1926

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 | ► | ►► 1926. aasta (MCMXXVI) oli 20. sajandi 26. aasta. 8. jaanuar – Abdul Aziz ibn Saud krooniti Hejazi kuningaks. 27. jaanuar – John Logie Baird demonstreeris Londonis esimest korda televisiooni. 9. veebruar – üleujutus Londoni eeslinnades. ... 16. aprill – San Jose rongiõnnetuses hukkus 178 inimest. 9. mai – USA mereväekomandör Richard E. Byrd ja Floyd Bennet lendasid esimeste inimestena üle põhjapooluse. 12. mai – Roald Amundsen jõudis lõunapoolusele. ... ... ... ... ... ... ...  Pikemalt artiklis 1926. aasta Eestis 1. jaanuar – lõppes tšekisüsteem, viin ja alkohoolsed joogid läksid vabamüüki. 4. jaanuar – Tartus avati raudbetoonist Vabadussild (64,5 m). 19. jaanuar – registreeriti osaühisus Mootor. Ettevõttest saab hiljem Eesti suurim autotranspordifirma. 24. jaanuar – lennuõnnetus Tallinnas: alla kukkus Aeronaudi lennuk, mille pardal oli ka Aeronaudi asutajaliige Jakob Tillo. 30. jaanuar – Tallinna Töölisteater andis avaetenduse. 5. veebruar – 6. veebruarini toimunud korvpallivõistlused Tallinnas Läti ja Eesti vahel: Eesti ja Läti kolmandad maavõistlused võitis 26:20 Eesti. 6. veebruar – lõppesid 5. veebruaril alanud korvpallivõistlused Tallinnas Läti ja Eesti vahel: Tallinna ja Riia linnavõistlustel võitsid lätlased 22:17. 19. veebruar – Riigikogus võeti vastu Popsiseadus. 21. veebruar – toimus Eesti Jalgpalli Liidu asemikkudekogu koosolek, kus otsustati, et liidu juhatus ei tohi edaspidi korraldada alkoholiga bankette. 28. veebruar – Helsingis toimusid rahvusvahelised kiiruisutamisvõistlused, kus Christfried Burmeister sai 500 meetri jooksus esikoha. Ta pidi küll võistlustel uisutama üksi, sest Eesti ei olnud veel Rahvusvahelise Uisuliidu liige. 28. veebruar – Riias toimusid Eesti ja Läti raskejõustikumaavõistlused, kus eestlased võitsid nii poksis (24:23) kui tõstmises (17:13). 5. märts – Riigikogu võttis vastu "Võõrandatud maade eest tasu maksmise seaduse", mille järgi pidi endistele mõisaomanikele 55 aasta jooksul tagastatama 12,2 miljonit krooni. 12. märts – põllumajanduse pikaajaliseks krediteerimiseks asutati Eesti Maapank. 13. märts – Tallinna toimus esimene ajakirjanike ball, millest saab iga-aastane Eesti seltskonnaelu suursündmus. 14. märts – toimus Riia Jahtklubi jääpurjetamisvõistlus, mille esimese nädala võitsid Erik Holst ja Etienne Galnhbäck. 14. märts – toimusid Pärnumaa meistrivõistlused tõstmises, kus Arnold Luhaäär tegi Eesti rekordi, saades viie tõste kogusummaks 507,5 kg. 25. märts – Rio de Janeiros pidas Eesti raskekaallane Ervin Klausner oma esimese matši elukutselisena. 27. märts – Eduard Brock tegi Eesti meistrivõistlustel tõstmises poolraskekaalus vasaku käega rebimises uue maailmarekordi. 28. märts – Tallinnas toimusid Eesti meistrivõistlused maadluses. 8. aprill – Tallinnas toimus 10. aprillini kestnud II Eesti kehalise kasvatuse kongress. 23. aprill – ilmus Eesti Spordilehe kriitpaberil mälestusnumber, millega tähistati Georg Lurichi 50. sünniaastapäeva. 25. aprill – toimusid esimesed Eesti meistrivõistlused lauatennises ehk tollal pingpongis. 2. mai – toimusid Eesti meistrivõistlused murdmaajooksus, mille võitis neljandat korda järjest Heinrich Paal. 16. mai – Eesti Foto-Klubi avas Tallinnas esimese rahvusvahelise fotonäituse. 16. mai – Tondi sõjakoolis toimusid Eesti esimesed laskevõistlused. See päev on ühtlasi Eesti laskespordi algusaeg. 