laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
H-indeks

H-indeks on bibliomeetriline indeks, mis näitab teadlase produktiivsust akadeemiliste publikatsioonide kirjutamisel ja tema artiklite tsiteeritavust. Teadlase h-indeksi väärtuseks on suurim arv h, mille korral autori h publikatsioonil on vähemalt h tsiteeringut. Näiteks h-indeksi väärtus 21 tähendab, et teadlasel on kakskümmend üks sellist publikatsiooni, mida on tsiteeritud vähemalt 21 korda. Indeksi väärtus sõltub sellest, millise artiklite andmebaasi alusel seda arvutatakse. Valdavalt kasutatakse selleks kolme andmebaasi: Scopus, ISI ja Google Scholar. Kuna juba indekseeritud artiklite ja neis sisalduvate tsiteeringute arv erineb andmebaaside vahel väga suurel määral, erineb ka nende põhjal arvutatav h-indeks. Üldjuhul katab kõige suuremat hulka artikleid Google Scholar, kuid vanemate allikate veebikajastus on lünklik ja selle hindamisel võib teistel andmebaasidel olla eeliseid. Samuti varieerub h-indeksi keskmine väärtus tugevalt valdkonniti. H-indeksi väärtus kaldub olema madalam ka teadlastel, kes avaldavad muudes keeltes peale inglise keele, nii selliste väljaannete väiksema hõlmatuse tõttu andmebaasides kui ka üldiselt väiksema loetavuse ja tsiteeritavuse tõttu, samuti võivad tekkida tehnilised probleemid autorituvastusega. H-indeksi arvutamise meetodi autor on ameerika füüsikaprofessor Jorge Eduardo Hirsch. Hirch pakkus selle meetodi välja 2005. aastal teadlaste publitseerimisaktiivsuse ja tsiteeritavuse mõõtmiseks. Tema järgi kutsutakse seda indeksit ka Hirschi indeksiks. G-indeks i10-indeks University of Waterloo. Calculate Your h-index J. E. Hirsch An index to quantify an individual's scientific research output Proc.Nat.Acad.Sci. 46:16569, 2005/arXiv.org, 29. september 2005
Polli päevikud

"Polli päevikud" (originaalpealkirjaga "Poll") on 2010. aastal Eesti, Saksamaa ja Austria koostöös valminud mängufilm. Filmi režissööriks oli Chris Kraus. Filmi tootis Kordes & Kordes Film. 2019. aastal valminud "Tõe ja õiguse" järel on see teine kalleim Eestis filmitud linateos. Paula Beer Polli päevikud Eesti filmi andmebaasis
Õpetaja (film)

"Õpetaja" on Eesti 1979. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Mark Soosaar. Filmi tootis Tallinnfilmi ja Mosfilmi loominguline koondis Debüüt. Õpetaja Eesti filmi andmebaasis
Operaator Kõps marjariigis

"Operaator Kõps marjariigis" (Eesti filmi andmebaasis "Operaator Kõps marjametsas") on Eesti nukufilm aastast 1965. Filmi režissöör oli Heino Pars. Operaator Kõps seeneriigis Operaator Kõps kiviriigis Operaator Kõps üksikul saarel Operaator Kõps marjariigis Eesti filmi andmebaasis
Operaator Kõps üksikul saarel

"Operaator Kõps üksikul saarel" on Eesti nukufilm aastast 1966. Filmi režissöör oli Heino Pars. Operaator Kõps seeneriigis Operaator Kõps marjariigis Operaator Kõps kiviriigis Operaator Kõps üksikul saarel Eesti filmi andmebaasis
Operaator Kõps kiviriigis

"Operaator Kõps kiviriigis" on Eesti nukufilm aastast 1968. Filmi režissöör oli Heino Pars. Operaator Kõps seeneriigis Operaator Kõps marjariigis Operaator Kõps üksikul saarel Operaator Kõps kiviriigis Eesti filmi andmebaasis
Ugly

