laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Roog-aruhein

Roog-aruhein (Festuca arundinacea) on rohttaimeliik kõrreliste sugukonna aruheina perekonnast. Roog-aruheina pööris on kuni 35 cm pikk, kahekaupa männases asetsevate väga pikkade harudega. Alumises paaris on üks haru teisest veidi lühem. Pähikud on piklikmunajad 8–12 mm pikkused, sisaldavad 3–5 õit, hallikasrohelised ja enamasti lillaka varjundiga. Lehed on 3–10 mm laiad, tuhmrohelised, karedad. Kõrvakesed on poolenisti kõrt ümbritsevad. Alumised lehetuped on karedad. Kasvab tiheda puhmikuna. Roog-aruhein kasvab 50–150 cm kõrguseks. Taimed õitsevad juunis-juulis. Roog-aruhein kasvab niisketel liivadel, mererannas, teeäärtel, puisniitudel, võsastikes. Lääne-ja Põhja-Eestis sage, Lõuna-ja Ida-Eestis paiguti. Roog-aruheina õied Roog-aruhein kasvab tiheda mättana Roog-aruheina vähemärgatavad kõrvakesed Roog-aruheina pähikud Herbariseeritud roog-aruhein Leht, M. (toim.). 2010. Eesti taimede määraja. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu Otsing: Lolium arundinaceum andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele) Liigikirjeldus e-taimemäärajas
The Arockalypse

"The Arockalypse" on Soome ansambli Lordi stuudioalbum. Albumi andis 10. märtsil 2006 välja plaadifirma BMG Finland Oy. Plaat sisaldab 12 lugu. Külalisesinejatena astuvad üles Dee Snider, Jay Jay French, Bruce Kulick ja Udo Dirkschneider. See on ka esimene album, kus astub üles Awa. Kõik bassipartiid sellel albumil on sisse mänginud Kalma, kuid kuna ta lahkus bändist enne plaadi ilmumist, on plaadiümbrisel kirjas juba uus bassist mr. OX. Albumi tarbeks kirjutati ka laul "Danger In Love", mis plaadilt välja jäi, ent selle esitas hiljem Soome poptäht Agnes enda plaadil "When the Night Falls". Plaat sai kuldalbumi staatuse Kreekal, Saksamaal ja Rootsis. Soomes teenis see kolmekordse plaatinaauhinna (müünud üle 90 000 eksemplari). Plaadil musitseerivad: Mr. Lordi – vokaal Kita – trummid Amen – kitarr Kalma – bass Awa – klahvpillid "SCG 3 Special Report" (Intro) (3:46) "Bringing Back the Balls to Rock" (3:31) "The Deadite Girls Gone Wild" (3:45) "The Kids Who Wanna Play With the Dead" (4:07) "It Snows in Hell" (3:37) "Who's Your Daddy" (3:38) "Hard Rock Hallelujah" (4:07) "They Only Come Out At Night" (3:49) "The Chainsaw Buffet" (3:47) "Good to be bad" (3:31) "The Night of the Loving Dead" (3:09) "Supermonstars (Anthem of the Phantoms)" (4:04) 2006. ilmus album "The Arockalypse" Soomes eriväljaandena "Special Edition", millel oli kolm boonuslugu ja DVD. Eriversioon ilmus ka USA-s. Lisalood: "Would You Love a Monsterman? (2006)" "Mr. Killjoy" "Evilove" DVD: "Live At Market Square", kontsert "Hello Athens", lühidokumentaalid Muusikavideod "Who's Your Daddy?", "Hard Rock Hallelujah" ja "Would You Love a Monsterman? (2006)" 10. mail 2007 ilmus USA-s "The Arockalypse", millel oli neli vinüülikujundust: must; sinise-punasekirju; läbipaistev; läbipaistev-punasekirju. Komplektis on kaks vinüüli, mille peal on nii albumi tavaversiooni ja eriväljaande lood kui ka kontsertidel salvestatud lisalugu: "Devil Is a Loser" (live) "Hard Rock Hallelujah" (live) "Would You Love a Monsterman?" (live)
Pakiautomaat