13. juuni – avati Kadrioru staadion Eesti-Leedu maavõistlusega jalgpallis, mille võitis Eesti 3:1. 16. juuni – tegevust alustas Vabadussõja Ajaloo Komitee. 19. juuni – Pirital toimus Eesti esimene orienteerumisvõistlus, mille võitis Julius Tiisfeldt. 24. juuni – Suure-Jaanis avati Vabadussõja mälestussammas "Lembit". 1. juuli – kehtima hakkas perekonnaseisuseadus. 18. juuli – Tartus algasid 29. juulini kestnud 18. maailma karskuskongress, 12. Põhjamaade karskuskongress ja 7. Põhjamaade valgelindi kongress. 30. juuli – tuhanded tallinlased jälgisid Kadrioru staadionil maailmarekordimehe Paavo Nurmi jooksu. Juulis ilmus 1200-leheküljeline teos "Eesti. Maa. Rahvas. Kultuur". 1. august – avati 63 km pikkune kitsarööpmeline raudtee Sondast Mustveesse. 1. august – Tartus Emajõe basseinis selgus Eesti esimene veepallimeister; võitis Tallinna Kalevi meeskond. 29. august – Võrus avati Friedrich Reinhold Kreutzwaldi mälestussammas. 12. september – Lasnamäe lennuväljal toimus kaitseväe lennupäev. 26. september – avati Kursi Vabadussõja mälestussammas. 8. oktoober[küsitav] – Tallinnas Vabaduse väljakul avati Eesti suurim ja moodsaim kino "Gloria Palace". Oktoobris ilmus Anton Hansen Tammsaare romaanisarja esimene köide. 18. detsember – Tallinnas alustas Eestis "Raadio-Ringhääling" esimesi korrapäraseid raadiosaateid. 31. detsember – asutati Saaremaa Merispordi Selts. Sel aastal said Eestis linnaõiguse viis uut linna: Põltsamaa ja Tapa (mõlemad 30. juunist), Tõrva ja Türi (mõlemad 2. juulist) ja Nõmme (12. novembrist). Haridusministeeriumi Kultuurivalitsus kutsus Estonia teatri pedagoogiks-hääleseadjaks Armanda degli Abbati-Campodonico.  Pikemalt artiklis Sündinud 1926 1. jaanuar – Kalju Leht, eesti kirjandusteadlane 8. jaanuar – Aksel Pajupuu, eesti koorijuht 2. veebruar – Valéry Giscard d'Estaing, Prantsusmaa poliitik 2. veebruar – Arno Köörna, eesti majandusteadlane 3. veebruar – Gunnar Pedraudse, eesti helilooja 7. veebruar – Mark Taimanov, vene maletaja 10. veebruar – Arvi Parbo, ettevõtja 11. veebruar – Heljo Mänd, eesti kirjanik 11. veebruar – Ott Ojamaa, eesti tõlkija 17. veebruar – Lia Laats, eesti näitleja 19. veebruar – Ross Thomas, Ameerika Ühendriikide kirjanik 28. veebruar – Svetlana Allilujeva, Stalini tütar 25. märts – László Papp, ungari poksija 31. märts – John Fowles, inglise kirjanik 21. aprill – Elizabeth II, Suurbritannia kuninganna 23. aprill – Éva Janikovszky, ungari lastekirjanik 9. mai – Helju Rammo, eesti lastekirjanik 4. juuni – Ain Kaalep, eesti kirjanik ja tõlkija 5. august – Per Wahlöö, rootsi kirjanik 9. november – Ülo Kaasik, Eesti matemaatik 9. november – Mihail Velsvebel, Eesti kergejõustiklane  Pikemalt artiklis Surnud 1926 5. märts – Clément Ader, prantsuse insener, lennunduspioneer 24. märts – Sizzo, Schwarzburgi vürstliku perekonna pea 23. august – Rudolph Valentino, itaalia päritolu ameerika näitleja 5. oktoober – Mari Jászai, ungari näitleja 26. november – John Moses Browning, Ameerika Ühendriikide relvameister 5. detsember – Claude Monet, prantsuse maalikunstnik 29. detsember – Rainer Maria Rilke, austria proosakirjanik ja luuletaja füüsika – Jean Baptiste Perrin keemia – Theodor Svedberg meditsiin – Johannes Andreas Grib Fibiger kirjandus – Grazia Deledda rahu – Aristide Briand, Gustav Stresemann Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 214–216 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Popsiseadus astub jõusse Postimees, 19 veebruar 1926