Simuna kihelkond

Simuna kihelkond (saksa keeles Kirchspiel St. Simonis) (lühend Sim) oli ajalooline kihelkond Eestimaa kubermangus, Rakvere ja Viru kreisis ning Virumaal. Kihelkonda ümbritsesid põhjas Viru-Jaagupi ja Väike-Maarja kihelkond, idas Iisaku, lõunas Torma ja Laiuse kihelkond, läänes Koeru kihelkond. KIhelkonnas asus Pandivere kõrgustik, Kellavere mägi ja Emumägi. Simuna kihelkond asutati 1220. aastatel Lemmu muinaskihelkonna lõunapoolsete maade põhjal. 13. sajandil koostatud Taani hindamisraamatus olid nimetatud hilisema Katkuküla (algne nimekuju Katko) kihelkonna ehk Simuna kihelkonna külad. Nimi Katko tähistab "katkist" allikaterohket maad (vt Katkuallikas). Pudiviru 14 küla olid järgmised: Suur-Tammiku, 21 adramaad Lasinurme, 17 adramaad Salla, 15 adramaad Hirla, 12 adramaad Koila, 12 adramaad Käginurme, 12 adramaad (asukoht teadmata) Avanduse, 10 adramaad (hiljem: Avanduse mõisale kuulus ka Pallasvere ja Metsaküla) Emumäe, 10 adramaad Avispea, 8 adramaad Väike-Tammiku, 8 adramaad Villakvere, 6 adramaad Selli, 5 adramaad Kadiküla, 3 adramaad Kärsa, 2 adramaad (hiljem: Kärsa mõisale kuulusid ka Jaola ja Uhe külad) Loetletud muinasaegsetest küladest Villakvere koos selle põhjaosas olnud väikese Kemba asulaga (mitte segi ajada endise Kemba külaga Kärde lähedal) kuulus juba 18. sajandil Tartumaa Laiuse kihelkonna koosseisu (vt Vaimastvere vald). Peale loetletud asulate kuulusid Simuna kihelkonda veel Simuna, Härma (tänapäeval Käru), Käru (Käru mõisale kuulus hiljem ka Tuulivere), Laekvere, Liinemõisa (tänapäeval Pudivere), Moora, Muuga, Määri, Mõisamaa (sh endised Mandavere, Järvemäe, Haukamäe ja Vända asula), Paasvere, Pudivere, Rahkla, Rohu, Venevere, Vägeva ja Võivere mõisa asulad. Täpsema ülevaate Simuna kihelkonna küladest annab 18. sajandil Ludwig August Mellini koostatud kaart. Kaardil on lisaks loetletutele märgitud järgmised külad: Kaavere Suur-Tammiku Padu Nappo Väike-Tammiku Laekvere Koila Rebuoja Aru Emumäe Hirla Sootaga (Simuna) Kadiküla Kurtna Salutaguse Olju Nadalamaa Vassivere Lasinurme Määri Paasvere Sootaguse (Väike-Maarja) Katkuküla Noavere Mäiste Kissa Laane Mandafer Rohu Venevere Käru Rahkla Salla Leppik Mariküla Kadiküla Sirevere Savilepa Jervema Nõmme (Simuna) Imukvere Simuna kihelkonda kuulusid ka Suure-Rakke, Väike-Rakke, Edru ja Koluvere külad, kuid 20. sajandi alguses tekkinud Rakke aleviku territoorium oli osa Järvamaa Koeru kihelkonnast. Simuna kihelkonnakool (tol ajal Katkuküla kool) loodi juba Rootsi ajal 1690. aastal. Esimese külakoolina asutati 1756. aastal Lasinurme, siis 1786. aastal Padu, Salutaguse, Muuga, Paasvere, Salla, Selli, Tammiku, Käru, Kissa, Rahkla, Rakke, 1787. aastal Koila, Sootiigi, Hirla, Kurtna koolid. 