laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Chelsea Clinton

Chelsea Victoria Clinton (sündinud 27. veebruaril 1980 Little Rockis Arkansases) on USA endise presidendi Bill Clintoni ja endise riigisekretäri Hillary Rodham Clintoni ainus laps. Ta on teinud ajakirjanduslikku kaastööd NBC Newsile (2011–2014) ning töötab Clinton Foundationis ja Clinton Global Initiative'is. Ta on õppinud Stanfordi Ülikoolis (sai bakalaureusekraadi), Oxfordi Ülikoolis, Columbia Ülikoolis ja New Yorgi Ülikoolis. 2010. aastal abiellus Chelsea Clinton investeerimispankur Marc Mezvinskyga. Neil on kaks last. Hillary Clintoni 2009. aasta visiidil Keeniasse palus 39-aastane Godwin Chepkurgor, endine Nakuru linnavolikogu liige, tema tütart Chelsead endale naiseks ning pakkus tema eest 20 lehma ja 40 kitse. Kirjalikult oli ta sama ettepaneku teinud juba 2000. aastal Bill Clintoni visiidi ajal Keeniasse. Vahepeal oli ta abiellunud Grace Chepkurgoriga. http://www.dailymail.co.uk/femail/article-2188462/Chelsea-Clinton-husband-Marc-Mezvinsky-break-silence-marriage-break-rumours-children.html http://www.ibtimes.com/who-marc-mezvinsky-chelsea-clintons-husband-10-facts-about-hillarys-son-law-2395319
Hyundai ix35

Hyundai ix35 on Hyundai maastur. Pakiruumi tavamaht on 591 liitrit, maksimummaht 1436 liitrit. Automaatkäigukast pikendab kiirendusaega ja suurendab kütusekulu, olles seetõttu üsna mõttetu. 2,0 CRDi diisel tarbib koos automaatkäigukastiga 7,7 liitrit kütust sajale kilomeetrile, veermik on halb ja sisemus samuti. Ainuke hea asi selle auto juures on 5-aastane garantii.
Mazda CX-5

Mazda CX-5 on Mazda 5-ukseline linnamaastur. See oli üks esimesi Mazdasid, millel hakati kasutama SkyActiv-tehnoloogiat. Esimese põlvkonna Mazda CX-5 tutvustati 2011. aasta Genfi autonäitusel. 2,2-liitrisel diiselmootoril on 110 kW (150 hj) ja auto maksab 30 150 eurot. Käigukast on hea, ruumi palju ja sisemus mugav. Mazda CX-5 Teise põlvkonna CX-5 tutvustati 2016. aasta sügisel Los Angelese autonäitusel. Mudel on saadaval 2,0- ja 2,5-liitrise Skyactiv-G bensiini- ning ka 2,2-liitrise Skyactiv-D diiselmootoriga. Uuenduste hulka kuuluvad uus "Soul Red Crystal" värv ja kaugjuhtimispuldiga töötav elektriline tagaluuk. "Mazda Announces New Compact SUV Will be Mazda CX-5". 18. aprill 2011. "Mazda's All-New 2017 CX-5 Gets Overhauled Design And New Tech". 16. november 2016. "The Mazda CX-30".
Škoda Yeti

Škoda Yeti on Škoda väike maastur, mida toodeti aastatel 2009–2017 ning tegu oli esimese maasturiga Škoda mudelivalikus. Yeti avalikustati 2009. aasta Genfi autonäitusel. Yeti head küljed on dünaamika, hind, kütusekulu ja ruumikus. Näiteks 2,0 TDI maksab vaid 25 270 € ja kulutab vaid 6,5 l kütust/100 km. Ainus miinus on jäik vedrustus. 2013. aasta lõpus tehti Yetile mudeliuuendus, mille käigus muudelit päris oluliselt auto esiosa disaini ning pärast mudeliuuendust oli Yetil kaks versiooni: City ja Outdoor. City on linna- ja Outdoor maastikuversioon. Škoda Yeti Škoda Yeti Škoda Yeti mudeliuuendus Yeti ametlikuks järeltulijaks nimetati Škoda Karoq, mis avalikustati 2017. aastal Frankfurdi autonäitusel ning mis jõudis müügile 2017. aasta lõpus. "Skoda Yeti unveiled at Geneva motor show 2009". 2. märts 2009. Luke John Smith (14. september 2017). "Škoda Karoq 2017 REVEALED - Yeti replacement".
Marin Mersenne

