laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pritsikuur

Pritsikuur (ka pritsukuur) on 20. sajandi esimeses pooles levinud hoonetüüp. Hoonet kasutasid vabatahtlikud tuletõrjujad (pritsimehed, ka pritsumehed) tuletõrjevahendite hoidmiseks. Eesti Vabaõhumuuseumis asuva Orgmetsa pritsikuuri sarnaseid keskmise suurusega pritsikuure ehitati suurematesse küladesse 1920.–1930. aastatel. Pritsikuuride tornides kuivatati tuletõrjevoolikuid. Tulekahjust teavitamiseks kasutatav häirekell asus kas tornis või kuuri seinal. Pritsikuure kasutanud vabatahtlikel tuletõrjeseltsidel oli oluline osa kanda ka piirkonna seltsielus. Seltside juures tegutsesid puhkpilliorkestrid, seal korraldati pidusid, kontserte ja loteriisid. Seltside naisliikmete ülesannete sekka kuulusid puhveti pidamine ning eeskava ja loterii korraldamine. Aulepa pritsikuur Österby pritsikuur EVM – Eesti – Üksikobjektid. Vaadatud 11.09.2014. EVM – Eesti – Orgmetsa pritsikuur. Vaadatud 11.09.2014.
Leontine Karu-Lind

Leontine Karu-Lind (aastani 1930 Leontine Lind; 11. september 1892 Uue-Vändra vald, Käära – 10. juuni 1972 Tartu) oli eesti skulptor. Ta sündis käsitööliste perekonnas. Õppis Võiera algkoolis ning Vändra ja Kergu kihelkonnakoolis. Kunstiõpinguid alustas 1922. aastal Tallinna Kunsttööstuskoolis. 1923 jätkas õpinguid Pallases Anton Starkopfi skulptuuriklassis, mille lõpetas 1927. Lõpunäitusel oli väljas 14 tema skulptuuri, millest äramärkimist leidsid "Arkadio Laigo portree" ja "Meesakt". 1928. aasta alguses viibis oma koolikaaslase aadlipreili Natalie Verhoustinskaja seltsidaamina Leningradis ja Pariisis, kus mõlemad õppisid skulptuuri. 1930. aastal abiellus ta õpetaja August Karuga ning asus elama Porkunisse Riigi Kurttummade Kooli, kus töötas kunstiõpetajana. 1940. asutati Tartus kurttummade kool, mille direktoriks sai skulptori abikaasa, ning perekond kolis Tartusse. 1941. aastal evakueerus Leontine Karu-Lind Uljanovski oblastisse, kus töötas kohalikus teatris butafoorina. Naasis 1944. aastal ning töötas 1945–1953 Tartu kurttummade koolis. Hiljem töötas Tartu Pioneeride maja nukuteatri butafoorina. Aastatel 1946–1950 oli Kunstnike Liidu liige. Kustutati nimekirjast. Ta lõi peamiselt portreeskulptuure. Viljeles ka ehisplastikat. Kunstikool "Pallase" lõpetajate tööde näitus Tartus, Rahva Sõna, 14. mai 1927
Marsiorkester

Marsiorkester oli peamiselt marsimuusikat esitav orkestriliik, mis tekkis kodusõjaaegses Ameerikas ja mida peamiselt instrumendivaliku tõttu loetakse üheks džässmuusika eelkäijaks teiste afroameerika muusikastiilide (bluus, gospel, ragtime, minstrelite muusika) kõrval. Pärast Ameerika kodusõja lõppu 1865. aastal lõpetasid paljud marsiorkestrid tegevuse ja pillid müüdi odavalt maha, ostjateks enamasti orjusest vabastatud mustanahalised. Endised orjad moodustasid väikesi orkestreid ja ansambleid ning nende esituses võis kuulda vabu tõlgitsusi euroopalikest marsilugudest. Džässilike nüanssidena lisandusid sünkopeeritud rütmid ja kuulmise järgi mängitud variatsioonid-improvisatsioonid tuntud marsimuusika teemadel. Marsiorkestri peamiseks muusikainstrumendiks oli trompet, mis oli ka džässmuusikas selle algusaegadel üks populaarsemaid instrumente.
Riebiņi

