laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
René Dubos

René Jules Dubos (20. veebruar 1901 Saint-Brice-sous-Forêt – 20. veebruar 1982 New York) oli prantsuse-ameerika mikrobioloog ja rohelise ideoloogia arendaja. Ta sündis ja kasvas Île-de-France'is. Tema isal oli nii kodukülas kui ka ümberkaudsetes külades lihapoode. Dubos lõpetas algul keskkooli ja siis Pariisis Riikliku Agronoomiainstituudi. 1927 asus ta tööle USA-sse ja võttis hiljem ka USA kodakondsuse. Ta pühendas suurema osa oma elust bakteriaalsete haiguste empiirilisele uurimisele ning sellele, et analüüsida keskkonna ja sotsiaalsete olude mõju inimeste heaolule. Ta eraldas pinnases elavatest mikroorganismidest antibakteriaalseid aineid ja see viis paljude antibiootikumide avastamisele. Ta uuris tuberkuloosi ja kopsupõletikku, omandatud immuunsust ja organismi vastupanu nakkusele. Suurem osa tema teaduskarjäärist möödus Rockefelleri Meditsiiniuuringute Instituudis, mis hiljem nimetati ümber Rockefelleri Ülikooliks, ainult aastail 1942–1944 töötas ta Harvardi ülikoolis meditsiiniteaduskonnas võrdleva patoloogia ja troopilise meditsiini professorina. Teda peetakse loosungi "Mõtle globaalselt, tegutse lokaalselt" autoriks. Sellega tahetakse öelda, et ülemaailmseid majandusprobleeme saab lahendada üksnes siis, kui arvestatakse kohalikke ökoloogilisi, majanduslikke ja kultuurilisi erinevusi. Esimest korda sõnastati see lause 1978, kuus aastat pärast seda, kui Dubos oli 1972 olnud ÜRO inimkeskkonna konverentsil nõunik. 1979 rõhutas Dubos, et ökoloogiliselt jätkusuutlik käitumine peab algama kodust. Ta uskus, et maailmas tuleb kehtestada kord, kus "looduslikud ja sotsiaalsed üksused säilitavad või saavad tagasi oma identiteedi ja suhtlevad ometi üksteisega arenenud sidesüsteemi kaudu". Dubos pälvis 1948 Albert Laskeri meditsiini alusuuringute auhinna pinnasebakterite antibiootiliste omaduste avastamise eest ja 1969 Pulitzeri auhinna mitteilukirjanduse kategoorias. 1954 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks 1979 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks René Dubos. "So Human an Animal: How We Are Shaped by Surroundings and Events". New York 1968: Charles Scribner's Sons; 1998 kordustrükk Transaction Publischers New Brunswick, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 18.09.2013) (inglise keeles) Barbara Ward, René Dubos. "Only One Earth: The Care and Maintenance of a Small Planet". Suffolk 1972: Penguin Books.
Gripi saarestik

Gripi saarestik on saarestik Norras Norra meres, Kristiansundist 14 km loodes. Saarestik koosneb 82 laiust ja kivisest saarekesest. Suurim ja ainus elamiskõlbulik saar on Gripholmen. Bratthårskolleni saarel asub Gripi tuletorn. Gripi vald
Hans Kaiva

Hans Kaiva (3. mai 1932 praegune Kohtla vald, Ida-Virumaa – 29. september 1999 Tallinn) oli eesti poksija ja poksitreener. Ta alustas poksimist 1949. aastal Kohtla-Järve Kalevis. Ta pidas kokku 144 kohtumist ja võitis neist 108. Kaiva sai Eesti NSV meistrivõistlustel sulgkaalus (kuni 57 kg) kaks korda 3. koha (1951 ja 1952) ning kergekaalus (kuni 60 kg) neli korda 2. koha (1953–1954 ja 1958–1959). Kaiva töötas aastatel 1951–1972 Kohtla-Järvel poksitreenerina. Tema õpilaste hulgas olid ka Pavel Dubovik, Mart Keersalu, Priidik Kippar, Juri Kudrjašov, Arseni Sajankin ja Vladimir Zažogin. Ta oli aastatel 1967–1969 Eesti NSV poksikoondise vanemtreener. 1967 – spordiühingu Kalev auliige 2000 – Kohtla-Järvel hakati pidama temanimelist mälestusvõistlust noortele ja juunioritele Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001 Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009 Biograafia ESBL-is Hans Kaiva sporditulemused
Gripi vald

