laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts

Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts (ERRS) on alates 10. detsembrist 1988 tegutsev rahvatantsu-, rahvamuusikaõpetajate ja -harrastajate ühendus Eestis. ERRS-i juhatuse esimehed on olnud Anti Kalamees (1988–1989), Ülo Luht (1989–1993; rahvatants), Ahto Nurk (1989–1993; rahvamuusika), Valdo Rebane (1993–2002) ja Kalev Järvela (2002–...). 1990. aastast ilmub ERRS häälekandjana ERRS-i Teataja (1990–1992 nimega ERRS-i Sõna). ERSS tunnustab oma valdkonna paremaid mitmel viisil, näiteks annab välja Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi märke. 2011 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia (TeateTants 2011 korraldamise eest) Koduleht
ERRS

ERRS võib tähendada mitut asja Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts Eesti Rahvusraamatukogu seadus European Radiation Research Society
Rootsi Eestlaste Liit

Rootsi Eestlaste Liit (lühend REL; rootsi keeles Sverigeesternas Riksförbund) on Rootsis elavate eestlaste keskorganisatsioon. Liit on asutatud 1993. aastal ja on 1956. aastal asutatud Rootsi Eestlaste Esinduse õigusjärglane. Liidul on veidi alla 2000 liikme. Esinduskogu valimised toimuvad iga nelja aasta järel, viimati 2018. aastal. Liit on Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu liige. Liit annab välja ajakirja Rahvuslik Kontakt. Rootsi Eestlaste Liit koosneb üksikliikmetest ja liikmesorganisatsioonidest. Üksikliikmed jagunevad oma elukohas postinumbri järgi osakondadesse. REL osakonnad REL Lõuna-Rootsi osakond REL Göteborgi osakond REL Boråsi osakond REL Kesk-Rootsi osakond REL Östergötlandi osakond REL Gotlandi osakond REL Stockholmi osakond REL Norrlandi osakond REL liikmesorganisatsioonid Lundi Eesti Maja Ühing Eesti Skaudijuhtide Kogu Rootsis Eesti Keeleklubi Göteborgis Göteborgi Eesti Segakoor Narva Veteranid Eesti Laste Abistamisühing (ELA) Eesti Keele Selts Boråsis Eskilstuna Eesti Selts Klubi Estetic Stockholmi Eesti Segakoor ESTIVAL-i ühing Stockholmi Eesti Lasteaed Eesti Kooli seeniorid Stockholmi Eesti Huvikool Eesti Rahvakunsti Huviring TRIINU Eesti Teaduslik Selts Rootsis Eesti Golfiselts Rootsis Eesti Noored Rootsis (ENR) Rootsi Eestlaste Liidu büroo asub Stockholmi Eesti Majas. Liidu tegevust juhib juhatus. Liidu tegevussuunad otsustab 40-liikmeline Esinduskogu, mis koguneb istungiks kord aastas aprillis. Esinduskogu valitakse iga nelja aasta järel üleriiklikel demokraatlikel valimistel. Valimisõigus on kõikidel REL otseliikmetel ja REL liikmesorganisatsioonide liikmetel. Valimisi viib läbi Valimiste Peakomitee. Järgmised valimised toimuvad novembris 2022. Esinduskogu saadikud aitavad kaasa REL tegevuskava elluviimisele osakondade, liikmesorganisatsioonide ja komisjonide tegevuse kaudu. Iga saadik valib omale vähemalt ühe komisjoni, mille tegevuses ta oma mandaatajal osaleb. REL komisjonid Ajaloo- ja arhiivikomisjon Eestisse kolimise infokomisjon Integratsiooni- ja juriidiliste küsimuste komisjon Keelekomisjon Majanduskomisjon Meedia- ja kommunikatsioonikomisjon Noorsootöö- ja kultuurikomisjon Poliitika- ja rahvusvahelise koostöö komisjon REL annab välja kultuuriauhinda. Laureaadid otsustab Kultuuriauhinna Kolleegium. Rootsi Eestlaste Liit Lõuna-Rootsi Eesti Maja Metsakodu Göteborgi Eesti Segakoor Eesti Laste Abistamisühing (ELA) Eskilstuna Eesti Selts Klubi Estetic Stockholmi Eesti Segakoor Stockholmi Eesti Lasteaed Stockholmi Eesti Huvikool Eesti Teaduslik Selts Rootsis Eesti Golfiselts Rootsis
XML-RPC

