laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Donjon

Donjon ehk donžoon (prantsuse keeles donjon; inglise keeles keep) on keskaegse linnuse peatorni (tornelamu) tüüp, tugevdatud kaitsetorn prantsuse kultuuriruumis. Prantsuskeelne sõna donjon tuleneb ladinakeelsest sõnast dominionus. Donjon oli keskaegse linnuse keskse tähtsusega osa, mis asus linnuse keskel või hädaohtlikuimal kohal ning oli kohandatud alaliseks elamiseks (erinevalt bergfried'ist, kus aasta ringi ei elatud). Võitluse ajal oli see viimane vastupanu osutamise koht ja pelgupaik. Donjon oli mitmekorruseline ja algul olid selles ka eluruumid. Hiljem elati pigemini kõrvalehitistes. Väiksemad linnused võisidki koosneda üksnes donjon '​ist. Donjon '​e hakati ehitama 11. sajandil Loode-Prantsusmaal ja need olid laialdaselt kasutusel ka Inglismaal. Eestis on donjon näiteks Paide ordulinnusel ja Vao vasallilinnusel. Seoses üha laialdasema tulirelvade kasutuselevõtuga XV sajandil muutusid ka linnuseehituse tavad. Donjon '​e hakati ehitama madalamaks või loobuti nende rajamisest üldse. Ka ringmüürid ehitati madalamad, samas massiivsemad; neile hakati rajama suurtükipesi. "Arhitektuuri oskussõnastik (AOS)". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. mai 2019. Vaadatud 19. oktoobril 2019. Sõna dominionus tähendust vt nt teoses: J.F. Niermeyer, Mediae Latinitatis Lexicon Minus, Leyden, Brill, 1976
Soome peaminister

Soome peaminister on Soome valitsuse juht, üks ministritest. Peaminister tegeleb sisepoliitika ja Euroopa Liidu suunalise poliitika juhtimisega. 2000. aastal jõustunud põhiseadusega tugevnes peaministri roll, samas kui presidendi osa sisepoliitika kujundamises vähenes, jättes talle rohkem esinduskohustusi. Peaministri valivad parlamendi liikmed ning nimetab ametisse president. Alates 20. juunist 2023 on Soome peaminister Petteri Orpo. Palk Peaministrile makstav palk on sama suur kui Eduskunna esimehe palk, mis on perioodil 2019–2022 13 390 eurot kuus. 1. maist 2011 alates oli peaministri palk 11 675 eurot kuus. Peaministri palk on maksustatav tulu. Puhkus Peaministril on kalendriaastas õigus 30 puhkusepäevale, mille aja otsustab riiginõukogu üldistung. Kui peaminister ei saa puhkust välja võtta, korvatakse see talle rahaga. Transpordi- ja turvateenused Peaministri ametiautoteenus ning transpordi- ja turvakorraldus määratakse riiginõukogu kantselei otsusega. Ametikorter Peaministril on korter riigi majas (Kesäranta), mille hooldus, küte ja valgustus ning sisustus korvatakse ja vajalik personal makstakse riigi varadest. See korter ja sinna juurde kuuluvad teenused on tulumaksuvaba tulu. Kuluhüvitised Peaministrile korvatakse ametikohustuste täitmisega seotud muud mõistlikud kulutused riiginõukogu kantselei otsusega. Soome valitsusjuhtide loend "The Constitution of Finland 11 June 1999 (731/1999, amendments up to 1112 / 2011 included)" (PDF). Soome Justiitsministeerium. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 13. november 2013. Vaadatud 7. juuni 2019. https://www.facebook.com/mtv3uutiset (20. juuni 2023). "Eduskunta on valinnut Petteri Orpon pääministeriksi". mtvuutiset.fi (soome). Vaadatud 20. juunil 2023. {{netiviide}}: parameetris |perekonnanimi= on üldnimi (juhend); välislink kohas |perekonnanimi= (juhend) Kansanedustajien palkkiot "Kansanedustajien palkkiot". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. oktoober 2012. Vaadatud 26. detsembril 2012. "Tuloverolaki 70 § 3 mom". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. jaanuar 2013. Vaadatud 26. detsembril 2012. Laki valtioneuvoston jäsenille maksettavista palkkioista ja korvauksista (8.12.2006/1096) Viitamistõrge: <references>-siltide vahel olevat <ref>-silti nimega "Uusi" ei kasutata eelnevas tekstis.
Peenes

