laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Toivo Pilli

Toivo Pilli (sündinud 1. augustil 1962 Pärnus) on eesti baptisti vaimulik ja teoloog. Ta lõpetas 1980. aastal Pärnu 1. Keskkooli, seejärel õppis inglise filoloogiat Tartu Riiklikus Ülikoolis (1980–1985); kirjutas lõputöö Shakespeare'i retseptsioonist Eestis. 1996. aastal ta sai magistrikraadi teoloogias. Magistritöö käsitles teoloogilise mõtte kajastumist Eesti baptistide häälekandjas Teekäija kuni 1940. Aastal 2007 andis Walesi Ülikool talle filosoofiadoktori kraadi uurimuse eest, mis käsitleb Eesti evangeeliumi kristlaste ja baptistide ajalugu ja arenguid Nõukogude perioodil aastatel 1945–1991. Aastatel 1985–1988 töötas ta õpetajana Tori-Jõesuus Viira 8-klassilises koolis. Alates 1988. aastast oli ta pastor EKB Elva koguduses ja aastatel 1993–1998 Tartu Kolgata koguduses. Aastatel 2002–2006 töötas ta Prahas Rahvusvahelise Baptisti Teoloogilise Seminari õppejõuna. Prahas juhatas ta baptismi ja anabaptismi uuringute õppetooli. Aastatel 1998–2002 ja 2006–2009 oli ta Kõrgema Usuteadusliku Seminari rektor. Alates 2009. aastast on ta Tartu Salemi Baptistikoguduse pastor ja Kõrgema Usuteadusliku Seminari õppejõud. Ta on avaldanud uurimusi ja toimetanud akadeemilisi tekste Eesti vabakirikute ajaloo ja identiteedi teemadel. Samuti on ta tõlkinud filosoofilisi, teoloogilisi ja haridusteaduslikke tekste. "Eastern European Baptist History: New Perspectives" (toimetaja koos Sharyl Corradoga). Prague: IBTS, 2007 "Avatult avalikust kõnest" (kaasautor koos Tõnu Lehtsaare, Talis Bachmanni ja teistega). Tartu: Atlex, 2008 "Usu värvid ja varjundid". Tallinn: Allika, 2008, ISBN 139789985985830 "Dance or Die: the Shaping of Estonian Baptist Identity 1945-1991". Milton Keynes: Paternoster, 2008 "Osaduses kasvanud" (koostaja ja toimetaja; kahasse Üllas Linderiga). Tallinn: Eesti EKB Liit, 2009 "Eesti oikumeenia lugu" (kaasautor koos Riho Altnume, Priit Rohtmetsa ja teistega). Tartu/ Tallinn: Tartu Ülikool ja Eesti Kirikute Nõukogu, 2009 Eesti Kirikuloo Selts juuni 2017 esimees Eesti Akadeemiline Teoloogia Selts 2016 Tartu medal Toivo Pilli Eesti Teadusinfosüsteemis
Priit Rohtmets

Priit Rohtmets (sündinud 27. veebruaril 1981) on eesti kirikuloolane. Rohtmetsa peamiseks uurimisvaldkonnaks on olnud Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik (E.E.L.K.) maailmasõdadevahelisel perioodil. 2006. aastal sai ta magistrikraadi uurimuse eest E.E.L.K. välissuhete kohta aastatel 1919–1940. 13. juunil 2012 sai ta doktorikraadi teoloogias väitekirjaga "Teoloogilised voolud Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kirikus aastatel 1917–1940". Ta oli usundiloolasena raamatusarja "Eesti mälu" nõustaja. Alates 2006. aastast on Rohtmets Eesti Kirikuloo Seltsi aseesimees. 2023 Tartu Ülikooli aumärk "Rektor Johan Kõpp". Aasta Raamat OÜ 2007, 144 lk, ISBN 9789985983317 "Friedrich Akel — silmaarst, diplomaat ja riigimees". Tartu: Rahvusarhiiv, 2021. Priit Rohtmets Eesti Teadusinfosüsteemis "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 27. oktoobril 2023.
Kestumine

