laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Haldan Hartline

Haldan Keffer Hartline (22. detsember 1903 – 17. märts 1983) oli Ameerika Ühendriikide füsioloog. Hartline lõpetas 1923. aastal Lafayette'i Kolledži. 1927. aastal lõpetas ta meditsiini erialal Johns Hopkinsi Ülikooli. 1940–1941 oli ta Cornelli Ülikooli füsioloogia abiprofessor, misjärel sai Pennsylvania Ülikooli biofüüsika professoriks. 1953. aastal asus ta Rockefelleri Ülikooli neurofüsioloogia professoriks. 1967. aastal sai Hartline koos Ragnar Graniti ja George Waldiga Nobeli meditsiiniauhinna silma füsioloogiliste ja keemiliste protsesside uurimise eest. "Keffer Hartline Biographical". The Nobel Prize. Vaadatud 21. jaanuar 2021. "The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1967". The Nobel Prize. Vaadatud 21. jaanuar 2021.
Agnė Bilotaitė

Agnė Bilotaitė (sündinud 29. jaanuaril 1982 Klaipėdas) on Leedu poliitik, ta kuulub erakonda Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid. Ta on 11. detsembrist 2020 Leedu siseminister. Ta lõpetas aastal 2000 Klaipėdas gümnaasiumi. Ta lõpetas aastal 2006 Klaipėda Ülikooli bakalaureusena politoloogia alal ja aastal 2012 Mykolas Romerise Ülikooli õigusteaduse magistrina. Ta on 11. detsembrist 2020 Leedu siseminister. Ta on abielus Gintas Petrusega. Nende poeg sündis juulis 2017.
Niine tänav (täpsustus)

Niine tänav on tänava nimi mitmes Eesti asulas: Niine tänav, tänav Haapsalus Niine tänav, tänav Karksi-Nuias Niine tänav, tänav Keilas Niine tänav, tänav Kiviõlis Niine tänav, tänav Pärnus Niine tänav, tänav Rakveres Niine tänav, tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis Niine tänav, tänav Võrus
Lloyd Austin

Lloyd James Austin III (sündinud 8. augustil 1953 USA Alabama osariigis Mobile'is) on Ameerika Ühendriikide maaväe erukindral, alates 22. jaanuarist 2021 Ameerika Ühendriikide kaitseminister. Jaanuarist 2012 kuni 2013. aasta märtsini oli ta 33. Ameerika Ühendriikide maaväe staabiülema asetäitja. Seejärel kinnitas president Barack Obama ta esimese mustanahalisena Ameerika Ühendriikide keskväejuhatuse (CENTCOM) 12. komandöriks, kus teenis 2013. aasta märtsist 2016. aasta märtsini. 2016. aastal läks ta erru ning astus Raytheon Technologies'i, Nucor'i, Tenet Healthcare'i ja Auburni Ülikooli nõukogude liikmeks. 7. detsembril 2020, esitas presidendiks valitud Joe Biden ta kaitseministri kandidaadiks. Senat kinnitas Austini ministriks 22. jaanuaril 2021 häältega 93-2. Ta on esimene kaitseministriks saanud afroameeriklane. Usutunnistuselt on ta katoliiklane. MacAskill, Ewen (22. märts 2013). "General Lloyd Austin picked for top job at US Central Command". The Guardian (inglise keeles). Vaadatud 25. aprill 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Nobles, Miranda (2. oktoober 2017). "Retired Army general, Auburn trustee to speak at This is Auburn Speaker Series event" (inglise keeles). Auburni Ülikool. Vaadatud 23. jaanuar 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) O'Brien, Connor (20. jaanuar 2021). "In win for Austin, top Senate Democrat agrees to back waiver" (inglise keeles). Vaadatud 25. aprill 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "On the Nomination (Confirmation: Lloyd James Austin, of Georgia, to be Secretary of Defense)" (inglise keeles). Ameerika Ühendriikide senat. 22. jaanuar 2021. Vaadatud 25. aprill 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Akrüülamiid

Akrüülamiid on valge lõhnatu vees lahustuv tahke aine, mille keemiline valem on CH2=CHC(O)NH2. Orgaanilise ainena on akrüülamiid genotoksiline ja tõenäoliselt ka kantserogeenne. Akrüülamiidi kasutatakse peamiselt mitmesuguste polümeeride tootmiseks, nendest kõige levinum on polüakrüülamiid, mida kasutatakse paksendava ainena ja tahkete ainete flokulatsiooniks vees ja veepuhastuses. Akrüülamiidi tootmine ei ole eriti keskkonnasõbralik (nagu ka enamiku muude keemiliste ainete tootmine), kuna keemilise reaktsiooni saamiseks kulub suures koguses energiat. Tavakohases sünteesis hüdraaditakse akrülonitriil, lisades katalüsaatoriks vasesooli. Sel meetodil eristub akrüülhapet akrüülamiidist rohkem ning kuna alusmaterjalis ja lõppsaaduses on mõlemas kaksikside, tekib kõrvalsaadusena etüleentsüanohüdraat, mis viitab taas tootmise keskkonnasaastatusele. Akrüülamiid tekib toiduvalmistamisel eelkõige röstimisel, küpsetamisel ja praadimisel. Akrüülamiid on neurotoksiline ja tõenäoliselt kantserogeenne aine. Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) uuringud on kinnitanud akrüülamiidi seose hiirtel ja rottidel vähi tekkimisega. Siiani aga pole otsest seost akrüülamiidil ja vähi tekkel inimeste seas veel leitud. Aastatel 2003–2007 rahastas Euroopa Komisjon uuringu kuumtöödeldud toidus tekkivate toksiliste ainete kohta (HEATOX – The Heat-generated Food Toxicants). HEATOX-i projekti eesmärgiks oli hinnata leitud mürgiste ainete kahjulikkust inimese tervisele ja välja töötada uusi, tervislikumaid toidutöötlemise meetodeid. 2002. aastal avastas Eden Tareke Rootsis sellistest tärkliserohketest kuumtöödeldud toitudest nagu friikartulid ja kartulikrõpsud akrüülamiidi. Tareke tegi kindlaks, et akrüülamiid ja selle kogus toidus sõltub küpsetamise, praadimise või röstimise temperatuurist. Tänaseks on kinnitust leidnud, et enamikust väikese valgusisalduse ja suure süsivesikute sisaldusega toitudest (nt küpsised, hommikusöögihelbed, kohv ja ka imikutoidud) võib leida akrüülamiidi, mis võib tekkida nii tööstuslikes kui ka kodustes tingimustes. Kuigi akrüülamiidi tekke mehhanism toidus pole täpselt teada, on kindlaks tehtud, et mida kauem toitu küpsetada, seda rohkem seda ainet tekib. Hilisemad uuringud on tuvastanud, et akrüülamiidi esineb mustades oliivides, kuivatatud ploomides, kuivatatud pirnis ja maapähklites. Maaeluministeerium (30. jaanuar 2018). "Akrüülamiid". Originaali arhiivikoopia seisuga 26.01.2021. Vaadatud 21.01.2021. American Cancer Society (11. veebruar 2019). "Acrylamide and Cancer Risk". Vaadatud 21.01.2021. UK Essays (november 2018). "Acrylamide Uses and Production". Vaadatud 21.01.2021. Maaeluministeerium (29. märts 2016). "Akrüülamiid toidus ja selle vähendamise võimalused". Originaali arhiivikoopia seisuga 23.01.2021. Vaadatud 21.01.2021. Cancer Research UK (19. august 2016). "Food myths". Vaadatud 21.01.2021. Karl-Erik Hellenäs ja Lillianne Abramsson-Zetterberg (1. jaanuar 2005). "The HEATOX Project". Vaadatud 21.01.2021. Eden Tareke (17. juuli 2002). "Analysis of Acrylamide, a Carcinogen Formed in Heated Foodstuffs". Vaadatud 21.01.2021.
Demi Heinsoo

Demi Heinsoo (sündinud 16. novembril 2003) on eesti laskesuusataja. 2020. aasta noorte taliolümpiamängudel Šveitsis Lausanne'is saavutas ta 10 km individuaaldistantsil 15. koha. "Demi Heinsoo sai noorte olümpial 15. koha". EOK.ee. 11.01.2020. Vaadatud 21.01.2021. Demi Heinsoo IBU kodulehel (inglise)
LGA 1366

LGA 1366 (Land Grid Array 1366), tuntud ka kui Socket B, on Inteli protsessoripesa. See pesa asendas Inteli eelmise LGA 775 (Socket T) tipptasemel jõudlusega arvutite osas ning serveritele orienteeritud LGA 771 (Socket J) algtasemel. Selle protsessoripesa asendas omakorda välja LGA 2011.
Helmut Aniko

Helmut Aniko (27. märts 1947 Tallinn – 7. juuni 2003) oli eesti džässmuusik, helilooja ja muusikapedagoog. Aniko mängis või lõi solistina kaasa ansamblites Baltika, Virmalised, Psycho, Andromeeda jpt.
Sherman T14

Sherman T14 oli Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide vaheline koostöös toodetud universaalne jalaväetank. T14 Shermani peal pidi olema kahuriks kas brittide QF 6-naelane (57 mm) või ameeriklaste 75 mm kahur. Sherman T14 nägi välja väga sarnane M4 Shermaniga, aga T14 oli soomus palju järsema nurga all. T14 ei näinud ühtegi lahingut, kuna seda hakati alles 1941 disainima ja 1944 aastal alles jõudis Suurbritanniasse. Kui tank lõpuks Suurbritanniasse jõudis, oli brittidel Churchill tank juba kaks aastat kasutuses olnud. Britid olid disaininud Cromwell tanki Sherman T14 järgi, mis oli Excelsior, aga see ka ei läinud teenistusse, kuna britid lahendasid probleemid, mis olid varasematel Churchill mudelitel. https://en.wikipedia.org/wiki/T14_Heavy_Tank (inglise keeles) https://tanks-encyclopedia.com/ww2/USA/t14-heavy-tank (inglise keeles)
Black Prince

Black Prince ('must prints') oli Churchill-tanki eksperimentaalne edasiarendus, mille loomist alustati 1943. aastal ja mis valmis 1945. aastal. Tanki tootis Inglismaal Vauxhall Motors, kes tootis kokku kuus prototüüpi. Tank nimetati Must Prints Edwardi järgi. Black Prince lahingut ei näinud, kuna see valmis nii hilja. Black Prince pidi täitma rolli, mida pidi täitma kõik Churchill tankid, aga lisaks pidi see olema ka võimeline teisi tanke hävitama. Seetõttu pandi Black Prince tankil peale ka QF 17 naelane (76mm). Kui sõda lõppes, siis britid lõpetasid uute Churchill tankide leiutamise ning projektiga toimetamise.  Black Prince – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Comet (tank)

Comet oli tank, mille britid ehitasid teisemaailma sõja ajal. Nad hakkasid Cometit disainima kui said aru kui ebaefektiivsed olid nende Crusader tankid. Kõigepealt leiutasid brittid Cromwelli ja seejärel tuli Comet. Cometil oli 17 naelane (77mm) kahur ja tankiga oli hea üle maastiku sõita ja ta oli ka kiire.
Centurion (tank)

Centurion oli Suurbritannia lahingutank teise maailmasõja järgsest perioodist. Seda hakati välja töötama 1943. ja tootmine algas 1945. aastal. Centurioni on peetud üheks paremaks teise maailmasõja järgseks tankiks ning seda toodeti ka veel 1960. aastatel. Tanki hakati välja töötama 1943. aastal teise maailmasõja oludes, kui britid tahtsid uut tanki, kuna sakslaste 88 mm oli väga suur oht, aga britid ei jõudnud Centurioni sõja ajaks valmis. Enne Centurioni ehitasid britid Cometi, mis aitas universaalse lahingutanki mõtet edasi anda. Centurioni kasutati Korea sõjas 1950. aastal. Kui britid olid seda tanki edasi arendanud, hakkasid paljud riigid seda tanki tellima ja ise tanke modifitseerima. Mõnes riigis on tänini kasutusel Centurioni modifitseeritud edasiarendusi või Centurioni tanki kere põhjal konstrueeritud uusi tanke.
Frans Geffels

Frans Geffels (25. august 1624 Antwerpen – 18. veebruar 1694 Mantua) oli flaami päritolu maalikunstnik, graafik, arhitekt, lavakujundaja ja efemeersete struktuuride looja pidulikeks sündmusteks.
Jüri Rästas

Jüri Rästas (15. detsember 1934 – 17. august 2010) oli eesti meremees, riigiametnik ja kirjanik. Ta sündis Kiltsis paljulapselises politseiniku perekonnas. 14. juunil 1941 perekond küüditati, 13. juulil jõuti Novosibirski oblasti Kolpaševski rajooni Kolomenskije Grivõ külla. 1944. aastal hakkas seal õppima esimeses klassis, 1954 astus Tomski metsatehnika kooli ja töötas laadijana. 1955. aastal sai metsatööde mehaaniku kutse ning asus tööle metsatööde traktoristide brigadirina. 1958. aastal tuli tagasi Eestisse ning astus Tallinna Merekooli laevajuhtimise osakonda. 1961 lõpetas merekooli ja hakkas madrusena tööle tüürimehele vajaliku praktika kogumiseks. 1962 sai lähisõidu tüürimehe töödiplomi. 1964 sai kaugsõidu tüürimehe töödiplomi. 1965 astus Leningradi Makarovi nimelise kõrgema merekooli kaugõppesse laevajuhtimise erialal. 1970. aastal sai üleviimise Odessa Merelaevastiku Instituuti. Töötas Eesti Kalatööstuse Tootmiskoondise Ookean osakonnajuhatajana. 1987–1998 oli vabariigi tööhõiveameti juhataja. 1998. aastast oli ta Eesti Merehariduskeskuse õppejõud. Pirita Olümpiapurjespordikeskuse ehitamise ajal osales ehituse juhtimise komitees, sai selle eest olümpiamängude aumedali. Jüri Rästas on kirjutanud vene keeles arvukalt üksikasjalikke memuaare, elust Siberis, tööst Eesti merenduse ja kalalaevastiku ettevõtetes ning õpingutest meretööga seoses. Mahukas valik Rästase kogutud tekste on kättesaadav "Ookeani" veteranide veebiportaalis "Sahharovi keskuse koduleht". Sahharovi keskus. Vaadatud 21.01.2021. "Samizdat". Samizdat. Originaali arhiivikoopia seisuga 28.01.2021. Vaadatud 21.01.2021. "JüriKalur". Ookean-estrybprom. Originaali arhiivikoopia seisuga 21.01.2021. Vaadatud 21.01.2021. "Kirjutamata memuaare. Ants Rästas. 90 on iga mälestusi rääkida" – isa Ants Rästase mälestused, saatejuht Lembit Lauri Eesti Raadio, 1991
Staunton

Staunton on linn Ameerika Ühendriikides Virginia osariigis. Stauntonis sündis Woodrow Wilson, Ameerika Ühendriikide 28. president. Linnas asub Mary Baldwini Ülikool. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Rääsolaane

Rääsolaane (seto keeles Rääsolaanõ) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Asub Mikitamäest loodes. Küla asub Setumaal ja kuulub Poloda nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda. Rääsolaane tsässon Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Enns (jõgi)

Enns on Doonau jõe lõunapoolne lisajõgi, mis suubub Austrias Ennsi linnast põhjas. Ennsi jõgi ulatub 253 km lameda J-tähe kujulisena. See voolab oma lähtest Flachau küla juures üldiselt itta läbi Radstadti, Schladmingi ja Liezeni, seejärel pöörab Hieflau juures põhja, et voolata Steyri kaudu Weyerist ja Ternbergist mööda ning põhja pool Ennsi linna juures Doonausse. Ennsi lähe on Radstadti Tauerni mägedes Austrias Salzburgi liidumaal. Jääajal väljakujunenud orus voolab see Põhja-Lubjakivialpide ja Kesk-Ida-Alpide vahelisel piiril idatrajektooril läbi Steiermargi liidumaa, kus see möödub lõunaküljel Dachsteini rühmast. Admonti ja Hieflau vahel võtab see pöörde põhja ja läbib Gesäuse, 15 km pikkuse kuristiku, kus see läbistab Ennstali Alpide lubjakivi. Sealt edasi põhja voolates jõuab see Ülem-Austria liidumaal Laussabachi suudmesse. Steyrist põhjas moodustab see piiri Ülem-Austria ja Alam-Austria (varem tuntud ka kui Austria sealpool Ennsi ja Austria siinpool Ennsi) vahel. Lõpuks suubub see Mauthausenis ja Ennsi linnas Doonausse. Enns on tüüpiline kärestikujõgi ja ammutab vett enam kui 6000 km² suuruselt alalt, mis on Austrias suuruselt viies. Keskmine vooluhulk suudmes on 201 m³/s. Geoloogilise ajaarvamise triiase ajastu Anisiumi iga on nime saanud Ennsi jõe ladinakeelselt nimelt Anisus. 19. sajandi keskpaigas hakati ehitama 70 km pikkust kanalit Weißenbachi ja Gesäuse vahele, et kasutada vett põllumajanduses ja metsanduses. Kokku on Ennskraftwerke AG ehitanud 10 elektrijaama koguvõimsusega 345 MW. Radstadt Schladming Gröbming Liezen Selzthal Admont Großraming Ternberg Garsten Steyr Enns Praegu on Ennsi jõel 15 hüdroelektrijaama: Kõige olulisemad lisajõed on Palten, Salza ja Steyr. Suur transiiditee, mis ühendab Saksamaad ja Sloveeniat läbi Austria, kulgeb läbi Ennsi oru. Niinimetatud Eisenstraße ('raudmaantee') kulgeb piki jõge Hieflau ja Ennsi vahel, seda mööda veeti rauamaaki Steiermargi Erzbergilt ('maagimägi') Linzi terasetehasesse.
Václav Bedřich

Václav Bedřich (28. august 1918 Příbram – 7. märts 2009 Praha) oli tšehhi animafilmirežissöör. Tema lavastatud joonisfilmide seas on "Must ja valge koer" ja "Maksikoer Fik". Václav Bedřich andmekogus IMDb (inglise)
Kunnar

Kunnar on eesti mehenimi. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Kunnar 155 mehel. Kunnar on Eestis levikult 511. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Kunnar vanuserühmas 55–59, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 2,36, ning Saare maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,28. Kunnar oli keskmiselt 46 aasta vanune (mediaanvanus oli 47). Kunnar Karu Kunnar Kukk Kunnar Jürgenson Gunnar https://www.stat.ee/nimed/Kunnar
Marko Kropõvnõtskõi

Marko Kropõvnõtskõi (ukraina keeles Марко́ Луки́ч Кропивни́цький, 1840–1910) oli ukraina kultuuritegelane. Tema järgi on nimetatud Kropõvnõtskõi linn.
Veiko Herodes

Veiko Herodes (sündinud 17. septembril 1969) on eesti anestesioloogia- ja intensiivraviarst. Ta kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel Vabaerakonna nimekirjas. Tema isa on Jaak Herodes. Suurhaigla arst: arsti juurde saamine ei tohi sõltuda postiindeksist, Tervis24, 26. märts 2015
Petit Palais

Petit Palais (prantsuse keeles 'väike palee') on Pariisi VIII ringkonnas asuv kunstimuuseum, mille hoone valmis 1900. aasta maailmanäituse jaoks. Grand Palais  Petit Palais – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Grand Palais

Grand Palais (prantsuse keeles 'suur palee') on Pariisi VIII ringkonnas asuv näitusehall ning teadus- ja kunstimuuseum, mille hoone valmis 1900. aasta maailmanäituse jaoks. Petit Palais  Grand Palais – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lovćen

Lovćen (serbia keeles Ловћен) on Montenegro esindusmägi Njeguši küla lähistel Cetinje vallas.
Oru tänav (täpsustus)

Oru tänav on tänava nimi järgmistes Eesti asulates: Oru tänav, tänav Abja-Paluojal Oru tänav, tänav Antslas Oru tänav, tänav Elvas Oru tänav, tänav Iisaku alevikus Oru tänav, tänav Jõhvis Oru tänav, tänav Kambja alevikus Oru tänav, tänav Karksi-Nuias Oru tänav, tänav Kiviõlis Oru tänav, tänav Käru alevikus Oru tänav, tänav Märjamaa alevis Oru tänav, tänav Narvas Oru tänav, tänav Näpi alevikus Oru tänav, tänav Otepääl Oru tänav, tänav Paikuse alevis Oru tänav, tänav Põlvas Oru tänav, tänav Rakke alevikus Oru tänav, tänav Rakveres Oru tänav, tänav Rõuge alevikus Oru tänav, tänav Saku alevikus Oru tänav, tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis Oru tänav, tänav Tartus Kesklinna ja Tähtvere linnaosas Oru tänav, tänav Toila alevikus Oru tänav, tänav Tõrvas Oru tänav, tänav Valgas Oru tänav, tänav Varstu alevikus Oru tänav, tänav Vasalemma alevikus Oru tänav, tänav Viljandis Oru tänav, tänav Virtsu alevikus Oru tänav, tänav Väike-Maarja alevikus
Aerosmith (album)

"Aerosmith" on ansambli Aerosmith 1973. aasta album. "Make It" – 3:41 "Somebody" – 3:45 "Dream On" – 4:28 "One Way Street" – 7:00 "Mama Kin" – 4:25 "Write Me a Letter" – 4:11 "Movin' Out" – 5:03 "Walkin' the Dog" – 3:12
Get Your Wings

""Get Your Wings"" on ansambli Aerosmith 1974. aasta album. "Same Old Song and Dance" - 3:53 "Lord of the Thighs" - 4:14 "Spaced" - 4:21 "Woman of the World" - 5:49 "S.O.S. (Too Bad)" - 2:51 "Train Kept A Rollin'" - 5:33 "Seasons of Wither" - 5:38 "Pandora's Box" - 5:43
Toys In The Attic

""Toys In The Attic"" on ansambli Aerosmith 1975. aasta album. "Toys in the Attic" - 3:07 "Uncle Salty" - 4:09 "Adam's Apple" - 4:33 "Walk This Way" - 3:40 "Big Ten Inch Record" - 2:16 "Sweet Emotion" - 4:34 "No More No More" - 4:34 "Round and Round" - 5:03 "You See Me Crying" - 5:12
Mira Furlan

Mira Furlan (7. september 1955 Zagreb – 20. jaanuar 2021) oli horvaatia filminäitleja ja laulja. Tema populaarseimad osatäitmised olid Delenn USA telesarjas "Babylon 5" ja Danielle Rousseau sarjas "Teadmata kadunud". Mira Furlan õppis näitlemist Zagrebi Draamakunsti Akadeemias, pärast lõpetamist töötas 1991. aastani Horvaatia Rahvusteatris. 1991. aastal emigreerus Ameerika Ühendriikidesse. Filminäitlejakarjääri algusaastatel tegi ta rolli Emir Kusturica Kuldse Palmioksaga pärjatud filmis "Kui isa oli komandeeringus" (1985). 2010. aastal mängis ta Danis Tanovići filmis "Colombia tsirkus" ja 2012. aastal tegi rolli Sergio Castellitto filmis "Sündinud armastama" (originaalpealkiri "Venuto al mondo"). Temalt ilmus mitu muusikaalbumit, teiste seas "Songs From Movies That Have Never Been Made" ja "1000 years ago in Yugoslavia". Mira Furlani abikaasa oli filmi- ja teatrilavastaja Goran Gajić, neil on poeg Marko Lav Gajić (sündinud 1998). Ta suri oma kodus Los Angeleses Lääne-Niiluse viiruse põhjustatud tüsistustesse. Mira Furlan andmekogus IMDb (inglise)
550 Madison Avenue

550 Madison Avenue (varem teatud kui Sony Tower või Sony Plaza, enne seda kui AT&T Building) on 197-meetri kõrgune pilvelõhkuja, mis asub Madison Avenuel Midtown Manhattanis. New Yorgi 37-korruseline kõrghoone on postmodernistliku arhitektuuri üks parimaid näiteid. New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjon määras 2018. aastal ehitise kaitsealuseks mälestusmärgiks (New York City Landmark).
Lemme Haldre

Lemme Haldre (sündinud 8. märtsil 1955) on eesti lastearst, kliiniline psühholoog-psühhoterapeut, kliiniline seksuoloog ja kunstnik. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis pediaatriat ning omandanud samas kliinilise psühholoogi kutse. Haldre on töötanud pediaatrina Tartu Ülikooli Lastekliinikus ja Tartu Sanatoorses Koolis, psühhoterapeudina Tartu laste tugikeskuses ja kliinikus Elite ning lektorina Tartu Ülikoolis ja Tervise Arengu Instituudis. Ta on õppinud kunsti Konrad Mägi Ateljees Heldur Viirese käe all ning kuulub Tartu Kunstnike Liitu. 2020 Tunnustusauhinna "Lastega ja lastele" elutööpreemia 2021 Tartu aukodanik Tema abikaasa on Sulev Haldre. Psühhoterapeut ja kunstnik Lemme Haldre. Eesti Arst 2017 Liikmed Tartu Kunstimaja / Tartu Art House (vaadatud 18. septembril 2021) Tunnustusauhind "Lastega ja lastele" Õiguskantsler "Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler Lemme Haldre" Tartu, 2021 Ülla Linnamägi. Psühhoterapeut ja kunstnik Lemme Haldre. Eesti Arst 2017; 96(11):702–703 PDF Aime Jõgi: "Elutööauhinna saanud pereterapeut Lemme Haldre: laps peab tundma, et on kellelegi väga kallis" Tartu Postimees, 1. juuni 2020 Tartu linna aukodanik Lemme Haldre YouTube, 2021
Puugnitsa

Puugnitsa on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Asub Mikitamäest edelas. Küla kuulub Setumaa Poloda nulka. Külas asub mitu kääbast, mis on arheoloogiamälestistena arvele võetud (Puugnitsa kääpad). Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pilve tänav (täpsustus)

Pilve tänav on tänava nimi mitmes Eesti asulas: Pilve tänav, tänav Abja-Paluojal Pilve tänav, tänav Aespa alevikus Pilve tänav, tänav Kuressaares Pilve tänav, tänav Märja alevikus Pilve tänav, tänav Narvas Pilve tänav, tänav Pärnus Pilve tänav, tänav Rakveres Pilve tänav, tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis Pilve tänav, tänav Vändra alevis
Audjassaare

Audjassaare (seto keeles Audjasaarõ, Haudjasaarõ) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Asub Pihkva järve kaldal. Küla kuulub Setumaa Poloda nulka. Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
Tortilla

Tortilla on ümmargune (6–30 cm diameetriga), õhuke, Mehhikost ja Kesk-Ameerikast pärit lameleib, mis on valmistatud hapnemata maisijahust, harvemini nisujahust. Traditsiooniliselt keedetakse tortillade maisi kustutamata lubjaga, et maisi sisemus pehmeneks ja kestad tuleksid lahti. Kustutamata lubi oli Mehhiko toidus peamine kaltsiumiallikas. Tortillat süüakse peamiselt vürtsika täidisega, mis koosneb peamiselt lihast ja juustust. Maisitortilla on vanim tortillaliik (Masa de Maíz). Maisitortilla valmistamiseks tuleb mais kõigepealt nikstamaliseerida, mille käigus mais leotatakse ning keedetakse, et hävitada kahjulikud ained. See sai alguse Mehhikost ning seejärel levis ülejäänud Ameerikasse. Esimesed tortillad valmistati Oaxacas 1500–500 aastat eKr. 19. sajandi lõpus tulid kasutusele esimesed Mehhikos leiutatud mehaanilised tortillade valmistamise masinad, mida kutsutakse tortillapressideks. Eurooplased hakkasid kasutama nisu, mis hiljem levis Ameerikasse. Sealt sai alguse nisutortillade valmistamine. Esimesed nisutortillad valmistati Mehhiko põhjaosas. Nisutortillad valmistati jahust ja veest. Tänapäeval sisaldavad tortillad lisaks rasva (õli või searasv), soola, juuretist (nt Küpsetuspulbrit) ja muid lisandeid. Nisutortilladest tehakse peamiselt burritosid või takosid, mis on Mehhiko toidukultuuri igapäevane osa. Mehhiko toidukultuur on mõjutanud ka Ameerika Ühendriikide kööke. Nisutortillades on rohkem rasva, sest nad sisaldavad tavaliselt searasva või taimseid rasvasid. Maisitortillad on head kiudainete ja magneesiumi allikad. Kiudained on olulised seedimisele ja südame tervisele. Magneesium mängib olulist rolli aju, lihaste ja südame töös. Anderson, Lisa. "Tortilla". Britannica. Vaadatud 22..01.2021. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |vaadatud= (juhend) Wartenberg, Lisa (26. august 2019). "What's the Difference Between Corn and Flour Tortillas?". Healthline. Vaadatud 22.01.2021.