laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Valentin Mankin

Valentin Mankin (19. august 1938 – 1. juuni 2014) oli juudi päritolu Ukrainas sündinud Nõukogude Liidu purjesportlane. Mankin on ainus purjetaja, kes on võitnud olümpiakulla kolmes võistlusklassis – Finni, Tempesti ja Stari jahiklassis. 1988. aastast töötas ta treenerina Itaalias. Tema käe all on teiste seas treeninud Luca Devoti ja Alessandra Sensini.
Kanozero

Kanozero (vene keeles Кано́зеро) on järv Venemaal Koola poolsaare edelaosas, Umba jõe keskjooksul. Kanozero veepinna tase on 52 meetrit üle merepinna. Välja voolavad Kitsa ja Rodvinga jõgi. Muna ja Kana jõgi voolavad läbi Kanozero Umba jõkke. Järve kallastelt ja kolmelt järvesaarelt on leitud üle 1000 kaljujoonise.
Jeep Renegade

Jeep Renegade on Jeepi toodetav väike neljaukseline maastur, mida esitleti 2014. aasta Genfi autonäitusel. See on Fiati ja Jeepi koostöö esimene vili. Renegade on ehitatud Fiat 500X-ga samale platvormile, aga 500X erineb Renegade'ist selle poolest, et viimane on maastikusuutlikum (kliirens 20 cm). Renegade on saadaval esi- ja ka nelikveolisena. Nelikveosüsteem kannab nime Selec-Terrain. Selec-Terrain'il on viis režiimi: Auto, Snow, Sand, Mud ja Rock. Käigukastidest on saadaval muuhulgas ka 9-käiguline automaatkäigukast. 2019. aastal läbis Renegade mudeliuuenduse, mille käigus uuendati juhiabi- ja turvasüsteeme ning multimeediakeskust. Mootorivalikusse lisandusid 1,0- ja 1,3-liitrised bensiinimootorid, vastavalt 120 ja 150 hobujõudu. Käigukastide valikus on 6-käiguline käsikäigukast, topeltsiduriga automaatkäigukast ja endiselt ka 9-käiguline automaatkäigukast. 2021. mudeliaastast alates on saadaval ka pistikuhübriid Jeep Renegade 4xe, millel on 1,3-liitrine turboga bensiinimootor ja elektrimootor ning mis Longitude ja Limited versioonis arendab võimsust 190 hj ja Trailhawk versioonis 240 hj. Aku mahtuvuseks öeldakse 11,4 kWh.
Henning Carlsen

Henning Carlsen (4. juuni 1927 Ålborg – 30. mai 2014 Kopenhaagen) oli taani filmirežissöör. Carlseni film "Sult" kuulub Taani kultuurikaanonisse. Dilemma (1962) Hvad med os? (1963) Kvindedyr (1965) Sult (1966) Mennesker mødes og sød musik opstår i hjertet (1967) Klabautermanden (1969) Man sku' være noget ved musikken (1972) En lykkelig skilsmisse (1975) Da Svante forsvandt (1975) Hør, var der ikke en som lo? (1978) Pengene eller livet (1982) Oviri (1986) Pan (1995) I Wonder Who's Kissing You Now (1998) Springet (2005) Erindring om mine bedrøvelige ludere (2012)
Cadillac Escalade

