25. veebruar

25. veebruar on Gregoriuse kalendri 56. päev. Juliuse kalendri järgi 12. veebruar (1901–2099). 1890 – kaotati Saaremaa ja Tallinna konsistoorium. 1918 – Saksa okupatsioon Eestis: eelmisel päeval välja kuulutatud iseseisvuse lõpetasid faktiliselt keskpäeval Tallinna sisenenud Saksa väeosad. 1928 – Helsingis peetud kiiruisutamisvõistlustel tegi Aleksander Mitt 5000 m-s Eesti rekordi ajaga 9.18,8 ja jäi sellega 10. kohale. 1934 – Alma Ostra-Oinas esitas August Rei Riigivanema kandidaadiks 22. ja 23. aprilliks ette nähtud Riigivanema valimisteks. 1939 – Eesti malemeeskond võitis Riias Lätit 10,5:5,5. 1939 – vehklemisvõistlused Tallinnas, kus Tallinna vehklejad võitsid Riia vehklejaid 17:15. 1940 – Elmar Paldra valiti Järva-Madise koguduse õpetajaks. 1949 – moodustati kaks uut maakonda. Ida-Virumaast eraldus Jõhvimaa ning Põhja-Tartumaa ja Kirde-Viljandimaa ühendati Jõgevamaaks. Tapa linnast sai Virumaa osa. 1951 – toimusid Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseisu valimised. Esinduskogu liikmeks valiti tagasi ka Jossif Stalin, kes ülemnõukogu töös kunagi ei osalenud. 1977 – alevike ja külade nimekirja kinnitamisega viidi lõpule 1975–1976 toimunud maa-asulate arvestuse korrastamine, mille käigus anti suurematele maa-asulatele aleviku staatus ning vähendati tunduvalt külade arvu, ühendades väikesed külad omavahel või liites suurematega. Kui enne oli Eestis 7023 mitmesugust maa-asulat (küla, asundust, keskust, alevikku), siis nüüd jäi alles 3444, nendest 3279 küla ja 165 alevikku. 1987 – fosforiidisõda: Juhan Aare avalikustas telesaates "Panda" Moskva otsuse uute fosforiidikaevanduste rajamiseks Eestis. 1989 – Tartus asutati Eesti Ingerisoomlaste Liit. 1997 – korteriskandaali tõttu astus ametist tagasi peaminister Tiit Vähi. 1999 – Tartus avati kolme Balti riigi koostöös sõjaväeline õppeasutus Balti Kaitsekolledž. 0138 – Vana-Rooma keiser Hadrianus adopteeris Antoninus Piuse, tehes temast oma järeltulija ja troonipärija. 1570 – paavst Pius V ekskommunitseeris Inglise kuninganna Elizabeth I. 1634 – Egeris mõrvati väejuht Albrecht von Wallenstein. 1836 – Samuel Colt sai oma revolvri patendi. 1837 – Thomas Davenport sai patendi elektrimootorile. 1870 – Hiram Rhodes Revels, vabariiklane Mississippi osariigist, valiti Ameerika Ühendriikide Senatisse ja temast sai esimene mustanahaline Kongressi liige. 1885 – Saksamaa liidendas Tanganyika ja Sansibari. 1901 – J. P. Morgan asutas pärast Andrew Carnegie teraseettevõtte ostu koos Elbert H. Garyga United States Steel Corporationi, millele kuulus asutamisaastal 2/3 USA teraseturust. 1921 – Gruusia pealinnas Thbilisis kuulutasid bolševikud Punaarmee toel välja Gruusia NSV, lõpetades sellega sisuliselt kaks aastat eksisteerinud Gruusia Demokraatliku Vabariigi olemasolu. 1924 – NSV Liit ja Austria sõlmisid diplomaatilised suhted. 1932 – Adolf Hitler sai Saksa kodakondsuse. 1954 – Egiptuse peaministriks nimetati Jamāl ‘Abd an-Nāşir. 1956 – NLKP 20. kongressil esines Nikita Hruštšov kõnega, milles mõistis hukka Jossif Stalini isikukultuse. Algas Hruštšovi sula. 1986 – Filipiinidel põgenes rahvarahutuste tõttu riigist president Ferdinand Marcos. Tema asemel vannutati presidendiks Corazon Aquino, esimene naine sellel ametikohal. 1996 – Teodoro Obiang Nguema Mbasogo valiti 97,85% häältega kolmandat korda Ekvatoriaal-Guinea presidendiks. Opositsioon boikoteeris valimisi.  