laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1871

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1840. aastad | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1867 | 1868 | 1869 | 1870 | 1871 | 1872 | 1873 | 1874 | 1875 | ► | ►► 1871. aasta (MDCCCLXXI) oli 19. sajandi 71. aasta. 1. jaanuar (vkj 20. detsember) – Tallinna Kaarli kirik õnnistati sisse. 4. veebruar (vkj 23. jaanuar) – Saaremaal algas õppetöö Kaarma vallakooliõpetajate seminaris. 10. märts (vkj 26. veebruar) – Balti kubermangudes kaotati rüütlimõisate ainuõigus ehitada veskeid. Sellele lisaks said mitteaadlikest rüütlimõisa omanikud nüüdsest osa võtta maapäevast ja olla valitud omavalitsustesse. Viimaste seas oli ka mitmeid eesti talupoegi[viide?]. 12. juuni (vkj 31. mai) – asutati vene õppekeelega Tallinna Aleksandri Gümnaasium. 26. september (vkj 14. september) – asutati Tallinna Diakonisside Selts. 26. november (vkj 14. november) – Estonia seltsis mängiti maha esimene Eesti näitemäng, milleks oli Carl Hermann Petenbergi "Valelik, kes tõtt räägib" . 7. detsember (vkj 25. november) – kinnitati Eesti Kirjameeste Seltsi põhikiri. On teada, et Tallinnas elas selle aasta seisuga 29 000 elanikku, kellest 52% olid eestlased. ... 18. jaanuar – Versailles's kuulutati välja Saksa Riik Wilhelm I poolt vallutatud ja Preisimaaga liidetud senini iseseisvatest Saksamaa väikeriikidest ja selle esimeseks keisriks krooniti Preisi kuningas Wilhelm I. 18. märts – 28. mai – Pariisi kommuun. 8. oktoober – Chicago tulekahjus hävis 17 000 hoonet ja jäi üle 100 000 inimese peavarjuta. 29. november – Peterburis avati esimene peredvižnikute näitus. 5. märts – Rosa Luxemburg, saksa poliitik 1. mai – Miklós Ligeti, ungari skulptor ja kunstnik 30. mai – Leopold IV, Lippe vürst 10. juuli – Marcel Proust, prantsuse kirjanik 27. juuli – Theodore Dreiser, ameerika kirjanik 29. juuli – Jakob Mändmets, eesti kirjanik ja ajakirjanik 5. september – Friedrich Karl Akel, eesti diplomaat ja poliitik 28. september – Pietro Badoglio, Itaalia sõjaväelane ja poliitik 2. oktoober – Cordell Hull, USA poliitik 12. detsember – Umenosuke Bessho, jaapani kirjanik 13. detsember – Emily Carr, kanada kirjanik  Pikemalt artiklis Surnud 1871 18. märts – Augustus de Morgan, inglise matemaatik 11. mai – John Herschel, Briti astronoom 12. august – Adam August Otto Paul von Krusenstern, baltisaksa päritolu Vene meresõitja ja polaaruurija. 5. oktoober – Aleksandr Afanasjev, vene muinasjutuuurija 18. oktoober – Charles Babbage, inglise matemaatik. filosoof ja leiutaja Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 143 A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 367
Variku

