laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ruhnu tuulepark

Ruhnu tuulepark ehk Sjustana tuulepark on tuulepark Eestis, mis asub Saare maakonnas Ruhnu vallas Ruhnu saarel. Ruhnu tuulepark rajati Ruhnu saare edelaosas Süstaku nina juurde 2007. aastal. Tuulepargis on kaks kasutatud Vestase elektrituulikut, mis kuuluvad Eesti Energia AS-ile. Pargi koguvõimsus on 0,15 MW. Tuulikute rahvapärased nimed olid Malle ja Pille. 2012. aasta seisuga ei töötanud üks tuulik rikkiläinud tuulegeneraatori tõttu. Teine tuulik oli töökorras, kuid vajas remonti. Remonti vajas ka tuulikute tööd toetav diiselgeneraator. Ruhnu vallavanema Aare Sünteri andmetel oli Eesti Energial kavas vanad tuulegeneraatorid uute vastu välja vahetada. 2018. aastal ehitas Eesti Energia taastuvenergia ettevõte Enefit Green saarele elektritootmislahenduse võimsusega 160 kW, mis koosneb päikesepaneelidest, elektrituulikust, akupangast ja biodiislikütusega töötavast diiselgeneraatorist. Investeeringute maht oli ligikaudu 500 000 eurot. Üks tuulik oli plaanis demonteerida. "Olemasolev tuuleenergia Eestis". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuli 2019. Vaadatud 7. juulil 2019. Ruhnu seisvad tuulikud nimega Malle ja Pille, Andres Tarto aerofotoblogi Taevapiltnik.ee (vaadatud 08.07.2019). Eesti Energia lennutas Ruhnul miljoneid tuulde. Postimees, 29.11.2012. Ruhnu tuulepark seisab jõude. Postimees 30.11.2012. Enefit Greenil valmis Ruhnu saare taastuvenergialahendus, BNS, 26.11.2018. Ruhnu saab diiselgeneraatorite asemel järgmise aasta lõpuks tuulikud ja päikesepaneelid, Maaleht, 11.12.2017. Ruhnu saar saab piirkonnas unikaalse taastuvenergialahendus. Forte, 25.08.2018.
Kyriákos Mitsotákis

Kyriákos Mitsotákis (Κυριάκος Μητσοτάκης; sündinud 4. märtsil 1968 Ateenas) on Kreeka poliitik ja endine pankur, paremtsentristliku erakonna Uus Demokraatia esimees. Alates 8. juulist 2019 kuni 24. maini 2023 oli ta Kreeka peaminister. Teist korda on ta Kreeka peaminister alates 26. juunist 2023. Mitsotákis lõpetas 1990. aastal Harvardi ülikooli sotsiaalteadustes ja sai 1993. aastal magistrikraadi rahvusvahelistes suhetes Stanfordi ülikoolist. Ta oli 2013–2015 Kreeka haldusreformiminister. Ta valiti esimest korda Kreeka parlamendi liikmeks 2004. aastal. Tema isa oli peaminister Konstantínos Mitsotákis. http://www.kmitsotakis.gr/
Oriakeelne Vikipeedia

Oriakeelne Vikipeedia (oria keeles ଓଡ଼ିଆ ଉଇକିପିଡ଼ିଆ) on Vikipeedia oriakeelne versioon. Oriakeelne Vikipeedia sai alguse 2002. aasta juunis. Seal on 18 312 artiklit, millega see on artiklite arvult 133. keeleversioon, ja 80 608 lehekülge. Seal on 36 868 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 53) ja 6 administraatorit. 2019. aasta jaanuari seisuga oli 28% oriakeelse Vikipeedia artiklitest bottide loodud. All Wikipedias ordered by number of articles Bot article creations only Wikipedia Statistics (vaadatud 11. septembril 2021) Oriakeelne Vikipeedia
Singalikeelne Vikipeedia

