laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mürkpeoleo

Mürkpeoleo (Pitohui) on Uus-Guineal levinud värvuliste perekond. Perekonda kuulub neli liiki. Mürkpeoleod on omnivoorsed linnud. Mõnede mürkpeoleode, eriti Pitohui kirhocephalus ja Pitohui dichrous nahk ja suled sisaldavad tugevaid neurotoksilisi alkaloide batrahhotoksiini rühmast. Arvatakse, et see on lindude keemiline kaitse ektoparasiitide või välisvaenlaste (maod, röövlinnud või inimesed) vastu. Mürkpeoleode organism tõenäoliselt batrahhotoksiini ise ei tooda. Tõenäolisemalt saavad nad toksiini ühest oma toiduallikast – Choresine perekonna mardikatest [1] (Dumbacher, et al., 2004). Paapua uus-guinealased kutsuvad mürkpeoleosid nende halva söödavuse pärast prahilindudeks, keda saab toiduks tarvitada alles pärast sulgede ja naha eemaldamist, liha katmist puusütega ja viimastel praadimist (Piper, 2007). Pitohui cerviniventris Pitohui dichrous – nõlva-mürkpeoleo Pitohui kirhocephalus – eris-mürkpeoleo Pitohui uropygialis del Hoyo, J.; Elliot, A. & Christie D. (editors). (2007). Handbook of the Birds of the World. Volume 12: Picathartes to Tits and Chickadees. Lynx Edicions. ISBN 9788496553422 Dumbacher JP, Beehler BM, Spande TF, Garraffo HM, Daly JW (1992). "Homobatrachotoxin in the genus Pitohui: chemical defense in birds?". Science. 258 (5083): 799–801. DOI:10.1126/science.1439786. PMID 1439786.{{cite journal}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Dumbacher JP, Fleischer RC (2001). "Phylogenetic evidence for colour pattern convergence in toxic pitohuis: Mullerian mimicry in birds?". Proceedings of the Royal Society of London B. 268 (1480): 1971–6. DOI:10.1098/rspb.2001.1717. PMC 1088837. PMID 11571042. Dumbacher JP, Wako A, Derrickson SR, Samuelson A, Spande TF, Daly JW (2004). "Melyrid beetles (Choresine): a putative source for the batrachotoxin alkaloids found in poison-dart frogs and toxic passerine birds". Proceedings of the National Academy of Sciences. 101 (45): 15857–60. DOI:10.1073/pnas.0407197101. PMC 528779. PMID 15520388.{{cite journal}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Piper, R. Extraordinary Animals: An Encyclopedia of Curious and Unusual Animals, Greenwood Press
Arc de Triomphe

Arc de Triomphe (Arc de Triomphe de l'Étoile) on võidukaar ehk triumfikaar Prantsusmaal Pariisis. See on üks Pariisi kuulsamaid ja külastatumaid vaatamisväärsusi. Rajatis asub suure teederistmiku – Place Charles de Gaulle'i – keskel. See püstitati revolutsioonisõdades ja Napoleoni sõdades hukkunute auks. Mälestusmärgi sise- ja väliskülgedele on kirjutatud prantslaste lahinguvõidud ja väejuhid. Triumfikaare võlvi all on I maailmasõjas hukkunud tundmatu sõduri haud. Igal aastal külastab Arc de Triomphe'i poolteist miljonit inimest. Arc de Triomphe asub 12 tee hargnemiskohas Tundmatu sõduri haud Droonivideo Pariisi triumfikaarest 2022. aastal pealinn.ee vaadatud 26.10.11  Arc de Triomphe – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis "Kuidas Pariis sai maailmakuulsa triumfikaare", Tõnis Erilaid, 29. juuli 2010.
Gattšina Pauluse katedraal

