laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
2K22 Tunguska

2K22 Tunguska (vene keeles: 2К22 "Тунгуска") on Vene roomikutega õhutõrjesoomuk, mille varustusse kuulub pind-õhk-tüüpi juhitav raketi- ja relvasüsteem. GRAU indeks 2K22, NATO koodnimi on SA-19 Grison. See on välja töötatud jalaväe- ja tankirügementide kaitseks madalalt lendavate lennukite, helikopterite ja tiibrakettide eest nii ööl kui päeval ja igasuguse ilmaga. Ehitatakse Uljanovskis (Ульяновский механический завод) alates 1981. aastast.  Valgevene – teadmata arv 2S6 süsteeme  India – erinevate andmete kohaselt 2012. aasta seisuga 20–92 ühikut 2S6 süsteeme  Maroko – 2012. aasta seisuga 12 2K22M süsteemi  Myanmar  Venemaa – 2012. aasta seisuga rohkem kui 250 2К22 süsteemi  Süüria – 2008. aasta seisuga 6 ühikut 2S6М1 süsteeme  Ukraina – 2012. aasta seisuga 70 ühikut 2S6 süsteeme. Ukraina kasutas neid 2022. ja 2023. aastal Vene-Ukraina sõjas.  Jeemen – 2005. aasta seisuga teadmata hulk 2S6М1 süsteeme  Nõukogude Liit На Донеччині по авіації РФ працюють комплекси 2С6 “Тунгуска” (vaadatud: 02.01.2022) John Pike. "Indian Army Equipment". Rahvusvaheline Strateegiliste Uuringute Instituut (2012), "Military Balance 2012", lk 340 Rahvusvaheline Strateegiliste Uuringute Instituut (2012), "Military Balance 2012", lk 193 "Национальная оборона / Рынки вооружений". "Чем будет воевать Сирия в случае агрессии стран западной коалиции?". Rahvusvaheline Strateegiliste Uuringute Instituut (2012), "Military Balance 2012", lk 166 На Донеччині по авіації РФ працюють комплекси 2С6 “Тунгуска” (vaadatud: 02.01.2022) Українські комплекси “Тунгуска” залучили до збиття крилатих ракет(vaadatud: 04.07.2023) John Pike. "Yemen Army Equipment".  2K22 Tunguska – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ader (perekonnanimi)

Ader on perekonnanimi. Eestis oli 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ader 142 mehel ja 189 naisel. Perekonnanimede levikult oli Ader meeste puhul 499. ja naiste puhul 379. kohal. Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 11,45. Andres Ader, eesti keraamik ja karikaturist Andres Ader, eesti korvpallur Arne Ader, eesti loodusfotograaf Erika Ader, eesti alpinist Karl Ader, eesti sõnakunstiõpetaja, lavastaja, näitleja ja lastekirjanik Margus Ader, eesti laskesuusataja Maria Ader, eesti kunstnik Viktor Ader, eesti jalgpallur Voldemar Ader, eesti näitleja "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuli 2019. Vaadatud 29. augustil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Owen Richardson

Owen Willans Richardson (26. aprill 1879 Dewsbury, Yorkshire – 15. veebruar 1959 Alton, Hampshire) oli inglise füüsik, Nobeli auhinna laureaat. 1928. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind töö eest termoemissiooni alal. 1913 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks 1920 – Hughesi medal 1928 – Nobeli füüsikaauhind Nobel prize citation, Nobel foundation website
Victor Franz Hess

Victor Franz Hess (24. juuni 1883 Peggau, Steiermargi hertsogkond, Austria – 17. detsember 1964 Mount Vernon (New Yorgi osariik)) oli Austria ja Ameerika Ühendriikide füüsik. 1936. aastal anti talle ja Carl David Andersonile Nobeli füüsikaauhind kosmilise kiirguse avastamise eest.
Saint Helena medal

Saint Helena medal (prantsuse keeles Médaille de Sainte-Hélène) oli Prantsuse autasu, mida anti Prantsuse revolutsiooni- ja Napoleoni sõdade veteranidele. Medali asutas Napoleon III 12. augustil 1857. Seda anti kõigile elusolevatele Prantsusmaa kodanikele ja välismaalastele, kes olid teeninud Prantsuse vabariigi ja keisririigi sõjaväes aastail 1792–1815. Hinnanguliselt anti kuni 405 000 medalit. Medal on nimetatud Saint Helena saare järgi, kus Napoleon I interneerituna suri.  Saint Helena medal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis [1] [2]
Carl David Anderson

