laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Frikadellid ja pelmeenid

"Frikadellid ja pelmeenid" on 2023. aasta veebruaris esilinastunud Eesti animafilm. See on esimene film animakogumikust "Kaka, kevad ja teised", mis tehtud Andrus Kivirähki lasteraamatute "Kaka ja kevad", "Karneval ja kartulisalat" ning "Tont ja Facebook" ainetel. Frikadellid, kelle nimed on Iti ja Kusti, elavad külmkapis karbis ja kõik, mis jääb väljapoole seda, on hirmuäratav. Neile öeldakse, et välismaailma põhiliseks ohuks müütilised pelmeenid, keda keegi kunagi näinud ei ole, aga kes frikadelle söövad. Seejärel võtavad kaks frikadelli võtavad ette seiklusliku avastusretke väljapoole karpi. Rännaku lõpuks on mitte ainult nende, vaid ka kõikide teiste karbis elavate frikadellide jaoks maailm muutunud. Pelmeenid ja frikadellid omavahel sõpradeks, sest selgub, et oma kasuka all on pelmeenid tegelikult samasugused frikadellid nagu frikadellid. "Frikadellid ja pelmeenid" on loodud arvutianimatsiooni kasutades. Filmi teostuse toetajad olid Eesti Filmi Instituut (75 000 eurot) ja Eesti Kultuurkapital. Mari-Liis Lember Rasmus Ermel Jan Uuspõld Oskar Lehemaa: kunagi ei tea, milline lugu ajus mahlad liikuma paneb. kultuur.err.ee, 10.02.2023. Eesti Filmi Instituut toetas animafilme ... "Frikadellid ja pelmeenid", üldinfo. Eesti filmi andmebaas, vaadatud 4. juuni 2024. "Frikadellid ja pelmeenid". Animafilm. Aevastav juust, kasukaga frikadell ja sokimuna ... Õhtuleht, 10. veebruar 2023. "Kaka, kevad ja teised" kinodes. raamatukava.wordpress. Margit Adorf. Kevade saabudes käige "kakal" ära. kuulutaka.ee, 10. veebruar 2023.
Luossavaara

Luossavaara (põhjasaami keeles Luossavárri 'lõhemägi') on mägi Rootsis Kiruna vallas Kiruna kõrval. Geograafilised koordinaadid on 67°52′30″ N, 20°13′20″ E. Kõrgus merepinnast on 724 m. Seal on suured rauamaagivarud, mida varem kaevandas LKAB. Kaevandamine on lõpetatud. Rauamaagivarud avastati samal ajal kui Kiirunavaara omad, ja kaevandamine algas 1920. Enne kui maak, mis paljandus mäe tipus, järk-järgult ära kaevandati, oli mäe kõrgus 728 m üle merepinna. Sealne rauamaak on apatiidirikas magnetiit nagu Kiirunavaaraski.
Käigukast

Käigukast on mehaaniline seade, mis kannab mootori toodetud energia edasi läbi kardaani või veovõllide ratastesse. Käigukaste leidub masinatel, millel on vaja pöörleva energia suunda või pöörlemiskiirust muuta. Enamikul praegu toodetavatel bensiini- või diiselmootoritega sõiduautodel on käigukast, millel on 5–8 edasi- ja üks tagurpidikäik. Elektriautodel on fikseeritud käiguga või kahekäiguline käigukast, millel puudub eraldi tagurpidikäik. Kaks peamist käigukastitüüpi on manuaalkäigukastid ning automaatkäigukastid. Teine levinud eristamise viis on, kas käiguvahetamise ajaks veojõud katkeb või mitte. Esimese manuaalkäigukasti töötasid välja Emile Levassor ja Louis-Rene Panhard. Nemad kasutasid oma 1894. aasta esimesel käigukastil kettajamit. Automaatkäigukast Auto Sidur Mehaanika Sõiduk Reduktor "Transmission". "Automaatkäigukast- ja -käigukastide tüübid". "The evolution of transmissions".
Sügisistutus

