laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Võsa-uruhiir

Võsa-uruhiir (Microtus subterraneus) on hamsterlaste sugukonda uruhiire perekonda kuuluv näriline. Teda leidub ka Eestis. Võsa-uruhiir andmebaasis eElurikkus
Soo-uruhiir

Soo-uruhiir (Microtus oeconomus) on hamsterlaste sugukonda uruhiire perekonda kuuluv näriline. Eestist on ühel korral, 1970. aastal, leitud kähriku toiduanalüüsiproovist soo-uruhiire alalõualuu. See on jäänud ainsaks liigi leidumise tõendiks Eestis. Soo-uruhiir andmebaasis eElurikkus Timm, Uudo; Maran, Tiit (2020). "Kui palju on muutunud imetajate fauna Eestis?". Eesti Loodus (3): 12–21.
Valgekoondelfiin

Valgekoondelfiin (Lagenorhynchus albirostris) on delfiinlaste sugukonda kuuluv mereimetaja. Valgekoondelfiinist on teada leid 2008. aastal Tallinna lahest. "Tallinna lahes ujub ringi haruldane valgekoon-delfiin" EPL, 25.09.2008
Õpilasfirma KELM

KELM on õpilasfirma, mis tegeleb Tallinnas kiirkohtingute korraldamisega. Firma asutasid neli Tallinna 21. Kooli gümnasisti 2012. aasta oktoobris, esimene üritus toimus sama aasta 25. novembril restoranis Clazz. Eesti Õpilasfirmade Laadal 2013 võitis KELM enim meediakajastust saanud õpilasfirma tiitli. Eesti Õpilasfirmade võistlusel 2013 võitis KELM III koha ja Arengufondi preemia. Firma nimi tuleneb asutajate nimede esitähtedest: K – Kristiina, E – Elina, L – Liisa, M – Merilyn. KELM sümboliseerib ka kohtinguliste kelmikust ja müstikat esimesel kohtamisel. 14. november 2012, Raadio 2 hommikuprogramm "Silmad lahti" 23:40 Kuula Raadio 2 intervjuud 19. november 2012, Noorteraadio "Starter" 27. november 2012, Uuno raadio hommikuprogramm "Totaalne ärkamine" 06. detsember 2012, Delfi Noorte hääl ÕF KELM Tallinna 21. Koolist korraldab kiirkohtinguid 10. jaanuar 2013, Elu24 Tallinna õpilasfirma pakub kiirkohtingu teenust 17. jaanuar 2013 Meestekas Tallinna õpilasfirma korraldab kiirkohtinguid 24. jaanuar 2013 Raadio 4 "Tere hommikust" 24. jaanuar 2013 Tre raadio "Soovisaade" 25. jaanuar 2013 Viimsi Teataja Õpilasfirma kiirkohtingud: esmakordselt eakatele 26. jaanuar 2013 Delfi rubriik Elu (Viimsi Teataja) Õpilasfirma korraldab kiirkohtinguid: esmakordselt ka eakatele 29. jaanuar 2013 Pealinn Õpilasfirma KELM kutsub eakaid tutvumisõhtule 30. jaanuar 2013 Eesti Päevaleht Riik püüab noori suunata firmasid looma ja äri ajama 1. veebruar 2013 Delfi Noorte hääl VIDEO: Nii toimub kiirkohting Eesti noortele 8. veebruar 2013 Pealinn Kas Tallinna on tabanud peigmeeste põud? 5. aprill 2013 Raadio 2 KalendeR2 17:51 11. aprill 2013 Kanal 2 Kuidas leida kaaslast? Naljast sündis kiirkohtingute korraldamine. 24. aprill 2013 E24 Vaata, millised on tänavused parimad õpilasfirmad 24. aprill 2013 Lääne Elu 24. aprill 2013 Äripäev Parim õpilasfirma tuli Tartust Koduleht Facebooki leht
Kopenhaageni Majandusülikool