Gripi vald on endine vald Norras Gripi saarestiku territooriumil. Praegu on ta Kristiansundi valla koosseisus. Õigus hääletada oli kuni 1884. aastani vaid kinnisvara omavatel meestel. Linnas elav kaupmees omas kaluriküla kõiki maju, seega ei saanud kalurid hääletada. Põhiseaduse muudatustega 1884. aastal anti hääletamisõigus meestele, kes maksid makse. 198 elanikuga Gripi vald moodustati 1897. aastal. 1909. aastal ostsid kalurid laenatud 110 000 krooni eest Gripi küla kinnisvara kaupmees Ludvig Williamsenilt. Enne Kristiansundiga ühendamist 1964. aastal oli Gripi vald 104 elanikuga Norra väikseim vald. Tänapäeval on Norra väikseimaks vallaks Kvitsøy vald ja väikseima rahvaarvuga vallaks on Utsira vald. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Grip, Norway seisuga 12.04.2009.
Atløy

Atløy ehk Atløyna on saar Norras Vestlandi maakonnas Askvolli vallas Dalsfjordeni merepoolsest osast Vilnesfjordenist põhja pool. Ida poole jäävast mandrist lahutab saart Granesundet. Läänepoolne naabersaar on Tvibyrge, kirdes asub Raudøy (Raudøyna), edelas Lauklandsøy (Lauklandsøyna), kagus Sausesundøy (Sausesundøyna). Saare pindala on 37,7 km². Elanike arv on 480 (2001). Saare kõrgeim punkt on Skredvarden (636 m) saare kaguosas. Saare suurim järv on loodeosas paiknev Herlandsvatnet. Edelas on Lauklandsvatnet ja Anddalsvatnet, keskel Kjøtjørna, kagus Sætrevatnet ja Skredvatnet, kirdes Granevatnet. Saar on metsane. Asustus on ranna ääres. Põhjaranna idaosas on Høyvika, kagus vana kaubandusasula Sauesund ja Leirvåg, lõunas Vilnes, kus on Vilnesi kirik, läänes Laukeland ja Hærland. Saare idarannal paikneva Gjerviki sadama kaudu on saarel autoparvlaevaühendus Askvolli ja Furega (vastavalt Vilnesfjordeni põhja- ja lõunakaldal). Tegeldakse kalatöötlemise, põllumajanduse ja kalapüügiga. Saarel on kaljujooniseid. Vilnesi kirik on 17. sajandist pärinev puukirik. Vana kirik hävis pikselöögist 1673 ning 1674 ehitati uus. Põranda alt olevat leitud palju inimjäänuseid; seda peeti viikingiaegseks hauaks. Atløy sai nime Atle jarli järgi pärast lahingut jarl Håkon Grjotgardsoniga. Lühikeses lahingus Stavenesvågenis Askvolli vallas Håkon langes ja Atle jarl suri saadud haavadesse pisut hiljem ühes Atløy talus. Store Norske Leksikon
Balabanovo

Balabanovo on linn Venemaal Kaluga oblastis. Asub Protva jõe kaldal, 76 km Kalugast kirdes. Balabanovo küla on esmamainitud 17. sajandil. 1972. aastal sai Balabanovo linnaõigused. Linnas asub tikuvabrik ja Stora Ensole kuuluv pakenditehas. Balabanovot läbib Moskva–Brjanski raudtee. 6 km linnast loodes asub Jermolino lennuväli. Q126688840
Lapiksamblik

Lapiksamblik (Parmelia) on samblike perekond Parmeliaceae sugukonnast. Lapiksamblikud on tavalisimad samblikud puutüvedel ja okstel. P. fraudans - petlik lapiksamblik P. omphalodes - kriips-lapiksamblik P. saxatilis – kivi-lapiksamblik P. sulcata – vagu-lapiksamblik (üks Eesti sagedasemaid samblikuliike) Fotosid Parmelia liikidest
Pranglimine

Pranglimine on aja peale peastarvutamine Miksikese (Lefo) keskkonnas üle veebiliidese. Kasutaja osa on kirjutatud JavaScriptis. Idee ja rakenduse autor on Prangli saarel Prangli põhikooli direktorina töötanud Kalev Põldsaar. Prangli/Inimesed/Pranglimine prangli.com Pranglimine Miksikeses
Luke vald

