laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Inglise buldog

Inglise buldog on Suurbritanniast Inglismaalt pärinev koeratõug. Inglise buldog on keskmist kasvu lihaseline lühikarvaline koer. Ta kaalub umbes 25 kg. Ühe teooria kohaselt pärinevad buldogi esivanemad juba 6. sajandist eKr. Suurbritanniaga kauplevad foiniiklased ristasid molossid Briti mastifi laadsete koertega. Kuni 19. sajandi keskpaigani kasutati buldogit Inglismaal võitluskoerana. Pärast seda, kui koerte ja härgade vahelised võitlused 1835. aastal keelati, tekkis oht, et tõug võib välja surra. Buldogipidajad otsustasid oma lemmikuid seltsikoertena pidama hakata. 1864. aastal asutati The Bulldog Club, mis oli üldse maailma esimene tõukoerte klubi. Kuigi seda klubi polnud kauaks, sätestas ta maailmas esimest korda tõustandardi. Esimene inglise buldog, kes kanti The Kennel Clubi registrisse, oli isasloom Adamo. 1875. aastal asutatud Bulldog Club Incorporated hakkas esimesena tegelema selle tõu aretamisega. Tänapäeval on buldog levinud kõikjal maailmas. Inglise buldogite koonule iseloomulik metsik väljend ei väljenda tegelikult nende temperamenti. Buldog on rahuliku loomuga ja haugub harva. Neile meeldib mängida, kuid pole vaja nendega pikka aega jalutada ega joosta, sest suur füüsiline koormus on buldogitele vastunäidustatud. Nad on väga seltsivad, oma peremehele ustavad ja kiinduvad kiiresti. Buldogil on soodumus saada kuumarabandusi. Samuti on tal kalduvus rasvumisele, uneapnoele, seede- ja kõrvaprobleemidele. Mõnel juhul võib probleeme olla puusaliigeste või põlvedega. Standardis on kasutuse all märgitud: "Hirmutava välimusega seltsikoer" buldog "Inglise buldog" (PDF). Eesti Kennelliit. Vaadatud 30.08.2017. "The First Bulldog Breed Clubs". Bulldog Information. Vaadatud 02.03.2021. "The History of the English Bulldog". Ready Set Puppy. Originaali arhiivikoopia seisuga 6.03.2021. Vaadatud 02.03.2021. "The Bulldog Club Incorporated". The Bulldog Club Inc. Originaali arhiivikoopia seisuga 1.03.2021. Vaadatud 02.03.2021. "Can the Bulldog Be Saved?". The New York Times. Vaadatud 02.03.2021.  Buldog – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Inglise buldog koer.ee saidil
Mihhail Galkin-Vraskoi

Mihhail Galkin-Vraskoi (vene Михаил Николаевич Галкин-Враской (Враский, Врасский); 1834 – 8. aprill 1916) oli Venemaa sõjaväelane (kindral) ja riigitegelane. Galkin lõpetas Kaasani Ülikooli. Seejärel töötas ta Orenburgi ja Samaara kindralkuberneri alluvuses. Töö kõrvalt avaldas ta nende piirkondade ja Kesk-Aasia kohta artikleid, mis on kogutud raamatusse "Etnograafilised ja ajaloolised materjalid" (1868). Aastail 1868–1870 oli ta Eestimaa kuberner, 1870–1879 Saraatovi kuberner, 1879–1896 Vanglate Peavalitsuse ülem, 1895 Tõeline salanõunik, 1896. aastast Riiginõukogu liige ja riigisekretär. 1899 organiseeris abitöid Kaasani, Vjatka ja Simbirski kubermangus, elu viimastel aastatel ühiskondlikke töid mittepõllumajanduskubermangudes. 1869. aastal muutis kuberner Galkin Eestimaa kubermangu ajalehe Ehstländische Gouvernements-Zeitungi venekeelseks. Arhangelski aukodanik (1887) Saraatovi aukodanik Почетные граждане города Архангельска "Календарь памятных дат". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. mai 2009. Vaadatud 5. juunil 2009. Sergei Zubov: Государственная и общественная деятельность М. Н. Галкина-Враского (1862-1916 гг.) : автореферат диссертации на соискание ученой степени кандидата исторических наук / Зубов Сергей Васильевич ; [Саратовский государственный университет им. Н. Г. Чернышевского] Саратов : Темпус, 2000, 19 lk., ISBN 5292025232 Sergei Zubov: М. Н. Галкин-Враской - начальник Главного тюремного управления Российской империи (1879-1896 гг.), Саратов : Издательство Саратовского университета, 2000, 49 lk., ISBN 5292025232 Государственный архив Саратовской области: Галкин-Врасский Михаил Николаевич Foto 1872. aastast
Väikekodanlus

