laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Superpositsiooniprintsiip

Superpositsiooniprintsiip on kõikides lineaarsetes süsteemides kehtiv printsiip, mille järgi süsteemi reaktsioon mitmele mõjurile on sama, mis üksikute mõjurite tekitatud reaktsioonide summa. Matemaatiliselt väljendatuna saab superpositsiooniprintsiibi kirja panna kujul A ( x 1 + x 2 + … + x n ) = A ( x 1 ) + A ( x 2 ) + … + A ( x n ) , {\displaystyle A(x_{1}+x_{2}+\ldots +x_{n})=A(x_{1})+A(x_{2})+\ldots +A(x_{n}),} kus A(x) on süsteemi reaktsioon mõjurile x. Matemaatikas nimetatakse viimast omadust aditiivsuseks. Enamikul realistlikel juhtudel viitab ülalantud samasus sellele, et A on lineaarne operaator, mis mõjub teatud vektorruumi elementidele (näiteks elementidele x 1 , x 2 , . . . x n {\displaystyle x_{1},x_{2},...x_{n}} ). Samas keskkonnas võib asuda ja võnkumisi tekitada ükskõik kui palju laineallikaid. Kõik need võnked levivad keskkonda üheaegselt, mistõttu üks ja seesama osake võtab osa paljudest võnkumistest. Näiteks lainete interferents on näide superpositsiooniprintsiibist lainete korral: Superpositsiooniprintsiip kehtib näiteks elektromagnetväljas, kus laengute süsteemi poolt tekitatud väljatugevus võrdub sama süsteemi üksikute laengute poolt tekitatud väljatugevuste vektoriaalse summaga. Kvantteoorias, kui osake või osakeste süsteem võib asuda olekutes | ψ > {\displaystyle |\psi >} ja | ϕ > {\displaystyle |\phi >} , siis võib see asuda ka nende olekute superpositsioonis | ψ > + | ϕ > {\displaystyle |\psi >+|\phi >} . Kvantsüsteemi ajalise evolutsiooni lineaarsuse tagab Schrödingeri võrrand. Avatud süsteemides (või ka alamsüsteemides), kus ajaline evolutsioon enam Schrödingeri võrrandiga kirjeldatav ei pruugi olla, ei pruugi ka superpositsiooniprintsiip enam olekuvektorite jaoks kehtida. Alamsüsteemi tihedusoperaatori jaoks kehtib superpositsiooniprintsiip siiski edasi. lineaarne diferentsiaalvõrrand Jaak Jaaniste 16. loeng: lained; superpositsiooniprintsiip Füüsika XI klassile. 1. osa, Elekter ja magnetism. Kalev Tarkpea. Lk 32, ISBN 9985014316
Iru (Tallinn)

Iru on asum Tallinnas Pirita linnaosas. Asum piirneb Priisle, Kose, Kloostrimetsa ja Laiaküla asumi ning Viimsi vallaga. Iru asumi pindala on 0,43 km2. Iru asum on saanud nime ajaloolise Hirve küla ja jõe nimest. Asum asub tervikuna Pirita jõeoru maastikukaitsealal. Sinna kuulub grupp eramuid ja väike osa Tallinna Botaanikaaia territooriumist. Asumisse uusi elamupiirkondi kavandatud ei ole. I aastatuhande teisel poolel asus praeguse Priisle asumi territooriumil Iru linnus, mis oli omal ajal oluline piirkondlik keskus. Iru linnus hävis arvatavasti 11. sajandi esimesel poolel ning uueks keskuseks sai Toompea linnus. Iru linnuse järgi on pandud Iru küla ja Priisle asumi piirile jääva Linnuse tee nimi. Kõige vanemad kirjalikud andmed Iru küla kohta pärinevad 1241. aastast, mil küla mainiti Taani hindamisraamatus. Tol ajal kandis asum Hirve küla nime ning kuulus Schermbeckedele. Iru külal oli oluline mõju piirkonna arengule, sest küla kogukonnamaa ulatus kaugele – arvatavasti kuulus selle alla osa tänapäevasest Lasnamäest ning Laiaküla ja Lepiku asumi maadest. Iru küla kogukonna õigused küündisid veelgi kaugemale, ulatudes Aegna saareni välja. Rüütel Schermbecke kinkis Iru küla 1359. aastal Püha Vaimu seegile. Küla liideti 1733. aastal Nehatu linnamõisaga. Sada aastat hiljem, 1834. aastal kuulus küla Väo mõisa valdusse. 