laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Väike-Kareda

Väike-Kareda on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on olnud Väike-Kareda mõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ülejõe (Järva)

Ülejõe on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Gerardus 't Hooft

Gerardus 't Hooft (ka Gerard 't Hooft; sündinud 5. juulil 1946 Den Helderis) on hollandi füüsik, Utrechti Ülikooli füüsikaprofessor 1977. aastast. Aastal 1999 sai ta koos Martinus J. G. Veltmaniga Nobeli füüsikaauhinna otsustava panuse eest kvantväljateooriasse ning eriti elektronõrga vastastikmõju renormaliseeritavuse tõestuse eest ("elektronõrga vastastikmõju kvantstruktuuri selgitamise eest"). 't Hooft ja Veltman lõid elementaarosakeste füüsika matemaatilised alused, mis võimaldasid näidata, kuidas teooriat saab rakendada elementaarosakeste (näiteks W-bosonite ja Z-bosonite) konkreetsete füüsikaliste suuruste täpseks arvutamiseks. Kiirenditel (sealhulgas LEP-il) tehtud katsed kinnitasid paljusid neist arvutustest, näiteks top-kvargi massi arvutust. Tal on ka hulk muid olulisi teoreetilisi tulemusi. Praegu töötab ta kvantgravitatsiooniteooria kallal, püüdes kasutada muuhulgas stringiteooriat. Algul oli ta stringiteooria suhtes umbusklik. Aastal 1997 kuulutas 't Hooft ühes telesaates, et on range determinist: kvantmehaanikas figureeriv juhus peab olema taandatav deterministlikele protsessidele. Seoses mustade aukude informatsiooniparadoksiga puhkenud vaidluses leidis 't Hooft erinevalt Stephen Hawkingist ja teistest, et informatsioon ei lähe mustas augus kaduma, vaid tuleb sealt ühel või teisel moel jälle välja. Aastal 2004 tunnistas ta, et oli eksinud. "Kõige teooria" võimalikkuse suhtes ei ole 't Hooft kuigi optimistlik. 1981 – Wolfi füüsikaauhind 1981 – valiti Belgia Teaduste ja Kaunite Kunstide Akadeemia välisliikmeks 1982 – valiti Hollandi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks 1984 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1986 – Lorentzi medal 1995 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1999 – Nobeli füüsikaauhind Tema järgi on nimetatud asteroid 9491 Thooft. 't Hooft, G, Veltman, M. Regularization and renormalization of gauge fields. – Nuclear Physics B44 (972), 189–213 (Nobeli auhinna toonud töö). 't Hoofti sümbol 't Hoofti-Poljakovi monopool Gerardus 't Hooft Nobeli auhinna lehel Nobeli loeng (pdf; inglise keeles) OPPENHEIMER LECTURE: The Higgs Particle: Pivot Of Symmetry And Mass, loeng
Eivere

Eivere on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Külas on Eivere mõisa härrastemaja. Küla lähistel voolab Eivere peakraav. Eivere küla on esmamainitud 13. sajandil. Eiveres on sündinud Elmar Muuk. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kirila

Kirila on küla Järva maakonnas Paide linnas. Küla lähistel on Kirila soo. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Korba

Korba on küla Järva maakonnas Paide linnas. Külas on olnud Korba poolmõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Iseseisvus