Marin Mersenne (ladinapäraselt Marin Mersennus; 8. september 1588 Oizé, Maine, Prantsusmaa – 1. september 1648 Pariis, Prantsusmaa) oli prantsuse teoloog, filosoof, matemaatik ja muusikateoreetik, keda on sageli nimetatud akustika isaks. Ulatuslikku kirjavahetust pidanud Mersenne oli "1600. aastate esimesel poolel teadus- ja matemaatikamaailma keskmes"; tema korrespondents oli rahvusvaheline, ta kirjasõprade seas olid näiteks René Descartes, Étienne Pascal, Gilles de Roberval, Nicolas-Claude Fabri de Peiresc, Giovanni Doni ja Constantijn Huygens. Mersenne kuulus miniimide mungaordusse. Euclidis elementorum libri, etc. (Paris, 1626) Les Mécaniques de Galilée (Paris, 1634) Questions inouies ou récréation des savants (1634) Questions théologiques, physiques, etc. (1634) Harmonie universelle Esimene trükk veebis (Gallica, Paris, 1636-67). Ingliskeelne tõlge: Roger E. Chapman, The Hague, 1957. Nouvelles découvertes de Galilée (1639) Cogitata physico-mathematica (1644) Universae geometriae synopsis (1644) Akustika Mersenne'i arvud Mersenne'i algarvud Bohn, Dennis A. (1988). "Environmental Effects on the Speed of Sound". Journal of the Audio Engineering Society 36 (4): 223–231; lk 225 Bernstein, Peter L. (1996). Against the Gods: The Remarkable Story of Risk. John Wiley & Sons. p. 59. ISBN 978-0-471-12104-6 Adrien Baillet. Vie de Descartes (1691) Dear, Peter Robert. Mersenne and the Learning of the Schools, Ithaca: Cornell University Press, 1988 Gehring, F. (1922) Mersennus, Marin (le Père Mersenne), Grove's Dictionary of Music and Musicians (ed. J.A. Fuller Maitland) Moreau, Roger. Marin Mersenne et la naissance de l'esprit scientifique, éditions Anagrammes, Perros Guirec, 2012 (ISBN 978-2-84719-089-9) Poté, J.Éloge de Mersenne, Le Mans, 1816 Grosslight, Justin. "Small Skills, Big Networks: Marin Mersenne as Mathematical Intelligencer", History of Science 51 (2013): 337-374 "Marin Mersenne — The Birth of Modern Geometry" UK Open University teledokfilm kanalil BBC2 (1986) IMSLP Traité de l'Harmonie Universelle. O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F., "Marin Mersenne", MacTutor History of Mathematics archive, University of St Andrews "Marin Mersenne". Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company. 1913. "Marin Mersenne", Mathematics Genealogy Project
Jorma Gallen-Kallela

Jorma Gallen-Kallela (22. november 1898 Ruovesi vald – 1. detsember 1939 Uusikirkko) oli Soome kunstnik ja ohvitser. Ta õppis kunsti Argentinas, Taanis, Prantsusmaal ja Austrias. Tema tuntuimad teosed on Soome Rahva Muuseumi freskod. Samuti maalis ta uuesti (pärast tulekahju aastal 1931) Juséliuse mausoleumi. Ta kujundas ka postmarke. Ta võttis valgete poolel osa Soome kodusõjast. Talvesõtta läks ta leitnandina. Ta sai surma, kui ta läks päästma kapten Adolf Ehrnroothi. Tema isa oli kunstnik Akseli Gallen-Kallela.
Roger Bacon

Roger Bacon (umbes 1214 – 1294) oli inglise filosoof ja loodusteadlane, Oxfordi Ülikooli teoloogia professor. Tuntud ka kui Doctor Mirabilis ('imeline õpetaja'). Baconit peetakse empirismi rajajaks. Ta oli frantsiskaani munk.
Fomalhaut b

