laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dr Hay dieet

Dr Hay dieet on toidu kombineerimisel põhinev toitumisrežiim, mille töötas välja Ameerika arst ja toitumisteoreetik dr William Howard Hay (1866–1940). Hay sündis Ameerika Ühendriikides Pennsylvania osariigis Hartstownis, õppis meditsiini New Yorgi ülikoolis, lõpetas selle 1891 ning tegeles arstipraksisega 16 aastat. Kui Hayl diagnoositi kõrgvererõhktõbi ja südame laienemine, hakkas ta otsima võimalusi tervisliku toitumise abil oma seisundit parandada. Aastaks 1911 töötas ta välja omanimelise dieedi, mille abil väidetavalt kaotas ise 3 kuuga kehakaalust 20 kg, ning hakkas seda soovitama nii suhkurtõve kui liigesepõletiku all kannatajatele. Hay hüpoteesi järgi põhjustab haigusi keha ebaõige keemiline tasakaal, mida põhjustab ainevahetuse happeliste jääkide kuhjumine. Selle peapõhjused on liha ja rafineeritud süsivesikute liigtarbimine, seedimiskeemia põhimõtete eiramine ning kõhukinnisus. Õige toitumise peamised põhimõtted Hay järgi: süsivesikurikkaid toite ei tohiks süüa samal toidukorral valkude ja happeliste puuviljadega, vahe peaks olema vähemalt 4 tundi; toidusedeli peamise osa (60%) peaksid moodustama puu- ja köögiviljad ning salatid; valku, tärklist ja rasva tuleks tarbida väikestes kogustes; vältima peaks rafineeritud suhkrut ja tärklist ning töödeldud toite; tervisliku eluviisi lahutamatud osad on lisaks õigele toitumisele füüsiline aktiivsus, värske õhk, päike, vesi ja puhkus. Valgu ja tärklise koossöömise vältimine on Hay dieedi tähtsaim osa. Valgud vajavad seedumiseks happelist keskkonda, mis aktiveerib valkude lõhustamiseks vajaliku ensüümi pepsiini. Tärklise või suhkru juureolek neutraliseerib keskkonda ja valgud ei seedu täielikult. Süsivesikud aga vajavad seedimiseks aluselist keskkonda; tärkliste lõhustumise protsess algab suus amülaasi osalusel. Happeline toit (loomsed valgud, hapud puuviljad) takistab seda. Mittetäielik seedimine võib kaasa tuua jääkainete ja toksiinide kuhjumise organismis ning mitmeid terviseprobleeme. Vale toitumine tekitab ülemäära happelise keskkonna ning kurnab liigselt keha loomulikku paranemis- ja taastumisressurssi. Toiduainete rühmad: Valgurikkad toiduained: liha, kala, muna, juust, piim, sojatooted, enamik puuvilju, läätsed, oad, vein, siider. Tärkliserikkad toiduained: leib, riis, pasta, kartul, banaanid, rosinad, kõrvits, õlu. Neutraalsed: pähklid, või, koor, õli, köögiviljad, kange alkohol. Meedikud on Hay teooriaid kritiseerinud, väites, et mittetäieliku seedimise kahjulikud jäägid ei saa organismis kuhjuda, vaid väljutatakse loomulikul teel. Samuti on osutatud, et väga paljud levinud toiduained sisaldavad nii valke kui tärklist. Ka ei ole tõendatud, nagu oleks Hay dieedi abil võimalik tõhusalt kehakaalu vähendada. Sellegipoolest on Hay dieeti järginud paljud kuulsused, sealhulgas väidetavalt printsess Diana, ning sellest on mitmeid uuemaid modifikatsioone.
Tõnisson