Gattšina Püha Pauluse katedraal on Vene Õigeusu Kirikule kuuluv kirik Gattšinas Leningradi oblastis. Katedraali ehitati aastail 1846–1852 vene arhitekt Roman Kuzmini projekti järgi ja Nikolai I initsiatiivil. Arvatavasti oli kiriku projekteerimisse kaasatud ka Konstantin Thon (kasutatakse ka nimekuju Ton), kes oli Nikolai I õukonna arhitekt ning paljude sarnaste projektide autor üle Venemaa. Kirik pühitseti 29. juunil 1852 ja sellest tseremooniast võttis osa Nikolai I poeg, suurvürst Konstantin Nikolajevitš. 1891. aastal ehitati katedraali juurde kahekorruseline kivist koolihoone, milles said õppida nii poisid kui ka tüdrukud. 19. sajandi lõpus tegutsesid kiriku juures eesti vaimulikud, kes pidasid seal ka eestikeelseid jumalateenistusi. 1908. aastal loodi eraldi kogudus. Gattšina Pauluse katedraali sajandat aastapäeva tähistati 12. juulil 1952. Piduliku jumalateenistuse viis läbi Leningradi ja Novgorodi metropoliit Grigori koos Tallinna piiskopi Romaniga. Katedraal on tänapäevani säilinud muutumatuna. Gattšina vaatamisväärsused  Gattšina Pauluse katedraal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Korporatsioon Syringa

Korporatsioon Syringa (korp! Syringa) oli 7. aprillil 1990 Tallinnas asutatud akadeemiline organisatsioon; asutatud veel Nõukogude Eestis, olles esimene naiskorporatsioon, mis loodud Eesti iseseisvuse taastamise perioodist alates. http://liviensis.ee/wb/pages/kirjastus/leksikon.php
Maatihane

Maatihane (Pseudopodoces humilis) on tihaslaste sugukonda kuuluv lind. Liiki arvati üle sajandi kuuluvaks vareslaste sugukonda. Maatihane on umbes koduvarblase suurune. Sulestik on tagasihoidlikult hele hallikaspruun. Sarnaselt osade tihase liikidega on tal kuklal hele laik. Nokk ja jalad on mustad. Nokk on tugev ja natuke allapoole kõver. Hääl on vilistuste jada. Sugupooled on sarnased. Maatihase elupaiguks on Tiibeti kiltmaa stepid ja kuivad alad enamasti 3000 meetri kõrgusel üle merepinna. Tiheda taimkattega aladel teda ei leidu. Maatihane uuristab maapinda pesa jaoks tavaliselt rõhtsa uru, mille pikkus võib ulatuda kuni 1,8 meetrini. Uru lõppu rajab ta rohust ja villast pesa. Kurnas on neli kuni kuus muna. Otsib maast lülijalgseid, sageli jaki sõnnikut nokaga sonkides ja ümber pöörates. IBC
Brian Nielsen

Brian Nielsen (sündinud 1. aprillil 1965 Korsøris Slagelse vallas Sjællandi piirkonnas) on Taani endine poksija. Nielsen oli üliraskekaalus (üle 91 kg) viiekordne Taani meister aastatel 1988–1992. Ta on võistelnud harrastajana kokku 111 korda ning on võitnud neist 104 ja kaotanud 7 kohtumist. Nielsen sai 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlusel üliraskekaalus (üle 91 kg) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Roberto Baladole (Kuuba). Nielsen võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) 29. Euroopa meistrivõistlustel (Göteborg, 1991) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Andreas Schniedersile (Saksamaa). Ta osales üliraskekaalus (üle 91 kg) 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991), kuid kaotas oma kohtumise 2. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Nielsen poksis septembrist 1992 kuni aprillini 2002 elukutselisena ning naasis üheks kohtumiseks poksiringi mais 2011. Ta on pidanud kokku 67 kohtumist, millest on võitnud 64 kohtumist (neist 43 nokaudiga) ja kaotanud 3 kohtumist (need kõik nokaudiga). Taani meistrivõistlused poksis 1915-2000. Tulemused inglise keeles 25. suveolümpiamängude poksivõistlus. Barcelona 1992. Tulemused inglise keeles 29. Euroopa meistrivõistlused poksis. Göteborg 1991. Tulemused inglise keeles 6. maailmameistrivõistlused poksis. Sydney 1991. Tulemused inglise keeles Brian Nielsen veebisaidil Olympedia (inglise) Brian Nielsen lehel BoxRec. Inglise keeles
Tihane

