laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Voore raamatukogu

Voore raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Voore külas. See on Mustvee raamatukogu haruraamatukogu. Raamatukogu juhataja on Tea Daskova. Raamatukogu alustas tegevust 15. märtsil 1915 Roela Rahvaraamatukogu Seltsina. https://web.archive.org/web/20171204233111/http://voorerk.aktivkeskus.ee/kontakt/ (vaadatud 05.12.2017) Ajalugu Mustvee Raamatukogu Voore haruraamatukogu (vaadatud 1. juunil 2020) Raamatukogu koduleht
Aaspere raamatukogu

Aaspere raamatukogu oli raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Aaspere külas. Aaspere raamatukogu oli Haljala vallaraamatukogu haruraamatukogu. Aaspere raamatukogu suleti 1. jaanuarist 2024. seoses Haljala valla raamatukoguvõrgustiku korrastamisega. https://www.haljalaraamatukogu.ee/kontakt/aaspere-haruraamatukogu (vaadatud 05.12.2017) Raamatukogust Haljala vallaraamatukogu kodulehel
Muuga raamatukogu

Muuga raamatukogu on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Muuga külas. Raamatukogu juhataja on Maarika Lausvee. https://web.archive.org/web/20171204234526/http://www.laekvere.ee/?pg=223 (vaadatud 05.12.2017) Raamatukogust Laekvere valla kodulehel
Roela raamatukogu

Roela raamatukogu on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Roela asulas. Raamatukogu juhataja on Tiina Alavere. http://www.vinnivald.ee/roela-rahvaraamatukogu (vaadatud 05.12.2017) Raamatukogust Vinni valla kodulehel
Hiired tuules

"Hiired tuules" on Mihkel Muti satiiriline romaan. Raamat ilmus 1982. "Eesti lugu: Mihkel Mutt „Hiired tuules”" Eesti Päevaleht, 17. juuli 2009
Sõmeru raamatukogu

Sõmeru raamatukogu on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Sõmeru asulas. Sõmeru raamatukogul on haruraamatukogu Lepnal. Raamatukogu direktor on Ene Tamm. http://www.rakverevald.ee/raamatukogud Raamatukogust Rakvere valla kodulehel
The Australian Girls Choir

The Australian Girls Choir (Austraalia tüdrukute koor) on koor, mis on osa Austraalia esinemiskunstide koolist. Selle asutas Judith Curphey, OAM, aastal 1984 ning alates sellest ajast on nad pälvinud ülemaailmse tähelepanu.
Surnud 14. aprillil

Siin on loetletud 14. aprillil surnud tuntud inimesi. 1759 – Georg Friedrich Händel, saksa helilooja 1861 – Utagawa Kuniyoshi, jaapani kunstnik 1910 – Mihhail Vrubel, vene maalikunstnik 1917 – Ludwik Zamenhof, Poola silmaarst, esperanto looja 1920 – Jossif Pokrovski, vene õigusteadlane 1930 – Vladimir Majakovski, vene luuletaja 1933 – Hans Riiberg, Eesti sõjaväelane 1935 – Emmy Noether, saksa matemaatik 1938 – Georg Kuphaldt, saksa maastikuarhitekt ja dendroloog 1940 – Hugo Sutt, eesti laulja 1942 – Jüri Sammul, Eesti diplomaat 1942 – Harry Ottmaa, Eesti sõjaväelane 1942 – Leonid Kulik, vene mineraloog ja meteoriidiuurija 1942 – Peeter Karu, eesti laskur 1945 – Fejzi Alizoti, Albaania poliitik 1955 – Väinö Kaasalainen, Soome rahvakoolijuhataja ja poliitik 1964 – Rachel Carson, Ameerika Ühendriikide zooloog, merebioloog ja ökoloog 1965 – Paul Johansen, taani päritolu Eesti ja Saksa ajaloolane 1966 – Adam Randalu, Eesti poliitik 1970 – Eduard Mailend, Eesti kohtunik 1972 – Erling Eidem, Rootsi vaimulik 1973 – Roman Varts, eesti näitleja 1980 – Gianni Rodari, itaalia kirjanik 1986 – Simone de Beauvoir, prantsuse kirjanik ja filosoof 1990 – Günther Krupkat, saksa ulmekirjanik 1990 – Feliks Parre, eesti spordipedagoog 1991 – Verner Oja, eesti jurist 2000 – Phil Katz, ameerika programmeerija, ZIP-pakkimisvormingu autor 2004 – Hugo-Herbert Artma, eesti sõudja, sõudetreener ja sporditegelane 2006 – Olaf Prinits, eesti matemaatikadidaktik 2009 – Maurice Druon, prantsuse kirjanik, Prantsuse Akadeemia liige 2010 – Juri Levin, vene matemaatik, loogik, semiootik ja kirjandusteadlane 2010 – Peter Steele, USA muusik 2011 – Walter Breuning, Ameerika Ühendriikide ülipikaealine 2012 – Malle Agabuš, Eesti sisearhitekt 2012 – Piermario Morosini, itaalia jalgpallur 2013 – Colin Davis, inglise dirigent 2013 – Harry Shein, Eesti ja Iisraeli arhitekt 2014 – Gunnar Paabo, eesti ajakirjanik ja eesti aktivist USA-s 2015 – Kurt Tiedke, Saksa DV riigitegelane 2016 – Péter Esterházy, ungari kirjanik 2019 – Ilmar Lilleorg, eesti loogik 2022 – Ilkka Kanerva, Soome poliitik 2022 – Silvia Nagelmaa, eesti kirjandusteadlane 2023 – Abel Posse, Argentina kirjanik ja diplomaat 2023 – Vanik Tšhakharjan, armeenia matemaatik ja maletegelane
Irena Timusk