Riigi iseseisvus ehk suveräänsus on riigi võime või omadus olla enda territooriumil kõrgeimaks vahelesekkujaks: otsus­tada ja lahendada poliitilises hierarhias esinevaid vaidlusi teatava lõplikkus­ast­mega. Erinevalt näiteks sõltumatusest, mis võib riigil tunnusena olla eelkõige de facto, on iseseisvuse sisu ja tähendus paljuski ka õiguslik. Suveräänne riik määrab ise oma õiguste ja kohustuste ehk pädevuse mahu. Iseseisev riik võib saada ÜRO liikmeks. Leidub riike, mille iseseisvust tunnustab üks või mitu riiki, kuid ÜRO mitte, näiteks Hiina Vabariik (Taiwan) ja Põhja-Küprose Türgi Vabariik (viimase iseseisvust tunnistab ainult Türgi). Leidub ka selliseid piirkondi, mille iseseisvust ei tunnusta mitte ükski teine riik ega rahvusvaheline organisatsioon, näiteks Puntland Somaalias. Eesti Vabariigi põhiseaduse §1 ütleb: Eesti on iseseisev ja sõltumatu demokraatlik vabariik, kus kõrgeima riigivõimu kandja on rahvas. Eesti iseseisvus ja sõltumatus on aegumatu ning võõrandamatu. Õiguslikult on Eesti Vabariigi iseseisvus üsna suurel määral piiratud. Pärast Euroopa Liiduga ühinemist ei ole Eesti õigused ja kohustused määratud enam ainult Eesti enda poolt või rahvusvaheliste lepingutega, vaid ka supranatsionaalsete Euroopa Liidu organite poolt. Euroopa Liit on andnud alust uue suveräänsusemõiste kujunemiseks, mille puhul enam ei lähtuta riigi võimest omal äranägemisel määrata oma pädevus. Autonoomia Iseseisvuspäev Okupatsioon Suveräänsus Eesti põhiseaduses Taasiseseisvumine
Kriilevälja

Kriilevälja on küla Järva maakonnas Paide linnas. Küla lähistel voolab Kriilevälja peakraav. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mustla (Paide)

Mustla (18. sajandi kaartidel Mustel) on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. 18. sajandi kaartide järgi on asula juures asunud kõrts ja asulast ida pool ristmiku juures postijaam. Külas asub Mustla kivikalme. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mustla-Nõmme

Mustla-Nõmme on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mäeküla (Paide)

Mäeküla on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mäo

Mäo on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Küla lähistel asetseb Mäo raba ja Mäo soo. Külast voolab läbi Vodja jõgi. Mäo teeristi läbivad Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ja Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee. Mäo põhjaosas kulges 20. sajandi esimesel poolel ka kitsarööpmeline Türi–Paide–Tamsalu raudtee, kus asus Mäo raudteepeatus. Tänapäeval asub külas Mäo reisiterminal, mis rajati seoses Tallinna–Tartu maantee Mäo teelõigu ümberehitamisega. Mäos asub Vilen Künnapu kavandatud ja 1995. aastal avatud mälestusmärk hukkunud politseinikele. Selle rajamine on seotud 15. detsembril 1994 aset leidnud Mäo tulistamisega, kus salaviinavedajad tapsid Mäo teeristis kaks politseinikku: 21-aastase Marek Lemmingu ja 30-aastase Argo Kivi. Mäos asub ka kunagise Mäo mõisa keskus. Küla nime on esmamainitud 1558. aastal seoses mõisaga. Tänapäeval on mõisa peahoone varemetes. 1920. aastatel moodustati Mäo asundus. 1977 nimetati asundus Mäo külaks. Mäo mõisa peahoone Mäo mõisa valitsejamaja Mäo reisiterminal Mälestusmärk hukkunud politseinikele Liivi sõja mälestusmärk Mäo vald Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Mäos avati mälestusmärk hukkunud politseinikele, epl.ee, 16. detsember 1995 Marja Kallasmaa: artikkel "Mäo1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Mündi

Mündi on küla Järva maakonnas Paide linnas. Küla lähistel asetseb Mündi raba ja voolab Mündi peakraav. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Külas asub endine Mündi mõisa härrastemaja. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nurme (Paide)

Nurme on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nurmsi

Nurmsi on küla Järva maakonnas Paide linnas. Küla lähistel voolab Nurmsi peakraav. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Külas asuvad Rooma rauaajast pärinev Nurmsi tarandkalme ja Nurmsi lennuväli. Vaade muinsuskaitsealusele Nurmsi asulakohale Nurmsi tarandkalme Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. http://www.arheo.ut.ee/Baltimaad_301.htm
Ojaküla (Paide)

