laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ouagadougou

Ouagadougou on Burkina Faso pealinn, mis asub enam-vähem riigi keskmes. Linna ala asub 300 meetri kõrgusel merepinnast. Linnas on rahvusvaheline lennujaam ja 1974. aastal asutatud ülikool. Ouagadougous toimuvad üle aasta üleaafrikalised filmifestivalid FESPACO. Loudun, Prantsusmaa (1967) San Miniato, Itaalia (1997) Al-Kuwayt, Kuveit (1998) Leuze-en-Hainaut, Belgia (1968) 2016. aasta Ouagadougou rünnakud 2017. aasta Ouagadougou rünnak Ouagadougou linnavalitsuse koduleht (prantsuse keeles) Ouagadougou turismiportaal (prantsuse keeles)
Sally Sedgwick

Sally Sedgwick on USA filosoof, kes uurib Immanuel Kanti ja Georg Wilhelm Friedrich Hegeli filosoofiat. Ta sai doktorikraadi Chicago Ülikoolist Manley Thompsoni juhendamisel. Sedgwick on Illinoisi Ülikooli (Chicago) professor. Kant's Groundwork of the Metaphysics of Morals: An Introduction, Cambridge University Press 2008. Hegel's Critique of Kant: From Dichotomy to Identity, Oxford University Press 2012. Sissekanne Illinoisi Ülikooli (Chicago) saidil Intervjuu Tutvustus
Zootopia

"Zootopia" on 2016. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm.
Olga Holts

Olga Holts oli Eesti tummfilminäitleja. 1924 "Õnnelik korterikriisi lahendus " (pliinimüüja rollis) 1927 "Kevade unelm" (Aamisepa naise rollis) 1929 "Jüri Rumm" (Jüri Rummi naise rollis) 1929 "Dollarid" (küpses eas teise daami rollis) 1930 "Pühapäevakütid" (köstriemanda rollis) Olga Holts Eesti filmi andmebaasis Olga Holts Eesti filmi andmebaasis Olga Holts andmekogus IMDb (inglise)
Tallinna Nõmme Ristija Johannese kogudus

MPEÕK Tallinna Nõmme Ristija Johannese kogudus on Tallinnas tegutsev õigeusu kogudus. Kogudus asutati 1922. Kogudus kasutab Tallinna Nõmme Ristija Johannese kirikut. Kogudus viib kaks korda kuus läbi täiskasvanutele mõeldud eesti- ja venekeelseid pühapäevakoolitunde. Kogudust on teeninud järgmised vaimulikud: 1922–1960 ülempreester Christofor Vink 1960–1990 ülempreester Vjatšeslav Jakobs 1990 iguumen Nikander (Mölter) 1990–1991 preester Vladimir Andrejev 1991 preester Juvenalius Kaarma 1991–2006 ülempreester Pavel Popov 2006. aastast ülempreester Toomas Hirvoja 2006–2013 preester Sergei Liiv 2013. aastast preester Dmitri Žestkov http://www.nommejohannese.ee/#koguduseelust-et (vaadatud 05.03.2016) http://www.nommejohannese.ee/#esileht-et (vaadatud 05.03.2016) http://www.nommejohannese.ee/#vaimulikud-et (vaadatud 05.03.2016) Schvak, Toomas. Nõmme Ristija Johannese kogudus : uurimus Tallinna Nõmme õigeusu koguduse ja kiriku 90-aastasest ajaloost. Tallinn, Püha Johannese Kooli Sihtasutus, 2013. ISBN 9789949309542. Schvak, Toomas. Nõmme Ristija Johannese õigeusu kirik ja kogudus. – Nõmme kirikud ja kogudused / toim. Leho Lõhmus. Tallinn, Nõmme Linnaosa Valitsus, 2013, lk 64–86. ISBN 9789949332571. Koguduse koduleht
Tallinna Kopli kogudus