Irena Timusk (sündinud 31. mail 1947) on eesti sisearhitekt. 1973. aastal lõpetas ta Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis sisearhitektuuri eriala. 1978-1982 töötas Timusk disainerina tootmiskoondises Kooperaator. 1997. aastast tegutseb ta sisearhitektina Perfetto Stuudio OÜ-s. 1985. aastal osales Timusk ühisnäitusel Tallinna Kunstisalongis koos Ell-Maaja Randküla, Tiiu Pai ja Aili Vahtrapuuga; näituse plakati kujundas Tõnis Vint. 2005. aastal pälvisid Harry ja Irena Timusk oma Vormsi vallas Saxby külas asuva talu kujunduse eest peaministri tänukirja. Irena Timusk on Eesti Sisearhitektide Liidu ja Eesti Kujunduskunstnike Ühenduse liige. Äriregistri päring, 05.12.2017 Sisearhitektuuri eriala lõpetajad EKA kodulehel (vaadatud 05.12.2017) Karin Paulus Eero Aarnio karikatool ja Nõukogude Eesti Kirikiri, 2006 (vaadatud 05.12.2017) Näituseplakat EKMi digikogus (vaadatud 05.12.2017) 2005. AASTA MASTIVIMPLITE JA PEAMINISTRI TÄNUKIRJADE SAAJAD Eesti Kodukaunistamise Ühendus (vaadatud 05.12.2017) Irena Timusk ESLi kodulehel (vaadatud 05.12.2017) Mittetulundustegevuseks raha eraldamine 2005[alaline kõdulink] Tallinn.ee (vaadatud 05.12.2017) Irena Timuski portree (autor Aapo Pukk)
Tea Tammelaan

