laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Linnuse (Saaremaa)

Linnuse on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kolepi segakoor

Kolepi segakoor Hellermed on segakoor, kuhu kuuluvad Võru maakonna Võru valla Kolepi küla ümbruskonna lauljad. Koori asutas 1870 Jaan Kõiv. http://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/kolepi-kula-lood-kolepi-talu-ja-koivu-suguvosa?id=43898271 (vaadatud 17.02.2019)
Aasta parim võrkpallur

Aasta võrkpallur on Eesti aunimetus aasta parimale võrkpallurile. Eelneva klubihooaja ja koondise suve alusel nomineeritakse valitud arv mees- ja naisvõrkpallureid, kelle seast valitakse võitja. Võitja selgitatakse välja treenerite, spordiajakirjanike ja rahvahääletuse tulemuste liitmisel. Lisaks valitakse parimaid treenereid, rannavõrkpallureid, noorvõrkpallureid ja võrkpallikohtunikke vastavalt aastale erinevates kategooriates. Aasta parimad Eesti Võrkpalli Liit (vaadatud 09.03.2023). Tartus kuulutati välja Eesti aasta parimad võrkpallurid ning treener Võrkpall24 (vaadatud 17.02.2019).
Gevär m/96

Gevär m/96 on Rootsis valmistatud 6,5 mm vintpüss. Kui 19. sajandi lõpus kasutati kogu maailmas suitsuvaba padrunit, nõudis Rootsi sõjavägi ka seda võimsa laskemoona jaoks kaasaegset korduvat vintpüssi. Seni olid Jarmann M 1884 tüüpi vintpüssid musta pulbri laskemoonaga varustatud seadmete osa. Rootsi ja Norra, sel ajal liitlasega liitunud, leppisid 1893. aastal kokku 6,5 × 55 mm suurusel ühisel standardpatendil. Rootsi tellis Mauserilt selle kaliibriga paar eksemplari ja otsustas pärast edukat katsetamist Saksamaaga sõlmitud litsentsilepinguga. Mauser tegi esimesed relvad Oberndorfis. Alates 1901. aastast toimus tootmine ainult riigis, peamiselt Carl Gustafs Stads Gevärsfaktori Eskilstunas. Vintpüssi alustati ametlikult 1896. aastal ja see jäi enam kui kaheksakümnendiks, ehkki paljudes erinevates vormides. Viimased jalaväemudelid kasutati kuni 1978. aastani; mõned snaipervintpüssid olid isegi kasutuses kuni 1990. aastateni. Pärast taganemist müüs Rootsi oma osaluse. Arvestades nende täpsust ja järjekindlalt head tööd, olid reservvarad väga soovitud. Erinevalt teistest riikidest ei sundinud Rootsi neutraalsus II maailmasõja ajal Venemaad ratsionaliseerima oma relvade tootmist ja säilitanud oma kõrged tootmisstandardid.
Aasta parasportlane

Aasta parasportlane on Eesti Paraolümpiakomitee välja antav aunimetus aasta parimale parasportlasele. Paraolümpiakomitee selgitab välja ka aasta noorparasportlase ja aasta treeneri. 2008 ujuja Kardo Ploomipuu 2009 kergejõustiklane Kairit Olenko 2010 ujuja Kardo Ploomipuu 2011 ujuja Kardo Ploomipuu 2012 kergejõustiklane Kairit Olenko ja ujuja Kardo Ploomipuu 2013 tõkkejooksja Emilija Manninen ja ujuja Kardo Ploomipuu 2014 ujujad Elisabeth Egel ja Kardo Ploomipuu 2015 tõkkejooksja Emilja Manninen ja ujuja Kardo Ploomipuu 2016 ujujad Elisabeth Egel ja Kardo Ploomipuu 2017 kõrgushüppaja Marja-Liisa Landar ja suusataja Hans Teearu 2018 kõrgushüppaja Marja-Liisa Landar ja ujuja Matz Topkin 2019 ujujad Susannah Kaul ja Matz Topkin 2021 ujuja Susannah Kaul ja kergejõustiklane Tanel Visnap 2022 kergejõustiklased Marja-Liisa Landar ja Tanel Visnap 2023 ujuja Susannah Kaul ja Matz Topkin https://web.archive.org/web/20190218074000/http://www.elil.ee/varia/14-uudised/33-selgusid-eesti-parimad-parasportlased (vaadatud 17.02.2019)
Mauser M1909