19. sajandil rajati kihelkonnas ka rahvakoolid: Lõusa (1822), Rahkla (1830), Muuga (1832), Paasvere (1836), Määri (1838), Avanduse (1838), Salla (1839), Venevere (1840), Rohu (1840), Tammiku (1840), Käru (1842), Koila (1842), Piibe (1845), Lasinurme (1849), Selli (1850), Mõisamaa (1852), Rakke (1855), Võivere (1855), Kurtna (1864), Sootiigi (1871), Moora (1874), Nadalamaa (1884), 1863. aastal oli kihelkonnas 18 rahvakooli. 1832. aastal tuli Simunasse köstriks Wilhelm Normann (1812–1906), kes asutas oma majas väikese kooli, mille 1835. aastal muutis kihelkonnakooliks, mis töötas pidevalt 52 aastat. 1866. aasta jaanipäeval organiseeris V. Normann Simuna laulupüha, mis oli järgnevate suurte laulupäevade üks varasemaid eelkäijaid. Enne olid laulupühad toimuud ainult Saaremaal Ansekülas ja Virumaal Jõhvis. Aru mõis (saksakeelne nimetus Arro, Brunnenhof) Paasvere mõisa karjamõis, Avanduse mõis (Awandus) rüütlimõis, Väike-Maarja vald Edivere mõis (Eddifer) Muuga mõisa karjamõis, Emumäe mõis (Emmomäggi) rüütlimõis, Väike-Maarja vald Härma mõis Käru mõisa kõrvalmõis (Hermannshof), Väike-Maarja vald Imukvere poolmõis (Immokfer), eraldati Venevere mõisast, Kellavere mõis (Kellawer) Moora mõisa karjamõis, Koila mõis (Koil), Väike-Maarja vald Kulli poolmõis[küsitav] (Kulli), eraldati Venevere mõisast Kuremaa mõis (Jensel) Käru mõisa karjamõis, Käru mõis (Kerro) rüütlimõis, Väike-Maarja vald Lasinurme mõis (Lassinorm) rüütlimõis, Väike-Maarja vald Laekvere mõis (Ladigfer) Moora kõrvalmõis, Vinni vald Liinemõisa mõis (Helenenhof) Pudivere mõisa kõrvalmõis Luusika mõis (Lusik) Venevere mõisa karjamõis Lõusa mõis (Laus) Vinni valla Muuga küla alal. Moora mõis (Mohrenhof, Tartfer) rüütlimõis, Vinni vald Muuga mõis (Münkenhof) rüütlimõis, Vinni vald Mõisamaa mõis (Moisama) rüütlimõis, Väike-Maarja vald Määri mõis (Meyris) rüütlimõis, Väike-Maarja vald Orguse mõis (Orgus) Avanduse mõisa karjamõis Paasvere mõis (Pastfer) rüütlimõis, Vinni vald Pallasvere mõis (Pallastfer) Avanduse mõisa karjamõis Pudivere mõis Avanduse mõisa kõrvalmõis (Poidifer), Väike-Maarja vald Rahkla mõis (Rachküll) rüütlimõis, Vinni vald Rohu mõis (Rocht) rüütlimõis, Vinni vald Rosenbachi mõis Salla mõis (Sall) rüütlimõis, Väike-Maarja vald Simuna kirikumõis (Pastorat St. Simonis), asukoht tänapäeval Väike-Maarja vald Selli mõis (Sellie), Jõgeva vald Sootaguse mõis (Fichtenthal) Lasinurme mõisa karjamõis Suockferi poolmõis (Suockfer)[küsitav], poolmõis Tammiku mõis (Tammik) rüütlimõis, Väike-Maarja vald Tillika mõis (Tilika) Koila mõisa karjamõis Tuulivere mõis (Tulifer) Käru mõisa karjamõis Venevere mõis (Wennefer) rüütlimõis, Vinni vald Võivere mõis (Woibifer), Avanduse kõrvalmõis, Väike-Maarja vald Väiküla mõis (Weikül, Weitelby) Lõusa mõisa karjamõis Vägeva mõis (Weggewa) Selli mõisa karjamõis, Vända mõis (Wanda, Wända) Lasinurme mõisa karjamõis. Avanduse vald (1867–1917) Emumäe vald (1868–1893) Kohila vald (1868–1893) Käru vald (1868–1893) Laekvere