"Ugly" on inglise tüdrukute ansambli Sugababes 2005. aastal ilmunud laul. Ugly YouTube'i video Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Ugly (Sugababes song) seisuga 9.03.2015.
Veiko Vasar

Veiko Vasar (16. jaanuar 1956 Tartu – 7. märts 2015) oli eesti psühhiaater, Tartu Ülikooli professor. Ta sündis aastal 1956 Tartus arstide perekonnas. Ta lõpetas aastal 1973 Tartu 5. keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Aastal 1987 kaitses ta meditsiinikandidaadi väitekirja. Ta töötas aastatel 1980–1985 Tartu ülikooli arstiteaduskonna psühhiaatriakliinikus teadurina, aastatel 1985–1990 töötas ta samas assistendina. Aastatel 1990–1991 töötas ta Helsingi Ülikooli psühhiaatriakliinikus külalisteadurina. Aastatel 1991–1999 töötas ta Tartu ülikooli arstiteaduskonna psühhiaatriakliinikus dotsendina, aastast 1999 professorina; lisaks oli ta aastast 1992 Tartu Ülikooli psühhiaatria õppetooli juhataja. Tema isa oli füsioloogiaprofessor Elmar Vasar, ema psühhiaater Helju Vasar, vennad füsioloogiaprofessor (ning aastast 2010 Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik) Eero Vasar ja veresoontekirurg Olavi Vasar. Tema emapoolne vanaisa oli veterinaariaprofessor Rudolf Säre. Suri psühhiaatriakliiniku juhataja professor Veiko Vasar Postimees Tartu. 9. märts 2015. Veiko Vasar Eesti Teadusinfosüsteemis
Kümnekroonine pangatäht

Kümnekroonine pangatäht oli 1992. aasta rahareformiga Eestis kasutusele võetud pangatäht. Pangatähe esiküljel on üks juhtivaid eestlaste rahvusliku ärkamisaja tegelasi Jakob Hurt ja tagaküljel on kujutatud Eesti jämedaimat ja vanimat Tamme-Lauri tamme, mis kasvab Urvastes.
Kahekümne viie kroonine pangatäht

Kahekümne viie kroonine pangatäht oli 1992. aasta rahareformiga Eestis kasutusele võetud pangatäht. Pangatähe esiküljel oli eesti kirjanik ja tõlkija A. H. Tammsaare.
Viiekümnekroonine pangatäht

Viiekümnekroonine pangatäht oli 1994. aastal emiteeritud Eestis pangatäht. Pangatähe esiküljel oli eesti helilooja Rudolf Tobias.
Sajakroonine pangatäht

Sajakroonine pangatäht oli 1992. aasta rahareformiga Eestis kasutusele võetud pangatäht. Pangatähe esiküljel oli eesti luuletaja Lydia Koidula.
Eesti Vabariik 90

Eesti Vabariik 90 (lühemalt Eesti 90) oli riiklik programm, millega tähistati Eesti Vabariigi 90. aastapäeva. Pidustused kestsid 28. novembrist 2007 kuni 28. novembrini 2008. Pidustused lõppesid 28. novembril Tallinnas Vabaduse väljakul Eesti Vabadussõja võidusamba avamisega. Eesti Vabariik 100
Mõdriku-Paasvere oosistik

Mõdriku-Paasvere oosistik on Lääne-Virumaal Vinni vallas paiknev oosistik. See koosneb neljast oosiahelikust ja kulgeb loodest kagusse. Tuntumad Mõdriku-Paasvere oosistikul asuvad oosid on Mõdriku, Saueaugu, Voore, Veeru, Küti, Kulina ja Roela. Mõdriku ja Saueaugu vahelisel alal külgneb oosidega mõhnastik ning seetõttu ei tule oosid pinnamoes kuigi selgelt esile. Oosiahelik on paremini jälgitav Voorest lõuna pool, sest läände jääb moreentasandik ja itta soostunud orund. Mõdriku-Paasvere oosistikul asuvate ooside harjakõrgus on 95–107 m. Oosistiku suhteline kõrgus on 10–15 m, Roelast lõuna pool 3–5 m. Ooside eristuvad kõrged tipud paiknevad korrapäraselt üksteisest 40–50 m kaugusel. Mõdriku-Roela oos Martin Suuroja, Kalle Suuroja. "Virumaa loodusmonumendid", Tallinn: Tallinna Raamatutrükikoda, 2012
ARU TV