Cadillac Escalade on General Motorsile kuuluva kaubamärgi Cadillac all toodetav suur body-on-frame konstruktsiooniga (eraldi raamile asetatud kere) luksusmaastur ja esimene Cadillaci nime all toodetav maastur. Escalade on luksuslikum versioon Chevrolet' sõsarmudelitest Tahoe (tavaversioon) ja Suburban (pikendatud versioon), kõiki kolme autot toodetakse samal põhjal. Escalade'i tootmist alustati 1998. aastal ning see oli mõeldud konkureerima Mercedes-Benzi M-klassi, Range Roveri ja Lexus LX-iga ning ka Fordi 1998. aastal välja lastud Lincoln Navigatoriga. Alates 2003. mudeliaastast on Escalade'i toodetud ka pikendatud variandis ESV. 1. põlvkond (GMT435) 2. põlvkond (GMT820) 2. põlvkond ESV (GMT830) Escalade läks 2007. mudeliaastaks üle uuele GMT900 platvormile, nagu ka kõik tema kaasmudelid (Silverado, Sierra, Suburban, Tahoe, Avalanche, Yukon, Yukon XL ja Yukon Denali), mis toodi turule samaaegselt. 3. põlvkond (GMT926) 3. põlvkond Hybrid 3. põlvkond ESV (GMT936) 7. oktoobril 2013 esitles Cadillac New Yorgis toimunud staariderohkel üritusel neljanda põlvkonna Escalade'i ja Escalade ESV, mis toimus vaid kuu aega pärast seda, kui GM avalikustas Chevrolet ja GMC järgmise põlvkonna maasturid. Escalade'i 4. põlvkonda hakati tootma 2014. aastal. Mootoriks on 6,2-liitrine bensiinimootor (420 hj). Escalade'il on kuus istekohta. 4. põlvkond (GMTK2XL) 4. põlvkond ESV (GMTK2YL) Viienda põlvkonna Escalade'i tootmist alustati 2020. aastal. Cadillac tõi 2022. aastal turule Escalade'i võimsaima versiooni, mida sai nimeks Escalade-V. Escalade-V on suurim performance-maastur Põhja-Ameerika turul. See kasutab 6,2-liitrist mahtkompressorida ülelaetud V8 mootorit. Selle jõudlus on 509 kW (691 hj) ja 885 N⋅m pöördemomenti. Auto on varustatud 10-käigulise automaatkäigukastiga ning kiirendus 0-60 miili/tunnis (0-97 km/h) võtab aega vaid 4,4 sekundit. Soovituslik hind algab 149 990 dollarist. Escalade-V on saadaval ka pikema teljevahega ESV mudelina. 5. põlvkond (GMT1UL) Cadillac Escalade-V (2023) Teise ja kolmanda põlvkonna mudelitest oli müügil ka lühikese kasti ja nelja uksega versioon, mis kandis nime Escalade EXT. Selle sõsarmudeliks oli Chevrolet Avalanche. 2. põlvkond EXT (GMT806) 3. põlvkond EXT (GMT946)
Sergei Novikov

Sergei Novikov (sündinud 28. augustil 1980 Dolinskis) on Venemaa murdmaasuusataja. 2002 Salt Lake Citys 6. koht 4×10 km teatesõidus 10. koht 15 km klassikas 16. koht topeltjälitussõidus (10 km klassika- + 10 km vabastiilis) 16. koht sprindis 2006 Torinos 6. koht 4×10 km teatesõidus 9. koht 15 km klassikas 25. koht vabastiilisprindis 2010 Vancouveris 43. koht 30 km suusavahetusega sõidus 2003 Val di Fiemmes: 4. koht 4×10 km teatesõidus 14. koht sprindis 17. koht topeltjälitussõidus 2007 Sapporos: 41. koht 50 km klassikas 2009 Liberecis: 25. koht 15 km klassikas 46. koht 30 km suusavahetusega sõidus Sergei Novikov FIS-i kodulehel
BMW X6

BMW X6 on BMW poolt toodetav sportliku välimusega maastur, mida esitleti 2008. aasta aprillis. BMW ise nimetab X6 kui sports activity coupé (SAC), mis peaks endas ühendama maasturi omadused (suured rattad, kõrge kliirens ja nelikvedu) ja sportliku kupeeliku kere. 1. põlvkond 1. põlvkond ActiveHybrid 1. põlvkond X6 M Teine põlvkond avalikustati 2014. aasta Pariisi autonäitusel ning üks oluline uuendus oli uus 8-käiguline automaatkäigukast. Lisaks suurenes ka uue mudeli pagasiruum ning auto jõudis müügisaalidesse 2014. aasta lõpus. 2019. aasta juulis tutvustati 3. põlvkonna X6. Auto väliskuju muudeti agressiivsemaks ja iluvõre nurgelisemaks ning esmakondselt BMW ajaloos lisati iluvõrele taustavalgustus.
Pierre Mignard

