Tallinna linnavalitsus

Tallinna linnavalitsus (ametlikult Tallinna Linnavalitsus) on Eesti Vabariigi pealinna Tallinna kohaliku omavalitsuse ametiasutuste (v.a Tallinna Linnavolikogu Kantselei) ja nende hallatavate asutuste juhtorgan. Tallinna linnavalitsus osaleb Tallinna linnavolikogu kehtestatud korras aktsionärina, osanikuna, asutajana ja liikmena eraõiguslikes juriidilistes isikutes. Linnavalitsus realiseerib temale pandud ülesandeid õigusaktide andmise, majandustegevuse, kontrolli ja elanike kaasamise kaudu. Linnavalitsus asub Tallinnas aadressil Vabaduse väljak 7. 14. aprillil 2024 valis linnavolikogu linnapeaks Jevgeni Ossinovski ning kinnitati ametisse nelja erakonna koalitsiooni alusel moodustatud linnavalitsus. Ossinovski juhitava linnavalitsuse liikmed on Madle Lippus, Kaarel Oja, Aleksei Jašin, Margot Roose, Kristjan Järvan, Karl Sander Kase, Pärtel-Peeter Pere ja Viljar Jaamu.  Pikemalt artiklis Tallinna linnakantselei Tallinna Linnakantselei on linna ametiasutus, mis tagab linnavalitsuse organisatsioonilise ja tehnilise töö. Linnakantselei tööd juhib linnapea määratud linnasekretär. Linnakantselei koosseisu kuuluvad nõunikud, struktuuriüksustena kuus teenistust ja seitse osakonda. Linnakantselei haldab ka linnavalitsuse esindushoonet. Tallinna linnapea tegevusvaldkonnad on üldjuhtimine, linna arengu strateegiline planeerimine, suhtlus riigiasutuste ja linnavolikoguga, koostöö koordineerimine omavalitsorganisatsioonidega ja teiste omavalitsusüksustega, linna ja linnavalitsuse esindamine Eestis ja välisriikides. Linnapea koordineerib Tallinna Linnakantselei, Tallinna Linnaarhiivi, Tallinna Perekonnaseisuameti ja linnaosavalitsuste tegevusvaldkondi. Haabersti linnaosavalitsus Kesklinna linnaosavalitsus Lasnamäe linnaosavalitsus Kristiine linnaosavalitsus Mustamäe linnaosavalitsus Nõmme linnaosavalitsus Pirita linnaosavalitsus Põhja-Tallinna linnaosavalitsus Linnaplaneerimise abilinnapea Madle Lippus (SDE) Spordi, kultuuri ja korrakaitse abilinnapea Kaarel Oja (SDE) Haridusvaldkonna abilinnapea Aleksei Jašin (Eesti 200) Ettevõtluse abilinnapea Margot Roose (Eesti 200) Transpordivaldkonna abilinnapea Kristjan Järvan (Isamaa) Sotsiaalvaldkonna abilinnapea Karl Sander Kase (Isamaa) Keskkonna ja kommunaalteemade abilinnapea Pärtel-Peeter Pere (Reform) Linnavara abilinnapea Viljar Jaamu (Reform) Abilinnapea vastavalt tööjaotusele: esitab linnapeale ettepanekuid talle alluva ametiasutuse funktsioonide, struktuuri ja teenistuskohtade koosseisu kohta; esindab linna ja linnavalitsust oma tegevusvaldkonnas; kontrollib oma tegevusvaldkonnas riigi ja linna õigusaktide ning linna otsuste ja korralduste täitmist; korraldab linna esindamise oma tegevusvaldkonda kuuluvas linna äriühingus, linna osalusega äriühingus, linna asutatud sihtasutuses ja linna osalusega mittetulundusühingus; kooskõlastab abilinnapea nõuniku ja referendi ametisse nimetamise ning ametist vabastamise linnapeaga; on talle alluva ametiasutuse juhi vahetu ülemus ning teeb linnapeale ettepaneku alluva ametiasutuse