Pikemalt artiklis Sündinud 25. veebruaril 1707 – Carlo Goldoni, itaalia dramaturg 1737 – August Wilhelm Hupel, baltisaksa publitsist ja keeleteadlane 1778 – José de San Martín, Argentina sõjaväelane ja vabadusvõitleja 1841 – Pierre-Auguste Renoir, prantsuse maalikunstnik 1842 – Karl May, saksa kirjanik 1861 – Rudolf Steiner, Austria filosoof 1871 – Lesja Ukrainka, ukraina kirjanik 1873 – Enrico Caruso, itaalia tenor 1877 – Norbert Jokl, albanoloog 1881 – Aleksei Rõkov, Nõukogude Liidu riigitegelane 1888 – John Foster Dulles, USA poliitik 1917 – Anthony Burgess, Briti kirjanik 1917 – Ilmar Tammelo, eesti õigusteadlane ja filosoof 1918 – Aarne Vinkel, eesti kirjandusteadlane 1926 – Raimond Kaugver, eesti kirjanik 1929 – Olaf-Mihkel Klaassen, eesti ajaloolane 1932 – Kiira Kahn, eesti ajakirjanik 1935 – Mart Mäger, eesti kirjandus- ja keeleteadlane 1941 – Hille Palm, eesti skulptor 1943 – George Harrison, inglise kitarrist ja laulja 1943 – Tiina Käesel, eesti metallikunstnik 1949 – Arvi Mägi, eesti näitleja ja lavastaja 1950 – Néstor Kirchner, Argentina poliitik 1950 – Jaak Tamm, Eesti poliitik ja omavalitsustegelane 1951 – Don Quarrie, Jamaica kergejõustiklane 1953 – José María Aznar, Hispaania poliitik 1957 – Martin Zobel, eesti geobotaanik ja taimeökoloog 1962 – Andres Ammas, Eesti ajakirjanik ja poliitik 1962 – Birgit Fischer, saksa aerutaja 1962 – Andres Siim, eesti arhitekt 1963 – Kaido Ole, eesti maalikunstnik 1970 – Sandor Liive, eesti majandustegelane 1972 – Jaak Mae, eesti murdmaasuusataja 1978 – Maian Kärmas, eesti helilooja ja laulja  Pikemalt artiklis Surnud 25. veebruaril 1553 – Hirate Masahide, Jaapani diplomaat 1558 – Austria Eleonore, Portugali ja Prantsusmaa kuninganna 1634 – Albrecht von Wallenstein, keisririigi väejuht ja poliitik 1682 – Alessandro Stradella, itaalia helilooja 1713 – Friedrich I, Preisimaa kuningas 1701–1713 1899 – Paul Julius von Reuter, saksa päritolu briti ajakirjanik, teadeteagentuuri Reuters asutaja 1906 – Anton Arenski, vene helilooja ja pianist 1912 – Guillaume IV, Luksemburgi suurhertsog 1905–1912 1917 – Paul Rubens, inglise muusikalihelilooja ja libretist 1950 – George Richards Minot, USA arst, Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaat 1934 1971 – Theodor Svedberg, rootsi keemik, Nobeli keemiaauhinna laureaat 1926 1983 – Tennessee Williams, USA näitekirjanik 1983 – Aleksander Prima, eesti aiandusspetsialist 1997 – Andrei Sinjavski (Abram Terts), vene kirjanik ja kirjandusteadlane 1999 – Glenn T. Seaborg, USA keemik, Nobeli keemiaauhinna laureaat 1951 2001 – Paul Huber, Šveitsi helilooja 2005 – ‘Āţif Şidqī, Egiptuse poliitik 2013 – Heikki Siren, soome arhitekt 2020 – Dmitri Jazov, Nõukogude Liidu sõjaväelane 2020 – Ḩusnī Mubārak, Egiptuse poliitik Katoliku kirikus püha Walburga ja püha Nazianzi Cesariuse mälestuspäev Õigeusu kirikus püha imetegija Aleksiuse mälestuspäev Kuveidi rahvuspüha Nõukogude okupatsiooni päev Gruusias Filipiinidel rahva võimu päev – Ferdinand Marcose kukutamise aastapäev (1986) Tallinna maksimumtemperatuur +8,0 °C (1900) Tallinna miinimumtemperatuur –30,6 °C (1844) Tartu maksimumtemperatuur +10,2 °C (1900) Tartu miinimumtemperatuur –25,1 °C (1953) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 155 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. september 2012. Vaadatud 16. juuni 2016.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Eesti rahvaste raamat : rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Tallinn, 1999, lk. 443