laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Olga Lund

Olga Lund (ka Olga Gerretz; 31. mai 1912 Salme, Abruka vald – 1. märts 1998 Tallinn) oli eesti laulja; aastani 1940 metsosopran, hiljem sopran. Ta lõpetas aastal 1936 Tallinna Konservatooriumi (Ludmilla Hellat-Lemba klassis). Ta oli aastatel 1934–1941 ja 1944–1963 teatri Estonia solist. Seejärel juhendas ta aastani 1992 kultuurimaja Majak ja 1996–1998 Vene Kultuurikeskuse laulustuudiot. Aastatel 1942–1944 kuulus ta Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite koosseisu. Ta on esinenud kontserdilauljana. Tema poeg on Jüri Gerretz. 1945 Eesti NSV teeneline kunstnik 1952 Eesti NSV rahvakunstnik 1949 Nõukogude Eesti preemia 1951 NSV Liidu riiklik preemia 1956 Lenini orden Eesti muusika biograafiline leksikon. 1. köide: A–M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk. 450. https://arhiiv.err.ee/vaata/rahvakunstnikud-olga-lund-186377
Juudid (ajakiri)

Juudid oli Tallinnas aastatel 1921–1924 ja 1930 ilmunud antisemiitliku sisuga ajakiri. Aastatel 1921–1924 oli ajakirja väljaandja ja vastutav toimetaja O. Lõhmuspuu, 1930. aastal aga J. Klooren. Peale tõlkeliste traditsiooniliste antisemiitlike motiivide (juutide veremüsteerium, maailmavalitsemise vandenõu) võis ajakirjast leida ka päevakajalisi uudiseid juudivastases võtmes. Eda Kalmre. Hirm ja võõraviha sõjajärgses Tartus : pärimuslooline uurimus kannibalistlikest kuulujuttudest. Tartu, 2007, lk. 89
European Psychologist

European Psychologist on kord kvartalis ilmuv eelretsenseeritav psühholoogiaalane akadeemiline ajakiri. Ajakiri loodi 1996. aastal kui Euroopa Psühholoogiaassotsiatsioonide Föderatsiooni (EFPA) häälekandja ning seda annab välja kirjastus Hogrefe Publishing. Ajakirja peatoimetaja on Alexander Grob Baseli Ülikoolist. Ajakirja eesmärk on kajastada kõiki psühholoogia harusid ning pakkuda Euroopa ja kogu maailma psühholoogidele üldist platvormi suhtlemiseks ja koostööks. Toimetuse kolleegiumi liikmete sekka kuulub ka Tiia Tulviste Tartu Ülikooli psühholoogia instituudist. Ajakiri võtab vastu kahte liiki kaastööd: Algupärased artiklid ja retsensioonid: ajakirjas avaldatava materjali tuumiku moodustavad valdkondi ühendavatel teemadel kirjutatud artiklid. Need kaasaegsed artiklid katavad teaduslike uuringute suundumusi psühholoogias. Vaid harvadel juhtudel kaalutakse empiiriliste artiklite avaldamist ning seda juhul kui need esitlevad tähtsamate rahvusvaheliste, distsipliinidevaheliste või pikaajaliste uuringute tulemusi või esitlevad märgatava tähtsusega tulemusi. EFPA uudiste ja seisukohtade osa on keskne teabeallikas nende olulisemate juriidiliste, reguleerivate, eetiliste ning administratiivsete teemade jaoks, mis võivad pakkuda huvi föderatsiooni liikmetele ning teistele Euroopas töötavatele psühholoogidele. Sealsed teemad hõlmavad: uudised, kongresside või EFPA töörühmade ja liikmesriikide organisatsioonide aruanded, teated käitumisjuhiste kohta, juhtmõtete ja auhindadega seotud pöördumised, arhiivi- või ajaloolised dokumendid, millel on tähtsus kõigi Euroopa psühholoogide jaoks ning eelseisvate kohtumiste kalender. Ajakirja European Psychologist refereeritakse järgmistes andmebaasides: Current Contents/Social and Behavioral Sciences Social Sciences Citation Index PsycINFO PASCAL Scopus Editors & Editorial Board. Vaadatud 11.04.2014. Ajakirja koduleht
Mesila tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Mesila tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe ja Pääsküla asumis. Mesila tänav algab Laane tänavalt, ristub Varbola, Särje ja Sisaski tänavaga ning lõpeb Kadaka puiesteel. Mesila tänav on enam-vähem ida-läänesuunaline ning ligikaudu 620 meetri pikkune. Mesila tänav asub endise Peetri eeslinna maa-alal. Tänava esialgne nimi oli alates 1915. aastast Sergejevi tänav (vene keeles Сергеевская улица). Praeguse nime sai Mesila tänav 13. novembril 1925. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 282 Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 77
Porsalised

