laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Üks mu sõber

"Üks mu sõber" on Eesti 2011. aasta draamafilm, mille on kirjutanud ja lavastanud Mart Kivastik. Filmi peaosades mängivad Aarne Üksküla, Aleksander Eelmaa, Rita Raave, Harriet Toompere, Ingmar-Erik Kiviloo, Markus Luik, Tõnu Oja, Sulev Teppart ja Raivo Adlas. Mart Kivastik asus stsenaariumi kirjutama 2006.–2007. aastal. Pärast ühel stsenaariumi workshop'il osalemist asus ta lugu täpsemalt arendama, tihendades teksti ja muutes lõppu positiivsemaks. Filmi loomiseks tegi tootjastuudio Exitfilm koostööd Tartu linna ja ettevõtjatega. Film võeti üles 2010. aasta jaanuaris Tartus (bussijaamas, Lutsu Raamatukogus ja Tartu Ülikooli Kliinikumis). Aarne Üksküla – Mati Aleksander Eelmaa – Sass Rita Raave – Ruth Harriet Toompere – Mari, Mati tütar Ingmar-Erik Kiviloo – Karl, Mari poeg Markus Luik – Tõnn Merle Jääger – Mati naine Tõnu Oja – peaarst Raivo Adlas – arst Sulev Teppart – psühhiaater Ursula Ratasepp – meditsiiniõde Andres Keil – pervert 2011. aasta jooksul kogus film "Üks mu sõber" Eesti kinodes 7858 vaatajat. Tehnilised andmed filmi kodulehel http://uksmusober.exitfilm.ee/ (kasutatud 21.04.2011) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 29. aprill 2013. Vaadatud 20. augustil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kadri Masing "Tartus algasid mängufilmi "Üks mu sõber" võtted". Eesti Päevaleht, 25.01.2010 "Fotod: Mart Kivastiku uue mängufilmi võtted Tartus". Eesti Ekspress, 15.02.2010 Tiit Tuumalu "Mart Kivastiku film koputab tunnetele ja südamele". Postimees, 06.01.2011 Raimu Hanson "Uues filmis mängib peaosa Tartu ". Tartu Postimees, 07.01.2011 Kristiina Davidjants "Mart Kivastik: "Minu mängufilmi tuum on, kuidas ja miks üldse olla inimene"". Sirp, 07.01.2011 Põim Kama "Tartu kui vaikne nurgake". Tartu Postimees, 10.01.2011 Valle-Sten Maiste "Üksi köögis, kui ulub tuul ja lehed on maas". Postimees, 10.01.2011
Piimatoodete loend

Siin on loetletud piimatooteid - piimast valmistatud toiduaineid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Airan Brõnsa Crème fraîche Filmjölk Hapukoor Hapupiim Jogurt Juust Katõk Keefir Kodujuust Kohupiim Kondenspiim Koor Kooritud piim Kumõss Lassi Lõss Maitsepiim Maitsevõi Pett ehk võipiim Piimapulber Rjaženka Sulatatud juust Sõir Ternespiim Vadak Varenets Või Võie
Arnold Friedrich Christiani

Arnold Friedrich Christiani (vene keeles Альберт Фридрих Христиани) (14. detsember / 26. detsember 1807 Mooste – 2. märts / 14. märts 1886 Riia) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik, Tartu Ülikooli usuteaduskonna professor ja Liivimaa kindralsuperintendent. Sai koduhariduse. Aastatel 1819–1821 õppis Vastseliina pastoraadis ja 1821–1825 Tartus gümnaasiumis. 1826. aastal astus Tartu Ülikooli usuteaduskonda, mille lõpetas 1829. aastal. 1829–1834 oli koduõpetaja Soomes Haminas. Liivimaale naasnuna oli aastatel 1834–1838 Tartus Girgensohni õppeasutuses õpetaja. 9. oktoobril / 21. oktoobril 1838 ordineeriti Riias õpetajaks. Christiani oli aastatel 1838–1853 (introdutseeriti 23. oktoobril / 3. novembril) Rõngu Mihkli koguduse õpetaja ja aastatel ka 1850–1853 Võru praostkonna praost. Aastatel 1853–1865 oli ta Tartu Ülikoolis praktilise usuteaduse professor. Aastatel 1853–1856 oli ta Tartu Ülikooli vaimulik, aastatel 1856–1865 (introdutseeri 8. jaanuaril / 20. jaanuaril 1856) Tartu Ülikooli koguduse õpetaja. Alates 14. maist / 26. maist 1865 oli ta (introdutseeriti 24. juunil / 6. juulil 1865) Liivimaa kindralsuperintendent ja Liivimaa Evangeeliumi Luteriusu Konsistooriumi viitsepresident. Jäi veebruaris 1881 emerituuri. Ta oli liturgiakomisjoni (1849), vaestehoolekande komisjoni (1850), katekismusekomisjoni (1855) ja abieluseaduse komisjoni liige. 1852 Erlangeni Ülikool teoloogia audoktor 1856 Kullatud rinnarist 1861 Püha Anna orden (2. klass) Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Pudeltarn