Pakiautomaat on automaat postipakkide saatmiseks ja vastuvõtmiseks. Eestis on pakiautomaatide võrk Itella SmartPOST-il, Omnival, DPD-l ja Cleveronil. Cleveron toodab ise ka pakiautomaate. Automaadid asuvad käidavates kohtades: ostukeskuste juures ja muude avalike asutuste lähistel või sees. Pakiautomaadid võimaldavad inimestel pakke saada ja saata ühes punktis ning selle eest kohapeal maksta. Eestis on iga elaniku jaoks pakiautomaat ligikaudu 15-minutise sõidu kaugusel. Erinevalt postkontoritest ja kullerteenusest saab pakke saata ja vastu võtta 24 tundi päevas. Automaadid on varustatud elektrooniliste lukkudega, makseterminaliga ja turvakaameraga. Pakisaatja- ja saaja saavad paki liikumist elektrooniliselt jälgida ning selle laekumise ja kättesaamise kohta oma mobiiltelefonile ja meilile vastava sõnumi. Automaatidel on erisuuruses kapid, kasutaja valib kapi vastavalt oma paki suurusele. Logistikafirma töötaja käib automaati tühjendamas ja täitmas. 19. sajandi lõpul paigaldati USA-s kirjakastide juurde pakikastid. Esimesed pakiautomaadid loodi 2000-aastate alguses. Nende loomist ei saa omistada ühele isikule, asutusele või riigile, neid hakati looma ja kasutusele võtma üheaegselt mitmes piirkonnas. 2001. aastal katsetati Saksamaal pakiautomaatide prototüüpe. Eesti oli esimene riik maailmas, kus automaadi abil inimeselt inimesele paki saatmise teenus toimima hakkas. SmartPost paigaldas esimese pakiautomaadi 2008. aastal Viljandis Selverisse. Eesti Posti esimene pakiautomaat paigaldati 2010. aastal Tallinnas Viru keskuse juurde. Eestis alustati 2022. aastal raamatute laenutusplatvormide kaudu pakiautomaatidesse teoste saatmisega. postiteenistus postkast kuller "Delivery time". Itella Latvia (Ameerika inglise). Vaadatud 18. detsembril 2022. "Cleveron®". "Posti SmartPost". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. jaanuar 2012. "Brief History of Parcel Lockers – LOKO blog" (ukraina). Vaadatud 21. detsembril 2023. ERR (11. november 2009). "Parimaks logistikaettevõtteks valiti Smartpost". ERR. Vaadatud 21. detsembril 2023. ERR (26. mai 2008). "Arengufond tegi oma esimese investeeringu". ERR. Vaadatud 21. detsembril 2023. "Esimene Eesti Posti pakiautomaat tuleb Viru keskuse juurde". Ärileht. Vaadatud 21. detsembril 2023. ERR (20. september 2022). "Uus laenutusplatvorm võimaldab tellida teoseid ka koju ja pakiautomaati". ERR. Vaadatud 21. detsembril 2023.
Punane aruhein

Punane aruhein (Festuca rubra) on rohttaimeliik kõrreliste sugukonna aruheina perekonnast. Punase aruheina pööris on kuni 6–10 cm pikk, rohekaslillakas, sageli ühe suhteliselt pika alumise haruga. Pähikud 8–12 mm pikad, 4–7 õiega. Välissõkal 0,5–2,5 mm pikkuse ohtega või ogateravikuga tipus. Keeleke lühike või peaaegu puudub. Lehed on punasel aruheinal tume- või sinakasrohelised, ristlõikes enam-vähem kolmnurksed, kõrrelehed lamedad, pealt pikakarvased, sageli pikuti kokku käändunud. Juurmised lehed niitjad. Juurmised vanad lehetuped peaaegu alati punased. Punane aruhein kasvab 20 kuni 100 cm kõrguseks. Taimed õitsevad mais-juunis. Punane aruhein kasvab niitudel, hõredates metsades, luidetel, kultuurtaimena karjamaadel ja murude külvides. Eesti sage. Punase aruheina õisik Punase aruheina õied Punase aruheina kõrs ja lehetupp Leht, M. (toim.). 2010. Eesti taimede määraja. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu Punane aruhein andmebaasis eElurikkus Herba
Luide-aruhein

