laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1892

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1888 | 1889 | 1890 | 1891 | 1892 | 1893 | 1894 | 1895 | 1896 | ► | ►► 1892. aasta (MDCCCXCII) oli 19. sajandi 92. aasta. 15.–16. jaanuar (vkj 3.–4. jaanuar) – Tartus toimus Eesti karskusseltside esimene kongress. Karskusliikumise juhiks sai Ado Grenzstein. Sügisel jõudis lõpule kõikide üldhariduskoolide õppetöö üleminek venekeelseks. 23. juuni (vkj 11. juuni) – Eestis jõustus uus linnaseadus. ... ... 3. jaanuar – J. R. R. Tolkien, inglise kirjanik 6. jaanuar – Ants Murakin, eesti kunstnik 18. jaanuar – Oliver Hardy, ameerika koomik 28. jaanuar – Ernst Lubitsch, saksa päritolu ameerika filmirežissöör 15. veebruar – Eero Liives, helilooja 9. märts – Vita Sackville-West, inglise kirjanik ja maastikuarhitekt 10. märts – Arthur Honegger, prantsuse/šveitsi helilooja 22. märts – Johannes Semper, eesti luuletaja, prosaist, tõlkija 30. märts – Johannes Pääsuke, eesti filmioperaator 8. aprill – Mary Pickford, ameerika filminäitleja 7. mai – Oskar Angelus, eesti poliitik 7. mai – Josip Broz Tito, Jugoslaavia riigijuht 13. aprill – Robert Watson-Watt, šoti leiutaja 23. juuli – Haile Selassie I, Etioopia keiser 26. juuli – Villem Ormisson, eesti kunstnik 20. oktoober – Rudolf Mager, majaomanik Tallinnas 22. oktoober – Villem Eichenthal, eesti filatelist 23. oktoober – Gummo Marx, ameerika komöödianäitleja 31. oktoober või 1. november – Aleksandr Alehhin, vene maletaja 21. november – Johannes Kallak, eesti pedagoog, kooli- ja lastekirjanik 4. detsember – Francisco Franco, Hispaania riigipea 5. detsember – Gerhard Rägo, eesti matemaatik 21. jaanuar – John Couch Adams, inglise astronoom 6. oktoober – Alfred Tennyson, briti luuletaja 6. detsember – Werner von Siemens, saksa tööstur Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 156
23040-klassi tuukrilaev

Projekt 23040 on Venemaal valmistatud ja ranniku lähedal ning reidil kasutamiseks mõeldud mereväe tuukrilaeva (originaalnimetuses kaater) klass. Sõjalaevaklassiga paralleelselt on valmistatud sarnane tsiviilalus projektitähisega A160-JaR (А160-ЯР) ja oluliselt muudetud välimusega hüdrograafiaversioon 23040G. Kaater on mõeldud tuukritöödeks, päästetöödeks ning veepõhja- ja veealuste objektide uuringuteks rannikulähedasel merel, reididel ja sadamates sügavuseni kuni 60 m ilmaoludes kuni 3 palli. Laeva pikkus on 28,09 m, süvis 1,5 m, veeväljasurve u 100 t, kiirus 13-14 sõlme ja meeskond 8 meest (sh 5 tuukrit). Sõidukaugus on u 200 miili. Laeval on allveeroboti võime ja ahtris liigendkraana. Keres on kuus veekindlat sektsiooni: vöörpiik, ühisruumid (kambüüs, mess), magamisruumid (neli kahekohalist kajutit, sanitaarsõlmed), tuukrivarude ruum, masinaruum, ahterpiik. Tekiehitises asuvad peamiselt tuukrite töö- ja varustuse ruum koos barokambriga ning roolimaja. Projekti hakati arendama 2008. aastal. Aastail 2013–2016 valmistati 18 seda klassi laeva, millest 9 on kasutusel Balti laevastikus ja 6 Musta mere laevastikus. Lisaks on valmistatud 2018. aastal neli sama kere baasil, kuid täiesti teistsuguse tekiehitisega väikest hüdrograafialaeva 23040G. Paralleelselt 23040-ga on valmistatud üle 10 tsiviil-tuukrilaeva versiooni A160 peamiselt Vene Merepäästeteenistusele (Морская спасательная служба). 2015. aasta juulis asus üks selle klassi laev RVK-2163 koos puksiiriga Merkuri Politsei- ja piirivalveameti loal Saaremaa rannikule tormivarju. Kuna Vene sõjalaev paistis olevat ankrus iseseisvalt (saatealuseta), tekitas see tähelepanelikes kohalikes küsimusi. Flamingo-klassi abilaev – eelkäija Russianships.info Bastion-karpenko.ru Korabli.eu Crimea-news.com: Феодосийский завод «Море» построил оснащённый шведским двигателем водолазный катер Rus-shipping.ru: Завод «Нижегородский теплоход» спустил на воду рейдовый водолазный катер Saarte Hääl: Tormivarjus Vene laev ajas saarlased ärevaks
Cambridge'i prints Louis

