laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus

Seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus (ka väljatöötamiskavatsus, VTK) on Eesti õigusloomes dokument, millega eelnõu ettevalmistaja konsulteerib teiste osapooltega, et välja selgitada uue eelnõu väljatöötamise vajadus. Uue eelnõu koostamisele eelneb eelnõu ettevalmistaja (näiteks ministeeriumi) avaldatud väljatöötamiskavatsus. Väljatöötamiskavatsuses kirjeldatakse muu hulgas lahendatavat küsimust, võimalikke lahendusi ja nende võrdlust. Eelnõu koostamist alustatakse pärast seda, kui on analüüsitud ettepanekuid, mille teised osapooled (näiteks teised ministeeriumid, turuosalised, huvirühmad) on esitanud väljatöötamiskavatsusele vastuseks. Kohustuse koostada seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus on kehtestanud Eesti valitsus oma määrusega. Normitehnika käsiraamatu järgi peab väljatöötamiskavatsus sisaldama teavet ja põhjendusi eelnõuga puudutatud valdkonna või lahendamist vajava probleemi (küsimuse) ja sihtrühma kohta ning uue õigusakti eesmärgi kohta. Väljatöötamiskavatsus peab esitama küsimuse võimalikud lahendused, neid omavahel võrdlema ja esile tõstma eelistatava lahenduse. Valitud lahenduse sobivust kehtivasse õiguskorda tuleb põhjendada, samuti selgitada küsimuse lahendust Eestiga sarnase ühiskonnakorralduse ja õigussüsteemiga riikides. Lisaks sellele peab väljatöötamiskavatsus esitama kavandatava regulatsiooni kirjelduse ja ülesehituse, sealhulgas regulatsiooni tasandi kindlaksmääramine, eelnõu eeldatava valmimise aja ja regulatsiooni soovitava kehtivusaja. Samuti tuleb väljatöötamiskavatsuses kirjeldada seaduseelnõu edasise väljatöötamise tegevuskava. Veel peaks väljatöötamiskavatsus esitama hinnangu, millised olulised mõjud, lähtudes nende esinemise sagedusest, ulatusest, sihtrühma suurusest ja ebasoovitavate mõjude riskist, võivad seaduse rakendamisega kaasneda. Mõjude hindamisel tuleb selgitada, kuidas kaasnevaid olulisi mõjusid analüüsitakse ja põhjendused, milliseid kaasnevaid mõjusid ei analüüsita. Seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus ei ole nõutav, juhul kui tegu on põhjendatult kiireloomulist menetlust nõudva eelnõuga. Samuti pole nõutav väljatöötamiskavatsuse avaldamine, juhul kui eelnõu käsitleb Euroopa Liidu õiguse rakendamist ja kui eelnõu aluseks oleva Euroopa Liidu õigusakti eelnõu (näiteks direktiivi või määruse) menetlemisel on sisuliselt lähtutud nõuetest, mida Eesti õigusloomes väljatöötamiskavatsustele esitatakse. Väljatöötamiskavatsust pole vaja ka välislepingu sõlmimise, muutmise või lõpetamise seaduse eelnõule, iga-aastasele riigieelarve seadusele ega selle muudatustele või lisaeelarvetele. Samuti võib pole väljatöötamiskavatsus nõutav, kui eelnõu seadusena rakendamine ei too kaasa olulist õiguslikku muudatust või muud olulist mõju. Hea õigusloome ja normitehnika eeskiri. Vabariigi valitsuse määrus, 22.12.2011 nr 180, § 1. Normitehnika käsiraamat. Riigikogu Kantselei, Justiitsministeerium, Riigikantselei.
Lümandu mõis

Lümandu mõis on mitme mõisa nimi: Lümandu mõis (Hageri) mõis asus Hageri kihelkonnas, praeguse haldusjaotuse järgi asub Kohila vallas Lümandu mõis (Märjamaa) mõis asus Märjamaa kihelkonnas, praeguse haldusjaotuse järgi asub Märjamaa vallas
Laižuva vald

Laižuva vald (leedu keeles Laižuvos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Mažeikiai rajooni territooriumil. Vald piirneb põhjas Lätiga. Valla pindala on 58 km². 2011. aasta seisuga elas seal 965 inimest. Valla keskuseks on Laižuva alev (2011. aastal 485 elanikku), vallamaja aadress on S.Dariaus ir S.Girėno g. 19. Vallavanem on Algimantas Auškalnis. Stumbrai pühapaik Purpliai tuulik Duobgiriai tammik Auksūdysi pühapaik [1][alaline kõdulink]. Mažeikių rajono savivaldybė, vaadatud 25.01.2016. [2]. Mažeikių r. sav. , vaadatud 25.01.2016.
Colima osariik

