laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
160

160. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad- 160. aastad - 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad Aastad: 155 156 157 158 159 - 160 - 161 162 163 164 165 ... ... ...
162

162. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad- 160. aastad - 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad Aastad: 157 158 159 160 161 - 162 - 163 164 165 166 167 ... ... ...
Professorite kiri kaitseministrile

Professorite kiri kaitseministrile on avalik kiri, mille saatsid kaksteist Eesti ja Helsingi praegust või endist õppejõudu 23. aprillil 2007 kaitseminister Jaak Aaviksoole. Selles juhiti tähelepanu pronkssõduri teisaldamisega seotud riskidele ning pakuti koostööd nende analüüsil ja võimalikul maandamisel. Pöördumisele kirjutasid alla Tartu ülikooli professorid Raul Eamets, Jüri Talvet ja Peeter Torop, Tallinna ülikooli professorid Martin Ehala, Mati Heidmets, Aleksander Pulver, Rein Ruutsoo, Raivo Vetik, Rein Veidemann ja emeriitprofessor Mati Hint, Tallinna tehnikaülikooli professor Rainer Kattel ning Helsingi ülikooli õppejõud Tiit Hennoste. Kirja analüüsi kohta vt Selg, Peeter 2009. Vaevaline tee pronksmemuaristikast ühiskonnaanalüüsini. Acta Politica Estica 3: 99–131. [Selle kirja kohta eriti lk. 122–123 jj.] Professorite avalik kiri kaitseministrile Delfi, 23. aprill 2007.
Asum

Asum on asustusüksus, mis on linna kindlapiiriliste tunnustega osa. Üldises mõttes samastatakse asumit linnaosa ja linnajaoga. Tallinnas on asumid halduslike linnaosade osad. allasum asula asumiselts linnak Tallinna asumite loend Tallinna vanade asumite esimesed sildid said paika – Postimees, 25. mai 2009. Millises Tallinna asumis elab kõige rohkem inimesi? – Eesti Ekspress, 12. august 2009 Tallinna asumipiirid
Sertab Erener

Sertab Erener (sündinud 4. detsembril 1964 İstanbulis) on türgi lauljatar, kes võitis lauluga "Everyway That I Can" 2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse Riias. Sertab on Türgis üks populaarsemaid lauljaid, kelle plaate on ostetud üle 3 miljoni eksemplari. Sakin Ol! (Calm Down) (1992) Lâ'l (Ruby Wine) (1994) Sertab Gibi (Like Sertab) (1996) Sertab Erener (1999) Sertab (2000) Turuncu (Orange)(2001) Sertab (Re-release with bonus tracks and different artwork - 2003) No Boundaries (2004) Aşk Ölmez (Love Doesn't Die) (2005) The best of Sertab Erener (2007) Sertab goes to the club (2007) Zor Kadın (Difficult Woman) (1999) Utanma (Don't Be Shy) (2000) Bu Yaz (This Summer) (2000) Yeni (New) (2001) Every Way That I Can (2003 - Eurovision 2003 Winner) Here I Am (2003) Leave (2004) I Believe (That I See Love in You - 2004) Aşk Ölmez, Biz Ölürüz (Love Doesn't Die, We Do) (2005) Satılık Kalpler Şehri (City of Hearts for Sale) (2005) Kim Hakliysa (Whoever Is Right) (2005)
Springfield

Springfield on linn USA-s, Illinoisi osariigi pealinn ja Sangamoni maakonna keskus. Linnaõigused sai Springfield aastal 1835, Ameerika Ühendriikide koosseisu liideti 1848. Springfield oli Abraham Lincolni kodulinn, ta on sinna maetud. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Springfieldi koduleht
Minden

Minden on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Minden-Lübbecke kreisi keskus. Asub Weseri jõe ääres. Linna läbib ka Mittellandkanal. Mindenit on esmamainitud 798. aastal, kui Karl Suur seal riigikogu kokku kutsus. Seitsmeaastase sõja ajal 1759. aastal peeti linna lähedal Mindeni lahing. 1973. aastal liideti Mindeni linnaga mitu linnaümbruse valda. Mindenis on sündinud antropoloog Franz Boas ja astronoom Friedrich Wilhelm Bessel. Mindeni koduleht
Schwäbisch Gmünd