Peenes on purustatud kivimite osakesed tükisuurusega suurem kui tolm või hiib. Põlevkivi peenes on purustatud põlevkivi väljasõelutud osa, mida kasutatakse keevkihtkatlas. Mulla peenes eristatakse koresest suuruse järgi, sellele kuuluvad mulla osakesed läbimõõduga alla 1 mm. "Mäendusõpik". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 26. detsembril 2012. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Östermalm

Östermalm on Stockholmi linnaosa. Östermalmis elab 36 636 elanikku ja sealsed kinnisvarahinnad on kalleimad Rootsis. Linnaosa pindala on 2,56 km². Norrmalm Södermalm  Östermalm – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pitbull

Pitbull (õieti Armando Cristian Pérez; sündinud 15. jaanuaril 1981) on USA räppar, laulukirjutaja, näitleja ja produtsent. "Feel This Moment"
Bellerophontes

Bellerophontes (vanakreeka keeles Βελλεροφόντης; ka Bellerophon, Βελλεροφῶν) on vanakreeka mütoloogias kangelane, kellele anti ülesandeks tappa koletis Kimäär. Tänu jumalate Athena ja Poseidoni abile ning lendavale hobusele Pegasosele see Bellerophontesel ka õnnestus. Bellerophontes sai karistada hobuse lennuvõimekuse kuritarvitamise eest, kui ta lendas Pegasosega jumalate elupaika Olümpose mäele. Bellerophontes oli noor Korinthóse mees, kes saadeti pagendusse ühe mehe maha löömise eest. Talle pakuti varjupaika Tyrinsi kuningriigis, kus valitses kuningas Proitos. Seal armus kuninga naine Stheneboia Bellerophontesesse, kes kuninganna armastusele ei vastanud. Kättemaksuks süüdistas naine Bellerophontest vägistamiskatses. Kuningas Proitos saatis seejärel Bellerophontese Lüükiasse, kus valitses Stheneboia isa Iobates. Proitos palus Iobatesel Bellerophontes tappa, kuid selmet külaline tappa saatis Iobates Bellerophontese tapma koletist Kimääri. Bellerophontes sai abi Athenalt ja Poseidonilt, kes juhatasid noormehe maagilise tiibadega hobuse Pegasose juurde. Hobuse abiga suutis mees koletisele kallale söösta ülalt ning ta hukata. Selle kangelasteoga vabastas Belleriohontes Lüükia rahva hädaohust. Jumalad lubasid Bellerophontesel hobuse endale jätta. Pegasose abiga sooritas kangelane veel mitmeid vägitegusid. Ta alistas Kimääri isa, tappis mõned hiiglased, kes Iobatese kuningriiki ähvardasid, ja tõrjus tagasi amatsoonid. Bellerophontes avaldas Iobatesele sügavat muljet ja neist said sõbrad. Iobates andis talle ka naiseks oma tütre Philonoe. Edu muutis Bellerophontese auahneks. Ta kavatses lennata Olümposele, kuhu ükski surelik ei tohtinud kutsumata tulla. See vihastas peajumal Zeusi, kes saatis Pegasosele kallale parmu. Hobune tõusis valust tagajalgadele ning Bellerophontes kukkus ta seljast alla maa peale ja sai surma. Philip Wilkinson, "Myths & Legends" (2009, London, Dorling Kindersley Limited).
Statius