Colima osariik on osariik Mehhiko keskosas Vaikse ookeani rannikul. Piirneb põhjas ja idas Jalisco ning lõunas Michoacáni osariigiga. Osariigi koosseisu kuuluvad ka Revillagigedo saared. Osariigi kõrgeim tipp on Colima vulkaan. Colima osariik on loodud 1857. aastal. Osariik on jagatud 10 kohalikuks omavalitsusüksuseks. Lisaks pealinnale Colimale on suuremad linnad Manzanillo ja Tecomán. Colima osariigi lipp Censo de Población y Vivienda 2020 Colima osariigi koduleht
Mažeikiai vald

Mažeikiai vald (leedu keeles Mažeikių apylinkės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Mažeikiai rajooni territooriumil. Vald asub Mažeikiai ümbruskonnas. Valla pindala on 101 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3193 inimest. Valla keskuseks on Mažeikiai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja aadress on Stoties g. 18. Vallavanem on Vidmantas Kesminas. Sovaičiai Ašva jõgi Antanava Bugeniai kabel Muinsuskaitse all olev kivi Ruzgais Venta jõgi Krakiai Maigai kalmistu Maigai järv Purvėnai pühapaik Paulianka veski Bugeniai [1][alaline kõdulink]. Mažeikių rajono savivaldybė, vaadatud 25.01.2016. [2]. Mažeikių r. sav. , vaadatud 25.01.2016.
Nayariti osariik

Nayariti osariik on osariik Mehhiko keskosas Vaikse ookeani rannikul. Piirneb põhjas Sinaloa, Zacatecase ja Durango ning idas ja lõunas Jalisco osariigiga. Osariigi koosseisu kuuluvad ka Maríase saared. Nayariti osariik on loodud 1917. aastal ja oli seega üks viimaseid territooriume, mis sai osariigi staatuse. Nayariti osariik on jagatud 20 kohalikuks omavalitsusüksuseks. 95% elanikest on hispaaniakeelsed mestiitsid, 4% indiaanlased ja 1% kuuluvad eri rassidesse. Suuremad indiaanirahvad on huitšolid ja korad. Nayariti osariigi lipp
Kohtla-Järve Maleva Põhikool

Kohtla-Järve Maleva Põhikool on kool Ahtme linnaosas Kohtla-Järvel Ida-Viru maakonnas. Koolis on eesti õppekeelega klassid, vene õppekeelega klassid ja keelekümblusklassid. 1949 – asutati Sompa alevis 7-klassilise koolina (praeguses mõistes põhikoolina). 1950 – kool muudeti keskkooliks, nimeks sai Sompa Keskkool. Töö toimus kahes keeles. 1960 – Sompa alev läks Kohtla-Järve linna koosseisu ja koolist sai Kohtla-Järve 10. 8-klassiline Kool. 1975 – kooli eestikeelne osa kolis Jõhvi Rahu tänavas asuvasse vanasse koolihoonesse ja koolist sai Kohtla-Järve 17. 8-klassiline Kool. 1980 – valmis Ahtmes Maleva tänavas (praeguse aadressiga Maleva 4) uus koolihoone. Selles hoones oli ka ujula. 1983 – kool sai keskkooliks Kohtla-Järve 17. Keskkooli nime all. 1997 – kool sai Kohtla-Järve Ühisgümnaasiumi nime. 2013 – keskkooli osa kaotati ära, põhikooliosa sai nime Kohtla-Järve Maleva Põhikool. Kohtla-Järve Maleva Põhikooli koduleht
Kristian Jensen

Kristian Jensen (sündinud 21. mail 1971 Middelfartis) on Taani poliitik (Venstre, Taani Liberaalne Partei). Ta oli 28. juunist 2015 kuni 28. novembrini 2016 Taani välisminister. 28. novembrist 2016 kuni 27. juunini 2019 oli ta Taani rahandusminister. Ta sündis 1971. aastal Middelfartis (asub Middelfarti vallas Lõuna-Taani piirkonnas). Ta on olnud Folketingi (Taani Parlamendi) liige 11. märtsist 1998. 2. augustist 2004 kuni 24. veebruarini oli ta Taani maksuminister (Anders Fogh Rasmusseni esimeses, Anders Fogh Rasmusseni teises, Anders Fogh Rasmusseni kolmandas ja Lars Løkke Rasmusseni esimeses valitsuses). 28. juunist 2015 kuni 28. novembrini 2016 oli ta Taani välisminister (Lars Løkke Rasmusseni teises valitsuses); lisaks oli ta samas valitsuses asepeaministriks. Ta on abielus, peres on kolme poega.
Maasi mõis