Tea Tammelaan (sündinud 23. märtsil 1964) on eesti sisearhitekt ja mööblikunstnik, kes on paistnud silma nii istmedisaini kui ka muuseumi- ja näitusekujundustega. Ta lõpetas 1982. aastal Kohtla-Järve Laste Kunstikooli ja 1988. aastal Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituudi sisearhitektuuri eriala. Instituudi lõpetamise järel oli ta mõne aasta vabakutseline, 1990–1994 töötas disainerina Tallinna Linnakujunduse Arendusbüroos, 1994–1997 oli taas vabakutseline ning 1997–2011 tegutses arhitektuuri- ja disainibüroos Laika, Belka & Strelka OÜ. Kunstikriitik Karin Pauluse hinnangul sai Tammelaan 1980. aastate lõpus ning 1990. aastate alguses tuntuks nn antidisainiga ehk veidrate torujalgadega toole meenutavate kunstiliste objektidega, hiljem aga kujundas "lavastuslikkust nõudvaid ruume", mille näideteks on Tartu Jaani kirik, Tartu Mänguasjamuuseum, Eesti Maanteemuuseum ja teaduskeskus Ahhaa. 2014. aastal toimunud juubelinäitusel "Taburet & 50" Eduard Vilde muuseumi Kastellaanimaja galeriis esitles Tammelaan taburette, mis olid Eesti esimesed tooted värvilisest puitmaterjalist Valchromat. Tammelaan, Lepland ja Jürgenson on kujundanud muu hulgas A. H. Tammsaare muuseumi püsiekspositsiooni Vargamäel. 1993 Eesti Sisearhitektide Liidu aastapreemia tooli "Idler" eest, mis koos Tammelaane analoogsete teostega domineeris Tallinna Panga sisekujunduses 1994 Kristjan Raua preemia 2003 Tartu Jaani kiriku sisekujunduse võistluse võitja (disainibüroo Laika, Belka & Strelka (sisearhitektid Malle Jürgenson ja Tea Tammelaan ning kunstnik Krista Lepland)) 2005 Eesti Sisearhitektide Liidu aastapreemia Tartu Mänguasjamuuseumi eest (koos Krista Leplandi ja Malle Jürgensoniga) 2008 Eesti Sisearhitektide Liidu ühiskondliku interjööri aastapreemia (koos Malle Jürgensoni ja Krista Leplandiga) 2014 Eesti muuseumide aastaauhind (Muuseumirott) Iloni Imedemaa püsinäituse kujundamise eest Tea Tammelaan on Eesti Sisearhitektide Liidu liige. Sisearhitektuuri eriala lõpetajad, EKA (vaadatud 05.12.2017) Laika, Belka & Strelka OÜ disainibüroo Oma Maja/Äripäev (Digar), 2009 Eesti ruumikujunduse "koerad tüdrukud" Pööning, 2017 Karin Paulus Istumise arhetüüp Sirp, 08.05.2014 (vaadatud 05.12.2017) Eesti esimesed Valchromatist tooted valmistas Tea Tammelaan oma juubelinäituseks Linnalegendid, 10.04.2014 (vaadatud 05.12.2017) Laika, Belka & Strelka sisearhitektid Eramu & Korter (vaadatud 05.12.2017) Tea Tammelaan. Seat “Idler”. 1993 Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum (vaadatud 05.12.2017) Mart Kalm Aasta parimad interjöörid Eesti Ekspress, 27.04.2005 (vaadatud 05.12.2017) Kaire Reiljan Iloni Imedemaa tuleb Rakverest koju Muuseumirotiga Lääne Elu, 30.01.2015 (vaadatud 05.12.2017) Laika, Belka & Strelka sisearhitektid Eramu & Korter Karin Paulus Istumise arhetüüp Sirp, 8. mai 2014 Tiina Kolk Laulva revolutsiooni aja toolid Postimees, 16. jaanuar 2010 Laika, Belka & Strelka OÜ disainibüroo Oma Maja / Äripäev (Digar), 2009 Tiina Kolk 3 sisearhitekti ja 3 muuseumi Äripäev, 30. september 2005 Vahemaandumine. Tea Tammelaan. ERR.ee, 27. detsember 1993 (sisustusarhitektuuri näitust Tallinna Kunstihoone galeriis tutvustav saade, režissöör Liina Kulles)
Armastus (Genialistid)

"Armastus" on ansambli Genialistid 2001. aastal ilmunud album. Album ilmus Elwoodi väljaandes nii helikassetil kui ka CD-l. "Olen sul peos" "Noorus" "Pojale" "Tervis" "Tee lahti rasta aknad" "MX (20)" "Igavene puberteet" "Armastus" "Grammatika" "Elukool" "Saatuslik blues" "Populaarne" Genialistid: Allan Aint, kitarrid, löökpillid Feliks Kütt, basskitarr, klahvpillid Ivar Põllu Karl Laanekask, kitarrid Raido Kurri, löökpillid Osalesid ka: Tauno Aints, klahvpillid Hessu, löökpill Tanel Aavakivi, trompet Sander Udikas, saksofonid Marko Lõuk, tromboon Armastus / Genialistid[alaline kõdulink] Eesti Rahvusbibliograafia (vaadatud 26. veebruaril 2021)
Eeva Masso