Fomalhaut b (ka Dagon ja HD 216956 b) on teaduslikult kinnitatud ja otsekujutisega Päikesesüsteemi-väline objekt, tõenäoliselt planeet, mis tiirleb A-tüüpi põhijada tähe Fomalhauti ümber ligikaudu 25 valgusaasta kaugusel Päikesest Lõunakala tähtkujus (Piscis Austrinus). Selle avastamisest teatati 2008. aastal, avastus leidis kinnitust 2012. aastal piltidega, mille tegi Hubble'i kosmoseteleskoobi Advanced Camera for Surveys (ACS). 2013. aasta jaanuaris avaldatud arvutuste kohaselt on sel 2000-aastane tugevalt elliptiline orbiit, mille periastron on 7,4 miljardit km (~50 aü) ja apastron umbes 44 miljardit km (u 300 aü). 25. mai 2013 seisuga oli Fomalhaut b oma tähest 110 aü kaugusel. Thayne Currie; et al. "Direct Imaging Confirmation and Characterization of a Dust-Enshrouded Candidate Exoplanet Orbiting Fomalhaut". The Astrophysical Journal Letters. arXiv:1210.6620. Bibcode:2012ApJ...760L..32C. DOI:10.1088/2041-8205/760/2/L32. {{cite journal}}: et al.-i üleliigne kasutus kohas: |author= (juhend) Kalas, Paul (13.11.2008). "Optical Images of an Exosolar Planet 25 Light-Years from Earth". Science. 322 (5906): 1345–8. arXiv:0811.1994. Bibcode:2008Sci...322.1345K. DOI:10.1126/science.1166609. PMID 19008414. Harrington, J.D.; Villard, Ray (8. jaanuar 2013). "NASA's Hubble Reveals Rogue Planetary Orbit For Fomalhaut B". NASA. Vaadatud 9. jaanuaril 2013. Villard, Ray; Kalas, Paul (8. jaanuar 2013). "Hubble Reveals Rogue Planetary Orbit for Fomalhaut b )News Release Number: STScI-2013-01)". HubbleSite. Vaadatud 28. jaanuaril 2013.
Navahrudaki rajoon

Navahrudaki rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Hrodna oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1667 km². 2009. aasta seisuga elas seal 49 107 inimest. Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Aćminava, Astašyna, Brolniki, Kašaleva, Ładzieniki, Lubča, Niahnievičy, Piatrevičy, Ščorsy, Usielubi, Valeŭka ja Vaŭkovičy külanõukogu. Halduskeskus on Navahrudaki linn. Teine tähtsam asula on Lubča alev. Suurem asula on veel Usielub. Navahrudak Usielub Lubča Sviciaź Rajoon asub põhiliselt Navahrudaki kõrgustikul, põhjasosas asub Neemeni madalik. Suurim jõgi on Nemunas, jõe orus asub ka rajooni madalaim punkt (118 meetrit). Kõrgeim koht asub Navahrudaki linnas, kus Navahrudoki kindlusega lossimägi ulatub 323 meetrit üle merepinna. Suurim järv rajoonis on Sviciaź 2009. aasta seisuga oli elanikest 89,29% valgevenelasi, 4,52% venelasi, 4,22% poolakaid ja 1,97% oli muid rahvusi. 81,39% elanike emakeel oli valgevene keel, 17,39% elanike emakeel vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 54,9% elanikke, vene keelt aga 41,93%. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)  Navahrudaki rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajoon Hrodna oblasti täitevkomitee kodulehel (vene keeles) Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart
Kooperaator

Kooperaator oli Eesti Tarbijate Kooperatiivide Vabariikliku Liidu (ETKVLi) tööstusettevõte, täisnimega ETKVLi tootmiskoondis "Kooperaator". Enamik ettevõtte toodangust (87%) oli mitmesugused mööbli- ja puittooted, vähesel määral (11%) toodeti ka kergetööstustooteid (nt peakatteid) ja metalltooteid (nt veemõõdupaake). Endine ETKVL Tootmiskoondis "Kooperaator" peahoone asus Pärnu maantee 137 // Saku tn 2 // Kohila tn 1. Kogu kvartal kuulus ETKVL-ile. Ettevõte asutati 1967. aastal Tallinnas, kui ühendati ETKVLi tööstuskontor ja Harju Rajooni Tarbijate Kooperatiivide Liidu segatööstuskombinaat. Aastal 1988 töötas ettevõttes 1608 inimest. Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 35.
Kopikas

Kopikas (vene sõnast копейка) on Venemaa ja Nõukogude Liidu rahaühik (1:100 rubla) ja münt. Ühekopikalised mündid vermiti vasest, alates 1926. aastast alumiiniumpronksist. Esimese maailmasõja ajal olid käibel ka Peeter I portreega postmark-rahad. Vene müntide traditsioonilised nimetused: 1/2 kopikat – denga, 2 kopikat – kross, 3 kopikat – altõnn, 10 kopikat – grivna, 15 kopikat – zlott. Traatkopikas Viieteistkümnekopikane münt
Cadillac BLS