Carl David Anderson (3. september 1905 New York – 11. jaanuar 1991 San Marino (California)) oli Ameerika Ühendriikide füüsik. Ta sündis New Yorgis rootsi sisserändajate pojana. Talle anti positroni avastamise eest 1936. aastal Nobeli füüsikaauhind, mida ta jagas Victor Hessiga. Koos oma õpilase Seth Neddermeyeriga avastas Anderson ka müüoni.
Elío hertsog

Elío hertsog (duque de Elío) on Hispaania aadlitiitel, mille andis troonipretendent Carlos María de Borbón (Carlos VII) 30. märtsil 1875 Joaquín Elíole ja mis rehabiliteeriti Francisco Franco poolt 10. veebruaril 1950 (diplom 5. jaanuarist 1951). Tiitlit on kandnud: 1875–1876 Joaquín Elío y Ezpeleta (1806–1876) 1951–2003 María Inés de Gaztelu y Elío (hertsoginna, eelmise pojatütretütar, 1915–2003) 2003–2016 Francisco Javier de Elío y de Gaztelu (eelmise poeg, 1945–2016) 2017–2020 Inés de Elío y de Gaztelu (hertsoginna, eelmise õde, sündinud 1941) 2020–... Santiago Mendaro y Elío https://www.geni.com/people/Francisco-Javier-El%C3%ADo-y-Gaztelu-III-Duque-de-El%C3%ADo/6000000016882976360 Geni [1]
Samaranchi markii

Samaranchi markii (marqués de Samaranch) on Hispaania aadlitiitel, mille Juan Carlos I andis endisele Rahvusvahelise Olümpiakomitee presidendile Juan Antonio Samaranchile 30. detsembril 1991. Tiitlit on kandnud järgmised: 1991–2010 Juan Antonio Samaranch (1920–2010) 2011– María Teresa Samaranch Salisachs (eelmise tütar) http://www.boe.es/buscar/doc.php?id=BOE-A-2011-11054
Zumalacárregui krahv

Zumalacárregui krahv (conde de Zumalacárregui) on Hispaania aadlitiitel, mille pretendent Carlos María Isidro de Borbón (Carlos V) andis 24. mail 1836 postuumselt Tomás de Zumalacárreguile. Tiitel rehabiliteeriti tema pärijatele Francisco Franco poolt 24. juulil 1954. Zumalacárregui krahvi tiitlit on kandnud: Tomás de Zumalacárregui (1788–1835) 1954–1956 José María de Zumalacárregui y Prat (eelmise vennapojapojapoeg, 1889–1956) 1958–2010 Tomás de Zumalacárregui y Martín de Córdoba (surnud 2010) 2011– Alexandra de Zumalacárregui y Errandonea (krahvinna) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2015. Vaadatud 28. juunil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.diputaciondelagrandeza.es/2011/2/?cat=4
El Dorado (Shakira album)

"El Dorado" on Colombia laulja Shakira üheteistkümnes stuudioalbum. Albumi avaldas Sony Music Latin 26. mail 2017. Album on põhiliselt hispaaniakeelne, kolm laulu on ka inglise keeles. Avanädalal jõudis album edetabeli esikümnesse Argentinas, Austrias, Hispaanias, Prantsusmaal ja Šveitsis. Samuti jõudis album teisele kohale edetabelis US Top Latin Albums ja viieteistkümnendale kohale edetabelis Billboard 200. Albumi avasingel "Chantaje" juhtis Billboardi edetabelit Hot Latin Songs üksteist nädalat järjest ja sai RIAA-lt 16 plaatinaplaadisertifikaati. Esikohale jõudis laul Hispaanias, Guatemalas, Mehhikos, Ecuadoris ja Uruguays. Edu on saatnud ka albumi teist singlit "Me Enamoré". Märkused: andmed pärinevad albumi vahelehelt ^a märgib kaasprodutsenti ^b märgib täiendavat produtsenti
Déjà vu (täpsustus)