Tihane (Parus) on lindude perekond tihaslaste sugukonnast. Parus ater – musttihane Parus caeruleus – sinitihane Parus cinctus – taigatihane Parus cristatus – tutt-tihane Parus cyanus – lasuurtihane Parus major – rasvatihane Parus montanus – põhjatihane Parus palustris – salutihane ehk sootihane Parus bokharensis – turkestani rasvatihane Parus holsti – kiivertihane Parus lugubris – tammetihane Parus semilarvatus – lauktihane Aegithalos – sabatihane Melanochlora – sultantihane Pseudopodoces – maatihane Remiz – kukkurtihane
Džentelmen

Sõnal džentelmen, nagu ka selle sünonüümil härrasmees, on eesti keeles kaks tähendust: džentelmeniks nimetatakse meesterahvast, kes käitub viisakalt (džentelmenlikult), eriti seoses naisterahvastega. Selles kontekstis peetakse sageli silmas mõnevõrra vanamoodsaid, patriarhaalsest ühiskonnast pärinevaid kombeid nagu meeste tava naistele istet pakkuda või neile ust avada ja neid esimesena siseneda lasta. Samuti peetakse džentelmenile omasteks ausust, sõnapidamist ja vaprust; džentelmen võib tähendada ka meessoost väikeaadlikku või jõukat ("head") päritolu meest, eelkõige Briti kontekstis.
Türgi sultan

Türgi sultaniteks nimetatakse Osmanite riigi valitsejaid, kes kandsid 1382. aastast sultani tiitlit. Alates 1453. aastast kandsid sultanid ka Rooma keisri tiitlit (Kayser-i Rûm). 1922. aastal lõppes sultanite võim ja Türgi iseseisvussõja järel kuulutati 1923. aastal välja Türgi Vabariik. Osmanite riigi esimesed valitsejad kandsid bei tiitlit. Esimesena kuulutas end sultaniks Murad I. Kuna Türgi sultanid kuulusid mitme sajandi vältel lisaks Lähis-Idale ka Euroopa mõjukaimate valitsejate hulka, on neid ohtralt kajastatud Euroopa kultuuris, sealhulgas maalikunstis ja kirjanduses. Samuti on neid mainitud eesti uuemates rahvalauludes (näiteks "Sultan on kuningas"). Türgi riigipeade loend Laul "Sultan on kuningas" Fraternitas Estica lauluraamatus (vaadatud 27. oktoobril 2011)
Bei

Bei (osmanitürgi keeles بك beg, beğ) on aadlitiitel, mida traditsiooniliselt kasutatakse väikeste turgi hõimurühmade juhtide (pealike) kohta. Mõne allika kohaselt pärineb see sõna türgi keelest. Ajalooliste teadete kohaselt on paljud türklaste, teiste turgi rahvaste ja ka Pärsia valitsejad kandnud tiitlit bei, beg, bek, bai, baig või beigh. Need kõik on variandid samast sõnast, mis tähendab 'isandat'. Beide valitsetud piirkondi või provintse nimetati beilikkideks. Tänapäeval on bei meeste mitteametlik sotsiaalne tiitel, ligikaudu samatähenduslik kui "härra". Erinevalt "härrast" järgneb bei aga nimele (näiteks "Fahrettin bei") ning seda kasutatakse vaid koos eesnimedega. "bey". Merriam-Webster Online. Vaadatud 22. märts 2008. "bey". The American Heritage Dictionary of the English Language. Vaadatud 22. märts 2008. "bey". Encyclopædia Britannica Online. Vaadatud 22. märts 2008.
Jalgpall olümpiamängudel

