laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tootsi Teataja

Tootsi Teataja on Tootsi alevi ajaleht. Leht ilmus aastatel 1999–2000 ja ilmub uuesti 2009. aasta detsembrist. Ajalehe toimetaja on Lev Suni. Ajaleht ilmub sagedusega kord kuus, keskmine tiraaž on umbes 150 eksemplari. Tootsi Teataja hakkas ilmuma 1999. aasta suvel. Kokku ilmus 12 numbrit. Vallavalitsus eesotsas Kaljo Ahmaniga peatas lehe ilmumise 2000. aasta juunis, kuna lehes ilmuma hakanud arvamussari "Ega mitte ääremaaks...?" ei sobinud kokku vallavalitsuse vaadetega. Samuti oli Tootsi vallavalitsusele vastumeelt asjaolu, et 2000. aasta suvel hakkas sõltumatuna ilmuma Tootsi Teataja veebiväljaanne, mis oli üks esimesi elektroonilisi vallalehti Eestis. Tootsi Teataja veebiväljaannet toimetas Raivo Suni. Tootsi Teataja elektroonilist versiooni uuendati 2000. aasta oktoobrini. Suletud paberväljaande asemel avaldasid Lev Suni ja Raivo Suni eraalgatuslikult 40 numbrit Tootsi ajalugu käsitlenud kuukirja Kodukant, millest kasvas hiljem välja kodulooline dokumentaaluurimus "Ameerika Tootsi rabas". Tootsi Teataja hakkas uuesti ilmuma 2009. aasta detsembris pärast kohalike omavalitsuste valimisi, kui Tootsi vallas tuli võimule valimisliit Kodukant Tootsi. Lehe taaskäivitamine oli valimisliidu üks lubadusi. Tootsi Teataja. Tootsi valla leht. Vaadatud 19.06.2012. Tootsi saab vabariigi aastapäevaks oma raamatu. Pärnu Postimees, 27.01.2009. Vaadatud 19.06.2012
Kosovo 2018. aasta taliolümpiamängudel

KOS Kosovo osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis. See oli esimene kord, kui Kosovo taliolümpiamängudel osales. Kosovot esindas üks sportlane, kelleks oli mäesuusataja Albin Tahiri. "www.pyeongchang2018.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. veebruar 2018. Vaadatud 5. veebruaril 2018. http://www.noc-kosovo.org/?page=1,112,699
Keenia 2018. aasta taliolümpiamängudel

KEN Keenia osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis. See oli neljas kord, kui Keenia taliolümpiamängudel osales. Keeniat esindas üks sportlane, kelleks oli mäesuusataja Sabrina Simader. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. veebruar 2018. Vaadatud 5. veebruaril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Rumšiškėse vald

Rumšiškėse vald (leedu keeles Rumšiškių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaišiadoryse rajooni territooriumil. Valla pindala on 122 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3833 inimest. Valla keskus on Rumšiškėse alev, kus aastal 2011 oli 1651 elanikku. Vallamaja asub aadressil J.Aisčio g. 1. Vallavanem on Eugenija Genevičienė. Aastal 2000 eraldati Rumšiškėse vallast Pravieniškėse vald. Vallamaja Karčiupise kabel Dovainonysi linnamägi Rumšiškių seniūnija. Kaišiadorių rajono savivaldybė, vaadatud 5.02.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 3.02.2017.
Dahlen

Dahlen võib tähendada järgmist: Dahlen (aadlisuguvõsa) Dahlen, linn Saksamaal Dahlen, Daugava jõe Dole-nimelise saare saksakeelne nimi ...
Vladimir Kokovtsov

