laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Anu Reidak

Anu Reidak (sündinud 2. septembril 1958 Järva-Jaanis) on eesti endine näitleja. 1976. aastal lõpetas ta Vändra Keskkooli. 1976–1977 õppis ta Viljandi Kultuurharidustöö Koolis, 1977–1979 Endla õppestuudios ja 1979–1981 Ugala õppestuudios. Aastatel 1980–1994 töötas ta Ugala teatris. Lisaks näitlejaametile oli ka ringreisikassapidaja (1980–1981) ning vanemadministraator, riietur, masinakirjutaja. "Nähtamatu" (Mrs. Hall) "Vari" (Helene; Kukulinna vaene) "Maa (Õh-mifi) inimene" (osaline) "Rahva sõda" (Anu) "Jane Eyre" (Blanche Ingram) "Maa ja päikese nimel" (Agafja Balta) "Üle lääne kangemees" (Honor Blake) "Põhjas" (Natasha) "Kass, kes kõndis omapead" (siga) "Diletantide teekond" (Rumjantseva) "Valge katk" (meditsiiniõde) "Kaardiväeohvitser" (toatüdruk) "Vennad Lautensackid" (episoodid) "Kuidas mutionu endale uued püksid sai" (lina; sipelgas) "Kuldrannake" (Ehalkäima-Elts) "Häda mõistuse pärast" (vürstitar) "Androkles ja lõvi" (Megaira; kristlane) "Näärivana ootel" (osaline) "Side" (Agnes Schönfeldt; ostja; tuttav) "Salome" (näitsik) "Röövlitütar Ronja" (Undiis; metsmardus) "Iha jalakate all" (episoodid) "Becket ehk Jumala au" (prantsuse lõbutüdruk) "Charley tädi" (Ella) "Aed ilma mullata" (Anja) "Rummu Jüri" (Kuningunde) "Tornikukk ja võlusõrmus" (Saara) "Kui me surnud ärkame" (Maja Rubek) "Rohukannel" (Maude Riordan) "Jumalad lahkuvad Maalt" (Anniko) "Kui tähtis on olla tõsine" (Cecily Cardew) "Surnud liblikate tants" (Esmeralda) "Dorian Gray portree" (episoodid) "Kolmekrooniooper" (lits)
Tăuții-Măgherăuș

Tăuții-Măgherăuș (ungari keeles Miszmogyorós) on linn Rumeenias Maramureși maakonnas. Linn asub ajaloolises Marmaatia piirkonnas, maakonnakeskuse Baia Mare kesklinnast ligi 9 km läänes. Linna haldusalasse kuulub kuus küla: Băița (Láposbánya), Bozânta Mare (Nagybozinta), Bușag (Buság), Merișor, Nistru (Miszbánya) ja Ulmoasa (Szilas). 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tăuții-Măgherăuși elanikest rumeenlasi 82,55%, ungarlasi 11,86% ja teistest rahvustest inimesi 1,21%. Rahvus oli teadmata 4,35%-l elanikest. Asulat on esmamainitud 1216. aasta. Tăuții-Măgherăuș sai linnaõigused 2004. aastal. Tăuții-Măgherăușis asub Baia Mare rahvusvaheline lennujaam. Tăuţii-Măgherăuş România Geografică Baia Mare International Airport, Oraș Tăuţii-Măgherăuş, Judeţul Maramureş, Romania mindat.org
Ifrane