Ojaküla on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Meediumkirjandus

Meediumkirjandus või meediumraamatud on kanaldamise tulemusel tekkinud kirjandus, mille autoreiks peetakse üleloomulikku olendit.[viide?] Meediumkirjandus usutakse olevat üles kirjutatud üleloomulike olendite sõnade järgi meediumi ehk vahendaja poolt. Tänapäevane meediumkirjandus pärineb spiritismiliikumisest, mille rajas prantsuse haridustegelane Allan Kardec 19. sajandil. Tema kuulsaimaks teoseks on "Vaimude raamat", mis on koostatud spiritistlikelt seanssidelt kogutud materjalidest. 20. sajandil tõstsid meediumkirjanduse populaarsust ameerika kirjaniku ja poeedi Jane Robertsi Sethi raamatud. Paljudes religioossetes traditsioonides peetakse pühakirju jumala(te)st inspireerituks ehk kanaldatuks. Suur osa kristlasi usub, et Piibel on Jumala sõna. Islamis peetakse koraani Allahi poolt dikteerituks. New Age'is on tuntud mitmeid meediumraamatuid. Jutuajamised Jumalaga Michaeli sõnumid Michaeli järgnevad sõnumid Michaeli rahvas Sethi raamatud Krayon Vaim Emanueli teadaanded Vaimude raamat Vestlused Kosmilise Mõistusega Meie, arktuuruslased Reisikirjad vaimuilmast
Otiku

Otiku (18. sajand kaartidel Ottik) on küla Järva maakonnas Paide linnas. Küla lähistel voolab Otiku peakraav. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. 18. sajandi kaartide järgi on külast lõunas on Pikaküla (Pitkakül), edelas on (soo kohale) märgitud (Ledo) ja Väikeväli (Wäikewälli). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pikaküla

Pikaküla on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Küla on esmamainitud 1586. aastal, mil selle omanikuks sai Hans Wartmann. 17. sajandi keskel rajati Pikaküla mõis. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005.
Prääma

Prääma oli küla Järva maakonnas Paide linnas. Külas on olnud Prääma mõis. Küla lähistel asetseb Prääma raba. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. 1920. aastatel oli Prääma asunduse staatuses ja aastast 1977 küla. 1. septembril 2024 liideti Prääma küla alad Paide linna ja Viraksaare külaga. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.03.2024. Marja Kallasmaa: artikkel "Prääma" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 500. stat.ee: Prääma küla
Puiatu (Paide)

Puiatu on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Purdi

Purdi on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Külas on Purdi mõisa süda ja kalmistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sargvere

Sargvere on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Külas on Sargvere mõisakompleks, kus kunagi asus kool. Praegu on mõisas muu hulgas Sargvere mõisa muuseum. Küla lähistel voolab Esna jõgi (2 km külast väljaspool) ja Sargvere peakraav. Sargveres asub RTV Saekoda. Külas on ka pisike lasteaed, mis alates 2012. aasta augustist tegutseb nimega Tarbja Lasteaed-Kool koos Tarbja külas paikneva kooliga. Samuti asub külas Sargvere Keskuse hoone, kus asuvad Sargvere raamatukogu, spordisaal, jõusaal ja noortetuba. Padula (Sargvere) V. I. Lenini nimeline kolhoos (Paide rajoon) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Sargvere Lasteaed-Algkool saadab koolinime "Sargvere" täna ajaloohõlma". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuni 2011. Vaadatud 22. juulil 2013.
Seinapalu

Seinapalu on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Küla läbib Prandi jõgi. Küla lähistel voolab Seinapalu peakraav. Seinapalu küla kohta on teateid juba 1564. aastast.[viide?] Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sillaotsa

Sillaotsa on küla Järva maakonnas Paide linnas. Külas on olnud Eivere mõis. Küla lähistel voolab Eivere peakraav. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Külas asub Paide Sillaotsa kalmistu, mis on arvele võetud kultuurimälestisena. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sillaotsa järv

Sillaotsa järv on mitme Eesti järve põhinimi: Leppsilla Sillaotsa järv on Harjumaal Saarde Sillaotsa järv on Pärnumaal Vihi Sillaotsa järv on Viljandimaal
Macclesfield Town FC

Macclesfield Town Football Club on aastal 1874 asutatud Inglismaa jalgpalliklubi. Klubi kodustaadioniks on Moss Rose.
Suurpalu

Suurpalu (ka: Palu) on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sõmeru (Paide)

