laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Uhtju saar

Uhtju saar (ka Põhja-Uhtju saar; saksa keeles Hoft) on saar Soome lahes. See jääb halduslikult Haljala valla Toolse küla territooriumile. Uhtju saar on üks Uhtju saartest. Uhtju saare pindala on 9,6 hektarit ja rannajoone pikkus 2,28 kilomeetrit. Saar asub Kundast 18 km põhja pool. Saarel kasvab rohttaimestikku, esineb üksikuid mände ja kibuvitsapõõsaid. 1988 tuvastati saarel algi esimene pesitsemine Eestis. Saarel asuvad Eesti idapoolseimad hallhülge- ja viigerhülgelesilad. Saarel asub Uhtju tulepaak, kirderannikul on paadisild. Saar kuulub Uhtju looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Uhtju saar Eesti looduse infosüsteemis Vabariigi Valitsuse määruse "Uhtju looduskaitseala kaitse-eeskiri" eelnõu seletuskiri
Tjuka saar

Tjuka saar (ka Suur-Tjuka saar) on 39,9 hektari suurune saar Lääne-Eestis Lääne maakonnas Vormsi vallas Diby küla alal. Saare rannajoone pikkus on 3,6 kilomeetrit. Saare koordinaadid on 59° 2′ N, 23° 18′ E. Saar asub 300 meetrit Diby ninast põhja pool. Tjuka saarest umbes 1,3 km idas asub Väike-Tjuka saar. Saare suurim kõrgus on kuni 3 m üle merepinna. Saar on kivise pinnamoega, seal kasvab metsa. Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Tjuka Eesti looduse infosüsteemis
Küll-laid

Küll-laid on Pärnu maakonnas Kihnu vallas Kihnu väinas asuv 0,59 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 414 meetrit. Küll-laid asub 50 meetrit Küllisäärest lõunas, laiust 150 meetrit põhja pool asub Tallukrava saar. Laid on pikliku kujuga, seal kasvab rohttaimestikku ja võsa. Laid kuulub Kihnu laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Laiu koordinaadid on 58° 11′ N, 23° 57′ E. Küll-laid Eesti looduse infosüsteemis
Nurmeniidi nina

Nurmeniidi nina on Saare maakonnas Saaremaa vallas Rahuste külas asuv maanina. Nurmeniidi nina piirab Kaunispe rand. Nurmeniidi nina ja Pärtlinina vahele jääb Pärtli lõpe.
Pakri neem

Pakri neem on Harju maakonnas Paldiskis Pakri poolsaare tipus asuv neem. Neemel asub Pakri pank. Neeme lähedal asub Pakri juga. Vaade Pakri neemele (september 2006) Pakri neem 2023. aastal
Möldri nina

Möldri nina on Saare maakonnas Saaremaa vallas Möldri külas asuv maanina. Maanina koordinaadid on 58° 10′ N, 22° 9′ E.
Merise nina

Merise nina (ka Merise neem) on Saare maakonnas Saaremaa vallas asuv maanina. Maanina koordinaadid on 58° 30′ N, 22° 9′ E.
Liiva neem

Liiva neem on Saare maakonnas Saaremaa vallas Liivaranna külas asuv neem. Neeme koordinaadid on 58° 35′ N, 22° 22′ E.
Rohuneem

Rohuneem (ka Rohuneeme poolsaar) on Harju maakonnas Viimsi vallas Viimsi poolsaarel asuv neem. Neeme koordinaadid on 59° 34′ N, 24° 48′ E.
Aphex Twin

Aphex Twin (kodanikunimega Richard David James; sündinud 18. augustil 1971 Limerickis Iirimaal) on briti päritolu elektroonilise muusika esitaja. Ta on nime teinud selliste stiilide nagu tekno, ambient, idm, acid ja drum'n'bass piiride avardajana. David sündis 1971. aastal Iirimaal Limerickis Walesist pärit Lorna ja Derek Jamesi peres. Richard James veetis lapsepõlve Suurbritannias Cornwallis. Juba alaealisena sai temast DJ ja muusik kohalikul rave-imaastikul. Tema esimene esinejanimi oli AFX ning hiljem sai selleks "Aphex Twin". Rephlex Records on plaadifirma, millele pani Richard aluse 1991. aastal koos sõber Grant Wilson-Claridge'iga. Algusaastail olid Rephlex, Mighty Force ja Belgiast pärit R&S Records plaadifirmad, millega koostöös tõi ta välja oma esimesed ja suhteliselt edukad plaadid. Edust innustatuna läks David Londonisse, kus avaldas plaadifirma Warp Records kaudu mitu albumit ja EP-d. Neid otsides on vaja teada Aphex Twini varjunimesid: Polygon Window, Caustic Window, Power Pill. Surfing On Sine Waves
Sääreots