E.E.L.K. Tallinna Kopli kogudus oli Tallinnas tegutsenud luterlik kogudus. Algul pidas Tallinna praost Aleksander Mohrfeldt Koplis jumalateenistusi endises Vene-Balti asunduses paiknenud Tallinna 26. algkooli ruumides. Kogudus asutati 1923. aastal emeriitpraost Mihkel Jürmanni eestvõttel. Tänu tema initsiatiivile andis Kalevi pataljon Sõjaministeeriumi loal kogudusele endise Peeter Suure Merekindluse hospidallinnaku kinohoone, mille piiskop Jakob Kukk pühitses 1925. aastal Tallinna Kopli kirikuks. 1931. aastal nõudis Kalevi pataljon kirikuhoone tagasi, pakkudes asemele teise hoone, kus Peeter Suure Merekindluse hospidallinnaku aegu oli olnud õigeusu kirik. Pärast hoonete (kus Vene ajal olid haigla ja surnukuur, seejärel Kalevi pataljoni töökojad ja lugemistuba) ümberehitust õnnistati uus kirik sisse praost Aleksander Kapi poolt 18. oktoobril 1931. Selle kiriku põletasid taganevad Nõukogude väed maha 27. augustil 1941. Uut kirikut kogudus enam ehitada ei jõudnud. Koguduse tegevus lakkas pärast II maailmasõda, kui 1951. aastal liideti Kopli kogudus Tallinna Jaani kogudusega. Enne 1934. aastat polnud kogudusel oma kirikuõpetajat, vaid hooldajaõpetaja. Esimeseks hooldajaõpetajaks oli Mihkel Jürmann; veel on tegutsenud hooldajaõpetajana Hermann Hansson, Einar Kiviste ja Robert Walter. 1934. aastal sai koguduse esimeseks kirikuõpetajaks Rudolf Sauerbrei, kes pidas seda ametit 1939. aastani, kuni põgenes Saksamaale. Aastatel 1939–1943 oli koguduse õpetaja Georg Klaus. "Hävitatud kirikud". Eesti Sõna nr 54, 5. märts 1944. Lk 6. Koguduse lugu: Tallinna Kopli, e-kirik.eelk.ee, 17. märts 2022 Robert Nerman, Ligi sada aastat tagasi said Kopli luterlased endale kiriku, Eesti Päevaleht, 17. aprill 2003 (vaadatud 05.03.2016) "Eesti evangeeliumi luteriusu kirikud". Toimetanud Bruno Ederma, Asta Jaik. Konstantin Jaik'i kirjastus. Tartu 1939. Lk 24 Robert Nerman, Ligi sada aastat tagasi said Kopli luterlased endale kiriku, Eesti Päevaleht, 17. aprill 2003
Jaapani spanjel

Jaapani spanjel (ingl keeles Japanese chin) on väikesekasvuline seltsi- ja sülekoer. Jaapani spanjelid olid algselt Jaapani aristokraatia armastatud sülekoerad. Iseloom sarnaneb neil veidi kassi omaga. Need koerad on intelligentsed ja toredad väikesed seltsilised. Jaapani spanjelid on tuntud oma suurte ja armsate silmade poolest. Täiskasvanud looma turjakõrgus on 20–27 cm, kaal 1,4–6,8kg. Karvastiku värvuse kombinatsioonid: must ja valge, punane ja valge, sidrunikollane ja valge, pruun ja valge. Keskmine eluiga 12–14 aastat. Mariann Prooses (11.05.2017). "Lemmikud, kes mahuvad käekotti: 10 maailma kõige väiksemat koeratõugu". Postimees.
Armastus ja Anarhia

Armastus ja Anarhia; ka Helsingi rahvusvaheline filmifestival (lühend HIFF) on igal aastal septembrikuus Helsingis toimuv rahvusvaheline filmifestival. Filmifestivali korraldatakse 1988. aastast. Koduleht "30 aastat armastust ja anarhiat Helsingis ehk Filmihundid siin- ja sealpool Soome lahte", Postimees.ee.
Hääldusalus

