusaaste teket elamurajoonides. See on elanike arvult kuues linn Iisraelis ning 2021. aasta seisuga elas seal hinnanguliselt 225 975 inimest. Ashdodis on Iisraeli suurim sadam, läbi mille liigub 60% riigi importkaubast. Ashdodis asuvad Iisraeli suurimad maroko ja karaiimi juutide kogukonnad ja maailma suurim Gruusia päritolu juutide kogukond. Linnas on suur osakaal prantsuse juutidel. Jacobs, D.; Eber, S.; Silvani, F.; Rough Guides (Firm) (1998). Israel and the Palestinian Territories: The Rough Guide. Music rough guide. Rough Guides. Lk 113. ISBN 978-1-85828-248-0. Vaadatud 22. detsembril 2022. Karṭa (Firm) (1983). Carta's Official Guide to Israel: And Complete Gazetteer to All Sites in the Holy Land. State of Israel, Ministry of Defence Publishing House. Lk 81. ISBN 978-965-220-047-1. Vaadatud 22. detsembril 2022. Tel Ashdod... Ancient tel, 7 km S. of modern Ashdod within abandoned Arab village of Isdud ... "Development Plan for city of Ashdod" (PDF) (heebrea). The Society of Protection of Nature in Israel, Ashdod branch. 2000. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 28. november 2007. "Regional Statistics". www.cbs.gov.il (Ameerika inglise). Vaadatud 28. detsembril 2023. "OlimByTown 2011" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 23. detsember 2019. Vaadatud 19. mail 2019. "קהילת אשדוד - היהדות הקראית העולמית". www.karaite.org.il. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2017. Vaadatud 16. oktoobril 2017. The chess queen was hosted in Ashdod (arhiivikoopia) mynet, 19.03.09 Ravitz, Jessica (13. jaanuar 2015). "'Je Suis Juif': Do Jews and France have a future together?". CNN (inglise). Vaadatud 28. detsembril 2023. Evidence of French Jews moving to Israel can be seen in Ashdod, a seaside community where an art center is modeled after the Louvre and conversations at cafes are more likely to be in French than Hebrew...
Lubná bint Khālid al-Qāsimī

Lubná bint Khālid ibn Sulţān al-Qāsimī (araabia keeles لبنى بنت خالد بن سلطان القاسمي; sündinud 4. veebruaril 1962 Dubais) on Araabia Ühendemiraatide väliskaubandusminister. Ta on olnud ka AÜE majandusminister. Ta nimetati ministriks 1. novembril 2004. Lubná bint Khālid al-Qāsimī on Araabia Ühendemiraatide esimene naisminister. Ta on Ash-Shāriqah' emiraadi valitseva perekonna liige, Tema Kõrguse šeik Sultan ibn Muhammad al-Qasimi nõbu. Aastal 2015 nimetas Forbes ta maailmas mõjuvõimult 42. naiseks.