Pierre Mignard (7. november 1612 Troyes – 30. mai 1695 Pariis) oli prantsuse maalikunstnik.
Mitsubishi Outlander

Mitsubishi Outlander on Mitsubishi toodetav maastur, mis tuli Mitsubishi Airtreki nime all Jaapanis müügile 2001. aastal. Seda on toodetud neli põlvkonda, kusjuures kolmandale põlvkonnale on tehtud kaks mudeliuuendust. Kolmanda põlvkonna mudelist on saadaval on ka laetav pistikuhübriid, mis kannab nime Outlander PHEV. Esimene põlvkond aastal jõudis Euroopa ja Põhja-Ameerika turgudele 2003. aastal. 1. põlvkond 1. põlvkond Teisest põlvkonnast alates võeti ka Jaapanis kasutusele Outlanderi nimi ning teine põlvkond jõudis turgudele 2006. aasta sügisel. 2. põlvkond 2. põlvkond 2. põlvkonna mudeliuuendus 2. põlvkonna mudeliuuendus Kolmanda põlvkonna Outlander avalikustati 2012. aasta Genfi autonäitusel. 3. põlvkonda uuendati 2015. aastal. 3. põlvkonna 1. mudeliuuendus Outlander 2. mudeliuuendus Mitsubishi Outlander PHEV on kolmanda põlvkonna Mitsubishi Outlanderi pistikuhübriid, mida esitleti 2012. aasta Pariisi autonäitusel. PHEV suudab sõita ka puhtalt elektri jõul, aga NEDC kulutsükli andmetel vaid 52 kilomeetrit. Koos bensiinimootoriga kasvab sõiduulatus 824 kilomeetrini. Outlander PHEV Outlander PHEV laadimisluuk Outlander PHEV Two and Four 4. põlvkonna Outlander avalikustati 16. veebruaril 2021. Auto disain on inspireeritud ideeautost Engelberg Tourer, mida esitleti 2019. aasta Genfi autonäitusel. Neljanda põlvkonna Outlander on tihedalt seotud ka Nissan X-Trailiga, olles ehitatud samale CMF-CD platvormile ning tegu on esimese Mitsubishi mudeliga, mis kasutab Nissani platvormi. Mitsubishi Engelberg Tourer ideeauto (Genf 2019) Mitsubishi Engelberg Tourer ideeauto (Genf 2019) Viknesh Vijayenthiran (5. september 2012). "2014 Mitsubishi Outlander PHEV preview: 2012 Paris Auto Show". "2022 Mitsubishi Outlander Redesigned with a Distinctive Look". 16. veebruar 2021.
Nicolas Mignard

Nicolas Mignard (7. veebruar 1606 Troyes – 20. märts 1668 Pariis) oli prantsuse maalikunstnik.
Salvador Sánchez Cerén

Salvador Sánchez Cerén (sündinud 18. juunil 1944) on El Salvadori õpetaja ja poliitik, kes oli 1. juunist 2014 kuni 1. juunini 2019 El Salvadori president. Salvador Sánchez Cerén õppis San Salvadori pedagoogilises koolis ja töötas pärast kooli lõpetamist kümme aastat õpetajana. 1. juunist 2009 kuni presidendiks saamiseni oli ta asepresident. Ta kuulub erakonda Farabundo Martí Rahvuslik Vabastusrinne.
Artekon Raadio Tallinn

Artekon Raadio Tallinn oli venekeelne internetiraadio Eestis. Raadiojaam töötas ööpäev läbi. Saated olid vene keeles, muusika mitmekesine. Saadete eetriaeg oli saatekavas esitatud Eesti ajavööndi järgi. Raadiokanal edastas tundeküllaseid ja temaatilisi saateid nii lastele kui ka täiskasvanutele, analüüsivat ja publitsistlikku programmi, tervitusi, õnnitlusi ja soovimuusikat. Eesti raadiojaamade loend Artekon Raadio koduleht "ARTEKON MTÜ (80296322)". E-Krediidiinfo. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.1.2023. Vaadatud 4. jaanuaril 2023.
Heinrich