Luide-aruhein (Festuca rubra subsp. arenaria) on rohttaimealamliik kõrreliste sugukonna aruheina perekonnast. Luide-aruheina pööris on kuni 7–8 cm pikk, piklikmunajas, kahe alumise haruga, helehallikas või roosakas. Pähikud on keskmiselt 1,5 cm pikad, 6–7 õiega ja karvased. Välissõkal 0,5-2 mm pikkuse ohtega tipus, tihedalt pikakarvane. Keeleke kuni 1 mm pikkune. Lehed on luide-aruheinal kokku rullunud, hallikasrohelised ja ristlõikes ovaalsed. Luide-aruhein kasvab 25 kuni 60 cm kõrguseks. Taimed õitsevad mais-juunis. Luide-aruhein kasvab peamiselt rannaluidetel. Eesti paiguti. Leht, M. (toim.). 2010. Eesti taimede määraja. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu
Andmekaitsepäev

Andmekaitsepäev on rahvusvaheline tähtpäev 28. jaanuaril. Tähtpäeva eesmärk on tõsta inimeste teadlikkust ohtudest andmete kasutamisel, et säilitada oma privaatsus. Andmekaitsepäev toimus esimest korda Euroopa Nõukogu initsiatiivil 2007. aastal. andmekaeve arvutikelmus internetipettus
Lamba-aruhein

Lamba-aruhein (Festuca ovina) on rohttaimeliik kõrreliste sugukonna aruheina perekonnast. Lamba-aruheina pööris on kuni 3–7 cm pikk, enne ja pärast õitsemist kokku tõmbunud. Pähikud 4–7 mm pikad, 3–6 õiega, lillakad või helerohelised. Välissõkla tipus 1–3 mm pikkune ohe. Lehed on lamba-aruheinal niitjad, peenikesed 0,35- 0,7 mm läbimõõduga, välispinnal karedad ja oliivrohelised. Juurmised vanad kuivanud lehetuped on hallikad ja võsusid ümbritsevad. Kõrs on peenike, ümar ja paljas. Lamba-aruhein kasvab 20 kuni 60 cm kõrguseks. Taimed õitsevad mais-juunis. Lamba-aruhein kasvab männi-ja segametsades, kuivematel niitudel. Eestis sage. Leht, M. (toim.). 2010. Eesti taimede määraja. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu Lamba-aruhein andmebaasis eElurikkus Lamba-aruhein taimede e-määrajas
Liiv-aruhein

Liiv-aruhein (Festuca sabulosa) on rohttaimeliik kõrreliste sugukonna aruheina perekonnast. Liiv-aruheina pööris on 6–12 cm pikk, kollakasroheline, peatelg ja pööriseharud lühikarvased. Pähikud on 6–8 mm pikad, 4–6 õielised. Alumised vanad lehetuped on liiv-aruheinal õlgkollased ja läikivad, sageli tumedama, tömbilt murdunud tipuga, jäigad. Lehed jäigad, torkavate tippudega. Kõrs ülemises osas tihedalt lühikarvane. Taime kõrgus on 20–60 cm. Liiv-aruhein kasvab rannikul luidetel ja liivikutel. Eestis paiguti. Leht, M. (toim.). 2010. Eesti taimede määraja. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu Liiv-aruhein andmebaasis eElurikkus
Ameerika Ühendriikide presidendijärjekord

Ameerika Ühendriikide presidendijärjekord on nimekiri USA valitsusjuhtidest, kellel on õigus Ameerika Ühendriikide presidendiametile juhul, kui ametis olev president sureb, astub tagasi, tagandatakse, või muutub võimetuks oma tööülesandeid täitma. "Täidesaatev võim ei salli lünki. Ta nõuab pidevat tegutsemist. Kui valitsusjuht on võimetu, võtavad suhteliselt väikesed vennad juhtimise otsekohe üle. Nad ei juhi egoistlikest kaalutlustest, nad lihtsalt usuvad, et keegi peab võimuohjad oma kätte võtma. Ja neil on täielik õigus – vastasel korral puhkeks anarhia." William Manchester. Presidendi surm. 1970. Lk. 200–201. Presidendijärjekord on kehtestatud Ameerika Ühendriikide konstitutsiooniga ning 1947. aasta Presidendijärglusseadusega (Presidential Succession Act of 1947). Presidendijärjekord algab asepresidendiga, seejärel tuleb Esindajatekoha juht, peale neid ministrid järjekorras ministeeriumi loomise aja järgi (hiljem loodud ministeerium kõige viimasena).
Polesje aruhein