Cambridge'i prints Louis (Louis Arthur Charles; sündinud 23. aprillil 2018 Saint Mary haiglas Londonis) on prints Williami, Cambridge'i hertsogi ja Catherine'i, Cambridge'i hertsoginna kolmas laps. Tema vend on Cambridge'i prints George ja õde Cambridge'i printsess Charlotte. Briti troonipärimisjärjekorras on prints viies oma vanaisa prints Charlesi, isa prints Williami, vanema venna prints George'i ja õe printsess Charlotte'i järel. Tema ametlik kõnetusviis ja tiitel on Tema Kuninglik Kõrgus Cambridge'i prints Louis. https://www.royal.uk/princelouis
Studio Moderna

Studio Moderna Grupp on Kesk- ja Ida-Euroopas tegutsev elektroonilise kaubanduse ja otsemüügiga tegelev ettevõte. Ettevõte alustas tegevust 1992. aastal, kui Livija Dolanc ja Sandi Češko avasid oma väikese perefirma. Algul turustati vaid üht toodet – Kosmodisk®-i, mis leevendavat väidetavalt seljavalu. 1993–1994 liitusid Studio Moderna ettevõttega Branimir Brkljač ja Daniel Hubman ning alustati oma kaubamärkide loomist ja arendamist. Tegutsetakse Sloveenias, Horvaatias, Makedoonias, Bulgaarias, Serbias, Montenegros, Slovakkias, Poolas, Ungaris, Bosnias, Tšehhi Vabariigis, Venemaal, Kosovos, Rumeenias, Leedus, Lätis, Eestis, Albaanias, Ukrainas, Moldovas ja Kasahstanis. Ettevõttes töötab üle 8000 inimese. http://www.topshop.ee/ettevottest/ http://www.studio-moderna.com/
Berliini loomaaed

Berliini loomaaed (Zoologischer Garten Berlin või ka lihtsalt Zoo Berlin) on vanim loomaaed Saksamaal. See avati 1844. aastal Berliini linna keskosas Tiergartenis. Loomaaed hõlmab 33 hektari suurust maa-ala ja on tuntud kui kõige liigirikkam loomaaed. Sealne kogu koosneb 20 000 isendist ja ligi 1400 liigist, kes elavad välialal. Sealt võib leida elevante, kaelkirjakuid, gorillasid ja Saksamaa ainsaid hiidpandasid. 2017. aastal külastas loomaaeda ja akvaariumi üle 3,5 miljoni inimese. See on Euroopa kõige külastatum loomaaed. Üks tuntumaid atraktsioone on loomade söötmine. Loomaaed teeb koostööd ülikoolide, teadusasutuste ja loomaaedadega üle maailma ning osaleb ka programmides, mis tegelevad ohustatud liikide kaitse ja nende loodusesse tagasi asustamisega. Berliini loomaaed, asutatud aastal 1844, on Saksamaa vanim ning maailmas üheksas vanim loomaaed. Loomaaia loojaks oli Preisi (kuningriik 1525–1947) kuningas Friedrich Wilhelm III, kellel oli suur huvi eksootiliste loomade vastu. Koos oma esimese abikaasaga avati 19. sajandi keskel loomaaed ka külastajatele. Paljud loomaaia asukad olid toodud kuningale kingituseks, kuid kuningas ostis ka ise loomi juurde. Pärast Wilhelmi surma 1840. aastal tõusis troonile tema poeg Friedrich Wilhelm IV. Ta päris ka loomaaia, kuid väga huvitatud ta loomaaiast ei olnud. Endine Wilhelm III kuninglik nõunik ja zooloogiamuuseumi direktor, Martin Hinrich Lichtenstein vastutas loomade populatsiooni eest. Tal oli juba ammu idee luua eraloomaaed. Koos Alexander von Humboldti ja Peter Joseph Lennéga veenis ta kuningat seda looma. Kuningas kinkis neile faasanimaja Tiergarteni pargis ning ka mitmeid loomi inimestele näitamiseks. Pärast kolmeaastast ehitust avati loomaaed 1. augustil 1844. Loomaaia pidamine oli aga koormav ja mitte väga edukas, ning seepärast kuulub loomaaed 1845. aastast avalikkusele ja on valdavalt eraomandis. Berliini loomaaed jäi pärast Saksamaa lõhenemist Saksa Liitvabariigi alale. Saksa Demokraatliku vabariigi alal rajati 1955. aastal Tierpark Berlin, mis asub Berliini Friedrichsfelde linnaosas. Akvaarium ehitati 1913. aastal zooloogia kompleksi. Lisaks kaladele ja teistele veeloomadele peetakse seal enamikku loomaaia roomajatest, kahepaiksetest ja selgrootutest. Berliini loomaaeda on igaühel võimalik toetada annetustega. Lisaks rahaannetustele võtab loomaaed annetusi vastu ka loomasöödana. Rahalisi annetusi kasutatakse nii sööda ostmiseks kui ka loomadele tänapäevanõuetele vastava ja meeldiva kodu loomiseks. https://www.zoo-berlin.de/en "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2018. Vaadatud 16. oktoobril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2018. Vaadatud 16. oktoobril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.local-life.com/berlin/articles/zoo
ZIL-i sõidukite loend