juhi ametisse nimetamise ja ametist vabastamise ning premeerimise ja distsiplinaarvastutusele võtmise kohta; täidab muid Tallinna õigusaktidest tulenevaid ja linnapea antud ülesandeid. Tallinna all-linna esimest omavalitsust Tallinna raadi (consilium consulum civitatis) on esimest korda mainitud 15. mail 1248 Taani kuninga Erik IV Adraraha välja antud ürikus, millega Tallinnale kinnitati Lübecki õiguse kasutamise luba ning iseseisva linna õigused ja kohustused. Keskajal peeti rae istungeid tavaliselt kas Tallinna raekoja ees asuva turuplatsi (s.o Raekoja platsi) ääres asuvas raekantseleis või Pühavaimu kirikus, mida kasutati ka raekabelina. 17. sajandil Rootsi ajal toimusid korralised raeistungid reeglina raekantseleis.  Pikemalt artiklis Tallinna raad Tallinna linna kohaliku omavalitsusorganina moodustati Tallinna linnavalitsus 1887. aastal 26. märtsil, kui Venemaa keisri Aleksander II linnareformi ukaasiga kehtestati Läänemere kubermangude linnades 1870. aasta Vene üldine linnaseadus. Uue Linnaseaduse kohaselt said linna omavalitsusorganiks neljaks aastaks kinnisvaraomanikkude poolt valitav linnavolikogu (gorodskaja duuma, vene keeles Ревельская Городская Дума), kes omakorda valis neljast linnanõunikust koosneva linna(valitsus)ameti – gorodskaja uprava (vene keeles Ревельская Городская Управа), eesotsas Tallinna linnapeaga – gorodskaja golovaga, vene keeles Ревельская городская голова). Esimene Tallinna linnapea raejärgsel ajal oli Oskar Artur von Riesemann. Linnavalitsus tegutses linnapea juhtimisel ja koosnes volikogu poolt valitud kolmest kuni neljast linnanõunikust ja linnasekretärist. Linnavalitsusele allusid kõik teised linna täidesaatvad organid, nagu osakonnad, komisjonid, hoolekogud, asutiste juhatajad ning linnaametnikud, samuti ka linna ettevõtted ja linnamõisad, mille tegevust juhtis linnavalitsus oma liikmete kaudu. Esimese Tallinna linnapea Oskar Artur von Riesemanni aselinnapeaks valiti sündik Thomas Wilhelm Greiffenhagen ja Tallinna linnavalitsuse liikmeteks ehk Tallinna linnanõunikeks, senised raehärrad Alexander Elfenbein (1823–1898) ja Ludwig Joseph Berting (1828–1911) ning Toompea lossifoogt Johannes Huhn (1844–1880). Linnasekretäriks sai jurist Otto Benecke. Tallinna linnavalitsus tegutses Tallinna raekojas. 1878. aastast üüris Tallinna linnavolikogu ruume Vene tänav 19 hoones, hoones asus Tallinna linnavalitsuse koosolekute tuba. Väiksemas toas oli Tallinna linnapea vastuvõturuum. Seda vastuvõtutuba jõudis kasutada kolm Tallinna linnapead: parun Alexander Rudolf Karl von Uexküll (linnapea 1878–1883), Thomas Wilhelm Greiffenhagen (1883–1885) ja ka Viktor Karl Jakob von Maydell (1885–1894). Maja hoovipoolses osas, oli suurem tuba linnakantselei jaoks. 1890/1891. aastal kolis Tallinna linnapea ja linnakantselei tagasi Tallinna raekotta 1892. aasta linnaseadusega muudeti varandustsensust muudeti rangemaks, linnavolikogu liikmete arvu vähendati, linnavalitsuse õigusi kitsendati veelgi ja kuberneri järelevalveõigust laiendati. Tallinna linnapea Viktor Karl Jakob von Maydell (1885–1894) ametiajal kuulusid linnavalitsusse: linnapea Viktor Karl Jakob von Maydell, linnapea abi (1886–1897) Eduard Ernst Bätge, linnanõunik Peter Wellberg, Eugen Erbe, Nikolai Tamm. Linnasekretäriks jurist Otto Benecke. 