laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tallinna Tehnikaülikooli kirjastus

Tallinna Tehnikaülikooli kirjastus (lühendatult TTÜ kirjastus, inglise keeles Tallinn University of Technology Press) on Tallinna Tehnikaülikooli Raamatukogu struktuuriüksus, mis tegeleb Tallinna Tehnikaülikooli väljaannete kirjastamise ja trükkimise korraldamisega. Kirjastuse on asutanud ja selle tegevuse saab lõpetada TTÜ nõukogu. Kirjastuse ülesannete seas on tema põhimääruse järgi õppe- ja teaduskirjanduse ning muude trükiste kirjastamine, nende trükkimine ja levitamine. https://www.ttu.ee/public/k/kirjastus/TTU_kirjastuse_pohimaarus.pdf (vaadatud 30.05.2017) Kirjastusest Tallinna Tehnikaülikooli kodulehel
Vaba Eesti (kirjastus)

Vaba Eesti oli väliseesti kirjastus, mis tegutses aastatel 1954–1975 Imant Rebase eestvõttel Rootsis Stockholmis. Kirjastus kirjastas eelkõige Eesti ajalookirjandust ja klassikat, samuti tõlkeid ja teatmeteoseid. Kokku kirjastas kirjastus 76 raamatut. 1958–1968 kirjastas kirjastus neljaköitelise Andrus Saareste "Eesti keele mõistelise sõnaraamatu". Vaba Eesti (kirjastus) Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 30.05.2017) Vaba Eesti (kirjastus) Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Koolivara

Koolivara oli kirjastus, mis tegutses aastatel 1931[küsitav]–1940 Tartus.[viide?] Kirjastus andis välja sarja "Poiste raamatukogu". 1944. aastal asutati Koolivara baasil tööstuskombinaat Koolivara. ETKVL Tartu Kaubandusliku Inventari Tehas: 1944–1969. R. Mutson (koostaja). Tallinn: Valgus, 1969.
Toiduauto

Toiduauto on sõiduk, mis on kohandatud toidu valmistamiseks ja müümiseks. Mõned toiduautod (sh jäätiseautod) müüvad pakendatud või külmutatud toitu, teistel on sisseehitatud köögid ja toit valmistatakse kohapeal. Toiduautode menüüs on levinud võileivad, hamburgerid, friikartulid ja muu piirkondlik kiirtoit. Toiduautod ja muud teisaldatavad toidumüügikohad teenindavad üle maailma hinnanguliselt 2,5 miljardit inimest päevas. Esimesed toidukärud võeti kasutusele 1800. aastatel, mil need liikuvad köögid toitlustasid tööstusrevolutsioonijärgsete linnade töölisi. Veel 20 aastat tagasi oli toiduauto näol tegu ühe peamise sinikraedele mõeldud söögikohaga linnas. Eelmisel kümnendil toimus toiduautonduses omamoodi pisike revolutsioon. Ameerika Ühendriikides hakkas üha rohkem tippkokkasid oma kulinaarset kunsti pakkuma tänaval toiduautost. Nii oli võimalik serveerida restoranikvaliteediga omanäolisi roogasid mõistlike hindadega ja paljudes paikades. Toiduautod arenesid viimase paarikümne aastaga vaid töölistele toitu valmistavatest kiirköökidest noorte kokkade esimeseks töökohaks ja kogemuste omandamise paigaks, sealt edasi huvitavaks väljundiks maailma tippkokkadelegi. Mis peamine – ka kokad ise said võimaluse restoraniköökidest rahva sekka tulla. Sündis uus gurmeetoiduautode liikumine. Toiduautod võttis oma hindamise alla USA üks kuulsamaid, juba 1979. aastal loodud toidureitingute pakkujaid ja restoraniteejuhte avaldav reitinguagentuur Zagati. Eestis pakuvad toiduautod umbkaudu kahekümnes stiilis toitu. Loodud on Eesti Tänavatoidu Liit, mille üks eesmärk on kujundada Tallinna koht, kus toiduautod saaksid koguneda ja oma toitu pakkuda. Toiduautod on peamiselt kohal laatadel ja festivalidel. Mitmed toiduautod ja nende taga seisvad inimesed pakuvad ka alternatiivset tänavatoidu-catering'i teenust. Jäätiseauto food truck Oxford Dictionaries De Cássia Vieira Cardoso,, Ryzia; Michèle Companion, Stefano Roberto Marras (editors) (2014). Street Food: Culture, Economy, Health and Governance. Routledge. Lk 256. ISBN 9781138023680. {{cite book}}: parameetris |last= on üldnimi (juhend)CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) "Spotlight: School Children, Street Food and Micronutrient Deficiencies in Tanzania". Rome, Italy: Food and Agriculture Organization of the United Nations. 2007. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.06.2015. Vaadatud 20.02.2008.{{cite web}}: CS1 hooldus: robot: algse URL-i olek teadmata (link)
Kadmirell

