1936

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 | ► | ►► 1936. aasta (MCMXXXVI) oli 20. sajandi 36. aasta. 1. jaanuar – Türgi valitsus saatis maalt välja 160 Vene valgekaartlast. 28. jaanuar – maeti Ühendkuningriigi kuningas ja India keiser George V. 6. veebruar – avati IV taliolümpiamängud Garmisch-Partenkirchenis Saksamaal. 16. veebruar – Rotterdamis arreteeriti Artur Sirk. ... ... ... ... 7. juuli – Suurbritannias Vickers-Armstrongi tehastes lasti vette ja said nime Eesti allveelaevad Kalev ja Lembit. 7. juuli – leiutaja Henry Phillips sai patendi ristpeaga kruvidele (isetsentreeruv kruvitüüp) ja vastavale kruvikeerajale. 1. august – avati XI kaasaegsed olümpiamängud Berliinis Saksamaal. ... 6. oktoober – Eesti saadik Karl Tofer esitas oma volitused Saksa riigikantsler Adolf Hitlerile. 23. oktoober – Eesti saadik Oskar Öpik esitas oma volitused Leedu presidendile Antanas Smetonale. 2. november – tööd alustas BBC – British Broadcasting Corporation. 30. november – põles maha Londoni 1851. aasta maailmanäituseks ehitatud Kristallpalee. ... 8. jaanuar – riigivanem Konstantin Päts kirjutas alla rahvahääletuse korraldamise otsusele. 9. jaanuar – Sõjaringkonnakohus mõistis kommunist Voldemar Tuberiku 15 aastaks sunnitööle. 13. jaanuar – siseminister kinnitas Evangeeliumi Prii Usuühingute Liidu põhikirja. 23. jaanuar – siseminister kinnitas Seitsmenda Päeva Adventusuühingute Eesti Liidu põhikirja. 23. jaanuar – toimus Eesti Olümpiakomitee korraline koosolek, kus otsustati, et Berliini olümpiamängudele saadetakse kuni 40 sportlast. Ühtlasi valiti Eesti uueks esindajaks Rahvusvahelises Olümpiakomitees Joakim Puhk. 25. jaanuar – toimus Eesti-Läti 13. korvpallimaavõistlus, mis jäi viiki 32:32. 27. jaanuar – Nikolai Grünthal valiti Petseri linnapeaks. 30. jaanuar – Tallinna linnapea Jaan Soots avas Härjapea kanalisatsioonikollektori. 1. veebruar – Eesti jalgpalli rahvusmeeskonna treeneriks sai Bernhard Rein. 2. veebruar – Eesti meistrivõistlused vabamaadluses toimusid esimest korda maakohas – Kohilas. 3. veebruar – Eesti maadlejad Erm Lund ja Peeter Mürk täitsid esimeste tõstjatena Berliini olümpianormi. 6. veebruar – algasid Garmisch-Partenkircheni taliolümpiamängud. Eestit esindas viis sportlast. 6. veebruar – riigivanem Konstantin Päts võttis vastu kaupmeeste esindajad. 8. veebruar – toimus esimene K. Pätsi nimeline Tallinna-Valkla-Tallinna teatesuusatamine, kus osales 13 meeskonda; võitis Harju maleva võistkond. 9. veebruar – riigivanem Konstantin Päts võttis vastu Eesti töölisvanemad. 16. veebruar – Eesti Jalgpalli Liidu esindajatekogu aastakoosolek, kus muu hulgas loobuti Eesti jalgpallikoondise saatmisest Berliini olümpiamängudele ja nimetati Jalgpalli olümpiafond ümber kasvatusfondiks. 17. veebruar – looduskaitseinspektor Gustav Vilbaste astus ametisse. 23.–25. veebruar – toimus rahvahääletus põhiseaduse muutmiseks. 23. veebruar – Angerburgis toimusid Euroopa meistrivõistlused jääpurjetamises, kus klassis Monotüüp XV said eestlased kolmikvõidu. 9. märts – Saksa saadik Hans Frohwein esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile. 20. märts – lasti käibele esimesed Konstantin Pätsi näopildiga postmargid. 1. aprill – Otepää alev sai Otepää linnaks. 2. aprill – tõstja Arnold Luhaäär täitis Berliini olümpia normi. 6. aprill – moodustati piimaühisuste keskliit Võieksport. 20. aprill – algasid Meierite Koja nõukogu valimised. 22. aprill – siseminister kinnitas Vanausuliste Usuühingute Liidu Eestis põhikirja. 26. aprill – toimus rünnakpäev võõrapärasele nimele. 