laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eriolümpia Eesti Ühendus

Eriolümpia Eesti Ühendus on alates 2010. aastast Eestis eriolümpia tegevusi juhtiv ja koordineeriv ühendus. Eesmärgiks on aidata kaasa Eesti intellekti- ja liitpuuetega inimeste kehakultuuri- ja sporditegevuse edendamisele ja arendamisele. Alates 2012. aastast korraldatakse koostöös Eesti Politsei- ja Piirivalveametiga Eriolümpia Tõrvikujooksu. Tegevuseks on aastaringne spordivõistluste korraldamine intellektipuudega inimestele. Eriolümpia Eesti ühendusse kuulub 1800 sportlast. Eriolümpia sportlaste hulka kuuluvad lapsed, noored ja täiskasvanud Eesti lasteaedadest, koolidest, hoolekandeasutustest ja päevakeskustest. EO Eesti Ühendus soovib tulevikus luua spordiklubide juurde treeninggruppe intellektipuudega sportlastele. Spordialad (liikumistegevused), millega EO Eesti Ühenduses tegeletakse: kergejõustik, ilu- ja sportvõimlemine, ujumine, murdmaasuusatamine, bowling, bocce, jalgpall, korvpall, sulgpall, rahvastepall, matkamine, saalihoki, lauatennis, liikumisaktiivsus, judo, avaveeujumine ja triatlon. Eriolümpia sportlaste hulka kuuluvad lapsed, noored ja täiskasvanud Eesti lasteaedadest, koolidest, hoolekandeasutustest ja päevakeskustest. Läbi Eriolümpia avastavad nad endas uusi võimeid, nende maailm on avatud uutele kogemustele ja võimalustele. Eduelamus lisab enesekindlust ja nad tunnevad rõõmu vähimagi õnnestumise üle. Eriolümpia on sportlaste jaoks leidnud koha nende südames ja hinges. Viimastel aastatel on eriolümpia organisatsioon hüppeliselt arenenud, kuid teiste riikidega võrreldes on arenguruumi palju. Tahame hakata looma spordiklubide juurde treeninggruppe intellektipuudega sportlastele. Seni puudub intellektipuudega spordihuvilistel regulaarne treenimisvõimalus, mistõttu sport võibki õpilasel, pärast kooli lõpetamist, sinnapaika jääda. Paljudes riikides toimib selline klubisüsteem, kus kaasatakse sportlasi varakult, ka meil ollakse tasapisi sinnapoole teel. Et tervislikku liikumist suurendada, mõeldakse ka järelkasvule, selleks on loodud väikesportlaste programm intellektipuudega lasteaiaealistele lastele, et neil maast madalast tekiks liikumis- ja spordiharjumus. "Las ma võidan ja kui ma ka ei võida, olen ma andnud endast parima." Eriolümpia Eesti ühendus. "Eriolümpia Eesti Ühendus". Vaadatud 7. mai 2018. Vapper, T. "Sport aitab intellektipuudega inimesi elus edasi". Õpetajate leht. Vaadatud 7. mai 2018.
Töökoha ergonoomika

Töökoha ergonoomika on inimese tervise ja ohutuse nimel välja töötatud nõuetele vastava töökoha kujundamine. Töökohale esitatavad nõuded tulenevad „Töötervishoiu ja tööohutusese seaduse“ §4 lõike 45 alusel kehtestatud „Töökohale esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded“ määrusega. Ergonoomilise töökoha saab kujundada alles siis, kui hoones paiknevad tööruumid on küllaldase kõrguse ja pindalaga. Töötaja ei sea ohtu oma tervist ja tal on piisavalt ruumi töö tegemiseks. Sisenemiseks ja väljumiseks mõeldud uksed ja väravad peavad olema valmistatud nii, et tagaksid turvalise kasutuse lähtuvalt otstarbest. Uste avamine ja sulgemine ei tohi olla takistatud ning töötajat ohustada. Tööruumi aknaid peab saama ohutult avada ja sulgeda. Päiksepoolseid aknaid peab saama varjutada, et kaitsta töötajat soojuskiirguse ja otsese päikesevalguse eest. Põrandad peavad olema kindlalt paigaldatud ega tohi olla ohtliku kallakuga ega libedad. Liikumisteed peavad olema jalakäiatele ja sõidukitele ohutud. Trepid ei tohi olla libedad ning neil peavad olema allakukkumist takistavad piirded. Tööruum peab olema küllaldase õhuvahetusega ning ventilatsiooniseadmed ei tohi ümbritsevat müra suurendada. Töökohad peavad olema piisava valgustusega, mis vastab standardile EVS-EN 12464-1:2003 «Valgus ja valgustus. Töökohavalgustus». Riietusruumid peavad olema küllaldaselt ruumikad. Niiskete riiete kuivatamiseks peab olema piisavalt suur ja hästi ventileeritav kuivatuskoht. Töötajal peab olema võimalus kasutada sooja ja külma vett. Tualettruumid peavad paiknema töökohtade läheduses. Töö laadist tulenevalt peab olema ka puhkeruum, mis on vajalik töötajate tervise ja ohutuse tagamiseks. Töötajad kasutavad ergonoomilisi töövahendeid ja töövõtteid, mis tagavad pikaajalise eduka soorituse ning ei koorma liigselt luustikku ega lihaseid. "Töökohale esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded". Riigi Teataja. 01.07.2007.
Rakettahi

