laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vedernika

Vedernika (setu keeles Vedenika; ka Taništševa, Taniševo, Taniste, Alakääru) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Raakva nulka. Samanimeline küla kuulub ka Saatserinna nulka, jäädes praegu Venemaa territooriumile. Asustus paikneb küla keskosas. Seda läbib ka ida-läänesuunaliselt Matsuri–Sesniki tee. Külast voolab läbi Matsuri oja. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Velna

Velna (seto keeles Velnä, kasutatakse ka nimesid Veelna, Vellna, Velise, Välja) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Eesti-Venemaa piiri ääres. Küla kuulub Tsätski nulka. Külas paikneb kaks kääbast, mis on arvel arheoloogiamälestistena. Naaberkülas Podmotsal on kuus kääbast. Küla läbib Värska–Podmotsa tee. Tee ääres küla keskel asub Saarõpää järv, mille juures paiknes varem Saarepää tsässon. Suur osa küla territooriumist on soode all. Külast kirdesse jääb Kulje laht, mis läheb üle Kuuliska ojaks. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda. Lagunenud taluhoone Velna külas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Verhulitsa

Verhulitsa (setu keeles Veerulitsa, Vehrutsa; kasutatakse ka nimesid Verhuulitsa, Vehrulitsa, Verhulitse, Veeru, Allika, Haldja) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Eesti-Venemaa piiri ääres. Küla kuulub Tsätski nulka. Küla lähedal Värska aleviku lõunaosas asub pühapuu Laudsi pettäi. Verhulitsa küla läbib Värska–Ulitina tee ja sellega küla piires paralleelselt kulgev Mustoja. Külast lõunasse jääb Mustoja maastikukaitseala. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda. Verhuulitsa liigikaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Mõõdukas vaimne alaareng

Mõõdukas vaimne alaareng on inimmõistuse pidurdunud või mõõdukalt puudulik areng. RHK-10 kriteeriumide järgi on tegemist mõõduka vaimse alaarenguga, kui inimese IQ on vahemikus 35–49. Igapäevases elus vajab mõõduka vaimse alaarenguga inimene igapäevast juhendamist, sest talle on selgusetud ühiskonna korraldust kirjeldavad põhimõisted (vargus, omandus, vastutus). Nende mõistete mittetundmine põhjustab sageli konflikte omanduse pinnal: mõõduka vaimse alaarenguga inimene ei saa aru, miks ta peab poes kauba eest maksma jms. Probleemilahendus võime on mõõduka vaimse alaarenguga inimesel sedavõrd häiritud, et kuigi ta on suuteline autojuhtimise selgeks õppima, siis ohutult autoga liiklema ta ei ole võimeline. Nimetatud asjaolude tõttu ei ole mõõduka vaimse alaarenguga inimene ühiskonna ohtlikku teo sooritamise aeg aru saama oma tegude tähendusest ja neid juhtima ning juriidilisest aspektist on piiratud teovõimega. Seetõttu ei rakendata neile kriminaalkaristust. Mõõduka vaimse alaarenguga inimesed ei ole veel nii sügava vaimse puudega, et nad ei saaks aru lihtsamatest käskudest (pane püksid jalga, riisu heinad kokku vms). Nad võivad sellistest käskudest veel aru saada, aga mõni keerulisem käsk (tee arvutile restart vms) ei pruugi talle korda minna. Keel ja kõnelemisoskus on mõõduka vaimse alaarenguga inimestel veel saavutatav, kuid lugemine võib olla nende jaoks liiga keeruline. Mõned vaimse alaarenguga inimesed, kes on koolis käinud, võivad ka natukene lugeda, kuigi enamasti veerivad nad lihtsalt aegamisi tähti. Mõõdukas vaimne alaareng on tavaliselt alguse saanud ajukahjustusest. Mõnel inimesel hakkab ka lihtsalt aju üks pool kärbuma. Ka see on üks sageli esinenud tekkepõhjus. Hullem on, kui vaimne alaareng hakkab välja kujunema poole elu pealt. Siis kipub inimene ära unustama kõik, mida ta kunagi normaalse ajuga õppinud on. Mõõduka vaimse alaarenguga inimestel võib olla tihtipeale krambihooge ja paljudel on esinenud ka epilepsiat. Nad ei pruugi liikluses hästi hakkama saada. Muidugi on see, et punase tulega ei tohi üle minna, lasteaias esimene asi, mida liiklusest õpetatakse. Vaimse alaarenguga inimestel ei pruugi see aga kohe meelde jääda ja hakkavadki enda peale mõeldes punase tulega üle tee minema. Neile ei jää see lihtsalt meelde, et punase tule ajal sõidavad autod. Veel vähem on tõenäoline, et nad suudavad liiklusmärkide tähendust meeles pidada.
Voropi

Voropi (ka Vorobi, Vorobjeva, Vorbi, Võsu) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Piusa jõe põhjakaldal. Küla kuulub Raakva nulka. Küla läbib Matsuri–Sesniki tee. Küla idaosas asus pärast Eesti Vabadussõda rajatud Petseri lõunalaager, mis jäi Petseri laskevälja äärde. Laager oli 7. Jalaväerügemendi suvine väljaõppepaik. Pärast teist maailmasõda jäid eestiaegsed hooned kasutuseta ja lagunesid. Voropist edelasse jääb Koidula küla, kus asub Koidula piiripunkt. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024. "Mustoja maastikukaitseala militaarne minevik" Eesti Loodus, 2012/8
Võpolsova

Võpolsova (ka: Võporsova, Võpolsa, Võposlovo, Võpolzovo, Ojataga, Jõetaga) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla territoorium on piklik ja kulgeb ida-läänesuunaliselt Karisilla oja paremkaldal. Külast itta jääb Värska laht ja kirdesse väike Rõsna laht. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Elmar Elisto, Akadeemilise Emakeele Seltsi juhatuse keelelisi otsuseid ja seletusi, Eesti Keel, 1936 nr 5, lk 159
Väike-Rõsna

Väike-Rõsna (ka: Väiko-Rõsna, Väike-Resna, Rõsna-Väike, Väikerõsna, Rõstna) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Värska lahe idakaldal. Küla kuulub Tsätski nulka. Külas asub Värska Sanatoorium. Asulat läbib Värska sanatooriumi tee. Kultuurimälestisest asuvad küla territooriumil Sosnasaare asulakoht ja Väike-Rõsna kalmistu. Asulakohas paikneb tänapäeval Värska piirivalvekordon. Kalmistul Väike-Rõsna tsässon. Külast itta jäävad sooalad. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda. Väike-Rõsna kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Elisabeth Schwarzkopf

Elisabeth Schwarzkopf (sünninimi Olga Maria Elisabeth Friederike Schwarzkopf; 9. detsember 1915 – 3. august 2006) oli Saksamaal sündinud Austria-Briti ooperilaulja. Teise maailmasõja järgsel perioodil oli ta maailma üks juhtivaid sopraneid. Tema silmapaistvaimad rollid olid Mozarti, Straussi ja Hugo Wolfi ooperites. Tema isa oli klassikalise filoloogia õpetaja. Laulmist õppis ta Berliinis ning tegi oma ooperidebüüdi 1938. aastal Berliini Linnaooperis. Hiljem laulis ta Viini Rahvusooperis. Strauss "Roosikavaler" (Marschallin) Mozart "Don Giovanni" (Donna Elvira) Beethoven "Fidelio" (Marzelline)
Guanajuato

Guanajuato on linn Mehhikos, Guanajuato osariigi pealinn ja Guanajuato valla halduskeskus. Elanike arv 2005. aastal oli 70 798. 1554. aastal asutatud linn paikneb ühes Mehhiko rikkalikumate hõbedaleiukohtade piirkonnas. Linnas asub üks Mehhiko olulisemaid religioosseid mälestusmärke ja palverännakute objekte, Cristo Rey del Cubilete, mis väidetavalt tähistab riigi geograafilist keskpunkti. Guanajuato vanalinn ja ümberkaudsed kaevandused kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse. Cristo Rey del Cubilete Guanajuato Ülikool Basílica Colegiata de Nuestra Señora de Guanajuato Kohalik kangelane El Pípila Plaza de la Paz Vaade linnale El Pípila monumendi jalamilt Vana viljaait https://inegi.org.mx/app/areasgeograficas/?ag=11015
Triinu Vernik

Triinu Vernik (sündinud 20. veebruaril 1949) on endine Eesti vandeadvokaat, endine Riigikohtu kohtunik ja president Arnold Rüütli nõunik. Triinu Vernik õppis Tartu 7. Keskkoolis (lõpetatud 1967) ja Tartu Riiklikus Ülikoolis õigusteadust (1977–1982). Pärast ülikooli lõpetamist asus tööle rahvakohtunikuna Harju Rajooni Rahvakohtusse (praegune Harju Maakohus). 17. jaanuaril 1989 nimetati ta Eesti NSV Ülemkohtu kohtunikuks. Aastatel 1993–2001 oli ta riigikohtunik. Aastatel 1973–1974 töötas ta toonase EPA rektori Arnold Rüütli sekretärina. Pärast viimase presidendiks valimist 2001. aastal kutsus too endise töötaja endale õigusnõunikuks. Eesti Ekspressile antud intervjuus leidis Vernik, et oli nõunikuna allumatu ning ütles alati, mida mõtles ja õigusnõuandena õigeks pidas. 2002. aasta suvel olevat presidendi kantselei direktor Tarmo Mänd lasknud kontrollida Verniku kirjavahetust, mis viis konfliktini. Vernik lahkus presidendi õigusnõuniku kohalt, mille teiseks ajendiks olevat saanud Männi tsiteeritud väide, et Vernik olevat presidenti kutsunud "vanameheks". Hiljem töötas vandeadvokaadina Advokaadibüroos HETA. 2005. aastal astus ta Eesti Advokatuuri. Ta on osalenud õigusloomes, olles üks perekonnaseaduse eelnõu väljatöötajatest ja teda loetakse üheks Eesti parimaks perekonnaõiguse tundjaks. Ta on Eesti Advokatuuri juhatuse asendusliige ja Eesti Juristide Liidu volikogu liige. 2015. aastal astus Triinu Vernik Eesti Advokatuurist välja ning siirdus pensionile. Tiina Kaalep (26.06.2003). "Asepresident". Eesti Ekspress. Vaadatud 16.01.2008. Resümee advokaadibüroo HETA lehel
Deathrash

Deathrash ehk Death/Thrash või Thrash/Death, ka Old School Death metal (oleneb, mis metal'i alaliigi mõjud on ülekaalus) on heavy metal'i alaliik, milles on nii death kui ka thrash metal'i mõjusid. Deathrash'i kitarrimäng sarnaneb thrash metal'i omaga, kiire tempo ja kare vokaal nagu death metal'il. Deathchain Deströyer 666 Exumer Impious Sarcófago Sadus Sepultura (varajasemad albumid)
Peerni

Peerni on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda. Peerni sadam paadid Peernis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 22.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Riihora

Riihora (ka: Rihhora, Richora) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Külast voolab läbi Varsaoja. Seal asub ka Soe raba. Küla lõunaosas on kaks väikest järve – Tahojärv ja Väikujärv. Neist kaugemale lõunasse jääb Kõvera järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kuluse

Kuluse on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda. Külas oli Kuluse mõis. Kuluse hiiemägi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 16.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pühajõgi (täpsustus)

Pühajõgi on mitme Eesti jõe nimi: Pühajõgi, jõgi Ida-Virumaal Pühajõgi (Saaremaa), jõgi Saaremaal Pühajõgi (Kasari), jõgi Kasari jõgikonnas Raplamaal Pühajõgi, Võhandu jõe nimi ülemjooksul
Johann Urb

Johann Urb (sündinud 24. jaanuaril 1977 Tallinnas) on eesti päritolu Ameerika Ühendriikide näitleja ja endine modell. Ta on mänginud mängufilmides "Zoolander", "Ükssarvik" ja "Kuum ja kole" ning telesarjades "Mägi", "CSI: New York", "Kaaskond", "Til Death", "Kõmulehe raisakotkad" jm. Johanni vanemad on muusik Tarmo Urb ja Maris Urb. Kümneselt kolis Johann ema ja tolle soomlasest abikaasaga Soome, kus nad elasid mitmes väikelinnas ja seejärel Tamperes. Nõukogude Liidu päritolu tõttu koges Johann koolikiusamist ja põdes masendust. 14-aastaselt hakkas harrastama meditatsiooni. 16-aastaselt külastas ta üksi oma isa Ameerika Ühendriikides ja läbis Topanga mäel seenesöömise tseremoonia. Modellitööni jõudis ta isa sõbra arvustuse tõttu ja ema suunamisel. Modellitööd alustas Soomes eesmärgiga koguda raha isa uuesti külastamiseks. 17-aastaselt kolis Johann isa juurde Ameerika Ühendriikidesse ja tegi New Yorgis modellitööd (päevateenistus 3000–7000 dollarit), mis viis ta lõpuks näitlemise juurde. New Yorgis õppis ta näitlemist Lee Strasburgi teatriinstituudis. "Zoolander" (2001) – Mugatu ihukaitsja "Fear of Feathers" (2003) – Hunk "All In" (2006) – Jake "Toxic" (2007) – Greg "Pangarööv" ("The Bank Job" 2007) – Brandon "Strictly Sexual" (2008) – Joe "The Hottie and the Nottie" (2008) – Johann Wulrich "2012" (2009) – Saša "Resident Evil Retribution" (2012) – Leon S. Kennedy "Miss Kohting" ("Miss Match", David, 1 osa, 2003) "CSI: New York" (Brad Tustin, 1 osa, 2004) "Mägi" ("The Mountain", Travis Thorson, 13 osa, 2004-2005) "Kaaskond" ("Entourage", Ken, 1 osa, 2006) "'Til Death" (Greg, 2 osa, 2006) "Dirt" (Johnny Gage, 4 osa, 2007) "Knight Rider" (Skyler Rand, 1 osa, 2008) "Perepea" ("Family Guy", Suursaadik, Hooaeg 11, osa 16, 2013) Johann Urbi isa ja onu on vendadest muusikud Tarmo Urb ja Toomas Urb. Johann Urb on alates 2012. aastast abielus Racheliga. Urbil on Eesti ja Ameerika Ühendriikide kodakondsus. Ta on olnud modell moefirmade Versace, Abercrombie & Fitchi, Polo Ralph Laureni, Valentino reklaamikampaaniates ning moeetendustel New Yorgis, Pariisis, Milanos, Londonis. Urb harrastab meditatsiooni ja joogat. Ta on välja mõelnud püramiidhingamise. Ta õpetab alates 2012. aastast koos abikaasa Racheliga paarisuhtlust. Lellep, Triin (24. jaanuar 2023). "KROONIKA ARHIIVIST | Hollywoodis modellina leiba teeninud Johann Urb: tegin 20 päeva tööd ja sain sada tuhat dollarit kätte". Kroonika. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. jaanuar 2023. Vaadatud 24. jaanuaril 2023. "Enesetäiustamise ihalus viis eesti mehe Hollywoodi (Postimees, 3.07.2005)". Originaali arhiivikoopia seisuga 8.10.2009. Vaadatud 27.04.2007. "Kõige urbaniseerunum Urb (Eesti Ekspress, 28.09.2004)". Originaali arhiivikoopia seisuga 27.09.2007. Vaadatud 28.04.2007. "Eestlaste märulifilm leidis USAs levitaja (Postimees, 3.10.2006)". Originaali arhiivikoopia seisuga 2.05.2008. Vaadatud 28.04.2007. Johann Urb andmekogus IMDb (inglise)
Alla Popova

Alla Popova (sündinud 7. mail 1974) on Eesti ooperilaulja (sopran). Ta õppis 1994–1998 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis Mare Jõgeva-Põdra lauluklassis, 1998–2002 Eesti Muusikaakadeemia professor Taru Valjakka juures ja viimasel aastal professor Tamara Novitšenko juures. 2002–2003. aastal oli Eesti Muusikaakadeemias magistrantuuris professor Tamara Novitšenko juures. 1997. aastal võitis Tiit Kuusiku lauluvõistluse. Alates 2000. aastast oli ta Vanemuise külalissolist, aastast 2002 samas koosseisuline ooperisolist. Ta on andnud ka soolokontserte. 2002. aasta augustis osales maestro Lino Puglisi meistrikursustel Alleronas Itaalia. 2007. aastal professor Ingrid Kremlingi meistrikursustel Saksamaal, 2012. aastal professor Jenny Anvelti meistrikursustel Itaalias. Praegu töötab Alla Popova Tallinna Prantsuse Lütseumis kooliõena. 1998 Fatime C. M. von Weberi ooperis "Abu Hassan", G. Otsa nimelise Muusikakooli diplomitöö Estonia talveaias 2000 Tatjana P. Tšaikovski ooperis "Jevgeni Onegin" 2001 Mimi G. Puccini ooperis "Boheem" 2002 Amelia G. Verdi ooperis "Maskiball" 2003 Lisa V. Bellini ooperis "La Sonnambula" 2004 Mariza I. Kalmani operettis "Krahvinna Mariza" 2004 Madame Butterfly G. Puccini ooperis "Madame Butterfly" 2004 Violetta Valery G. Verdi ooperis "La Traviata" 2005 Pamina W. A. Mozarti ooperis „Võluflööt" 2006 Rosalinde J. Straussi operetis „Nahkhiir" 2007 Antonia J. Offenbachi ooperis „Hoffmanni lood" 2007 Gilda G. Verdi ooperis „Rigoletto" 2009 Manon J. Massenet ooperis „Manon" 2009 Tangolita P. Ábrahámi operettis „Savoy ball" 2010 Krahvinna Rosina Almaviva - W. A. Mozarti ooperis "Figaro pulm" 2010 Eurydike J. Offenbachi operettis "Orpheus põrgus" 2011 Öö ja Juno H. Purcelli ooperis "Haldjakuninganna" 2011 Maria Stuarda G. Donizetti ooperis „Maria Stuarda" 2011 Valencienne F. Lehári operettis "Lõbus lesk" 2012 Sophie J. Massenet ooperis "Werther" 2004 C. Orff "Carmina Burana" 2007 Honegger „Jeanne d`Arc tuleriidal" (Neitsi) Birgitta festival 2007 O. Respighi "Laud to the Nativity (The Angel) 2008 F. Schubert . Missa nr 2 G -duur 2008 M.-A. Charpentier "Te Deum" 2010 U. Sisask. Missa nr 1 2010 J. Haydn „Theresienmesse" B-duur 2012 Metropoliit Illarion (Alfeejev) „Matteuse passioon" 2001 – Kristallkingakese auhind
Forthi sild

Forthi sild on raudteesild Šotimaal Queensferry lähedal. Sild ehitati aastail 1882–1889 ja selle kogupikkus on 2460 meetrit. Keskmiste silla peaavade sille on 521 meetrit. Sarnase konstruktsiooniga, kuid ühe kaarega on ka Québeci raudteesild. Terastarindite kogumass on 58 000 tonni. http://www.forth-bridges.co.uk/forth-bridge.html Forthi raudteesillast forth-bridges.co.uk lehel] (inglise keeles)
Plougasteli sild

Plougasteli sild (praegune nimi Albert-Louppe'i sild (pont Albert-Louppe)) on graatsiline raudbetoonkaarsild Prantsusmaal üle Élorni jõe. Ta ühendab Plougastel-Daoulasi Le Relecq-Kerhuoniga. Oli kuni 1942. aastani maailma suurim raudbetoonkaarsild. Sild ehitati 1926–1930. Arhitekt on Eugène Freyssinet, kes pidas seda ka oma õnnestunumaiks sillaks. Silla kogupikkus on 700 m (mõningatel andmetel 888 m). Kaarte avad 186 m (mõningatel andmetel 180 m). Augustis 1944 lasi Saksa armee ühe sillakaare õhku, kulutades selleks 20 tonni dünamiiti. Hiljem sild taastati. Tänapäeval on sild kohalikuks liikluseks (traktorid, jalgratturid jne). Autoliikluse jaoks rajati 1991–1994 tema kõrvale uus vantsild – Iroise'i sild. Vanad postkaardid
Forthi maanteesild

Forthi maanteesild on rippsild Šotimaal Queensferry lähedal, umbes kilomeetri kaugusel Forthi sillast. Sild ületab Forthi lahe ning ühendab Edinburghi Fife'iga. Sild ehitati 1958–1964. Keskmine ava on 1006 meetrit ja külgavad 408 meetri. Püloonide kõrgus on 156 meetrit.
Väike-Virna järv

Väike-Virna järv (ka Väike Vima järv, Vima järv) on düstroofne rabajärv Valga maakonnas Valga vallas Kivikülas. Üks Virna järvedest. Järv asub Rooni järvedest lõunas ja seda ümbritseb õõtsik. Eesti järvede loend Väike-Virna järv Eesti looduse infosüsteemis
Raske vaimne alaareng

Raske vaimne alaareng. RHK-10 järgi on tegemist raske vaimse alaarenguga, kui inimese IQ on piirides 20-34. Sarnaneb suuresti mõõduka vaimse alaarenguga, kuid intellektuaalse võimekuse tunnused on vähemal määral väljendunud. Rohkemal määral on väljendunud kesknärvisüsteemi kahjustuse ilmingud, nagu näiteks motoorikahäired. Raske vaimse alaarenguga inimene vajab regulaarset hooldust ja ei ole teovõimeline
Sügav vaimne alaareng

Sügav vaimne alaareng on inimmõistuse sügavalt puudulik areng. RHK-10 kriteeriumide järgi on tegemist sügava vaimse alaarenguga, kui inimese IQ on alla 20. Sügava vaimse alaarenguga inimese sõnavara on väga piiratud – ta saab aru kõige lihtsamatest lausetest või on sõnaline kontakt praktiliselt võimatu. Selline inimene vajab regulaarset juhendamist ja kõrvalabi. Teda tuleb abistada ka kõige lihtsamate igapäeva toimingute, nagu riietumine ja enesehügieen, sooritamisel. Tavaliselt kaasub sügava vaimse alaarenguga neuroloogiline või somaatiline patoloogia – liikumishäired, tajuelundite abnormsus, krambid jms. Juriidilisest aspektist on sügava vaimse alaarenguga inimene piiratud teovõimega, kuna ta ei saa aru oma tegude tähendusest ega ole võimeline neid juhtima. Kuigi meditsiinis on sügava vaimse alaarenguga inimese kohta tänapäeval veel kasutusel mõisted "idiootia" ja "idioot", siis eripedagoogika ja sotsiaalteadused laiemalt on nende kasutamisest loobunud. Põhjuseks on asjaolu, et mõisted on omandanud tähenduse sõimusõnana ning omavad indiviidi suhtes stigmatiseerivat mõju. Mõõdukas vaimne alaareng Raske vaimne alaareng
Alkoholpsühhoos

Alkoholpsühhoos ehk alkohoolne psühhoos on kõige raskemal kujul avalduv psüühikahäire alkoholsõltuvuse korral. Tüüpilisel kujul avaldub delirium tremensina. Harvemini esineb haigus alkohoolse hallutsinoosi kujul. Alkoholpsühhoosiga haigel esinevad sagedamini nägemishallutsinatsioonid, harvem kuulmishallutsinatsioonid. Võivad esineda hallutsinatsioonid kõigis tajumodaalsustes (haige näeb, et ta viibib sõprade seltsis, need räägivad temaga ja pakuvad viina, haige võtab pitsi vastu ja joob selle ära, tundes, kuidas viin kurku kõrvetab). Iseloomulikud on luulumõtted. Raskematel juhtudel kaasneb teadvuse hägunemine kuni tasemeni, mille puhul pole võimalik haigega kontakti saavutada. Alkoholpsühhoos tekib tüüpilisel kujul alkoholi tarvitamise katkestamisel (48 tunni jooksul), millele on eelnenud pikemaajaline (päevi, nädalaid) ja suurtes kogustes alkoholi tarvitamine.
Tunis

Tunis on Tuneesia pealinn. Asub Vahemere rannikul. Tunise vanalinn (ehk mediina) kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Tunise lähedal asuvad muistse Kartaago varemed. Bardo Rahvusmuuseum https://www.citypopulation.de/en/tunisia/cities/  Tunis – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Linnavalitsuse koduleht (prantsuse keeles)
Pinega jõgi

Pinega [p'inega] (vene Пинега) on jõgi Euroopas Põhja-Venemaal Arhangelski oblastis. Voolab ülemjooksul põhja ja loodesse, alamjooksul pöördub edelasse ja läände. Suubub paremalt Dvinasse. Jääkatte all oktoobri lõpust või novembri algusest kuni aprilli lõpuni. Viimane suurem lisajõgi enne Dvina suubumist Põhjamerre. Pikkus 779 km. Nõukogudeaegsest elust Pinega kallastel on kirjutanud mitu raamatut Fjodor Abramov. Tuntum on neist raamat "Prjaslinid".
Salair

Salair [sala'iir] on madal mäestik (õieti seljandik) Venemaal Lõuna-Siberis. Kulgeb loode-kagu suunas, kagus ühenduses Altaiga. Edelanõlvad laskuvad laugelt Lääne-Siberi madalikule, kirdenõlvad langevad järsult Kuznetski basseini. Kõrgeim punkt on Kivda mägi (621 m).
Vieques

Vieques on saar Puerto Rico ja Neitsisaarte vahel või Neitsisaarte lääneosas. Pindala 135 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 300 meetrit. Kuulub Ameerika Ühendriikidele. 2000. aastal elas saarel 1868 inimest.
Perajärv

Perajärv on mitme Eesti järve nimevariant: Andsu Peräjärv, järv Võrumaal Võru vallas Arula Peräjärv, järv Valgamaal Otepää vallas Plaani Peräjärv, järv Võrumaal Võru vallas Vällämäe Peräjärv, järv Võrumaal Rõuge vallas Ähijärve Peräjärv, järv Võrumaal Antsla vallas Päästjärv, järv Valgamaal Otepää vallas Väike Mudajärv, järv Võrumaal Rõuge vallas
Peräjärv

Peräjärv on mitme Eesti järve nimi: Andsu Peräjärv, järv Võrumaal Võru vallas Arula Peräjärv, järv Valgamaal Otepää vallas Plaani Peräjärv, järv Võrumaal Võru vallas Vastse-Roosa Peräjärv, järv Võrumaal Rõuge vallas Viigjärve Peräjärv, järv Võrumaal Võru vallas Vällämäe Peräjärv, järv Võrumaal Rõuge vallas Ähijärve Peräjärv, järv Võrumaal Antsla vallas
A. H. Tammsaare mälestusmärk

A. H. Tammsaare mälestusmärk on eesti kirjaniku A. H. Tammsaare 100. sünniaastapäevaks 1978. aastal valminud monument, mis asub Tallinna kesklinnas Tammsaare pargis. Mälestusmärgi autorid on skulptor Jaak Soans ja arhitekt Rein Luup. A. H. Tammsaaret on kujutatud mõtlikuna pingil istumas. Kuju asukoha valikul arvestati, et praeguse Tammsaare pargi kohal asunud Uus turg oli A. H. Tammsaare meeliskoht, kus ta armastas inimesi jälgida ning sisseoste teha. Monumendi autorid said aastal 1980 toonase NSVL-i riikliku preemia. 2001. aasta ööl vastu 18. juunit rikuti kuju punase värviga. Ööl vastu 3. juulit samal aastal rikuti kuju valge värviga. 2005. aasta oktoobris soditi kuju rohelise värviga. 2007. aasta Tallinna aprillirahutuste ajal valati kuju üle värviga.
Iroise'i sild

Iroise sild on vantsild Prantsusmaal üle Élorni jõe. Sild ühendab Plougastel-Daoulasi Le Relecq-Kerhuoniga. Silla projekteeris Michel Placidija see ehitati 1991–1994 aastatel asendamaks Plougasteli silda. Silla peaava sille 400 m, kogupikkus 800 m, laius 23,1 m.
Salomon de Caus

Salomon de Caus (1576 – 6. juuni 1626 Pariis) oli prantsuse insener, keda on ekslikult peetud aurumasina leiutajaks. Tema noorem vend oli Isaac de Caus. Salomon oli hugenott. Oma elu vältel reisis ta palju Euroopas.