laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Wieliczka

Wieliczka on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas, Wieliczka maakonna ja Wieliczka valla halduskeskus. Wieliczka asub Krakówi kesklinnast umbes 12 km kagus. Wieliczkat on ürikutes esimest korda mainitud 12. sajandi algupoolel, linnaõigused sai 1290. aastal. Linnas asub 13. sajandil rajatud Wieliczka soolakaevandus. Wieliczka ja Bochnia kuninglikud soolakaevandused kuuluvad alates 1978. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. Wieliczka. Historia miejscowości Wirtualny sztetl Georgi Viies:Mitte ainult Poola soolast Postimees, 2. juuni 2006 Wieliczka and Bochnia Royal Salt Mines UNESCO World Heritage Convention. Vaadatud 10. juunil 2024
Trzebinia

Trzebinia on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Chrzanówi maakonnas, Trzebinia valla halduskeskus. Trzebinia asub Chrzanówist vahetult kirdes, Krakówi kesklinnast umbes 38 km läänekirdes. Ürikutes on Trzebiniat esimest korda mainitud 1319. aastal, linnaõigused sai 1817. aastal. Aastatel 1815–1846 kuulus Trzebinia Krakówi Vabariigi koosseisu. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212303054-0944149?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Trzebinia StayPoland
Peru

Peru võib tähendada järgmist: Peru (kalandus), vitstest punutud mõrd Peru (Indiana) Peru (perekonnanimi) Peru kool Peru, EKSS 2009
Valerjan

Valerjan (vene keeles Валерьян) on venepärane mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3435. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Valerjan 6 mehel. Valerjan Kuibõšev ... https://web.archive.org/web/20190525050634/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Valerjan (vaadatud 25.05.2019) Valerjan statistikaameti andmebaasis
Rahvusvaheline Looduskaitseliit

Rahvusvaheline Looduskaitseliit (ingliskeelne lühend IUCN (International Union for the Conservation of Nature and Natural Resources = Rahvusvaheline Looduse ja Loodusvarade Kaitse Ühing; viimasel ajal[millal?] levinum nimevariant on World Conservation Union, eesti keeles kasutusel ka nimetus Maailma Looduskaitseliit) on riikide, valitsusasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide ülemaailmne liit. 2007. aasta algusest on Eesti Rahvusvahelise Looduskaitseliidu liige. Rahvusvahelise Looduskaitseliidu algatusel hakati koostama rahvusvahelisi punaseid raamatuid (punaseid nimestikke), liikide ja elupaikade seisundi hinnanguid. Rahvusvahelise Looduskaitseliidu põhilised eesmärgid on: kindlustada looduse, eeskätt selle edasiseks arenguks vajaliku elustiku mitmekesisuse säilimine, tagada loodusvarade kasutamine mõistlikult, õiglaselt ja säästvalt ning väärtustada ühiskonnas niisuguseid eluviise, mis võimaldaks nii hea elukvaliteedi kui ka kooskõla muude biosfääri osadega. Rahvusvahelises Looduskaitseliidus algatati veebruaris 2004 tegevusprogramm Countdown 2010 ([1]), mille eesmärk on, et kõik Euroopa Liidu valitsused on aastaks 2010 võtnud tarvitusele vajalikud meetmed liikide vähenemise peatamiseks. IUCN peab ka maailma ohustatud liikide andmebaasi ehk punast nimestikku. Rahvusvahelise Looduskaitseliidu konventsioonid: CITES Ramsari konventsioon Bioloogilise mitmekesisuse konventsioon Rahvusvahelise Looduskaitseliidu kaitseala kategooriad Rahvusvahelise Looduskaitseliidu soovitused ökoloogiliseks taastamiseks http://www.zbi.ee/punane/muu/moisted.html (vaadatud 15.08.2011) Gruusias Gudauri suusakuurordis rahvusvaheline Kaukasuse bioloogilise mitmekesisuse konverents «Countdown 2010 in Caucasus» Euroopa Parlamendi vastuvõetud tekstid. Bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine 2010. aastaks IUCN Red List of Threatened Species International Union for Conservation of Nature - IUCN Eesti punane raamat Zooloogia ja Botaanika Instituut
Gordei