Hääldusalus ehk artikulatsioonibaas on keelele omane häälduselundite asend ja toimimissuund häälikute moodustamisel. Keelte hääldusaluste erinevus on üks võõrkeelte kõnelemisel esineva aktsendi põhjustest. Keeleuurijad märkasid varakult, et erinevate keelte kõnelejatel on hääldusaparaadi "lähteasend" mõnevõrra erinev. Süvenenumalt käsitlesid teemat 19. sajandi saksa lingvistid Sievers ja Viëtor. Henry Sweet esitas 19. sajandi lõpul oma põhjalikus foneetikakäsitluses artikulatsioonibaasi ehk hääldusaluse (articulatory basis) mõiste ning ühtlasi kirjeldas inglise ja prantsuse keele hääldusaluse erinevusi. Daniel Jonesi tööd tõid briti foneetikasse pikaks ajaks foneemide ja segmentide täpsele kirjeldamisele keskendunud atomistliku suuna, kuid saksa traditsioonis elas hääldusaluse mõiste edasi (Vockerath, Wittig, Koziol, Zacher, Arnold ja Hansen). Edinburghi koolkond (Abercrombie, Laver, Honikman) tõi hääldusaluse mõiste foneetikasse tagasi. Beatrice Honikman soovitas õige hääldusaluse (articulatory setting) omandamist keeleõppel sobilikuma meetodina kui üksikute foneemide harjutamist. Hääldusaluse teemat on käsitlenud ka teised Euroopa lingvistid (Malmberg, Hála, Trudgill). Samas on mitmed tunnistanud (Laver, Collins, Mees), et hääldusaparaadi asendis domineerib segmentaalne kontekst, muutes hääldusaluse teadusliku uurimise keerukaks. On küsitud, kas hääldusalus on teistelt kõnelejatelt õpitud keelevaramu teadlik spetsiifiline osa või kõneproduktsiooni häälduseesmärkide sagedusfunktsioon. 20. sajandi lõpust alates on hääldusaluse uurimiseks kasutatud röntgenikiirtel põhinevaid tehnoloogiaid. Inglise ja prantsuse keele hääldusaluse võrdlus Sweeti ja Honikmani järgi: lõualuud inglise keele puhul vabalt suletud, prantsuse keelel kergelt avatud; huuled inglise keelel neutraalsed ja väheaktiivsed, prantsuse keelel ümardatud, aktiivsed; suuõõs inglise keele puhul lõdvestatud, prantsuse keele puhul põsed pingestatud; kaashäälikuhäälduse valdav tüüp inglise keeles keeletipp-hambasombud, prantsuse keeles keeleots-hambad; keele ankurdatus inglise keeles külgedelt suulaele, prantsuse keeles keskelt suulaele; keeleots inglise keele puhul ahenev, prantsuse keele puhul mitteahenev; keelekeha inglise keele puhul kergelt nõgus, prantsuse keele puhul kumer; keele alakülg inglise keelel nõgus, prantsuse keelel neutraalne. Eesti keele hääldusalusele on iseloomulik keele madal asend.
Hundipea sadam

Hundipea sadam (sadamakood EE HUN) on sadam Kopli poolsaarel Tallinna lahe ääres. Sadam kuulub Transpordiametile. Sadamas on üheksa kaid. Sadama juures asub Hundipea sadamakai tulepaak. Hundipea poolsaare loodeotsa kavandati algselt Peeter Suure Sadamana tuntud mereväebaasi hooldelaevastiku sadam. Kui tööd läksid 1912. aastal lahti, kasvas nõudlus süvendite järele. Neid toodi juurde Peterburist Liibavini, kokku oli sadamas töötamas umbes 20 süvendit. Nendest moodustatud karavanid andsid sadamale ka rahva seas tuntud nime Karavanisadam. Karavanisadamas sai mereväebaasi aegu valmis üks silinderja betoonkatusega mehaanikakoda ja sellega kokku ehitatud sepikoda (tänapäeval Lume tänav 7 alal). Need on praegu osaliselt kasutusel ladudena. Hiljem nimetati sadamat Hüdrograafia- ja ka Kabotaažisadamaks, samuti oli sadam kasutusel talvitussadamana. Enne Eesti iseseisvuse taastamist allus Hundipea sadam Nõukogude Liidu sõjaväestatud hüdrograafiateenistusele ja sadamat nimetati Hüdrograafiasadamaks. Hundipea sadam Sadamaregistris (vaadatud 30.10.2022) Hundipea sadam Sadamaregistris
Fama bastion