Vladimir Nikolajevitš Kokovtsov (vene keeles Владимир Николаевич Коковцов; 18. aprill 1853 (vkj. 6. aprill) Novgorodi kubermang – 29. jaanuar 1943 Pariis) oli Venemaa keisririigi poliitik, rahandusminister ja peaminister (keiser Nikolai II Ministrite Nõukogu esimees) aastatel 1911–1914. Ta sündis 1853 Novgorodi kubermangus Borovitši maakonnas Gorna-Pokrovskoje mõisas. Ta õppis Teises Peterburi Gümnaasiumis, seejärel 1866–1872 Tsarskoje Selo lütseumis ja lühikest aega Peterburi Ülikooli õigusteaduskonnas. Ülikoolist pidi ta loobuma isa surma tõttu, misjärel peres tekkisid rahalised raskused. Ta asus tööle riigiteenistusse. Alates 1900 oli ta senaator ja alates 1905 tõeline salanõunik. Kokovtsov oli 1904–05 ja 1906–14 Venemaa rahandusminister ja 18. septembrist 1911 30. jaanuarini 1914 Venemaa peaminister. Nikolai II nimetas ta peaministriks pärast Pjotr Stolõpini tapmist. Nikolai II ta ka vabastas ametist, kuid jättis ta Riiginõukogu liikmeks ja senaatoriks ning omistas talle krahvitiitli. Pärast Oktoobrirevolutsiooni põgenes ta Soome kaudu välismaale ja asus elama Pariisi, kus juhatas rahvusvahelist kommertspanka. Alates 1923 juhatas ta ühtlasi keiser Nikolai II mälestusele ustavate liitu.
Nigeeria 2018. aasta taliolümpiamängudel

NIG Nigeeria osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis. See oli esimene kord, kui Nigeeria taliolümpiamängudel osales. Nigeeriat esindas neli sportlast kahel spordialal: skeletonis võistles Simidele Adeagbo ning bobisõidus kahebobi naiskond koosseisus Seun Adigun ja Akuoma Omeoga / Ngozi Onwumere. Winter Olympics 2018: African athletes to make history in Pyeongchang, BBC
Liechtenstein 2018. aasta taliolümpiamängudel

LIE Liechtenstein osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis. Liechtensteini esindas kolm sportlast, kes võistlesid kahel alal. Mäesuusatamises võistlesid Marco Pfiffner ja Tina Weirather ning murdmaasuusatamises Martin Vögeli. Tina Weirather võitis esimest korda pärast 1988. aasta taliolümpiamänge Liechtensteinile medali, tulles 17. veebruaril kolmandaks ülisuurslaalomis.
Liibanon 2018. aasta taliolümpiamängudel

LBN Liibanon osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis. Liibanoni esindas kolm sportlast, kes võistlesid kahel alal. Mäesuusatamises võistlesid Allen Behlok ja Natacha Mohbat ning murdmaasuusatamises Samer Tawk. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. veebruar 2018. Vaadatud 5. veebruaril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Luksemburg 2018. aasta taliolümpiamängudel

LUX Luksemburg osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis. Luksemburgi esindas üks sportlane: Matthieu Osch, kes võistles mäesuusatamises. Luksemburg olümpiamängude kodulehel
Vigala osavald