Polesje aruhein (Festuca polesica) on rohttaimeliik kõrreliste sugukonna aruheina perekonnast. Polesje aruheina pööris on kollakasroheline, peatelg ja pööriseharud lühikarvased. Pähikud on 6–8 mm pikad, 4–6 õielised. Alumised vanad lehetuped on polesje aruheinal hallid, tömbilt murdunud tipuga, jäigad. Lehed jäigad, torkavate tippudega. Kõrs ülemises osas tihedalt lühikarvane. Taime kõrgus on 8–15 cm. Polesje aruhein kasvab rannikul luidetel ja liivikutel. Eestis haruldane. Kukk, T. 2009. Eesti taimede kukeaabits. Trükikoda OÜ Greif, Varrak, Tallinn Pärandkoosluste Kaitse Ühing (12.01.2017). "Festuca polesica — polesje aruhein". Eesti taimede uue levikuatlase tööversioon. Originaali arhiivikoopia seisuga 2.02.2017. Vaadatud 29.01.2017. Polesje aruhein andmebaasis eElurikkus
Tallinna Kirjanduskeskus

Tallinna Kirjanduskeskus on loodud 2. jaanuaril 2017 ning koondab Eesti kirjanike A. H. Tammsaare ja Eduard Vilde pärandit. Kirjanduskeskus haldab Tammsaare ja Vilde muuseumi ning osaleb Tallinna kirjanduselu mitmekesistamisel. Keskus on endale eesmärgiks seadnud linna kirjanduspärandi kaardistamise (mälestustahvlid, monumendid) laiemalt, samuti on asutuse missiooniks Tallinnaga oluliselt seotud kirjanike uurimine ja nende mälestuse jäädvustamine, Tallinna kuvandi käsitlemine eesti (ja ka välis-) kirjanduses, rahvusvaheliste suhete arendamine jne. Tallinna Kirjanduskeskus on Tallinna Kultuuriameti allasutus. Keskuse direktor on Maarja Vaino. Lisaks muuseumide tööshoidmisele korraldab keskus muuseumitunde, näitusi ja Tallinnas Koidula tänaval Kirjandustänava festivali. 10. septembril 2022 toimus festival kuuendat korda. Keskuse eestvõttel on 2019. aasta novembris Kadriorus avatud Mati Undi muuseum ning 2021. aasta septembris Põlvamaal Lukalaanes nimetatud Jaan Kaplinski auks kirjanduslik metsatukk. Huvilised saavad kasutada kaardirakendust Kirjanduslik Tallinn, et tutvuda linnaruumi ja kirjanduslike paikadega. Paremaks hakkamasaamiseks koroonaaja distantsõppega koostas kirjanduskeskus õpetajatele ja õpilastele e-õppe materjalide valiku: pakutakse (seni tasuta) kirjandusega seotud veebipõhiseid lühitunde ja muid õppematerjale. Näiteks küpsuskirjandiks valmistumisel saab appi võtta veebitunni “Undi kirjandi kriisiabi õpilastele”. 2022. aasta detsembris andis Tallinna Kirjanduskeskus välja Tammsaare esimese romaani "Kõrboja peremees" kommenteeritud väljaande. Kuues Kirjandustänava festival toimus Kadriorus Koidula tänaval 10. septembril 2022 Tallinna Kirjanduskeskuse koduleht. Vaadatud 09.12.2022. Mati Undi muuseum Tallinna Kirjanduskeskuse koduleht. Vaadatud 09.12.2022. Kirjandustänava festival pühendab Kaplinskile metsatuka ERR Kultuur, 02.09.2021. Kirjanduskeskuse e-õpe. Tallinna Kirjanduskeskuse koduleht. Vaadatud 09.12.2022. Tallinna Kirjanduskeskus andis välja kommenteeritud Tammsaare "Kõrboja peremehe" ERR Kultuur, 05.12.2022. Koduleht Pille-Riin Larm. "Tallinna Kirjanduskeskuse hea algus" Sirp, 27. jaanuar 2017 Kaardirakendus Kirjanduslik Tallinn
Kink-aruhein