Singalikeelne Vikipeedia (singali keeles විකිපීඩියා) on Vikipeedia singalikeelne versioon. Singalikeelne Vikipeedia sai alguse 2004. aastal. Seal on 21 015 artiklit, millega see on artiklite arvult 128. keeleversioon, ja 145 862 lehekülge. Seal on 69 083 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 80) ja 3 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Singalikeelne Vikipeedia
Kuressaare vapp

Kuressaare vapp on Saare maakonnas asuva Eesti linna Kuressaare vapp. Vapp on kinnitatud juunis 1992. Vapi kavandi autor on Endla Tuutma. Linna vapil on kujutatud sinist kilpi ja sellel asuvat kahe torniga hõbedast lossi, mille parempoolsel tornil on tuulelipuga kuldne teravatipuline kiiver. Lossi väravas langevõre all seisab hõbedane vasakule vaatav nimbusega kotkas. Vapi kilbil on lint tähtedega I. P. E. V. (esitähed Johannese evangeeliumi esimesest lausest: "In principio erat verbum" – 'alguses oli sõna'). Kuressaare vapi sinine toon Pantone värvitabeli järgi on 285C ja CMYK värvides C91%, M43%, Y0%, K0%. 1940. aastal ette valmistatud Vabariigi Presidendi otsuse kavandis on Kuressaare vapi kirjeldus: Kuressaare linna vapiks kilbi sinisel väljal hõbedane lossikivisein torniga kummalgi flangil. Parempoolne torn on kant kuldse koonusekujulise katusega, mille tipul kuldne lipp. Vasakpoolne torn on lahtise sakmelise äärega. Lossi lahtises väravas asetseb ülestõstetud kuldne langevõre ja selle all hõbedane kotkas, kuldsel lindil, millel tähed "I.P.E.V." (algustähed Johannese evangeeliumi I peatükist, ladinakeelses tekstis "In principio erat verbum"). Kuressaarele Magnuse poolt linnaõiguse andmise puhul 1563. aastal linnale antud esimese vapi kirjeldus pole säilinud. Sellel, kuni 1944. aastani kasutatud vapil oli kujutatud piiskopkonna kaitsepühaku evangelist Johannese kotkast lossivärava all. 19. sajandil väideti linna eestikeelsele nimele tuginedes mõnede autorite poolt, et vapil kujutatud lind peaks tegelikult olema kurg. Uus Kuressaare vapp on joonistatud Endla Tuutma poolt linna esimese suure pitsati (asub Saaremaa muuseumis) jäljendi alusel. Kotka joonise eeskujuks oli kotkas piiskopilinnuses asuva piiskopi eluruumi kaminalt (18. sajandist). Kuressaare lipp Saare maakond Kuressaare sümboolika linna kodulehel
Käopoja tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Käopoja tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. Tallinna Linnavalitsuse otsusega nimetati 27. jaanuaril 2016 Käo tänava kõrvalharu Käopoja tänavaks. Uwe Gnadenteich:Kristiinesse tekib Käopoja tänav. Postimees, 26. jaanuar 2016. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Rasvasamblalised

Rasvasamblalised (Aneuraceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Aneura – rasvasammal Riccardia – rikardia
Vildikulised

Vildikulised (Aulacomniaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Aulacomnium – vildik
700. aastad

700. aastad 700. aastad on aastad 700–709 pKr. Sajandid: 6. sajand - 7. sajand / 8. sajand - 9. sajand Kümnendid: 650. aastad 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad - 700. aastad - 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad Aastad: 700 701 702 703 704 705 706 707 708 709 ... ...
Bignoonialised

Bignoonialised (Bignoniaceae) on õistaimede sugukond iminõgeselaadsete seltsist. Campsis – trompetõis Catalpa – trompetipuu Handroanthus – tuutupuu, sellesse kuulub lapatšo-tuutupuu (H. impetiginosus)
Kinglillelised

Kinglillelised (Calceolariaceae) on õistaimede sugukond iminõgeselaadsete seltsist. Calceolaria – kinglill Porodittia Jovellana
Vürtspõõsalised