vald (1869–1892) Lasinurme vald (1868–1893) Lõusa vald (1869–1893) Moora vald (1868–1869 ja (1869–1892) Muuga vald (1868–1892) Mõisamaa vald (1871–1893) Mõisamaa-Tammiku vald (1868–1871) Määri vald (1868–1893) Paasvere vald (1868–1917) Pudivere vald (1868–1893) Rahkla vald (1868–1892) Rohu vald (1868–1893) Salla vald (1867–1868) ja (1868–1917) Selli vald (1866–1893) Tammiku vald (1871–1893) Venevere vald (1866–1892) Võivere vald (1868–1893) Aastatel 1918–1940 kuulusid Simuna kirikukihelkonda: Salla vald Avanduse vald Venevere vald Paasvere vald Endise Simuna kihelkonna maad jäävad enamjaolt tänapäeva Lääne-Virumaa aladele, vaid ta väike lõunapoolseim ots Selli mõisa ümbruses kuulub Jõgeva valda tänapäeva Jõgevamaal. 18. sajandi kaardi järgi jooksis kihelkonna lõunapiir Praeguse Endla looduskaitseala Männikjärve rabas läbi Männikjärve. Simuna kool. Ajaloost (Vaadatud 10. august 2013) Kuremaa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 16.05.2020) Rosenbachi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 16.05.2020) Vägeva mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 16.05.2020) "Eesti haldusüksused (kuni 1917)". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 18. juulil 2011. Heino Ross, "Simuna kihelkonna mõisad I" (Avanduse, Emumäe, Lammasküla, Lasinurme, Koila, Kärsa, Käru), Tallinn 2001, ISBN 9789949215058 Heino Ross, "Simuna kihelkonna Mõisad II" (Laekvere, Lõusa, Moora, Mõisamaa, Määri, Rahkla), 248 lk, 2011, ISBN 9789949218752 Heino Ross, "Simuna kihelkonna mõisad III" (Rakke, Rohu, Selli, Tammiku, Võivere), 318 lk, 2011, ISBN 9789949301331 Heino Ross, "Simuna kihelkonna mõisad IV" (Paasvere), 272 lk, 2012, ISBN 9789949304196 Heino Ross, "Simuna kihelkonna mõisad V" (Muuga), 200 lk, 2012, ISBN 9789949305834 Heino Ross, "Simuna kihelkonna mõisad VI", (Salla), 200 lk, 2012, ISBN 9789949307555 Heino Ross, "Simuna kihelkonna mõisad. VII", Täiendused, Väike-Viru, 2013, 239 lk, ISBN 9789949309108 Koostanud Heino Ross, "Simuna. Kihelkonna keskus", Väike-Viru 2009, ISBN 9789949183111 Heino Ross, "Simuna kihelkonnas lauldi ja mängiti", 2001 Heino Ross, "Avanduse mõis" (1999) Heino Ross, "Simuna koolid" (2008) Heino Ross, "Simuna kihelkonnas lauldi ja mängiti" (2001) Heino Ross, "Simuna Laenu-Hoiu Ühisus 100" (2005), ISBN 9949106001 Heino Ross, "Simuna Post 90" (2005) Heino Ross, "Pudivere mõis Virumaal", 216 lk, Väike-Viru 2010, ISBN 9789949211319 Heino Ross, "Salla/Külmojad" (2006) Heino Ross, "Venevere" /Lääne-Virumaal, 136 lk, Väike-Viru 2004, ISBN 994910579X Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 494–500. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk lk 84–86. Ilse Post. Ajalooline traditsioon Simuna kihelkonnast, Avanduse ja Salla vallast 1932. a. suvel Eesti Kirjandusmuuseum. 2004. Simuna kihelkonna joonis Eesti mõisaportaalist