Mauser M1909 on Argentina valmistatud 7,65 mm vintpüss.
Aasta talu

Aasta talu on Eestimaa Talupidajate Keskliidu välja antav aunimetus aasta parimale talule. ... 2017 Koolitare talu, Võru maakond. ... https://www.err.ee/606430/aasta-talu-peab-maapuuduses-kasvatama-vilja-kahes-maakonnas (vaadatud 17.02.2019)
Luulupe

Luulupe on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Leisi valda. 1964. aastal elas Luulupes umbes 90–100 inimest[viide?]. Siis olid Luulupes suured talud ja ka kolhoos. Inimesed töötasid kolhoosis ja elatasid end kodumajapidamises kasvatatud toiduainetega. Poodi pole Luulupes kunagi olnud, küll aga käib siiani igal neljapäeval kauplusauto. 2017. aastal elas Luulupe külas umbes 27 inimest[viide?], aga suviti see arv kasvab, sest nii mõnelgi elanikul on Luulupes suvekodu. 2015. aastal sai võistluse "Kena kodu" pereelamu auhinna Luulupe külas asuv Mardi talu, mille peremees on Ivar Eensoo. Samas Mardi talus kasvatatakse ka maalambaid ja maakanu. Luulupe taludes kasvatatakse nii hobuseid, lihaveiseid kui ka piimakarja. Näiteks Luulupe tallis peetakse üle 200 hobuse, kellest ainult mõned on tori tõugu ja ülejäänud puhtatõulised eesti hobused. Külas asub Luulupe Hiieallikas. Eesti külade loend Luulupe mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Kena kodu 2015" – võistluse tulemused DIGARis. 01.08.2015. Mardi talu koduleht Aare Laine, Rahvusliku uhkuse hoidjad Luulupes. Saarte Hääl, 4. märts 2011 Luulupe kultuurimälestiste riiklikus registris
Mauser Modelo 1889

Mauser Modelo 1889 on Argentinas valmistatud 7,65 mm vintpüss.
Aasta tegu Eesti lennunduses

Aasta tegu Eesti lennunduses on Eesti Lennuakadeemia eestvedamisel välja antav aunimetus aasta kõige silmatorkavamale Eesti lennundusettevõttele või -organisatsioonile. Aunimetuse saaja pälvib rändkarika "Kotkas". ... 2015 AS Tallinna Lennujaam 2016 Nordic Aviation Group AS, aastaga rahvusvaheliselt aktsepteeritud lennufirmaks 2017 OÜ Regional Jet, aastaga suurimaks lennufirmaks Eestis. https://web.archive.org/web/20190218080033/https://www.lennuakadeemia.ee/ettevotja/lennundusseminar/aasta-tegu-eesti-lennunduses (vaadatud 17.02.2019) https://www.lennuakadeemia.ee/ettevotja/lennundusseminar/aasta-tegu-eesti-lennunduses
Fittipaldi kuulipilduja

Fittipaldi kuulipilduja on Argentina valmistatud 7,65 mm raskekuulipilduja.
Aasta tekstiiliteos

Aasta tekstiiliteos on erialane tunnustus aasta kõige silmapaistvamale tekstiiliteosele. Tunnustust annab välja Eesti Tekstiilikunstnike Liit. ... 2006 Monika Järgi põrandavaip "Palju Õnne!". ... aasta noor tekstiilikunstnik aasta tekstiilikunstnik aasta tekstiilitegu http://epl.delfi.ee/news/kultuur/tekstiilikunstnik-2006-on-milvi-thalheim?id=51079241 (vaadatud 07.01.2019)
Sele (infodisain)