Porsalised (Myricaceae) on pöögilaadsete seltsi kuuluv taimesugukond. Canacomyrica Comptonia – komptoonia Morella – mariporss Myrica – porss
Šumilina rajoon

Šumilina rajoon on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Rajooni pindala on 1695 km². 2014. aasta seisuga elas seal 18 806 inimest. Rajoon moodustati 1924. aastal Sirocina rajoonina. Tänapäevase nime sai rajoon aastal 1961. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Dabieja, Kaŭlaki, Łoŭža, Mikałajeva, Mišnievičy, Obali, Sirocina ja Śvietłasielskaja külanõukogu. Halduskeskus on Šumilina alev. Teised tähtsamad asulad on Obali alev ja Sirocina. Šumilina Obal Obali jõgi Rajooni suurim jõgi on selle lõunapiiril voolav Daugava. Teine tähtsam jõgi on Daugava lisajõgi Obali jõgi. Kõrgeim koht on Leskavičy küla lähistel (177 meetrit). Madalaim koht rajoonis asub Daugava ääres (110 meetrit). Šumilina rajoonis asub üks Valgevene sügavamaid järvi – Kruglik. Suuremad järved on Budaviesć, Dabiejeŭskaje, Zaronaŭskaje ja Mošnia. Šumilina rajoonis asuvad nii Valgevene suurim rändrahn kui ka riigi suuruselt kolmas kivi. 2014. aasta seisuga olid elanikest 92,24% valgevenelased, 6,09% venelased ja 1,67% oli teistest rahvustest. 68,02% elanike emakeel oli valgevene keel, 31,44% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 21,16% elanikke, vene keelt aga 78,55%. The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements  Šumilina rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart
Vipera berus nikolskii

Vipera berus nikolskii on hariliku rästiku alamliik. Vipera berus nikolskii süstemaatika pole päris selge. V. I. Vedmederja, V.N. Grubant ja A.V. Rudajewa klassifitseerisid Vipera berus nikolskii 1986. aastal maoliigina Vipera nikolskii. Vipera berus nikolskii on roomajate andmebaasis klassifitseeritud hariliku rästiku alamliigina. Need maod elavad Kesk-Ukrainas ja Venemaa edelaosas. McDiarmid RW, Campbell JA, Touré T. 1999. Snake Species of the World: A Taxonomic and Geographic Reference, 1. köide, Herpetologists' League. 511 lk. ISBN 1-893777-00-6 (seeria). ISBN 1-893777-01-4 (köide). Sünonüümid Roomajate andmebaasis, veebiversioon (vaadatud 12.04.2014) (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann,Vipera berus Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 12.04.2014) (inglise keeles) Levila Venemaa edelaosas, Veebiversioon (vaadatud 12.04.2014) Vipera nikolskii (Vedmederja, Grubant, Rudaeva, 1986) K. D. Milto ja O. I. Zinenko, DISTRIBUTION AND MORPHOLOGICAL VARIABILITY OF Vipera berus IN EASTERN EUROPE, Herpetologia Petropolitana, Ananjeva N. and Tsinenko O. , lk 64 – 73, veebiversioon (vaadatud 04.08.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Vipera nikolskii seisuga 12.04.2014.
Rasony rajoon

