23. veebruar

23. veebruar on Gregoriuse kalendri 54. päev. Juliuse kalendri järgi 10. veebruar (1901–2100). 1582 – Liivi sõda: Tartusse saabus Poola suurhetman Jan Zamoyski oma vägedega, et järgmisel päeval linn venelastelt vastavalt Jam-Zapolski vaherahu tingimustele üle võtta. 1839 – Friedrich von Schubert immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda. 1911 – Eesti meistrivõistlused kiiruisutamises: esimest korda oli kavas 10 000 m jooksu distants, mille võitis ajaga 23.46,6 Johannes Villemson. 1918 – Pärnus Endla teatri rõdul luges Maanõukogu liige Hugo Kuusner esimest korda avalikult ette Eestimaa iseseisvuse manifesti. 1918 – toimus Keila lahing, mida koos samal päeval aset leidnud väljamõeldud Pihkva lahinguga peeti Punaarmee asutamise ajaks. 1934 – Theodor Rõuk esitas Andres Larka, Hendrik Vahtramäe Johan Laidoneri ja August Jürman Konstantin Pätsi riigivanema kandidaadiks 22. ja 23. aprilliks ette nähtud riigivanema valimisteks. 1934 – algas kandidaatide esitamine VI Riigikogu valimisteks. 1934 – August Maramaa valiti tagasi Viljandi linnapeaks. 1935 – esimese (siis teadaolnud) eestikeelse raamatu trükkimise 400. aastapäeva tähistamiseks kuulutati välja raamatuaasta. 1935 – avati Eesti Meremuuseum. 1936 – algas 25. veebruarini kestnud rahvahääletus Rahvuskogu kokkukutsumiseks. Rahvuskogu kokkukutsumine kiideti ülekaalukalt heaks (474 218 häält poolt, 148 824 vastu). 1936 – Angerburgis toimusid Euroopa meistrivõistlused jääpurjetamises, kus klassis Monotüüp XV said eestlased kolmikvõidu. 1937 – saabus Eesti Vabariigi 19. aastapäeva pidustustele NSV Liidu armee kindralstaabi ülem, marssal Aleksandr Jegorov. 1937 – riigivanem Konstantin Päts nimetas Johannes Klesmenti oma peaesindajaks Rahvuskogu juurde. 1941 – riigipühana tähistati Punaarmee aastapäeva. 1954 – Nikita Hruštšovi kõne NSV Liidu teraviljatootmise edasisest suurendamisest ning uudis- ja jäätmaade kasutuselevõtmisest, millest lähtudes asus juba 25. märtsil Tallinnast Kasahstani poole teele umbes 200 noort uudismaaharijat. 1990 – Eesti NSV Ülemnõukogu tühistas konstitutsiooniparagrahvi, mis sätestas kommunistliku partei juhtiva rolli ühiskonnas. 1994 – Prantsusmaal Strasbourgis algasid Eesti ja Euroopa Liidu vabakaubandusläbirääkimised. 1996 – Moskva patriarhaat katkestas suhted Konstantinoopoli patriarhaadiga vastuseks viimase otsusele võtta Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik taas oma jurisdiktsiooni alla. 2004 – Tartus avati August Traksmaa bareljeef. 2004 – Tartus avati Jaan Kruusi bareljeef. 1455 – Gutenbergi piibli ilmumise kokkuleppeline kuupäev. 1574 – Prantsusmaal algas viies sõda hugenottide vastu. 1660 – Rootsi kuningaks sai Karl XI. 1766 – Lotringi hertsogiriik liideti Prantsusmaaga. 1820 – Suurbritannia pealinnas Londonis paljastati vandenõu Briti valitsuskabineti liikmete mõrvamiseks. Vandenõulaste kohtumispaiga järgi sai see tuntuks Cato tänava vandenõuna (Cato Street Conspiracy). 1836 – Mehhiko armee asus piirama Texase mässajate valduses olevat Álamo kindlust. Algas Alamo lahing. 1847 – Ameerika-Mehhiko sõda: USA võitis Mehhikot Buena Vista lahingus. 1854 – Bloemfontaini konventsiooniga tunnistas Suurbritannia lõplikult buuride Oranje Vaba Riiki (Oranje Vrystaat) iseseisva riigina. 1870 – Ameerika Ühendriikide armee loovutas kontrolli Mississippi osariigi üle tsiviiladministratsioonile. Osariik oli sõjaväe valitseda alates Ameerika kodusõja lõpust aastal 1865. 1887 – Prantsuse Rivierat tabas ulatuslik maavärin, kus hukkus 2000 inimest. 1893 – Rudolf Diesel sai patendi diiselmootorile. 1898 – Émile Zola vangistati pärast tema avaliku kirja "J'accuse" ilmumist. 1903 – Kuuba andis Ameerika Ühendriikidele 99 aastaks rendile 116 km² suuruse ala Guantánamo lahe piirkonnas. 1904 – Ameerika Ühendriigid omandasid Panamalt 10 miljoni USA dollari eest Panama kanali tsooni. 1905 – Paul Percy Harris asutas Chicagos esimese Rotary klubi. 1918 – toimus Keila lahing, mida koos samal päeval aset leidnud Pihkva lahinguga peeti Punaarmee asutamise ajaks. 1919 – Benito Mussolini asutas Itaalias Rahvusliku Fašistliku Partei (Partito Nazionale Fascista). 1934 – Belgia kuningaks sai Léopold III. 1941 – Glenn T. Seaborg tootis ja isoleeris esimest korda plutooniumi. 1944 – Nõukogude Liidus algas tšetšeenide ja inguššide küüditamine Sise-Aasiasse. Küüditati kogu rahvas. 