Linna kohta Antiatlases vaata artiklit Ifrane Atlas-Saghir. Linna kohta Liibüas vaata artiklit Yafran. Ifrane (berberi keeles ⵉⴼⵔⴰⵏ, araabia keeles إفران) on linn Maroko põhjaosas Kesk-Atlase piirkonnas. Aastal 2014 elas seal 14 659 inimest. Linn asub merepinnast 1665 m kõrgusel ja on Fès-Meknèsi piirkonna Ifrane provintsi keskus. Kohalikus tamazighti keeles tähendab "ifran" koopaid. Tänapäevase Ifrane'i linna asutasid prantslased Prantsuse protektoraadi ajal, kuna nad tahtsid ära kasutada sealset mägist kliimat. Ifrane'ist tehti oma tugipunkt mägedes või koloniaalasula. Kõrgel mägedes asuv Ifrane'i pakkus eurooplaste jaoks suvekuumusele leevendust. Tänapäeval käivad alpinistid Ifrane'is kõrgustega harjumas. Ifrane'i asustati 16. sajandil, kui šarif Sîdî 'Abd al-Salâm enda kaaslastega Tizguiti orgu, tänapäevasest linnast 7 km kaugusele kolis. Ifrane on tänapäeval nii aedlinn, mägikuurort kui halduskeskus. Lisaks asub seal kõrgkool. 11. veebruaril 1935 mõõdeti Ifrane'is Aafrika mandri madalaim õhutemperatuur: −23,9 °C. "POPULATION LÉGALE DES RÉGIONS, PROVINCES, PRÉFECTURES, MUNICIPALITÉS, ARRONDISSEMENTS ET COMMUNES DU ROYAUME D'APRÈS LES RÉSULTATS DU RGPH 2014" (araabia ja prantsuse). High Commission for Planning. 8. aprill 2015. Vaadatud 29. september 2017. "Climatological Information for Ifrane, Morocco", Hong Kong Observatory, 2003, web: HKO-Ifrane. Inventaire de la Biodiversité. (2016). Clearing House Mechanism on Biodiversity of Morocco. Retrieved from http://ma.chm Robin Gauldie, Morocco, New Holland Publishers ISBN 978-1-84773-095-4. 128 pages C. Michael Hogan, (2008) Barbary Macaque: Macaca sylvanus, Globaltwitcher.com, ed. Nicklas Stromberg Lexicorient Al Akhawayni Ülikool
Riho Räni

Riho Räni (7. juuni 1947 Tallinn – 3. märts 1987 Viljandi) oli eesti näitleja. 1968. aastal lõpetas ta Tallinna Kaubandustehnikumi ja 1971. aastal Draamateatri õppestuudio. Ta osales aastatel 1968–1970 Tammsaare-nimelises rahvateatris, 1971–1981 ja 1982–1987 töötas Ugalas. "Tüdruk ja aprill" (Igor Lossev) "Neli vestlust armastusest" (Dim) "Prints ja kerjus" (röövlipealik Charley, vahtkonna vahetaja) "Trooja hobune" (Ivan Kitshkailo) "Valentin ja Valentina" (episoodid) "Matk naeratuse eest" (režissöör) "Tormihoiatus" (Tõnis) "Enne, kui kukk saab laulnud" (hulkur) "Aadu ja Madise imelised juhtumised nääriõhtul" (Madis) "Loobumised kevade kasuks" (Artur) "Kangelaslik komöödia" (leitnant Rocca) "Naiste sõda saatanaga" (Udras) "Ingliballaad" (Aare) "Aladdini imelamp" (ennustaja) "Niskamäe noorperenaine" (Joonas) "Õhtuvalgus" (Diima) "Kaluri poeg" (Fredis) "Idioot" (Radonski) "Lasud tuisus" (Bronni) "Rõõmu tee" (Slavka) "Lunastus" (Sutt) "Keegi ei tahtnud surra" (miilits) "Niskamäe Heta" (popsnik Salminen, küüdimees Janne) "Rops" (Jüri) "Polkovniku lesk ehk Arstid ei tea midagi" (erinevad rollid) "Pärand oma rahvale" (Nelson) "UFO-d" (poiss) "Mina, vanaema, Iliko ja Illarion" (Iliko, arst) "Kihnu Jõnn" (Peep) "Kohtunik Di. Libarebaste mõrvad" (Huang) "Vari" (pastor, Kukulinna vaene) "Pühak ja patune" (jumal) "Woyzeck" (putkaomanik, episoodid) "Maa (Õh-Mifi) inimene" (osaline) "Maa laulud" (osaline) "Rahva sõda" (Taavet) "Paberlilled" (Kalakas) "Põhjas" (Bubnov) "Eesti muinasjutud" (osaline) "Mare ja ta poeg" (rüütel) "Kass, kes kõndis omapead" (siga) "Diletantide teekond" (Sverbejev Katakazi) "Mere keskel on mees" (Ingo) "Valge katk" (assistent) "Hamlet" (Guildenstern, Marcellus, Reynaldo, näitleja, hauakaevaja) "Kalevala kangelaslood" (Väinamöinen) "Kolm põrsakest ja hea hunt" (Niff-Niff) "Vennad Lautensackid" (Hannsjörg Lautensack) "Naljahammas" (Trask) "Kuldrannake" (sulane Taavit) "Koduabiline" (Martin) "Hommikusöök tundmatutega" (...) "Othello" (Lodovico) J. Liiv "Vari" V. Sang "Maa (Õh-Mifi) inimene)
Câmpeni