Cadillac BLS oli kompaktne keskklassi auto, mida tootis Euroopas General Motorsile kuuluv Cadillac. BLS ehitati GM Epsilon (General Motorsi keskmise suurusega esiveoline auto) platvormile ning see oli tegelikult muudetud välisdisainiga Saab 9-3. Arendustöö tegi Saab ja see maksis rohkem kui miljard Rootsi krooni (umbes 140 miljonit dollarit ja 109,6 miljonit eurot). Seda toodeti Trollhättanis, Rootsis, koos Saab 9-3 ja 9-5-ga. Sedaanide müük algas märtsis 2006 ja 2007 lisandus tootmisse ka universaalkere. 2007. aasta mudelit tutvustati Araabia, Mehhiko, Lõuna-Aafrika ja Lõuna-Korea turgudele, aga Põhja-Ameerika ja Kanada turul BLS-i ei müüdud. BLS ei olnud edukas: 2007. a toodeti 2772 autot Trollhättani tehases, millest 282 müüdi Saksamaal. Sel aastal müüdi neid üle maailma ainult 3,15 miljoni dollari eest. 2006 toodeti 3257, kuid 2007 langes toodang juba 2772-le. BLS-i tootmine peatati 2009 seoses halva läbimüügiga. BLS oli saadaval diiselmootoriga (1,9-liitrine turboga R4) ja kahe bensiinimootoriga (2,8-liitrine turboga V6 ja 2,0-liitrine variant, kahe eri võimsusega). BLSi üldpikkus oli peaaegu kuus tolli (15,24 cm) lühem kui CTS-il, mis oli väiksem Põhja-Ameerika turul müüdav Cadillac. Mootorid: 1,9 L Fiati turbodiisel I4 16v, 150 hj (110 kW) 1,9 L Fiati turbodiisel I4 16v, 180 hj (132 kW) (2007-) 2,0 L Ecotec LK9 I4, kesksurve turboga, 175 hj (129 kW) 2,0 L Ecotec LK9 I4, kõrgsurve turboga, 210 hj (154 kW) 2,0 T FlexPower 200 hj (147 kW) 2,8 L HFV6 V6, turbo, 250 hj (184 kW) Automobil Revue, catalog 2008, p. 47 auto motor und sport, #3/2008, p.13 Lienert, Anita (18.08.2009). "It's the End of the Line for the Cadillac BLS in Europe". Edmunds Inside Line. Edmunds Inc. Originaali arhiivikoopia seisuga 21.08.2009. Vaadatud 16.08.2013. WhatCar.Com BLS Review Car and Driver Article on BLS Debut Auto Express Review BLS 2.0T
Aukštaitija

Aukštaitija on ajalooline ja etnograafiline piirkond Leedu idaosas. Piirkonna keskus on Panevėžys. Aukštaitija piirnes läänes Žemaitijaga, põhjas Läti Sēlijaga, idas Valgevenemaa, lõunas Dzūkija ja edelas Suvalkija ajalooliste piirkondadega. 1230. aastatel ühendas Mindaugas, Aukštaitija vürst ja hilisem Leedu suurvürst, leedu hõimud, Aukštaitija, Žemaitija ja teisi maid ning osa jatvingide ja kuršide alasid riigiks. 6. juulil 1253 krooniti ta Leedu suurvürstiks (leedu keeles didysis kunigaikštis). Leedu etnograafilised piirkonnad Leedu ajalugu Aukštaitija rahvuspark
Üleliiduline Vabatahtlik Karskusühing

