laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Laskesuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel

Laskesuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel Kuupäev: 13. veebruar Osavõtjaid: 87 võistlejat Riike: 34 Olümpiavõitja 1998:  Norra Ole Einar Bjørndalen Ametlikud tulemused Kuupäev: 16. veebruar Osavõtjaid: 57 võistlejat Riike: 25 Ametlikud tulemused Kuupäev: 11. veebruar Osavõtjaid: 87 võistlejat Riike: 34 Olümpiavõitja 1998:  Norra Halvard Hanevold Ametlikud tulemused Kuupäev: 21. veebruar Osavõtjaid: 19 võistkonda Olümpiavõitja 1998:  Saksamaa Ricco Gross, Peter Sendel, Sven Fischer, Frank Luck Ametlikud tulemused Kuupäev: 13. veebruar Osavõtjaid: 74 võistlejat Riike: 27 Olümpiavõitja 1998:  Venemaa Galina Kukleva Ametlikud tulemused Kuupäev: 16. veebruar Osavõtjaid: 52 võistlejat Riike: 24 Ametlikud tulemused Kuupäev: 11. veebruar Osavõtjaid: 71 võistlejat Riike: 26 Olümpiavõitja 1998:  Bulgaaria Ekaterina Dafovska Ametlikud tulemused Kuupäev: 18. veebruar Osavõtjaid: 60 võistlejat Riike: 15 Olümpiavõitja 1998:  Saksamaa Uschi Disl Martina Zellner Katrin Apel Petra Behle Ametlikud tulemused
Tõnis Tüür

Tõnis Tüür (sündinud 30. oktoobril 1972 Haapsalus) on tarkvaraarendaja ning džässmuusik ja -helilooja. Tõnis Tüür sündis viielapselise pere vanima lapsena. Tema ema Janne Tüür oli füüsik ja pedagoog ning isa Peeter Tüür laevamehhaanik. Ta õppis 1980–1985 Haapsalu Laste Muusikakoolis akordioni (õpetaja Kaja Väljari) ning 1988–1992 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis basskitarri ja dirigeerimist. Ta on töötanud noodigraafikuna muusikakirjastustes Edition 49 ja Carus-Verlag ning AS MicroLink ja Skype'i tarkvaraarenduse projektijuhina. 1991 ja 1992 oli ta Uno Naissoo nimelise loominguvõistluse laureaat. Ta on laulnud Tallinna 21. keskkooli meeskooris. 1993. aastast on Tüür muusik. Ta on mänginud ansamblites Valge Maja, Hitty Bitty, Helmut Aniko kvartett, Allan Jakobi akordionitrio, Mare Väljataga kvintett, Horre Zeigeri Big Band, Eesti Raadio estraadiorkester, New Murphy Band (CD 2008), Bel-Etage svingorkester (CD-d 2005–2007) jm. Ta kuulus aastast 2001 ansamblisse Cucarella, aastast 2002 Picantesse (CD 2008), aastast 2005 Brian Melvini Triosse, Sweet Kangoo Clubi ja High Societysse ning 2007. aastast kollektiivi Solitude ja Annaliisa kvartetti. Ta on osalenud muusikuna mitmes teatriprojektis, näiteks 2004. aastal muusikalis "Chicago" ja 2005. aastal parima lavastuse preemia pälvinud Tiit Ojasoo ja Ene-Liis Semperi lavastuses "Julia" Draamateatris. Ta on esinenud mitme muusikakollektiiviga Jazzkaarel ja sai 2003 Tartus festivalil Rainbow Jazz kontrabassimängijana silmapaistva interpreedi eripreemia. Tüür on esinenud Saksamaal, Soomes, Lätis, Leedus, Venemaal, Prantsusmaal ja Kanadas. Ta on teinud kaasa paljude helikandjate salvestusel (nt Siiri Sisaski "First Acoustic Graffity" 1996, PICANTE "Kohtumine" 2008, Mart Sandri "Five Fifteen", "Lüüd lendame", Gourmet Duo "Salaliit", "LIVE in Tallinn", "Uued Tuuled" jt). Tüür on olnud muusikamänedžer ja muusik ansamblites Gourmet Duo, Gerli Padar & The Moon, GlamBand, Swing Club ja New Murphy Band. Ta on Eesti Jazzliidu liige alates selle asutamisest. Šoti klubi liige aastast 2016 ja juhatuse liige aastast 2018. 1992–1995 Noodigraafik muusikakirjastuses edition 49 1995–1997 Eesti filiaali juhataja muusikakirjastuses edition 49 1997–1998 IT-juht ja noodigraafik muusikakirjastuses Carus-Verlag, Stuttgart 1998–1999 Veebitiimi juht Hill & Knowlton Eesti AS 1999–2006 Tarkvaraarenduse projektijuht AS MicroLink 2006–2009 Tarkvaraarenduse projektijuht Skype 2009–2010 Tiimijuht Columbus IT 2010–2018 IT-konsultant Powerhouse OÜ 2018–2020 Suurkliendihaldur ELFA Distrelec OÜ 2021– ERP tarkvara Odoo konsultant Markland Trade OÜ Tõnis Tüüri elukaaslane Katrin Vende on suhtekorraldaja. Peres on kolm last: Aksel, Joonas ja Johanna. Esimesest abielust on tal pojad Mikael ja Mattias. Tõnise vend Reiu Tüür on kunstnik Leedus, vend Mihkel Tüür arhitekt Tallinnas, õde Maia Tüür linnaplaneerija Pariisis ja vend Madis Tüür filmiprodutsent Tallinnas. Uno Naissoo konkurss Vaadatud 23. oktoobril 2022 Tõnis Tüür Facebookis Eesti muusika biograafiline leksikon. II köide. N–Ü. Eesti Jazzliit Markland Trade OÜ koduleht
Arkadi Gaidar

