laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jurjev (täpsustus)

Jurjev on: Tartu linna vanapärane nimi vene keeles; see pärineb 1030. aastast, mil Kiievi suurvürst Jaroslav Tark vallutas Tartu ja nimetas selle oma ristinime Juri järgi; Jurjev-Polski (ka Jurjev-Polskoi), linn Venemaal, Vladimiri oblasti Jurjev-Polski rajoonis; Jurjev-Povolski (Jurjevets), linn Venemaal Volga ääres, Ivanovo oblasti Jurjevetsi rajoonis; Bila Tserkva, Ukrainas Kiievi oblastis asuva linna nimi 1369. aastani; Svjato-Jurjevi vene õigeusu klooster Venemaal Novgorodi lähistel, Volhovi jõe kaldal; Jurjevi (Jurjevka) rajoon, haldusüksus Ukrainas Dnepropetrovski oblastis (halduskeskus on Jurjevka). Jurjev ehk Jurjevka on eesti küla Kemerovo oblastis Venemaal. Jurjev (perekonnanimi) Aleksandr Dmitrijevitš Jurjev (1959–), Astrahani arheoloog, Astrahani oblasti teeneline pedagoog; Aleksandr Ivanovitš Jurjev (1942–), Venemaa poliitilise psühholoogilise koolkonna rajaja; Aleksei Jurjev, Nõukogude Liidu kangelane; Boriss Jurjev (1889–1957), Vene helikopterikonstruktor, NSV Liidu TA akadeemik; Vassili Jurjev (1879–1962), Vene sordiaretaja, kahekordne sotsialistliku töö kangelane; Jevgeni Borissovitš Jurjev (1950–), Ukraina psühhiaater; Jevgeni Dmitrijevitš Jurjev (1882–1911), Vene luuletaja ja helilooja, romansside autor; Jevgeni Leonidovitš Jurjev (1971–), Vene ettevõtja ja ühiskonnategelane; Zinovi Jurjev (1925–), Vene kirjanik ja ajakirjanik; Ivan Jurjev, Nõukogude Liidu kangelane; Leonid Jurjev, Nõukogude Liidu kangelane; Mihhail Zinovjevitš Jurjev, Vene ettevõtja ja poliitik; Mihhail Makarovitš Jurjev, Nõukogude Liidu kangelane; Mihhail Filippovitš Jurjev (1918–1990), Nõukogude sinoloog; Pavel Jurjev, vaimuliku nimega Palladius (1721–1789), Vene õigeusu piiskop; Sergei Jurjev, (1821–1888), Vene literaat; Fjodor Jurjev, (1783–1856), Vene viitseadmiral; Elli Jurjev, (1936–2001), Vene kunstnik, Tšuvaššia rahvakunstnik; Juri Mihhailovitš Jurjev (1872–1948), vene ja nõukogude näitleja ja teatripedagoog; Juri Konstantinovitš Jurjev (1896–1965), nõukogude organokeemik, Jurjevi reaktsiooni avastaja; Juri Jurjevitš Jurjev (1944–), Vene kellamees; Oleg Jurjev (1959–), Vene luuletaja ja proosakirjanik; Isabella Jurjeva (1899–2000), nõukogude estraadilaulja; Jekaterina Jurjeva (1983–), Vene kahevõistleja; Jelena Jurjeva (1984–), Valgevene võrkpallur; Ljudmilla Jurjeva (1953–), Ukraina psühhiaater, Ukraina TA liige; Mihhail Zahharin-Jurjev (?– 538), Vene bojaar, tsaar Mihhail Fjodorovitši esiisa.
Kölni ringkond

