laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Meritint

Meritint (Osmerus eperlanus) on tintlaste sugukonda kuuluv kalaliik. Meritinti leidub ka Eesti rannikuvetes, arvukas eriti Pärnu lahes. Meritindi keha on suhteliselt sale ja pikk. Meritindil nagu enamikul lõhelistel on olemas väike rasvauim. Seljauimel on esimesed kaks kiirt hargnemata, ülejäänud (8–10) hargnenud (uimevalem: D II/8–10), küljejoon ulatub umbes keskkehani. Kala värvus varieerub mustjaskollakatest toonidest roheliseni, mõlemal pool külge sirendab hõbejas vööt. Võib kasvada kuni 46 cm pikkuseks, eluiga 12–15 aastat. Värske meritint lõhnab kurgi järele. Meritint on anadroomne kala, see tähendab, et ta tuleb merest jõgedesse kudema. peipsi tint tindimõrd Eesti kalade süstemaatiline nimestik Freyhof, J. & Kottelat, M. (2008). Osmerus eperlanus. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2008. Miller, P. J & Loates, M. J. 2006. Euroopa kalad (tõlkinud Tiit Raid). Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 98 Meritint andmebaasis eElurikkus
Paldiski–Padise tee

Paldiski–Padise tee (registrinumbriga 11174) on 15,2 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas (Paldiski linna tänavatena Soomepoiste tee ja Padise tee – kokku 1,6 km). Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 46. kilomeetril Paldiski linnas. Tee kulgeb läbi Paldiski, Laoküla, Põllküla, Madise, Karilepa, Suurküla ja Padise küla ning Ämari ja Rummu aleviku. Tee lõpeb Keila–Haapsalu maantee 21. kilomeetril Padise külas. Tee ületab üht silda (Jõesuu II sild üle Vasalemma jõe tee viiendal kilomeetril) ja üheksat truupi. Teele jääb neli bussipeatust: Tänava otsa, Liisküla, Kasepere, Padise. Teega ristub teisel kilomeetril Paldiski Lõunasadama tee, kolmandal kilomeetril kaks korda Laoküla tee, viiendal kilomeetril kaks korda Jõesuu silla tee, kaheksandal kilomeetril Põllküla–Madise tee. Tee esimene kilomeeter on asfaltkattega, teine ja kolmas kilomeeter mustkattega. Jõesuu silla piirkonnas on tee 1 km ulatuses asfaltkattega. Tee seitsmendal kilomeetril on tee 1 km ulatuses ning tee lõpp 0,4 km ulatuses pinnatud kruusatee. Ülejäänud tee on kruusatee. Esimene 1,6 km on linnatänav, kuni kolmanda kilomeetrini on tee klass IV, edasi on tee klassita. Tee esimesel kilomeetril on liiklussagedus 1000–3000 autot ööpäevas, edasi kuni 2,7. kilomeetrini on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas, ülejäänud teel kuni 200 autot ööpäevas. Tee seitsmendal-kaheksandal kilomeetril on kiiruspiirang 40 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Viruküla–Padise tee

Viruküla–Padise tee (registrinumbriga 11175) on 19,1 km pikkune kõrvalmaantee Saue ja Lääne-Harju vallas. Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee kahekümne kolmandal kilomeetril Kivitammi külas (Saue vald). Tee kulgeb läbi Kivitammi, Tabara, Siimika, Kobru, Kasepere ja Padise küla. Tee lõpeb Keila–Haapsalu maantee kahekümne esimesel kilomeetril Padise külas (Lääne-Harju vald). Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 12 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute kohta andmed puuduvad. Tee on valgustamata.
Ш

Ш (ш) (loetakse "šaa") on kirillitsa täht, mis esineb kõikide kirillitsal põhinevates slaavi keelte tähestikkudes (bulgaaria tähestikus, vene tähestikus, valgevene tähestikus, ukraina tähestikus, serbia tähestikus ja makedoonia tähestikus) ning mõne mitteslaavi keele tähestikus. Vene tähestiku ш-le vastab eesti kirjas š.
Koelmu