Sele (ingl cognitive organiser, graphic organizer) on teksti selgitav visuaalne kujutis, mille kaudu luuakse seoseid ideede, nähtuste jm vahel.
Lõpi

Lõpi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Meiuste

Meiuste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vecumi raudteejaam

Vecumi raudteejaam on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Balvi piirkonna Vecumi vallas Vecumi külas. Jaam asus Riia keskraudteejaamast 167,7 km kaugusel. Jaam avati raudtee valmimise ajal aastal 1902. Algselt oli selle nimi Marienhauzeni raudteejaam, aastast 1919 aga Viļaka raudteejaam. Tänapäevase nime sai jaam aastal 1921. Tänapäevane jaamahoone valmis teise maailmasõja aastatel. Pärast Läti taasiseseisvumist kujunes see jaam piirijaamaks, ent reaalselt ta neid funktsioone täitma ei hakanud – rongiliiklus Vecumi ja Põtalovo vahel lihtsalt lõpetati. Toonastele ametlikele kaartidele oli kantud Vecumi ja Purvmala vahele planeeritud piiripunkt, mis aga tegelikult jäi rajamata. Kuni aastani 2001 oli rongiliikluse lõppjaamaks kord Vecumi, kord Žīguri, kuni aastal 2001 kehtestatud "ajutine" suvine sõidugraafik muutis liini lõppjaamaks Gulbene raudteejaama. 2. augustil 2002 suleti raudtee ametlikult. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 108. lk. ISBN 978-9984-38-698-0 Jaam vanal kaardil Infot jaama kohta; fotod
Mannlicher Modell 1895 (8mm)

Mannlicher Modell 1895 on Austria valmistatud 8mm vintpüss.
João Gomes Cravinho

João Titterington Gomes Cravinho (sündinud 16. juunil 1964 Coimbras) on Portugali poliitik ja diplomaat, alates 30. märtsist 2022 Portugali välisminister. Ta kuulub Sotsialistliku Partei ridadesse. Ta oli alates 15. oktoobrist 2018 kuni 30. märtsini 2022 Portugali kaitseminister. Ta on lõpetanud Oxfordi Ülikooli ja London School of Economics and Political Science'i.
Purvmala raudteejaam

Purvmala raudteejaam (Станция Пурвмала) on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Põtalovo rajoonis Nossovo vallas Nossovo külas. Jaam asus Riia jaamast 179,4 km kaugusel. Jaam avati raudtee valmimise ajal aastal 1902. Algselt oli selle nimi Moratšova raudteejaam, aastast 1919 aga Maračevo raudteejaam. Tänapäevase nime sai jaam aastal 1921. Pärast Läti taasiseseisvumist allutati Purvmala Oktoobriraudteele. Ühtlasi kujunes see jaam piirijaamaks, ent reaalselt ta neid funktsioone täitma ei hakanud - rongiliiklus Vecumi ja Põtalovo vahel lihtsalt lõpetati. Toonastel ametlikel kaartidel asus Vecumi ja Purvmala vahel planeeritav piiripunkt, mida aga reaalselt ei rajatudki. Jaam suleti ametlikult aastal 2004. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 108. lk. ISBN 978-9984-38-698-0 Jaam vanal kaardil Infot jaama kohta; fotod
Olav Lundanes

Olav Lundanes (sündinud 11. novembril 1987) on Ålesundist pärit Norra orienteeruja. Ta on mitmekordne maailma- ja Euroopa meister orienteerumisjooksus. Individuaalsed MM-võistluste kulla on ta saanud 2010, 2012, 2016, 2017, 2018 ja 2019 tavarajal ning 2014 ja 2019 lühirajal. Võidukasse Norra teatemeeskonda kuulus ta 2016. ja 2017. aastal. Klubiline kuuluvus: Paimion Rasti/Soome ja Halden Skiklubb/Norra. "Profile: Olav Lundanes" – World of O Runners (Vaadatud 18.02.2019) Paimion Rasti Halden Skiklubb
Metsaääre (Saaremaa)