Üleliiduline Vabatahtlik Karskusühing (vene keeles Всесоюзное добровольное общество борьбы за трезвость, lühend ВДОБТ) oli Nõukogude Liidus aastatel 1985-1990 tegutsenud organisatsioon. NLKP Keskkomitee võttis 17. mail 1985 vastu otsuse "Abinõudest joomarlusest ja alkoholismist jagusaamiseks", millega sooviti arendada massilist karskusliikumist ja luua üleliiduline vabatahtlik karskusühing. Samal päeval võeti vastu ka NSV Liidu Ministrite Nõukogu määrus "Abinõudest joomarlusest ja alkoholismist jagusaamiseks ning puskariajamise likvideerimiseks". 28. mail 1985 andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium välja samalaadse seadluse. 11. oktoobril 1985 toimus Eesti NSV Vabatahtliku Karskusühingu asutamiskonverents. Eesti NSV-s moodustati 1986. aasta teiseks pooleks 1638 karskusühingu algorganisatsiooni, millesse kuulus üle 28 000 liikme. Suure osa karskusühingusse kuulujate liikmestaatus oli pigem formaalne. 1988. aasta lõpuks sai selgeks, et Üleliiduline Vabatahtlik Karskusühing ei olnud suutnud oma ülesannetega toime tulla. Alkoholism ja joomarlus olid jälle laialdasemalt levimas. 16.-17. oktoobril 1990 toimus Üleliidulise Vabatahtliku Karskusühingu 2. kongress, kus otsustati organisatsiooni uueks nimeks võtta Üleliiduline Karskuse ja Tervise Ühing (vene keeles Всесоюзное общество трезвости и здоровья (ВОТиЗ)). 16. detsembril 1991 toimus ühingu 3. kongress, kus otsustati, et organisatsiooni uueks nimeks saab Rahvusvaheline Karskuse ja Tervise Liiga (vene keeles Международная Лига трезвости и здоровья (МЛТиЗ)). http://www.eha.ee/fondiloend/frames/struc_prop.php?id=801&lid=855 http://www.folklore.ee/tagused/nr36/arusaar.pdf http://www.sbnt.ru/about-snbt/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2014. Vaadatud 19. aprillil 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Tomasz Siemoniak

Tomasz Siemoniak (sündinud 2. juulil 1967 Wałbrzychis) on Poola poliitik. Ta oli alates 2. augustist 2011 kuni 16. novembrini 2015 Poola kaitseminister. 2014 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk http://www.rulers.org/polgov.html
John Kirby

John Francis Kirby (sündinud 1963 St. Petersburgis) on Pentagoni pressiesindaja ja kontradmiral. United States Navy Biography, America´s Navy.
Paasapühad

Paasapühad (heebrea pesach) on judaismis peetavad pühad, mida tähistatakse nisanikuu 14. päeval. Paasapühad kestavad eri traditsioonides 7 või 8 päeva. Pühadega mälestatakse juutide vabastamist Egiptuse vangipõlvest Moosese juhtimisel, mida kirjeldab Toora (ja Vana Testament) Tavaks on süüa paasapühade ajal paasatalle koos mõrude rohtude ja hapendamata leiva ehk matsaga. Ajaliselt kattuvad paasapühad kristlike ülestõusmispühadega, millega neil on ka teoloogiline seos: paasapühade ajal risti löödud Kristust võrreldakse ohverdatava paasatallega.
234 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 250. aastad eKr | 240. aastad eKr | 230. aastad eKr | 220. aastad eKr | 210. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 237 eKr | 236 eKr | 235 eKr | 234 eKr | 233 eKr | 232 eKr | 231 eKr | ► | ►► 234. aasta eKr Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Postumius Albinus ja Spurius Carvilius Maximus. Cato Vanem ...
Pieršamajski

Pieršamajski (valgevene keeles Першамайскі, transkribeerituna Peršamaiski) on alevik Valgevenes Hrodna oblasti Lida rajoonis Dubroŭnia külanõukogus. Aastal 2006 oli alevikus ligi 1000 elanikku; aastal 2009 oli elanike arv 1227. Pieršamajski rajati töölisasulana turbatööstuse juurde. Asulas on turbatootmise ettevõte Лідскае. Lisaks asuvad Pieršamajskis veel keskkool, kultuurimaja, laste muusikakool. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
1106

1106. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad - 1100. aastad - 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad Aastad: 1101 1102 1103 1104 1105 - 1106 - 1107 1108 1109 1110 1111 ... ... Coelestinus III, paavst (umbkaudne daatum; suri 1198) Heinrich IV, Saksa-Rooma keiser Magnus, Saksimaa hertsog
Kungla (mütoloogia)