Sääreots on mitme neeme või saare nimi: Sääreots (Lääne-Saare vald) Sääreots (Harju maakond), Harju maakonnas Rammu saarel Sääreots (saar), saar Saare maakonnas Võrgusääre nukk (Sääreots), neem Muhu saarel Kuivasääre ots Liivsääre ots Pikasääre ots
Ruilaid

Ruilaid on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Pivarootsi küla alal Pivarootsi lahes asuv 13 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 1,84 kilomeetrit. Laiu koordinaadid on 58° 32′ N, 23° 35′ E. Saar asub 50 meetrit Ahessäärest idas. Saare suurim kõrgus on kuni 4,8 meetrit üle merepinna. Laiul leidub rohttaimestikku ja võsa. Laid kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Ruilaid Eesti looduse infosüsteemis
Seinakari

Seinakari on Harju maakonnas Viimsi valla alal Soome lahes asuv 3,3 hektari suurune kari. Saare rannajoone pikkus on 1,35 kilomeetrit. Saar asub Pranglist läänes ja Tiirloodist edelas. Saar on pikliku kujuga ja liivase pinnamoega. Kari koordinaadid on 59° 38′ N, 24° 59′ E. Saar kuulub Prangli hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Seinakari Eesti looduse infosüsteemis
Suurkuiv

Suurkuiv on saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Pammana küla alal Soela väinas. Selle pindala on 0,14 ha. Saare rannajoone pikkus on 156 m. Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Suurkuiv Eesti looduse infosüsteemis
William Peter Blatty

William Peter Blatty (7. jaanuar 1928 New York – 12. jaanuar 2017 Bethesda, Montgomery maakond, Maryland) oli USA kirjanik ja kineast. Blatty kuulsaim teos on 1971. aastal ilmunud romaan "The Exorcist". 1973. aastal lavastas William Friedkin selle ainetel Blatty enda stsenaariumi järgi õudusfilmi "Vaimude väljaajaja" (inglise keeles "Rhe Exorcist"). 1977. aastal linastus filmi järg "Vaimude väljaajaja 2", mille lavastas John Boorman, ja 1990. aastal "Vaimude väljaajaja 3", mille lavastas Blatty ise. Tema kultuslikuks peetav õudusromaan "Eksortsist" on ilmunud ka eesti keeles (kirjastus Fantaasia, 2021; inglise keelest tõlkinud Silver Sära). William Peter Blatty, “Eksortsist” kirjastuse Fantaasia kodulehel. Vaadatud 23.06.2023.
Stuttgardi Ülikool

Stuttgardi Ülikool (ka Stuttgarti Ülikool; saksa Universität Stuttgart) on ülikool Saksamaal Stuttgardis. Kool asutati 1829. aastal kui Vereinigte Kunst-, Real- und Gewerbeschule, 1876. aastal muudeti see tehnikakõrgkooliks (saksa keeles Technische Hochschule). Alates 1967. aastast on kool ülikooli staatuses. 2014. aastal õppis ülikoolis 26 457 üliõpilast, 2012. aastal oli ülikoolis 246 professorit. Ülikooli koduleht
Gdański Tehnikaülikool

Mitte segi ajada Gdański Ülikooliga Gdański Tehnikaülikool (saksapäraselt Danzigi Tehnikaülikool; poola Politechnika Gdańska) on tehnikaülikool Poolas Gdańskis. Ülikool asutati 6. oktoobril 1904. Tänapäeval õpib ülikoolis üle 27 000 õpilase ja õppejõude töötab seal umbes 1200. Ülikooli koduleht
Erfurdi Ülikool

