laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Väike murdesõnastik

"Väike murdesõnastik" on eesti murdesõnu sisaldav kaheköiteline sõnastik, mis ilmus 1989. aastal. Sõnastikus on ka palju võru ja setu keele sõnu. Sõnastiku andis välja Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. Sõnastiku toimetas Valdek Pall. Raamatu 5-440-00612-5. "Eesti murrete sõnaraamat" Väike murdesõnastik veebis
Ivan Vassiljevitš vahetab elukutset

"Ivan Vassiljevitš vahetab elukutset" on 1973. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Mihhail Bulgakovi näidendil "Ivan Vassiljevitš". Insener Aleksandr Timofejev (Šurik) tegeleb vabal ajal leiutamisega. Ta ehitab ajamasina, millega saadab kogemata majavalitseja Bunša ja korterivarga Žorž Miloslavski 16. sajandisse ning toob tsaar Ivan IV 1973. aasta Moskvasse, millega põhjustab palju segadusi. Filmi lõpus selgub, et tegemist oli siiski unenäoga. Juri Jakovlev – Ivan Bunša, majavalitseja/Ivan IV, Vene tsaar Leonid Kuravljov – Žorž Miloslavski, korterivaras-retsidivist Aleksandr Demjanenko – Aleksandr Timofejev (Šurik), insener-leiutaja Saveli Kramarov – Feofan, djakk ja kirjutaja Natalja Seleznjova – Zinaida Timofejeva, näitlejanna ja Šuriku naine Natalja Belogortseva-Kratškovskaja – Uljana Andrejevna, Bunša naine Natalja Kustinskaja – blondiin näitlejanna, filmirežissöör Jakini muusa Vladimir Etuš – Anton Špak, hambaarst Mihhail Pugovkin – filmirežissöör Karl Jakin Sergei Filippov – Rootsi saadik
Skandinavistika

Skandinavistika on teadusharu, mis uurib Skandinaavia keeli, kirjandust ja kultuuri. Eestis õpetatakse skandinavistikat Tartu Ülikooli skandinavistika osakonnas.
Aivars Aksenoks

Aivars Aksenoks (sündinud 24. mail 1961 Riias) on Läti poliitik. Aastatel 2005–2007 oli ta Riia linnapea. 2005. aastal anti talle Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 03.07.2015)
Aleksander Lednicki

Aleksander Lednicki (14. juuli 1866 Minski kubermang – 11. august 1934 Varssavi) oli vene ja poola ühiskonnategelane ja poliitik, advokaat, filantroop, ajakirjanik. 1931. aastal anti talle Kotkaristi II klassi teenetemärk. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 03.07.2015)
Daniel Konarzewski

Daniel Konarzewski (21. august 1871 Peterburi – 3. aprill 1935 Varssavi) oli Vene ja Poola sõjaväelane. 1933. aastal autasustati teda Kotkaristi I klassi teenetemärgiga. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 03.07.2015)
Alma Adamkienė

Alma Adamkienė (neiupõlvenimi Alma Nutautaitė; 10. veebruar 1927 – 21. mai 2023) oli Leedu ühiskonnategelane, filoloog ja filantroop, endise Leedu presidendi Valdas Adamkuse abikaasa. 1998 – Vürst Jaroslav Targa I järgu orden 2004 – Valgetähe I klassi teenetemärk https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/1213/98 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 03.07.2015)
William Tyrrell

William Tyrrell (17. august 1866 – 14. märts 1947) oli Suurbritannia diplomaat, parun. 1925. aastal anti talle Vabadusristi III liigi 1. järgu teenetemärk. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 03.07.2015)
Coulomb'i barjäär