Koelmu on mingi veekogu osa, mis on sobilik kalade kudemiseks. Eesti keeles on sellele terminile palju sünonüüme: kudekoht, kudeala, kudepaik, kudemispaik. Kuna kaladel on enamasti väline viljastumine ja vastsete areng toimub kudemispaiga lähedal, siis peavad koelmud vastama mitmetele erilistele tingimustele. Neist kõige tähtsamad on vee temperatuur ja hapnikusisaldus. Mõnede kalade jaoks on oluline ka taimestiku olemasolu (näiteks haug), teistele jälle kruusane ja liivane põhi (paljud lõhelased). Tänapäeval on veekogude eutrofeerumise ja mudastumise tagajärjel paljud endisaegsed (vääris)kalade kudemispaigad hävinud, mistõttu inimene on hakanud rajama tehiskoelmuid. Veldre, I. 2009. Eluslooduse nimede ja mõistetega tuleb ümber käia hoolikalt. Eesti Loodus 1: 48-50.
Kurjenmäki

Kurjenmäki on Turu linnaosa.
Myyrmäki

Myyrmäki on Vantaa linnaosa.
Vantaanlaakso

Vantaanlaakso on Vantaa linnaosa.
Pispala

Pispala on Tampere linnaosa 1937. aastast alates. Pispalas asub Rajaportin sauna, Soome vanim (1906. aastast toimiv) avalik saun.
Mexicali

Mexicali on linn Mehhikos, Baja California osariigi ja Mexicali valla halduskeskus. USA piiri ääres paiknev Mexicali on Ladina-Ameerika põhjapoolseim linn. Teisele poole piiri jääb California linn Calexico. Elanike arv 2005. aastal oli 653 046. Mexicali asutati 1903. aastal, pärast Colorado jõega ühendatud niisutuskanali rajamist. Nii Mexicali kui ka Calexico moodustasid oma nime Mehhiko ja California nimede kombineerimise teel. Linn asub põllumajanduspiirkonnas. Traditsiooniliselt on kasvatatud puuvilla ja nisu; tänapäeval on üha olulisemaks saanud köögiviljade kasvatamine. Kiirelt arenevad ka elektroonikatööstuse allhangetega tegelevad ettevõtted ja toiduainetetööstus. Käigus on koostööprojekt Californiaga pooljuhtide tootmiseks – Silicon Border. Mexicalis on üks Põhja-Ameerika suuremaid hiinlaste kogukondi. http://www.cuentame.inegi.org.mx/monografias/informacion/bc/poblacion/default.aspx?tema=me&e=02
Mexicali vald

Mexicali vald on vald Mehhiko põhjaosas Baja California osariigis. Valla halduskeskus on Mexicali. Mexicali vald loodi 1953. aastal. See on Ladina-Ameerika kõige põhjapoolsem vald. Valla suuremad linnad lisaks Mexicalile on Santa Isabel, Guadalupe Victoria ja San Felipe. https://www.inegi.org.mx/programas/ccpv/2020/ "El Consejo Nacional de Población". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. oktoober 2007. Vaadatud 31. mail 2008. El Instituto Nacional de Estadística, Geografía e Informática (INEGI) "Enciclopedia de los Municipios de México". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. aprill 2012. Vaadatud 31. mail 2008. Mexicali valla koduleht
La Paz (Mehhiko)

La Paz on linn Mehhikos, Baja California Suri osariigi ja La Pazi valla halduskeskus. La Paz asutati 1596. aastal. Elanike arv 2005. aastal oli 189 176. Et La Paz on üks Mehhiko jõukamaid linnu, kasvab linna elanikkond pidevalt vaesemast lõunaosast saabuvate tööotsijate arvel. Linna tähtsamad majandusharud on turism (eriti ökoturism), hõbeda kaevandamine, põllumajandus, kalandus ja pärlipüük. Instituto Nacional de Estadística y Geografía
La Pazi vald

La Pazi vald on vald Mehhiko põhjaosas Baja California Suri osariigis. Valla halduskeskus on La Paz. La Pazi valla pindala on 20 275 km² ja elanike arv 2005. aastal oli 219 596. Suuremad asulad La Pazi vallas on La Paz, Todos Santos, El Centenario, Chametla ja El Pescadero. Instituto Nacional de Estadística y Geografía La Pazi valla koduleht
Christian Thomasius