See on nimekiri ZIL-i (varem AMO ja ZIS) sõidukitest, mida toodeti Venemaal Moskvas. ZIS-101 Sport (1939) ZIS-112/4 (1958) ZIL-112 Sport (1960–1962) ZIL-412 S (1962) ZIL-135 – toodetud BAZ-i tehases 1963–1995
NoHo (Manhattan)

NoHo on kõrgema klassi naabruskond, mis asub Manhattani linnasosas New Yorgis Ameerika Ühendriikides. NoHo nimi tuleb sõnadest "North of Houston Street" (sarnane SoHoga, "South of Houston Street").
West Village

West Village on naabruskond, mis asub Lower Manhattanil Manhattani linnaosas New Yorgis Ameerika Ühendriikides. West Village on osa suuremast Greenwich Village'ist. West Village piirneb läänes Hudsoni jõega.
Igavik

Igavik on filosoofiline mõiste, mis tähendab alguse ja lõputa ajavahemikku. Kõnekeeles on igavik lõpmatu aeg, mis ei lõpe kunagi, või igavikulise olemise kvaliteet, seisund või fakt. Klassikaline filosoofia aga määratleb igavikku kui seda, mis on ajatu või eksisteerib väljaspool aega, samas kui igavikulisus vastab lõpmatule kestvusele. Mõiste on tähtsal kohal mitmetes religioonides, milles jumala või jumalate olemasolu aktsepteeritakse igavesena.      Vaata ka: Eternism ja Ajafilosoofia Klassikaline filosoofia määratleb igavikku kui seda, mis eksisteerib väljaspool aega, näiteks kirjeldades ajatuid üleloomulikke olendeid ja jõude, eristades seda ajastatusest, mis vastab lõpmatule ajale. Mõned mõtlejad, näiteks Aristoteles, viitavad looduliku kosmose igavikulisusele nii mineviku kui ka tulevase igavikulise kestuse osas. Boëthius defineeris igavikku kui „üheaegselt täielikku ja täiuslikku lõputu elu valdamist“ Aquino Thomase arvates ei lõpe Jumala igavik, kuna tal puudub nii algus kui ka lõpp; igaviku mõiste on jumalikku lihtsust, mistõttu seda ei ole võimalik määratleda ega inimkonna poolt täielikult mõista. Thomas Hobbes (1588-1679) ja paljud teised valgustusajastu esindajad tuginesid klassikalisele eristusele, et esitada metafüüsilisi hüpoteese, nagu „igavik on püsiv nüüd“. Tänapäeval vaatlevad kosmoloogid, filosoofid ja teised selle mõiste analüüse läbi kultuuride ja ajaloo. Nad arutlevad muu hulgas selle üle, kas igaviku absoluutne mõiste on füüsika põhiseaduste puhul reaalselt rakendatav; võrdlevad entroopia kui aja noole küsimust. Igavus kui lõpmatu kestus on oluline mõiste paljudes eludes ja religioonides. Sageli öeldakse, et Jumal või jumalad kestavad igavesti ehk eksisteerivad kogu aeg, igavesti, ilma alguse ja lõputa. Religioossed vaated surmajärgsest elust võivad rääkida sellest igaviku või igavese elu mõistes Kristlikud teoloogid võivad pidada muutumatust, nagu ka igavikulisi platoonilisi vorme, igaviku oluliseks osaks. Igavust sümboliseerib sageli lõputu madu, mis neelab omaenda saba, Uroboros. Ring, riba või rõngas on samuti levinud igaviku sümbolina, nagu ka matemaatiline lõpmatuse sümbol, ∞. Sümboolselt tuletavad need meelde, et igavikul ei ole algust ega lõppu. Surematus Presentism "eternity". Oxfordi nglise keele sõnaraamat (Veebipõhine väljaanne.). Oxford University Press. Boedder (1902), raamat 2, pt. 2, "The Eternity of God".Oxford University Press – Vikipeedia Helm (2010), §. 6, "Medieval thinkers". Hobbes (1662), lk. 50. Deng (2018), §. 3.1, "The Loci Classici".  Igavik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Igavik Stanfordi filosoofiaentsüklopeedias (inglise keeles)
Upper West Side