OÜ Kadmirell on Eesti kirjastus, mis asutati 2008. Kirjastuse esimene raamat oli Jüri Tuuliku romaan "Vares", mis anti välja illustreeritult. https://web.archive.org/web/20160122142605/http://kadmirell.ee/html/firmast.htm (vaadatud 30.05.2017) Kirjastuse koduleht
Klassikaline mehaanika

Klassikaline mehaanika kirjeldab makroskoopiliste kehade liikumist, selle liikumise põhjusi ja tagajärgi. Makroskoopilised kehad on kõik kehad, mille mõõtmed on oluliselt suuremad kui nanomeeter ja liikumiskiirus peab olema oluliselt väiksem kui valguse kiirus. Kui keha hetkeseisund on teada, on klassikalise mehaanika seaduste abil võimalik ennustada keha liikumist tulevikus (determinism) ja määrata keha liikumist minevikus (pööratavus). Klassikalisel mehaanikal on mitmeid olulisi rakendusi teistes teadustes: astronoomias (näiteks taevamehaanika), keemias (aineosakeste põrkumise dünaamika), geoloogias (nt maavärinad) ja inseneriteadustes (näiteks ehitiste tasakaal ja stabiilsus). Klassikalist mehaanikat nimetatakse sageli ka Newtoni mehaanikaks, kuna suurem osa sellest põhineb Isaac Newtoni seadustel. Mõned füüsikaseadused, millel põhineb klassikaline mehaanika: Newtoni esimene seadus ehk inertsiseadus – iga keha seisab paigal või liigub ühtlaselt ja sirgjooneliselt seni, kuni temale rakendatud jõud seda olekut ei muuda. Ühtlaselt sirgjoonelist liikumist mõjutavad hõõre ja gravitatsioonijõud. Newtoni teine seadus – keha kiirendus on võrdeline kehale mõjuva jõuga ja pöördvõrdeline keha massiga. Newtoni kolmas seadus – kaks keha mõjuvad teineteisele võrdvastupidise jõuga. Kui kehale mõjub jõud, siis kuskil peab tingimata leiduma mingi teine keha, millele mõjub samasugune, kuid vastupidine jõud. Newtoni gravitatsiooniseadus – kaks masspunkti tõmbuvad üksteise poole jõuga, mis on võrdeline nende massidega ning pöördvõrdeline nendevahelise kauguse ruuduga. Energia jäävuse seadus – isoleeritud süsteemi energia on ajas muutumatu suurus (energia on jääv). Impulsi jäävuse seadus – igasuguste kehade süsteemi impulss on jääv, kui sellele süsteemile ei mõju väliseid jõude. Bernoulli printsiip – voolava gaasi või vedeliku rõhk on suurem väiksema kiirusega piirkondades ja väiksem suurema kiirusega piirkondades. Klassikaline mehaanika ei uuri ainult tahkete kehade liikumist, vaid käsitleb ka vedelike ja gaaside. Klassikalise mehaanika harudeks jagamine on tinglik ja seda võib teha mitmel eri viisil. Antud jaotus eristab teoreetilist mehaanikat (absoluutselt jäiga keha mehaanikat) ja pideva keskkonna mehaanikat pannes nende kahe jaotuse alla mitte sobituvad harud eraldiseisvateks. Seega teoreetilise mehaanika korral käsitletakse kehade liikumist, mis ei muuda mõjuvate jõudude tõttu oma kuju (on kujukindlad). Pideva keskkonna mehaanika puhul käsitletakse kehasid ja keskkondi, mis võivad oma kuju muuta. Klassikalise mehaanika harud on järgmised: Teoreetiline mehaanika Ballistika Tehniline mehaanika (staatikat ja tugevusõpetust sisaldav õppeaine) Pideva keskkonna mehaanika Akustika Tahkisemehaanika (deformeeruva keha mehaanika) Vooliste mehaanika (hüdro- ja aeromehaanika) Kvantmehaanika Mehaanika What is classical mechanics? farside.ph.utexas.edu What Is Classical Mechanics? www.livescience.com
Kuma (ettevõte)

