laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Īve vald

Īve vald (läti keeles Īves pagasts) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lube, Valdgale, Dundaga ja Ārlava vallaga. Valla pindala on 70,7 km². 2016. aastal elas seal 498 inimest. Valla keskus on Tiņģere küla, vallavanem on Andris Grīnbergs. Īve valda on esimest korda mainitud 18. sajandil, mil see kuulus Vanema muinasmaakonda. 19. sajandil jagunesid selle alad Īve ja Tiņģere mõisa vahel. 1945. aastal moodustati Ārlava vallas Īve külanõukogu. 1990. aastal muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda. Vald asub suuremas osas Põhja-Kuramaa kõrgustikul, kirdeosa jääb Rannikumadalikule. Kõrgeim koht ulatub 74,5 meetrit üle merepinna. Tähtsaim jõgi on Roja jõgi. Vallas on ka kaks väikest järve: 6,5 hektari suurune Kundumsi järv ja 2,3 hektari suurune Drokezersi järv. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Īve tuulik. Kohaliku kaitse all on Oškalni muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu ja Kalnkalēji muinaskalmed. Looduskaitse all on Īve kuusk, mille kõrgus on 32 meetrit ja ümbermõõt 3,8 meetrit. Tegemist on suurima kuusega Lätis. Lisaks on looduskaitse all veel Sudarbkalniņi kirsipuu ja mitu nimeta põlispuud (üheksa tamme, kolm mändi, pärn ja hobukastan). 2011. aastal elas vallas 476 lätlast, 6 venelast, 6 valgevenelast, 1 ukrainlane, 3 poolakat ja 1 leedulane. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Īves pagasts, vaadatud 10.10 2017 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. oktoober 2021. Vaadatud 27. detsembril 2018. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Koki/Ives.htm Latvijas dabas pieminekļi Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Īve vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tiņģere

Tiņģere (vanasti ka Tiņģers muiža) on küla (vidējciems) Lätis Talsi piirkonnas, Īve valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Talsist 26 ja Riiast 135 kilomeetri kaugusel. Tiņģere küla on kirjalikes allikates esmamainitud 1245. aastal kui Riia toomkapiitlile kuuluvat asulat. Hiljem rajati sinna Tiņģere mõis (Tingern), mille keskuse juurde tänapäevane küla ka tekkis. Aastal 1948 sai sellest Īve külanõukogu halduskeskus, see ehitati välja ka kohaliku kolhoosi keskasulana. Lisaks vallavalitsusele on külas veel postkontor, rahvamaja ja raamatukogu, mõisa häärberis asub kohalik põhikool. Tiņģeres asub ka valla vabaõhulava. Tiņģeres kasvab looduskaitsealune Sudarbkalniņi kirsipuu ja mitmed teised nimetud põlispuud (tamm, pärn ja hobukastan). Aastal 2017 oli külas 223 elanikku. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3076 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
VCA Palmaria

VCA Palmaria on Argentina 155mm soomustatud liikursuurtükk.  Argentina Msta-S FH-70 AHS Krab Sholef Automaatse laadimisega seade Suurtükkide loend
Lajos Kassák

Lajos Kassák (21. märts 1887 Érsekújvár, Austria-Ungari – 22. juuli 1967 Budapest) oli ungari avangardistlik kirjanik, tõlkija ja kunstnik, kes kirjutas luuletusi, näidendeid ja novelle, maalis, joonistas ja avaldas kultuuriperioodikat. 1909 elas ta Pariisis, kus suhtles Guillaume Apollinaire'i, Blaise Cendrarsi, Robert Delaunay ja Pablo Picassoga. Tema 1922. aastal kirjutatud poeem "Hobune sureb ja linnud lendavad välja" (A ló meghal a madarak kirepülnek; eesti tõlge 2017. aastal Lauri Eesmaa, kirjastus Elusamus) on ungari avangardismi üks tähtsamaid teoseid. Eesti keeles on valimik tema luuletustest ilmunud Ene Asu-Õunase tõlkes antoloogias "Mu ema must roos" (Varrak 2004). Életsiratás, 1912 Misilló királysága, 1914 (ilmus 1918) Éposz Wagner maszkjában, 1915 Máglyák énekelnek, 1922 A ló meghal a madarak kirepülnek, 1922 Tisztaság könyve, 1926 Egy ember élete, 1927–1935 (autobiograafia) Marika, énekelj! 1930 Az út vége, 1946 Mögötte áll az angyal, 1948 Szegények rózsái, 1949 Ahogyan elindultak, 1949 Szénaboglya, 1955 Boldogtalan testvérek ,1957 Mélyáram, 1960 Költemények rajzok, 1958 Szerelem szerelem, 1962 A tölgyfa levelei, 1962 Vagyonom és fegyvertáram, 1963 Mesterek köszöntése, 1965 Üljük körül az asztalt, 1968 Összes versei, 1970 Az izmusok története, 1982 Összegyűjtött műfordítások, 1986
Parim taimekasvataja