Variku on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Risti kihelkonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nõva valda. Küla kohta kasutati 1615. aastal nime Warriko, 1689. aastal aga nimekuju Warricko. 18. sajandi kaartidel on kasutusel kuju Warriko. 1598. aastal on mainitud Padise kloostri talupoega Waricko olle. Tõenäoliselt tuleneb küla nimi sagedasest talunimest Variku, mis lähtub sõnast varik või vaarik ja tähendab metsatukka, kasemetsa, noort metsa. Külas asuvad Kürema kivikülv, Kiirema männikivi ja Männiku talu rändrahnud. Variku lääneosa jääb Leidissoo looduskaitsealale, põhjaosa asub aga Läänemaa Suursoo maastikukaitsealal. Külas kasvav Seljamäe kuusk on seotud mitmete legendidega. 1924. aastal ehitati külasse puidust koolihoone, mis on tänini alles. 1977. aastal liideti Varikuga Kürema küla. Kürema kohta on 1402. aastal kasutatud nime Kyrinoyde või Kiryneide, 1615. aastal nimekuju Korbenöm ja 1789. aastal nimekuju Kerbenem. Balti kohaleksikon esitab varasema nimekujuna ka variandi Kirimetz. 1615. aastal on samas Kirimetz ja Korbenöm eraldi küladena kõrvuti mainitud, sama kordub 1689. Esimest korda mainitu järgi oli Kürema liitnimi, mille algusosa oli Kõrbe- ja järelosa -nõmme. Hiljem on nimi segunenud mingi sama algusosaga naabruses olnud nimega, mis võiks Peeter Pälli oletuse kohaselt olla Vanakülaga liidetud Kiritse. 1598. aastal on mainitud Padise kloostri talupoega Waricko olle. Tõenäoliselt tuleneb küla nimi sagedasest talunimest Variku, mis lähtub sõnast varik või vaarik ja tähendab metsatukka, kasemetsa, noort metsa. Külas on Inka, Liiva, Variku ja Põlde bussipeatus. Harju-Risti kihelkond Nõva kolhoos Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 21.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimede leksikon eestigiid.ee Eesti kohanimede leksikon https://xgis.maaamet.ee/xgis2/page/app/maanteeamet
Kihnu Kultuuri Instituut

Kihnu Kultuuri Instituut on Eesti sihtasutus, mis tegeleb Kihnu kultuuriga seotuga. Sihtasutuse esimees on Mark Soosaar. Sihtasutus asutati 2004. Sihtasutuse eestvedamisel ilmus 2009 kihnukeelne aabits (aabets). http://www.kihnuinstituut.ee/meist/instituut/ (vaadatud 11.07.2019) Koduleht
Hilariuse kool

Hilariuse kool on Tallinnas aadressil Sõle tänav 40 asuv Waldorfi kool, kus õpivad erivajadusega lapsed. Kool kuulub Eesti Vabade Waldorfkoolide ja -lasteaedade Ühendusse. Kool asutati 2006. aastal. https://www.hilarius.ee/ (vaadatud 11.07.2019) https://enda.ehis.ee/avalik/avalik/oppeasutus/OppeasutusKuva.faces?id=1040 (vaadatud 11.07.2019) Koduleht
Mihkli kool

Mihkli kool on Lääne-Viru maakonnas Rakvere linnas (Lille tänav 8) tegutsev erikool. Kooli peab üleval Imastu Kooli Selts (asutatud 2000). Kooli juhataja on Anne Evisalu. Kuni 2018. aastani asus kool Tapa vallas Imastu külas. https://web.archive.org/web/20190713122105/http://www.mihklikool.ee/index.php?page=tutvustus (vaadatud 11.07.2019) https://dokregister.narva.ee/index.php?page=docshow&docid=38380 (vaadatud 11.07.2019) Eva Samolberg-Palmi (07.06.2018). "Mihkli kool vahetab aadressi". Virumaa Teataja. Vaadatud 05.10.2019. Koduleht
Whitehall Street (Manhattan)

Whitehall Street on New Yorgi linna tee Manhattani saarel. Tee paikneb Lower Manhattani (Manhattani linnaosa alamjaotuse) ajaloolises ja ülejäänud saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. Financial District  Whitehall Street (Manhattan) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
South Street

South Street on New Yorgi linna tee Manhattani saarel. Tee paikneb Lower Manhattani (Manhattani linnaosa alamjaotuse) ajaloolises ja ülejäänud saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. Financial District
State Street

State Street on New Yorgi tänav Manhattani saarel. Tänav paikneb Lower Manhattani (Manhattani linnaosa alamjaotuse) ajaloolises ja ülejäänud saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. Financial District
Kurevere (Lääne-Nigula)