1892. aastal valitud linnasaadikutekogu järel valiti Tallinna linnapeaks uuesti parun Viktor Karl Jakob von Maydell Linnaameti liikmeteks valiti Eduard Ernst Bätge, Eugen Erbe ja Peter Wellberg (esmalt valituks osutunud Thomas Jakobson loobus ametist) ja linnasekretäriks uuesti Otto Benecke. Detsembris 1904 võitis Tallinnas 1904. aasta linnavolinike valimistel eesti-vene valimisblokk ja valimisblokk sai enamuse Tallinna Linnavolikogus. Linnavolikokku valiti 37 eestlast, 4 venelast ja 19 sakslast. 19. jaanuaril 1905. aastal valiti Tallinna linnapeaks senise linnapea John von Huecki vastu kandideerinud Eestimaa kubermanguvalitsuse nõunik Erast Hiatsintov. 26. jaanuaril 1905 valiti kaks uut linnavalitsuse liiget ja linnasekretär, linnavalitsuse liikmeteks valiti esimese nõuniku ja aselinnapeana Konstantin Päts ja teise nõunikuna Voldemar Lender. Seaduse järgi jäid ametisse, sakslane Eugen Erbe ja sakslaste kandidaat lätlane Johann Daugull ehk pooled linnavalitsuse liikmed. 1905. aasta revolutsioonisünduste ajal astus Tallinna linnapea Erast Hiatsintov 14. detsembril ametist tagasi, eestlastest linnajuhid (v.a Jaan Poska, kes vangistati jaanuaris 1906. aastal). 10. detsembrist 1906 olid Tallinna linn ja Harju kreis sõjaseisukorras ja kõrgeim võim ajutisel kindralkuberneril, Pavel Voronovil. 1. märtsil 1906 toimunud uue Tallinna linnapea valimistel kaotas Eugen Erbe eesti advokaadile Friedrich Karlsonile, kuid uus kuberner Pjotr Bašilov tühistas valimiste tulemused ja nõudis uute korraldamist. 24. aprillil toimunud uutel valimistel sai sakslaste kandidaat John von Hueck 20 ja Dvigateli insener Voldemar Lender 31 poolthäält. Tallinna aselinnapeaks sai Gavriil Beljagin ja linnasekretäriks eestlane Evald Dolf. 1913. aastal toimunud Tallinna linnavolinike valimistel järel oli aastatel 1913–1917 Tallinna linnapea Jaan Poska ja Tallinna linnavalitsuse liikmed: linnapea asetäitja Gavriil Beljagin, Johan Umblia, Johannes Leopold Jüris, Anton Uesson, Ivan Vinogradov ja linnasekretäriks eestlane Evald Dolf. Viimased Venemaa keisririigi võimu aegsed linnavolikogu valimised Tallinnas toimusid 13.–18. veebruaril 1917, kuid enne valimistulemuste ametliku kinnitamist puhkes veebruarirevolutsioon. Vana volikogu volitused lõppesid 23. augustil 1917. Linnapea Jaan Poska saamisel Ajutise Valitsuse Autonoomse Eestimaa kubermangu Eestimaa kubermangukomissariks täitis aprillist kuni septembrini 1917 Tallinna linnapea kohuseid senine linnanõunik ja 1906. aastast abilinnapea olnud Gavriil Beljagin. Veebruarirevolutsiooni järel tekkisid seniste Tallinna linna võimuorganite kõrvale nõukogud, kehtestus ka Tallinnas kaksikvõim, kus Tallinna linnavolikogule pakkus konkurentsi märtsi algul Tallinna ja selle ümbruskonna tööstusettevõtetes ja sõjaväeosades valitud Tallinna Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu ja Eestimaa Nõukogude Täitevkomitee. 