laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
2021. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused

2021. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused olid 85. jäähoki maailmameistrivõistlused. Võistlused toimusid 21. maist 6. juunini 2021 Lätis Riias. Osales 16 meeskonda. Maailmameistriks tuli Kanada alistades finaalis valitseva maailmameistri Soome lisa-aja järel 3:2. Algselt pidi turniiri korraldama Läti koos Valgevenega, kuid 18. jaanuaril 2021 otsustas IIHF, et Valgevenes mänge ei toimu. Otsuse põhjuseks oli Euroopa Parlamendi liikmete, Läti valitsuse ja mitmete organisatsioonide protest seoses 2020. aasta Valgevene meeleavaldustega. Nõrgemasse divisjoni langejaid sel aastal ei selgitatud. Esimest korda pärast praeguse võistlusformaadi kasutusele võtmist ei pääsenud veerandfinaali Rootsi koondis. Resultatiivsemad mängijad Allikas: IIHF.com. Parimad väravavahid Väravavahid, kes mängisid oma meeskonna mängudest vähemalt 40%. Allikas: IIHF.com Väärtuslikum mängija: Andrew Mangiapane Parim väravavaht: Cal Petersen Parim kaitsja: Moritz Seider Parim ründaja: Peter Cehlárik Turniiri sümboolne koosseis Väravavaht: Juho Olkinuora Kaitsjad: Moritz Seider / Korbinian Holzer Ründajad: Andrew Mangiapane / Conor Garland / Liam Kirk 2021. aasta jäähoki maailmameistrivõistluste koosseisud "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. mai 2021. Vaadatud 22. mail 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.baltictimes.com/karins_still_does_not_see_it_possible_for_minsk_to_host_2021_hockey_world_championship/  2021. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Võistluste koduleht
Basra vilajett

Basra vilajett (osmanitürgi keeles ولايت بصره, latiniseeritult Vilâyet-i Basra) oli Osmanite riigi esmajärguline haldusüksus Lähis-Ida keskosas aastatel 1875–1880 ja 1884–1918. See hõlmas ala, mis ulatus An-Nāşirīyah'st ja Al-‘Amārah'ist põhjas kuni tänapäeva Kuveidini lõunas. Vilajeti pealinn oli Basra. Bagdadi vilajett
Elisa Eesti

Elisa Eesti AS (varem Radiolinja Eesti) on telekommunikatsiooniettevõte Eestis. Elisa omanik on Soome firma Elisa Oyj. 2014. aasta seisuga on see omataoliste seas suuruselt teine mobiilsideoperaator Eestis.[viide?] Elisal on tänapäeval kogu Eestit hõlmav mobiilside- ja teleteenuseid osutav ettevõte, mille levialas elab 99% Eesti elanikest. Elisa mobiilne internet ulatub nii väli- kui ka sisetingimustes kõikjale, kus on olemas mobiililevi.[viide?] Eesti Päevalehe ja sõltumatu allika Pemetel mõõtmistulemused näitasid, et Elisa pakub operaatoritest parimat 4G-levi siseruumides.[viide?] Elisa Eesti koduleht
Rotte

Rotte on jõgi Hollandis, mis asub Reini-Maasi-Scheldti deltas. Jõgi lähtub Moerkapelle'i lähistelt ja suubub läbi Rotterdami kanalite Nieuwe Maasi. Nimi Rotte (mille tähendus on 'mudajas vesi') on linna eponüüm. Linn asutati 13. sajandil, kui jõe äärde rajati tamm.  Rotte – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Måneskin

Måneskin (taani keeles 'kuuvalgus') on Roomast pärit itaalia rokkansambel, mis loodi aastal 2016. Bänd võitis 2021. aasta Sanremo laulufestivali ja 2021. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse looga "Zitti e buoni". Bänd kogus kuulsust pärast seda, kui sai 2017. aastal itaalia talendisaate X Factor üheteistkümnendal hooajal teise koha. Damiano David (laul) Victoria De Angelis (bass) Thomas Raggi (kitarr) Ethan Torchio (trummid) "Supermodel" "Eurovision Song Contest Rotterdam 2021". Vaadatud 23.05.2021. "Grand Final of Rotterdam 2021". Vaadatud 23.05.2021. Måneskini ametlik veebileht "Zitti e buoni" YouTube'is
Immuunianalüüs