Fama bastion (Fama tähendab ladina keeles kuulsust) oli Narva kindlustuse täiendamisel Rootsi riigitegelase ja sõjaväeinseneri Erik Dahlbergi projekti järgi 1690. aastal ehitatud bastion. See oli siseruumidega hoov, kus asusid töökojad, sepapajad, hobusetallid, heinaküünid ja vanglaruumid. Bastion lammutati kaubatee ehitamiseks Euroopasse ja seepärast on see ainuke Dahlbergi kavandatud Narva bastion, mis pole säilinud. Fama bastioni kohale on ehitatud Narva Haigla Polikliinik ja hotell King. Fama bastioni järgi on nime saanud Fama tänav ja põik ning kaubanduskeskus Fama aadressil Tallinna maantee 19C. Narva bastionid Fama Keskus станет самым большим в Ида-Вирумаа торговым центром seti.ee, 22.07.2007 Fama keskusest Üldine informatsioon Narva bastionidest[alaline kõdulink] Narva bastionid
Õigus (ajakiri)

Õigus oli Eesti õigusajakiri, mis ilmus aastatel 1920–1940. Juriidiline ajakiri Õigus Eesti Rahvusraamatukogu digiarhiivis DIGAR.
Dark Sky Island

"Dark Sky Island" on Iiri muusiku Enya kaheksas stuudioalbum. Albumi andis 20. novembril 2015 välja plaadifirma Aigle Music. Pärast 2008. aastal ilmunud albumit "And Winter Came..." oli Enya võtnud muusika kirjutamises ja salvestamises pikema pausi ning naasis stuudiosse alles 2012. aastal koos oma kauaaegse sõnadekirjutaja Roma Ryani ja produtsendi Nicky Ryaniga. Lisaks laulmisele mängib Enya albumil ka kõiki pille, välja arvatud kontrabassi laulus "Even in the Shadows", kus seda teeb Eddie Lee. Albumi pealkiri viitab Sarki saarele, mis tunnistati 2011. aastal esimeseks tumeda taevaga saareks. Albumi lauludest kaks on Roma Ryani leiutatud loxiani keeles. Album jõudis Suurbritannia albumimüügi edetabelis 4. kohale, olles sellega edukaim Enya album pärast 1991. aastal ilmunud albumit "Shepherd Moons". Kõikide laulude sõnade autor on Roma Ryan, muusika autor Enya ja produtsent Nicky Ryan. Kõiki pille mängib (välja arvatud kontrabassi laulus "Even in the Shadows") ja laulab Enya. "Enya returns with brand new album". Hot Press. Vaadatud 8. oktoober 2015. Brennan, Enya. "Enya On Her First Album In Seven Years". enya.sk. Julia Brucculieri from The Huffington Post. Vaadatud 3. november 2015. So, when I went back to the studio, about Spring 2012, this was the first inspiration for me. And the first song I wrote was "Dark Sky Island." "Enya/ダーク・スカイ・アイランド - TOWER RECORDS ONLINE". tower.jp. Tower Records Japan. Vaadatud 26. oktoober 2015. "Dark Sky Island - Enya". iTunes. Vaadatud 8. oktoober 2015.
Eesti Rojalistlik Partei

