laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Selim II

Selim II (osmanitürgi keeles سليم ثانى Selīm-i sānī; tuntud ka kui Selim II Joodik ja Selim Blond; 28. mai 1524 – 12. detsember 1574) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1566 kuni oma surmani 1574. Ta oli Süleiman I Toreda ja Haseki sultani Hürrem Sultaana poeg. Ta ei hoolinud riigiasjadest, oli tuntud luuletajana ja kunstide soosijana. Ta oli lasknud ehitada Edirne Selimiye mošee. Põhiliselt juhtis riiki suurvesiir Mehmet Sokollu. Tema ajal kaotas Türgi mõju Vahemerel Lepanto merelahingus.
18. aprill

18. aprill on Gregoriuse kalendri 108. (liigaastal 109.) päev. Juliuse kalendri järgi 5. aprill (1901–2099). 1583 – Tartus alustas tegevust jesuiitide gümnaasium. See oli Eesti esimene täieliku õppekavaga gümnaasium. 1865 – kehtima hakkas uus tsensuurikorraldus. 1875 – asutati Kuressaare aurulaevaselts "Osilia". 1900 – kinnitati Peterburi Eesti Jõukarastuse Seltsi "Kalev" põhikiri. 1928 – asutati Välis-Eesti Ühing. 1941 – taludele kehtestati kohustuslikud põllumajandussaaduste müümise normid. 1989 – Lüganusel asutati Eesti kodanike komitee – viies omataoline Eestis. 1881 – Londonis avati loodusmuuseum Natural History Museum. 1945 – Teine maailmasõda: USA väed hõivasid Düsseldorfi ja Magdeburgi. 1946 – Rahvasteliit saatis end laiali, kuna eelmisel aastal oli asutatud ÜRO. 1949 – Dublinis kuulutati välja Iiri Vabariik. 1951 – Pariisis sõlmiti Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamisleping. 1955 – Bandungi konverents: Egiptuse riigipea Gamal Abdel Nasseri, India riigipea Jawaharlal Nehru ja Jugoslaavia riigipea Josip Broz Tito initsiatiivil kohtusid Indoneesias Bandungis 23 Aasia ja 6 Aafrika riigi esindajad. Osalenud riikides elas üle poole maailma rahvastikust. Konverentsil kasutasid poliitikud esimest korda mõistet "Kolmas Maailm", tähistamaks Esimese ja Teise Maailma poliitilistest blokkidest väljapoole jäävaid riike. Konverents pani aluse kuus aastat hiljem asutatud Mitteühinemisliikumisele. 1972 – asutati Jaapani ettevõte Roland. 1976 – umbes 40 000 iisraellast marssis Jordani Läänekaldale ja nõudis, et Iisrael annekteeriks selle territooriumi. 1980 – Suurbritannia tunnustas Zimbabwe iseseisvust.  Pikemalt artiklis Sündinud 18. aprillil 1772 – David Ricardo, inglise majandusteadlane 1882 – Leopold Stokowski, dirigent 1884 – Jaan Anvelt, jurist, revolutsionäär, kirjanik 1894 – Ernst Koppel, eesti arst ja mesinik 1819 – Franz von Suppé, austria helilooja 1890 – Marius Fabre, prantsuse kabetaja 1924 – Leida Rammo, eesti näitleja 1934 – Arne Mikk, eesti lavastaja 1940 – Enno Ootsing, eesti graafik 1966 – Trine Hattestad, norra odaviskaja 1968 – Piret Bristol, eesti proosakirjanik ja luuletaja 1973 – Haile Gebrselassie, Etioopia kergejõustiklane 1973 – Juhan Ulfsak, eesti näitleja 1976 – Melissa Joan Hart, ameerika näitleja 1980 – Priit Võigemast, eesti näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 18. aprillil 1802 – Erasmus Darwin, Briti botaanik 1873 – Justus von Liebig, saksa keemik 1898 – Gustave Moreau, prantsuse kunstnik 1947 – Jozef Tiso, slovaki poliitik ja katoliku preester (hukati) 1949 – Leonard Bloomfield, USA keeleteadlane 1955 – Albert Einstein, juudi päritolu füüsik 2002 – Thor Heyerdahl, norra maailmarändur Zimbabwe iseseisvuspäev Rahvusvaheline muinsuskaitsepäev ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 138 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 145 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Was war am 18. April 1945 chroniknet.de
Aschaffenburgi vürstkond