Heinrich on mehenimi. Seda nime on kandnud palju valitsejaid: Heinrich I Heinrich II Heinrich III Heinrich IV Heinrich V Heinrich VI Heinrich VII Baieri hertsog Heinrich VIII oli Saksa-Rooma keiser Heinrich IV Heinrich IX Heinrich X Heinrich XI Heinrich XII Heinrich XIII Heinrich XIV Heinrich XV Heinrich XVI Rikas oli Baieri hertsog Heinrich XIX Heinrich XX Heinrich XXII Heinrich XXIV Heinrich XXVII Heinrich (Braunschweig-Dannenberg) Heinrich on Fürstenbergi vürst Heinrich on Orsini ja Rosenbergi vürst Heinrich oli Liivi ordu maamarssal aastal 1300 Heinrich oli Liivi ordu maamarssal aastal 1316
Maolest

Maolest (Ophionyssus natricis) on lestaliikämblikulaadsete klassist. Maolestad vajavad paljunemiseks peremeesorganismi verd, mida nad imevad. Maolestadel eristatakse viit staadiumi: muna, vastse, proto- ja deutonümfi ning täiskasvanu staadium. Suguküpsuseni arenevad maolestad (olenevalt välistemperatuuridest) 2–2,5-nädalaselt ning elueaks on pakutud 5–6 nädalat. Üleni märjaks saades maolestad harilikult upuvad. Looduslikuks peremeheks peetakse kuningpüütoneid. Peremeesorganismideks on mitmed roomajad, sh seltsilisloomadena peetavad maod. Maolestad elutsevad vangistatud madudel harilikult peapiirkonnas. Omanik võib märgata maolestade poolt vereimemise tulemusel tekkinud turseid ja paistetust. Ka võib esineda madudel korratut kestamist mille käigus silmakilbised ei kestu, anoreksiat, kaalukaotust ja letargiat. Kui maolestadel õnnestub segamatult paljuneda siis võivad nad peremeesorganismi hukutada. Arvatakse, et maod võivad sügeluse leevendamiseks tihedasti veevanne võtta. Maolest võib ka inimesel elutseda. Maolesti peetakse mitmete parasitaarhaiguste võimalikeks siirutajateks nagu ophidian paramyxovirus ja inclusion body disease (IBD). IBD-d peetakse nakkuslikuks ning seni seda ravida ei osata, mistõttu tuleb nakatunud loomad eutaneerida. Loomade elu 3:93. HANNE SCHULTZ, Human infestation by Ophionyssus natricis snake mite.Lühikokkuvõte, British Journal of Dermatology, 93. väljaanne, nr 6, lk695–697, detsember 1975, veebiversioon (02.06.2014) (inglise keeles) Snake Mite Infestation, veebiversioon (vaadatud 03.06.2014) (inglise keeles) Mark A. Mitchell, Thomas N. Tully, Manual of Exotic Pet Practice, lk 152, 2009, Saunders, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 03.06.2014) (inglise keeles) Dave and Tracy Barker, The Life History of Snake Mites, veebiversioon (02.06.2014) (inglise keeles)
Elektronjuhtivus

Elektronjuhtivus on elektrijuhtivus, mille korral on laengukandjateks aines leiduvad vabad elektronid ehk juhtivuselektronid. Kui elektrijuhile rakendada väline elektriväli, hakkavad elektronid aines liikuma kindlas suunas, moodustades elektrivoolu. Pooljuhtide puhul kõneldakse elektronjuhtivusest ja aukjuhtivusest. Elektronjuhtivuse korral on laengukandjate seas ülekaalus juhtivuselektronid, aukjuhtivuse korral augud.  Pikemalt artiklis Aukjuhtivus Elektrijuhtivus Pooljuht http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=11426[alaline kõdulink] Elektronjuhtivus
Friedrich