Rakettahi (inglise rocket mass heater) on ahi, mis kütab ruumis oleva õhu kiirelt soojaks ja salvestab ka suure osa soojusenergiast oma suurde massi. Rakettahi kasutab insuleeritud J-tüüpi küttepõletamise süsteemi, mis tagab näiteks puidu täieliku põlemise. Kuna J-tüüpi küttekolde peal on omakorda metallist tünn, siis see tagab seal teistkordse jääkide põlemise. Edasi liigub õhk läbi torude korstnasse, torud on ümbritsetud soojust salvestava massiga (savi, maakivid jms). Võtmesõna antud ahju kasutamisel on keskkonnasäästlikkus. Seda kahes mõttes: põletusel saadakse küttest maksimaalne väärtus (kulub vähem kütet, puitu ja korstnast läheb välja vähem mürke) ja kütte teekond on reeglina pikem (soojus salvestatakse suurde massi (lesosse) ning korstnast läheb välja palju vähem sooja. Ahju ehituse olulisim osa on mõõtude vastavus ning põletuseks võetava õhu reguleerimine. Temperatuurid tõusevad tünnis põlemisel ekstreemsetele kõrgustele ning tänu sellele saadakse materjalist maksimaalne kütteväärtus kätte, korstnast väljub puhtam ja jahedam õhk. Uuringud on kinnitanud rakettahju kriitiliste mõõtmete olulisust, alates sellest, et kõik ahju mõõtmed peavad olema õiges suhtes ning välja arvutatud vastavalt põlemistoru ja tunnelite läbimõõdule/pindalale. Menghini jt (2007) kinnitab oma uuringutes nende mõõtmete olulisust, lisades geomeetriliste mõõtude olulisusele õhu reguleerimise vajaduse maksimaalse efektiivsuse saavutamiseks. Samas uuringus rõhutatakse ka taastuvate materjalide (n: puit, biomass) maksimaalset kasutamist kütteks, mis tagab positiivse mõju keskkonnale (vähem CO2, happevihmasid ja ka metsade säilitamist/targemat majandamist). Lisaks saab rakettahju ehitamiseks taaskasutada materjale (kivid, vanad šamott tellised, tünn, õhutorud ja massiks veel maakive vms) ning põhimassina kasutatakse saviliiva segu (mis piirkonniti oma hoovis kättesaadav). Rakettahju idee tuleneb rakettpliidist, mis arendati Aprovecho Instituudis 1982 dr. Larry Winiarsky poolt (rocketheater.com). Pärast seda on hakatud tema ideed edasi arendama, lisades salvestamiseks massi. Esmaselt arendas ideed edasi Ianto Evans ettevõttest Cobb Cottage Co. Olulise panuse andsid ka Ernie ja Erica Wisner, arendades ideed laiaulatuslikumaks. Pärast seda on muutunud seda tüüpi ahjude ehitamine populaarsemaks just looduslähedaste, isemajandavate, permakultuuri arendajate ja teise inimeste seas (rocketheater.com). Viimasel aastakümnel on rakettahju populaarsus olnud tõusutrendis. Sama on märgata ka Eestis. Kasvanud on selle valdkonna koolitajate arv ning huvi seda tüüpi ahjude vastu. Järjest enam leiab rakettahju kohta ka eestikeelset kirjandust (saviehitus.ee, juured.ee).   Mark Schumack (2016). "A computational model for a rocket mass heater". Evans, Ianto & Jackson, Leslie (2004). Rocket Mass Heaters.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Menghini, D., Marra, F.S., Allouis, C., & Berreta, F. (2007). Effect of excess air on the optimization of heating appliances for biomass combustion. Science Direct. "Rocket mass heater" (PDF).
28. detsember