Parim taimekasvataja on Maaelu Edendamise Sihtasutuse poolt 2014. aastast antav aunimetus inimesele, kes on aasta jooksul saavutanud häid tulemusi taimekasvatuses. Aunimetuse väljaandmise eesmärk on tunnustada innovaatilist ja efektiivset tootmist ning avaldada tunnustust inimestele, kelle panus taimekasvatuse edendamisel on olnud arvestatav kogu Eesti ulatuses. Aunimetuse andmisel peetakse taimekasvatuse all silmas kõiki kultuure, mida saab koristada teraviljakombainiga. Aunimetuse saaja väljaselgitamisel arvestatakse tootmisnäitajaid (saagikus, kvaliteet, tulukus), agrotehniliste võtete rakendamist, keskkonna- ja loodussõbralikkust taimekasvatusel, heakorda tootmisüksuses, talu/ettevõtte arengut ja innovaatilisust, jätkusuutlikkust, viljelusvõistlusel osalemist ja taimekasvatuse propageerimist. Kandidaate parima taimekasvataja aunimetuse andmiseks võivad esitada Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda, Eestimaa Talupidajate Keskliit, MTÜ Viljeluspäevad, Eesti Taimekasvatuse Instituut, Eesti Seemneliit ja põllumeeste ühistud. 2014 – Margus Lepp 2015 – Erki Oidermaa 2016 – Ivo Eenpalu 2017 – Madis Ajaots. 2018 – Raivo Sell 2019 – Margus Vahtramäe 2020 – Ahti Aruksaar 2021 – ??? "Parima taimekasvataja aunimetuse andmise kord". Maaelu Edendamise Sihtasutus. Originaali arhiivikoopia seisuga 11.10.2017. Vaadatud 10.10.2017.
Spasski rajoon (Rjazani oblast)

Spasski rajoon (vene keeles Спасский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti keskosas. Rajooni keskus on Spassk-Rjazanski linn. Rajoon piirneb põhjas Klepiki rajooniga, kirdes Kassimovi rajooniga, idas ja kagus Šilovo rajooniga, edelas Starožilovo rajooniga ning läänes Rjazani rajooniga. Rajooni pindala on 2684 km². Elanike arv oli 2012. aastal 29 448, 2009. aastal 29 396 ja 2002. aastal 34 024. Spasski rajoonis on 134 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Spassk-Rjazanski linna) ja viieteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Oka, Pronja, Tõsja ja Istja. Постановление министерства территориальной политики Рязанской области от 6 сентября 2023 года № 7 «Об утверждении Реестра административно-территориальных единиц и населенных пунктов Рязанской области»
Ivo Eenpalu

Ivo Eenpalu (sündinud 29. oktoober 1980) on eesti taimekasvataja. 2016. aastal pälvis ta parima taimekasvataja aunimetuse. 2017. aasta algusest on Ivo Eenpalu Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja teraviljatoimkonna esimees. Ivo Eenpalu lõpetas 1999. aastal Laagna Gümnaasiumi. Õppis Tallinna Tehnikaülikoolis soojustehnikat ning on lõpetanud Tallinna Majanduskooli õiguse erialal. Tema ema on Anne Eenpalu ja vanavanaisa Kaarel Eenpalu. "Eesti teraviljasektori lähiaastate märksõnaks kujuneb efektiivsus ja riskijuhtimine". Äripäev. Põllumajandus.ee. 13.01.2017. Vaadatud 10.10.2017. Riik, Marvel (16.09.2016). "Ivo Eenpalu: Rõõm on see, kui vilja põllult kätte saan". Harju Elu. Lk 6. Vaadatud 10.10.2017. "AP kandidaat 2017 Ivo Eenpalu: tänavu tuleb hea vilja-aasta". Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda. 22.08.2017. Vaadatud 10.10.2017. Põllumehe Teataja, nr 14, veebruar 2017
Starožilovo rajoon