Tõnisson on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Tõnissoni-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aedna, Agori, Alamaa, Alang, Aruoja, Elistvere, Elli, Eristmaa, Hallas, Hiie, Joaväli, Jugapuu, Jõe, Kaidra, Kalme, Kirsimägi, Kirsipuu, Kotka, Laanela, Laast, Laheranna, Laht, Laidver, Lainevoog, Lanksaar, Lilleoja, Linnas, Loit, Luide, Madar, Margu, Merivee, Murrusalu, Mäearu, Neeme, Ojapalu, Oks, Oras, Paas, Pikkoja, Raidalu, Raidma, Randlo, Raude, Raudkivi, Rehtla, Reino, Reinu, Ristikivi, Rodimaa, Rohtmets, Rohumäe, Räni, Saare, Sammal, Sinimets, Sügiste, Taime, Talu, Talv, Talving, Talviste, Tammamäe, Talve, Tammearu, Tammevõsu, Tammla, Tammsalu, Tamre, Tamsalu, Tapuväli, Tarmula, Teerand, Tellissaar, Tiidu, Tiikoja, Tominga, Toome, Toomendi, Toompuu, Toomsalu, Tuur, Tuvi, Tüvi, Tähe, Tähtla, Tõe, Tõemets, Tõllas, Tõnisalu, Tõnise, Tõnisma, Tõnismaa, Tõnismäe, Tõnismägi, Tõnisoja, Tõnisoo, Tõnissaar, Tõnissalu, Tõnissar, Tõnissoo 2012. aasta 12. jaanuaril oli rahvastikuregistrisse kantud 675 perekonnanime Tõnisson kandvat inimest. 2008. aastal koostatud levinumate perekonnanimede tabelis oli Tõnisson 161. kohal. Aleksander Tõnisson, sõjaväelane ja linnapea Aleksander Tõnisson, Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseisu liige Amanda Tõnisson, kunstiteadlane Evald Tõnisson, ajaloolane ja arheoloog Georg Tõnisson ehk Gori, karikaturist Heldur Tõnisson, väliseesti ärimees Ilmar Tõnisson, Eesti poliitik Jaan Tõnisson, riigitegelane, poliitik ja õigusteadlane Karl Tõnisson ehk Vend Vahindra, buda munk Kärt Tõnisson, tantsija ja koreograaf Liina Tõnisson, poliitik Mats Tõnisson, kirjamees Taavi Tõnisson, näitleja Tootsi-lugude Tõnisson Onomastika, otsing Tõnisson TOP 500: Eesti kõige levinumad perekonnanimed Eesti Ekspress, 24. aprill 2008
Julk-Jüri

Julk-Jüri on üks Oskar Lutsu Tootsi-lugude sarja kõrvaltegelastest, Paunvere kiriku köster ning koolis usuõpetuse õpetaja. Sarja esimeses lühiromaanis "Kevade" esineb Julk-Jüri eelkõige jõupositsioonilt, nõudes kooliõpilastele karmi kasvatust ja füüsilist karistamist. Selles on ta kohati eelarvamuslik ja ebaõiglane. Iseloomulik on kirikumõisa poiste parve uputamise lugu: ehkki tegelikult sai teoga hakkama õpilane Tõnisson, uskus köster, et süüdi oli kellamees Lible, kelle ta seetõttu ametist lahti lasi. Hilisemates teostes näidatakse köstri silmakirjalikkust. Nii kiidab ta Joosep Tootsi pulmas Tootsi, keda ta "Kevades" oli aga korduvalt karistanud ja muuhulgas nimetanud "nuhtluseks inimkonna pattude pärast". Tootsi-lugude põhjal tehtud Arvo Kruusemendi filmides mängis Julk-Jüri Endel Ani. Oskar Lutsule oli Julk-Jüri tegelaskuju loomisel alusena Palamuse köster Alexander Georg Nieländer (1844–1917), kes küll erines väidetavalt oma tegumoelt märgatavalt Lutsu loodud tegelaskujust. Arvi Liiva. "Milline oli Paunvere köstri Lenderi algkuju tegelikult". Vooremaa 2. november 2013
Vorotan