Olümpiamängude jalgpalliturniiri peetakse alates 1900. aasta suveolümpiamängudest Pariisis. Võistlusi ei toimunud 1896. ja 1932. aasta suveolümpiamängudel. Alates 1996. aasta olümpiamängudest Atlantas on kavas ka naiste jalgpall. Jalgpalli ei olnud 1896. aasta suveolümpiamängude kavas. 1900. ja 1904. aasta võistlustel osalesid turniiril amatöörjalgpalliklubid, ja alles 1908. aasta olümpiamängudel toimus korralik jalgpalliturniir rahvusmeeskondade vahel. Kahel esimesel korral võitis olümpiamängud Suurbritannia jalgpallikoondis, alistades mõlemal korral finaalis Taani jalgpallikoondise. Sellest alates on jalgpall olnud kõigi suveolümpiamängude kavas, turniiri ei peetud vaid 1932. aasta suveolümpiamängudel Los Angeleses. Kuni 1928. aastani olid olümpiamängud ainus rahvusvaheline tiitliturniir koondistele, alles 1930 peeti Uruguays esimesed maailmameistrivõistlused. Elukutselistel jalgpalluritel oli olümpiamängudel osalemine keelatud ja sõjajärgsetel mängudel (1952–1980) domineerisid seetõttu Ida-Euroopa riikide niinimetatud amatöörid. Kokku on olümpiavõitja selgitatud 20 korda. 1984. aastal lubati ka profid esimest korda platsile, kuid FIFA nõudel võisid kaasa teha vaid need pallurid, kes polnud mänginud MM-võistluste valik- ega finaalturniiridel. Alates 1992. aasta Barcelona olümpiamängudest sätestati reegel, et 18 mängijast 15 peavad olema 23-aastased või nooremad. Naiste seas on kehtestatud vanuse alampiir – kaasa tohib teha mängija, kes saab olümpia-aastal vähemalt 16-aastaseks. 1920. aasta olümpiamängude jalgpalliturniiri finaali ajal lahkus Tšehhoslovakkia väljakult 43 .minutil 2-0 eduseisus Belgia vastu ja diskvalifitseeriti. Hõbemedali lisamängus võitis Hispaania Hollandi vastu 3-1. 1972. aasta olümpiamängude jalgpalliturniir mängiti uute reeglite järgi, et kui matš lõpeb isegi pärast lisaaega viigiga, jagatakse medalid. Pronksimatšis see reegli muudatus mõjutas matši negatiivselt. Pronksimäng Nõukogude Liidu ja Ida-Saksamaa vahel läks pärast tegelikku mänguaega lisaajale ning lisaajal ajal ei soovinud kumbki meeskond oma medalipositsiooni ohtu seada. Kuigi pealtvaatajad vilistasid ja polnud mängu käiguga rahul, otsustasid meeskonnad mitte rünnata ja matši lõpuks anti pronksmedalid mõlemale meeskonnale. Jalgpall 1924. aasta suveolümpiamängudel Jalgpall 1952. aasta suveolümpiamängudel Jalgpall 1968. aasta suveolümpiamängudel Jalgpall 1976. aasta suveolümpiamängudel Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel Jalgpall 2008. aasta suveolümpiamängudel Jalgpall 2012. aasta suveolümpiamängudel Jalgpall 2016. aasta suveolümpiamängudel
Sisestandard

Sisestandard on analüütilises keemias kasutatav keemiline ühend, mis lisatakse uuritavale proovile teadaolevas hulgas enne analüüsi. See annab võimaluse analüüdi (uuritava ühendi) hulga määramiseks sisestandardi suhtes. Sisestandardi lisamine on tihti kasutatav instrumentaalanalüüsis. Standard valitakse nii, et see ei segaks analüüdi määramist, kuid on sellele keemiliselt lähedane ja annab signaali (piigi, spektri maksimumi vms) lähipiirkonnas. Analüüsi korrektsuse kontrolliks kasutatakse ka kindla hulga analüüdi enda lisamist. analüütiline keemia
Viljandi HC

Viljandi HC (täisnimi HC Viljandi Käsipalliklubi) on käsipalliklubi Viljandis. Klubi asutati 1991. aastal. Klubi loomisaastal oli klubi president Lembit Nelke. Koduleht
Noarootsi kirik