Déjà vu tähendab prantsuse keeles 'juba nähtud'. Tsitaatsõnana võib déjà-vu tähendada 'juba nähtu' või 'juba läbielatu' Déjà-vu (prantsuse keeles 'juba nähtu') on läbielatava kogemine juba varem läbielatuna. "Déjà Vu", Henry Jaglomi romantiline draamafilm, 1997 "Déjà Vu", Jerry Bruckheimeri film Denzel Washingtoniga peaosas, 2006 "Déjà Vu", Blue Systemi album ja selle nimilaul "Déjà Vu", Crosby, Stills, Nash & Youngi album ja selle nimilaul "Déjà Vu", Giorgio Moroderi album ja selle nimilaul "Deja Vu", Mike Singeri album ja selle nimilaul "Déjà Vu", Beyoncé laul koos Jay-Z-ga, 2006 "Déjà Vu", Dionne Warwicki laul, 1979 "Déjà Vu", Giorgio Moroderi laul koos Siaga "Deja Vu", J. Cole'i laul, 2016 "Deja Vu", Post Malone'i laul koos Justin Bieberiga, 2016 "Deja Vu", Olivia Rodrigo laul, 2021 "Deja Vu", Prince Royce'i ja Shakira laul, 2017 "Déjà Vu", Roger Watersi laul, 2017 "Déjà Vu", Eminemi laul albumilt "Relapse", 2009 "Déjà Vu", Enigma laul albumilt "Seven Lives Many Faces", 2008 "Déjà Vu", Iron Maideni laul albumilt "Somewhere in Time", 1986 "Déjà Vu", Katy Perry laul albumilt "Witness", 2017 "Deja vu", Mari-Liis Aasmäe laul, muusika ja sõnade autor Gunnar Viibus "Déjà vu", Toe Tagi laul albumilt "Legendaarne", 2004 "Déjà vu", Tõnis Mäe laul, mis leidub ka Maarja albumil "Kuldne põld" DjVu (hääldus nagu prantsuskeelsetel sõnadel déjà vu), failivorming Deja Vu, lounge Tallinnas "CSNY/Déjà Vu", dokumentaalfilm ansamblist Crosby, Stills, Nash & Young
Caj Westerberg

Caj Torsten Westerberg (sündinud 14. juunil 1946 Porvoos) on soome kirjanik, kes on tuntud peamiselt luuletajana. Ta on ka viljakas tõlkija. Westerberg on kakskeelne (soome ja rootsi), aga ilukirjandust on kirjutanud peamiselt soome keeles. Eesti keeles on tema luulet ilmunud kogumikus "Kümme nüüdissoome luuletajat" Hasso Krulli tõlkes. Onnellisesti valittaen, 1967 Runous, 1968 En minä ole ainoa kerta, 1969 Uponnut Venetsia, 1972 Äänesi, 1974 Kallista on ja halvalla menee, 1975 Reviirilaulu, 1978 Elämän puu, 1981 Kirkas nimetön yö, 1985 Toteutumattomat kaupungit, Runoja 1967–1985, 1987 Että näkyisi valona vedessä, 1991 Läikehtien rientävät pilvinä kivet, 1992 Ataraksia, 2003 Yönmusta, sileä, 2011 En den klaraste klang, 2017 Mörker och ljung, 2017 1970, 1986 Soome riiklik kirjandusauhind 1978 Soome kirjanike liidu auhind 1984 Riigi tõlkeauhind 1986 Suure Soome Raamatuklubi tunnustusauhind 1994 Yleisradio tõlkeauhind Kääntäjäkarhu (Ekelöfi "Trilogia" tõlkimise eest) 1995 Eino Leino auhind 1998 Finlands Svenska Författarföreningens stora pris 2012 Yleisradio tõlkeauhind Kääntäjäkarhu (Tomas Tranströmeri loomingu tõlgete eest) Westerbergi poeg on filmilavastaja ja stsenarist Paavo Westerberg.
Harald von Bosse