Kestumine ehk kestamine (inglise keeles ecdysis) on paljude lülijalgsete, kahepaiksete ja roomajate regulaarne jäiga kutiikula või epidermise marraskihi vahetamine selleks, et loom saaks kasvada. Kestamine on seotud hormoonidega. Madude nahk on kaetud soomustega, mis kaitsevad neid erinevate väliste tegurite eest. Nii kestavad noorloomad seoses kasvamisega tunduvalt tihedamini kui vanemad indiviidid. Maod kestavad ka enne paaritumist, nii näiteks osalevad hariliku rästiku isasloomad edukalt paaritumisel üksnes pärast kevadist kestamist. Enne kestamist koguneb vana naha alla ensüümiderikas lümf ja pärast epidermise pealmise kihi eraldumist lümfivedelik resorbeerub. Kestamise käigus saadavad melanotsüüdid pseudopoodide kaudu keratotsüütidele melaniini. Kestamist reguleerivad erinevad hormoonid, sealhulgas kilpnäärmehormoonid. Mao naha pealmine kiht (epidermis) kestub looduses tavaliselt tervikuna ja perioodiliselt. Selleks hõõruvad maod oma mokakilbiseid vastu kühmulist puukoort. Veelise eluviisiga madudel ei ole see võimalik, mistõttu kerivad nad enda keha sõlme ja püüavad seeläbi vanast nahast vabaneda. Kestamine on omapärane vagelpimemaol: epiteel hakkab irduma sabast, venides ja eraldudes erineva pikkusega torukestena. Kestamise välised indikaatorid on piimjas silmakilbis, tuhmunud nahavärv ja kerge ärrituvus. Sel ajal pole soovitatav madusid kätte võtta ega toita ja neile tuleks võimaldada rahu. Maolised võivad kestuda ka pärast traumaatilist sündmust või terviseprobleemide korral. Sisetingimustes peetavatel maolistel võib sõltuvalt mikrokliima eripärast, toidust ja muudest teguritest esineda kestumisega seoses erinevaid patoloogilisi seisundeid, näiteks ei pruugi silmi kattev läbipaistev silmakilbis irduda ning see omakorda võib põhjustada põletikku, valu ja ebamugavust, mille kõrvaldamiseks võib vaja minna loomaarsti abi. A. J. Marshall, F. M. Woolf. Seasonal Lipid Changes In the Sexual Elements of a Male Snake, Vipera berus (inglise keeles) S. J. Girling. Veterinary Nursing of Exotic Pets, Blackwell Publishing, lk 110, 2003, ISBN 1 4051 0747 2 (inglise keeles) ENE 3, lk 522. Loomade elu 5, lk 248–249. Michael Allaby, "A Dictionary of Zoology". 4th ed, lk 124, 2010, ISBN 978-0-19-956766-9 Stephen L. Barten, What if my snake's spectacle is retained when it shed's its skin?, Reptile Eye Care Issues, Veebiversioon (vaadatud 12.10.2013) (inglise keeles) YouTube'i video: Rästik kestumas
Steven Hooker

Steven Hooker (sündinud 16. juulil 1982 Melbourne'is) on Austraalia endine kergejõustiklane (teivashüppaja). Ta võitis olümpiakulla (2008) uue olümpiarekordiga 5.96. Hooker teatas 12. aprillil 2014, et lõpetab sportlaskarjääri. Ta põhjendas seda motivatsiooni puudumisega. 2008 Pekingis olümpiavõitja teivashüppes 5.96 2009 Berliinis maailmameister teivashüppes 5.90 2008 Valencias pronksmedal teivashüppes 5.80 2006 Melbourne'is kuldmedal teivashüppes 5.80 Võimsa isikliku rekordiga teivashüppe olümpiavõitja tõmbas karjäärile joone alla, Postimees.ee Steven Hooker Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Steven Hooker Austraalia kergejõustikuliidu kodulehel
Kolmas Moosese raamat