Riebiņi (vanasti ka Ribene) on küla (lielciems) Lätis Preiļi piirkonnas, Riebiņi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 140 meetri kõrgusel Feimanka jõe kaldal. Asulas oli Riebiņi mõisa (Arensberg) süda. Riebiņi sai alguse XVIII sajandil, kujunedes Riebiņi mõisa juurde. XIX sajandi algul asusid sinna elama juudid, aastaks 1897 moodustasid nad küla elanikest 91%. XX sajandil algas juutide väljaränne, aastal 1935 moodustasid nad küla elanikest veel vaid 68%. Aastatel 2004–2021 oli küla Riebiņi piirkonna halduskeskus. Riebiņis on aastal 1909 valminud uusgooti stiilis katoliku kirik, lisaks sellele asub asulas veel õigeusu kirik. Muinsuskaitse all on mõisa park, peahoone ja hobusetallid. Riebiņis on keskkool, raamatukogu ja kultuurimaja. Lisaks asub seal Riebiņi piirkonna administratsioon. Aastal 2006 oli külas 951 elanikku. Vietvārdu datubāze
1428

1428. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad - 1420. aastad - 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad 1470. aastad Aastad: 1423 1424 1425 1426 1427 - 1428 - 1429 1430 1431 1432 1433 ... pärast 6. veebruari – Riia kirikuprovintsi sinod võttis vastu Riia peapiiskopi Henning Scharpenbergi 48 punktist koosneva statuudi, milles on kirjas katoliku kiriku reformipüüdlusi. ... .... Masaccio, itaalia maalikunstnik Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk ???
1429

Sajandid: 14. sajand – 15. sajand – 16. sajand Aastakümned: 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad – 1420. aastad – 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad 1470. aastad Aastad: 1424 1425 1426 1427 1428 – 1429 – 1430 1431 1432 1433 1434 1429. aasta (MCDXXIX) oli 15. sajandi 29. aasta. 29. aprill – Jeanne d'Arc saabus Orléansi ja tema juhtimisel saavutasid prantslased võidu Inglise vägede üle. 8. mai – Saja-aastases sõjas lõppes Orléansi piiramine. .... 12. juuli – Jean Gerson, prantsuse teoloog
1403

1403. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad Aastad: 1398 1399 1400 1401 1402 - 1403 - 1404 1405 1406 1407 1408 ... ... 22. veebruar – Charles VII, Prantsusmaa kuningas 8. märts – Bayezid I, Osmani riigi sultan
Helmut Pärnamägi

Helmut Pärnamägi (kuni 28. aprill 1937 Lindeberg; 11. august 1930 Vahastu vald, Türi kihelkond, Järvamaa – 5. september 2014) oli eesti ehitusinsener ja õppejõud. Ta lõpetas 1950. aastal kiitusega Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumi tööstus- ja tsiviilehituse erialal ning asus samas koolis tööle. 1956. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna õhtuse osakonna ehitusinsenerina, spetsialiseerudes ehitusmaterjalidele. Ta töötas ligi 60 aastat Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis / Tallinna Tehnikakõrgkoolis ehitusala õppejõuna. Ta on töötanud ka administratiivsetel ametikohtadel. Ta on koostanud ehitusalaseid õpikuid: Ehitustehnika alused. 1.: loengukonspekt. Tallinn: Eesti NSV Kõrgema ja Keskerihariduse Ministeerium, 1975 Ehitustehnika alused. 2.: loengukonspekt. Tallinn: Eesti NSV Kõrgema ja Keskerihariduse Ministeerium, 1975 Ehitusmaterjalid ja -detailid: programm, metoodilised juhised ja kontrolltööde teemad kaugõppeosakonna õpilastele. Tallinn: Eesti NSV Kõrgema ja Keskerihariduse Ministeerium, 1978 Ehitusjoonestamine: loeng-konspekt tehnikumidele. Tallinn: Eesti NSV Kõrgema ja Keskerihariduse Ministeerium, 1979 Ehitusmaterjalid. Tallinn: Tallinna Tehnikakõrgkool, 1999 Ehitusmaterjalid: õppematerjal. Tallinn: Tallinna Tehnikakõrgkool, 2002 1974 Eesti NSV teeneline õpetaja Nekroloog. Postimees, 11. september 2014. Lk 22 "Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi Eesti NSV teeneline õpetaja Helmut Pärnamägi ehitusmaterjalide tundi andmas". Foto: Oskar Vihandi. 1977
RM