Sõmeru on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tarbja

Tarbja on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Külas asub Tarbja Lasteaed-Algkool ning algkooli ruumides tegutseb ka Tarbja Raamatukogu. Küla lähistel asetseb Tarbja järv ja Tarbja soo, voolab Tarbja oja. Külast voolab läbi ka Pärnu jõgi, millest läheb üle Kükita kivisild (kultuurimälestis). Külast on leitud muistsed Tarbja kivikalmed. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tarbja järv (video)
Moss Rose

Moss Rose on 1891. aastal ehitatud ja 6355 pealtvaatajat mahutav staadion Inglismaal Macclesfieldi linnas. Staadion on ka jalgpalliklubi Macclesfield Town FC kodustaadion.
Valgma (Paide)

Valgma on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Veskiaru

Veskiaru on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Küla läbib Prandi jõgi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Viraksaare

Viraksaare on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. Viraksaare sootee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Võõbu

Võõbu on küla Järvamaal Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. 18. sajandi kaartide järgi on praegusest külast lõunas Epu soos olnud Pöiatu (Pajota) ja Epu (Eppo) asulad. Külas asuvad Seli raba ja Tellissaare raba, mis jäävad mõlemad Kõrvemaa maastikukaitseala piiresse. Rabades on mitu järve, näiteks Seli järv, Matsimäe Kaanijärv, Matsimäe Pühajärv ja Vahessaare järv. 14. augustil 2020 avati uus neljarealine Kose-Võõbu teelõik. Sellega on Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee 2+2 osa pikkus 40 km asemel 70 kilomeetrit. Epu-Kakerdi soostik Epu-Kakerdi turbamaardla Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Avati Kose-Võõbu neljarajaline teelõik" ERR, 14. august 2020
Aasta

Aasta (lühend a) on ajavahemik kahe järjestikuse sündmuse vahel, mis toimuvad kord iga täistiiru jooksul, mille Maa teeb tiiru ümber Päikese. Laiemas mõttes räägitakse aastast ka seoses mis tahes planeedi tiirlemisega ümber Päikese, näiteks Marsi puhul Marsi aastast. Aja füüsikalise mõõtühikuna võrdub aasta 365,25 ööpäevaga ehk 31 557 600 sekundiga. Selle suuruse mõõtühiku rahvusvaheline tähis on a (ladina keele sõnast annus, aasta). Väga suurte ajavahemike puhul kasutatakse mõõtühikutena mega-aastat (miljon) aastat (Ma) ja giga-aastat (Ga). Pretsessioonist põhjustatud muutuste tõttu saab aasta pikkust arvestada mitmeti.  Pikemalt artiklis Troopiline aasta Troopiline aasta ehk päikeseaasta on aeg Maa kahe järjestikuse läbimineku vahel kevadpunktist. Selle ajaga teeb ta 365,24219 tiiru ümber oma telje (365,24219 keskmist päikeseööpäeva). Nutatsiooni tõttu troopilise aasta pikkus pisut kõigub. Keskmine troopiline aasta seda ei arvesta.  Pikemalt artiklis Sideeriline aasta Sideeriline aasta ehk täheaasta on tõeline ajavahemik, mille jooksul Maa teeb tiiru ümber Päikese, st aeg Päikese kahe järjestikuse ühesuguse asendi vahel (tähe suhtes) näival trajektooril taevavõlvil. Selle pikkus on 365,2564 keskmist päikeseööpäeva.  Pikemalt artiklis Anomalistlik aasta Anomalistlik aasta on ajavahemik Maa kahe läbimineku vahel periheelist (365,2596 keskmist päikesepäeva).  Pikemalt artiklis Kuuaasta Kuuaasta koosneb Kuu 12 tiirust ümber Maa. Ta kestab 354 päeva ning on päikeseaastast umbes 11 päeva lühem. Fenoloogiline aasta on ajavahemik mingi fenoloogilise sündmuse (loodusliku aastaajalise sündmuse) kahe järjestikuse toimumise vahel. Sääraseks sündmuseks võib olla näiteks suurvesi mõnes jões, mõne linnuliigi ränne või mõne taimeliigi õitsemine. Kalendriaasta on ajavahemik kahe järjestikuse ühesuguse kuupäeva vahel mingis kalendris. Tavaliselt püüavad kalendrid olla sünkroonitud aastaaegadega. Et aga fenoloogilise aasta pikkust on raske määrata, siis nad võtavad fenoloogilise aasta asemel aluseks astronoomilise aasta. Näiteks Vana-Egiptuses kasutati Niiluse üleujutuse ennustamiseks Siiriuse heliaakilist tõusu. Gregoriuse kalendris püütakse kevadist pööripäeva hoida 21. märtsil või selle lähedal. Seetõttu järgitakse seal kevadise pööripäeva troopilist aastat. Üheski astronoomilises aastas ei sisaldu täisarv ööpäevi. Seetõttu peab mis tahes kalender, mis järgib mõnda astronoomilist aastat, nägema ette mingi liigaastate süsteemi. Aasta keskmine pikkus Juliuse kalendris ehk Juliuse aasta on täpselt 365,25 ööpäeva. Aasta keskmine pikkus Gregoriuse kalendris ehk Gregoriuse aasta on 365,2425 ööpäeva. Kalendriaasta pikkus Gregoriuse ja Juliuse kalendris on 365 (liigaastal 366) päeva, 52 nädalat pluss üks päev (liigaastal kaks päeva) või 12 kuud. Aastarütm Ajaarvamine Kalender Uusaasta Kirikuaasta Eelarveaasta Õppeaasta Hüdroloogiline aasta (veeaasta)
TV1