Publius Papinius Statius (umbes 40 Napoli – arvatavasti 96 Napoli) oli I sajandi rooma luuletaja ja õpetaja, mitme luulevõistluse võitja, oma aja tuntumaid luuletajaisiksusi. Statius sai kuulsaks eeposega "Thebais" (12 raamatut), mis kujutab seitsme sõjaretke Teeba vastu. Statiuse eeskujuks peetakse Vergiliust. Lõpetamata eeposes "Achilleis" kujutab autor Achilleuse viibimist Lykomedese juures Skyrose saarel ja kreeklaste sõitu Trooja sõtta. Viiest raamatust koosnev luulekogu "Silvae" ("Metsad") sisaldab sünni, pulmade ja surma puhuks kirjutatud, soosijaid (eriti keiser Domitianust) ja sõpru ülistavaid ning kunstiteoseid ja hooneid kirjeldavaid luuletusi (kokku 32 luuletust). Keskajal loeti ja matkiti Statiuse eeposi palju. Eesti keeles on ilmunud "Silvae" 3.5 ja 5.4 "Rooma kirjanduse antoloogias" (Tallinn: Varrak, 2009, lk. 462–465, tõlkinud Triin Rebane). "Antiigileksikon", Tallinn: Valgus, 1985. Lewis, C.S. "Dante's Statius." Studies in Medieval and Renaissance Literature (Cambridge, 1966). Newlands, C. Statius' Silvae and the Poetics of Empire (Cambridge, 2002). Online text: Statius, Thebaid & Achilleid – J.H. Mozley tõlked inglise keelde Online text: Statius, Thebaid, Achilleid & Silvae (ladina keeles) SORGLL: Statius, Thebes I.46-87; read by Stephen Daitz – ladinakeelne audiofail
Pranas Končius

Pranas Končius (hüüdnimega Adomas; 1911 – 6. juuli 1965) oli Leedu metsavend. Ta hukkus tulevahetuses Nõukogude vägedega 6. juulil 1965. Teise versiooni kohaselt lasi ta end 13. juulil ise maha, et mitte vangi langeda. Ta oli viimane Leedu metsavend, kes hukkus võitluses Nõukogude võimudega. Enne Teist maailmasõda teenis Končius Leedu sõjaväes ja politseis. Peale Saksamaa sissetungi Nõukogude Liitu 1941. aastal osales ta Leedu ülestõusus. 2000. aastal anti talle postuumselt Vytautase Risti orden. communistcrimes.org Ajalooline ülevaade: 1941-1953 Kasutatud 26. detsember 2012.
Öö muuseumis

"Öö muuseumis" on 2006. aasta USA fantaasiafilm. Larry Daley võtab vastu töö öövalvurina. Vana valvur hoiatab teda, et "ta ei tohi midagi sisse või välja lasta". Oma esimesel ööl ta mõistab, mida valvur sellega mõtles. Igal ööl ärkavad muuseumieksponaadid sõna otseses mõttes ellu. Nüüd peab Larry suutma tagada muuseumis öö läbi korda ja suutma lahendada ka eksponaatide vahelisi tülisid. Selles tuleb talle appi ei keegi muu kui Theodore Roosevelt. Ben Stiller – Larry Daley Robin Williams – Theodore Roosevelt Jake Cherry – Nicky Daley, Larry poeg Mickey Rooney – Gus Bill Cobbs – Reginald Owen Wilson – Jedediah Dick Van Dyke – Cecil Fredericks Steve Coogan – Octavius Patrick Gallagher – Attila Rami Malek – Ahkmenrah Mizuo Peck – Sacagawea Ricky Gervais – Dr. McPhee, Larry ülemus Paul Rudd – Don
Eric Ries