Harald Julius von Bosse (lätipäraselt Haralds Jūliuss fon Bose; 29. september 1829 Riia – 13. aprill 1894 Dresden) oli baltisaksa päritolu, peamiselt Peterburis tegutsenud arhitekt. Õppis Saksimaal Dresdenis ehituskoolis ja hiljem Hessenis neli aastat Darmstadtis. Läks 1831. aastal Peterburi, kus töötas arhitekt Aleksander Brullovi juures. Alates 1851. aastast töötas ta Teede ja Avalike Hoonete Peavalitsuses ning õppejõuna Ehituskoolis. Tema õpilane on ka arhitekt Robert Gödicke. Ta sai Peterburi Kunstide Akadeemias 1832. aastal vabakunstnikuks, 1839. aastal akadeemikuks ja 1854. aastal professoriks. 1863. aastal lahkus ta tervislikel põhjustel Peterburist ja asus elama Dresdenisse. Tema projekteeritud ehitisi on põhiliselt Peterburis, kuid üksikuid ehitisi on ka mujal Venemaal ja Soomes. Eestlaste jaoks on ta eelkõige tuntud kui Peterburi Jaani kiriku arhitekt. Ka hiljem Saksimaal elades projekteeris ta seal üksikuid ehitisi. 1839–1840 prantsuse Pauluse reformeeritud kirik, Suur-Talli tänav 25 (Большая Конюшенная улица, дом № 25) 1842–1848 Maarja luteri kiriku elamud ja kõrvalhooned, Suur-Talli tänav 4, 6 ja 8 (Большая Конюшенная улица, дома №№ 4, 6 и 8) 1847–1850 enda elamu, Vassili saare 4. liin 15 (4-я линии Васильевского острова, дом № 15) 1859–1860 eesti Jaani kirik, Dekabristide tänav 54A (улица Декабристов, дом № 54A) 1862–1865 saksa reformeeritud kirik, Suur-Mere tänav 58 (Большая Морская улица, дом № 58). Kaasautor David Grimm. 1930. aastatel ehitati ümber sidetöötajate kultuurimajaks 1859–1863 Jumalaema Kaitsmise kirik Sergiose Rannikukloostris. Kaasautor Roman Kuzmin. Õhiti 1964 1861 keisri ihukaardiväe ulaanipolgu maneež, Avrovi tänav 20 (улица Аврова, дом № 20) 1861–1864 Maarja luteri kirik, Katariina tänav 43 (Екатерининская улица, дом № 43) 1861 Pauluse luteri kirik, Lenini prospekt 16 (проспект Ленина, дом № 16). Lammutati 1970. aastatel 1850ndad Wöhrmanni villa (projekt; teostamata) 1852–1855 Börsihoone (praegu kunstimuuseum "Riia Börs"; läti Mākslas muzejs „Rīgas Birža“) 1848 Rüütelkonna hoone (projekt; teostamata) 1864 saksa kirik, Unioninkatu/Unionsgatan 1. Kaasautor Carl Johan von Heideken 1867–1869 Johann Meyeri villa. Sai kannatada õhurünnakutes veebruaris 1945, lammutati 1953 1872–1874 vene õigeusu kirik, pühitsetud vagale samburile Siimeon nooremale. Kaasautor Karl Weißbach 1892–1894 reformeeritud kirik. Kannatas õhurünnakutes veebruaris 1945, taastati 1948, lammutati 1963 1854 õuenõunik 1858 kolleegiuminõunik, õukonnaarhitekt 1862 Püha Anna ordeni 2. klass
Édouard Philippe

Édouard Charles Philippe (sündinud 28. novembril 1970 Rouenis) on Prantsusmaa poliitik. Ta oli aastatel 2017–2020 Prantsusmaa peaminister. Tema vanemad olid prantsuse keele õpetajad. Ta sai keskhariduse Saksamaal Bonnis, kus tema isa töötas kohaliku prantsuse lütseumi direktorina. Ta on lõpetanud Institut d’études politiques de Paris'. Ta oli aastatel 2010–2017 ja on uuesti aastast 2020 Le Havre'i linnapea. Philippe on abielus ja tal on kolm last. 28.–29. juunil 2017 käis ta visiidil Eestis, kus kohtus president Kersti Kaljulaidiga ja külastas Prantsuse sõdureid Tapal. See oli tema esimene välisvisiit peaministrina. Prantsumaa peaminister Édouard Philippe sõidab täna Tapale, Delfi, 29. juuni 2017 Prantsuse peaminister: vajame tugevamat ja demokraatlikumat Euroopat, mis kaitseks oma kodanikke, Delfi, 26. juuni 2016 Juhan Mellik, Peaminister, kellele meeldib poksida, Postimees, 12. mai 2017
Korneti

Korneti on küla (vidējciems) Lätis Alūksne piirkonnas, Vana-Laitsna valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 180 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Alūksnest 28 ja Riiast 192 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas turistide infokeskus, rahvamaja, raamatukogu ja koduloomuuseum. Seal asub Korneti bussipeatus. Küla ümbruses paiknevad Korneti järved, samuti asub seal Korneti-Peļļi hoiuala. Korneti ja Druski küla vahel Pilskalna järve põhjakaldal asub Korneti linnamägi. Küla kohal asus varem Korneti mõis. Korneti rajati Nõukogude ajal Vana-Laitsna külanõukogu halduskeskuseks ja Veclaicene kolhoosi keskasulaks. 2015. aastal oli külas 117, 2017. aastal 117 ja 2019. aastal 116 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur "Alūksnes novads. Veclaicenes pagasta pārvalde". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 29. juunil 2017. Autotransporta direcija Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. Vietvārdu datubāze, vaadatud 27. juuni 2019
Türi Põhikool

Türi Põhikool on põhikool Türil, mis alustas õppetööd 1. septembril 2011. Kool moodustati haridusreformiga, millega liideti Türi Gümnaasiumi ja Türi Majandusgümnaasiumi põhikooliosad üheks põhikooliks ning gümnaasiumiosad üheks Türi Ühisgümnaasiumiks. Koolide liitmise vastu koguti allkirju. Algul toimus õppetöö kahes endise Türi Gümnaasiumi (ja veel varasema Türi Keskkooli) hoones: 1923. aastal nurgakivi saanud algklasside majas (aadressil Hariduse 3, Türi) õppis I kooliaste ning 1970. aastal tüüpprojekti järgi valminud suures koolimajas (F. J. Wiedemanni 3a, Türi) anti haridust II ja III kooliastmele. 2020. aasta augustis valmis Türi Põhikooli uus, tänapäevane hoonekompleks: koolimaja, mis on projekteeritud 600 õpilasele, ja spordihoone. Kolmnurkse põhiplaaniga hoone projekteeris arhitektibüroo Karisma Arhitektid OÜ. Uus koolimaja ja ristkülikukujuline spordihoone on ühendatud tunnelisse peidetud jooksurajaga, sisehoov meenutab aga amfiteatrit. Koolimaja aadress on F. J. Wiedemanni 3a, Türi, Järvamaa. Koolis õpib pool tuhat õpilast ja töötab 57 õpetajat. Erivajadusega laste õpetamiseks töötab logopeed, eripedagoog, õpiabi õpetajad ning õpilasi nõustavad psühholoog ja sotsiaalpedagoog. 2011–2014 Garis Pihelgas 2014–2021 Ervin Jürisoo 2021–2022 Janika Gedvil 2023-) Tiina Lohur Tiit Reinberg (15.12.2010). "Lapsevanemad koguvad haridusreformi vastu allkirju". Järva Teataja. Vaadatud 31.5.2017. Kaspar Pokk (27.12.2010). "Türi haridusreformi peatamiseks koguti üle 400 allkirja". Kuma.fm. Originaali arhiivikoopia seisuga 8.07.2016. Vaadatud 31.5.2017. Olev Kenk, Reedel avati uus Türi põhikooli ja spordihoone kompleks. ERR Uudised, 28.08.2020. "Uus direktor lubab õpetajate ettepanekutega arvestada". Järva Teataja. 14.8.2014. Vaadatud 28.6.2017. Kooli koduleht
Türi Lasteaed

Türi Lasteaed on lasteaed Türil, mis tegutseb kolmes õppehoones: Lokutal (Tehnika 12), Türi kesklinnas (Vabaduse 2a) ja Türi-Allikul (Keskuse, Türi-Alliku küla). Türi Lasteaed moodustati 1. veebruaril 2015 Kesklinna lasteaia, Türi-Alliku lasteaia ja Särevere lasteaia Kurepesa liitmisel Lokuta lasteaiaga. Alates 1. juulist 2016 tegutseb lasteaed kolmes hoones, kus kokku käib üle 300 lapse. "Asutuse tutvustus". tyrilasteaed.ee. Vaadatud 29.6.2017. Lasteaia koduleht
Tamsalu Kool

Tamsalu Kool on põhikool Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Tamsalus. Kooli direktor on Mihkel Kurg. Kooli eelkäija oli 1868. aastal Uudekülas avatud külakool. 1909. aastal muudeti külakool Nõmküla 2-klassiliseks ministeeriumikooliks. 1917. aastal muudeti ministeeriumikool Uudeküla 6-klassiliseks algkooliks. 1919. aastal kolis kool Tamsalu mõisa härrastemajja ja ühes sellega sai kooli nimeks Tamsalu Algkool. 1957. aastal nimetati kool Tamsalu Keskkooliks. Aastast 1995 kandis kool nime Tamsalu Gümnaasium. 1. septembrist 2024 muutus kool põhikooliks. Koolihoones asub ka Tapa Valla Gümnaasiumi Tamsalu õppeosakond 10.-12. klassi õpilastele. http://tamsalukool.ee/tutvustus/kooli-ajalugu/ (vaadatud 29.06.2017) Kooli koduleht
Türi Kesklinna Lasteaed