Immuunianalüüs on biokeemiline test, mis mõõdab makromolekuli või väikese molekuli olemasolu või kontsentratsiooni lahuses antikeha (tavaliselt) või antigeeni (mõnikord) abil. Immuunianalüüsi abil tuvastatud molekuli nimetatakse sageli "analüüdiks" ja sageli on see valk, kuigi see võib olla ka muud liiki molekulid, mis on erineva suuruse ja tüübiga, kui on välja töötatud sobivad antikehad, millel on analüüsiks vajalikud omadused. Bioloogilistes vedelikes, näiteks seerumis või uriinis olevaid analüüte mõõdetakse sageli immunoanalüüside abil meditsiinilistel ja teaduslikel eesmärkidel. Immunoanalüüsid on saadaval mitmes erinevas formaadis ja variatsioonis. Immunoanalüüsid võivad toimuda mitmes etapis, kusjuures reaktiivid lisatakse ja pestakse ära või eraldatakse analüüsi eri punktides. Mitmeastmelisi määramisi nimetatakse sageli eraldusimmuunianalüüsideks või heterogeenseteks immuunianalüüsideks. Mõned immunoanalüüsid saab läbi viia lihtsalt reaktiivide ja proovi segamise ning füüsikalise mõõtmise teel. Selliseid analüüse nimetatakse homogeenseteks immunoanalüüsideks või harvemini eraldamata immunoanalüüsideks. Immunoanalüüsides kasutatakse sageli kalibraatorit. Kalibraatorid on lahused, mis teadaolevalt sisaldavad kõnealust analüüdi ja mille kontsentratsioon on üldiselt teada. Analüüsi reaktsiooni võrdlemine reaalse proovi ja kalibraatorite abil saadud reaktsiooni vahel võimaldab tõlgendada signaali tugevust seoses analüüdi olemasolu või kontsentratsiooniga proovis.  Immuunianalüüs – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mazozoli vald

Mazozoli vald (läti keeles Mazozolu pagasts) on vald Lätis Ogre piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Meņģele ja Taurupe vallaga, Madona piirkonna Ērgļi vallaga ning Cēsise piirkonna Zaube ja Kaive vallaga. Valla pindala on 97 km². 2011. aasta seisuga elas seal 562 inimest. Valla keskuseks on Līčupe küla. Vallamaja asub aadressil Rīgas iela 5, vallavanem on Dzintars Žvīgurs. Vald asub Vidzeme kõrgustiku piiril. Kõrgeim koht on Eglīškalns (205,6 m). Vallas voolavatest jõgedest suuremad on Ogre jõgi ja selle lisajõgi Līčupe jõgi. Looduskaitse all on Roplaiņi saar ja veel kuus nimetut põlispuud. Valla keskosa jääb Ogre oru loodusparki. Valla maadel asus varem Mazozoli mõis, mille pindala oli 1920. aasta maareformi eel 420 hektarit. Sealsed alad kuulusid varem Ogre valda. Aastal 1945 moodustati Ogre vallas Ogre ja Mazozoli külanõukogu. Vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Mazozoli külanõukoguga likvideeritav Ogre külanõukogu. Aastal 1963 liideti sellega osa Ogreslīči ja Taurupe külanõukogu aladest, ent aastal 1977 arvati osa valla alasid Ogreslīči ja Sausnēja külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 organiseeriti külanõukogu ümber vallaks. 2009. aastal liideti vald Ogre piirkonnaga. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ogre linnamägi ja Baltiņi muinaskalmed ehk Kuradisüli. Griguļkalnsi linnamägi on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Pelīcēni muinaskalmed, Ogre Jaanikünka hiiepaik, Vaukši keskaegne kalmistu ja Vaukši kirikuaseme hiiepaik on regionaalse kaitse all. 2011. aasta seisuga elas vallas 523 lätlast, 15 venelast, 5 valgevenelast, 8 ukrainlast, 3 poolakat ja 6 leedulast. Valla külad on: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Ogres novads, vaadatud 23.05 2021 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Mazozoli vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Taeyong

