Snapchat

Snapchat on multimeediat kasutav nutiseadmete tasuta sõnumiedastusrakendus, mille loojad on Evan Spiegel, Bobby Murphy ja Reggie Brown oma firmaga Snap Inc. (varem Snapchat Inc.). Üks rakenduse põhimõtteid on see, et kõik omavahel saadetud pildid, videod ja sõnumid on saadaval ainult lühikest aega, enne kui need muutuvad kasutajatele kättesaamatuks. Alguses oli see loodud inimeselt inimesele suhtluseks, kuid praeguseks on välja arendatud ka eraldi funktsioon "lugu" (story), mille puhul postitus püsib 24 tundi kronoloogilises järjestuses. Nagu ka paljud varasemad praeguseks suureks kasvanud firmad sai Snapchat alguse ülikoolist, täpsemalt Stanfordi ülikoolist. Seal tekkis aprillis 2011 kolmel asutajal, Evan Spiegelil, Bobby Murphyl ja Reggie Brownil, soov luua keskkond, kus pildid kaovad pärast saatmist, sest Evan oli kellelegi saatnud pildi, mida ta poleks pidanud saatma. Nii loodigi alguses veebileht taoliste kaduvate piltide saatmiseks, kuid et paljudel telefonidel oli selleks ajaks juba integreeritud kaamera, jõuti kiirelt järeldusele, et selline võimalus oleks rakendusena palju tõhusam. Nii antigi juba sama aasta juulis iTunesis välja Pickaboo äpp, mis saatis kaduvaid pilte. Investorid ja kursusekaaslased ei olnud sellest väga vaimustatud, mistõttu rakendus ei levinud. Probleemiks sai ka nimi Pickaboo, mis oli juba autoriõigustega kaitstud ning mille õige omanik selle kaitseks tegutses. Nii saigi nimeks Snapchat. Kuigi äpp ei levinud ülikoolis ja sponsorite seas kuigi kiiresti, kogus see populaarsust keskkooliõpilaste seas, sest nii said nad tunni ajal omavahel sõnumeid saata, ilma et sellest oleks mingit jälge maha jäänud. Kuna jõulude eel said paljud endale nutitelefonid, oli Snapchatil 2011. aasta detsembriks üle 2400 kasutaja, pärast mida suurenes selle kasutajaskond massiliselt, ulatudes 2012. aasta aprilliks juba üle 100 000. Samal ajal pöördus asutajate poole ka esimene investor (Lightspeed Ventures), kes investeeris rakendusse 485 000 dollarit. Rakenduse populaarsuse kiire kasv jätkus ning 2012. aasta maiks saadeti juba 25 pilti sekundis. Kasutajaid oli järsku nii palju, et arendajatel tekkis probleeme ülekoormusega, mistõttu ei saanud kasutajad vahepeal postitusi reaalajas saata. 2012. aasta mais avaldas New York Times artikli Snapchati kohta ja tõstis esile, et rakenduse kasutajatel on kombeks saata seksuaalse sisuga pilte. Sama aasta detsembris ilmus sarnane artikkel blogis Gawker, kus viidati ka Tumblri blogile, kuhu oli üles pandud Snapchatist jäädvustatud seksuaalseid pilte. Spiegel seevastu kaitses rakendust, öeldes, et 80% postitustest teevad keskkooliõpilased päevasel ajal ning on väga ebatõenäoline, et õpilased tunni ajal seksuaalse sisuga sõnumeid vahetavad. Oktoobris 2012 saadeti päevas ligikaudu 20 miljonit pilti ehk umbes 231 pilti sekundis. Rakendus oli iTunesi tasuta rakenduste seas 19. kohal. Samal kuul tuli välja ka Snapchati esimene versioon Androidi platvormile. Detsembriks 2012 hindas TechCrunch Snapchati väärtuseks 70 miljonit dollarit. Sel kuul avaldas Snapchat ka ühe oma parimatest iseärasustest – võimaluse saata videoid, mis on kuni 10 sekundi pikkused ja saajale nähtavad täpselt video pikkuse aja. Mitmed tehnikaajakirjad pidasid seda suureks muutuseks, sest seda oli väga lihtne kasutada. Kui alguses sai snäppe (Snapchati postitusi) saata ainult neile, kellega olid sõber, siis selle uuendusega sai neid nüüd saata igaühele, kelle kasutajanimi teada oli. Sama uuendus ilmus Androidile veebruaris 2013. Veebruaris 2013 kaebas Reggie Brown teised kaks asutajat kohtusse, sest nad olid ta asutajate nimekirjast välja jätnud. Brown kasutas mitmeid Google Chati sõnumeid ja e-kirju, et tõestada oma seisukohta. Väidetavalt muutsid Spiegel ja Murphy Snapchati serverite paroolid ära kuu pärast rakenduse väljalaskmist ja