6. augustil 1917 toimusid Vene Ajutise Valitsuse poolt 15. aprillil 1917 antud uue linnaseaduse põhjal uued valimised: üldise, ühetaolise, salajase ja proportsionaalse põhimõtte alusel, kuid juba poliitiliste rühmituste kaudu. 1917. aastal toimunud Tallinna Linnavolikogu valimistel osalesid ka Tallinnas asuvad Venemaa regulaararmee ja sõjalaevastiku sõjaväelased ning madrused, ja Tallinna linnavolikogus said enamuse sotsiaaldemokraadid-enamlased (31 kohta), esseerid (22) ja sotsiaaldemokraadid-vähemlased (12). Tallinna linnavalitsuse esimeheks valiti bolševik Voldemar Vöölmann, 101 saadikuga Tallinna linnavolikogu esimeheks samuti bolševik Jaan Anvelt. Tallinna linnavalitsusse kuulusid linnapea Voldemar Vöölmann ja Nikolai Janson, Ivan Rabtšinski, Mägi[viide?], Grigori Sokolov, Karl Kuulmann, Jakob Hlebnikov, Mihkel Martna, Aleksander Pallas. Saksa okupatsiooni alguses märtsis 1918 määrasid Saksa okupatsioonivõimud Tallinna ülembürgermeistriks pikaaegse Tallinna linnavoliniku, suurkaupmehe ja reederi, Börsikomitee esimehe Erhard Dehio. Tallinna teiseks bürgermeistriks sai advokaat Alexander Riesenkampff, tema asetäitjaks ettevõtja ja poliitik Harry Kochi. Linnahaldusega tegeles magistraadiks nimetatud kogu, koosnedes üheksast linnaõunikust, kelle juhtida olid mitmesugused linnaametid. Tallinna Linnavolikogu aset täitis nn Oberverwaltung der Sadt Reval (ka Verwaltungsrat), mis koosnes 40 nõunikust. 2. aprillist kuni okupatsiooniaja lõpuni juhtis linnavalitsust tegelikult Saksa sõjaväelane, linnapealik (Stadhauptmann) kapten Schmidt. 12. novembril 1918 heisati Tallinna Raekojale rahvuslik trikoloor ja raekoja saali kogunes 1917. aasta suvel valitud Tallinna linnavolikogu ja 13. novembril võttis Tallinna linnavolikogu volitustega Aleksander Pallas Tallinnas linnaameti üle ning samal õhtul toimunud Tallinna linnavolikogu istungil valiti ametisse uus Tallinna linnavalitsus: linnapea kt Aleksander Pallas, Tallinna linnanõunikud Jüri Annusson, Martin Bleimann, Hans Martna, Jaan Pullisaar, Anton Uuesson, samuti Tallinna volikogu uus juhatus (esimees Nikolai Köstner, abiesimees Rudolf Paabo. 1928. aastal moodustasid Tallinna linnavalitsuse: linnapea Anton Uesson, linnapea abi Karl Virma, Tallinna linnasekretär Jüri Traurig jt. 1930. aasta Tallinna linnavolinike valimise järel moodustati Tallinna linnavalitsus: linnapea Anton Uesson (Eesti Tööerakond), linnapea abiks Karl Virma (Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei), linnavalitsuses Johan Kana (Eesti Tööerakond), Alma Ostra-Oinas (Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei), Rudolf Moormann (Eesti Rahvaerakond), Julius Anton (Tallinna majaomanike nimekiri) ja Leo Wilcken (Saksa-Balti Erakond). Eesti iseseisvumise järel tegutses Tallinna linnavalitsus Tallinna raekojas, LV revisjoniamet, majandusosakond ja rahandusosakond Mündi tänav 2, ehitusosakond ja tervishoiuosakond Nunne tänav 2, ettevõtete osakond Põhja puiestee 27, haridusosakond Vene tänav 23, sotsiaalosakond Vene tänav 23/25.  