Starožilovo rajoon (vene keeles Старожиловский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Starožilovo alev. Rajoon piirneb põhjas Rjazani rajooniga, idas Spasski rajooniga, lõunas Korablino rajooniga ja läänes Pronski rajooniga. Rajooni pindala on 1007 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17 224, 2009. aastal 17 569 ja 2002. aastal 17 954. Starožilovo rajoonis on 106 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Starožilovo alevi) ja kuue külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Pronja, Istja, Metša, Pesotšnaja, Noveška, Polka ja Tõsja. Постановление министерства территориальной политики Рязанской области от 6 сентября 2023 года № 7 «Об утверждении Реестра административно-территориальных единиц и населенных пунктов Рязанской области»
Zilga

"Zilga" on Eesti oludes külmakindel siniste, vahakirmega kaetud marjadega hübriidne lauaviinamarjasort. Sordi aretas 1964. aastal Lätis viinamarjakasvataja Pauls Sukatniks sortide "Smugljanka" (Vitis vinifera x Vitis amurensis e amuuri viinapuu), "Jubilei Novgoroda" ja "Dvietes Zila" (Vitis labrusca e põhja-viinapuu) ristandina. Külmakindla sordina kasvatatakse "Zilgat" nii Põhja-Euroopas, Venemaal kui ka Põhja-Ameerikas. Eestis talvituvad "Zilga" täiskasvanud taimed katmata, taludes külma kuni –35 °C. Eesti Aiandusliidu puuviljakomisjon soovitas 2004. aastal "Zilgat" äri- ja koduaias avamaal kasvatamiseks sobiva sordina. Taim moodustab ennakvõrseid mõõdukalt ning seetõttu ei vaja väga palju lõikamist. Sügisel värvuvad "Zilga" lehed punaseks. "Zilga" marjad valmivad ka avamaal. Marjad on sinised, kaetud hallika vahakirmega, suurte seemnetega marjade sisu on veidi sültjas. Üleküpsenud marjad kaotavad kiiresti maitse. Katmikalal kasvatatud "Zilga" marjad on võrreldes avamaal kasvanutega märksa suuremad ja sageli meeldivama maitsega. Poom, Harri (2016). "Sordikirjeldused, 'Zilga'". Saare-Tõrvaaugu aiandi veebileht. Originaali arhiivikoopia seisuga 10.07.2019. Vaadatud 11.07.2019. Eskla, Väino (14.03.2013). "Eesti puuvilja- ja marjakultuuride soovitussortiment 2013" (PDF). Vaadatud 11.07.2019. "Zilga" rahvusvahelises viinapuusortide kataloogis VIVC (inglise keeles)
Somerset Seedless

"Somerset Seedless" on roosade, ilma seemneteta marjadega hübriidne lauaviinamarjasort. Sordi aretas USA viinamarjakasvataja Elmer Swenson sortide "Elmer Swenson 5-3-64" ja "Petite Jewel" ristandina. Võrdlemisi külmakindla sordina on "Somerset Seedlessi" võimalik kasvatada ka Eesti soojemates piirkondades avamaal, kuid kindlasti valmivad marjad kilekasvuhoones. "Somerset Seedlessi" võrsed korgistuvad varakult ja talvituvad hästi, talvitumiseks vajab see sort kerget katmist. Teadaolevalt on sort ka vastupidav haigustele. Eesti Aiandusliidu puuviljakomisjon on soovitanud "Somerset Seedlessi" kütteta kasvuhoonesse sobiva perspektiivsordina. Täiskasvanud taim moodustab palju tarjasid, mille harvendamata jätmisel kannatab saagi kvaliteet. Küpsed marjad säilivad taimel kaua riknemata. "Somerset Seedlessi" magusad mahlased marjad on väikesed, roosakad ja kõlujate seemnetega, nende maitse meenutab veidi jõhvikat. Tarjad on suhteliselt väikesed. Eskla, Väino (14.03.2013). "Eesti puuvilja- ja marjakultuuride soovitussortiment 2013" (PDF). Vaadatud 11.07.2019. "Somerset Seedless" rahvusvahelises viinapuu sortide kataloogis VIVC (inglise keeles)
Stridsvagn m/42