Maasi mõis (saksa keeles Masik) oli riigimõis Pöide kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Saaremaa valda. Mõis rajati 14. sajandi keskel. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Maasi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 25.01.2016) Saaremaa. Maateaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus. Toim. A. Luha. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus, 1933. Lk 708 [1]. Maasi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Muraja mõis

Muraja mõis (saksa keeles Murajo) oli Uuemõisa mõisa kõrvalmõis Pöide kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Saaremaa valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Muraja mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
World Sailing

Maailma Purjetamisliit (inglise World Sailing lühendatult WS) on rahvuslike purjetamisliitude ning võistluspurjekate klassiliitude ühendus, mis kinnitab Purjespordi võistlusmääruste uuendused ja rahvusvahelised võistluspurjekate klassid, s.h olümpiaklassid. Rahvusvaheline Purjespordi Föderatsioon on ROK-i poolt tunnustatud rahvusvaheline spordialaliit. WS koordineerib väga erinevate purjekate klassiliitude koostööd, alates raadiotega juhitavatest mudelitest ja svertpaatidest kuni avamere kiiljahtideni. WS-i peakorter asub Paddingtonis Londonis Ühendkuningriigis. 1907–1996 Rahvusvaheline Võistluspurjetamise Liit, lühend IYRU, inglise keeles International Yacht Racing Union 1996–2015 Rahvusvaheline Purjespordi Föderatsioon; lühend ISAF, inglise keeles International Sailing Federation 2015–... Maailma Purjetamisliit; lühend WS, inglise keeles World Sailing 19. sajandi viimasteks kümnenditeks olid purjespordi levides tekkinud jahtide võistlusväärtuse hindamisel mitmed raskused ning lahenduseks kutsuti kokku Jahtide mõõtmise nõupidamine (inglise keeles Conference on Yacht Measurement) 1906. aasta jaanuaris ja juunis Londonis. Koosistumise tulemusena valmis "meetri reegel" (inglise keeles Metre Rule), mida kasutatakse ka tänapäeval meetriklassi jahtide ehitamisel ja võistlusväärtusena. Osalejad asutasid ka Rahvusvahelise Võistluspurjetamise Liidu (inglise IYRU – International Yacht Racing Union) 1907. aasta oktoobris Pariisis ja kinnitasid mõned võidupurjetamise määrused. Asutajateks olid Austria-Ungari, Holland ja Belgia, Hispaania, Itaalia, Norra, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Suurbritannia, Šveits, Taani. 1925 – Eestimaa Merejahtklubi sai IYRU liikmeks. 1935 – Eestimaa Merejahtklubi astus Eesti Jahtklubide Liidu liikmeks ja andis üle Eestimaa Merejahtklubi esindatuse IYRU-s. 1940 – Eesti Jahtklubide Liit teatas IYRU-le, et okupatsiooni tõttu ei ole võimalik tasuda IYRU liikmemaksu. EJL palub seda mitte tõlgendada liikmeksoleku katkestamisena. 3. novembril 1991 taastati Eesti Jahtklubide Liidu liikmesus. 1906–1946 valiti esimees ainult aastakoosoleku juhatamiseks 1946–1955 Sir Ralph Gore  Suurbritannia, valiti esimeseks presidendiks 1955–1969 Sir Peter Scott  Suurbritannia 1969–1986 Beppe Croce  Itaalia 1986–1994 Peter Tallberg  Soome 1994–2004 Paul Henderson  Kanada 2004–2012 Göran Petersson  Rootsi 2012–2016 Carlo Croce  Itaalia 2016–2020 Kim Andersen  Taani 2020– ... Quanhai Li  Hiina 22. märts 1891, The New York Times, Measurment for racing, The yacht clubs need to have their rules uniform, nytimes.com "Eesti Jahtklubide Liit: Organisatsiooni asutamine ja areng". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. oktoober 2007. Vaadatud 26. aprillil 2008. Koduleht
Orissaare mõis