Eeva Masso (sündinud 7. juulil 1975) on eesti sisearhitekt. Ta lõpetas Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri erialal 1998. aastal. Masso on loonud sisekujundused Tartu Ülikooli Physicumile, Noblessneri kvartali elamutele, Rahva Raamatu poele Mustika keskuses, Eleringi peahoonele, Pärnu Jahtklubile jpm. 2015. aastal oli Eesti arhitektuuri aastapreemiale nomineeritud parima ühiskondliku hoone interjööri kategoorias Tallinna Tondiraba jäähall, mille sisekujunduse lõid Kadri Tamme, Liis Mägi ja Eeva Masso. 2017. aastast on ta Eesti Sisearhitektide Liidu juhatuse liige. Sisearhitektuuri eriala lõpetajad, EKA (vaadatud 05.12.2017) "Janneli Kurvits. Eeva Masso: omanäoline apartmenthotell Marokos" Eesti kodu sisekujundus. Tallinn, 2006, lk 56–64. Sisearhitekti viis soovitust köögi remontijale Delfi/Diivan, 15.04.2013
Ceviche

Ceviche (hispaania hääldus: [seˈβitʃe]) on populaarne Ladina-Ameerika ja Kariibi mere rannikupiirkondades mereandidest (kalast ja koorikloomadest) valmistatav külmroog. Kuigi ceviche päritolu üle on tuliselt vaieldud, seostatakse rooga kõige tihedamalt Peruuga. Roog on tavaliselt valmistatud tsitrusmahlas (sidrun või laim) hoitud ning niiviisi marineeritud värskest toorest kalast, mida on vürtsitatud ají (Capsicum baccatum) või tšillipipraga. Täiendavalt võidakse maitsestada hakitud sibula, soola, koriandriga. Ceviche kõrvale pakutakse maitse täiendamiseks tavaliselt magusat kartulit, salatit, maisi, avokaadot või jahubanaane. Kuna rooga ei valmistata kuumutades, peab see olema hoolikalt ette valmistatud ja tarbitud värskelt, et vähendada toidumürgistuse riski. Sidruni- ja laimimahl sisaldab sidrunhapet, mis saab muuta õrna kalaliha valkude struktuuri. Kuigi sidrunimahla mõju tugevust ei saa võrrelda ahjus küpsetamise mõjuga, kus valgud lagunevad ja kalaliha muudab oma konsistentsi, on tegu sarnase protsessiga. Rodriguez, The Great Ceviche Book, lk 3 González and Ross, Entre el comal y la olla: fundamentos de gastronomía costarricense, lk 171 Butler, Cleora's Kitchens, lk 150 Peschiera, Cocina Peruana, lk 35 "cebiche". Diccionario de la Lengua Española. Real Academia Española. Vaadatud 28.08.2013. "cebiche". Diccionario de la Lengua Española. Real Academia Española. Vaadatud 28.08.2013. "sebiche". Diccionario de la Lengua Española. Real Academia Española. Vaadatud 28.08.2013. "Perú decreta el 28 de junio como el Día del Seviche". El País Internacional (Spanish). Lima: Ediciones El País, S.L. 19.09.2008. Vaadatud 28.08.2013.{{cite news}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Rodriguez, The Great Ceviche Book, lk 5–10 Harrison, Beyond Gumbo, lk 85 Morten Kjerside Poulsen (Nr 12 / 2017). Ajakiri "Imeline teadus". Eesti: AS Äripäev. Lk 10. {{raamatuviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |aasta= (juhend) Butler, Cleora (2003). Cleora's Kitchens: The Memoir of a Cook and Eight Decades of Great American Food. Council Oak Books, LLC. ISBN 1-57178-133-1. Rodriguez, Douglas (8. juuni 2010). The Great Ceviche Book. Ten Speed Press. Lk 3. ISBN 1-58008-107-X. González, Marjorie Ross; Ross, Marjorie (2001). Entre el comal y la olla: fundamentos de gastronomía costarricense. Euned. ISBN 9789968311281. Harris, Jessica B. (2003). Beyond gumbo: Creole fusion food from the Atlantic Rim. Simon & Schuster. ISBN 0-684-87062-2. Peschiera, Emilio (2005). Cocina Peruana. Ediciones Granica S.A. ISBN 956-8077-30-8.
Toomas Korb