Kölni ringkond (Regierungsbezirk Köln) on üks viiest ringkonnast Saksamaa Liitvabariigi Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Kölni ringkond asub Nordrhein-Westfaleni edelaosas. See on üks Saksamaa suurema elanike arvu ja rahvastiku tihedusega ringkondi. Kölni ringkond piirneb põhjas Düsseldorfi ringkonnaga, idas Arnsbergi ringkonnaga, lõunas Rheinland-Pfalzi liidumaaga ning läänes Belgia ja Hollandiga. Ringkonna territooriumile jäävad Eifeli mäestik ja Bergisches Land. Ringkonna pindala on 7395,31 km² (teistel andmetel 7364,71 km²). Elanike arv oli 4 350 368 (seisuga 31. detsember 2003), rahvastiku tihedus 588 inimest km² kohta. Aastal 2002 oli elanike arv 4 318 758 ja rahvastiku tihedus 586 inimest km² kohta. Halduskeskus on Köln. Ringkonnavalitsus asub aadressil Zeughausstraße 2–10, 50667 Köln. Praegune valitsusjuht on Gisela Walsken (SPD). Ringkond koosneb 8 kreisist kokku 95 kreisikuuluvusega vallaga ja 4 kreisivabast linnast (kokku 99 vallast). Ringkonna ajalugu ulatub tagasi "Preisimaa määruseni provintsivõimude paremast korraldusest" 30. aprillist 1815. Siis korraldati Preisimaa valitsemine ja haldus pärast Viini kongressi ümber ning provintsid jaotati kokku 28 ringkonnaks (Regierungsbezirke). Üks neist oli Kölni ringkond, mis oli algul Jülich-Kleve-Bergi provintsis ning 1922 läks üle Reini provints. Nagu teisedki ringkonnavalitsused, hakkas Kölni ringkonna valitsus tööle 22. aprillil 1816. Aastal 1972 ühendati Kölni ringkonnaga Aacheni ringkond. Suurt mõju ringkonna lähiajaloole on avaldanud Franz-Josef Antwerpes, kes oli valitsusjuht (Regierungspräsident) 1978–1999. Clemens Busch 1945–1947 Wilhelm Warsch 1947–1957 Walter Rieger 1957–1958 Franz Grobben 1958–1967 Heinrich Stakemeier 1967 Günter Heidecke 1967–1978 Franz-Josef Antwerpes 1978–1999 Jürgen Roters 1999–2005 Hans Peter Lindlar 2005–2010 Gisela Walsken alates 2010 Enne kreisireformi, mis 1975 Nordrhein-Westfalenis jõustus, kuulusid Kölni ringkonda järgmised kreisivabad linnad (1945. aastani linnkreisid) ja kreisid (1945. aastani maakreisid) (ilma juba 1972 kaotatud Aacheni ringkonna kreisideta, mis liideti Kölni ringkonnaga): Mõned kreisid eksisteerivad tänaseni, kuid nende territoorium on muutunud. Ka kolm kreisivaba linna eksisteerivad tänaseni, kuid nende territoorium on tublisti suurenenud. Kölni ringkonna valitsuse koduleht
Paas-kolmissõnajalg

Paas-kolmissõnajalg (Gymnocarpium robertianum) on naistesõnajalaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Paas-kolmissõnajalg andmebaasis eElurikkus
Draginja Dorpat

Draginja Dorpat (kodanikunimega Ruth Sophia Knaak või Sophie Ruth Knaak; sündinud 21. septembril 1931 Ravensburgis) on Saksa kirjanik. "Ellenbogenspiele", Hamburg 1966 "Auf den Leib geschrieben", Hamburg 1967 (koos Ali Schindehütte ja Arno Waldschmidtiga) "Junge Knaben beim Spiel", Hamburg 1969 "Neurodermitis: weder Allergie noch Atopie", Steyr 1997 (Sophie Ruth Knaaki nime all) "Erbarmen mit den Männern", Steyr 1998 (Sophie Ruth Knaaki nime all) "Und zu Küssen kam es kaum", Tübingen 2003 "Ohne Laut", Tübingen 2004
Dorpat (täpsustus)

Dorpat võib tähendada mitut asja. Dorpat on Tartu linna ajalooline nimi saksa, poola ja rootsi keeles. Dorpat on hotell ja konverentsikeskus Tartu kesklinnas. Draginja Dorpat (Sophia Ruth Knaak, 1931-) on Saksa kirjanik.
Dorpat (hotell)