Erfurdi Ülikool (ka Erfurti Ülikool; saksa Universität Erfurt) on ülikool Saksamaal Erfurdis. Ülikool asutati 1389 ja on sellega üks vanemaid Saksamaal. Ülikool suleti 1816. Ülikool taasavati 1994. Ülikooli koduleht
Max Plancki Ühing

Max Plancki Ühing (saksa keeles Max-Planck-Gesellschaft zur Förderung der Wissenschaften, lühend MPG; eesti keeles nimetatud ka Max Plancki Instituut) on Saksamaa uurimisinstituute ühendav organisatsioon (ühing), kuhu kuulub ligi 80 instituuti. MPG peakontor asub Berliinis. MPG asutati 26. veebruaril 1948. MPG eelkäija oli Keiser Wilhelmi Ühing (saksa keeles Kaiser-Wilhelm-Gesellschaft zur Förderung der Wissenschaften). Max Plancki Aju-uuringute Instituut Max Plancki Astrofüüsika Instituut Max Plancki Füüsika Instituut Max Plancki Teaduslik-Tehnilise Maailma Elutingimuste Uuringute Instituut (Max-Planck-Institut zur Erforschung der Lebensbedingungen der wissenschaftlich-technischen Welt) Max Plancki Evolutsioonilise Antropoloogia Instituut (Max-Planck-Institut für evolutionäre Anthropologie) Max Plancki-Humboldti uurimispreemia Max Plancki medal MPG koduleht
Müncheni Kunstiakadeemia

Müncheni Kunstiakadeemia (ka Müncheni Kaunite Kunstide Akadeemia; saksa keeles Akademie der Bildenden Künste München) on kunstiakadeemia Saksamaal Münchenis. Akadeemia ajalugu algab aastast 1770, kui Baieri kuurvürst Maximilian III asutas kunstnike ja skulptorite kooli (saksa keeles Zeichnungsschule). Akadeemia ametlik asutamisaeg on 13. mai 1808. 19. sajandi keskpaigaks oli akadeemia saanud üheks tuntumaks kunstiõppeasutuseks Euroopas. Kunstiakadeemia hoone sai teises maailmasõjas tugevasti kannatada. Samuti said kannatada või hävisid mitmed kunstieksponaadid. 2011. aastal õppis akadeemias 700 õpilast. Eesti kunstnikest on seal õppinud näiteks Kristjan Raud. Külalisõppejõuna on seal teiste seas töötanud ka eesti ehtekunstnik Kadri Mälk ja skulptor August Weizenberg. Akadeemia koduleht
Innsbrucki Ülikool

Innsbrucki Ülikool (saksa keeles Leopold-Franzens-Universitat Innsbruck) on ülikool Austrias Innsbruckis. Kooli ajalugu ulatub aastase 1562, kui sealsed jesuiidid asutasid Innsbrucki jesuiitide gümnaasiumi. 1669. aastal sai õppeasutus ülikooli staatuse. 2011. aastal õppis seal umbes 26 555 üliõpilast. Ülikooli koduleht
Taganka teater