RM või Rm või rm on lühend, mis võib tähendada järgmist: RM on Rahandusministeerium (lühendatult ka: M) RM on Rahvaerakond Mõõdukad (praegune Sotsiaaldemokraatlik Erakond) RM on rahvusvaheline meister rm on ruumimeeter
RL

RL või Rl või rl on lühend, mis võib tähendada järgmist: RL on Rahvasteliit RL on Raadioleht Rl on kahe ajalehe lühend: Rahvaleht (1923–1940, ilmus Tallinnas) Rahvaleht (ajaleht, 1906) (1906–1909, ilmus Viljandis) ...
RKK

RKK on lühend, mis võib tähendada järgmist: Riigi Kõrgem Kunstikool (praegune Eesti Kunstiakadeemia) Rooma-Katoliku Kiriku Eesti Apostellik Administratuur ...
RK

RK või Rk või rk on lühend, mis võib tähendada järgmist: RK on Riigikogu RK on rahvakomissariaat RK on rajoonikomitee RK on Rakvere kolledž RK on Riigikontroll Rk on Rakvere rajoon rk on raamatukogu (lühendina ka rmtk) ...
1404

1404. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad Aastad: 1399 1400 1401 1402 1403 - 1404 - 1405 1406 1407 1408 1409 ... Valmis Tallinna raekoda. 14. veebruar – Leon Battista Alberti, itaalia arhitekt ja luuletaja ... ...
Ameerika Ühendriikide riigivõlg

Ameerika Ühendriikide riigivõlg on USA föderaalvalitsuse võlg oma võlausaldajate ees. USA riigivõla hulka ei kuulu osariikide, ettevõtete ega üksikisikute võlad. Alates 1960. aastatest ületavad Ameerika kulud tulusid, mis põhjustab eelarve puudujääki. Riigivõla suhe SKPsse oli maksimaalne 1946. aastal, kuna USA-s oli sel ajal liiga suured sõjalised kulutused II maailmasõjas – 121%. Majanduskasv 1940.–1960. aastatel vähendas see suhtarvu 34%-ni. Alates 1980. aastatest hakkas riigivõlg kiiresti kasvama ning 2000. aastatel SKP ja riigivõla vahel sai suur vahemik. Kriitiline olukord oli 31. detsembril 2012, kui riigivõlg ületas seadusega lubatud piiri ning vabariiklastel ja demokraatidel tuli kokku leppida 10 päeva jooksul eelarvedefitsiiti vähendamist, viivitades sellega langemist. Kuna Ameerika Ühendriikidel on AAA hinnangupunktid, siis maksejõuetus ei ole tõenäoline ning võib tuleneda tehnilisest põhjustest – sellised riskid olid 2011. aasta jooksul Ameerikas palju korda ning hinnangupunktid olid langenud AAA-st AA+ks. Riigivõla järsk kasv Ronald Reagani ajal tekitas kongressis muret, mis tõi kaasa Grammi-Rudmani-Hollingsi seaduse – puudujääk pidi stabiliseeritama 1991. aastaks, kuid hiljem seda tähtaega pikendati mitu korda. Välisvõlg Riigivõlg reaalajas US National Debt Clock
Krüoonika