Eesti Rojalistlik Partei oli Eesti partei, mis tegutses aastatel 1989–1998. Selle juhid olid Kalle Kulbok ja Aadu Must. Eesti Rojalistliku Partei ametlikuks eesmärgiks oli Eesti Skandinaavia maade eeskujul kuningriigiks muutmine. 1992. aasta Riigikogu valimistel sai partei koos Rojalistliku Ühenduse "Vaba Toomega" valimisliiduna Sõltumatud Kuningriiklased parlamendis 8 kohta. Kuningriiklaste fraktsiooni kuulusid tuntud poliitkommentaator Vambola Põder (suri 1993, asendas IT-spetsialist Mihkel Kraav), jurist Tõnu Kõrda, ajaloolane Ralf R. Parve, ajakirjanik Rein Kikerpill, ajakirjanik ja humorist Kirill Teiter, satiirik ja luuletaja Priit Aimla, kunstnik Lembit Küüts, fraktsiooni juhtis Kalle Kulbok. Riigikogus olles moodustasid kuningriiklased homogeense rühma, kelle vaated olid selgelt parempoolsed ning prioriteetideks olid teadus, haridus ja kultuur.[viide?] Lisaks korrapärasele riigikogutööle tegelesid kuningriiklased tooreste ja läbimõtlemata seaduseelnõude ja nähtuste naeruvääristamisega. Tuntuim oli tõenäoliselt ettepanek asendada Riigikogu – toona kohustuslik – palvetund ugriliku loitsimisega (kuningriiklased korraldasidki paar säärast loitsimist, mille järel Riigikogu loobus kohustuslikest palvetundidest). Enne järgmisi Riigikogu valimisi hakkas Eestis jõudu koguv poliitika kommertsialiseerumine rojalistlikku parteid lõhkuma ja osa inimesi liitus teiste erakondade valimisnimekirjadega. 1995. aasta Riigikogu valimised eeldasid parteidelt juba palju suuremaid eelarveid, kui olid nõudnud eelmised. Kuningriiklased, kes olid kogu aeg põhimõtteliselt keeldunud firmade sponsorlusest, ei suutnud uutes tingimustes enam läbi lüüa. Valimisliit Neljas Jõud (moodustatud koos Eesti Rohelistega) jäi parlamendist välja ja Eesti Rojalistliku Partei tegevus soikus. Mõne aja pärast lõpetati tegevus ka formaalselt seoses muutunud seadusandluse nõuetega. 6. novembril 1990. aastal andis ERP käsu Tallinna komandandile Punalipulise Balti Laevastiku viitseadmiralile Juri Belovile korraldada 7. novembril Tartu Ülikooli asutaja Rootsi kuninga Gustav II Adolf auks, (kes hukkus 6. novembril 1632. aastal Lützeni lahingus) paraad. Pärast paraadi läbiviimist 7. novembril, mis "kattus" oktoobrirevolutsiooni tähtpäevaga, avaldasid rojalistid ajalehes Vetšerni Tallinn tänu "härra viitseadmiralile". 1992. aasta jaanuaris kuulutasid "rojalistid" kõik Eesti territooriumil asuvad Nõukogude Armee sõjaväelased sõjavangideks, sõjaväeosad aga sõjavangide koonduslaagriteks. Kuna aga Eestil ei ole piisavalt jõudu nende valveks, siis valvavad "sõjavange" nad ise. 1992. aastal enne 28. juunil toimunud Eesti põhiseaduse referendumit kuulutasid "rojalistid" välja oma hääletuse "Kas te soovite vaba, sõltumatut, demokraatlikku Eesti kuningriiki, mida valitseb kuningas (Carl Philip), kes on valitud rahva poolt?". Ettepanekuga nõustujad pidid 23. juunil kella 20–24 süütama lõkke. Hääletamise tulemus loeti positiivseks, kui lõkked süüdatakse enamikus asulates Eestis (23. juuni õhtul ja 24. juuni ööl peetakse Eestis jaanipäeva ja tehakse jaanituld). Torgu kuningas Kirill I
Riigikogu Kantselei