Gordei (vene keeles Гордей) on venepärane mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 969. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Gordei 42 mehel. Gordei Levtšenko https://web.archive.org/web/20190525051906/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Gordei (vaadatud 25.05.2019) Gordei statistikaameti andmebaasis
Demid

Demid (vene keeles Демид) on venepärane mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 527. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Demid 141 mehel. Demid Pjanda, Venemaa maadeavastaja ... https://web.archive.org/web/20190525052333/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Demid (vaadatud 25.05.2019) Demid statistikaameti andmebaasis
Donat

Donat (vene keeles Донат) on ladina päritolu (Donatus) mehenimi, mis on kasutusel Poolas ja Venemaal. Mugandatud kujul ka Leedus (Donatas). 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1236. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Donat 27 mehel. Donat Masing ... https://web.archive.org/web/20190525052608/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Donat (vaadatud 25.05.2019) Donat statistikaameti andmebaasis
Jevsei

Jevsei (vene keeles Евсей) on venepärane mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2625. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Jevsei 8 mehel. Jevsei Liberman, Nõukogude Liidu majandusteadlane ... https://web.archive.org/web/20190525052904/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Jevsei (vaadatud 25.05.2019) Jevsei statistikaameti andmebaasis
Jemeljan

Jemeljan (vene keeles Емельян) on venepärane mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3668. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Jemeljan 5 mehel. Jemeljan Pugatšov ... https://web.archive.org/web/20190525053108/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Jemeljan (vaadatud 25.05.2019) Jemeljan statistikaameti andmebaasis
Zinovi

Zinovi (vene keeles Зиновий) on venepärane mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1949. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Zinovi 13 mehel. Zinovi Purvinski Zinovi Zinik ... https://web.archive.org/web/20190525053308/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Zinovi (vaadatud 25.05.2019) Zinovi statistikaameti andmebaasis
Irakli

Irakli (vene keeles Ираклий) on venepärane mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1811. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Irakli 14 mehel. Irakli Alasania Irakli Logua ... https://web.archive.org/web/20190525054650/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Irakli (vaadatud 25.05.2019) Irakli statistikaameti andmebaasis
Julian

Julian on mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 908. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Julian 48 mehel. Julian Draxler Julian Semjonov ... https://web.archive.org/web/20190525054917/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Julian (vaadatud 25.05.2019) Julian statistikaameti andmebaasis
Kuzma

Kuzma (vene keeles Кузьма) on venepärane mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2286. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kuzma 10 mehel. Kuzma Minin Kuzma Nikitin ... https://web.archive.org/web/20190525055125/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kuzma (vaadatud 25.05.2019) Kuzma statistikaameti andmebaasis
Leonti

Leonti (vene keeles Леонтий) on venepärane mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 997. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Leonti 40 mehel. Leonti Ramenski ... https://web.archive.org/web/20190525055322/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Leonti (vaadatud 25.05.2019) Leonti statistikaameti andmebaasis
Luka

Luka võib tähendada järgmist: Luka (laul), Suzanne Vega laul Luka (Leningradi oblast), asula Leningradi oblastis Luka (Pihkva oblast), asula Pihkva oblastis Luka (eesnimi)
Luka (eesnimi)

Luka on mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 85. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Luka 698 mehel. Luka Knjazev Luka Modrić ... https://web.archive.org/web/20190525055834/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Luka (vaadatud 25.05.2019) Luka statistikaameti andmebaasis
Lukjan

Lukjan (vene keeles Лукьян) on venepärane mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3289. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Lukjan 6 mehel. Lukjan Popov, Venemaa maalikunstnik ... https://web.archive.org/web/20190525060443/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/LUKJAN (vaadatud 25.05.2019) Lukjan statistikaameti andmebaasis
Makar