Kuma on Paides tegutsev ettevõte, mis kirjastab trükiseid (nt ristsõnaajakirju) ja haldab raadiot (Kuma Raadio). Ettevõte asutasid Ervin Runnel ja Märt Lõhmus 17. augustil 1988 kooperatiivina Kuma. Ettevõte asutati eesmärgiga välja anda ristsõnu. Ettevõte on välja andnud järgmisi ristsõnaajakirju: Kuma, Kumake, Super Kuma, Suured Ruudud. Peale Eestis ilmuvate ristsõnaajakirjade antakse Lätis välja lätikeelseid ristsõnaajakirju. Seisuga 2013 ilmus Lätis seitse Kuma ristsõnaajakirja. 1993. aastal asutas ettevõte oma raadiona Kuma Raadio. 2001. aastast on ettevõttel Paides oma trükikoda. Ettevõte on korraldanud mõttemängude võistlusi, näiteks Kuma talvekilb, Kuma GP bridžis, Eesti meistrivõistlused sudokus. https://www.kuma.ee/meist/ (vaadatud 30.05.2017) Ettevõtte koduleht
Menu Meedia

Menu Meedia OÜ (varasema nimega Menu Kirjastus OÜ[viide?]) on Tallinnas tegutsev ettevõte, mis asutati 2008. Ettevõte annab välja ajakirju, kirjastab paber- ja veebiväljaandeid. Ettevõtte tegevjuht on Ain Lausmaa. http://menuk.ee/ (vaadatud 30.05.2017) Ettevõtte koduleht
Odamees (kirjastus, 1992)

Odamees on Tallinnas tegutsev kirjastus, mis asutati 1992. aastal.[viide?] Kirjastus on kirjastanud mitmesugust kirjandust, sh e-teavikuid. Kirjastus on välja andnud järgmisi sarju: Armastatud klassika Fantoom Keldi müsteeriumid Kuldaja südamed Odamehe armastusromaan Sajandite varjust Tegelussari TOPP Tsivilisatsioonide teejuht Kliinik järve ääres Vürstid. Afäärid ja armulood Lastekodu Virvatuluke http://www.odamees.ee/ (vaadatud 30.05.2017) Kirjastuse koduleht
Odamees (kirjastus, 1918)

Odamees (õieti Odamees/Carl Sarap) oli Carl Sarapi asutatud kirjastus ja raamatukauplus, mis tegutses 1918–1927 aastatel Tartus. Kirjastus andis välja kolme väljaannet, mis kõik kandsid nime Odamees. Need väljaanded olid: Odamees : kirjanduse, kunsti ja teaduse ajakiri – Tartus 1919. aasta aprillist kuni juunini ilmunud Friedebert Tuglase toimetatud 32 lk ajakiri. Ilmus 5 numbrit. Odamees : kirjanduslise humoori ja päevasündmuste nädalleht – Tartus August Alle toimetusel välja antud nädalaleht 21. augustist 25. oktoobrini 1919. aastal. Ilmus 10 nr Odamees – Tartus 1922–1929 aastatel aperioodiliselt ilmunud illustreeritud kultuurielu käsitlev ajakiri. Kokku ilmus 25 numbrit. Odamees (kirjastus ja raamatukauplus) Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 30.05.2017) "Uus ajakiri "Odamees"". Edasi : Venemaa Kommunistline (enamlaste) Partei Peterburi Eesti osakonna häälekandja, nr. 89,. 29. aprill 1919. Vaadatud 8. oktoobril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: üleliigsed kirjavahemärgid (link) "Odamees". ERB. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. oktoober 2018. Odamees (kirjastus ja raamatukauplus) Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Marri Amon