Kungla on eesti mütoloogias õnnemaa, muinasjutumaa. Arvatakse, et selle sõna võttis esimesena kasutusele F. R. Kreutzwald, kes mõtles selle all eelkõige Ojamaa saart. Kungla nimi tuleneb rootsi keelest ("det kungliga folket"). Eesti muusikas on "Kungla rahvas" (Friedrich Kuhlbars / Karl August Hermann) väga tuntud laul: Kui Kungla rahvas kuldsel a’al kord istus maha sööma, siis Vanemuine murumaal läks kandlelugu lööma..... Kunglat on mainitud eesti rahvuseepose "Kalevipoeg" esimeses loos (Kalevi tulek. Salme ja Linda. Pulmad.), kui Lindale tuleb viiendana kosja Kungla kuninga poeg. Kunglast on juttu ka eepose üheksateistkümnendas loos (Sarvik-taadi aheldus, Õnneaeg, Pidu ja Kalevi tarkusraamat, Sõjateated). Peale Sarviku aheldamist ja allilmast naasmist on Kalevipoeg koos kaaslastega Lindanisas pidutsemas. Sõbrad paluvad Kalevipoega kosja minna: Pane kihlad kottidesse, Meelitused märssidesse, Mine Kungla kosimaie, Noorikuda nõudemaie! Kunglas kasvab kodukanu, Neitsikesi neljakesi..... Kungla neitsid koovad kangast, Teevad kullast toimelista, Koovad hõbelõngalista, Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 211. Kalevipoeg. Eesti Raamat. Tallinn 1975, lk 283 http://arvamus.postimees.ee/1123866/muistse-vabadusvoitluse-ristisojastajad-pidasid-maha-sonalahingu-vahtrega?gallery=15660&image=1556916 Kalevipoeg. Üheksateistkümnes lugu
Vladimir Solouhhin

Vladimir Solouhhin (vene Владимир Алексеевич Солоухин; 14. juuni 1924 – 4. aprill 1997) oli vene proosakirjanik ja luuletaja. Vladimir Solouhhin sündis Alepino külas (tänapäeval Sobinski rajoon, Vladimiri oblast) talupoja perekonnas. Lõpetas Vladimiri Mehaanikatehnikumi. Teenis aastatel 1942–1945 aega Punaarmees, kuulus Kremli valvemeeskonda. 1951. aastal lõpetas ta Maksim Gorki nimelise Kirjandusinstituudi. Aastatel 1958–1981 oli ta ajakirja Molodaja Gvardija toimetuskolleegiumi liige, seejärel oli ajakirja Naš Sovremennik toimetuskolleegiumis. Vladimir Solouhhin oli nn vene külaproosa silmapaistvamaid esindajaid. 1980. aastate lõpul ja 1990. aastate algul kritiseeris Solouhhin teravalt Leninit ja idealiseeris revolutsioonieelset Venemaad ("При свете дня" ("Päevavalgel" (1992)). Kastetilk : [jutustus]. Tallinn, 1963 Luupeaga taskunuga : [jutustused]. Tallinn, 1978
Kuremaa Põllumajandustehnikum

Kuremaa Põllumajandustehnikum oli Kuremaa mõisahoones tegutsenud tehnikum. Kuremaa Põllumajandustehnikum liideti 2004. aasta septembris Luua Metsanduskooliga, millega lõpetati tehnikumi õppetöö. 1921. aastal hakkas Kuremaa mõisahoones tegutsema piimanduskool ja karjakasvatuskool. 1931. aastal muudeti kool kaheaastaseks ja ühtlasi nimetati ümber Kuremaa karjakontrollassistentide kooliks. Hiljem on kool kandnud veel mitmeid nimesid: Kuremaa Zootehnikum, Kuremaa Loomakasvatustehnikum, Kuremaa Põllumajandustehnikum, Kuremaa Sovhoostehnikum ja Kuremaa Põllumajandustehnikum. Kuremaa lossi ajalugu Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 222.
Provints (Hiina)

Provints on Hiinas 1. järgu haldusüksuste üks tüüpidest. Hiina Rahvavabariigil on ametlikult 23 provintsi (arvestades nõudlust Taiwanile). Enamik provintse on praegustes piirides Mingi dünastiast saadik. Pindalad on antud ruutkilomeetrites. Rahvaarvud on antud 2010. aasta Hiina rahvaloenduse andmetel. Oma rajamisest saadik 1949 peab Hiina Rahvavabariik Taiwani oma 23. provintsiks. Ent Hiina Vabariik kontrollib Taiwani provintsi, Jinmeni maakonda ja üht valda Fujiani provintsis Lianjiangi maakonnas. Hiina haldusjaotus
Maakond (Hiina)