Riigikogu Kantselei on riigi ametiasutus, mille põhiülesanne on luua Riigikogule tema põhiseaduslike funktsioonide täitmiseks vajalikud tingimused. Kantselei nõustab Riigikogu, tema organeid ja liikmeid õigusloome ja parlamentaarse kontrolli alal ning Riigikogu muude ülesannete täitmisel, teenindab Riigikogu ning korraldab tema asjaajamist ja välissuhtlemist. Kantselei taasmoodustati Riigikogu VII koosseisu kokkuastumise päeval, 5. oktoobril 1992. Alates 12. jaanuarist 2022 on Riigikogu Kantselei direktor Antero Habicht. Riigikogu Kantseleid juhib direktor, kelle nimetab avaliku konkursi alusel viieks aastaks ametisse Riigikogu juhatus. 1919–1920 Alma Lindeman, Asutava Kogu Kantselei juhataja 1921–1938 Alma Lindeman, Riigikogu Kantselei juhataja 1923–1928 Hans Martna, Riigikogu asjadevalitseja 1928–1938 Eugen Maddisoo (Maddison), Riigikogu asjadevalitseja 1938–1940 Eugen Maddisoo, Riigivolikogu peasekretär 1938–1940 Artur Mägi, Riiginõukogu peasekretär ... 1992–1995 Karl-William Propst, Riigikogu Kantselei direktor 1995–2012 Heiki Sibul, Riigikogu Kantselei direktor 2012–2017 Maria Alajõe, Riigikogu Kantselei direktor 2017–2021 Peep Jahilo, Riigikogu Kantselei direktor 2021–2022 Antero Habicht, Riigikogu Kantselei asedirektor direktori ülesannetes 2022– ... Antero Habicht, Riigikogu Kantselei direktor Riigikogu Kantselei struktuuriüksused on: Avalike suhete osakond Finantsosakond Infotehnoloogia osakond Istungiosakond Majandusosakond Personaliosakond Stenogrammi- ja tõlkeosakond Välissuhete osakond Õigus- ja analüüsiosakond Riigi valimisteenistus Samuti on moodustatud sekretariaadid Riigikogu komisjonide ja fraktsioonide teenindamiseks. Näiteks on Riigikogus 11 alatist komisjoni ja kolm erikomisjoni ning nende sekretariaatides oli 2023. aasta seisuga 17 konsultanti, 20 nõunikku ja 11 nõunik-sekretariaadijuhatajat. Kantselei alluvuses tegutseb ka Arenguseire Keskus. Kantselei personalikulude eelarve oli 2019. aastal 6,78 miljonit eurot ja 2023. aastal 9 miljonit eurot. Riigi valimisteenistus Riigikogu Kantselei valimiste osakond Vabariigi Presidendi Kantselei Eesti riigisekretär https://web.archive.org/web/20160305132253/http://www.riigikogu.ee/wpcms/wp-content/uploads/2014/11/1.7.1_RKK_pohimaarus_1.oktoober_2014_tervikstekst_koos_lisaga.pdf (vaadatud 05.03.2016) https://web.archive.org/web/20160305133037/http://www.riigikogu.ee/riigikogu/riigikogu-kantselei/ (vaadatud 05.03.2016) https://web.archive.org/web/20160305131919/http://www.riigikogu.ee/riigikogu/riigikogu-kantselei/juhtkond-ja-osakonnad/ (vaadatud 05.03.2016) Juhtkond ja struktuuriüksused riigikogu.ee (viimati vaadatud 13. märtsil 2023) "Riigikogu kantselei loodab palgatõusuga personaliprobleeme leevendada" ERR, 12. märts 2022 Riigikogu Kantselei riigikogu.ee Riigikogu Kantselei põhimäärus
Papissaare sadam

Papissaare sadam on sadam Saare maakonnas Saaremaa vallas Rootsikülas. Sadama kaudu käib laevaliiklus Saaremaa ja Vilsandi vahel. Laevaliiklust korraldab AS Saarte Liinid. Sadama juures tegutseb ettevõttele OÜ Papissaar kuuluv kalatööstus, samuti on seal esimese maailmasõja aegsed Venemaa keisririigi sõjaväe Papisaare lennusadama vesilennukite angaarid. Sadama koordinaadid on 58° 21′ 37″ N, 21° 59′ 9″ E. https://web.archive.org/web/20160305134925/http://www.saaremaanaturetourism.eu/Papissaare-sadam (vaadatud 05.03.2016) https://web.archive.org/web/20160305134822/http://www.saartehaal.ee/2014/02/08/papissaare-sadamale-terendavad-uuendustood/ (vaadatud 05.03.2016) Lilian Hansar: Papisaare sadama vesilennukite angaaride DOKUMENTEEERIMINE EKA muinsuskaitse ja restaureerimise osakond, Tallinn 2012
Häälik