Sügisistutus on metsaistikute istutamine sügisel, tavaliselt septembris või oktoobris. Sügisistutusel juurduvad taimed enne talve ja valmistuvad kevadiseks kasvuks. Kõige parem aeg sügisistutuseks on augusti lõpp või septembri algus, öökülmade puhul ei saa tööd jätkata. Parimad liigid sügisistutuseks on kask ja kuusk, kuivematesse kasvukohtadesse sobib ka mänd. Taimede valikul tuleks eelistada paljasjuurseid taimi, sest potitaime ehk suletud juurekavaga taime juurekava võib olla juurdumiseks enne sügiskülmasid liiga väike. Sügisistutuse eelised: Püsivalt niiske muld, mis ei lase istutatud taimedel kuivada Sügisel istutatud ja juurdunud taimed alustavad kevadperioodil kiiremini kasvu, sest nad on istutus järgsest stressist taastunud. Kasvujõus taim on vastupidavam ebasoodsatele keskkonnatingimustele, näiteks veepuudusele kuival kevadel. Hajutab töötajate kevadist koormust. Kevadine istutusaeg on paljasjuurse taime jaoks sageli väga lühike ning suurte istutus mahtude ja vähese tööjõu korral ei pruugita selle ajaga valmis jõuda. Paljasjuurseid taimi on sügisel turul rohkem. Sügisistutuse puudused: Taimi võivad kahjustada metsloomad, seega tuleb taimi pritsida taimekaitsevahendiga. Suurim puudus on külmakohrutus oht, mida tuleb arvestada istutusalade valikul. Liigniiske muld võib takistada nii tööde tegemist kui ka suurendada külmakergituse ohtu Damman, Aimee (1. veebruar 2021). "THE BARE NECESSITIES: EVERYTHING YOU NEED TO KNOW ABOUT BARE-ROOT PLANTS". Swansons nursery. Vaadatud 20. märts 2024. "Istutamine". Eramets. Vaadatud 20. märts 2024. "Ulukikahjustused metsas on tõsine probleem". Metsaühistu. 21. september 2018. Vaadatud 20. märts 2024. "Ulukitõrje on noores metsas vajalik". Metsaühistu. 21. september 2018. Vaadatud 20. märtsil 2024. "külmakohrutus - Eesti Entsüklopeedia". entsyklopeedia.ee. Vaadatud 20. märtsil 2024. "Külmakergitus ja haudumine on talve kaasnähtused. Kuidas olukorda parandada?". Maaleht. Vaadatud 20. märtsil 2024.
Veelauasport

Veelauasport (inglise keeles wakeboarding) on veespordiala, kus sõitja, veelauataja, sõidab spetsiaalse laua ehk veelaua peal, mida veetakse mootori jõul liikuva paadi või kaabli abil. Veelauasport ühendab endas veesuusatamise, lumelauasõidu ja surfamise elemente. Ala on viimastel aastatel oluliselt populaarsust kogunud, eriti noorte seas. Veelauasport sai alguse 1980ndate lõpus ja 1990ndate alguses. Esimesed veelauad olid pigem surfilaudade vähendatud versioonid, millele lisati jalgadele kinnitused. Ala populaarsuse kasvuga hakati tootma spetsiaalselt veelauasõiduks mõeldud varustust. Veelauasõidu varustus koosneb järgmistest osadest: Veelaud: laud, mille peal sõitja seisab. Lauad on valmistatud erinevatest materjalidest, nagu klaasplast ja süsinikkiud. Jalatsid: sõitja kinnitab end laua külge spetsiaalsete kinnitustega, mis tagavad parema kontrolli ja stabiilsuse. Veetõmbesüsteem: paadid või kaablisüsteemid, mis loovad veojõu, mille abil sõitja liigub. Veelauasõidus on palju erinevaid tehnikaid ja trikke, mida sõitjad võivad sooritada. Need hõlmavad hüppeid, pöördeid ja muid akrobaatilisi elemente. Trikkide keerukus sõltub sõitja oskustest ja kogemusest. Veelauasport on osa erinevatest rahvusvahelistest võistlustest ja meistrivõistlustest. Tuntuimad neist on Wakeboarding World Championships ja X Games. Võistluste raames hinnatakse sõitjaid nende tehnilise oskuste, stiili ja sooritatud trikkide raskuse põhjal. Nagu kõik ekstreemspordialad, nõuab ka veelauasport ohutusnõuete järgimist. Sõitjad peaksid alati kandma kiivrit ja päästevesti. Samuti on oluline, et paadi juht järgiks turvareegleid ja oleks teadlik sõitja oskuste tasemest. https://www.wakeboardingmag.com/news/ (Viidatud 2024-06-04). Allikas https://www.watersportsfoundation.com/programs/ (Viidatud 2024-06-04). Allikas https://iwwf.sport/wakeboarding-techniques-and-tips/ (Viidatud 2024-06-04). Allikas
Liivkress