Luke vald (saksa keeles Lugden) oli Tartumaal Nõo kihelkonnas asunud eravald. Vallamaja asus Luke külas. 1883. aastal seisis Luke valla hingekirjas 1124 inimest ning valla maadel asus 43 talu. Maa-ameti kaardirakendused
Maasi vald

Maasi vald (saksa keeles Gemeinde Masik) oli kroonuvald Kuressaare kreisis Pöide kihelkonnas Saaremaal. Vallamaja asus Võhma külas. 1883. aastal oli valla hingekirjas 1519 inimest ja valla territooriumil asus 118 majapidamist.[viide?] 1. aprillil 1939 arvati vald uue Pöide valla koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused
Pühalepa kihelkond

Pühalepa kihelkond (lühend Phl; saksa keeles Kirchspiel Pühhalep) oli kihelkond Läänemaa koosseisu kuulunud Hiiumaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis. Kihelkonna ala kuulus 1234. aastast Saare-Lääne piiskopkonda, pärast 1254. aasta maadejagamist Liivi ordule (Maasilinna foogtkonna Pühalepa ametkond keskusega Suuremõisa ordumõisas). Kihelkonnakirik ehitati eeldatavalt aastatel 1255–1260. Kirikukihelkonda on esmamainitud 1519. aastal kui kerspel to sunte Laurencius (Püha Laurentiuse kihelkond). 1522. aastal on kihelkonda esmamainitud Pühalepa nimega seoses Saare-Lääne piiskopi Johannes Kieveli visitatsiooniga. Rootsi võimu ajal (1563–1710) oli kihelkond 1620. aastast kuni reduktsioonini de la Gardie'de valduses. Tähtsaks sai lubjapõletus- ja laevaehituskoht Suursadam. Hiljem arendasid samu alasid ka Ungern-Sternbergid, kes asutasid Hiiu-Kärdla kalevivabriku. Selle juurde tekkinud asula oli peagi Hiiumaa suurim (Kärdla). 18. sajandi teisel poolel levis kihelkonnas vennastekoguduseliikumine. Aastail 1885–1887 toimus hoogne õigeusku siirdumine. 1890. aastal ehitati Kuri külasse õigeusu Pühalepa Issanda Taevaminemise kirik. Pühalepa kihelkonnas paiknes ajalooliselt 11 mõisat – neist 1 kirikumõis ja 3 rüütlimõisast peamõisat koos 5 kõrvalmõisaga ning 3 karjamõisat. Pühalepa kirikumõis (Pastorat Pühhalep) Hiiessaare mõis (Hienhof) Kassari mõis (Kassar) rüütlimõis Kärdla mõis (Kertel) rüütlimõisa staatuses Hiiu-Kärdla kalevivabrik (Kertel Fabrik) Kärdlamõisa mõis (Kertelhof) Suuremõisa kõrvalmõis, endine rüütlimõis Loja mõis (Loja) Suuremõisa kõrvalmõis Partsi mõis (Pardas) Suuremõisa kõrvalmõis Randvere mõis (Randefer) Soonlepa mõis (Soonlep) Suuremõisa kõrvalmõis Suuremõisa ehk Hiiu-Suuremõisa mõis (Großenhof, Dagö-Großenhof) rüütlimõis Vilivalla mõis (Williwalla) Suuremõisa kõrvalmõis Kärdla vald (Kertel) (1866–1920; seejärel korraldati ümber Kärdla aleviks) Suuremõisa vald (Grossenhof) (1866–1950; 1935. aastast Pühalepa vald) Kassari vald (Kassar) (1866–1893; siis liideti Käina vallaga) Tänapäeval kattub kihelkonna ala endise Pühalepa valla alaga, v.a enamus Kassari saarest (Kassari mõis), mis kuulus Käina valda. Vello Kaskor: "Ajaloost: Pühalepa vald 20 ja fotomeenutus valla 15. aastapäevalt 2006." Maaleht. 6. oktoober 2011. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 115–116. Pühalepa kihelkond, Eesti Ajalooarhiiv Pühalepa kihelkonnast Eesti mõisaportaalis Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 576–578. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 115–116.
George Abela