Lee Tae-Yong (korea keeles: 이태용 teatud Taeyongi nime all; sündinud 1. juulil 1995 Seoulis) on Lõuna-Korea räppar, laulja, tantsija ja laulukirjutaja. Teda teatakse NCT liikme ja liidrina. 2016 aastal tegi ta debüüdi grupi esimese allüksuses NCT U's. Ta sai NCT teise allüksuse NCT 127 liidriks 2016. aasta lõpus. 2019 aastal liitus ta SM Entertainment'i supergrupi SuperM'iga. Ta on aidanud kirjutada üle 30 laulu neljas keeles.
Meņģele vald

Meņģele vald (läti keeles Meņģeles pagasts) on vald Lätis Ogre piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Mazozoli, Madliena ja Taurupe vallaga, Madona piirkonna Sausnēja vallaga ning Aizkraukle piirkonna Bebri ja Irši vallaga. Valla pindala on 90 km². 2011. aasta seisuga elas seal 570 inimest. Valla keskuseks on Meņģele küla. Vallavanem on Ieva Jermacāne. Aastal 1935 oli valla pindala 89,5 km² ja seal oli 1244 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Meņģele ja Ogreslīči külanõukogu. Vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Ogreslīči külanõukoguga likvideeritav Meņģele külanõukogu. Aastal 1963 liideti Oškalni sovhoosi maad Mazozoli külanõukoguga, ent aastal 1977 arvati külanõukogu koosseisu osa Mazozoli külanõukogust ja likvideeritavast Plātere külanõukogust. Aastal 1990 organiseeriti Ogreslīči külanõukogu ümber vallaks ja nimetati ümber Meņģele vallaks. 2009. aastal liideti vald Ogre piirkonnaga. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Meņģele kirik ja hiiepaik Ģērķi Jumalamägi ehk Ģērķi Ohvrimägi. Meņģele keskaegne kalmistu on regionaalse kaitse all. Kohaliku kaitse all on Meņģele kalmistuvärava kabel. Vald asub Kesk-Läti madaliku ja Vidzeme kõrgustiku piiril, valla kirdeosa jääb Vidzeme kõrgustikule. Kõrgeim koht on Zvirgzdiņi mägi (143,5 m). Vallas voolavatest jõgedest suuremad on Ogre jõgi ja Lokmene. Looduskaitse all on Ozlēni tamm, Tīreļi tammed, Branderi tamm, Ataugase tamm ja veel 15 nimetut põlispuud. Valla keskosa jääb Ogre oru loodusparki. Nende seas oli 534 lätlast, 16 venelast, 9 valgevenelast, 81 ukrainlast, 7 poolakat ja 2 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Ogres novads, vaadatud 23.05 2021 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Meņģele vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kabe mõisteid

Siin on loetletud kabemänguga seotud mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y 64-ruuduline kabe Algaja löök Alumine kaksiktee Alumine kaksikteeke Alumine kolmiktee Alumine kolmikteeke Armeenia kabe Auring Avidi löök Bartelingi löök Bizot idee Blonde'i idee Bonnardi detail Bonnardi skeem Bourquini löök Brasiilia kabe Deslauriers' idee Dussaut' idee Fabre'i idee Fabre'i löök Friisi kabe Gambiitseisud Ghestemi idee Giljarovi detail Haak Haarlemi löök Harkovi kabe Hispaania kabe Inglise-Ameerika kabe Itaalia kabe Kabede opositsioon peateel Kabelaud Kabend Kahvel Kaksikteed Sirged g1-a7 (alumine kaksiktee) ja h2-b8 (ülemine kaksiktee) 64-ruudulises kabes. Kaksikteekesed Sirged g1-h2 (alumine kaksikteeke) ja a7-b8 (ülemine kaksikteeke) 64-ruudulises kabes. Kameeleon Kanada kabe Kirikabe Klassika Kolmikteed Sirged c1-h6 (alumine kolmiktee) ja a3-f8 (ülemine kolmiktee) 64-ruudulises kabes. Kolmikteekesed Sirged c1-a3 (alumine kolmikteeke) ja h6-f8 (ülemine kolmikteeke) 64-ruudulises kabes. Kukujevi idee Kukujevi kahiavang Kuldne kivi Kuningalöök Lieubray püünis Leclercqi detail Löömine Lühike tiib Manoury detail Manoury löök Manoury notatsioon Mertensi püünis Molimardi idee Molimardi rünnak Mostik Napoleoni löök Neliktee Normandia löök Opositsioon Paralleelsed kivid Peatee Perforatsioon Petrovi kolmnurk Philippe'i löök Pikk tiib Pimesimultaan Poola kabe Poolkuu Rahvusvaheline kabe Raichenbachi löök Ramani idee Raphaeli löök Ricou löök Rikošett Ringlöök Roozenburgi idee Rotterdami löök Sargini detail Sargini lõppmäng Scouppe'i detail Serfi löök Seotud tsentraalsed seisud Sidumine Sijbrandsi idee Simultaan Sonier idee Sonier püünis Springeri löök Suur kolmnurk Suurepärane käik Šveitsi löök Tangid Traal Trapplöök Trepplöök Tšehhi kabe Türgi kabe Türgi löök Väike poola kabe Väli Weissi löök Woldouby seis Ülemine kaksiktee Ülemine kaksikteeke Ülemine kolmikteeke Ülemine kolmikteeke
Dudince