Pudeltarn (Carex rostrata) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Pudeltarn andmebaasis eElurikkus
Põhjatarn

Põhjatarn (Carex mackenziei) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Põhjatarn andmebaasis eElurikkus
Põistarn

Põistarn (Carex vesicaria) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Põistarn andmebaasis eElurikkus
Pööristarn

Pööristarn (Carex paniculata) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Pööristarn andmebaasis eElurikkus
Caracalla

Caracalla (Imperator Caesar Divi Septimii Severi Pii Divi Marcus Antonini Marcus Aurelius Severus Antoninus; sünninimi Lucius Septimius Bassianus;4. aprill 186 – 8. aprill 217) oli Vana-Rooma keiser 4. veebruar 211 kuni surmani. Tema valitsusaeg sai tuntuks 212. aastal välja antud "Constitutio Antoniniana" (tuntud ka kui "Caracalla edikt") poolest, millega said Rooma kodakondsuse kõik keisririigis elanud vabad mehed. Tapeti Macrinuse poolt. Tal oli mitu lisanime: Britannicus maximus (210), Parthicus maximus (211), Arabicus maximus (211), Adiabenicus maximus (211) Magnus (213), Germanicus maximus (213) Caracalla termid
Randtarn

Randtarn (Carex extensa) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Randtarn andmebaasis eElurikkus
Raudtarn

Raudtarn (Carex davalliana) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Raudtarn andmebaasis eElurikkus
Rebastarn

Rebastarn (Carex vulpina) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Rebastarn andmebaasis eElurikkus
Rulltarn

Rulltarn (Carex hartmanii) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Rulltarna leidub mõõdukalt niisketel ja niisketel niitudel. Õisikus tavaliselt 5 pähikut, 3 ülemist tihedalt ühendatud. Eestis esineb harva. Õitseb mais-juunis. Rulltarn andmebaasis eElurikkus
Sagristarn

Sagristarn (Carex irrigua) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Sagristarn andmebaasis eElurikkus
Alga, Kõrgõzstan!

Alga, Kõrgõzstan! ('Edasi, Kõrgõzstan!') oli Kõrgõzstani presidendi Askar Akajevi tütre Bermet Akajeva 2003. aastal loodud partei, mis kadus 2005. aasta Tulbirevolutsiooni järel. Revolutsiooni eel toimunud 2005. aasta Kõrgõzstani Ülemnõukogu valimistel sai partei suurema osa häältest.
Sale tarn

Sale tarn (Carex acuta) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Sale tarn andmebaasis eElurikkus
Salutarn

Salutarn (Carex brizoides) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Salutarn andmebaasis eElurikkus
Ahmatbek Keldibekov

Ahmatbek Keldibekov (sündinud 1966) on Kõrgõzstani poliitik, Kõrgõzstani parlamendi Džogorku Kengeši esimees (toraga) alates 2010. aasta detsembrist. Kandideeris parlamenti Ata Džurti kolmanda numbrina. Keldibekov teenis Nõukogude armees Khuthaisis. 2005. aasta märtsis valiti esmakordselt Džogorku Kengeši liikmeks. 2006. aasta detsembris sai parlamendi eelarve- ja rahanduskomisjoni esimeheks. 2008–2009 oli ta maksude ja lõivude riikliku komitee esimees, 2009–2010 maksuameti juht.
Tulevik

Tulevik on vaatleja poolt käesoleva hetkena tajutavale ajale (olevikule) järgnev aeg. Minevik Olevik
Tallinna SC Enter