Christian Thomasius (1. jaanuar 1655 Leipzig – 23. september 1728 Halle) oli saksa valgustaja. Ta arvas, et filosoofia peab olema üldarusaadav ja tooma praktilist kasu. Valgustuse ülesannetest rõhutas ta hariduse andmist õpetatuse asemel. Sellest lähtudes hakkas Thomasius Leipzigi ülikoolis pidama loomuõiguse loenguid seni üldkasutatava ladina keele asemel hoopis saksa keeles, kuid 1678. aastal saadeti ta sellest linnast välja. Thomasius oli usklik, kuid rõhutas südametunnistuse vabadust ja väitis, et mõistel ketserlus puudub juriidiline sisu. Ta astus välja ka tol ajal sagedaste nõiaprotsesside vastu ja kritiseeris teravalt oma aja ühiskonda. Thomasius sai tuntuks kui kõlblusfilosoof, kes arvas, et ühiskonna ümberkorraldamine eeldab kõlbluse parandamist. Ta rõhutas, et inimese individuaalne tahe tuleb allutada üldisele. Tulevane ühiskond pidi olema vabade ja võrdsete inimeste ühendus, mida seob armastus ja vastastikused teened.
Näitlejate loendid

Näitlejaid loetlevad: Teatrinäitlejate loend Filminäitlejate loend Afganistani näitlejate loend Albaania näitlejate loend Alžeeria näitlejate loend Araabia näitlejate loend Argentina näitlejate loend Armeenia näitlejate loend Austria näitlejate loend Bangladeshi näitlejate loend Belgia näitlejate loend Boliivia näitlejate loend Bosnia ja Hertsegoviina näitlejate loend Brasiilia näitlejate loend Bulgaaria näitlejate loend Colombia näitlejate loend Costa Rica näitlejate loend Dominikaani Vabariigi näitlejate loend Ecuadori näitlejate loend Eesti näitlejate loend El Salvadori näitlejate loend Etioopia näitlejate loend Filipiinide näitlejate loend Guatemala näitlejate loend Hiina Rahvavabariigi näitlejate loend Hispaania näitlejate loend Hollandi näitlejate loend Hondurase näitlejate loend Horvaatia näitlejate loend Iisraeli näitlejate loend India näitlejate loend Indoneesia näitlejate loend Islandi näitlejate loend Itaalia näitlejate loend Jaapani näitlejate loend Kambodža näitlejate loend Katari näitlejate loend Kreeka näitlejate loend Kuuba näitlejate loend Küprose näitlejate loend Leedu näitlejate loend Liibüa näitlejate loend Luksemburgi näitlejate loend Läti näitlejate loend Makedoonia näitlejate loend Malta näitlejate loend Mehhiko näitlejate loend Moldova näitlejate loend Myanmari näitlejate loend Nepali näitlejate loend Nicaragua näitlejate loend Norra näitlejate loend Omaani näitlejate loend Pakistani näitlejate loend Palestiina näitlejate loend Panama näitlejate loend Paraguay näitlejate loend Peruu näitlejate loend Poola näitlejate loend Portugali näitlejate loend Rootsi näitlejate loend Rumeenia näitlejate loend Saksamaa näitlejate loend Serbia näitlejate loend Slovakkia näitlejate loend Sloveenia näitlejate loend Soome näitlejate loend Sri Lanka näitlejate loend Suriname näitlejate loend Šveitsi näitlejate loend Tadžikistani näitlejate loend Tai näitlejate loend Tšehhi näitlejate loend Tšiili näitlejate loend Türgi näitlejate loend Türkmenistani näitlejate loend Ukraina näitlejate loend Ungari näitlejate loend Uruguay näitlejate loend Usbekistani näitlejate loend Valgevene näitlejate loend Venemaa näitlejate loend Venezuela näitlejate loend Vietnami näitlejate loend
Arranžeering

Arranžeering on muusikas heliteose seade, mille puhul algsest heliteosest eemaldatakse või sellele lisatakse uut muusikalist materjali, nii et tulemuseks on uus, loominguliselt iseseisev ja algsest heliteosest sõltumatu teos. Arranžeeringu loomine on arranžeerimine, arranžeeringu tegija on arranžeerija. Autoriõiguse seaduse järgi on arranžeering tuletatud teos. Transkriptsioon (muusika) B.Mus. Populaarses muusikas: arranžeerija, orkestreerija (SRH Hochschule der populären Künste)
Rāhula