Schwäbisch Gmünd on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Ostalbkreisis. Asub Remsi jõe ääres. 2. sajandil asus tänapäeva linna lähedal rooma sõjaväelaager. Linn rajati 12. sajandi keskel. 1268–1803 oli Schwäbisch Gmünd vaba riigilinn. Linnas asuvat gooti stiilis Püha Risti Toomkirikut (Heilig-Kreuz-Münster) hakati ehitama 1315. Hilisromaani stiilis Johannese kirikut (Johanniskirche) on mainitud kabelina juba 1317. Linnas toodetakse autotööstuse detaile ning masina- ja klaasitööstuse tarvikuid. Schwäbisch Gmünd on tuntud ka kuld- ja hõbeehete tootmise poolest. Linnas on kehahooldusvahendite tootja Weleda tehas. Linnas on pedagoogikakõrgkool. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Schwäbisch Gmündi koduleht
Dachau

Dachau on linn Saksamaal Baieri liidumaal, Dachau kreisi keskus. Dachau on Müncheni eeslinn; asub 20 km Münchenist loodes Amperi kaldal. Linn on tuntud seal aastatel 1933–1945 asunud Dachau koonduslaagri tõttu. Dachau koonduslaager Rahvusvaheline Dachau Komitee Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Dachau koduleht
Meister Eckhart

Meister Eckhart (tegelikult Eckhart von Hochheim; u 1260– u 1328) oli saksa teoloog, filosoof ja müstik. Ta sündis Erfurdi lähistel Tüüringis. Meister tähendab Eckharti akadeemilist tiitlit – magistrit – mille ta sai Pariisis. Ta tegutses Avignoni paavstide ajal, kui oli ka palju pingeid frantsiskaanide ja dominikaanide vahel. Ta sattus nende vastuolude keskmesse, oli frantsiskaanide vastu ja dominikaanide poolt, mis viis ta lõpuks frantsiskaanide kohtu alla. Paavst Johannes XXII kuulutas Eckharti ketseriks. Eckharti kaitsekõne on kuulus osava ja loogilise argumentatsiooni poolest süüdistuste vastu. Ketseriks kuulutamisele vaatamata on Eckhartil olnud palju järgijaid ka pärast tema surma. Teda peetakse keskaegse humanismi üheks silmapaistvamaks esindajaks. "Jumaliku lohutuse raamat. Õilsast inimesest". Tõlkinud Uku Masing; eessõna: Evelyn Underhill, Kalle Kasemaa. Johannes Esto Ühing, Tartu 2005, 96 lk; ISBN 9985876563 Magdeburgi Mechthild, "Jumaluse voogav valgus"; Meister Eckhart, "Eristamise kõned". Keskülemsaksa keelest tõlkinud ja järelsõna: Kalle Kasemaa. Sari Avatud Eesti raamat, Ilmamaa, Tartu 2015, 432 lk; ISBN 9789985775011 "Töid kristliku müstika alalt". Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Usuteaduste Instituut, EELK Usuteaduse Instituudi toimetised, nr 3 Tallinn 1989, 242 lk Jaan Undusk, "Müstiline tekst kui paradoks" (ka Meister Eckharti jt müstikute keeletarvitusest) – J. Unduski raamatus "Maagiline müstiline keel", Tallinn 1998, lk 165–188 Aira Võsa, "Selleks, et jõuda Jumalani, tuleb vaadata endasse: Meister Eckharti õpetus hinge ja Jumala taasühinemisest" – Usuteaduslik Ajakiri 2001, nr 1, lk 60–74 Erich Fromm, "Omada või olla?". Tõlkinud Ilmar Palli, Mondo, Tallinn 2001, lk 19–20, 43–44, 61–67, 111, 113–114, 120, 130, 146–147 Urmas Petti, "Eckharti huvitavusest" ("Jumaliku lohutuse raamatu" arvustus) – Sirp 23. detsember 2005, lk 4–5 Eckhart Triebel: Meister Eckhart und seine Zeit (Meister Eckhart ja tema aeg - saksa keeles) Eckhart Triebel: Meister Eckhart Bibliographie seit 1995 (Meister Eckharti bibliograafia alates 1995. aastast)
Gertrude Elion