Arkadi Gaidar (vene keeles Аркадий Петрович Гайдар; sünninimi Arkadi Golikov; vene keeles Аркадий Петрович Голиков ; 22. jaanuar (9. jaanuar vkj) 1904 – 26. oktoober 1941) oli vene kirjanik, nõukogude lastekirjanduse rajajaid. Arkadi Golikov sündis Kurski kubermangus Lgovis õpetajate perekonnas. Aastatel 1912–1918 elas Golikovide perekond Arzamassis. Arkadi Gaidar osales Vene kodusõjas, võttis osa lahingutegevusest, sai haavata. Juba 14-aastaselt võeti ta vastu VK(b)P-sse. 1921. aastal võttis Gaidar osa Tambovi ülestõusu mahasurumisest. 1922. osales ta ka mitmel pool mujal nõukogudevastaste rahutuste mahasurumisel. Armeest läks ta erru 1924. aastal. Esimesed Gaidari jutustused ilmusid 1925. aastal. Seejärel töötas ta ajalehtede toimetustes ja kutselise kirjanikuna. Sõja alguses tegutses rindekirjasaatjana. 1941. aasta septembris sattus ta piiramisrõngasse ja võitles seejärel partisanisalgas. Hukkus Tšerkassõ oblastis. Arkadi Gaidari poeg Timur Gaidar oli admiral, kirjanik ja ajakirjanik. Lapselaps Jegor Gaidar oli poliitikategelane ja majandusteadlane, 1992. aasta märtsist kuni detsembrini Venemaa peaministri kohusetäitja. "Jutustused". Tallinn, 1952 "Jutustusi", 1-2. Tallinn, 1963 "Kauged maad : jutustus". Tallinn, 1948, 2. tr. 1961 "Kool : jutustus". Tallinn, 1949, 2. tr. 1963 "Krahvilossi varemeil : [jutustus]". Tallinn, 1960 "Ljovka Demtšenko : [jutustus koolieelikutele]". Tallinn, 1982 "Muinasjutt sõjasaladusest, väikemees Kibaltšišist ja vaikimistõotusest". Tallinn, 1978 "RSN : [jutustus]". Tallinn, 1957 "RSN ; Trummilööja saatus ; Krahvilossi varemeil : [jutustused keskmisele koolieale]". Tallinn, 1987 "Sinine tass : [jutustus]". Tallinn, 1986 "Sõjasaladus". Tallinn, 1959 "Timur ja tema meeskond". Tallinn, 1945., 2. tr. 1958, 3. tr. 1974 "Trummilööja saatus : [jutustus]". Tallinn, 1956 "Tšuk ja Gek : [jutustus]". Tallinn, 1960., 2. tr. 1984
Trikliinne süngoonia