Friedrich on eesnimi. Friedrich (ertshertsog), Austria keisririigi suurhertsog ja prints, Ungari ja Boheemia kuninglik prints, Těšíni hertsog ning Austria-Ungaris sõjavägede kindralstaabi ülem, esimeses maailmasõjas aastail 1914-1916 Friedrich (Mecklenburg), hertsog 1756–1785 Friedrich (Pfalz-Zweibrücken-Veldenz), hertsog 1635–1661 Friedrich (Pfalz-Zweibrücken-Vohenstrauß-Parkstein), hertsog 1581–1597 Friedrich (Saksi hertsog), Saksa ordu kõrgmeister 1498–1510 Friedrich I
Intsikurmu parkmets

Intsikurmu parkmets on parkmets Põlva linna lõunaosas. Parkmetsa pindala on 23,1 ha. See on looduskaitse all. Puhkepiirkonda kuulub ka lauluväljak. Intsikurmu metsapark on tuntud eelkõige tänu laulupeo traditsioonile. Esimesed mitme eestlaste koori kooslaulmised toimusid metsapargis 1855. ja 1857. aastal. Intsikurmus korraldati ka Eesti Üliõpilaste Ehitusmaleva veteranide malevakokkutulekud. Metsaparki on loodud sportrajatis Südamerada (2,5 km) ja slaalominõlv. Intsikurmus toimuvad mitmed peod, festivalid nagu näiteks Intsikurmu muusikafestival, rahvamuusikapeod, lõõtspillipidu Harmoonika ja paljud teised. Laululava ehtitati 1969. aastal arhitekt Vadim Tšentropovi projekti järgi. Aastal 2002 põles laululava maha ja see taastati. Ka tänapäeval on Intsikurmu laululava tuntud kontserdi- ja peopaik. Laululava alla mahub ligi 3500 lauljat, murule tantsima ja pidutsema aga kõik huvilised. Intsikurmu laululava haldab Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus. Intsikurmu parkmets Keskkonnaregistris
Eesti looduskaitsemärgid

Eesti looduskaitsemärgid on tunnustusavaldused, mida annab Kliimaministeerium välja alates 2010. aastast märkimisväärse tegevuse eest looduskaitses. Eesti looduskaitsemärke on kolme liiki: Eesti looduskaitse kuldmärk – antakse koos Eerik Kumari looduskaitsepreemiaga; Eesti looduskaitsemärk – hõbemärk, mis antakse oluliste looduskaitseliste teenetega isikuile; Noore looduskaitsja märk – valgevasest märk, mis on mõeldud tublidele loodushuvilistele koolinoortele. Kuld- ja hõbemärk kujutavad endast vastavalt kullast või hõbedast tammelehe kontuuri, noore looduskaitsja märk on valgevasest valmistatud emaileeritud tammeleht. Looduskaitsemärkide autor on kunstnik Julia Maria Künnap. Eesti Vabariigi esimesed looduskaitsemärgid anti Loodushoiu Nõukogu otsusega välja 1940. aasta kevadel. Märgi saajate seas olid sellised Eesti looduskaitse rajajad nagu Teodor Lippmaa, Andres Mathiesen, Gustav Vilbaste, Mihkel Härms, Peeter Päts, Artur Toom jt. Pärast Teist maailmasõda taastus looduskaitse riiklik korraldamine 1957. aastal, kui jõustus seadus "Eesti NSV looduse kaitsest". Sama aasta novembris anti välja ka esimesed uue kujundusega looduskaitsemärgid. Märgi esimeste saajate seas olid looduskaitsetegevuse taastajad, ENSV TA Looduskaitse Komisjoni liikmed Eerik Kumari, Endel Varep, Jaan Eilart, Herbert Viiding, Malev Margus jt. Eesti Vabariigi taastamisega lõppes nõukogudeaegse looduskaitsemärgi aeg. Alates 1989. aastast hakati välja andma Eerik Kumari looduskaitsepreemiat, kuid looduskaitsemärkide väljaandmiseni jõuti alles 2010. aastal – Eesti looduskaitse juubeliaastal, mil hakati taas tunnustusena märkimisväärse tegevuse eest looduskaitses välja andma looduskaitsemärke. Otsustati, et Eerik Kumari preemia saaja saab ka Eesti looduskaitse kuldmärgi. Peale selle antakse igal aastal välja Eesti looduskaitsemärke ja noore looduskaitsja märke. Looduskaitsemärk Eerik Kumari looduskaitsepreemia Eesti looduskaitsemärk Eesti looduskaitsemärgid. Keskkonnaministeeriumi veebisait. Otsime kandidaate Eerik Kumari nimelise looduskaitsepreemia konkursile. Keskkonnaministeeriumi veebisait.
Sjevjerodonetski lennujaam