Liivkress (Lepidium densiflorum) on taimeliik ristõieliste sugukonnast kressi perekonnast. Liivkress andmebaasis eElurikkus.
Riedi ringkond

Riedi ringkond on ringkond Austrias Ülem-Austria liidumaal. Ringkond jaguneb 36 omavalitsusüksuseks: Andrichsfurt Antiesenhofen Aurolzmünster (Marktgemeinde) Eberschwang (Marktgemeinde) Eitzing Geiersberg Geinberg Gurten Hohenzell Kirchdorf am Inn Kirchheim im Innkreis Lambrechten Lohnsburg (Marktgemeinde) Mehrnbach Mettmach (Marktgemeinde) Mörschwang Mühlheim am Inn Neuhofen im Innkreis Obernberg am Inn (Marktgemeinde) Ort im Innkreis Pattigham Peterskirchen Pramet Reichersberg (Marktgemeinde) Ried im Innkreis (Stadt) Sankt Georgen bei Obernberg am Inn Sankt Marienkirchen am Hausruck Sankt Martin im Innkreis (Marktgemeinde) Schildorn Senftenbach Taiskirchen im Innkreis (Marktgemeinde) Tumeltsham Utzenaich Waldzell Weilbach Wippenham
Heidentor

Heidentor (saksa keeles Heiden 'paganad' ja Tor 'värav') on varemeina säilinud Rooma neljafassaadiline võidukaar (tetrapüloon) Carnuntumi sõjaväeasulas, tänapäeva Austria territooriumil. Tetrapülooni neljast kaarest on tänapäevaks säilinud ainult üks, mis on 20. sajandil osaliselt rekonstrueeritud. Heidentor asub kunagise umbes 500 000 elanikuga Carnuntumi keskosast umbes 900 meetrit lõunas. Tetrapüloon oli neljatahuline nelja kaarega ehitis, mis püstitati arvatavasti Rooma keiser Constantius II (351–361) valitsemisajal. Taolised tetrapüloonid ehitati sageli kohaliku armee võidu tähistamiseks. Iga fassaad oli tõenäoliselt 14,5 meetrit lai. Hoone keskel asuval nelja meetri kõrgusel soklil võis seista jumala või keisri kuju. Heathen's Gate. - Kultur Niederösterreich
Matkasport