Tallinna SC on endine Eesti jalgpalliklubi.
Kåre Willoch

Kåre Isaachsen Willoch (3. oktoober 1928 Oslo – 6. detsember 2021 Oslo) oli Norra poliitik, 1981–1986 oli ta Norra peaminister. Ta on lõpetanud Oslo ülikooli majandusteadlasena. Pärast Teist maailmasõda teenis ta Norra rühma koosseisus Saksamaal Schleswig-Holsteinis. Kogu tema poliitiline karjäär on seotud Norra konservatiivse parteiga Høyre, 1952 valiti ta Oslo linnanõukogu saadikuks ja 1958 esmakordselt Norra parlamendi Stortingi liikmeks. Edaspidi valiti ta kõikidel järgnenud parlamendivalimistel uuesti tagasi ja oli Stortingi liige kuni 1989. aastani. 1970–1974 oli Kåre Willoch Høyre juht. 1963 ja 1965–1970 oli ta kaubandus- ja laevandusminister ning 1981–1986 Norra peaminister. 1973. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president ja 1998–2000 Norra Riikliku Tele- ja Raadiokorporatsiooni esimees. "Political leaders of contemporary Western Europe: a biographical dictionary". archive.org.
Herardo Kontreras

Herardo Kontreras (hispaaniapäraselt Gerardo Contreras, vene keeles Херардо Контрерас; 16. aprill 1940 Možaisk – 1. märts 2009) oli baski päritolu Eesti näitleja. Tema vanemad põgenesid Franco režiimi eest Nõukogude Liitu. Tema isa oli olnud Hispaania kodusõjas vabariikliku armee lendur, ema õpetaja. Kontreras lõpetas 1967. aastal Kiievi Ivan Karpovitš Karpenko-Karõi nimelise riikliku teatri, kino ja televisiooni instituudi. 1967. aastast kuni surmani oli ta Vene Draamateatri näitleja. 1987 Eesti NSV teeneline kunstnik 2005 Eesti Teatriliidu meeskõrvalosatäitja auhind ERR.ee: näitleja haigus lõpetas Vene teatris etenduse mängimise Suri näitleja Herardo Kontreras Herardo Kontreras Херардо Контрерас - Течет в его жилах испанская кровь Haud Tallinna Metsakalmistul
Tallinna FC Twister

Tallinna FC Twister on Eesti jalgpalliklubi.
Jens Otto Krag

Jens Otto Krag (15. september 1914 Randers – 22. juuni 1978 Skiveren) oli Taani poliitik, Sotsiaaldemokraatliku partei liige. Aastatel 1962–1968 ja taas 1971–1972 oli ta Taani peaminister. 1971. aastal oli Jens Otto Krag Põhjamaade Nõukogu president. 1966. aastal pälvis Jens Otto Krag Karl Suure auhinna. Aastatel 1974–1977 oli Krag Euroopa Majandusühenduse delegatsiooni Ameerika Ühendriikides juht. Pohjoismaiden neuvoston aikaisemmat presidentit, norden.org (soome keeles) Earlier Declarations, aachen.de (inglise keeles)
Leif Cassel

Leif Delling Cassel (8. detsember 1906 Djursholm – 24. detsember 1988 Karlstad) oli Rootsi talumees ja poliitik, Mõõduka Koalitsioonipartei liige. Aastatel 1950–1952 oli ta Riksdagi ülemkoja liige ja seejärel kuni 1970. aastani alamkoja liige. 1969. aastal oli Leif Cassel Põhjamaade Nõukogu president.
Acta Semiotica Estica

"Acta Semiotica Estica" on Eesti Semiootika Seltsi jätkväljaanne, mis avaldab töid semiootika alalt. Väljaanne on eestikeelne. Selle esimene köide ilmus 2001. aastal, teine köide 2005. aastal, edaspidi on väljaanne ilmunud igal aastal. Selle toimetajad on olnud Anti Randviir (kd. 1), Andres Kõnno (kd. 1), Silvi Salupere (kd. 2–8; 10, 12, 13), Elin Sütiste (kd. 2–8; 10), Katre Pärn (kd. 6), Andreas Ventsel (kd. 9), Peeter Selg (kd. 9), Mari-Liis Madisson (kd. 9), Ott Puumeister (kd. 9, 12, 13, 16), Ülle Pärli (11), Tanel Pern (11). Väljaannet publitseerib Tartu Ülikooli Kirjastus. Acta Semiotica Fennica Sign Systems Studies Acta Semiotica Estica koduleht
Acta Semiotica Fennica