Aschaffenburgi vürstkond (saksa: Fürstentum Aschaffenburg) oli Saksa-Rooma riigi vürstkond ja Reini Liidu liikmesriik aastatel 1803–1810. Selle pealinn oli Aschaffenburg. Seoses Mainzi peapiiskopkonna sekulariseerimisega aastal 1803 anti Karl Theodor von Dalbergile kompensatsiooniks äsjaloodud Aschaffenburgi ja Regensburgi vürstkonnad ning Wetzlari krahvkond. Koos Aschaffenburgi linnaga sisaldas Aschaffenburgi vürstkond ka Klingenbergi, Lohri, Aufenaud, Stadtprozeltenit, Orbi ja Aurat. Vürstkonnast sai Reini Liidu osa aastal 1806 pärast Saksa-Rooma riigi kaotamist. Aastal 1810 andis Napoleon Dalbergi Regensburgi vürstkonna Baieri kuningriigile ja kompenseeris selle Hanau ja Fuldaga. Dalberg ühendas oma järelejäänud territooriumid Aschaffenburgi, Frankfurdi, Wetzlari, Hanau ja Fulda uueks Frankfurdi suurhertsogkonnaks, Aschaffenburgi vürstkonnast sai uue suurhertsogkonna departemang. Kuid Aschaffenburgi linn jäi Dalbergi residentsiks. Baieri annekteeris piirkonna aastal 1814.
Walter Alvarez

Walter Alvarez (sündinud 3. oktoobril 1940) on Ameerika Ühendriikide geoloog. Ta on Berkeleys asuva California Ülikooli maa- ja planetaarteaduste osakonna professor (Professor of the Graduate School). Tema peamised teadushuvid on seotud stratigraafia ja Maa ajaloo (eeskätt impaktsündmustega ja nende rollist massiliste väljasuremiste põhjustajana ja bioloogilise evolutsiooni mõjutajana), Vahemere regiooni tektoonika, globaaltektoonika, Kvaternaari Rooma vulkaanilise provintsi geoloogia ja pelaagiliste lubjakivide stratigraafiaga. Ta lõpetas 1962. aastal Carleton College'i geoloogia erialal bakalaureusekraadiga. Doktorikraadi geoloogias sai ta 1967. aastal Princetoni Ülikoolist. Ta töötas naftaettevõttes American Overseas Petroleum Limited Hollandis ja Liibüas ajal, kui Mu‘ammar al-Qadhdhāfī võimu haaras (1969). Mõne aja pärast jättis töö naftaettevõttes, et tegeleda geoarheoloogiaga Itaalias. Seejärel töötas ta Columbia Ülikooli juures observatooriumi Lamont-Doherty Earth Observatory teadurina ning uuris Vahemere piirkonna tektoonikat laamtektoonika kui uue teadusteooria valguses. Tema Itaaliaga seotud paleomagnetismialased teadustööd soodustasid tolle piirkonna geomagnetiliste inversioonide uurimist. 1980. aastal ilmus Luis Alvareze ja Walter Alvareze ning kahe Lawrence'i Berkeley kiirguslabori tuumakeemiku ühisartikkel Science'is "Extraterrestrial Cause for the Cretaceous-Tertiary Extinction: Experiment and Theory", milles esitati uurimustulemuste tõlgendusena väide, et dinosauruste ja paljude teiste liikide massilise väljasuremise Kriidi ajastu lõpul põhjustas kokkupõrge suure meteoroidiga. Seda nende tõlgendust hakati hiljem nimetama Alvareze hüpoteesiks. 1991 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 1992 – valiti Taani Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1993 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks 2002 – Penrose'i medal 2008 – Vetleseni auhind 1985. aastal avastatud väikeplaneet Alvarez on nimetatud 1988. aastal Luis Alvareze ja Walter Alvareze auks. Tema isa oli Nobeli auhinna laureaat Luis Alvarez ja vanaisa Minnesota Ülikooli meditsiiniprofessor Walter Clement Alvarez. Walter Alvarez. eps.berkeley.edu
Alvareze hüpotees