26. aprill – Estonia kontserdisaalis toimus aktus, kus võimalikud Berliini olümpiamängudele minejad andsid Johan Laidonerile kui Eesti Olümpiakomitee esimehele piduliku tõotuse. 12. mai – Eesti-Läti 10. Kreeka-Rooma maadluse maavõistlus, kus Eesti võitis Lätit 6:1. 12. mai – Tallinna Saksa teatris toimus Eesti-Rootsi tõstmisvõistlus, kus Eesti võitis esimest korda Rootsit; seis jäi 3:2. 17. mai – toimusid põllumeeste konventide valimised. 31. mai – Viljandimaalt alustasid Elmar Kuuskler, Aleksander Schmidt ja Ferdinand Jephe süstaga teekonda Berliini olümpiamängudele. Nad jõudsid pärale 8. augustil, olles läbinud 2000 km. 7. juuni – Soomes Lahtis püstitas kõrgushüppaja Aksel Kuuse Eesti rekordi 1.95; rekord püsis 22 aastat. 15. juuni – toimus plahvatus Männiku laskemoona ladudes, kushukkus 60 inimest. 19. juuni – Eestis oli esimene raadio otsereportaaž spordivõistluselt: Felix Moor ja Oskar Lõvi kommenteerisid kahepäevast Eesti-Soome maavõistlust kergejõustikus. 30. juuni – Leedus toimus Eesti-Leedu maavõistlus jalgpallis, mille Eesti kaotas 0:2. Ühtlasi jõudis sellelt võistluselt Eestisse esimest korda välismaal tehtud raadioreportaaž. 7. juuli – Šotimaal lasti vette tulevased Eesti allveelaevad Kalev ja Lembit. 4. august – Berliini olümpiamängud: Kristjan Palusalu tuli vabamaadluse raskekaalus olümpiavõitjaks. 9. august – Berliini olümpiamängud: Kristjan Palusalu tuli Kreeka-Rooma maadluse raskekaalus olümpiavõitjaks. 13. august – Kiviõli kaevanduses ja õlitehas algas 16. septembrini kestnud ulatuslik streik. 14. august – Tallinnas toimusid Pirita kloostri 500. aastapäeva üritused. 20. august – Norra saadik Johan Vilhelm Michelet esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile. 30. august – Järva-Madisel avati Anton Hansen Tammsaare ausammas. 9. september – riigivanema otsusega pikendati kaitseseisukorda ühe aasta võrra. 10. september – Ameerika Ühendriikide saadik Arthur B. Lane ja Prantsusmaa saadik Jean Helleu esitasid oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile. 15. september – avati Tallinna Tehnikainstituut, mille rektoriks sai professor Paul Kogerman. 20. september – avati Tallinna lennujaam. 26. september – Mart Laagus valiti Kalanduskoja esimeheks. 7. oktoober – riigivanem Konstantin Päts asutas Riigivapi ja Valgetähe teenetemärgi. 8. oktoober – avati Õpetajate Koda. 15. oktoober – Eesti Pank laskis käibele 100-kroonise pangatähe. 15. oktoober – valitsus lõpetas üliõpilaskonna edustuse tegevuse, määrates ühtlasi ametisse üliõpilaskonna kuraatori. 23. oktoober – valitsus kinnitas sihtasutuse Eesti Raamatufond põhikirja. 23. oktoober – valitsus nimetas Mihkel Hanseni Järva maavalitsuse esimeheks. 30. oktoober – neli endist riigivanemat (Jaan Tõnisson, Ants Piip, Jaan Teemant ja Juhan Kukk) andsid Konstantin Pätsile üle märgukirja, milles nõudsid Rahvuskogu valimiste ärajätmist. 6. november – Eesti saadik Johan Leppik esitas oma volitused Itaalia kuningale Vittorio Emanuele III-le. 10. november – Helmut Maandi valiti Maatööliste ja Väikemaapidajate koja esimeheks. 24. november – Estonia kontserdisaalis toimus muusik Priit Veebeli eestvõttel esimene džässikontsert. 20. detsember – toimusid Käsitööstuskoja valimised. Detsembris ilmus Albert Kivika romaan "Nimed marmortahvlil". Eestis valmis sel aastal kaks modernset pangamaja: Tallinnas Majaomanike Pank ja Tartus Eesti Panga Tartu osakonna hoone.  