Marri Amon (sündinud 3. augustil 1974) on eesti tõlkija. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis prantsuse keelt ja kirjandust, lõpetanud seal bakalaureuseastme 1996. aastal, saanud magistrikraadi 1997. aastal Pariisist ning kaitsnud 2015. aastal Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja eesti keele alal. Ta on tõlkinud eesti keelde Voltaire'i, Roland Barthesi, Pierre Bourdieu, Michel Foucault' ja teiste teoseid. Amon, Marri. "Initial and final detachments in spoken Estonian". Dissertationes linguisticae Universitatis Tartuensis 24. "E-kataloog ESTER". Amon, Marri. Initial and final detachments in spoken Estonian: a study in the framework of Information Structuring. Tartu 2015 (doktoriväitekiri)
Olympia (kirjastus)

Olympia on Eesti kirjastus, mis asutati 1989. Kirjastus kirjastab peamiselt spordiraamatuid. Kirjastuses töötab kaks inimest: kirjastuse juht Paavo Kivine ja tema abikaasa Tea Kivine. http://arileht.delfi.ee/news/uudised/kirjastus-olympia-kavatseb-ellu-jaada?id=50724727 (vaadatud 30.05.2017) http://arileht.delfi.ee/news/uudised/kirjastus-olympia-kavatseb-ellu-jaada?id=50724727
Solnessi Arhitektuurikirjastus

Solnessi Arhitektuurikirjastus on Eesti kirjastus, mis kirjastab arhitektuuriväljaandeid. Kirjastus asutati 1990. aastate algul. Kirjastuse nimi on pandud Henrik Ibseni teose "Ehitusmeister Solness" peategelase järgi. Kirjastus kirjastab aastaraamatut Projekt ja Ehitus, ajakirja Eramu & korter, sarja "Eesti arhitektuuriraamat". https://web.archive.org/web/20170516075756/http://www.solness.ee/kirjastus/ (vaadatud 30.05.2017) Kirjastuse koduleht
Kleboniškis

Kleboniškis on Kaunase linnaosa, mis asub linna põhjaosas Eiguliai valla territooriumil. Kleboniškis asub Nerise kaldal, see piirneb lõunas Eiguliaiga. Piirkond moodustas aastani 1959 omaette alevi (kahe maailmasõja vahel asus see alev Turžėnai vallas, seejärel aga Karmėlava külanõukogus), siis liideti see Kaunasega. Ühtlasi liideti Kaunasega ka osa naabruses asuvast Naujasodise külast, need alad moodustavad linnaosa piires eraldi Naujasodise asumi. Toona oli Kleboniskises ligi 500 elanikku. Kleboniškises asub piimatooteid valmistav ettevõte Eglutė. Linnaosa lõunapiiril asub üks Kaunase suuremaid parke Kleboniškise parkmets. Kleboniškis Naujasodise asum Kleboniškise mets "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2017. Vaadatud 30. mail 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Perona

Perona oli Pärnus 1990. aastatel tegutsenud kirjastus. Perona kirjastas mitmesugust kirjandust, tähelepanuväärselt palju kokandusalaseid raamatuid. 1991 kirjastas Perona 17 numbrit juriidilist nõuandelehte Õigusabi. Kirjastuse väljaandeid Eesti Rahvusraamatukogu andmebaasis
Presshouse