Häälik ehk foon on vähim kuuldeliselt eristatav suulise kõne üksus. Hääliku all mõistetakse olenevalt kontekstist kas hääliku eksemplari – konkreetse kõneleja poolt konkreetsel hetkel moodustatud häälikut – või hääliku tüüpi – teatud foneetiliste tunnustega häälikueksemplaride klassi. Häälikuna realiseerub suulises kõnes foneem – vähim tähendust eristav keeleüksus. Foneem võib realiseeruda lõputute erinevate omadustega häälikutena. Realiseerumisviisi mõjutavad nii naaberhäälikud (realiseeruvad allofoonid, mis olenevad hääliku asendist) kui ka kõneleja ja olukorra eripärad. Häälikud moodustatakse kõnetraktis häälduselundite tegevuse kaudu. Häälikud jagunevad moodustusviisi ja moodustuskoha järgi häälikurühmadeks: täishäälikud ehk vokaalid ehk avahäälikud (eesvokaalid ja tagavokaalid; kõrged, keskkõrged ja madalad) kaashäälikud ehk konsonandid sulghäälikud ehk klusiilid ahtushäälikud ehk spirandid hõõrdhäälikud ehk frikatiivid (sh sisihäälikud ehk sibilandid ja ahtushäälikud ehk spirandid) külghäälikud ehk lateraalid värihäälikud ehk tremulandid ninahäälikud ehk nasaalid poolvokaalid afrikaadid huulhäälikud ehk labiaalid hammashäälikud ehk dentaalid hambasombuhäälikud ehk alveolaarid kõvasuulaehäälikud ehk palataalid pehmesuulaehäälikud ehk velaarid kurgunibuhäälikud ehk uvulaarid neeluhäälikud ehk farüngaalid kõrihäälikud ehk larüngaalid Kõne häälikuliselt täpseks ülestähendamiseks kasutatakse foneetilist transkriptsiooni. Häälikute moodustamist, tajumist ja akustilisi omadusi uurib foneetika, foneemide uurimisega tegeleb fonoloogia. Häälikute korrigeerimist kõnes uurib logopeedia. häälikusüsteem foneem täht
Pärnu sadam

"Pärnu Sadam" suunab siia. Ettevõtte kohta vaata artiklit AS Pärnu Sadam. Pärnu sadam on ajalooline sadamakoht Pärnu jõe suudmes. Tänapäeval hõlmab Pärnu sadam eri ettevõtteile kuuluvaid sadamaid kesklinna sillast Pärnu laheni, mida jõesuudmes piiravad muulid. Pärast Eesti iseseisvuse taastamist oli Pärnu sadamas kolm sadamaettevõtet: AS Pärnu Sadam, mille omanikud olid Pärnu Linnavalitsus ja erainvestorid, hiljem AS Trancom AS Pärnu Laevatehas AS Reldor, mis ehitas uue kai jõe paremkaldale. Üks kai kuulus ka kalandusettevõttele Jakari ning jõe vasakkaldal paikneb jahisadam. Tänapäeval on Pärnu sadama operaator AS Pärnu Sadam. Sadama koordinaadid on 58°23’ N ja 24°28,8’ E. Madli Vitismann. The ports of Pärnu: several harbours and owners. Scandinavian Shipping Gazette 2001, nr 12-13 Pärnu Sadama koduleht Pärnu sadam Merevikis
Seli-Tõstamaa Püha Vassilius Suure kogudus