Vürtspõõsalised (Calycanthaceae) on õistaimede sugukond loorberipuulaadsete seltsist. Calycanthus Chimonanthus Idiospermum Sinocalycanthus
Papaialised

Papaialised ehk melonipuulised (Caricaceae) on õistaimede sugukond kapsalaadsete seltsist. Carica - papaia Cylicomorpha Jacaratia Jarilla Vasconcellea
Kasuariinilised

Kasuariinilised (Casuarinaceae) on pöögilaadsete seltsi kuuluv taimesugukond. Allocasuarina Casuarina Ceuthostoma Gymnostoma
Kuressaare lipp

Kuressaare lipp on Saare maakonnas asuva Eesti linna Kuressaare lipp. Kuressaare linna lipul on sinine valgete pakkudega lipuväli, mille südapunktis on Kuressaare linna vapipilt. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ja normaalmõõdud 1050x1650 mm. Linnalipu värvid on sinine Pantone 285 C, valge White, kollane 108 U ja must Black C. Varasem lipp kinnitati juunis 1992. aastal ja oli kasutusel 1. oktoobrini 2010. Lipuks oli kangas, mille väli oli jagatud kolmeks laiuks: valge, rahvuslipu sinine ning valge, kusjuures sinise laiu laius oli pool lipu laiusest. Lipu laiuse ja pikkuse suhteks oli 1:2 ja normaalmõõdud 110x220 cm. Sinine oli Pantone värvitabeli järgi 285 C ning CMYK värvides C91%, M43%, Y0%, K0%. Kuressaare vapp "Kuressaare linna koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 23.05.2012. Vaadatud 19.02.2018.
Juudapuulehikulised

Juudapuulehikulised (Cercidiphyllaceae) on kaheiduleheliste klassi kivirikulaadsete seltsi kuuluv õistaimede sugukond. Sugukonda kuulub vaid perekond juudapuulehik (Cercidiphyllum), kuhu on arvatud kaks liiki.
Kletralised

Kletralised (Clethraceae) on kanarbikulaadsete seltsi arvatud taimede sugukond. Clethra - kletra Purdiaea
Sügislillelised

Sügislillelised (Colchicaceae) on liilialaadsete seltsi kuuluv üheiduleheliste taimede sugukond. Colchicum - sügislill
Osmundalised

Osmundalised (Osmundaceae) on sõnajalgtaimede sugukond. Eestis on esindatud perekond osmunda (Osmunda).
869

◄ | 8. sajand | 9. sajand | 10. sajand | ► ◄ | 830. aastad | 840. aastad | 850. aastad | 860. aastad | 870. aastad | 880. aastad | 890. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 865 | 866 | 867 | 868 | 869 | 870 | 871 | 872 | 873 | ► | ►► 869. aasta (DCCCLXIX) oli 9. sajandi 69. aasta. 9. juuli – Jaapanis Honshū saare lähedal toimunud tugevas maavärinas ja sellele järgnenud tsunamis hukkus umbes 1000 inimest. 5. oktoober – Algas Konstantinoopoli IV kirikukogu, milles arutati Konstantinoopoli patriarhi Photios I ametissemääramist. Kirkukogu kestis kuni 28. veebruarini 870. 2. jaanuar – Yōzei, Jaapani keiser Lothar II, Lotringi kuningas ...
Leinasalat

Leinasalat (Prenanthes) on astrilaadsete seltsi korvõieliste sugukonda kuuluv taimede perekond. Prenanthes purpurea - purpur-leinasalat
Õlelill (perekond)

Õlelill (Xerochrysum) on astrilaadsete seltsi korvõieliste sugukonda kuuluv taimede perekond. Xerochrysum bracteatum - harilik õlelill (Eestis metsistununa)
Harilik õlelill

See artikkel räägib liigist. Perekonna kohta vaata artiklit Õlelill (perekond). Harilik õlelill (Xerochrysum bracteatum) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Vaid metsistununa on taime ka Eestis.
Seiglehelised