Kink-aruhein (Festuca trachyphylla) on rohttaimeliik kõrreliste sugukonna aruheina perekonnast. Kink-aruheina pööris on 8 cm pikkune, hallikasroheline ja sinaka kirmega. Pähikud 5-9 mm pikad, 4-8 õielised. Lehed sinaka kirmega, tipu osas karedad, alt läikivad. Alumised noored lehetuped või mõned neist väga lühikarvased. Alumised vanad lehetuped tume-või kollakashallid. Kink-aruhein kasvab 30 kuni 60 cm kõrguseks. Õitseb mais-juunis. Kasvab kõrgendike lõunanõlvadel, männimetsade servaaladel, teede ja raudteede ääres. Eestis harvaesinev. Leht, M. (toim.). 2010. Eesti taimede määraja. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu Kink-aruhein andmebaasis eElurikkus
Ernst Hinterseer

Ernst Hinterseer (sündinud 27. veebruaril 1932 Kitzbühelis) on Austria mäesuusataja, olümpiavõitja. Hinterseer võitis 1960. aasta olümpiamängudel Squaw Valleys slaalomis kuldmedali ja suurslaalomis pronksi. 1956. aasta olümpiamängudel Cortina d'Ampezzos sai ta suurslaalomis 6. koha. Aastal 1960 nimetati ta Austria aasta sportlaseks. Ernst Hinterseeri poeg Hansi Hinterseer on tuntud laulja ja endine mäesuusataja, kes võitis 1974. aasta maailmameistrivõistlustel suurslaalomis hõbemedali. Lapselaps Lukas Hinterseer on jalgpallur, kes mängib ka rahvuskoondises.
Abel Pacheco

Abel Pacheco de la Espriella (sündinud 22. detsembril 1933 San Josés) oli Costa Rica president 8. maist 2002 kuni 8. maini 2006.
The Monsterican Dream

"The Monsterican Dream" on ansambli Lordi 2004. aasta stuudioalbum. Plaati osteti kohe esimesel aastal 15 000 eksemplari, millega see pälvis kuldalbumi auhinna. 2007. aastal ületas see plaatinaalbumi auhinna piiri, kui seda oli ostetud üle 33 000 albumi. Lisaks ilmus ka albumi "The Monsterican Dream" eriväljaanne, millega oli kaasas lühifilmi "Lordi's The Kin" (2004) DVD. Filmist hoolimata ei saatnud albumi eriväljaannet suur edu. Mr. Lordi – vokaal Kita – trummid Amen – kitarr Kalma – bass Enary – klahvpillid "Theatrical Trailer" (1:09) "Bring It On (The Raging Hounds Return)" (4:35) "Blood Red Sandman" (4:03) "My Heaven Is Your Hell" (3:41) "Pet the Destroyer" (3:50) "The Children of the Night" (3:44) "Wake the Snake" (3:46) "Shotgun Divorce" (4:42) "Forsaken Fashion Dolls" (3:43) "Haunted Town" (3:13) "Fire In the Hole" (3:27) "Magistra Nocte" (1:33) "Kalmageddon" (4:33)
Euroopa meistrivõistlused

Euroopa meistrivõistlused (lühend EM) on Euroopas toimuvad spordivõistlused, kust selgitatakse vastava spordiala meister. Meistrivõistlusi peetakse järgmistel aladel: Autoralli Euroopa meistrivõistlused Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises Euroopa meistrivõistlused jalgpallis Euroopa meistrivõistlused karates Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus Euroopa meistrivõistlused korvpallis Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses Euroopa meistrivõistlused laskesuusatamises Euroopa meistrivõistlused orienteerumises Euroopa meistrivõistlused poksis Euroopa meistrivõistlused sõudmises Euroopa meistrivõistlused veepallis Euroopa meistrivõistlused võrkpallis Rannavõrkpalli Euroopa meistrivõistlused‎ Ujumise Euroopa meistrivõistlused Ujumise lühiraja Euroopa meistrivõistlused Vehklemise Euroopa meistrivõistlused ...
Golfiväljak