Orissaare mõis (saksa keeles Orrisaar) oli rüütlimõis Pöide kihelkonnas Saaremaal.Tänapäeval Saare maakond, Saaremaa vald, Orissaare alevik. Mõis rajati 16. sajandil. Ordumeister Hermann von Brüggenei läänistas 1536. a. Jürgen Junge´le Orissaare (Oreval) külast 2 adramaad, millest kujuneski Orissaare mõis. 1652. a. müüs J. Junge Orissaare mõisa Claus Treyden´ile. 1693. a. panditi mõis 1000 riigitaalri eest Reinhold Buncken´ile. Hiljem taas Treydenite omandusse ning 1786. aastal Klaus von Treydeni tütre Magdalena Gertruda abielu kaudu Reinhold Mathias Stackelbergile Tumala mõisast, mis oli Orissaare kõrval asuv mõis. 1790. a. läks Orissaare Karl Georg von Stackelbergile ning jäi nimetatud perekonna kätte Tumala karjamõisana kuni Maaseaduse põhjal teostatud võõrandamiseni. Orissaare, Tumala ja Maasi mõisa maadest moodustati Orissaare vald. Mõisa peahoone ei ole säilinud. K. G. v. Stackelberg oli abielus Anna Wilhelmine von Bistramiga Riisipere mõisast ja neil oli viist last. 1805. a. päris Saaremaa valdused vanim poeg Hans Heinrich von Stackelberg kes oli abielus Charlotte Wilhelmine Natalie von Buxhoevedeniga. Mõisa viimane, võõrandamiseelne omanik oli Otto Reinhold Matthias von Stackelberg. Sama nimega - Orrisaar - on nimetatud ka Järvamaal asuvat Esna mõisa. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Orissaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 25.01.2016) Eesti Kirjanduse Selts, Koduurimise toimkond (1934). Saaremaa: maateaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus. Lk 708. Särg, Alo (2007). Saaremaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Lk 95. "X-GIS 2.0 [k2CjzcOC]". xgis.maaamet.ee. Vaadatud 26. aprillil 2023. Särg, Alo (2007). Saaremaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Lk 145. "Esna mõis", Vikipeedia, 11. september 2022, vaadatud 25. aprillil 2023 Saaremaa. Maateaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus. Toim. A. Luha. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus, 1933. Lk 708 [1]. Orissaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Praust, Valdo. Saaremaa mõisad. Tänapäev, 2006 https://register.muinas.ee/public.php?menuID=photolibrary-collection-786&filter%5Baddress%5D=Orissaare+k%C3%BCla&filter%5Bcounty%5D=11&filter%5Bparish%5D=22449
Saare mõis (Pöide)

Saare mõis (saksa keeles Holmhof) oli rüütelkonnamõis Pöide kihelkonnas Saaremaal. Mõisast on teateid alates 1562. aastast, oli Liivimaa ordu halduskeskus. Mõisa omanik oli hiljem Saaremaa rüütelkond. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Saare mõis (Pöide) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 25.01.2016) Saaremaa. Maateaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus. Toim. A. Luha. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus, 1933. Lk 709 [1]. Saare mõis (Pöide) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Uuemõisa mõis (Pöide)

Uuemõisa mõis (saksa keeles Neuenhof) oli riigimõis Pöide kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Saaremaa valda. Mõis rajati 16. sajandi keskel Maasilinna foogtkonna ordumõisana. Pärast Liivi sõda läks mõis riigi valdusse (riigimõis) ja oli riigimõis kuni 1919. aastani. Uuemõisa mõis (Pöide) Eesti mõisaportaalis (vaadatud 25.01.2016) Saaremaa. Maateaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus. Toim. A. Luha. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus, 1933. Lk 709-710 [1]. Uuemõisa mõis (Pöide) Eesti mõisaportaalis
Sindi mõis

Sindi mõis (saksa keeles Zintenhof) oli rüütlimõis Tori kihelkonnas Pärnumaal. Mõisast on teateid alates 1603. aastast. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Sindi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 25.01.2016) Sindi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Suigu mõis

Suigu mõis (saksa keeles Suik) oli riigimõis Tori kihelkonnas Pärnumaal. Suigu mõis rajati aastatel 1724–1731 Tori mõisast eraldatud alast. Mõisate tähestikuline nimekiri Eesti mõisaportaalis (vaadatud 25.01.2016) Suigu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 25.01.2016) Suigu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Tori mõis