Hiina Rahvabariigis on maakonnad (lihtsustatud kirjas 县, traditsioonilises kirjas 縣, xiàn) 3. järgu haldusüksused autonoomsete maakondade, maakonna õigustega linnade, hošuunide, autonoomsete hošuunide ja allringkondade kõrval. Seisuga 9. veebruar 2013 on Hiina Rahvavabariigis 1452 maakonda. Hiina Vabariigi Taiwani provintsis on maakond (縣, xiàn) maakonna õigustega linna kõrval 2. järgu haldusüksus. Maakondi on 14. Nende keskused on suurvallad, vahel vallad, millel on sageli juba väga linlik iseloom. Maakondade arv peaks Mandri-Hiinas tulevikus vähenema, sest maakondi muudetakse sageli maakonna õigustega linnadeks või linnarajoonideks. Enamasti alluvad Hiina Rahvavabariigi maakonnad 2. järgu haldusüksustele. Provintsi õigustega linnades Beijing Shis, Tianjin Shis, Shanghai Shis ja Chongqing Shis ning osalt Hainani provintsis alluvad nad otse 1. järgu haldusüksustele, sest 2. järku haldusüksus puudub. Kriteerium maakonna muutmiseks maakonnaõigustega linnaks on linnastumise aste koos teatud kaugusega maakonna õigustega linna keskusest. Kriteerium maakonna muutmiseks linnarajooniks on kaotatava maakonna keskasula kokkusulamine maakonna õigustega linna linnarajoonidega. Hiina haldusjaotus Taiwani haldusjaotus
Kutsekoda

Kutsekoda ehk kutseesinduskoda on mingil kutsealal töötajate või töötajate koondiste esindusorgan. Eestis on ajaloos kutsekojad olnud nt Kaubandus-Tööstuskoda, Põllutöökoda. Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 243.
Ladislav Ballek

Ladislav Ballek (2. aprill 1941 – 15. aprill 2014) oli slovaki kirjanik, poliitik ja diplomaat. Ladislav Ballek õppis aastatel 1959–1963 Banská Bystrica Pedagoogilises Instituudis slovaki keelt, ajalugu ja kunstiteadust. Töötas seejärel õpetajana ja raadios. 1968–1972 oli ta Banská Bystricas ilmuva ajalehe Smer kultuuriosakonna juhataja. 1972. aastal asus ta elama Bratislavasse, kus töötas algul kirjastuses Slovenský Spisovatel toimetajana. Aastatel 1977–1980 oli ta Slovaki Sotsialistliku Vabariigi Kultuuriministeeriumi kirjandusosakonna juhataja ja 1980–1984 Slovaki Kirjandusfondi direktori asetäitja. Aastatel 1984–1989 oli ta Slovaki Kirjanike Liidu sekretär. 1992–1994 oli ta Slovaki Vabariigi Rahvusnõukogu (parlamendi) liige. Seejärel oli õppejõud Nitra Pedagoogikaülikoolis ja Bratislava Komensky-nimelises Ülikoolis. 1998. aasta märtsis kandideeris ta Slovakkia presidendiks, kuid ei osutunud valituks. 2001–2008 oli Ballek Slovakkia suursaadik Tšehhi Vabariigis. "Útek na zelenú lúku" ("Põgenemine rohelisele niidule"), novell, 1967 "Púť červená ako ľalia" ("Tee, punane nagu liilia"), novell, 1969 "Biely vrabec" ("Valge varblane"), romaan, 1970 "Južná pošta" ("Lõunapost"), romaan, 1974 "Pomocník. Kniha o Palánku" ("Abiline : (raamat Palánkist))", romaan, 1977 (eesti keeles 1984) "Agáty" ("Akaatsiad"), romaan, 1981 "Kraj za vinicami" ("Viinamarjaistanduste piirkond"), proosakogu, 1983 "Lesné divadlo" ("Metsateater"), romaan, 1987 "Čudný spáč" ("Imelik magaja"), romaan, 1990 "Trinásty mesiac" ("Kolmeteistkümnes kuu"), romaan, 1995 "Trojou a vŕškom pamäti", 2013 http://www.rulers.org/1998-03.html "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. aprill 2014. Vaadatud 20. aprillil 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Ringkond (Hiina)

Ringkond (地区 dìqū 'piirkond') on Hiina Rahvavabariigis 2. järgu haldusüksus. 2. järgu haldusüksused on ka aimakid (盟 méng), ringkonna õigustega linnad (地級市 dìjíshì) ja autonoomsed ringkonnad. Ringkonnad on säilinud ainult hõreda asustusega ääremaadel.