laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vaimudest viidud

"Vaimudest viidud" (jaapani keeles 千と千尋の神隠し Sen to Chihiro no Kamikakushi; inglise keeles "The Spiriting Away of Sen and Chihiro", ka "Spirited Away") on 2001. aastal linastunud Jaapani animafilm (anime), mille lavastas Hayao Miyazaki. 2002. aastal võitis linateos Berliini filmifestivalil Kuldkaru ja järgmisel aastal ka Oscari parima joonisfilmi kategoorias. Kümneaastane Chihiro Ogino ja tema vanemad kolivad uude elukohta. Teel ära eksides satub pere salapärasesse kümblusasutusse, kus puhkavad igasugused vaimud. Chihiro vanemad muudetakse sigadeks. Nõiduse mõju alt vabanemiseks tuleb Chihirol, kes saab uue nime Sen, vastutasuks orjata nõid Yubabat saunamajas. Chihiro Ogino / Sen – kümneaastane tüdruk Yubaba – ebainimlikult suure pea ja ninaga saunaperenaisest nõid, kes kasvatab ülekaalulist poega Bohit Haku/Kohaku jõe vaim – noore poisi ja valge draakoni kujuline olend, kes saab sõbraks Seniga ja aitab tal vaimude maailmas hakkama saada Lin – tööline saunas, kelle alluvuses Sen töötab, muundub nirgi välimusega vaimuks Sableks Kamajii – sauna katlaruumis töötav mitmekäeline ämblikku meenutav vanamees, keda abistavad väikesed tahmavaimud susuwatari'd, kes kannavad söetükke ahju Yumiko Ogino – Chihiro ema Akihiko Ogino – Chihiro isa Aniyaku – nõid Yubaba parem käsi saunas Kaonashi – maski kandev reostatud jõe vaim, kes end sauna pesema tuleb Zeniba – kaugel mere taga elav hea ravitseja ja Yubaba kaksikõde Mari Laaniste. Vaimudest viidud. Sirp, 20 september 2002. Lk. 17 Priit Tender. Jaapani plika imeline seiklus. Eesti Päevaleht, 13. märts 2003, lk. 16 Peeter Riba. Kuidas vaimudega hästi läbi saada. Eesti Ekspress : TV Ekspress nr. 13, 27. märts 2003, lk. 2-3 Sven Vabar. Maailma elluärkamine. Teater. Muusika. Kino nr. 5, mai 2005, lk. 94-100 Mari Laaniste. Spaakuur õpitud abituse vastu. Eesti Ekspress : TV Ekspress, 24. mai 2007, lk. 9 Spirited Away (2001). Blogi Minu filmijutud, 24. juuli 2011 Ametlik koduleht Vaimudest viidud andmebaasis Box Office Mojo (inglise keeles) Vaimudest viidud andmebaasis AllRovi (inglise keeles) Vaimudest viidud andmebaasis Anime News Network's Encyclopedia (inglise keeles)
Makalu

Makalu on mägi Aasias Himaalajas, maailma kõrguselt viies tipp. Ta asub Džomolungmast 19 km kagus Nepali ja Hiina piiril. Makalu kõrgus on 8485 meetrit. Geographical facts of the Main 8000ers. 8000ers.com
Bertogne

Bertogne on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Vald jaguneb kolmeks osaks: Bertogne – Bertogne (valitsus), Bethomont, Compogne; Flamierge – Flamierge, Frenet, Gives, Givroulle, Givry, Roumont-sur-Ourthe, Salle, Troismont, Tronle, Wigny; Longchamps – Longchamps, Champs, Fays, Flamisoul, Mande-Saint-Étienne, Monaville, Rolley, Rouette, Withimont. Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Bertogne – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)
Nipernaadi (film)