Vigala osavald on Märjamaa valla osavald Rapla maakonnas. Osavalla suurimad asulad on Vana-Vigala ja Kivi-Vigala. Viimases asub ka osavallamaja. Vigala osavallas on 27 küla: Araste – Avaste – Jädivere – Kausi – Kesu – Kivi-Vigala – Kojastu – Konnapere – Kurevere – Leibre – Läti – Manni – Naravere – Oese – Ojapere – Paljasmaa – Palase – Pallika – Päärdu – Rääski – Sääla – Tiduvere – Tõnumaa – Vaguja – Vanamõisa – Vana-Vigala – Vängla Haridus: Vana-Vigala Põhikool, Kivi-Vigala Põhikool, Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool, Vana-Vigala Lasteaed, Kivi-Vigala Lasteaed Kultuur: Kivi-Vigala Rahvamaja, Vigala Külade Keskus, Vana-Vigala Rahvamaja, Kivi-Vigala raamatukogu, Vana-Vigala Raamatukogu Tervis: Vigala hooldekodu Majutus: Pärna turismitalu, Uuskaubi talu ERA Valduse AS turbatootmine Vigala Piimatööstus OÜ toiduainetööstus Lepiku Lihatööstus lihakäitlus (sh lihalõikustsehh) Exclusive Stone OÜ kivist töötasapinnad Granite Marble Industry kivist köögi ja vannitoa töötasapinnad S.S Vigala Puu OÜ mööbli ja puittoodete tootmine Sanel Bags OÜ mööblitootmine Liisu Rõivad OÜ tekstiiltooted 1988. aastast toimub eesti koorijuhtide suveseminar, mis lõpeb kontsertidega . Kord aastas toimub Vigala valla suvepidu, kus võivad osaleda kõik valla kollektiivid. Küladepäev (külade seltsielu edendamine, saab esitleda ja jagada oma oskusi ning teadmisi). 2002. aastast toimub suvel folkloorilaager lastele. Igal aastal toimub Vana-Vigalas Hard Rock Laager. Suve lõpus toimub pikaajaliste traditsioonidega Poti laat. Avaste mägi – Illaste raba – Ilmandu-Sepa pärn – Jädivere hobupostijaam – Jädivere mõisapark – endine Jädivere Õpetajate Seminari hoone – Kivi-Vigala mõis – Kivi-Vigala vasallilinnuse vundament ja vallikraavide jäänused – Matthias Johann Eiseni mälestuskivi Oeses – Maando peakraav – Ojapere rippsild Velise jõel – Palase mägi – Pallika paljandid – Päärdu mõis – Põrgupõhja punker – Tõnumaa raba – Vana-Vigala mõis – Vana-Vigala mõisa lehisealleed – Vana-Vigala Hirvepark ja mõisapark – Vana-Vigala ohvrihiis – Endine Vigala raudteejaamakompleks ja kunagised raudteelaste elamud – Vigala kirik – Vängla vesiveski Avaste soo põhjaosa Vana-Vigala mõisa peahoone Vana-Vigala Hirvepark Vigala kiriku sisevaade Matthias Johann Eiseni mälestuskivi Vängla vesiveski varemed Lehise allee sügisvärvides Exclusive Stone koduleht "Firma koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. oktoober 2016. Vaadatud 5. veebruaril 2018. "XXXII koorijuhtide ja muusikaõpetajate seminarlaager VIGALA 2014". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2018. Vaadatud 5. veebruaril 2018. "Folklooriselts "Kiitsharakad"". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. veebruar 2018. Vaadatud 5. veebruaril 2018. Vigala Sõnumid, september 2014 Ajalooline Vigala – interaktiivnekaart vaatamisväärsustega
Rumšiškės

Rumšiškės on alev (endine linn) Leedus Kaišiadoryse rajoonis, Rumšiškėse valla halduskeskus. Asula jääb Kaunase veehoidla regionaalparki. Alevis on gümnaasium, postkontor, kultuurikeskus ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on Leedu Vabaõhumuuseum, Jonas Aistise muuseum, aastal 1960 ehitatud katoliku kirik ja aastal 1840 ehitatud kabel. Alevi lähistel metsas kasvavad Rumšiškėse metsa mänd (ümbermõõt 5 ja kõrgus 30 meetrit) ning Rumšiškėse metsa tamm (ümbermõõt 5,45 ja kõrgus 17,5 meetrit). Rumšiškėst mainis esimest korda aastal 1382 Marburgi Wigand (Rumsinker). Algselt oli tegemist tänavkülaga, aga XV sajandi esimesel poolel ehitati see uuesti üles radiaalse planeeringuga asulana. Sealset mõisa mainiti esimest korda aastal 1503. Aastal 1549 sai selle omanikuks Barbara Radziwiłłówna. Rumšiškės sai alevi õigused aastal 1557. Aastal 1791 sai asula ka linnaõigused, ent järgmisel aastal need poliitilistel põhjustel tühistati. Tsaariajal kasutati Rumšiškėse kohta venekeelset nimekuju Румшишки. Alevis sepistati rauda, toodeti soola, seal tegeleti ka metsandusega. Aastail 1832–1833 põlesid maha nii sealsed tootmishooned kui ka tööliste majad. Tyszkiewiczite eestvedamisel rajatai sinna hobupostijaam. Alevis tegutses vesiveski, seal asusid kohalik haigla ja meteoroloogiajaam. Alevis olid nii kirik kui ka sünagoog, haridust andsid kihelkonnakool ja juudi kool. Aastal 1890 eemaldati alevi lähistelt Nemunase kärestikust kive, mida kasutati Kaunase kindluse rajamiseks. Teise maailmasõja ajal hukati kõik sealsed juudi elanikud. Aastal 1944 põles alev taas. Aastal 1960 rajati Kaunase veehoidla ja suurem osa Rumšiškėsest jäi vee alla. Aastal 1956 rajati siis tänapäevane alev, vanast toimetati sinna vaid kirikuhoone kui arhitektuurimälestis. Nõukogude ajal oli Rumšiškės kohaliku aedviljakasvatusele spetsialiseerunud kolhoosi keskasulaks. Antanas Baranauskas – Leedu luuletaja Jonas Aistis – Leedu luuletaja Edita Gruodytė - Leedu õigusteadlane Rasa Šnapštienė - Leedu poliitik Rumšiškėse Püha Anna kabel Koolimaja Katoliku kirik Rumšiškėse Püha Antoniuse kabel [1] Lietuvos valdovai (XIII–XVIII a.). Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, Vilnius, 2004. 123 lk. Географическо-статистический словарь Российской империи, T. 4 (Павастерортъ — Сятра-Касы). СПб, 1868, 342 lk. Holocaust atlas of Lithuania Alevi koduleht Alev portaalis vietoves.Lt
Ida-Timor 2018. aasta taliolümpiamängudel