Acta Semiotica Fennica on Soomes väljaantav semiootikaalane jätkväljaanne. Selle esimene köide ilmus aastal 1992. Väljaande peatoimetaja on Eero Tarasti. Acta Semiotica Estica
Svenn Stray

Svenn Thorkild Stray (11. veebruar 1922 Arendal – 20. mai 2012 Mossi vald) oli Norra poliitik, Høyre liige. Tema vanemad olid hambaarst Gudmund Stray (1885–1970) ja Anne Johanne Marie Stray (1893–1975). Svenn lõpetas 1941 Oslo ülikooli õigusteaduskonna. Pärast töötamist Mossis ametnikuna avas ta 1950 samas oma õigusbüroo. 1955 valiti Stray kohalikku omavalitsusse ja kohalikus poliitikas oli ta aktiivne kuni 1979. 1958 valiti ta Norra parlamenti ja seal töötas ta järjest kuni 1985. aastani, kokku 27 aastat ja 264 päeva. Aastatel 1971–1972 ja 1981–1986 oli ta Norra välisminister. 1968. aastal oli Svenn Stray Põhjamaade Nõukogu president.
Kannikeselised

Kannikeselised (Violaceae) on kaheiduleheliste taimede sugukond, mis kuulub eri süsteemides kas kuldkannilaadsete (Parietales), kannikeselaadsete (Violales) või malpiigialaadsete (Malpighiales) seltsi. Sellesse sugukonda kuulub näiteks ka perekond kannike (Viola).
Pajulised

Pajulised (Salicaceae) on kaheiduleheliste taimede sugukond, millesse kuuluvad ka perekonnad paju (Salix) ja pappel (Populus). Sugukonna autor on Charles François Brisseau de Mirbel. Sugukond on nimetatud paju järgi, mis on sugukonna tüüpperekond. Cronquisti süsteemis liigitati pajulised eraldi seltsi pajulaadsed (Salicales) ja sinna arvati kolm perekonda: pappel, paju ja tšoseenia. Uurimisrühma Angiosperm Phylogeny Group geneetiliste võrdluste tulemusel paigutati pajulised suurde seltsi malpiigialaadsed (Malpighiales). Pajuliste seltsiga liideti perekonnad, mis vanas klassifikatsioonis kuulusid sugukondadesse Bembiciaceae, Caseariaceae, õisiklehelised (Flacourtiaceae), Homaliaceae, Poliothyrsidaceae, Prockiaceae, Samydaceae ja Scyphostegiaceae. Pajuliste seltsis on 58 perekonda: Abatia Aphaerema Azara (asaara) Banara Bartholomaea Bembicia Bennettiodendron Bivinia Byrsanthus Calantica Carrierea Casearia (kaseaaria) Chosenia (tšoseenia) Dissomeria Dovyalis Euceraea Flacourtia (õisikleht) Gerrardina Hasseltia Hasseltiopsis Hecatostemon Hemiscolopia Homalium Idesia (ideesia) Itoa Laetia Lasiochlamys Ludia Lunania Macrohasseltia Mocquerysia Neopringlea Neoptychocarpus Olmediella Oncoba Ophiobotrys Osmelia Phyllobotryon Phylloclinium Pineda Pleuranthodendron Poliothyrsis Populus (pappel) Priamosia Prockia Pseudoscolopia Pseudosmelia Ryania Salix (paju) Samyda Scolopia Scyphostegia Tetrathylacium Tisonia Trimeria Xylosma Zuelania Liike on umbes 1000. Paljusid pajulisi (kitsas mõttes) kasvatatakse dekoratiivpuude ja -põõsastena. Neid kasutatakse ka biomassi tootmiseks, erosiooni tõrjeks ning korvide ja muude vitspunutiste valmistamiseks. L. Watson, M. J. Dallwitz. The families of flowering plants, Institute of Botany, Chinese Academy of Science 1992–2009. Angiosperm Phylogeny Website The Plant List
Pajulaadsed