Stridsvagn m/42 (Strv m/42) oli AB Landsverki toodetud Rootsi tank. Rootsi maavägi võttis selle kasutusele 1941. aasta novembris ja kokku toodeti 282 tanki.
Steven Mnuchin

Steven Terner Mnuchin (sündinud 21. detsembril 1962 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide ettevõtja, kes oli 13. veebruarist 2017 kuni 20. jaanuarini 2021 Ameerika Ühendriikide rahandusminister. Ta on endine Goldman Sachsi töötaja. Ta sündis aastal 1962 New Yorgis juudi perekonnas. Ta on lõpetanud aastal 1985 Yale'i Ülikooli Bachelor of Arts kraadiga.
Beaumont (vintpüss)

Beaumont on Hollandi toodetud vintpüss. Kaliiber: 11,3x50 mm Tüüp: Pikkus: 1319,53 mm Raua pikkus: 550 mm
Kira Sipjagina

Ki(i)ra Sipjagina (1917 – 15. oktoober 1991) oli tõlkija ja Eesti NSV Eesti Telegraafi Agentuuri direktor. Ta tõlkis vene keelest eesti keelde peamiselt lastekirjandust ja ajalookirjandust. 1966 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane E-kataloog ESTER Art. 124 Eesti NSV Presiidiumi seadlus Sm K. Sipjaginile Eesti NSV teenelise kultuuritegelase aunimetuse andmise kohta. Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, nr 20, 7. mai 1966 Haud Tallinna Liiva kalmistul
Vassili Vlassov

Vassili Mihhailovitš Vlassov (jakuudi keeles Василий Михайлович Власов; sündinud 23. augustil 1945 Malaja Marhas Jakutski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on Sahha riigitegelane, Põhjatähe ordeni kavaler. Ta oli aastatel 1998–2002 Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimees. Vlassov oli Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tumeni) III koosseisu (2005–2009) ja V koosseisu (2013–2017) rahvasaadik. Alates 2008. aastast on Vlassov Sahha (Jakuutia) Vabariigi Briljantide ja Juveelitoodete Tootjate Gildi president. Vlassov lõpetas 1968. aastal Irkutski Polütehnilise Instituudi mäeinseneri kutsega. 1984. aastal kaitses ta tehnikakandidaadi kraadi. 2000. aastal sai ta Ammossovi-nimelise Jakutski Riikliku Ülikooli ökonoomika ja juhtimise kateedri dotsendiks. Kuni 1981. aastani töötas ta õpitud erialal Jakuutia ettevõtetes; alates 1981. aastast vastutaval parteitööl (kuni aastani 1990). Ta oli aastatel 1990–1993 Jakuudi ANSV (hiljem Jakuudi-Sahha NSV ja Sahha (Jakuutia) Vabariigi) Ülemnõukogu esimehe esimene asetäitja. Aastatel 1993–1997 oli ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimehe asetäitja, 1998–2002 valitsuse esimees. Aastatel 2002–2005 tegutses Vlassov teemanditöötlusettevõtete kontserni ALROSA asepresidendina ja 2003–2010 Sahha (Jakuutia) Vabariigi presidendi juures oleva Teemantide Nõukogu esimehena. 2000 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Põhjatähe orden Власов Василий Михайлович. iltumen.ru Власов Василий Михайлович. old.sakha.gov.ru
Alajõe kalmistu

Alajõe kalmistu on kalmistu Iisaku kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Alajõe külas Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas. Kalmistul on ka punamonument. Kalmistust HAUDI andmebaasis
Albu mõisa park