XML-RPC (Extensible Markup Language Remote Procedure Call) on kaugprotseduurikutse protokoll, milles protseduuride väljakutsed kodeeritakse XML-i abil ja edastatakse HTTP-protokolliga. Autentimiseks saab kasutada HTTP vahendeid ning krüpteeritud ülekandeks HTTPS-i. XML-RPCs võivad funktsiooni parameetrid ja tagastusväärtused olla järgnevate andmetüüpidega: Kutsutakse välja funktsioon examples.getStateName täisarvulise parameetriga, mille väärtus on 40. <?xml version="1.0"?> <methodCall> <methodName>examples.getStateName</methodName> <params> <param> <value><i4>40</i4></value> </param> </params> </methodCall> Vastuses on tagastusväärtuseks sõne "South Dakota". <?xml version="1.0"?> <methodResponse> <params> <param> <value><string>South Dakota</string></value> </param> </params> </methodResponse> JSON-RPC SOAP Transpordikihi turbeprotokoll XML-RPC koduleht
Jooks (sport)

"jooksja" suunab siia. Ajakirja kohta vaata artiklit Jooksja (ajakiri). Jooks on spordis kõnnak, mille puhul teatud hetkedel on mõlemad jalad maast lahti. See on võidujooksuna kergejõustikuala ja antiikolümpiamängude esimene võistlusala. Jooksu kasutatakse ka hoovõtuks (hoojooks) mitmel kergejõustiku alal ja aeroobikas. Võidujooksuvõistlustel joostakse kõrvuti, et teha kindlaks, kes jookseb kiiremini. Võidujooksud on arvatavasti olemas olnud suurema osa inimkonna ajaloost. Jooksuliigid olid järgmised: staadionijooks (Olümpias oli 1 staadion 192,27 meetrit) diaulos (kahekordne staadionijooks sihtkohta ja tagasi, Olümpias 384,5 m). dolichos (pikamaajooks 7–24 staadioni) hippios (hobuste võidusõiduraja pikkus, võrdus 4 staadioniga, ei olnud olümpiamängude kavas) relvisjooks (Olümpias diaulose, mujal ka hippiose distants; algul joosti täies varustuses, hiljem ainult kilbiga; jooksid ainult mehed, mitte noorukid) tõrvikujooks (oli kavas panatenaiadel teatejooksuna, olümpiamängude kavva ei kuulunud). Keskmisi ja pikki võistlusmaid joosti umbes 1,4 m laiusel jooksurajal edasi-tagasi, pööre tehti ümber sihtposti. Lühidistantsid määrati sellised, mille puhul on võimalik suurim kiirus (180–190 m); neil distantsidel ilmnes ka jooksu kõrge arengutase. Teldrijooksus (see tähendab parem jalg ja parem käsi korraga) ei võisteldud, kuigi seda paljude antiikkujutiste põhjal on ekslikult arvatud. Jooksualad on erinevad ning nõuavad erinevaid sportlikke võimeid, erinevat võistlustaktikat ja erinevaid treeningumeetodeid. Võistluspaiga järgi eristatakse staadionijooksu, maanteejooksu ja murdmaajooksu. Distantsi järgi eristatakse sprinti ehk lühimaajooksu, keskmaajooksu, pikamaajooksu ja ülipikamaajooksu. Läbimisviisilt on tavalisest erinevad tõkkejooks, takistusjooks ja teatejooks. Kategooria:Jooksualad maksimaalne hapniku tarbimine
Karl Herman