1868. aastal rajati Nehatu vallakool, mis hiljem kandis Iru algkooli nime. Pirita jõest ida pool avati 1919. aastal algkool vanematele õpilastele. Koolid liideti 1932. aastal ja asusid tegutsema täiesti uues majas. 1941. aastal hävisid nii uus koolimaja kui ka Iru rahvamaja. Iru oli algul osa Nehatu vallast, kuid kuulus alates 1939. aastast Iru valla koosseisu. Aastatel 1945–1946 liideti Tallinnaga Iru-Lepiku küla ja Iru vanadekodu maa-ala, 1970. aastatel ühendati linnaga ka Iru küla. Iru asum on nii pindalalt kui ka rahvaarvult Pirita linnaosa kõige väiksem asum. Iru asumis asuvad Irusilla tänav, Kiviaia tee, Miku tee Narva maantee ja Pärnamäe tee. Iru linnamägi Iru ämm Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011 Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012 "TALLINN ARVUDES 2018". TALLINNA LINNAVALITSUS. 1.08.2018. Vaadatud 21.06.2023.
Generaator M

Generaator M oli Tallinna (Nõmme) punkbänd 1980. aastate alguses. Hendrik Sal-Saller – vokaal, kitarr; Anti Rüüt (Kits) (1964–2011) – bass; Sven Jannes (Hiinakas) – trummid. Generator M Facebookis Generator M
Laiaküla (Tallinn)

Laiaküla on asum Tallinnas Pirita linnaosas. Asum piirneb Iru, Kloostrimetsa ja Lepiku asumi ning Viimsi vallaga. Laiaküla asumi pindala on 1,59 km². Laiaküla nimi tuleneb selle küla varasemast hajusast asustusest. Tänapäevase asumi piirid ei kattu ajaloolise küla piiridega: osa endise küla maadest kuulub praeguse Kloostrimetsa asumi ja Viimsi valla Laiaküla küla koosseisu. Laiaküla tekkis siis, kui kõrval asuvast Lepiku külast hakati andma välja uusi maatükke. Kui 1920. aastal oli Laiakülas kolm majapidamist, siis 1930. aastate lõpus oli seal kokku kaheksa talu. Neist taludest oli kõige kuulsam Kloostrimetsa talu, mis kuulus Konstantin Pätsile (asus praeguses Botaanikaaias Kloostrimetsa asumis). Laiaküla piirkond sai tugevalt kannatada II maailmasõja ajal. Pärast asumite piiride määramist 1991. aastal jäi Laiaküla koosseisu suur osa Pärnamäe kalmistust. 1920. aastate teisel poolel rajati Iru vanadekodu juurde kalmistu, millele ehitati 1930. aastatel juurde kabel. Samal ajal loodi Iru ja Muuga elanikele väike kalmistu. Need kalmistud ühendati 1962. aastal, kui Pärnamäe tee ja linnapiiri vahele hakati rajama suuremat kalmistut. 1985. aastal ehitati kalmistule juurde leinatalituse hoone ning 1993. aastal rajati sinna Eesti esimene krematoorium. Praegu on Pärnamäe kalmistu näol tegemist Eesti suurima kalmistuga. Laiaküla asumi elanikkond on võrdlemisi noor: 2016. aastal moodustasid kuni 17-aastased asumi elanikkonnast 23–31% ja üle 68-aastased 3–9%. Laiaküla jääb osaliselt Pirita jõeoru maastikukaitsealale. Valdav osa territooriumist on kaetud elujõus puurühmade või metsaaladega. Mitmed asumi tänavad on nimetatud liiviku- ja ravimtaimede järgi, näiteks Kassikäpa tee, Naistepuna tee, Piipheina tee, Põdrakanepi tee, Pärnaõie tee jm. Asumisse kuuluvad veel Kiviaia tee, Kloostrimetsa tee, Laiaküla tee, Miku tee, Muuga tee, Pruuali tee, Pärnamäe tee ja Ristaia tee. Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011 Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012 "TALLINN ARVUDES 2018". TALLINNA LINNAVALITSUS. 1.08.2018. Vaadatud 21.06.2023. Tallinn arvudes 2016, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2016
Võru JK

Võru jalgpalliklubi oli 2001. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis pidas kodumänge Võru spordikeskuse staadionil. 2016. aasta lõpus lõpetas Võru JK tegevuse, klubi mängijad ja II liiga koha võttis üle Võru FC Helios.