Kurevere on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda. 1977. aastal liideti Kurevere külaga Eniste. Kasari kolhoos Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 16.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 1.03.2019. Marja Kallasmaa: artikkel "Kurevere2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Püüfaasan

Püüfaasan (Ithaginis cruentus) on faasanlaste sugukonda kuuluva püüfaasani perekonna ainuke liik. See elutseb Indias, Nepalis, Bhutanis, Hiinas ja Põhja-Myanmaris. Püüfaasan oli aastatel 1642–1975 eksisteerinud Sikkimi kuningriigi rahvuslind ja on siiani India Sikkimi osariigi tunnuslind. Püüfaasanil on 14 üldtunnustatud alamliiki: I. c. annae (Mayr & Birckhead, 1937) – Kesk-Hiina läänepoolsem külg (Loode-Sichuan) I. c. affinis (CW Beebe, 1912) – Kirde-India (Sikkim), Lääne-Bhutan ja Kagu-Tiibet I. c. beicki (Mayr & Birckhead, 1937) – Kesk-Hiina põhjapoolsem külg (Kirde-Qinghai) I. c. berezowskii (Bianchi, 1903) – Kesk-Hiina (Lõuna-Gansu ja Põhja-Sichuan) I. c. clarkei (Rothschild, 1920) – Kesk-Hiina lõunapoolsem külg (Loode-Yunnan) I. c. cruentus (Hardwicke, 1821) – Põhja-Nepalist kuni Lõuna-Tiibetini I. c. geoffroyi (Verreaux, 1867) – Kagu-Tiibet I. c. holoptilus (Greenway, 1933) – Kesk-Hiina lõunapoolsem külg (Yunnan) I. c. kuseri (CW Beebe, 1912) – Kirde-India (Arunachal Pradeshi idaosa & Põhja-Assam) ja Lõuna-Hiina (Kagu-Tiibet ja Loode-Yunnan) I. c. marionae (Mayr, 1941) – Lõuna-Hiina (Lääne-Yunnan) ja Kirde-Myanmari piirialad I. c. michaelis (Bianchi, 1903) – Kesk-Hiina põhjapoolsem külg (Loode-Gansu ja Põhja-Qinghai) I. c. rocki (Riley, 1925) – Kesk-Hiina lõunapoolsem külg (Loode-Yunnan) I. c. sinensis (David, 1873) – Kesk-Hiina (Shaanxi) I. c. tibetanus (ECS Baker, 1914) – Ida-Bhutan ja Kagu-Tiibet Täiskasvanud püüfaasanid kaaluvad enamjaolt 410–655 g, isaslinnud on pikkuselt 44–48 cm (saba 16,5–18 cm) ja emaslinnud 39,5–42 cm (saba 14–15,5 cm). Nad toituvad elupaigast ja aastaajast sõltuvalt näiteks samblast, mahalangenud lehtedest, rohuvõrsetest, seemnetest ja marjadest. Liigi pesitsusaeg on enamasti alates aprilli keskpaigast kuni juuni lõpuni. Pesa teevad nad maapinna lohkudesse ja vooderdavad selle rohuga. Kurnas on 2–7 roosakat-tuhmkollakat, kohati punaste ja tumepruunide tähnidega muna. Liigi haudeperiood kestab 37 päeva vabas looduses (26–29 kinnipüütuna) ja haudumisega tegeleb ainult emaslind, kuid poegi toidavad hiljem mõlemad. Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik soodsas seisundis. BirdLife International (2012). Ithaginis cruentus. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2013.2. Verma 1999, lk 130. Kazmierczak & Singh 1998, lk 137. "Blood Pheasant (Ithaginis cruentus)". Handbook of the Birds of the World (inglise keeles). {{netiviide}}: eiran tundmatut parameetrit |Kasutamine= (juhend)CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Kazmierczak, Krys; Singh, Raj (1998). A Birdwatchers' Guide to India. London, UK: Prion. ISBN 978-1-871104-08-0. Verma, Rajesh (1999). Sikkim: A Guide and Handbook : with Road, Town, and Trekking Maps. Gangtok, India: S. Verma. ASIN B0006FEJ74.
Rein Sokk