Kopenhaageni Majandusülikool (Copenhagen Business School või Handelshøjskolen i København) on ülikool Taanis Kopenhaagenis. Ülikool on asutatud aastal 1917. Ülikoolilinnak paikneb Frederiksbergi asumis. Ülikoolis õpib 20 000 üliõpilast.
Mõisavahe tänav

Mõisavahe tänav on tänav Tartus Annelinnas. Tänava pikkus on umbes 870 meetrit ja mõlemas otsas asub ringristmik. Mõisavahe tänaval asuvad hotell Starest ja OÜ FIK Väikeloomakliinik. Hotell Starest Mõisavahe tn 35
Kalda tee

Kalda tee on tänav Tartus Annelinnas. Kalda tee algab Sõpruse puiestee ja Pika tänava ristumiskohas olevalt ringteelt ja suundub kagusse. Kalda tee lõppeb Mõisavahe tänavaga ristudes, sellest edasi kulgeb samas suunas Lammi tänav. Tee pikkus on umbes 1,4 km. Kalda tee 29 asus 2008. aastani Anne turg. Kalda tänav
Pakistani vapp

Pakistani vapp on Pakistani Islamivabariigi riigivapp. Vapp võeti kasutusele 1954. aastal. Keskel oleval vapikilbil on kujutatud 4 vapi vastuvõtmise ajal tähtsaimat põllukultuuri: puuvill, džuut, teepõõsas ja nisu. Vapi all oleval ribal on urdukeelne kiri "Iman, Ittehad, Nazm" ('Usk, ühtsus, kord'). Pakistani lipp
Eesti Meredessantpataljon

Eesti Meredessantpataljon oli Eesti Rahvaväe Eesti Merejõudude väeosa Eesti Vabadussõjas. Eesti Meredessantpataljon eksisteeris 5. märtsist kuni 26. maini 1919. Eesti Meredessantpataljon kuulus Eesti merejõudude koosseisu, koosnes neljast roodust merejalaväelastest ning allus otse Eesti Merejõudude juhatajale Johan Pitkale. Meredessantpataljon moodustati ajutiseks kasutamiseks Kaitseliidust, vabatahtlikest, sõjalaevade meeskondade ja maaväe isikkoosseisust. Arto Oll, MEREMEHED RINDEL: MEREDESSANTPATALJON EESTI VABADUSSÕJAS, Acta Historica Tallinnensia, 2012, 18, 4872
Lühinokk-hani

Lühinokk-hani (Anser brachyrhynchus) on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Lühinokk-hani andmebaasis eElurikkus Lühinokk-hani YouTube'is
Suur-laukhani

Suur-laukhani (Anser albifrons) on hane perekonda partlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Ta on Eestis tavaline läbirändaja. Suur-laukhani andmebaasis eElurikkus Suur-laukhani YouTube'is
Kanada lagle

Mall:Mustand Kanada lagle (Branta canadensis) on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Kanada lagle eelistab elupaigana tiike, järvi, märgalasid ja jõeäärseid alasid. Nende algne levila on Põhja-Ameerikas. Viimastel aastakümnetel on Kanada lagled levinud ka Euroopasse, kus nad elavad pargitiikidel ja suuremate veekogude ääres. Nad on tuntud oma regulaarsete rännete poolest, mille käigus liiguvad nad sügisel talvituma lõunapoolsematesse piirkondadesse. Kanada lagle YouTube'is Kanada lagle andmebaasis eElurikkus Mall:Cite iucn
Mustlagle

Mustlagle (Branta bernicla) on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Mustlagle YouTube'is Mustlagle andmebaasis eElurikkus
Kübarkoskel

Kübarkoskel (Lophodytes cucullatus) on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik, kes on levinud Põhja-Ameerikas. Teda on eksikülalisena nähtud ka Eestis. Kübarkoskel andmebaasis eElurikkus
Läänesõtkas

Läänesõtkas (Bucephala islandica) on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Läänesõtkas andmebaasis eElurikkus
Avatud elektrituru andmeladu