Pajulaadsed (Salicales) on soontaimede selts Cronquisti süsteemis. Sellesse kuulub sugukond pajulised (Salicaceae) ja kolm perekonda: Salix – paju Populus – pappel Chosenia APL süsteemis on see rühm osa malpiigialaadsete seltsist.
Kuldkannilaadsed

Kuldkannilaadsed (Parietales) on mitmes süsteemis esinev soontaimede selts. Sellesse kuuluvad järgmised sugukonnad: Cistaceae – kuldkannilised Violaceae – kannikeselised Begoniaceae – begoonialised Elatinaceae – vesipipralised
Kuldkannilised

Kuldkannilised (Cistaceae) on sugukond, mis kuulub erinevates süsteemides kas kuldkannilaadsete või kassinaerilaadsete seltsi. Sugukonda kuulub üheksa perekonda umbes 170–200 liigiga. Crocanthemum Fumana – kuldroosik Halimium Helianthemum – kuldkann Hudsonia Lechea – nurinupp Pakaraimaea Tuberaria – silmroosik
Zara

Zara on üks maailma suurimaid rõivaste jaemüügi kette. See kuulub Hispaania tekstiilikontserni Inditex, mille peakontor asub Arteixos Galicias. Ettevõtte asutasid 1975. aastal Amancio Ortega ja Rosalía Mera. Zara tegutseb Eestis läbi frantsiiskokkuleppe Leedu rõivamüügiettevõtte Aprangaga. Esimene pood avati Eestis 2004. aastal.
Ilo Sibul

Ilo Sibul (10. veebruar 1908 Tartu – 31. jaanuar 1979 Tallinn) oli eesti füsioloog-biokeemik ja patofüsioloog, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1957).[viide?] Ilo Sibul lõpetas Tallinna Reaalkooli 1926. aastal ja Tartu Ülikooli 1932. aastal. Ta sai meditsiinidoktori kraadi 1936. aastal väitekirjaga "Histamiini suhtumisest kopsu". Seejärel töötas ta Tartu Ülikoolis ning aastatel 1945–1947 Tübingeni Ülikoolis. 1953. aastast oli ta Tartu Riikliku Ülikooli professor. Aastatel 1955–1956 Tallinna Epidemioloogia, Mikrobioloogia ja Hügieeni Teadusliku Uurimise Instituudi direktori asetäitja, 1957–1964 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teadusdirektor, 1964–1966 Tartu Riikliku Ülikooli spordimeditsiinikateedri juhataja, 1967. aastast Eksperimentaalbioloogia Instituudi loomafüsioloogiasektori juhataja. Ta valiti Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks 1957. aastal füsioloogia alal. Ta oli Eesti Biokeemia Seltsi president aastatel 1963–1979. Ülikool. Postimees, 25. märts 1936 Eesti Biokeemia Selts. Ajaloost Lühibiograafia Eesti Biokeemia Seltsi kodulehel
Suure-Jaani United

See artikkel räägib jalgpalliklubist. Valla kohta vaata artiklit Põhja-Sakala vald. Spordiklubi Suure-Jaani United on loodud 2011. aastal Suure-Jaani valla Jalgpallikooli (asutatud 2001) ja JK Rolling Doorsi (asutatud 2003) Suure-Jaani linna ning Suure-Jaani, Olustvere, Sürgavere ja Vastemõisa valla liitumisel ühinenud omavalitsuste territooriumil. Aastatel 2018–2021 mängiti nime all Põhja-Sakala. Võistkond jalgpall.ee
Bartimaeuse triloogia