Rein Sokk (sündinud 25. märtsil 1959) on endine eesti kergejõustiklane ja treener. Püstitas 1983. aastal Eesti rekordi teivashüppes (5.32). Oli 1993–1998 Erki Noole treener. Valitud aasta treeneriks 1995, 1996 ja 1997. Biograafia ESBL-is
Theatre Alley

Theatre Alley on New Yorgi linna tee Manhattani saarel. Tee paikneb Lower Manhattani (Manhattani linnaosa alamjaotuse) ajaloolises ja ülejäänud saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. Financial District
Pearl Street

Pearl Street on New Yorgi linna tee Manhattani saarel. Tee paikneb Lower Manhattani (Manhattani linnaosa alamjaotuse) ajaloolises ja ülejäänud saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. Financial District
William Street

William Street on New Yorgi linna tee Manhattani saarel. Tee paikneb Lower Manhattani (Manhattani linnaosa alamjaotuse) ajaloolises ja ülejäänud saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. Financial District
Männiku (Lääne-Nigula)

Männiku on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 18.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nassau Street (Manhattan)

Nassau Street on New Yorgi linna tee Manhattani saarel. Tee paikneb Lower Manhattani (Manhattani linnaosa alamjaotuse) ajaloolises ja ülejäänud saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. Financial District
Alexander Acosta

Alexander Alexander Acosta (sündinud 16. jaanuaril 1969 Miamis) on Ameerika Ühendriikide poliitik. Ta oli 28. aprillist 2017 kuni 12. juulini 2019 Ameerika Ühendriikide tööminister. Ta sündis 1969. aastal Miamis Kuuba emigrantide perekonnas. Pärast keskkooli lõpetamist astus ta Harvardi ülikooli juures olevasse Harvard College'isse, mille lõpetas 1990. aastal majanduse alal bakalaureusekraadiga. 1994. aastal lõpetas ta Harvard Law Schooli cum laude õigusteaduse doktori kraadiga.
West Street

West Street on New Yorgi linna tee Manhattani saarel. Tee paikneb Lower Manhattani (Manhattani linnaosa alamjaotuse) ajaloolises ja ülejäänud saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. 90 West Street Washington Market Park Financial District
Gold Street

Gold Street on New Yorgi linna tee Manhattani saarel. Tee paikneb Lower Manhattani (Manhattani linnaosa alamjaotuse) ajaloolises ja ülejäänud saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. Financial District
Broad Street

Broad Street on tänav New Yorgis Lower Manhattanil. Tänava paikneb Lower Manhattani ajaloolises ja ülejäänud Manhattani saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. Tänav kulgeb South Streetilt Wall Streetini. 15 Broad Street Broad Exchange Building Financial District
Keravere

Keravere on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Albany Street (Manhattan)

Albany Street on New Yorgi linna tee Manhattani saarel. Tee paikneb Lower Manhattani (Manhattani linnaosa alamjaotuse) ajaloolises ja ülejäänud saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. Financial District
Ann Street (Manhattan)

Ann Street on New Yorgi linna tee Manhattani saarel. Tee paikneb Lower Manhattani (Manhattani linnaosa alamjaotuse) ajaloolises ja ülejäänud saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. Financial District
Bridge Street (Manhattan)

Bridge Street on New Yorgi linna tee Manhattani saarel. Tee paikneb Lower Manhattani (Manhattani linnaosa alamjaotuse) ajaloolises ja ülejäänud saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. Financial District
Marketfield Street (Manhattan)

Marketfield Street on New Yorgi linna tee Manhattani saarel. Tee paikneb Lower Manhattani (Manhattani linnaosa alamjaotuse) ajaloolises ja ülejäänud saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. Financial District
Dey Street (Manhattan)

Dey Street on New Yorgi linna tee Manhattani saarel. Tee paikneb Lower Manhattani (Manhattani linnaosa alamjaotuse) ajaloolises ja ülejäänud saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. Financial District
Fargo