Kolmas Moosese raamat ehk 3. Moosese raamat (kreeka keeles Λευιτικός, ladina keeles Leviticus) on raamat Piiblis, milles on ära toodud Jumala poolt Iisraeli rahvale edasiandmiseks Moosesele antud õpetussõnad. Ohverdamisseadused (3 Mo 1:1-7:38) Preestri institutsiooni sisseseadmine (3 Mo 8:1-10:20) Puhtus ja roojasus (3 Mo 11:1-16:34) Juhised kõlbeliseks eluks (3 Mo 17:1-27:34) Suur lepituspäev (3 Mo 16) Armasta oma ligimest (3 Mo 19:18) Juubeliaasta (3 Mo 25:8-55)
Kvant

Füüsikas on kvant (ladina sõnast quantum 'kui palju, kui suur') füüsikaline objekt, mis tekib süsteemi üleminekul ühest olekust teise, kui selle süsteemi olekud vastavad teatud füüsikalise suuruse (enamasti energia) diskreetsetele väärtustele. Näiteks elektroni energia aatomis on kvantiseeritud. Kui elektron läheb üle madalama energiaga energianivoole, siis kiiratakse kvant, ja kui toimub üleminek kõrgema energiaga energianivoole, siis neelatakse kvant. Sellise kvandi energia on vastavate energianivoode energiate vahe. Footon on elektromagnetvälja kvant. Looduses võib leiduda kõikvõimalike energiatega footoneid, kuid footonid saavad tekkida või hävida vaid tervikuna. Näiteks, suunates footoni pooläbilaskvale peeglile, käitub see kui laine, ning kuni seda footonit ei jälgita või kuni see keskkonnaga mingil moel ei vastastikmõjustu, pole võimalik öelda, kas antud footon poolläbilaskva peegli läbis või sellelt peegeldus. Et valgus on elektromagnetlaine erijuht, siis nimetatakse footonit ka valguskvandiks. Foonon on mehaanilise võnkumise kvant kristallvõres. Magnon on magnetilise ergastuse kvant. Plasmon on plasma võnkumise kvant. Gluuon on tugevat vastastikmõju vahendava välja kvant. Graviton on gravitatsioonivälja kvant. Impulsimoment on kvantiseeritud, mistõttu saab rääkida ka impulsimomendi kvandist. Ülalloetletud kvantide seas leidub fundamentaalsete väljade vaheosakesi (footon, gluuon, graviton), kui ka osakesesarnaseid ergastusi (foonon, plasmon, magnon). Viimaseid nimetatakse ka kvaasiosakesteks. Samas ei saa kvante alati osakestena tõlgendada (nt impulsimomendi kvant). kvantarv kvantgeneraator
Biosaadavus

Biosaadavus on mitmes teaduses, nagu biokeemias, molekulaarbioloogias, toitumisteaduses ja farmakokineetikas, kasutatav mõiste. Farmakokineetika mõiste, mis näitab, kui suur osa manustatud ravimist või keemilisest ühendist jõuab muutumatul kujul süsteemsesse vereringesse. Biosaadavust väljendatakse protsentuaalselt. Biosaadavuse määr kõigub sõltuvalt ravimi manustamisviisist laialdastes piirides. Veenisisese manustamise korral on ravimi biosaadavus 100%. Suukaudsel manustamisel on ravimi biosaadavus tunduvalt väiksem, sest suur osa ravimist peale seedetraktist imendumist läbib maksa ja allutatakse seal esmasele maksapassaažile. Väga madal on ravimi biosaadavus nahapealsel manustamisel, mille puhul süsteemsesse vereringesse satub minimaalne kogus ravimit – näiteks jooditinktuuriga peitsimisel desinfektsiooni eesmärgil või naha seenhaiguste ravil lokaalselt toimivate preparaatidega – klotramisool, travokort. Toitumisteadustes käsitletakse biosaadavusena toitaine ja/või selle osa (fraktsiooni) võimaliku seedimise, imendumise, toime ja metaboolse taasringlemisega seonduvat, normaalsete metaboolsete radade kaudu. INTERNATIONAL UNION OF PURE AND APPLIED CHEMISTRY JOINT COMMITTEE OF INTERNATIONAL UNION OF NUTRITIONAL SCIENCES ANDIUPAC COMMISSION ON FOOD, "LEXICON OF LIPID NUTRITION (IUPAC Technical Report)", Pure Appl. Chem., Vol. 73, No. 4, pp. lk 691, 685–744, 2001. Veebiversioon (vaadatud 05.08.2013)
Haagissuvila