EAÕK Seli-Tõstamaa Püha Vassilius Suure kogudus on Pärnu maakonnas Pärnu linnas Seliste külas tegutsev õigeusu kogudus. Kogudus kasutab Seli Püha Vassili kirikut. Kogudus asutati 3. juulil 1847. Kogudus sai oma puust kiriku 1861. Koguduse õigeusu kihelkonnakool asutati 1864. Kogudust teeninud vaimulikud kronoloogilises järjekorras: 1912–1917 Jüri (Välbe) 1948–1951 Aleksander Toompuu 1951–1954 Joann Uibokand-Beztsennõi 1954–1957 Artemi Pops 1957–1961 Feliks Remberg 1961–1966 Vassili Väinloo 1966–1985 Mihail Tapp Enos Heinsoo Agaton Paalberg https://web.archive.org/web/20160305143539/http://www.eoc.ee/kogudus/seli-tostamaa-puha-vassilius-suure-kogudus/ (vaadatud 03.03.2016) Kogudusest EAÕKi kodulehel
Lõuna tänav (Pärnu)

Lõuna tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas. Tänav algab Ringi tänava ja Mere puiestee ristumiskohast ja lõpeb Kuninga tänavaga ristumisel. Tänav ristub veel Akadeemia (vasakult), Vee, Nikolai ja Pühavaimu tänavaga. Tänav külgneb ka Munamäe pargi, Brackmanni pargi ja Koidula pargiga. Lõuna tänav on ligikaudu 600 m pikkune. Tänav on kogu oma ulatuses ühesuunaline. Ringi ja Akadeemia tänava vahelisel lõigul saab sõita vaid Ringi tänava suunas. Akadeemia tänavast kuni Kuninga tänavani on võimalik sõita vaid Kuninga tänava suunas. Tänava ajalooline nimi on Lõuna (saksa keeles Süderstraße), kuna see oli uusaegse Pärnu kõige lõunapoolsem tänav. Sealt edasi tulid juba linna kaitsekindlustused. Eesti NSV ajal kandis tänav nime Boris Kummi tänav. 1988. aastal ennistati varasem nimi – Lõuna tänav. Lõuna 2a - Funktsionalistlik villa (ehitatud 1933, arhitekt Anton Lembit Soans) Lõuna 2 - Hostel Lõuna Lõuna 6 - Kultuurimälestiseks tunnistatud kivielamu Lõuna 20 - Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasium Tõnu Kann (29. august 2001). "Pärnu täna: Mohri maja ja naabrid". Pärnu Postimees. Vaadatud 05.09.2020. Kohanimeandmebaas Vaadatud 05.09.2020
Karksi kirikumõis

Karksi kirikumõis (saksa keeles Pastorat Karkus) oli kirikumõis Karksi kihelkonnas Pärnumaal. Kirikumõisasse 19. sajandil ehitatud kelder on arvele võetud kultuurimälestisena. http://www.mois.ee/pikknimk.shtml (vaadatud 05.03.2016) Karksi pastoraadi kelder kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 05.03.2016)
Mazsalaca raudteejaam

Mazsalaca raudteejaam oli raudteejaam Tallinna–Pärnu–Riia raudteel Mazsalacas. Jaam asus Riia raudteejaamast 130,5 km kaugusel. Jaam avati aastal 1937. Viimane reisirong peatus Mazsalacas 21. septembril 1996, kui suleti Aloja–Ruhja vaheline raudteelõik. Aastatel 2005–2006 võeti metallivaraste rüüstatud raudtee kuni Skulteni üles. Jaama likvideerimisel kuulusid sealsete ehitiste hulka ühekorruseline puidust jaamahoone, abihoone, kuur ja käimla. Infot jaama kohta; fotod "Dzelzceļa līnijas Vidzemē: Rīga - Ipiķi". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. märts 2016. Vaadatud 5. märtsil 2016. Jaam vanal kaardil
Pekre mõis

Pekre mõis (saksa keeles Pekker) oli Vana-Kariste mõisa kõrvalmõis Halliste kihelkonnas Pärnumaal. http://www.mois.ee/pikknimp.shtml (vaadatud 05.03.2016) Pekre mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris