Raudteejaam

Raudteejaam on raudteetaristu rajatis, mis võimaldab rongide vastuvõtmist, ärasaatmist ja peatusteta läbilaskmist, rongide kohtumise ja möödasõidu korraldamist ning manöövritöö tegemist. Tulenevalt vastava raudteetaristu olemasolust ja otstarbest võimaldavad raudteejaamad ka veoste vastuvõtmist-väljaandmist ja reisijate teenindamist ning muid raudteeliiklusega seotud tehnilisi operatsioone. Raudteejaamad ehitatakse tavaliselt raudteeliini sirgele ja tasasele või väikse kaldega osale (jaamatee kasuliku pikkuse ulatuses võib raudtee kalle olla kuni 0–2,5‰); erandjuhul võivad nad paikneda kallakul või kõveral liiniosal (horisontaalkõvera raadius ei tohi olla alla 1200, mägises kohas alla 500 m). Raudteejaamasid saab kasutuseesmärgist tulenevalt liigitada järgmiselt: reisijaamad on reisirongide teenindamiseks rajatud jaamad, kus toimub rongide vastuvõtmine ja ärasaatmine, marsruutide ettevalmistamine, reisijate teenindamine; kaubajaamad ehitatakse suurtesse tööstuskeskustesse, sadamatesse või kohtadesse, kus on vajalik laadida väga suurtes kogustes kaupa; nendest jaamadest viivad sageli haruteed lähedalasuvatesse tööstusettevõtetesse; sorteerimisjaamad on ette nähtud massiliseks rongide koostamiseks või lahtihaakimiseks ja vagunite sorteerimiseks, transiitrongide koostamine, reisijate ja kaubarongide teenindamine toimub väheses mahus; piirkonnajaamad on ette nähtud transiitrongide teenindamiseks, vedurite ja nende juhtide vahetamiseks. Need jaamad paiknevad üksteisest tavaliselt 150–300 km kaugusel ja on varustatud 2–3 jaamapargiga, vedurite teenindamiseks vajalike seadmetega, veduri- ja vagunidepooga jms. vahejaamad on kõige levinum jaamatüüp, mida rajatakse kõikidele raudteeliinidele (paiknevad üksteisest tavaliselt 15–20 km kaugusel) ning nende ülesandeks on rongide möödalaskmine, reisijate teenindamine, kauba maha- ja pealelaadimine ja rongide koostamine. Mitme raudteeliini ühinemiskohtades moodustuvad raudteesõlmed, millesse võib kuuluda mitu raudteejaama. Jaamavahedes võivad asuda raudteepeatused (nn teivasjaamad) reisijaile reisirongidesse sisenemiseks või neist väljumiseks. Eesti Raudtee eristab oma haldusstruktuuris väiksemaid ehk vahejaamu, mis on halduslikult kinnitatud suuremate ehk tugijaamade juurde järgmiselt: Muuga tugijaam Maardu Narva tugijaam Kadrina, Rakvere, Vaeküla, Kabala, Sonda, Kiviõli, Püssi, Kohtla, Jõhvi, Oru, Vaivara, Auvere, Soldina Paldiski tugijaam Vasalemma, Riisipere Tallinna tugijaam Pääsküla, Valingu, Keila, Klooga Tartu tugijaam Nõmmküla, Tamsalu, Kiltsi, Rakke, Vägeva, Pedja, Jõgeva, Kaarepere, Tabivere, Kärkna, Reola, Vastse-Kuuste, Põlva, Veriora, Orava, Koidula, Ropka, Nõo, Elva, Palupera, Puka, Keeni, Sangaste, Valga, Karula, Antsla, Sõmerpalu, Võru, Lepassaare, Piusa. Ülemiste tugijaam Lagedi, Raasiku, Kehra, Aegviidu, Tapa. Tallinn-Väike Liiva Kiisa Kohila, Rapla, Lelle, Tootsi, Pärnu, Türi, Võhma, Viljandi. Eesti raudteejaamade ja raudteepeatuste loend Raudteeliin Sõlmjaam Raudteetransport Jaamahoone "Raudtee tehnokasutuseeskirja kinnitamine". Riigi Teataja. Teede- ja sideministri 09.07.1999 määrus nr 39. 09.07.1999. Vaadatud 07.04.2019. ENE: Eesti nõukogude entsüklopeedia, 4. [köide], Kirjastus Valgus. Tallinn, 1989. Lk 32 Организация работы станций. Общие сведения об устройстве и работе станций. EE: Eesti entsüklopeedia, 8. [köide], Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn, 1995. Lk 52 "Tugi- ja vahejaamad". Eesti Raudtee AS. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.04.2019. Vaadatud 07.04.2019. "Võtmenäitajad". Edelaraudtee Infrastruktuuri AS. Vaadatud 07.04.2019. Eesti raudteejaamad. Koostas Mehis Helme. Tänapäev 2003 Raudteearhitektuuri ajaloost ja säilitamisest. Koostajad: Martin Jänes, Mari Loit. Muinsuskaitseamet. Tallinn, 2006 Ühe jaama lugu; rongimees.ee 20. sajandi Eesti raudteejaamad https://register.muinas.ee/ftp/XX_saj._arhitektuur/alusuuringud/Raudteearhitektuur/Raudteearhitektuur.pdf