laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Konstantin Preobraženski

Konstantin Preobraženski (vene keeles Константин Геогиевич Преображенский; sündinud 1953 Moskvas) on Venemaalt emigreerunud ja Ameerika Ühendriikides elav kirjanik, endine NSV Liidu välisluure alampolkovnik. Preobraženski on kajastanud Venemaa luureorganite imbumist Venemaa emigratsiooniringkondadesse Ameerikas ja Vene Õigeusu Kirikusse. Konstantin Preobraženski sündis kõrge NSV Liidu julgeolekuametniku, hilisema NSV Liidu RJK Piirivalvepeavalitsuse ülema asetäitja, kindrali Georg Preobraženski pojana. Pärast keskkooli lõpetamist asus ta õppima Moskva ülikooli juures asuvasse Aasia ja Aafrika Maade Instituuti, mille lõpetas 1976. Õpingute ajal viibis ta praktikal Jaapanis Tōkaidō ülikoolis. Pärast idamaade instituudi lõpetamist suunati ta õppima NSV Liidu RJK kõrgematele kursustele Minskisse. Konstantin Preobraženski teenis NSV Liidu RJK Esimeses peavalitsuses T (teaduslik-tehnilise luure) valitsuse ülema referendina. 1980–1985 töötas ta luureohvitserina Jaapanis TASSi korrespondendina, aga 1985. aastal peeti Jaapani vastuluure poolt kinni luuretegevuse eest ja saadeti Jaapanist välja. Konstantin Preobraženski läks NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komiteest erru 1991. aastal alampolkovniku auastmes. Aastatel 1993–2002 töötas Preobraženski Venemaa ingliskeelse ajalehe The Moscow Times korrespondendina julgeoleku alal. 2003. aastal lahkus Preobraženski Venemaalt Ameerika Ühendriikidesse ja taotles poliitilist varjupaika, mille ta ka sai 2006. aastal. Varjupaiga taotlemise põhjuseks olid Preobraženski kriitilised arvamusavaldused Venemaa julgeolekuasutuste suhtes ajakirjanduses ja raamatutes. Каратэ начинается с поклонов (очерк) // Вокруг света. 1977. — № 1. — С. 69-77 Очень новая старая пагода (очерк) // Вокруг света. 1977. — № 7. — С. 56-62 Бамбуковый меч : [Очерки]. — М. : Б. и., 1981. — 73 с. (под псевдонимом Георгий Астахов) Спортивное кимоно : (Очерки о спорте в Японии). — М. : Физкультура и спорт, 1985. — 125 с. Как стать японцем / [предисловие В. Цветова]. — Москва : Молодая гвардия, 1989. — 284 с. — ISBN 5-235-00870-7 Неизвестная Япония. — М. : АО «Япония сегодня», 1993. — 285 с. — ISBN 5-86479-073-7 КГБ в Японии. Шпион, который любил Токио. — Москва : Центрполиграф, 2000. — 455 с. — (Секретная папка). — ISBN 5-227-00623-7 КГБ в русской эмиграции. — New York : Liberty publ. house, cop. 2006. — 201 с. — ISBN 1932686193 KGB/FSB's New Trojan Horse: Americans of Russian Descent. — Gerard Group Publishing, 2009. — ISBN 978-0615249087. КГБ в русском зарубежье. — Бостон : M-Graphics publ., 2012. — 418 с. — ISBN 9781934881880 An American Man’s Guide to Russian Women. — Kindle Edition, 2017. — 65 p. Biographical Sketch:Кonstantin Preobrazhenskiy Константин Преображенский. «КГБ в русской эмиграции» (Электронное издание книги, исправленное и дополненное, 2010 г.) «Oбъединение церквей завершится скандалом». О новой книге Константина Преображенского «КГБ в русской эмиграции» О книге К.Г. Преображенского «КГБ в русской эмиграции». Интервью с автором
Johann von Uexküll (täpsustus)