Presshouse OÜ on Eesti kirjastus, mis asutati 1999. Kirjastus on kirjastanud mitmeid väljaandeid, sh ajakirju. Kirjastus andis 20 aasta jooksul välja mitmeid ajakirju, mõned neist sulges, kuid suurema osa müüs teistele kirjastustele. Autoleht (Auto24 ostis 2017. aastal ja müüs 2021. aastal Geenius Meediale) Bravo (Kalev Meedia ostis 2008. aastal) DI (liideti 2007. aasta algusest ajakirjaga Sport+ uueks väljaandeks Klubi) Digi (Geenius Meedia ostis 2019. aastal) Diivan (A-meediagrupp ostis 2012. aastal) Ehitaja (Äripäev ostis 2013. aastal) Hulgiuudised (asendati ajakirjaga Saldo) Klubi (muutus ajakirjaks Tarkade Klubi) Miks ja Kuidas (ilmus 18 numbrit aastatel 2016-2018) Müstiline Ajalugu (Ajakirjade Kirjastus ostis 2016. aastal) Naistelehe Nipiraamat (Ajakirjade Kirjastus ostis 2016. aastal) Naisteleht (Ajakirjade Kirjastus ostis 2016. aastal ja liitis samal aastal sellega ajakirja Naised) Saldo (ilmus aastatel 2001-2010) Sport+ (liideti 2007. aasta algusest ajakirjaga DI uueks väljaandeks Klubi) Tarkade Klubi (Äripäev ostis ja liitis 2011. aastal ajakirjaga Imeline Teadus) Tehnika Dlja Vseh (ilmus aastatel 2006-2009) https://web.archive.org/web/20170515034337/http://presshouse.ee/et/kirjastusest/ (vaadatud 30.05.2017) "Automüügiportaal auto24 ostis ajakirja Autoleht". Majandus. 4. september 2017. Vaadatud 14. oktoobril 2023. "Geenius Meedia ostis Eesti suurima autoajakirja Autoleht". Autogeenius. 15. jaanuar 2021. Vaadatud 14. oktoobril 2023. "Kalev Meedia ostis venekeelse seltskonnaajakirja Bravo". Postimees. Vaadatud 15. oktoobril 2023. "Uues meesteajakirjas Klubi on vähem labasust". Eesti Päevaleht. Vaadatud 14. oktoobril 2023. "Uudisteportaal Geenius ostab ajakirja Digi". Digigeenius. 6. august 2019. Vaadatud 14. oktoobril 2023. "Presshouse müüs A-Meediagrupile ajakirja Diivan". Ärileht. Vaadatud 14. oktoobril 2023. "Äripäev ostis ajakirja Ehitaja". Äripäev. Vaadatud 14. oktoobril 2023. "Ilmuma hakkab uus ajakiri Saldo". Eesti Päevaleht. Vaadatud 14. oktoobril 2023. "Meesteajakiri Klubi peab muutuma Arko Oleski käe all aimeliseks". Eesti Päevaleht. Vaadatud 14. oktoobril 2023. "Miks ja Kuidas — Vali väljaanne — DIGAR Eesti artiklid". dea.digar.ee. Vaadatud 14. oktoobril 2023. "Ajakirjade Kirjastus ostis ajakirjad Naisteleht, Nipiraamat ja Müstiline Ajalugu". Ärileht. Vaadatud 14. oktoobril 2023. "Anna-Liisa Reppo ajakirjade Naised ja Naisteleht ühinemisest: nii saavad kokku mõlema ajakirja parimad küljed". Kroonika. Vaadatud 14. oktoobril 2023. Kokerov, Margo; Presshouse Kirjastus, toim-d (2001). Saldo: äriklassi ajakiri. Tallinn: Presshouse Kirjastus. "Imeline Teadus ja Tarkade Klubi liituvad". Äripäev. Vaadatud 14. oktoobril 2023. "Täna ilmub uus venekeelne tehnikaajakiri Tehnika Dlja Vseh". Eesti Päevaleht. Vaadatud 15. oktoobril 2023. "Kirjastajad: Kalevi ajakirjad ei jää viimaseks". Delfi. Vaadatud 15. oktoobril 2023. Kirjastuse koduleht
Pedagoogiline Kirjandus