ARU TV on venekeelne veebitelekanal ja uudisteportaal. ARU TV asutas aktivist Pavel Morozov. ARU TV keskus asub Tallinnas. ARU TV loodi eesmärgiga, et võidelda Kremli propaganda vastu, vahendades Venemaal elavatele inimestele ja Valgevenes, Ukrainas ja Baltimaades vene keelt rääkivatele inimestele objektiivset informatsiooni. "Russian, Belorussian opposition launching TV channel in Estonia". Estonian Public Broadcasting. 2. veebruar 2015. "Opposition leaders launch Russian TV channel". The Guardian. 29. jaanuar 2015. Ametlik koduleht
Ahtriskeloik

Ahtriskeloik (ka Kõve lõugas, Adriska järv) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Karala külas asuv järv. Selle pindala on 4,1 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Saueaugu linnamägi

Saueaugu linnamägi on Lääne-Virumaal Vinni vallas Kantküla-Kehala tee ääres paiknev küngas. Linnamägi on looduslikult järskude nõlvadega ning sellel puuduvad kaitseehitiste jäljed ja kultuurikiht. Saueaugu linnamäe lähedale jäävad kaks ilusat metsajärve: Udujärv ja rabastunud kallastega Mustjärv. Saueaugu Saueaugu Teatritalu (Lääne-Nigula vallas) Martin Suuroja, Kalle Suuroja. "Virumaa loodusmonumendid", Tallinn: Tallinna Raamatutrükikoda, 2012
Arved Kalvo

Arved Eduard Kalvo (kuni 1940 Kansvei; 26. september 1910 Suure-Kambja, Kambja vald, Kambja kihelkond, Tartumaa – 19. veebruar 1983 Tartu) oli eesti näitleja, hävituspataljonlane, Eesti NSV Siseministeeriumi juhtivtöötaja, teatridirektor ja sõjaajaloolane. Ta lõpetas aastal 1933 Tartu Õpetajate Seminari. Aastal 1937 lõpetas ta Tartu Näitekunsti Stuudio. Aastatel 1938–1940 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas (ei lõpetanud). Aastatel 1948–1950 ja 1954–1960 õppis Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas, kaitses diplomitöö "Töötülide läbivaatamise kord". Aastal 1976 kaitses väitekirjaga "Изгнание фашистов из Южной Эстонии (август-сентябрь 1944 года)" ajalookandidaadi kraadi. Ta mängis aastatel 1937–1939 Tartu Töölisteatris. Lisaks oli ta 1930. aastatel Noorkotkaste juht. Aastatel 1940–1941 oli ta Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Tartumaa linnaosakonna miilitsaülem, aastal 1941 kuulus ta hävituspataljoni ridadesse. Aastatel 1941–1944 oli ta Punaarmees. Märtsist 1944 oli ta Eesti NSV siseasjade rahvakomissari Aleksander Resevi asetäitja miilitsa alal. ja ning 1944–1948 Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Miilitsavalitsuse ülem. 1950. aasta märtsis toimunud EK(b)P Keskkomitee VIII pleenumi järel võimuladvikus toimunud puhastuste käigus arreteeriti 13. aprillil 1950 teiste seas ka Kalvo. Ta vabanes vangistusest 1952. aastal. Aastatel 1958–1970 oli ta Vanemuise teatri korraldajadirektor ja aastatel 1970–1977 Draamateatri direktor. Ta on avaldanud miilitsa- ja sõjaajalooalaseid uurimusi. "Nemad vabastasid Lõuna-Eesti 1944. aasta augustis-septembris". Tallinn: Eesti Raamat, 1972 "Lõuna-Eesti vabastamine: 30 aastat Eesti NSV vabastamislahingust". // Abiks lektorile. Tallinn: Eesti NSV ühing Teadus, 1974 1974 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane E-kataloog ESTER. Arved Kalvo. Töötülide läbivaatamise kord. Diplomitöö. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, õigusteaduskond, 1960 Pearu Kuusk. "Vabastajad või vallutajad? Siseasjade Rahvakomissariaadi Tartu Linnaosakonna tegevusest 1944. aastal". Tuna 3/2008. Lk 20 Meelis Saueauk. "Nõukogude julgeolekuorganid Eestis 1944–1953: ülesanded,struktuur, juhtimine". Ajalooline Ajakiri 1/2 (127/128), 2009. Lk 89, 104 Meelis Saueauk. "Nõukogude julgeolekuorganid Eestis 1944–1953: ülesanded,struktuur, juhtimine". Ajalooline Ajakiri 1/2 (127/128), 2009. Lk 104 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Pearu Kuusk. "Vabastajad või vallutajad? Siseasjade Rahvakomissariaadi Tartu Linnaosakonna tegevusest 1944. aastal". Tuna 3/2008. Lk 19–32 Meelis Saueauk. "Nõukogude julgeolekuorganid Eestis 1944–1953: ülesanded,struktuur, juhtimine". Ajalooline Ajakiri 1/2 (127/128), 2009. Lk 77–121 Haud Tallinna Metsakalmistul
Aknajärv