28. detsember on Gregoriuse kalendri 362. päev (liigaastal 363. päev). Juliuse kalendri järgi 15. detsember (1901–2099). 1873 – Carl Robert Jakobson valiti Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi presidendiks. 1905 – õnnistati sisse Tõrva kirik.[küsitav] 1922 – Eesti Vabariigis toimus rahvaloendus. 1923 – Tartus toimus 29. detsembrini kestnud I üleriiklik hariduskongress. Kongressil pandi alus Eesti Haridusliidule. 1923 – Tartus peeti esimest ajalooõpetajate päeva. 1971 – Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku peapiiskopiks valitud Konrad Veem astus ametisse. 1971 – asutati Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Austraalia praostkond, praostiks valiti Einar Kiviste. 0856 – viikingid rüüstasid ja süütasid Pariisi. 1355 – Prantsusmaal kogunesid generaalstaadid. 1612 – Galileo Galilei vaatles esimesena Neptuuni, pidades seda kinnistäheks. 1836 – Hispaania tunnistas Mehhiko iseseisvust. 1885 – Mumbais toimus India Kongressipartei asutamisistung. 1895 – vennad Lumière'id korraldasid Pariisis esimese tasulise filmiseansi. Seda sündmust peetakse kino alguseks. 1908 – Messina maavärin Sitsiilias nõudis üle 75 000 ohvri. 1973 – Pariisis anti Vene emigrantide kirjastuse poolt välja Aleksandr Solženitsõni "Gulagi arhipelaagi" esmatrükk. 1985 – NSV Liidu tiibrakett, SS-N-3 või SS-N-12 lendas Inari järve. 1989 – Leedus hakkas esimesena endistest NSV Liidu riikidest kehtima mitmeparteisüsteem. 1999 – Turkmenistani parlament kinnitas Saparmyrat Nyýazowi eluaegseks presidendiks.  Pikemalt artiklis Sündinud 28. detsembril 1856 – Woodrow Wilson, USA 28. president 1896 – Philippe Étancelin, Prantsusmaa võidusõitja 1899 – Juhan Sütiste, eesti kirjanik 1921 – Kaarel Kotsar, eesti haridustegelane 1929 – Esko Tasa, eesti ajakirjanik 1931 – Guy Debord, prantsuse filosoof ("Vaatemänguühiskond") 1953 – Richard Clayderman (Philippe Pagès), prantsuse pianist 1954 – Denzel Washington, USA filminäitleja 1965 – Allar Levandi, eesti suusakahevõistleja 1969 – Linus Torvalds, soome programmeerija (Linuxi kernel) 1971 – Elina Reinold, eesti näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 28. detsembril 1694 – Mary II, Inglismaa kuninganna 1925 – Sergei Jessenin, vene luuletaja 1937 – Maurice Ravel, prantsuse helilooja 1945 – Theodore Dreiser, ameerika kirjanik 1947 – Vittorio Emanuele III, Itaalia kuningas 1963 – Paul Hindemith, saksa helilooja 1996 – Pent Nurmekund, eesti keeleteadlane 2018 – Amos Oz, Iisraeli kirjanik ja ajakirjanik 2020 – Mati Eliste, eesti saatejuht, ajakirjanik ja ujuja Süütalastepäev Tallinna maksimumtemperatuur +6,6 °C (1957, 2013) Tallinna miinimumtemperatuur –23,9 °C (1978) Tartu maksimumtemperatuur +6,5 °C (2013) Tartu miinimumtemperatuur –28,2 °C (1978) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 144 Kadonneen ohjuksen metsästäjät, yle.fi Ohjus Inarijärvessä, yle.fi Neuvostoliitto myönsi ohjuksen, yle.fi Inarin ohjuskriisi, yle.fi
Veeriku küla