Gertrude Belle Elion (23. jaanuar 1918 New York – 21. veebruar 1999) oli USA biokeemik ja farmakoloog, kes 1988. aastal pälvis koos James Blacki ja George Hitchingsiga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. Gertrude sündis juudi immigrantide peres. Ta lõpetas 1937. aastal Hunter College'i ja 1941 New Yorgi ülikooli. Kuna ta oli naine, ei saanud ta osaleda keemiaalases teaduslikus uurimistöös. Ta pidi leppima laboriabilise töökohaga ning pidas samal ajal keskkooliõpetaja ametit. Hiljem läks ta tööle George H. Hitchingsi Burroughs-Wellcome'i ravimifirmasse (praegu GlaxoSmithKline). Gertrude'il ei olnud doktorikraadi, kuid hiljem nimetati ta George Washingtoni ülikooli audoktoriks. 6-mercaptopurine (Purinethol) – esimene leukeemia ravim Azathioprine (Imuran) – esimene immuunreaktsiooni pärssiv ühend, mida kasutati elundite siirdamisel Allopurinol (Zyloprim) – podagraravim Pyrimethamine (Daraprim) – malaariaravim Trimethoprim (Septra) – meningiidi, sepsise, bakteriaalsete infektsioonide jm ravim Acyclovir (Zovirax) – viiruslike herpesetüvede raviks 1988 – Nobeli meditsiiniauhind 1990 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1991 – valiti USA Rahvusliku Meditsiiniakadeemia liikmeks 1991 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks 1991 – National Medal of Science 1995 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks  Gertrude Elion – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Dettifoss

Dettifoss on Põhja-Islandil Jökulsá á Fjöllumi jõel Jökulsárgljúfuri kanjonis asuv juga. Ta on 45 meetri kõrgune, 100 meetri laiune ja teda peetakse Euroopa kõige võimsamaks joaks. Keskmine vooluhulk on 193 m³ sekundis ja mitmekordistub lume sulamise ajal. Dettifossist 1 km ülesvoolu asub Selfossi juga ja 2 km allavoolu 27 m kõrgune Hafragilsfossi juga.
Bonaventura

Püha Bonaventura (1221 Bagnoregio – 15. juuli 1274 Lyon) oli frantsisklaste ordu kaheksas juht, keskaegne filosoof ja skolastiline teoloog, Aquino Thomase kaasaegne. Katoliku kirik kuulutas ta 1482. aastal pühakuks. Legendi järgi sai Toscana arsti poeg Giovanni di Fidanza juba noorena Assisi Franciscuselt nime Bonaventura. 1243. aastal astus ta frantsisklaste ordusse ning saadeti edasi õppima Pariisi ülikooli. 1253. aastal asus ta õppima sealses koolis. Koos Aquino Thomasega sai temast 1257. aastal teoloogiadoktor. Suuresti tänu Bonaventura traktaadile "Kristuse vaesusest" saavutasid kerjusmunkade ordud 1256. aastal paavst Aleksander IV tunnustuse ja kaitse. 36-aastaselt sai Bonaventura frantsisklaste ordu peavaimulikuks. Ta pidas kinni ordu vaesuse, lihtsuse ja maailmast eraldatuse põhimõtetest, kuid ei pidanud patuks omada raamatuid ning rõhutas õppimise tähtsust. Bonaventura keeldus vastu võtmast paavst Clement IV pakkumist Yorgi peapiiskopi kohale, kuid sunniti kuuletuma Gregorius X käsule hakata Albano piiskop-kardinaliks. Sellel ametikohal oli Bonaventural oluline osa Rooma ja Kreeka katoliku kiriku ühendamisel. Bonaventura tuntuimad teosed on "Püha Franciscuse elu", "Breviloquium" ja "Itinerarium mentis ad deum". 1482. aastal kanoniseeris Sixtus IV Bonaventura. Kunstis kujutatakse teda frantsisklase rüüs kardinalina kas lugemas või kirjutamas. Pühakuteraamat, Tallinn, Perioodika, 1995, lk 41
Isar

Isar on jõgi Saksamaal, Doonau parempoolne lisajõgi. Saab alguse Baieri Alpidest. Pikkus 295 km. Isari ääres asuvad München, Freising ja Landshut.
Greiz