Aknajärv (ka Kurtna Aknajärv) on Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasavere külas asuv järv. Selle pindala on 8,6 ha. Aknajärv keskkonnaportaalis (vaadatud 22. detsembril 2022)
Kajumeri

Kajumeri on järv Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Pihla ja Rootsi küla piiril. Selle pindala on 15,6 ha. Kajumeri keskkonnaportaalis. Vaadatud 9.03.2015.
Kanariku järv

Kanariku järv (ka Kanariku Verijärv) on Võru maakonnas Võru vallas Parksepa alevikus asuv järv. Selle pindala on 2,5 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kasaritsa Valgjärv

Kasaritsa Valgjärv (ka Võru Valgjärv, Jaani järv) on Võru maakonnas Võru vallas Kose alevikus asuv järv. Selle pindala on 3,2 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jüri Ivask (luuletaja)

Jüri Ivask (ka Georgi Ivask, Juri Ivask; 14. september 1907 Moskva – 13. veebruar 1986 Amherst, Massachusetts, Ameerika Ühendriigid) oli vene luuletaja ja kirjandusteadlane. Ta sündis Moskvas eesti-vene segaperekonnas. 1920. aastal opteerus ta koos vanematega Eestisse. Ta lõpetas 1926. aastal Tallinna Vene Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1926–1932 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (lõpetas). Aastatel 1946–1949 õppis ta Hamburgi Ülikoolis slavistikat. 1954. aastal kaitses ta Harvardi Ülikoolis väitekirja "Vjazemski kui kirjanduskriitik" ja sai doktorikraadi. Vdohnoven'e. Võšgorod 3/4, 2019, lk 197–198. (1922. aastal Tallinnas kirjutatud luuletus. Samas lk 197 ka biograafiline märge J. Ivaski kohta.) Uno Schultz on 2001. aastal kirjutanud artikli "Ivask ja Eesti", mis on ilmunud Võšgorod 3/4, 2019, lk 197. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
E. Hiisi klaverivabrik