Veeriku (Sassi) on küla Saaremaal Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda. Sassi mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kaart (Mapquest)
Funktsionaalne keeleoskus

Funktsionaalseks keeleoskus on võime kasutada keelt kõnes ja kirjas, nii et inimene saaks edukalt toime tulla õppimisel, tööl ja suhtlemisel. Selleks on vaja juba funktsionaalse keeleoskuse arendamist alustada peres ning jätkata lasteaias ja koolis. Funktsionaalse keeleoskuse arendamise hulka kuulub: kirjutamisoskuse, kõnelemisoskuse, diskussioonioskuse ja lugemisoskuse arendamine. Keeleoskuse arendamist tuleb lõimida erinevate teemadega ja ainetega, mis võimaldab omandada rohkem teadmisi ja seostada varem õpitud teadmistega. Tänapäeva koolilaste/noorukite funktsionaalne keelepädevus on langenud. Näiteks on vähenenud raamatute lugemine, mis ei arenda mitte ainult lugemisoskust vaid ka õigekirjaoskust. Nutiseadmete massiline kasutamine suhtlemisel kahjustab keele õigekirjasoskust. "Õpilastele tuleb anda võimalus pidevalt ja mitmekülgselt suhelda, lugeda ja kirjutada, arendada oma loomevõimet, mis tekitab huvi nüansirikka ja tõhusa suhtluse, mitut liiki ja laadi tekstide ning keele vastu". Funktsionaalse keeleoskuse arendamiseks tuleks arendada lastes: Kõnelemist – arendada väljenduse sujuvust, tooni ja sõnakasutuse kohasust. Kõne ülesehitus sõltub kõne eesmärgist. Praktilise/suulise keele harjutamine toimub õpetajate ja õpilaste igapäevasuhtluses vabavormis, kuid õpilasi tuleks suunata kasutama asjalikku tooni ja vältima slängi. Kool peaks välja töötama keelelise etiketi reeglid, mis on teadvustatud ja kõigile rakendamiseks. Kirjutamist – arendada õigekeelsust ja lausestuse loogilisust. Õpetaja peab andma eeskuju ehk olema nii keeleliselt korrektne. Õigekeelse harjutuste tegemine, essee või muu teksti kirjutamine aitab teadmisi kinnistada. Lugemist – arendada loetu mõistmist, mille käigus lugeja leiab tekstist fakte, mõtteid, teavet ja ideesid ning oskab seostada neid varasemate teadmistega. Samuti oskab vastata teksti kohta esitatavate küsimustele. Kuulamist – arendada konspekteerimist ja küsimuste esitamist. Oskab konspekteerida olulised fakte, mõtted, mõisted ning oskab esitada küsimused vastavalt teemale, mis aitab kinnistada teadmisi. Ehala, M. (2017). Õpilase funktsionaalse keeleoskuse arendamine. Publitseerimata töö: loengu materjal. Reet Kasik. Sissejuhatus tekstiõpetusse. Tartu : Tartu Ülikooli Kirjastus, 2007. Edgar Krull. Pedagoogilise psühholoogia käsiraamat. Tartu : Tartu Ülikooli Kirjastus 2000. Põhikooli riiklik õppekava (2010).
Euroopa Kohtu kohtujurist