Câmpeni (ungari keeles Topánfalva, saksa keeles Topesdorf) on linn Rumeenias Transilvaanias Alba maakonnas. Linn asub Arieși jõe ääres, maakonnakeskusest Alba Iuliast ligikaudu 52 km loodes. Linna haldusalasse kuulub 21 küla: Boncești, Borlești, Botești (Botesbánya), Certege (Csertés), Coasta Vâscului, Dănduț, Dealu Bistrii, Dealu Capsei, Dric, Fața Abrudului, Florești, Furduiești, Mihoești, Motorăști, Peste Valea Bistrii, Poduri, Sorlița, Tomușești, Valea Bistrii, Valea Caselor ja Vârși (Virs). Asulat on esmamainitud 1565. aastal. Linnaõigused sai Câmpeni 1961. aastal. Câmpeni on etnogeograafilise Țara Moțilori regiooni keskus. Prezentarea orașului Câmpeni Brotăcelul Plimbăreț Scurt istoric al oraşului Câmpeni Școala Gimnazială Câmpeni Țara Moţilor (The Land of the ʺMoţiʺ) – the heart of the Apuseni Mountains Travel Guide Romania
Izjumi rajoon

Izjumi rajoon on rajoon Ukrainas Harkivi oblastis. Rajooni halduskeskus on Izjumi linn. 2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Izjumi rajooniga Balaklija, Barvinkove ja Borova rajoon ning Izjumi linn. Balaklija Barvinkove Izjum Bražkivka Dmõtrivka https://decentralization.gov.ua/news/12639
Oleksandr Kossõnskõi

Oleksandr Kossõnskõi (ukraina keeles Олександр Юрійович Косинський; sündinud 26. jaanuaril 1978 Rava-Ruskas) on Ukraina sõjaväelane. 2021 - ülemveebel (головний майстер-сержант) 2019 - Ukraina heaks tehtud sõjaväeteenistuse eest Головному сержанту ЗСУ присвоєно звання вищого сержантського складу «головний майстер-сержант» 20.08.2021 (vaadatud: 09.07.2022) Головному сержанту ЗСУ присвоєно звання вищого сержантського складу «головний майстер-сержант» 20.08.2021 (vaadatud: 09.07.2022) Указ Президента України № 270/2019, Нагородити медаллю "За військову службу Україні": КОСИНСЬКОГО Олександра Юрійовича - старшого прапорщика, 17.05.2019
Tiina Rääk