Alvareze hüpotees väidab, et dinosauruste ja paljude teiste liikide massilise väljasuremise Kriidi ajastu lõpul põhjustas kokkupõrge suure meteoroidiga. Hüpotees on nime saanud Luis ja Walter Alvareze järgi, kes esitasid esimestena selle väite 1980. aastal. 1970. aastate teisel poolel uuris geoloog Walter Alvarez Itaalias kivimeid, mille geoloogiline vanus oli umbes 66 miljonit aastat. Oli teada, et just sellel ajal (Kriidi ajastu lõpus) surid välja dinosaurused. 1977. aastal leidis ta Gubbio linna lähistelt Kriidi-Paleogeeni piirilt õhukese savikihi, millest allpool olevates kihtides leidus dinosauruste fossiile, ülevalpool aga mitte. Alvareze ette kerkis küsimus – kui kiiresti need olevused Maa pealt ära kadusid? Ta leidis, et vastus peitub selles õhukeses savikihis ning arvas, et selle kihi keemilise koostise analüüs võimaldab määrata kihi moodustumise kiiruse. Selle küsimusega pöördus ta oma isa Luis Alvareze poole, kes samuti töötas Berkeleys. Vajalikud uuringud tehti Lawrence'i Berkeley kiirguslaboris. Tulemus üllatas neid mõlemaid. Uuritava savikihi iriidiumisisaldus oli kümneid kordi kõrgem kui tavalistes maakoore kivimites. Maakoores on iriidium küllaltki haruldane, küll aga leidub seda rohkelt komeetides ja asteroidides. Sai arusaadavaks, et meteoroidid ei lange Maa peale alalise sagedusega. Aeg-ajalt langevad Maale suuremad taevakehad. Alvarezed leidsid, et 66 miljonit aastat tagasi tabas Maad Kriidi-Paleogeeni vahetusel iriidiumi sisaldav meteoroid, mis põhjustas Kriidi ajastu lõpul toimunud suure väljasuremise. Hävis suur osa maa- ja meretaimestikust ning neist toituvad organismid. 1980. aastal ilmus Luis Alvaraze ja Walter Alvareze ning kahe Lawrence'i Berkeley labori tuumakeemiku Frank Asaro ja Helen V. Michaeli ühisartikkel Science'is "Extraterrestrial Cause for the Cretaceous-Tertiary Extinction: Experiment and Theory", milles nad esitasid oma uurimuste tulemused ja andsid teoreetilise tõlgenduse neile. Luis Alvarez ja tema kolleegid esitasid ka väljasuremise võimaliku mehhanismi. Suure meteoroidi langemine tekitas plahvatuse, mille tulemusena õhku kerkinud tolmu- ja suitsupilved varjutasid taeva niivõrd pikaks ajaks, et suur osa taimestikust hävis. See aga põhjustas teiste elusorganismide hukkumise. Нил Шубин. "Вселенная внутри нас. Что общего у камней, планет и людей". Изд. "АСТ". Lk 154–155 "Maa Universumis". Tallinn: 2004. Lk 254 Extraterrestrial Cause for the Cretaceous-Tertiary Extinction: Experiment and Theory. earthscience.rice.edu
Tammelaane kraav