Shmuel Kot

Efraim Shmuel Kot (sündinud 15. septembril 1977 Jeruusalemmas) on Eesti pearabi. Rabi Efraim Shmuel Kot on sündinud 15. septembril 1977. aastal Jeruusalemmas (Iisrael) usklikus perekonnas. Üheksa põlvkonda tema emapoolseid esivanemaid elas Iisraelis. Isapoolne vanavanaisa kolis Iisraeli Leedust pärast Esimest maailmasõda. Rabi Shmuel Koti isa sai usuhariduse ješivas Ameerikas. Ta on kogu elu õpetanud eri ješivates Jeruusalemmas. Ema on terve elu töötanud haridussüsteemis, esialgu koolides, seejärel Iisraeli haridusministeeriumis. Rabi Shmuel Kot omandas alghariduse Jeruusalemmas cheder'is ning seejärel õppis kuus aastat Kfar Habadis ješivas kuulsate rabide Mendel Fusherfase, Zelig Feldmani, Jakov Katzi jt juures. Aastatel 1996–1997 jätkas ta haridusteed habadi ješivas New Yorgis. Aastatel 1998–1999 oli ta saadetud praktikale Argentinasse, lisaks abistas ta juudi kogukondi Boliivias, Peruus ja Ecuadoris. 1999. aastal lõpetas rabi Shmuel Kot oma õppekursuse ja ta määrati tööle Ida-Saksamaale. 2000. aastal abiellus rabi Shmuel Kot Hana Kotiga ning nad otsustasid saada Lubavitcher Rebbe saadikuteks ja kolida igasse riiki, kus on vaja rabi abi. 2000. aasta suvel kutsus Eesti juudi kogukond perekond Koti Tallinna, et juutide sügispühi ette valmistada ja korraldada. Samal aastal otsustas Eesti juudi kogukond pakkuda rabi Shmuel Kotile alalist tööd Eesti rabina. 21. detsembril 2000. aastal, hanuka pühal tähistati pidulikult uue palveruumi avamist Tallinnas kogukonna keskuses aadressil Karu 16. Ürituse külalised olid teiste hulgas Eesti peaminister Mart Laar ja riigi parlamendiliikmed. Peo ajal pandi rabi Shmuel Koti õlgadele tallit, mis tähistas tema tegevuse algust Eesti pearabina. Rabi Efraim Shmuel Kot räägib jidiši, heebrea, inglise, vene, eesti ja hispaania keelt. Ta sai pärast spetsiaalse õppekursuse läbimist 2018. aastal dayan'i (usukohtuniku) tiitli. Tol ajal oli ta ainus dayan Balti ja Skandinaavia riikides. Rabi Shmuel Kot on ühiskondlikult aktiivne, tema vaimsel juhatusel elustatakse usuelu Tallinnas ja teistes Eesti juudi kogukondades. 2012. aastal pälvis rabi Shmuel Kot Tallinna teenetemärgi. Rabi Shmuel Koti naine rabanit Hana Kot kasvas üles usklikus perekonnas. Tema vanemad töötasid haridussüsteemis. Isa oli õpetaja kõrgeimas ješivas, ema oli kooliõpetaja. Rabanit Hana on lõpetanud pedagoogikaülikooli. Rabi Shmuel Koti ja rabanit Hana Koti peres kasvab 11 last, 6 poega ja 5 tütart. "Sünniaeg". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. november 2016. Vaadatud 17. novembril 2016. Margit Kilumets, "Usk valvab abielu", Eesti Naine, veebruar 2002 Ivar Sild, "Happy hannuka, eestimaalased!", Õhtuleht, 9. detsember 2002
Katleri