Vorotan ehk Bərgüşad (varem ka Orotan; armeenia keeles Որոտան, aseri keeles Bazarçay) on jõgi Taga-Kaukaasias, Araksi jõe vasakpoolne lisajõgi. Jõe kogupikkus on 178 km, vooluhulk suudmes 21,5 m³/s ning valgla pindala Armeenias ja Aserbaidžaanis 5650 km², jõe kalle on 16 meetrit kilomeetri kohta (teistel andmetel 12 m/km). Jõgi saab alguse Sjunikhi maakonna põhjaosast Lõuna-Armeenias, voolab 119 km üldjoontes kagu suunas läbi Armeenia ning seejärel 59 km läbi Mägi-Karabahhi, mida peavad enda omaks nii Armeenia kui ka Aserbaidžaan, kuni ühineb Iraani piiril Araksiga. Enamajaolt voolab Vorotan mägimaastikus ning läbib mitmes kohas sügavaid kanjoneid. Vorotani orust põhja jääb jõe järgi nime saanud Vorotani mäekuru, mis ühendab Lõuna- ja Põhja-Armeeniat üle Zangezuri mäeaheliku. Jõe äärde jäävad Sisiani ja Qubadlı linn. 1995. aastal kaaluti Vorotani-äärsete Tatevi kloostri ja Tatevi Anapati kloostri ümbruskondade lisamist UNESCO maailma kultuuripärandi nimistusse. Nõukogude ajal rajati jõele kolm veehoidlaga hüdroelektrijaama koguvõimsusega 404,2 MW, mis toodavad aastas kokku 1,1 miljardit kWh elektrit. Suurim veehoidlaist on Spandarjani veehoidla, mis on Armeenias suuruselt teine järv pärast Sevani. Eesmärgiga tõsta vee hulka Sevani järves rajati 22 kilomeetri pikkune tunnel vee suunamiseks Vorotanist Sevani järve. Töö algas 1980. aastail, kuid seiskus Mägi-Karabahhi konflikti tõttu 1988. aastal, kui valminud oli 18 km. 2003. aastal lõpetas Armeenia lõpuks Vorotani tunneli ehituse, kuid vesi pole veel järve voolama hakanud. Vorotani läte jääb Armeenia territooriumilt väljapoole. Seepärast on mõned Armeenia eksperdid avaldanud kartust, et pärast Mägi-Karabahhi Aserbaidžaani kontrolli alla minekut on ohus 80% Armeenia veeressurssidest. Seda võib Aserbaidžaan kasutada Armeenia survestamiseks. http://www.eki.ee/cgi-bin/mkn8.cgi?form=mm&lang=et&kohanimi=96100629&f2v=Y&f3v=Y&nimeliik=&maakond=&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&f14v=Y&of=tb "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. märts 2012. Vaadatud 12. jaanuaril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Красный Курдистан: геополитические аспекты создания и упразднения"[alaline kõdulink] "Гидродемография — политика бакинских властей в бывшей НКАО" Базар-чай – artikkel "Brockhausi ja Efroni entsüklopeedilises sõnastikus" ("Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона" В 86 томах (82 т. и 4 доп.) – СПб., 1890–1907) Воротан – artikkel "Suures nõukogude entsüklopeedias" (3. trükk)
Väike Taevaskoda

Väike Taevaskoda on Ahja jõe kaldal paiknev Devoni liivakivi paljand, üks taevaskodadest, mis jääb Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealale. Väike Taevaskoda asub Suurest Taevaskojast pisut ülesvoolu, loodes. Paljandi kõrgus ulatub 13 meetrini. Liivakivist kalju seina on allikad uuristanud kaks koobast: Neitsikoopa ja Emalätte koopa. Emaläte on põhjapoolsem, Neitsikoobas lõunapoolsem. Neitsikoopaga on seotud legende. Seal kuduvat kangast imeilus linalakk neitsi, kelle kuldtelgede lagin on selgesti kuulda. Näha võib teda aga vaid jaaniööl. Emalättest voolab Ahja jõkke sekundis 4–4,5 liitrit vett, veetemperatuur on ühtlaselt 6 kraadi. Väikese Taevaskoja kalju edelanurgast kulgeb Taevaskoja küla suunas Kimera org. Väikeses Taevaskojas filmiti mitu stseeni filmile "Viimne reliikvia".
Guillermo Lovell