Türi Kesklinna Lasteaed on Türi Lasteaia koosseisu kuuluv lasteaed Türil aadressil Vabaduse 2a. Lasteaed ühines Türi Lasteaiaga 1. veebruaril 2015. Kesklinna lasteaia 280-kohaline hoone valmis 14. veebruaril 1974, sinna koliti endisest Türi Paberivabriku direktori majast. Siis nimetati lasteaeda Türi I Lastepäevakoduks. Samal aastal avati lisaks kaks logopeedilist rühma. 1978. aastal oli lasteaia 12 rühmas 320 last. 1996. aastal sai lasteaed Türi linnavalitsuse otsusega nime Kesklinna Lasteaed. 2015. aastast kuulub lasteaed nelja ühinenud Türi lasteaia koosseisu. "Kesklinna lasteaia ajalugu". tyrilasteaed.ee. Vaadatud 29.6.2017.
Türi-Alliku Lasteaed

Türi-Alliku Lasteaed on Türi Lasteaia koosseisu kuuluv lasteaed Türil-Allikul aadressil Keskuse, Türi-Alliku küla. Türi Lasteaia ühe õppekohana tegutseb lasteaed alates 2015. aastast. Türi-Alliku lasteaed asub 1979. aastal valminud majas, mis oli ehitatud Kirna kolhoosi kontorihooneks. 2. septembril 1995 avati kontorihoone ruumides lasteaed. Majas tegutses kaks rühma: noorem ja vanem aiarühm. 2014. aastal avati senise raamatukogu ruumides neljas rühm ja kogu maja sai lasteaia käsutusse. Enne 2014. aastat tegutses samas hoones ka Türi-Alliku Raamatukogu. "Türi-Alliku lasteaia ajalugu". Vaadatud 29.6.2017.
Lokuta Lasteaed

Lokuta Lasteaed on Türi Lasteaia koosseisu kuuluv lasteaed Lokutal aadressil Tehnika 12. Türi Lasteaia ühe õppekohana tegutseb lasteaed alates 2015. aastast. Lasteaed on endises Lokuta mõisas tegutsenud 1976. aastast, mil seda nimetati Türi 3. Lastepäevakoduks. Alates 1996. aastast on asutuse nimi Lokuta Lasteaed. "Lokuta lasteaia ajalugu". tyrilasteaed.ee. Vaadatud 29.6.2017.
Särevere Lasteaed Kurepesa

Särevere Lasteaed Kurepesa oli lasteaed Türi vallas Säreveres, hiljem Türil. Lasteaed alustas tegevust 1993. aastal Türi Tehnika- ja maamajanduskooli ühiselamus. Lasteaed sai nime õuealal oleva kurepesa järgi. Alates 2011. aastast tegutses lasteaed Türi kolledži hoones, kus töötas kolm rühma. Särevere Lasteaed liideti 2015. aastal Lokuta Lasteaiaga, 2016. aastal Särevere õppehoone suleti. Anu Bollverk (11.10.2011). "Särevere lasteaed alustas uutes ruumides". Järva Teataja. Toomas Šadeiko (18.12.2014). "Särevere lasteaia Kurepesa lugu". Järva Teataja. Vaadatud 29.6.2017. "Asutuse tutvustus". tyrilasteaed.ee. Vaadatud 29.6.2017.
Nada

Nada, linn Hainani provintsis Hiinas Nada, küla Nepalis Nada, koht Kentuckys Nada, koht Texases Nada võib olla nii mehe- kui naisenimi. Nime kandjaid: Nada Dimić (1923–1942), Horvaatia ja Serbia sõjakangelane Nada (sündinud 1953), Itaalia laulja "Nada", Carmen Laforeti romaan "Nada", Edgar Neville film Carmen Laforeti romaani alusel "Nada", Claude Chabroli film Carmen Laforeti romaani alusel "Nada", Belinda Peregríni laul albumilt "Catarsis", 2013 "Nada", Juanese laul albumilt "Fíjate Bien", 2000 "Nada", Paula Arenase laul EP-lt "Matices", 2016 "Nada", Prince Royce'i laul albumilt "Soy el Mismo", 2014 "Nada", Shakira laul albumilt "El Dorado", 2017 "Nada", Zoé laul albumilt "Reptilectric", 2008
Julius Nyerere

