laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gu (mürk)

Gu ( liht. : 蛊; trad. : 蛊; gǔ) on salvavatelt elukatelt võetud mürk, mis seostub lõuna Hiina kultuuride ja eriti Nanyuega . Traditsionaalsel gu mürgi valmistamisel suleti kööginõusse mitu mürgist elukat (nt sajajalgseid, madusid, skorpione ), kus nad üksteist nahka pistsid. Selle tulemusena koondunut nende toksiin ühte ellujäänusse. Gu oli kasutatusel mustas maagias manipuleerimaks seksuaalpartneritega, tekitamaks pahaloomulisi haigusi ja põhjustamaks surma. Hiina folkloori järgi võib gu vaim muutuda erinevateks loomadeks. Tavaliselt ussiks, tõuguks, maoks, konnaks, koeraks või seaks. Piktogramm kujutab kolme nõus olevat tõuku (ussi, putukat) ja edastab pilti lohakile jäetud toidunõusse (ka ohvrinõusse) roiskumise ja käärimisega seotult tekkinud elukatest (parasiitidest). Hieroglüüfi tähenduseks on nii mürgised elukad ja parasiidid, kui ka mürk ja hukutavad ained (narkootikumid). Sellest tulenevalt ka lummus, nõidus, laastav ja võrgutav mõju (eriti naise). Tegusõnana tähendab ära nõidumist, ära lummamist ja ära meelitamist. Hiina meditsiinis tähistab see ka kahjulikku kuumust ja mürgist hingust (qi), mis kahjustab tervist. (Nn kuumad tüdrukud …) Kuid ka gu nõiduses süüdistatud isiku, kellel oli pea ära löödud ja teiba otsa pandud, vaim. Peale inimese sündi võtavad ta üle võimus kolmes peamises kehakeskmesse asuvad kolm kurivaimu go’d, kes püüavad ta elusalt nahka panna. Nendeks on: peakeskmes sinine (vana) madu, rinnakeskmes valge preili ja (ala)kõhukekmes verine laip. (Mõneti meenutavad need Ilmutuse raamatu kurja kolmainsust: vana madu (saatan), Baabeli hoora (koos valeprohvetiga) ja metsalist.) Taoistlikule alkeemilisele praktikale aluse panemiseks tuli kõigepealt neist vastava eluviisiga lahti saada. Gu on ka 18. kuusjoone nimi. Loo algolekuks on rikutus ja lumm. Selle toova vastupidise kuusjoone Järgimise vorm meenutab veinipitsi. Joonte tekstis käsitletakse vanematelt saadud ja elus järgitavate kahjulike harjumuste parandamist ja nende lummast vabanemist. Eriti raske on kiindumuste tõttu parandada ema poolt rikutut. Loo sisuks on läbi (kõrgemate) pürgimuste rikutuse parandamine ning vanematelt saadu ja enda poolt tehtu lunastamine. Viimasel joonel on juttu juba ajaliku maailma valitsejate teenimisest hoidumisest. Чжан Бо-дуань. Главы о прозрении истины (У чжэнь пянь) / Пер. с кит., предисл. и коммент. Е.А.Торчинова. СПб.: Центр «Петербургское Востоковедение», 1994. Wilhelm, Richard and Baynes, Cary (1967). The I Ching or Book of Changes, With foreword by Carl Jung. 3rd. ed., Princeton University Press#Bollingen Series XIX. Princeton NJ: Princeton University Press (1st ed. 1950). Feng, H. Y. and J. K. Shryock. 1935. "The Black Magic in China Known as Ku," Journal of the American Oriental Society 55.1:1-30. The Cult of the Ku, Heuristic England
Shinmoe-dake