Katleri on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Maarjamäe, Kose, Kuristiku, Tondiraba ja Loopealse asumiga. Katleri asumi pindala on 0,38 km2. Katleri asum on saanud nime läheduses asunud Katleri suvemõisa järgi. Nõukogude ajal oli praeguse Katleri asumi nimeks Lasnamäe VIII mikrorajoon. 2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 12–17%, 68-aastased või vanemad aga 10–19%. Katleri asumis asuvad Katleri tänav, Martsa tänav, Mustakivi tee, Narva maantee, Paasiku tänav, Rahu tee ja Tondiraba tänav. Katleri asumis asub Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium ja Tondiraba tennisekeskus. Narva maantee Katleri asumis Vaade Katleri asumisse Tondiraba tänav Sõidukipõleng Paasiku 28 hoovis Katleri suvemõisa rajas 19. sajandi algul Tallinna ülemkämmerei Carl Koch. Sajandi teisel poolel oli mõisa ametlik nimi Karlova (Carlowa) mõis, kuid Tondi raba läheduse tõttu kutsus rahvas seda Tondi mõisaks. Tondi nimi tuli kasutusele 17. sajandil ning pärineb arvatavasti Tallinna bürgermeistri Jobst Dunte nimest. Mõisast lõuna poole jäi Tondi raba ning itta Tondi kõrts. 1870. aastatel omandas Karlova mõisa varem lihunikuna tegutsenud August Kattler (1840–1915). Katleri ühekorruselist mõisahoonet ümbritses väike allee ja metallist piirdega iluaed. Suvemõisa ümbrust kasutati 19. sajandi lõpul sõjaväelaste laskeharjutuste kohana. 1927. aastal tabas mõisahoonet suur tulekahju. II maailmasõja järel kasutasid suvemõisa rajatisi Nõukogude armee sõdurid, hiljem rajati selle lähedusse Lasnamäe sõjaväelennuväli. 8. Lasnamäe mikrorajooni hakati ehitama viie- ja üheksakorruselisi korterelamuid peamiselt 1990. aastate alguses., ehitusaeg aastatel 1989–1991. Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011 Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012 Tallinn arvudes 2016, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2016
Kurepõllu

Kurepõllu on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Paevälja, Laagna, Pae, Sikupilli, Uuslinna ja Kadrioru asumiga. Kurepõllu asumi pindala on 0,68 km². Kurepõllu asum on saanud nime Kure ja Põllu tänava järgi, mis on asumi kunagised tänavad. Kure tänav kustutati tänavate nimekirjast 1958. aastal, Põllu tänav nimetati ümber Lasnamäe põiguks ning kaotati lõplikult 1984. aastal. Nõukogude ajal tunti asumit Lasnamäe XI mikrorajoonina, samuti kutsuti seda Turba mikrorajooniks. Kurepõllu asum piirneb Uuslinna tänava, Valge tänava, Narva maantee, J. Smuuli tee ja Laagna teega. Asumi üks vanemaid tänavaid on Võidujooksu tänav, mis on saanud nime ratsaspordivõistluste järgi, mis toimusid 18. märtsil 1884 tänava läheduses asunud hipodroomil. Võidujooksu tänavat on esmamainitud 1900. aastal. Kurepõllu asumit läbiva Hundikuristiku oja lähedal asus Oskar Ottase kohvimaja Kaljuvald. Vanad fotod on näidanud, et piirkonna asustus oli omal ajal üsna hõre, asumi eripäraks oli paekivist aedade rohkus. 1980. aastatel hakati Kurepõllu asumit hoonestama üheksakorruseliste suurpaneelmajadega. 2004. aastal ehitati Valge tänava äärde uusi kortermaju. 2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68-aastased aga 10–19%. Eestlasi oli 18–49%. Asumist algab Hundikuristiku oja. Asumis on Kurepõllu tänav, Laagna tee, Liikuri tänav, Narva maantee, J. Smuuli tee, Turba tänav ja Võidujooksu tänav. Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011 Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012 Tallinn arvudes 2016, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2016
Kuristiku