Golfiväljak (ingl course) on spordirajatis, ala, mille piires mängitakse golfi. Maailmas on 33 161 golfiväljakut, millest umbes 25 000 on avalikuks kasutamiseks. Golfiväljakuid leidub 208 riigis üle maailma. Enamik neist asub Ameerikas, Kanadas ja Jaapanis. Neile järgnevad Suurbritannia, Austraalia, Saksamaa ja Prantsusmaa. 18-rajalise golfiväljaku rajamine maksab umbes 35 miljonit eurot (arvestamata maa hinda). Eestis asuvad golfiväljakud muu hulgas Valga maakonnas Mäha külas, Harju maakonnas Manniva külas ja Jõgeva maakonnas Mustvee linnas. Golfireeglid (2004). Tallinn: Eesti Golfi Liit. Matuszewski, E (26.05.2017). "Golf's Global Reach: Just How Many Of The World's 245 Countries Have Courses?". Forbes. Taim, K (05.10.2004). "Heinamaad muutuvad golfiväljakuteks". Ärileht.
Pronksmedal

Pronksmedal on auhind (medal), mida antakse mingi saavutuse eest, näiteks spordivõistlusel. Enamasti saab pronksmedali inimene, kes saavutab kolmanda koha. Esikoha saavutanu saab kuld- ja teise koha saavutanu hõbemedali. Kolme medali (kuld-, hõbe- ja pronksmedali) väljaandmise traditsioon ulatub keskaega, mil neid hakati andma sõjaliste teenete eest.
Hõbemedal

Hõbemedal on auhind (medal), mida antakse mingi saavutuse eest, näiteks spordivõistlusel, kooli lõpetamisel. Enamasti saab hõbemedali inimene, kes saavutab teise koha. Esikoha saavutanu saab kuld- ja kolmanda koha saavutanu pronksmedali. Kolme medali (kuld-, hõbe- ja pronksmedali) väljaandmise traditsioon ulatub keskaega, mil neid hakati andma sõjaliste teenete eest. Gümnaasiumi lõpetamisel Eestis pärjatakse hõbemedaliga õpilast, kellel kuni kahes õppeaines on kooliastmehinne vähemalt "hea" (numbrilise hindamise skaalal "4") ja ülejäänud õppeainetes "väga hea" (numbrilise hindamise skaalal "5") . "Õpilase tunnustamise tingimused ja kord". Riigi Teataja. Haridus- ja teadusminister. 14.03.2021. Vaadatud 14.04.2021.
Kuldmedal

Kuldmedal (vananenud kirjanduses kuldauraha) on auhind (medal), mida antakse mingi saavutuse eest, näiteks spordivõistlusel, kooli lõpetamisel. Enamasti saab kuldmedali inimene, kes saavutab esikoha. Teise koha saavutanu saab hõbe- ja kolmanda koha saavutanu pronksmedali. Kolme medali (kuld-, hõbe- ja pronksmedali) väljaandmise traditsioon ulatub keskaega, mil neid hakati andma sõjaliste teenete eest. Gümnaasiumi lõpetamisel Eestis pärjatakse kuldmedaliga õpilast, keda on kõigis õppeainetes hinnatud hindega "väga hea" (Numbrilise hindamise skaalal "5") . "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 12.02.2019) "Õpilase tunnustamise tingimused ja kord". Riigi Teataja. Haridus- ja teadusminister. 14.03.2021. Vaadatud 14.04.2021. eRT: Põhikooli ja gümnaasiumi lõputunnistuse ning riigieksamitunnistuse statuut ja vormid
The Monster Show

"The Monster Show" on ansambli Lordi stuudioalbum. Album on hübriid ansambli kahest esimesest albumist – "Get Heavyst" ja "The Monsterican Dreamist". Album anti välja 17. veebruaril 2005. Albumi andis välja Sanctuary Records ja sellel on 12 lugu. Plaadil löövad kaasa: Mr. Lordi – vokaal Kita – trummid Amen – kitarr Kalma – bass Enary – klahvpillid "Threatical trailer" (1:09) "Bring it on (The raging hounds return)" (4:35) "Blood red sandman" (4:03) "My heaven is your hell" (3:41) "Would you love a monsterman?" (3:04) "Devil is a loser" (3:29) "Icon of dominance" (4:35) "The children of the night" (3:44) "Shotgun divorce" (4:42) "Forsaken fashion dolls" (3:43) "Wake the snake" (3:46) "Rock the hell outta you" (3:07)
Ago Jaani