George Abela (sündinud 22. aprillil 1948) on Malta poliitik, Malta president (2009–2014). George Abela lõpetas Malta Ülikooli juristina ning töötas muu hulgas üle 25 aasta ametiühingute tööõiguse spetsialistina. Aastatel 1982–1992 oli ta Malta Jalgpalliliidu president. Ta oli aastatel 1992–1998 Tööpartei aseesimees ning 1996–1997 peaministri õigusnõunik. Seejärel tekkisid tal erimeelsused partei juhtidega ning 2000. aastast tegeles ta oma erapraksisega. 2008. aastal kandideeris George Abela Tööpartei esimeheks, kuid jäi valimistel alla Joseph Muscatile. 12. jaanuaril 2009 esitas peaminister Lawrence Gonzi George Abela valitsuse presidendikandidaadiks ning 1. aprillil sai ta heakskiidu parlamendilt. Ta oli 4. aprillist 2009 kuni 4. aprillini 2014 Malta president. Mais 2012 käis ta presidendina ametlikul visiidil Eestis. 2012 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk Ametlik koduleht
Romanss

Mitte segi ajada romaani ehk armulooga ja romantikaga Romanss on lüüriline instrumentaalsaatega soololaul.
Sekstett (žanr)

Sekstett on heliteos kuuele esitajale (pillile või häälele).
Rapsoodia

Rapsoodia on instrumentaalmuusika žanr. See on üheosaline vabavormiline heliteos, mis tavaliselt põhineb rahvaviisidel. Rapsoodia kõrgaeg oli romantism. Sergei Rahmaninov, "Rapsoodia Paganini teemale" Franz Liszt, "Ungari rapsoodiad" George Gershwin, "Rhapsody in Blue" Queen, "Bohemian Rhapsody"
Sümfooniline poeem

Sümfooniline poeem on sümfooniaorkestrile kirjutatud üheosaline teos, mis kajastab mingit poeetilist või filosoofilist ideed. Sümfooniline poeem on enamasti kirjutatud sonaadivormis. Tuntumaid sümfoonilisi poeeme on loonud näiteks Ferenc Liszt ja Richard Strauss. Jean Sibelius "Finlandia"
Tertsett (žanr)

Tertsett on vokaalmuusikažanr: heliteos või selle osa tertsetile ehk kolmele lauljale kas instrumentaalsaatega või ilma. Tertsetil on kolm partiid. Teos kolmele pillimängijale on trio.
Oktett (žanr)

Oktett on heliteos kaheksale esitajale (pillile või häälele).
Põdrasamblik

Põdrasamblik (Cladina) on samblike perekond (või mõnes süsteemis alamperekond). Varasemas süstemaatikas oli see perekond osa (alamperekond) suuremast perekonnast Cladonia, mis aga lahutati kaheks – põdrasamblikud (Cladina) ja porosamblikud (Cladonia). Põdrasamblikud on tavalisimad põõsasjad samblikud maapinnal, eriti nõmmemetsades. Põdrasambliku raviomadusi kajastatakse Eno Raua lasteraamatus "Naksitrallid", kui Sammalhabe keedab põdrasamblikutee Kingpoolele, kes on külmetanud ning köhib. Teoses aga nimetatakse ekslikult põdrasamblikut samblaks. Eestis kasvab 7 liiki põdrasamblikke: C. arbuscula (Wallr.) Hale & W. L. Culb. – mets-põdrasamblik C. mitis (Sandst.) Hustich – mahe põdrasamblik C. portentosa (Dufour) Follmann – sagris põdrasamblik C. rangiferina (L.) Nyl. – harilik põdrasamblik C. stellaris (Opiz) Brodo – alpi põdrasamblik C. stygia (Fr.) Ahti – raba-põdrasamblik C. tenuis (Flörke) de Lesd. – peen põdrasamblik Trass, H.; Randlane, T. (koostajad) 1994. Eesti suursamblikud. Tartu.
Jawaharlal Nehru

Jawaharlal Nehru (hindi जवाहरलाल नेहरू Javāharlāl Nehrū; 14. mai 1889 – 27. mai 1964) oli India poliitik, esimene India peaminister aastatel 1947–1964. Tema tütar Indira Gandhi ja lapselaps Rajiv Gandhi olid samuti India peaministrid. 1950 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks "India avastamine. Valitud esseed". Inglise keelest tõlkinud Maret Kark. Eessõna lk 5–7 ja kommentaarid lk 134–138: Linnart Mäll. Loomingu Raamatukogu 1978, nr 24–26, 144 lk "Kesköötunni lüües, kui maailm magab, ärkab India elule ja vabadusele" (kõne Indiale iseseisvuse andmisel 14. augustil 1947) – kogumikus "Kõned, mis muutsid maailma", kirjastus Pegasus, Tallinn 2006, lk 120–123 Ivari Vee, "Nädala juubilar Jawaharlal Nehru 120" – Kesknädal 11. november 2009, lk 12
Piprasamblik