Fargo võib viidata peaasjalikult järgnevale: Fargo, linn Ameerika Ühendriikide Põhja-Dakota osariigis "Fargo", Joel ja Ethan Coeni 1996. aasta film "Fargo", filmil põhinev ja 2014. aastal esilinastunud telesari Fargo, linn Arkansase osariigis Fargo, linn Georgia osariigis Fargo, linn Oklahoma osariigis Fargo-klassi ristleja, Ameerika Ühendriikide mereväe laevadisain USS Fargo (CL-106), esimene Fargo-klassi ristleja Mikojan-Gurevitš MiG-9, NATO koodnimega "Fargo", Nõukogude Liidu hävituslennuk
Maiden Lane (Manhattan)

Maiden Lane on New Yorgi linna tee Manhattani saarel. Tee paikneb Lower Manhattani (Manhattani linnaosa alamjaotuse) ajaloolises ja ülejäänud saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. Financial District
Fulton Street (Manhattan)

Fulton Street on New Yorgi linna tee Manhattani saarel. Tee paikneb Lower Manhattani (Manhattani linnaosa alamjaotuse) ajaloolises ja ülejäänud saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. Financial District
Stone Street (Manhattan)

Stone Street on New Yorgi linna tee Manhattani saarel. Tee paikneb Lower Manhattani (Manhattani linnaosa alamjaotuse) ajaloolises ja ülejäänud saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. Financial District
Keskvere (Lääne-Nigula)

Keskvere on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 1.03.2019.
Vesey Street (Manhattan)

Vesey Street on New Yorgi linna tee Manhattani saarel. Tee paikneb Lower Manhattani (Manhattani linnaosa alamjaotuse) ajaloolises ja ülejäänud saarega võrreldes suhteliselt kaootilises tänavavõrgus. Financial District
Looduse Omnibuss

Looduse Omnibuss on Eesti loodust tutvustav ja loodushariduslik ettevõtmine, mis kujutab endast nädalavahetustel Eesti loodusesse sõitmist ja saadud elamuste, teadmiste hilisemat jagamist. Ettevõtmisi korraldab 1997. aastal asutatud Looduskiri OÜ eesotsas Jaan Riisiga. Looduse Omnibuss on ka fotovõistluse Looduse Aasta Foto peakorraldaja.. 2005. aastal pälvis ettevõtmine aasta keskkonnateo peapreemia. 2011. aastal sai Jaan Riis peamiselt Looduse Omnibussi korraldamise eest Eerik Kumari looduskaitsepreemia. http://www.looduseomnibuss.ee/ (vaadatud 11.07.2019) Korraldaja ja kontakt (vaadatud 15.01.2016) Toomas Kukk. Kumari preemia sai tavaline inimene. Eesti Loodus, 2011/08. Koduleht
Eesti Vabade Waldorfkoolide ja -lasteaedade Ühendus

Eesti Vabade Waldorfkoolide ja -lasteaedade Ühendus (lühend EVWÜ) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab Waldorfi pedagoogikaga tegelevaid koole ja lasteaedu. EVWÜ asutati 1990. aastate algul. EVWÜ registreeriti ametlikult aprillis 1997. EVWÜsse kuulub tänapäeval 10 kooli, 11 lasteaeda ja 15 seltsi. EVWÜ on Euroopa Waldorfhariduse Ühenduse (inglise The European Council for Steiner Waldorf Education) liige. http://www.waldorf-ühendus.ee/yhendus (vaadatud 11.07.2019) Koduleht
Rakvere Waldorfkool

Rakvere Waldorfkool (varasema nimega Rakvere Vanalinna Kool) on Lääne-Viru maakonnas Rakveres aadressil Pikk tänav 18 tegutsev Waldorfi kool. Kool on 12-klassiline. Kooli peab üleval Rakvere Vabakooli Selts. Kool asutati 2011. aastal nimega Rakvere Vanalinna Kool. https://www.rakverewaldorfkool.ee/ (vaadatud 11.07.2019) Koduleht
Kasari