Coulomb'i barjäär (ka energiabarjäär) on aatomituuma ümber asuv barjäär, mis tekib tuumas asuva prootoni või prootonite positiivsete elektrilaengute tõttu. See sfäärilise kujuga tuuma energiabarjäär on piir, millest väljapoole jääb teiste positiivselt laetud osakeste suhtes tõukuv ala, sissepoole aga nukleone kokku siduv, kooshoidev tuumajõu ala. Nähtus on nimetatud prantsuse füüsiku Charles Augustin de Coulomb'i järgi. Coulomb'i barjäär takistab aatomituumasid (positiivselt laetud osakesi) üksteisele lähenemast sellise kauguseni, kus hakkaks mõjuma aatomituumasid ühendav jõud, tuumajõud. See jõud on teadaolevalt maailma võimsaima jõu, tugeva vastastikmõju üks ilmingutest, aga selle jõu mõjuulatus on väga väike. Tuumajõud ei ulatu aatomituumast väljapoole. Seega selleks, et positiivselt laetud osakesed kokku viia ja elektromagnetilise vastastikmõju tekitatud barjäär ületada, on tarvis väga suurt energiat. Planeedi Maa looduses selliseid suure energiaga positiivselt laetud nukleone pole ja sellepärast on siin iseeneslik tuumade liitumine Coulomb'i barjääriga takistatud. Nii määratleb Coulomb'i barjäär Maa biosfääri piirides ulatuse, millisel määral aatomid saavad üksteisega kokku puutuda – üksnes keemiliste sidemete kaudu. Piisav energia Coulomb'i barjääri ületamiseks on aga tähtede sees, kus toimuvad aatomituumade ühinemisel termotuumareaktsioonid. Üksik neutron suudab energiabarjääri läbida, sest sellel elektrilaeng puudub. Tuumasüntees
Juri Jakovlev (kirjanik)

Juri Jakovlev (pseudonüüm; õieti Juri Jakovlevitš Hovkin; 26. juuni 1922 Petrograd – 29. detsember 1995 Moskva) oli vene lastekirjanik ja multifilmide stsenarist. 1952. aastal lõpetas ta Maksim Gorki nimelise Kirjandusinstituudi. "Missugune ilm on täna" (1952; Eesti Riiklik Kirjastus; tõlkija Debora Vaarandi) "Sõnakuulmatu Ikaros" (1971; Eesti Raamat; tõlkija Silvi Väli) "Minu ninasarvik" (1973; Eesti Raamat; tõlkija Jüri Pärni) "Lõvi läks kõndima" (1976; Eesti Raamat; tõlkija Jaan Rannap)
Sõstramäe

Sõstramäe on allasum Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis. Armatuuri tänav Betooni põik Betooni tänav Gaasi tänav Kuuli tänav Paneeli tänav Sõstramäe tänav Tallinna tänavanimed EKI KNAB (vaadatud 4. juulil 2015)
Linnu

Linnu on allasum Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis. Allasumis asub kokku 45 tänavat, põiktänavat, teed ja puiesteed. Endla tänav Hane tänav Hauka tänav Hüübi tänav Kajaka tänav Kauri tänav Kiuru tänav Koskla tänav Kotka tänav Kotkapoja tänav Kukulinnu tänav Kulli tänav Käbliku tänav Kännu tänav Käo tänav Käopoja tänav Lagle puiestee Leevikese tänav Lehe tänav Liblika tänav Linnu tee Luige tänav Meika tänav Nepi tänav Nõmme põik Nõmme tee Püü põik Püü tänav Rästa põik Rästa tänav Räägu tänav Siidisaba tänav Spordi tänav Sule tänav Sõpruse puiestee Talviku tänav Tedre põik Tedre tänav Tihase tänav Tiiva tänav Tulika tänav Tüve tänav Vindi tänav Viu tänav Võrse tänav Tallinna tänavanimed EKI KNAB (vaadatud 4. juulil 2015)
OMI

Omar Samuel Pasley; tuntud kui OMI (sündinud 3. septembril 1986 May Penis) on Jamaica reggae-muusik ja -laulja. Tema tuntuim lugu on "Cheerleader", mis ilmus 2012. aastal. Aastal 2014 tegi saksa muusikaprodutsent ja DJ Felix Jaehn loost uue versiooni, mis tõusis paljude riikide muusikaedetabelite tippu.
Felix Jaehn

Felix Jaehn (õieti Felix Kurt Jähn; sündinud 28. augustil 1994 Hamburgis) on saksa DJ ja muusikaprodutsent. Felix Jaehni koduleht
Aleksandr Demjanenko

Aleksandr Demjanenko (vene Александр Сергеевич Демьяненко; 30. mai 1937 Sverdlovsk – 22. august 1999 Peterburi) oli vene näitleja. Keskkooli lõpetamise järel õppis Aleksandr Demjanenko pool aastat Sverdlovski Juriidilises Instituudis, kuid sai aru, et juristi elukutse talle ei sobi. Ta asus õppima Lunatšarski-nimelises Riiklikus Teatriinstituudis (GITIS), mille lõpetas 1959. aastal. Aastatel 1959–1961 töötas Aleksandr Demjanenko Moskva Vladimir Majakovski nimelises Akadeemilises Teatris. Esimese filmirolli mängis ta 1958. aastal. 1962. aastal asus ta filminäitlejana tööle filmistuudios Lenfilm. Ta sai laialdaselt tuntud Šuriku rolliga filmides "Operatsioon "Õ" ja teised Šuriku seiklused" (1965) ja "Kaukaasia vang ehk Šuriku uued seiklused" (1966). Aastal 1973 mängis ta Leonid Gaidai filmis "Ivan Vassiljevitš vahetab elukutset" ja 1978. aastal filmis "Tänaval kummutit veeti". 1988–1995 oli Aleksandr Demjanenko Akimovi-nimelise Draamateatri näitleja, 1995–1999 töötas ta teatris Prijut Komedianta. Aleksandr Demjanenko oli hinnatud ka filmide dubleerijana. Demjanenko on maetud Peterburi Serafimovskoje kalmistule. Aleksandr Demjanenko IMDb andmebaasis Aleksandr Demjanenko kino-teatr.ru lehel
Kaubanduskeskus Zeppelin

Kaubanduskeskus Zeppelin on Tartu kesklinnas aadressil Turu tänav 14 tegutsev kaubamaja, mis avati 28. septembril 2001. Zeppelin paikneb Teaduskeskuse Ahhaa, Tigutorni ja Aura Keskuse lähedal. Kahekorruselise hoone arhitekt on Vahur Sova, ehituse peatöövõtja oli AS KMG Ehitus. Postimehe hinnangul maja "kas meeldib või ei meeldi, ent ei jäta kedagi külmaks". "Mina tahtsin hoida Zeppeliniga sellist mahajäetud tööstusmaastiku lõhna," on Sova ise oma loomingut iseloomustanud. Tartus avatakse septembris kaubanduskeskus Zeppelin Postimees, 30. august 2001 Vahur Sova ei tahtnud Zeppeliniga šokeerida Postimees, 17. november 2005 Tartus avatakse septembris kaubanduskeskus Zeppelin Postimees, 30. august 2001 Zeppelin ehitab õuele hiina restorani Postimees, 9. oktoober 2003 Kaupmehed põgenevad Tartu vanalinnast kaubakeskustesse Postimees, 17. august 2003 Vahur Sova ei tahtnud Zeppeliniga šokeerida Postimees, 17. november 2005
And One of the Pharisees ...

"And One of the Pharisees ..." on eesti helilooja Arvo Pärdi 1992. aastal loodud teos meeskoorile a cappella. Teos on kirjutatud Paul Hillierile. Muusikateose pikkus on 10 minutit. Teose kandis esimest korda ette Theatre of Voices (dirigent Paul Hillier) 9. veebruaril 1992 USA-s Davises. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 4.07.2015)
Mozart-Adagio

"Mozart-Adagio" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1992. aastal loodud teos triole. Muusikateose pikkus on 6 minutit. Teos kanti esimest korda ette 6. septembril 1992 Helsingis Helsingi festivalil. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 04.07.2015)
Litany

"Litany" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1994. aastal loodud teos. Muusikateose pikkus on 25-30 minutit. Teose kandis esimest korda ette Hilliard Ensemble, Oregoni Bachi Festivali koor ja orkester (dirigent Helmuth Rilling) 24. juunil 1994 USA-s Oregonis. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 04.07.2015)
Littlemore Tractus

"Littlemore Tractus" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2000. aastal loodud teos segakoorile ja instrumendile. Muusikateose pikkus on 6 minutit. Teose kandis esimest korda ette Choir of St Martin-in-the-Fields (dirigent Paul Stubbings) 21. veebruaril 2001 Oxfordis Littlemore'i kirikus. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 04.07.2015)
Cecilia, vergine romana

"Cecilia, vergine romana" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2000. aastal loodud teos. Teos on pühendatud Myung-Whun Chungile ja Accademia Nazionale di Santa Cecilia koorile ja orkestrile. Muusikateose pikkus on 17-19 minutit. Teose kandis esimest korda ette Accademia Nazionale di Santa Cecilia koor ja orkester (dirigent Myung-Whun Chung) 19. novembril 2000 Itaalias Roomas. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 04.07.2015)
Beatitudines

"Beatitudines" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2001. aastal loodud teos segakoorile ja instrumendile. Teos on pühendatud esiettekandjatele. Muusikateose pikkus on 7 minutit. Teose kandis esimest korda ette Cappella Musicale del Duomo di Monza (dirigent Giovanni Barzaghi) ja Matteo Riboldi (orel) 24. juunil 2002 Itaalias Monzas Pietro Martire kirikus. "The Beatitudes" (Pärdi teos, 1990) http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 04.07.2015)
The Beatitudes

"The Beatitudes" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1990. aastal loodud teos segakoorile ja instrumendile. Teos on pühendatud Hildegard Curthile. Muusikateose pikkus on 7 minutit. Teose kandis esimest korda ette Theatre of Voices (dirigent Paul Hillier) 25. mail 1990 Berliinis Nathanaelkirches. "Beatitudines" (Pärdi teos, 2001) http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 04.07.2015)
Peace upon You, Jerusalem

"Peace upon You, Jerusalem" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2002. aastal loodud teos naiskoorile a cappella. Pärt kirjutas selle teose Aarne Saluveerile ja ETV tütarlastekoorile. Muusikateose pikkus on 5 minutit. Teose kandis esimest korda ette ETV tütarlastekoor (dirigent Aarne Saluveer) 12. veebruaril 2003 New Yorgis. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 4.07.2015)
Most Holy Mother of God

"Most Holy Mother of God" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2003. aastal loodud teos. Pärt kirjutas selle teose Hilliard Ensemble'ile. Muusikateose pikkus on 5 minutit. Teose kandis esimest korda ette Hilliard Ensemble 15. oktoobril 2003 Suurbritannias Durhami Ülikoolis. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 04.07.2015)
Näpi Kool

Näpi Kool tegutseb Lääne-Virumaal Rakvere külje all Näpi külas. Näpi kooli eripedagoog on Ave Ojasalu. Enne 1959. aastat oli Vaekülas tegutsenud mitu põllumajanduskooli: Vaeküla Tööjuhatajatekool (1930–1944) ja Vaeküla Karjatalitajatekool (1937–1944) ning 1944–1959 Vaeküla Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikum. 1959 avatud internaatkool võttis üle tehnikumi õppehoone. Kool alustas tööd 8-klassilise koolina, hiljem pidi sellest saama keskkool. Kooli internaat mahutas 220 õpilast. Kooli esimene direktor oli Richard Valgepea. Vaeküla Internaatkooli nime all tegutses kool kuni 1977. aastani. 1977 loodi senise kooli asemele Vaeküla Eriinternaatkool õpiraskustega lastele. 1993 sai uueks nimeks Vaeküla Kool. Kooli algklassidest moodustati Rakvere Lilleküla Kool, mis lõpetas tegevuse 1996, kui Vaeküla hoonetes lõpetati kapitaalremont. Tagasi kolisid 4. ja 5. klassi õpilased ning 1.–3. klassi õpilased viidi üle Porkuni Kooli, kuna viimast ähvardas õpilaste vähesusel sulgemine. 2010. aastal alustati koolimajas taas ehitust ning järgnenud õppeaastal töötas kool Inju mõisas. Ehitusega tekkisid aga probleemid ning uue koolihoone otsingutel jõuti Näpi külla, kuhu sai täies ulatuses sisse kolida 2013. aastal. 2019. aastal andis Haridus- ja Teadusministeerium kooli üle Rakvere vallale ja õppeasutuse uueks nimeks pandi Näpi Kool. Pulver, Andres (4. september 2023). "Õpetajad pürgivad suure tunnustuse suunas". Lääne-Virumaa Uudised. Vaadatud 5. septembril 2023. Kooli ajaloost Näpi Kool (vaadatud 24. märtsil 2020) Näpi Kooli koduleht (endine Vaeküla Kool)
Regina (film)

"Regina" on 1990. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Aimée Beekmani romaanil "Valikuvõimalus". Filmi peategelane on kena, haritud ja iseseisev Regina. Tema elukaaslane Tiit jätab filmi algul ta maha. Varsti saab Regina päranduseks alevikus asuva maja. Ta kolib alevikku elama ja asub kohalikus koolis tööle õpetajana. Üksi on aga maja ja aiaga raske toime tulla. Regina saab tuttavaks kuldsete kätega töömehe Antsuga, kes käib tal majapidamistöödel abiks. Paraku on mees aga joodik. Regina on otsustanud perekonna luua ja abiellub Antsuga. Regina sõbranna Mari hoiatab teda, et joodikuga saadud lapsed võivad olla geneetiliste defektidega. Külmavereliselt ja pragmaatiliselt otsustab Regina lapsed hankida karskete ja tervete meestega. Regina saab kolm tervet last ja tundub, et kõik läheb plaani kohaselt. Kuid südametunnistus piinab Reginat üha enam. Lõpuks läheb ta Mariga tülli, kes ähvardab Regina afääri kõigile asjaosalistele avalikustada. Ülle Kaljuste – Regina Tõnu Kark – Ants Erika Kaljusaar – Mari Ita Ever – Gerta Evald Hermaküla – Karl Lembit Ulfsak – Tiit Madis Kalmet – Viktor Villem Indrikson – Martinson Margus Kappel – Haldor Rein Aren – Antsu isa Hilja Varem – Antsu ema Viire Valdma – Liivi Paul Laasik – Elmar Enn Kraam – Karla Raivo E. Tamm – Oskar Heino Torga – koolidirektor Merle Talvik – kooliõpetaja Helene Vannari – kooliõpetaja Külli Palmsaar – kooliõpetaja Ene Järvis – kooliõpetaja Marika Vaarik – kooliõpetaja
Peatänav

Peatänav on asula või selle osa keskne, tavaliselt keskmisest suurema liiklusega tänav, tihti ka põhiline kaubandustänav, mis viib asula keskväljakule. Harilikult paiknevad peatänava ääres esinduslikumad hooned ning kohaliku omavalitsuse või riigiasutused. Paljudes maades on tavaks anda peatänavale nimi, mis eesti keelde tõlgituna tähendab pea- või põhilist tänavat: ingliskeelsetes maades Main Street või High Street, Lõuna-Aafrika Vabariigis Main Road, Saksamaal Hauptstraße, Rootsis ja Norras Storgatan/Storgaten, Malaisias Jalan Besar jne. Eestis kannavad peatänavad üldjuhul maanteede nimesid, millena need linnast väljudes jätkuvad (Narva maantee, Pärnu maantee, Riia maantee, Peterburi tee jne), ajalooliste isikute nimesid (eriti levinud okupatsiooniaegadel: Adolf Hitleri tänav, Lenini puiestee jne) või lihtsalt iseloomustavaid nimesid (nt Pikk tänav). http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=peat%C3%A4nav&F=M
Kevad Oderil (film)

"Kevad Oderil" on 1967. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Emmanuil Kazakevitši samanimelisel romaanil. Filmi tegevus toimub Teise maailmasõja lõpus Saksamaal. Major Lubentsov kohtab sõjaväearst Tanja Koltsovat, kellega nad olid 1941. aastal rindel kohtunud. Seejärel läksid nende teed lahku, 1945. aasta aprillis Oderi forsseerimise ajal kohtuvad nad jälle. Anatoli Kuznetsov – major Sergei Lubentsov Anatoli Gratšov – Tšohhov Ljudmila Tšursina – Tanja Koltsova Georgi Žžonov – Petrovitš Juri Solomin – kapten Aleksandr Meštšerski Pjotr Štšerbakov – kindral Sizokrõlov Vladislav Strželtšik – polkovnik Semjon Krassikov Aleksandr Smirnov – kindralstaabi kindral Viktor Otisko – Slivenko Nikita Astahhov – Ovtsa Valentina Vladimirova – meditsiiniõde Larissa Vikkel – meditsiiniõde Dmitri Massanov – marssal Georgi Žukov Gennadi Judin – Sereda Henrikas Kurauskas – Plotnikov Irakli Hizanišvili – Tšohhovi roodu võitleja Vladimir Protassenko – Tšohhovi roodu võitleja Viktor Komissarov – Tšohhovi roodu võitleja Leonid Kanevski – luuraja Oganesjan Gennadi Boitsov – luuraja Valerian Vinogradov – luuraja Anatoli Kurtšenko – luuraja Juri Sosnin – luuraja Nikolai Pogodin – Jegor, autojuht Vsevolod Kuznetsov – Martin Bormann Leonas Ciunis – Joseph Goebbels Paul Berndt – Artur Axmann Vjatšeslav Gostinski – Hermann Fegelein Bruno O'Ya – Otto Günsche Martin Hellberg – diviisikomandör Ivan Jekaterintsev – sõdur
Murõt ei olõ

"Murõt ei olõ" on ansambli Ilves, Pulk ja Rahman 2006. aastal ilmunud album. Albumil on 12 võrukeelset laulu. "Las ma sosista" (Ilvese Aapo, Ilvese Aapo) "Kuionu puu" (Rahmani Jan/Ilvese Aapo, Rahmani Jan) "Kolm mutikõist" (traditsionaal, Pulga Jaan) "Jo verevänä päiv" (Rämmani Jaak/Peho Jaan/Ilvese Aapo, Ruitlasõ Olavi) "Puu palas" (Ilvese Aapo, Rahmani Jan) "Haarõm" (traditsionaal, Pulga Jaan) "Võro kiil" (Ilvese Aapo, Ilvese Aapo) "Ku murõ om valmis" (Rahmani Jan, Kaplinski Jaan) "Murõt ei olõ" (Pulga Jaan/Ilvese Aapo, Pulga Jaan) "Eestläne" (traditsionaal, Ilvese Aapo) "Uni" (Rahmani Jan/Ilvese Aapo, Rahmani Jan) "Perräjäänü" (Ilvese Aapo, Rahmani Jan/Ilvese Aapo) Aapo Ilves – laul, tagalaul, kitarr, bass, kollin-klõpin[küsitav] Jaan Pulk – laul, tagalaul, kitarr Jan Rahman – laul, tagalaul Lili Lind – laul, tagalaul Kristjan Priks – bass, kollin-klõpin[küsitav]
Barzdai

Barzdai on alev Leedus Šakiai rajoonis, Barzdai valla halduskeskus. Alevis on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1934 valminud katoliku kirik. Barzdaid mainiti esimest korda aastal 1688. Toona kuulus asula Leedu suurvürstidele ja seda hallati Vilkijast. Aastal 1796 ehitati sinna kabel. Aastal 1818 avati Barzdais kihelkonnakool. Knygnešystė ajal oli Barzdai üks leedukeelse kirjanduse levitamise keskuseid. Aastal 1919 sai Barzdaist kohaliku kihelkonna keskus. Peale Teist maailmasõda tegutsesid asula ümbruses Leedu metsavennnad. Aastail 1950-1992 oli Barzdai kohaliku kolhoosi keskasula. Vallavalitsuse hoone Nõukogude sõdurite matmispaik Barzdai kirik Motiejus Baltūsis - Leedu põrandaalune raamatukaupmees [1] Alev portaalis vietoves.Lt
Üü tulõk

"Üü tulõk" on muusik Mari Kalkuni esimene album, mis ilmus CD-na 2007. aastal. Albumil on 4 võru-, 1 setu-, 6 eestikeelset laulu ning 3 instrumentaalpala. Albumi tootis Õunaviks. "Mu õnn" (Kalkuni Mari, Iheri Rihhard) "Herämine" (Kalkuni Mari, Kalkuni Mari) "Kevadaimus 1951" (Kalkuni Mari, Kangro Bernard) "Seidi saatmine" (Kalkuni Mari, Kalkuni Mari/Kauberi Helgi) "Coup de chance" (Kalkuni Mari) "Ütsik täht" (Kalkuni Mari, Kolga Raimond) "Priidu laul" (Kalkuni Mari, Kalkuni Mari/Tõstamaa rahvalaul) "Valge valge peal" (Kalkuni Mari) "Uni tulõ" (Kalkuni Mari, Merca) "Tsikaadid: esimene öö" (Kalkuni Mari, Kalkuni Mari/Kolka Piibe) "Talvine õhtu" (Kalkuni Mari/Väljaotsa Piret, Grünthal-Ridala Villem) "Loe kümneni" (Kalkuni Mari, Kareva Doris) "Puhas lumi" (Kalkuni Mari, Haavaoksa Paul) "Üü tulõk" (Kalkuni Mari, Tuulingu Enn)
Liiso

Liiso on Tallinna Võru Seltsi juures tegutsev ansambel. 2006. andis ansambel välja albumi "Sa olõt illos, Võromaa". http://www.rahvakultuur.ee/?t=187&f=185&k=43352 (vaadatud 05.07.2015) Ansamblist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Lõkõriq

Lõkõriq on setu-võru ansambel, mis asutati 2001. aastal Tartus. Ansambel on andnud välja mitu albumit: 2002 "Süä kisk" 2004 "Undsõn ilman" https://web.archive.org/web/20150705112203/http://setokunst.ee/tegevusalad/lokoriq/ (vaadatud 05.07.2015) Ansamblist setokunst.ee veebilehel
Sannalise'

Sannalise' on võru ansambel. 2006. aastal ilmus ansambli album "Vana sann". Celia Roose – laul, karmoška Indrek Kalda – viiul, laul Andres Kuut – kitarr, laul
Hanloni habemenuga

Hanloni habemenuga on mõttetera, mis kõlab järgmiselt: Ära kunagi pane pahatahtlikkuse arvele seda, millele rumalus on piisavaks seletuseks. Mõttetera päritolu on teadmata. Ühe versiooni kohaselt pärineb see ulmekirjanik Robert A. Heinleinilt, kelle 1941. aasta novellis "Logic of Empire" esineb sarnane lause. Seetõttu on väidetud, et Hanloni habemenuga on moonutus "Heinleini habemenoast". Murphy seadus Ockhami habemenuga
Tuksam ja sõbrad

Tuksam ja sõbrad on eesti ansambel. Ansambel on muu hulgas esitanud võrukeelseid lugusid. Aastal 2000 ilmus ansamblilt album "Meelega", mis on salvestatud Kirjanike Maja kontserdil ja millel laulavad ja mängivad Jaak Tuksam (laul, kitarr), Riho Sibul (laul, kitarr), Tõun (laul, elektrikitarr, slide), Robert Jürjendal (kitarr, mandoliin) ja Arvo Urb (löökriistad). Eesti rahvusbibliograafia (vaadatud 10. augustil 2016)
Kriūkai

Kriūkai on alev Leedus Šakiai rajoonis, Kriūkai valla halduskeskus. Alev asub Nemunase kaldal Panemunė regionaalpargi territooriumil. Asula on rajatud kahele tasapinnale, vanem osa paikneb Nemunase orus, aga oru nõlval asub Joginiskiai küla kõrval alevi uuem osa. Alevis on raamatukogu; sealne keskkool asub naaberkülas Joginiškiais. Vaatamisväärsuseks on arhitektuurimälestisena kaitse all olev magasiait. Kriūkais asunud ja J. Krukavičiausele kuulunud mõisa on esmamainitud 1589. aastal. 1593. aastal rajas sinna Svetošino mõisa ka Bohdian Sapieha. Asula nimi oligi kuni XIX sajandini Svetošino. XVII sajandil kuulus see J. Kulvinskasele, aga XIX sajandil Rönnedele. XIX sajandil rajati Kriūkaisse turg. Knygnešystė ajal oli asula üks leedukeelse kirjanduse levitamise keskuseid; selle ümbruses tegeles raamatute salakaubana maale toomisega 24 inimest. XX sajandi alguses sai alevist mariaviitide liikumise üks keskuseid. 1920. aastal ehitasid mariaviidid sinna ka kiriku. 1934. aastal rajati Kriūkaisse laevatehas, kus valmistati jõelaevasid. Nõukogude võimud küüditasid asulast ja selle ümbrusest aastail 1940–1941 ja 1944–1953 260 kohalikku elanikku; 1941. aastal tapsid Saksa okupatsiooniväed ka 80 alevis elanud juuti. Nõukogude võimu ajal oli Kriūkai kohaliku kolhoosi keskasula. 1956. aastal sulges Nõukogude võim mariaviitide kiriku; selle hoone on 2005. aastast eravalduses. Vaade alevile üle Nemunase jõe Kriūkai Kivi alevi vapiga Juozas Bastys – Leedu poliitik Maria Feliks Tułaba – mariaviitide piiskop [1] Albinas Vaičiūnas. Kriūkai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 86 psl. Alev portaalis vietoves.Lt Monograafia alevi kohta