Taganka teater (vene keeles Театр на Таганке Teatr na Taganke), pikemalt Moskva Draama- ja Komöödiateater Tagankal (Московский театр драмы и комедии на Таганке) on teater Moskvas Taganka väljakul. Teater asutati 1946. aastal kui Moskva Draama- ja Komöödiateater (Московский театр драмы и комедии). 1964. aastal tegi teater läbi põhjaliku muutuse, kui pealavastajaks määrati Juri Ljubimov, näitleja Vahtangovi-nimelisest teatrist. Teatri nimetusele lisas ta täpsustava "Tagankal". Ljubimov tuli Taganka teatrisse koos oma õpilastega Štšukini teatrikoolist Bertolt Brechti näidendi "Hea inimene Sezuanist" diplomilavastusega. Ta oli haaratud Brechti "eepilise teatri" esteetikast. Teater tuli toime ilma eesriideta; dekoratsioone peaaegu ei kasutatud, need asendati mitmesuguste lavakonstruktsioonidega; lavastustes kasutati palju pantomiimi, varjuteatrit, muusikat. Ljubimovi käe all kujunes Taganka teatrist peagi Moskva populaarsemaid. Ljubimov täiendas järjekindlalt truppi uute näitlejatega, teatrisse tulid Valeri Zolotuhhin, Inna Uljanova, Nikolai Gubenko, Vladimir Võssotski, Alla Demidova, Venjamin Smehhov, Leonid Filatov. Teatri repertuaari eest vastutas Nikolai Erdman, 1920. aastatel koostöös Vsevolod Meierholdiga kuulsust kogunud näitekirjanik. Teatril oli alatasa probleeme nõukogude võimu esindajatega, paljud Ljubimovi lavastused keelati. 1984. aastal võeti temalt kodakondsus ja saadeti riigist välja. Ljubimovi asemel uueks pealavastajaks määratud Anatoli Efrosele sai näitlejate poolt osaks boikott. Pärast Efrose surma kolm aastat hiljem nimetati teatri juhiks ideeline kommunist Nikolai Gubenko. Ljubimovi naasmisel teatrisse 1989. aastal trupp lõhenes 1992. aastal. Gubenko ja tema poolehoidjad lahkusid teatrist, hõivasid teatri uue hoone ja moodustasid Taganka näitlejate sõpruskonna (Содружество актеров Таганки). 2011. aastal lahkus Ljubimov konflikti tõttu näitlejatega teatrist. Poolteist aastat juhtis teatrit Valeri Zolotuhhin. 2013. aasta märtsis lahkus ta tervislikel põhjustel ja tema asemel asus teatrit juhtima Vladimir Fleišer, kes enne seda oli juhtinud Meierholdi keskust.
Reduktormootor

Reduktormootor on mootori ja ülekandemehhanismi kombinatsioon. Reduktormootori väljundvõll pöörleb enamasti aeglasemalt kui mootoril, kuid seejuures palju suurema pöördemomendiga. Reduktormootorid on levinud täiturmootorites ja paljudes teistes rakendustes.
Kiievi Polütehniline Instituut

Kiievi Polütehniline Instituut (lühend KPI), täisnimega Ukraina Rahvuslik Tehnikaülikool "Igor Sikorski nimeline Kiievi Polütehniline Instituut" (ukraina keeles Національний технічний університет України «Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського») on tehnikaülikool Ukrainas Kiievis. Kiievi Polütehniline Instituut asutati 31. augustil 1898. Tänapäeval õpib ülikoolis umbes 36 000 üliõpilast ja töötab 3075 õppejõudu. See on üks suuremaid Ukraina ülikoole.[viide?] Instituudi koduleht
Džebe

Džebe (mongoli keeles: Зэв, Zev; sünnijärgne nimi: Jirqo'adai (tänapäeva mongoli keeles: Зургаадай; Zurgadai), suri 1225) oli silmapaistev Tšingis-khaani noion (väejuht). Nime Džebe (selle tähendus on nool) sai ta Tšingis-khaani tabanud lasu tõttu. Kui see taidžihuutidega peetud lahingus haavata sai, küsis ta pärast lahingut vangi võetud vastastelt, kes oli see osav laskur, kes "tema hobust" tabada suutis. Toona Zurgadai nime kandnud mees tunnistas oma tegu, öeldes, et võib vajaduse korral ka khaani teenida. Tšingis-khaan oli tema vaprusest jahmunud, võttis ta enda kaaskonda ja pani talle uue nime. Ta oli üks Tšingis-khaani lähemaid abilisi, kelle juhtimisel purustati Karakitai ja Horezmi riik. Koos Subutaiga juhtis ta mongolite legendaarset sõjaretke ümber Kaspia mere, mille käigus nad võitsid Kalka lahingus Vene vürstiriike ja polovetse. Leo de Hartog, Genghis Khan: Conqueror of the World. I.B.Tauris, 1989 lk.123 Mongolite salajane ajalugu (mongoli keeles: Mongghol-un ni’ucha tobchiyan) IV, § 147. Richard Gabriel, Subotai The Valiant: Genghis Khan's Greatest General. Praeger Publishers, 2004, lk.99 John Joseph Saunders, The History of the Mongol Conquests, Routledge & Kegan Paul Ltd, 1971
Jack Ma