Piprasamblik (Rinodina (Ach.) Gray) on samblike perekond rosettsamblikuliste sugukonnast. Eestis kasvab 16 liiki piprasamblikke: R. archaea (Ach.) Arnold R. bischoffii (Hepp) A. Massal. – Bischoffi piprasamblik R. confragosa (Ach.) Körb. R. conradii Körb. R. degeliana Coppins R. efflorescens Malme R. exigua Gray – hallikas piprasamblik R. gennarii Bagl. R. immersa (Körb.) Arnold R. interpolata (Stirt.) Sheard R. milvina (Wahlenb.) Th. Fr. R. parasitica H. Mayrhofer & Poelt (see liik on lihhenikoolne seen) R. pyrina (Ach.) Arnold – pisi-piprasamblik R. septentrionalis Malme R. sophodes (Ach.) A. Massal. – harilik piprasamblik R. turfacea (Wahlenb.) Körb. Fotosid Rinodina liikidest
Aksel Artus

Aksel Artus (sündinud 23. mail 1990) on eesti purjetaja. 2009. aastal lõpetas ta Kuressaare Gümnaasiumi. Ta purjetab Saaremaa Merispordi Seltsis. 2002. aastal võitis ta purjetamise Eesti noorte meistrivõistlustel Optimisti klassis kulla U14 vanuseklassis. Mais 2007 sai ta Laser 4,7 võistlusklassis esikoha Kevadregatil. Ta sai 2007. aasta augustis Austrias toimunud purjetamise Zoom8 klassi maailmameistrivõistlustel parima Eesti purjetajana 18. koha. 6.–8. aprillil 2009 Itaalias Garda järvel toimunud Zoom8 klassi Euroopa noorte meistrivõistlustel võitis Aksel Artus pronksmedali. "ESBL sporditulemused. Aksel Artus". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 4. jaanuaril 2016. "Eesti ja Läti purjetajad võtsid mõõtu Pärnus", Postimees Online, 20. mai 2007 Alver Kivi, "Saaremaa 2007. aasta spordi tippsündmused", Meie Maa, 14. jaanuar 2008 Alver Kivi, "Aksel Artus võitis Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali", Meie Maa 11. aprill 2009
Nigul Karits

Nigul Karits (kuni 24. aprillini 1936 Nikolai Kapustin; 23. oktoober 1911 Narva – oktoober 1944; jäi II maailmasõjas teadmata kadunuks) oli Eesti poksija. Ta alustas poksimist Tallinna Poksiklubis 1933. aastal. Karits sai keskkaalus (kuni 72,6 kg) Eesti meistrivõistlustel II koha (1935). Karits osales seitse korda Eesti koondises (1933–1936). Ta oli kergekeskkaalus (kuni 66,7 kg) kahekordne Baltimaade meister (1934 ja 1935). Karits osales keskkaalus (kuni 72,6 kg) IV Euroopa meistrivõistlustel 1934. aastal Budapestis, kuid kaotas oma esimese kohtumise punktidega. Tema vastane Alf Jackson (Suurbritannia) langes hiljem välja veerandfinaalis. Karits mobiliseeriti Punaarmeesse 27. juulil 1941. Ta jäi oktoobris 1944 Eesti Laskurkorpuse võitlejana (reamees) teadmata kadunuks. Nigul Karitsa poeg on võrkpallur ja piirivalvur Henn Karits. Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001. Rein Pajur. "Poksimeistrid maailmas ja Eestis 1719–2000". Revelex. Tallinn 2005. Biograafia ESBL-is
Målselva

Målselva on 140 kilomeetri pikkune jõgi Norras Tromsi maakonnas. Målselva saab alguse Lille Rostavatni järvest ning suubub Malangeni fjordi harufjordi Målselvfjordenisse. Enne suuet voolavad temasse Divielva, Tamokelva ja Barduelva jõgi. Målselva järgi on saanud nime Målselvi vald ja Målselvdaleni org. Jõe valgla on 6144 km². http://www.caplex.no/Web/ArticleView.aspx?id=9324100 Målselvi valla koduleht (norra keeles)
Vironia