Dudince (kuni 1927. aastani Ďudince, ungari keeles Gyűgy, saksa keeles Dudintze) on linn Slovakkias Banská Bystrica maakonnas Krupina ringkonnas. Dudince asub Ungari piirist ligi 13 km kaugusel, Krupinast umbes 25 km ja Banská Bystricast 67 km lõunaedelas. Dudince on kuurortlinn, seal asuvad mineraalveeallikad ja kuumaveeallikad. Asulat on esmamainitud 1284. aastal. Dudince on kõige väiksema elanike arvuga linn Slovakkias. Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku SPA Resort Diamant Dudince Kúpele Diamant Dudince Dudince Danube Sales Manual Hana Šebanová:Málo známa história Kúpeľov Dudince: prameň starý viac ako dvetisíc rokov ZenskyWeb.sk, 12. oktoober 2020
Taurupe vald

Taurupe vald (läti keeles Taurupes pagasts) on vald Lätis Ogre piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Mazozoli, Madliena, Meņģele ja Ķeipene vallaga ning Cēsise piirkonna Zaube vallaga. Valla pindala on 126 km². 2011. aasta seisuga elas seal 833 inimest. Valla keskuseks on Taurupe küla. Vallamaja asub aadressil Bērzu iela 6, vallavanem on Jānis Stafeckis. Valla maadel asusid varem Aderkaši mõis ja Taurupe mõis. Esimese pindala oli 1920. aasta maareformi eel 1757 hektarit ja teise pindala 1105 hektarit. 1925. aastani kandis vald nime Aderkaši vald. 1935. aastal oli Taurupe valla pindala 85 km². 1945. aastal moodustati Taurupe vallas Taurupe ja Aderkaši külanõukogu. Vald likvideeriti 1949. aastal. 1954. aastal liideti Taurupe külanõukoguga likvideeritav Aderkaši külanõukogu, 1959. aastal aga Zaube külanõukogu Taurupe sovhoosi maad. 1963. aastal liideti Taurupe külanõukoguga Plātere külanõukogu Taurupe sovhoosi maad, ent Oškalni sovhoosi maad liideti Mazozoli külanõukoguga. 1990. aastal reorganiseeriti külanõukogu vallaks. 2009. aastal liideti vald Ogre piirkonnaga. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Aderkaši linnamägi ja kunstnik Vilhelms Purvītise elumaja. Regionaalse kaitse all on Aizpurvji muinaskalmed, Taurupe mõisa hoonetekompleks (sealhulgas häärber, ait, park, teenijate maja ja Valge Maja nimeline mõisavalitseja maja), Kalēji muinaskalmed ehk Kalmeküngas, Pauņēni muinaskalmed ehk Katkuhauad ja Ozolēni muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Aderkaši õigeusu kirik ja Zvirgzdiņi muinaskalmed. Looduskaitse all on Taurupe Rambāse tamm, Lakstene hiidtamm, Tīsiņi tamm, Birznieki tammed, Kaļvi tammed ja Līčupe paljand, lisaks arvukalt nimetuid põlispuid. Valla kaguosa jääb Ogre oru loodusparki. 2011. aasta seisuga elas vallas 786 lätlast, 25 venelast, 9 valgevenelast, 4 ukrainlast, 5 poolakat ja 3 leedulast. Valla külad on: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Ogres novads, vaadatud 23.05 2021 Latviešu konversācijas vārdnīca. XXI. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 42 279.. sleja. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Taurupe vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Dubá