Elektrituru andmeladu on avatud elektrituru sõltumatu infosüsteem, milles säilitatakse elektriturul osalejate lepingute ja mõõtepunktide andmeid ning mõõtetulemuste ajalugu. Eestis haldab andmeladu firma Elering ja siin kasutatav infosüsteem võimaldab iga elektriturul osaleja kohta säilitada elektri tootmise ja tarbimise andmeid ühe tunni kaupa. Andmelao sõltumatus tagab turuosaliste võrdse kohtlemise. Nord Pool Spot Kauglugemine Tarkvõrk Andmeladu on elektritarbijatele ja -müüjatele avatud, Eleringi pressiteade, 25. september 2012 Andmeladu Elering
Sõnnpea-sõtkas

Sõnnpea-sõtkas (Bucephala albeola) on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Sõnnpea-sõtkas andmebaasis eElurikkus Sõnnpea-sõtkas YouTube'is
Hamsterlased

Hamsterlased (Cricetidae) on sugukond näriliste seltsis, imetajate klassis. Retsentseid hamsterlasi on 112 perekonda kokku 580 liigiga. Eestis elab 9 liiki hamsterlasi. harilik leethiir, Myodes glareolus (varem Clethrionomys glareolus) harilik mügri, Arvicola amphibius (varem A. terrestris) põld-uruhiir, Microtus arvalis niidu-uruhiir, Microtus agrestis kuhja-uruhiir, Microtus levis võsa-uruhiir, Microtus subterraneus soo-uruhiir, Microtus oeconomus (üks varasem leid Ida-Eestist) ondatra, Ondatra zibethicus metslemming, Myopus schisticolor hiirlased
Hiirlased

Hiirlased (Muridae) on sugukond näriliste seltsis, imetajate klassis. Sugukonda kuulub 150 perekonda kokku ligikaudu 710 liigiga. Eestis elab 7 liiki hiirlasi. Rändrott, Rattus norvegicus Kodurott, Rattus rattus Koduhiir, Mus musculus Juttselg-hiir, Apodemus agrarius Väike-metshiir, Apodemus uralensis Kaelushiir, Apodemus flavicollis Pisihiir, Micromys minutus Deomyinae Gerbillinae (liivahiirlased; nende hulka kuuluvad liivahiired) Leimacomyinae Lophiomyinae Murinae (nende hulka kuuluvad meie tavalised rotid ja hiired) hamsterlased karihiirlased
Kossakivka (Lõpovetsi rajoon)

Kossakivka (ukraina keeles Косаківка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 388. Pindala on 0,966 km². Kossakivka kabel.
Laboratoorne diagnostika