Väikekodanluse all on algselt mõeldud kodanluse alamat kihti, näiteks käsitöölisi, väikekaupmehi ja rahvakooliõpetajaid. Selle kihi liikmeid nimetatakse väikekodanlasteks. Et väikekodanlase eluring ja tegevuspiirkond on suurkodanlase võrreldes piiratud, nimetatakse ülekantud tähenduses väikekodanlasteks oma väikese maailmaga piiratud inimesi. Et väikekodanlased võtsid oma käitumises eeskujuks jõukamad kodanlased, nende majanduslik seisund hakkas aga 19. sajandil halvenema, sugenes neil majanduslikult üle jõu käiv elustiil. Saksamaa väikekodanlusele on omistatud korraarmastust, pedantsust, puhtusearmastust ja truualamlikku hoiakut. Saksamaa Natsionaalsotsialistliku Töölispartei võimuletulek sai võimalikuks tänu väikekodanlaste toetusele. Venemaal ei lastud väikekodanlusel iseseisva ühiskonnagrupina tekkida, vähesed isendid likvideeriti punase terrori ajal või ka hiljem. Artur Adson on öelnud: "Elu ning selle veetmist provintsilinnas peetakse tavaliselt väikekodanlikuks. Viimast on meilgi 1905. a. revolutsioonist peale ja mõningal määral vene pahempoolse kirjanduse mõjul ägedasti halvustatud. Ometi ei ole see väikekodanlus, kõigile ta vigadele vaatamata, iganeski teostanud selliseid vägivallaakte ega veerema pannud sääraseid hävituslaineid, nagu seda on teinud ta sõimajad maailmaparandajate leerist vabaduse, vendluse ja võrdsuse lipukirja all. Artur Adson. Väikelinna moosekant, 1946, lk. 9
Darvozi rajoon

Darvozi rajoon (tadžiki keeles Ноҳияи Дарвоз/ناحیۀ درواز) on rajoon (2. järgu haldusüksus) Tadžikistanis, Mägi-Badahšani autonoomse vilajeti kõige idapoolsem rajoon. Ta piirneb lõunas piki Pandži jõge Afganistaniga ning Tadžikistani sees läänes Hatloni vilajetiga ja põhjas vabariikliku alluvusega rajoonidega. Elanike arv on 23 600 (2008. aasta 1. jaanuari hinnang). Halduskeskus on Kalai Humb. Rajoon moodustati 1931. Kuni 1991. aastani oli selle nimi Kalai Humbi rajoon. Rajoon on saanud nime ajaloolise piirkonna Darvāzi järgi. Darvāz Надежда Емельянова. ДАРВАЗ: Религиозная и культурная жизнь таджикско-афганского приграничья
Darvāz