Karl Herman (Karl-August Hermann; 27. juuni (vkj)/ 10. juuli 1903 Tallinn – juuli 1950) oli eesti maalikunstnik. Karl Herman lõpetas aastal 1921 Keila kõrgema rahvakooli. Õppis aastatel 1921–1927 Riigi Kunsttööstuskoolis, mille lõpetas dekoratsioonimaali erialal. Läbinud kohustusliku väeteenistuse, täiendas end Haridus- ja Sotsiaalministeeriumi stipendiaadina aastatel 1929–1930 Prantsusmaal: Reimsis Institut Spécial de Peinture Décorative de Reimsis, mille lõpetas kuldmedaliga ja Pariisis École Nationale des Arts Décoratifsis, Académie Ransonis ja Conservatoire Nationale des Arts e Métiers's, kus tema võimeid tunnustati prix d'honneur'iga. Oli 1930–1940 Riigi Kunsttööstuskooli dekoratsiooni- ja klaasimaali- ning joonistusõppejõud ning tuntud ja hinnatud portreemaalija. Ta maalis näiteks kolm korda Konstantin Pätsi, peaaegu kõiki Eesti kindraleid alates vägede ülemjuhatajast, valmistas mosaiiktehnikas portreed Thomas Alva Edisonist ja USA presidendist Franklin Delano Rooseveltist. Viibis 1930. aastail korduvalt Prantsusmaal, kus maalis üle 20 portree. 1935. saatis ta oma töid Pariisi Salongi näitusele ning oli Kaunite Kunstide Liidu Société Nationale des Beaux-Arts liige. Oli aastast 1938 tarbekunsti osakonna juhataja, aastatel 1940–1941 Kunstnike Kooperatiivi kunstnik, aastatel 1941–1942 Tallinnas vabakunstnik. Aastatel 1942–1944 oli ta joonistusõpetaja (sealhulgas Jakob Westholmi Gümnaasiumis). Aastast 1944 oli ta Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi õppejõud, aastast 1949 dotsent. Juulis 1950 jäi ta teadmata kadunuks. Tema ristiisa oli tuntud helilooja ja ärkamisaja tegelane Karl August Hermann, kelle järgi pandigi poisile nimeks Karl-August. Tema õde oli arhivaar ja ajaloolane Magda Hermat. Karl Herman, album "Kunst I" Eesti võimueliidi õuekunstnik[alaline kõdulink]. Eesti Ekspress, 3. juuli 2008 http://archive-ee.com/ee/r/ra.ee/2012-11-10_619506_23/Rahvusarhiiv/[alaline kõdulink] Ingrid Ratassepp. "Herman, Karl, maalikunstnik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 107
Rüdiger Prinz von Sachsen Herzog zu Sachsen

Rüdiger Karl Ernst Timo Ali Prinz von Sachsen Herzog zu Sachsen (23. detsembril 1953 Mühlheim – 29. märts 2022 Weinböhla) oli Saksi printsi Timo (1923–1982) ja tema morganaatilise abikaasa Margrit Lucase (1932–1957) ainus poeg, kes alates 6. oktoobrist 2012 nimetas end Saksi kuningliku perekonna peaks. Ta oli abielus kaks korda: alates 14. juunist 1974 Astrid Linkega (1949–1989) ja alates 2. jaanuarist 2004 (lahutatud 2005) Diana Dorndorfiga. Tal oli esimesest abielust kolm poega: Daniel Timo (sündinud 23. juunil 1975 Duisburgis), abiellus 30. juulil 2011 Sandra Schereriga (sündinud 1978) Arne Benjamin (sündinud 7. märtsil 1977 Duisburgis) Nils (sündinud 6. novembril 1978 Duisburgis), abiellus 8. novembril 2008 Moritzburgis Jedida Taborekiga (sündinud 10. oktoobril 1975 Dresdenis)
Christopher Gorham