Kuristiku on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Priisle, Mustakivi, Tondiraba, Katleri ja Kose asumiga. Kuristiku asumi pindala on 0,84 km². Kuristiku asum on saanud nime Kuristiku küla järgi, mis asus Tondi raba serval. Küla sai nime lähedal asunud kurisu järgi, kuhu valgus kogu ümbruskonna vesi, mis imbus lõpuks põhjavette. Nõukogude ajal tunti asumit Lasnamäe 7. mikrorajoonina. Kuristiku küla aladele tekkis inimasustus juba nooremal pronksiajal (10.–7. sajand eKr). Inimasustuse laienemist tõendavad kivikalmed, mis pärinesid rauaajast (3. sajand eKr kuni 1. sajand pKr). Rootsi ajal asus Kuristiku küla piirkonnas kiviraidurite külake. Pärast Rootsi aega ei olnud Kuristiku piirkonnas arvatavasti mõnda aega püsivat inimasustust. 19. sajandi teisel poolel hakati Kuristiku külla uusi hooneid ehitama. Veel 1930. aastatel oli säilinud Saueaugu rehielamu, mis oli ehitatud 1890. aastal. Kuristiku küla juures asus linnapiir, mida mööda kulges lai ja sillutamata külatee; mõlemal pool teed olid pikad paekiviaiad. Mustakivi rändrahn oli küla kultuskiviks ning tähistas hiljem ka linnapiiri. Lisaks põlluharimisele tegelesid külaelanikud ka turba lõikamise ja lumeveoga, samuti käidi paemurrus. Lasnamäe 7. mikrorajoon ehitati aastatel 1987–1988. Vanad külahooned hävisid pärast 5- ja 9-korruseliste majade ehitamist asumisse. 2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68aastased aga 3–9%. Eestlaste osakaal jäi 18–49% vahele. Kuristiku asumis asub Linnamäe tee turg. Asumis on Kihnu tänav, Linnamäe tee, Läänemere tee, Muhu tänav, Mustakivi tee, Narva maantee, Rahu tee, Vormsi tänav ja Saaremaa puiestee. Kuristikus asuvad Tallinna Läänemere Gümnaasium ja Tallinna Linnamäe Vene Lütseum. Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nerman, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011 Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012 Tallinn arvudes 2016, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2016
Laagna (Tallinn)

Laagna on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Loopealse, Tondiraba, Sõjamäe, Pae, Kurepõllu ja Paevälja asumiga. Laagna asumi pindala on 1,36 km2. Laagna asumi asustus on tihe, selles piirkonnas on palju kortermaju. Praegune Laagna asum on moodustatud Lasnamäe kahest endisest mikrorajoonist, täpsemalt II ja III mikrorajoonist. 1979. aastal nimetati III mikrorajoon mõneks ajaks ümber Kangelaste mikrorajooniks, kuid see otsus sai peagi tühistatud, sest mikrorajoonidele nime panemine oli vastuolus Nõukogude Liidu seadustega. Lasnamäe III mikrorajoonis tegutses kauplus Leningrad, Kuramaa tänav 23 (hilisem kauplus Laagna). Tänapäevane nimi Laagna on kasutusel alates 1991. aastast ning pärineb eeposest "Kalevipoeg", kus see nimi tähistas Lasnamäed. "Kalevipoja" ja mütoloogiaga laiemalt seotud tänavanimed võeti kasutusele 1990. aastate keskel, et asendada nõukoguliku ideoloogiaga seotud tänavanimesid. Eesti kultuuritegelastega seotud tänavanimed võeti kasutusele aastatel 1979–1980, seda osalt loomeliitude ärgitusel. 1980. aastal rajati asumisse Tallinna 13. Keskkool, mis tänapäeval kannab Tallinna Laagna Gümnaasiumi nime. Alates 1994. aastast asub Laagnal Lindakivi kultuurikeskus, enne seda tegutses samas majas samanimeline kino. Laagna raamatukogu tegutseb praeguses asukohas alates 1998. aastast, asutuse eelkäija loodi juba 1926. aastal. Laagna asumi territooriumile rajati 2003. aastal spordihoone. 