Vironia on Virumaa ladinakeelne nimi. Eesti Üliõpilaste Selts tegutses alates 1873. aastast selts Vironia nime all. Aastatel 1881–1882 püüti registreerida korporatsiooni Vironia. 1900. aastal asutati Riias Korporatsioon Vironia. Pärnu–Stockholmi liinil kurseeris aurulaev Vironia. Aastal 1994 kandis väga lühikest aega nime Vironia pärastine parvlaev Meloodia. Aastail 2006–2007 kuulus Saaremaa Laevakompaniile parvlaev Vironia (hilisema nimega Kopernik). Kohtla-Järvel tegutseb Vironia Kaubanduskeskus. "Vironia Keskus". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. november 2021. Vaadatud 1. novembril 2021.
Nikolai Kapustin

Nikolai Kapustin on mitme tuntud mehe nimi: Nigul Karits, Eesti poksija (1911–1944) Nikolai Kapustin (matemaatik), vene matemaatik (1957–) Nikolai Kapustin (helilooja), vene helilooja ja pianist (1937–2020) Nikolai Kapustin (usuteadlane), vene usuteadlane ja filosoof (1934–2016)
Sandefjord

Sandefjord on sadamalinn Norras Vestfoldi maakonnas, Sandefjordi valla keskus. Linn paikneb Sandefjordi kaldal. Linna ajalugu algab viikingite ajast. Linn ja selle ümbrus on tähtis Norra puhkepiirkond alates 1837. aastast, kui seal hakati kümblemiseks kasutama väävlivett. 19. sajandi lõpust kuni 1950. aastateni oli linna tähtsamaid tööstusharusid vaalapüük, seal asub ka Euroopa ainus vaalapüügimuuseum. Kuulsust on linnaelanikele toonud ka hülgepüük ning laevaehitus. 1993. aastal kingiti omavalitsusele Gokstadi viikingilaeva koopia "Gaia". 1994. aasta 28.–29. septembril oli kohalikus Torpi lennujaamas pantvangikriis. Sandefjordis asub Knut Steeni skulptuuripark. Sandefjordil on parvlaevaühendus Rootsi lääneranniku Strömstadi linnaga. "Byens historie". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. juuni 2020. Vaadatud 26. juunil 2020. "A short presentation of Sandefjord". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuni 2009. Vaadatud 26. augustil 2009. "The history of Sandefjord". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. aprill 2009. Vaadatud 13. aprillil 2009. Hvalfangstmuseet "Gisseldramaet på Torp Lufthavn blir film". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. juuni 2011. Vaadatud 13. aprillil 2009.
Osvald Vahtra

Osvald Vahtra (8. juuni 1893 Vana-Koiola vald, Põlva kihelkond, Võrumaa – 17. august 1965 Tallinn) oli eesti riigiametnik. 1919, 15. märts teenistusse töökaitse alal (töökaitse komissari asjaajaja) 1920 töökaitse komissar 1927 töökaitse ala ümberkorraldamise puhul abitööinspektor 1936 töökaitse 3. jaoskonna tööinspektor Rakveres 1936 Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk Osvald Vahtra Eesti Vabariigi teenetemärgi kavalerina "Tööinspektor O. Vahtra tööjuubel". Uus Eesti nr 72, 14. märts 1939. Lk 7 Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid Haud Tallinna Metsakalmistul
Kopsusamblik

Kopsusamblik (Lobaria (Schreb.) Hoffm.) on samblike perekond. Kopsusamblikud on suure lapiku tallusega samblikud. Eestis leidub võrdlemisi haruldasena kaks kopsusambliku liiki: L. pulmonaria (L.) Hoffm. – harilik kopsusamblik L. scrobiculata (Scop.) DC. – krobeline kopsusamblik Fotosid Lobaria liikidest
Käokõrv

Käokõrv ehk käosamblik (Cetraria Ach.) on samblike perekond. Eestis esineb 5 käosambliku liiki: C. aculeata (Schreb.) Fr. – sarv-käokõrv ehk sarv-käosamblik C. ericetorum Opiz – kitsas käokõrv ehk kitsas käosamblik C. islandica (L.) Ach. – islandi käokõrv ehk islandi käosamblik C. muricata (Ach.) Eckfeldt – põõsasjas käokõrv ehk põõsasjas käosamblik C. sepincola (Ehrh.) Ach. – harilik käokõrv ehk harilik käosamblik (end. harilik oksasamblik) Fotosid Cetraria liikidest
Ġ