Laboratoorne diagnostika on meditsiini-, geeni- ja molekulaarbioloogia haru, kus tegeletakse teaduslike analüüside ja meetodite ning statistikaga tänapäeval tuntud mikroskoopilisel tasandil. Laboratoorne diagnostika leiab rakendust arvukates laboratooriumides, mis on loodud suuremate teadusasutuste ja haiglate juurde. Laboratoorne diagnostika hõlmab nii seadmeparki kui ka nendega seotud tarkvara kooslusi, millele lisanduvad mitmesugused patenteeritud meetodid ning analüütide nomenklatuurid ja tulemuste tõlgendamise parameetrid. Erinevates teadusasutustes kasutatakse ka erinevaid meetodeid, tuntumad neist: Densitomeetria Elektrokemoluminestsents-immuunanalüüs ehk ECLIA (Electrochemiluminescence immunoassay) Elektrokemoluminomeetria Ensüümkaudne immuunsorbtsioonimeetod Ensüümi-immuunanalüüs ehk immunoensüümmeetod ehk ELISA Ensüüm-võimendatud immuunmeetod ehk EMIT Fluorestsents-ensüüm-immuunmeetod ehk UniCAP Fluorestsentspolarisatsioon-immuunmeetod ehk FPIA Fotomeetria Geelaglutinatsioon lateksglutinatsiooni meetod Fluorestsentshübridisatsioon in situ ehk FISH (Fluorescent in situ hybridization) Indirektne immunofluorestsentsanalüüs (Indirect fluorescent antibody (test))-IFA Immuunturbidimeetria Kalorimeetriline meetod broomkresoolrohelisega ehk BCG Kaudne immunofluorestsentsmeetod ehk IIF (Indirect immunofluorescence) Kemoluminestsents-immuunanalüüs ehk CLIA Kemoluminestsents-immuunmeetod ehk CMIA Kemoluminomeetria Koagulomeetriline meetod Kõrgsurve-vedelikkromatograafia ehk HPLC(High-performance liquid chromatography) Kromatograafiline meetod Nefelomeetria Northern blotting Polümeraasi ahelreaktsioon ehk PCR (Polymerase chain reaction) Kvantitatiivne polümeraasi ahelreaktsioon ehk reaalaja PCR ka qPCR (Quantitative real-time polymerase chain reaction) RAPD (Random Amplified Polymorphic DNA) PCRi variatsioon Radioimmunanalüüs ehk RIA (Radioimmunoassay) Southern blotting Turbidimeetria Western blot DNA RNA Sõeluuring RHK-10 Chernecky, C.C., et al.,2008 Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused. Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused.M. Zilmer , E. Karelson , T. Vihalemm, A.Rehema, K. Zilmer. Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused, Biokeemia Instituut, Tartu Ülikool 2010, ISBN 978-9985-2-1540-1 Chernecky, C.C.. Casella, L.A.. Berger, B.J.. Jarvis,E.. Lee,D..Wren.K..wren,T.L.. Laboratory Tests and Diagnostic Procedures., Part 2: Laboratory Tests and Diagnostic Procedures., Sanders Elsevier ,5th ed, 2008, ISBN: 978-1-4160-3704-0 Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetelu
Kuninghahk

Kuninghahk (Somateria spectabilis) on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Eestis on ta haruldane läbirändaja aprillis-mais ja septembris-oktoobris. http://www.linnuvaatleja.ee/linnuliigid/kuninghahk Kuninghahk andmebaasis eElurikkus Kuninghahk YouTube'is
Valgesilm-vart

Valgesilm-vart ehk ruskevart (Aythya nyroca) on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda esineb ka Eestis. Valgesilm-vart YouTube'is Valgesilm-vart andmebaasis eElurikkus
Punanokk-vart

Punanokk-vart (Netta rufina) on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Eestis eksikülaline, kohatud umbes 50 korral. vart Punanokk-vart YouTube'is Lindistused tuttvardi häälitsustest Punanokk-vart andmebaasis eElurikkus
Sini-rägapart

Sini-rägapart (Anas discors) on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Sini-rägapart YouTube'is Otsing: Spatula discors andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele)
Ameerika piilpart

Ameerika piilpart (Anas carolinensis) on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Ameerika piilpart andmebaasis eElurikkus Ameerika piilpardi pulmamäng YouTube'is
Ameerika viupart

Ameerika viupart (Anas americana, Mareca americana) on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Ameerika viupart YouTube'is Ameerika viupart andmebaasis eElurikkus
Viupart

Viupart (Anas penelope, Mareca penelope) on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Viupart YouTube'is Viupart lähivaates Viupart andmebaasis eElurikkus
Nurmkana

