1. oktoober

1. oktoober on Gregoriuse kalendri 274. päev (liigaastal 275. päev). Juliuse kalendri järgi 18. september (1901–2099). 1228 – Saksa kuningas Heinrich VII läänistas Gottfriedile tema piiskopkonna – viis kihelkonda Saaremaal ja seitse Läänemaal, Hiiumaa ja teised lähedalasuvad saared. 1919 – Tartus alustas tegevust Kõrgem Kunstikool Pallas. 1923 – Nõmmel hakati õpetama politsei ja piirivalve tarvis teenistuskoeri. 1924 – Tallinna-Pääsküla liinil pandi käiku Baltimaade esimesed elektrirongid. 1927 – Tartus avalikustati kirjastuse "Loodus" esimese romaanivõistluse tulemused. I auhinna (60 000 marka) pälvis August Jakobsoni romaan "Vaeste-Patuste alev". 1929 – Eesti-Nõukogude Liidu piiril tapeti Eesti piirivalvur Richard Uibo. 1929 – Tallinnas avati Eesti esimene tennisehall. 1934 – asutati Valitsuse Informatsiooni ja Propaganda Talitus. 1950 – kaotati maakonnad ja vallad, asutati rajoonid. 1981 – kõikides maarajoonides asutati agrotööstuskoondised. 1988 – Tallinnas algas Rahvarinde esimene kongress. 1990 – Kuressaare linn ja Muhu vald said esimesteks omavalitsusteks. 1990 – kaotati Eesti Vabariigi Valitsuse j.a. Trükistes Riiklike Saladuste Kaitse Peavalitsuse Eesti Osakond (Glavlit) ja usuasjade voliniku ametikoht. 1991 – käibele tulid esimesed sõjajärgsed Eesti postmargid. 1993 – telekanali Kanal 2 esimene saatepäev. Saatepäev algas nukufilmiga "Kapsapea". 2001 – Tartus avati veekeskus Aura. 2009 – Raplamaal läks FM-sagedusel esimest korda eetrisse Tre Raadio. 0331 eKr – Gaugamela lahing, Aleksander Suure võit Pärsia üle. 0965 – Johannes XIII sai paavstiks. 1018 – Bütsantsi väed võitsid Cannae lahingus normanne. 1787 – Hispaania ja Portugal vahetasid Esimese San Ildefonso lepinguga koloniaalvaldusi Lõuna-Ameerikas. Portugal sai alasid, mis tänapäeval jäävad Brasiiliasse, ning Hispaania ala, mis tänapäeval on Uruguay. 1787 – Viies Vene-Türgi sõda: Kinburni lahing, kus Aleksandr Suvorov võitis türklasi. 1795 – Prantsusmaa vallutas praeguse Belgia ala. 1800 – Kolmanda San Ildefonso lepinguga loovutas Hispaania Prantsusmaale Louisiana. 1814 – avati Viini kongress. 1827 – Vene sõjavägi vallutas tormijooksuga Jerevani, lõppes üle tuhande aasta kestnud islami ülemvõim Armeenias. 1830 – Prantsuse koloniaalarmees rajati suaavide korpus. 1850 – asutati Sydney Ülikool. 1869 – Austrias ilmusid maailma esimesed postkaardid. 1887 – Suurbritannia vallutas Belutšistani. 1890 – Ameerika Ühendriikides asutati Yosemite rahvuspark. 1891 – USA California osariigis avati Stanfordi ülikool. 1896 – Šveitsis asutati ravimifirma Hoffmann–La Roche 1898 – Nikolai II pagendas juudid suurematest Venemaa linnadest. 1903 – Reinhold Burger sai Saksamaal patendi termospudelile, seeriatootmisse jõudsid termosed 1920. aastal. 1908 – müügile tuli maailma esimene seeriaauto Ford T. 1918 – Thomas Edward Lawrence'i juhtimisel vallutas araablaste sõjavägi Damaskuse. 1934 – Soome president Pehr Evind Svinhufvud tühistas Eestist õunte sisseveo keelu. 1936 – Francisco Franco sai Hispaania valitsusjuhiks. 1938 – Saksamaa liidendas Sudeedimaa. 1939 – Teine maailmasõda: Saksa väed tungisid Varssavisse. 1949 – Mao Zedong kuulutas välja Hiina Rahvavabariigi. 1958 – NASA alustas tegevust. 1960 – Nigeeria iseseisvus Suurbritanniast. 1964 – Tōkyō–Ōsaka liinil hakkas sõitma esimene Jaapani ülikiirrong Tōkaidō-Shinkansen. 1969 – teise tsiviillennukina Tupolev Tu-144 järel ületas Concorde helibarjääri. 