Seiglehelised (Zygophyllaceae) on seiglehelaadsete seltsi arvatud taimeperekond. Guaiacum
Maikellukeselised

Maikellukeselised (Convallariaceae) on kasutuse minetanud taimede sugukond asparilaadsete seltsist. APG III süsteem seda sugukonda ei tunnista ja kõik selle perekonnad on arvatud sugukonda asparilised.
Bernard Bõhhovski

Bernard Emmanuilovitš Bõhhovski (vene keeles Бернард Эммануилович Быховский; 12. september 1898 – 19. aprill 1980) oli vene nõukogude filosoof. Filosoofiadoktor, professor. Lisaks dialektilisele materialismile keskendus ta neotomismile ning George Berkeley, Søren Kierkegaardi, Ludwig Feuerbachi ja Schopenhaueri filosoofiale. Kolmeköitelise "Filosoofia ajaloo" autor ja toimetaja (1940–1943), sai selle eest muude autorite seas Stalini preemia. 1944. aastal järgnes aga 3. köite hukkamõistmine ÜK(b)P Keskkomitee poolt; Bõhhovskit nimetati ühena 18.-19. sajandi klassikalise filosoofia "vale" kajastamise "süüdlastest". Bõhhovski vallandati Filosoofia Instituudist ja suunati ümber "Suure nõukogude entsüklopeedia" toimetajaks filosoofia vallas. Eesti keeles on Bõhhovski sulest ilmunud Berkeley, Feuerbachi ja Kierkegaardi elulugu. Bõhhovski on avaldanud 55 raamatut ja ligikaudu 140 artiklit koguteostes ja ajakirjades. Неотомизм — современная философия католицизма, в кн.: Наука и религия, М., 1957 Schopenhauer and the ground of existence. Amsterdam: Grümer 1984. Die Erosion der "ewigen" Philosophie. Kritik des Neothomismus. (Beiträge zur Kritik der bürgerlichen Ideologie und des Revisionismus). Berlin: Deutscher Verlag d. Wissenschaften 1977.
Päevaliilialised

Päevaliilialised (Hemerocallidoideae) on üheiduleheliste taimede alamsugukond heinpuuliste sugukonnas. Varem käsitleti seda alamsugukonda eraldi sugukonnana (Hemerocallidaceae, eesti keeles päevalillelised).
600. aastad

600. aastad 600. aastad on aastad 600–609 pKr. Sajandid: 5. sajand - 6. sajand / 7. sajand - 8. sajand Kümnendid: 550. aastad 560. aastad 570. aastad 580. aastad 590. aastad - 600. aastad - 610. aastad 620. aastad 630. aastad 640. aastad 650. aastad Aastad: 600 601 602 603 604 605 606 607 608 609 ... ...
Upsuõielised

Upsuõielised (Melanthiaceae) on liilialaadsete seltsi kuuluv üheiduleheliste taimede sugukond. Sugukonda kuulub 17 perekonda umbes 170 liigiga. Perekonnad jagunevad viie triibuse vahel. Heloniadeae Helonias – sooliilia Heloniopsis – soolillik Ypsilandra – pintselliilia Chionographideae Chamaelirium – upsulill Chionographis Melanthieae Amianthium Anticlea – kribulill Melanthium – upsuõis Schoenocaulon – sabadill Stenanthium Toxicoscordion – pudilill Veratrum – upsujuur Zigadenus – krabulill Xerophylleae Xerophyllum – karuhein Parideae Paris – ussilakk Pseudotrillium Trillium – kolmiklill
Ussilakalised

Ussilakalised (Trilliaceae) on kasutuse minetanud taimede sugukond liilialaadsete seltsist. APG II süsteem seda sugukonda ei tunnista ja kõik selle perekonnad on arvatud sugukonda upsuõielised.
500. aastad