Tammelaane kraav on kraav Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Kalvre külas, Kõpu jõe parempoolne lisajõgi. Kraavi pikkus on 1,9 km, langus 12,5 m ja lang 6,58 m/km. Kraav saab alguse 58,5 m kõrgusel Kalvre külas ning suubub samas külas 46 m kõrgusel paremalt poolt Kõpu jõkke. Kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Kraav asub Õisu maastikukaitseala piiril. Kraavi on suunatud Õisu biotiikide väljalask. Tammelaane kraav Eesti looduse infosüsteemis Tammelaane kraav keskkonnaportaalis Tammelaane kraav Eesti looduse infosüsteemis Tammelaane kraav keskkonnaportaalis
Erftstadt

Erftstadt on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Kölni ringkonnas Rhein-Erfti kreisis. Asub 20 km Kölnist edelas. Praegune linn moodustati mitme valla ja Lechenichi linna liitmise teel 1969. aastal kommunaalreformi käigus. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. http://www.erftstadt.de/
Žuravlivka (Tultšõni rajoon)

Žuravlivka (ukraina keeles Журавлівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 1360. Pindala on 7,243 km².
Krasnogirka (Trostjanetsi rajoon)

Krasnogirka (ukraina keeles Красногірка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Trostjanetsi rajoonis. Elanike arv on 423. Pindala on 1,35 km².
Kolõndjanõ

Kolõndjanõ (ukraina keeles Колиндяни) on küla Ukrainas Ternopili oblastis Tšortkivi rajoonis. Elanike arv on 1651. Kolõndjanõ kirik.
Black Velvet (kokteil)

Black Velvet ('must samet') on õllekokteil, mis koosneb stout-tüüpi õllest (sageli Guinnessist) ja valgest vahuveinist (traditsiooniliselt šampanjast). Kokteili valmistas esimesena 1861. aastal kuninganna Victoria abikaasa prints Alberti leina ajal Londoni Brooks's Clubi baarmen. Jook sümboliseeris leinajate musti ja purpurseid käesidemeid. Kokteili saamiseks segatakse võrdses osas stout ja vahuvein ning serveeritakse seda pilsneriklaasis. Kihilise versiooni saamiseks täidetakse šampanjaklaas pooles ulatuses vahuveiniga ning valatakse peale jahutatud stout'i. Jookide erineva tiheduse tõttu need eriti ei segune ning kokteil jääb kihiline. Kui šampanja asemel kasutatakse õuna- või pirnisiidrit, kutsutakse jooki Poor Man's Black Velvet ('vaese mehe Black Velvet'). Saksamaal on olemas kokteiliversioon, kus kasutatakse Schwarzbier'i (tume laagriõlu) ja sekti ning jooki serveeritakse õllekannus. Raudse kantsleri järgi kannab see nime Bismarck. Kuna ka hele ja tume õlu ei segune omavahel kuigi hästi, kasutatakse seda efekti ära kokteilis Black and Tan. Et aga õlled segunevad rohkem, siis ei ole kihid nii selgelt eristuvad. http://www.greatcocktails.co.uk/BlackVelvet.html Dale DeGroff (14. juuli 2010). The Essential Cocktail: The Art of Mixing Perfect Drinks. Potter/TenSpeed/Harmony.
TRAPPIST-1