Trikliinne süngoonia (inglise triclinic system) on kristallograafias üks kuuest süngooniast, mille iseloomulikuks tunnuseks on erineva pikkusega kristallograafilised teljed ning nendevahelised ebavõrdsed nurgad. Kõrgemat kui esimest järku sümmeetriatelgi ega sümmeetriatasandeid ei ole. Trikliinne süngoonia on kõige ebasümmeetrilisem süngoonia. Trikliinsesse süngooniasse kuulub kaks punktigruppi: Trikliinne pediaalne punktigrupp Trikliinne pinakoidaalne punktigrupp
Maratus

Maratus on perekond, mis kuulub hüpikämbliklaste sugukonda. Neid on teada 43 liiki. Kõik peale ühe elavad üksnes Austraalias. Selle perekonna liikidele on iseloomulik paarituskäitumise juures tagakeha (mis on mitmetel liikidel eredavärviline) ülestõstmine. Samuti tõstavad nad seejuures teise jalapaari.
Downton Abbey

"Downton Abbey" on Julian Fellowesi idee järgi loodud Suurbritannia ajalooline draamasari. Seriaal, mille tegevus leiab aset aastatel 1912–1925 Yorkshire'is asuvas väljamõeldud Downton Abbey lossis, jälgib aristokraatliku Crawley perekonna ja nende teenijaskonna elu Edwardi ajastu järgses maailmas. "Downton Abbey" on televisioonikriitikutelt saanud kõrgeid hinnanguid ja võitnud auhindu, näiteks parima lühisarja või telefilmi kategoorias nii Kuldgloobuse kui ka Primetime Emmy. Ühtlasi on see ajaloos enim Primetime Emmy nominatsioone saanud telesari. Seriaal esilinastus Suurbritannia ITV telekanalil 26. septembril 2010. 26. märtsil 2015 teatasid Carnival Films ja ITV, et seriaali kuues hooaeg jääb ühtlasi viimaseks. Hooaja viimane jagu läks eetrisse 25. detsembril 2015. Sarjast on tehtud samanimeline mängufilm, mis esilinastus Suurbritannias 13. septembril 2019 ja Ameerika Ühendriikides 20. septembril 2019.  Downton Abbey – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (inglise keeles) Downton Abbey IMDb-s
Teine (album)

