Ahvilised

Ahvilised ehk haploriinsed primaadid (Haplorrhini) on esikloomaliste alamselts. Nad eristuvad teisest alamseltsist, poolahvilistest lühikese ja tömbi koonu poolest, millel puudub rinaarium (niiske paljas "koeranina"). Vanemas kirjanduses mõeldi ahviliste all alamseltsi Anthropoidea. Sellega võrreldes on ahviliste hulka lisandunud kandlased. Ladinakeelne (kreekapärane) nimetus Haplorrhini tähendab 'lihtninalised'. Nimetus "ahvilised" on pärit A. Miljutini raamatust "Maailma imetajate mitmekesisus". Ahvilisi eristatakse poolahvilistest nina ehituse järgi. Ahvilistel puudub üks poolahviliste (ja enamiku teiste imetajate) põhilisi tunnuseid, karvutu ninapeegel (rinaarium) sõõrmete ümber. Ahvilistel on kadunud võime C-vitamiini sünteesida, mis kõigil poolahvilistel on alles. Erinevalt poolahvilistest on ahvilistel innaaja asemel individuaalne ovulatsioonitsükkel. Nagu kõigil esikloomalistel, on ka ahviliste silmakoobas täies ulatuses luuliselt piiritletud. Erinevalt poolahvilistest on aga nende silmakoopapõhi luuplaadiga kaetud. Ahviliste mass varieerub 80 grammi ja 275 kilogrammi vahel, tüvepikkus ulatub 8,5 sentimeetrist 1,2 meetrini. Väikseimad ahvilised on kandlased, suurimad gorillad. Kandlased toituvad eelkõige putukatest. Haardahvid, möiraahvid, gelaada, koolobuslased ja gorillad on valdavalt lehetoidulised. Ülejäänud ahvilised on sega- ja vilitoidulised. Jättes välja inimese, elutsevad ahvilised troopilises ja lähistroopilises Aafrikas, Aasias ja Ameerikas. Madagaskaril peale inimeste ahvilisi ei leidu, seal elavad ainult poolahvilised. Selts Primates (esikloomalised) infraselts Tarsiiformes (kandlaselaadsed) sugukond Tarsiidae (kandlased) perekond Tarsius (idakandlane) perekond Cephalopachus – 1 liik läänekandlane (Cephalopachus bancanus) perekond Carlito – 1 liik filipiini kandlane (Carlito syrichta) infraselts Simiiformes (ahvilaadsed) parvordo Platyrrhini (laianinalised ahvid) sugukond Callitrichidae (küünisahvlased, sh tamariinid ja marmosetid) perekond Saguinus (tamariin) perekond Leontocebus perekond Leontopithecus (lakkahv) perekond Callimico – 1 liik kallimiko (Callimico goeldii) perekond Mico perekond Cebuella (kääbusmarmosett) perekond Callithrix sugukond Cebidae (karbusahvlased) alamsugukond Cebinae (päriskarbusahvlased) perekond Cebus (graatsiline kaputsiinahv) perekond Sapajus (robustne kaputsiinahv) alamsugukond Saimiriinae perekond Saimiri (saimiri) sugukond Aotidae (ööahvlased) perekond Aotus (ööahv) sugukond Pitheciidae (saakilased) alamsugukond Callicebinae perekond Plecturocebus perekond Callicebus (hüppurahv) perekond Cheracebus alamsugukond Pitheciinae perekond Cacajao (uakari) perekond Chiropotes (habesaaki) perekond Pithecia (saaki) sugukond Atelidae (ämblikahvlased) alamsugukond Alouattinae perekond Alouatta (möiraahv) alamsugukond Atelinae perekond Ateles (ämmalahv) perekond Brachyteles (haardahv) perekond Lagothrix (villakahv) parvordo Catarrhini ülemsugukond Cercopithecoidea (kitsaninalised ahvid) sugukond Cercopithecidae (pärdiklased) alamsugukond Cercopithecinae (pärispärdiklased, sh pärdikud ja mangabeid) perekond Allenopithecus perekond Miopithecus (kääbuspärdik) perekond Erythrocebus (pata) perekond Chlorocebus (rohepärdik) perekond Cercopithecus perekond Allochrocebus perekond Macaca (makaak) perekond Lophocebus perekond Rungwecebus perekond Papio (paavian) perekond Theropithecus – 1 liik gelaada (Theropithecus gelada) perekond Cercocebus (mangabei) perekond Mandrillus (mandrill) alamsugukond Colobinae (koolobuslased, sh koolobused ja languurid) perekond Colobus (päriskoolobus) perekond Piliocolobus (punakoolobus) perekond Procolobus – 1 liik rohekoolobus (Procolobus verus) perekond Semnopithecus perekond Trachypithecus perekond Presbytis (languur) perekond Pygathrix perekond Rhinopithecus perekond Nasalis – 1 liik ninaahv (Nasalis larvatus) perekond Simias – 1 liik siimias (Simias concolor) ülemsugukond Hominoidea sugukond Hylobatidae (gibonlased) perekond Hoolock (huulok) perekond Hylobates (väikegibon) perekond Symphalangus – 1 liik siamang (Symphalangus syndactylus) perekond Nomascus (tuttgibon) sugukond Hominidae (inimlased) alamsugukond Ponginae perekond Pongo (orangutan) alamsugukond Homininae perekond Gorilla (gorilla) perekond Pan (šimpans) perekond Homo – 1 liik inimene (Homo sapiens) Alamselts Strepsirrhini (poolahvilised) Andrei Miljutin. Maailma imetajate mitmekesisus. Tallinn : Varrak, 2015. Lk 116 Andrei Miljutin. Maailma imetajate mitmekesisus. Tallinn : Varrak, 2015. Lk 101 Rose, K. D. (2006). The Beginning of the Age of Mammals. Johns Hopkins University Press. Lk 166–167.