TRAPPIST-1, tuntud ka kui 2MASS J23062928-0502285, on planeedisüsteem, mis asub Päikesesüsteemist 12 parseki (ligikaudu 39 valgusaasta) kaugusel Veevalaja tähtkujus. 22. veebruaril 2017 teatas NASA, et on tähe ümber avastanud seitse Maa-tüüpi planeeti, millest vähemalt kolm asuvad elukõlbulikus tsoonis. Alguses avastati 2015. aastal tähe orbiidilt kolm Maa suurust planeeti. Belgias, Liège'i Ülikooli juures töötav Michaël Gilloni juhitud uurimisgrupp avastas planeedid ülemineku (transiidi) meetodil, kasutades teleskoopi TRAPPIST (ingliskeelne akronüüm nimest Transiting Planets and Plenetesimals Small Telescope) La Silla observatooriumis, Tšiilis. 2017. aasta 22. veebruaril teatasid astronoomid, et on avastanud veel 4 eksoplaneeti, mis tiirlevad ümber tähe TRAPPIST-1. Nende avastamisel oli muuhulgas kasutatud ka NASA teleskoopi Spitzer ja Very Large Telescope'i (VLT, est. Väga Suur Teleskoop) Paranalis. See avastus tõstis TRAPPIST-1 ümber tiirlevate planeetide arvu seitsmele, millest eeldatavalt kolm asuvad elukõlbulikus tsoonis. Arvatakse, et teised planeedid võivad samuti olla elukõlbulikud, kuna nende pinnal võib olla vedelas olekus vett. Cutri, R. M.; Skrutskie, M. F.; Van Dyk, S.; Beichman, C. A.; Carpenter, J. M.; Chester, T.; Cambresy, L.; Evans, T.; Fowler, J.; Gizis, J.; Howard, E.; Huchra, J.; Jarrett, T.; Kopan, E. L.; Kirkpatrick, J. D.; Light, R. M.; Marsh, K. A.; McCallon, H.; Schneider, S.; Stiening, R.; Sykes, M.; Weinberg, M.; Wheaton, W. A.; Wheelock, S.; Zacarias, N. (June 2003). "2MASS All Sky Catalog of point sources". VizieR Online Data Catalog. European Southern Observatory with data provided by the SAO/NASA Astrophysics Data System. 2246. Bibcode:2003yCat.2246....0C. Costa, E.; Mendez, R. A.; Jao, W.-C.; Henry, T. J.; Subasavage, J. P.; Ianna, P. A. (4 August 2006). "The Solar Neighborhood. XVI. Parallaxes from CTIOPI: Final Results from the 1.5 m Telescope Program". The Astronomical Journal. The American Astronomical Society. 132 (3): 1234. Bibcode:2006AJ....132.1234C. doi:10.1086/505706. "About TRAPPIST-1". Vaadatud 14.04.2017. "NASA Telescope Reveals Largest Batch of Earth-Size, Habitable-Zone Planets Around Single Star". nasa.gov. vaadatud 23.02.2017. "Could these newly-discovered planets orbiting an ultracool dwarf host life?". The Guardian. 02.05.2016. Shostak, Seth (22.02.2017). "This Weird Planetary System Seems Like Something From Science Fiction". NBC News. Bolmont, E.; Selsis, F.; Owen, J. E.; Ribas, I.; Raymond, S. N.; Leconte, J.; Gillon, M. (2017). https://academic.oup.com/mnras/article-abstract/464/3/3728/2514577/Water-loss-from-terrestrial-planets-orbiting?redirectedFrom=fulltext "Water loss from terrestrial planets orbiting ultracool dwarfs: implications for the planets of TRAPPIST-1". Monthly Notices of the Royal Astronomical Society 464 (3): 3728–3741 Bibcode:2017MNRAS.464.3728B
1. sajand eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat | ► ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► 90. aastad eKr | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | 20. aastad eKr | 10. aastad eKr | 0. aastad eKr 1. sajand ekr ehk I sajand eKr ehk e.m.a. oli viimane sajand enne kristlikku ajaarvamist. Sajand algas 1. jaanuaril 100 eKr ja lõppes 31. detsembril 1 eKr. ... Augustus Burebista Catilina Cicero Herodes Suur Horatius Jeesus Julius Caesar Kleopatra VII Lucretius Marcus Antonius Marcus Junius Brutus Marcus Vipsanius Agrippa Ovidius Ptolemaios XIII Sextus Pompeius Sima Qian Sosigenes Aleksandriast Spartacus Tigranes II Titus Livius Vergilius Hiinas avastati päikese laigud. 100. aastad eKr: 100 eKr 90. aastad eKr: 99 eKr, 98 eKr, 97 eKr, 96 eKr, 95 eKr, 94 eKr, 93 eKr, 92 eKr, 91 eKr, 90 eKr 80. aastad eKr: 89 eKr, 88 eKr, 87 eKr, 86 eKr, 85 eKr, 84 eKr, 83 eKr, 82 eKr, 81 eKr, 80 eKr 70. aastad eKr: 79 eKr, 78 eKr, 77 eKr, 76 eKr, 75 eKr, 74 eKr, 73 eKr, 72 eKr, 71 eKr, 70 eKr 60. aastad eKr: 69 eKr, 68 eKr, 67 eKr, 66 eKr, 65 eKr, 64 eKr, 63 eKr, 62 eKr, 61 eKr, 60 eKr 50. aastad eKr: 59 eKr, 58 eKr, 57 eKr, 56 eKr, 55 eKr, 54 eKr, 53 eKr, 52 eKr, 51 eKr, 50 eKr 40. aastad eKr: 49 eKr, 48 eKr, 47 eKr, 46 eKr, 45 eKr, 44 eKr, 43 eKr, 42 eKr, 41 eKr, 40 eKr 30. aastad eKr: 39 eKr, 38 eKr, 37 eKr, 36 eKr, 35 eKr, 34 eKr, 33 eKr, 32 eKr, 31 eKr, 30 eKr 20. aastad eKr: 29 eKr, 28 eKr, 27 eKr, 26 eKr, 25 eKr, 24 eKr, 23 eKr, 22 eKr, 21 eKr, 20 eKr 10. aastad eKr: 19 eKr, 18 eKr, 17 eKr, 16 eKr, 15 eKr, 14 eKr, 13 eKr, 12 eKr, 11 eKr, 10 eKr 0. aastad eKr: 9 eKr, 8 eKr, 7 eKr, 6 eKr, 5 eKr, 4 eKr, 3 eKr, 2 eKr, 1 eKr
Eripöörang