Pikemalt artiklis Sündinud 1936 4. jaanuar – Bao Long, Vietnami keiserliku perekonna pea 12. jaanuar – Émile Lahoud, Liibanoni poliitik 12. jaanuar – Raimonds Pauls, läti helilooja 28. jaanuar – Ismail Kadare, albaania kirjanik 7. märts – Georges Perec, prantsuse kirjanik 10. märts – Sepp Blatter, jalgpalliametnik 18. märts – Frederik de Klerk, Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik 19. märts – Ursula Andress, Šveitsi näitleja 28. märts – Mario Vargas Llosa, Peruu kirjanik 23. aprill – Roy Orbison, ameerika laulja 29. aprill – Zubin Mehta, India dirigent 3. juuni – Enn Üksti, eesti maletaja 7. juuni – Ülo Laumets, eesti korvpallur 23. juuni – Richard Bach, USA kirjanik 26. juuni – Rein Ellermaa, eesti kergejõustiklane 1. august – Yves Saint Laurent, prantsuse moelooja 12. august – Heldur Saade, eesti orkestrijuht 21. september – Juri Lužkov, Venemaa poliitik 26. august – Benedict Anderson, USA politoloog 29. august – John McCain, USA poliitik 19. september – Al Oerter, USA kettaheitja 3. oktoober – Steve Reich, USA helilooja 4. oktoober – Hannu Salama, soome kirjanik 5. oktoober – Václav Havel, tšehhi kirjanik, Tšehhoslovakkia ja Tšehhi poliitik 24. oktoober – Jüri Arrak, eesti kunstnik 24. oktoober – Bill Wyman, inglise muusik 29. september – Silvio Berlusconi, Itaalia poliitik 11. oktoober – Jürgen Mittelstraß, saksa filosoof 31. oktoober – Gavriil Popov, poliitik 4. november – Didier Ratsiraka, Madagaskari poliitik 9. november – Mihhail Tal, juudi päritolu maletaja 15. november – Wolf Biermann, saksa laululooja 19. november – Dick Cavett, USA telesaatejuht 19. november – Ants Üleoja, Eesti koorijuht 21. november – Aleksandr Ginzburg, Vene kirjanik 23. november – Mats Traat, eesti kirjanik ja luuletaja 12. detsember – Iolanda Balaş, Rumeenia kergejõustiklane, kõrgushüppaja 17. detsember – Klaus Kinkel, Saksamaa poliitik 30. detsember – Fredrik Skagen, norra kirjanik kuupäev teadmata – Tariq Aziz, Iraagi poliitik  Pikemalt artiklis Surnud 1936 4. jaanuar – Jaan Muna, eesti majandustegelane 5. jaanuar – Vassili Oll, endine Uuemõisa vallavanem 18. jaanuar – Rudyard Kipling, briti kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1907 20. jaanuar – George V, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas, India keiser 26. jaanuar – Aleksei Ossipov, endine Narva linnapea 27. veebruar – Ivan Pavlov, vene füsioloog 1. märts – Mihhail Kuzmin, vene kirjanik 21. märts – Aleksandr Glazunov, vene helilooja, muusikapedagoog ja dirigent 26. märts – Adolf II, Schaumburg-Lippe vürst 4. aprill – Gotthilf Leonhard Masing, baltisaksa keeleteadlane 8. mai – Oswald Spengler, saksa filosoof 12. juuni – Isidore Weiss, prantsuse kabetaja 17. juuni – Julius Seljamaa, Eesti diplomaat 28. juuni – Alexander Berkman, vene päritolu kirjanik ja aktivist 29. juuli – Johannes Teksal, Eesti sõjaväelane 1. august – Louis Blériot, prantsuse lendur ja lennukikonstruktor 15. august – Grazia Deledda, itaalia kirjanik, Nobeli laureaat 1926 19. august – Federico García Lorca, hispaania näitekirjanik ja luuletaja 10. detsember – Luigi Pirandello, itaalia kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1934 27. detsember – Heikki Suolahti, soome helilooja füüsika – Victor Franz Hess ja Carl David Anderson keemia – Peter Debye meditsiin – Henry Hallett Dale ja Otto Loewi kirjandus – Eugene Gladstone O'Neill rahu – Carlos Saavedra Lamas ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Riigivanema otsus nr 45 29. jaanuarist 1936 (RT 1936, 10, 64) http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700242322&img=era0031_005_0000337_00047_t.jpg&tbn=1&pgn=3&prc=30&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=fb00df49fb8ef34384421120ec162c0c Riigivanema otsus nr 45 29. jaanuarist 1936 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 235–238 Eesti Kroonika 1936