Tori mõis (saksa keeles Torgel) oli riigimõis Tori kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Tori valda. Keskajal oli Toril Liivi ordu Pärnu komtuuri peamõis. Seda mõisat mainiti esimest korda 1528. Liivi sõja järel oli mõis Poola Pärnu vojevoodkonna Pärnu staarostkonna folvark ehk riigimõis. 1820 rentis Venemaa riigilt mõisat Liivimaa rüütelkond, kes 1854 avas mõisas hobusekasvatuse (Tori hobusekasvatus). Pärast Eesti Vabariigi loomist Tori mõis ja hobusekasvandus riigistati. 1938. aastal nimetati kasvandus Tori Riiklikuks Hobusekasvanduseks. Tori mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 25.01.2016) Enn Tarvel, Riigimõisate majanduslikust arengust Lõuna-Eestis XVI sajandil lõpul ja XVII sajandi algul, Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised IX köide. Ühiskonnateaduste seeria 1960 nr 4, lk 386 Tori mõis Eesti mõisaportaalis
Kärevere mõis (Äksi)

Kärevere mõis (saksa keeles Kerrafer) oli rüütlimõis Äksi kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Tartu valda. Mõis rajati 17. sajandil. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Kärevere mõis (Äksi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 25.01.2016) Maiste, Juhan. Nutt, Nele. Tartumaa mõisad. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 47. Kärevere mõis (Äksi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Mäe mõis

Mäe mõis oli mitme Eesti mõisa nimi: Mäe mõis (Äksi) (Maehof, Marienhof), rüütlimõis Äksi kihelkonnas Tartumaal Mäe mõis (Valjala) (Mäemois), Lööne mõisa kõrvalmõis Valjala kihelkonnas Saaremaal Mäe mõis (Mihkli) (Mäe), Koonga mõisa karjamõis Mihkli kihelkonnas Pärnumaal
Sootaga mõis

Sootaga mõis (saksa keeles Sotaga) oli linnamõis Äksi kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Tartu valda. Mõisat on esimest korda mainitud 1553. 1626 kinkis mõisa Rootsi kuningas Gustav II Adolf Tartu linnale. Sootaga mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 25.01.2016) Sootaga mõis Eesti mõisaportaalis
Vedu mõis

Vedu mõis (varem Marivere) (saksa keeles Fehtenhof või Fetenhof, varem Marifer) oli rüütlimõis Äksi kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Tartu valda. Mõisat mainiti esimest korda 1489. Mõisa nimi tuleb suguvõsalt Fehte (kirjutatud ka Vethen, Fet), kelle esindajad olid 16. sajandil mõisa omanikud. Vedu mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 25.01.2016) http://www.eki.ee/dict/knr/index.cgi?Q=LGU (vaadatud 25.01.2016) Maiste, Juhan. Nutt, Nele. Tartumaa mõisad. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 105. Vedu mõis Eesti mõisaportaalis
Truuta mõis

Truuta mõis (saksa keeles Gertrudenhof) oli rüütlimõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal. Mõis rajati 1799 Koigu mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Truuta mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 25.01.2016) Truuta mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Uue-Antsla mõis

Uue-Antsla mõis (saksa keeles Neu-Anzen) oli rüütlimõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal. Uue-Antsla mõis rajati 17. sajandi II poolel Vana-Antsla mõisast eraldatud alast. Vana-Antsla mõis http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Uue-Antsla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 25.01.2016) Uue-Antsla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Mustja mõis

Mustja mõis (saksa keeles Mustel) oli Sõmerpalu mõisa kõrvalmõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal. Mõis rajati 1766 Sõmerpalu mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Mustja mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 25.01.2016) Mustja mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Lasva mõis

Lasva mõis (saksa keeles Eichhof) oli rüütlimõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Mõis rajati 19. sajandi keskpaigal Vastseliina mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Lasva mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 25.01.2016) Lasva mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Loosi mõis

Loosi mõis (saksa keeles Lobenstein) oli rüütlimõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Võru maakonda Võru valda. Mõis rajati 19. sajandi keskpaigas Vastseliina mõisast eraldatud alast. Alates 1948. aastast tegutseb seal Loosi raamatukogu. http://www.mois.ee/pikkniml.shtml (vaadatud 25.01.2016) Loosi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 25.01.2016) Raamatukogud Võrumaal Võru 2011 Heleri Lakur: Loosi mõis ärkab ellu Siidrimõisana? Wõrumaa Teataja, nr 96, 25. august 2018 Loosi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Baja California Suri osariik