Johann von Uexküll on olnud mitme ajaloolise isiku nimi: Johann von Uexküll (surnud u 1528), Velise mõisnik Johann von Uexküll, Riisipere mõisnik Johann von Uexküll (hukati 1535), Riisipere mõisnik, kelle Tallinna raad lasi talupoja tapmise pärast hukata; eelmise poeg Johann von Uexküll (surnud u 1541), Velise mõisnik Johann von Uexküll (surnud enne 1540. aastat), Vana-Antsla, Mõniste ja Pühajärve mõisnik Johann von Uexküll (surnud u 1563), Päärdu mõisnik Johann von Uexküll (surnud 1583), Mõniste, Pühajärve ja Aaspere mõisnik, hertsog Magnuse õuemarssal ja nõunik, Saaremaa asehaldur Johann von Uexküll (maetud 1600), Mõniste, Päinurme ja Lāzberģa mõisnik, Poola teenistuses; eelmise poeg Johann von Uexküll (surnud 1620), Rootsi kapten Johann von Uexküll, Pöide mõisnik Johann von Uexküll (surnud 1648), Rootsi ooberst, Eestimaa rüütelkonna peamees, Härgla ja Paadrema mõisnik Johann von Uexküll (surnud enne 1664. aastat), Kivi-Vigala, Päinurme ja Mõniste mõisnik Johann von Uexküll (surnud enne 1703. aastat), Särevere, Paadrema ja Härgla mõisnik, leitnant Seda nime on kasutatud ka bioloogi ja filosoofi Jakob Johann von Uexkülli (1864–1944) kohta.
Aurora (täpsustus)

Aurora on mitme isiku, objekti ja koha nimi: Aurora, vanarooma mütoloogias koidujumalanna Aurora, eesnimi AURORA (õieti Aurora Aksnes), Norra lauljatar "Aurora", prantsuse kunstniku William-Adolphe Bouguereau õlimaal lõuendil Aurora on Makatea saare endine nimi. Aurora, linn Brasiilias Aurora, linn Kanadas Ontario provintsis Aurora, linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Aurora, linn USA-s Colorados Aurora, linn USA-s Illinoisis Aurora, linn USA-s Missouris Aurora, linn USA-s Nebraskas Aurora, linn USA-s Nevadas Aurora on endine kino Paides Aurora, Venemaa ristleja Aurora, kruiisilaev Aurora on laeva My Story endine nimi.
1458

1458. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad - 1450. aastad - 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad Aastad: 1453 1454 1455 1456 1457 - 1458 - 1459 1460 1461 1462 1463 ... Tartu piiskopkonnas uuendasid võimud varasemat kokkulepet, mis puudutas pagenud talupoegade väljaandmist. Nende talupoegade kindlakstegemiseks, ülesotsimiseks ja tagasiotsimiseks loodi haagikohtud. ... ... 11. märts – Ludolf Grove, Saare-Lääne piiskop 6. august – Calixtus III, paavst Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 52
Maarten Stekelenburg