Haagissuvila on mootorsõiduki järel veetav haagis, milles on olenevalt mudelist võimalused ööbimiseks, toiduvalmistamiseks ja muuks eluks vajalikuks. Haagissuvilat kasutavad inimesed reisil või matkal, kui nad ei soovi ööbida telgis või hotellis. Autosuvila SAABO
Neljas Moosese raamat

Neljas Moosese raamat ehk 4. Moosese raamat (ladina keeles Numeri) on raamat Piiblis, mis kirjeldab Iisraeli rahva rännakut läbi kõrbe Siinai mäe juurest Tõotatud Maale. Iisraeli rahvas Siinais (4 Mo 1:1-10:10) Iisraeli rahvas rändab Siinaist Kaadesisse (4 Mo 10:11-21:35) Iisraeli rahvas Moabi lagendikel (4 Mo 22:1-36:16) Aaroni õnnistamine (4 Mo 6:24-26) Maakuulajad toovad teateid Tõotatud Maast (4 Mo 13:1-14:45) Moosest ei lasta Tõotatud Maale siseneda (4 Mo 20:6-13) Baalaki eesel (4 Mo 22:21-35)
Jaan Bärenson

Jaan Bärenson (sündinud 13. novembril 1957 Tallinnas) on eesti kirikutegelane. Ta on lõpetanud ehitustehnikumi[viide?] arhitektuuri alal ja 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloo erialal.[viide?] Ta on üks Eesti Muinsuskaitse Seltsile aluse panijaid ja Eesti Piibliseltsi peasekretär. Ta on abielus ja tal on neli last, abikaasa on lastearst. Tema tädipoeg Enn Veevo on EEKBKL Palade Priikoguduse pastor, onupoeg Urmas Kibuspuu oli näitleja. 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk Rita Puidet, "Hiidlase visadust on märgatud", Eesti Kirik, 23. november 2007
Teisi Remmel

Ilve-Teisi Remmel (sündinud 15. detsembril 1938 Narvas) on eesti tervishoiutöötaja. 1957. aastal lõpetas ta Tallinna Meditsiinikooli velskri erialal. Ta on töötanud Tallinna Raudtee Lastehaiglas, Eesti Meremeeste Haiglas ja Tallinna sotsiaal- ja tervishoiuametis. Ametiteks olid velsker, polikliiniku vanemõde, ülemõde, õendusala juhtivspetsialist, tegevjuht. 1981. aastast kuulus Remmel Eesti Õdede Ühingu juhatusse, aastatel 1988–2002 oli ta ühingu president. 1990–1993 oli ta Baltimaade Õdede Ühingu president. Ta kuulub Eesti Tervishoiujuhtide Kolleegiumi ja SA Tallinna Koolitervishoid juhatusse. 2003. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eesti Kristliku Rahvapartei liikmena. Erialalt on ta meditsiiniõde, tegutsenud kümme aastat ka Eesti Õdede Ühingu presidendina. 1999 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk 2006 Tallinna teenetemärk õendusabi korraldamise eest Kõrgkooli auliige Ilve-Teisi Remmel Tartu Tervishoiu Kõrgkool (vaadatud 12.12.2014) Kandidaat nr 982 Marge Teppan, "Õed plaanivad streiki", Õhtuleht, 27. veebruar 1999 Aukodanikud Tallinna linna veebileht (vaadatud 12.12.2014) Teisi Remmel. "Kui jõuluajal on teistel kõigil keegi..." Teekäija 12/2008
Chad Michael Murray