Rāhula (sündinud u 534 eKr) oli Siddhartha Gautama (paali keeles Siddhattha Gotama) ehk Buddha ja tema naise, printsess Yasodharā ainus poeg. Temast sai üks Buddha õpilastest ning arhat. Budistlikus traditsioonis on säilinud mitu teksti, mida peetakse Buddha õpetusteks Rāhulale.
Anabel Medina Garrigues

Ana Isabel Medina Garrigues, tuntud kui Anabel Medina Garrigues (sündinud 31. juulil 1982 Valencias) on Hispaania tennisist. Seisuga 27. aprill 2009 on Anabel Medina Garrigues WTA edetabelis 18. kohal, mis on tema senine parim koht. Ta on võitnud kaheksa WTA turniiri üksikmängus ja 12 WTA turniiri paarismängus. Anabel Medina Garriguesi andmed Sony Ericssoni WTA Touri ametlikul kodulehel
Padise – Kurkse – Harju-Risti tee

Padise – Kurkse – Harju-Risti tee (registrinumbriga 11176) on 15,0 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. Tee saab alguse Keila–Haapsalu maantee kahekümne kolmandal kilomeetril Padise külas. Tee kulgeb läbi Padise, Laane, Kurkse, Altküla ja Harju-Risti küla. Tee lõpeb Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee kuuendal kilomeetril Harju-Risti külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 16 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Teega ristub üheksandal kilomeetril Kurkse tee, neljateistkümnendal kilomeetril Harju-Risti tee. Tee on alates 2017 aastast mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kurkse tee

Kurkse tee (registrinumbriga 11177) on 1,0 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Kurkse külas. Tee saab alguse Padise–Kurkse–Harju–Risti tee üheksandal kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Ämari tee

Ämari tee (registrinumbriga 11178) on 3,0 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. Tee saab alguse Keila–Haapsalu maantee kuueteistkümnendal kilomeetril Lemmaru külas. Tee kulgeb läbi Lemmaru ja Veskiküla küla ning Ämari aleviku. Tee lõpeb Ämari alevikus. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 1 truubi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee katte ja tee klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel pole teada. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Karlmann (majordoomus)

Karlmann (706, 708, 714 või 716 – 17. juuli või 17. august 754) oli Frangi riigi hertsog ja Austraasia majordoomus aastatel 741–747. Karlmann oli majordoomus Karl Martelli poeg ja hilisema Frangi kuninga Pippin Lühikese vend. Tõenäoliselt oli ta viimasest mõne aasta võrra vanem. Seetõttu pärandas isa talle Austraasia majordoomuse koha, millele lisandus veel võim Alemannia üle ning Baieri kui vasall. Esialgu tegid Pippin ja Karlmann koostööd: 742. aastal vangistasid nad oma poolvenna Grifo ja saatsid ta kloostrisse. 743. aastal panid nad troonile viimase Merovingist valitseja, Childerich III. Nad aitasid üksteist ka mässuliste vasallide vastu: 742 ja 745. abistas Karlmann Pippinit Akvitaania hertsogi Hunaldi vastu, 742 ja 744 Pippin Karlmanni Baieri hertsogi Odilo vastu. Lisaks sõdisid nad 742–743 ka saksidega, võites nende hertsogit Theoderichi. Karlmann oli sügavalt usklik valitseja ja tema ajal algas hilisema Saksamaa territooriumil laiaulatuslik kristlik misjon, mida juhtis Püha Bonifatius. Sisepoliitikas oli ta aga karm, surudes veriselt maha alemannide vastuhaku 746. aastal korraldas Austraasia majordoomus Karlmann, Karl Martelli vanem poeg Cannstattis, kõikide alemannide ülikute kohtumise, kus Karlmann vahistas mitu tuhat ülikut, keda süüdistati Theudebaldi ja Odilo ülestõusust osavõtus, ning lõpuks hukkas nad kõik riigireetmise eest. Cannstatti verekohus kõrvaldas peaaegu kogu alemannide hõimu juhtkonna ja lõpetas Alemannia hertsogkonna iseseisvuse, seejärel mida valitsesid seda Frangi hertsogid. 747. aastal loobus Karlmann aga ootamatult ilmalikust elust ja läks kloostrisse. Võimalik, et selle taga oli tema venna Pippini salasepitsus, kuid otseseid tõendeid selle kohta pole. Karlmanni poeg Drogo sai tema asemel Austraasia majordoomuseks, kuid kõrvaldati peagi Pippini poolt võimult. 754. aastal sekkus Karlmann veel viimast korda poliitikasse, kui paavst palus Pippinilt abi langobardide vastu ja saatis Kalrmanni oma saadikuna tema juurde. Pippin keeldus aga paavsti aitamast ning vangistas oma venna. Vangistuse ajal Karlmann ka suri.
Wonju