"Teine" on ansambli Lenna teine stuudioalbum. Album ilmus 2013. aastal. Eesti muusikaauhindade valimisel tunnistati see aasta albumiks. Albumil leiduvad teiste seas ka Lenna esituses 2012. ja 2014. aasta Eesti Laulu konkursil osalenud laulud "Mina jään" ja "Supernoova". Albumi lugusid esitab ansambel koosseisus Lenna Kuurmaa (laul), Mihkel Raud (kitarr ja laul), Tõnis Kivisild (bass ja kontrabass), Madis Muul (klahvpillid, akordion) ja Reigo Ahven (trummid). Üksikutes lauludes teevad kaasa veel Kiur Aarma (kitarr ja klahvpillid), Laur Joamets (kitarr), Erko Laurimaa (kitarr), Eeva Talsi (viiul), Villu Talsi (mandoliin), Mairo Marjamaa (saksofon) ja Indrek Tiisel (suupill). "Maailma serva peal" (Mihkel Raud / Mihkel Raud) "Supernoova" (Mihkel Raud / Mihkel Raud) "Töö ja vile" (Mihkel Raud / Mihkel Raud) "Seal kus jäljed kaovad maast" (Mihkel Raud / Mihkel Raud) "Vabaduselauluke" (Mihkel Raud / Jürgen Rooste) "Öö" (Mihkel Raud / Jürgen Rooste) "Mina jään" (Mihkel Raud / Lenna Kuurmaa) "Tuul" (Mihkel Raud / Lenna Kuurmaa) "Seal kus jäljed kaovad maast" (DJ Critikali remiks) "Maailma serva peal" (Sander Mölderi remiks)
Hortobágyi rahvuspark

Hortobágyi rahvuspark on Ungari esimene ja kõige suurem rahvuspark. See loodi 1. jaanuaril 1973. Selle pindala 82 000 hektarit. See hõlmab suure osa Hortobágyi pustast, mis on suurim rohtla Kesk-Euroopas. Rahvuspark asetseb Tisza jõe ja Debreceni linna vahel. Seal leidub 90% Ungaris esinevatest linnuliikidest, sealhulgas palju haruldasi linde, näiteks suurtrapp ja punajalg-pistrik. Hortobágyi rahvuspargi koduleht Hungarian National Park Hortobágy – The Puszta
Ühe aasta üheksa päeva

"Ühe aasta üheksa päeva" on 1961. aastal valminud Mosfilmi mängufilm. Noored tuumafüüsikud Gussev ja Kulikov on ammused sõbrad, kes on armunud samasse tüdrukusse Ljoljasse. Gussev saab teadusliku eksperimendi tagajärjel eluohtliku radiatsioonidoosi. Kuid vaatamata arstide hoiatustele jätkab ta teadusliku tõe otsinguid. Aleksei Batalov – Dmitri Gussev Innokenti Smoktunovski – Ilja Kulikov Tatjana Lavrova – Ljolja Nikolai Plotnikov – professor Sintsov Sergei Blinnikov – Pavel Butov Jevgeni Jevstignejev – Nikolai Ivanovitš Mihhail Kozakov – Valeri Ivanovitš, füüsik Valentin Nikulin – noor füüsik Nikolai Sergejev – Gussevi isa Jevgeni Teterin – kirurg
Forestville

Forestville on mitme asula nimi USA-s ja Kanadas: Forestville, asula USA-s California osariigis Forestville, asula USA-s Marylandi osariigis Forestville, küla USA-s Michigani osariigis Forestville, kummituslinn USA-s Minnesota osariigis Forestville, küla USA-s New Yorgi osariigis Forestville, asula USA-s Ohio osariigis Forestville, asula USA-s Virginia osariigis Forestville, linn USA-s Wisconsini osariigis Forestville, linn Kanadas Québeci provintsis Forestville'i vald, vald USA Minnesota osariigis
Lihtne lugu (film)

"Lihtne lugu" on 1960. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm. Aleksandra Potapova on noor lesk, kes on sõjas mehe kaotanud. Oma otsekohesuse ja kompromissituse tõttu on tal kolhoosnike hulgas palju vastaseid, kuid sellest hoolimata valitakse ta kolhoosi esimeheks. Mahajäänud kolhoosi juhtimine on raske, tuleb tööle sundida neidki, kes olid varem looderdama harjunud. Potapovale on töös paljuski abiks partei rajoonikomitee sekretär Danilov. Ootamatu armastus Danilovi vastu muudab Potapova elu ühtaegu nii õnnelikuks kui ka raskeks. Nonna Mordjukova – Aleksandra (Saša) Potapova Mihhail Uljanov – Andrei Danilov Vassili Šukšin – Ivan Lõkov Daniil Iltšenko – Jegor Lõkov, Ivani isa Valentina Vladimirova – Avdotja Irina Murzajeva – Saša ema Aleksei Mironov – Guskov Boriss Jurtšenko – Viktor Oleg Anofriev – agronoom Niina Beloborodova – Viktori naine
Selge taevas