Matkasport, tuntud ka matka- ja seiklusspordina, hõlmab erinevaid füüsilisi tegevusi, mida tehakse looduses ja mis ühendavad sportliku tegevuse ning looduse nautimise. Matkaspordi alla kuuluvad selliste tegevuste nagu matkamise, mägironimise, orienteerumise, kanuusõidu, suusatamise ja jalgrattasõidu erinevad vormid. Matkasport on arenenud aastate jooksul koos inimeste sooviga uurida ja nautida looduskeskkonda. Varaseimad matkaspordi vormid pärinevad ajast, mil inimesed kasutasid matkamist ja mägironimist praktilistel eesmärkidel nagu jahipidamine ja transpordiühenduste loomine. 19. sajandil muutus matkasport populaarseks vaba aja veetmise viisiks, eriti Euroopa ja Põhja-Ameerika riikides. Matkaklubid ja -organisatsioonid hakkasid tekkima, pakkudes välja marsruute ja korraldades ühisüritusi. Matkaspordi alla kuulub lai valik tegevusi: Matkamine: Jalgsimatkad erinevatel maastikel, alates lühikestest päevamatkadest kuni mitmepäevaste retkedeni. Mägironimine: Tegevus, mis hõlmab mägede ja kaljude ronimist, tihti erivarustust kasutades. Orienteerumine: Spordiala, mis nõuab osalejatelt kaardi ja kompassi abil määratud punktide läbimist. Kanuusõit: Aerutamine jõgedel, järvedel ja merel erinevates paatides. Suusatamine: Talvine matkamine suuskadel, hõlmates nii murdmaasuusatamist kui ka matkasuusatamist. Jalgrattasõit: Maastikusõit jalgratastel, mis võib hõlmata nii maanteesõitu kui ka maastikusõitu. Matkasport nõuab spetsiaalset varustust, mis võib varieeruda sõltuvalt tegevuse tüübist. Üldiselt sisaldab see: Mugavad ja vastupidavad matkajalatsid Ilmastikukindlad riided Seljakott vajalike varustuse kandmiseks Navigatsioonivahendid (kaart, kompass, GPS) Turvavarustus (kiiver, turvarihmad, esmaabivahendid) Toidu ja veevarud Matkasport on populaarne nii harrastus- kui ka profitasemel ning sellel on mitmeid tervise-, sotsiaalseid ja keskkonnamõjusid. Füüsiline aktiivsus ja värskes õhus viibimine parandavad tervist ja heaolu. Samuti soodustab matkasport loodusteadlikkust ja -kaitset, kuna osalejad õpivad väärtustama ja hoidma looduskeskkonda. https://www.nationalgeographic.com/ (Viidatud 04.06.2024) https://americanhiking.org/ (Viidatud 04.06.2024) https://www.historyhiker.com/ (Viidatud 04.06.2024) https://www.hikersuniversity.com/ (Viidatud 04.06.2024) https://outdoorindustry.org/ (Viidatud 04.06.2024)
Benjamin Källman

Benjamin Källman (sündinud 17. juunil 1998 Ekenäsis) on Soome jalgpallur, kes mängib ründajana Poola kõrgliigaklubis Cracovia ja Soome jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Ekenäs IF. Noorena mängis ta samuti käsipalli. 2014. aastal debüteeris ta Ekenäsi meeskonnas Soome jalgpalli tugevuselt kolmandas liigas. 2015. aastal mängis ta klubiga Soome esiligas. 2015. aasta novembris sõlmis ta lepingu Soome kõrgliigaklubiga Turu Inter. Soome kõrgliigas lõi ta esimese värava 18. aprillil 2016 mängus KuPS-i vastu. Turu Interist oli ta laenul mitmes teises klubis: 2016. aasta teises pooles taas Ekenäs IF-is, hooajal 2018/19 Šotimaa kõrgliigaklubis Dundee ja Taani kõrgliigaklubis Vendsyssel FF, 2019. aasta teises pooles Norra kõrgliigaklubis Viking ja 2020. aastal Norra kõrgliigas FK Haugesundi meeskonnas. 2019. aastal võitis ta Vikingiga Norra karikavõistlused. Turu Interis oli Källman edukaim hooaeg 2021, mil ta lõi Soome kõrgligas 14 väravat ning oli Seinäjoki JK mängija Ariel Ngueukami kõrval liigahooaja suurim väravalööja. 2018. aastal võitis ta Turu Interiga Soome karikavõistlused. 2022. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Poola kõrgliigaklubiga Cracovia. Debüüthooajal lõi ta Soome kõrgliigas kuus väravat ja hooajal 2023/24 üheksa väarvat. Soome jalgpallikoondises debüteeris Källman 1. novembril 2018 sõprusmängus Jordaania vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 11. juunil 2019 EM-i valikmängus Liechtensteini vastu. Tema isa Mikael Källman on endine käsipallur. B. Källman. soccerway.com. Vaadatud 4.6.2024 "Benjamin Källman nowym zawodnikiem Cracovii!" (poola). Cracovia. 2. juuli 2022. Benjamin Källman - National team. transfermarkt.co.uk. Vaadatud 4.6.2024 ""Ei vain urheilun ehdoilla" – Benjamin Källman sai tärkeän ohjeen legenda-isältään" (soome). Veikkausliiga. 15. jaanuar 2022. Vaadatud 27. septembril 2022. Ylpeitä toisistaan, Helsingin Sanomat, Ari Virtanen, 26 March 2024
Peace, Love And Luxury