Eric Ries (sündinud 22. septembril 1978) on Ameerika Ühendriikide ettevõtja ja mitme raamatu autor. Ta on töötanud välja uue ettevõtlusmetoodika lean startup. Eric Ries on mitme firma, sealhulgas pbWiki, Bunchball, SpeedDate, illumobile, BlueBet, Rypple, 750i ja KaChing, nõukogu liige. 2001. aastal kaitses bakalaureusekraadi USA Yale'i Ülikoolis. Tegeles lapsepõlvest saati arvutiprogrammeerimisega, mis mõjutas teda otsima ettevõtlusprobleemidele tehnilisi lahendusi. Tegeles alati tootearendusega. Ta on seadnud oma ülesandeks suurendada lãbilöövate innovaatiliste ettevõtete osakaalu. Lean Startup Eric Ries. Business Week. Ries, Eric (2011). The Lean Startup: How Today's Entrepreneurs Use Continuous Innovation to Create Radically Successful Businesses. Crown Business. Lk 5-8. ISBN 978-0307887894.
Öö muuseumis 2

"Öö muuseumis 2" on 2009. aasta USA fantaasiafilm. Larry Daleyst on saanud edukas ärimees. Ühel päeval avastab ta, et tema muuseumieksponaatidest sõbrad tahetakse muuseumi väljapaneku uuendamise käigus kõrvaldada. Ta üritab seda vältida, kuid ta ettevõtmine ebaõnnestub. Ta otsustab sõpru aidata, kui saab neilt äreva kõne. Nüüd tuleb tal rinda pista iidse Egiptuse vaaraoga, abiks Amelia Earhart. Ben Stiller – Larry Daley Amy Adams – Amelia Earhart, Tess Owen Wilson – Jedediah Hank Azaria – Kahmunrah Robin Williams – Theodore Roosevelt Christopher Guest – Ivan the Terrible Jon Bernthal – Al Capone Alain Chabat – Napoleon Bonaparte Steve Coogan – Octavius Mizuo Peck – Sacagawea Ricky Gervais – Dr. McPhee Bill Hader – George Armstrong Custer Mindy Kaling – Dotsent
Ixion

Ixion (vanakreeka keeles Ἰξίων) on vanakreeka mütoloogias Tessaalias elanud lapiitide kuningas. Ta oli petis ja tüssaja. Ixion röövis Deioneusi tütre Dia, et temaga abielluda. Kuningas lubas tüdruku isale pulmade ajal lunaraha tasuda, kuid tasumise asemel otsustas ta Deioneusi hoopis lõksu meelitada. Ta kaevas lossi lähedale augu ning täitis selle tulise söega. Kui äiapapa kohale ilmus, lükkas Ixion ta auku. Sugulase tapmine vallandas Ixioni vastu suure pahameele, kuid millegipärast hakkas peajumal Zeusil temast kahju ning ta kutsus kuninga külalisena Olümpose mäele. Ent ka jumalate seas ületas Ixion sündsuse piire, kui ta asus võrgutama Zeusi naist Herat. Mõnedes müütides kirjeldatakse, et Ixion seoti karistuseks päikesekettaga sarnaneva ratta külge, teistes lugudes aga, et põleva ratta külge, mis Tartaroses igavesti pöörlema jäi. Philip Wilkinson, "Myths & Legends" (2009, London, Dorling Kindersley Limited)
Amy Adams

Amy Lou Adams (sündinud 20. augustil 1974 Vicenzas Itaalias) on USA näitleja ja laulja.
Tantalos

Tantalos (vanakreeka keeles Τάνταλος) on vanakreeka mütoloogias Sipylose kuningas ja Zeusi poeg. Zeusi sugulasena lubati Tantalosel, kes oli surelik, jumalatega koos einestada. Tantalos aga kippus seda privileegi halvasti ära kasutama: ta lobises välja jumalate saladusi, varastas nende toitu, et viia see surelikele, ning pakkus jumalatele süüa omaenese tapetud poja liha. Karistuseks saadeti Tantalos allilma kannatama igavest janu ja nälga. Kui ta proovis vett juua, kadus vesi maa sisse. Iga kord kui ta aga tema kohal rippuvaid vilju püüdis noppida, puhus tuul neid kandvad oksad eemale. Tänapäevani on kasutusel väljend Tantalose piinad, mis tähendab lõputut piina ja vaeva. Philip Wilkinson, "Myths & Legends" (2009, London, Dorling Kindersley Limited).
Augmentatsioon