Upper West Side, tuntud ka kui UWS, on naabruskond, mis asub Manhattani linnaosas New Yorgis Ameerika Ühendriikides. Upper West Side asub Central Parki ja Hudsoni jõe vahel. Upper West Side on New Yorgi üks kultuuri ja teadmiste keskus, kuna seal asuvad Columbia ülikool ja Barnardi kolledž. Upper West Side'i peetakse üheks New Yorgi jõukamaks naabruskonnaks. Upper West Side on 494,8 hektarit suur ja seal elab 209 084 inimest (2010. aasta seisuga). Riverside Park All Angels' Church Lincolni keskus
Morningside Heights (Manhattan)

Morningside Heights on naabruskond, mis asub Manhattani linnaosas, New Yorgis, Ameerika Ühendriikides. Morningside Heights asub Harlemi ja Upper West Side´i vahepeal. Morningside Heights on 1,22 ruutkilomeetrit suur ja seal elab 2010. aasta seisuga 55 929 inimest.
Halleluuja (muusika)

Halleluuja (heebria keeles הללו יה hallelu Jah 'kiitkem Jumalat', ladina keeles alleluia) on laul, mis saatis kristlikus liturgias algselt missa teist pühakirjalugemist. Hiljem hakati seda laulma vahetult pärast graduaali. Kui psalmid (väljend esineb psalmides 24 korral) ja Vana Testament tõlgiti 3. sajandil kreeka keelde, sai sõnapaarist hallelu jah sõna alleluia. Kreekapärane hääldusvariant kandus edasi ladinakeelsetesse tõlgetesse. Halleluuja-laulud olid tuntud juba varakristlikus liturgias (200. aasta paiku) ja 4. sajandiks olid nad juba levinud ka väljaspool liturgiat. Roomakatoliku kirikus kuulub nii halleluuja kui ka graduaal missa muutuvasse osasse (proprium missae). Koos graduaaliga moodustavad need kaks juubeldavat laulu missa muusikalise haripunkti. Enne 1970. aastaid polnud halleluujat 40-päevase paastu ajal kombeks laulda. Paastu ajal asendas seda tractus. Ajal, mis jääb ülestõusmispühade ja nelipüha vahele, esineb seevastu alleluia-juubeldus sageli lauludes teksti vahel, responsooriumides ja antifonides ja see lisatakse ka missa lõpetusele Ite, missa est. Luteri kirikus lauldakse kolmekordne halleluuja ilma piiblisalmita ning ka seal jäetakse see paastu ajal laulmata.. Õigeusu kirikus on tavaks laulda halleluujat liturgia osana kogu kirikuaasta jooksul (ka paastu ajal) pärast epistli (Apostlite kirjade või Apostlite tegude raamatu) lugemist käesoleva nädala viisil. Gregooriuse alleluia-meloodia juurde kuulub tavaliselt pikk melism jubilus. Jubilus‘ed on aja jooksul lühemaks jäänud: kui tänapäeval lauldavas gregooriuse koraalis on jubilus‘e pikkus 20–60 nooti, siis varasematest alleluia-lauludest leiab isegi 200 noodi pikkusi jubilatsioone. Laul koosneb tavaliselt piiblisalmist (versus) ning algusesse ja lõppu lauldavast halleluujast. Pika melismiga halleluuja järel lauldakse ka salmiosa melismaatiliselt, kusjuures salmi muusikalised kaunistused matkivad jubilus‘t, varieerides selle motiive ja meloodiat. Salmi lõpumelism kordab osaliselt või täielikult jubilus‘e motiive. Halleluuja jubilus‘est on arenenud välja sekvents, üks troobi erikujusid. Korduva halleluuja lõpu-jubilus‘t hakati hiljemalt 9. sajandi lõpul kaunistama meloodialaiendustega ja uute tekstidega, mida nimetati prosa ad sequentiam 'tekst, mis järgneb (halleluujale)'. Hiljem arenes sellest välja omaette laululiik, mis on halleluuja-meloodiast sõltumatu. Alleluia-Tropus https://study.com/academy/lesson/alleluia-definition-music-chords.html https://www.britannica.com/topic/hallelujah-religious-music T. Siitan. Keskaja muusika enne 1300. Tallinn, 1989 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2018. Vaadatud 16. oktoobril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://study.com/academy/lesson/alleluia-definition-music-chords.html Alleluia-motiiviga muusikateosed portaalis Choral Public Domain Library Alleluia 12. pühapäeval pärast nelipühi, gregooriuse laul
Garlstorf

Garlstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 16,82 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1097 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Garstedt

Garstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 14,93 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1463 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.garstedt.de
Gödenstorf

Gödenstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 16,54 km². 31. detsembril 2017 elas seal 968 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Salzhausen

Salzhausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 34,72 km². 31. detsembril 2017 elas seal 4787 inimest. Vald asub umbes 40 km Hamburgist kagus ja 15 km Lüneburgist läänes. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Ametlik veebileht
Toppenstedt

Toppenstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 29,09 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2191 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Vierhöfen

Vierhöfen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 13,92 km². 31. detsembril 2017 elas seal 988 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Wulfsen

Wulfsen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 8,42 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1662 inimest. Wulfseni hobumatus Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Dohren (Nordheide)

Dohren on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 11,25 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1221 inimest. Dohrenis on Baseball-Bundesliga võistkond Dohren Wild Farmers. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Jaak Allmere

Jaak Allmere (sündinud 17. augustil 1934 Läänemaal) on eesti majandustegelane ning oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane. 1970. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna masinaehituse ökonoomika ja organiseerimise eriala kiitusega. Aastatel 1979—1982 oli ta NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia aspirant. 1982. aastal kaitses Moskvas majandusteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Toiduainete tööstusliku tootmise struktuurinihete efektiivsus". 1954. aastast töötas mehaanikuna masina- ja traktorijaamas, seejärel teenis Nõukogude armees. 1957. aastast töötas inseneri, meistri, peamehaaniku ja peainsenerina kondiitrivabrikus "Uus Kalev" ning seejärel tootmiskoondises Liviko. 1972. aastast oli ta Eesti NSV toiduainetööstuse ministri asetäitja, hiljem kuni 1979. aastani Eesti NSV toiduainetööstuse ministri esimene asetäitja. 1982. aastast EKP Keskkomitee kerge- ja toiduainetööstuse osakonna juhataja, 1983. aastast kergetööstuse ja tarbekaupade osakonna juhataja. Aastatel 1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige. 1996. aastast Viljar OÜ juhatuse liige. 1965 Eesti NSV teeneline ratsionaliseerija TTÜ lõpetajad 1918–2006 Eedo Kalle. Eesti majandusdoktorid ja -kandidaadid 1949–1991. Bibliograafianimestik. Tallinn, 2018 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1985
Handeloh

Handeloh on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 26,91 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2488 inimest. Handeloh asub Seeve ja Este jõe vahel, Buchholz in der Nordheidest lõunas. Harburgi mäed asuvad loodes ja Lüneburgi nõmme looduskaitseala kagus. Handelohi valda kuuluvad järgmised osad: Handeloh, Höckel, Inzmühlen ja Wörme. Alte Schmiede ('vana sepikoda') loodusloo muuseumi ja väljaõppekooli väljapanekud hõlmavad kohalikke linde, Põhja-Saksamaa imetajaid ja linde, sealhulgas rannikualasid, kohalikke kahepaikseid ja roomajaid. Väljaõppekool korraldab seminare looduskaitse haldamise ja toetamise töötajatele. Mõisahoone (Reiterhof) Handelohis oli 52-osalise telesarja "Neues vom Süderhof" peamine võttekoht. Küla teenindavad kaks Nõmmeraudtee (Heidebahn) jaama: Handeloh ja Büsenbachtal. Viimane teenindab ka Wörme küla ja Büsenbachi oru jalutusala. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Handelohi vald
Heidenau (Nordheide)