Tiina Rääk (aastast 1978 Tiina Ausmees; sündinud 27. detsembril 1951 Tallinnas) on eesti näitleja. 1970. aastal lõpetas ta Tallinna 16. Keskkooli, 1970–1974 ja 1977–1979 õppis ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis näitejuhtimise erialal. Aastatel 1975–1995 töötas teatris Ugala. 1975, Rainer Kerndl "Kohtasin tütarlast" (tütarlaps), lavastaja Heino Torga 1976, Aleksei Arbuzov "Õhtuvalgus" (Katja Kotova), lavastaja Heino Torga 1976, Anatoli Sergejev "Papliehmeste lennu aegu" (Nataša), lavastaja Aleks Sats 1976, Voldemars Sauleskalns "Kaluri poeg" (Lidija), lavastaja Peteris Lucis 1976, Peteris Petersons "Idioot" (vaikiv daam), lavastaja Heino Torga 1977, Aleksandr Romez "Abituriendid" (Olga Jahhortova), lavastaja Riho Lehespalu 1977, Anton Hansen-Tammsaare "Lunastus" (Tiina), lavastaja Aleks Sats 1977, Vytautas Žalakevièius "Keegi ei tahtnud surra" (lapsega tüdruk), lavastaja Riho Lehespalu 1977, Dagmar Normet "Pahupidi-polka" (Romoletta), lavastaja Leila Säälik 1978, Hella Wuolijoki "Niskamäe Heta" (Kerttu), lavastaja Heino Torga 1978, Boris Kabur "Rops" (Kersti), lavastaja Felix Subin 1978, Moliere "Misantroop" (Celimene), lavastaja Heino Torga 1981, Vladimir Sang "Maa (Õh-mifi) inimene" (osaline), lavastajad Mikk Sarv, Riho Räni 1981, Mikk Sarv "Maa laulud" (osaline), lavastaja Mikk Sarv 1981, Eduard Vilde / Osvald Tooming "Rahva sõda" (episoodid), lavastaja Jaan Tooming 1982, Alan Alexander Milne "Puhh ja pusad. Teised ka" (Notsu; pusa), lavastaja Zoja Mellov 1982, Tauno Yliruusi "Suveõhtu valss" (Anni), lavastaja Väino Uibo 1982, Ion Drudse "Maa ja päikese nimel" (Elena Nevoie), lavastaja Kaarin Raid 1983, John Millington Synge "Üle lääne kangemees" (Susan Brady), lavastaja Priit Pedajas 1983, Saulius Saltenis "Jason" (Ruta Zareniene; valvekasvataja), lavastaja Veiko Jürisson 1983, Bulat Okudžava "Diletantide teekond" (Aneta Fredericks), lavastaja Viljo Saldre 1984, Karel Capek "Valge katk" (meditsiiniõde), lavastaja Viljo Saldre 1984, Hans H. Luik "Tuled sa tagasi?" (Laine), lavastaja Jaak Allik 1984, Mihkel Tiks "Vana Toomas" (Marianne), lavastaja Kaarin Raid 1985, Eduard Petiska "Kuidas mutionu endale uued püksid sai" (hiireke; mustikas), lavastaja Kaarin Raid 1985, Lion Feuchtwanger "Vennad Lautensackid" (inimene), lavastaja Kalju Komissarov 1986, Nikolai Baturin "Kuldrannake" (lauliku õde Mari), lavastaja Väino Uibo 1987, Aleksandr Gribojedov "Häda mõistuse pärast" (vürstitar), lavastaja Jaak Allik 1987, Romain Rolland "Giljotiin Dantonile" (episoodid), lavastaja Viljo Saldre 1988, Vladislav Koržets "HEA ehk Hirmus Eesti Asi ehk Rahvarinne, tegutse!" (Liis Lehtla), lavastajad Kalju Komissarov, Jaak Allik 1988, Oscar Wilde "Salome" (näitsik), lavastaja Andres Lepik 1989, Eugene O'Neill "Iha jalakate all" (episoodid), lavastaja Kaarin Raid 1989, Mati Unt "Charley tädi" (Anny), lavastaja Elmo Nüganen 1989, Alfred Mering, Huko Lumet, Leo Normet, Edgar Arro "Rummu Jüri" (episoodid), lavastaja Kalju Komissarov 1991, Peeter Tammearu "Tornikukk ja võlusõrmus" (õuedaam), lavastaja Peeter Tammearu Kalju Haan (Toimetaja). Eesti teatri biograafiline leksikon, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, Eesti Teatriliit, 2000.
13. kaardiväe tankipolk

13. tankipolk (vene keeles 13-й гвардейский танковый Шепетовский Краснознамённый, орденов Суворова и Кутузова полк) on Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude väeüksus 4. tankidiviisis, mis on osa 1. tankiarmeest. П'ятий тиждень повномасштабної війни Росії проти України: що відбувається на Сумщині. Онлайн (vaadatud: 01.08.2022)
Anina

Anina (saksa keeles Steierdorf, ungari keeles Stájerlakanina) on linn Rumeenias Caraș-Severini maakonnas. Linn asub ajaloolises Banaadi piirkonnas, maakonnakeskusest Reșițast ligikaudu 24 km lõunas. Linna haldusalasse kuulub üks küla: Steierdorf (Steierdorf, Stájerlak). Asula on rajatud 1773. aastal. Kivisütt kaevandati Aninas alates 1790. aastal. Kivisöe kaevandamine lõpetati 2006. aastal. 2002. aastal leiti Aninast Pestera cu Oase koopast Euroopa vanimad kromanjoonlaste ehk pärisinimeste säilmed, mille vanus on 37 800 aastat. 2021 Romanian census Anina/Steierdorf Danube Places Mina Anina Viktor Macha Ramona Ciortescu:"The Cave With Bones", The Very Place Of The Oldest Early Modern Human Remains In Europe Romania Journal, 25. mai 2015  Anina – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Reșița