Metsaääre on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sotsialism on hea

"Sotsialism on hea" (lihtsustatud hiina kirjas 社会主义好; traditsioonilises hiina kirjas 社會主義好; pinyin'is shèhuìzhǔyì hǎo) on 1958. aastal loodud kuulus hiina propagandistlik laul. Helilooja on Li Huanzhi, sõnade autor Xi Yang. "Sotsialism on hea"
Metsküla (Saaremaa)

Metsküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Metskülas on õigeusu kirik (Metsküla Issanda Templisseviimise kirik). Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rita (eesnimi)

Rita on naisenimi. See on algselt itaalia hellitusvorm nimest Margherita.[viide?] Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Rita 6389 inimesel. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Rita 1598 naisel. Rita on Eestis populaarsuselt 114. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Rita vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 34,16 ning Lääne-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,45. Rita oli keskmiselt 52 aasta vanune (mediaanvanus oli 53). Rita Hayworth Rita Kühne Rita Levi-Montalcini Rita Loel Rita Ora Rita Raave Rita Rätsepp Rita Sild Rita Tasa Rita (Iraani ja Iisraeli laulja) Personvārdu datu bāze "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2020. Vaadatud 18. veebruaril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Jüri Raudsepp (sõjaväelane)

Jüri Raudsepp (27. märts 1922 Tartu – 13. jaanuar 2010 Tallinn) oli eesti rahvusest Nõukogude Liidu armee kindralmajor. Ta lõpetas aastal 1941 keskkooli. 3. juulil 1941 mobiliseeriti ta Tartus Punaarmeesse. Ta oli tööpataljonis Tatari ANSV-s ja Sverdlovski oblastis. Aastast 1942 Eesti Laskurkorpuse 7. Eesti Laskurdiviisi 23. suurtükiväepolgus. Ta läbis sõjatee Velikije Lukist Kuramaani. Ta paistis silma lahingutes Neveli ja Novosokolniki all. 2. maailmasõja lõpetas ta vanemleitnandi auastmes. Sõjajärgsetel aastatel jätkas ta teenistust Nõukogude Armees. Aastal 1957 lõpetas ta Moskva V. I. Lenini nimelise Sõjalis-Poliitilise Akadeemia. Aastatel 1960–1961 oli ta Tallinna Mererajooni Sõjakomissar. Aastatel 1961–1989 oli ta ALMAVÜ Eesti NSV Keskkomitee esimees. Aastast 1977 oli ta kindralmajor. Viimastel aegadel tegutses ta Eesti Laskurkorpuse veteranide klubi esimehena. Aastal 2006 tegi ta koos Soome Sõjaveteranide Eesti Ühenduse auesimehe Raul Kuutmaga peaminister Andrus Ansipile ettepaneku Pronkssõdur teisaldada Maarjamäele. Jüri Raudsepp suri 13. jaanuaril 2010 Tallinnas ja ta maeti 25. juunil 2010 Metsakalmistule. http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/laskurkorpus-viiks-pronksmehe-maarjamaele?id=13170792 https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=86817
Vilma (eesnimi)

Vilma on naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Vilma 789 naisel. Vilma on Eestis populaarsuselt 219. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Vilma üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 82,71, ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 15,66. Vilma oli keskmiselt 79 aasta vanune (mediaanvanus oli 82). Lätis elas 2018. aasta 31. märtsi seisuga 765 Vilma-nimelist isikut. Vilma Jürisalu Vilma Kukrus Vilma Kuusk Vilma Luik Vilma Mallene Vilma Matsov Vilma Paalma Vilma Raudsepp Vilma Reinholm Vilma Tugi Vilma Valkonen "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2020. Vaadatud 18. veebruaril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Personvārda apraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. aprill 2019. Vaadatud 6. aprillil 2019.
Illuka Varjupaigataotlejate Vastuvõtukeskus