Guillermo José Lovell (14. jaanuar 1918 Dock-Sud, Avellaneda, Suur-Buenos Aires, Buenos Airese provints – 25. oktoober 1967) oli Argentina poksija. Lovell sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis Herbert Rungele (Saksamaa), kes võitis kuldmedali. Lovell poksis juunist 1940 kuni jaanuarini 1942 elukutselisena ning pidas kokku 3 kohtumist, millest võitis 2 (mõlemad nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 (selle nokaudiga) kohtumise. Guillermo Lovelli vanem vend Alberto ja selle venna poeg Santiago olid samuti tuntud Argentina poksijad. 11. suveolümpiamängude poksivõistlus. Berliin 1936. Tulemused inglise keeles Guillermo Lovell veebisaidil Olympedia (inglise) Guillermo Lovell veebisaidil BoxRec (inglise)
Homolüüs

Homolüüs (kr lysis 'lahustumine, jagunemine' + homo 'võrdne, ühesugune') tähendab millegi jagunemist sarnasteks osadeks. Homolüüsi tähendus keemias ja bioloogias on erinev. Keemias tähendab homolüüs ehk homolüütiline dissotsiatsioon neutraalse molekuli ühe keemilise sideme dissotsiatsiooni, nii et moodustub kaks vaba radikaali. See tähendab keemilise sideme katkemist, nii et kahest sideme elektronist läheb üks kumbagi uue osakesega kaasa: A–B → A° + B° Energiat, mis on seotud keemilise sideme homolüütilise katkemisega, nimetatakse dissotsiatsiooni energiaks. Vabad radikaalid genereeritakse ultraviolett- või päikesekiirguse poolt, aga ka peroksiidide osalusel või kõrgel temperatuuril. Radikaalid kui valentsorbitaalil paardumata elektroniga osakesed on keemilistes reaktsioonides väga aktiivsed, kuna keemilise sideme teke elektronpaari moodustumise läbi on energeetiliselt kasulik. Bioloogias tähendab homolüüs, et poolduv rakk annab kaks võrdset tütarrakku. Heterolüüs Vaba radikaal Keemiline side Tütarrakk
Vladimir Saar

Vladimir Saar (sündinud 16. augustil 1963 Ülem-Bulankas) on eestlasest Venemaa poliitik, alates 9. märtsist 2022 Nazarovo linnapea. Alates 14. augustist 2018 oli ta Krasnojarski krai Bogutšanõ rajooni juhi kohusetäitja. Ta oli 2012. aastast alates Krasnojarski krai kuberneri eriesindaja krai keskrajoonides. Enne seda töötas ta 2003–2012 Karatuzskoje rajooni juhina. Saar on lõpetanud Krasnojarski Põllumajandusinstituudi. Vladimir Saar on abielus, tal on neli last. http://www.newslab.ru/news/dosie/13893 http://boguchansky-raion.ru/ Siberi eestlane sai kõrgele kohale СИБИРЬ МЕНЯ НЕ ОТПУСТИТ?[alaline kõdulink] Eestlane valitseb Siberis suuremat ala kui Eesti, Postimees, 17. september 2019
Maxim Hot 100