Ma Yun (hiina keeles: 马云; sündinud 10. septembril 1964 Hangzhou Shis, Hiinas), tuntud kui Jack Ma, on Hiina suurärimees, internetipoodide keti Alibaba Group asutaja ja juhatuse esimees. Ta on esimene mandri hiina ettevõtja, kes on saanud Forbes'i esikaanele. Jack Ma vara suurus on hinnanguliselt umbes 41,8 miljardit USA dollarit. Jack Ma's disappearing act fuels speculation about billionaire's whereabouts, TheGuardian.com, 4. jaanuar 2021
Kivirahu

Kivirahu on mitme Eesti saare (rahu) nimi: Kivirahu on Hiiu maakonnas Pühalepa vallas Soonlepa lahes Kivirahu on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Tahu lahes Kivirahu on Saare maakonnas Salme vallas Lahetaguse lahes Kivirahu on Sõgerahu variantnimi, asub Saare maakonnas Lahetaguse lahes
Lambarahu

Lambarahu on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuusnõmme lahes asuv saar (rahu). Rahu koordinaadid on 58° 19′ N, 21° 55′ E.
Siimurahu

Siimurahu on Lääne maakonnas Haapsalu linnas asuv 4,37 hektari suurune saar (rahu) Matsalu rahvuspargis. Saare rannajoone pikkus on 930 meetrit. Siimurahu lähedal põhja pool on Väike Siimurahu. Rahu koordinaadid on 58° 48′ N, 23° 28′ E. Saarel kasvab rohttaimestik. Siimurahu Eesti looduse infosüsteemis
Suurrahu (Põgari-Sassi)

Suurrahu on Lääne maakonnas Haapsalu linnas Põgari-Sassi külas asuv saar (rahu). Rahu koordinaadid on 58° 50′ N, 23° 25′ E.
Friedrich Bernhard (Pfalz-Gelnhausen)

Gelnhauseni pfaltskrahv Friedrich Bernhard (28. mail 1697 Gelnhausenis – 5. augustil 1739 samas) oli Birkenfeld-Gelnhauseni pfaltskrahv ja hertsog. Friedrich Bernhard oli Gelnhauseni hertsogi ja pfaltskrahvi Johann Karli (1638–1704) vanim poeg tema teisest abielust. Aastal 1704 järgnes ta oma isale kui Birkenfeld-Gelnhauseni pfaltskrahv. Ta teenis Prantsuse armees Kuningliku Alsace'i rügemendi kolonelina. Ta oli Püha Hubertuse ordu rüütel. 1736. aasta leping Zweibrückeni regendi Karolinega andis Friedrich Bernhardile aastatulu 12 000 kuldnat. Friedrich Bernhard suri aastal 1739 ilma meessoost pärijata. Gelnhauseni päris tema noorem vend Johann. Friedrich Bernhard abiellus 30. mail 1737 Arolsenis Waldeck-Pyrmonti vürsti Friedrich Anton Ulrichi tütre Ernestine Luisega. Friedrich Bernhard ja Ernestine Luise said kaks tütart: Luise Karoline (1738–1782) Ernestine Auguste Friederike (1739–1746)
Snetnaya Gora alamlade

Snetnaya Gora alamlade on lokaalne kronostratigraafiline üksus, Pļaviņase lademe kõige alumisem alamlade. Litostratigraafiliselt vastab sellele Snetnaya Gora kihistu. Nii alamlade kui ka kihistu on nime saanud Snetnaja Gora kloostri järgi Pihkvas. Eestis on alamlade 5,5–12 meetri paksune. Selle kivimid paljanduvad Karisöödil, Rõuges Ööbikuorus, Loosi ja Vastseliina ümbruskonnas, Pärlijõe kallastel Saarlase veski juures. Alamlademe moodustab põhiliselt rohekas- ja kollakashall savirohke dolomiit, samuti ka merglit, vähem on alamlademes savikihte. Lademest moodustavast dolomiidist võib leida soolakristalle. http://stratigraafia.info/glossary.php?keyword=Snetnaya%20Gora%20kihistu Raukas, A., Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. 436 pp. ISBN 9985-50-185-3.
Pihkva alamlade