Illuka Varjupaigataotlejate Vastuvõtukeskus (inglise Illuka Reception Centre for Asylum Seekers) oli Eestisse saabunud välismaalastega seotud eriküsimustega tegelenud asutus, mis asus Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Jaama külas. Keskust haldas Eesti sotsiaalministeerium. Keskus avati 1998. Keskus lõpetas tegevuse 2013. Varjupaigataotlejate Majutuskeskus https://www.riigiteataja.ee/akt/12828964 (vaadatud 17.02.2019)
Kaali külastuskeskus

Kaali külastuskeskus on meelelahutuskeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Kaali asulas. Keskus avati 2005. Keskuse ruumides on Kaali meteoriitika- ja paekivimuuseum. http://www.kaali.kylastuskeskus.ee/tutuvustus.php (vaadatud 17.02.2019) Koduleht
Hohnhorst

Hohnhorst on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 12 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2087 inimest. Kuulub Nenndorfi ühisvalda. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.hohnhorst-online.de
Kuria keel

Kuria keel on bantu keelte kirdebantu rühma kuuluv keel, mida räägivad kuriad Tansaania loodeosas ja ka Keenia kaguosas Victoria järve idakaldal. Kõnelejaid oli 2009. aastal umbes 690 000. Kuria keeles on 5 vokaalfoneemi ja 16 konsonantfoneemi. Puudub helitu klusiil /p/. Heliline dentaalklusiil /d/ on tremulandi /r/ allofoon. Kuria keeles on palju suahiili laene. https://www.ethnologue.com/language/kuj https://glottolog.org/resource/languoid/id/kuri1259
Moosi

Moosi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Suthfeld

Suthfeld on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 5,05 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1480 inimest. Kuulub Nenndorfi ühisvalda. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.suthfeld.de
Niedernwöhren

Niedernwöhren on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Vald asub umbes 5 km Stadthagenist loodes ja 17 km Mindenist kirdes. Valla pindala on 11,06 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2030 inimest. Kuulub Niedernwöhreni ühisvalda ja on selle keskus. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Niedernwöhren – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.niedernwoehren.de
Meerbeck

Meerbeck on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 13,09 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1932 inimest. Kuulub Niedernwöhreni ühisvalda. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Meerbeck – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.meerbeck.de
Lauenhagen

Lauenhagen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 9,73 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1358 inimest. Kuulub Niedernwöhreni ühisvalda. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.lauenhagen.de
Nordsehl

Nordsehl on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 5,97 km². 31. detsembril 2017 elas seal 707 inimest. Kuulub Niedernwöhreni ühisvalda. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.nordsehl-online.de
Pollhagen

Pollhagen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 12,87 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1101 inimest. Kuulub Niedernwöhreni ühisvalda. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. pollhagenonline.wordpress.com
Wiedensahl

Wiedensahl on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 11,7 km². 31. detsembril 2017 elas seal 975 inimest. Kuulub Niedernwöhreni ühisvalda. Karikaturist, maalikunstnik ja luuletaja Wilhelm Busch sündis seal 1832. aastal. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Wiedensahl – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.wiedensahl.de
Nienstädt

Nienstädt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 8,31 km². 31. detsembril 2017 elas seal 4543 inimest. Vald asub umbes 4 km Stadthagenist edelas ja 17 km Mindenist idas. Nienstädt asub Bückebergi põhjanõlval Bückeburgi ja Stadthageni vahel. Valda kuuluvad Sülbeck, Liekwegen, Wackerfeld ja Meinefeld. Kuulub Nienstädti ühisvalda. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Nienstädt – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Seggebruch

Seggebruch on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 7,49 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1551 inimest. Kuulub Nienstädti ühisvalda. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Seggebruch – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.seggebruch.de
Helpsen

Helpsen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 7,77 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1932 inimest. Helpsen on Nienstädti ühisvalla keskus. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Helpsen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.helpsen.de
Hespe

Hespe on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 6,49 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2060 inimest. Kuulub Nienstädti ühisvalda. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Hespe – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Elavad klassikud