Darvāz (dari keeles درواز; tadžiki keeles Дарвоз (Darvoz) on ajalooline piirkond, mis on praegu jagatud Afganistani Badakhshāni provintsi ja Tadžikistani Mägi-Badahšani autonoomse vilajeti vahel. Nimi pärineb 9.–11. sajandist ja tähendab 'värav' või 'lahtine uks' (mõeldud on Pamiiri väravat). Darvāzi territoorium oli 6.–4. sajandil eKr Ahhemeniidide riigi koosseisus, Baktria satraapia osa. 3.–2. sajandil eKr oli see ala sõltuvuses Kreeka-Baktria riigist, 1.–3. sajandil pKr Kušaani riigist, 4.–6. sajandil heftaliidide riigist. Kui Lääne-Turgi kaganaat 6. sajandil heftaliidide riigi purustas, sai Darvāzist nominaalselt turgi valitsejate valdus. 8. sajandil vallutasid Darvāzi muslimitest araablased, 9. sajandil oli ta sõltuvuses Tahiriididest, 10. sajandil oli Samaniidide riigi koosseisus, 11.–12. sajandil Ghasnaviidide riigi, seejärel Ghuriidide riigi koosseisus. 13. sajandil sattus Darvāz, nagu teisedki Tadžikistani alad, mongoli vallutajate võimu alla. 14.–15. sajandil oldi Timuriidide võimu all, kuid sõltuvus keskvõimust oli nominaalne. 18. sajandil oli Darvāz Badahšani valitsejatele vastupanu keskus. Nii õnnestus 1748 Darvāzi ja Šugnoni ühendatud vägedel Šivi järve ääres purustada Badahšani emiiri (khaani) Sultan-šahhi (Sultan-Begi) väed. 18. sajandil võitlesid Šugnon, sellest vasallsõltuvuses olev Rušon ning ka Vahhon pidevalt Badahšani ja Darvāzi võimu vastu. Šugnoni ja Rušoni valitsejad olid Darvāzi šahhide vasallid ning maksid neile andamit. 19. sajandil olid Darvāzi šahhide valduste seas tänapäeva Tadžikistani Tavildara rajoon, Darvozi rajoon ja Vandži rajoon ning tänapäeva Afganistani Badakhshāni provintsi Darvāzi ringkonna, Darvāz-e Bālā ringkonna ja Khvāhāni ringkonna. Darvāzi šahhi residents oli Kalai Humb Pandži jõe paremal kaldal. Samas oli Kalai Humbi kindlus. Aastal 1877 saatis Buhhaara emiir Darvāzi šahhiriiki vallutama. Buhhaaralaste rünnaku all jätsid Darvāzi väed Kalai Humbi maha ning taganesid Kevroni külla. Seal leidis aset otsustav lahing, mis lõppes Darvāzi vägede purustamisega. Darvāzi šahh Abulfayz-khaan emigreerus koos perekonnaga Farg‘onasse ning seejärel Afganistani. Darvāzi šahhi pojast Moḩammad Valī Khānist sai hiljem väljapaistev Afganistani diplomaat. Pärast Darvāzi annekteerimist sai sellest Darvāzi bekkond Buhhaara emiraadi koosseisus. Selle pindala oli umbes 386 ruutmiili ja rahvaarv umbes 35 000. Põhjas eraldas bekkonda Karateginist (praegu vabariikliku alluvusega rajoonid) kõrge Peeter Esimese ahelik, idas piirnes ta Šugnoniga, lõunas Afganistani valdustega (Badahšan) ning läänes Buhhaara emiraadi Baldžuani bekkonna ja Kulobi bekkonnaga. Vasakkalda-Darvāz anti vastavalt Vene-Briti lepingule 1895 üle Afganistanile vastutasuks Vahhoni, Šugnoni ja Rušoni eest, mis anti üle Buhhaara emiraadile. "Дарваз". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. september 2007. Vaadatud 26. septembril 2007. Ш.С. Камалиддинов. Историческая география Южного Согда и Тохаристана по арабоязычным источникам IX - начала XIII вв. Глава 2. Историческая география Северного Тохаристана. 2.11. КАРРАН
Mississippi