Shinmoe-dake ehk Shinmoedake (新燃岳) on tegevvulkaan Jaapanis Kyūshū saare lõunaosas. Ta on Kirishima vulkaaniliste mägede gruppi kuuluv kihtvulkaan. Vulkaani geograafilised koordinaadid on 31° 54′ 34″ N, 130° 53′ 11″ E. Mäe kõrgus on 1421 meetrit. 1239 meetri kõrgusel asub kraatrijärv. Viimati hakkas vulkaan purskama 19. jaanuaril 2011. Purske tulemusena paiskus vulkaaniline tuhk mitme tuhande kilomeetri kõrgusele. Vulkaani ümbrusse on pääs keelatud. Vulkaani kraatrist lendavate kivide ja tuha tõttu evakueeriti vulkaani ümbruses olevate väikelinnade elanikke, näiteks Miyazaki prefektuuri Takaharu linnast evakueeriti 600 elanikku. Nichinani linnas, mis asub samuti Miyazaki prefektuuris, pidid elanikud tuha tõttu kaitsemaske kandma. Plahvatus lõhkus lähedalasuvas linnas koolides ja teistes avalikes hoonetes rohkem kui 200 akent. Miyazaki linna lennujaam suleti. Shinmoe-dake vulkaani näidati 1967. aasta James Bondi filmis "Elad vaid kaks korda" ("You Only Live Twice"). Filmi järgi asus selle vulkaani sees kurikaela Ernst Stavro Blofeldi peidupaik. Jaapani Shinmoedake vulkaan hakkas purskama, Õhtuleht, 31.01.2011 Jaapanis hakkas purskama «James Bondi» kurikaela vulkaan, ilmajaam.ee, 27.01.2011 Jaapani vulkaan peletab inimesi kodudest, Postimees, 01.02.2011 Извержение японского вулкана Shinmoedake, dailylife.su, 27.01.2011 Ülevaade 2011. aasta purskest Jaapani Shinmoedake vulkaan hakkas purskama, Õhtuleht, 31.01.2011 (fotod ja video) Извержение японского вулкана Shinmoedake, dailylife.su, 27.01.2011 (pildid)
Eunice Sanborn

Eunice Allen Sanborn (20. juuli 1896 – 31. jaanuar 2011) oli Ameerika Ühendriikide ülipikaealine. Ta oli üks maailma vanimaid inimesi kuni oma surmani. Ta suri 114 aasta ja 195 päeva vanusena. "Maailma vanim inimene suri ligi 115-aastasena" Postimees, 01.02.2011
1468

1468. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad - 1460. aastad - 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad Aastad: 1463 1464 1465 1466 1467 - 1468 - 1469 1470 1471 1472 1473 ... ... ... ...
Pärnu mälestusmärkide loend

Pärnu mälestusmärkide loend on loetelu Pärnu linnas asuvatest mälestusmärkidest August Jakobsoni mälestusmärk Eesti Vabariigi väljakuulutamise mälestusmärk Elmar Sauga mootorrataste võidusõidul hukkumise mälestusmärk Endla seltsimaja monument Estonia huku mälestusmärk (Pärnu) Georg Wilhelm Richmanni ausammas Iseseisvusmanifesti valmistanud trükikoja mälestustahvel Johann Voldemar Jannseni mälestusmärk Kihnu Jõnni mälestusmärk Küüditamise ohvrite mälestusmärk Lydia Koidula monument Mihkel Suigusaare mälestusnurk Mälestusmärk "Ajahetk" Mälestusmärk Eesti kroonile Mälestusmärk hukatud juudi lastele Mälestusmärk II maailmasõjas Eesti riikliku iseseisvuse taastamise eest võidelnuile Nikolai kirikule pühendatud mälestuskivi Olev Siinmaa bareljeef Oskar Brackmanni mälestusmärk Paul Kerese mälestusmärk (Pärnu) Pärnu kitsarööpmelise raudtee mälestusmärk Pärnu Vabadussõja mälestussammas Raimond Valgre skulptuur (Pärnu) Skulptuuride allee Pärnu rannapargis Suurpõgenemine 1944 mälestusmärk Pärnu Kesklinna silla juures Vanapargi monument Vallikraavivaht. Pärnu Vallikraavis hukkunud viidikate mälestusmärk, skulptor Rait Pärg
Tudraõli

Tudraõli on põldtudrast saadav toiduõli. Õlituder ja tudraõli Kaarli talu
Besse Cooper

Besse Berry Cooper (sünninimi Besse Berry Brown; 26. august 1896 – 4. detsember 2012) oli Ameerika Ühendriikide ülipikaealine. Ta oli alates 21. juunist 2011 maailma vanim elusolev inimene. Ta elas Georgia osariigis Monroes. Seal ta ka suri. Maailma vanim inimene on 114-aastane ameeriklanna Elu24.ee, 11. märts 2011 Maailma vanim inimene suri eile öösel 116 aasta vanusena
1492

◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1460. aastad | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1488 | 1489 | 1490 | 1491 | 1492 | 1493 | 1494 | 1495 | 1496 | ► | ►► 1492. aasta (MCDXCII) oli 15. sajandi 92. aasta. 23. märts – Giovanni de' Medici, hilisem paavst Leo X pühitseti kardinaliks. 1. aprill – Riccio di Andrea sai San Marino kaptenregendiks. 3. august – juudid pagendati inkvisitsiooni nõudel Hispaaniast. 3. august – Christoph Kolumbus heiskas Palose sadamas purjed oma lipulaeval Santa Maria ja seilas avastama uut mereteed Indiasse. 11. august – Rooma paavstiks sai Aleksander VI. 1. oktoober – Cristoforo di Cecco di Vita sai San Marino kaptenregendiks. 12. oktoober – Christoph Kolumbuse ekspeditsioon maabus Bahama saartel. Maadeavastaja uskus siiralt, et ta on jõudnud Ida-Aasiasse. 28. oktoober – Kolumbus maabus Kuubal. 5. detsember – Kolumbus avastas Aytí saare, millele ta pani nimeks La Española. Laev Santa Maria jooksis karidele ja uppus. Alessandro Farnese, hilisem paavst Paulus III, sai kuuria varahoidjaks. Leedu suurvürstiks sai Aleksander Jagiellończyk. Poola kuningaks sai Jan I Olbracht. Padise kloostri abt oli Hinrick Warnsbeck. Rajati Jaanilinna linnus. ... 8. aprill – Lorenzo de Medici, riigimees, Firenze valitseja (sünd. 1449) 12. juuli – Kazimierz IV, Poola kuningas (al. 1444/1447) ja Leedu suurvürst al. 1440 (sünd. 1427) 25. juuli – Innocentius VIII, Rooma paavst alates 1484 (sünd. 1432) 12. oktoober – Piero della Francesca, itaalia maalikunstnik (sünd. u 1420)
Elektrofüüsika

Elektrofüüsika on teadusharu, milles on ühendatud füüsika ja inseneriteadused. Selle eesmärk on luua füüsikute ideede baasil kasulikke seadmeid ja süsteeme, kasutades selleks põhiliselt elektroonikat ja infotehnoloogiat. Elektrofüüsika põhivaldkonnad on optika, laserid, andurid, osakeste kiirendid, nanotehnoloogia, magnetism ja elektromagnetlained. Elektronseadiste, eeskätt pooljuhtide füüsika on füüsika haru, mis tegeleb elektroonikaseadmete toimimise elektrofüüsikaliste printsiipide uurimisega ja nende rakendamisega elektroonikaseadmete loomisel. Seda osa füüsikast võiks nimetada elektronfüüsikaks. "Marylandi Ülikool". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. juuni 2010. Vaadatud 1. veebruaril 2011.
Elektrood