Dorpat on hotell ja konverentsikeskus Tartu kesklinnas Võidu silla, Turu tänava ja Soola tänava vahel. Hotell on omaette hoone Emajõe ääres, konverentsikeskus aga paikneb osas Tasku kaubanduskeskusest. 2012. aasta augusti seisuga mahutab hotell kuni 410 külastajat, see on Tartu suurim hotell. Konverentsikeskuses on 10 konverentsi- ja seminariruumi, kuhu mahub kuni 1100 külastajat; see on Lõuna-Eesti suurim konverentsikeskus. Hotell avati 2007. aasta juulis, varasema Tartu avaturu parkla kohal. See kuulub Tartu ettevõtjale Neinar Selile. Martin Pau, "Neinar Seli lükkab jälle hotelliehitust käima" Tartu Postimees, 12. oktoober 2011 Nils Niitra, "Multikeskuse hotell valmib tuleval suvel" Tartu Postimees, 28. juuli 2006 Olli Vesala, "Puuduv parkla takistab hotelli Dorpat avamist" Tartu Postimees, 29. juuni 2007
Pihla hiiemänd

Pihla hiiemänd on harilik mänd, mis asub Hiiumaal Kõrgessaare vallas Kõpu külas. Pihla hiiemänd on laia võraga. Puu kõrgus on 13 m, ümbermõõt maapinna lähedalt 378 cm. Vanuseks hinnatakse umbes 300 aastat. Männi kohta oli levinud pärimus, et kui keegi täiskuuööl männi harude vahelt läbi poeb, võib ta libahundiks muutuda. Hendrik Relve. Põlispuud, Tallinn 2003, lk 96.
Assam

Assam on India osariik. Piirneb loodes Bhutaniga ja edelas Bangladeshiga. Osariigi suurimad linnad on Guwāhāti, Silchar ja Dibrugarh. Pealinn on Dispur, mis on Guwāhāti eeslinn. Peamised keeled on assami ja bengali keel. 65% elanikest on hinduistid, 30% muslimid. Tuntud on assami tee ja Assami siid. Assami kuningriiki valitses 1228. aastast alates Ahomi dünastia. 1821 haarasid võimu birmalased. Pärast Esimest Inglise-Birma sõda läks Assam 1826. aastal Briti impeeriumi koosseisu. Pärast India iseseisvumist eraldati Assamist Sylheti ala ja liideti Ida-Pakistaniga (praegu Bangladesh). 1960. ja 1970. aastatel eraldati Assamist Nagaland, Meghalaya ja Mizoram, millest said India osariigid. Osariigis tegutsevad mitmed sissirühmitused, mis taotlevad Assami iseseisvust. Mõjukamad neist on Asomi Ühendatud Vabastusrinne (ULFA) ja Bodolandi Rahvusdemokraatlik Rinne (NDFB). Assam jaguneb 27 ringkonnaks. Assami valitsus
Tugipiilar

Tugipiilar ehk tugipiit ehk kontraforss on gooti arhitektuurile omane piilaritaoline seinatugi võlvide külgsurve tasakaalustamiseks (võlvikandade toetamiseks). Tavaliselt astmeliselt aheneva profiiliga tugipiilarid paiknevad reeglina seinamüüri välisküljel (harvemini ka siseküljel). Tugipiilarid esinevad juba Bütsantsi arhitektuuris, edasi romaanikas ja gootikas; kasutatakse üksikutel juhtudel tänapäevani. Tugipiilariteks nimetatakse ka Eesti arhitektuuris mitte leiduvaid, kuid Lääne-Euroopa gootikas kasutatud tugikaari toetavaid piilareid, mis asuvad hooneseinast eemal. Nurka kahelt poolt toetavad tugipiilarid Nurga ümber ehitatud tugipiilar Diagonaalselt paiknev tugipiilar Seina toetavad tugipiilarid Hoone külje laiune tugipiilar kabelil Żejtunis Maltal Tugipiilarid Milano katedraali fassaadil Itaalias Daniel-Johnsoni tammi toetavad tugipiilarid Québecis Paoay kirik Filipiinidel laiade tugipiilaritega, mis iseloomustavad 17. sajandi kohalikku stiili Tugipiilarid Kairouani Uqba mošee lääneseinal Tuneesias Tugipiilarid Kaarma kiriku läänefassaadil ja pikihoone läänenurkadel Tugipiilarid Puhja kiriku läänenurkadel Tugipiilarid uusgooti Tartu katoliku kiriku põhjaseinal https://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=tugipiit "Eesti arhitektuuri ajalugu", kirjastus Eesti Raamat, Tallinn, 1965 Paar tugipiilarite näidet
John Playford