Sjevjerodonetski lennujaam on lennujaam Ukrainas Luhanski oblastis, umbes 7 km kaugusel Sjevjerodonetski keskusest kagus. Lennuväli suleti liikluseks 1993. aastal. 2008. aastal teatas Ukraina valitsus kavast lennujaam 2020. aastaks uuesti avada. Great Circle Mapper Ametlik koduleht Северодонецк online
Heksagonaalne süngoonia

Heksagonaalne süngoonia (inglise hexagonal system) on kristallograafias üks kuuest süngooniast, mille iseloomulikuks tunnuseks on üks kolmandat või kuuendat järku sümmeetriatelg, mis on risti tasandiga, mille moodustavad kolm võrdse pikkusega telge mille vahel on 120° nurk. Kolm telge, mis moodustavad tasandi on: a1; a2; a3, nendega ristub c-telg. Trigonaalset süngooniat käsitletakse siin heksagonaalse süngoonia osana. Heksagonaalsesse süngooniasse kuulub kaksteist punktigruppi (ilma trigonaalse süngooniata seitse): Heksagonaalne trigonaalne-dipüramidaalne punktigrupp Heksagonaalne püramidaalne punktigrupp Heksagonaalne dipüramidaalne punktigrupp Heksagonaalne ditrigonaalne-dipüramidaalne punktigrupp Heksagonaalne diheksagonaalne-püramidaalne punktigrupp Heksagonaalne trapetsoeedriline punktigrupp Heksagonaalne diheksagonaalne-dipüramidaalne punktigrupp Heksagonaalne püramidaalne punktigrupp Heksagonaalne romboeedriline punktigrupp Heksagonaalne ditrigonaalne-püramidaalne punktigrupp Heksagonaalne trapetsoeedriline punktigrupp Heksagonaalne heksagonaalne-skalenoeedriline punktigrupp
Karkuse hiiemägi