Noarootsi Püha Katariina kirik; ka Noarootsi kirik on Eesti Evangeelsele Luterlikule Kirikule kuuluv kirik Hosby külas Lääne-Nigula vallas. Kirikut kasutab EELK Noarootsi Püha Katariina kogudus. Kirik oli olemas arvatavasti juba 13.–14. sajandil, kuid esimesi kirikuõpetajaid ja kiriklikku tegevust Noarootsis on kirjasõnas mainitud 16. sajandil, mil Noarootsi kihelkonna keskusena on nimetatud Noarootsi Püha Katariina kirikut. Noarootsi kirik sai tugevalt kannatada Liivi sõjas. See taastati 17. sajandil ja sellest ajast pärineb ka kirikutorn. 18. sajandil ehitati erandliku lisandina tornijalami juurde matusekabel. Kirikul oli kolm 17. sajandil koguduse tugevnedes rajatud kabelit: Sutlepa kabel, Rooslepa kabel ja Osmussaare kabel. Kiriku kantsli valmistas Elert Thiele 1656. aastal. Vaatamisväärsusteks on veel altariruumis asuv ristimisvaagen (1528), Ungru dolomiidist figuraalne barokkepitaaf koori idaseinal (1630, autor Haapsalus töötanud kujur Joachim Winter) ja kirikuruumi lääneosas asuv puitrõdu, mis on arvatavasti 17. sajandist ning on tahutud välja kirvega. Kirikut ümbritsevas kirikuaias leidub huvitavaid vanu rõngasriste ja Noarootsi mõisnike hauamonumente. Samuti asub seal Noarootsi Vabadussõja mälestussammas, mis püstitati 1935. aastal, hävitati Nõukogude võimu ajal ja taastati 1990. aastal. Sutlepa kabel Rooslepa kabel Osmussaare kabel Eesti Kultuurimälestiste register Kirikud ja kogudus - Noarootsi Vallvalitsus. Vaadatud 11.08.2014. Turismiweb.ee "Noarootsi vald". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. august 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Noarootsi kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
Lõhn

Lõhn on gaasiliste ja lenduvate ainete omadus haistmisaistingut esile kutsuda. Lõhn võib olla meeldiv (aroom, lõhnaaine) või ebameeldiv (hais). Lõhnadel on oluline bioloogiline tähtsus, sest haistmise kaudu saavad organismid informatsiooni elukeskkonnast. Hais Lõhnaained Lõhnaküünal Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] EE 5. köide, 1990.
Krahvkond-linn

Krahvkond-linn (inglise keeles county borough) oli haldus-omavalitsusüksuse tüüp Suurbritannias Inglismaal, Walesis ja Põhja-Iirimaal. Krahvkond-linn oli ringkonnatasandi omavalitsusüksus, mis oli halduslikult krahvkonnast sõltumatu. Aastal 1888 kohalike omavalitsuste õigusaktiga moodustati Inglismaal 1889. aastal kahetasandilise omavalitsemisstruktuuriga halduskrahvkonnad (administrative counties) ja krahvkondadest sõltumatud krahvkonnad-linnad. Viimaste loomise tingis asjaolu, et suuremate linnade haldusjuhtimine läbi krahvkonnanõukogude peeti ebaefektiivseks. Tegelikult osa linnu olid sõltumatud ka enne 1888. aasta haldusreformi – need olid county corporatesi staatusega ja enamik neist said reformi käigus krahvkond-linnadeks. Krahvkond-linnaks saamise põhitingimuseks oli elanikkonna suurus vähemalt 50 000 inimest – seda juhul, kui linn ei olnud juba county corparate. Kuid tehti ka erandeid, näiteks kolmele ajaloolisele linnale – Bath, Dudley ja Oxford – anti uus staatus, kuigi elanikke oli alla 50 000; kõige väiksema elanikkonnaga county corporate-id jäid aga ilma. Kokku said krahvkond-linnaks 61 omavalitsust. Krahvkond-linnade võimuorganiteks said valitavad krahvkond-linnanõukogud (county borough councils). Järgnevatel kümnenditel linnastumise kasv ja halduskrahvkondade suuremate munitsipaallinnaosade (municipal boroughs) pürgimisega krahvkond-linna staatuse poole, põhjustas nende munitsipaallinnaosanõukogude ja krahvkonnanõukogude vahel palju lahkarvamusi. Aastal 1926 tõsteti krahvkond-linnaks staatuse saamise põhitingimust – nõutav 50 000-line elanikkonna suurus tõsteti 75 000-ni; 1958. aastal juba 100 000-ni. 1965. aastal moodustati Londoni krahvkonna asemele viis korda suurema territooriumiga uus haldusüksus Suur-London ja selle tõttu kaotasid kolm Londonit ümbritsevat krahvkond-linna – East Ham, West Ham ja Croydon – oma staatuse. Suur-Londoni allüksustena said nad Londoni linnaosadeks (London boroughs). Ülejäänud krahvkond-linnad kaotati 1974. aastal uue haldusreformi käigus kohaliku omavalitsuse õigusaktiga 1972. aastast. Nad asendati mittelinnaringkondadega (non-metropolitan districts) ja linnkrahvkondade linnaosadega (metropolitan boroughs), moodustades kahetasandilises omavalitsusstruktuuris madalama tasandi ja allutati krahvkonnanõukogudele. Selline struktuur ei kestnud kaua – 1986. aastal kaotati nii linnkrahvkonnanõukogud kui ka Suur-Londoni Nõukogu. Seeläbi said linnkrahvkondade linnaosad ja Londoni linnaosad sisuliselt tagasi krahvkonnatasandist sõltumatu krahvkond-linna staatuse. 1990ndail said paljud endised krahvkond-linnad, mis olid 1974. aastast mittelinnkrahvkondade ringkondadeks moodustatud, krahvkondadest sõltumatu tervikomavalitsuse staatuse, mis sisuliselt on võrreldav nende kunagise krahvkond-linna staatusega. Elanike arvu järgi olid suuremad krahvkond-linnad 1971. aasta rahvaloenduse andmeil järgmised: Birmingham 1 014 773, Liverpool 610 114, Manchester 543 741, Sheffield 520 308, Leeds 496 036 ja Bristol 426 653 inimesega. Väiksemad krahvkond-linnad olid Canterbury 33 105, Burton upon Trent 50 211, Great Yarmouth 50 236 ja Dewsbury 51 326 inimesega.
Hais