Ago Jaani (23. jaanuar 1937 Haapsalu – 19. aprill 2017) oli eesti hüdroloog ja karikaturist. Ta lõpetas 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna geograafi-hüdroloogina. Ta töötas Keskkonnaministeeriumi veeosakonna nõunikuna ja kuulus Eesti-Vene piiriveekogude kaitse ja säästliku kasutamise ühiskomisjoni. Ta oli Eesti Veeühingu asutajaliige. Temalt ilmus raamat "Narva jõgi ja veehoidla" (Piiriülese Koostöö Keskus, 2000). Tema karikatuure avaldati Õhtulehe huumorirubriigis "Mesilane". 2005 Eesti Geograafia Seltsi auliige 2010 Valgetähe IV klassi teenetemärk Keskkonnaministeerium. Veeosakond Keskkonnaministeerium. Piiriveekogude Eesti-Vene ühiskomisjon. Komisjoni liikmed "Eesti Veeühing. Liikmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2017. Vaadatud 30. jaanuaril 2017. "Eesti rahvusbibliograafia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2017. Vaadatud 29. jaanuaril 2017. Lääne Elu. 22. detsember 2011. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Riho Laurisaar. Tunnustus: Ago Jaani on Peipsi järvega sõbrustanud 50 aastat Eesti Päevaleht, 4. veebruar 2010 2017 Eesti Geograafia Seltsi järelehüüe Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat 2018, peatükk Ago Jaanist alates lk 286
Counter-Strike: Condition Zero

"Counter-Strike: Condition Zero" on 2004. aastal ilmunud FPS-stiilis mitmikmäng ning järg mängule "Counter-Strike". Mäng kasutab GoldSrc mängumootorit ja sisaldab võrreldes "Counter-Strike'iga" uuendatud tegelaskujude mudeleid, tekstuure, kaarte, graafikafunktsioone ning kahte üksikmängu kampaaniat, sh lisapaketti "Condition Zero: Deleted Scenes". 2013. aastal ilmus "Condition Zero" ka Linuxile ja OS X-ile. "CS:CZ Continues Valve Linux Catalog". Steam (inglise keeles). Valve Corporation. 6. märts 2013. Vaadatud 30. jaanuar 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Ametlik koduleht
Polli oja

Polli oja (ka Võistre oja) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Oja pikkus on 6 km, langus 25,5 m, lang 1,56 m/km ja valgla suurus 16,3 km². Oja saab alguse 104,5 m kõrgusel Kookla külas Epra–Sürgavere–Klaassepa tee ligidal ja suubub 79 m kõrgusel Aindu ja Tobraselja küla piiril paremalt poolt Uueveski ojasse 8,8 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Polli oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 03.01.2017) Polli oja keskkonnaportaalis (vaadatud 03.01.2017) Polli oja Eesti looduse infosüsteemis Polli oja keskkonnaportaalis
Ahtalehine nurmikas

Ahtalehine nurmikas (Poa angustifolia) on kõrreliste sugukonda nurmika perekonda kuuluv rohttaimeliik. Ahtalehise nurmika pööris on 7–10 cm pikk ja pikliku kujuga. Pähikud on 3,5–4,5 mm pikad, sisaldades 2–3 õit. Välissõkla alusel on pikk kähar karvatutt. Keeleke on 0,8–1,8 mm pikkune. Lehed on paadikujuliselt ahenenud. Juurmised lehed pikad ja väga kitsad, peaaegu harjasjad. Kõrrelehed 1–1,5 mm laiad ning enamasti pealt karvased. Taimed on pika maa-aluse risoomiga ja tupesiseste võsudega, mis on vanade lehetuppedega ümbritsetud. Ahtalehine nurmikas kasvab 30 kuni 80 cm kõrguseks. Taimed õitsevad juunis–juulis. Ahtalehine nurmikas kasvab kuivadel nõlvadel, teeäärtel, loodudel ja hõredates metsades. Eestis tavaline . Leht, M. (toim.). 2010. Eesti taimede määraja. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu Ahtalehine nurmikas andmebaasis eElurikkus Ahtalehine nurmikas e-taimemäärajas