Krüoonika on surnud inimese või looma keha säilitamine madalal temperatuuril eesmärgiga oodata ära elluäratamise ja ravimise võimalus. Teadusringkonnad suhtuvad krüoonikasse skeptiliselt, kuna külm kahjustab rakke, hoolimata krüoprotektoritest. 2018. aastal töötati välja uus protsess, vitrifiksatsioon, kuid sellel puudus sünapsi erutuvuse läve säilimine. Seetõttu on 2023. aastal kiireloomuline suunata uuringud sünapside erutuvusläve säilitamisele vitrifiksatsiooni ajal. McKie, Robin (13 July 2002). "Cold facts about cryonics". The Observer. Retrieved 1 December 2013. "Cryonics, which began in the Sixties, is the freezing - usually in liquid nitrogen - of human beings who have been legally declared dead. The aim of this process is to keep such individuals in a state of refrigerated limbo so that it may become possible in the future to resuscitate them, cure them of the condition that killed them, and then restore them to functioning life in an era when medical science has triumphed over the activities of the Grim Reaper." https://cmte.ieee.org/futuredirections/2018/05/08/jumping-into-the-void-vitrifixation/ https://www.fightaging.org/archives/2018/03/large-mammal-brain-preservation-prize-won-using-a-method-of-vitrifixation/ https://www.medicalnewstoday.com/articles/321235 https://www.basicthinking.de/blog/2018/03/20/wuerdet-ihr-euer-gehirn-in-der-cloud-speichern-lassen/ https://de.1in4mentalhealth.com/your-brain-could-be-backed-up-for-a-F5R https://www.begeek.fr/une-start-up-promet-de-telecharger-votre-cerveau-dans-le-cloud-apres-votre-mort-267146 https://www.letemps.ch/economie/une-startup-americaine-promet-limmortalite-numerique https://www.radiofrance.fr/franceinter/podcasts/c-est-deja-demain/une-start-up-americaine-veut-sauvegarder-notre-cerveau-2272910 https://www.01net.com/actualites/cette-start-up-promet-de-telecharger-votre-cerveau-dans-le-cloud-apres-vous-avoir-ote-la-vie-1396344.html
1405

1405. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad Aastad: 1400 1401 1402 1403 1404 - 1405 - 1406 1407 1408 1409 1410 ... ... ... 20. juuni Alexander Stewart, esimene Buchani krahv, mõjuvõimas šoti ülik ...
Ray Kurzweil

Raymond Kurzweil (sündinud 12. veebruaril 1948 New Yorgis Queensis) on USA arvutiteadlane, leiutaja, futurist ja publitsist. 1999 – National Medal of Technology and Innovation 2001 – valiti USA Inseneriakadeemia liikmeks Mait Kraun Rikkad võivad muutuda vaestest tuhat korda targemateks Äripäev, 6. august 2016
Paleograafia

Paleograafia on ajaloo abiteadus, mis uurib antiik- ja keskaja käsikirjade arenemist, kirjutusviisi ja materjali. Paleograafia uurib kirjutamise protsesse ja vorme, mitte kirjutatu sisu. Sinna juurde kuulub ka ajalooliste käsikirjade dešifreerimine ja dateerimine ning kirjutamise kultuuriline kontekst. Muusikapaleograafia
Anders Sandberg

Anders Sandberg (sündinud 11. juulil 1972 Solnas) on futurist, transhumanist ja teadlane. Tal on doktorikraad arvutuslikus neuroteaduses Stockholmi ülikoolist. Ta töötab Oxfordi Ülikoolis. http://www.fhi.ox.ac.uk/about/staff/
1406

1406. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad Aastad: 1401 1402 1403 1404 1405 - 1406 - 1407 1408 1409 1410 1411 ... ... ... ...
HC Big Diamonds

HC Big Diamonds (ka: Tartu Big Diamonds) oli Eesti jäähokiklubi. Klubi asutati 2007. aastal. Logo Läti Vikipeedias
Jersika linnus