Hais ehk halb lõhn ehk lehk on ebameeldiv ja sageli tugev lõhn. Meeldivat lõhna nimetatakse aroomiks. Haisulävi Haisuhäiring Haisulukk Haisutõrje Haisunäärmed Aroom Lõhnaaine
Fütoliit

Fütoliidid on taimedest pärit, peamiselt ränist koosnevad väikesed struktuurid, mis võivad pikka aega säilida pinnases peale surnud taimekudede lagunemist.
Mäealuse tänav

Mäealuse tänav on tänav Tallinnas, mis asub Mustamäe linnaosas Kadaka asumis. Mäealuse tänav algab Mäepealse tänavalt ja lõppeb Kadaka puiesteel. Mäealuse tänav sai nime 16. mail 1958. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub mäenõlva all. Tallinna Ettevõtlusamet Mustamäe Ettevõtlusinkubaator – Mäealuse 4b Tartu Ülikooli Eesti Mereinstituut – Mäealuse 10a Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 283 VIDEO: Lõhkepaketilaos puhkenud tulekahju on lokaliseeritud, majas on pommirobot. Delfi, 13. juuni 2011
Mäepealse tänav

Mäepealse tänav on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis. Mäepealse tänav algab Raja tänavalt, ristub Mäealuse (paremalt) ja Lossi tänavaga (vasakult) ja lõpeb Kadaka puiesteel. Tänava nimi võeti kasutusele 1989. aastal. Tallinna Tehnikaülikooli Teedeinstituudi Teede ja liikluse teadus- ja katselaboratoorium (ehk Mäepealse maja, Tähisega M); TTÜ õppehoone – Mäepealse 3 ARK Harju büroo Tallinna osakond – Mäepealse 19 Tallinna tänavanimed. KNAB. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Teede ja liikluse teadus- ja katselaboratoorium. Teedeinstituut
A-Rosa Aqua

A-Rosa Aqua on Saksamaa jõereisilaev. See ehitati Neptun Werfti laevatehases Rostockis 2009. aastal. Kiil pandi 17. oktoobril 2008. Laev lasti vette 27. märtsil 2009. Alates 30. juunist 2009 kuulub jõereisilaev laevakompaniile A-ROSA Flussschiff GmbH. Ristiemaks sai kaunis kölnlanna, hoiukassa töötaja Inge Kampwerth ja laev sai 24. juulil 2009 nime A'Rosa Aqua. Laev sõidab Saksamaa jõgedel Reini-, Maini- ja Moseli-äärsete linnade vahet. Jõereisilaevade loend SPJ Pump Jet (saksa keeles) Die Decks- und Kabinenpläne A-ROSA AQUA, VIVA & BRAVA (saksa keeles) Laeva info - A-Rosa Aqua(inglise keeles)  A-Rosa Aqua – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Diana (1931)