John Playford (1623 – 1686 või 1687) oli Londoni raamatukaupmees, kirjastaja ja helilooja, kes on tänapäeval tuntud peamiselt tantsukogumiku "The Dancing Master" (esimene väljaanne "The English Dancing Master", 1651) koostajana.
Wellini vald

Wellin on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Valla keskus on Wellin. Valla piirides asuvad peale Wellini veel järgmised asulad: Barzin, Chanly, Fays-Famenne, Froidlieu, Halma, Lomprez, Neupont ja Sohier. Karneval Maskeraad Kirik Kirik Kirik Linnavalitsushoone Sissesõit asulasse La Grand-Place Mälestustahvel vabastajatele (1944) Vaade linnale Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Wellini vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles) Bibliotheque communale de Wellin (prantsuse keeles) Grafiti
Kivi-lõhiskupar

Kivi-lõhiskupar (Andreaea rupestris) on lõhiskupraliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas rändrahnude juures. Kivi-lõhiskupar andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Kivi-lõhiskupar andmebaasis eElurikkus
Kurruline tuhmik

Kurruline tuhmik (Anomodon rugelii) on tuhmikuliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas mitmetes metsatüüpides, kaljudel ja liivikuil. Kurruline tuhmik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Kurruline tuhmik andmebaasis eElurikkus
Rõivatööstus

Rõivatööstus (ka rõivatootmine) on kergetööstuse haru, mis tegeleb mitmesugusest materjalist rõivaste tootmisega. Rõivatööstus hõlmab rõivaesemete ja rõivalisandite valmistamist igat liiki materjalist: meeste, naiste ja laste pealis- ja alusrõivaste, töö-, tänava- ja vabaajarõivaste õmblemine nahast, riidest, trikookangast jne. See hõlmab täiskasvanute ja lasterõivaid, moe- ja klassikalisi rõivaid. Rõivatööstuse hulka kuulub ka karusnahatööstus (karusnaha töötlemine ja nahast rõivaste valmistamine). Rõivatööstus hõlmab nii masstootmist (nt õmblusvabrikutes) kui ka individuaalõmblust (nt rätsepatöö moeateljeedes). 2020. aastal oli rõivatööstuse valdkonnas tegutsevana registreeritud 504 ettevõtet. Valdkonna ettevõtted moodustavad Eesti ettevõtetest 0,5%. Siin on hõivatud pea 4500 inimest (0,9% Eesti ettevõtete töötajatest). Nende ettevõtete koondmüügitulu ületas 2020. aastal 175 miljonit eurot (moodustades 0,3% Eesti ettevõtete müügitulust). Rõivatööstuse ettevõtete ärikasum oli 2020. aastal kokku umbes 8,6 miljonit eurot, mis moodustas 5% nende müügitulust (kasumimarginaal, kogurentaablus). 80% rõivatööstuse ettevõtetest on mikroettevõtted, kus töötab alla 10 töötaja. 1% ettevõtetes töötab enam kui 100 töötajat (7 ettevõtet). 6% rõivatööstuse ettevõtetest on müügitulu kalendriaastas suurem kui 1 miljon eurot. Umbes 2/3 rõivatööstuse ettevõtete müügitulust tuleb ekspordist. Viimasel kümnendil on allhange liikunud Eestist välja ning keskmine ettevõtte suurus kahanenud. Eesti rõivatööstuses jätkuvad järgnevatel aastatel juba varem alanud muutused. Lühikese vahega teatasid oma tootmise lõpetamisest Eestis nii Sangar kui ka Baltika. Masstootmine lahkub Eestist ja siia jääb pigem nišitootmine ning disain ja turundus ehk väärtusahela kõrgema lisandväärtusega etapid. Rõivatööstus on üks sektoreid, kus prognoositakse lähiaastatel olulist töökohtade kadu Eestis. Tööjõukulud on lihtsalt nii suured, et ei suudeta püsida konkurentsis. Eesti rõivatööstus toetub tugevalt ekspordile. Seetõttu on ekspordi aeglane kasv pidurdanud kogu sektori kasvu. Peamised riigid, kuhu tooteid eksporditakse, on Soome, Rootsi ja Norra. Peamised ekspordiartiklid on meeste ja naiste rõivad. Tekstiilitööstus Töötlev tööstus Registrite ja Infosüsteemide Keskus. "EMTAK 2008 SELGITAVAD MÄRKUSED" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16.10.2020. Vaadatud 13.10.2020. Algandmed Statistikaameti andmebaas, 2020. aasta kohta, vaadatud 17.10.2022 Algandmed Statistikaameti andmebaas, ettevõtete majandusnäitajad Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (2019). "2018. AASTA MAJANDUSÜLEVAADE" (PDF). Vaadatud 13.10.2020.[alaline kõdulink] Teatmik.ee andmebaas, statistika põhitegevusala lõikes Ettevõtte koduleht "Äriregister". Vaadatud 17.10.2022. Eesti Rõiva- ja Tekstiililiit
Tõeline riiginõunik