Mississippi (varem eesti keeles kasutatud nimekuju Mississipi; odžibvei keeles 'suur jõgi') on läbi Põhja-Ameerika keskosa voolav ja Mehhiko lahte suubuv jõgi. Jõe vesistu hõlmab Ameerika Ühendriikide 30 osariigi ja Kanada kahe provintsi alasid. Jõe pikkus on 3950 km, koos Missouriga 6420 km, jõe valgla hõlmab umbes 3 268 000 km². hinónoʼeitííti keeles Beesniicie pawnee keeles Kickaátit tsėhésenėstsestȯtse keeles Ma'xeé'ometāā'e myaamia keeles Mihsi-siipiiwi ojibwe keeles Misi-ziibi dakȟótiyapi keeles Mníšošethąka cáuijògà keeles Xósáu Algab Minnesotast, läbib ülemjooksul moreenkõrgustikke, soid ja järvi, Altonist alamal suubub suhteliselt selgeveelisse Mississippisse kollakaveeline setterikas Missouri (nende veed on eristatavad ühinemiskohast veel mitmesaja kilomeetri kaugusel). Cairos suubub Mississippisse suurim vasakpoolne lisajõgi Ohio. Sealt algab Mississippi alamjooks, kus jõe org on üle 25 km lai. Jõgi on enamasti kolmveerand kuni poolteist kilomeetrit lai, New Orleansi kohal 2,5 km, sügavus 15–30 m. Alamjooksul on jõgi väga looklev, on palju soote. Suurimad lisajõed on Arkansas ja Red River. Üleujutuste vältimiseks ääristavad jõe kaldaid tammid. New Orleansi lähedal moodustab Mississippi linnujalakujulise delta. Jõgi kannab Mehhiko lahte aastas 360–450 miljonit tonni setteid, seetõttu suureneb delta pidevalt. Selle sadade jõeharude ja soiste saarte labürindist eristub viis suurt jõeharu: edela-, lõuna-, kagu-, kirde- ja põhjaharu. Veerikkaim on edelaharu, kuid laevaliiklus toimub peamiselt kanaliseeritud lõunaharul. Mississippile on omane veetaseme suur kõikumine ja üleujutused. Suurvesi on kevadel ja suvel, suurim vooluhulk 50 000 – 80 000 m³/s, vähim 3000–5000. Eriti katastroofiline üleujutus oli 1937, kui veetase tõusis Cairos 17 m ja 75 000 inimest jäi peavarjuta. Mississippi on USA üks tähtsamaid siseveeteid. Ta läbib kogu riigi põhjast lõunasse, jõgikond hõlmab 31 osariiki, laevateede kogupikkus on üle 25 000 km. Kanalite ja jõgede kaudu on Mississippi ühenduses Suure järvistuga, Mississippi suudmest ülesvoolu on laevasõidu tarbeks rajatud 26 lüüsi. Merelaevadele on Mississippi laevatatav Baton Rouge'ini (üsna vähe). Atlandi ja Mehhiko lahe rannikumadalik Mark Twain, "Elu Mississippil". Tõlkinud Lauri Pilter. Tänapäev, Tallinn 2006. ISBN 9985-62-414-9
Kalai Humb