Maarten Stekelenburg (sündinud 22. septembril 1982 Haarlemis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib väravavahina Hollandi kõrgliiga klubis Amsterdami Ajax ja Hollandi jalgpallikoondises. Amsterdami Ajaxis alustas ka klubikarjääri. Ta mängis aastatel 2002–2011 Ajaxiga Hollandi kõrgliigas 191 mängu. Ta tuli Ajaxiga kaks korda Hollandi meistriks. Aastatel 2008 ja 2011 valiti ta Ajaxi aasta mängijaks. Seejärel mängis ta Itaalia klubis AS Roma, Inglismaa kõrgliiga klubides Fulham, Southampton ja Everton ning Prantsusmaa kõrgliiga klubis Monaco. Märkimisväärne esiväravavaht oli Stekelenburg vaid Romas oma esimesel hooajal (2011–12). 2020. aasta juunis naasis ta Ajaxi. Ta on 198 cm pikk. Oma esimese mängu Hollandi koondises pidas Stekelenburg 3. septembril 2004, mil 3:0 alistati Liechtensteini jalgpallikoondis. 2006. aasta MM-iks, mis toimus Saksamaal, kutsus peatreener Marco van Basten Stekelenburgi koondisse, aga ta ei osalenud ainsaski kohtumises, sest kõigis Hollandi mängudes seisis algusest lõpuni väravas Edwin van der Sar. Holland jäi kahe võidu ja viigiga alagrupis Argentina jalgpallikoondise järel teiseks, kaotas siis 0:1 Portugali jalgpallikoondisele ja langes välja. 2008. aasta EM-il Šveitsis oli Stekelenburg samuti van der Sari varuväravavaht. Pärast seda, kui Holland oli kahe võiduga edasipääsu alagrupist taganud, saatis van Basten viimaseks alagrupimänguks Rumeenia jalgpallikoondise vastu platsile teise koondise, sealhulgas Stekelenburgi. Holland võitis ikkagi 2:0. Veerandfinaalis kaotas Holland lisaajal Venemaa jalgpallikoondisele 1:3. 2008. aasta septembris sõprusmängus Austraalia jalgpallikoondise vastu sai Stekelenburg pärast 44 minutit punase kaardi. Ta oli läbi aegade esimene väravavaht, kes Hollandi jalgpallikoondises mängides sai punase kaardi. Pärast seda, kui van der Sar oli loobunud mängimast Hollandi koondist, sai Stekelenburg koondise esiväravavahiks. 2010. aasta MM-il Lõuna-Aafrikas kaitses ta Hollandi väravat kõigis mängudes. Alagrupi lõpetas Holland täiseduga, alistades Taani jalgpallikoondise 2:0, Jaapani jalgpallikoondise 1:0 ja Kameruni jalgpallikoondise 2:1. Seejärel alistas Holland 2:1 Slovakkia jalgpallikoondise, kuid Stekelenburg teenis 3. üleminutil kollase kaardi ja järgnes penalti, mille Slovakkia realiseeris. Veerandfinaalis alistas Holland Brasiilia jalgpallikoondise 2:1 ja poolfinaalis Uruguay jalgpallikoondise 3:2, kuid kaotas finaalis lisaajal Hispaania jalgpallikoondisele lisaajal 0:1. Ajax Eredivisie: 2003–04, 2010–11, 2020–21 KNVB beker: 2005–06, 2006–07, 2009–10, 2020–21 Johan Cruijff Schaal: 2002, 2006, 2007
1459

1459. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad - 1450. aastad - 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad Aastad: 1454 1455 1456 1457 1458 - 1459 - 1460 1461 1462 1463 1464 ... Rakvere kihelkonna esmamainimine ... ... ...
Alavieska vald