See artikkel räägib Eesti telekanalist. Soome telekanali kohta vaata artiklit YLE TV1. TV1 oli Eesti tasuta telekanal (Eesti Televisiooni, Kanal 2 ja TV3 kõrval). Oma levisageduse võttis TV1 üle Makarov Music Managementile kuulunud pankrotistunud TIPP TV-lt, võites oma programmiga Ringhäälingulubade komisjonis STV ees. TV1 omanik oli AS Eesti Sõltumatu Televisioon, mille asutasid Andres ja Oleg Sõnajalg. TV1 lõpetas tegevuse 2001. aastal pärast poolakatest omanike sekkumist programmipoliitikasse ja reklaamimüüki ning tugifinantseerimise katkestamist[viide?]. Tegevuse lõppemisele järgnes pankrot. "Kodus ja võõrsil" "Nightman" "Looduse kuldraamat" "Naise aroom" "Smith & Jones" "Jah, härra minister" "Jah, härra peaminister" "Sharpe" "Hercule Poirot" Arter: Külla tulevad McBeal, Poirot & Co. Postimees, 1. aprill 2000
Norra (Järva)

Norra on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas asus Norra mõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Norra külas, Pandivere kõrgustiku lõunaserval avaneb arvukalt allikaid. Neist on suurim Norra allikas. See on seni teadaolevalt Eesti veerohkeim allikas, mis annab vett 2 100 000 liitrit tunnis. Allikad annavad alguse Oostriku jõele, mis on Põltsamaa jõe lähtejõgesid. Orduaja lõpul kuulus mõis ordurüütel Gerdt von Bravele. 1626. aastal omandas mõisa Heinrich Knorring, kelle nime järgi sai paikkond nime ja kelle järeltulijad olid Norras 1908. aastani. 1792 ehitati Norra mõisahoone, mis koos kõrvalhoonete, pargi ja allikate, kanalite ja lüüside süsteemiga kuulus esinduslikemate Eesti mõisaansamblite hulka. Jõeküla tee ja mõisa vahel on Norra allikajärv. Norrast 3,5 km lõunas on 6 m lai ja 5 m sügav Sopa allikas. Norrast 4,5 km lõunas asub Võlingi allikas, kus maa alt voolab sekundis välja 220 l vett. Tõusuallikaile mõnisada meetrit allavoolu on antud allikateuurija Gustav Vilbaste nimi. Allikaist suurim on 10 m lai. Norrast 1,4 km läänes on veel üks tähelepandav allikas – Kiltre ehk Värviallikas, mis sisaldab suurel hulgal pliid, tsinki, vaske jm. värvilisi metalle olles sellega unikaalne kogu Baltikumis. 1980. aastal loodi 4180 ha suurune Norra allikate ja Endla soo kaitseala. Sopa allika õpperada Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.