Christopher David Gorham (sündinud 14. augustil 1974 Fresnos) on Ameerika Ühendriikide filmi- ja seriaalinäitleja. Ta on mänginud näiteks telesarjades "Ugly Betty", "Popular", "Odyssey 5", "Jake 2.0", "Medical Investigation", "Out of Practice", "Harper's Island" ja "Covert Affairs". Christopher Gorham andmekogus IMDb (inglise)
Ašuug

Ašuug (aseri keeles aşıq, türgi keeles aşık, farsi keeles عاشیق āšiq, armeenia keeles Աշուղ ashugh, gruusia keeles აშუღი ashughi) on müstikust trubaduur või rändlaulik Türgis, Aserbaidžaanis, Gruusias, Armeenias või Iraanis. Ašuugide klassikaline pill on baglama ehk saz, teatud tüüpi lauto. Nende laulud on pooleldi improviseeritud. Ašuugide traditsioon Anatoolia, Aserbaidžaani ja Iraani turgi kultuurides põlvneb turgi rahvaste šamanismist. Muistseid ašuuge hüüti mitmesuguste nimedega nagu bakši (baxşı), dede (dədə) ja uzan või ozan. Neil oli tähtis roll oma rahva suulise pärimuse, ühise väärtussüsteemi ja pärandkultuuri säilitamises. Rändlaulikud kuuluvad ka tänapäeval Aserbaidžaani, Iraani Aserbaidžaani ja tasandikuturkmeenide, Türgi ja Turkmenistani maa- ja rahvakultuuris, kus neid kutsutakse bakši'deks. 2009. aasta septembris arvati Aserbaidžaani ašuugide muusikatraditsioon UNESCO mittemateriaalse kultuuripärandi nimekirja. Sõna ašuug tuleneb araabia sõnast ašeq (عاشق) ja tähendab armunut. Vahel kasutatakse seda ka mehenimena. Ashik Hussain Nanji Muharrem Ertaş Ali Ekber Çiçek Aşık Mahzuni Şerif Aşık Khanlar Aşık Veysel Muhlis Akarsu Neşet Ertaş Ashiq Edalet Aşik Daimi Davut Sulari Aşıq Hüseyn Bozalqanlı Aşıq Hüseyn Saraclı Mikayıl Azaflı Aşıq Hüseyn Cavan Aşıq Kamandar Aşıq Əmrah Aşik Sümmani Aşiq Alı Aşiq Ələsgər Molla Cümə Aşiq Musa Jivani Sajath-Nova Karacaoğlan Kul Nesîmî Xəstə Qasım Aşıq Abdulla Sarı Aşıq Pir Sultan Abdal Aşıq Abbas Tufarqanlı Aşıq Qərib Yünüs Emre Eva-Maria Barwart. Armenische Volksmusik. Tradition einer christlichen Minderheit im Wandel der Zeit. — 2009. — С. 82 "ashik,shaman" – DASTAN GENRE IN CENTRAL ASIA; European University Institute, Florence, Italy (vaadatud 10. augustil 2006) Today.az. Azerbaijan’s ashug art included into UNESCO list of Intangible Cultural Heritage. 01 October 2009 Г. Тарведян "Армянские ашуги" А. Кочарян "Армянская народная музыка", М.-Л., 1939 Л. М. Мсерианц "Ашуги" Литературная энциклопедия, Изд-во Ком. Акад., 1930 В. Кривоносов "Ашуги Азербайджана" Советская музыка 4/1938 А. Мирахмедов "Избранное" kogumikus "Антология азербайджанской поэзии", Bakuu, 1963, I köide Details of the film Ashik Kerib by Parajanov Women Performers of Legend and Folk Poetry The Poet Minstrels of Azerbaijan Encyclopedia Iranica. C. F. Albright. Asheg. An article on Ashuqs by British Library АШУГИ на сайте русской литературы и фольклора АРМЯНСКАЯ МУЗЫКА на сайте belcanto.ru Газета Голос Армении СОЧИНИТЕЛЬ ПОДОБНЫХ ШЕЛКУ ПЕСЕН Ashik film
Jüri Kork