"Peace, Love And Luxury" on ansambli Mr. Lawrence laul ja singel. Laul ilmus 1995. aastal albumil "Swing" ja singlina aastal 1997. "Peace, Love And Luxury" "Shine On" "Steal Away The Night"
Take It Away

"Take It Away" on ansambli The Used singel, mis ilmus 2004. aasta augustis. CD singel 1 "Take It Away" 3:38 "All That I've Got" (Live at Soma) 4:07 CD singel 2 "Take It Away" 3:38 "The Taste of Ink" (Live at Soma) 4:27 "Take It Away" (Live at Soma) 4:08
Rein Enden

Rein Enden (26. jaanuar 1934 Tallinn – 17. veebruar 2001 Tallinn) oli eesti korvpallur, korvpallitreener ja -kohtunik. Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1957. aastal inseneri-ökonomistina Tallinna Polütehnilise Instituudi. Enden mängis korvpalli Kalevi Spordiklubis Valentin Steinbergi juhendamisel, võitis 1952. aastal Nõukogude Liidu noortemeistrivõistlustel hõbe- ja 1951. aastal pronksmedali, tuli 1955. aastal NL-i üliõpilasmeistriks ja 1953. aastal Tallinna Kalevi meeskonnas Eesti meistriks. Ta oli 1959–1967 NL-i koolinoorte spartakiaadidel Eesti tü­tarlastekoondise treener, tegutses kohtunikuna (1959. aastast vabariiklik kategooria), oli Tallinna kohtunikekogu esimees ja kuulus aastatel 1962–1964 vabariikliku kohtunikekogu presiidiumi. Enden töötas aastatel 1958–1992 Tallinna Toidukaubastus kaupluse juhatajana. Tema abikaasa oli korvpallur ja korvpallisekretär Veera Enden, nende poeg on korvpallur ja korvpallitreener Heino Enden. "Enden, Rein - Eesti Entsüklopeedia". entsyklopeedia.ee. Vaadatud 5. juunil 2024.
Milos Kerkez

Milos Kerkez (sündinud 7. novembril 2003 Vrbasis) on Ungari jalgpallur, kes mängib vasakkaitsja või vasaku äärekaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis AFC Bournemouth ja Ungari jalgpallikoondises. Ta sündis tänapäeva Serbia alal asuvas Vrbasi linnas. Aastatel 2014–2019 kuulus Kerkez Austria klubi Viini Rapidi noortesüsteemi. Seejärel siirdus ta Ungarisse ning mängis hooajal 2020/21 Ungari esiliigas Győri meeskonnas. 2021. aasta veebruaris liitus ta Itaalia klubi Milano Internazionale noorte võistkonnaga. 2022. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Hollandi kõrgliigaklubiga Alkmaari AZ. Alkmaari põhikoosseisu kuulus Kerkez hooajal 2022/23, mil ta lõi Hollandi kõrgliigas 33 mänguga kolm väravat ning jõudis klubiga UEFA Euroopa Konverentsiliiga poolfinaali, kus kaotati hilisemale võitjale West Ham Unitedile. 2023. aasta juulis sõlmis ta lepingu Bournemouthiga. Ungari jalgpallikoondises tegi Kerkez debüüdi 23. septembril 2022 UEFA Rahvuste Liiga mängus Saksamaa vastu. D, M. (29. jaanuar 2022). "Légiósok: Kerkez Milos a holland élvonalba igazolt – hivatalos – NS". NSO.hu (ungari). Vaadatud 26. septembril 2022. nemzetisport.hu (2023). "Légiósok: újabb magyar a PL-ben! Kerkez Milos aláírt a Bournemouthh". nemzetisport.hu (ungari). Vaadatud 20. juulil 2023. "Bournemouth sign Hungary left-back Kerkez". BBC Sport (Briti inglise). Vaadatud 20. juulil 2023. "Cherries swoop for left-back Kerkez". AFCB. 20. juuli 2023. Vaadatud 20. juulil 2023.
Marko Vendelin