Karkuse hiiemägi (ka Toomamägi) oli hiiemägi Järvamaal Ambla kihelkonna ja praeguse Tapa valla Karkuse külas. Rahvaluulekoguja J. Ney on 1889. aastal kirja pannud Karkuse hiiemäge puudutavat kohapärimust: "Karkuse mõisast vierand versta õhta puol on üks kaunis kõrge ja pikk määseilandik järsku suomua sies. Praegu kasvavad sial pial sarapuud ja mõnes kohas kua kuused ja uaved. Mää sisemus on selge kruus, väga ia tie sillutamiseks, milleks teda kua siin ümberkaudu pruugitakse. Sellest määst riagib rahvasuu, et seda siin enne põle old, vaid kusagilt olla tuld. Ühel kenal einaaegsel pääval old rahvas sial kohal parajalt einu kuivatamas, kui korraga ilm mustaks löönd ja üks vali jaal üünd: "Oidke iest, Iies tuleb, oidke iest, Iies tuleb!" Kõik juost niipailu kui kiegi jõund, iest ära, ja kui pärast vuatama läind, seist kõrge mägi just einamua pial. Sest akatud siis kua mäge "Ie määks" üüdma, mis nime ta tänapäävani kannab. Kas sial vanast Iiedele ohverdud on, seda ei tia rahvas riakida. Karkuse puol mäe jääres on üks kaheksa jala sügavune kaev väga ia viega, mis kua kõige kuivemalgi ajal vett ei kauta. Sialt suab kua Karkuse küla alati suuremalt jault oma vietarvituse. Kuival aegadel aga viiakse sialt kua mujale, nagu nimelt Koiki, vett. Kaevu üütakse kua Iie kaevuks." Matthias Johann Eisen on raamatus "Eesti vana usk" refereerinud muistendit hiiemäe sünnist järgnevalt: "Ambla Karkuses töötavad heinalised. Tõusnud kõuepilvest kuuldub hoiatav hääl. Heinalised põgenevad, seda enam, et algab kole sadu. Teisel päeval alles nähakse: heinamaa puudub, asemel mägi hiiega. Hiis saab elanikkudele ohverdamiskohaks." Karkuse hiiekaev Karkuse ohvrikivi Karkuse hiiemägi kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 29.09.2014) H II 14, 179/80 < Ambla — J. Ney 1889. Avaldatud: Hiie ase. Hiis eesti rahvapärimuses. Koostanud Mari-Ann Remmel. Eesti Kirjandusmuuseum, Tartu 1998, lk 134–135, nr 79. Matthias Johann Eisen. Eesti vana usk. (Eesti mütoloogia IV.) Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus 1926, lk 78. Karkuse hiiemägi kultuurimälestiste riiklikus registris Pilt Karkuse hiiemäest Maavalla Koja kodulehel
Martin Nurk

See artikkel räägib Eesti sõjaväelasest. Kommunisti kohta vaata artiklit Martin Nurk (kommunist). Martin Nurk (8. november 1902 Tallinn – 28. oktoober 1990 Kuibõšev) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1935). Ta lõpetas aastal 1926 sõjakooli. Aastatel 1926–1931 teenis ta Allohvitseride Koolis ja Sõjakoolis, sealhulgas kooliülema abina. Aastatel 1931–1934 õppis ta Kõrgemas Sõjakoolis, mille lõpetamise järel teenis operatiivosakonna ülema abina. Aastatel 1938–1940 teenis ta Sõjavägede Staabi VI osakonnas, olles ajakirja Sõdur toimetaja. Punaarmees oli ta 180. Eesti Laskurdiviisis suurtükiväe staabiülem, sealt saadeti ta täienduskursustele Venemaale. 28. juunil 1941 Martin Nurk arreteeriti, 5. septembril 1942 mõisteti talle §58-1a järgi 8-aastane vanglakaristus, mida ta kandis Lama järve ääres ja Norillagis. Pärast vabanemist 24. veebruaril 1949 tuli ta tagasi Eestisse, kuid kolis varsti Samarasse (Kuibõševi). Seal ta aastal 1990 ka suri. http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=22558 http://www.okupatsioon.ee/et/2015-01-15-14-20-17/133-n1998
Franz

Franz [frants] võib tähendada järgmist: Franz (eesnimi). Leheküljel Franz I on loetletud monarhid, kelle nimi on olnud Franz I või Franz. Franz Ferdinand oli Austria ertshertsog. Franz (Braunschweig-Lüneburg) Franz, Baieri hertsog (1933) Franz oli Tallinna Loomaaia isane jääkaru.
Rudolf

Rudolf on eesnimi. Rudolf I ja Rudolfi nimelised valitsejad on loetletud leheküljel Rudolf I Ka Rudolf II, Rudolf III ja Rudolf IV nimelised monarhid on loetletud vastavatel täpsustuslehekülgedel. Põhjapõder Rudolf on jõuluvana abiline. Rudolfi saar – Franz Josephi maa põhjapoolsem saar Rudolfi polaarjaam – Venemaa polaarjaam Rudolfi saarel
Angelika Kallakmaa-Kapsta