"Selge taevas" on 1961. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm. Nõukogude Liidu kangelane katselendur Astahhov sattub sõja ajal sakslaste kätte vangi, kuid tal õnnestub põgeneda. Ent vangistuses viibinud Astahhovit umbusaldatakse, ta visatakse parteist välja, vallandatakse töölt ja jäetakse ilma valitsuse autasudest. Pikki aastaid ei saa ta lendurina töötada ja joob end põhja. Stalini surma järel aga ajad muutuvad ning Astahhov saab jälle katselendurina töötada. Jevgeni Urbanski – Aleksei Astahhov Nina Drobõševa – Saša Lvova Vitali Konjajev – Petja Georgi Kulikov – Mitja Oleg Tabakov – Sergei Natalja Luzmina – Ljusja Vitali Bondarev – Jegorka Georgi Georgiu – Nikolai Puškov Leonid Knjazev – Ivan Iljitš Alik Krõlov – Sergei lapsepõlves Tamara Nossova – tüdruk tehases
Sinine vihik

"Sinine vihik" on 1963. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm. Filmi tegevus toimub 1917. aasta suvel, mil Vladimir Lenin varjas end koos parteikaaslase Grigori Zinovjeviga Venemaa Ajutise Valitsuse ametivõimude eest Petrogradi kubermangu Sestroretski linna Sestroretski Razlivi järve ääres Razlivi onnikeses. Mihhail Kuznetsov – Vladimir Lenin Mark Nikelberg – Grigori Zinovjev Nikolai Lebedev – Nikolai Jemeljanov Aleksandr Palejes – Jakov Sverdlov Vassili Livanov – Feliks Dzeržinski Edišer Magalašvili – Sergo Ordžonikidze Nikolai Grabbe – Aleksandr Šotman Juri Solovjov – Eino Rahja Vitali Tšurkin – Kolja Jemeljanov
Lühisababoa

Lühisababoa (Acrantophis) on maoperekond. Lühisababoade perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Acrantophis dumerili Jan, 1860 Acrantophis madagascariensis (Duméril & Bibron, 1844) - lühisababoa. Need kägistajamaod elavad Madagaskaril. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Acrantophis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 08.06.2014) (inglise keeles) Sissekanne CoL-is Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI Taxonomy database-s Sissekanne roomajate andmebaasis Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Acrantophis seisuga 22.12.2013.
Tetralepis

Tetralepis on maoperekond. Perekonda Tetralepis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: Tetralepis fruhstorferi Boettger, 1892. Tetralepis fruhstorferi on kantud IUCN-i ohustatud liikide nimestikku. Need maod elavad Jaava saarel. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Tetralepis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 08.06.2014) (inglise keeles) Sissekanne IUCN-is, veebiversioon (vaadatud 08.06.2014) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne Catalogue of Life-s Sissekanne ITIS-es Sissekanne roomajate andmebaasis Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Tetralepis fruhstorferi seisuga 08.06.2014.
Maarja-Magdaleena segakoor