Reșița (saksa keeles Reschitz, ungari keeles Resicabánya, serbia keeles Решица/Rešica) on linn Rumeenias, Caraș-Severini maakonna halduskeskus. Reșița asub Bârzava jõe ääres ajaloolises Banaadi piirkonnas. Reșița on oluline tööstuslinn. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Reșița elanikest rumeenlasi 90,02%, ungarlasi 2,52%, sakslasi 1,98%, mustlasi 1,53%, serblasi 0,54% ja horvaate 0,47%. 2021 Romanian census Resita Project Nhood
Boolero

Boolero (ka boleero) on Ladina-Ameerika tantsude hulka kuuluv aeglase tempoga Hispaania tants 3/4 taktimõõdus ja vastav muusika. Iseloomulikult kasutatakse teisel taktiosal trioole. Boolero pärineb 18. sajandi lõpu Hispaaniast. On arvatud, et selle tantsustiili autor oli Sebastian Cerezo, aga võimalik on ka pärinemine sellistest rahvatantsudest nagu contradanza ja sevillana. Muusikas kõlavad tihti kitarrid ja kastanjetid. Kuubal arenes boolero 19. sajandil Aafrika rütmidest mõjutusi saades erinäoliseks 2/4 ja hiljem 4/4 mõõdus tantsuks ning levis sealt teistesse riikidesse. Kui Hispaania boolerot tantsiti rühmas või paaridena ja partnerid olid teineteisest lahus, siis Kuuba variant on sensuaalne paaristants, kus partnerid tantsivad koos. Kuuba boolero on küllalt lähedane rumbale, kuid aeglasem.
FV103 Spartan

FV103 Spartan on Suurbritannia soomustransportöör.  Ukraina FV104 Samaritan FV432 FV434 FV105 Sultan FV106 Samson Shielder Stormer The Armed Forces of Ukraine in the east received British FV103 Spartan armored personnel carriers (vaadatud: 14.07.2022) Тероборона Харкова отримала бронетранспортери Spartan (vaadatud: 25.02.2023)
Caransebeș

Caransebeș (saksa keeles Karansebesch, ungari keeles Karánsebes) on linn Rumeenias Caraș-Severini maakonnas. Linn asub ajaloolises Banaadi piirkonnas, maakonnakeskusest Reșițast ligikaudu 29 km idakirdes. Caransebeș paikneb kohas, kus Sebeși jõgi suubus Timiși jõkke. Linna haldusalasse kuulub Jupa küla (ungari keeles Zsuppa). 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanikest rumeenlasi 93,48%, ukrainlasi 1,56%, sakslasi 1,17% ja ungarlasi 0,78%. Caransebeși on esmamainitud 1289. aastal. 2021 Romanian census Caransebes Romanian Holiday
Operatiivväejuhatus Lõuna

Operatiivväejuhatus "Lõuna" (Оперативне командування «Південь») on Ukraina maavägede üksus. Selle tegevuspiirkonnaks on määratud Vinnõtsja oblast, Kirovohradi oblast, Mõkolajivi oblast, Odessa oblast ja Hersoni oblast. 28. üksik mehhaniseeritud brigaad – Tšornomorske alev, Odessa oblast 56. üksik motoriseeritud jalaväebrigaad – Mariupol, Donetski oblast 21. üksik motoriseeritud jalaväepataljon 23. üksik motoriseeritud jalaväepataljon 37. üksik motoriseeritud jalaväepataljon 57. üksik motoriseeritud jalaväebrigaad – Nova Kahhovka, Hersoni oblast 17. üksik motoriseeritud jalaväepataljon 34. üksik motoriseeritud jalaväepataljon 42. üksik motoriseeritud jalaväepataljon 59. motoriseeritud jalaväebrigaad – Haissõn, Vinnõtsja oblast 40. üksik suurvürst Vytautase nimeline suurtükiväebrigaad – Pervomaisk, Mõkolajivi oblast 38. ükskik kindral-horunžõi Juri Tjutjunnõki nimeline raketipolk. – Nova Odessa, Mõkolajivi oblast 131. üksik polkovnik Jevgen Konovaletsi nimeline luurepataljon – Vinnõtsja oblast Новим командувачем ОК "Південь" призначили Геннадія Шаповалова: що про нього відомо (vaadatud: 21.04.2024) УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №411/2021. Про присвоєння почесного найменування 38 зенітному ракетному полку Сухопутних військ Збройних Сил України. 1. Присвоїти 38 зенітному ракетному полку Сухопутних військ Збройних Сил України почесне найменування «імені генерал-хорунжого Юрія Тютюнника» та надалі іменувати його — 38 зенітний ракетний полк імені генерал-хорунжого Юрія Тютюнника Сухопутних військ Збройних Сил України 23.08.2021.
Tiivad (film)