Toomas Korb (sündinud 6. oktoobril 1975) on eesti sisearhitekt ja disainer. Ta lõpetas Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri erialal 1999. aastal. Korb on kujundanud advokaadifirma Glikman ja Partnerid büroo, ilusalongi Finissage Tallinnas Pirital, Laulasmaa spaa jpm. 2006. aastal nomineeriti Toomas Korb ja Toivo Raidmets Eesti Sisearhitektide Liidu publitsistikapreemiale kui Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri kateedri aastaraamatu koostajad. 2008. aastal pälvis Toomas Korb Eesti Sisearhitektide Liidu aastapreemia restorani Chedi sisekujunduse eest. Žürii esimees Tiina Mang põhjendas seda järgnevalt: "Kaasaegses võtmes korrektselt rahvuslikel teemadel lõpuni lahendatud nauditavas tervikus on detailidele piisavalt tähelepanu pööratud." Toomas Korb on Eesti Sisearhitektide Liidu liige. Sisearhitektuuri eriala lõpetajad, EKA (vaadatud 05.12.2017) Maris Takk "Intervjuu Toomas Korbiga" Rmt: "Ruumipilt 2005: Eesti parimad interjöörid ja disain = Estonia's best interior design projects and products = лучшие интерьеры и промышленный дизайн Эстоний" Tallinn, 2006, lk 108–111 Tiina Kolk Karm aeg vajutab oma jälje ka disainile PM, 16. aprill 2009 (vaadatud 05.12.2017) Toomas Korb ESLi kodulehel (vaadatud 05.12.2017) Ene Läkk "Mängulustiga sisearhitektid" Intervjuu: Toomas Korb, Aet Grigorjev. Ruum 3/2007, lk 48–51 Agneta Land-Koskinen "Moodne kodu eestiaegses majas" Diivan 7/2007, lk 42–49 "6 küsimust: Toomas Korb" Diivan, 9/2006 Maris Takk "Intervjuu Toomas Korbiga" Rmt: "Ruumipilt 2005: Eesti parimad interjöörid ja disain = Estonia's best interior design projects and products = лучшие интерьеры и промышленный дизайн Эстоний" Tallinn, 2006, lk 108–111 Toomas Korb "Showroom: EKA sisearhitektuuri IV kursuse projekt" Maja 1/2005, lk. 54–55 Piret Lindpere "Tallinna 21. kool: Tallinn, Raua tn. 6 = Tallinn School No. 21: Raua Street 6, Tallinn" Maja: Eesti arhitektuuri ajakiri = Estonian architectural review, 3/2003, lk 34–35 "Ilusalong "Finissage": Merivälja tee 1, Tallinn = Beauty salon "Finissage": 1 Merivälja St., Tallinn" Maja: Eesti arhitektuuri ajakiri = Estonian architectural review, 1/2003, lk 66 Toomas Korb ESLi kodulehel
Korneti mõis

Korneti mõis (saksa keeles Schreibershof, läti keeles Korneta muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Alūksne piirkonnas Vana-Laitsna vallas Kornetis. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 1/4 adramaad, sellele allus 50 mees- ja 67 naishinge. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 278.
Lūši mõis

Lūši mõis (saksa keeles Luxenhof, läti keeles Lūša muiža) oli rüütlimõis, hiljem Vastse-Laitsna kõrvalmõis (fideikomiss) Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1/2 adramaad, sellele allus 32 mees- ja 41 naishinge. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 278.
Māriņkalnsi mõis

Māriņkalnsi mõis (saksa keeles Marienstein, läti keeles Māriņkalna muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas Māriņkalnsi külas. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 9 adramaad, sellele allus 30 hinge. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 278.
Romeškalnsi mõis

Romeškalnsi mõis, ka Auguli mõis (saksa keeles Romeskaln, läti keeles Romeškalna muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Alūksne piirkonnas Veclaicene vallas Romeškalnsi külas. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 1/3 adramaad, sellele allus 45 mees- ja 46 naishinge. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 278.
Repjekalnsi mõis

Repjekalnsi mõis (saksa keeles Reppekaln, läti keeles Repjekalna muiža) oli rüütlimõis, hiljem Vastse-Laitsna kõrvalmõis (fideikomiss) Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Lätis Smiltene piirkonnas Trapene vallas. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal kaks adramaad, sellele allus 113 mees- ja 116 naishinge. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 278.
Väike-Laitsna mõis

Väike-Laitsna mõis ehk Mazlaicene mõis (saksa keeles Klein-Laitzen, läti keeles Mazlaicenes muiža) oli riigimõis Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Tänapäeval asuvad mõisa maad Lätis Alūksne piirkonnas Veclaicene vallas, mõisakompleksi sellel mõisal ei olnud.
Kirsti Laanemaa