Jüri Kork (sündinud 3. augustil 1947 Tartus) on eesti poliitik. Kork lõpetas aastal 1966 Tsirguliina Keskkooli ja aastal 1970 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Ta töötas aastatel 1972–1976 Põltsamaa Keskkoolis õpetajana. 1976–1982 oli ta Jõgeva rajooni Spordikomitee esimees ja 1982–1990 Pühajärve puhkekodu direktor. 1990–1992 kuulus Jüri Kork Eesti Vabariigi Ülemnõukogusse ning Eesti iseseisvuse poolt hääletanuna on ta 20. augusti klubi liige, samuti oli ta Eesti Kongressi liige. Ülemnõukogus olles oli ta väliskomisjoni, perekonna- ja sotsiaalkomisjoni ning hiljem haldusreformikomisjoni liige. Ta kuulus Põllumeeste Kogu saadikurühma. Kork osales Otepääl ja Valga maakonnas Rahvarinde asutamises. Okupatsiooni ajal oli ta üks esimese sinimustvalge lipu peidukoha saladuse hoidjatest. 2002 Riigivapi V klassi teenetemärk 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk Tema vennad on arst ja poliitik Andres Kork ning poliitik ja ettevõtja Toomas Kork, õde psühhiaater ja terviseteadlane Anu Kasmel. Kes on kes Eesti poliitikas 1988–1992. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1992
Hundikuristiku oja

Hundikuristiku oja (ka Kohaoja) on oja Tallinnas Kurepõllul ja Kadriorus. Hundikuristiku oja algab Sõjamäe rabast, klindi peal on oja säng enamasti veeta. Oja laskub Kadrimäelt Hundikuristiku pangaojana alla Kadriorgu, kus praegugi on veel jälgitav Joa, Kuristiku ja Oru tänava vahelises kvartalis. Oja on umbes 3,5 km pikk ja suubub praeguse Russalka juures Tallinna lahte. Oja suuet on Pirita tee rekonstrueerimistega läbi aegade oluliselt nihutatud ja muudetud. Peetri veejuhe Sadama veejuhe Liiva oja
Reliaablus

Reliaablus ehk usaldusväärsus on sotsiaalteadustes kasutusel olev kontseptsioon, mille eesmärk on kirjeldada uurimistöö tulemuste paikapidavust ning hinnata seda, mil määral sõltuvad uurimuse tulemused juhuslikest teguritest, mida uurimistöö ei käsitle. Sotsiaalalade uurimistöödes on sajaprotsendiline reliaablus pigem ideaal, kui nõue. Täpset reliaablusmõõtu on raske teadustööle anda, kuid reliaablust püütakse siiski hinnata mitme meetodite abil. Samasugune uuring tehakse teist korda ning mõõdetakse tulemuste paikapidavust. Selle eelduseks on, et uuritav probleem ei sõltu ajast. Sotsiaalteadustes on uurimisobjekt (nt sotsiaal-majanduslik seisund) tihti pidevas muutumises, mis teeb kordusuuringu kasutamise võimatuks. Viiakse samaaegselt läbi teine uuring. Uuringutulemuste vahelise korrelatsiooni tugevus näitab seda, mil määral uuriti seda, mida uurida sooviti. See, kui tugev peab olema korrelatsioon, sõltub standardtest, mida uurimistöö täita soovib. Testi tulemused jaotatakse kaheks poolikuks testiks ning leitakse saadud kahe pooliku testi vaheline korrelatsioon. See on muidugi juhul, kui kogu test uurib ühte kindlat omadust. Eriti oluline on selline meetod psühholoogias, kus näiteks isiksuseomaduse uurimiseks kasutatud küsimustiku põhjal testitakse, kas mõlemad pooled annavad ühesuguseid tulemusi. Kui ei, siis järelikult oli mõõtmisinstrumendis viga ning ei mõõdetud täpselt seda psühholoogilist aspekti, mida sooviti. Küsimused jaotatakse psühholoogiliste testide puhul peamiselt paaris- ja paaritute arvude baasil, kuna jaotades keskelt pooleks võib testi täitmise väsimus ning sarnased aspektid põhjustada erinevust kahe testi poole vahel. Valiidsus
Cauchy teoreem