Wonju on linn Gangwoni provintsis Lõuna-Korea kirdeosas. http://kosis.kr/eng/ Wonju linna koduleht (inglise keeles)
Ellamaa–Lehetu tee

Ellamaa–Lehetu tee (registrinumbriga 11179) on 5,4 km pikkune kõrvalmaantee Saue valla Ellamaa ja Lehetu külas. Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee kolmekümnendal kilomeetril. Tee lõpeb Turba–Lehetu tee viiendal kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga viis truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee katte ja tee klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel pole teada. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
James Burton

James Burton (sündinud 21. augustil 1939 Mindenis Louisiana osariigis) on USA kitarrist, kes on tausta mänginud nii stuudios kui laval umbes tuhandele artistile, sealhulgas ka Ricky Nelsonile, Elvis Presleyle ja John Denverile. Ta kuulub nii Rock'n'roll'i Kuulsuste Halli kui Rockabilly Kuulsuste Halli. Herb Albert Hoyt Axton J. J. Cale Glen Campbell Johnny Cash (ansamblis The Shindogs; 1964–1966) Ray Charles Nat King Cole Judy Collins Ry Cooder Elvis Costello (alates 1986) Rodney Crowell Bobby Darin Sammy Davis juunior John Denver (1977–1994, 1995) Duane Eddy Johanthan Edwards ansambel The Everly Brothers Mick Gerace Jimmie Dale Gilmore Merle Haggard Emmylou Harris (ansamblis The Hot Band; 1975–1981) Dale Hawkins (1955–1957) Ronnie Hawkins Burl Ives Waylon Jennings George Jones Tom Jones Claude King Frankie Lane Jerry Lee Lewis (1979) Bob Luman (ansamblis The Shadows; alates 1957) Henry Mancini Dean Martin Ronnie Milsap Joni Mitchell ansambel The Monkees Bob Mosley Ricky Nelson (1958–1965) Willie Nelson Randy Newman Phil Ochs Roy Orbison (1987) Joe Osborn (2001) Buck Owens Gram Parsons (1972–1973) Mary Kay Place Elvis Presley (ansamblis TCB Band; 1969–1977, 1978, 1998–) Charlie Rich Johnny Rivers Kenny Rogers Leon Russell Del Shannon Billy Joe Shaver Frank Sinatra Buffalo Springfield Townes Van Zandt Hank Williams juunior Jesse Winchester ... James Burtoni koduleht
Paldiski lõunasadama tee

Paldiski lõunasadama tee (registrinumbriga 11180) on 0,7 km pikkune kõrvalmaantee Paldiski linnas (Paldiski linna tänavana Rae põik). Tee saab alguse Paldiski–Padise tee teisel kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on asfaltkattega. Tee kuulub linnatänava klassi. Liiklussagedus teel on 1000–3000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Bernhard II

Bernhard II nime kandvaid valitsejaid on olnud mitu: Bernhard II oli Badeni markkrahv Bernhard II oli Braunschweigi hertsog Bernhard II (u. 1437–1464), oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog, Hildesheimi piiskop ja Lüneburgi vürst Bernhard II oli Saksi-Meiningeni hertsog Bernhard II ehk Lippe Bernhard oli Lippe isand ja hilisem Semgallia piiskop Bernard II oli Saksi-Lauenburgi hertsog
Bernhard II (Lippe)

Bernhard II Lippest (Bernhard zur Lippe; umbes 1140 – aprill 1224) oli Lippe isand aastatel 1168–1196 ja Semgallia piiskop 1218–1224. Bernhard sündis Lipperode linnuses Saksi aadliku Hermann I teise pojana. Esialgu taheti temast ilmselt koolitada vaimulikku ning Bernhard saadeti noorena Hildesheimi toomkooli, kuid oma vanema venna surma järel sai tast Lippe vürstkonna pärija. 1163. aasta paiku lõi Saksi hertsog ja tema senjöör Heinrich Lõvi ta rüütliks. Bernhardist sai Heinrichi silmapaistavamaid väejuhte Saksi sõjas. Bernhardi võimekust väejuhina dokumenteeris ka kaasaegne kroonik Lübecki Arnold, kes oma "Chronica Slavorum"-is kirjeldas viimast kui "vaprat ja sõjakat meest" ning head strateegi. Kui too 1180. aastal riigivande alla pandi, läks Bernhard temaga arvatavasti koos Inglismaale eksiili. 1184. aastal naasis ta koju ning asutas tsistertslastele Marienfeldi kloostri (1185). Järgnevatel aastatel rajas ta ka kaks linna, Lippstadti ja Lemgo. On võimalik, et Bernhard võis juba 1198. aastal ristisõdijana Liivimaal viibida. Vanemas eas tabas Bernhardi haigus, mis halvas tema jalad ning pärsis liikumisvõimet. Ometi ei takistanud see tal sõjapidamist - Bernhard olevat lihtsalt lasknud end oma meestel lahingusse kanda. Pole täpselt kindel, millal Bernhard ilmalikust elust taandus (arvatavasti 1200. aasta lähiümbruses), kuid kindlasti 1207. aastaks oli ta loobunud ilmalikust võimust oma poja Hermann II kasuks ning läinud Marienfeldi kloostrisse mungaks. 1211. aasta paiku tuli ta Liivimaale, kus Henriku Liivimaa kroonika andmeil sai talle osaks imeline paranemine ja kõndimisvõime taastumine. Samal aastal seadis Riia piiskop Albert ta Dünamünde kloostri abtiks. Temast sai ka üks Alberti lähemaid kaastöötajaid, seda nii vaimuliku ja ilmaliku võimu kui ka sõjanduse alal. 1218. aastal nimetas Bernhardi enda poeg Utrechti piiskop Otto II ta Semgallia (Zemgale) piiskopiks. Bernhard suri 1224. aasta aprilli lõpus - arvatavasti oma residentsis Mežotnes -, veidi enne seda, kui sakslased asusid Tartu vallutanud venelaste vastasele sõjaretkele. Jensen, Carsten S., lk 423. Lübecki Arnold. The chronicle of Arnold of Lübeck. Graham A. Loud (tõlk). Oxford: Routledge, 2019, lk 75. Marek Tamm. Communicating crusade. Livonian mission and the Cistercian network in the thirteenth century. - Ajalooline ajakiri, 2009, 3/4, lk 357-358. Jensen, Carsten S., lk 425. Anti Selart, Ivar Leimus, Linda Kaljundi, Heiki Valk. Ristiretked ja vallutussõjad 13. sajandi Liivimaal. - Anti Selart (toim). Eesti ajalugu II. Tartu: Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut, 2012, lk 44. Jensen, Carsten S., lk 424. Christopher Tyerman. Henry of Livonia and the Ideology of Crusading. - Marek Tamm, Linda Kaljundi, Carsten S. Jensen (toim). Crusading and Chronicle Writing on the Medieval Baltic Frontier: A Companion to the Chronicle of Henry of Livonia. Oxford: Routledge, 2016, lk 39. Selart A., Leimus I., Kaljundi L., Valk H., lk 45. Tamm M., lk 358. Selart A., Leimus I., Kaljundi L., Valk H., lk 53.
Laoküla tee

Laoküla tee (registrinumbriga 11181) on 0,8 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Laoküla külas. Tee saab alguse ja ka lõpeb Paldiski–Padise tee kolmandal kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi, bussipeatusi teele ei jää. Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 40 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Aktsentueeriv värsisüsteem