Kalai Humb (varem eesti keeles venepäraselt Kalai-Humb; tadžiki keeles Қалъаи Хумб (قلعۀ خمب) 'kruusikindlus') on küla (kišlakk) Tadžikistanis Mägi-Badahšani autonoomses vilajetis, Darvozi rajooni keskus. Ta asub Humbobi ja Pandži jõe ääres Afganistani piiri äres. Geograafilised koordinaadid on 38°28' N, 70°48 E. Elanike arv on 1909 (2000. aasta rahvaloendus). Kõrgus merepinnast on umbes 1453 m. Kalai Humb on peaaegu täielikult ümbritsetud Pamiiri mägedega. Asulat läbib Pamiiri maantee. Sealsetes võõrastemajades ööbivad paljud Kulobi ja Horugi vahet sõitvad reisijad. Asula on saanud nime kahe hiigelsuure kivikruusi järgi, mis on tänini säilinud. Kohaliku pärimuse järgi on need monoliidid teinud devid (vaimud) Aleksander Suure käsul. Seda pärimust on levitanud kohalikud mullad. Kohalike käsitööliste sõnul on nad tehtud umbes 250 aastat tagasi Lääne-Hiinast saabunud käsitöölise tellimisel värvide segamiseks puuvillaste kangaste värvimiseks (Darvāz oli omal ajal kuulus värviliste kangaste poolest). Asulat on esimest korda mainitud 16. sajandil. Kuni 1878. aastani oli see iseseisva tadžiki šahhiriigi Darvāzi keskus. Aastatel 1930–1991 oli Kalai Humb Tadžiki NSV Mägi-Badahšani autonoomse oblasti Kalai Humbi rajooni keskus. [1] Geonames ОТКРОВЕННЫЕ НАЗВАНИЯ
Šmidti saar

Šmidti saar (vene остров Шмидта) on Venemaale kuuluv saar Kara meres Severnaja Zemlja saarestiku loodeosas. Šmidti saare geograafilised koordinaadid on 81°6' põhjalaiust ja 90°56' idapikkust. Ta asub Severnaja Zemlja põhjapoolseimast, Komsomoletsi saarest loodes. Saare pindala on 430 km², kõrgus kuni 325 m üle merepinna. Oma asukoha tõttu on Šmidti saare kliima märksa külmem kui ülejäänud saarestikus. Peaaegu kogu saar on kaetud Šmidti jääkupliga ja ka meri saare ümber on aasta ringi jääs. Saar on saanud nime vene polaaruurija Otto Schmidti auks, kelle juhitav ekspeditsioon jäälõhkujal Georgi Sedov saare 1930. aastal avastas. Külma sõja ajal 1952 pommitas NSV Liit lennukitega Tu-4 Šmidti saart tuumarelvadega, et teada saada, kuidas võiks Kanada Arktika saarestikus ja Gröönimaal olevatele USA sõjaväebaasidele mõjuda nende ründamine tuumarelvadega.
Väike-Taimõr

Väike-Taimõr (vene остров Малый Таймыр) on saar Laptevite meres Severnaja Zemlja saarestikust kagus. Kuulub Venemaale. Saare avastas Boriss Vilkitski ekspeditsioon 1913; siis nimetati see troonipärija Aleksei Nikolajevitši auks Tsareevitš Aleksei saareks. 1930. aastatel nimetati saar ümber Väike-Taimõriks. Pindala 350 km². Saar on asustamata.
Šokalski väin

Šokalski väin (vene пролив Шокальского) on väin Põhja-Jäämeres Severnaja Zemlja saarestikus. Ühendab Kara merd Laptevite merega ja eraldab Oktoobrirevolutsiooni saart Bolševiku saarest. Väina pikkus on ligikaudu 110 km, laius 20–50 km, sügavus 200–250 m. Järskrannikul on palju liustikke, sellepärast tekivad jäämäed. Väin on peaaegu aasta ringi jääga kaetud. Väinas on palju saari: Naidjonõš, Suhhoi, Malõš, Matrosskije saared, Pirožok, Arngoldi saart, Koški saared, Storoževoi, Beregovõje saared, Burunnõje saared jt. Väin on nimetatud Juri Šokalski auks. Šokalski saar
Junõi väin

Junõi väin (vene Юный пролив) on väin Põhja-Jäämeres Severnaja Zemlja saarestikus, mis eraldab Pioneeri saart Komsomoletsi saarest. Mõnede allikate järgi on selle väina nimi Jungšturmi väin . Архипелаг, открытый последним (Северная Земля). Москва, "Вече", 2002 Исследование Северной Земли[alaline kõdulink] Л.К.Бортман. Плавание на ледоколе "Садко" 1935 г.
Missouri