"Tiivad" ("Wings") on 1927. aasta Ameerika Ühendriikide tumm-sõjafilm, mille produtseeris Lucien Hubbard, lavastas William A. Wellman ja levitas Paramount Pictures. Peaosades mängivad Clara Bow, Charles Rogers ja Richard Arlen. Filmi tegevus leiab aset esimese maailmasõja ajal. Film võitis parima filmi Oscari esimesel Oscari-galal 1929. aastal. Lühirolli mänginud Gary Cooperil aitas film kinnitada kanda näitlejana Hollywoodis. Clara Bow – Mary Preston Charles Rogers – Jack Powell Richard Arlen – David Armstrong Jobyna Ralston – Sylvia Lewis El Brendel – Herman Schwimpf Richard Tucker – lennukikomandör Gary Cooper – kadett White Gunboat Smith – seersant Henry B. Walthall – härra Armstrong Roscoe Karns – leitnant Cameron Julia Swayne Gordon – proua Armstrong Arlette Marchal – Celeste Brownlow, Kevin & Gill, David, "Hollywood: A Celebration of American Silent Film" (13-osaline dokumentaalfilmisari), New York: HBO Home Videos, 1980 Porter, Darwin (2005). Howard Hughes: Hell's Angel. Blood Moon Productions, Ltd. Lk 147. ISBN 978-0-9748118-1-9. "Tiivad" filmiarvustuste lehel Rotten Tomatoes (inglise) "Tiivad" andmekogus IMDb (inglise) "Tiivad" andmekogus Filmiveeb
Deep Water (telesari, 2019)

"Deep Water" on 2019. aasta augustis Suurbritannia telekanalis ITV esilinastunud kuueosaline telesari. Sarja režissöörid on Jim Loach, Al Mackay ja Harry Wootliff. Stsenaariumi kirjutas Anna Symon Paula Daly teoste põhjal. Peaosades on näitlejad Anna Friel, Sinéad Keenan ja Rosalind Eleazar. Sarja umbes kolmveerandtunnistes osades vaadeldakse inimsuhteid kolme naispeategelase pilgu läbi. Deep Water andmekogus IMDb (inglise)
Rainis (eesnimi)

Rainis on mehenimi. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Rainis 350 mehel. Rainis on Eestis levikult 337. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Rainis vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 4,57 ning Lääne-Viru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,4. Rainis oli keskmiselt 31 aasta vanune (mediaanvanus oli 32). Rainis Haller Rainis Ruusamäe https://www.stat.ee/nimed/Rainis
TÜ/Bigbank VK

TÜ/Bigbank (ka Tartu Ülikool/Bigbank, Tartu Ülikooli võrkpallinaiskond) on Tartus asuv Eesti võrkpallinaiskond. Tegemist on Tartu esindusnaiskonnaga, mis osaleb Eesti meistrivõistlustel ja Balti liigas. Naiskond kuulub Spordiklubi Duo alla. Nimetused: Eesti meistrivõistlused Meistrid (2): 2018, 2019 Teised (3): 2017, 2022, 2023 Eesti karikavõistlused Karikavõitjad (3): 2017, 2018, 2021 Balti liiga Meistrid (1): 2018 Naiste Balti liiga (võrkpall) Eesti naiste meistrivõistlused võrkpallis TÜ/BIGBANK klubistSK Duo koduleht Tartu Ülikool/Bigbank Volleybox Võitjad 1925–2022 Eesti Võrkpalli Liit https://skduo.ee/tu-bigbank/tueeden-klubist/ TÜ/BIGBANK naiskondSK Duo koduleht
Kalvet