Nurmkana ehk põldpüü (Perdix perdix) on faasanlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Nurmkana on levinud suuremas osas Euroopast ja Aasia lääneosast ning introdutseeritud Põhja-Ameerikasse (USA ja Kanada), asustab kultuurmaastikke ja metsade piirialasid. Teda võib näha ka Eesti mandriosas, kuid on väga haruldane saartel. Nurmkanu on vaid korra nähtud 31. märtsil 2014 Vormsi saarel. Kokku nähti viiepealist salka. Sel aastatuhandel on arvukus teadmata põhjustel mitu korda langenud. Tema arvukus on Euroopas alates 1980. aastast langenud üle 90%. Pesitsuseelsel perioodil võib neid kohata enim asulates talveperioodil, suvel esineb kõige rohkem rohumaadel. Kõige rohkem on neid nähtud Harju- ja Tartumaal, sest seal on neile soodsaimad elutingimused. Nurmkanad paarituvad märtsi lõpus. Täiskurn kestab mai teisest poolest juuni keskpaigani ja haudumine 23–25 päeva. Pesitsusaegsed salgad on väiksemad kui pesitsusjärgsed. Pesitsusajal hoiavad paarid kokku. Eesti Ornitoloogiaühing valis nurmkana Eesti aasta linnuks 2013. Nurmkana on kujutatud Vladimir Taigeri kujundatud miniatuuriga margil aasta linnuna. Nurmkana (Perdix perdix) salkade suuruse ja elupaigakasutuse dünaamika: Eesti Ornitoloogiaühingu Aasta Lind 2013 projekti kokkuvõte, Eesti Ornitoloogiaühingu (EOÜ) ajakiri Hirundo 1/2014. Nurmkana andmebaasis eElurikkus Aasta lind 2013 nurmkana võib hävimisohtu sattuda, ERR, 2. jaanuar 2013 Nurmkana e. põldpüü. Loodusõpe Remo Savisaare pildid nurmkanadest Nurmkana YouTube'is
Põldvutt

Põldvutt (Coturnix coturnix) on Euraasias ja Aafrikas elutsev faasanlaste sugukonda kuuluv linnuliik ja ühtlasi maailma väikseim kanaline. Täiskasvanud linnu kaal on umbes 100 grammi. Välisilmelt on põldvutt helepruuni üldtooniga ning seljal ja külgedel pruuni-kollase-musta peenemustrilise sulestikuga lõokesesuurune lind, kelle kõhualune sulestik on heledam ja mustrita. Pea on tumedam, kuid pealaelt ja mõlema silma kohalt jookseb kuklasse helekollane triip. Noorlinnud ja emaslinnud on peenemamustrilised. Isaslindudel (kukkedel) on pea silmadest ja nokast madalamal musta-valgetriibuline ja nende rinnapiirkonnas on suur ülespoole suunatud nooleotsa kujuline must laik. Põldvutt on Eestis rändlind, olles ainus siin pesitsev kanaline, kes siin ei talvitu. Saabub Eestisse alates aprilli lõpust mai lõpuni ja suundub tagasi lõunasse alates augustist. Põldvutt on karjalise eluviisiga ja tegutseb valdavalt lagedal kultuurmaastikul, enamasti teravilja- ja heinapõllul, kuid on väga hea kaitsevärvuse tõttu raskesti märgatav. Eluiga võib ulatuda kuni 11 aastani. Peetakse ka farmides kodulinnuna vutimunade ja vutiliha tootmiseks. Eesti vutt Põldvutt YouTube'is Põldvutt andmebaasis eElurikkus
Pelikan

Pelikan ehk roosapelikan (Pelecanus onocrotalus) on pelikaniliste seltsi kuuluv liik linde. Pelikani perekonnas on peale roosapelikani veel 7 liiki. Eestis on pelikan haruldane eksikülaline.[viide?] Esmakordselt märgati Eestis pelikani 1953. aastal Pärnumaal Käomardi lahes. Ta elab kolooniates, suur pesa on enamasti ehitatud maapinnalohku. Poegi hauvad kordamööda nii emas- kui isaslind. Nokk on varustatud paunaga, mille maht on 13 liitrit. Söögi hankimiseks laseb pelikan veel nokapauna voolata. Pauna sattunud kalad neelab pelikan alla. Pelikan andmebaasis eElurikkus Aare Mäemets (peatoim) jt (1968). Eesti järved. Tallinn: Valgus, lk 170.
Hans Niederhauser

Hans Niederhauser (sündinud 14. veebruaril 1929) on Šveitsi endine poksija. Niederhauser oli kokku kahekordne Šveitsi meister II keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1951–1952. Niederhauser osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Niederhauser sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 9. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1951) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Stig Sjölinile (Rootsi) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Šveitsi meistrivõistlused poksis 1913–1958. Tulemused inglise keeles 15. suveolümpiamängude poksivõistlus. Helsingi 1952. Tulemused inglise keeles 9. Euroopa meistrivõistlused poksis. Milano 1951. Tulemused inglise keeles Hans Niederhauser veebisaidil Olympedia (inglise)
Pelikan (perekond)