500. aastad 500. aastad on aastad 500–509 pKr. Sajandid: 4. sajand - 5. sajand / 6. sajand - 7. sajand Kümnendid: 450. aastad 460. aastad 470. aastad 480. aastad 490. aastad - 500. aastad - 510. aastad 520. aastad 530. aastad 540. aastad 550. aastad Aastad: 500 501 502 503 504 505 506 507 508 509 ... ...
Airaan

Airaan (türgi keeles ayran) on lehma-, kitse-, lamba-, hobuse- või kaamelipiima kääritamisel saadav jogurtipõhine jook, mis on laialt levinud Lähis-Idas, Balkanil ja Kesk-Aasias. Tööstuslikult hakati airaani tootma 1990. aastatel, tänapäeval toodetakse seda ka Eestis. Tavaliselt tarvitatakse airaani külmalt ja soolasena, vahel gaseerituna ja piparmündiga maitsestatult. Seda valmistatakse, segades jogurtit külma veega. Türgi president Recep Tayyip Erdoğan on propageerinud airaani Türgi rahvusjoogina, ehkki selle müügimaht Türgis on väiksem kui muudel mittealkohoolsetel jookidel. 2015. aastal määras Türgi kaubandusministeerium 220 000 Türgi liiri suuruse trahvi (umbes 70 000 USA dollarit) riiklikule joogifirmale Çaykur "airaani põhjuseta solvamise eest" jäätee reklaamis, kus räppar Ceza väitis, et airaan teeb ta uniseks. Sarnaselt muude kääritatud piimatoodetega nagu hapupiim, keefir, kumõss ja jogurt, on ka airaanil tuvastatud tervisele kasulikke omadusi tänu selles leiduvatele mikroorganismidele. Väidetavalt parandab airaan organismi ainevahetust, turgutab seedimist, toniseerib, taastab soolatasakaalu ning leevendab allergianähtusid ja jääknähtusid alkoholi liigtarvitamise järel. Seda on tarvitatud düsbakterioosi ravis Davis, P. H. (1956). "Lake Van and Turkish Kurdistan: A Botanical Journey". The Geographical Journal. 122 (2): 156–165. DOI:10.2307/1790844. Islamic Republic of Iran (26.–29. jaanuar 2009). Project Document for a Regional Standard for Doogh (CX/NEA 09/5/8) (PDF). Tunis, Tunisia: United Nations. Joint FAO/WHO food standards programme of the FAO/WHO coordinating committee for the Near East. Vaadatud 26. juuni 2011. A. Y. Tamime (ed.) (2008). Fermented Milks. John Wiley & Sons. Lk 124. ISBN 9781405172387. {{cite book}}: parameetris |author= on üldnimi (juhend) Yildiz Fatih (2010). Development and Manufacture of Yogurt and Other Functional Dairy Products. CRC Press. Lk 10. ISBN 9781420082081. P. H. Davis. Lake Van and Turkish Kurdistan: A Botanical Journey. The Geographical Journal, Vol. 122, No. 2 (Jun., 1956), pp. 156–165. Published by: The Royal Geographical Society (with the Institute of British Geographers). Article DOI:10.2307/1790844 "PM says Turkey's national drink is doogh, not beer". Zaman. 27. aprill 2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. november 2015. "Turks turn away from 'national drink' despite Erdoğan". Zaman. 22. juuni 2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. november 2015. Çelikkan, Erdinç (9. november 2015). "State-owned tea firm fined 220,000 liras for 'insulting ayran' in ads". Hürriyet. "Тан". Food and Health (vene). Vaadatud 12. mai 2018. "Тан кисломолочный напиток - польза и вред (полезные свойства и противопоказания)". Популярно о здоровье (vene). Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuli 2019. Vaadatud 12. mai 2018.
400. aastad

400. aastad 400. aastad on aastad 400–409 pKr. Sajandid: 3. sajand - 4. sajand / 5. sajand - 6. sajand Kümnendid: 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad - 400. aastad - 410. aastad 420. aastad 430. aastad 440. aastad 450. aastad Aastad: 400 401 402 403 404 405 406 407 408 409 ... ...
IONIS Education Group