Makar (vene keeles Макар) on venepärane mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 525. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Makar 142 mehel. Makar Ratmanov, Venemaa mereväeohvitser ... https://web.archive.org/web/20190525060615/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Makar (vaadatud 25.05.2019) Makar statistikaameti andmebaasis
Miron

Miron (vene keeles Мирон) on venepärane mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 293. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Miron 425 mehel. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Miron 469 mehel. Miron oli populaarsuselt 280. mehenimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Miron 521 mehel. Miron oli populaarsuselt 267. mehenimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Miron 580 mehel. Miron oli populaarsuselt 246. mehenimi. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Miron 639 mehel. Miron oli populaarsuselt 241. mehenimi. 2021. aastal pandi Eestis vastusündinutele 57 juhul nimeks Miron. See oli sageduselt 9. poisslastele pandud nimi. Miron Cristea ... https://www.stat.ee/nimed/Miron (vaadatud 25.05.2019) https://www.stat.ee/nimed/Miron https://www.stat.ee/nimed/TOP_AASTAD Miron statistikaameti andmebaasis
Jērcēni (Valka piirkond)

Jērcēni on endine küla Lätis Valka piirkonnas. Küla jäi piirkonna keskusest Valkast 32,6 ja Riiast 148,2 km kaugusele. Külast voolab läbi Vija jõgi. Läti Ruumiandmete Agentuur
Dzidrumi

Dzidrumi on endine küla Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla jäi vallakeskusest Hopast 2 km ja Riiast 177 km kaugusele. Küla lähedalt läks mööda maantee P19.
Dzeņi (Hopa piirkond)

Dzeņi on endine küla Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla jäi vallakeskusest Hopast 3 ja Riiast 178 km kaugusele. Küla lähedalt läheb läbi maantee P19.
Jaši

Jaši on endine küla Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla jäi vallakeskusest Hopast 1 km ja Riiast 178 km kaugusele. Külast läks läbi maantee P19.
Lādezers

Lādezers (nõukogude perioodil Ausmas) on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Limbaži vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 11 ja Riiast 75 km kaugusele Lāde järve kagukaldale. Lādezers tekkis Teise maailmasõja järel Lāde mõisa lähistele kui kolhoosi Komunārs (hiljem "Lādezers") keskasula. Külas on raamatukogu, postkontor ja põhikool. Seal tegutseb puidutööstus. Külas asuvad Lādezersi ja Ausmase bussipeatus. Külast läheb läbi maantee P9. Lādezers jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Seal kasvav Empagi kask ümbermõõduga 3,16 meetrit on looduskaitse all. Asulas asub natsismiohvrite hukkamispaigas mälestusmärk. 2007. aastal oli külas 138 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Vietvārdu datubāze
Lāde

Lāde (varem ka Šķērstiņi) on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Limbaži vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 9,5 ja Riiast 73 km kaugusele. Külas on postkontor ja raamatukogu, mis asuvad endise Lāde kooli majas. Asula on kujunenud endise Lāde mõisa maadele Lāde vallamaja juurde. Külas asuvad Lādes skola ja Jaunlādes muiža bussipeatus. Lādes kasvav tamm ümbermõõduga 4,27 meetrit on looduskaitse all. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. 2017. aastal oli külas 41 elanikku, 2022. aastal 34. Lāde raudteepeatus Läti Ruumiandmete Agentuur https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Kaijciems

Kaijciems on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Limbaži vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 13 ja Riiast 85 km kaugusele. Külas asub Sāruma järv. Kaijciemsis on postkontor, järve kaldal on puhkebaas. Külas asub Kaijciemsi bussipeatus. Külla jääb ka Sārumi mõisa hoonetekompleks. Kaijciems jääb osaliselt Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Aastal 2007 oli külas 304 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 300. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Avaveemõrd