2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 12–17%, üle 68-aastased aga 10–19%. Eestlasi oli asumi elanikkonnas 18–49%. Laagna asumis asuvad Põhja Prefektuuri Ida-Harju politseijaoskond, Lasnamäe Kergejõustikuhall ja Lasnamäe Sportmängude maja. Laagna asumis asuvateks haridusasutusteks on Lasnamäe Vene Gümnaasium, Tallinna Laagna Gümnaasium ja Tallinna Laagna Lasteaed-Põhikool. Asumis paiknevad Laagna raamatukogu ja Paepealse raamatukogu, samuti Lindakivi kultuurikeskus. Mitmed asumi tänavanimed on seotud "Kalevipoja" või mütoloogiaga laiemalt, näiteks Anni tänav, Arbu tänav, Vikerlase tänav ja Virbi tänav. Samuti esineb mitmeid Eesti kultuuritegelastega seotud tänavanimesid, näiteks Miina Härma tänav. Asumis asuvad lisaks veel Kahu tänav, Kalevipoja tänav, Kalevipoja põik, Jaan Koorti tänav, Laagna tee, Liikuri tänav, Loitsu tänav, Lummu tänav, Pikri tänav, Paul Pinna tänav, Punane tänav, Juhan Smuuli tee, Varraku tänav, Vilisuu tänav ja Võru tänav. Paul Pinna tänav Laagna tee Laagna sild J.Smuuli ja Paekaare Virbi tänav 4 kortermaja Varraku sild Medicumi polikliinik Euromekka kaubanduskeskus P. Pinna bussipeatuse lähedal Pikri tänav Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Rober Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011 Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012 "TALLINN ARVUDES 2018". TALLINNA LINNAVALITSUS. 1.08.2018. Vaadatud 21.06.2023. Tallinn arvudes 2016, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2016
Loopealse

Loopealse on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Maarjamäe, Katleri, Tondiraba, Laagna ja Paevälja asumiga. Loopealse asumi pindala on 0,57 km². Loopealse asum on saanud nime piirkonnale iseloomuliku maastiku järgi. Ka asumi tänavanimed on seotud loopealse ja selle paikkonna taimedega. Nõukogude ajal tunti asumit Lasnamäe IX mikrorajoonina. Asumi rahvaarv on aastatel 2011–2017 järjest suurenenud. 2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68aastased moodustasid 10–19%. Samal aastal jäi eestlaste osakaal asumi elanikkonnas 50–79% vahele. Suur osa asumist on hoonestamata, majad on ehitatud vaid Alvari tänava ümbrusse asumi kaguosas ning Meeliku tänava ümbrusse asumi loodeosas. Loopealse ehitiste vundamendid toetuvad otse paekivile, haljastuse lisamiseks on kasutatud täitepinnast. Loopealse asumis asub Tallinna Jumalaema Kiirestikuulja ikooni kirik, mille kõrgus on 36 m. Kiriku ees asub Patriarh Aleksius II väljak. Asumis asuvad Alvari tänav, Angerpisti tänav, Kiviriku tänav, Lageloo tänav, Lavamaa tänav, Liikuri tänav, Loopealse puiestee, Marana tänav, Meeliku tänav, Narva maantee, Puju tänav, Rahu tee ja Rähkloo tänav. Õhuvaade Loopealse asumile Tallinn Loopealse view Kiviriku street in Tallinn 9. Lasnamäe mikrorajooni ehitamist alustati 2007 (Meeliku tänava majad). Asumi hoonestus on lõpetamata. Õigeusu kiriku rajamine asumisse toimus Lasnamäe elanike endi initsiatiivil. Elanikud algatasid kiriku rajamise protsessi 2002. aastal ning nende ettepanek sai samal aastal nõusoleku Eesti Õigeusu kiriku sinodi poolt. Tallinna Linnavalitsus otsustas 20. veebruaril 2003 eraldada maalapi kiriku ehitamiseks ning juba sama aasta 30. septembril pühitses patriarh Aleksius II kiriku ehitusplatsil nurgakivi sisse. 