Kaulbars

Kaulbars (vene keeles Каульбарс) on Vestfaalist pärit baltisaksa aadlisuguvõsa. Tänapäeval on alles vaid Venemaale jäänud suguvõsaliin. Kaulbarside esimene esindaja Liivimaal oli Pommeris sündinud Johann von Kaulbars (1621–1693), kes töötas Jakob De la Gardie teenistuses ja kellele viimane aastal 1652 kinkis Lõhavere mõisa. Kuninganna Kristiina kinkis mehele 1653. aastal ka aadlitiitli (nr 643). Johann von Kaulbarsi pojapoeg, Göteborgi ja Bohusi lääni ülemkomandant ja maavanem, ratsaväekindral Johann Friedrich von Kaulbars (sv) (1689–1762) sai Rootsi kuningas Adolf Fredrikult 21. novembril 1751 Rootsi vabahärratiitli ja kanti 1752 Rootsi rüütelkonda nr 230 all Regner von Kaulbars (1660−?), brigadir Arvid Johann von Kaulbars (1657-1722), Rootsi ooberstleitnant Liivimaa tragunirügemendis Jakob von Kaulbars (1659-1705), Rootsi ooberstleitnant, Saaremaa maatragunieskadroni juht Jakob Ignatius von Kaulbars (suri pärast 1779), kindralmajor, Vladimiri komandant François von Kaulbars, kindralmajor Vabahärra Johan Fredrik von Kaulbars (1689−1762), ratsaväekindral, kindraladjutant, Göteborgi ülemkomandant Jakob Julius von Kaulbars (1700−pärast 1789), Pfalz-Zweibrückeni ülemõuemeister, õuemarssal Karl Ludwig von Kaulbars (1729−1787), kindralporutšik, polgukomandör Vabahärra Gustaf Vilhelm von Kaulbars (1733−1814), kindralleitnant, rügemendikomandör Vabahärra Lars Fredrik von Kaulbars (1734−1815), kindralmajor, Kalmari lääni viitsemaapealik Vabahärra Reinhold August von Kaulbars (1767–1846), alampolkovnik, Eestimaa maanõunik, mõisaomanik Vabahärra Ernst von Kaulbars (1798−1871), kindralmajor Vabahärra Hermann Wilhelm von Kaulbars (1798−1888), kindralleitnant, brigaadikomandör, mõisaomanik Vabahärra Karl Ludwig von Kaulbars (1802−1870), kindralleitnant, eskadroni-, polgu-, brigaadi- ja diviisikomandör, mõisaomanik Vabahärra Nikolai Reinhold Friedrich von Kaulbars (1842–1905), jalaväekindral, diviisi- ja armeekorpuse staabiülem, Soome sõjaväeringkonna staabiülem, diplomaat, sõjanduskirjanik Vabahärra Alexander Wilhelm Andreas von Kaulbars (1844–1929), ratsaväekindral, brigaadi-, korpuse - ja armeekorpuse komandör, Bulgaaria sõjaminister, Odessa sõjaväeringkonna ülemjuhataja Vabahärra Jevgraf Romanovitš von Kaulbars (1862−1920), laevastiku kindralmajor Vabahärra Georg von Kaulbars (1901−1972), riigiteaduse doktor Eestimaa: Järvakandi (Jerwakant) (enne 1726−1731), Korjodi (Korjoth) (1764), Mõdriku (Mödders) (u 1774−1900), Palu (Pallo) (1730ndad, pandivaldus), Paunküla (Paunküll) (u 1732−1751), Prandi (Brandten) (u 1732−1739), Rägavere (Reggafer) (1764−1850), Sargvere (Sarkfer) (u 1732−u 1765) Liivimaa eesti distrikt: Iigaste (Igast) (1720ndad, rendivaldus), Lõhavere (Lehowa) (1652−1684 ja 1756−1795), Vara (Warrol) (1720ndad) Liivimaa läti distrikt: Buļi (Friedrichsruhe) (u 1797−1803, pandivaldus) Kaulbarsi palee Tallinnas Toompeal, Kohtu tänav 8 "(1754) Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ...lk. 521". Schwedisches Freiherrendiplom für Johann Friedrich Kaulbars, ausgestellt von König Adolf Friedrich, d. d. Stockholm 1751 22. 11. "(1754) Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ...lk. 199". EAA, 1674, n. 2, s. 105 (Kaulbarsi suguvõsa). Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1925-1936 [1] [2]. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 73-79 [3]. Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 143 [4]. Федорченко, Валерий Иванович. Дворянские роды, прославившие отечество. Энциклопдия дворянских родов. Москва: "ОЛМА-ПРЕСС", 2004. Lk 186-187 [5]. Perekond Eestimaa Rüütelkonna genealoogilises käsiraamatus + parandused Artikleid New York Timesis aastast 1886