Maxim Hot 100 on ajakirja Maxim avaldatav iga-aastane nimekiri sajast kuumimast naisest. Seda nimekirja koostatakse alates aastast 2000. Nimekirja eellaseks oli 1999. aastal koostatud nimekiri "Maxim's 50 Sexiest Women 1999", milles tunnistati seksikaimaks Rebecca Gayheart. Järgnevas tabelis on loetletud Maxim Hot 100 valiku võitjad. "Maxim's 50 Sexiest Women 1999". 12. jaanuar 2012. Vaadatud 12.01.2012. "The 2000 Hot 100 List". 13. aprill 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 18.01.2011. Vaadatud 6.05.2011. "The 2001 Hot 100 List". 16. aprill 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 2.08.2011. Vaadatud 6.05.2011. "The 2002 Hot 100 List". 20. aprill 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 9.05.2011. Vaadatud 6.05.2011. "The 2003 Hot 100 List". 22. aprill 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 5.10.2011. Vaadatud 6.05.2011. "The 2004 Hot 100 List". 27. aprill 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 18.01.2011. Vaadatud 6.05.2011. "2005 Hot 100". 1. mai 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 5.09.2011. Vaadatud 6.05.2011. "The 2006 Hot 100 List". 4. mai 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.08.2011. Vaadatud 6.05.2011. "2007 Hot 100 List". 6. mai 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 5.03.2011. Vaadatud 6.05.2011. "2008 Hot 100 List". 20. mai 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 29.05.2012. Vaadatud 11.05.2011. "2009 Hot 100". 5. juuni 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 3.05.2011. Vaadatud 6.05.2011. "2010 Hot 100". 5. mai 2010. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.03.2013. Vaadatud 6.05.2011. "2011 Hot 100". 3. mai 2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 9.06.2011. Vaadatud 6.05.2011. "2012 Hot 100". 10. juuni 2012. Vaadatud 10.06.2012. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2013. Vaadatud 4. juunil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.maxim.com/hot100/2014
Svenska Handelsbanken

Svenska Handelsbanken AB on Rootsi pank, mille ajalugu ulatub 1871. aastasse, kui kaheksa Stockholmi Enskilda panga juhatuse liiget astusid tagasi ja otsustasid asutada Stockholmi Handelsbankeni – hilisema nimega Svenska Handelsbanken. Pank alustas tööd 1. juulil 1871. Handelsbankeni aktsiad noteeriti Stockholmi börsil 1873. aastal. Handelsbanken on vanim Stockholmi börsil noteeritud ettevõte. Aastal 2010 oli Handelsbankenil 461 kontorit Rootsis ja väljaspool Rootsit 22 riigis 262 kontorit. Alates 2011. aasta septembrist teeb Svenska Handelsbanken omanimelist televisiooniprogrammi Internetis. Kajastatakse uudiseid majandus- ja finantsmaailmast ning tutvustatakse panga pakutavaid tooteid ja teenuseid. Handelsbanken avas oma esimese esinduse Tallinnas 1995. aastal. Seda juhatas Bo Kragh kuni esinduse sulgemiseni aastal 2002. Pank avas taas filiaali Eestis 1. juunil 2006. Svenska Handelsbanken AB Eesti filiaal tegutseb universaalpangana, mis pakub klientide vajadustele vastavat laia teenustevalikut ja personaalset teenindust. History of Svenska Handelsbanken: [1], 2008. Annual Report Highlights: [2], 2010. Handelsbanken: [3][alaline kõdulink] Äripäev, 29.08.2005. Handelsbanken TV Handelsbanken Eesti koduleht Handelsbanken Rootsi koduleht
Kukësi maakond

Kukësi maakond (albaania Qarku i Kukësit) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias. Piirneb Montenegro ja Kosovoga ning Dibëri, Lezhë ja Shkodëri maakonnaga. Maakonna keskus on Kukësi linn. Jaguneb kolmeks ringkonnaks: Kukësi ringkond, Hasi ringkond ja Tropojë ringkond. Popullsia sipas qarqeve 1 Janar. Instituti i Statistikave, vaadatud 9.11.2019.
Larry Bird