Jersika linnus oli linnus tänapäeva Läti Līvāni piirkonna territooriumil Daugava paremal kaldal 10.–11. sajandist kuni 13. sajandi alguseni, Jersika vürstiriigi keskus. Praegusest Līvāni linnast 9 km kaugusel paiknenud 100×75 m suurune tugevate puidust kaitserajatistega linnus oli tihedasti hoonestatud. Arheoloogilistel väljakaevamistel tuvastati kuni 2,5 m paksune kultuurikiht, elu- ja majapidamishoonete, töö- ja sõjariistade, ehete ning keraamika jäänuseid. Tõenäoliselt asus seal ka Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Jersika õigeusu kirik. Linnuse kõrval asus 15 ha suurune avaasula ja 10. kuni 14. sajandini kasutusel olnud kalmistu, mille matmiskombestik on latgalipärane koos tugevate slaavi ja leedu elementidega. Linnamägi asustati 1. aastatuhandel eKr ja kokku on seal olnud 10 asustusperioodi. Linnus rajati 10.–11. sajandil, mil ümbruskonna suurim keskus oli otse Daugava vastaskaldal asunud Dignāja linnus. 11. sajandiks tõusis olulisemaks keskuseks juba Jersika, ilmselt seetõttu, et ta asus Daugavale lähemal kui Dignāja ja sealt oli lihtsam jõeliiklust kontrolli all hoida. Võib-olla juba sel ajal tekkis ka Jersika vürstiriik. Kindel on olemine vürstiriigi keskuseks 13. sajandi alguses, mil seda mainitakse kirjalikes allikates. Sel ajal oli linnus ühtlasi Jersika vürsti Vissevalde residentsiks. Vissevalde ja ristisõdijate konflikti käigus vallutas ja rüüstas linnuse 1209. aastal Riia piiskopi ning 1214. ja 1215. aastal Koknese rüütlite vägi. 1239. aasta allikas räägitakse Jersikast enam mitte kui linnusest, vaid kui linnamäest ehk linnusevaremetest. Arheoloogiliste leidude järgi kasutati linnamäge elamiseks teatud määral siiski veel kuni 14. sajandini. Indriķa hronika, VII, kommentaar 17 Lang, lk 123-124 pilis.lv, Jersikas pilskalns letonika.lv, Jersikas pilskalns historia.lv, Jersika HLK, lk 43, kommentaar 13 HLK, XIII 4, XVIII 4, 9, lk 97-99, 151, 155-157 Švābe, lk 145 Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993. Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982. Lang, Valter. Baltimaade metalliaeg. Õppematerjale. Tartu, 2003. Švābe, Arveds. Jersikas karaļvalsts, Senatne un Māksla, 1936. Nr.1, lk 5–31. Pilis.lv, Jersikas pilskalns Letonika.lv, Jersikas pilskalns Historia.lv, Jersika Linnamägi Läti linnamäeportaalis
1407

Sajandid: 14. sajand – 15. sajand – 16. sajand Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad – 1400. aastad – 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad Aastad: 1402 1403 1404 1405 1406 – 1407 – 1408 1409 1410 1411 1412 1407 oli 15. sajandi 7. aasta. 16. juuni – Mingi Hiina väed vangistasid Vietnami valitseja Hồ Quý Ly ja tema pojad ning vallutasid Đại Việti kuningriigi, millega tehti lõpp Hồ dünastiale. 23. november – Orléansi hertsog Louis I atentaat: Burgundia hertsog Jean Kartmatu lasi tappa Orléansi hertsogi Louis'. Tallinna kodanikud asutasid Rootsi Vadstena Püha Birgitta kloostri tütarkloostrina Pirita nunnakloostri. Tallinnas alustati Suurgildi hoone ehitamist. Toompeal asutati Toomgild. ... ...
Eesajukoor