Pihkva alamlade on lokaalne kronostratigraafiline üksus, Pļaviņase lademe keskmine alamlade. Litostratigraafiliselt vastab sellele Pskovi kihistu. Nii alamlade kui ka kihistu on nime saanud Pihkva linna järgi. Eestis on alamlade 7–13 meetri paksune. Selle kivimid paljanduvad Karisöödil, Rõuges Ööbikuorus, Loosi ja Vastseliina ümbruskonnas, Pärlijõe kallastel Saarlase veski juures. Alamlademe kivimite paksus kasvab ida suunas piikudes, nii on selle kivimite paksus Irboska juures 17 meetrit. Alamlademe moodustab põhiliselt hall, alumises osas ka purpurne lubjakivi, lääneosas esineb ka dolomiiti. Alamlademe kivimid sarnanevad väga Chudovo alamlademe kivimitega, ent neis esinevad fossiilid võimaldavad neil selgelt vahet teha. Sagedasemad fossiilid on brahhiopoodid Anatrypa micans (Buch), Atrypa velikaya Nal., Ladogia meyendorfii (Vern.), Ripidiorhynchus pskovensis (Nal.). http://stratigraafia.info/glossary.php?keyword=Pskovi%20kihistu Raukas, A., Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. 436 pp. ISBN 9985-50-185-3.
Chudovo alamlade

Chudovo alamlade on lokaalne kronostratigraafiline üksus, Pļaviņase lademe ülemine alamlade. Litostratigraafiliselt vastab sellele Chudovo kihistu. Nii alamlade kui ka kihistu on nime saanud Tšudovo linna järgi. Eestis on alamlade 13 meetri paksune. Selle kivimid Eestis ei paljandu. Avandumisala on Riia–Pihkva maantee ümbruskonnas. Selle alumist piiri märgib kohati püriidikiht. Alamlademe moodustab põhiliselt hall, alumises osas ka purpurne lubjakivi, lääneosas esineb ka poorset dolomiiti. Alamlademe kivimid sarnanevad väga Pihkva alamlademe kivimitega, ent neis esinevad fossiilid võimaldavad neil selgelt vahet teha. Sagedasemad fossiilid on brahhiopoodid Ripidiorhynchus tschudovi (Nal.) ja Anatrypa heckeri Nal. http://stratigraafia.info/glossary.php?keyword=Chudovo%20kihistu Raukas, A., Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. 436 pp. ISBN 9985-50-185-3.
Johann (Pfalz-Gelnhausen)

Gelnhauseni pfaltskrahv Johann (24. mail 1698 Gelnhausenis – 10. veebruaril 1780 Mannheimis) oli Zweibrücken-Birkenfeldi pfaltskrahv ja hertsog Gelnhausenis. Johann oli Birkenfeld-Gelnhauseni hertsogi ja pfaltskrahvi Johann Karli noorem poeg tema teisest abielust Esther Mariaga. Ta oli Feldzeugmeister Pfalzi kuurvürstkonna armees ning kõigi vägede ja Pfalzi Püha Hubertuse ordu rüütlite komandör. Johann oli ka Pfalzi Jülichi hertsogkonna kuberner ja Jülichi kindluse komandör. Ta elas peamiselt Mannheimis. Pärast oma venna Friedrich Bernhardi surma aastal 1739 sai ta Birkenfeld-Gelnhauseni pfaltskrahviks. Johann abiellus aastal 1743 Dhaunis metsa- ja reinkrahvi Karl von Salm-Dhauni tütre Sophie Charlottega. Nad said järgmised lapsed: Johann Karl Ludwig (1745–1789) Luise Christiane (1748–1829) Johanna Sophie (1751–1752) Wilhelm (1752–1837) Friederike (1753) Sophia (1757–1760) Christian (1760–1761) Johann (1764–1765)
Ludmilla Issakova