Cauchy teoreem ehk Cauchy integraalteoreem on üks kompleksmuutuja funktsioonide teooria keskseid teoreeme. See ütleb, et kui kompleksmuutuja funktsioon f on regulaarne ühelisidusas tõkestatud piirkonnas D ja siis iga piirkonda D kuuluva kinnise sirgestuva joone γ ⊂ D {\displaystyle \gamma \subset D} korral ∮ γ f ( z ) d z = 0 {\displaystyle \oint _{\gamma }f(z)\,\mathrm {d} z=0} . Cauchy integraalvalem Cauchy-Riemanni võrrandid Morera teoreem Jürimäe, E. (1983). Kompleksmuutuja funktsioonide teooria lühikursus. Tallinn: Valgus., lk 61. Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Cauchy-Riemanni võrrandid

Monogeensuse tingimus on piisav ja tarvilik tingimus selleks, et kompleksmuutuja funktsioonil f ( z ) = u ( x , y ) + i v ( x , y ) {\displaystyle f(z)=u(x,y)+iv(x,y)\,} leiduks vaadeldavas punktis z = x + iy tuletis. Funktsioon f on punktis z = x + iy diferentseeruv parajasti siis, kui funktsioonid u ja v on selles punktis diferentseeruvad ja rahuldavad Cauchy-Riemanni võrrandeid ehk d'Alemberti-Euleri võrrandeid: ∂ u ∂ x = ∂ v ∂ y , {\displaystyle {\dfrac {\partial u}{\partial x}}={\dfrac {\partial v}{\partial y}},\,} ∂ u ∂ y = − ∂ v ∂ x . {\displaystyle {\dfrac {\partial u}{\partial y}}=-{\dfrac {\partial v}{\partial x}}.\,} Regulaarne funktsioon Cauchy teoreem Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Moivre'i valem

Moivre'i valem ütleb, et iga reaalarvu (üldisemalt ka kompleksarvu) x ja täisarvu n korral kehtib ( cos ⁡ x + i sin ⁡ x ) n = cos ⁡ ( n x ) + i sin ⁡ ( n x ) . {\displaystyle (\cos x+i\sin x)^{n}=\cos(nx)+i\sin(nx).\,} kus i on imaginaarühik. Kui n pole täisarv, siis see valem üldjuhul ei kehti. See valem on nimetatud prantsuse matemaatiku Abraham de Moivre'i järgi. Euleri valem Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Mollweide valemid

Mollweide valemid on kolmnurga lahendamisel kasutatavad valemid. Selle järgi kehtivad kolmnurga külgede pikkuste a, b, c ja nende vastasnurkade α, β ja γ vahel seosed ( a + b ) sin ⁡ ( γ 2 ) = c cos ⁡ ( α − β 2 ) , {\displaystyle (a+b)\sin \left({\frac {\gamma }{2}}\right)=c\cos \left({\frac {\alpha -\beta }{2}}\right),} ( a − b ) cos ⁡ ( γ 2 ) = c sin ⁡ ( α − β 2 ) . {\displaystyle (a-b)\cos \left({\frac {\gamma }{2}}\right)=c\sin \left({\frac {\alpha -\beta }{2}}\right).} See valem on nime saanud saksa matemaatiku Karl Mollweide järgi. Siinusteoreem Koosinusteoreem Tangensteoreem Kootangensteoreem Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Aleksander Mitt