Kirsti Laanemaa (tihti ekslikult Kristi Laanemaa; 17. oktoober 1940 – 21. detsember 2023) oli eesti sisearhitekt. Ta lõpetas Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri erialal 1966. aastal. Laanemaa on kujundanud Sakala keskuse (Poliitharidusmaja), Tallinna Peapostkontori , Maarjamõisa psühhoneuroloogiahaigla talveaia (1988), Eesti Muusikaakadeemia hoone Rävala puiesteel, Projekteerijate Maja, Tallinna Kaubamaja juurdeehituse jpm. Ta oli ka üks Viru hotelli sisearhitektidest. 1981. aastal pälvis Kirsti Laanemaa (koos Aulo Padariga) Eesti NSV Kunstnike Liidu 1981. aasta kujundajate aastapreemia B-preemia Eesti Projekti saali sisekujunduse eest. Kirsti Laanemaa oli Eesti Sisearhitektide Liidu ja Eesti Arhitektide Liidu liige. Kirsti Laanemaa EALi kodulehel (vaadatud 05.12.2017) Postimees, 27.12.2023. lk 21 Sisearhitektuuri eriala lõpetajad, EKA (vaadatud 05.12.2017) https://www.pinterest.com/pin/313211349076916864/ https://register.muinas.ee/file/architecture/1372.pdf https://www.sisustusweb.ee/ee/uudis/768/sisekujunduse-stiilsed-seitsmekumnendad.html https://web.archive.org/web/20200919122130/http://nagi.ee/photos/t6nis/2540915 http://www.videvik.ee/442/eba.html http://ekspress.delfi.ee/kuum/projekteerijate-maja-ahvardab-lammutamine?id=69001969 http://www.kauss.ee/projektid/toggl-kontor https://www.e-varamu.ee/item/YR2WVOWZUVYCEAXWSE43II63LRVTO6W7?query=*&rows=20&offset=7600&sort=random_3107549667671845688&viewType=list&firstHit=EERDQIATHIMFWU6CVX5YJTEDLSMCYLFH&lastHit=lasthit&hitNumber=7617[alaline kõdulink] http://ise.elnet.ee/record=b2166794~S2*est "Kadunud kaheksakümnendad: Probleemid, teemad ja tähendused 1980. aastate eesti kunstis" Tallinn: Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus, 2010, lk 202 Kirsti Laanemaa ESLi kodulehel (vaadatud 05.12.2017) Teele Tammeorg "Hüvasti, legendaarne postimaja ehk peapostkontori head ja vead" Eesti Päevaleht, 14. juuli 2008, lk. 10 Rait Prääts "Kelle looming ei sobi homme?" Eesti Päevaleht 18. dets. 2006, lk 3 "Projekteerijate maja ähvardab lammutamine" Eesti Ekspress, 15. juuni 2006, lk A6 Karen Jagodin "Modernistlik ruumikontseptsioon ja nõukogude ideoloogia kohtuvad Viru hotellis" Rmt: Viisteist: Eesti Arhitektuurimuuseumi kogumik. Tallinn, 2006, lk 133-156 Kirsti Laanemaa "Eesti Muusikaakadeemia sisekujundusest" Maja: Eesti arhitektuuri ajakiri = Estonian architectural review, 1/2000, lk 76-77 Kirsti Laanemaa ESLi kodulehel
Zeigarniki efekt

Zeigarniki efekt tähendab, et inimesed mäletavad lõpetamata ülesandeid/tegevusi paremini kui tehtud ja lõpetatuid. See võimaldab järeldada, et õpilased, kes teevad õppimises pause (tegelevad mõne teise ainega, mängivad jne), mäletavad materjali paremini, kui need, kes õpivad ühes osas. Bljuma Zeigarnik asus efekti uurima peale seda, kui tema juhendaja professor Kurt Lewin juhtis tähelepanu sellele, et lõpetamata asjad jäävad paremini meelde. Näiteks seisavad ettekandjal hästi meeles veel maksmata arvete detailid, kuid need, mis juba tasutud, ununevad kiiresti. Zeigarnik töötas välja eksperimentide seeria, et seda fenomeni uurida. Katseid viidi läbi nii individuaalselt kui ka grupitestimistena. Peamiselt kasutati plaani, kus eksperimendis anti katseisikutele ükshaaval 18–22 ülesannet. Katsealustel tuli need ära teha võimalikult kiiresti ja korrektselt. Katseisikuid segati poolte ülesannete lahendamise ajal. Pärast viimast ülesannet palus eksperimentaator katseisikutel öelda, millised ülesanded neile katse käigus anti. Autorid tõid välja, et esimestena meenusid ja said nimetatud need ülesanded, milles segati. Nad spekuleerisid, et lahendamise häirimisest tulenev "šokk" rõhutas ülesannet, sellele pöörati rohkem tähelepanu ja see jäi katseisikutele paremini meelde. Töö avaldati 1927. aastal. Das Behalten erledigter und unerledigter Handlungen. Psychologische Forschung 9, 1-85. Zeigarnik, B.V. (1967). On finished and unfinished tasks. In W. D. Ellis (Ed.), A sourcebook of Gestalt psychology, New York: Humanities Press
Tudu käsitöötare-muuseum