Eripöörang on aine optiline aktiivsus ühikulise kontsentratsiooni ja teepikkuse juures. Eripöörang [α] on enantiomeere (optilisi isomeere) iseloomustav suurus, mis lahuste puhul võrdub polariseeritud valguse pöördenurgaga, mille tekitaks 10 cm paksune lahuse kiht kontsentratsiooniga 1. Viimase all mõeldakse lahust, mille 1 cm3 sisaldab 1 grammi optiliselt aktiivset ainet. Seega pöördenurk α = [α]·c·l, millest eripöörang [α] = α/(c·l). Eripöörangu sümboli juurde märgitakse ka kasutatud valguse lainepikkus ja lahuse temperatuur. Tavaliselt määratakse eripöörang temperatuuril 20 °C lainepikkusel λ = 589 nm (naatriumiaurude kollane D-joon): [α]20 °CD. Ruumalalise kontsentratsiooni c asemel võib kasutada ka kaalulist kontsentratsiooni p. Selle all mõistetakse lahustunud aine hulka grammides 1 grammi lahuse kohta. Seose mõlema kontsentratsiooni vahel saame, teades lahuse tihedust e, mida saab mõõta areomeetriga. Et 1 cm3 lahust sisaldab c grammi ainet ja kaalub samaaegselt e grammi, siis kaaluline kontsentratsioon. Siit c = p·e ja [α] = α/(p·e·l). Optiline aktiivsus
Nõo Püha Kolmainu kogudus