Missouri on jõgi USA-s, Mississippi suurim lisajõgi. Jõe pikkus on 3767 km ja valgla umbes 1 370 000 km². Missouri algab Kaljumäestikust. Ta on ülemjooksul kärestikuline mäestikujõgi, keskjooksul voolab Suurel tasandikul, läbib sügavas orus Missouri platoo, alamjooksul voolab Kesktasandikul. Peamised lisajõed suubuvad paremalt: Yellowstone, Platte, Kansas. Missourile on iseloomulikud suur vooluhulga kõikumine ja setterohkus. Kevadel tõuseb veetase alamjooksul 8–12 m, suvel on madalvesi. Missouri on laevatatav kevadel Fort Bentonini (3660 km), suvel Yellowstone'i suudmeni (2550 km). Missouri vett kasutatakse ulatuslikult niisutamiseks, jõel on hüdroelektrijaamu.
Andrei Sidorenkov

Andrei Sidorenkov (sündinud 12. veebruaril 1984 Sillamäel) on Eesti jalgpallur (vasakäär). Ta mängib klubis TJK Legion. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud muuhulgas veel Floras (2002–2003 ja 2004–2008), Sillamäe Kalevis (2014–2015), Nõmme Kaljus (2016–2017), Taani klubides SønderjyskE (2008–2011), Viborg (2011) ja Fredericia (2012), Valgevene klubis FK Gomel (2013) ja Norra klubis Nybergsund (2018). Eesti koondises on ta mänginud alates 2004. aastast 21 korral, väravat pole löönud. 12. oktoobril 2010 lõi ta mängus Sloveenia vastu omavärava. Eesti jalgpallikoondislaste loend Eesti Jalgpalli Liit. Kõik Eesti internatsionaalid.
Aivar Anniste

Aivar Anniste (sündinud 18. veebruaril 1980 Põltsamaal) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Meistriliiga klubis FC Flora. Eesti koondises on osalenud 1997. aastast 45 mängus ja löönud kolm väravat. Eesti jalgpallikoondislaste loend Eesti Jalgpalli Liit. Kõik Eesti internatsionaalid. Biograafia ESBL-is
Vjatšeslav Zahovaiko