Ernst Hiisi klaverivabrik oli Tallinna Klaverivabriku ja Estonia Klaverivabriku ASi eelkäija. Ernst Hiis asutas omanimelise ettevõtte Peterburis 1893. Selles valmistati tiibklavereid ja eri suuruses pianiinosid kas oma nime Hiis või selle saksapärase kuju Ihse all. Hiljem kolis ta oma ettevõtte Eestisse. Aastail 1850–1940 tegutses Eestis paarkümmend klaveritootjat, sealhulgas Rathke, Astron, Moritz ja Sprenk. Kuid 1944. aastal hävis enamik klaveritöökodasid märtsipommitamises. 1949 tellis Eesti Raadio Ernst Hiisilt kontsertklaveri ja see valmis meistri kodus käsitööna. Klaveriga jäädi rahule, Ernst Hiisil paluti ühendada kõik Tallinna väiksed klaverivabrikud Tallinna Klaverivabrikuks ja keskenduda tiibklaverite ehitamisele "Estonia" kaubamärgi all. Tänapäevaks on Tallinna Klaverivabrik reorganiseeritud Estonia Klaverivabriku AS-iks. Eesti entsüklopeedia, 12. kd., lk. 149
Ontoloogiline diferents

Ontoloogiline diferents (saksa keeles die ontologische Differenz) on eelkõige Martin Heideggeri filosoofia üks tunnusmõisteid, mis osutab otsustavale vahetegemisele oleva olemise (das Sein des Seienden, olevale kuuluv olemine) ja olemise enese vahel. Heideggeri järgi on kogu filosoofia kui metafüüsika tegelenud küll olemisega, aga seda alati vaates olevale, seega oleva olemisega. Oleva olemine on piiritletud olevast kui olevast lähtuvalt vaatega selle põhjustele või alustele. Püüdes anda põhjusi olevale, leides neid põhjusi keelest, loogikast, jumalast, ego transtsendentsist, subjekti loovast aktist, tahtest või mõnest muust metafüüsilisest entiteedist lähtuvalt jääb küsimata: mis on olemine ise? Olemisest saab üldmõiste, seega kõige tühjem mõiste ning seega saab Nietzsche õigustatult veenda, et olemine on "kaduva reaalsuse viimane vine". Heideggeri tõlgitsuses on õhtumaade mõtlemine kui metafüüsika kantud olemisunustusest (Seinsvergessenheit), filosoofia on tegelenud Platonist ja Aristotelesest kuni Husserli ja Nietzscheni oleva olemise järele küsimisega, kuid jätnud küsimata olemise enda mõtte järele. Oma esimeses ja kuulsaimas teoses, mille pealkiri on "Olemine ja aeg", visandab Heidegger olemise mõtte järele küsimise struktuuri ning kogu tema järgnev mõtlemine tegeleb olemisküsimuse (die Seinsfrage) järjest intensiivsema küsimisega.
Tuletõrjujate mälestusmärk Tallinna Tuletõrjeühingu kalmistul

Tuletõrjujate mälestusmärk Tallinna Tuletõrjeühingu kalmistul on mälestusmärk, mis asub Tallinna Tuletõrjeühingu kalmistul (praeguse haldusjaotuse järgi Nõmme linnaosas) Tallinnas. 1927. aastal avatud kalmistule kujundas arhitekt Karl Lüüs 1935. aastal ligi 4 m kõrguse punasest graniidist mälestussamba ja seda ümbritseva ansambli. Ta juhtis ise selle teostamist ning kogu mälestusmärk avati pidulikult 13. juulil 1937. Raul-Levroit Kivi. "Lüüs, Karl" // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 288 Tuletõrjujate mälestusmärk Tallinna Tuletõrjeühingu kalmistul kultuurimälestiste riiklikus registris
Eye Sea I

Eye Sea I on Eesti post-hardcore'i bänd. Ansambel asutati 2010 Narvas. Ansambel andis 2013 välja albumi "Legend" (plaadifirma Redfield Records). Bänd Facebookis
Mohenjo Daro