Alavieska on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Vald asutati 1879. aastal. Valla keskus on Alavieska. Alavieska vald piirneb läänes Kalajoe linna, kirdes Merijärvi valla ja kagus Ylivieska linnaga. Alavieska valla pindala on 253,03 km², millega ta on Soome 336 valla seas 263. kohal. Valla rahvaarv on 31. jaanuari 2011 seisuga 2764, millega ta on Soome valdade seas 258. kohal. Valla rahvastiku tihedus on 10,9 in/km². Valla rahvastikust 99,5% moodustavad soomlased. Alavieskale on omased Pohjanmaa tasandikud, kus pinnavormide kõrguste vahe ei ületa 5–10 m. Ainult valla idaosas on maastik natuke muutlikum. Maastiku aluspõhja moodustavad kvartsi- ja granodioriidid ning teised süvakivimid. Aluspõhjas leidub väikestes kogustes väärismetalle. Mullad on moodustunud peamiselt moreenist ja turbast, eriti valla äärealadel. Kalajoe ja Talusjoe orus leidub savi, muda ja liiva, mida mujal vallas vähe leidub. Kalajoe vallast kuulub enamik kagust loodesse voolava Kalajoe vesikonda. Vallas suubub Kalajoesse kaks lisajõge, Kähtävänoja ja Jukulaisoja. Valla põhjaosa kuulub Pyhäjoesse suubuva Talusjoe vesikonda. Järvi ei ole vallas ühtki. Metsad katavad vallast enam kui poole, aga ka soid ja rabasid on palju. Mõnel pool on soid palju kuivendatud. Alavieska valla maa-ala oli asustatud juba kiviajal. Vallast on leitud arvukalt kiviaegseid esemeid, sealhulgas kirveid ja peitleid. Sel ajal elasid valla maa-alal laplased. Alles keskajal tõrjusid lõuna poolt tulnud soomlased nad põhja poole. See piirkond kuulus algul Salo ja alates 1540 Kalajoe kirikukihelkonda. Pärimuse järgi olid Alavieska esimesed soomlastest asukad Jotuni või Jutila vennad, kes läksid sinna pakku Kalajoe kirikuõpetaja eest. Üks Alavieska vanimatest taludest kannabki Jutila nime. 1548 oli selles piirkonnas juba 12 talu. Alavieskas asutati 1733 kogudusehoone ja see sai 1782 kabeli õigused. Lõplikult iseseisvus kogudus Kalajoe alt alles 1870. 19. sajandi algul kuivendati Alavieska järv selleks, et põllumaad juurde saada. Kuivenduskraavi rajamine Alavieska järvest Kalajoesse oli kivise pinnase tõttu väga keeruline. Alavieska vald moodustati 1866. Vallaelanike peamine sissetulek tuli põllumajandusest ja kalapüügist, hiljem lisandusid sellele tõrvapõletamine ning salpeetri ja potase tootmine. Tänapäeval on 80% vallaelanikest hõivatud puidu- ja metallitööstuses. Alavieska (ka Kirkonkylä; keskus), Kähtävä, Someronkylä, Taluskylä, Kääntä, Jukulainen, Saarenkylä. Ylivieska 16 km Helsingi 530 km Oulu 141 km Kokkola 85 km Kokkola-Jakobstadi lennujaam 105 km Ylivieska raudteejaam 17 km Population growth biggest in nearly 70 years
Alavieska

Alavieska on asula Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas, Alavieska valla kirikuküla. Urban settlements by population and population density, 2021  Alavieska – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Adam Johnson

Adam Johnson (sündinud 14. juulil 1987 Sunderlandis) on endine Inglismaa jalgpallur. Inglismaa jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2010–2012 kokku 12 mängu ja lõi 2 väravat. Vaatamata sellele, et Adam Johnson sündis Sunderlandis, on ta Middlesbrough' akadeemia kasvandik. Boro-debüüdi tegi ta 17-aastaselt UEFA karika mängus Lissaboni Sportingi vastu, mille Inglismaa klubi kaotas 0:1. Pool aastat hiljem debüteeris Johnson Premier League'is. Premier League'i hooaja 2005–2006 esimese poole veetis Johnson vahetusmängijate pingil. Hiljem hakkas ta mängudes platsile saama vahetusest Stewart Downingi asemele. Hooajal 2006–2007 oli Johnson laenul Leeds Unitedis, hooajal 2007–2008 aga Watfordis. 2010. aasta talvise üleminekuakna ajal ostis Adam Johnsoni Manchester City. Inglismaa meister (1): 2011–12 FA Cup (1): 2011
1460

1460. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad - 1460. aastad - 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad Aastad: 1455 1456 1457 1458 1459 - 1460 - 1461 1462 1463 1464 1465 ... Esimest korda mainiti Abja mõisa. ... ...
1461

Sajandid: 14. sajand – 15. sajand – 16. sajand Aastakümned: 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad – 1460. aastad – 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad Aastad: 1456 1457 1458 1459 1460 – 1461 – 1462 1463 1464 1465 1466 1461. aasta (MCDLXI) oli 15. sajandi 61. aasta. 17. veebruar – Rooside sõda: Yorklased sai Warwicki all peetud teises St Albansi lahingus lüüa kuninganna Margareti juhitud lancasterlastelt. Warwickis vangis vangistuses olnud kuningas Henry VI põgenes. 4. märts – Rooside sõda: Yorki hertsog Edward kukutas kuningas Henry VI võimult ning kuulutas end Edward IV nime all Inglismaa kuningaks. 29. märts – Towtoni lahing: Yorki lähedal toimus Rooside sõja verisem lahing, mis kindlustas Inglismaa trooni Yorki dünastiale. 7. august – Mingi kindral Cao Qin korraldas ebaõnnestunud riigipöördekatse keiser Yingzongi kukutamiseks. 15. august – Bütsantsi-Osmanite sõjad: Osmanite väed vallutasid pärast kuu aega kestnud piiramist Trapezundi keisririigi. ... 22. august – Charles VII, Prantsusmaa kuningas
1462