Angelika Kallakmaa-Kapsta (sündinud 1966) on eesti majandusteadlane. Ta sündis Tartus ja lõpetas aastal 1984 Tartu 10. Keskkooli (praeguse Mart Reiniku ja Poska gümnaasiumi eelkäijas). Seejärela õppis ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas majandusküberneetika erialal ning lõpetas Tartu Ülikooli 1989. aastal majandusteadlase–matemaatiku kvalifikatsiooniga. Õpingud jätkusid Tartu Ülikooli Eurofakulteedis panganduse erialal. Angelika Kallakmaa on praktiseerinud Saksamaal Deutsche Bank AG Göttingeni filiaalis ning olnud ka külalisuurija Göttingeni Ülikooli majandusteaduskonnas. Doktorikraadi kaitses 2013. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonnas. Doktoritöö "Before and after the boom: changes in the Estonian housing market" ("Muutused Eesti eluasemeturul enne ja pärast buumi"). On töötanud Hansapangas, kus tegeles sealse privaatpanganduse osakonna loomisega; Eesti Vabariigi rahandusministeeriumis ja Tallinna Linnavolikogu kantselei rahandusnõunikuna ning alates 2003. aastast Tallinna Linnakantseleis nõuniku ja konsultandina. Raha ja panganduse õppejõud Tartu Ülikoolis, Estonian Business Schoolis, Tallinna Tehnikaülikoolis. EBSis ka majandusteooria õppetooli hoidja. Ta on Eesti Majandusteaduse Seltsi liige ja rahvusvahelise finantsistide organisatsiooni SUERF (Société Universitaire Européenne de Recherches Financières) liige. http://tallinn.ester.ee/record=b2938204~S1*est Doktoritöö Eesti Teadusportaal
Rocca al Mare Kooli Tantsusõbrad

Rocca al Mare Kooli Tantsusõbrad on segarahvatantsurühm, mis loodi Rocca al Mare Kooli juurde 2010. aasta sügisel. Rühma liikmeteks on Rocca al Mare Kooli õpetajad, lapsevanemad ja lihtsalt rahvatantsu sõbrad. Rocca al Mare Kooli Tantsusõprade repertuaari kuulub nii folkloorseid kui ka autoritantse. Rocca al Mare Kooli Tantsusõbrad kannavad Setu, Halliste ja Juuru kihelkonna rahvarõivaid. Rühmas tantsib kümme tantsupaari. Rühma juhendavad Raili Lahi ja Urmas Laigna ning neid abistab Maia Radin. Kontsertmeistriks on Ave Tuhkur. 2014. aasta üldlaulu- ja tantsupeol astus Rocca al Mare Kooli Tantsusõprade rühm üles koos B1 segarühmadega. Rühm osales Laulu- ja tantsupeo TuleTulemise teekonnal Järvamaal lõigul Roosna-Alliku mõisast Kirisaare Koordi mõisa 27. juunil 2014.
The Marshall Mathers LP 2

"The Marshall Mathers LP 2" on Eminemi kaheksas stuudioalbum. See ilmus 2013. aasta novembris. Bad Guy (feat. Sarah Jaffe) 7:15 Parking Lot (Skit) 0:59 Rhyme Or Reason 5:04 So Much Better 4:01 Survival (feat. Skylar Grey) 4:32 Legacy (feat. Polina) 4:58 Asshole (feat. Skylar Grey) 4:34 Berzerk (feat. Kendrick Lamar) 4:21 Rap God 6:10 Brainless 4:47 Stronger Than I Was 5:44 The Monster (feat. Rihanna) 5:19 So Far... 5:31 Love Game (feat. Kendrick Lamar) 4:34 Headlights (feat. Nate Ruess) 4:11 Evil Twin 5:58 Baby 4:24 Desperation (feat. Jamie N Commons) 4:09 Groundhog Day 5:00 Beautiful Pain (feat. Sia) 4:26 Wicked Ways (feat. X Ambassadors) 6:31