Maarja-Magdaleena segakoor on 1993. aastal loodud segakoor, mis tegutseb Tartu maakonnas Tartu vallas. Koori eesmärgiks on hoida oma kultuuritraditsioone ning tutvustada neid ka teistes maades. Proovid toimuvad Maarja-Magdaleena küla keskel asuvas Maarja rahvamajas. Juhendaja on Liia Koorts ja koorivanem Tiia Pärtelpoeg, lauljaid on kokku 37. Maarja-Magdaleena segakoor kuulub üle saja aasta vanuste kooride nimekirja, algusaastail osaleti ka I üldlaulupeol Tartus. Praegune järjepidev tegevus sai alguse 1993. aastal. Kooskäiv kollektiiv on sõbralik ja üksmeelne, tähistatakse üheskoos sünnipäevi, korraldatakse laululaagreid, laulupäevi jne. Segakoor on nime saanud muistse Maarja-Magdaleena kihelkonna järgi ning kuulub Maarja-Magdaleena Maarahva Seltsi kollektiivide koosseisu. Kantakse nii traditsioonilisi 19. sajandi Maarja-Magdaleena rahvariideid kui ka nüüdisaegseid formaalseid rõivaid. Koor on osalenud kõikidel üld- ja maakondlikel laulupidudel, Peipsi-äärsete maakondade laulupidudel ning ka Eesti-Soome ühislaulupeol. Kontserte on antud kirikutes, rahvamajades ja kultuurikeskustes, hooldekodudes ning esinetud kohalikel pidudel. Samuti on tulnud esitusele muusikal “Tabivere vald 20” ning iga kahe aasta tagant korraldatakse Tabivere valla laulupäevi. 2009. aastal toimus kontserdireis Saaremaale, 2011 Kihnu, 2012 Ungarisse, 2013 Horvaatiasse. Koori repertuaar sisaldab nii klassikalist koorilaulu, kiriku- kui ka kergemuusikat. Repertuaari luuakse vastavalt kontsertide vajadustele. Oma laulud on lindistatud ka kolmele plaadile. Maarja-Magdaleena segakooril on kolm sõpruskoori: Äksi segakoor, Koeru segakoor ja Torma valla segakoor Sõbrahing. Koos on lauldud kontsertidel, laulupäevadel, koorilaagrites ja kontserdireisidel. Maarja-Magdaleena segakoorist on välja arenenud Maarja-Magdaleena meesansambel, mis koosneb segakoori meestest.
Rhabdops

Rhabdops on maoperekond. Perekonda Rhabdops klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Rhabdops bicolor (Blyth, 1854) Rhabdops olivaceus (Beddome, 1863). 2017. aastal on Zootaxas liigitatud perekonda Rhabdops maoliik Rhabdops aquaticus (Giri, Deepak, Captain, A. Das, S. Das, Rajkumar, Rathish ja Gower, 2017) Need maod elavad Indias, Birmas ja Hiinas. Van Wallach, Kenneth L. Williams, Jeff Boundy, Snakes of the World: A Catalogue of Living and Extinct Species, 22. aprill 2014, lk 638, CRC Press, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 8. juunil 2014) (inglise keeles) Peter Uetz ja Jakob Hallermann, Rhabdops, Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 8. juunil 2014) (inglise keeles) Giri, Deepak, Captain, A. Das, S. Das, Rajkumar, Rathish & Gower (2017): A new species of Rhabdops Boulenger, 1893 (Serpentes: Natricinae) from the northern Western Ghats region of India. Zootaxa, 4319 (1): 27-52. Sissekanne ADW-s Sissekanne CoLis Sissekanne IUCN-is Sissekanne ITIS-es Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Rhabdops seisuga 08.06.2014.
Poecilopholis

Poecilopholis on maoperekond. Perekonda Poecilopholis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: Poecilopholis cameronensis Boulenger, 1903. Need maod elavad Kamerunis. Van Wallach, Kenneth L. Williams, Jeff Boundy, Snakes of the World: A Catalogue of Living and Extinct Species, 22. aprill 2014, lk 571, CRC Press, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 08.06.2014) (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Poecilopholis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 08.06.2014) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne Catalogue of Life-s Sissekanne ITIS-es Sissekanne roomajate andmebaasis Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Poecilopholis cameronensis seisuga 08.06.2014.
Oreocalamus