Rasony rajoon (transkribeeritult Rassonõ rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Rajoon piirneb põhjas Venemaaga. Halduskeskus on Rasony alev. Rajooni pindala on 1928 km². 2014. aasta seisuga elas seal 10 008 inimest. Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Albrechtava, Harbačeva, Jankavičy, Klaścicy, Krasnapolle ja Sakališča külanõukogu. Rasony Rasony kirik Drõssa jõgi Rasony rajoon Rajooni suurim jõgi on Daugava lisajõgi Drõssa jõgi. Suuremad järved on Nieščarda, Usviečča, Vałoba, Biełaje, Sińša, Ševina ja Miežava. Kõrgeim koht (224 meetrit) on Zaborje küla lähistel. Madalaim koht (112 meetrit) asub Drõssa orus. Rajoon on üks kahest metsasemast rajoonist Valgevenes, metsad katavad 60% rajooni territooriumist. 2014. aasta seisuga olid elanikest 89,41% valgevenelased, 8,97% venelased ja 1,62% oli teistest rahvustest. 69,77% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 29,49% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 42,44% elanikke, vene keelt aga 54,16%. The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2017. Vaadatud 13. augustil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)  Rasony rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart
Ulla

Ulla võib tähendada järgmist: Ulla, eesnimi Ulla, jõgi Hispaanias Ullà, vald Hispaanias Uła, asula Valgevenes ULLA, rakendusliidese Unified Link-Layer API lühend
Storfjordi vald

Storfjord (saami Omasvuotna) on vald Norras Tromsi maakonnas Lyngenfjordi ümbruses. Seal elab nii saame kui ka soomlasi. Signaldaleni orus räägitakse Norra lõunapiirkondadest pärit murrakut, mis meenutab 19. sajandi algust, mil lõuna poolt asuti orgu elama. Storfjord piirneb Soome ja Rootsiga ning kolme riigi piirid kohtuvad Rootsi põhjapoolseimas punktis Treriksrösetis. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Storfjordi valla koduleht (norra, inglise, saksa ja soome keeles)
Budapesti memorandum

Budapesti memorandum julgeolekutagatiste kohta on Ungari pealinnas Budapestis 1994. aasta 5. detsembril Ameerika Ühendriikide, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Venemaa Föderatsiooni poolt allkirjastatud kokkulepe Ukrainale antavate julgeolekutagatiste kohta seoses Ukraina liitumisega Tuumarelvade leviku tõkestamise lepinguga. Hiljem ühinesid memorandumiga Hiina ja Prantsusmaa. USA, Venemaa ja Suurbritannia kohustusid, kooskõlas Helsingi lõppaktiga, austama Ukraina sõltumatust, suveräänsust ja olemasolevaid piire. Memorandumi tulemusena loovutas Ukraina aastatel 1994 kuni 1996 Venemaale oma territooriumil asunud tuumarelvade varud, mis olid 1994. aastal maailmas suuruselt kolmandal kohal. 2014. aasta Krimmi kriisi järel teatasid USA ja Suurbritannia eraldi avaldustes, et Venemaa sekkumise näol on tegemist memorandumiga võetud kohustuste rikkumisega ning Ukraina suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse selge rikkumisega. Venemaa väidab, et lepingu kohaselt ei tohi ta vaid Ukraina vastu tuumarelva kasutada. Venemaa sissetung Ukrainasse "Ukraine: The Budapest Memorandum of 1994" (PDF). 21. veebruar 1994. Vaadatud 12.03.2024. "Budapesti 1994. aasta memorandumi mõttetus ‹ Ajaleht KesKus koduleht". kes-kus.ee. Vaadatud 12. märtsil 2024. "Readout of President Obama's Call with President Putin". The White House. 1. märts 2014. Vaadatud 26. märts 2014. Editorial Board (28. veebruar 2014). "Condemnation isn't enough for Russian actions in Crimea". Washington Post. Stevenson, Chris; Williams, Oscar (1. märts 2014). "Ukraine crisis: David Cameron joins Angela Merkel in expressing anxiety and warns that 'the world is watching'". The Independent. Ukraine. Memorandum on Security Assurances – Vikitekstid (inglise keeles) Меморандум про гарантії безпеки у зв'язку з приєднанням України до Договору про нерозповсюдження ядерної зброї – Vikitekstid (ukraina keeles) Меморандум о гарантиях безопасности в связи с присоединением Украины к Договору о нераспространении ядерного оружия – Vikitekstid (vene keeles) Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2014. aasta resolutsioon Venemaa sissetungi kohta Ukrainasse (2014/2627(RSP)), lk 9, punkt A (eesti keeles) Registration Number 52241, 5 December 1994 by signature, Memorandum on security assurances in connection with Ukraine’s accession to the Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons
Sarjanka