Chad Michael Murray (sündinud 24. augustil 1981 New Yorgi osariigis Buffalos) on USA filminäitleja. Ta hakkas näitlejana tööle 19-aastaselt. Ta on mänginud seriaalides "Gilmore'i tüdrukud" (11 episoodi, 2000–2001), "Dawson's Creek" (12 episoodi, 2001–2002) ja "One Tree Hill" (2003–2009). Aastal 2009 proovis ta "One Tree Hillis" kätt ka stsenaristi ja lavastajana. Alates 2003 on ta mänginud ka mängufilmides. Ta mängis muu hulgas Austin Amesi filmis "Tuhkatriinu lugu". Alates 2004 on ta palju kordi nimetatud telekanali Fox antava Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks. 2004 võitis ta parima meesdebütandi auhinna filminäitlejana filmi "Tuhkatriinu lugu" eest ja seriaalinäitlejana seriaali "One Tree Hill" eest. Lisaks nimetati ta parima meesnäitleja kandidaadiks draama-, põnevus- ja seiklusfilmi kategoorias mitte enam debütantide, vaid kõigi näitlejate hulgas – seda ta ei võitnud. 2005 kandideeris ta juba 7 kategoorias ning võitis neist ühe: parima seiklus-, põnevus- ja märulifilmi meesnäitleja auhinna filmi "House of Wax" eest. 2006. aastal nimetati ta parima meesnäitleja auhinna kandidaadiks draama-, põnevus- ja seiklusfilmi kategoorias (ei võitnud) ning 2008. aastal draamafilmi kategoorias (võitis), mõlemad seriaali "One Tree Hill" eest.
Dihhotoomia

"Dihhotoomia" on mitmetähenduslik sõna: Dihhotoomia on loogikas mõiste mahu järjestikune liigitamine kaheks vasturääkivaks mõisteks. Dihhotoomia on botaanikas (näiteks varre) järjestikune kaheks hargnemine. "Dihhotoomia" on üks Zenoni apooriatest.
Christina Ricci

Christina Ricci (sündinud 12. veebruaril 1980 Santa Monicas Californias) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Tuhkatriinu lugu

"Tuhkatriinu lugu" (inglise "A Cinderella Story") on USA romantiline komöödiafilm 2004. aastast. Kanal 2 on näidanud filmi pealkirja "Tänapäeva Tuhkatriinu" all.
Ortodoksia

Ortodoksia ehk ortodokssus ehk õigeusklikkus (kreeka keeles orthodoxía sõnadest orthós 'õige' ja dóxa 'õpetus', 'austamine') on kõige üldisemas mõttes traditsioonilisest õpetusest, ideoloogiast või teguviisist kinnipidamine ning vastandub heterodoksiale. Ortodoksia kandjaid nimetatakse ortodoksideks. Kristlik kirik on pidanud endale tunnuslikuks ortodokssust – ketserlike õpetuste hülgamist ja õigest õpetusest kinnipidamist. Kristluse algaegade ühtset kirikut nimetati ortodoksseks ja katoolseks. Pärast suurt kirikulõhet on esimene nimetus tavakasutuses kinnistunud õigeusu kirikule ehk ortodoksi kirikule, teine katoliku kirikule, kuigi mõlemad pretendeerivad nii ortodokssusele kui ka katoolsusele. Sõna "ortodoksne" kuulub peale õigeusu kirikute ka mitme muu idakiriku ametliku nime koosseisu. Üht luterluse konservatiivset suunda nimetatakse luterlikuks ortodoksiaks. Üht tänapäeva judaismi suunda nimetatakse ortodoksseks judaismiks. Ajalooliste ürikute kohaselt 500 virgunu poolt õigeks virgumisõpetuseks tunnistatud õpetust esindab budismis theravaada koolkond. Ultraortodoksia Ortodoks Vinaya Piṭaka II (Cullavagga). London: PTS. Lk 139.
Kabala oja

Kabala oja (ka Aravere oja) on oja Raplamaal Märjamaa vallas Mõisamaa ja Paaduotsa külas ning Rapla vallas Jalase, Lõpemetsa ja Ummaru külas. Oja lähe on Jalase külas Jalase maastikukaitsealal Kõrvetaguse soos (Parka soo) ja see suubub Lõpemetsa külas paremalt Vigala jõkke (47,5 km suudmest). Ojja suubub vasakult Ummaru oja (4,6 km suudmest). Kabala oja ületavad Koikse–Jalase–Riidaku tee ja Rapla–Märjamaa maantee. Oja on vähese orgaanilise aine sisaldusega heledaveeline avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Kabala oja keskkonnaregistri kood on VEE1111300. Kabala oja keskkonnaportaalis
Ummaru oja

Ummaru oja (ka Lubja kraav) on oja Raplamaal Rapla vallas Lõpemetsa ja Ummaru külas. Oja pikkus on 3,4 km ning see suubub vasakult Kabala ojja (4,6 km suudmest). Oja valgla on 3,6 km². Oja lähe on Ummaru külas, Rapla–Märjamaa maanteest lõunas. Oja suue on Lõpemetsa külas Tamme–Loe–Tamme teest umbes 1 km loodes. Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Ummaru oja keskkonnaregistri kood on VEE1111400. Ummaru oja keskkonnaportaalis
Ahtama jõgi

Ahtama jõgi (ka Ahtama oja, Järvakandi jõgi) on jõgi Raplamaal Märjamaa vallas Mõisamaa külas ning Rapla vallas Keo, Loe, Metsküla, Nõmmküla, Purku ja Valli külas. Jõgi algab Rapla–Järvakandi–Kergu maanteest umbes 300 m idas. Samas piirkonnas saavad alguse ka Laeste oja ja Raikküla oja. Jõgi voolab Rapla–Järvakandi–Kergu maantee, Koikse–Purku tee, Raikküla–Päärdu tee ja Lipa–Mõisamaa tee (Ahtama sild) alt läbi. Jõgi suubub Mõisamaa külas Moodra sillast (Lipa–Mõisamaa tee) umbes 300 m kirdes vasakult Vigala jõkke (44,5 km suudmest). Jõest lõuna pool asub Tõrasoo looduskaitseala (mõned väikesed osad ka põhja pool). Jõgi on vähese orgaanilise aine sisaldusega heledaveeline avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) Raikküla vallavalitsus. Ahtama jõe keskkonnaregistri kood on VEE1111500. Ahtama jõgi keskkonnaportaalis
Geomeetriline keskmine

Geomeetriline keskmine ehk keskmine võrdeline on n astme juur n arvu korrutisest. Näide: võtame kolme arvu 8; 5 ja 2 geomeetrilise keskmise: 8 ∗ 5 ∗ 2 3 = 4 , 30886938 {\displaystyle {\sqrt[{3}]{8*5*2}}=4,30886938} Siinkohal n = 3 {\displaystyle n=3} Aritmeetiline keskmine Harmooniline keskmine Kaalutud keskmine Ruutkeskmine
Jennifer Coolidge

Jennifer Audrey Coolidge (sündinud 28. augustil 1961 Bostonis) on USA näitleja. Coolidge mängib peamiselt kõrvalosi. Teda pole kunagi esitatud kandideerima tähtsatele filmiauhindadele. Coolidge sündis Bostonis. Tema isa Paul Constant Coolidge oli plastitööline, ema Gertrude Knauff oli kodune. Tal on õde Susannah. Ta kasvas üles Norwellis ning õppis Norwelli keskkoolis, Westonis Cambridge'i koolis ja Bostonis Emersoni kolledžis. Tema telesarjadebüüt toimus 1993 seriaalis "Seinfeld" (1 osa). Järgmisel aastal mängis ta Eestiski näidatud sarjas "SheTV", kuid see sari jäi lühikeseks. 1997 luges ta dublaaži joonisseriaalis "King of the Hill" (4 osa) ja mängis kõrvalosa mängufilmis "Trial and Error". Tema tuntumad rollid on Stifleri ema filmisarjas "Kuum pirukas" (1999–2001), Hilary Duffi kasuema filmis "Tuhkatriinu lugu" (2004) ning maniküürija filmides "Arukas blondiin?!" (2001) ja "Arukas blondiin 2" (2003). Ta on mänginud ka "Pulp Fictioni" paroodias "Plump Fiction" (1998), filmis "Austin Powers: spioon, kes mind kargas" (1999), "Üksildaste südamete klubi" (2000), "Robotid" (2005), "Kohtingufilm" (2006), "Igor" (2008) jm. 2007 ilmunud "Narnia kroonikate" paroodias "Eepiline film" mängis ta Valget Litsi, kes on analoog Narnia-lugudes olevale Valgele Nõiale. See oli tema esimene oluline filmiroll. Ta on mänginud telesarjades "Sõbrad" ning "Seks ja linn" (kummaski 1 osa, 2003) ning "The Secret Life of the American Teenager" (1 osa, 2008). Seriaalis "Joey" mängis ta aastatel 2004–2006 paljudes osades Joey agenti Bobbie Morgansterni. Coolidge on vallaline. Ta on 178 cm pikk.
Barrow' neem

Barrow' neem (inglise Point Barrow, injupiaki Nuvuk) on neem Põhja-Ameerika loodeosas. Neeme tipp on Põhja-Ameerika mandriosa ja Ameerika Ühendriikide kõige põhjapoolsem punkt. Neem asub Alaskas USA kõige põhjapoolsemast linnast Utqiaġvikist 14 km ja põhjapoolusest 2078 km kaugusel. Barrow' neeme läbiv meridiaan on kahe Põhja-Jäämere ääremere, Tšuktši ja Beauforti mere piir. Neeme geograafilised koordinaadid on 71° 23′ N, 156° 30′ W Barrow' neem on väike kirde suunas merre suunduv maasäär. Ta sai nime inglise geograafi Sir John Barrow' auks. Tuhatkond aastat enne eurooplaste saabumist rajasid Barrow' neemele asula inupiati rahva esivanemad, kes kuulusid Thule kultuuri. See on üks varasemaid Thule kultuuri asulapaiku ja nähtavasti kujuneski Thule kultuur välja Barrow' neeme kandis. Väljakaevamistel on leitud matusepaik, ulu-nimelisi lõikeriistu ja bola-nimelisi viskerelvi. Neeme lähedal avastas Vilhjalmur Stefansson 1912 ka Thule kultuurile eelnenud Birnirki kultuuri asulapaiga.
Naisesaagimine