Pedagoogiline Kirjandus oli Eesti NSV kirjastus, mis asutati 1940. Kirjastus tegutses Tallinnas. Kirjastus kirjastas pedagoogikakirjandust (nt õpikuid). 1940-1941 kirjastas kirjastus ka lastekirjandust ja kolme ajakirja: Nõukogude Kool, Viisnurk ning Teater ja Muusika. Kirjastus kuulus Eesti Riikliku Kirjastuskeskuse koosseisu. 1949 ühendati kirjastus koos veel mitme kirjastusega uue loodud kirjastusega Eesti Riiklikuks Kirjastuseks. 1947 – Rostislav Kunitski. "Vaadete arenemine päikesesüsteemi ehituse kohta". Vene keelest tõlkinud Boris Kabur (75 lk). http://admin.entsyklopeedia.ee/ENE%206.%20k%C3%B6ide.%20Pais%E2%80%93Rumo%20(1974)/NENE6_page_0071.jpg (vaadatud 30.05.2017)
Eiguliai

Eiguliai on Kaunase linnaosa, mis asub linna põhjaosas Eiguliai valla territooriumil. Eiguliai asub Nerise kaldal, see piirneb põhjas Kleboniškisega, lõunas aga Kalniečiaiga. Eiguliais asub Eiguliai kalmistu, mis on kujunenud Leedu tsirkuseartistide matmiskohaks. Kirik valmis 2013. aastal, esimene jumalateenistus peeti seal aastal 2014. Samuti asub seal nunnaklooster. 1379. aastal on esmamainitud seal asunud linnust (Egol), mille ristisõdijad 1382. aastal maha põletasid. Linnamäe juures asuvad ka muinaskalme ja asulakoht. 1880. aastal avati sealse küla kalmistu, millest piirkonna Kaunasega liitmisel sai linna kalmistu. 1923. aastal elas Eiguliais 483 inimest. 1959. aastal liideti suurem osa külast Kaunasega, 1977. aastal ühendati Kaunasega ka ülejäänud küla. 1979. aastal hakati sinna rajama korterelamuid. Linnaosa idaosas asub Murava asum. Seal asusid varem külad Murava I ja Murava II. Osa sellest piirkonnast liideti Kaunasega juba 1946. aastal. 1966. aastal oli Muravas 1040 elanikku. Eiguliai kirik Eiguliai linnamägi Nunnakloostri hoone Murava Eiguliai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 360 lk.
Poliitiline Kirjandus

Poliitiline Kirjandus oli Eesti NSV kirjastus, mis asutati 1940. aastal. Kirjastus tegutses Tallinnas, aastatel 1941–1944 Leningradis. Kirjastus kirjastas ühiskondlik-poliitilisi teoseid, sh marksismi-leninismi käsitlevaid teoseid. 1941. aastal kirjastas kirjastus ka mitut ajakirja (nt Bolševik ja Noor Leninlane). Kirjastus kuulus Eesti Riikliku Kirjastuskeskuse koosseisu. 1949. aastal liideti kirjastus koos veel mitme kirjastusega Eesti Riiklikuks Kirjastuseks. http://admin.entsyklopeedia.ee/ENE%206.%20k%C3%B6ide.%20Pais%E2%80%93Rumo%20(1974)/NENE6_page_0166.jpg (vaadatud 30.05.2017)
Turbasambla tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Turbasambla tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Toome põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Toome põik on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Toome põik sai nime 13. aprillil 1954. Tänav on saanud nime Toome puiestee järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 298
Soovildiku tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Soovildiku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Soovildiku tänav sai nime 20. detsembril 1996. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 295
Seedri põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Seedri põik on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Seedri põik sai nime 13. aprillil 1954. Tänav on saanud nime Seedri tänava järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 293
Sambliku tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sambliku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Sambliku tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime Harku raba mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 293
Saha põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Saha põik on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Saha põik sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud Saha tänava järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 293
Saagi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Saagi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Rabaveere tänav

Rabaveere tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Rabaveere tänav sai nime 15. novembril 2006. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub Harku raba ääres. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 289
Põllu põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Põllu põik on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Põllu põik sai nime 29. jaanuaril 1952. Tänav on saanud nime Põllu tänava järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 289
Kalniečiai