Oreocalamus on maoperekond. Perekonda Oreocalamus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: Oreocalamus hanitschi Boulenger, 1899. Need maod elavad Malaisias. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Oreocalamus Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 08.06.2014) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne Catalogue of Life-s Sissekanne NCBI Taxonomy database-s Sissekanne roomajate andmebaasis Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Oreocalamus hanitschi seisuga 08.06.2014.
Maarja-Magdaleena Maarahva Selts

Maarja-Magdaleena Maarahva Selts (lühend MMMS) on 14. jaanuaril 2000 moodustatud selts Jõgevamaal Tabivere vallas asuva Maarja-Magdaleena küla ümbritsevate külade ühendamiseks. Seltsi elu edasiviijateks on olnud aktiivsed külaelanikud Otslava, Vahi, Kõrenduse, Kassema, Kaiavere, Koogi, Lilu, ja Maarja-Magdaleena külast. Maarja-Magdaleena Maarahva Seltsi moodustasid Maarja rahvamajas 21 asutajaliiget. 1. detsembri 2013 oli seltsil 43 inimest. Seltsi põhieesmärgiks on aidata arendustegevuste kaudu elu säilimisele maal, külainimeste elukvaliteedi parandamisele, külaelu säilitamisele ja mitmekesistamisele ning kohalike kultuuritraditsioonide edasiviimisele. Seltsi eelkäijaks peetakse 19. sajandi lõpus loodud Maarja-Magdaleena Laulu ja Mängu Seltsi.
Maarja-Magdaleena meesansambel

Maarja-Magdaleena meesansambel on loodud 2009. aastal ning seda juhendab Liia Koorts. Proove tehakse enamasti Jõgevamaal Tabivere vallas asuvas Maarja rahvamajas. Maarja-Magdaleena meesansambel on Maarja-Magdaleena segakoori meestest moodustatud laulurühm, kellele meeldib mõni kord ka ilma naisteta laulda.
Ruumlaeng

Ruumlaeng on ühemärgiline (negatiivne või positiivne) elektrilaeng, mille kandjad (elektronid, ioonid) on pidevalt jaotatud piiritletud ruumiosas (vrd punktlaeng). Ruumlaeng tekib näiteks gaaslahenduslambi ioniseeritud gaasis ja elektronlambi elektroodide vahel. Pingestatud vaakumdioodi anoodi ja katoodi vahel juhivad voolu katoodist emiteerunud elektronid. Need loovad lambi elektroodide vahelises ruumis negatiivse elektrivälja; selles ruumis puuduvad positiivse laenguga osakesed, mis elektronide laengut kompenseeriksid. Ruumlaengud tekivad ka pooljuhtseadise pn-siirde piirkonnas. Pooljuhi n-juhtivusega osast difundeeruvad elektronid pooljuhi p-juhtivusega ossa, kus toimub rekombinatsioon, s.o vastandmärgilise laenguga osakeste (elektronide ja aukude) ühinemine ning vabad laengukandjad kaovad. Elektroni kaotanud aatomid muutuvad n-pooljuhis siirdelähedases ruumis positiivse laenguga ioonideks ja loovad elektrivälja. Samamoodi difundeeruvad augud vastassuunas, nii et p-pooljuhis moodustub siirdele lähedases ruumis vastassuunaline (negatiivne) elektriväli. Need ruumlaengute vastassuunalised väljad mõjuvad vastu vabade laengukandjate (elektronide ja aukude) edasisele difundeerumisele. pn-siire
Szeged

Szeged [sägäd] on komitaadi õigustega linn Lõuna-Ungaris, Csongrád-Csanádi komitaadi keskus. Asub Tisza jõe ääres. Elanike arv on 163 700 (2003). Szeged on elanike arvult kolmas linn Ungaris. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Szegedi elanikest ungarlasi 93,5%, mustlasi 0,7%, sakslasi 0,6%, serblasi 0,5%, rumeenlasi 0,2%, slovakke 0,2%, horvaate 0,1% ja teistest rahvustest inimesi ning neid, kelle rahvus oli teadmata 4,2%. Linnas asub Szegedi Teadusülikool. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024.  Szeged – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Szegedi koduleht http://www.szeged.hu/
Ust-Luga vald