Marko Vendelin (sündinud 6. märtsil 1974 Tallinnas) on eesti biofüüsik. Marko Vendelin omandas Tallinna Tehnikaülikoolis rakendusfüüsika erialal magistri- (1997) ja doktorikraadi (2001). Oli 2003–2005 järeldoktorantuuris Prantsusmaa ülikoolides (Joseph Fourier' ülikool ja Université Paris-Sud). Töötab Tallinna Tehnikaülikooli küberneetika instituudis: teadur 1997–2002, vanemteadur 2002–2003 ja 2006–2021, aastast 2022 täisprofessor tenuuris. 2007 lõi Wellcome Trusti grandi abil süsteemibioloogia labori ning on selle juhataja. Südamelihase füsioloogia ja biofüüsika, bioenergeetika. 2008 Tallinna Tehnikaülikooli 2007. aasta parim noorteadlane 2008 Eesti Vabariigi Teaduspreemia geo- ja bioteaduste alal (töörühma liikmena) TalTech Teadusportaal Eesti Teaduse Infosüsteem Marko Vendelin Eesti Teaduse Infosüsteemis Marko Vendelin TalTech Teadusportaalis Marko Vendelini publikatsioonid
Jannik Sinner

Jannik Sinner (sündinud 16. augustil 2001 San Candidos) on Itaalia elukutseline tennisist, kes on ATP edetabelis praegu meesüksikmängus maailma edetabelis esikohal. 10. juunil 2024 tõusis ta esimest korda karjääri jooksul edetabelis esikohale ja temast sai ajaloo esimene Itaalia mängija ATP edetabeli esikohal. Sinner on võitnud ATP Touril 15 üksikmängu tiitlit, sealhulgas 2024. aasta Austraalia lahtistel suure slämmi tiitli. Jannik Sinner ATP Touri kodulehel
Ilo Tomberg

Ilo Tomberg (29. juuli 1934 Tallinn – 16. august 2019 Tallinn) oli eesti sporditegelane. Ta lõpetas 1953. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna. Tomberg hakkas 1952. aastal Richard Lauri juhendamisel spordiklubis Spartak harrastama motosporti, tuli 1954. aastal Eesti meistrivõistlustel mitmepäevasõidus ja üleliidulistel Spartaki ringrajasõidu meistrivõistlustel hõbemedalile. Ta oli Rapla KEK-i peainsener, aastatel 1996–2005 Eesti Sulgpalliliidu president, 1997–2001 Eesti Olümpiakomitee (EOK) liige, 2001–2005 EOK esindajate kogu liige, 1998–2014 WSP Talone juhatuse liige, 1999. aastast Spordiseltsi Jõud juhatuse liige. Tema isa oli sõjaväelane Richard Tomberg, abikaasa oli lastearst ja poliiitk Ene Tomberg, poeg on ajakirjanik ja meediajuht Hanno Tomberg. "ESBL". www.esbl.ee. Vaadatud 5. juunil 2024. "Raplamaa Sõnumid 28 august 2013 — DIGAR Eesti artiklid". dea.digar.ee. Vaadatud 5. juunil 2024.
Markus Haamer