Larry Joe Bird (sündinud 7. detsembril 1956) on endine elukutseline korvpallur ja treener, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 13 aastat. Kogu karjääri Boston Celticsit esindanud Bird tuli kolmekordseks NBA meistriks ja USA koondisega 1992. aastal olümpiavõitjaks. Larry Bird õppis aastail 1970–1974 Springs Valley keskkoolis. Viimasel keskkooliaastal viskas ta keskmiselt üle 30 punkti ja hankis üle 17 lauapalli mängus. Ühesainsas mängus suutis ta visata 54 punkti ja võtta 38 lauapalli. Larry Bird õppis Indiana ülikoolis ja mängis aastail 1976–1979 Indiana State'i korvpallimeeskonnas. 1979. aastal tüüris ta Indiana State'i NCAA finaalturniiri tiitlimänguni, mis kaotati 64 : 75 Magic Johnsoni juhitud Michigan State'ile. Meeskonna võitude ja kaotuste suhe oli Birdi ajastul rekordiline 81–13, sealhulgas kodus 50–1. 1979. aastal võitis Bird Naismithi ja John R. Woodeni nimelised auhinnad. 1978. ja 1979. aastal valiti ta USA parimate ülikoolikorvpallurite hulka. Larry Bird hoiab siiani Indiana State'i rekordeid punktide (2850), vaheltlõigete (240) ja lauapallide (1247) arvestuses. Mängus keskmiselt visatud punktide poolest (30,3) on ta NCAA läbi aegade viies. Aastatel 1979–1992 mängis Bird Boston Celticsis, juhtides meeskonna 1981., 1984. ja 1986. aastal NBA meistriks. Larry Bird moodustas koos Robert Parishi ja Kevin McHaleiga ühe parima tähtmängijate kolmiku NBA ajaloos. Karjääri lõppedes oli Bird visanud 21 791 punkti (keskmiselt 24,3 mängus), hankinud 8974 lauapalli (10,0 mängus) ja andnud 5695 resultatiivset söötu (6,3 mängus). Birdi resultatiivseim hooaeg oli 1987/88, mil ta viskas keskmiselt 29,9 punkti mängus. Tema isiklik rekord oli 60 punkti Atlanta Hawksi vastu 25. märtsil 1985. NBA karjääri jooksul tegi Bird 59 kolmikduublit. Kuigi Birdil polnud varasemat treeneritöö kogemust, palgati ta aastateks 1997–2000 Indiana Pacersi peatreeneriks. Birdi juhendamisel teenis meeskond kolme aastaga 147 võitu ja 67 kaotust (68,7%). Indiana jõudis tema käe all 1998. ja 1999. aastal idakonverentsi finaali ja 2000. aastal NBA finaali, kus kaotati 2:4 Los Angeles Lakersile. 1998. aastal valiti Bird NBA aasta parimaks treeneriks. 3-kordne NBA meister (1981, 1984, 1986) 2-kordne NBA finaalseeria kõige väärtuslikum mängija (1984, 1986) 3-kordne NBA põhihooaja kõige väärtuslikum mängija (1984–1986) 12 korda valitud NBA tähtede mängule (1980–1988, 1990–1992) NBA tähtede mängu kõige väärtuslikum mängija (1982) 9 korda valitud NBA sümboolsesse 1. viisikusse (1980–1988) 1 kord valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (1990) 3 korda valitud NBA sümboolsesse 2. kaitseviisikusse (1982–1984) NBA aasta uustulnuk (1980) NBA uustulnukate esiviisik (1980) 3-kordne NBA kolmepunktiviske võistluse võitja (1986–1988) NBA aasta treener (1998)  Larry Bird – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Larry Bird – NBA.com Larry Bird – Basketball-Reference.com
Teatrikunst

Teatrikunst (ka lavakunst ja näitekunst) on kollektiivsel loomingul põhinev kunst, milles on tihedalt läbi põimunud sõnakunst, kirjandus, muusika, laul ja tants. Teatri alusepanijaks peetakse diturambilise koori juhti Thespist, kelle nimi sai näitlemise sünonüümiks – Thespise kunst –, samuti nagu Thespise rüü tähendab teatrikostüümi. Thespis olevat tulnud koos kooriga oma sünnikohast Ikarjast kraamivankril, mille põhja- ja äärelaudadest sai moodustada improviseeritud lava. Rännakuil ühelt peolt teisele jõudis ta lõpuks Ateenasse, kus ta võitis auhinna äsja algatatud draamafestivalil – suurel dionüüsial.
Kohina juga