Kalniečiai (poola keeles Kalnica) on Kaunase linnaosa, mis asub linna põhjaosas osalt Žaliakalnise vallas, osalt aga Eiguliai valla territooriumil. Kalniečiai asub Nerise kaldal, see piirneb põhjas Eiguliaiga, idas Dainavaga, lõunas aga Žaliakalnisega. Kalniečiaisse on ehitatud valdavalt korterelamuid. Sealsele arhitektuurile on iseloomulik maju ühendavate vaid jalakäijatele mõeldud teede võrgustik, mis ühendavad maju ka bussipeatuste, turgude, koolide ja lasteaedadega. Samuti on linnaosa omapäraks see, et majade värv erineb tänavati, ka on majanumbrid suured (3x4 meetrit). Linnaosas asub Leedu suurim haigla Kaunase haigla, mis allub Leedu tervishoiuülikoolile. Haridust annavad kaks gümnaasiumit. Aastal 1980 rajati linnaossa kaubanduskeskus Vitebskas ja kauplus Šiaurinė. Aastail 1981–1988 rajati sinna kaubanduskeskus Kalniečiai, mis oli tol ajal üks suuremaid kaubanduskeskusi Baltikumis. XIX sajandi keskpaigas rajati piirkonda läbiv Kaunase ja Ukmergė vaheline maantee, mille äärde hakkasid kerkima piirkonna esimesed majad. Algselt kandis piirkond nime Kalnytė. XX sajandi alguses rajati sinna Kaunase kindluse VII fort. Kaunasega ühendati need alad aastal 1919. Piirkonda hakati arendama aastal 1954, mil sinna ehitati mitu lasteaeda, kurtide laste internaatkool, nägemispuudega laste kool, lastekodu ja raamatukogu. Aastail 1975–1985 ehitati linnaossa korterelamuid. Linnaosa projekteerisid A. Steponavičius, G. Miškinienė ja A. Krasilnikova. Arhitektid said projekti ja selle teostamise eest NSV Liidu Ministrite nõukogu preemia. Linnaosa territooriumile Eiguliai valla aladele jääb Kalniečiai park. Selle pindala on 20,7 hektarit, selle kavandas arhitekt Raimonda Augustienė. Varem oli park suurem, ent aastal 1994 tagastati osa pargi aladest endistele omanikele ja sinna on tänapäeval ehitatud eramud. Aastal 1999 kavandati sinna ka spordikompleks, ent hiljem otsustati Žalgirio Arena rajada hoopis Nemunase jõe saarele. Pargis asub allikatest vett saav paisjärv. Aastail 2005–2006 hakkas see kinni kasvama, olukorra leevendamiseks lasti aastal 2006 sinna Kintai kalakasvatusest pärinevaid valgeamuure. Kalniečiai park Polikliinik Kaunase haigla "Žaliakalnio seniūnija". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. märts 2016. Vaadatud 30. mail 2017. Kalniečiai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 222 lk. Aktualijos Kalniečiai: sprogdinti, deginti, dūstantys nuo automobilių, bet – patrauklūs (Rasa Masiokaitė ("Laikinoji sostinė") 9. juuli 2011, Lietuvos rytas Saulius Tvirbutas. Kalniečių tvenkinį valys amūrai // Kauno diena, 31. mai 2006.
Pilliroo tänav

Pilliroo tänav on kohalik tee (tänav) Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Tänav algab Rohula tänavalt, ristub Sambliku tänava ja Möldre teega ning lõpeb linnapiiril. Väljaspool linna jätkub samanimeline Saue valla kohalik tee Laagri alevikus. Tallinnast Laagrisse ulatub samanimeline aadressiobjekt (liikluspind), mis kattub mõlema kohaliku teega. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Palusambla tänav

Palusambla tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Nugise tänav

Nugise tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Nugise tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänava varasem nimi oli Auto tänav (alates 8. novembrist 1927)., Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 284 Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 26
Möldre tee

Möldre tee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Möldre tee sai praeguse nime 20. detsembril 1996 Möldre talu järgi. Enne seda oli tänava nimi alates 15. veebruarist 1984 Palusambla tänav. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 284 Päring Eesti Keele Instituudi kohanimeandmebaasis