Albu mõisa park on mõisapark Järva maakonnas Järva vallas Albu külas endisaegse Albu mõisa alal. Park on arvele võetud kultuurimälestisena. Pargis on Albu mõisa sild. Albu mõisa park kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 11.10.2017) Albu mõisa park kultuurimälestiste riiklikus registris
PL-01

PL-01 on Poola eksperimentaaltank, loodud OBRUMi poolt BAE Systemsi abiga Rootsi jalaväe lahingumasina mudeli CV90120-T põhjal. Sisekujunduselt sarnanes PL-01 lahingutankidega, kuid tegemist oli siiski kergetanki disainiga. Tootearendust alustati 2013. aastal. Samal aastal avalikustati idee Poolas Kielce linnas International Defense Industry Exhibitioni ajal. Esialgsete plaanide kohaselt oleks pidanud täieliku funktsionaalsusega prototüüp valmima aastaks 2016, kuid tegelikult tank prototüübi testimisstaadiumist kaugemale ei jõudnud. Fitzgerald, Clare (21. juuni 2022). "PL-01: The Polish Stealth Tank That's Never Seen the Battlefield". msn.com. Vaadatud 27. november 2022. "PL-01: Prototype light tank". Military-Today.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. november 2022. Vaadatud 27. november 2022.
Oliphant

Olifant on Lõuna-Aafrika Vabariigiis toodetud lahingutank.
Antroponüümika

Antroponüümika on onomastika osa, mis uurib isikunimesid ehk antroponüüme. Antroponüümika all võidakse mõelda ka mingi maa-ala isikunimesid. Eestis on antroponüümikaga tegelenud teiste seas Edgar Rajandi, Eduard Roos ja Henn Saari. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 1. köide: A–CENT. Tallinn: Valgus, 1985, lk 257.
Püramiidtamm

Püramiidtamm (Quercus robur 'Fastigiata') on hariliku tamme sort. Püramiidtamm avastati vormina Saksamaa loodusest ja poogiti esmakordselt aastal 1783. Perekonna nimetus Quercus tuleb keldikeelsetest sõnadest quer ('ilus'), ja cus ('puu') ja kultivari nimetus fasgiata ladina keelest sõnast fastigo, mis tähendab "püstine". Puu on sambakujuline. Kasvab kuni 20 m kõrguseks. Tüvi osa on enamasti lühike, ühekojaline, mille koore värvus ulatub tume hallist kuni mustani. Tamme viljadeks on tammetõrud. Tõrud on ovaalsed, kuni 2,5 cm pikkused. Lehed on tumerohelised, teravatipulised, lehealused enamasti sinakas-rohelised, lühikese varrega, kasvult 7,5–13 cm. Puu on jõulise kasvuga ning on sobiv kasvama karmides tingimustes. Püramiidtamm on sügavate juurtega ning talub ka keskmisest tugevamaid tuulepuhanguid. Kasvutingimusete suhtes on püramiidjas tamm vähenõudlik. Ta tuleb toime nii kuivades kui ka savistes muldades. Pruunjaid lehti võib tamm hoida mõnikord isegi kogu talveperioodi. Meeldivad päiksepaistelised kohad. Kasutatakse iluaianduses. Püramiidtamme peetakse lihtsasti hooldavaks taimeks väheste probleemidega. Võib esineda seenhaigust (jahukaste) aga peamiselt niisketes kliimades. Tammed üldiselt on vastuvõtlikud paljudele haigustele: tamme närbumistõbi, võrsevähk, juuremädanik, antraknoos, äkksurm ning samuti kahjustavad püramiidtamme ka mitmed kahjurid. Püramiid tamm sobib hästi kasutamiseks linna aladel ja parkides. Puu on leplik linna tingimuste suhtes ning tänu sellele saab ta kasvada ka tänavaäärsetel kitsastel aladel. Puu hoiab ise vormi, kärpida ei ole vaja. Püramiidtamm Tartu Jaani kiriku taga Püramiidtamm Tallinna kesklinnas US Forest Service → Quercus robur 'Fastigiata' hort.ifas.ufl.edu (pdf) Landscapes Architechture Page. "Quercus robur f. fastigiata". Davis Landscape Architechture. Royal Horticultural Society. "Quercus robur f. fastigiata". Vaadatud 11.10.2017. Missouri Botanical Garden. "Quercus robur f. fastigiata". Gardening help (inglise). Vaadatud 15.10.2017. US Forest Service. "Quercus robur 'Fastigiata'" (PDF). Vaadatud 15.10.2017. Pruuli puukool. "Quercus robur f. fastigiata". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2017.
Ramses II (tank)