"Nipernaadi" on 1983. aastal stuudios Tallinnfilm režissöör Kaljo Kiisa käe all August Gailiti romaani "Toomas Nipernaadi" põhjal valminud road movie, mis kuulub Eesti filmiklassikasse. Filmi stsenarist oli Juhan Viiding, operaator Jüri Sillart, heliloojad Raimo Kangro ja Andres Valkonen. "Nipernaadist" sai tuntuks üks eesti filmimuusika tuntumaist paladest, Anne Maasiku "Rändaja õhtulaul" Ernst Enno sõnadele, kuigi algselt pärineb see juba Jaan Toominga 1976. aasta teatrilavastusest "Veli Joonatan". Filmi pikkus on 1 tund ja 30 minutit. See restaureeriti digitaalselt 2007. aastal projekti Eesti Film 100 raames. Portaalis Rotten Tomatoes oli "Nipernaadi" hinne 2012. aasta 29. augustil 100%. Esialgu oli nimiosaliseks plaanitud Kaljo Kiisk, siis Juhan Viiding. Prooviti ka Aarne Üksküla ja Lembit Ulfsakit, samuti Arvo Kukumäge ja Mark Soosaart, aga operaator tegi ettepaneku kutsuda proovile Tõnu Kark. Saksaaegne nikeldatud ratas, millega Nipernaadi filmis sõitis, jättis rattakummi mustrina teeliivale haakriste, mida hoolega ära pühiti. Millat kehastanud Viire Valdma ei soovinud koos Tõnu Karguga mängida, sest Viire oli solvunud tema peale. Selles stseenis, kus Milla tuleb paljalt veest välja, aeti Tõnu Kark platsilt minema ja seal on hoopis Kaljo Kiisk. Filmi operaatoril oli kavas filmi lõpuosas tuua Häädemeeste rannale kõndima elus kaamel. Riia loomaaiaga oli vastav kokkulepe juba olemas, kuid ei leitud sobivat transporti. Toomas Nipernaadi – Tõnu Kark Milla – Viire Valdma Peetrus – Paul Poom Paulus – Egon Nuter Joonatan – Margus Oopkaup Ello – Katrin Kohv Tralla – Aire Koop Kati – Vilma Luik Jaak Lõoke – Ilmar Tammur Jaan Lõoke – Ain Lutsepp Sulane – Oskar Liigand Maret – Rita Raave Inriid – Kaie Mihkelson Jaanus Roog – Jaan Rekkor Siimon Vaa – Jüri Järvet "Nipernaadi"[alaline kõdulink], portaal "Eesti film 100" Kristiina Davidjants ""Nipernaadi" kannab lõputut igatsuse vaimu" EPL, 20. juuli 2012 http://www.rottentomatoes.com/m/nipernaadi/ "Rannakinos linastub digitaalselt taastatud film "Nipernaadi"" Postimees, 15.08.2012 "Nipernaadi", portaal "Eesti film 100" Kristiina Davidjants ""Nipernaadi" kannab lõputut igatsuse vaimu" Eesti Päevaleht, 20. juuli 2012 Ilmar Palli "Viire Valdmast sai taas "Nipernaadi" Milla" Maaleht, 24. august 2012
Étalle'i vald

Étalle on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Valla territooriumit läbib Semois' jõgi. Vald koosneb järgmistest osavaldadest ja küladest: Buzenol; Chantemelle; Étalle'i osavald – Étalle (halduskeskus), Lenclos ja Sivry; Sainte-Marie-sur-Semois' osavald – Croix-Rouge, Fratin, Huombois ja Sainte-Marie-sur-Semois; Vance'i osavald – Vance ja Villers-Tortru; Villers-sur-Semois' osavald – Mortinsart ja Villers-sur-Semois. Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Étalle'i vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles) Aerofotod
Edgar Kask

Edgar Kask (5. august 1930 Näo küla – 24. mai 2008) oli eesti looduskaitsja. Ta on kirjutanud rea raamatuid koos oma fotodega soode loodusest. Tema kauaseks lemmikpeatuspaigaks oli Varessaare vana talu Muraka raba servas. Kask, Edgar 1971. Kõrvemaa metsades. (Põhja-Eesti looduspilte; album.) Tallinn: Eesti Raamat. Kask, Edgar; Pere, Paul 1976. Eesti metsades. (Fotoalbum. Tekst: Madis Aruja.) Tallinn: Eesti Raamat. Kask, Edgar 1977. Tee vaikusesse: Muraka soostik. Tallinn: Eesti Raamat. Kask, Edgar 1978. Värviliste liblikate lend. (Fotoalbum.) Tallinn: Eesti Raamat. Kask, Edgar 1983. Pilte looduskaitsealadelt. (Fotoalbum. Tekst: Madis Aruja.) Tallinn: Eesti Raamat. Kask, Edgar 2002. See müstiline armastus. Jutud ja loodusfotod. Tallinn: Avita. Temalt on Eesti Looduses ilmunud üle 60 artikli. Kask, Edgar 1997. Looduse pildistamist ei peeta tööks. Eesti Loodus 11/12. Marvet, Ann 2008. Edgar Kask. Eesti Loodus 7.
Hande Yener