1462. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad - 1460. aastad - 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad Aastad: 1457 1458 1459 1460 1461 - 1462 - 1463 1464 1465 1466 1467 ... ... 27. juuni – Louis XII, Prantsuse kuningas (1462–1515) Guillebert de Lannoy, Burgundia sõjaväelane ja diplomaat (sündinud 1386) 27. märts – Vassili II, Moskva suurvürst
1966. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1966. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 7. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 4.–6. veebruaril Saksa FV-s Garmisch-Partenkirchenis. Finaal: 4. veebruar Osavõtjaid: 52 Maailmameister 1965: Olav Jordet, Norra Finaal: 6. veebruar Osavõtjaid: 13 võistkonda
Jambol

Jambol (ka Yambol [j'ambol]; bulgaaria keeles Ямбол) on linn Bulgaaria lõunaosas, Jamboli piirkonna halduskeskus. Jambol asub Tundža jõe suudmes. Linna asutas 293. aastal Rooma keiser Diocletianus ja ta kandis esialgu nime Diospolis. 2020. aasta lõpus oli linnas 64 435 elanikku. Jamboli teater Jamboli raudteejaam Jamboli linnavalitsuse peahoone Târgu Jiu, Rumeenia Villejuif, Prantsusmaa Sieradz, Poola Iževsk, Venemaa Berdjansk, Ukraina Edirne, Türgi https://www.grao.bg/tna/t41nm-15-06-2024_2.txt
1463

1463. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad - 1460. aastad - 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad Aastad: 1458 1459 1460 1461 1462 - 1463 - 1464 1465 1466 1467 1468 ... ... Caterina Sforza ...
1464

1464. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad - 1460. aastad - 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad Aastad: 1459 1460 1461 1462 1463 - 1464 - 1465 1466 1467 1468 1469 ... ... ... Nicolaus Cusanus Heinrich III, Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst Cosimo de' Medici Pius II Rogier van der Weyden
1465

1465. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad - 1460. aastad - 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad Aastad: 1460 1461 1462 1463 1464 - 1465 - 1466 1467 1468 1469 1470 ... ... ... ...
1967. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1967. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 8. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 17.–19. veebruaril Saksa DV-s Altenbergis. Võistlused toimusid SG Dynamo Zinnwald rajatistes. Seoses taliolümpiamängudega järgmisel aastal laskesuusatamise maailmameistrivõistlusi ei korraldatud. Võistlused peeti kahel alal: meeste 20 km individuaaldistantsil ja meeste 4x7,5 km teatevõistluses. Finaal: 19. veebruar Osavõtjaid: 50 Maailmameister 1966: Jon Istad, Norra Finaal: 19. veebruar Osavõtjaid: 13 võistkonda Maailmameister 1966:  Norra Ivar Norkild, Olav Jordet, Jon Istad, Ragnar Tveiten
David Silva