Elavad klassikud on Eesti ansambel. Ansambel asutati 1999. Jaan Arder (laul, mandoliin) Neeme Punder (flöödid, laul) Ants Nuut (tromboon, tuuba, laul) Lembit Orgse (klaver) Allan Jakobi (akordion). https://sakala.postimees.ee/2177831/elavad-klassikud-paneb-klassika-elama (vaadatud 17.02.2019)
Central

Central (ingliskeelne sõna tähenduses 'keskel asuv', 'kesk-') võib tähendada järgmist: Central (kino), endine kino Tartus Central (Alaska), linn USAs Alaska osariigis ...
Terviserada

Terviserada on tervisespordiks vajalike harjutusvahenditega varustatud jooksurada. Aruküla terviserada Keila Terviserajad Läänemaa Tervisetee Nõmme-Harku terviserada Pirita valgustatud terviserajad Pähklimäe terviserada Valgeranna terviserada "Jooksurada" (vaadatud 17.02.2019)
Bluusinoot

Bluusinoot (inglise keeles blue note) on afroameerika muusika kirjeldamiseks 20. sajandi alguses kasutusele võetud termin, millega džässmuusikud tähistasid lääne muusika võrdtempereeritud helisüsteemis helidest erineva helikõrgusega helisid. Juba 1920. aastatel pandi tähele, et džässlauljad ja -instrumentalistid esitasid mažoorse diatoonilise helirea tertsi, septimit ja vahel ka kvinti veerandtoonise kõikumisega poole tooni võrra madalamalt. Bluusilauljad kasutasid glissandosid ja melisme sisaldavaid meloodiaid, mis olid intonatsioonilt sõltumatud standardses häälestuses saatepillide tonaalsest harmooniast. Termini blue note algne päritolu pole teada. Džässmuusikat käsitlevas tekstis kasutas seda 1925. aastal esimest korda Abbe Niles ajakirjas The New Republic. Erinevalt lääne muusika perspektiivist kasutasid Ameerika lõunaosariikidest pärit bluusilauljad bluusinoodi tähenduses pigem sõnu "muretsev" (worrying) või "väänatud" (bending) noot. Kaur Garšnek. Osakem hoida ja hinnata seda, mis meil on Sirp 13. aprilli 2018
Mujaste

Mujaste ehk Muiaste on Saaremaal Saaremaa vallas olev küla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Küla nimi on tulnud sõnast "muda", "mudane". Nimes on toimunud murdepärane asendus d -> j, kusjuures sõna võib tähendada ka adrust. Küla nime on esmamainitud 1453. aastal, kui on nimetatud isikut Marten Muddenkull is tho Pya. 1798. aastal oli küla nimi Mudast. Mujaste nimi võib olla mõjutanud Hiiumaal olevate Mudaste ja Muda küla nime. Võlupe Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk. 382 Eesti kohanimeraamat, lk. 381
Eesti Terviserajad

SA Eesti Terviserajad on Eesti sihtasutus, mis tegeleb Eesti liikumis- ja spordiradadega (sealhulgas terviseradadega) seotuga. Sihtasutuse asutasid 2005 aktsiaseltsid Merko Ehitus, Swedbank ja Eesti Energia. Sihtasutuse juhataja on Alo Lõoke. https://terviserajad.ee/uldinfo/ (vaadatud 17.02.2019) Koduleht
Akordiväline heli

Akordiväline heli (inglise keeles avoid note, tension note) on akordi standardsete heliklasside hulka mittekuuluv heliklass, millesse kuuluv heli moodustab mõne akordi standardse heliga tavaliselt dissonantsi. Chord Tensions: Adding Colorful Notes to Chords
Riigikogu valimise seadus

Riigikogu valimise seadus (lühend RKVS) on Eesti Vabariigi seadus, mis sätestab Riigikogu valimistega seonduva. RKVS võeti vastu 12. juunil 2002. https://www.riigiteataja.ee/akt/1045561?leiaKehtiv (vaadatud 07.01.2017) Vabariigi Riigikogu valimise seadus eRTis