Diana on Rootsi mootorreisilaev. See ehitati Nackas Finnboda Varvi laevatehases 1931. aastal. Laev telliti 15. novembril 1929 ning lasti vette 23. oktoobril 1930. Laev sõidab Göta kanalil Göteborgi ja Stockholmi vahel. Jõereisilaevade loend "Fakta om fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 4.09.2012. Vaadatud 3.08.2013. (rootsi keeles)
Vello Liiv

Vello Liiv (sündinud 30. mail 1940 Tallinnas) on eesti disainer, mükoloog ja loodusfotograaf. Ta on pildistanud suure osa mitmete Eesti seenemäärajate fotodest. Ta on seeneperekonna punalehik (Entoloma) tunnustatud uurija. Liiv, Vello 2024. 1200 eesti seent. Sinisukk. Kalamees, Kuulo; Liiv, Vello 2005. 400 eesti seent. Tartu: Eesti Loodusfoto. Kalamees, Kuulo; Liiv, Vello 2007. 100 söögiseent. Tartu: Eesti Loodusfoto. 2012 Eesti Eluteaduse Hoidja Jaanus Kõrv: "Seened tõid mehe Viidumäele elama" Oma Saar, 19. oktoober 2007 Toomas Jüriado: "Puravikke jätkub Eesti Looduses aasta jagu" Eesti Loodus, nr 7, 2008 (intervjuu Vello Liiviga)
Erki Pisuke

Erki Pisuke (sündinud 7. septembril 1988) on Eesti jurist ja ettevõtja. Erki Pisuke on saanud Tartu Ülikoolist õigusteaduse magistrikraadi 2013. aastal.[viide?] Tema bakalaureusetöö "Euroopa ühistu (SCE)" juhendaja oli Andres Vutt. Magistritöö "Võlakirjaemissiooni tagatisagent" juhendaja oli prof. Paul Varul, kaasjuhendaja Gerd Laub. Tartu Hoiu-laenuühistu juhatuse liige ja peajurist aastatel 2008–2019. Samuti olnud mitme Finantsinspektsiooni järelevalve alla kuuluva finantsasutuse juhatuse liige. Eesti Hoiu-laenuühistute Liidu juhatuse liige perioodil 2011–2019. Erki Pisuke esindas 2017. aastal Eestit Hoiu-laenuühistute Maailmanõukogu (World Council of Credit Unions – WOCCU) konverentsil Viinis, 2013. aastal Ottawas ja 2012. aastal Gdanskis. Läbinud spetsiaalse praktikaprogrammi ühistute juhtimisest Ameerika Ühendriikide Virginia osariigi hoiu-laenuühistutes. Osalenud ka Euroopa Hoiu-laenuühistute Võrgustiku töös. Ta on eesti õigusteadlase Heiki Pisukese poeg. Asutas koos abikaasaga 2014. aastal Belgia vahvlite kohvikuketi Mrs Waffle. Erki Pisuke ETV Terevisioonis teemal "Hoiu-laenuühistute populaarsus kasvab" Märt Belkini intervjuu Erki Pisukesega "Hoiu-laenuühistuile selgemad reeglid?" 2017, Äripäev Erki Pisuke: kiirlaenuärimehed on asunud tegutsema hoiu-laenuühistu nime all Erki Pisuke: Tallinna linnavalitsuse arusaamatu suunamuutus Savisaare pangaga
Märt Riiner

Märt Riiner (sündinud 25. veebruaril 1985) on Eesti ühistegelane. Märt Riiner on Tartu Ülikoolis õppinud matemaatikat. Akadeemiliselt kuulub ta korporatsiooni Fraternitas Tartuensis. Märt Riiner on Akadeemilise Ühistegevuse Seltsi juhatuse liige. Samuti kuulub Märt Riiner Vanemuise Seltsi, Rahva Raadio Seltsi ja Eesti Klubisse. Ta on Tartu Hoiu-laenuühistu juhatuse liige. MÄRT RIINER AINULT MEIE MAAS: Riigile mõtlev vallavanem ja parteilasest vallavanem Märt Riiner: maksustamine kui bürokraatia diktatuuri survevahend Märt Riiner: Rahast saab ka putru keeta, aga süüa see ei kõlba