Sarjanka on jõgi Lätis ning Valgevenes, Daugava parempoolne lisajõgi. Latgali keeles on jõe nimi Sarja, valgevene keeles – Сар'янка, vene keeles – Сарьянка. Jõe pikkus on 87 km ja valgla on 1047 km². Jõe langus on 63 m ja lang on 1.38 m/km. Sarjanka voolab välja Biža järvest Latgale kõrgustikul. Ta voolab algul 49 kilomeetrit Krāslava ning Ludza piirkondades Lätis, seejärel läbib Vierchniadźvinski rajooni Viciebski oblastis, laskudes Połacki madalikule. Seal suubub temasse paremalt ka Asūnīca. Suurim asula selle jõe kaldal (Sarja) asub Valgevenes. Sarjanka suurim lisajõgi on Asūnīca, mis asub samuti nii Lätis kui Valgevenes (parempoolne lisajõgi).
Vladimir Puriškevitš

Vladimir Puriškevitš (vene Владимир Митрофанович Пуришкевич; 24. august (12. august vkj) 1870 Kišinjov – 1. veebruar 1920 Novorossiisk) oli Venemaa poliitik, monarhistide liidreid. Vladimir Puriškevitš oli pärit Bessaraabiast vene mõisniku perekonnast. Ta lõpetas Odessas ülikooli klassikalise filoloogia erialal. Töötas aastatel 1895–1900 Bessaraabias haldusjuhtimise alal. Kolis 1900. aastal Peterburisse. Täitis aastatel 1904–1906 Venemaa Keisririigi Siseministeeriumis eriülesandeid. Oli II, III ja IV Riigiduuma liige, paistis silma äärmusrahvuslike ja antisemiitlike vaadetega. Puriškevitš osales mustsadalaste organisatsioonide Vene Rahva Liit ja Peaingel Miikaeli Liit loomisel. Vladimir Puriškevitš võttis osa Grigori Rasputini mõrvamisest. 1917. aasta novembri keskel arreteerisid bolševistlikud võimud Puriškevitši, kuid 1918. aasta aprillis ta vabastati. Seejärel sõitis ta Lõuna-Venemaale, kus osales valgekaartliku liikumise organiseerimises. Suri Novorossiiskis tüüfusesse. http://www.firstworldwar.com/source/rasputin_stanislaus.htm
Romsdalsfjorden

Romsdalsfjorden ehk Romsdaleni fjord on pikk ja "küürus" fjord Norras Møre og Romsdali maakonnas. Ta saab alguse Rauma valla järskudelt mägedelt ning lõpeb Molde ranniku lähedal. Romsdalsfjordi ametlik turismiinfo koduleht (norra, inglise ja saksa keeles)
Marta Rungi

Marta Rungi (ka Marta Runge, aastast 1932 Marta Arder; 29. juuni 1902 Tallinn – 5. juuli 1988 Tallinn) oli eesti laulja (sopran). Ta lõpetas 1924. aastal Tallinna Õpetajate Seminari ning 1930. aastal Tallinna Konservatooriumi (Mathilde Lüdig-Sinkeli, Emmeline Hellmanni ja Aleksander Arderi klassis). Ta oli aastatel 1925–1935 teatri Estonia koorilaulja ning 1935–1941 ja 1944–1957 solist. Aastatel 1942–1944 kuulus ta Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite koosseisu. Ta esines ka kammer- ja meeleolulauljana, sealhulgas duetis Aleksander Arderiga. Ta on esinenud Riias, Kaunases, Helsingis ja Budapestis. Ta oli alates 1932. aastast abielus Aleksander Arderiga. 1945 Eesti NSV teeneline kunstnik 1926 Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin" (Tatjana) 1926 Johann Strauß "Mustlasparun" (Arsena) 1927 Oskar Merikanto "Elina surm" (Elina) 1927 Giuseppe Verdi "Traviata" (Violetta) 1928 Charles Gounod "Romeo ja Julia" (Julia) 1928 Evald Aav "Vikerlased" (Vaike) 1929 Artur Lemba "Kalmuneid" (Maie) 1931 Charles Gounod "Faust" (Margarete) 1934 Jacques Offenbach "Hoffmanni lood" (Antonia) 1934 Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin" (Tatjana) 1934 Edmund Eysler "Doonau neiu" (Anni)
Drysa jõgi

Drysa (ka Drõssa) on jõgi Valgevenes, Daugava parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Дрыса, vene keeles aga Дрисса (Drissa). Jõe pikkus on 183 km ja valgla on 6420 km². Drysa voolab välja Drysy järvest Rasony rajoonis. Ta voolab algul Venemaa piiri ääres lõunasse, läbides Astraŭcy, Sińša ja Buza järved. Seejärel pöörab jõgi läände, voolates Połacki madalikul läbi Rasony rajooni ja Vierchniadźvinski rajooni. Suurim asula selle jõe kaldal on Vierchniadźvinski linn, kus jõgi suubub Daugavasse. Drysa Vierchniadźvinskis Drysa suue Drysa keskjooksul Drysa lähtme lähedal
Paul Rosche

Paul Rosche (1. aprill 1934 München – 15. november 2016 München) oli saksa insener. Ta oli BMW mootoriarenduspealik, kes suunas BMW mootorite arendustööd pea 40 aastat. Temalt pärinevad Nelson Piquet Brabham-BMW mootor, millega Piquet tuli 1983. aastal F1 maailmameistriks ja kuueliitrine V12, millega võideti Le Mansi võidusõit 1995 ja 1999.
Nissan Leaf

Nissan Leaf on Nissani toodetav 5-ukseline luukpäraga esiveoline elektriauto. Esmakordselt tutvustati autot Jaapanis ja USA-s 2010. aasta detsembrikuus. 2010. aastal pälvis esimese põlvkonna Nissan Leaf Euroopa aasta auto 2011 auhinna. 2020. aasta maikuu seisuga oli üle maailma müüdud rohkem kui 470 000 Nissan Leafi Jaapanis ja USAs tuli Leaf müügile detsembris 2010, seejärel mitmes Euroopa riigis ja Kanadas 2011. aastal. U.S. Environmental Protection Agency (EPA) ametlik sõidukaugus 2016 mudelil 30 kWh akuga on 172 km täislaetud akuga. Tühjad Leafi akud saab laadida 80% laetuse tasemeni umbes 30 minutiga, kasutades alalisvoolu kiirlaadijat. Esimese põlvkonna Nissan Leafil on 80 kW elektrimootor. Maailmas müüdi üle 300 000 Leafi, millega sai sellest suurima läbimüügiga maanteekõlblik elektriauto. Detsembris 2017 oli USA maailma suurim turg 114 827 müüdud autoga, millele järgnes Jaapan peaaegu 72 500 autoga ja Euroopa peaaegu 68 000 autoga. Detsembris 2016 juhtis Euroopa turgu Norra üle 19 400 esmase registreerimisega ja Ühendkuningriik 15 000 autoga septembris 2016. Leaf oli maailma enim müüdud elektriauto 2013. ja 2014. aastal. Autorendifirma Avis ostis 2014. aastal 400 Leafi. Nissan Leaf (paremal) laadimas Tartus Teise põlvkonna Leafi esimeseks mudeliaastaks sai 2018. Auto disaini muudeti teiste Nissani mudelitega oluliselt sarnasemaks ja suurenes nii aku mahtuvus, mis oli nüüdseks 40 kWh ning suurenes ka mootori võimsus (110 kW). Nissan Leaf 2019 "100% Electric Zero-emission Nissan LEAF Debuts in Japan". 2. detsember 2010. "Car Of the Year 2011: Nissan LEAF". 29. november 2010. "Nissan Electric Car Sales May Already Exceed 500,000". 8. mai 2020. Chuck Squatriglia (2. august 2009). "Nissan Turns Over An Electric Leaf". WIRED. Vaadatud 13.05.2010. "Nissan delivers 300,000th Nissan Leaf". Yokohama: Nissan. 8. jaanuar 2018. Vaadatud 14.01.2018. "Nissan sells a record 400 LEAF to Avis". 4. aprill 2014.
Mandžud

Mandžud on tunguusi-mandžu rahvas Hiinas. Enamik mandžusid elab Kirde-Hiinas ajaloolises Mandžuurias (põhiliselt Liaoningi, Hebei, Heilongjiangi ja Jilini provintsis), Sise-Mongoolias ja Pekingis. Mandžude üldarv Hiinas oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 10,4 miljonit. Oma autonoomset piirkonda mandžudel ei ole, küll on neil aga mitu autonoomset maakonda. Mandžud kuuluvad mongoliidsesse rassi. Tänapäeval kõnelevad mandžud hiina keelt. 1982. aastal kõneles Hiinas mandžu keelt emakeelena 70 inimest. 2007. aastal olevat olnud Hiinas mandžu keele emakeelena kõnelejaid 18. Hoolimata üleminekust hiina keelele on mandžud siiski säilitanud etnilise eneseteadvuse ja teatavad kultuurilised iseärasused. Ühe põhjamandžu murde alusel kujunenud sibo keelt kõneleb Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas ligikaudu 30 000 inimest. Mandžud on tšurtšenite järeltulijad. 1635. aastal nimetas tšurtšenite valitseja oma rahva mandžudeks. Mandžu nimetus võeti tõenäoliselt kasutusele ühe hõimunime järgi pärast seda, kui hõimud olid ühendatud ühtse võimu alla. 1636. aastal rajasid mandžud Qingi dünastia. 1644. aastal vallutasid mandžud Pekingi ja suurema osa Hiinast. Qingi dünastia jäi võimule kuni 1911. aastani. Mandžud hakkasid järjest enam omaks võtma hiina kultuuri, samuti toimus üleminek hiina keelele. Qingi dünastia püüdis piirata hiinlaste ümberasumist Mandžuuriasse. Kuid 1860. aastatel oli Qingi dünastia sunnitud avama Mandžuuria hiina ümberasujatele. Paari aastakümne jooksul jäid mandžud ajaloolises Mandžuurias vähemusse. Minevikus oli mandžude usundiks šamanism, 17. sajandist alates hakkasid levima hiina rahvausund ja budism. Lindsay Whaley. The Tungusic Research Group at Dartmouth Dartmouth David Lague. China's Manchu speakers struggle to save language The New York Times, 16. märts 2007
Kia Carnival