Markus Haamer (sündinud 6. juunil 1967 Tartus) on eesti luterlik vaimulik, Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja, Viljandi praostkonna abipraost. 1974–1985 Mustvee I Keskkool 1985–1997 EELK Usuteaduse Instituut 1998–1999 Usuteaduse Instituudi pastoraalseminar Markus Haameri diakoniordinatsioon toimus 14. augustil 1993 ja õpetajaks ordineeriti ta 14. septembril 1999 Tallinna Piiskoplikus Toomkirikus. 1992–1997 EELK Jõgeva kogudus 1997–2006 EELK Tarvastu kogudus 2006– EELK Põltsamaa kogudus Tema introduktsioon Põltsamaa kogudusse toimus 23. aprillil 2006. Lisaks koguduse õpetaja ametile on Haamer olnud EELK Kirikukogu liige, Viljandi praostkonna abipraost, Viljandi praostkonna nõukogu liige ja revisjonikomisjoni esimees, Põltsamaa Linnavolikogu liige, Põltsamaa Linnavolikogu haridus- ja kultuurikomisjoni aseesimees, Põltsamaa Ühisgümnaasiumi hoolekogu esimees ja Toetusfondi nõukogu liige, Tarvastu Gümnaasiumi hoolekogu esimees ja Tarvastu Valla Alaealiste Komisjoni esimees. Vaimuliku töö kõrval on Haamer alates 1993. aastast olnud usuõpetajaks lasteaedades ja koolides. Õppeaastal 2005/2006 oli Haamer Tarvastu Gümnaasiumis ajalooõpetaja. Jõgeva koguduse õpetajana oli ta valitud ka Jõgeva Linnavolikokku. Tarvastus oli Haamer kaks valitsemiseaega vallavalitsuse liige. Haamer on 1990. aastast abielus Margitiga (neiuna Tarve). Neil on kolm last: Eliisabet, Miikael ja Mattias. Mängib koos poegadega Põltsamaa Ühisgümnaasiumi puhkpilliorkestris.
Valkla Baptistikogudus

Eesti EKB Koguduste Liidu Valkla Baptistikogudus on Harjumaal Kuusalu vallas asuv baptistlik kogudus. Kogudus sai alguse 1880. a-tel Saunja külas, kus talumees Abram Ernesaks ehitas oma maa peale Rummu palvela, mis sai tsaarivalitsuselt ametliku kasutusloa 1894. a. Sellest arvestataksegi koguduse ajalugu. Hiljem rajati Valkla külasse palvela, mis avati 1905. Koguduse nimeks sai Rummu-Valkla Baptistikogudus. 1939. a oli koguduse liikmeid paarsada. Teise maailmasõja ajal põgenesid paljud läände. Rummu palvela regulaarne kasutamine jumalateenistusteks lõppes 1980. a-tel. Koguduse pastoritena on teeninud Abram Ernesaks, Johannes Lipstok, Albert Tammo, Tiit Niilo jt. 2006. a-st on koguduse pastor Aldo Randmaa.
Jacek Wszoła