David Josué Jiménez Silva (sündinud 8. jaanuaril 1986 Las Palmas de Gran Canaria linnas) on Hispaania endine jalgpallur. Ta mängis Hispaania ja Inglismaa klubides ning Hispaania jalgpallikoondises poolkaitsjana. Silva alustas klubikarjääri Hispaanias Valencias. Aastatel 2010–2020 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Manchester City. Ta tuli klubiga Inglismaa meistriks neljal korral. 2017. aastal valiti ta Manchester City aasta jalgpalluriks. Hooaegadel 2011–2012, 2017–2018 ja 2019–20 valiti ta Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu. Pärast Manchester Cityst lahkumist mängis ta 2020–2023 Real Sociedadis. Silva tegi Hispaania rahvuskoondises debüüdi 15. novembril 2006 sõprusmängus Rumeenia vastu. Esimese värava lõi rahvuskoondise särgis 22. augustil 2007 sõprusmängus Kreeka vastu. Hispaania meeskonnas võitis ta kuldmedali 2008. ja 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel ning 2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel. Ta kuulus Hispaania koondisse veel ka 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ning 2009. ja 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril. Hispaania koondises lõi ta aastatel 2006–2018 kokku 35 väravat, millega ta on paremuselt Hispaania kõigi aegade neljas väravakütt. 2018. aasta augustis teatas ta koondisekarjääri lõpetamisest. Valencia Copa del Rey: 2007–08 Manchester City Premier League: 2011–12, 2013–14, 2017–18, 2018–19 FA Cup: 2010–11, 2018–19 Football League/EFL Cup: 2013–14, 2015–16, 2017–18, 2018–19, 2019–20 FA Community Shield: 2012, 2019 "David Silva: Manchester City's Spain midfielder retires from international football". BBC Sports. 13.8.2018. Vaadatud 5.11.2018
1969. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1969. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 9. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 27. veebruarist–2. märtsini Poolas Zakopanes. Finaal: 27. veebruar Osavõtjaid: 56 Maailmameister 1967: Viktor Mamatov, NSVL Ametlikud tulemused Finaal: 2. märts Osavõtjaid: 14 võistkonda Maailmameister 1967:  Norra Jon Istad, Ragnar Tveiten, Ola Wærhaug, Olav Jordet
Yrjö Leino

Yrjö Kaarlo Leino (28. jaanuar 1897 Helsingi – 28. juuni 1961 Helsingi) oli Soome kommunistlik poliitik, Soome siseminister aastatel 1945–1948. Yrjö Leino lõpetas Helsingi Normaallütseumi ja 1921. aastal Kurkijoe põllumajanduskooli. Seejärel töötas ta 1924. aastani õpetajana Liperi valla põllumajanduskoolis. Ta ostis Kirkkonummi valda talu, kuid temast talupidajat ei saanud ja 1930. aastate alguses müüs ta talu maha. 1930. aastate alguses siirdus ta poliitikasse, olles äärmusvasakpoolne. Aastatel 1935–1938 oli ta Moskva kasuks spioneerimise eest vanglas. Vanglas oli ta veel pärast Talvesõda aastatel 1940–1941. Pärast 1945. aasta Eduskunna valimisi sai ta Eduskunna liikmeks Kuopio läänist. 17. novembrist 1944 kuni17. aprillini 1945 oli ta Juho Kusti Paasikivi teises valitsuses sotsiaalministriks. Paasikivi kolmandas valitsuses (17. aprillist 1945 – 9. märtsini 1946) oli ta siseminister. Siseminister oli ta ka järgmises, Mauno Pekkala valitsuses (26. märtsist 1946 – 29. juulini 1948), kuid Leino vabastati ametist 22. mail 1948. Kuna Nõukogude Liit pidas Jätkusõjas osalenud eestlasi (soomepoisse) Nõukogude Liidu kodanikeks, siis Yrjö Leino eestvõtmisel aastal 1947 arreteeriti ja anti aastal 1948 Nõukogude Liidule välja hulk soomepoisse, teiste seas Sven Ise, Paul Alvre, Paul Saar. 27. detsembril 1947 sõitsid Yrjö Leino ja tema tolleaegne elukaaslane Hertta Kuusinen Aerofloti lennuga Moskva lähistele sanatooriumi. Tagasi Soome saabusid nad 11. jaanuaril 1948 Vene erilennukiga. Mõni päev pärast uut aastat Andrei Ždanovi juurde. Kohal olid ka Georgi Malenkov, tõlk ja Soome Kommunistliku Partei tollane peasekretär Ville Pessi. Pärast tõsiseid etteheiteid Soome Kommunistliku Partei viimaseaegse edutu tegevuse kohta, milles ka Yrjö Leinot süüdistati, olevat Ždanov öelnud: "Nõukogude Liidu valitsus on arutanud teie küsimust ja otsustanud, et teie peate lahkuma siseministri kohalt," ja lisanud, et "seejärel tulete Nõukogude Liitu". Nõukogude Liitu ta siiski ei läinud, kuid kohalt pidi ta lahkuma seoses usalduse kaotuse ja süvenenud alkoholismiga. Yrjö Leino oli kolm korda abielus. Esimene abikaasa oli Alli Simola, kellega tal oli ka tütar Lieko Zachovalová (1927–2017), elas Tšehhis. Teine abikaasa oli Ulla Smedberg, kellega tal oli poeg Olle Leino (sündinud 1932, elab Rootsis), kes on kirjutanud raamatud "Kes oli Yrjö Leino" ("Kuka oli Yrjö Leino" / "Vem tackar Yrjö Leino"), Helsingi 1973 ning "Veel üks kiri: Hertta Kuusise dramaatiline elu ja armastus Yrjö Leino vastu" ("Vielä yksi kirje: Hertta Kuusisen dramaattinen elämä ja rakkaus Yrjö Leinoon". Helsinki, 1990). Tema kolmas abikaasa oli Hertta Kuusinen, Otto Wille Kuusineni tütar. http://www.loodusajakiri.ee/horisont/artikkel407_389.html http://www.sirp.ee/archive/2002/21.06.02/Film/film1-1.html
1466