Kohina juga (ka Linnamäe juga või Padaoru juga) asub Ida-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Pada oru ääres. Tallinna–Narva maanteest on kohani, kus Pada–Sonda maantee Padaoru ojaga ristub, ligi 0,5 km ning sealt joani omakorda veel umbes 200 m oja pidi ülesvoolu. Juga on tekkinud kohas, kus Põhja-Eesti paeplatoolt alguse saav umbes 12 ruutkilomeetrise valglaga ja 6 km pikkune Padaoru oja (nimetatud ka Linnamäe ojaks) paeses kraavis enam kui 20 m sügavusse Padaorgu laskub. Enne seda on kraavil umbes sajameetrisel lõigul üks 2,5 m kõrgune juga ja sellest ülesvoolu veel kümmekond 0,2–0,5 m kõrgust madalamat, kesk-ordoviitsiumi lubjakivisse murrutatud astangut. Kokku on joastiku kogukõrgus 6 meetrit. Joaastang on ühtlasi kesk-ordoviitsiumi Volhovi lademe Pada kihistiku tüüppaljandiks. Juga on taandudes endast maha jätnud enam kui 100 m pikkuse ja kuni 10 m sügavuse ning 20 m laiuse sälkoru. Joastik on nime saanud tema tekitatava iseäraliku heli (kohina) järgi. Joa astang on Pada kihistiku stratotüüp. Paljandi ülemise osa moodustab Loobu kihistu lubjakivi, selle all on 70 cm Sillaoru kihistu Voka kihistiku ooididega lubjakivi. Järgneb 6 cm Pada kihistiku glaukoniiti ja ooide sisaldavat lubjakivi. Pada kihistiku all on 2,6 meetrit Toila kihistu glaukoniitlubjakivi, kõige alumise osa moodustab aga Leetse kihistu glaukoniitliivakivi. Eesti jugade loend Kalle Suuroja Põhja-Eesti klint Eesti looduse sümbol, Tallinn 2006, lk. 93 kihistik Stratigraafia terminoloogia Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink]
Svjata Vatra

Svjata Vatra (ukraina keeles Свята Ватра "püha tuli") on Eesti-Ukraina folkmuusikat mängiv ansambel. Ansambli unikaalne helikeel tugineb suuresti Ukraina trombooni ja Eesti torupilli koostööl ning ansambli solisti Ruslan Trochynskyi esinejatemperamendil. Ruslan Trochynskyi – tromboon, vikat, laul Juhan Suits – Eesti torupill, viled, sarv, parmupill, laul Karl-Heinrich Arro – löökpillid Ken Einberg – basskitarr Erki Reim – kitarr Sandra Sillamaa Arlet Tiigi – basskitarr Paul Neitsov – kitarr Martin Aulis – löökriistad Silver Sepp – löökriistad Madis Pilt – akordion, laul Gerti Paavel - torupill, viled, parmupill, perkussioon Kulno Malva – akordion (2005–2013) Kalle Kindel – löökriistad Dmitri Dmitrenko – trummid Robin Mäetalu – kitarr Peeter Priks – kitarr Oliver Kilk – kitarr Ats Tani – basskitarr Svjata Vatra (2006) Kalyna (2008) Zillja Zelenen'ke (CD 2011, CD/DVD 2010) Svitlyi schljah (2013) Vabadus / Svoboda (2015) Muutused / Zminy (2018) Maailm Sa Muutud / Svit, Ty Minjaeschsja (2020) Svjata Vatra ametlik koduleht 17. november 2014. Vabadusraadio. Естонці передають допомогу учасникам АТО (ukraina keeles)
Samuel Stricker

Samuel Stricker (9. august 1689 Tallinn – 31. jaanuar 1735) oli Eesti vaimulik. Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 29. juunil 1708) Kieli ülikoolis. Ordineeriti õpetajaks 1. juunil 1715. Ta oli aastatel 1715–1717 (kutsuti 11. aprillil 1715) Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja. Aastatel 1717–1735 (kutsuti 17. juunil 1717) oli ta Harju-Madise koguduse õpetaja. Tema tütar oli alguses abielus Vigala Maarja koguduse adjunktõpetaja Christian Ehrenfried Baumanniga, pärast Baumanni surma uue Vigala koguduse õpetaja Daniel Stammiga. Liivi Aarma. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885. Tallinn, 2007
Kõrtsialuse joastik

Kõrtsialuse juga on juga Viru-Nigula vallas Kõrtsialuse külas (rahvasuus nimetatud ka Punaseks külaks ja Räbalakülaks). Juga algab kohast, kus Kestla soo rohketest kraavidest toituv 5 km pikkune ja 27 km² valglaga Meriküla oja laskub Rannu-Kõrkküla klindiplatoolt alla. Astangu põhjaservast ja sellel kulgeva Tallinna–Narva maantee alt on oja läbi juhitud paesse murtud paari meetri sügavuse kanaliga. Maanteest põhja pool laskub oja sadakonna meetri pikkusel lõigul tosina 0,2–1,0 m kõrguse astanguga ligi 6 m. Juga on kujunenud lubja- ja liivalasundi piiril: ülemised astangud jäävad lubjakivisse ning alumised diktüoneemakilda ja liivakivide levialale. Oja vooluhulk ei ole isegi veerikkal ajal kuigi suur (alla 0,5 m³/s). Samas kuivab joastik harva ja selle keskmine veehulk on väga püsiv. Kokku on joastiku kogukõrgus 5,5 meetrit. Kalle Suuroja Põhja-Eesti klint Eesti looduse sümbol, Tallinn 2006, lk. 93
Aseri juga

Aseri juga on juga Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Aseri alevikus. Juga asub Aseri paisjärve väljavoolu juures. Juga on üheastanguline. Joa kõrgus on 1,4–1,6 m.
Iapetuse ookean

Iapetuse ookean oli vanaaegkonnas ordoviitsiumi ja siluri ajastul eksisteerinud ookean. Ookean on nime saanud vanakreeka mütoloogiast pärit titaani Iapetose järgi. Iapetos oli Uranose ja Gaia poeg ning Atlase, Prometheuse ja Epimetheuse isa. Iapetuse ookeanist kagusse jäi Baltica manner, mis hõlmas praeguse Põhja- ja Ida-Euroopa. Ordoviitsiumis paiknesid nii Baltica kui Iapetuse ookean lõunapoolkeral. Kogu ordoviitsiumi jooksul nihkus Baltica järjest põhja poole, läbides lõunaparasvöötme ja lähistroopika. Ordoviitsiumi lõpuks oli Baltica jõudnud juba 15.–20. lõunalaiuskraadile. Siluris põrkas Baltica kokku Laurentia mandriga, millel tänapäeval asub Põhja-Ameerika. Sellega sulgesid nad Iapetuse ookeani põhjaosa. Nad moodustasid Vana Punase Liivakivi mandrina tuntud Laurussia. Devoni alguseks 416 miljonit aastat tagasi oli ookean sulgunud ja kokkupõrkekohta tekkinud väga kõrged mäed, võib-olla sama kõrged kui Himaalaja. Tänapäevaks on nendest mägedest säilinud Skandinaavia mäestik ja Ida-Gröönimaa mäed. Antiigileksikon, 1. kd., lk. 204 Ordoviitsium Eestis ja Lõuna-Soomes www.geoeducation.info Devon Eestis ja Lõuna-Soomes www.geoeducation.info Margus Voolma. Kesk-Paleosoikumi maailm, elustiku areng ja paleogeograafia