Naisesaagimine on mustkunstitrikk, mille eesmärk on luua illusioon pooleks saetud elavast inimesest. Mustkunstnik palub oma abilisel (tavaliselt naisterahval, harva meesterahval) kasti pikali heita. Seejärel sulgeb mustkunstnik kasti ja saeb selle pooleks. Ta eraldab kastipooled ja publikule jääb mulje, et naine saeti pooleks. Mõne aja pärast asetab mustkunstnik kastipooled tagasi kokku ja naine astub kastist tervena välja. Tänaseni vaieldakse saagimisillusiooni päritolu üle. Osa allikaid väidab, et esimene, kes sellega hakkama sai, oli 1809. aastal paavst Pius VII-le esinenud Itaalia mustkunstnik Torrini. Tõenäoliselt on see siiski kuulsa prantsuse mustkunstniku Jean Eugène Robert-Houdini kirjanduslik väljamõeldis, kes kirjeldas oma 1858. aastal kirjutatud mälestusteraamatus "Memoirs" saagimisillusiooni, mille viis läbi mustkunstnik nimega Torrini. Teise versiooni järgi astuti taolise etteastega üles juba vanas Egiptuses, kuid ka see pole kinnitust leidnud. On kindlalt teada see, et aastal 1920 esines mustkunstnik P. T. Selbit oma illusiooniga "Naisest läbi saagimine". See trikk oli pisut erinev tänapäevastest versioonidest, sest naine oli täielikult kastis sees. Järgmisel aastal täiustas Poola päritolu Ameerika Ühendriikide mustkunstnik Horace Goldin illusiooni nii, et naise pea ja jalalabad paistsid kastide otstest. On palju mooduseid, kuidas naist pooleks saagida. Neist tuntumad on Selbiti ja Goldini variant. Mustkunstnik kutsub publiku seast mitu vabatahtlikku etteastest osa võtma. Ühel oma naisassistendil palub ta lühikeste jalgadega lauale istuda. Naise jalad seotakse kinni spetsiaalsete jalarihmadega, mille küljes on pikk ja tugev nöör. Kui sellega on hakkama saadud, võtab mustkunstnik nööri otsast kinni, ajab selle läbi lauas oleva augu ja palub vabatahtlikul nöör pingule tõmmata, nii et jalad jäävad ühte otsa. Seejärel laseb mustkunstnik teisel vabatahtlikul panna nööriga rihm ümber esimese kaela. Sellel rihmal on ka kinnitused käte jaoks. Kui naine on korralikult rihmadega kammitsetud, paneb mustkunstnik nööri läbi seekord laua teises otsas asuva augu ja palub vabatahtlikul nöör tasapisi pingule tõmmata. Nüüd lebab naine laual kinniseotuna. Siis toovad mustkunstniku ülejäänud assistendid kaks põhja ja ühe otsata kasti, mis asetatakse naise peale. Sel ajal on naine publiku silme eest varjatud. Ta meenutab kahele eelmisele vabatahtlikule, et nad hoiaksid nööre pingul, ja palub endale appi kolmanda vabatahtliku. Mustkunstnik võtab pika sae, mille ühe poole annab ta kolmandale vabatahtlikule ja teisest haarab ise ning nad hakkavad kastist läbi saagima. Nad saevad rahulikult läbi kasti kuni lõpuni. Publik arvab, et nad on saaginud läbi kastis lebava naise. Kui mustkunstnik ja vabatahtlik on saagimise lõpetanud, võtab mustkunstnik sae kastist välja, palub oma abilistel kastid eemaldada ja publiku imestuseks on naine ikka ühes tükis. Naine päästetakse kammitsatest vabaks ja illusioon on lõppenud.
Paju kraav

Paju kraav (ka Suitsu peakraav) on kraav Pärnumaal Lääneranna vallas Kibura, Kurese ja Kõima külas. Kraavi pikkus on 5 km ning see suubub vasakult Allika jõkke (13,7 km suudmest). Kraavi valgla on 16,8 km². Kraavi suudmest põhja poole jääb Avaste looduskaitseala. Kraav saab alguse Pärnu-Jaagupi – Kalli tee juures. Kraavi paremkaldale jääb Soontagana soo. Paju kraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Paju kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1116000. Paju kraav keskkonnaportaalis
Viies Moosese raamat

Viies Moosese raamat ehk 5. Moosese raamat (ladina keeles Deuteronomium) on raamat Piiblis. Olles viiest Moosese raamatust (Toora) viimane, võtab ta eelmised kokku ja annab edasi kogu nn Seaduse. Ajalooline ülevaade (5 Mo 1:1-4:43) Seadus (5 Mo 4:44-11:32) Seaduse üksikasjad (5 Mo 12:1-26:19) Lepingu kinnitus (5 Mo 27:1-30:20) Ettevalmistused tulevasteks aegadeks (5 Mo 31:1-34:12) Kümme käsku (5 Mo 5:6-21) Shema käsk armastada Jumalat (5 Mo 6:4-5) Jumala armastus Iisraeli rahva vastu (5 Mo 7:7-8) Elamine Issanda sõnade järgi (5 Mo 8:3) Moosese surm (5 Mo 34:1-12)