1975 – hakati tähistama rahvusvahelist muusikapäeva. 1978 – Tuvalu iseseisvus ja eraldus Suurbritanniast. 1994 – Palau iseseisvus. 1999 – algas Teine Tšetšeenia sõda. 2000 – Sydneys lõppesid XXVII suveolümpiamängud.  Pikemalt artiklis Sündinud 1. oktoobril 1754 – Paul I, Venemaa keiser 1800 – Lars Levi Laestadius, äratusjutlustaja 1847 – Annie Besant, briti teosoof 1874 – Tiiman Tamme, Mahu vallavanem 1893 – Viktor Oxford, eesti helilooja 1894 – Julius Kuperjanov, Vabadussõja kangelane 1903 – Vladimir Horowitz, pianist 1907 – Armin Tuulse, eesti kunstiajaloolane 1910 – Bonnie Parker, USA kurjategija 1911 – Heinrich Mark, Eesti poliitik 1911 – Herman Sergo, eesti kirjanik 1912 – Lev Gumiljov, vene ajaloolane 1916 – Debora Vaarandi, eesti luuletaja 1919 – Gunnar Vaidla, eesti fotograaf 1923 – Heldia Estam, eesti ajakirjanik, luuletaja ja fotograaf 1924 – Jimmy Carter, USA 39. president 1926 – Els Oksaar, eesti keeleteadlane 1927 – Oleg Jefremov, vene näitleja ja lavastaja 1935 – Julie Andrews, briti muusikalilaulja 1937 – Endel Kiisa, eesti mootorrattavõidusõitja 1943 – Jean-Jacques Annaud, prantsuse filmirežissöör 1944 – Antti Tuuri, soome kirjanik 1945 – Jaan Õun, eesti flöödimängija 1946 – Reet Valing, eesti raadioajakirjanik 1947 – Stephen Collins, USA näitleja 1949 – Annie Leibovitz, USA fotograaf 1951 – Mait Agu, eesti koreograaf 1953 – Viljar Loor, eesti võrkpallur 1954 – Vello Toomemets, eesti muusik 1955 – Tiina Lokk, eesti filmitegelane 1956 – Andrus Ansip, Eesti poliitik 1962 – Avo Keel, eesti võrkpallur 1963 – Andres Noormets, eesti näitleja ja lavastaja 1970 – Moses Kiptanui, Keenia jooksja 1977 – Dwight Phillips, USA kergejõustiklane 1982 – Sandra Oxenryd, rootsi poplaulja 2000 – Kalle Rovanperä, soome rallisõitja  Pikemalt artiklis Surnud 1. oktoobril 1684 – Pierre Corneille, prantsuse näitekirjanik 1911 – Wilhelm Dilthey, Saksa filosoof 1924 – Peeter Narson, eesti kupletist 1942 – Ants Piip, Eesti poliitik ja diplomaat 1952 – John L. Langenus, Belgia jalgpallikohtunik 1956 – Stan Ockers, Belgia jalgrattur 1969 – Gunnar Andersson, Rootsi päritolu Prantsusmaa jalgpallur 1991 – Richard Kuremaa, eesti jalgpallur 2000 – Mika Kihlström, Soome poksija 2004 – Richard Avedon, USA fotograaf 2007 – Al Oerter, USA kettaheitja 2007 – Tetsuo Okamoto, Brasiilia ujuja 2008 – Detlef Lewe, Saksa aerutaja 2019 – Karel Gott, tšehhi laulja 2019 – Tõnu Virve, eesti teatri- ja filmikunstnik, lavastaja ning produtsent Rahvusvaheline eakate päev Rahvusvaheline muusikapäev Rahvuspüha Hiina Rahvavabariigis Iseseisvuspäev Küprosel Iseseisvuspäev Nigeerias Iseseisvuspäev Palaus Iseseisvuspäev Tuvalus Eestikeelse kalendri järgi: Ragnar, Rain, Rainer, Raino, Rauno, Reinhard Tallinna maksimumtemperatuur +19,7 °C (2000) Tallinna miinimumtemperatuur –1,4 °C (1968) Tartu maksimumtemperatuur +20 °C (1899) Tartu miinimumtemperatuur –4 °C (1916, 1976) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 111 ESBL veebis (vaadatud 02.01.2015) RT 1934, 81, 680 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. oktoober 2015. Vaadatud 23. juulil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Margus Muld (01.10.2015). "Täna, 25 aastat tagasi said Kuressaare linn ja Muhu vald esimesteks omavalitsusteks". ERR Uudised. Vaadatud 10.04.2018. Edgar Savisaar. Peaminister: Eesti lähiajalugu 1990–1992. Tartu, 2004, lk. 978 http://www.history.com/this-day-in-history/mao-zedong-proclaims-peoples-republic-of-china