Ludmilla Issakova (9. juuli 1924 Tallinn – 25. mai 2004 Tallinn) oli eesti ooperilaulja (metsosopran) ja laulupedagoog. 1944. aastal lõpetas ta Tallinna 6. Keskkooli ja 1955. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi Aleksander Arderi lauluklassi. Aastatel 1945–1949 laulis ta Estonia teatri ooperikooris, 1949–1959 oli Estonia solist. Aastatel 1957–1973 oli ta Tallinna Muusikakooli lauluõpetaja. Aastatel 1967–2000 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi klassikalise laulu eriala õppejõud, seejuures aastatel 1972–1983 laulukateedri juhataja, 1982. aastast dotsent. Tema õpilaste hulgas on olnud Anu Kaal, Tiiu Levald, Marika Eensalu, Eve Tasa, Veera Taleš, Merle Jalakas, Eve Neem, Kai Parmas, Ülle Tundla, Mati Vaikmaa, Mart Laur, Ahti Männik jt. Ta oli ka paljude kooride (segakoori Noorus, naiskoori Virvik, Tallinna Õpetajate Maja naiskoori, Eesti Koorijuhtide Naiskoori, Tallinna Üliõpilassegakoori ja segakoori Olevine, ERKI segakoori, Lasteekraani Muusikastuudio koori) hääleseadja. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. Mercedes – Georges Bizet' ooper "Carmen" Olga – Pjotr Tšaikovski ooper "Jevgeni Onegin" Fjodorovna – Modest Mussorgski ooper "Boriss Godunov" Kontšakovna – Aleksandr Borodini ooper "Vürts Igor" 1979 Eesti NSV teeneline kunstitegelane Eesti Entsüklopeedia. Issakova, Ludmilla Ludmilla Issakova (nekroloog). Sirp, 4.06.2004 Kalmistute register HAUDI
Kuberner

Kuberner on suure maa-ala (kubermang või osariik) administraator või valitsusjuht. Eestimaa kuberner Eestimaa kuberneride loend Eestimaa kindralkuberneride loend Sõjakuberner kindralkuberner Kuberner (Vana-Rooma) Eestimaa rootsiaegne kindralkuberner Ingerimaa ja Käkisalmi kindralkuberner Narvas Tallinna kindralkuberner Riia kindralkuberner Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberner Riia sõjakuberner Tallinna sõjakuberneri ja Eestimaa kubermangu tsiviilülemjuhataja kantselei
Kuivarahu (Väinameri)

Kuivarahu on Lääne maakonnas Haapsalu linnas Väinameres asuv saar (rahu). Kuivarahu on loevee ajal vee all. Rahu koordinaadid on 58° 52′ N, 23° 24′ E.
Kuivarahu (Tauksi saarterühm)

Kuivarahu on Lääne maakonnas Haapsalu linnas Liialaiu ja Tauksi saare vahel asuv rahu. Rahu koordinaadid on 58° 50′ N, 23° 25′ E.
Spordiklubi Mercury

Spordiklubi Mercury (lühend: SK Mercury) on Tallinnas tegutsev orienteerumisklubi. Klubi on asutatud 2. mail 2000. SK Mercury on Eesti Orienteerumisliidu (EOL) liige alates aastast 2000. Klubi on oma liikmete arvult väikeklubi vähem kui 50 tegevliikmega. SK Mercury lipul on Merkuuri märk sinisel ja punasel taustal. Klubiriiete värvid on sinine, punane ja valge. Klubi logol on sarviline figuur kandmas hiiglaslikku kompassi. Spordiklubi on korraldanud üle-eestilisi võistlusi: 2005 Jüriööjooks Kosel 2007 Eesti meistrivõistlused rattaorenteerumises Haapsalus koos OK Okasega 2009 Eesti meistrivõistlused lühirajal ja teates Kalngale-Jaunciems (Läti) 2017 Maailmameistrivõistlused sprinditeates Viljandis koos teiste orienteerumisklubidega 2018 Eesti meistrivõistlused sprindiorienteerumises Viljandis Tallinna SK Mercury Eesti spordiregister. MTÜ Spordiklubi Mercury EOL juhatuse otsus nr. 160, 17.11.2000. "SK Mercury koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. november 2018. SK Mercury koduleht Eesti Orienteerumisliidu koduleht
Odessa Ülikool

Odessa Ülikool (ukraina keeles Одеський національний університет імені І. І. Мечникова) on ülikool Ukrainas Odessas. Ülikool asutati 13. mail (vkj 1. mail) 1865 ja on Lõuna-Ukraina vanim ja Ukraina üks vanemaid ülikoole. Enne 1917. aastat kandis kool nime Novorossiiski Ülikool (ka Novorossija ülikool). Tänapäeval õpib ülikoolis umbes 7500 üliõpilast. Odessa Ülikooli koduleht