Kasari on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda. Asub Risti–Virtsu maantee ääres Kasari jõe alamjooksul. Küla juures asub Kasari raudbetoonsild. Kasari Kool (tegutses kuni 2015. aastani) jäi Kirbla küla territooriumile. Kirbla peakraav Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hollandi kuldajastu

Hollandi kuldajastu (hollandi keeles De Gouden Eeuw; hääldus ˈɣʌudə(n) ˈeːu) oli 17. sajandiga suuresti paralleelselt kulgenud ajajärk Hollandi ajaloos, mida iseloomustas märkimisväärne kultuuriline, majanduslik ja teaduslik õitseng. Kuldajastu algusaja üle on vaieldud, kuid tihti loetakse selleks 1609. aastat, mil Hispaania koloniaalimpeerium ja Hollandi Vabariik sõlmisid Hollandi iseseisvussõja lõpetanud kaheteistaastase vaherahu. Alguseks on vahel pakutud ka 1602. aastat, mil asutati Hollandi Ida-India Kompanii. Ajastu sümboolseks lõpuks on kohati peetud kuningas William III surma 1702. aastal või Hispaania pärilussõja lõpetanud Utrechti rahu sõlmimist 1713. aastal. Kuldajastu omapäraks oli ka õitseng maalikunstis: 1650. aasta paiku töötas Hollandis umbes 650–750 maalikunstnikku, kes valmistasid aastas hinnanguliselt 63 000 – 70 000 teost. Flaami maalikunst Hollandi maalikunsti kuldajastu Tulbimaania "Dutch civilization in the Golden Age (1609–1713)". Encyclopædia Britannica (inglise keeles). Vaadatud 13. juuli 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Frijhoff & Spies 2004, lk 491. North 2016, lk 88. Frijhoff, Willem; Spies, Marijke (2004). Dutch Culture in a European Perspective: 1650, hard-won unity. Uitgeverij Van Gorcum. ISBN 9789023239635 North, Michael (2016). Artistic and Cultural Exchanges between Europe and Asia, 1400-1900: Rethinking Markets, Workshops and Collections. Routledge. ISBN 9781351956925
Päikeseelektrijaam

Päikeseelektrijaam ehk päikesepark on elektrijaam, mis muundab Päikese kiirgusenergiat elektrienergiaks. Päikesekiirguse muundamise viisid on väga erinevad ja sõltuvad elektrijaama konstruktsioonist. Paraboolsilinderpinnal põhinevate rennpeeglitega päikeseelektrijaamad Energiatornid ehk päikesetornid Fresneli tasapeeglid Päikeseenergeetika Päikeseenergia Eestis Väike entsüklopeedia, lk 997. Õpiobjekt "Energiaallikas päikeseenergia"
Helmut Riispere

Helmut Riispere (4. märts 1907 Porkuni vald, Virumaa – 31. detsember 1996 Lund) oli eesti loomaarst. Riispere sündis põllumehe perekonnas. Ta õppis Väike-Maarja algkoolis ja Reaalgümnaasiumis, mille lõpetas 1927. aastal. Samal aastal astus Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda, kust järgmisel aastal läks sõjaväekohustust täitma. 1929. aastal lõpetas ta Sõjaväe Ühendatud Õppeasutuste aspirantide kursuse lipnikuna. 1931. aastal astus Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonda, mille lõpetas 1937. aastal. Üliõpilasena oli ta Akadeemilise Loomaarstiteadusliku Seltsi ja Korp! Fraternitas Tartuensise liige. 1944. aastal emigreerus Soome, kus osales Jätkusõjas Karjala kannasel ratsarügemendi loomaarstina. Hiljem asus elama Rootsi, kus lõpetas kunstliku seemendamise erikursuse Stockholmi Veterinaarülikooli juures. Osales Eesti Veterinaararstide Ühingu Rootsis tegevuses ning oli ühingu ajakirja Eesti Veterinaararst toimetaja selle asutamisest lõpuni. Iseseisev talupidaja (1921–1931) Loomaarsti praktika aasta Rasinal (1938) Vaivara jaoskonna loomaarst (1939–1941) Lüganuse jaoskonna loomaarst (1941–1944) Kunstliku seemendamise veterinaararst Norrköping ja Syd-Västra Skåne semiinühingutes (1945–1972) Ajakirja Eesti Veterinaararst toimetaja (1950–1978, kokku 18 numbrit) Ta oli 1990. aastast Eesti Loomaarstide Ühingu auliige. Ohvitseride andmekogu Helmut Riispere (1994). "Eesti loomaarstid paguluses". Eesti Loomaarstlik Ringvaade (PDF) (eesti keel). Kd 4. Tartu. Lk 52–55. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 29. jaanuar 2018. Vaadatud 13. juulil 2019.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Jüri Parre (1990). "Eesti Veterinaararstide Ühing Rootsis (EVÜR) & Eesti Loomaarstide Ühing (ELÜ)". Eesti Loomaarstlik Ringvaade (PDF) (eesti keel). Kd 4. Tallinn. Lk 40–42. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 29. jaanuar 2018. Vaadatud 13. juulil 2019.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Jüri Parre (1991). "ELÜ auliige Helmut Riispere". Eesti Loomaarstlik Ringvaade (PDF) (eesti keel). Kd 1/2. Lk 99–100. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 15. august 2018. Vaadatud 13. juulil 2019.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Ehmja

Ehmja on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Asub Lääne-Nigulast loodes. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda. Ehmja külast on leitud jälgi muinas- ja keskaegsest asustusest. Külast on leitud 5.–6. ja 11.–12. sajandist pärinevaid kalmistu (Ehmja kivikalme) jäänuseid. Ehmjal asub Ehmja Kuradimägi, mis võis olla vanade eestlaste linnusease või kultusekoht. Aastal 1844 asutati Ehmja külakool, kus 1889–1892 oli koolmeister kirjanik Jakob Mändmets. Ehmja mõis Ehmja kuradimägi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: [1][alaline kõdulink] (vaadatud 03.08.2013))
Nasva tuulik I

Nasva tuulik I ehk Nasva sadama tuulepark on Saare maakonnas Saaremaa vallas aastal 2011 Nasva jahisadama kaile paigaldatud tuulegeneraator. Siemensi elektrituuliku võimsus on 2,3 MW, see kuulub Baltic Workboats AS-ile. 2016. aastal asutati Five Wind Energy OÜ – Baltic Workboats AS-i tütarettevõte, mis tegeleb elektrienergia tootmisega. 2016. aastal plaaniti asendada tuulik uue tuulikuga: võimsusega 4 MW, torni kõrgusega 90 meetrit ja rootori diameetriga 120 meetrit. Nasva tuulik tugevat tuult ei talu, Postimees, 26.09.2011 "Olemasolev tuuleenergia Eestis". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuli 2019. Vaadatud 13. juulil 2019. BWB tütarfirma tahab võimsamat tuulikut, Saarte Hääl, 18.03.2016
Nasva tuulik II

Nasva tuulik II on Saare maakonnas Saaremaa vallas aastal 2013 Nasva jahisadama kaile paigaldatud teine tuulegeneraator. Siemensi elektrituuliku võimsus on 3,6 MW, see kuulub Baltic Workboats AS-ile. Torni kõrgus on 90 m, rootori läbimõõt 107 m, elektrituuliku kaal 516 tonni. 2016. aastal asutati Five Wind Energy OÜ – Baltic Workboats AS-i tütarettevõtte, mis tegeleb elektrienergia tootmisega. Nasvale kerkib veel üks võimas tuulegeneraator, Saarte Hääl, 08.10.2013 "Olemasolev tuuleenergia Eestis". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuli 2019. Vaadatud 13. juulil 2019. BWB tütarfirma tahab võimsamat tuulikut, Saarte Hääl, 18.03.2016