Aleksander Mitt (8. veebruar 1903 Tartu – 18. aprill 1942 Vjatlag, Kirovi oblast, Venemaa) oli eesti kiiruisutaja. Mitt osales kahtedel olümpiamängudel. 1928. aasta olümpiamängudel Sankt Moritzis sai ta 500 meetris 22., 1500 meetris 19. ja 5000 meetris 21. koha. 1936. aasta olümpiamängudel Garmisch-Partenkirchenis sai ta nii 500 meetris, 1500 meetris kui ka 5000 meetris 22. koha. Aleksander Miti isiklikud rekordid: 500 meetrit – 45,5 1500 meetrit – 2.27,2 3000 meetrit – 5.31,4 5000 meetrit – 8.54,4 10 000 meetrit – 18.15,4 kiiruisutamise mitmevõistlus 203,676 Arreteeriti NKVD poolt ja suri kaks kuud enne surmaotsust nõukogude vangilaagris. esbl.ee
Peanormaal

Peanormaal on joone kooldumistasandil asetsev normaal. Binormaal Frenet'-Serret' valemid Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Binormaal

Binormaal on joone kooldumistasandiga ristuv normaal. Peanormaal Frenet'-Serret' valemid Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Molekuli konfiguratsioon

Keemias tähendab konfiguratsioon aatomite ja aatomirühmade vastastikust asetust molekulis. Molekuli konfiguratsiooni määrab keemiliste sidemete muutmatu geomeetria, st määratletud ruumiline suunitlus. Kui aatomite või aatomirühmade konfiguratsiooni muutus annab esmase molekuliga mitteühtiva molekuli, siis saadud isomeere nimetatakse stereoisomeerideks. Siin üks ja seesama ning samase järjestusega aatomite kooslus annab kaks või enam erineva mitteühilduva konfiguratsiooniga molekuli. Mingi stereoisomeeri reaktsioon on stereospetsiifiline, kui produktis säilib lähteühendi aatomite konfiguratsioon või kui produkti konfiguratsioon on lähteaine omale vastupidine (Waldeni inversioon, näiteks SN2 reaktsioonid). Kui reaktsioonis esineb sümmeetrilise konfiguratsiooniga vaheühend, siis saadakse isomeeride 1:1 segu ehk ratsemaat (näiteks SN1 reaktsioonides). Aatomite või aatomirühmade absoluutse konfiguratsiooni deskriptorid E ja Z (cis-trans-isomeeria korral) ning R ja S (optiliste isomeeride korral) tuletatakse kindlate reeglite (Cahni, Ingoldi ja Prelogi süsteem) alusel, kusjuures iga rühma korral arvestatakse tema vanemust ehk prioriteeti. Stereoisomeer Stereokese
Laborihiir

Laborihiir (inglise laboratory mouse) on koduhiire tõuliin, mida kasutatakse teaduslikes eksperimentides laialdaselt mudelorganismina ja katseloomana. Laborihiiri võidakse pidada ka lemmikloomana. Laborihiired on tihti valged, aga näiteks kõige rohkem kasutatav laborihiirte tõug – C57BL/6 – on värvilt must. Geneetiliselt muundatud hiir Katseloom Laborirott Laborihiir Eesti märksõnastik D. P. McEndy, M. C. Boon ja J. Furth, On the Role of Thymus, Spleen, and Gonads in the Development of Leukemia in a High-Leukemia Stock of Mice, Cancer Res 1944;4:377-383. Takashi Ito, Takeshi Hoshino, Influences of the gonad on the thymus in the mouse, Zeitschrift für Anatomie und Entwicklungsgeschichte, 1963, 123. köide, nr 5, lk 490-497. Tiit Kändler, Loom vajab enamat kui jõulurahu Eesti Päevaleht, 20. detsember 2006.
Voog

Voog (ingl flux) on suurus, mis iseloomustab energia või aine siiret läbi teatava ristlõike. Füüsikas on voog laetud osakeste või nende tekitatud välja, elektromagnetlainete vms liikumine. elektrivoog magnetvoog soojusvoog valgusvoog voogamine vooglemine voogedastus Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 26.10.2012) Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [2]
Siirdeprotsess