Vjatšeslav Zahovaiko (sündinud 29. detsembril 1981 Lelles) on Eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur. Aastatel 2017–2021 oli ta Eesti Meistriliiga klubi Paide Linnameeskond peatreener. 2006. aastal lõi ta FC Flora meeskonnas Meistriliigas 21 mänguga 25 väravat (1,2 väravat mängu kohta) ning osutus sellega maailma kõrgliigade kõige efektiivsemaks ründajaks. 30. detsembril 2009 sõlmis Zahovaiko kahe ja poole aastase lepingu Portugali klubi UD Leiriaga. Esimese eestlasena Portugali kõrgliiga klubiga lepingu sõlminud Zahovaiko debüteeris UD Leirias liigakarikamängus Braga Sportinguga (1:4). Algkoosseisus alustanud Zahovaiko vahetati välja 73. minutil. Liigadebüüdi tegi ta 2:0 võidumängus Olhanense vastu, kui ta vahetati 90. minutil sisse. Esimese värava lõi ta 1:6 kaotatud sõprusmängus Portugali esiliigaklubi Fatima vastu. Pärast mängimist Soome KuPSis siirdus Zahovaiko Kreekasse, kuid lepingust sealse klubi FC Panachaikiga ei saanud asja ning Zahovaiko liitus üleminekuakna viimasel tunnil hoopis Eesti klubiga Sillamäe Kalev. Eesti koondises osales ta aastatel 2003–2011 39 mängus ja lõi kaheksa väravat. Oma koondisedebüüdi tegi Zahovaiko 10. veebruaril 2003 sõpruskohtumises Ecuadori jalgpallikoondise vastu. Ta kuulus algkoosseisu, aga 90. minutil tuli tema asemel mängu Dmitri Ustritski. Mäng kaotati 1:0. Mängupäeval oli Zahovaiko 21-aastane. Lisaks temale tegi samas mängus ka debüüdi Ott Reinumäe. 3 päeva hiljem ehk 13. veebruaril kohtus koondis sama vastasega ja selles mängus õnnestus Zahovaikol avada oma väravaarve koondises. See mäng lõppes 2:1 kaotusega. Eesti jalgpallikoondis Hõbepalli võitja 2008 Meistriliiga Parim väravakütt 2004 Viljandi Tuleviku parim väravakütt 2002 FC Flora parim väravakütt Meistriliiga 2005, 2009 Eesti jalgpallikoondislaste loend "Kõik Eesti internatsionaalid". Eesti Jalgpalli Liit. Vaadatud 23. november 2012. Zahovaiko osutus maailma parimaks väravalööjaks fcflora.ee, 8. jaanuar 2007 Zahovaiko siirdus Portugali kõrgliigasse Soccernet.ee, 30. detsember 2009 Zahovaiko pääses lõpuks väljakule Soccernet.ee, 25. jaanuar 2010 Zahovaiko tegi liigadebüüdi Soccernet.ee, 30. jaanuar 2010 Zahovaiko lõi Leiria eest värava Soccernet.ee, 19. märts 2010 Zahovaiko: aega oli vaid tund, helistasin Sillamäele ja tegime lepingu Õhtuleht, 4. september 2012 Eesti Jalgpalli Liit. Kõik Eesti internatsionaalid. Biograafia ESBL-is
Bakuu Neftçi

Bakuu Neftši (aserbaidžaani keeles Neftçi Peşəkar Futbol Klubu; Neftçi PFK) on Aserbaidžaani jalgpalliklubi, mille kodulinn on Bakuu. Klubi mängib Premyer Liqasıs (kõrgliiga). Premyer Liqası Võitja (9): 1992, 1995/96, 1996/97, 2003/04, 2004/05, 2010/11, 2011/12, 2012/13, 2020/21 2. koht (3): 2000/01, 2001/02, 2006/07 Aserbaidžaani Karikas Võitja (6): 1994/95, 1995/96, 1998/99, 2003/04, 2012/13, 201314 2. koht (4): 2000/01, 2011/12, 2014/15, 2015/16 Aserbaidžaani Superkarikas Võitja (2): 1993, 1995 2. koht (1): 2013 NSV Liidu kõrgliiga 3. koht (1): 1966 NSV Liidu karikas 2. koht (4): 1967, 1968, 1970, 1971 Kubok Sodružestva Võitja (1): 2006
Lendava Nafta