Pikemalt artiklites Tallinna Linna Rahvasaadikute Nõukogu ja Tallinna Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee 1968. aastal kolis Tallinna linna TSN Täitevkomitee raekojast Võidu väljak 7 majja kus varem oli resideerinud Eestimaa Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu Keskkomitee. Raekojast kolisid Tallinna linna TSN täitevkomitee juhtkond – Tallinna linna TSN TK esimees oma asetäitjate ja sekretäridega ja osa üldosakonnast. Kodanike kaebusi võeti endiselt vastu Kinga 6: Mündi ja Kinga tänaval ja Raekoja plats 15 asusid linna täitevkomitee valitsused ja osakonnad. Tallinna Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomiteele allusid osakonnad ja valitsused: plaanikomisjon, arhitektuuri ja planeerimise peavalitsus, elamispinna arvestuse ja jaotamise osakond, elamute valitsus, haridusosakond, kaadriosakond, kapitaalehituse valitsus, kaubastute valitsus, kinofikatsiooni valitsus, kommunaalmajanduse valitsus, kultuurivalitsus, organiseerimis- ja juriidiline osakond, perekonnaseisuosakond, rahandusvalitsus, siseasjade valitsus, sotsiaalhooldusosakond, teenindusvalitsus, tervishoiuosakond, transpordiosakond, välissuhete osakond, üldosakond, kehakultuuri- ja spordikomitee. Tallinna linnarajoonide rahvasaadikute nõukogude täitevkomiteedele allusid osakonnad: plaanikomisjon, haridusosakond, kaubandusosakond, kommunaalmajanduse osakond, korteriosakond, rahandusosakond, siseasjade osakond, sotsiaalhooidusosakond, üldosakond, kehakultuuri- ja spordikomitee. Tallinna Linnavolikogu 22. detsembri 1989. aasta otsusega nimetati Tallinna Linna RSN Täitevkomitee ümber Tallinna Linnavalitsuseks. Tallinna linnapea (1990–1992) – Hardo Aasmäe Tallinna abilinnapea – Svetlana Tšuklova abilinnapea, Tallinna peaarhitekt – Irina Raud abilinnapea – Eino Tamm Tallinna linnasekretär – Andrus Lauren Lenini (Lõuna) rajoonivalitsuse esimees – Arvo Teder Oktoobri (Lääne) rajoonivalitsuse esimees – Mati Arro Kalinini (Põhja) rajoonivalituse esimees – Ivan Kappanen Põhja rajoonivalitsuse esimees – Olev Kallas Mere (Ida) rajoonivalitsuse esimees – Vladimir Ivanov Tallinna linnapea (1992–1996) – Jaak Tamm abilinnapea – Eino Tamm abilinnapea – Tõnis Kull abilinnapea – Viktor Andrejev abilinnapea – Kalju Leppik abilinnapea – Ivar Lindpere abilinnapea – Neeme Jõgi linnasekretär – Toomas Sepp Lõuna rajoonivalitsuse esimees – Arvo Teder, kuni 31.08.93 Lääne rajoonivalitsuse esimees – Mati Arro, kuni 31.08.93 Põhja rajoonivalitsuse esimees – Olev Kallas, kuni 31.08.93 Ida rajoonivalitsuse esimees – Vladimir Ivanov, kuni 31.08.93 Haabersti linnaosa vanem – August Koppel, alates 01.09.93 Kesklinna linnaosa vanem – Jüri Ott, alates 01.09.93 Kristiine linnaosa vanem – Peeter Lepp, alates 01.09.93 Lasnamäe linnaosa vanem – Vladimir Ivanov, alates 01.09.93 Mustamäe linnaosa vanem – Ain Lillepalu, alates 01.09.93 Nõmme linnaosa vanem – Jüri Jõgeva, alates 01.09.93 Pirita linnaosa vanem – Tõnis Müller, alates 01.09.93 