1945 – Teine maailmasõda: Ameerika Ühendriikide väed vallutasid jaapanlastelt Filipiinide pealinna Manila. 1945 – Türgi kuulutas sõja Jaapanile ja Saksamaale. 1947 – asutati Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO). 1965 – Mossad mõrvas Läti aviaatori-konstruktori Herberts Cukursi. 1966 – Süürias tuli riigipöördega võimule Nureddin al-Atassi valitsus. 1970 – loodi Guyana kooperatiivne vabariik. 1981 – Hispaanias nurjati sõjaväeline riigipöördekatse. 1982 – Gröönimaal toimunud nõuandval referendumil hääletas 53% osalenutest Euroopa Ühendusest lahkumise poolt. Misjärel Gröönimaa astus 1985. aastal Ühendusest välja. (vt ka Gröönimaa ja Euroopa Liidu suhted) 1991 – Lahesõda: Ameerika Ühendriikide maaväed ületasid Saudi Araabia piiri ja sisenesid Iraaki. 1997 – Vene orbitaaljaama Mir pardal toimus tulekahju. Tuli kustutati 14 minutiga ja jaam jätkas tööd oluliste kahjustusteta.  Pikemalt artiklis Sündinud 23. veebruaril 1417 – Paulus II, paavst 1464–1471 1443 – Matthias Corvinus, Ungari kuningas 1458–1490 1685 – Georg Friedrich Händel, saksa helilooja 1794 – August Matthias Hagen, baltisaksa maalikunstnik ja graafik 1874 – Konstantin Päts, Eesti riigitegelane ja esimene president 1938–1940 1878 – Kazimir Malevitš, ukraina futuristlik maalikunstnik 1883 – Victor Fleming, USA filmilavastaja 1886 – Anna Raudkats, eesti rahvatantsujuht 1891 – Aleksander Eller, eesti skulptor 1901 – Agathe Veeber, eesti graafik 1903 – Julius Fučík, Tšehhoslovakkia ajakirjanik 1929 – Jaan Einasto, eesti astronoom ja akadeemik 1929 – Aleksius II, Moskva ja kogu Venemaa patriarh aastatel 1990–2008 1935 – Peet Lepik, eesti semiootik ja kultuuriteoreetik 1938 – Paul Morrissey, USA filmirežissöör 1938 – Jüri Männiste, eesti arstiteadlane 1940 – Peter Fonda, USA filminäitleja ja -režissöör 1943 – Helmi Sakkov, eesti arhitekt 1951 – Mait Maltis, eesti laulja 1954 – Viktor Juštšenko, Ukraina president aastast 2005 1960 – Naruhito, Jaapani kroonprints 1965 – Michael Dell, USA ettevõtja 1971 – Magomed Jevlojev, Inguši ajakirjanik, jurist, ärimees ja opositsionäär 1971 – Risto Kallaste, eesti jalgpallur 1977 – Kristina Šmigun, eesti murdmaasuusataja 1994 – Dakota Fanning, USA näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 23. veebruaril 0715 – Al-Walid I, Umaijaadide kaliif 705–715 1447 – Eugenius IV, paavst 1431–1447 1476 – Pietro Mocenigo, Veneetsia doodž 1474–1476 1766 – Stanisław Leszczyński, Poola kuningas 1704–1709 ja 1733–1736 1792 – Joshua Reynolds, briti maalikunstnik 1821 – John Keats, briti luuletaja 1839 – Mihhail Speranski, Vene liberaalne poliitik 1848 – John Quincy Adams, USA president 1825–1829 1855 – Carl Friedrich Gauss, saksa matemaatik, astronoom ja füüsik 1859 – Zygmunt Krasiński, poola luuletaja 1918 – Adolf Friedrich VI, Mecklenburg-Strelitzi suurhertsog 1930 – Horst Wessel, saksa luuletaja, üliõpilane ja SA ohvitser 1930 – Jonas Jablonskis, leedu keeleteadlane 1934 – Edward Elgar, briti helilooja 1945 – Aleksei Tolstoi, vene kirjanik 1945 – Rudolf Lange, Saksa politseiametnik, Läti SD ülem 1941–1944 1955 – Paul Claudel, prantsuse kirjanik ja diplomaat 1965 – Stan Laurel, inglise komöödianäitleja 1990 – David Samoilov, vene-juudi luuletaja 2000 – Stanley Matthews, briti jalgpallur 2006 – Antonio Rodotà, Euroopa Kosmoseagentuuri direktor 1997–2003 2007 – Liina Roomet, eesti keraamik Katoliku kirikus püha Polykarpose ja püha Willigise mälestuspäev. Vana-Roomas Terminalia – jumal Terminuse püha. NSV Liidus Punaarmee päev (1919–1946), hiljem Nõukogude armee ja sõjamerelaevastiku päev (1946–1991). Isamaa kaitsja päev (1991) Venemaal ja mitmes muus SRÜ riigis. Guyanas Mashramani – iseseisvuspäev (1966) ja vabariigi aastapäev (1970). Brunei iseseisvuspäev (1984). Tallinna maksimumtemperatuur +9,3 °C (1990) Tallinna miinimumtemperatuur –26,3 °C (1865) Tartu maksimumtemperatuur +10,1 °C (1990) Tartu miinimumtemperatuur –27,5 °C (1956) 2007 – aasta kõige madalam temperatuur −30,3 °C Jõgeval 2018 – aasta kõige madalam temperatuur −26,5 °C Tiirikojal ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. http://chroniknet.de/extra/was-war-am/?ereignisdatum=23.2.1945 "eu.dk: What is Greenland's relationship with the EU?". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. oktoober 2017. Vaadatud 22. veebruar 2016. 2018. aasta ilma ülevaade