Heidenau on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 38,71 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2222 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Maismaataimed

Maismaataimed ehk embrüofüüdid on rohelised taimed, millel on kudede diferentseerumine, mida madalamatel taimedel ei ole – vetikatel. Kõrgemad taimed on ka keerukamad: taimekudedel on erinevad funktsioonid ja neid jagatakse mitme tüüpi, taimedel on hästi väljaarendatud juhtimissüsteem; taimedel on ka generatiivseid organeid ja vegetatiivseid organeid. Maismaataimed iseloomustatakse põlvkondade vaheldumine elutsükli, tipmine rakkude kasv, kutiikul, antheridia (mees gametophyte elundid), ja archegonia (naine gametophyte elundite (Paleos 2008). Maismaataimedele kuuluvad peamiselt vee vetikad, mis ei arenda embrüod, samuti puuduvad juured, varred või lehed, kuna maismaaimed vormistavad embrüote ning on liigendatud varred ja lehed, ja nagu soontaimedel juured.Maismaataimed tagavad toitumine, elupaik, energia, hapnik, kaitse ja palju muid elutähtsa funktsioone maailma olenditele. Maismaataimed on kõige tuntum taimede rühm. Nende hulka kuuluvad puud, lilled, sõnajalad, samblad ja mitmesugused muud rohelised taimed. Kõik keerulised hulkrakulised eukarüoodid koos spetsialiseeritud suguelunditega. Harva erandiga, embrüofüüdid saavad oma energia läbi fotosünteesi (st, neelavad valgust); ja nad sünteesivad oma toitu süsihappegaasi välja. Sammaltaimed (Bryophyta sensu lato) on kõrgtaimed, üks kõige suurem erinevus teistest maismaataimedest sammaltaimedel on reproduktsioonitsükli ajal haploidi (st ühe paaritud kromosoomide komplektiga) gametofüütide levimus diploidsetest sporofüütist. Maal on umbes 20 000 liiki sammaltaimi. Kõik sammaltaimed on väikest kasvu, piiratud kasv, eelistavad niisket kasvukohta aga võivad kasvada ka kuivamas kohas. Paljunevad spooride kaudu ja neil puuduvad juured. Eostaimed (Tracheophyta) on rühm kuhu kuuluvad sõnajalgtaimed ja neile ligidat taimede rühmad. Eostaimed omavad hästi arenenud juhtimissüsteemi, juur, vars ja leht on alati väljendatud. Nad on tihedasti seotud veega, sest omavad gametofüüdi. Pteridofüüt on vaskulaarne taim, mis hajub spoore. Neil ei ole õisi ega seemneid, mis tähendab, et nende paljunemisvahendid on peidetud. Seemnetaimed (Spermatophyta) on kõrgtaimed, mis moodustavad seemneid keerulise struktuurüksusega, mille sees on idu. Seemnetaimed on olulised Maa katmisel ja põllumajanduses laias kasutuses. Seemnetaimede paljunemiseks pole vaja vett, paljunevad sugurakkude abil, mida kannab edasi tuul või mingi loom. Sammaltaimed (Bryophyta sensu lato) Helviksammaltaimed ehk maksasamblad (Marchantiophyta) Kõdersammaltaimed (Anthocerotophyta) Samblad (Bryophyta) Soontaimed (Tracheophyta) Sõnajalgtaimed (Pteridophyta) Kollalised (Lycopodiophyta) Sõnajalalised (Polypodiophyta) Seemnetaimed (Spermatophyta) †(Pteridospermatophyta) Ginkgophyta Gnetophyta Okaspuud (Pinophyta) Cycadophyta Katteseemnetaimed (Magnoliophyta) http://www.newworldencyclopedia.org/entry/Embryophyte https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%8B%D1%81%D1%88%D0%B8%D0%B5_%D1%80%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%8F https://en.wikipedia.org/wiki/Bryophyte https://en.wikipedia.org/wiki/Embryophyte 5.http://tolweb.org/Embryophytes/20582
Kakenstorf

Kakenstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 38,71 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1393 inimest. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.