Elektrood on elektrijuht, mis on kokkupuutes mittemetallilise keskkonna või kehaga (nt elektrolüüt, isolaator, pooljuht, gaas, vaakum) ning võimaldab luua elektrilise ühenduse elektriahela teiste osadega. Elektroodid võivad olla ainult voolujuhtideks, kuid võivad ka keemilistes jm protsessides osaleda. Termini "elektrood" (kreeka sõnadest elektron merevaik ja hodos rada) koos oskussõnadega "anood" ja "katood" võttis 1834. aastal kasutusele inglise füüsik Michael Faraday, et tähistada elektrolüüsivanni vastavaid osi. Elektroodi otstarve sõltub sellest, millise keskkonna või kehaga ta elektriahelas kokku puutub. Elektrokeemilises süsteemis puutub elektrood kokku ioone juhtiva vedela või tahke keskkonnaga, s.o elektrolüüdiga. Seejuures toimuvate redoksreaktsioonide tulemusena tekivad elektronid ja ioonid. Elektrolüüdis oleva kahe elektroodi ‒ anoodi ja katoodi ‒ vahel liiguvad laengukandjad elektrolüüdi sees ioonidena ja välisahelas elektronidena. Üks elektroodidest on positiivne ja teine negatiivne, s.t madalama potentsiaaliga. Positiivset elektroodi nimetatakse ka plusspooluseks (+) ja negatiivset elektroodi miinuspooluseks (‒). Kas elektrood on anood või katood, sõltub elektrokeemilisest töörežiimist. Kui elektripinge tekib keemilise reaktsiooni tulemusena, nagu keemilises vooluallikas või kütuseelemendis, on anoodiks miinuselektrood ja katoodiks plusselektrood. Kui keemilise reaktsiooni kutsub esile väline vooluallikas, nagu see toimub elektrolüüsi või galvaanilise katmise korral, samuti aku laadimisel, on anoodiks plusselektrood ja katoodiks miinuselektrood. Kui elektroodide vahel on isolaator (vaakum, isoleeraine), kujuneb elektroodide vahel elektriväli. Niisuguse süsteemi näiteks on kondensaator. Kui elektroodid paiknevad vaakumis või gaasis, on pingestatud elektroodide vahel samuti elektriväli, kusjuures ühelt elektroodilt ‒ katoodilt ‒ emissiooni tulemusel väljuvad elektronid võivad liikuda teisele elektroodile või ka mitmele elektroodidele, kui katoodi ja anoodi vahel on veel teisi elektroode. Gaasikeskkonnas olevate elektroodide vahel võivad aatomid või molekulid osaliselt ioniseeruda, mistõttu laengukandjaiks on peale elektronide ka ioonid. Pooljuhtseadise elektroodide vahel liiguvad elektronid ja augud (auk on kovalentsidemes valentsdelektronidest vabaks jäänud koht). Dioodi anoodiks nimetatakse elektroodi, millele positiivse pinge rakendamisel diood avaneb (muutub juhtivaks). Elektroodid on näiteks ka keevitusseadmetel, süüteküünaldel, elekterravi- ja diagnostikaseadmetel jt. Iooniselektiivne elektrood Anood Katood Väljaviik "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. jaanuar 2010. Vaadatud 17. jaanuaril 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Charles E. Mortimer, Ulrich Müller: Chemie. 8. Auflage, 2007, S. 352.
Ühinenud Ajakirjad

Ühinenud Ajakirjad on alates 1998. aastast Eestis tegutsev ajakirjade ja raamatute kirjastus, mille asutas soome Yhtyneet Kuvalehdet 1998. aastal oma Eesti tütarettevõtteks. Yhtyneet Kuvalehdet vahetas oma nime Otavamediaks 2010. aastal. 2014. aastal Otavamedia ja teine soome ajakirjade kirjastaja A-lehdet ühendasid oma eesti ettevõtted, Ühinenud Ajakirjad a ja A-meediagrupp OÜ vastavalt, Ühinenud Ajakirjad AS nime all 60% osalusega Otavamedia ja 40%-ga A-lehdet.. Praegu nimeks on jälle Ühinenud Ajakirjad OÜ, mis oli oma 2,02 miljoona euro müügitulu järgi 2019. aastal Eesti suurim ajakirjade jm perioodika kirjastaja. Ettevõte töötajate arv oli tollal 26. Kirjastus annab välja ajakirju Tehnikamaailm, TM Kodu ja Ehitus, Kodutohter, Kodu & Aed, Minu Aed, Jõulud, Diivan ning hulgaliselt muid trükiseid. Ajakirjade Kirjastus "Historia". Otavamedia (soome). Vaadatud 25. detsembril 2023. "A-lehdet ja Otavamedia yhdistävät Viron yhtiönsä - ePressi". www.epressi.com (soome). 26. juuni 2014. Vaadatud 25. detsembril 2023. https://www.ki.ee/publikatsioonid/valmis/7_Eesti_loomemajanduse_olukorra_uuring_ja_kaardistus_2021_KIRJASTAMINE.pdf Ühinenud Ajakirjad
Eero Järvekülg

Eero Järvekülg (sündinud 3. novembril 1949 Viljandis) on eesti õpetaja ja koolijuht. Ta õpetas aastal 1968 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli. Keskkoolis olles sai ta häid tulemusi Eesti NSV füüsika- ja matemaatikaolümpiaadidel, muu hulgas jagas ta aastal 1968 matemaatikaolümpiaadil 6.-7. kohta ning sai füüsikaolümpiaadil 3. koha. Selle tulemusel saadeti ta edasi NSV Liidu füüsikaolümpiaadile. Aastal 1973 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli füüsik-elektroonikuna. 1972. aastast alates töötas ta mõnda aega ENSV TA Füüsika Instituudis, kuid suundus sealt Viljandisse kooliõpetajaks. Aastatel 1976–1997 oli ta Viljandi Maagümnaasiumi füüsikaõpetaja ja õppealajuhataja. Aastatel 1996–2015 oli ta C. R. Jakobsoni nimeline Gümnaasiumi direktor. Seejärel läks pensionile. Järvekülgede suguvõsa "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 1. veebruaril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. detsember 2008. Vaadatud 1. veebruaril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.vvk.ee/?id=12449&code=0084&scode=0897&cid=6207 http://www.vmg.vil.ee/vanakoduleht/?mn=vil http://www.sakala.ajaleht.ee/3227803/konflikti-kaik-viis-jakobsoni-kooli-direktori-lahkumiseni Direktor võtab koolijuhtimist loominguliselt Sakala, 25. juuli 2007
Uued trikid

"Uued trikid" on Suurbritannia kriminaalseriaal, milles Scotland Yardi eriüksus (Unsolved Crime and Open Case Squad – UCOS) uurib seni lahendamata mõrvajuhtumeid. Eestis on telesarja näidanud Eesti Televisioon. Kriminaalinspektor Sandra Pullman (Amanda Redman), UCOSi juht John Alan Halford (James Bolam) Gerald Standing (Dennis Waterman) Brian Lane (Alun Armstrong) ETV-s algab humoorikas Briti krimisari "Uued trikid". ERR; 23. oktoober 2009 New Tricks. Wall to Wall
David Luiz

David Luiz Moreira Marinho (tuntud nimega David Luiz; sündinud 22. aprillil 1987 Diademas) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib alates 2021. aastast Brasiilia jalgpalliklubis Flamengo keskkaitsjana. Varem mängis David Luiz Brasiilia klubis Vitória, Portugali Benficas, Prantsusmaa Paris Saint-Germainis ning Inglismaa Chelseas ja Arsenalis. Benficas mängides valiti ta 2010. aastal Portugali kõrgliiga Primeira Liga aasta parimaks jalgpalluriks. Paris Saint-Germainiga tuli ta hooaegadel 2014–15 ja 2015–16 Prantsusmaa meistriks. Mõlemal hooajal valiti ta ka Prantsusmaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Chelseaga on ta korra tulnud Inglismaa meistriks ning võitnud UEFA Meistrite Liiga ja UEFA Euroopa Liiga. Hooajal 2016–17 valiti ta Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu. 2019/20 hooaja suvel liitus David Luiz 8 miljoni euro eest Londoni Arsenaliga. David Luiz tegi debüüdi Brasiilia jalgpallikoondises 10. augustil 2010, kui mängiti USA jalgpallikoondisega. Brasiilia võitis 2:0. 2014. aasta MM-il lõi David Luiz kaks väravat: kaheksandikfinaalis Tšiili ja veerandfinaalis Colombia vastu. Benfica Portugali meister (1): 2009–10 Taça da Liga (3): 2008–09, 2009–10, 2010–11 Chelsea Inglismaa meister (1): 2016–17 FA Cup (2): 2011–12 UEFA Meistrite Liiga (1): 2011–2012 UEFA Euroopa Liiga (2): 2012–2013, 2018–19 Paris Saint-Germain Prantsusmaa meister: 2014–15, 2015–16 Coupe de France: 2014–15, 2015–16 Coupe de la Ligue: 2014–15, 2015–16 Trophée des Champions: 2014, 2015, 2016 Arsenal FA Cup: 2019–20 FA Community Shield: 2020  David Luiz – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
1493

◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1460. aastad | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1489 | 1490 | 1491 | 1492 | 1493 | 1494 | 1495 | 1496 | 1497 | ► | ►► 1493. aasta (MCDXCIII) oli 15. sajandi 93. aasta. 3. november – Christoph Kolumbus avastas Dominikaani saare. ... 11. november – Bernardo Tasso, itaalia literaat ...
Telise

Telise ehk Tällnäs on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Telise neemel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda. Küla moodustati 2009. aastal Paslepa ja Kudani küla territooriumile. Telise liitsihi alumine ja ülemine päevamärk on muinsusmälestistena kaitse all. Osa külast jääb Väinamere hoiualale. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 21.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. http://www.eki.ee/knn/knpr29.htm Maa-ameti kaardiserver Maa-ameti kaardiserver
Jaak Kadarik

Jaak Kadarik (sündinud 6. veebruaril 1957) on eesti fotograaf ja filmiamatöör. Kadarik omandas 1980 Tallinna 2. Tehnikakoolis fotograafi elukutse, ta on tegev fotograafi ja videooperaatorina. Ta on Eesti fotograafide rühmituse Igavesti Sinu üks asutajaliikmeid 1990. Tema töid on kasutanud Hasso Krull raamatus "Jazz" (1998, ISBN 9985835336) ja Jüri Leesment raamatus "Saada mind kiusatusse" (2007, ISBN 9789985772669). Tema fotod illustreerivad Jüri Leesmendi luulekogu "Täna mängime elu" ("Today we play life"). Ilmamaa, 2018. Raamatu "Täna mängime elu" tutvustus kirjastuse Ilmamaa kodulehel (vaadatud 10.11.2019). Koduleht Teine koduleht Peeter Tooming, Ilmutatud fotod Lee keldris, Eesti Päevaleht, 16. jaanuar 1996 Esta Tatrik, Lindusid ei ole. Aega on. Postimees, 16. jaanuar 1998 Tiina Väljaste, Kadariku juhtumused, Õhtuleht, 29. jaanuar 1998
Disko laht

Disko laht (grööni keeles Qeqertarsuup Tunua, taani keeles Diskobugten) on laht Gröönimaa läänerannikul. Disko laht eraldab Qeqertarsuaqi saart ehk Disko saart Gröönimaa rannikust ja sellepärast saab teda ka väinaks pidada. Laht on suudmes 260 km lai ja ta ulatub Gröönimaasse 100 km sügavuselt. Lahe põhjaosas on Qeqertarsuaqi saar Gröönimaale lähemal ja lahe seda osa nimetatakse Vaigati väinaks. Vaigati väin suubub Baffini lahte, Disko lahe lõunaosa Davise väina. Lahest põhjas asub Nuussuaqi poolsaar, mille kõrgeim tipp on 2237 m kõrge. Selle vastas Qeqertarsuaqi saarel asub saare kõrgeim tipp, 1877 m kõrgune Qullissat. Ka lahe idarannik on väga mägine. Peale Qeqertarsuaqi on lahes palju teisigi saari. Vaigati väina suudmes asub Qeqrtarsuatsiaq ja idarannikul Aluttoq. Disko lahes on pidevalt tuhandeid jäämägesid. Vaigati väin on aasta ringi jääga blokeeritud. Lahe avastas 985. aastal viiking Eiríkr Punane. Sel ajal oli piirkond asustamata. Sajandite jooksul käisid viikingid lahes küttimas morskasid nende võhkade pärast, hülgeid nahkade ja vaalu mitmesuguste materjalide pärast. Need olid Gröönimaa viikingitele tähtis ekspordi- ja sissetulekuallikas, mida kaubeldi Islandisse ning sealtkaudu Briti saartele ja Mandri-Euroopasse. Niisuguse sissetulekuallikata poleks viikingiasundused suutnud sajandite viisi vastu pidada. Millal inuitid Disko lahe kanti elama asusid, ei ole teada. Algul olid nende suhted viikingitega rahumeelsed, hiljem toimusid ka relvastatud kokkupõrked ja mõlemalt poolt korraldati tapatalguid. Kui 15. sajandil saabus Väike jääaeg, jahenes kliima sedavõrd, et laht oli kogu aasta jooksul jääga ummistunud ja seal ei saanud enam jahti pidada. Viikingite asundused, ka polaarjoonest kaugel lõunas olev Lõunaasundus, surid välja ja kuni eurooplaste naasmiseni 18. sajandil elasid lahe kaldal üksnes inuitid. Lahe kaldal paikneb mitu asulat: põhjas Saqqaq, idas Ilulissat, kagus Qasigiannguit ja lõunas Aasiaat, Qeqertarsuaqi lõunakaldal asub samanimeline linn. Aastast 2004 kuulub Disko lahe Ilulissati lähedal asuv osa (Ilulissati fjord) UNESCO maailmapärandi nimistusse. Suur maailma atlas, lk. 125
1494

◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1460. aastad | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1490 | 1491 | 1492 | 1493 | 1494 | 1495 | 1496 | 1497 | 1498 | ► | ►► 1494. aasta (MCDXCIV) oli 15. sajandi 94. aasta. Novgorodis suleti Hansa kaubakontor. ... Wolter von Plettenberg sai Liivi ordu ordumeistriks. 24. märts – Georgius Agricola, Saksa arst ja loodusteadlane 26. mai – Johann Freitag von Loringhoven, Liivimaa ordumeister Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 53
Töysä vald

Töysä oli vald Soomes Lõuna-Pohjanmaa maakonnas. 1. jaanuaril 2013 liideti see Alavuse linnaga. Töysä vald piirnes Alajärvi linna, Alavuse linna, Kuortane valla, Virrati linna ja Ähtäri linnaga. Töysä vald asutati 1865. aastal. Hakojärvi, Töysä ehk Kirkonkylä, Mutkankylä, Suutala, Niemenkylä, Housunkylä, Salonkylä, Holkonkylä, Lieskylä, Tohni, Ritola, Ylipää, Tuuri Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019.  Töysä vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Johann Roos

Johann Roos (31. detsember 1705 Kristinestad – 19. detsember/30. detsember 1789 Tallinn) oli Eesti vaimulik. Johann Roos immatrikuleeriti aastal 1728 Turu ülikooli, mille lõpetas 6. jaanuaril 1731 teoloogia kandidaadina. Tuli 1. augustil 1732 Tallinna ja töötas pastor Matthias Simolini laste koduõpetajana ning oli abiks pastor Simolinil vaimulikus ametis. Ordineeriti 13. märtsil/24. märtsil 1734 õpetajaks. Oli aastatel 1734–1753 (kutsuti ametisse 26. jaanuaril/6. veebruaril 1734) Tallinna Mihkli koguduse abiõpetajaks, aastatel 1753–1789 oli sama koguduse (sai õpetajaks 8. oktoobril/19. oktoobril) õpetaja. Roos oli vaadetelt pietist ja vennastekoguduse korraldaja Tallinna piirkonnas. Ta osales rootsi- ja soomekeelsete kirikuraamatute trükiks ettevalmistamises ning väljaandmises. Aastatel 1742 ja 1767 ilmus Tallinnas rootsi koguduste tarvis kiriklik käsiraamat "Then Svenska Psalmboken", mis sisaldas lauluraamatu, evangeeliumid ja epistlid, loo Jeruusalemma linna hävitamisest, samuti väikese palveraamatu. Roos pidas kirjavahetust Rootsi peapiiskop Carl Fredrik Mennanderiga. Tema isa Daniel Roos oli Kristinestadis luterlik vaimulik. Tema onu Peter Brenner oli Narva Mihkli koguduse abiõpetaja. Tema abikaasa Maria Charlotte isa oli Tallinna Mihkli koguduse õpetaja Matthias Simolin. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Pöörlemistelg

Pöörlemistelg on keha läbiv sirge, mille ümber keha pöörleb.
1495

◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1460. aastad | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1491 | 1492 | 1493 | 1494 | 1495 | 1496 | 1497 | 1498 | 1499 | ► | ►► 1495. aasta (MCDXCV) oli 15. sajandi 95. aasta. August, algas Vene-Rootsi sõda (1495–1497). ... ... ... 25. oktoober – João II, Portugali kuningas 10. november – Brandenburgi Dorothea, Baieri Christopheri ja Taani kuninga Christian I abikaasa
1970. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1970. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 10. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid Rootsis Östersundis. Finaal: Osavõtjaid: 56 Maailmameister 1969: Aleksandr Tihhonov, NSVL Ametlikud tulemused Finaal: 21. veebruar Osavõtjaid: 14 võistkonda Maailmameister 1969: NSVL Aleksandr Tihhonov, Viktor Mamatov, Rinnat Safin, Vladimir Gundartšev
1496

◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1460. aastad | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1492 | 1493 | 1494 | 1495 | 1496 | 1497 | 1498 | 1499 | 1500 | ► | ►► 1496. aasta (MCDXCVI) oli 15. sajandi 96. aasta. ... Koluvere mõisa on esmamainitud ajaloodokumentides. 12. mai – Gustav I Vasa, Rootsi kuningas ...