Julius Kambarage Nyerere (13. aprill 1922 Butiama – 14. oktoober 1999 London) oli dekolonisatsiooniperioodiaegne Tansaania poliitikategelane. Aastatel 1964–1985 oli ta Tansaania (esimene) president, 1961–1962 Tanganjika peaminister ja 1962–1964 Tanganjika president. Ta sündis aastal 1922 Butiamas (Victoria järve idakaldal praeguse haldusjaotuse järgi Mara piirkonnas). Ta õppis Kampalas Makerere Ülikoolis õpetajaks, saades diplomi aastal 1947. Seejärel töötas ta Taboras inglise keele ja bioloogia õpetajana. Aastal 1949 sai ta valitsuse stipendiumi Edinburghi Ülikoolis, kus ta sai 1952. aastal majanduse ja ajaloo alal magistrikraadi. Edinburghis tutvus ta fabianismiga ning hakkas arendama oma konkreetset nägemust sotsialismi ühendamisest Aafrika ühiskondliku eluga. Pärast magistrikraadi saamist jätkas ta kodumaal pedagoogilist tegevust.
Liepna

Liepna (latgali Līpna) on küla (lielciems) Lätis Alūksne piirkonnas, Liepna valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 125 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal, piirkonna keskusest Alūksnest 34 ja Riiast 233 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel keskkool, internaatpõhikool, rahvamaja ja raamatukogu. Seal asuvad Liepnas skola ja Liepna bussipeatus. Küla tekkis aastal 1840 Liepna mõisa hoonetekompleksi juurde. Nõukogude ajal oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Liepnas on kolm kirikut ja see on kolme kihelkonna keskuseks. Sealne luteri kirik on riikliku kaitse all olev kultuurimälestis, kohaliku kaitse all olev mälestis on ka sealne õigeusu kirik. Kõige uuem on sealne katoliku kirik, mis valmis vana kiriku (sisuliselt palvemaja) asemele aastal 1947. Kohaliku kaitse all on veel kultuurimälestistest Liepna kabel ja Liepna mõisa pruulikoda. Külas kasvab looduskaitsealune Liepna mõisa pärn, mille ümbermõõt on 3,8 meetrit. Liepnas on tähistatud 4. juulil 1941 külas toimunud lahingu toimumispaik. Külas asub mälestusmärk Otomārs Oškalnsile. 2015. aastal oli külas 467 elanikku, 2017. aastal 432 ja 2019. aastal 415. Läti Ruumiandmete Agentuur "Alūksnes novads. Liepnas pagasta pārvalde". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. november 2016. Vaadatud 29. juunil 2017. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. Jānis Cakuls. Latvijas Romas katoļu draudzes. Rīga:Rīgas metropolijas kūrija, 1997. 223.lk Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 29.06 2017 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 29.06 2017 Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Vietvārdu datubāze, vaadatud 29. juuni 2017
Birutė Galdikas

Birutė Marija Filomena Galdikas (sündinud 10. mail 1946 Wiesbadenis) on leedu päritolu primatoloog. Ta on uurinud pikka aega orangutanide käitumist ja bioloogiat Sumatral ja Kalimantanil.
Trap

"Trap", Dead Man Ray album, 2000 "Trap", Henry Lau album ja selle nimilaul, 2013 "Trap", Elizaveta laul albumilt "Messenger", 2015 "The Trap", Johnny Marri laul albumilt "Playland", 2014 "Trap", Shakira laul albumilt "El Dorado", 2017 Lõks Träppmuusika, elektroonilise tantsumuusika stiil
Füüsikaseadus

Füüsikaseadus on füüsikalise loodusseaduse üldistatud formuleering enamasti matemaatilisel kujul. Füüsikaseadus kirjeldab, kuidas füüsikalisi objekte (nähtusi, protsesse, olekuid) iseloomustavad füüsikalised suurused on omavahel seostatud ja missuguste seaduspärasuste kohaselt nad muutuvad. Teaduses aktsepteeritud füüsikaseadused moodustavad baasi, millele tugineb praegusajal valitsev materiaalne maailmapilt. Loodusseadus Teaduslik meetod Füüsikaline suurus Füüsikalise looduskäsitluse alused