Augmentatsioon on muusikas kompositsioonitehniline operatsioon, mille tulemusel toimub helivältuse pikenemine. Augmentatsioon on diminutsiooni vastandmõiste. Augmentatsiooni mõistet hakati kasutama renessansspolüfoonia kontekstis, kui proportsionaalse notatsiooni puhul teatud muusikalõigu või hääle kõigile noodivältustele lisati teatud väärtus mõne kindla matemaatilise suhte (näiteks 2/1) alusel. Mõiste tuli kasutusele diminutsiooni vastandmõistena, et tähistada olukorda, kui pärast diminutsiooni taastusid algsed noodivältused. Augmentatsiooni kui kompositsioonitehnilist operatsiooni on kasutanud paljud heliloojad. Näiteks Johann Sebastian Bach kasutab fuuga teema augmentatsiooni oma orelifuuga C-duur BWV 547 kulminatsioonis. diminutsioon
Päidla Ahvenjärv

Ahvenjärv (ka Päidla Ahvenjärv, Vastsetare järv) on Valgamaal Otepää vallas Päidla küla juures asuv avalik järv. Ta kuulub Päidla järvestikku. Ta kuulub Ida-Eesti vesikonda Peipsi alamvesikonda. Pindala 5,6 ha, suurim sügavus 5,1 m, pikkus 370 m, laius 170 m, kaldajoone pikkus 981 m. Keskmise karedusega kihistumata suurtaimerikas järv, on ühenduses Näkijärvega (Päidla Suurjärv). Järves kasvab üliharuldane nõtke näkirohi, mis kuulub I kategooria looduskaitse all olevate liikide hulka.
Karl Puhvel

Karl Puhvel (24. september 1894 Härgmäe vald, Valgamaa – 21. august 1966 Huntigton, Kanada) oli eesti metsateadlane. Karl Puhvel oli talupidaja poeg, Jaan ja Martin Puhveli isa. Lõpetas 1910 Valga linnakooli, 1916 Pihkva maamõõdukooli, õppis 1916–1917 Peterburi sõjaväetopograafide koolis, 1918–1919 Omski Polütehnilise Instituudis, 1921–1923 Tartu Ülikooli metsaosakonnas, mille lõpetas 1925. Oli 1911–1912 Koorküla algkooli õpetaja, 1916 Pihkvas maamõõtja-taksaator, 1918–1920 Siberis Koltšaki armees ja Punaarmee staabi topograafiaohvitser, 1921–1923 EV Põllutööministeeriumi Metsade Peavalitsuse metsakorralduse maamõõtja, 1923 Iisaku metsaülem, 1923–1925 Harju maakonna metsaülema abi ja ühtlasi Saku metsaülem, 1925–1927 Lääne-Harju metsarevident, 1927–1929 Rahandusministeeriumi kinnisvarade hindamise ameti (hilisem katastriamet) kontrolör ja maamõõduosakonna juhataja, 1929–1931 inspektor, 1931–1940 ja 1941–1942 katastriameti juhataja, 1942–1944 riigimetsavalitsuse metsainspektor. Ühtlasi oli 1923–1932 Nõmme linna maamõõtja ning 1927–1933 Tallinna Tehnikumi geodeesia ja metsanduse õpetaja. Omas (aastast 1931) Aegviidus üht Eesti suurimat karusloomafarmi. Läks 1944 Rootsi, kus oli metsakorraldaja ja maamõõtja. Siirdus 1949 Kanadasse, kus töötas peamiselt joonestaja ja maamõõtjana, aastast 1955 farmer. Töid peamiselt geodeesiast, dendroloogiast ja karusloomakasvatusest. Tema juhtimisel valmis (1934–1940) Eesti skemaatiline katastrikaart mõõtkavas 1:10000. 1938 Valgetähe III klassi teenetemärk Metsa piirid. // Eesti Mets (1922) 11 Karusnahksete loomade kasvatuse võimalused Eestis. // Eesti Mets (1930) 2 Katastri hindamine Eestis. // Geodeet (1935) 5/6 Kanada vahtrad. // Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 1949–1976, 1989 (1965) 45. Helmelõimed elulõngal. Tartu: Ilmamaa, 2013. ISBN 9789985774632 (köites) Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 140 Eesti avalikud tegelased. Trt, 1932 1918–1938, 208 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) 1936–1986, 36 Eesti Mets (1930) 8, 188–189 Tuiskvere, B. Karl Puhvel 65-aastane. // Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 1949–1976, 1989 30 (1959), 31–32 Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 1949–1976, 1989 47 (1966), 18 Meie elu (1966) 15. IX Tallinna Tehnikumi ja Tallinna Tehnikaülikooli õppe- ja abijõud 1918–1944. Tallinn, 1993, 50 Potter, H. Karl Puhvel (1894–1966). // Geodeet 16 (1998), 12–13 Margus, M., Meikar, T. Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakond 80. Tartu, 2000, 46–47. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Madli Puhvel