Eesajukoor ehk prefrontaalne korteks on imetajate ajukoore osa, mis hõlmab otsmikusagarat. Otsmikusagar koosneb Brodmanni osadest 9, 10, 11, 12, 46 ja 47. Paljud teadlased on viidanud seosele inimese isiksuse ja eesajukoore talitluse vahel. Seda aju osa on seostatud planeerimisega, isiksuse väljendamisega, otsuste tegemistega ja sotsiaalse käitumisega. Selle ajukoore osa põhilisim tegevus on mõtete koordineerimine ja tegevuste organiseerimine vastavalt sisemistele eesmärkidele. Kui umbes kaks kolmandikku prefrontaalsest korteksit on saanud kahjustada, võib ilmneda raskusi keskendumisega, orientatsiooniga, abstraktse mõtlemisega, otsustusvõimega ja probleemide lahendamisega. Otsmikusagara kahjustumine avaldab mõju sotsiaalsele käitumisele. Kõige tüüpilisem psühholoogiline termin, mis kirjeldab eesajukoore funktsioone, on tunnetuslik ehk kognitiivne funktsioon. Tunnetusfunktsiooni alla kuuluvad võimed nagu vastuoluliste mõtete eristamine, otsustamine hea ja halva, parema ja parima, samalaadse ning erineva vahel, praeguste tegevuste mõju tulevikule, töötamine kindla eesmärgi nimel, tulemuste ennustamine, ootused, mis põhinevad tegevustel ning sotsiaalne enesekontroll. Eesajukoor toetab konkreetset reeglite õppimist. Rohkem eesmised osad koos eesajukoore anteroposterioorsete suundadega toetavad reeglite õppimist kõrgemal abstraktsel tasandil.
Konservatiivne liberalism

Konservatiivne liberalism on liberalismi alaliik, mille puhul liberaalsed väärtused ja poliitikad on kombineeritud konservatiivsete seisukohtadega. See on liberalismi arengus klassikalise liberalismi ja sotsiaalliberalismi vahele jäänud vool, mis domineeris paljudes Euroopa riikides 20. sajandi esimestel kümnenditel. Konservatiivne liberalism pöörab rohkem tähelepanu positiivsele vabadusele ja ei ole nii radikaalne kui klassikaline liberalism, kombineerides liberaalseid poliitikaid traditsiooniliste seisukohtadega sotsiaalsetes ja eetilistes küsimustes. Eestis oli konservatiivse liberalismi tüüpiliseks esindajaks Jaan Tõnissoni juhitud Eesti Rahvaerakond. Tänapäeval esindavad seda poliitilist ideoloogiat osaliselt näiteks Hollandi Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest, Rootsi Liberaalne Rahvapartei ja Venstre, Taani Liberaalne Partei. Programmiliselt esindas konservatiivset liberalismi ka Rahva Ühtsuse Erakond. Liberaalne konservatism
Chomsk

Chomsk (valgevene Хомск, transkribeerituna Homsk) on agrolinnake (endine linn ja alev) Valgevenes Bresti oblastis Drahičyni rajoonis, Chomski külanõukogu halduskeskus. Chomsk asub merepinnast 140 meetri kõrgusel. Asula tähtsaim ettevõte on aastal 1997 loodud Vene-valgevene ühisfirma "Frost", mis toodab mineraalvett. Chomski piirkond oli asustatud juba paleoliitikumis, asula lähedal on asulakoht, kus elati 11 000 kuni 9000 aasta enne meie ajaarvamist. Chomskit mainitakse esimest korda aastal 1518. Aastail 1521-1522 sai Chomskist alev. Peale administratiivset reformi kuulus Chomsk Bresti vojevoodkonda ja Pinski maakonda. Chomsk kuulus Naruševičitele, Dolskitele, Wiśniowieckidele ja Ogińskitele. Aastal 1793 sai Chomskist linn ja kohaliku krahvkonna keskus. Poola jagamisel läks Chomsk aastal 1795 Venemaa koosseisu. Asula kuulus nüüd Hrodna kubermangu. XIX sajandi alguses rajasid Puslowskid Chomskisse kangavabriku. Pärast Esimest maailmasõda kuulus Chomsk Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, ühtlasi sai Chomskist küla. Enne Teist maailmasõda oli Chomskis 2556 elanikku ja 496 maja, juulis 1943 põletasid Saksa väed maha 470 maja ja tapsid 1760 selle küla elanikku. Asula juutide ajalugu
1408