IONIS Education Group on Prantsusmaa hariduse, kõrghariduse ja teadustöö ettevõte. Ettevõtte peakontor asub Pariis. Ettevõttel on üle 29 kooli. Ettevõte asutas 1980. aastal Marc Sellam. Groupe Ionis - 1er opérateur privé de l'enseignement supérieur Marc Sellam, « maître » des écoles supérieures privées en France Ettevõtte koduleht
Savitallukalised

Savitallukalised (Blasiaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Blasia – savitalluk
Aitoonialised

Aitoonialised (Aytoniaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Mannia – mannia Reboulia – rebuulia
868

868. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad - 860. aastad - 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad Aastad: 863 864 865 866 867 - 868 - 869 870 871 872 873 ... ... ...
Kottsamblalised

Kottsamblalised (Calypogeiaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Calypogeia – kottsammal
Niitsamblalised

Niitsamblalised (Cephaloziaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Fuscocephaloziopsis – peensammal Nowellia – kännukatik Odontoschisma – hammassammal
Koonikulised

See artikkel räägib sammaltaimede sugukonnast. Seente sugukonna kohta vaata artiklit Koonikulised (seened). Koonikulised (Conocephalaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Conocephalum – koonik
Proonikulised

Proonikulised (Fossombroniaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Fossombronia – proonik
300. aastad

300. aastad 300. aastad on aastad 300–309 pKr. Sajandid: 2. sajand - 3. sajand / 4. sajand - 5. sajand Kümnendid: 250. aastad 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad - 300. aastad - 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad Aastad: 300 301 302 303 304 305 306 307 308 309 ... ...
Hõlmiksamblalised

Hõlmiksamblalised (Lejeuneaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Lejeunea – hõlmiksammal
Lõhiksamblalised

Lõhiksamblalised (Lophoziaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Heterogemma – ümarlõhik Lophozia – lõhiksammal Lophoziopsis – lõhesammal Obtusifolium – tömplõhik Oleolophozia – õlilõhiksammal Schistochilopsis – hammaslõhik Tritomaria – sagarsammal
Hendrina

Hendrina on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Nkangala ringkonnas Steve Tshwete vallas. Hendrina rajati 1914. aastal Grasfonteini farmi maadele. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hendrina elanikest valgeid 66,09%, mustanahalisi aafriklasi 29,25%, India või Aasia päritolu inimesi 1,82%, värvilisi 1,48% ja teisi 1,36%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 68,97%, suulu keelt 11,18%, inglise keelt 5,83%, svaasi keelt 2,40%, pedi keelt 2,01% ja sotho keelt 1.91%. Hendrina mpumalanga.com https://census2011.adrianfrith.com/place/869013
Helvikulised

Helvikulised (Marchantiaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Marchantia – helvik
200. aastad

200. aastad 200. aastad on aastad 200–209 pKr. Sajandid: 1. sajand - 2. sajand / 3. sajand - 4. sajand Kümnendid: 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad - 200. aastad - 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad Aastad: 200 201 202 203 204 205 206 207 208 209 ... ...
Mörkialised

Mörkialised (Moerckiaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Moerckia – mörkia
Pellialised

Pellialised (Pelliaceae) on sammaltaimede sugukond lehthelviksammalde klassist. Pellia – pellia Pellialised andmebaasis eElurikkus
Raunikulised

Raunikulised (Plagiochilaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Plagiochila – raunik
Sõõrikulised

Sõõrikulised (Radulaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Radula – sõõrik
Ümarlehikulised

Ümarlehikulised (Solenostomataceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Solenostoma – ümarlehik
100. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat | ► ◄ | 1. sajand | 2. sajand | 3. sajand | ► ◄ | 70. aastad | 80. aastad | 90. aastad | 100. aastad | 110. aastad | 120. aastad | 130. aastad | ► 100 | 101 | 102 | 103 | 104 | 105 | 106 | 107 | 108 | 109 100. aastad on ajavahemik 100. aasta algusest kuni 109. aasta lõpuni. 101–106: Traianuse sõjakäik Daakiasse Tacitus kirjutas "Historiae" ...
Udesamblalised