Sirje Madli Puhvel (sündinud Sirje Madli Hansen, sündinud 26. juulil 1939 Tallinnas) on eesti arstiteadlane ja mikrobioloog. Sirje Madli Puhvel on Jaan Puhveli abikaasa. Põgenes 1944 koos vanematega Rootsi, siirdus sealt 1950 Kanadasse. Lõpetas 1956 Londonis (Ontario, Kanada) keskkooli, 1961 California Ülikooli (Los Angeles), Ph.D. (mikrobioloogia ja immunoloogia, 1963, samas), väitekiri "Studies in Staphylococcal L-Forms". Oli 1963–64 California Ülikooli Meditsiinikooli järeldoktorant, 1965–72 California Ülikooli (UCLA) uurimisassistent-immunoloog, 1972–73 assoc. uurimisassistent-immunoloog, 1973–78 adjunkt associate professor, aastast 1978 adjunktprofessor. Avaldanud töid naha bioloogiast ja mikrobioloogiast, immunoloogia ja akne kohta. Koostanud ka Lydia Koidula elu käsitleva raamatu. Society for Investigative Dermatology, American Society for Microbiology, American Federation for Clinical Research'i, Sigma Xi liige. Üle 40 teadustrükise. Characterization of Corynebacterium Acnes. // J. Gen. Microbioloogia. 50 (1968) 2 Dermatologic anaerobic infections (kaasautor). // Anaerobica Bacteria – Role in Disease. Sprongfield, 1974 A re-evaluation of fatty acids as inflammatory agents in acne (kaasautor M. Sakamoto). // J. Invest. Dermatol. 68 (1977) 2 Vitamin A deficiency and the induction of cutaneous toxicity in murine skin by TCDD (kaasautorid M. J. Connor, M. Sakamoto). // Toxicol. Appl. Pharmacol. 107 (1991) 1 The hr locus and the toxicity of 2,3,7,8-tetrachlorodibenzo-p-dioxin (TCDD) in newborn mice (kaasautor). // Arch. Toxicol. 69 (1994) 2 Symbol of dawn. The life and times of the 19th-century Estonian poet Lydia Koidula. Tartu: TÜ kirjastus, 1995, 2. trükk 1999. Madli Puhvel, "Lydia Koidula: Elu ja aeg", tlk Tiina Randviir, Katrin Kiik, Krista Mits, 2016, 2. trükk 2017. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide EE 14, 381 Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 96 American Men and Women of Science, 1986, 5, 1137 Eesti kirjanike leksikon. Tallinn, 2000, 421. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Karl Puidak