Põhja-Tallinna linnaosa vanem – Olev Kallas, alates 01.09.93 Tallinna linnapea (1992–1996) – Jaak Tamm ja (1996) Priit Vilba abilinnapea – Viktor Andrejev, kuni 23.03.95 abilinnapea – Neeme Jõgi, kuni 18.11.93 abilinnapea – Tõnis Kull abilinnapea – Kalju Leppik, 28.10.93–04.05.95 abilinnapea – Ivar Lindpere, kuni 09.02.95 abilinnapea – Jaak Saarniit abilinnapea – Tiit Järve abilinnapea – Uno Veering, kuni 20.04.95 abilinnapea – Rein Loik abilinnapea – Ago Naarits, 04.05.95–19.07.96 linnasekretär – Toomas Sepp Haabersti linnaosa vanem – Neeme Jõgi, alates 01.09.93 Kesklinna linnaosa vanem – Jüri Ott Kristiine linnaosa vanem – Peeter Lepp Lasnamäe linnaosa vanem – Vladimir Ivanov Mustamäe linnaosa vanem – Jevgeni Tomberg Nõmme linnaosa vanem – Ago Naarits (18.11.93–04.05.95) ja Kalju Leppik (04.05.95–...) Pirita linnaosa vanem – Kalle Sepp Põhja-Tallinna linnaosa vanem – Olev Kallas Kuni 1996. aastani kuulusid linnaosavanemad linnavalitsuse koosseisu, seejärel kuni 1999. aastani kuulusid linnavalitsusse pooled linnaosavanemad ja viimased 20 aastat ei ole linnaosavanemad enam linnavalitsuse kuulunud. Tallinna linnapea (1996–1997) – Robert Lepikson abilinnapea – Kalev Kallo abilinnapea – Peeter Kreitzberg abilinnapea – Sergei Kulakov abilinnapea – Mait Metsamaa abilinnapea – Ants Leemets linnasekretär – Toomas Sepp linnavalitsuse liige ja Kristiine linnaosa vanem – Olev Kallas linnavalitsuse liige ja Haabersti linnaosa vanem – August Koppel, kuni 04.04.97 linnavalitsuse liige ja Nõmme linnaosa vanem – Värner Lootsmann linnavalitsuse liige ja Tallinna Kesklinna vanem – Jüri Ott, kuni 23.01.97 linnavalitsuse liige ja Haabersti linnaosa vanem – Vladimir Panov, alates 07.04.97 Tallinna linnapea (1997–1999) – Ivi Eenmaa abilinnapea – Kalev Kallo abilinnapea – Peeter Kreitzberg abilinnapea – Sergei Kulakov abilinnapea – Ants Leemets abilinnapea – Mait Metsamaa abilinnapea – Eve Fink, alates 30.04.98 linnasekretär – Toomas Sepp linnavalitsuse liige ja Kristiine linnaosa vanem – Olev Kallas linnavalitsuse liige ja Nõmme linnaosa vanem – Värner Lootsmann linnavalitsuse liige ja Haabersti linnaosa vanem – Vladimir Panov linnavalitsuse liige ja nõunik – Kalju Leppik linnavalitsuse liige ja Tallinna Kesklinna linnaosa vanem – Hannes Kuhlbach, kuni 01.10.98, Elmar Sepp, alates 01.10.98 Tallinna linnapea (1999) – Peeter Lepp abilinnapea – Eve Fink, abilinnapea – Heigo Kaldra abilinnapea – Sergei Kulakov abilinnapea – Arved Liivrand abilinnapea – Moonika Salu, linnasekretär – Toomas Sepp linnavalitsuse liige ja Kristiine linnaosa vanem – Olev Kallas linnavalitsuse liige ja nõunik – Kalju Leppik linnavalitsuse liige ja Haabersti linnaosa vanem – Vladimir Panov linnavalitsuse liige ja Nõmme linnaosa vanem – Vilja Savisaar, linnavalitsuse liige ja Tallinna Kesklinna vanem – Elmar Sepp Tallinna linnapea (1999–2001) – Jüri Mõis abilinnapea – Heiki Kivimaa abilinnapea – Ants Leemets abilinnapea – Vladimir Masterov abilinnapea – Liisa-Ly Pakosta abilinnapea – Priit Vilba, kuni 03.05.2001 abilinnapea – Ivar