Euroopa Kohtu kohtujuristid (inglise keeles Advocates General) on 11 kohtuametnikku, kes tegutsevad Euroopa Kohtus 28 kohtuniku kõrval. Nagu Euroopa Kohtu kohtunikud, määratakse ka kohtujuristid ametisse liikmesriikide valitsuste kokkuleppel kuueaastaseks ametiajaks, mida võidakse pikendada. Kohtujuristid assisteerivad menetluse käigus kohtunikke, kuid ei osale otsuste langetamisel, nii nagu nad ei hääleta ka kohtupresidendi valimisel. Iga kohtuasja menetleb üks kohtunik (ettekandja-kohtunik) ja kohtujurist. Avalikul istungil küsitlevad kohtujuristid osapooli koos kohtunikega. Kui kohtu üldkoosolekul peetakse vajalikuks kohtujuristi ettepanekut, esitab kohtujurist selle mõne nädala jooksul pärast istungit. Kohtujuristide ülesanne on esitada kohtuasjade kohta sõltumatud ja erapooletud arvamused. Erinevalt kohtuotsustest on kohtujuristide ettepanekud ühe autori töö ning selle tulemusena üldiselt kergemini loetavad ja üksikasjalikumad. Ettepanekud ei ole kohtule siduvad, kuid enamasti neid siiski järgitakse. 2016. aastal tehtud uuringu järgi langetas Euroopa Kohus 67% juhtudest otsuse, mis langes ühte kohtujuristi ettepanekuga. Mitmed Euroopa Kohtu kohtunikud on varem töötanud samas kohtujuristina. Erinevalt Euroopa Kohtust Üldkohtus kohtujuriste ei ole. Euroopa Kohus: Üldkirjeldus Euroopa Liidu Kohtu kodulehel (vaadatud 04.05.2018) Euroopa Liidu Kohtu koduleht (vaadatud 04.05.2018) Craig, Paul; de Búrca, Gráinne (2011). EU Law, Text, Cases and Materials (5th ed.). Oxford, New York: Oxford University Press. ISBN 0-19-957699-8, lk 70 Carlos Arrebola, Ana Julia Mauricio, Héctor Jiménez Portilla, An Econometric Analysis of the Influence of the Advocate General on the Court of Justice of the European Union (January 12, 2016). Cambridge Journal of Comparative and International Law, Vol. 5, No. 1; University of Cambridge Faculty of Law Research Paper No. 3/2016 Euroopa Kohtu liikmed Euroopa Liidu Kohtu kodulehel (vaadatud 04.05.2018)
Martinair

Martinair, legaalselt Martinair Holland N.V. on Hollandi kargolennufirma, Air France-KLMi tütarettevõte. Martinairi kodulennujaam on Amsterdami Schipholi lennujaam. Martinairi asutas 24. mail 1958 Martin Schröder Alates 2011. aastast opereerib Martinair ainult kargolende 20 sihtkohta.
Iraqi Airways

Iraqi Airways on Iraagi rahvuslik lennukompanii, mille omanikuks on Iraagi valitsus. Lennufirma peakorter asub Bagdadis Iraagis. Lennufirmal on 32 lennukit ja lennuettevõtte opereerib 38 sihtkohta. Lennufirma on Lähis-Ida vanim lennufirma. Lennufirma suurimaks kodulennujaamaks on Baghdadi rahvusvaheline lennujaam. Lennufirma asutati 1945. aastal.
Level (lennufirma)

Level on Hispaania odavlennufirma, International Airlines Groupi (IAG) tütarettevõte. Lende opereeritakse Iberia nime all, kuni saadakse sertifikaat. Leveli kodulennujaamaks on Barcelona El Prati lennujaam Hispaanias. Lennufirma teiseks kodulennujaamaks on 2. juulist 2018 Pariisi Orly lennujaam.
HOP!

HOP! on Prantsusmaa regionaallennufirma, mille emaettevõte on Air France. HOP! opereerib regionaalseid lende Air France'i eest. HOP!-i lennukipark koosneb 80 lennukist ja HOP! opereerib 50 sihtkohta Euroopas.
Kõiguste laht

Kõiguste laht on laht Saaremaal Valjala ja Saaremaa valla piiril. Lahe sisemaapoolset osa nimetatakse Kunnati laheks. Kõiguste lahes on pikka aega tehtud rannikumere põhjataimestiku seiret. Lahe rannikul asuvad Kõiguste sadam ja Kõiguste bioloogiajaam. Lahte suubub Maadevahe jõgi. Lahe veepeegli suurus on 2995 hektarit. Rannikumere ülevaateseire lõpparuanne 2015. a. Seireveeb, vaadatud 18.08.2016. Kõiguste laht Eesti looduse infosüsteemis
Saluputk

Saluputk (ka Putkelaid) on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Paatsalu küla alal Paatsalu lahes asuv 2 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 1 kilomeeter. Saare koordinaadid on 58° 30′ N, 23° 41′ E. Saar asub 400 meetrit Küti oja suudmest läänes. Saarel kasvab rohttaimestikku ja võsa. Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Saluputk Eesti looduse infosüsteemis
Dicke Lippen

"Dicke Lippen" on Saksamaa suhtlusmeediategelase Katja Krasavice teine singel, mis anti välja 6. aprill 2018. ALLALAADITAV/CD-SINGEL "Dicke Lippen" – 2:58
Paslepa viik