Karl Puidak (2. aprill 1901 Porhovo, Pihkva kubermang – 14. detsember 1976 Kansas City, USA) oli eesti tehnikateadlane. Karl Puidak oli talupidaja poeg. Võttis osa Vabadussõjast Kuperjanovi partisanide pataljoni koosseisus. Lõpetas 1929 Tallinna Tehnikumi elektriinseneri erialal (lõpuprojekt käsitles Tallinna-Pääsküla elektriraudtee vooluvarustust). Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Leola. Täiendas end 1938 Austrias ja Ungaris. Oli 1924–1928 Tallinna Tehnikumi elektrotehnika tugevvoolu labori assistent, 1931–1934 Riigi Turbatööstuse insener, 1936–1940 Eesti Rahvusliku Jõukomitee abidirektor, 1940–1941 ja 1942–1944 TTÜ õppeülesande täitja elektrijõumajanduse alal. Koostanud õppevahendeid. 1944. aastal põgenes Saksamaale, kus oli Eesti insenere ühendanud Tehnika Koondise sekretär. 1948. aastast töötas Ameerika Ühendriikides ettevõtte Pritchard & Co elektrijaamade projekteerijana. Eesti elektrifitseerimise üldkava üks põhiautoreid. Osales kava elluviimisega seotud tehniliste ja majandusarvutuste tegemises, ühtse elektritariifisüsteemi väljatöötamises ning Kohtla-Tapa-Tartu ja Türi-Viljandi ülekandeliinide projekteerimises, uuris kõrgepingeliinidest põhjustatud raadiohäirete vähendamise võimalusi. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Asinkroon mootori diagramm (kaasautor O. Reinvaldt). Tallinn, sine anno Elektri kasutamine maal kõrgepingevõrgust. // Ühistegevusleht (1937) 3 Eesti elektrifitseerimise kava (kaasautorid K. Hangelaid, A. Ottenson). Tallinn, 1937. TT ja TTÜ õppe- ja abijõud 1918–1944, 50 Tallinna Tehnikum 1918–1928. Tallinn, 1928, 55 Mägi, V., Metusala, T. Rahvuslik Jõukomitee Eesti energiamajanduse kavakindla arendamise algatajana. // TPI Toimetised 565 (1983), 131–147 Mägi, V. Eesti elektrifitseerimise üldkava. // Tehnika ja Tootmine (1989 5, 42–44. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Ülo Puidak

Ülo Puidak (10. september 1929 Ahja vald, Tartumaa – 2. detsember 2013) oli eesti loomaarstiteadlane. Ülo Puidak oli talupidaja poeg. Lõpetas 1949 Tartu 6. Keskkooli, 1954 EPA veterinaariateaduskonna. Ta oli 1954–1957 Moskva Veterinaariaakadeemia aspirant ja kaitses 1960 Leningradi Veterinaaria Instituudis veterinaariakandidaadi kraadi (väitekiri "Сравнительная оценка методов определения свежести рыбы" ("Kala värskuse määramise meetodite võrdlev hinnang")). Oli 1958–1961 Üleliidulise Veterinaar-sanitaarinstituudi nooremteadur, 1961–1963 Üleliidulise Eksperimentaalse Veterinaaria Instituudi vanemteadur, 1963–1966 Eesti Mereihtüoloogia Labori vanemteadur, 1967–71 Riigireservide Teadusliku Uurimise Kesklabori vanemteadur, 1971–1991 Balti Tsonaalse Teadusliku Uurimise Veterinaarialabori direktor. Tema peamine uurimisvaldkond oli lindude haigused ja nende profülaktika. Tal ilmus umbes 10 teadustööd. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Ветеринарно-санитарная экспертиза рыбы и рыбыпродуктов. // Вет. энц. I. М, 1968 Mõningate Eesti rannaveekalade tabandumisest parasiitidega. // ENSV TA Toim. Biol (1965) 4 Haudejaamade osa lindude nakkushaiguste levikul (kaasautorid M. Aidnik, E. Pavel). // EPA tead tööde kogumik (1975) Ветеринарно-санитарные требования к перепелиным СПФ-фермам, продающим биопредприятиям инкубационное яйцо (kaasautor). Л., 1989. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.