Ramses II on Egiptuse maaväe lahingutank, valmistatud Nõukogude Liidu T-55 tankide kaasajastamise tulemusel. Tanki algne nimetus oli T-54E ("E" - egiptlane).  Egiptus - Egiptuse maavägi: 425 T-54/T-55
Korrosioonmehaaniline kulumine

Korrosioonmehaaniline kulumine on kulumine, mis tekib korrodeerivate ainete ja elektrilise reaktsiooni toimel. Hapendunud ja habras kile detaili pinnal puruneb, metall paljastub, oksüdeerub uuesti ja kile puruneb jällegi. Purunenud kile tükid kulutavad omakorda abrasiivina pinda. Seda liiki kulumise vähendamiseks kasutatakse õli, kusjuures määrdeõlidesse võib segada lisandeid. Kulumist vähendavad ka mittemetalsed ja muud korrosioonikindlad või kõvad katted. kulumine kulumiskindlus
Rjazani rajoon

Rjazani rajoon (vene keeles Рязанский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Rjazani linn (ei kuulu rajooni koosseisu). Rajoon piirneb põhjas Klepiki rajooniga, idas Spasski rajooniga, kagus Starožilovo rajooniga, lõunas Pronski rajooniga, edelas Zahharovo rajooniga ja loodes Rõbnoje rajooniga. Rajooni pindala on 2170 km². Elanike arv oli 2012. aastal 57 102, 2009. aastal 54 765 ja 2002. aastal 56 836. Rjazani rajoonis on 178 asulat, mis kuuluvad kaheksateistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Oka, Pavlovka, Pletenka, Raka ja Listvjanka. Постановление министерства территориальной политики Рязанской области от 6 сентября 2023 года № 7 «Об утверждении Реестра административно-территориальных единиц и населенных пунктов Рязанской области»
Pronski rajoon

Pronski rajoon (vene keeles Пронский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Pronski alev. Rajoon piirneb põhjas Rjazani rajooniga, kirdes Starožilovo rajooniga, kagus Korablino rajooniga, lõunas Skopini rajooniga, läänes Mihhailovi rajooniga ja loodes Zahharovo rajooniga. Rajooni pindala on 1070 km². Elanike arv oli 2012. aastal 31 094, 2009. aastal 33 154 ja 2002. aastal 34 467. Pronski rajoonis on 76 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Pronski alevi ja Novomitšurinski linna) ning kuue külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Pronja, Kerd ja Istja. Постановление министерства территориальной политики Рязанской области от 6 сентября 2023 года № 7 «Об утверждении Реестра административно-территориальных единиц и населенных пунктов Рязанской области»
Germanistika

Germanistika ehk germaani filoloogia on germaani keeli, kirjandust ja kultuurilugu uuriv teadusala. Kitsamas mõttes on germanistika saksa keelt ja kirjandust uuriv teadusala. Germanistikale panid 19. sajandi alguses aluse teiste seas Rasmus Christian Rask, Franz Bopp, Karl Lachmann. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 3. köide: FILM–ISSÕ. Tallinn: Valgus, 1988, lk 156.
Kesk tänav (täpsustus)

Kesk tänav (ka Kesktänav) on tänav paljudes Eesti asulates. Kesk tänav (Elva) Kesk tänav (Jõgeva) Kesk tänav (Kohtla-Järve) Kesk tänav (Kuressaare) Kesk tänav (Narva-Jõesuu) Kesk tänav (Otepää) Kesk tänav (Põltsamaa) Kesk tänav (Põlva) Kesk tänav (Pärnu) Kesk tänav (Rakvere) Kesk tänav (Sillamäe) Kesk tänav (Sindi) Kesk tänav (Tamsalu) Kesk tänav (Tapa) Kesk tänav Tartus Kesk tänav (Valga) Kesk tänav (Võru) Keskallee Kesk kaar Keskpuiestee Keskpõik Kesktee
Tartu Ülikooli Kliinikumi naistekliinik