Tõeline riiginõunik (ka tegelik riiginõunik; vene keeles действительный статский советник) oli Venemaa keisririigi tsiviilteenistuse IV klassi teenistusaste, mis oli võrdne armee kindralmajori ja mereväe kontradmirali auastmega. Tegelik riiginõuniku teenistusastes andis õiguse pärilikule aadliseisusele.
Õunjas bartraamia

Õunjas bartraamia (Bartramia pomiformis) on kerakupraliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas soostuvates metsades ning lodumetsa (soovõha) kasvukohatüübis rändrahnude juures. Õunjas bartraamia andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Õunjas bartraamia andmebaasis eElurikkus
Curaçao

Curaçao (hollandi; papiamento Kòrsou) on Madalmaade Kuningriigi koosseisu kuuluv saar Kariibi meres Venezuela ranniku lähedal. Saar moodustab koos Klein Curaçao saarega Madalmaade Kuningriigi koosseisu kuuluva omavalitsusliku ala, mille halduskeskus on Willemstad. (Madalmaade Kuningriigi koosseisu kuulub nelit võrdõiguslikku maad: Holland, Aruba, Curaçao ja Sint Maarten.) Kuni aastani 2010 kuulus Curaçao Hollandi Antillide koosseisu. Saare pindala on 444 km² ja seal oli 2010. aastal 142 200 elanikku. 2003. aastal oli saarel 133 600 elanikku. Saar on pindalalt ja rahvaarvult niinimetatud ABC saarte (Aruba, Bonaire ja Curaçao) seas suurim. Curaçao avastasid konkistadoor Alonso de Ojeda ja Amerigo Vespucci 1499. aastal, misjärel Hispaania koloniseeris saare. 1634. aastal okupeeris saare Hollandi Lääne-India Kompanii Johannes van Walbeecki juhtimisel. Saarest sai orjakaubanduse keskus. Napoleoni sõdade ajal kuulus saar kahel lühikesel perioodil Suurbritanniale, kuid Pariisi rahulepinguga 1815. aastal tagastati saar Hollandile.
Kolmehõlmaline batsaania

Kolmehõlmaline batsaania (Bazzania trilobata) on soomikuliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas mitmes metsatüübis. Kolmehõlmaline batsaania andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Kolmehõlmaline batsaania andmebaasis eElurikkus
Naha- ja jalatsitööstus

Naha- ja jalatsitööstus on kergetööstuse haru, mis tegeleb jalatsite ja nahatoodete (kottide, rahakottide, nahkkinnaste, vöötmete jne) tootmisega.
Turd-lühikupar

Turd-lühikupar (Brachythecium turgidum) on lühikupraliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas niitudel . Turd-lühikupar andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Turd-lühikupar andmebaasis eElurikkus
Cesare Negri