Siirdeprotsess on füüsikalise keha või süsteemi (nt loodusliku eseme või tehnikaseadme) ühe püsiseisundi või püsitalitluse asendumine teisega, kui välistoime, koormus, sisesidemed või muud mõjurid järsult muutuvad. Elektrotehnikas tekivad pingete ja voolude siirdeprotsessid koormuste, näiteks elektritarvitite sisse- või väljalülitamisel. Siirdeprotsessidega kaasnevad mitmesugused elektromagnetilised häiringud. Eesti Entsüklopeedia nr. 8 lk 489.
Vana-Kuuste mõis

Vana-Kuuste mõis, varem Kuuste mõis (saksa keeles Alt-Kusthof, varem Ottes ja Kusthof) oli rüütlimõis Tartumaal Kambja kihelkonnas, mille keskus jääb nüüdisajal Tartumaale Kambja valla territooriumile. Kuuste mõisa (Ottes, 1582. aastal Kusth) on esmamainitud 1521. aastal, mil mõis kuulus Zoegedele. Pärast Põhjasõda kuulus mõis von Ungern-Sternbergidele. 1744. aastal sündis mõisas Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternberg, kes hiljem Hiiu-Suuremõisas elades sai tuntuks Hiiumaa hullu krahvina. 18. sajandi lõpul eraldati mõisast Vastse-Kuuste mõis. 1799. aastal ostsid Vana-Kuuste mõisa Liphartid (1799–1839). Aastatel 1799–1829 kuulus mõis Reinhold Wilhelm von Liphartile ja aastatel 1829–1839 tema pojale Carl Gotthard von Liphartile. Carl Gotthard von Liphart elas pärast isa surma juba Raadil ja rentis 1833. aastal Vana-Kuuste mõisa koos kuue karjamõisaga (Lange, Küti, Kõrkküla, Tõõraste, Rebaste ja Ignase), kogupindalaga 7000 hektarit, 12 aastaks Tartu Ülikoolile. Tartu Ülikool rajas sinna Johann Friedrich Leberecht Schmalzi (1781–1847) algatusel 1834. aastal Vana-Kuuste Põllumajanduse Instituudi. See õppeasutus rajati Tartu Ülikooli põllumajanduseriala üliõpilaste ettevalmistamiseks ja praktikabaasiks. 1839. aastal omandas mõisa August Johann Friedrich von Sivers, kes lepingu ülikooliga lõpetas. Aastatel 1868–1896 oli mõisnik August Friedrich von Sivers. Viimane võõrandamiseelne mõisnik oli Leo von Sivers. 1930. aastatel asus mõisas taas Tartu Ülikooli katsemajand. Seejärel olid härrastemajas Kambja valla täitevkomitee ja rahvamaja. 1941. aastal viidi Vana-Kuuste mõisa härrastemajja Kuuste avalik raamatukogu, mis koliti sealt välja 1951. aastal, kui sinna viidi üle Sipe kool, millest sai Kuuste 7-klassiline Kool. Pärast kooli ja valla raamatukogu liitmist 2001. aastal asub Kuuste Raamatukogu taas mõisa härrastemajas. 1914. aastal kuulus mõisa koosseisu 3305,38 hektarit müümata mõisamaad, 1440,69 hektarit müümata talumaad, 1461,5 hektarit müüdud talumaad, 1 ühik müüdud mõisamaad, 61 talu. 1878. aastal asutati Vana-Kuuste mõisas Eesti esimene koorelahutajaga meierei. Vana-Kuuste Põllumajanduse Instituut Kuuste Kool Kuuste Raamatukogu Maiste, Juhan. Nutt, Nele. Tartumaa mõisad. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 97-98. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 20-23 [1]. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 168-169 [2]. Siimets, Ülo. Perekond Liphartid ja Venemaa esimene põllumajandusinstituut Vana-Kuuste mõisahoones. Kambja Valla Sõnumid, 12. august 2015. Vana-Kuuste mõis (Alt-Kusthof), eesti mõisaportaalis