Jacek Roman Wszoła (sündinud 30. detsembril 1956 Varssavis) on Poola endine kõrgushüppaja ja olümpiavõitja. Wszoła on ka ühekordne maailmarekordi omanik tulemusega 2.35 meetrit. 17-aastaselt võistles Wszoła 1974. aasta Euroopa meistrivõistlustel Roomas. 2.19 meetriga hüppas ta viiendaks, samal kõrgusele sai kolmanda koha Vladimír Malý Tšehhoslovakkiast, kuid katsete arv ei võimaldanud tal kõrgemale tõusta. 1976. aasta olümpiamängude eel Montrealis oli kindel favoriit ameeriklasest maailmarekordiomanik Dwight Stones, kes oli juunis tõstnud maailmarekordi 2.31 meetrini. Kuid Stones hüppas 31. juulil toimunud olümpiafinaalis 2.21 meetrit ja sai vaid pronksi, kanadalane Greg Joy sai 2.23 meetriga hõbemedali ning Wszoła hüppas ainsana üle 2.25 meetri ja võitis seega kulla. Kergejõustiku sise-EM-il 1977. aastal San Sebastiánis võitis flopihüppaja Wszoła 2.25 meetriga Saksa DV-st pärit rullstiilis hüppaja Rolf Beilschmidti ees meistritiili. Aasta hiljem 1978. aastal Milanos toimunud sise-Euroopa meistrivõistlustel võitis Nõukogude Liidu uus talent Vladimir Jaštšenko 2.35 meetriga kuldmedali. Wszoła tuli 2.21 meetriga seitsmendaks. Samal aastal toimunud Praha EM-il võitis Jaštšenko 2.30 meetriga, Wszoła tuli 2.21 meetriga kuuendaks. 1980. aasta sise-Euroopa meistrivõistlustel Sindelfingenis võitis noor Dietmar Mögenburg Saksamaa Liitvabariigist 2.31 meetriga Wszoła ees kuldmedali. 25. mail 1980 hüppas Wszoła Eberstadtis toimunud rahvusvahelisel kõrgushüppe võistlusel maailmarekordi 2.35 m, edestades Mögenburgi, kes hüppas 2.29 m. Järgmisel päeval hüppas Mögenburg ka Rehlingenis 2.35 m. Pärast seda, kui Mögenburg ja teised Lääne-Saksamaa hüppajad jäid olümpiaboikoti tõttu Moskvas olümpiamängudest eemale, peeti favoriidiks maailmarekordimeest Wszołat. 2.31 meetriga võitis ta hõbemedali, SDV-st pärit Gerd Wessigi selja taga, kes võttis talt 2.36-ga ka maailmarekordi. Wszoła jätkas hüppamist 1980. aastatel. Tema viimane rahvusvaheline finaalikoht oli 1987. aasta Liévinis Euroopa sisemeistrivõistlustel 2.20 meetriga 11. koht. Kuid ta ei jõudnud enam 1980. aasta kõrguste lähedale. Wszoła võitis kokku üksteist Poola meistritiitlit: 1974–1980, 1982, 1984, 1985 ja 1988. Jacek Wszoła oli tippsportlasena 1.95 m pikk ja kaalus 75 kg. Jacek Wszoła World Athletics veebilehel Jacek Wszoła Poole olümpiakomitee veebilehel Jacek Wszoła olympedia.org veebilehel
Pilt, mis öösel liigutas

"Pilt, mis öösel liigutas" on 2023. aasta veebruaris esilinastunud Eesti animafilm. See on kolmas film animakogumikust "Kaka, kevad ja teised", mis tehtud Andrus Kivirähki lasteraamatute "Kaka ja kevad", "Karneval ja kartulisalat" ning "Tont ja Facebook" ainetel. Peetrike läheb koos vanematega maale turismitallu suvitama. Ta sõbruneb Mirteli ning teiste kohalike lastega ning tundub, et üheskoos veedetakse üks igati vahva suvi. Kuid siis selgub, et turismitalu perenaise surnud vanaisa pilt Peetrikese magamistoas üritab teda öösiti ära süüa. Kuna vanemad Peetrikest ei usu, siis peab ta nüüd kuidagi ise tekkinud olukorrast väljapääsu leidma. Filmi teostuse toetajad olid Eesti Filmi Instituut ja Eesti Kultuurkapital. Auhind, Fredrikstad Animation Festival (Norra) 2023; Parim Balti- ja Põhjamaade noortefilm Nominatsioon, EFTA - Eesti filmi- ja teleauhinnad 2024; animafilmi kategoorias Andrus Kivirähki lastelood linastuvad Varssavi filmifestivalil.kultuur.postimees.ee , 25.92.2023. Festivalid ja auhinnad. Eesti filmi andmebaas "Pilt, mis öösel liigutas". Animafilm. Animafilm "Pilt, mis öösel liigutas" võitis auhinna Fredrikstadis. ringfm.treraadio.ee, 24. oktoober 2023. "Kaka, kevad ja teised" kinodes. raamatukava.wordpress. Animafilm "Pilt, mis öösel liigutas" võitis auhinna Fredrikstadis. Eesti Filmi Instituut, 24. oktoober 2023.