Nõo Püha Kolmainu kogudus on õigeusu kogudus, mis asub Tartu maakonnas Nõo alevikus. Nõo Püha Kolmainu kogudus avati 1852. aastal  eestlastest õigeusklikele ja pühitseti Riia ja Miitavi ülempiiskopi Platon I poolt Koguduse esimene vaimulik Nikolai Verhoustinski sündis 1799. aastal Värskas ning oli Pihkva Vaimuliku Seminari kasvandik. Usuvahetusliikumise kõrgajal suunati Nikolai Verhoustinski Riia ja Miitavi piiskopkonna poolt Lõuna-Eestisse ja pühitseti 1846. aastal Pihkva piiskopkonna Riia vikaarpiiskopi Filaret I poolt Tartu Jumalaema uinumise kirikus preestriks. Kuni Nõo Püha Kolmainu kiriku valmimiseni 1873. aastal kasutati jumalateenistusteks üüriruume. 1890. aastal oli koguduses 525 ja 1938. aastal 160 liiget. 1962. aastal liitusid Nõo kogudusega äsja suletud Elva Peetri ja Pauli koguduse peamiselt venelastest liikmed ja teenistused toimusid kirikuslaavi keeles. Tänapäeval teenib kogudust preester Miikael Raissar ja teenistused toimuvad üks kord kuus. pr Nikolai Verhoustinski pr Vassili Verhoustinski pr Nikolai Azadanov üpr Aleksander Poletajev pr Georgi Lutseb/Lutso üpr Jefimi Küppar/Küpparsepp pr Pjotr Sokolovski pr Nikolai Vinogradov pr Vassili Bezserebrennikov pr Joann Kolokolov pr Maksim Rudakov üpr Peeter Pähkel üpr Mihhail Bleive üpr Kiiman Georg pr Must Arkadi üpr joann Envere/Entson pr Järvits Miron pr Aleksei Herman mpr Jakob/Laatsar Sarv üpr Joann Ümarik pr Nikolai Lellep/Vaabo pr Mihail Stoljarov üpr Teodor/Feodor Bleive üpr Johannes Keskküla pr Miikael/Margus Raissar Mihail Florinski Aleksander Šamardin Joann Kolokolov Jossif Sokolov "õigeusu kiriku asutused ja kogudused". Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond nõukogude religioonipoliitika mõjuväljas 1954-1964". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. november 2021. "Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik". "Õigeusu kirikutes (kogudustes) teeninud vaimulike nimekiri”. Tallinn, 1975. Koostaja preester August Kaljukosk. EAA.5437.1.64 "Eesti õigeusk X-XXI saj". Entsüklopeediline teatmik. Koostaja Vladimir Iljaševitš Tallinn, 2014 (vene keeles), lk 487 "EAÕK Nõo kogudus". EAA.5251 Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond nõukogude religioonipoliitika mõjuväljas 1954-1965". Anu Raudsepp. “Riia Vaimulik Seminar 1846-1918” Tartu, 1998, lk 94-150 David Papp. “Eesti Apostliku õigeusu vaimulikud“ – Biograafiline leksikon (16.-20.saj)- EAA. 5410.1. 247-249 “Eestimaa uusmärtrite elulood”. Koostaja ülempreester Andreas Põld. Pärnu, 2013, lk 3-6 Andrei Sõtšov.Eesti õigeusu piiskopkond Stalini ajal aastail 1945-53,Tartu, 2004, lk 19-40; 65-72; 128-135 “Kirikud ja kogudused Eestis“. Miniteatmik. Koostajad Ilmo Au, Ringo Ringvee. Tallinn, 2000 Mitut usku Eesti". IV köide. Toimetaja Liina Eek. Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu, 2015, lk 87-92 Jaanus Plaat, Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis. Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011, lk 463 Viitamistõrge: Vigane <ref>-silt. Viide nimega dspace.ut.ee|Pealkiri=Eesti on ilma tekstita.
Naudvaris

Naudvaris on küla Leedus Kelmė rajoonis, Kelmė valla halduskeskus. Praktiliselt on küla Kelmė linnaga kokku kasvanud ja kujunenud selle edelapoolseks eeslinnaks. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.01.2017. Küla portaalis vietoves.Lt
Kukečiai