Kia Carnival on Kia toodetav mahtuniversaal, mida esitleti 1998. aastal ning mida on toodetud tänaseks neli põlvkonda. Mõnedel turgudel müüakse Carnivali ka Kia Sedona nime all. Teise põlvkonna Carnivali müüdi Põhja-Ameerikas turul aastatel 2006 kuni 2009 ka Hyundai Entourage'i nime all. Carnivali esitleti 1998. aasta jaanuaris ning esimese ja teise põlvkonna Carnivali müüdi ka Euroopa turgudel. Esimene põlvkond oli turul aastatel 1998–2006. Kia Carnival Kia Carnival Kia Sedona Teist põlvkonda esitleti 2005. aastal ning tootmises oli see 2014. aastani. Seda müüdi USA turul ka nimega Hyundai Entourage aastatel 2006–2009. Kia Carnival Kia Carnival Kia Carnival Kia Sedona Hyundai Entourage Kolmandat põlvkonda (mudelitähisega YP) tutvustati 2014. aasta aprillis toimunud New Yorgi autonäitusel. Selle põlvkonna Carnival/Sedona on müügil ainult USA ja Aasta turgudel. Autos on kaheksa istekohta. Neljandat põlvkonda esitleti 2020. aasta juunikuus. Kia Carnival Kia Carnival "Hyundai Entourage and Kia Sedona: American Pie From a Korean Kitchen". 12. november 2006. "2021 Kia Sedona / Carnival Is A Dramatic 'Grand Utility Vehicle'". 23. juuni 2020.
BMW M4

BMW M4 on BMW poolt toodetava 4. seeria sportlikuim versioon. Seoses BMW 3. seeria kupeede ümbernimetamisega 2013. aastal BMW 4. seeriaks, sai ka sportlikud M-mudelid tähiseks vastavalt M4 kupee- ja kabriolettmudelile ja M3 sedaankerega mudelitele. Sellel on 317 kW (431 hj) arendav turboga R6 bensiinimootor, mille mudeliks S55B30. Käigukastidest on saadaval 6-käiguline manuaal- ja 7-käiguline DCT automaatkäigukast. Varustusse kuuluvad muuhulgas aktiivne difentsiaal ja stardiabi-paigaltvõturežiim Launch Control. Tippkiirus on elektrooniliselt piiratud 250 km/h. BMW M4 kabriolett on üks BMW M4 versioonidest. Tehnika on kabrioletil identne BMW M4 ja BMW M3-ga. Seega on sellel 550 Nm. Kuigi see on turbomootor, on selle pöörete piir suur: 7600 p/min. 0-100 km/h jõuab 4,6 sekundiga, robotkäigukastiga 4,4 sekundit. Kupee (M4) ja sedaan (M3) on veidi kiiremad, sest kabriolett kaalub rohkem (1750 kg). See on 60 kg vähem kui eelkäijal (M3 kabriolett). Kolmeosaline kõvakatus pakib ennast kokku 20 sekundiga. Jaheda ilma puhuks on esiistmetel ka kuklasoojendused. BMW M4 BMW M4 DTM BMW M4 CS Teise põlvkonna M4, mille mudelitähiseks on G82, baseerub paljuski 4. seeria kupeel, mille mudelitähiseks on G22. BMW M4 Coupé varustatakse 550 Nm ja 353 kW (480 hj) arendava S58B30T0 tähistust kandva turbolaaduriga R6 bensiinimootoriga. Saadaval on ka võimsam M4 Competition mudel, millel pöördemomenti 650 Nm ja maksimaalne võimsus 375 kW (510hj) 6250 p/min juures. BMW M4 BMW M4 BMW M4 Competition
Aleksander Prikk

Aleksander Prikk (19. jaanuar 1927 Võnnu vald Läänemaa – 16. juuli 2015) oli eesti spordipedagoog. Aastatel 1945–1946 töötas ta Ungru koolis kehalise kasvatuse ja matemaatikaõpetajana, 1950–1960 Eesti NSV Spordikomitees suusa- ja laskespordi riikliku treenerina, 1960–1999 Tallinna Reaalkooli kehalise kasvatuse õpetajana. Alates 2012. aastast on tema mälestuseks nimetatud vilistlaspäeva õpilaste ja vilistlaste turniir Grand Prikk. Eesti NSV teeneline õpetaja (1984) Valgetähe V klassi teenetemärk (2002) 12.04.2014 Eesti entsüklopeedia veebiversioonis Tallinna 2. Keskkool 1960. aastatel, 1961-1970 Sissekanne ESBL-is ETV arhiiv: Intervjuu. Aleksander Prikk 70, salvestatud 1997, kestus 17'51". https://www.facebook.com/195959394202182/photos/a.222182178246570/415333372264782/