Hande Yener, sünninimega Makbule Hande Özyener (sündinud 12. jaanuaril 1973 İstanbulis) on türgi poplaulja, laulukirjutaja ja muusikaprodutsent. Senden İbaret (2000) Extra (2001) Sen Yoluna... Ben Yoluma... (2002) Aşk Kadın Ruhundan Anlamıyor (2004) Apayrı (2006) Hande Maxi (2006) Nasıl Delirdim? (2007) Hipnoz (2008) Hayrola? (2009) Hande'ye Neler Oluyor? (2010) Hande'yle Yaz Bitmez (2010) Teşekkürler (2011) Rüya (2012)
TTK

TTK on mitme asutuse lühend: Tallinna Tehnikakõrgkool Tallinna Tervishoiu Kõrgkool Tallinna Teeninduskool Tartu Tervishoiu Kõrgkool Tartu Tarbijate Kooperatiiv TTK on ka valgu Mps1 sünonüüm. Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool (Vana-Vigala TTK)
Harold Pinter

Harold Pinter (10. oktoober 1930 – 24. detsember 2008) oli juudi päritolu Briti näitekirjanik. Harold Pinter oli 2005. aasta Nobeli kirjandusauhinna laureaat. 2009. aasta 14. oktoobril anti välja esimene Pinteri kirjandusauhind, millele võivad kandideerida ainult britid või Suurbritannias tegutsevad kirjanikud. 1973 – Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind 2005 – Nobeli kirjandusauhind, Franz Kafka auhind "Tuba" (1957; näidend) "Sünnipäevapidu" (1957; eesti keeles 1970; tõlkija Joel Sang) "Tumm teener" (1957; näidend) "Majahoidja" (1959; näidend) "Kojutulek" ("Homecoming", 1964; näidend) Harold Pinter on kirjutanud ka luulet (esimene kogu ilmus 1950. aastal), proosat, filmistsenaariume jm. "Kojutulek" (Tallinna Linnateater; lavastaja Andres Noormets; esietendus 6. märtsil 1999) "Majahoidja" (lavastaja Evald Hermaküla; 1987) "Majahoidja" (Rakvere teater; lavastaja Mati Unt; 2001) Aastail 1956–1980 oli ta abielus Briti filminäitleja Vivien Merchantiga. Nende poeg Daniel sündis 1958. aastal. 1980. aasta lõpust kuni surmani oli ta abielus ajaloolase ja kirjaniku Antonia Fraseriga. "Suri nobelist Harold Pinter", EPL, 3. jaanuar 2009 "Asutati Pinteri kirjandusauhind", EPL, 24. juuli 2009
Tintigny

Tintigny on vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Valla piirides asuvad järgmised asulad: Tintigny, Rossignol, Bellefontaine, Saint-Vincent, Breuvanne, Lahage, Ansart, Poncelle ja Han. Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Tintigny – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles) Aerofotod
Gouvy

Gouvy on vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. 1977. aastal asutatud Gouvy vald koosneb viiest osast ja need omakorda mitmest külast: Beho – Deiffelt, Ourthe, Wathermal; Bovigny (valitsus) – Cierreux, Courtil, Halconreux, Honvelez, Rogery; Cherain – Brisy, Renglez, Rettigny, Sterpigny, Vaux; Limerlé – Cherapont, Gouvy, Steinbach; Montleban – Baclain, Hallonru, Langlire, Lomré. Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Gouvy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)
Kooskõlareaktsioon