Avaveemõrd on mõrd, mille suu kõrgus on üle 3 m. Mõrra suu kõrguseks loetakse mõrra suus kere külge ühendatud tiiva või kariaia rakendatud osa pikkust. Avaveemõrd on lõkspüünis, mida kasutatakse vees sügavusega rohkem kui 3 m. mõrd rivimõrd ääremõrd jõemõrd mõrrajada Kalapüügieeskiri 16.06.2016. § 7.3 Lõkspüünised
Jordanów

Jordanów on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Sucha maakonnas. Linn asub Skawa jõe ääres. Jordanów asub Sucha Beskidzkast umbes 17 km kagus ja Krakówi kesklinnast umbes 47 km lõunas. Jordanów on asutatud 1564. aastal. Linn on saanud nime selle asutaja aadlik Spytek Jordani järgi. 1581. aastal anti Jordanówile õigus aastalaatu korraldada. Aastatel 1975–1998 kuulus Jordanów Nowy Sączi vojevoodkonnas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011216915011-0960154?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Jordanów Sygic Travel Jordanów Google Arts & Culture
Tiegaži

Tiegaži (vanasti ka Tiegažu muiža) on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Katvari vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 90 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Pociemsist 7,5, piirkonna keskusest Limbažist 8 ja Riiast 97 km kaugusele. Tiegaži on tekkinud endise Tiegaži mõisa keskuse juurde. Nõukogude perioodil asus seal Katvari sovhoosi keskasula. Külas asub Tiegaži bussipeatus. Tiegaži mõisa allee pärnad, Tiegaži mõisa allee saar ja Tiegaži tamm on looduskaitse all. Külast läheb läbi maantee P13. Aastal 2007 oli külas 145 elanikku. Tiegaži mõis Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Vārzas

Vārzas (ka Vārza või Duntes 96) on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 32 ja Riiast 64 km kaugusele. Asula koosneb kolmest osast: Kursīši, Dunte 96 ja vana rannaküla Lauči. Dunte 96 on endise Vārzase rannaküla maadele rajatud suur VEF-i aianduskooperatiiv. Külas asuvad bussipeatused Vārzas, Jaunkursīši, Kursīši ja Kursīši 2 ning kaks nimetut bussipeatust. Küla üks vaatamisväärsusi on mere kaldal asuv rändrahn (läti keeles Lauču jūrakmens). Selle lähistel asuvad kämping ja võõrastemaja. Looduskaitse all on lisaks Lauči rändrahnule veel männid ümbermõõtudega 3,85 meetrit ja 2,95 meetrit, hõbepaplid ümbermõõtudega 2,67 meetrit, 3,6 meetrit, 4 meetrit, 4,5 meetrit ning 5,96 meetrit, sanglepad ümbermõõtudega 2,5 meetrit, 2,67 meetrit ja 3,85 meetrit, Blusase mänd, Jaunpriedese mänd, Priedese männid ning Kursieši tammed. Küla põhjaosa asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal. Aastal 2015 oli külas 144 elanikku, aastal 2021 oli elanikke 339, aastal 2022 aga 392. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Nowe Brzesko

Nowe Brzesko on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Proszowice maakonnas, Nowe Brzesko valla halduskeskus. Linn asub Visla jõe vasakul kaldal, Proszowicest umbes 10 km kagus. Nowe Brzesko sai linnaõigused 1279. aastal ja kaotas need 1870. Uuesti sai Nowe Brzesko linnaõigused 1. jaanuaril 2011. Arkadiusz Fularski:Jak powstawało miasto Nowe Brzesko Dziennik Polski, 5. jaanuar 2011
Mütofest