TLS Ida-Timor osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis ühe sportlasega. Ida-Timorit esindas Yohan Goutt Goncalves, kes võistles mäesuusatamises. Ida-Timor olümpiamängude kodulehel
Gruusia 2018. aasta taliolümpiamängudel

GEO Gruusia osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis nelja sportlasega. Gruusiat esindasid Moris Kvitelašvili iluuisutamises, Giorgi Sogoiani kelgutamises ning Iason Abramašvili ja Nino Tsiklauri mäesuusatamises. Gruusia olümpiamängude kodulehel
Malta 2018. aasta taliolümpiamängudel

MLT Malta osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis ühe sportlasega. See oli teine kord, mil Malta taliolümpiamängudest osa võttis (esimest korda 2014). Maltat esindas Élise Pellegrin mäesuusatamise slaalomis ja suurslaalomis. Malta olümpiamängude kodulehel
Andrius Pojavis

Andrius Pojavis (sündinud 25. novembril 1983 Jurbarkasis) on leedu laulja. Ta esindas Leedut 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Something". Laul saavutas finaalkontserdil 17 punktiga 22. koha.
Aljona Lanskaja

Aljona Lanskaja (valgevene keeles Алена Міхайлаўна Ланская; sündinud 7. septembril 1985 Mahiloŭs) on valgevene laulja. 2011. aastal võitis ta Vitebskis toimuval Slavianski Bazaari festivalil esikoha. Ta esindas Valgevenet 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Solayoh". Laul pälvis finaalkontserdil 48 punktiga 16. koha. Lanskaja pidi Valgevenet esindama juba 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "All My Life", kuid kuna selgus, et hääletustulemusi oli võltsitud, pääses Eurovisioonile Valgevene eelvoorus teise koha saanud Litesound. Наважылава, Вольга (2011). "Як «саламяная дзяўчынка» стала «белай ластаўкай»" (PDF). Бярозка (valgevene) (6 (1000)): 57–61. ISSN 0320-7579. Originaali arhiivikoopia (PDF) seisuga 14.03.2020. Vaadatud 14.03.2020.
Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseis

Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseis oli Eesti NSV kõrgeima riigivõimuorgani – Eesti NSV Ülemnõukogu – kolmas koosseis, mille volitused kehtisid aastatel 1951–1955. Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseisu valimised toimusid 25. veebruaril 1951. Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseisu kuulus 115 rahvasaadikut. Tegutsesid järgmised alalised komisjonid: mandaatkomisjon eelarvekomisjon seaduseelnõude komisjon Juhataja August Kründel (kuni 14.01.1953), Otto Merimaa (alates 14.01.1953) Juhataja asetäitjad Olga Gerretz-Lund, Julius Murd Esimees August Jakobson Esimehe asetäitjad Endel Puusepp, Richard Kurvits Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi sekretär Voldemar Telling (kuni 14.01.1953), August Kründel (alates 14.01.1953) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi liikmed Gustav Kallas, Ivan Käbin, Elmiine Otsman, Lydia Roots, Arnold Veimer Arma Aarma Georg Abels Heinrich Ajo Karl Allikas Aleksander Ansberg Jaan Apfelbaum Adolf Armas Eduard Aus Ivan Beljajev Grigori Bõstrikov Johan Eichfeld Olga Gerretz-Lund Arnold Green Fjodor Gukov Ida Gutves Nikolai Harlamov Hilda Hein Aleksander Hendrikson Leonhard-Friedrich Illisson Aleksander Jaanus August Jakobson Eha Kaarus Gustav Kallas Melania Kalm Eugen Kapp Meta Kodanipork Alviine Konno Vassili Kossov Aleksander Kozlov Aleksei Kotov Juta Kotsar August Krull August Kründel Richard Kurvits Dmitri Kuzmin Villem Kuusik August Kuusk Marta Kuuskberg Ivan Käbin Elmar Künnap Hermann Laanejärv Linda Laanemäe Salme Lainsalu Hugo Laur Hans Leberecht Reet Leetsaar Leonid Lentsman Vladimir Lipp Vilhelm Lombak Ivan Luts Georgi Malenkov Nikolai Medvedjev Otto Merimaa Endel Mets Vjatšeslav Molotov Valentin Moskalenko Julius Murd Alfred Mõttus, Jakobi p. Linda Mälk Juhanna Mühlman Aleksei Müürisepp Gustav Naan Georg Nellis Rudolf Nimmer Amalie Nõgene Anna Nõmm Ivan Oja Voldemar Oja Mahta Otsing Elmina Otsman Kaarel Paas Helene Palts Aleksander Pankratov Boris Petrov Karl Pihlakas Otto Piksaar Peeter Pomazkin Panteleimon Ponomarenko Aleksander Promet Endel Puusepp Ida Reimer Hilda Reinhold[küsitav] Martha Reino Ernst Ristmägi Lidia Roots Ivan Rosental Jossif Saat Olga Samoilik Georg Saveljev Liidia Seppo Kapitolina Seppois Marta Serel Endel Sinimägi Aleksander Sokolov August Soo Jossif Stalin Jefim Stepanov Liina Stepanova Maria Šelobnjeva Alma Taimsoo Voldemar Telling Juliana Telman Anatoli Tihane Ivan Tompel Arnold Treiberg Stepan Tšernikov Olga Tuglas Alviine Tõrva Leonid Vagin Arnold Veimer Aleksander Verner Rudolf Vester Leonida Virunurm Erna Visk Sulev Visnapuu "Olev Liivik. Eesti NSV Ülemnõukogu moodustamine – valimised ja komplekteerimise põhimõtted" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 22. märts 2018. Vaadatud 22. märtsil 2018. Eesti NSV Ülemnõukogu valimiste keskkomisjoni teadaanne 25. veebruaril 1951 toimunud Eesti NSV Ülemnõukogu valimiste tulemustest, Punane Täht : EKP Rakvere Rajoonikomitee ja Rakvere Rajooni RSN häälekandja, nr. 26, 3 märts 1951
4. september

4. september on Gregoriuse kalendri 247. (liigaastal 248.) päev. Juliuse kalendri järgi 22. august (1901–2099). 1922 – Rahvasteliidu Täiskogu Genfis arutas vähemusrahvuste õiguslikku seisundit Eestis. Erinevalt baltisakslastest ja vene emigrantidest leidis Rahvasteliit vähemusrahvuste olukorra Eestis normaalse olevat. 1972 – tõstja Jaan Talts võitis Müncheni olümpiamängudel I raskekaalus kuldmedali. 1987 – Tallinna lauluväljakul algas kolm päeva kestnud festival Heavy Suvi, Tallinn'87. 1991 – Edgar Savisaar, Vadim Bakatin ja Rein Sillar kirjutasid Moskvas alla protokollile "Eesti Vabariigi, NSVL KGB ja Eesti KGB vastastikustest kohustustest". 1991 – Avati Viljandi Kultuurikolledž. 1994 – Niitväljal toimusid esimesed Eesti meistrivõistlused golfis. 0476 – viimane Rooma keiser Romulus Augustulus kõrvaldati valitsemast. 1669 – Candia piiramine, pikim ajaloos, jõudis 21 aasta järel lõpule. Veneetslased kapituleerisid osmanitele ning said vaba väljapääsu Kreetal asuvast kindlustusest. 1774 – James Cook avastas Uus-Kaledoonia. 1781 – 44 hispaania asunikku asutasid Los Angelese linna (nimega El Pueblo de Nuestra Señora la Reina de los Ángeles del Río de Porciúncula). 1797 – Direktoorium korraldas Prantsusmaal riigipöörde. 1870 – Prantsusmaal kuulutati välja Kolmas vabariik, Napoleon III kaotas võimu. 1886 – ligi 30 aastat Ameerika võimude vastu võidelnud apatšide juht Geronimo alistus. 1888 – George Eastman registreeris Kodaki kaubamärgi ning sai patendi rullfilmikaamerale Kodak Nr.1. 1914 – Saksamaa okupeeris Reimsi. 1956 – IBM tõi turule esimese kõvakettaga arvuti IBM 305 RAMAC. 1998 – Asutati USA internetiettevõte Google Inc.  Pikemalt artiklis Sündinud 4. septembril 1905 – Walter Zapp, läti leiutaja 1908 – Leo Anvelt, eesti kirjanik, kirjandusteadlane ja tõlkija 1937 – Mikk Mikiver, eesti näitleja ja lavastaja 1940 – Kersti Vaks, eesti klaasikunstnik 1943 – Anne Erm, eesti muusikateadlane 1949 – Eero Spriit, eesti näitleja ja lavastaja 1951 – Anne Maasik, eesti näitleja ja laulja 1954 – Olev Ainomäe, eesti oboemängija 1983 – Margit Rüütel, eesti tennisist  Pikemalt artiklis Surnud 4. septembril 1813 – James Wyatt, inglise arhitekt 1907 – Edvard Grieg, norra helilooja 1916 – José Echegaray y Eizaguirre, Hispaania kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1904 1965 – Albert Schweitzer, saksa teoloog, arst ja filosoof, Nobeli rahuauhind 1952 1975 – Arvo Veski, eesti pedagoog 1989 – Georges Simenon, Belgia kirjanik 1990 – Irene Dunne, USA näitleja ja laulja 1998 – Ernst Jaakson, Eesti diplomaat ja suursaadik 2004 – Kalev Urbanik, eesti pikamaajooksja 2013 – Stanislav Stepaškin, vene poksija ... ... "Kaido Korela: Tähtsündmusi Eesti ajaloost". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. september 2017. Vaadatud 9. septembril 2017. Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Margo Vaino, Jaak Urmet. Tühjad pihud : Gunnar Grapsi elu ja muusika. Tallinn, 2013, lk. 303 Harri Mägi. ENSV KGB tegevuse lõpetamine. Tallinn, 2012, lk. 70 ESBL: Päev spordiajaloos
Roberto Bellarosa

Roberto Bellarosa (sündinud 23. augustil 1994 Wanzes) on Belgia laulja. Ta saavutas tuntuse laulusaate "The Voice Belgique" esimese hooajana võitjana 2011. aastal. Tema debüütalbum "Ma voie" ilmus 2012. aastal. Bellarosa esindas Belgiat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Love Kills". Laul saavutas finaalkontserdil 71 punktiga 12. koha.
Žiežmariai maavald

Žiežmariai maavald (leedu keeles Žiežmarių apylinkės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaišiadoryse rajooni territooriumil. Valla pindala on 140 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3472 inimest. Valla keskus on Žiežmariai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Žaslių g. 62, vallavanem on Albinas Kmeliauskas. Aastal 2002 liideti Žieižmariai maavallaga osa Kietaviškėse vallast. Lisaks küladele on vallas ka paar huutorit: Žiežmarių apylinkės seniūnija. Kaišiadorių rajono savivaldybė, vaadatud 3.02.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 3.02.2017.
Kóza Móstra

Kóza Móstra on Kreeka ansambel, mis alustas tegevust 2011. aastal. 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös esindas ansambel koos laulja Agathonas Iakovidisga Kreekat lauluga "Alcohol Is Free". Laul saavutas finaalkontserdil 152 punktiga kuuenda koha.
Stasiūnai

Stasiūnai on küla Leedus Kaišiadoryse rajoonis Žiežmariai maavallas. Külas on raamatukogu ja kool-lastead Nykštukas ('Nahkhiir'). Vaatamisväärsuseks on Vladikiškėse mõisa hoonetekompleks ja park. Küla tekkis aastal 1922 maareformi käigus, mil 250 hektarit Vladikiškėse mõisa maad jagati väikemaaomanikele ja maatameestele; neile maadele ehitatud majadest küla kujuneski. Aastail 1971–1990 liideti Stasiūnaiga ka naabruses asuv Kiemeliai küla. [1] Küla portaalis vietoves.Lt
Anna Markina

Anna Markina (sündinud 17. jaanuaril 1966 Tartus) on eesti kriminoloog. Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna 1988. aastal ning saanud Kesk-Euroopa ülikoolist sotsiaal- ja poliitika teaduste magistri kraadi 1995. aastal. 1988–1994 töötas ta Tartu Ülikooli käitumishälvete sotsioloogia laboris nooremteadurina. Alates 2001 töötab ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas lektorina. 2023 Tartu Ülikooli aumärk "Anna Markina". ETIS. Vaadatud 6. veebruar 2018. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 27. oktoobril 2023.
Korrakaitseõigus

Korrakaitseõigus on haldusõiguse haru, mis reguleerib avaliku korra ennetava ehk preventiivse kaitsmise ülesande täitmist. Korrakaitseõiguse normid saab jagada üldosaks ja eriosaks. Korrakaitseõiguse üldosa moodustavad korrakaitseseaduse normid. Korrakaitseõiguse eriosa normid on sätestatud riikliku järelevalve erivaldkondade seadustes ja määrustes. Korrakaitseõiguse normidest kuuluvad eriossa avalikus kohas käitumise nõuded. "Korrakaitseseadus". Korrakaitseseadus: kommenteeritud väljaanne. Ernits, M. Preventiivhaldus kui tulevikumudel. Riigikogu Toimetised, 2008, nr 17, lk 156–165
Kreeka ansamblite loend

Alljärgnevas on toodud silmapaistvamate Kreeka muusikat esitavate Kreeka ansamblite mittetäielik loetelu. A Antique (ESC2001 #3) Aphrodite's Child Athenians/Athéniens (Οι Αθηναίοι, Holland) Athena Les Au Revoir B Bang C Chainides Chaostar D Daemonia Nymphe Dimlight E Epikouri I Imam Baildi K Koza Mostra L Libido Blume M Mode Plagal O OtherView P Aris Pavlis Plastic Flowers Poll Pyx Lax (Πυξ Λαξ) S The Sea Lovers T Thalassa V Vegas Kreeka lauljate loend
Moje 3

Moje 3 oli Serbia tüdrukuteansambel, kuhu kuulusid Nevena Božović, Sara Jovanović ja Mirna Radulović. Ansambel esindas Serbiat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Ljubav je svuda". Laul saavutas oma poolfinaalis 46 punktiga 11. koha ega pääsenud finaali. Eurovisioonil sai palju tähelepanu ansambli liikmete riietus, mis pälvis Barbara Dexi auhinna halvima riietuse eest. ‎
Eyþór Ingi Gunnlaugsson

Eyþór Ingi Gunnlaugsson (sündinud 29. mail 1989 Dalvíkis) on Islandi laulja. Ta esindas Islandit 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Ég á líf". Laul saavutas finaalkontserdil 17 punktiga 17. koha.
Bledar Sejko

Bledar Sejko (sündinud 10. septembril 1972 Tiranas) on Albaania laulja ja kitarrist. Ta esindas koos Adrian Lulgjurajga Albaaniat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Identitet". Laul sai oma poolfinaalis 31 punktiga 15. koha ega pääsenud finaali.
Adrian Lulgjuraj

Adrian Lulgjuraj (sündinud 19. augustil 1980 Ulcinjis) on Albaania laulja. Ta esindas koos laulja Bledar Sejkoga Albaaniat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Identitet". Laul sai oma poolfinaalis 31 punktiga 15. koha ega pääsenud finaali.
Stojan Jankulov

Stoyan Yankulov (bulgaaria keeles Стоян Янкулов; sündinud 10. septembril 1966 Sofias) on Bulgaaria laulja. Ta esindas koos Elitsa Todorovaga Bulgaariat 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Helsingis lauluga "Water". Finaalkontserdil said nad 157 punktiga viienda koha. See jäi Bulgaaria parimaks tulemuseks kuni 2016. aastani. Todorova ja Yankulov esindasid Bulgaariat taas 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Samo shampioni". Oma poolfinaalis said nad 45 punktiga 12. koha ega pääsenud edasi finaali.
Sopho Gelovani

Sopho Gelovani (gruusia keeles სოფო გელოვანი; sündinud 21. märtsil 1984 Thbilisis) on Gruusia laulja. Ta esindas koos Nodiko Tatišviliga Gruusiat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Waterfall". Laul saavutas finaalkontserdil 50 punktiga 15. koha.