1408. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad Aastad: 1403 1404 1405 1406 1407 - 1408 - 1409 1410 1411 1412 1413 ... ... ... ...
1409

1409. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad Aastad: 1404 1405 1406 1407 1408 - 1409 - 1410 1411 1412 1413 1414 ... Herman Krumesse on Tallinna kodanik, kuid peab kodanikumaksu tasuma küünlapäevaks. Selle sissekandega algab Tallinna vanim kodanikeraamat ("Bürger-Eydt-Buch"), mida peetakse 1624. aastani. Samal aastal saavad Tallinna kodanikeks veel Eggerd van der Molen, Hans Spynner, Godeke Poet, Godke Lange, Magnus tymmerman, Reynyke Hårtman, Hans Gryze, Nicleyes Bruwer, Laurens Kruze, Kerstyn Weetchyn, Nycleys Heymzet, Hans Roetsche, Bertold Hunnynchusen ja Tile Brůn ... ... Tallinna kodanikkuderaamat 1409–1624. Tallinna Linnaarhiivi väljaanded nr. 6. Toimetanud Otto Greiffenhagen. Tallinnas, 1932. Lk. 1.
Urmo Raus

Urmo Raus (sündinud 27. veebruaril 1969) on eesti maalikunstnik. Raus õppis aastatel 1989–1991 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis maali erialal ja astus 1991. aastal kunstikõrgkooli École nationale supérieure des Beaux-Arts (ENSBA), mille lõpetas 1996. aastal cum laude. Samal aastal andis ENSBA kunstifond Urmo Rausile graafika aastaauhinna Prix de la gravure de la Fondation d'ENSBA. Maalikunstnikuna on Raus toonud eesti maalikunsti ainulaadse maalikäsitluse ja pälvinud auhindu, muuhulgas 1998. aastal Konrad Mäe medali. Lisaks maalidele ja graafikateostele on Raus loonud nüüdisaegseid vitraaže. Tuntuim neist on Tartu Jaani kiriku vitraažiprojekt, mis pälvis kümnendi parimaks[viide?] monumentaalkunstiteoseks tunnistatuna 2002. aastal Kristjan Raua preemia. Aastatel 2000–2003 valmisid terviktööna Rausi kavandatud ja maalitud Kuressaare Laurentsiuse kiriku vitraažaknad, Tallinna linna korraldatud konkursi võidutööna valminud Tallinna Reaalkooli söögisaali akende terviklahendus ning Viljandi hotellihoone EVE moodsad klaasseinad. Protsendikunsti võidutööna "Lääs", valmisid Riigi Kaitseinvesteeringute Keskuse tellimusel, kolm vitraažakent Vahipataljoni kasarmule Paldiskis. 2022 aastal Rausi vitraažiprojekte on eksponeeritud rahvusvahelises vitraažikeskuses Centre International du Vitrail Chartresis ja Eesti Rahva Muuseumis Tartus. Rausi maaliloomingut ja graafikat leidub paljudes era- ja avalikes kunstikogudes nii kodu- kui ka välismaal.[viide?] Urmo Raus on kirjutanud nii artikleid kui ka ilukirjandust. 2020. aastal ilmus kirjastuses Tammerraamat Urmo Rausi kultuurilooline jutustus “Parnass, Pariis 1991–1993” ja kirjastuses Studio Raus ilmus 2021. aastal kunstniku reisimemuaaride kogumik "Õhtumaade rännakud". 1996 – École des Beaux-Artsi fondi graafika aastaauhind 1997 – Vaal galerii aastaauhind Harpuun 1998 – Konrad Mäe preemia 2002 – Kristjan Raua preemia (Tartu Jaani kiriku vitraažiprojekt) 2003 – Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (isikunäitus Tallinna Kunstihoones) Centre International du Vitrail 2.https://www.britannica.com/place/Estonia/Cultural-life https://data.bnf.fr/14963278/urmo_raus/