Paslepa viik (ka Paslepa laht) on laht Lääne maakonnas Noarootsi vallas. Lahe koordinaadid on 59° 1′ 50″ N, 23° 25′ 46″ E.
Pusku viik

Pusku viik on Topu lahe osa Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Pusku küla ääres. Keskkonnaportaal. Pusku viik EELIS. Pusku viik VEE3318020
Veskiviik

Veskiviik on laht Lääne maakonnas Haapsalu ääres. Lahe ääres asub Veskiviigi sadam. Lahe koordinaadid on 58° 57′ 23″ N, 23° 31′ 43″ E.
Mari Pärtelpoeg

Mari Pärtelpoeg (sündinud 24. aprillil 1956 Tallinnas) on eesti metalli- ja ehtekunstnik. Ta lõpetas 1974. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1979. aastal ERKI. Aastatel 1979–1980 töötas ta Eesti Vabaõhumuuseumis restaureerimiskunstnikuna ja 1983–1990 ERKI metallehistöökateedris õppejõuna. Aastast 1990 on vabakutseline kunstnik. Eesti Kunstnike Liidu (EKL) liige aastast 1990. Kunstnik on üks ON-grupi asutajatest. Paljud suved on veetnud Ruhnul, kus on endise Ida-Steffensi talu omanik. Osalenud näitustel aastast 1978. Võtnud osa nt Jabloneci ehtenäitusest, Erfurdi tarbekunstikvadriennaalist, tarbekunstinäitusest Karlsruhes, Baltimaade ja Taani tarbekunsti näitustest. Isikunäitusi on korraldanud Tallinna kunstisalongis 1986. aastal koos Anu Paaliga ja 2006. aastal üksi ning A-Galeriis 2009. aastal. 2017. aastal avas koos Katrin Veegeniga näituse "Garten". Näitus oli aasta varem toimunud samanimelise näituse edasiarendus. Loob peamiselt geomeetriliste kujunditega ehteid. Osa inspiratsioonist saab mere ääres jalutamisest. Tema ema on sisearhitekt Leila Pärtelpoeg, isa suusataja, treener ja sporditegelane Ilmar Pärtelpoeg ning õde sisearhitekt Kadri Tarbe. Mari Pärtelpoeg Entsykopeedia.ee-s "Rütmimängud: Metallikunstnik Mari Pärtelpoeg", Eesti Televisiooni saade ERR-i arhiivis, esmaeeter 1. mai 1992 Mari Pärtelpoja ja Katrin Veegeni ühisnäitus „Garten“ A-galerii Seifis. Sirp, 2. veebruar 2017
Mulgi heinamaa

Mulgi heinamaa on luht ja puisniit Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Sandra külas Lemmjõe kallastel. Heinamaa jääb Soomaa rahvuspargi piiresse.[viide?] https://www.puhkaeestis.ee/et/mulgi-heinamaa (vaadatud 04.05.2018)
Slovaki keskmäestik

Slovaki keskmäestik (slovaki keeles Slovenské stredohorie) on vulkaanilise päritoluga mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest. Mäestiku kõrgeim tipp on Poľana (1 457,8 m). Tähtsaim asula on Banská Bystrica. Žiar nad Hronom on tähtis tööstuskeskus; selle ümbruskond on üks Slovakkia saastatumaid piirkondi, mistõttu sealt tuli aastal 1969 inimesi evakueerima hakata. Slovaki keskmäestiku territoorium jaguneb omakorda mitmeks väiksemaks mäestikuks. Mäestikus eristatakse järgmisi maastikurajoone: Vtáčnik Pohronský Inovec Štiavnica mäestik Kremnica mäestik Poľana Ostrôžky Javorie Krupinská planina Zvoleni nõgu Žiari nõgu Pliešovce nõgu Slovaki keskmäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega: põhjast piirab seda Fatra-Tatra piirkond edelast piirab seda Pannoonia tasandik kagust piirab seda Lõuna-Slovaki nõgu idast piirab seda Slovaki maagimäestik Mäestik koosneb valdavalt Neogeeni vulkaanide jäänustest ja nende purskematerjalist. Neist kõrgeim oli Miotseenis tegutsenud Štiavnica kihtvulkaan – hinnanguliselt ulatus selle tipp 4000 meetrit üle merepinna. Veel asusid vulkaanid Poľana ja Javorie kohal. Valdavalt vulkaanilistest kivimitest koosnevad veel Krupinská planina, Kremnica mäestik ja Vtáčnik. Viimases asuvad vulkaaniliste kivimite all vanemad liivakivi ja kaevandatava kivisöe kihid. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2018. Vaadatud 4. mail 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Mazúr, E., Lukniš, M. 1986: Geomorfologické členenie SSR a ČSSR. Časť Slovensko. Slovenská kartografia, Bratislava https://www.dusekarpat.cz/slovensko/polana/ Konečný, V., Lexa, J., Šimon, L., Dublan, L., 2001: Neogénny vulkanizmus stredného Slovenska. Mineralia Slovaca 33, lk. 159 - 178.
Halliku kihistu