Cesare Negri (umbes 1535 – umbes 1605) oli Itaalia tantsija ja koreograaf. Rajas oma kodulinnas Milanos tantsuakadeemia (1554) ja avaldas balleti teoreetilise käsitluse "Le Grazie d'Amore", kus esmakordselt on kirjeldatud balleti viit põhipositsiooni. 1604. aastal ilmus teose uus väljaanne pealkirjaga "Nuove inventioni di Balli".
Meri-pungsammal

Meri-pungsammal (Bryum marratii) on pungsamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas rannaniitudel. Meri-pungsammal andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Meri-pungsammal andmebaasis eElurikkus
Kuopio Püha Nikolause katedraal

Kuopio Püha Nikolause katedraal on Soome Õigeusu Kiriku Karjala piiskopkonna piiskopi residents. Katedraal ehitati aastatel 1902—1903 Viiburi ehitusmeistri Aleksander Isaksoni käe all. Kirik on valmistatud punastest tellistest. Ikonostaasi kinkis kindralkuberner Nikolai Bobrikov. Kiriku pühitses Viiburi ja Soome peapiiskop Nikolai (Nalimov).
Vesi-tömptipp

Vesi-tömptipp (Calliergon megalophyllum) on teravtipuliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida järvedest. Vesi-tömptipp andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Vesi-tömptipp andmebaasis eElurikkus
Mustpeasammal

Mustpeasammal (Catoscopium nigritum) on mustpeasamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas madalsoodes. Mustpeasammal andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Mustpeasammal andmebaasis eElurikkus
Juus-kiilsirbik

Juus-kiilsirbik (Dichelyma capillaceum) on vesisamblaliste sugukonda, kiilsirbiku perekonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida jõgedest ja ojadest. Juus-kiilsirbik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Juus-kiilsirbik andmebaasis eElurikkus
Vesi-kiilsirbik

Vesi-kiilsirbik (Dichelyma falcatum) on vesisamblaliste sugukonda kiilsirbiku perekonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida jõgedest ja ojadest. Vesi-kiilsirbik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Vesi-kiilsirbik andmebaasis eElurikkus
Roheline kaksikhammas

Roheline kaksikhammas (Dicranum viride) on kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Taim on kollakasroheline või roheline 1–3(4) cm kõrguste vartega, tihemurusalt kasvav sammal. Varred on enamasti harunenud, valkja või helepruuni risoidvildiga. Lehed lantsetjad, 5–6 mm pikad, jäigad, ühtlaselt ahenenud pika ja peene renja tipuosaga. Leherood väga lai, lehe alusel kõrgete näsadega. Eoskupraid esineb väga harva. Eosed pruunikad, läbimõõduga 15–25 µm, valmivad suvel. Vegetatiivne paljunemine toimub kergestimurdunud lehetippude abil. Eestis võib neid leida kasvamas arumetsades. Roheline kaksikhammas kasvab metsades lehtpuude tüvedel. Eestis üsna sage. Eesti Punase nimestiku andmetel ohulähedases (7) kategoorias. Ohuteguriteks on märgitud lageraied, puuliikide osakaalu muutmine metsades, metsade vanuse muutumine, sest kaovad vanad metsad ja suured puud. Roheline kaksikhammas on kuulub Euroopa Loodusdirektiivi II lisasse ning on Eestis Looduskaitse all (II kaitsekategooria). Roheline kaksikhammas andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Nele Ingerpuu. Kai Vellak. Eesti sammalde määraja. Tartu: EPMÜ ZBI Eesti Loodusfoto. 1998. lk 113–117 Eesti eElurikkus[alaline kõdulink]15.10.2013 Eestis esinevad loodusdirektiivi taime- ja loomaliigid15.10.2013 I ja II kaitsekategooriana kaitse alla võetavate liikide loetelu15.10.2013 Roheline kaksikhammas andmebaasis eElurikkus
Könttanukas

Könttanukas ehk könt-tanukas (Encalypta mutica) on tanukaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas paekaljudel ja looniitudel (loopealsetel). Könt-tanukas andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Könt-tanukas andmebaasis eElurikkus
Tamarisk-kariksammal