Tudu käsitöötare-muuseum on asutus Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Tudu asulas. Muuseumis eksponeeritakse eesti traditsioonilist käsitööd. Asutus loodi 2000. aastal. https://web.archive.org/web/20171205091003/http://www.rahvakultuur.ee/Tudu_muuseum-kasitootare_147?f=2863&o=2264 (vaadatud 05.12.2017) Asutuse koduleht Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Tarmo Piirmets

Tarmo Piirmets (sündinud 22. detsembril 1974) on eesti sisearhitekt. Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1993. aastal ja Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri erialal 1997. aastal. Piirmets on kujundanud Bigbanki peakontori, kohvik-restorani Paprika, renoveeritud restorani Tuljak Tarmo Piirmets on Eesti Sisearhitektide Liidu liige. 2000 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Martti Siimanniga; kohvikklubi Spirit sisekujundus) 2011 Eesti Arhitektide Liidu aastapreemia (Tartu Tervishoiu Kõrgkooli sisekujundus) 2015 Eesti Sisearhitektide Liidu aastapreemia (2014–2015 parim näitus (näitus "Riik malelaual" ja õpikeskkond Maarjamäe lossi tallihoones) ja parim restoran (restoran NOA) 2015 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Jaak Huimerinnaga; Maarjamäe lossi tallihoone) Äriregistri päring, 05.12.2017 Sisearhitektuuri eriala lõpetajad, EKA (vaadatud 05.12.2017) http://www.sekretar.ee/uudised/2015/04/27/fotod-bigbanki-uus-moodne-ja-manguline-kontor https://taotlused.bigbank.ee/et/home/8-latest-news-est/338-bigbanki-uue-arimudeliga-kaasneb-uus-kaubamark https://www.e-varamu.ee/item/T3ZYPS3TGM34FXF73F5DHZZVFJVAUYPB?query=*&offset=4540&rows=20&facets%5B%5D=sector_fct&sort=random_1609030651888928595&q=institution%26rows%3D20%26offset%3D-20&viewType=list&firstHit=ASW5Y5INVGH67YRFJ2MCZAI7PRA3Q6UX&lastHit=lasthit&hitNumber=4554[alaline kõdulink] http://www.femme.ee/sundmused/linna-stiilseim-restoran Tarmo Piirmets ESLi kodulehel (vaadatud 05.12.2017) http://www.hektor.ee/tartu-tervishoiu-korgkool-tais-tundeid-ja-hektor-lighti-valgusteid/ http://www.kulka.ee/endowments/architecture/article-1 https://www.aripaev.ee/uudised/2014/06/14/kaks-venda-uks-lugu-uus-rannarestoran-noa Tarmo Piirmets ESLi kodulehel Tarmo Piirmets On aeg treenerit vahetada Sirp, 23.09.2016
Elavik

Elavik (elumaailm, eluilm) on isikuülene inimestevahelises suhtluses loodud tähenduslik keskkond. Elaviku vastand on süsteem ehk seadistu. Mõistet kasutatakse Edmund Husserli ja Jürgen Habermasi saksakeelse sõna Lebenswelt tõlkevastena. Giorgio Agambeni tõlkes kasutatakse vastet elusus. Alates 2018. aastast on elaviku ja elususe asemel kasutatud oskussõna elavus. omailm Leho Lamus. Mõtlemise mõistevõrk, lk 87. Margus Ott. Tõlke ontoloogia. Sirp, 15.06.2018.