Virkus abilinnapea – Valentin Strukov, alates 30.11.2000 abilinnapea – Leivi Šer, alates 04.12.2000 Tallinna linnapea (2001) – Tõnis Palts abilinnapea – Liisa-Ly Pakosta abilinnapea – Heiki Kivimaa abilinnapea – Ivar Virkus abilinnapea – Valentin Strukov abilinnapea – Leivi Šer, kuni 30.11.2001 abilinnapea – Toivo Ninnas abilinnapea – Andres Tsahkna Tallinna linnapea (2001–2004) – Edgar Savisaar abilinnapea – Rein Lang abilinnapea – Anders Tsahkna abilinnapea – Jaan Moks, kuni 01.11.2002 abilinnapea – Toivo Ninnas abilinnapea – Toomas Vitsut abilinnapea – Vladimir Panov Tallinna linnapea (2001–2004) – Edgar Savisaar abilinnapea – Rein Lang, kuni 21.03.2003 abilinnapea – Toivo Ninnas, kuni 05.02.2004 abilinnapea – Vladimir Panov, kuni 17.04.2003 abilinnapea – Aivar Pärna, kuni 13.05.2004 abilinnapea – Anders Tsahkna, kuni 30.09.2004 abilinnapea – Toomas Vitsut abilinnapea – Margus Allikmaa, (17.04.03–16.05.2004) abilinnapea – Jüri Ratas, alates 17.04.03 abilinnapea – Peep Aaviksoo, alates 05.02.04 abilinnapea – Tatjana Muravjova, alates 13.05.04 abilinnapea – Kaia Jäppinen, alates 13.05.04 Tallinna linnapea (2004–2005) – Tõnis Palts abilinnapea – Peep Aaviksoo, kuni 23.03.2005 abilinnapea – Tatjana Muravjova, kuni 21.02.2005 abilinnapea – Kaupo Reede, kuni 15.03.2005 abilinnapea – Diana Ingerainen abilinnapea – Vladimir Maslov, kuni 23.03.2005 abilinnapea – Ülle Rajasalu, kuni 15.03.2005 abilinnapea – Hanno Pevkur, kuni 23.03.2005 abilinnapea – Toivo Promm abilinnapea – Aivar Reivik abilinnapea – Jüri Ratas abilinnapea – Kaia Jäppinen abilinnapea – Toomas Vitsut, kuni 20.04.2005 abilinnapea – Taavi Aas Tallinna linnapea (2005–2007) – Jüri Ratas abilinnapea – Taavi Aas abilinnapea – Kaia Jäppinen abilinnapea – Kalev Kallo, kuni 26.03.2007 abilinnapea – Merike Martinson abilinnapea – Jaanus Mutli abilinnapea – Olga Sõtnik, kuni 26.03.2007 Tallinna linnapea (2007–2017) – Edgar Savisaar abilinnapea – Taavi Aas abilinnapea – Kaia Jäppinen abilinnapea – Merike Martinson abilinnapea – Jaanus Mutli, kuni 12.11.2009 abilinnapea – Deniss Boroditš abilinnapea – Eha Võrk Tallinna linnapea (2007–2017) – Edgar Savisaar abilinnapea – Taavi Aas abilinnapea – Deniss Boroditš abilinnapea – Kaia Jäppinen, kuni 2.06.2010 abilinnapea – Merike Martinson abilinnapea – Jüri Pihl abilinnapea – Eha Võrk Tallinna linnapea (2007–2017) – Edgar Savisaar abilinnapea – Taavi Aas abilinnapea – Deniss Boroditš abilinnapea – Yana Toom abilinnapea – Merike Martinson abilinnapea – Jüri Pihl, kuni 18.11.2010 abilinnapea – Eha Võrk Tallinna linnapea (2007–2017) – Edgar Savisaar abilinnapea – Taavi Aas abilinnapea – Deniss Boroditš abilinnapea – Yana Toom abilinnapea – Merike Martinson abilinnapea – Vadim Belobrovtsev, kuni 31.12.2010 abilinnapea – Eha Võrk Tallinna linnapea (2007–2017) – Edgar Savisaar abilinnapea – Taavi Aas abilinnapea – Deniss Boroditš, kuni 3.04.2011 abilinnapea – Yana Toom, kuni 3.04.2011 abilinnapea – Merike Martinson abilinnapea – Eha Võrk Tallinna linnapea (2007–2017) – Edgar Savisaar abilinnapea – Taavi Aas abilinnapea – Kalle Klandorf abilinnapea – Mihhail Kõlvart abilinnapea – Arvo Sarapuu, kuni 25.05.2017 abilinnapea – Merike Martinson abilinnapea – Eha Võrk Tallinna linnapea (2017–2019) – Taavi Aas abilinnapea – Vadim Belobrovtsev abilinnapea – Züleyxa Izmailova abilinnapea – Kalle Klandorf abilinnapea – Tõnis Mölder abilinnapea – Andrei Novikov abilinnapea – Aivar Riisalu abilinnapea – Eha Võrk Tallinna linnapea – Mihhail Kõlvart abilinnapea – Betina Beškina abilinnapea – Vadim Belobrovtsev abilinnapea – Kalle Klandorf abilinnapea – Andrei Novikov abilinnapea – Aivar Riisalu abilinnapea – Eha Võrk Tallinna linnapea – Mihhail Kõlvart abilinnapea – Betina Beškina abilinnapea – Vadim Belobrovtsev abilinnapea – Andrei Novikov (kuni 12.08.2022) abilinnapea – Tanel Kiik (alates 09.09.2022) abilinnapea – Vladimir Svet abilinnapea – Madle Lippus abiliinapeal – Kaarel Oja abilinnapea – Joosep Vimm Tallinna linnapea – Mihhail Kõlvart Abilinnapea – Vadim Belobrovtsev Abilinnapea – Betina Beškina Abilinnapea – Madle Lippus Abilinnapea – Kaarel Oja Abilinnapea – Vladimir Svet Abilinnapea – Joosep Vimm Tallinna linnapea – Mihhail Kõlvart Abilinnapea – Vadim Belobrovtsev Abilinnapea – Betina Beškina Abilinnapea – Tanel Kiik Abilinnapea – Madle Lippus Abilinnapea – Kaarel Oja Abilinnapea – Vladimir Svet Abilinnapea – Joosep Vimm Tallinna linnavalitsuse hoone Tallinna linna noortevolikogu "Tallinna volikogu valis Jevgeni Ossinovski kolmandal katsel linnapeaks". ERR Uudised. 14. aprill 2024. Vaadatud 15. aprill 2024. Tiit Rosenberg, 1877. aasta linnaomavalitsuse reform ja Tallinna baltisaksa linnapead 1878–1918, lk 53 TALLINNA TUNDMATU RAEKODA VENE TÄNAVALT, kes-kus.ee, September 2021 Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 296-297. Johan Umblia 70-a., Päewaleht, nr. 286, 21 oktoober 1936 Heiki Suurkask: Valimised Tallinnas: 1917. aastal muutus linn väga punaseks, Delfi, Forte, 17. detsember 2017 Tiit Rosenberg, 1877. aasta linnaomavalitsuse reform ja Tallinna baltisaksa linnapead 1878–1918, lk 31 “Tallinna linnavolikogu koosolek”, Tallinna Päevaleht, nr 124, 13.11.1918; “Tallinna linnavolikogu koosolek”, Tallinna Päevaleht, nr 125, 14.11.1918 Heiki Suurkask, Tallinna volikogu valimised 1930: Tallinna töölised visati seegi kord ukse taha, forte.delfi.ee, 22.09.2017 EESTI NÕUKOGUDE SOTSIALISTLIKU VABA RIIGI ÜLEMNÕUKOGU JA VALITSUSE TEATAJA, 7. oktoober 1983 nr 35. 420. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Eesti NSV rajoonide, linnade ja Tallinna linnarajoonide rahvasaadikute nõukogude täitevkomiteede osakondade ja valitsuste kohta Tallinna Linnavalitsuse koosseis läbi aegade, www.tallinn.ee (vaadatud 05.01.2021) Tallinna Linnavalitsuse koosseis läbi aegade. Alates 1990. aastast, www.tallinn.ee Tallinna linnavalitsuse tutvustus Tallinna linnavalitsuse istungite päevakorrapunktid Tallinna Linnavalitsus läbi aegade (koostanud Tallinna Linnaarhiivi töötajad Tiina Kala, Lea Kõiv, Kalmer Mäeorg, Enn Marandi, Urmas Oolup) Linnavalitsuse liikmete tööjaotus