SA Tartu Ülikooli Kliinikumi naistekliinik on Tartus asuv kliinik. Naistekliiniku jaoks on tähtis ka teadustöö arendamine reproduktiivsuse ja fertiilsuse valdkonnas ning sünnitusabi ja günekoloogia arengu kindlustamine Eestis. Naistenõuandla ja perekeskus – Nõuandlas töötavad naistearstid ja ämmaemandad viivad läbi günekoloogiliste haigete ja rasedate uuringuid, ravi ja jälgimist. Günekoloogia – uuritakse ja ravitakse erinevaid ööpäevaringset haiglaravi vajavaid naistehaigusi ja teostatakse mitmesuguseid günekoloogilisi operatsioone. Sünnitusosakond 1804 anti välja haridusministri korraldus iseseisva sünnitusabi kateedri loomiseks 1805 üüriti Soola tänava eramajast 4 tuba, asutus kandis nimetust „Sünnitus asutis“ 1805 esimene patsient naistekliinikus 1806 esimene sünnitus naistekliinikus 1806 prof Deutsch alustab loengutega naiste- ja lastehaiguste alal 1808 valmis Kliinilise Instituudi hoone Toomemäel, Lossi 36 1811 õppetooli juurde avati ämmaemandate kool 1861 kliinik kannab nimetust Tartu Ülikooli Naistekliinik 1920 õppetooli asub juhtima esimene eesti soost professor – Jaan Miländer Christian Friedrich von Deutsch (1805–1834) Piers Uso Friedrich Walter (1834–1859) Johannes Holst (1859–1883) Max Heinrich Runge (1883–1888) Otto Ernst Küstner (1888–1893) Aleksander Gubarev (1893–1897) Aleksander Muratov (1898–1901) Aleksander Solovjov (1901–1902) Sergei Dimitrovits Mihnov (1903–1918) Jaan Miländer (1920–1937) Harald Perli (1938–1944) Rudolf Bernakoff (1944–1950) Irina Veermaa (1951–1958) Vladimir Fainberg (1955–1971) Vootele Meipalu (1971–1974) Kadri Gross (1974–1991) Helbe Sinimäe (1991–1995) Virve Kask (1995–1996) Kadri Matt (1996–1997) Andrei Sõritsa (1997) Helle Karro (alates 1998) Naistekliinik https://kliinilinemeditsiin.ut.ee/et/naistekliinik Velliste, A., Tael, K., Tartu Ülikooli Kliinikum 200 (SA Tartu Ülikooli Kliinikum, 2004)
Sööbekulumine

Sööbekulumine ehk molekulaarmehaaniline kulumine ehk adhesioonkulumine on kulumine, mis tekib kehadevaheliste molekulaarjõudude tulemusena. Kokkusurutud pindade pinnakonarused keevituvad ühte, järgneb materjali pinnast väljarebimine ja vastaspinnale ülekandumine. Sööbimisoht on eriti suur siis, kui hõõrdepaari moodustavad ühesuguse kristallvõrega materjalid. Sööbimist soodustab hõõrdumisel tekkiv temperatuuri tõus ja määrde puudumine. See on üks ohtlikumaid kulumisliike, mis purustab kiiresti pinna. Sööbekulumise vältimiseks koostatakse hõõrdepaar erinevatest materjalidest (näiteks võllikael karastatud terasest, laagripuks pronksist), hoitakse erisurved mõistlikes piirides, määritakse ning jahutatakse koostu (kindlustatakse piisava õlihulga läbivoolamine sellest). kulumine kulumiskindlus
Peigmees

Peigmees ehk peig ehk peiu on abielluda kavatsev (ka kihlatud) mees. Peigmehe vastaspool on pruut. abielumees "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 11.10.2017)