Greiz on linn Saksamaal Tüüringi liidumaal, Greizi kreisi halduskeskus. Asub Weiße Elsteri ääres. Linna on esmamainitud 1209. aastal (Gradec). Greiz jaguneb 15 linnaosaks: Caselwitz, Dölau, Gommla, Irchwitz, Kurtschau, Moschwitz, Obergrochlitz, Pohlitz, Raasdorf, Reinsdorf, Rothenthal, Sachswitz, Schönfeld, Thalbach ja Untergrochlitz. Greiz on olnud tekstiilitööstuse keskus. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Greizi koduleht
Christiane Nüsslein-Volhard

Christiane Nüsslein-Volhard (sündinud 20. oktoobril 1942 Magdeburgis) on saksa bioloog, kes 1991. aastal pälvis Alberti Laskeri preemia ning 1995. aastal koos Eric Wieschausi ja Edward B. Lewisega Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna äädikakärbse loote geenide uurimise eest. 1986 – Gottfried Wilhelm Leibnizi auhind 1989 – valiti Academia Europaea liikmeks 1989 – valiti Heidelbergi Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks 1990 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks (raku- ja arengubioloogia sektsioon) 1990 – valiti Põhja-Reini-Vestfaali Teaduste ja Kunstide Akadeemia korrespondentliikmeks 1990 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 1991 – valiti Leopoldina liikmeks 1991 – Princetoni Ülikooli audoktor 1992 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1993 – Harvardi Ülikooli audoktor 1999 – valiti Göttingeni Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks 2005 – Oxfordi Ülikooli audoktor 2010 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia välisliikmeks  Christiane Nüsslein-Volhard – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Partisan

Partisan ehk siss on enamasti kohalik elanik, kes võitleb vastase vastu kas iseseisvalt või üksuse koosseisus vastase valduses oleval territooriumil. Termin võib viidata vastupanuliikumise elementidele, mis vastustasid Saksamaa valitsemist mitme maa üle Teise maailmasõja käigus, või nendele, kes võitlesid pärast sõda nõukogude võimu vastu Ida-Euroopas. Terminit "partisan" kasutas esimest korda Johann von Ewald oma raamatus "Uurimus partisanide sõja kohta" (1789). Von Ewald oli džuutide vägede veteran, kes sõdis Ameerika revolutsiooni sõjas, ning oli silmisti "korrapäratu" sõjaga 19. ja 20. sajandil. Esialgset partisanisõja mõistet kasutati kui treenitud abilised, kes tegutsevad vaenlase tagalas, et katkestada sidet, rünnata logistilisi varusid, ning meelitada vaenlase väed eesliinilt. Partisanid erinesid 19. sajandi keskel oluliselt rüüstavast ratsaväest või osaliselt organiseeritud geriljavägedest. Vene partisanid mängisid olulist osa Napoleoni allakäigus. Nende raevukas vastupanu ja kangekaelsed rünnakud sundisid teda 1812. aastal Venemaalt lahkuma. Nõukogude partisanid, eriti need, kes tegutsesid Valgevenes, suutsid Saksa vägesid tõhusalt tülitada ja takistasid nende operatsioone. Tulemusena kehtestati taas nõukogude võim sügaval Saksa territooriumil. Mõned partisanid kasvatasid isegi vilja ja kariloomi toiduks. Kommunistlikud Jugoslaavia partisanid juhtisid ühte väge, et vabastada nende riik 1944. aastal. Kui okupeerija või ründaja võib kutsuda partisane "geriljadeks" või "terroristideks", siis on teada, et erinevalt terroristidest on partisane peetud seaduslikult riigi relvajõu vormirõivastuses olevateks liikmeteks, kes võitlevad oma riigi vabastamise eest välisründajate poolt. Metsavend Sissisõda
Valdis Zatlers