1466. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad - 1460. aastad - 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad Aastad: 1461 1462 1463 1464 1465 - 1466 - 1467 1468 1469 1470 1471 ... ... ... ...
Hércules CF

Hércules Club de Fútbol on Hispaania jalgpalliklubi, mille kodulinn on Alicante. Klubi asutati 1922. aastal ja praegu mängib see Hispaania jalgpalli kõrgliigas Primera Divisiónis. Hérculesi kodustaadion on Estadio José Rico Pérez, millel on 30 000 pealtvaatajakohta. Klubi on mänginud hooaega Primera Divisiónis, 40 hooaega Segunda Divisiónis ja 18 hooaega madalamates liigades. Praeguses meeskonnas mängib Prantsusmaa ründaja David Trezeguet.
Egede

Egede on Taani päritolu norra suguvõsa. Selle esiisa Hans Jensen Colding (1596–1659) oli pastor Sjællandil Vester Egede kihelkonnas, mille järgi suguvõsa on nime saanud. Tema poeg Povel Hansen Egede või Poul Hansen Egede (1648–1706) läks noore sorenskriver'ina Norrasse Senja saarele ning abiellus oma eelkäija tütrega. Nende pojad olid misjonär Gröönimaal Hans Egede (1686–1758) ja abipastor (kapellan) Jens Egede (1692 – umbes 1724). Hans Egede pojad olid misjonär ja filoloog Poul Hansen Egede (ka Paul Hansen Egede; 1708–1789) ja kaupmees Niels Rasch Egede (1710–1782). Paul Egede poeg oli kapten Christian Thestrup Egede (1761–1803). Jens Egede poeg oli Feti pastoraadi pastor Peder Jensen Egede (1722–1789), kes mõnda aega oli misjonär Gröönimaal. Suguvõsa üks haru kannab nime Egede-Nissen. Artikkel Store Norske Leksikonis
1467

Sajandid: 14. sajand – 15. sajand – 16. sajand Aastakümned: 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad – 1460. aastad – 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad Aastad: 1462 1463 1464 1465 1466 – 1467 – 1468 1469 1470 1471 1472 1467. aasta (MCDLXVII) oli 15. sajandi 67. aasta. 23. aprill – Osmanite sõjad Euroopas: Albaanlaste juht Skanderbeg vabastas türklaste poolt sissepiiratud Kruja ja lõi Ballaban Badera armeed. 15. detsember – Moldova vürsti Ștefan III väed võitsid tänapäeva Rumeenia alal Baias toimunud lahingus Ungari kuninga Mátyás I vägesid. 26. jaanuar – Guillaume Budé, prantsuse õpetlane ja humanist ...