Aktsentueeriv värsisüsteem ehk rõhuline värsisüsteem ehk puhtrõhuline värsisüsteem ehk tooniline värsisüsteem (ka: aktsentueeruv värsisüsteem) on rõhuliste ja rõhutute silpide vaheldusel põhinev värsisüsteem.
Sooraud

Sooraud ehk soorauamaak on soisel alal rauarikkast põhjaveest humiinainete lagunemise ja nende kontsentratsiooni vähenemise tagajärjel nõrgkihina sadestunud raudhüdroksiidide harilikult mullataoline, terajas või muguljas kogum. Soomaak on limoniit, mis on ladestunud rauarikkast põhjaveest soisel alal. Soomaagist hakati Eesti alal rauda sulatama meie ajaarvamise alguse paiku ja seda tehti 17.–18. sajandini[viide?]. Eesti suurim muistne rauasulatuskeskus asus Põhja-Saaremaal Tuiu küla lähistel ja seda tuntakse Tuiu Rauasaatmemägedena. 1977. a Tallinna teletorni ehituse ajal avastatud sooraua leiukohas asub maak huumushorisondi all kohati kuni 0,7 m paksuse kihina ja sisaldab kuni 40% rauda[viide?]. Rauasulatusahju kaks põhilist protsessi[viide?]: 2C + O2 → 2CO; ... Fe2O3+ 3CO →rauamaagi taandamine→ 2Fe + 3CO2 CaCO3 → CaO + CO2; ... CaO + SiO2 →räbu teke→ CaSiO3 Järvemaak Soosete EE 8. köide, 1995. Soorauast Tartu Ülikooli geoloogiamuuseumi kodulehel
Eesti Jahimeeste Selts

Eesti Jahimeeste Selts (lühend EJS) on Eestis jahindusega tegelevate ja jahindusest huvitatud vabatahtlikult liitunud juriidiliste isikute ühendus (mittetulundusühing). Eesti Jahimeeste Selts kui juriidiline isik on endise 1967. aastal asutatud Eesti Jahimeeste Seltsi kui ühiskondliku organisatsiooni õigusjärglane. Eesti Jahimeeste Seltsi tegevjuht on Tõnis Korts. Jahindusalase töö korraldamine ning jahinduse arengukava väljatöötamine ja ellurakendamine jahindusalaste ürituste läbiviimine sportliku jahilaskmise ja teiste jahindusega seotud spordialade arendamine jahindusorganisatsioonide tegevuse arendamine jahindusega seotud huvi- ja erialaühenduste loomine avalik-õiguslike asutuste poolt delegeeritud kohustuste ja õiguste täitmine avalikes huvides jahikülaliste vastuvõtmine ja jahiturismi korraldamine; seltsi liikmete abistamine nende jahipidamiseks ettevalmistamisel, jahipidamisvahendite soetamisel ning jahisaaduste realiseerimisel jahindusalase teabe kogumine ja levitamine jahindusalaste trükiste väljaandmine ja muu kirjastustegevuse korraldamine; jahindusalaste eetiliste ja kultuurilooliste väärtuste tutvustamine ning jahiteaduse arendamine osavõtt looduskaitsealasest tegevusest ja maaelu korraldamisest osalemine jahindusega seotud õigusaktide väljatöötamisel oma liikmete esindamine suhetes teiste isikutega, sealhulgas riigiasutuste ja kohalike omavalitsustega koostöö arendamine riigiasutuste ja kohalike omavalitsustega, kaitseväe ja Kaitseliidu struktuuriüksustega ning teiste riiklike ja ühiskondlike organisatsioonidega Seltsi esindamine Euroopa Liidu Jahindusorganisatsioonis (FACE) ning teistes rahvusvahelistes organisatsioonides ja institutsioonides ning koostöö arendamine nendega Harjumaa Aegviidu Jahimeeste Selts Jahiselts Diana ... Eesti Jahimeeste Selts Jõgar, Laura (2. august 2023). "Lutsu farmi 9000 siga leiavad oma otsa nädala lõpuks". Maaleht. Vaadatud 2. augustil 2023.