Kukečiai on küla Leedus Kelmė rajoonis, Kukečiai valla halduskeskus. Küla asub Kražantė jõe kaldal, külast lõunas asub Kražantė hüdrograafiline kaitseala. Kukečiais on raamatukogu ja postkontor. Nõukogude ajal oli see kohaliku kolhoosi keskasulaks. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.01.2017. Kukečiai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 203 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Osmanid

Osmanid olid Osmanite riigi rajajad ja valitsejad aastatel 1299–1922. Dünastia sai alguse Osman I-st. Kolmekümne seitsmest valitsenud sultanist olid tähtsaimad Orhan, Bayezit I Yldırın, Mehmet II Suur, Selim I, Süleiman I Tore, Selim III, Mahmut II ja Abdülhamit II. Aastal 1517 võtsid Osmanid kui võimsaima sunniitliku riigi valitsejad endale kaliifi tiitli. 1. novembril 1922 sultanaat kaotati ja viimane sultan Mehmet VI lahkus riigist 17. novembril 1922 pagendusse. Kuid 18. novembril 1922 valis Türgi Rahvusassamblee kroonprints Abdülmecit II kaliifiks, kes astus ametisse 24. novembril 1922 İstanbulis. Aastal 1923 kuulutati välja Türgi Vabariik. Kalifaat likvideeriti ametlikult 3. märtsil 1924. Koos viimase kaliifi Abdülmecit II-ga pagendati aastal 1924 riigist kõik dünastia liikmed. Osmanite riik Kõrk Värav
Valged roosid (album)

"Valged roosid" on Tarmo Pihlapi 1999. aastal ilmunud stuudioalbum, mis ilmus helikassetina ja CD-na. Albumi andis välja Hitivabrik. Albumil on 18 laulu, kogupikkusega 53 minutit 20 sekundi Ei tea miks aeg kaob käest / Tarmo Pihlap, sõnad Juhan Sütt Valged roosid / Fred Spielman, sõnad Valli Ojavere Öö langemas alla / F. Pfeil, sõnad Jüri Remmelgas Kaugel sinust ja kodumaast / Aimur Murd Kiigelaul / Rahvalik viis Meremehe tervitus kallimale / Emil Palm, sõnad Sergius Lipp One day when we were young / Dmitri Tiomkin, Johann Strauss, sõnad Oscar Hammerstein II Vana frakk / Domenico Modugno, sõnad Otto Roots Rooma kitarr / Eldo Di Lazzaro, sõnad Heldur Karmo Ema sünnipäev / Toivo Kärki, sõnad Erich Kumar La Paloma / Sebastián Iradier, sõnad Kustas Kikerpuu Kesk õitsvaid lilli / F.S.Zamecnik, sõnad rahvalik tekst Kaua ei mõelnud ma sulle / Lee Hazlewood, sõnad Kustas Kikerpuu Järve keskel / Ted Varnick / Nick Acquaviva, sõnad Heldur Karmo Toomemäel / Rahvalik viis, sõnad Jüri Remmelgas Miks vaatad täis igatsust teele / Vene rahvalik viis, tõlkinud Heldur Karmo Võta mind kaasa / Lee Hazlewood, sõnad Kustas Kikerpuu Sillad / Tarmo Pihlap, sõnad Heldur Karmo [1]
Griniai

Griniai on küla Leedus Kelmė rajoonis, Pakražantise valla halduskeskus. Küla asub Kražantė jõe kaldal. Griniais on keskkool, kultuurimaja, raamatukogu ja postkontor. Nõukogude ajal oli see kohaliku kolhoosi keskasulaks. Külas on sündinud Leedu filosoof Zenonas Norkus. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.01.2017. Griniai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. VII (Gorkai-Imermanas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005. 178 lk. Küla portaalis vietoves.Lt