Kooskõlareaktsioon (concerted reaction) tähendab sellist keemilist reaktsiooni, milles kõik keemiliste sidemete katkemised ja uute keemiliste sidemete moodustumised toimuvad ühes reaktsiooni staadiumis. See tähendab sidemete ümberkujunemine toimub kooskõlastatult siirdeseisundi kaudu ja ei esine lühiealise vaheühendi (intermediaadi) teket. Kooskõlareaktsioon võib olla molekulisisene sidemete ümberkujunemine (nt peritsükliline reaktsioon) või kahe molekuli vaheline reaktsioon (nt SN2 reaktsioon, Dielsi-Alderi reaktsioon). Kahe molekuli osalus eeldab molekulide sobivat vastastikust asetust teineteise suhtes ja nende reaktsioonide kiirus oleneb enamasti steerilistest faktoritest ja solvendi polaarsusest. Keemiline reaktsioon
Rostov

Rostov (vene Ростов, rööpnimi Ростов-Ярославский; 12.–17. sajandil Ростов-Великий) on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Rostovi rajooni keskus. Asub Nero järve ääres. Rostov kuulub Venemaa vanimate linnade hulka. Nestor mainib teda oma kroonikas "Jutustus möödunud aegadest" kui juba aastal 862 ammu seisnud linna. 988 asutati Rostovisse piiskopkond. 10. sajandil oli ta Rostovi-Suzdali vürstkonna keskus, kuni Juri Dolgoruki viis selle 1125 Suzdalisse. 11. sajandist 13. sajandi alguseni kuulus Rostov Vladimiri-Suzdali vürstkonda, aastast 1207 oli Rostovi vürstiriigi pealinn. Sel ajal oli linnas 15 kirikut ja mitu kloostrit; linnamüüriga piiratud ala ulatus üle ruutkilomeetri. Aastal 1238 vallutasid linna mongoli-tatari väed pärast seda, kui Batu-khaan oli purustanud Vladimiri vürsti Juri Vsevolodovitši ja Rostovi vürsti Vassilko ühendatud väe. Aastast 1474 oli Rostov Moskva riigi koosseisus. 1589–1788 oli linn metropoliidi residents, hiljem viidi see Jaroslavli. 1608 röövisid Rostovi paljaks ja põletasid maha Rzeczpospolita väed. Varsti pärast seda ehitati linna ümber muldkindlustused ja see on viimane kord, mil võõrväed on Rostovi vallutanud. Aastast 1777 sai Rostov maakonnakeskuseks Jaroslavli rüütelkonnas, aastast 1796 Jaroslavli kubermangus. http://www.gks.ru/free_doc/doc_2016/bul_dr/mun_obr2016.rar
Andmeedastus

Andmeedastus (ka andmeülekanne) on andmete teisaldamine elekterside vahenditega ühest punktist teise või mitmesse muusse punkti. e-Teatmik (vaadatud 30.08.2012)
Triinu Rajasalu

Triinu Rajasalu (sündinud 12. augustil 1974 Tallinnas) on Eesti diplomaat, Eesti peakonsul Austraalias Sydneys. 1992. aastal lõpetas Rajasalu Pirita keskkooli, 1992–1996 õppis ta Tartu Ülikoolis. 2000–2003 ja 2005-2006 oli ta Eesti Reformierakonna avalike suhete juht, selle vahepeal 2003–2004 välisministri nõunik ja 2004–2005 Pirita linnaosa vanem Tallinnas. 2006–2008 töötas ta välisministeeriumi avaliku diplomaatia osakonna meediabüroo direktori ja 2008–2011 välisministeeriumi avaliku diplomaatia osakonna peadirektorina. 2011. aasta augustis sai temast Eesti peakonsul Austraalias. Eesti Vabariigi peakonsulaadi Sydneys avas välisminister Urmas Paet ametlikult 21. novembril 2011. Triinu Rajasalu ema on keraamik Ülle Rajasalu, mitte poliitik Ülle Rajasalu, kes oli Pirita linnaosa vanem Tallinnas enne Triinu Rajasalu. Airi Ilisson "Austraaliasse sõida ainult koos reisikindlustusega" Maaleht, 6. juuli 2012 "Eesti ja Austraalia" Eesti välisministeeriumi kodulehel "Halvad nimekaimud võivad tuua palju sekeldusi" Postimees, 03.06.2010 Eesti peakonsulaat Austraalias Aale Kask-Ong "Saage tuttavaks: Eesti peakonsul Austraalias - Triinu Rajasalu!" Meie Kodu, 6. detsember 2011 Airi Ilisson "Austraaliasse sõida ainult koos reisikindlustusega" Maaleht, 6. juuli 2012 Airi Ilisson "Triinu Rajasalu: "Puutun oma töös kokku põnevate lugude ja saatustega"" Meie Kodu, 23. juuli 2012 "Sydneys alustas tööd Eesti peakonsul" Õhtuleht, 16. august 2011
Haak