Mohenjo Daro (:mohendžo daro; sindhi keeles 'surnute küngas') oli umbes ajaperioodil 2500–1700 eKr suur linn Pakistanis Sindhi provintsis. Mohenjo Daro kultuur oli Induse tsivilisatsiooni osa. Pindala oli 2,5 km², elanikkond võis hiilgeajal ulatuda kuni 35 000 inimeseni. Majad olid ehitatud põletatud tellisest. Igal majal oli oma kaev, bassein ja laoruumid. Linna läbis kanalisatsioonisüsteem (peatorud olid kuni kahemeetrise läbimõõduga). Mohenjo Daros leiti suurehitisi (230 × 170 m). Seal oli ka sauna taoline hoone ujumisbasseiniga. Mohenjo Daro avastas väljakaevamisel india arheoloog Sahni 1922. aastal. Mohenjo Daro on aastast 1980 UNESCO maailma kultuuripärandi nimistus. mohenjodaro.net
Tallinna Mustjõe Gümnaasium

Tallinna Mustjõe Gümnaasium on vene õppekeelega üldhariduskool Tallinnas Haabersti linnaosas aadressil Paldiski maantee 83. Kool loodi 1960. aastal Eesti Raudtee keskkooli nr. 1 baasil. Aastani 1964 asus kool toonase aadressi järele Roopa tänav 7A (praegu on see hoone Luise tänavas). Aastal 1964 asus kool oma praegusele kohale; lisandusid eesti klassid Tallinna 44. 8-klassilisest koolist (endisest Haabersti koolist). Esimene eesti õppekooliga keskkoolilend lõpetas aastal 1971. Eestikeelsed klassid tegutsesid aastani 1975, mil kooli eestikeelsete klasside baasil avati Kuldnoka tänaval eestikeelne Tallinna 3. Keskkool. 1998. aastani oli kooli nimi Tallinna 45. Keskkool. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2015. Vaadatud 10. märtsil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Tallinna Mustjõe Gümnaasium Kooli infoleht Tallinna Haridusameti kodulehel
Disko 4000

Disko 4000 (ka DISKO 4000) oli eesti dance-pop'i bänd. Ansambel esines 2010. aasta Eesti Laulus lauluga "Ei usu", mis sai Eesti Laulu finaalis 7. koha. Pärast Eesti Laulus esinemist läks ansambel laiali.
Jacques Rogge

Jacques Jean Marie Rogge (2. mai 1942 Gent – 29. august 2021) oli Belgia purjetaja. 2001–2013 oli ta Rahvusvahelise Olümpiakomitee president. Ta oli elukutselt ortopeediakirurg. Jacques Rogge osales kolmedel olümpiamängudel (1968, 1972 ja 1976) purjetajana Finn klassis. Ta kuulus ka Belgia ragbikoondisse. Rogge oli aastatel 1989–2001 üheaegselt nii Belgia Olümpiakomitee kui ka Euroopa Olümpiakomitee peasekretär. 16. juunil 2001 valiti ta Rahvusvahelise Olümpiakomitee presidendiks ning ta vahetas välja sellel kohal 1980. aastast olnud Juan Antonio Samaranchi. 2002. aasta taliolümpiamängudel tegi Rogge olümpiakomitee ajaloos omapärase otsuse, mis seisnes selles, et ta ei läinud elama mitte viietärnihotelli Salt Lake Citys, vaid elas koos sportlastega olümpiakülas. Jacques Roggel oli suur osa selles, et 2008. aasta suveolümpiamängud peeti just Pekingis Hiina Rahvavabariigis. Need olid kolmandad olümpiamängud, mis toimusid kommunistlikus riigis. Eelmised olid 1980. aastal Moskvas tollases NSV Liidus ja 1984. aastal Sarajevos Jugoslaavias.
Kirke Selirand

Kirke Selirand (sündinud 6. jaanuaril 2001) on eesti näitleja[viide?]. Ta on näidelnud filmides "Seks ja surm: Veresidemed" (2008) ja "Kutsar koputab kolm korda" (2010). Ta on dubleerinud tegelaste teksti animafilmis "Madagaskar 2" (väike Gloria JT).[viide?] Kirke Selirand Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 11.03.2015) Kirke Selirand esinemas Eesti Televisiooni saates "Laulukarussell 2008" (foto: Tauno Pääslane). ERR-i arhiiv
Harappa