Mütofest ehk Muistse Maailma Pidu on Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kassinurme linnuses toimuv festival. Festivali keskseks teemaks on viikingitega seonduv. Esimene Mütofest toimus 2006. https://menu.err.ee/266622/nadalavahetusel-toimub-jarjekordne-mutofest (vaadatud 25.05.2019) https://menu.err.ee/266622/nadalavahetusel-toimub-jarjekordne-mutofest
Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (lühend: eu-LISA) on Euroopa Liidu amet, mille ülesandeks on Euroopa Liidu suurte infosüsteemide ja sidetaristu operatiivjuhtimine. eu-LISA loodi 2011. aastal, et hallata teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja asüülitaotlejate sõrmejälgede infosüsteemi Eurodac. Peale olemasolevate infosüsteemide haldamise on eu-LISA ülesandeks on ka uute infosüsteemide väljatöötamine, ülesehitamine ja käitamine, sealhulgas riiki sisenemise ja riigist väljumise süsteem, reisiinfo ja reisilubade süsteem ning karistusregistrite infosüsteem. eu-LISA haldus- ja juhtimisstruktuuri kuuluvad haldusnõukogu, nõuanderühmad ja tegevdirektor. Haldusnõukokku kuuluvad Euroopa Liidu liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni esindajad. Alates 16. märtsist 2023 on ameti tegevdirektor Agnès Diallo. eu-LISA peakontor asub Eestis Tallinnas. Esialgu tegutses eu-LISA Tallinna kesklinnas Euroopa Majas. 19. septembril 2018 avati Lennusadama lähedal aadressil Vesilennuki tänav 5 eu-LISA uus peahoone. Hoone projekteerisid Üllar Ambos, Jaan Kuusemets, Pille Noole, Ioannis Lykouras ja Erko Luhaaru (DAGOpen OÜ, LÜNK arhitektid OÜ), sisekujunduse autorid on Margit Teikari ja Tuuli Trei (Stuudio TEMA OÜ). Ameti arendamise ja operatiivjuhtimisega seotud ülesandeid täidetakse Prant­susmaal Strasbourgis asuvas tehnilises keskuses ning varuasukoht, mis on võimeline tagama suuremahulise IT-süsteemi käideldavuse süsteemi tõrke korral, on Austrias Sankt Johann im Pongaus. eu-LISA asutamismäärus. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1726, mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ametit (eu-LISA) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011. Eur-Lex, 02018R1726-20230606. eu-LISA infoleht Top Management. eu-LISA veebisait. Eesti riik rajab 8,4 miljoniga ELi IT-agentuurile peakorteri Postimees, 11. detsember 2014 Galerii: Eesti kõige turvatumad euroametnikud said uue maja Postimees, 19. september 2018. Euroopa IT-agentuur sai nutika büroo ITuudised.ee, 19. september 2018 Euroopa Liidu IT-agentuuri peahoone arhitektuurivõistluse võitjad on selgunud city24.ee, 2. november 2015 eu-LISA veebisait Eesti lükkas tagasi Prantsuse pakkumise IT-agentuuri kohta, 20. mai 2010
Agarabi keel

Agarabi keel on paapua keel, mis kuulub Kainantu-Goroka keelte Kainantu rühma. Seda räägivad agarabid Eastern Highlandsi provintsis. Kõnelejate arv oli 2000. aastal umbes 27 000. Lähim sugulaskeel on gadsupi keel. http://www.ethnologue.com/language/agb http://www.eki.ee/knab/lgv/pptg.htm https://glottolog.org/resource/languoid/id/agar1252 https://pnglanguages.sil.org/resources/archives/23736
Nowy Wiśnicz

Nowy Wiśnicz on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Bochnia maakonnas, Nowy Wiśniczi valla halduskeskus. Nowy Wiśnicz asub Bochniast umbes 6 ja pool km lõunas ning Krakówi kesklinnast ligikaudu 41 km idakagus. Nowy Wiśniczit on ürikutes esimest korda mainitud 13. sajandil. Linnaõigused sai 1616. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal. Uuesti sai Nowy Wiśnicz linnaõigused 1994. aastal. Linnas asub 14. sajandi lõpul rajatud Nowy Wiśniczi loss, mis omandas praeguse kuju 17. sajandil. Nowy Wiśnicz encyklopedia.pwn.pl Zarys dziejów Zamek Wiśnicz
Ivanka Rainova