Haak on väike konks suluse, kinnise või muu sellise osana või koos aasaga. Haak võib olla sulgemisvahend näiteks uksel, aknal või väraval. Haak võib olla kinnitusvahend ka rõivastel. Karabiinhaak Haaknõel Agraff Raamatuhaak Haakrist
Bertrix

Bertrix on vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Biourge, Orgeo, Rossart, Nevraumont, Auby-sur-Semois, Cugnon, Mortehan, La Géripont, Assenois, Blanchoreille, Glaumont, Jehonville, Sart, Acremont, La Girgaine. Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Bertrix – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles) Aerofotod
Armeenia vapp

Armeenia vapp on Armeenia Vabariigi ametlik vapp. Armeenia praegune vapp kehtis 1918–21 ning on uuesti kasutusel alates 1992. aastast. Vapikilpi hoidvad kotkas ja lõvi sümboliseerivad tarkust, uhkust, kannatlikkust ja suursugusust. Vapikilbi keskel on Ararati mägi, mille tipus on Noa laev. Vapi neli välja tähistavad nelja sõltumatut Armeenia kuningriiki: Aršakiidide, Reubeniidide, Artašesiidide ja Bagratiidide oma (päripäeva). Vapi värvid kordavad Armeenia Demokraatliku Vabariigi lipuvärve. Armeenia lipp Armeenia hümn "Eesti Entsüklopeedia" 15. kd "Maailma maad", Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007; artikkel "Armeenia" (lk 48–51)
Haak (täpsustus)

Haak Haak on väike konks Haak on löök poksis Haak kabes Haak on diakriitik Haak tähendab lahte Saartevahe haak Suur haak Väike haak Haak oli ansambel Haak on perekonnanimi Arvi Haak
Daverdisse

Daverdisse on vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Valloonia piirkonna kõige väiksema elanike arvuga valla piirides asuvad järgmised asulad: Daverdisse, Gembes, Haut-Fays (valitsus) ja Porcheresse. Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Daverdisse – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi, inglise, prantsuse ja saksa keeles) Centre Touristique des Villages de la Commune de Daverdisse (prantsuse keeles)
Florenville

Florenville on vald ja asula Valloonia piirkonnas Belgias Luxembourgi provintsis. 1997. aastal sai Florenville linnaõigused. Semois' jõe kallastel asuv ja Prantsusmaaga piirnev vald jaguneb järgmisteks osadeks: Chassepierre, Florenville, Fontenoille, Lacuisine, Muno, Sainte-Cécile ja Villers-devant-Orval. Valla piirides paiknevad veel järgmised asulad: Azy, Laiche, Martué, Le Ménil, Watrinsart, Lambermont ja Orval. Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Florenville – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)
Rahvuskongress