Pelikan (Pelecanus) on lindude perekond pelikaniliste seltsis. Eestis on harva eksikülalisena nähtud üht selle perekonna liiki – Pelecanus onocrotalus.
Peter Müller (poksija)

Peter Müller (6. juuni 1928 – aprill 2013) oli Šveitsi poksija. Müller oli kokku kuuekordne Šveitsi meister – kergekaalus (kuni 60 kg) 1950. aastal, I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1952. aastal ning I keskkaalus (kuni 71 kg) aastatel 1959–1962. Müller osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Müller sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 9. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1951) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Herbert Schillingile (Lääne-Saksamaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 13. Euroopa meistrivõistlustel (Luzern, 1959), kuid andis veerandfinaalis loobumisvõidu hilisemale pronksmedalivõitjale Rolf Carolile (Ida-Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Šveitsi meistrivõistlused poksis 1913–1958. Tulemused inglise keeles Šveitsi meistrivõistlused poksis 1959–1983. Tulemused inglise keeles 15. suveolümpiamängude poksivõistlus. Helsingi 1952. Tulemused inglise keeles 9. Euroopa meistrivõistlused poksis. Milano 1951. Tulemused inglise keeles 13. Euroopa meistrivõistlused poksis. Luzern 1959. Tulemused inglise keeles Peter Müller (poksija) veebisaidil Olympedia (inglise)
Bavikhove

Bavikhove on hollandikeelne osavald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Harelbeke vallas. Leie kaldal asuv Bavikhove oli kuni valdade liitmiseni 1977. aastal omaette vald. Asulat on esmamainitud 12. sajandil (villa Bavinghova). Sint-Amanduskerk, 14.–15. sajand Baviki pruulikoja reklaam Mälestussammas maailmasõdades hukkunuile Rotulus Harlebecensis (vt Harelbeke koduleht).  Bavikhove – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ööhaigur

Ööhaigur (Nycticorax nycticorax) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Ööhaigur andmebaasis eElurikkus
Siidhaigur

Siidhaigur (Egretta garzetta) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda on kohatud ka Eestis. Siidhaigur andmebaasis eElurikkus
Purpurhaigur

Purpurhaigur (Ardea purpurea) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Lind on levinud Lõuna-Euroopas. Eestis on ta väga harv eksikülaline. Eestis kohati haruldast eksikülalist purpurhaigrut Purpurhaigur andmebaasis eElurikkus
Lõuna-hallõgija

Lõuna-hallõgija (Lanius meridionalis) on õgijalaste sugukonda kuuluv linnuliik. Eestis on kohatud stepi-hallõgijat, mida peeti varem lõuna-hallõgija alamliigiks. Hiljem on stepi-hallõgija arvatud aga hoopis hallõgija alamliigiks. Stepi-hallõgija (Lanius excubitor pallidirostris) esmasleid Eestis 2022. aasta tõi muutused Eestis kohatud linnuliikide nimestikus looduskalender.ee Lõuna-hallõgija andmebaasis eElurikkus
Stepilõoke

Stepilõoke (Melanocorypha calandra) on lõolaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Stepilõoke andmebaasis eElurikkus
Sarviklõoke

Sarviklõoke (Eremophila alpestris) on lõolaste sugukonda kuuluv linnuliik. Eestis on ta haruldane läbirändaja. Sarviklõoke andmebaasis eElurikkus
Kivikakk

Kivikakk (Athene noctua) on kaklaste sugukonda kuuluv linnuliik. Eestis on teda teadaolevalt nähtud vaid üks kord. Kivikakk andmebaasis eElurikkus
Lõunatirk