Halliku kihistu (inglise keeles Halliku Formation) on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Arvo Rõõmusoks aastal 1967. Kihistu stratotüüp on Kaagvere 1. puurauk, kus kihistu on kõige paksem (41.2 m). Kihistu on saanud nime Halliku küla järgi. Kihistut eristatakse Kesk-Eesti aladel, kus selle all lamab kas Moe või Jonstorpi kihistu ja temal lasub Adila kihistu. Kihistu moodustab hall, alumises osas ka lillakas või punaste laikudega lubjarikas mergel. Litoloogiliselt sarnasest Jonstorpi kihistust eristavad seda argilliiti sisaldava lubjakivi vahekihid, mis põhja suunas paksemaks muutuvad, ning okasnahksete jäänused. Halliku kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018) Linda Hints, Asta Oraspõld, Jaak Nõlvak. The Pirgu Regional Stage (Upper Ordovician) in the East baltic: lithostratigraphy, biozonation and correlation, Proceedings of the Estonian Academy of Sciences, Geology, 2005 Halliku kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
1114

1114. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad - 1110. aastad - 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad Aastad: 1109 1110 1111 1112 1113 - 1114 - 1115 1116 1117 1118 1119 ... ... ...
Erra kihistik

Erra kihistik (inglise Erra Member) on ordoviitsiumi ladestu Uhaku lademe Kõrgekalda kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Ralf Männil aastal 1966. Kihistik on nime saanud Erra aleviku järgi. Kihistiku stratotüüp on Kiviõli kraav, kus paljandub 40 cm ulatuses õhukesekihilist savikat lubjakivi. Aastal 1963 paljandus seal paas poole sügavamalt, toona oli selle seintest võimalik leida ka kukersiiti. Kihistik on Kõrgekalda kihistu ülemine kihistik, see lamab Pärtlioru kihistikul. Kihistik sisaldab kukersiiti ja võrreldes Pärtlioru kihistikuga vähem savi. Erra kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018) Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] K. Suuroja, T. Mardim, K. Ploom, T. All, M. Otsmaa, M. Kõiv. Eesti geoloogilise baaskaardi Narva (6534) leht. Seletuskiri. Tallinn, 2009 Erra kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Koljala kihistik

Koljala kihistik (inglise Koljala Member) on ordoviitsiumi ladestu Uhaku lademe Kõrgekalda kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistiku stratotüüp on Uhaku jõe säng. Kihistik on nime saanud Koljala küla järgi. Kihistik on Kõrgekalda kihistu alumine kihistik ja sellel lasub Pärtlioru kihistik. Kihistik eristub teistest kihistu kihistikest, kuna ei sisalda kukersiiti, selle lubjakivis on õhukesed mergli kelmed. Lasnamäe paemurrus kuulusid Koljala kihistikku järgnevad kihid (ülevalt alla): Hakantkirju Topeltkirju Kollane lõug Ratsatäkk Papa Mamma Tussualune Tõusandus Karvakord Reinukord Seitsmetolline Laksupealne Laksu Nahakord I. Koljala kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018) K. Suuroja, T. Mardim, K. Ploom, T. All, M. Otsmaa, M. Kõiv. Eesti geoloogilise baaskaardi Narva (6534) leht. Seletuskiri. Tallinn, 2009 Rein Einasto, Aat Sarv, Tallinna paas, Kesk-Ordoviitsiumi sooja parasvöötme madalaveeline lubisete, Horisont 3/2014 Koljala kihistik Eesti geokogude infosüsteemis