Harappa on küla Pakistanis. Selle küla lähedal avastasid arheoloogid aastatest 2600–1650 e.m.a pärinevad suurimad muinaslinna varemed. Nime sai Harappa küla järgi, mille lähedal varemed leiti. Harappa muinaslinn oli Harappa kultuuri keskus, mis koos Mohendžo-Daro (linna)kultuuriga moodustasid Induse kultuuri või Induse tsivilisatsiooni. Harappat seostatakse elami-draviidi keelte ja rahvastega. Harappas oli üks parimaid kanalisatsioonisüsteeme kõikide vana-idamaade linnade seas. Linna majad olid kahe- ja kolmekorruselised. Kindlusemüürid kuni 15 m kõrgused ja 14 m paksused. Harappas oli võimas ehituskunst, aga mõistatuseks on sõjaväe, organiseeritud usundi ja orjade puudumine. Puuduvad jäljed vägivaldsest allakäigust (nagu Mohendžo-Daros) või konfliktidest. Arvatakse, et selle kultuur oli vägivallatuse aate ja vahemere kultuuri keskus.
Freakangel

Freakangel on eesti electronic-industrial-rock'i bänd (projekt). Bändi asutas 2009. aastal D. Darling projekti Suicidal Romance kõrvalprojektina. Ansambel on välja andnud neli albumit: 2010: "The Faults of Humanity" 2012: "Let It All End" 2013: "The Ones to Fall" 2017: "How The Ghost Became" Bändi koduleht Bänd Facebookis Bänd YouTubis
Goresoerd

Goresoerd on eestikeelset metal-muusikat viljelev bänd. Bänd sai alguse 2004. aastal Tallinnas kahe mehe soovist eksperimenteerida grindcore'i radadel. Goresoerdi muusika on kui lõppematu pidusöök, mille erinevad käigud sisaldavad nii peavoolurokki kui ka crust hardcore'i. Goresoerdi edu aluseks on olnud hüperenergilised kontserdid.[viide?] Bänd on olnud soojendusartistiks ja käinud kontserditurneedel koos selliste bändidega nagu Amorphis, Stam1na, Napalm Death, Sybreed, Insomnium, Skalmöld ja Megadeth ning esinenud tuntud festivalidel nagu Rockfest ja Tuska Open Air Soomes, Devilstone Open Air Leedus ja Hard Rock Laager Eestis. Goresoerd on iseseisvaid kontserte andnud Lätis, Leedus, Tšehhis, Slovakkias ja Soomes. Eero Soomere – vokaalid Stig Lindeberg – kitarr & taustavokaalid Erkki-Siim Kalbus – trummid Rasmus Tauk – kitarrid René Jõhve – plaadimängijad & sämplimine Laur Lindmäe – basskitarr & taustavokaalid 2007 – "Goremarket Mid-Prices" (album, Nailboard Records) 2010 – "Tüdruk ja Surm" (album, Nailboard Records) 2013 – "Asülum" (album, Crunch Industry) 2016 – "Antikeha" (album, Crunch Industry, Inverse Records) 2019 – "Kain" (album, bändi enda kulu ja kirjadega) 2024 - "Inkvisiitor" (album, bändi enda kulu ja kirjadega) 2006 – "Nekromantik" (EP, Stuka Sound Records) 2008 – "Choice for Tonight" (EP, bändi enda kulu ja kirjadega) 2012 – "Kuningas Direktor" (singel, bändi enda kulu ja kirjadega) 2015 – "Painaja" (videosingel, bändi enda kulu ja kirjadega) 2016 – "Neetud" (videosingel, bändi enda kulu ja kirjadega) 2017 – "Nõid (Ave Satanas)" (singel, bändi enda kulu ja kirjadega) 2019 – "Vaid Üks Padrun" (videosingel, bändi enda kulu ja kirjadega) 2020 – "Nõiaring" (videosingel, bändi enda kulu ja kirjadega ning koostöös Inverse Recordsiga [FI]) 2020 – "Katk" (singel, bändi enda kulu ja kirjadega ning koostöös Inverse Recordsiga [FI]) 2021 – "Lein" (singel, bändi enda kulu ja kirjadega ning koostöös Inverse Recordsiga [FI]) 2021 - "Eksortsist" (singel, bändi enda kulu ja kirjadega ning koostöös Inverse Recordsiga [FI]) 2010 – "Tukkanuotta / Goresoerd" (Stay Heavy Records/Nailboard Records) 2007 – Supermarket Mid-Prices (albumilt "Goremarket Mid-Prices") 2012 – Kunigas Direktor (albumilt "Asülum") 2013 – Asülum (albumilt "Asülum") 2015 – Painaja (eraldi videosingel) 2016 – Neetud (albumilt "Antikeha") 2018 – Kellelgi Täna On Valus (eraldi videosingel – Kosmikute kaver) 2019 – Vaid Üks Padrun (albumilt "Kain") 2020 – Nõiaring (eraldi videosingel) 2020 – Katk (eraldi videosingel) 2021 – Lein (eraldi videosingel) 2021 - Eksortsist (eraldi videosingel) 2024 - Maokaev (albumilt "Inkvisiitor") 2008 – Gay Bar / Pedekõrts (Electrix Six) 2008 – I Am the Killer of Trolls (Impaled Nazarene) 2010 – Gut to Kill / Vaja Tappa (Birdflesh) 2011 – Tsirkus (Fix) 2016 – Tuleristsed (Loits) 2018 – Kellelgi Täna On Valus (Kosmikud) 2019 – Fuel for the Hatred (Satyricon) 2021 – What Love Is (Uku Suviste) "Koduleht". Ansambli koduleht Goresoerd Facebooki lehel Goresoerd Encyclopedia Metallumi lehel Goresoerd andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) Inverse Records Rockfest Tuska Open Air
Gabrieli poolsaar

Gabrieli poolsaar on kaitstav loodusmälestis Harjumaal Anija vallas Soodla külas. Tegemist on maastikuvormilise üksikobjektiga. Mändidega Gabrieli poolsaart tuntakse ka Gabrieli künkana. Poolsaar asub Soodla jõe suudmes ja on pindalaga 1,3 ha. "Gabrieli poolsaar, maa-ala Soodla jõe suubumise kohal Jägala jõkke" võeti maastikulise kaitse alla Kose Rajooni TSN Täitevkomitee otsusega nr 178 – 2. oktoobrist 1958.. 24.juunil 1960 võeti loodusobjekt riikliku kaitse alla kui "Gabrieli poolsaar mändidega". Rahvasuu on seda paika seostanud Eduard Bornhöhe jutustusega "Vürst Gabriel ehk Pirita kloostri viimsed päevad." Kaitsealune ala või üksikobjekt: Gabrieli poolsaar Eesti looduse infosüsteemis Anija küla. eestigiid.ee. Keila Rajooni TSN Täitevkomitee otsus. Gabrieli poolsaar keskkonnaportaalis Gabrieli poolsaar. Protected nature monument. (inglise keeles)
Urnmatus

Mitte segi ajada mõistega Urnimatus Urnmatus on surnukeha põletatud jäänuste matmine urnis, mis on tavaliselt just selleks otstarbeks valmistatud kas savist või puust. Eesti vanim arvatav urnmatus pärineb hilisest pronksiajast ja see leiti Lülle laevkalmetest. Rohkesti urnmatuseid on leitud Laossina, Lindora ja Rõsna kääbaskalmistutest. Urnimatus Eesti entsüklopeedia, 12. kd., lk. 624.