Ġ (ġ) on ladina kirja täht, mis on moodustatud G kohale punkti lisamisega. Tähte kasutatakse tšetšeeni ladina tähestikul põhinevas tähestikus (vastab kirillitsa tähele гI), malta tähestikus on see 7. täht F ja G vahel ning hääldub /dʒ/. Tähte kasutati vanas iiri kirjakeeles, tänapäeval kasutatakse selle asemel digraafi 'gh'. Tähte on kasutatud ka araabia ja ukraina translitereerimisel ning vanainglise keele /j/-na hääldunud g märkimisel.
Teeta

Teeta (suurtähena Θ, väiketähena θ, vanakreeka θήτα, uuskreeka Θήτα) on kreeka tähestiku 8. täht. Teeta väärtus kreeka numbrina on 9. Täht on tuletatud foiniikia tähestiku tähest /teth/. Teetaga märgiti vanakreeka aspireeritud helitut dentaalklusiili ja uuskreeka keeles helitut dentaalset spiranti.
Juunioride maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Juunioride maailmameistrivõistlusi rahvusvahelises kabes peetakse alates 1971. aastast. Esimene turniir peeti mitteametlikuna, edaspidi on tegu aga ametlike võistlustega. Kuni 1977. aastani peeti seda turniiri osana Suhkruturniirist. Kuni 1986. aastani peeti võistlused turniirisüsteemis, edaspidi aga Šveitsi süsteemis. Võistlustel saavad osaleda kuni 19-aastased noormängijad.
Jelena Stassova

Jelena Stassova (vene keeles Елена Дмитриевна Стасова; 3. oktoober (vkj. 15. oktoober) 1873 Peterburi – 31. detsember 1966 Moskva) oli Vene ja Nõukogude poliitik. Stassova oli VSDTP liige aastast 1898, bolševistliku partei (VSDT(b)P) ajalehe "Iskra" kaastööline. 1905. aasta revolutsioonist ja 1917. aasta Oktoobrirevolutsioonist võttis ta osa Petrogradis. 1912–18 oli ta VSDT(b)P Keskkomitee kandidaat ning 1917–1920 VSDT(b)P Keskkomitee ja VK(b)P Keskkomitee sekretär, 28. veebruarist (vkj. 13. märtsist) 1917 VSDT(b)P Keskkomitee büroo sekretär. 1918 oli ta Petrogradi Erakorralise Komisjoni kolleegiumi ja VK(b)P Petrogradi komitee liige, 25. märtsist 29. novembrini 1919 VSDT(b)P Keskkomitee vastutav sekretär ning 29. novembrist 1919 20. märtsini 1920 VK(b)P Keskkomitee sekretär. 1921–26 töötas Stassova Kominterni Kesktäitevkomitees, 1926. aastal VK(b)P Keskkomitee sekretariaadis, 1927–37 NSV Liidu Poliitvangide Abistamise Rahvusvahelise Organisatsiooni Keskkomitee (MORP) esimehena ja täitevkomitee esimehe asetäitjana. Aastail 1935–43 oli ta Kominterni Internatsionaalse Kontrollkomisjoni liige. Aastail 1930–34 oli ta ÜK(b)P Parteikontrollikomisjoni liige. Ta oli ka Ülevenemaalise Kesktäitevkomitee ja NSV Liidu Kesktäitevkomitee liige. Стасова Елена Дмитриевна
Cuyahoga Valley rahvuspark

Cuyahoga Valley rahvuspark on Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis asuv rahvuspark. See paikneb Akroni ja Clevelandi linna vahel. Läbi rahvuspargi voolab Cuyahoga jõgi. 1974. aastal loodi seal 134 km² suurune riiklik puhkeala. 11. oktoobril 2000 tehti sellest rahvuspark. http://www.nps.gov/cuva
Pomiri jõgi

Pomir (tadžiki Помир, vene keeles Памир, puštu پامىر Pāmir) on jõgi Aasias Tadžikistanis. Lähtub Zorkuli järvest. Voolab läbi Pamiiri valdavalt läände ja edelasse Tadžikistani ja Afganistani piirijõena. Ühinemisel Vākhāniga moodustab Pandži jõe.