Bartimaeuse triloogia on Jonathan Stroudi alternatiivajalooliste fantaasiaraamatute sari. Triloogiasse kuuluvad: "Samarkandi amulett" (The Amulet of Samarkand, 2003) "Golemi silm" (The Golem's Eye, 2004) "Ptolemaiose värav" (Ptolemy's Gate, 2005) Triloogia esimese raamatu avaldas Eestis 2005. aastal kirjastus Pegasus, teine ja kolmas raamat ilmusid 2007. aastal. 2010. aastal ilmus inglise keeles ka üks lisaraamat, "The Ring of Solomon". Teose peategelane on 5000-aastane džinn Bartimaeus. Raamatud on kirjutatud põhiliselt Bartimaeuse vaatepunktist, aga ka võlur Nathanieli (hiljem tuntud kui John Mandrake) ning teises ja kolmandas osas Kitty Jonesi perspektiivist. Lisaks on "Golemi silmas" lühike peatükk, mis on kirjutatud foliot Simpkini vaatenurgast.  Pikemalt artiklis Samarkandi amulett Kui noor võluriõpilane Nathaniel 5000-aastase džinni Bartimaeuse maa peale kutsub, arvab too, et tal ei tule teha midagi, mis oleks kurnavam paarist silmamoonutusest. Kuid Nathaniel on oma vanuse kohta erakordselt nutikas ning tema peas mõlgub midagi hoopis ohtlikumat: kättemaks. Vastu tahtmist saadetakse Bartimaeus ennekuulmatult halastamatu ja auahne vanemvõluri Simon Lovelace'i käest varastama kurikuulsat Samarkandi amuletti. Enne kui džinn ja õpipoiss arugi saavad, leiavad nad end võluintriigide, mõrvade ja vastuhaku virvarrist. "Samarkandi amuletis" võitis noor võlur Nathaniel au ja kuulsust sellega, et päästis eluga riskides valitsusele kuuluva vägeva juveeli impeeriumi vaenlaste käest. "Golemi silmas" jätkab ta komeedina oma kiiret tõusu ministeeriumiridades. Ent Londonis külvab hirmu ja hävingut salapärane vastupanuliikumine, ning peagi satuvad hädaohtu nii Nathanieli töökoht kui ka tema elu. Teda ei ohusta mitte ainult tabamatu Kitty ja tema kaaslased vastupanuliikumisest, vaid ka Londonit laastav tundmatu ja hävituslik vägi. Nathanielil tuleb võtta ette ohtlik reis vaenulikku Prahasse ning kutsuda taas välja tülikas, salapärane ja kiire taibuga džinn Bartimaeus. Saab alguse maagia, seikluste ja poliitiliste mängude kiirelt keerlev karussell, kus Nathanieli, Bartimaeuse ja Kitty saatused ootamatult ühte põimuvad. Kaks tuhat aastat on möödunud sest ajast, kui Bartimaeus oma võimete tipul oli – võitmatu lahinguis ja võimsa võluri Ptolemaiose usaldusalune. Nüüd, maal vangis ja oma isand Nathanieli põlglikku suhtumist taluma pidades, taipab Bartimaeus, et tema jõud on otsakorral. Samal ajal uurib varjunime all Londonis elav Kitty Jones salamahti võlukunsti ja deemoneid, lootes lõpetada džinnide ja inimeste vahelise igavese vastuseisu. Bartimaeuse triloogia erakordne viimane raamat ühendab endas erinevaid sajandeid ja viib lugejad seni tundmatutesse maailmadesse. Bartimaeuse, Nathanieli ja Kitty saatused ühinevad veel viimast korda. Koos peavad nad võitma reeturist võlurid, paljastama verd tarretama paneva vandenõu ja astuma vastu kõige suuremale ohule, mida võlumaailm elades näinud on. Ning mis kõige hullem – nad peavad võitlema üksteisega.
WordPress

WordPress on avatud lähtekoodiga ajaveebi ehk blogi haldamise süsteem, mis kasutab PHP-d ja MySQL-i. Selle saab lihtsalt muuta sisuhalduse süsteemiks ja sel on palju lisasid. Matt Mullenweg hakkas levitama esimest väljalaset 27. mail 2003. Veebilehtedest, mille sisuhaldussüsteem on teada, kasutab WordPressi 2016. veebruari seisuga 59,2%. See on 26,2% kõikidest olemasolevatest veebisaitidest. Laia leviku tõttu on ajakohastamata WordPressi kasutavad serverid ja teenused pidevalt ründeohu all. WordPressil on laiade võimalustega teemahaldur, mis võimaldab kasutajal mooduleid ümber tõsta ilma HTML- või PHP-koodi muutmata. Kasutaja saab teemasid lisada, eemaldada ning vahetada. HTML- ja PHP-teemakoodi muutes saab teha veelgi suuremaid muudatusi. WordPressi on sisse ehitatud lingihaldus, otsingumootorisõbralikud ja puhtad püsiviited, artiklite määramine kategooriatesse ja sildistamine. Automaatfiltrid aitavad artiklites teksti vormindada. Pluginad võimaldavad kasutajatel ja arendajatel WordPressi kasutatavust laiendada. WordPressi eelkäijaks oli b2/cafelog ning 2003. aasta maikuuks oli see installeeritud hinnanguliselt 2000 blogisse. Tarkvara oli kirjutatud programmeerimiskeeles PHP ning selle lõi Michael Valdrighi, kes praegu on WordPressi kaasarendaja. Kuigi b2/cafelogi ametlik järglane on WordPress, on aktiivses arenduses ka teine projekt nimega b2evolution. Kolmapäev, märts 30, 2011, Rauno Kais, WordPress – täisvereline kodulehe sisuhaldussüsteem Matt Mullenweg: "WordPress Now Available" WordPress W3Techs: Usage statistics and market share of WordPress for websites Wordpress: Security Vulnerabilities Valdrighi, Michel. "b2 test weblog - postituse kuupäev 23.05.03". Vaadatud 26.03.2016. Pikalt ja põhjalikult: need on suurimad vead, mis WordPressi-lehte tehes juhtuda võivad, veebimajutus.ee, 20. aprill 2017
Pärnu WC Guwalda