Udesamblalised (Trichocoleaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Trichocolea – udesammal
Ebatähtlehikulised

Ebatähtlehikulised (Anastrophyllaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Anastrophyllum – ebatähtlehik
Kleevealised

Kleevealised (Cleveaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Clevea – kleevea
Theliaceae

Theliaceae on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Myurella – hiirsammal
Ongströömialised

Ongströömialised (Aongstroemiaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Dichodontium – harkhammas
Bruhhialised

Bruhhialised (Bruchiaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Trematodon – tremaatodon
Teravtipulised

Teravtipulised (Calliergonaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Calliergon – tömptipp Warnstorfia – vesisirbik
Cinclidiaceae

Cinclidiaceae on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Cinclidium – manalasammal Rhizomnium – viltvars
90. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat | ► ◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 60. aastad | 70. aastad | 80. aastad | 90. aastad | 100. aastad | 110. aastad | 120. aastad | ► 90 | 91 | 92 | 93 | 94 | 95 | 96 | 97 | 98 | 99 90. aastad on ajavahemik 90. aasta algusest kuni 99. aasta lõpuni. ... Domitianus, Vana-Rooma keiser aastatel 81–96 Nerva, Vana-Rooma keiser aastatel 96–98
Munakupralised

Munakupralised (Diphysciaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Diphyscium – munakupar
Punglehikulised

Punglehikulised (Disceliaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Discelium – punglehik
Hellikulised

Hellikulised (Funariaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Entosthodon – loodhellik Funaria – hellik Physcomitrella – mütshellikuke Physcomitrium – mütshellik
Rahnikulised

Rahnikulised (Grimmiaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Grimmia – rahnik
Lootsiklehikulised

Lootsiklehikulised (Lembophyllaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Isothecium – hännik
Valvikulised

Valvikulised (Leucobryaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Campylopus – kõverharjak Leucobryum – valvik
80. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat | ► ◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 50. aastad | 60. aastad | 70. aastad | 80. aastad | 90. aastad | 100. aastad | 110. aastad | ► 80 | 81 | 82 | 83 | 84 | 85 | 86 | 87 | 88 | 89 80. aastad on ajavahemik 80. aasta algusest kuni 89. aasta lõpuni. ... Titus, Vana-Rooma keiser aastatel 79–81 Domitianus, Vana-Rooma keiser aastatel 81–96
Tahuksamblalised

Tahuksamblalised (Meesiaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Meesia – tahuksammal
Tulvikulised

Tulvikulised (Myriniaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Myrinia – tulvik
Pugukupralised

Pugukupralised (Oncophoraceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Cynodontium – penihammas Dicranoweisia – säbrusammal Kiaeria – tõmmuhammas Oncophorus – pugukupar
Tiibsamblalised

Tiibsamblalised (Pterigynandraceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Pterigynandrum – tiibsammal
Korbasamblalised

Korbasamblalised (Pylaisiadelphaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Platygyrium – sõõrsammal
70. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat | ► ◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 40. aastad | 50. aastad | 60. aastad | 70. aastad | 80. aastad | 90. aastad | 100. aastad | ► 70 | 71 | 72 | 73 | 74 | 75 | 76 | 77 | 78 | 79 70. aastad on ajavahemik 70. aasta algusest kuni 79. aasta lõpuni. ... Vespasianus, Vana-Rooma keiser aastatel 69–79 Titus, Vana-Rooma keiser aastatel 79–81
Helgikulised

Helgikulised (Schistostegaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Schistostega – helgik
Põisikulised

Põisikulised (Splachnaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Aplodon – lihthammas Splachnum – põisik Tayloria – trompetsammal Tetraplodon – tetraploodon
Kännikulised

Kännikulised (Tetraphidaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Tetraphis – kännik