Dubá (saksa keeles Dauba) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Česká Lípa ringkonnas. Dubá asub Česká Lípast umbes 16 km lõunas, Liberecist ligikaudu 43 km lääneedelas ja Praha kesklinnast 52 km põhjas. Dubát on esmamainitud 1253. aastal. Linnaõigused sai Dubá 1843. aastal. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Dubá Místopisný průvodce po České Republice
Līčupe

Līčupe (vanasti ka Braki) on küla (vidējciems) Lätis Ogre piirkonnas, Mazozoli valla halduskeskus. Asula asub merepinnast 125 meetri kõrgusel Līčupe jõe ääres ja jääb piirkonna keskusest Ogrest 62 ning Riiast 98 kilomeetri kaugusele. Külas on põhikool, kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Sinna jääb Līčupe bussipeatus. Asula tekkis nõukogude perioodil Līčupe raudteepeatuse ja endise Līčakrogsi kõrtsi juurde kui külanõukogu halduskeskus ja Oškalnsi (aastast 1989 Līčupe) sovhoosi keskasula. Aastal 1937 rajati küla aladele Riia–Ērgļi–Madona–Lubāna–Kārsava raudteele Līčupe raudteepeatus, mis suleti aastal 2009. Looduskaitse all on Rozase tamm ümbermõõduga 4,5 meetrit ja tamm ümbermõõduga 4,3 meetrit. Aastal 2008 oli külas 310 elanikku, aastal 2018 oli elanikke 283. Aastal 2021 oli elanikke 261. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Krumpendorf am Wörthersee

Krumpendorf am Wörthersee (sloveeni: Kriva Vrba) on vald Austria Kärnteni liidumaa Klagenfurdi maaringkonnas. Krumpendorf asub piki Wörthersee põhjakallast, mis on Kärnteni suurim suplusjärv. Pindalalt on vald väikseim Kärntenis. Idas külgneb see liidumaa pealinna Klagenfurdiga. Krumpendorfi võib jõuda läbi kahe liiklussõlme Süd Autobahnilt (A2) Viinist Villachisse ja Itaalia piirile. Vallaosad on Pritschitz (Pričiče), Krumpendorf, Drasing ja Gurlitsch II. Algne nimi Chrumpendorf pärines tõenäoliselt kohalikust tähistusest krumpe Felfer (sloveeni: vrba), s.o. "kõver paju". Drasingi lossi, mis asus põhjapoolsel mäenõlval, on esmamainitud 1284. aastal, see võis olla lähedalasuva Moosburgi (Arnulfi loss) Kaiserpfalzi välise kvartali asukoht. Kunagise maapiirkonna muudab selle maaliline paik tänapäeval Krumpendorfi populaarseks sihtkohaks päevareisijatele ja turismikuurordile. 1740. aastal valminud barokse Krumpendorfi lossi kõrval on paikkonna üldilmes mitu luksuslikku hotelli ja mõisa, mis on ehitatud tüüpilises fin-de-siècle 'Wörthersee stiilis'. Nime lisand am Wörther See lisati kohaliku omavalitsuse otsusega 1987. aastal, 2012. aastal muudeti am Wörtherseeks. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Ludmannsdorf

Ludmannsdorf (sloveeni: Bilčovs) on vald Austria Kärnteni liidumaa Klagenfurdi maaringkonnas. See asub Drava jõe vasakkaldal. 2001. aasta rahvaloenduse järgi olid 28,3% rahvastikust kärnteni sloveenid. 1920. aasta Kärnteni plebistsiidis oli Sankt Jakob üks seitsmeteistkümnest Kärnteni vallast, kus enamik rahvastikust (79%) hääletas Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriiki (Jugoslaavia) annekteerimise poolt. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Ringlöök