Valdis Zatlers (sündinud 22. märtsil 1955 Riias) on Läti arst ja poliitik, Läti president (2007–2011). Ta valiti 31. mail 2007 seimis Läti presidendiks. Tema kui presidendi ametiaeg kestis 8. juulist 2007 kuni 8. juulini 2011. Zatlers on lõpetanud 1979. aastal Riia Meditsiiniinstituudi. Ta töötas traumatoloog-ortopeedina, 1994. aastast Riia traumatoloogia- ja ortopeediahaigla juhina. 28. mail 2011 teatas ta, et algatab seimi laialisaatmise. Zatlersi meelest oli parlament liiga tugevalt Läti oligarhide mõju all. 2. juunil 2011 toimunud presidendivalimistel valis seim Zatlersi asemel presidendiks Andris Bērziņši. Juulis toimunud rahvahääletusel kiideti parlamendi laialisaatmise heaks. 23. juulil 2011 asutas ta uue partei, Zatlersi Reformipartei (Zatlera Reformu partija (ZRP)). 2008 Vürst Jaroslav Targa I järgu orden 2009 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk 2011 Vabaduse orden (Ukraina) Läti presidendi koduleht (läti, inglise, saksa, prantsuse ja vene keeles) Kadri Ratt. Läti president keeldus meediaga suheldes vene keeles rääkimast EPL, 11. jaanuar 2009 Hendrik Vosman. Läti president esitas seimile ultimaatumi Postimees, 15. jaanuar 2009
Jökulsá á Fjöllum

Jökulsá á Fjöllum (tõlkes: 'mägede liustikujõgi') on Põhja-Islandil asuv jõgi. Ta on pikkuselt (206 km) teine jõgi Islandil ja omab suurimat valgala – 7750 km². Kuna jõgi asub Islandi kõige kuivemas regioonis, siis on see veekoguse poolest alles neljas. Jõgi saab alguse Dyngjujökulli liustikult suure Vatnajökulli liustiku põhjaservalt ja voolab Öxarfjörðuri lahte. Kevaditi voolavad sinna ka Herðubreiðarlindiri, Hafragili ja Hólmatunguri alade vihmaveed. Jõel asub Jökulsárgljúfuri kanjon (tõlkes: 'liustikujõe kanjon') ja 4 juga. Joad alates lõunapoolsemast: Selfoss Dettifoss Hafragilsfoss Réttarfoss Jökulsá suurim lisajõgi on Kreppa liustikujõgi.
Magnum

Magnum on ladina keeles omadussõna magnus 'suur' kesksoovorm. Magnum on suurosa (mõnede loomade suguelundi) ladinakeelne nimetus. Sõna on sageli kasutatud pärisnimena: Smith & Wessoni revolvrimark Magnum, Suurbritannia ansambel jäätisemark Magnum soome muusiku Sami Wolkingi esinejanimi "Magnum" on aastatel 1980–1988 toodetud USA teleseriaal, mille peaosas Tom Selleck Magnum AS, ravimite hulgimüügi ettevõte Baltikumis
Blitzkrieg

Blitzkrieg on Briti heavy metal'i ansambel, mille asutasid 1980. aastal Leicesteris Brian Ross, Ian Jones ja Jim Sirotto. Bänd läks laiali juba järgmisel aastal, kuid uuesti tuldi kokku 1984. aastal, ning järgmisel aastal ilmus nende esimene album "A Time of Changes". Hiljem on bänd korduvalt laiali läinud, kuid jälle uuesti kokku tulnud. Nende esikalbumi nimiloost "Blitzkrieg" on teinud kaveri Metallica (ilmunud 1984 singli "Creeping Death" B-poolel). Lars Ulrich on nimetanud Blitzkriegi Metallica üheks peamiseks mõjutajaks. 2006. aastast alates on bändi liikmeteks Brian Ross (laul), Ken Johnson (kitarr), Guy Laverick (kitarr), Paul Brewis (bass) ja Phil Brewis (trummid). "A Time Of Changes" (1985) "10 Years Of Blitzkrieg" (1991) "Unholy Trinity" (1995) "Ten" (1997) "The Mists Of Avalon" (1998) "Absolute Power" (2002) "A Time Of Changes - Phase 1" (2003) "Absolutely Live!" (2004) "Sins & Greed" (2005)
Nahklihasmõik

Nahklihasmõik on ussidel ja mõningatel teistel loomadel kehasein, mis ümbritseb kehaõõnt ja siseelundeid. Nahklihasmõik koosneb nahaepiteelist, ring- ja piki- või ringlihastest ning rõngussidel tsöloteelist.
163

163. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad- 160. aastad - 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad Aastad: 158 159 160 161 162 - 163 - 164 165 166 167 168 ... ... ...
164

164. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad- 160. aastad - 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad Aastad: 159 160 161 162 163 - 164 - 165 166 167 168 169 ... ... ...
165

165. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad- 160. aastad - 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad Aastad: 160 161 162 163 164 - 165 - 166 167 168 169 170 ... ... ...
166

166. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad- 160. aastad - 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad Aastad: 161 162 163 164 165 - 166 - 167 168 169 170 171 ... ... ...
Wangari Maathai

Wangari Muta Maathai (1. aprill 1940 Ihithe, Nyeri ringkond – 25. september 2011 Nairobi) oli Keenia keskkonna- ja ühiskonnaaktivist, Nobeli rahuauhinna laureaat (2004). Ta kuulus Keenia suurima rahva kikujude hulka. Maathai asutas 1987. aastal Keenia Mazingira Roheliste Partei. Ta oli ülemaailmse puude istutamise ja kasvatamise üks tulisemaid eestvedajaid. 2003. aasta jaanuarist kuni 2005. aasta novembrini oli ta president Mwai Kibaki valitsuses keskkonna- ja loodusvarade abiminister. Ta sai hea hariduse kloostrikoolis ning õppis USA-s ja Saksamaal bioloogiat. Aastal 1971 sai ta esimese Keenia päritolu naisena doktorikraadi (Nairobi Ülikoolist). Samal aastal sai temast selle ülikooli esimene veterinaaranatoomia professor. Aastal 1977 kutsus ta ellu rohelise vöö liikumise, milles osalejad rajasid paljudes Aafrika maades puukoole ja istutasid puid kaitseks erosiooni eest. Temast sai Keenia naisliikumise käilakuju. Ta oli 1981–1987 organisatsiooni National Council of Women in Kenya president ja hiljemgi selle eestseisuse liige. Maathaid, kes vastustas president Daniel arap Moid, vangistati ja piinati 1990ndatel korduvalt. Ka Amnesty International astus korduvalt tema vastu välja. Aastal 1997 kandideeris Waathai edutult parlamendiliikmeks ja presidendiks. Aastal 2002 valiti ta Rahvusliku Vikerkaarekoalitsiooni kandidaadina Keenia parlamenti. Uus Keenia president Mwai Kibaki nimetas Maathai keskkonnakaitse aseministriks. Waathai tegeles ka globaalse soojenemise ja kliimaõigluse probleemidega. Ta oli Rooma Klubi liige. Ta suri emakavähi opereerimisel tekkinud tüsistustesse. Wangari Maathai järgi on saanud nime Keenias elav haruldane kiil Maathai pikkjalg (Notogomphus maathaiae). The Green Belt Movement, 1988 Replenishing the Earth, 2010 1984 – õige elamisviisi auhind 2004 – Nobeli rahuauhind oma panuse eest jätkusuutliku arengu, demokraatia ja rahu saavutamisel 2004 – Petra Kelly auhind 2006 – Indira Gandhi rahupreemia 2009 – Maailma Tuleviku Nõukoja auliige Wangaril sündisid lapsed Waweru, Wanjira ja Muta. 1980. aastal laskis abikaasa end temast lahutada, sest naine olevat "liiga haritud, liiga tugev, liiga edukas, liiga isepäine ja liiga raskesti kontrollitav".
Betty Williams

Betty Williams (22. mai 1943 – 17. märts 2020) oli Põhja-Iirimaa (Suurbritannia) ühiskonnaaktivist, kes 1976. aastal sai koos Mairead Corriganiga Nobeli rahuauhinna panuse eest mitmete Põhja-Iirimaa konfliktide rahumeelsesse lahenduskäiku. Ta oli organisatsiooni Inimeste Rahuühendus (Community of Peace People), mis aitas/aitab Põhja-Iirimaal saavutada rahu, kaasasutaja. Betty Williams juhtis 2006. aastal asutatud Ülemaailmset Laste Fondi (Global Childrens's Foundation) ning oli organisatsiooni World Centers of Compassion for Children International president.
7. aastatuhat eKr

Sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 8. aastatuhat eKr | 7. aastatuhat eKr | 6. aastatuhat eKr | ► 7. aastatuhat eKr ehk seitsmes aastatuhat eKr on ajavahemik, mis algas 1. jaanuaril 7000 eKr ja lõppes 31. detsembril 6001 eKr. Kunda kultuur Vanimad neoliitilise asustuse jäljed. Tantsude kujutised. Umbes 6000 eKr Vahemere maade idaosas hakati arvatavasti sööma läätse, põlduba ja kikerhernest. Põhjalahe ääres lõppes jääaeg. Lepenski Viri mesoliitilised kujukesed. Umbes 6500 eKr tekkis La Manche. Umbes 6500 eKr algas Euroopas (Kreekas ja Itaalias) põlluharimine. Umbes 6200 eKr. Vanimad põlluharijate asulad Sitsiilias. Tõenäoliselt olid elanikud pärit Balkani poolsaarelt. Sahara idaosas algas karjakasvatus ja teraviljakasvatus. Umbes 7000 eKr tekkisid Sahara alal kalurite asulad. Umbes 6500 eKr oli Saharas kõrb ainult väikesel alal Sahara keskosas. Sellest ajast pärineb palju elevantide, kaelkirjakute, ninasarvikute ja antiloopide kujutisi kaljujoonistustel. Umbes 6200 eKr Nähtavasti kasvatati Sahara alal sorgot ja hirssi. Leidus ka otra, mis toodi arvatavasti sisse Aasiast. Umbes 7000 eKr Anatoolias rajati Çatal Hüyüki asula. Algul oli see väike küla, hiljem linn. Kasvatati nisu, otra, hernest ja läätse. Koguti õunu, mandleid ja pistaatsiapähkleid. Kasvatati veiseid. Hasan Daği vulkaanilt hangiti obsidiaani. See oli üks esimesi kohti, kus töödeldi vaske. Seda kasutati põhiliselt ehtimiseks; tööriistade jaoks oli metall liiga pehme. Sealt on pärit ka vanimad lina leiud. Umbes 6500 eKr jõudis koduveis Anatooliasse, umbes 6000 eKr Lähis-Itta. Umbes 7000 eKr Põllundus ja asula Mehrgarhis (Induse orus). Umbes 6000 eKr Hiinas Huanghe jõe orus kasvatati hirssi. Siga oli kodustatud. Umbes 6000 eKr Neoliitikum Koreas. Umbes 7000 eKr Uus-Guinea saarel hakati kasvatama tarot. Umbes 7000 eKr Amazônias kasvatati maniokki. Umbes 7000 eKr Mehhikos algas maaviljelus. Umbes 6500 eKr Peruus algas esimest korda Lõuna-Ameerikas teraviljakasvatus. Umbes 6300 eKr Peruus aretati platookultuurid. Kasvatati ka kartulit. Tõendid kolju trepanatsioonist kivist riistadega. Umbes 7000 eKr Võeti kasutusele keraamika (mitmel pool Lähis-Idas, Vahemere maades kuni Hispaaniani läänes ja Etioopiani lõunas). Hakati kasutama kulda. Umbes 7000 eKr Väike-Aasias kodustati siga. Küproselt on leitud matus, kus inimene oli maetud koos kassiga. Umbes 6000 eKr Mesopotaamias võeti kasutusele niisutuspõllundus. Hakati kasutama ehedat vaske (leid Konyast (Anatoolia)). Umbes 6200 eKr Çatal Hüyüki linnas valmistati esimene kaart – seinamaal, mis näitab asulat koos Hasan Daği vulkaaniga. Lähis-Idas kasutati õhu käes kuivatatud savitelliseid. Umbes 6500 eKr Praeguse Sahara alal kodustati veis. Kesk-Ameerikas hakati kasvatama maisi, kartulit ja türgi uba.
George Reeves

George Reeves (õieti George Keefer Brewer; 5. jaanuar 1914 Woolstock, Iowa – 16. juuni 1959 Los Angeles, California) oli USA näitleja, tuntud eeskätt Supermani kehastajana 1950. aastate teleseriaalis "Supermani seiklused". Üks vastuolulisemaid fakte Reevesi eluloos on tema ootamatu surm 16. juunil 1959, mil ta oli kõigest 45-aastane. Surma põhjuseks oli püstolilask pähe, mis politsei juurdluse lõppedes kuulutati enesetapuks. Paljud ei uskunud aga, et Reeves enesetapu sooritas, ning spekuleerimine tema surma üle kestab tänapäevani. Tema surma tagamaid ja võimalikke versioone uurib 2006. aastal valminud draamafilm "Hollywoodland". George Reeves andmekogus IMDb (inglise) Hollywoodland (2006) andmekogus IMDb (inglise)