Baja California Suri osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Mehhiko põhjaosas California poolsaarel. Piirneb läänes Vaikse ookeaniga, idas California lahega ja põhjas Baja California osariigiga. Baja California Suri territoorium moodustati 1888. aastal, kuid osariigi õigused sai 1974. aastal ja oli seega üks viimaseid territooriume, mis sai osariigi staatuse. Baja California Suri osariik on jagatud viieks kohalikuks omavalitsusüksuseks: Comondú, Mulegé, La Paz, Los Cabos ja Loreto. Suuremad linnad on Cabo San Lucas, San José del Cabo, Ciudad Constitución, Loreto ja Santa Rosalía. http://www3.inegi.org.mx/sistemas/mexicocifras/default.aspx?e=02 Baja California Suri osariigi koduleht
Misso mõis

Misso mõis (saksa keeles Illingen) oli rüütlimõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Mõis rajati 19. sajandi keskpaigas Vastseliina mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Misso mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 25.01.2016) Misso mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Praakmani mõis

Praakman(n)i mõis (saksa keeles Brakmannshof) oli Loosi mõisa kõrvalmõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Praakmani mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Põhu mõis

Põhu mõis (saksa keeles Braunsberg; ka Tsorona mõis) oli rüütlimõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Mõis rajati 19. sajandi keskpaigas Vastseliina mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Põhu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 25.01.2016) Põhu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Vastseliina kirikumõis

Vastseliina kirikumõis (saksa keeles Pastorat Neuhausen) oli kirikumõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Võru maakonda Võru valda. Mõis kuulus Vastseliina kogudusele. http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 25.01.2016)
Meeksi mõis

Meeksi mõis (saksa keeles Meeks) oli rüütlimõis Räpina kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Räpina valda. Mõis rajati umbes 1740 Räpina mõisast eraldatud alast. Meeksi mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 25.01.2016) Meeksi mõis Eesti mõisaportaalis
Mägiotsa mõis

Mägiotsa mõis (saksa keeles Katharinenhof) oli Räpina mõisa kõrvalmõis Räpina kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Räpina valda. http://www.mois.ee/pikknimm.shtml (vaadatud 25.01.2016) Mägiotsa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Naha mõis

Naha mõis (saksa keeles Nahha) oli Meeksi mõisa kõrvalmõis Räpina kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Räpina valda. http://www.mois.ee/pikknimn.shtml (vaadatud 25.01.2016) Naha mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Rahumäe mõis

Rahumäe mõis ehk Priitolmi mõis (saksa keeles Friedholm) oli rüütlimõis Räpina kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Räpina valda. Mõis rajati 1873 Räpina mõisast eraldatud alast. Rahumäe mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 25.01.2016) Rahumäe mõis Eesti mõisaportaalis
Tepic

Tepic on linn Mehhikos, Nayariti osariigi keskus. Asub Mololoa jõe ääres. Linn on asutatud 1542. aastal. Instituto Nacional de Estadística y Geografía, vaadatud 27.06.2023.
Haanja mõis

Haanja mõis (saksa keeles Hahnhof) oli riigimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Munamäe lahing http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Haanja mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Juba mõis

Juba mõis (saksa keeles Quellenhof) oli rüütlimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõisasüda Võru maakonda Võru valda. Mõis asutati 1812 Vana-Nursi mõisast eraldatud alast. Juba mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 25.01.2016) Juba mõis Eesti mõisaportaalis
Kõrgepalu mõis

Kõrgepalu mõis (saksa keeles Hohenheide) oli rüütlimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Võru maakonda Rõuge valda. Mõis asutati 1793 Sänna mõisast eraldatud alast. Kõrgepalu mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 25.01.2016) Kõrgepalu mõis Eesti mõisaportaalis
Luutsniku mõis

Luutsniku mõis (saksa keeles Lutznik) oli rüütlimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Võru maakonda Rõuge valda. Mõis asutati 1816 Rogosi mõisast eraldatud alast. Luutsniku mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 25.01.2016) Luutsniku mõis Eesti mõisaportaalis
Mäesaare mõis

Mäesaare mõis (saksa keeles Almenau) oli Pindi mõisa kõrvalmõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Mäesaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Otsa mõis

Otsa mõis (saksa keeles Otza) oli Pindi mõisa kõrvalmõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Otsa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris