laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Karmaskalõ rajoon

Karmaskalõ rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Karmaskalõ. Rajoonis on 1 linnaasundus ja 16 külaasundust, kus on kokku 122 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 50 310. 2010. aasta seisuga olid elanikest 39,6% baškiirid, 31,9% tatarlased, 16,5% venelased ja 9,3% tšuvašid. Численность населения муниципальных образований Республики Башкортостан  Karmaskalõ rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Karmaskalõ rajooni koduleht
Iglino rajoon

Iglino rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Iglino. Rajoonis on 19 külaasundust, kus on kokku 129 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 58 424. 2010. aasta seisuga olid elanikest 38,3% venelased, 32% baškiirid, 12,4% tatarlased, 8,3% valgevenelased, 4,5% tšuvašid ja 1,3% ukrainlased. Venemaa 2010. aasta rahvaloendus  Iglino rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Iglino rajooni koduleht
Tšekmaguši rajoon

Tšekmaguši rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Tšekmaguš. Rajoonis on 1 linna-asundus ja 18 külaasundust, kus on kokku 88 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 28 822. 2010. aasta seisuga olid elanikest 62,8% tatarlased, 30,7% baškiirid, 3,1% tšuvašid ja 2,1% venelased. Venemaa 2010. aasta rahvaloendus  Tšekmaguši rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tšekmaguši rajooni koduleht
Jämaja kirikumõis

Jämaja kirikumõis (saksa keeles Pastorat Jamma) oli kirikumõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal. http://www.mois.ee/pikknimj.shtml (vaadatud 15.03.2016)
Põdra mõis

Põdra mõis oli kahe Eesti ala mõisa nimi: Põdra mõis, Olbrüki kõrvalmõis Jämaja kihelkonnas Põdra mõis, Vana-Puka karjamõis Sangaste kihelkonnas
Jaani kirikumõis

Jaani kirikumõis (saksa keeles Pastorat St. Johannis) oli kirikumõis Jaani kihelkonnas Saaremaal. http://www.mois.ee/pikknimj.shtml (vaadatud 15.03.2016)
Kareda mõis

Kareda mõis (saksa keeles Karridahl) oli rüütlimõis Jaani kihelkonnas Saaremaal. 1770. aastal ühendati Karedaga Ratla mõis Kareda (Karridahl) — rüütlimõis Jaani kihelkonnas Saaremaal (vaadatud 15.03.2016) Ratla, Eesti kohanimeraamat, Dictionary of Estonian Place names Kareda mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Fotoaparaat

Fotoaparaat ehk fotokaamera on seade pildistamiseks, see tähendab eseme kujutise jäädvustamiseks valgustundliku materjali või valgustundliku elektroonilise elemendi abil. Fotoaparaadi eelkäijaks oli camera obscura. Camera obscura'le ehk pimekambrile asetati ava ette lääts (objektiiv), mis projekteerib kujutise pimekambri ava vastasseinale fotoplaadile, filmile või fotoelektrilisele maatriksile. Fotoaparaadi oluline osa on katik, millega muudetakse valgustundliku komponendi valgustamise kestust (ekspositsiooni). Pildistatava kaadri valikuks varustatakse fotoaparaat kaadrinäidikuga. Objektiiviga tekitatava kujutise teravuse tagamiseks võidakse kasutada kaugusmõõdikut. Tänapäeva fotoaparaatidel on rohkesti elektroonseid ja elektromehaanilisi abisüsteeme, mis aitavad teravustada, ekspositsiooni valida jms. Fotoaparaadi objektiiviks on lääts, läätserühm või mitu läätserühma. Objektiivi valgusjõu ja sügavusteravuse muutmiseks kasutatakse diafragmat. Katik sulgeb suletud olekus valguse pääsu valgustundlikule pinnale (fotoplaadile). Lihtsaim katik on käsitsi eemaldatav läbipaistmatu objektiivi kate. Kiiretoimelisemate katikute peamised tüübid on keskkatik, kus kiirte teed sulgevad metall-lamellid nihutatakse ekspositsiooni ajaks kõrvale, ning pilukatikud, kus sobiva laiusega pilu nihutatakse (kiiresti) fotoplaadi või filmi eest läbi. Lihtsaim kaadrinäidik koosneb kahest raamist, mis piiravad vaatevälja sama suureks kui on fotoaparaadi vaateväli. Teleskoop-kaadrinäidik on fotoaparaadi külge kinnitatud optiline seade, millel on sama suur vaateväli kui fotoaparaadil. Peegelkaameras asetatakse kaadrivaliku ajal pimekambrisse kiirte teele peegel, mis suunab objektiivi läbivad valguskiired kaadrinäidikusse. Ekspositsiooni ajaks nihutatakse peegel valguskiirte teelt kõrvale. Kahe objektiiviga peegelkaameral on kaadrinäidiku jaoks põhiobjektiiviga seotud ja samasuurt vaatevälja tagav eraldi objektiiv. Kaugusmõõdik on objektiiviga mehaaniliselt seotud peeglite või kiilude süsteem, mis tagab kaadrinäidikul terava kujutise või kahe kujutise kokkulangemise, kui objektiiv on terava kujutise tagamiseks fotoplaadist sobival kaugusel. Fotoaparaatide loend Pildi stabiliseerimine
Lexa

Léa Cristina Lexa Araújo (esinejanimi Lexa; sündinud 22. veebruaril 1995 Rio de Janeiros) on Brasiilia laulja, näitleja ja laulukirjutaja. Lexa debüütalbum "Disponível" ilmus 2015. aastal. Albumi esimene singel kannab pealkirja "Para de Marra". Koduleht
Veevärav

Veevärav (Vesivärav, nimetatud ka Väikevärav) oli värav Narva keskaegse linnamüüri kaguosas. See asus Narva jõe ülesõidukohal, praegusest maanteest natuke põhja pool. Veevärav rajati 16. sajandil Väikese Rannavärava nime all. Seda säilitati 18. sajandini, aga selle seisund halvenes ja 1790. aastal ehitati uus Veevärav. 1802. aastal ehitati värava juurde peavahi maja. Jaak Juske. Ajaloorubriik: Keskaegsest Narvast – linnast ja müürist О.Коченовский. Нарва. Таллинн, "Валгус", 1991.
Belokatai rajoon

Belokatai rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Novobelokatai. Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 46 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 18 506. 2010. aasta seisuga olid elanikest 49,6% venelased, 43,6% baškiirid ja 5,4% tatarlased. Q126683534  Belokatai rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Belokatai rajooni koduleht
Kujurgazinski rajoon

Kujurgazinski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Jermolajevo. Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 84 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 653. 2010. aasta seisuga olid elanikest 42,6% baškiirid, 32,7% venelased, 14,6% tatarlased ja 7,3% tšuvašid. Venemaa 2010. aasta rahvaloendus  Kujurgazinski rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kujurgazinski rajooni koduleht
Tamse mõis

Tamse mõis oli kahe Eesti ala mõisa nimi: Tamse mõis, riigimõis Muhu kihelkonnas Tamse mõis, Vihterpalu karjamõis Risti kihelkonnas
Usedom

Usedom (saksa Usedom, poola Uznam) on saar Läänemeres. Piirneb lõunas Szczecini lahega. Saare pindala on 445 km². Saar on jagatud Saksamaa (373 km²) ja Poola (72 km²) vahel. Usedomil elab 76 500 inimest, millega ta on pikka aega olnud rahvarohkeim saar kogu Läänemeres. Nüüd on temast möödumas teine Saksamaa saar Rügen. Usedomi saar on populaarne suvituskoht.
Jaan Känna

Jaan Känna (sündinud 24. detsembril 1944 Karepal) on eesti kohaliku elu tegelane. 1965. aastal lõpetas ta Kunda Töölisnoorte Kooli. 1970. aastate alguses oli ta Karepa rahvamaja juhataja. Ta on Karepa ja Tidriku külavanem. Jaan Känna on Eesti Keskerakonna liige. 2002., 2005., 2009. ja 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Eesti Keskerakonna nimekirjas Vihula vallavolikogu liikmeks, kuid ei osutunud valituks. Ta on Kunda Hariduse Toetusseltsi liige. Episoodilises rollis tegi ta kaasa filmis "Jan Uuspõld läheb Tartusse". Vabariigi Valimiskomisjon. Kohalikud valimised 2013. Kandidaat nr. 105 Karepa Selts.Maja ajalugu "Vihula vald. Külavanemad". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2016. Vaadatud 17. märtsil 2016. Vabariigi Valimiskomisjon. Valimiste arhiiv. 1992–2015 valimistel osalenud kandidaadi otsing Kunda Hariduse Toetusselts. Liikmed Eesti filmi andmebaas. Jan Uuspõld läheb Tartusse (2007). Näitlejad
Tõnis Soop

Tõnis Soop (27. juuli 1937 Viljandimaa – 16. märts 2016 Tallinn) oli eesti maalikunstnik ja pedagoog. Aastatel 1952–1957 õppis ta Tartu Kujutava Kunsti Koolis, mille lõpetas joonistamise ja joonestamise õpetajana. Seejärel õppis ta kaks aastat Tallinna Pedagoogilises Instituudis joonistamist, joonestamist ja maali. 1965. aastal astus ta Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti maali erialale, mille lõpetas 1971. aastal maalikunstnik-pedagoogina. Õpingute ajal ning pärast ülikooli töötas ta joonestamise ja joonistamise õpetajana (1958–1966), kunstnikuna Eesti Riiklikus Filharmoonias (1960–1961), Eesti Tööstusprojektis (1965–1987) ja Kirovi näidiskalurikolhoosis (hilisem Esmar) (1972–1992). Ta korraldas ja viis läbi mitmesuguseid kunsti-, sealhulgas kalligraafiakursuseid. 1963. aastal organiseeris ta Kohtla-Järvel koolidevahelised kunstiklassid. Töötas ka õppejõuna Tallinna Pedagoogilises Instituudis ning Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis ettevalmistuskursuste juhendajana. Ta on olnud juhendaja Vabariikliku Õpetajate Täiendusinstituudi kursustel Värskas, Peterburis ja Pärnus. Oluline osa tema elus oli Viimsi Kunstikoolil, mille asutamise algataja ja organiseerija ta oli 1977. aastal. Ta oli ka selle kooli esimene direktor ning töötas seal kunstipedagoogina. Omapärase ja andeka kunstnikuna[viide?] viljeles ta põhiliselt õli- ja akvarellmaali, kuid tegi ka suurmõõtmelisi sgrafiitotehnikas teoseid ("Kalad" Esmari hoone fuajees Viimsis, sgrafiito Viimsi endise keskkooli hoones), suuri reklaamobjekte ja puuskulptuure ("Konn" Viimsi Talveaiale) ning kujundas raamatuid. Ta kujundas Viimsi valla vapi ja lipu. Tema maalimislaad muutus aja jooksul, varieerudes kubismist (eriti varasemates teostes) kuni impressionistliku pahtelmaalini. Tema teoseid iseloomustavad huvitav värvikoloriit ja julged pintslitõmbed, mis kokku annavad muljetavaldava tulemuse.[viide?] Eksponeerinud maale isikunäitustel alates 1956. aastast. Välisnäitused on toimunud Mongoolias, Jaapanis, Venemaal, Norras ja Rootsis. Tõnis Soop, Rahvusarhiivi fotode andmebaas
Elle Soop

Elle Soop (sündinud 23. novembril 1948 Jõhvis) on eesti kunstipedagoog. Elle Soop alustas oma kooliteed Jõhvis, osaledes seal loodud kunstiklassides. Edasi siirdus ta õppima Tallinna Pedagoogilisse Instituuti, mille lõpetas kunsti- ja käsitööõpetaja erialal. 1977 abistas ta kunstikooli loomisel (tollal S. M. Kirovi nimelise Näidiskalurikolhoosi Lastekunstikool) ning alates 1982. aastast on ta selle kunstikooli direktor. Praegu on see Viimsi Kunstikool. 2007. aastal anti talle autasu "Viimsi vaal" Viimsi vallale osutatud eriliste teenete eest. 2016 Viimsi valla elutöö preemia. Viimsi Kunstikooli ja Viimsi Muusikakooli 35 aastat Viimsi tegi tänavakunsti
Tamse mõis (Muhu)

Tamse mõis (saksa keeles Tamsal) oli riigimõis Muhu kihelkonnas Saaremaa rüütelkonnas. Mõis rajati 17. sajandil. http://www.mois.ee/pikknimt.shtml (vaadatud 18.03.2016) Tamse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 18.03.2016) Tamse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Muhu-Suuremõisa mõis

Muhu-Suuremõisa mõis (saksa keeles Mohn-Großenhof) oli riigimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati 16. sajandi keskpaigas. Alates 1869. aastast korraldas Muhu-Suuremõis koos Tumala mõisaga Suure väina laevaliiklust. http://www.mois.ee/pikknimm.shtml (vaadatud 18.03.2016) Muhu-Suuremõisa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 18.03.2016) Hiiumaa ja Saaremaa laevaliikluse kadunud kuldajad Muhu-Suuremõisa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Rinsi mõis

Rinsi mõis (saksa keeles Grabbenhof) oli Kapi mõisa kõrvalmõis Muhu kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati 18. sajandi keskpaigas Muhu-Suuremõisa ja Maasi mõisast eraldatud aladest. http://www.mois.ee/pikknimr.shtml (vaadatud 18.03.2016) Rinsi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 18.03.2016) Rinsi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kapi mõis

Kapi mõis (saksa keeles Kappimois) oli riigimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati ajavahemikul 1744–1750 Muhu-Suuremõisa ja Kantsi mõisast eraldatud aladest. http://www.mois.ee/pikknimk.shtml (vaadatud 18.03.2016) Kapi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 18.03.2016) Kapi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Ülo Rehepapp. Kapi mõis ja küla
Kantsi mõis

Kantsi mõis (saksa keeles Ganzenhof) oli riigimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal. Mõisast on teateid alates 16. sajandi keskpaigast. http://www.mois.ee/pikknimk.shtml (vaadatud 18.03.2016) Kantsi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 18.03.2016) Kantsi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Hellamaa mõis

Hellamaa mõis (saksa keeles Hellama) oli riigimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati 1733 Muhu-Suuremõisa ja Tamse mõisast eraldatud aladest. http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 18.03.2016) Hellamaa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 18.03.2016) Hellamaa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Taaliku mõis

Taaliku mõis (saksa keeles Thalik) oli rüütlimõis Jaani kihelkonnas Saaremaal. Mõisast on teateid alates 1532. http://www.mois.ee/pikknimt.shtml (vaadatud 18.03.2016) Taaliku mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 18.03.2016) Taaliku mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Taaliku mõis Eesti mõisaportaalis
Rannaküla mõis

Rannaküla mõis (saksa keeles Rannaküll) oli rüütlimõis Jaani kihelkonnas Saaremaal. http://www.mois.ee/pikknimr.shtml (vaadatud 18.03.2016) Rannaküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kõinastu mõis

Kõinastu mõis (saksa keeles Keinast) oli riigimõis Jaani kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati ajavahemikul 1758–1767 Maasi mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimk.shtml (vaadatud 18.03.2016) Kõinastu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 18.03.2016) Kõinastu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Wolini saar

Wolin on saar Läänemeres. Piirneb lõunas Szczecini lahega ja on läänest eraldatud Usedomist kitsa väinaga. Pindala 265 km². Kuulub Poolale. Saarel asub Wolini linn ja Wolini rahvuspark. Saare kõrgeim punkt Grzywacz (116 m) asub Pasmo Wolińskie moreenkõrgustiku keskosas saare põhjarannikul. Suurim linn saarel on Świnoujście, mis asub osalt ka Usedomil.
Kuddus Ĝojamiyarow

Kuddus Ĝojamiyarow (ka Kudduss Kužamjarov, uiguuri keeles Куддус Ғоҗамияров; 21. mai 1918 – 8. aprill 1994) oli uiguuri helilooja. Ĝojamiyarow oli esimene uiguuri rahvusest kutseline helilooja. Ta oli Almatõ konservatooriumi õppejõud, sealhulgas 1965. aastast professor ja aastatel 1957–1967 rektor. Tema teoste seas on ooperid "Nazugum" (1956) ja "Kuldsed mäed" (1960), ballett "Tšin Tomur" (1967), viis sümfooniat, kooriteoseid, kammermuusikat ja klaveripalu. 1955–1959 oli ta Kasahhi NSV heliloojate liidu esimees. 1961–1967 oli ta Kasahhi KP Keskkomitee liige ja 1959–1966 Kasahhi NSV Ülemnõukogu liige. Stalini preemia (1951) Lenini orden (1959) Kasahhi NSV rahvakunstnik (1973) Nõukogude Liidu rahvakunstnik (1987)
Bērzaine gümnaasium

Bērzaine Maagümnaasium (saksapäraselt Birkenruh' (maa)gümnaasium; läti keeles Bērzaines ģimnāzija, saksa keeles Gymnasium Kaiser Alexanders II zu Birkenruh bei Wenden) oli gümnaasium Liivimaa kubermangu Läti osas. Nüüdisajal jääb kooli asukoht Cēsise linna territooriumile (Bērzaines iela 34). Poisslaste gümnaasiumi asutas 1826 pedagoog Albert Holander. Õppetöö algas 1837 ja see oli saksakeelne. 19. sajandil oli see üks Venemaa keisririigi edukamaid gümnaasiumiharidust andvaid koole. 1882. aastal muudeti asutus Liivimaa maagümnaasiumiks. Gümnaasium suleti venestamise ajal 1892. aastal, kuid taasavati 1906. aastal. Praeguseni säilinud koolimaja ehitati 1882. Koolimaja on Lätis arvele võetud kultuurimälestisena. muusikategelane Alfrēds Kalniņš ajaloolane, etnograaf Valters Bīlenšteins geograaf, arhivaar Karl von Löwis of Menar https://web.archive.org/web/20160318083514/http://maaleht.delfi.ee/news/maaleht/elu/jarjejutt-esimese-kangelase-lugu?id=65778158 (vaadatud 18.03.2016) http://mantojums.lv/lv/piemineklu-saraksts/9/
Peeter I värav

Peeter I värav (vene keeles Петровские ворота) oli klassitsistlik värav Narva kindlustusvööndi lääneküljel Triumphi bastionist lõuna pool. Värava ehitamine Triumphi ja Fortuna bastionide vahele oli plaanis juba Narva linnakindlustuse täiendamisel aastatel 1683–1704 Rootsi riigitegelase ja sõjaväeinseneri Erik Dahlbergi projekti järgi, aga värav jäi ehitamata. Värav ehitati 1822. aastal Vene võimu ajal. See võimaldas otsepääsu sillale üle Narva jõe läbi vanalinna ja Hermanni linnuse vahelise oru samas kohas, kust Venemaa poolt siseneja tuleb linna ka täna. Selle järgi on nime saanud Peetri plats. Värava rajamise tõttu muutus Reveli ehk Tallinna maantee suund. О. Коченовский. Нарва. Таллинн, "Валгус", 1991 Narva linn eestigiid.ee saidil Üldine informatsioon Narva bastionidest[alaline kõdulink] "Narva bastionid". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2016. Vaadatud 18. märtsil 2016.
Jakov Sverdlovi nimeline kolhoos

Jakov Sverdlovi nimeline kolhoos oli kolhoos Võru rajoonis. Kolhoos eksisteeris aastail 1949–1989. Kolhoosi keskus asus Tsoorus. Kolhoos oli nimetatud vene revolutsionääri ja riigitegelase Jakov Sverdlovi järgi. Tsooru kolhoosikeskus
Võru Gümnaasium

Võru Gümnaasium on riigigümnaasium, mis tegutseb alates 2015. aasta sügisest ja asub Võrus aadressil Seminari tänav 1. Kool asutati 2015. aastal. 2014–2024 Karmo Kurvits Alates 2024 Karl Kirt  Pikemalt artiklis Võru kreiskooli hoone Võru Gümnaasiumi jaoks renoveeriti 2014.–2015. aastal Võru vanim maja, 18. sajandi keskpaigas ehitatud Võru mõisa härrastemaja, kus on tegutsenud muu hulgas Võru kreiskool, Võru Õpetajate Seminar ja viimati Võru I Põhikool. 31. augustil 2015 alustas renoveeritud ja ümberehitatud mõisa peahoones ning uues juurdeehitises tööd Võru Gümnaasium. Võru mõisa härrastemaja. Võru Gümnaasiumi veebisait. Saluveer, Tomi. Võru gümnaasiumi juht Karmo Kurvits lahkub ametist. Lõuna-Eesti Postimees, 5. aprill 2024. Võru Gümnaasiumi koduleht
Viru tänav (Narva)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Viru tänav on tänav Narva vanalinnas. Algab Vestervalli tänavalt, ristub Suure tänavaga ning lõpeb Koidula tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 310 m. Suur tänav on Narva üks vanemaid tänavaid. 1684. aasta Narva linnaplaanil on see märgitud saksa keeles nimega Wirische Gasse. 1905. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi Virskaja (Вирская улица), 1912. ja 1927. aasta linnaplaanidel Viru tänav. See ristus Ehe, Helsingi, Turu, Kiriku ja Osterskaja tänavaga. Pärast teist maailmasõda nihutati tänav põhja poole ja ühendati Tuleviku tänavaga. Tekkinud tänav kandis nime Tuleviku tänav. 27. septembril 1995 ennistati linnavalitsuse otsusega vana nimi Viru tänav Tuleviku tänava lõigule Vestervalli tänavast Koidula tänavani. Oletatavasti on Viru tänav saanud nime linnamüüris paikneva Viru värava järgi, milleni tänav viis. Aadressil Viru 14 asus Narva Issanda Muutmise peakirik. Aadressil Viru 18 Narva Jaani kirik. Narva Issanda Muutmise peakirik ja Surmaväravad Hävinenud Narva Issanda Muutmise peakirik (paremal) ja Jaani kirik (vasakul) Hävinenud Narva Jaani kirik Svetlana Andrejeva. Narva tänavad 17.-21. sajandi linnakaartidel. – Narva Muuseumi Toimetised, nr 7, 2007, lk 108-127 Narva linnavalitsuse määrus nr 70/30 27.09.1995  Viru tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Aarhus

Aarhus, ka Århus on linn Taanis Kesk-Jüütimaa piirkonnas Aarhusi lahe ääres, Aarhusi valla keskus. Varasema haldusjaotuse järgi Aarhusi maakonna keskus. Aastail 1948–2010 kandis linn nime Århus, alates 1. jaanuarist 2011 taas ametlikult Aarhus. Aarhus on Kopenhaageni järel suuruselt teine linn Taanis. Linnas asub Aarhusi Ülikool. Aarhus oli 2017. aastal Euroopa kultuuripealinn. Linna nimi enne 1948. aasta õigekirjareformi oli Aarhus. Reformiga asendati taani keele õigekirjas täheühend aa tähega å. Linnanimesid lubati selle reformiga kirjutada nii vanas kui ka uues kirjaviisis. Aastast 1956 hakati kõikides riigiasutustes kasutama linnanimedes å. Aastal 1984 anti hoolimata keelemeeste vastuseisust linnadele õigus valida, kuidas nad oma linna nime kirjutavad. Aarhusi linnanõukogu otsustas alates 1. jaanuarist 2011 kasutada nimekuju Aarhus. Taani keelekorraldajad peavad õigeks mõlemat nimekuju. Teatrimaja projekteeris arhitekt Hack Kampmann. Teater avati 1900. aastal. Aarhusi teatris on viis väiksemat lava, pealava, saalis umbes 700 kohta, suur rõdu, väike lava asub teatri kohvikus Cafe Hack. Kohvik sai nime arhitekt Hack Kampmanni järgi. Cafe Hack on saanud rahvusvaheliselt tuntuks tänu samanimelisele raadiosaatele, mis on eetris pühapäeva hommikuti. Kohvikus pakutakse etendusteteemalist menüüd ning seintel on fotod vanadest etendustest ja näitlejatest. Kohvik on avatud ka linna külalistele. Århus Aarhusi vanim tänav Aarhusi teatrimaja Århusi konventsioon Gellerup http://eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=aarhus Århusi valla koduleht (taani keeles) Turismiinfo (taani, inglise ja saksa keeles)
Kollaste Turbanite ülestõus

Kollaste Turbanite ülestõus (ka Kollaste Sallide ülestõus) oli Hiinas Hani dünastia vastu toimunud ülestõus, mis puhkes 184. aastal Hani keiser Lingi valitsemisajal. Ülestõusu mahasurumiseks läks 21 aastat. Ülestõus, mis sai nime mässajate kantavate pearättide värvi järgi, oli mässuliste seoste tõttu salajaste taoistlike ühingutega oluliseks tähiseks taoismi ajaloos. Ülestõus on ühtlasi Luo Guanzhongi ajaloolise romaani "Kolmevalitsus" algussündmus.
Kuningavärav

Kuningavärav (vene keeles Королевские ворота, rootsi keeles Konungsporten) oli barokne värav Narva kindlustusvööndi põhjaküljel Gloria ja Honori bastioni vahel. Värav ehitati Rootsi riigitegelase ja sõjaväeinseneri Erik Dahlbergi projekti järgi Narva linna kindlustuse täiendamisel aastatel 1683–1704. Sellest kujundati linna peavärav. Kuningavärava viimistlemiseks kasutati Märjamaa lubjakivi ehk nn "märjamaa marmorit". 18. sajandil hakati Kuningaväravat kutsuma Imperaatoriväravaks (Императорские ворота). 19. sajandil värav lammutati. О. Коченовский. Нарва. Таллинн, "Валгус", 1991 Hans Lepp. Rootsi mälestised Eestis Victoria bastion − kunagine Narva Nokia. Põhjarannik, 30.07.2015 Üldine informatsioon Narva bastionidest[alaline kõdulink] "Narva bastionid". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2016. Vaadatud 18. märtsil 2016. Põhjasõda. Narva Keisriväravad, Eesti lugu, 13. juuli 2024
Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasium

Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasium oli gümnaasium Tallinnas Väike-Õismäe asumis aadressil Õismäe tee 50. Kool on kandnud järgmisi nimesid: 1975–1990 J. Nikonovi nimeline Tallinna 17. Keskkool; 1990–1991 Tallinna 17. Keskkool; 1991–2002 Tallinna Väike-Õismäe Keskkool; 2002–2010 Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasium. 1. septembril 2010 ühendati kool Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumiga, mis hakkas liitmise järel kandma nime Tallinna Õismäe Gümnaasium. 1975–1985 Malle Evertsoo 1985–2010 Valve Spiridonov 1978 – Kalle Jürgenson, poliitik ja õpetaja 1980 – Vootele Hansen, poliitik ja õpetaja 1983 – Lauri Saatpalu, muusik 1988 – Anu Tammemägi, arhitekt 1993 – Kristen Michal, poliitik 1993 – Taavi Teplenkov, näitleja 1994 – Andrus Utsar, tõstja 1995 – Lauri Liiv, laulja ja näitleja 1997 – Toomas Schvak, kirikuloolane 1998 – Mart Viisitamm, poliitik Tallinna entsüklopeedia. II köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 339 Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasiumi ajalugu Tallinna Õismäe Gümnaasium (vaadatud 20.03.2019) Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasiumi ja Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumi ümberkorraldamine Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumiks ja koolile uue nimetuse andmine Tallinna õigusaktide register (vaadatud 18.03.2016)