ei andnud ligipääsu Brownile, kes tundis õiguse järgi endale kuuluvat ⅓ kogu firmast. Ta väitis ka, et tuli esimesena rakenduse varasema nime ja kummituse logo peale ning lõi esimese Facebooki ja Twitteri lehe Snapchati reklaamiga, kuid Snapchati tiim leidis, et kohtuasja ei ole. 2013. aasta aprillis kaebasid Snapchati kasutajad spämmi üle kasutajatelt, kes pole nende sõbralistis. Selgus, et keegi oli loonud mitu kasutajakontot, et saata reklaame inimestele, kelle kasutajakonto oli avalik. Snapchat lubas kohemaid eemaldada võimaluse, et keegi saaks mitu kontot luua. 2013. aasta aprillis saadeti rakendust kasutades 150 miljonit pilti päevas. Septembris 2013 tõid arendajad turule Snapchat Micro, mis oli mõeldud nutikelladele teksti ja efektide lisamiseks. Novembris proovis Facebook Snapchati ära osta 3 miljardi dollari eest, aga asutajad keeldusid sellest, sest alates asutamisest oli Snapchat ainult tõusujoonel olnud. Sel ajal saadeti ligi 400 miljonit snäppi päevas, mis ületas päevaste Facebooki postituste arvu. Detsembris 2013 lisati rakendusele uuendus, mis lubas kasutajatel ühte snäppi päevas uuesti mängida (replay). Arendajad eeldasid, et inimesed kasutavad seda videosnäppide puhul kohtades, kus nad näiteks heli väga hästi ei kuule, aga tegelikult olid inimesed vaimustuses postituste ainult ühekordsest nägemisest, kus vaatamisel pidi olema tähelepanelik. 2014. aasta alguses häkiti Snapchati serveritesse ning avaldati ligi 4,5 miljoni Põhja-Ameerika kasutajate kasutajanimed ja telefoninumbrid. Häkkerite grupp tõstis sellega Snapchati turvaaugud esile ning pärast vahejuhtumit tegid arendajad palju parandusi ja võimaldasid pärast telefoninumbri kinnitamist funktsiooniga "Leia sõpru" (Find Friends) enda leidmine välja lülitada. 2014. aasta mais lisati võimalus saata kaduvaid sõnumeid ja videokõnesid. Hiljem on rakendust veel täiendatud ning lisatud rohkem iseärasusi. 2015. aasta mai lõpuks oli rakendusel üle 100 miljoni kasutaja. 2018. aasta lõpu seisuga oli Snapchati rakendusel üle 300 miljoni aktiivse kasutaja, kellest 71% on alla 34 aasta vanad. Kokku saadetakse 3 miljardit snäppi ööpäevas ning see arv kasvab iga päevaga. Esialgsel versioonil oli võimalus saata kasutajalt kasutajale pilte, kasutades nutiseadme esi- või tagakaamerat. Nii sai saata pilte, mis muutusid kasutajale kättesaamatuks 10 sekundit pärast nägemist. Praegu on võimalik valida saadetud pildi kuvamise kestuseks 1–10 sekundit või nii kaua, kuni saaja selle ise manuaalselt kinni paneb. Varasemaga võrreldes on rakendusel nüüd palju rohkem iseärasusi, mis muudavad selle väga populaarseks nii tavaliste inimeste kui ka suurte firmade seas. Iga postituse jäädvustamise ajal on võimalik kasutada rakendusesiseseid filtreid nii esi- kui ka tagakaamera puhul. Paljudel filtritel on peale visuaalse poole muutmise juures ka muusika- ja hääletöötlus. Esikaamerat kasutades püüab see üldjuhul tuvastada inimese näo ning lisada sellele mõne looma tunnusjooned (nt koera kõrvad), mõne iluelemendi (nt lillekroon või meik) või seda muul viisil moonutada. Miimikat kasutades või ekraanile vajutamisega on paljusid filtreid võimalik liikuma või muutuma panna. On ka muusikaga ühendatud filtreid, mis muutuvad muusika takti järgi või peale vajutades. Paljud filtrid toimivad ka mitmel näol, st filter ilmub mõlemale kaadris olevale näole. Tagakaamera puhul toimivad mõned filtrid samamoodi nagu esikaamera puhul (kui kaadrisse ilmub nägu, ilmub sellele ka filter), kuid üldjuhul lisab see kaadrile juurde mingi elemendi, nt langevad tähekesed, või moonutab seda (nt kõverpeegel). Videoid on võimalik kiirendada, aeglustada või panna tagurpidi käima. Alates 2018. aastast on võimalik videotele lisada ka ainult häälfiltreid, mis moonutavad videol olevat häält. Lühikesi, kuni 10-sekundilisi videoid saab panna end kordama (loop), kuni saaja selle kinni paneb, kuid juba paar aastat on võimalus filmida ka pikemaid, kuni minutilisi videoid, mida saab filtrite lisamise ajal veel lõpust ja algusest soovi korral lõigata. Kui filtrid alles rakendusse ilmusid, olid olemas ainult esikaamerafiltrid, seejärel lisandusid tagakaamera omad ning need muutusid iga 24 tunni järel. Alates 2018. aastast on kõik loodud filtrid kättesaadavad, kuid soovituslikud muutuvad endiselt iga 24 tunni järel. Samuti on loodud mänge, mida kasutajad saavad omavahel mängida, kasutades postitustes ühte ja sama filtrit, nt "Trips-traps-trull". Rakenduses on igal kasutajal võimalik luua oma lugu, kuhu ta saab postitada vabal valikul pilte ja videoid, mis püsivad seal 24 tundi postitamise ajast. Loo vaatajaskonda saab soovi korral piirata, aga selle saab muuta ka kõigile nähtavaks. Samuti saab lisada oma postitusi mõne kindla koha loosse, nt Tallinna lugu, lisades postitamisel sildi "Our Story". Võimalik on luua ka loodud grupi lugusid, mis on sel juhul nähtavad ainult grupi liikmetele, või eraldiseisev lugu, millele saab lisada kaasautoreid. Nende kontaktide kõrvale, kellega kasutaja rohkem suhtleb, ilmuvad kindla aja või tingimuste täitmisel emotikonid, mis tähendavad eri asju. Alguses valitud emotikone on võimalik seadetest muuta. Alates 2017. aasta maist on firmadel võimalik sõlmida leping Snapchatiga, kus nad saavad luua originaalseid postitusi enda reklaamimiseks või lihtsalt meelelahutuseks. Inimesed saavad seejärel neid vaadata ja soovi korral ka tellida (subscribe). Tehniliselt toimib see samamoodi nagu lugu, kuid on lihtsalt firmade endi postitatud. Kuna Snapchat on aina kasvav suhtlusmeediakanal, jõutakse nii väga paljude inimesteni. Iga postitus on võimalik enne saatmist soovi korral enda seadmesse salvestada. Alates juulist 2016 on olemas ka mälestused (memories), mis on eraldi kasutajapõhine salvestusruum rakenduses endas. Seadmetes on võimalik valida, kas soovitakse salvestada ainult seadmesse, ainult mälestustesse või mõlemasse. Mälestustes on eraldi sektsioon "Ainult minu silmadele" ("My eyes only"), mis on kaitstud kasutaja enda loodud PIN-koodiga ning kuhu ta saab soovi korral panna privaatsemad salvestised. Üldjuhul ei ole see funktsioon sünkroonitud seadme galeriiga, kuid soovi korral on võimalik seadmest mälestustesse faile importida. Igale postitusele on võimalik lisada kleepse: kas emotikone või arendajate enda välja töötatud kujutisi. Tänu koostööle Giphyga on alates detsembrist 2017 võimalik postitusele lisada ka GIF-faile, mida üldjuhul kasutatakse postituses oleva emotsiooni rõhutamiseks või meemi edastamise eesmärgil. Alates 2016. aastast saab postitusele lisada linke, mis muutuvad saajale nähtavaks, kui ta postitust vaadates selle alt üles lükkab (swipe up). Detsembris 2013 loodi kasutajatele võimalus mängida päevas ühte neile saadetud postitust uuesti. Hiljem muutus see tasuliseks – ehk kui sooviti rohkemaid uuesti mängida, pidi selle eest maksma. Alates 2015. aastast saab kõiki saadetud postitusi ühe korra uuesti mängida saatja nime all hoides. Snapchati saab sünkroonida teise rakenduse – Bitmojiga, mis on samuti Snap Inc.'i loodud rakendus. Seal saab luua endale meelepärase animeeritud tegelase, kes üldjuhul tehakse endaga võimalikult sarnane. Pärast sünkroonimist saab oma postitustele lisada Bitmoji kleepse, mis kujutavad n-ö sind ennast midagi tegemas, nt pitsat söömas või sportimas. Snapchat teeb koostööd ka Shazami rakendusega, mis võimaldab kasutajatel Snapchatist väljumata tuvastada muusikat. Signal ja Signali protokoll "Snapchati ajajoon". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. detsember 2018. Vaadatud 4. detsembril 2018. Snapchati statistika, Detsember 2018 Snapchat App "(en) Snapchat Streak - A brief guide". Suntrics. Signal Documentation Snapchati koduleht