Lendava Nafta (ametlikult Nogometni klub Nafta Lendava) on Sloveenia jalgpalliklubi, mille kodulinn on Lendava ja -väljak Športni park Lendava. Nafta on Sloveenia vanim jalgpalliklubi: asutati juba 1903. Jugoslaavia kõrgeimas liigas on ta mänginud ühe hooaja, 1946/47, ja jäi seal 14. kohale. 2011. aasta seisuga on Nafta mänginud Sloveenia kõrgeimas jalgpalliliigas PrvaLiga Slovenije 7 hooaega. Kogutud punktide poolest on ta iseseisva Sloveenia 13. klubi. Nafta kõrgeim koht PrvaLigas on olnud hooajal 2009/10 saavutatud 6. koht. Karikavõistlustel on ta pääsenud 3 korda poolfinaali, sealhulgas kohe esimesel hooajal 1991/92 ja 2009/10. Kui pärast Sloveenia iseseisvumist asutati PrvaLiga, pääses sinna 21 meeskonda, kes mängisid kaheringilise turniiri. Nafta kvalifitseerus sinna kui Sloveenia Vabariigi Liiga eelmise hooaja 5. koha saanud meeskond. Debüüthooaja lõpetas ta 15. kohaga ja jõudis Sloveenia karikavõistlustel poolfinaali. 1992./93. aasta hooajal vähendati meeskondade arvu PrvaLigas 18-ni. Nafta jäi viimaseks ja langes liigast välja. 10 aastat mängis Nafta Sloveenia teises liigas. Kuna PrvaLiga meeskondade arvu vähendati sel ajal pikkamööda 10-ni, tähendas mängimine teises liigas sportlikus mõttes järjest paremat saavutust. Hooaegadel 1994/95 ja 1995/96 saavutas ta liigas teise koha ning pääses üleminekumängudele, aga mõlemal aastal kaotas mõlemad üleminekumängud. 1998/99 jõudis ta karikavõistlustel veerandfinaali. 2002/03 jäi Nafta ka teises liigas 14. kohale ja kuna sel aastal arvati liigast välja 5 võistkonda teise liiga meeskondade arvu vähendamise tõttu 16-lt 12-le, langes Nafta kolmandasse liigasse, kuigi jõudis karikasarjas veerandfinaali. 2003/04 võitis Nafta kolmanda liiga idatsooni ja tõusis teise liigasse tagasi. Samal aastal jõudis ta karikasarjas veerandfinaali. Juba järgmisel hooajal (2004/05) saavutas Nafta teises liigas teise koha ja tõusis PrvaLigasse. Karikasarjas jõudis ta sel aastal juba poolfinaali. PrvaLigas on Nafta olnud igal aastal 6.–8. kohal. Aastail 2006/07 kuni 2009/10 jõudis ta karikasarjas igal aastal veerandfinaali ja neist viimasel aastal poolfinaaligi. Konstantin Vassiljev (2008–2011)
Panevėžysi Ekranas

Panevėžysi Ekranas (ametlikult Futbolo Klubas Ekranas) on 1964. aastal asutatud Leedu jalgpalliklubi, mille kodulinn on Panevėžys ja -väljak Aukštaitija staadion. Klubi tegutses 1964–2015. Leedu NSV kõrgliiga Võitja (1): 1985 Leedu NSV karikas Võitja (1): 1985 Leedu kõrgliiga Võitja (3): 1993, 2005, 2008 Leedu karikas Võitja (2): 1998, 2000 Leedu Superkarikas Võitja (2): 1998, 2006 Taavi Rähn (2007–2009, 46 liigamängu ja kolm -väravat, Leedu meister 2008) http://almis.sritis.lt/1991_ltu.html http://almis.sritis.lt/1992_ltu.html http://almis.sritis.lt/1993_ltu.html http://almis.sritis.lt/1994_ltu.html http://almis.sritis.lt/1995_ltu.html http://almis.sritis.lt/1996_ltu.html http://almis.sritis.lt/1997_ltu.html http://almis.sritis.lt/ltu99lyga.html http://almis.sritis.lt/ltu99flyga.html http://almis.sritis.lt/ltu00lyga.html http://almis.sritis.lt/ltu01lyga.html http://almis.sritis.lt/ltu02lyga.html http://almis.sritis.lt/ltu03lyga.html http://almis.sritis.lt/ltu04lyga.html http://almis.sritis.lt/ltu05lyga.html http://almis.sritis.lt/ltu06lyga.html http://almis.sritis.lt/ltu07lyga.html http://almis.sritis.lt/ltu08lyga.html http://almis.sritis.lt/ltu09lyga.html http://almis.sritis.lt/ltu10lyga.html http://almis.sritis.lt/ltu11lyga.html http://almis.sritis.lt/ltu12lyga.html http://almis.sritis.lt/ltu13lyga.html http://almis.sritis.lt/ltu14lyga.html