Ringlöök ehk "auring" on kabes esinev löömine, kus lööki alustav kabend jõuab tagasi samale väljale, kust ta lööki alustas. Selles seisus võidab valge, mängides 1.e3-d4 c5xc1 2.g5-h6 c1xg5 ning nüüd järgneb "auring" 3.h6xh6+ Näide ka rahvusvahelisest kabest. Seisu autor on J. Bourquin. Selle ülesande lahenduskäik lõpeb koguni kolmekordse ringlöögiga. Ülesande lahendus: 1.40-35 29x40 2.39-34 40x29 3.41-36 25x34 4.46-41 37x46 5.35-30 34x25 6.44-40 45x34 7.49-44 38x40 8.27x38 16x18 9.36-31 33x42 10.48x37 46x32 11.26-21 17x37 12.6x8 3x12 13.14x3 25x14. Lauale on tekkinud järgmine seis: See seis on aga ise omaette probleem – tuleb veel ju löök õigesti (reeglitele vastavalt) sooritada. Niisiis valge lööb: 14.3x25x48x31x4x15x33x11x2x35x49x21x3!!+ (Märkus. Tegelikult on siin olemas veel teisigi lõpplöögi sooritamise variante).
Nieuwe Maas

Nieuwe Maas (hollandi keeles 'Uus-Maas') on praegune Reini jõe ja endine Maasi jõe harujõgi, mis voolab Lõuna-Hollandi provintsis. See kulgeb Noordi ja Leki jõgede kokkuvoolust läbi Rotterdami, suubudes linnast läänes Oude Maasi ('Vana-Maas'). Vlaardingeni linna juures moodustavad need Het Scheuri. Nieuwe Maasi kogupikkus sinnani on umbes 24 kilomeetrit.  Nieuwe Maas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Reini-Maasi-Scheldti delta
Oude Maas

Oude Maas (hollandi keeles 'Vana-Maas') on praegune Reini jõe ja endine Maasi jõe harujõgi, mis voolab Lõuna-Hollandi provintsis. See algab Dordrechti linna juurest, kus Beneden Merwede'i jõgi jaguneb Noordi jõeks ja Oude Maasiks. See lõpeb Nieuwe Maasiga ('Uus-Maas') kokkuvoolul, moodustades Het Scheuri.  Oude Maas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Reini-Maasi-Scheldti delta
Go A

Go_A on Ukrainast pärit folktroonikaansambel, mis loodi aastal 2012. Bänd kombineerib oma loomingus Ukraina rahvaluulet, elektroonilist muusikat ja akustilisi instrumente. Aastal 2016 ilmus nende debüütalbum "Іди на звук" (stiliseeritud kui #Ідиназвук, eesti keeles "Mine heli poole"). Bänd osales 2021. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, esindades Ukrainat looga "Шум" (Šum, "Müra"). Nad said finaalis viienda koha, kuid telehääletusel jäid nad teiseks. Go_A pidi Ukrainat esindama juba 2020. aasta Eurovisioonil looga "Соловей" (Solovei, "Ööbik"), kuid võistlus jäeti tollal koroonapandeemia tõttu ära. Go_A on esinenud mitmes riigis, sealhulgas ka Eestis - 2021. aasta Viru Folgil. 2016 - Іди на звук (Idõ na zvuk) 2012 - Коляда (Koljada) 2016 - Веснянка (Vesnjanka) 2019 - Рано-раненько (Rano-ranenko) 2020 - Соловей (Solovei) 2020 - Добрим людям на здоров’я (Dobrõm ljudjam na zdorov'ja) 2021 - Шум (Šum) 2022 - Калина (Kalõna) Katerõna Pavlenko (laul) Taras Ševtšenko (produtsent, klahvpillid, löökpillid) Ihor Didentšuk (puhkpillid, taustavokaalid) Ivan Hrõhorjak (kitarr) "Eurovision Song Contest". Vaadatud 23.05.2021. "Go_A Band | About". Vaadatud 8.08.2021. "Go_A Band | Discography". Vaadatud 8.08.2021. "Grand Final of Rotterdam 2021 Scoreboard". Vaadatud 23.05.2021. Go_A Instagrami konto Go_A YouTube'i kanal