Pärnu WC Guwalda on endine Eesti jalgpalliklubi.
Östhammar

Östhammar on tiheasustusega paikkond Rootsis, Östhammari valla keskus. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Örnsköldsvik

Örnsköldsvik on tiheasustusega paikkond Rootsis Västernorrlandi läänis Örnsköldsviki vallas. Asub Põhjalahe kaldal. Örnsköldsvik on asutatud 1842. aastal. Linnaõigused sai 1894. aastal. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020 Örnsköldsviks historia Örnsköldsviks kommun. Vaadatud 25. veebruaril 2024
Öregrund

Öregrund on tiheasustusega paikkond Rootsis Östhammari vallas. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Lammas (perekond)

Lammas (Ovis) on veislaste sugukonda (Bovidae) kitslaste alamsugukonda (Caprinae) kuuluv mäletsejate perekond, mille kõige levinum ja tuntum liik on kodulammas (Ovis aries). Perekonda kuulub viis või enam liiki, nende seas kodulamba eellaseks peetavad mägilammas (Ovis ammon) ja muflon (Ovis orientalis orientalis). Lammastele seisab lähedal ka muskusveis (Ovibos moschatus), keda varem on arvatud pigem veiste hulka kuuluvaks. Tänapäeval on ametlikult tunnustatud viis lammaste perekonna liiki ning arvukalt alamliike, ent mõnd alamliiki kaldutakse ka iseseisvaks liigiks pidama. Peamised lammaste liigid ja alamliigid on järgmised: Wilson & Reeder's Mammal species of the world 3rd edition online ICZN (International Commission on Zoological Nomenclature) opinion 2027
Veislased

Veislased (Bovidae) on sõraliste imetajate sugukond, millesse kuulub ligi 140 liiki. Vähemalt isastel veislastel, kuid mitmel liigil ka emastel on iseloomulikud harudeta sarved, mida katab alaline keratiinikiht. Aastal 2005 klassifitseerisid Don E. Wilson ja DeeAnn M. Reeder veislaste sugukonda järgmised alamsugukonnad: Aepycerotinae Alcelaphinae – õhvantilooplased Antilopinae – gasellased Bovinae – pärisveislased Caprinae – kitslased Cephalophinae – kabriklased Hippotraginae – hobuantilooplased Reduncinae – vohlulased Antiloobid ei kuulu Wilsoni ja Reederi järgi veislaste sugukonda. Veislased on laialt levinud, nende looduslik levila ulatub Aasiasse, Aafrikasse, Euroopasse ja Põhja-Ameerikasse. Nende hulka kuuluvad piison, pühvel, vesipühvel, antiloobid, gasell, lammas, kits, jakk, muskusveis ja koduveis. Don E. Wilson, DeeAnn M. Reeder. Mammal Species of the World, 3. trükk. [1]
Scott Parker

Scott Matthew Parker (sündinud 13. oktoobril 1980 Londonis) on endine Inglismaa jalgpallur. 2019. aastal määrati ta Inglismaa jalgpalliklubi Fulhami peatreeneriks. Fulhamis oli ta 2017. aastal lõpetanud mängijakarjääri. 2021. aasta juunis asus ta juhendama Inglismaa esiliiga klubi AFC Bournemouth.