Rahvuskongress oli 8. detsembril 1935 vapside mässukatse puhul moodustatav institutsioon. Vastavalt "Põhiseadusliku ja õigusliku korra maksmapaneku seadusele" oli kongress "ellu kutsutud" (teadmata kelle poolt) "põhiseadusliku ja õigusliku korra jaluleseadmiseks ning rahva õiguste ja vabaduste uuesti maksmapanekuks Eesti vabariigis". Kongressi koosseisu kuulusid Andres Larka, Artur Sirk, Johannes Holland, August Klassmann, Eduard Kubbo, Paul Laamann, Oskar Luiga, Osvald Mitt, Leonhard Pallon, Karl Podrätsik, Viktor Puskar, Aleksander Seiman, Jaan Teemant, Jaan Tõnisson, Jüri Uluots ja Hans Paris. Jaan Teemant, Jaan Tõnisson ja Jüri Uluots olid kongressi koosseisu arvatud nende endi teadmata. Ametis olevast V Riigikogust on "seaduses" vaikimisi mööda mindud. Kongress pidi enda kätte võtma "kõrgema riigivõimu otsese teostamise Eesti vabariigis" (kuigi kehtiva põhiseaduse järgi oli kõrgema riigivõimu teostajaks rahvas), ametist tagandama ja vangistama Vabariigi Valitsuse (tähelepanuväärsel viisil ei kuulunud "seaduse" järgi ametist tagandamisele ja arreteerimisele Kaitsevägede Ülemjuhataja Johan Laidoner) ning kinnitama ametisse uue valitsuse, mille koosseisu pidid kuuluma: pea-, sise- ja teedeminister Artur Sirk kaitseminister Viktor Puskar välisminister Kaarel Pusta välisministri asetäitja Jüri Sammul majandusminister Juhan Vaabel majandusministri asetäitja Hjalmar Mäe põllutööminister Heinrich Saar haridusminister Hjalmar Mäe kohtuminister Aleksander Buldas Kaarel Pusta oli valitsuse koosseisu arvatud tema enda teadmata. Tegelikult ei saanud kongress tegevusse astuda, sest päev varem enamik tema liikmeid arreteeriti. Edgar Aavik Päästeorganisatsioon http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700225936&img=era0031_004_0000441_00003_t.jpg&tbn=1&pgn=1&prc=30&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=6eb57f0fac498a4ef4daa9a14c531214 http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700225936&img=era0031_004_0000441_00004_t.jpg&tbn=1&pgn=1&prc=30&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=76b47bba66a225ba2a0b6cdd04096f8b Rein Marandi. Must-valge lipu all. II. Stockholm, 1997, lk. 142
Vielsalm

Vielsalm on vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Vald jaguneb järgmisteks osadeks: Bihain, Grand-Halleux, Petit-Thier, Vielsalm (valitsus). Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Vielsalm – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)
Lõim

Lõim on tekstiilinduses piki kangast kulgevad lõngad ehk lõimelõngad). Lõim veetakse telgedele vajalikus pikkuses, tiheduses ja laiuses ning lõimelõngade vahele kootakse ükshaaval koelõngad. Kude (tekstiilindus) Sidus
Namur

Namur (prantsuse [namyʁ]) on linn Belgias Valloonia piirkonnas, samanimelise provintsi keskus ja alates 1986. aastast ka Valloonia piirkonna keskus. Namuri juures suubub Maasi selle vasakpoolne lisajõgi Sambre. Brüsselist 61 km kaugusel asuva Namuri linna halduspiiridesse kuuluvad järgmised asulad: Beez, Belgrade, Saint-Servais, Saint-Marc, Bouge, Champion, Daussoulx, Flawinne, Malonne, Suarlée, Temploux, Vedrin, Boninne, Cognelée, Gelbressée, Marche-les-Dames, Dave, Jambes, Naninne, Wépion, Wierde, Erpent, Lives-sur-Meuse ja Loyers. Namuri asend samanimelises vallas Chiffres de la population par province et par commune, à la date du 1er janvier 2024  Namur – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Linna koduleht (prantsuse, inglise, hollandi ja saksa keeles)
Estiko