Ust-Luga vald on haldusüksus (külaasundus) Venemaal Leningradi oblasti lääneosas Kingissepa rajoonis. Hõlmab Kurgolovo poolsaare ja Luuga lahest lõunasse jääva ala. Põliselanikud on vadjalased ja isurid. Vallas on12 ametlikku asulat: Gakkovo (Hakaja), Kaibolovo (Kaipaala), Kirjamo, Konnovo (Konnu), Kurgolovo (Kurkula, Kurkola), Lipovo (Pärspää), Lužitsõ (Luuditsa, Luutsa), Mežniki (Rajo), Preobraženka, Tiskolovo (Kiiskala), Ust-Luga (Laugasuu, Laukaansuu) ja Võbje (Vipiä). Vallas asub 2001. aasta lõpus esimese laeva vastu võtnud Ust-Luga kaubasadam. Valla koduleht
Kuzjomkino vald

Kuzjomkino vald on haldusüksus (külaasundus) Venemaal Leningradi oblasti lääneosas Kingissepa rajoonis. Piirneb edelas Eestiga. Suur osa vallast kuulus 1920–1944 Eesti Narva valla koosseisu moodustades Eesti Ingeri. Põliselanikud on ingerisoomlased ja isurid. Vallas on 18 ametlikku asulat: Bolšoje Kuzjomkino (Narvusi), Dalnjaja Poljana, Fjodorovka, Gorka, Hannika, Izvoz, Kallivere, Karstula, Keikino, Maloje Kuzjomkino, Novoje Kuzjomkino, Ropša, Saarküla, Strupovo, Udarnik, Vanaküla, Volkovo ja Väiküla. Valla koduleht
Vassõlivka (Tšetšelnõki rajoon)

Vassõlivka (ukraina keeles Василівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 79.
Sou Fujimoto

Sou Fujimoto (jaapani keeles 藤本 壮介; sündinud 4. augustil 1971 Hokkaidōl) on jaapani arhitekt. Ta on lõpetanud 1994. aastal Tōkyō ülikooli ja töötab alates 2000. aastast oma arhitektibüroos. Sou Fujimoto koduleht Eestit külastab nimekas kaasaegse arhitektuuri noore põlvkonna arhitekt Sou Fujimoto Jaapanist
Madalmaade Ida-India Kompanii

Hollandi Ida-India Kompanii ehk Madalmaade Ida-India Kompanii (hollandi keeles Oost Indische Compagnie) oli 17. sajandil Aasias ja Aafrikas tegutsenud kompanii. Hollandi Ida-India Kompanii sai alguse 1602. aastal. Hollandi valitsus andis ettevõttele monopoolse tegevusloa kaubandusfaktooriate ja kindluste rajamiseks, rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks, laevaehituseks jms territooriumil, mis ulatus Hea Lootuse neemest Magalhãesi väinani, samuti oli neil õigus omada relvajõude. Kompanii pani aluse Hollandi koloniaalimpeeriumile, vallutades Kagu-Aasia ja Lõuna-Aafrika suuri alasid, kasutades õigust võtta kohalikelt valitsejatelt lojaalsusvannet Hollandi riigile. Ettevõte õitses suurema osa 17. sajandist, kuid sõdade tõttu Inglismaaga ja konkurentsi tõttu Inglise Ida-India Kompaniiga, samuti korruptsiooni ja võlgade tõttu Hollandi valitsus lõpuks tühistas äriühingu põhikirja ja võttis üle kompanii vara 1799. aastal. Hollandi Lääne-India Kompanii