Kalvet on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kalvet 179 inimesel: 92 mehel ja 87 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kalvet meeste puhul 914. kohal ja naiste puhul 1119. kohal. Perekonnanimi Kalvet oli kõige levinum vanuserühmas 60–64 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,17. Nimi oli kõige sagedasem Lääne-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 5,68 inimest. Nimede eestistamise käigus võeti 1935–1940 aastal Kalvet uueks nimeks kokku 50 juhul, kui loobuti nimedest Zapp kolmel korral, Karlson, Kraus, Klement, Krevald, Krieger, Kruhberg, Paalberg ja Peterson kahel korral, lisaks veel nimedest Gerasimov, Karlssohn, Kirp, Konks, Kontrakt, Krämann, Krestjanson, Kutusov, Trelen, Vingar jne. Kaija M Kalvet, eesti lavastaja ja näitleja (1989–) Mart Kalvet, eesti muusik, tõlkija ja kolumnist (1975–) Tõnu Kalvet, Eesti ajakirjanik ja poliitik (1970–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 19.06.2022) Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kalvet. Kalvet statistikaameti andmebaasis
Deva

Deva (ungari keeles Déva, Saksa keeles Diemrich) on linn Rumeenias Transilvaanias, Hunedoara maakonna halduskeskus. Deva asub Mureși jõe vasakul kaldal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel Deva elanikest rumeenlasi 89,67%, ungarlasi 7,79% ja mustlasi 1,6%. Deva kindlust on esmamainitud 1269. aastal. Linnaks on Devat ürikutes nimetatud esimest korda 1307. aastal. Arras, Prantsusmaa Cherbourg-Octeville, Prantsusmaa Szigetvár, Ungari Yancheng, Hiina Ramona Ciortescu:Deva Citadel, One Of The Most Important Medieval Fortifications In Transylvania Romania Journal, 25. juuni 2015
Katalin Novák

Katalin Éva Veresné Novák (sündinud 6. septembril 1977 Szegedis) on Ungari poliitik, kes oli 10. maist 2022 kuni 26. veebruarini 2024 Ungari president. Ta on õppinud majandust Budapesti Corvinuse ülikoolis ja 1999–2004 Szegedi Teadusülikoolis õigusteadust. 2017–2021 oli Novák Fideszi aseesimees. 2001–2003 töötas ta välisministeeriumi referendina ja 2010–2012 välisministri nõunikuna ning 2014–2020 kantslerina inimressursside ministeeriumis. 2018–2022 oli ta parlamendi liige ja 2020–2021 portfellita perekonnaminister. 10. märtsil 2022 valis Rahvuskogu (parlament) Nováki 137 poolthäälega riigi presidendiks. Katalin Novák teatas 10. veebruaril 2024, et astub presidendiametist tagasi, kuna tuli avalikuks tema 2023. aastal tehtud otsus anda armu lastekodu direktori asetäitjale, kes aitas asutuse endisel direktoril pedofiiliakuritegusid varjata. Ungari parlament rahuldas tema tagasiastumispalve 26. veebruaril 2024. Novák on abielus, tal on kolm last. Matti Aivar Lind: Ungari president astus rahva pahameele tõttu tagasi Delfi, 10. veebruar 2024. Vaadatud 11. veebruaril 2024
Călărași

Călărași on linn Rumeenias Munteenias, Călărași maakonna halduskeskus. Călărași asub Doonau Borcea haru ääres, Bulgaaria piirist ligikaudu 11 km kaugusel. Călărași on tööstuslinn. Linnas asub terasetehas Donasid. Asulat on esmamainitud 1593. aastal. 2021 Romanian census Călăraşi Visuotinė lietuvių enciklopedija Rivery, Prantsusmaa Napoli, Itaalia Royal Palm Beach, Ameerika Ühendriigid Hengyang, Hiina Zaječar, Serbia Călărași, Moldova Levy, Kanada Silistra, Bulgaaria