AS Estiko (ka ESTIKO) on Eesti ettevõte, mis tegeleb kinnisvaraarenduse ja pakkematerjalide tootmisega. Ettevõte kanti äriregistrisse 4. oktoobril 1995 (reg nr 10000356), selle eelkäija oli Tartu Kammivabrik. Estiko arendab mitut Tartu kaubanduskeskust. Sellele kuuluvad näiteks Emajõe Ärikeskus ehk Plasku (mille haldamiseks lõid Estiko ja Tartu linnale kuulunud AS Tarbus 1996. aasta oktoobris AS-i Emajõe Ärikeskus) ning Tasku keskus. Estiko tütarettevõte ESTIKO - PLASTAR toodab trükitud ja trükkimata pakkematerjale, kilesid ja kilekotte ning on Baltimaade juhtiv kilepakendite tootja. Sundlikvideerimiseni 2004. aastal kuulus kontserni ka AS ESTIKO-KOMMERTS, mis haldas mitut Tartu kauplust. Kontsernis oli 1996. aastal kokku 13 ettevõtet: AS Estiko, kantud äriregistrisse koodi 10000356 all; AS Estiko-Kommerts, kantud äriregistrisse koodi 10001673 all; AS Estiko-Plastar, kantud äriregistrisse koodi 10001689 all; AS Estiko-Survis, kantud äriregistrisse koodi 10001696 all; AS Estiko-Wellpakk, kantud äriregistrisse koodi 10001794 all; AS Estiko-Soojus, kantud ettevõtteregistrisse nr 24025097 all; AS Remark, kantud ettevõtteregistrisse nr 24017011 all; AS Hollender, kantud ettevõtteregistrisse nr 24020192 all; AS Tarneks, kantud ettevõtteregistrisse nr 01025232 all; AS Estiko-Tarneks, kantud ettevõtteregistrisse nr 01268029 all; AS Tartu Toidukaubad, kantud ettevõtteregistrisse nr 24025418 all; Eesti Spar AS, kantud äriregistrisse koodi 10034419 all; Estiko Investeeringute AS, kantud ettevõtteregistrisse nr 24061743 all. 1995. aastast on Estiko nõukogu esimees Neinar Seli. Ettevõtte aadress on Tartu, Turu tänav 2 (äriregistris 2012. aasta augusti seisuga Soola 8). Estiko alustab ettevõtte ajalugu käsitledes juba 1918. aastast, mil Albert Laretei rajas Tartusse kammitööstuse. Tööstuses tarvitati piimavalgu baasil kaseiini ehk kunstsarve, mida 20. sajandi esimesel poolel kasutati plastiku valmistamiseks. Tartu Kammivabrik kujunes 1920. aastate lõpul mitme väiketöökoja liitmisel Eesti suurimaks kaseiinitöötlejaks. Tänu odavale kunsttoorainele kasvas ettevõte peagi neljasaja töötajaga suurtööstuseks ning sai uue nime – Eesti Kammivabrik Estico. Lisaks kammidele valmistati seal nööpe, prilliraame, munatopse, hambaharju, mänguasju, suitsupitse, vihmavarjude käepidemeid, mööblidetaile ja palju muud. Lõviosa kvaliteetsetest ja moodsatest esemetest turustati Inglismaal. 1930. aastal sai selle uueks nimeks Eesti Comb Factory ('Eesti kammitehas') ehk Estico. Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aastal ettevõte natsionaliseeriti. 1972. aastal see nimetati ümber Tartu Plastmasstoodete Katsetehaseks, asukohaga Teguri tänav 28A. Turumajanduse taastamisega registreeriti ettevõte ümber aktsiaseltsiks AS ESTIKO - PLASTAR (kantud äriregistrisse 03.11.1995, reg nr 10001689). Estiko on olnud noteeritud Tallinna börsil. Estiko kontserni prospekt Tallinna börsil 1996. aasta kohta Hans Väre "Estiko ja Rotagrupp ühendavad turuosad" Postimees, 12. detsember 1997 Rein Jüriado "Estiko rõhub tootmisele" Postimees, 4. märts 1998 Tartu Kammivabriku koduleht Anne Ruussaar, Uuendusmeelne keemiatööstur Oskar Kerson. Vol 2, director.ee, veebr. 2, 2021.
Rostov Doni ääres

Rostov Doni ääres (ka Doni-äärne Rostov) on linn Lõuna-Venemaal. See on Rostovi oblasti ja Lõuna föderaalringkonna keskus. Linn asub Doni jõe alamjooksul selle suudme lähedal Aasovi merre. Aastal 1749 asutati Temerniki jõe suudmesse tollipunkt. Selle kaitseks rajati 1761 kindlus, mille ümber kujunes asula. Rostov Doni ääres on linn aastast 1807. 2023. aasta 24. juunil teatas Wagneri pealik Prigožin, et on võtnud linna oma kontrolli alla. FK Rostov Rostovi oblasti kujutava kunsti muuseum Andrew Osborn; Kevin Liffey. "Russian mercenary boss Prigozhin in standoff with Russian army amid 'armed mutiny'". reuters.com (inglise). Rebellious Russian mercenary chief Yevgeny Prigozhin said on Saturday he had taken control of the Russian city of Rostov-on-Don as part of an attempt to oust the military leadership amid what the authorities said was an armed mutiny. Linna duuma ja administratsiooni lehekülg Linn Nõukogude topograafilisel kaardil (1:100 000) Падение дрона рядом со штабом ЮВО в Ростове-на-Дону. Что известно. [Drooni kukkumine Lõuna sõjaväeringkonna peakorteri lähedal Rostovis Doni ääres. Mida me teame]. BBC News Русская служба, 7. september