Ivanka Rainova (ka Yvanka B. Raynova, Ivanka Bogomilova Rainova; bulgaaria keeles Иванка Б. Райнова; sündinud 16. oktoobril 1959 Sofias, Bulgaarias) on Bulgaaria filosoof, feminist, toimetaja, tõlkija ja kirjastaja. Ta on Bulgaaria Teaduste Akadeemia Ühiskonna- ja Teadmusuuringute Instituudi tänapäeva filosoofia professor ja Viini Aksioloogiauuringute Instituudi direktor. Rainova on olnud tegev Lääne ja kontinentaalfilosoofia, fenomenoloogia, hermeneutika, filosoofilise antropoloogia, aksioloogia, väärtusteooria, feministliku filosoofia, soouuringute, kultuuridevahelise filosoofia, religiooniuuringute ja tõlkeuuringute vallas ning uurinud Jean-Paul Sartre'i Paul Ricoeuri filosoofiat. Ta on tõlkinud bulgaaria keelde Sartre'i teose "Olemine ja eimiski" ja Ricoeuri raamatu "Tõlgenduste konflikt". Ta on mitme raamatusarja ja ajakirja peatoimetaja, sh kirjastuse Peter Lang sari "Philosophie, Phänomenologie und Hermeneutik der Werte" ("Filosoofia, fenomenoloogia ja väärtushermeneutika") ja ajakiri Labyrinth: An International Journal of Philosophy, Value Theory and Sociocultural Hermeneutics. Samuti on Raimnva Austria kirjastuse Axia Academic Publishers programmidirektor. Sein, Sinn und Werte. Phänomenologische und hermeneutische Perspektiven des europäischen Denkens. Peter Lang: Frankfurt am Main, 2017: ISBN 978-3-631-70591-9 Between the Said and the Unsaid. In Conversation with Paul Ricoeur. vol.1. Peter Lang: Frankfurt am Main, 2009: ISBN 978-3-631-52452-7 Etre et être-libre: Deux passions des philosophies phénoménologiques. Peter Lang: Frankfurt am Main, 2010: ISBN 978-3-631-59686-9 Feministische Philosophie in europäischem Kontext. Gender Debatten zwischen "Ost" und "West". Wien, Köln, Weimar: Böhlau. 2010: ISBN 978-3-205-78495-1 Philosophy at the End of the 20th Century (Filosofiata v kraia na XX vek) Pleven: EA, 1995: ISBN 954-450-035-9 Jean-Paul Sartre, the Philosopher without God (Zhan-Pol Sartr, filosofyt bez Bog). Pleven: EA, 1995: ISBN 954-450-036-7 From Husserl to Ricoeur: The phenomenological approach to Human Being (Ot Huserl do Rikior: Fenomenologicheskiat podhod kym choveka). Sofia: Sofia University Press, 1993: ISBN 954-07-0168-6 From Existential Philosophy to Post-Personalism (Ot ekzistencialnata filoSofia kym postpersonalizma). Sofia: Apis 90, 1992: ISBN 954-514-003-8 Ivanka Rainova akadeemiline koduleht Ivanka Rainova, Austria ajakirjanduskongress Ivanka Rainova, FemTech Ivanka Rainova, Peter Lang Publishers "Quo vadis?", Ivanka Rainova intervjuu Paul Ricoeuriga, Labyrinth, vol. 2 (Winter 2000)
Ryglice

Ryglice on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Tarnówi maakonnas, Ryglice valla halduskeskus. Ryglice asub Tarnówist umbes 18 km kagus. Ryglicet on ürikutes esimest korda mainitud 1301. aastal. Ryglice sai linnaõigused 1824. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal. Uuesti sai Ryglice linnaõigused 2001. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212416064-0829098?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 7.10.2022. Historia Gmina Ryglice Symbole i Insygnia Gmina Ryglice