Tamarisk-kariksammal (Frullania tamarisci) on kariksamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas mitmetes metsatüüpides. Tamarisk-kariksammal andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Tamarisk-kariksammal andmebaasis eElurikkus
Tartu maaliinide bussijaam

Tartu maaliinide bussijaam oli transpordisõlm Tartu kesklinnas Tartu avaturu kõrval, Soola ja Turu tänava ning Võidu silla vahel. See lammutati 2000. aastate teisel poolel, et teha ruumi Tasku kaubanduskeskusele ja Dorpati hotellile. Praegune Tartu bussijaam paikneb osaliselt samal kohal, kuid on tunduvalt väiksem. Viimastel aastatel[millal?] on tehtud ettepanekuid bussijaama viimiseks Tartu raudteejaama. Tartu linnaliinide bussijaam Vambola Paavo "Raudteejaam ja bussijaam võiksid kokku saada" Postimees, 16.06.2011
Adam Mickiewicz

Adam Bernard Mickiewicz (24. detsember 1798 Zaosie (tänapäeval Zavosje) või Nowogródek (tänapäeval Navahrudak), Leedu kubermang (tänapäeval Valgevene) – 26. november 1855 Konstantinoopol) oli poola kirjanik. Ta on poola rahvuseepose "Pan Tadeusz" autor.
Perssoni lõhiksammal

Perssoni lõhiksammal (Lophozia perssonii) on kulbikuliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas kaljudel ja liivikuil. Perssoni lõhiksammal andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Perssoni lõhiksammal andmebaasis eElurikkus
Kurdõhik

Kurdõhik (Exsertotheca) on õhikuliste perekond. Exsertotheca crispa – tugev kurdõhik Exsertotheca intermedia Kurdõhik andmebaasis eElurikkus
Allika-vesitiivik

Allika-vesitiivik (Octodiceras fontanum) on tiivikuliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida järvedest. Allika-vesitiivik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Allika-vesitiivik andmebaasis eElurikkus
Socrates

Sokrates – vanakreeka filosoof (ladinakeelne nimekuju) Sócrates – brasiilia jalgpallur (diakriitikuteta nimekuju)
Põhja-roodik

Põhja-roodik (Palustriella decipiens) on tömpkaanikuliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida allikasoodest. Põhjaroodik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Põhjaroodik andmebaasis eElurikkus
Tartu linnaliinide bussijaam

Tartu linnaliinide bussijaam oli transpordisõlm Tartu kesklinnas Tartu turuhoone vastas, Vabaduse puiestee, Ülikooli tänava ning Keskpargi vahel Vanemuise tänava jõepoolses otsas. Bussijaamahoone arhitekt oli Raul-Levroit Kivi. Hoone lammutati 1990. aastatel, praeguseks asub samal kohal uus Tartu kaubamaja. Linnaliinibusside parklat sellest alates Tartu kesklinnas pole, liinide sõlmpunktiks on suurem ala Riia tänava, Vabaduse puiestee ja Turu tänava ristmiku ümbruses. Tartu maaliinide bussijaam
Oederi põiksammal

Oederi põiksammal (Plagiopus oederianus, Plagiopus oederi) on kerakupraliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Oederi põiksammal andmebaasis eElurikkus
Lainjas põikkupar

Lainjas põikkupar (Plagiothecium undulatum) on põikkupraliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas mitmetes metsatüüpides. Lainjas põikkupar andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Lainjas põikkupar andmebaasis eElurikkus
Tellini vald

Tellin on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Valla keskus on Tellin. Lisaks asuvad valla piirides veel Bure, Grupont ja Resteigne. St Lambert'i kirik Kellamuuseum Kindlustalu (XVIII sajand) "Kellade oru" tänav Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Tellini vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)
Tartu avaturg

Tartu avaturg on turg Tartu kesklinnas Soola tänava otsas Emajõe kaldal. Seda haldab AS Tartu Turg. Turul kaubeldakse eelkõige toiduainete ja vähemal määral tööstuskaupadega. Turu avaosa letiridu ümbritsevad madalad hooned.