22. novembril 2006 algasid kiriku ehitustööd. Patriarh Aleksius II väljaku pidulik avamine toimus 2009. aastal. Väljaku suurus on 1800 m², selle haljastamiseks oli istutatud 170 puud ja 3000 põõsast. Jumalaema Kiirestikuuja ikooni kiriku sissepühitsemistsemoonia toimus 16. juunil 2013 ning selle viis läbi Moskva patriarh Kirillus. Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011 Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012 Tallinn arvudes 2016, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2016 Loopealse pst 8 ja Puju tn 11, 13, 15 kinnistute detailplaneeringu kehtestamine Lasnamäe linnaosas – Tallinna õigusaktide register Loopealse üürikorter toob küll rõõmu, on aga siiski sundkäik – Postimees, 26. märts 2008 Loopealse asumisse tuleb uus bussipeatus – Eesti Päevaleht, 5. detsember 2008
Pae (Tallinn)

Pae on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Kurepõllu, Ülemiste, Laagna ja Sikupilli asumiga. Pae asumi pindala on 0,58 km². Pae asum on saanud nime Pae tänava järgi, mille nimi viitab Lasnamäe paemurdudele. Nõukogude ajal tunti asumit Lasnamäe I mikrorajoonina. Pae asum piirneb Pae tänava, Võidujooksu tänava, Laagna tee, Paekaare tänava, Juhan Smuuli tee ja Punane tänavaga. 1. Lasnamäe mikrorajooni, praeguse Pae asumi detailplaneering valmis 1973. aastal, ehitust alustati 1977. aastal. Ehitamine kulges mööda Laagna teed ning esimesed majad said valmis 1978. aastal. Tüüpprojekti 111-121 paneelelamute elamukompleksid kujundati kinnise või poolkinnise paigutusega, sest piirkond oli lage ja tuultele avatud. Piirkonna haljastamiseks veeti juurde täitepinnast. 1974. aastal rajati asumisse Tallinna 11. Keskkool, mis sai hiljem kandma nime Tallinna Paekaare Gümnaasium. 1979. aastal loodi asumi territooriumile Ivan Fedjuninski nimeline Tallinna 12. Keskkool (tänapäevane Lasnamäe Gümnaasium). Praeguseks on Tallinna Paekaare Gümnaasium suletud, sest kooli hoone oli renoveerimata ning õppekeskkond ei vastanud riiklikele nõuetele, samuti oli õpilaste arv vähenenud tunduvalt. Asumi kaks kooli liideti 2015. aastal ning ainult Lasnamäe Gümnaasium jätkas tegevust. 2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 12–17%, üle 68-aastased aga 10–19%. Eestlasi oli elanikkonnast 18–49%. Pae asumis asuvad Lasnamäe Gümnaasium, Pae Turg ja Pae sild. Asumis asuv Punane tänav on nimetatud tänavast lõunasse jääva Lõunatuletorni ehk Punase majaka järgi, mis oli algselt punast värvi. Asumis on veel Pae tänav, Paekaare tänav, Võidujooksu tänav ja Juhan Smuuli tee. Maja paemurrus Väike Lasnamäe (1920-1940) Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Uwe Gnadenteich (22.01.2015). "Lasnamäel liidetakse kaks gümnaasiumi". Postimees. Vaadatud 20.07.2017. Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011 Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012 Tallinn arvudes 2016, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2016, lk 37-38