Lõunatirk (Uria aalge) on alklaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Näiteks aastast 2022 Lõuna (Suur)-Malusil. Lõunatirk klassifitseeritakse järgmisteks alamliikideks: Uria aalge aalge Pontoppidan 1763; Uria aalge albionis Witherby 1923; Uria aalge californica H. Bryant 1861; Uria aalge hyperborea Salomonsen 1932; Uria aalge inornata Salomonsen 1932. Uria aalge spiloptera. Linnud on 38–43 cm pikkused. Eluiga tavaliselt 20 aastat. Lõunatirke peetakse monogaamseteks lindudeks. Poegade eest hoolitsemisel osalevad nii emas- kui ka isaslind. Igal aastal muneb emaslind 1 pirnikujulise ja üsna mustrilise muna, mida kas isas- või emaslind pidevalt valvab. Noorlindu toidavad vanemad kuni 3 nädalat. Edasi tuleb noorlinnul, veel lennuvõimetuna, laskuda vette ning kohtuda seal isaslinnuga. Isaga kokkusaanuna jäävad linnud võimalusel kokku kuni kuuks ajaks – toimub õppimisaeg. Emaslind elab sel ajal koloonias. Dominic Couzens, "Linnud Euroopa linnuliikide täielik käsiraamat", tõlkinud Olav Renno, lk 177, 2005,Varrak, ISBN 978 9985 3 1459 3 Dominic Couzens, "Linnud Euroopa linnuliikide täielik käsiraamat", tõlkinud Olav Renno, lk 176, 2005,Varrak, ISBN 978 9985 3 1459 3 Lõunatirk andmebaasis eElurikkus Dominic Couzens, "Linnud Euroopa linnuliikide täielik käsiraamat", tõlkinud Olav Renno, lk 177, 2005,Varrak, ISBN 978 9985 3 1459 3 Avibase: A84EC84B96F510A3, Uria aalge, Veebiversioon (vaadatud 14.10.013) (inglise keeles)
Väikealk

Väikealk ehk ürr (Alle alle) on alklaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Gröönimaa inuitid on väikealkidest valmistanud talvetoitu kiviakki, mis on hapendatud hülgenahas. Väikealk andmebaasis eElurikkus
Stepivuril

Stepivuril (Syrrhaptes paradoxus) on vurillaste sugukonda kuuluv linnuliik, kes on levinud Kesk-Aasias. Teda on haruldase eksikülalisena nähtud ka Eestis. Stepivuril andmebaasis eElurikkus
Laisaba-änn

Laisaba-änn (Stercorarius pomarinus) on änlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Laisaba-änn andmebaasis eElurikkus
Söödikänn

Söödikänn (Stercorarius parasiticus) on änlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Söödikänn andmebaasis eElurikkus
Pikksaba-änn

Pikksaba-änn (Stercorarius longicaudus) on änlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Pikksaba-änn andmebaasis eElurikkus
Lõuna-hõbekajakas

Lõuna-hõbekajakas (Larus michahellis) on kajaklaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Lõuna-hõbekajakas andmebaasis eElurikkus
Koldjalg-hõbekajakas

Koldjalg-hõbekajakas (Larus cachinnans) on kajaklaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Koldjalg-hõbekajakas andmebaasis eElurikkus
Polaarkajakas

Polaarkajakas (Larus glaucoides) on kajaklaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Polaarkajakas andmebaasis eElurikkus
Jämejalg

Jämejalg (Burhinus oedicnemus) on jämejalglaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib näha ka Eestis. Jämejalg andmebaasis eElurikkus
Tõmmuiibis

Tõmmuiibis ehk läikiibis (Plegadis falcinellus) on iibislaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda on üliharva kohatud ka Eestis. Tõmmuiibis andmebaasis eElurikkus
Luitsnokk-iibis

Luitsnokk-iibis (Platalea leucorodia) on iibislaste sugukonda kuuluv linnuliik. Alates 1887. aastast on teda Eestis kohatud vaid 6 korda. Eesti esmasleide muuseumide kogudes – luitsnokk-iibis Luitsnokk-iibis andmebaasis eElurikkus Eesti esmasleide muuseumide kogudes – luitsnokk-iibis