laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Laaksaarõ

Laaksaarõ on paikkond Tartu maakonnas Räpina vallas Parapalu küla territooriumil. Paikkond oli varem küla staatuses (Laiksaare). Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Laaksaare
Labassaarõ

Labassaarõ (ka Labassaare) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Kanassaare küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Saksa Demokraatliku Vabariigi marssal

Saksa Demokraatliku Vabariigi marssal (saksa keeles Marschall der Deutschen Demokratischen Republik, ka Marschall der DDR) oli aastatel 1982−1989 Saksa Demokraatliku Vabariigi kõrgeim sõjaväeline auaste. Sellest madalam oli armeekindrali auaste. Aukraadi ei antud mitte kellelegi. Marssal
Berliini Olümpiastaadion

Olümpiastaadion on nimetuse saanud seal toimunud 1936. aasta suveolümpiamängude järgi. Staadion ehitati juba 1916. aasta olümpiamängudeks valminud Deutsches Stadioni asemele. Kuigi staadioni arhitekt Werner March valiti juba enne rahvussotsialistide võimule tulekut, mõjutas staadioni ehitamist väga tugevalt Adolf Hitler. Nii sündis antiikarhitektuuri mõjutustega suurstaadion, mille tribüünid mahutasid ligi 100 000 pealtvaatajat ja mis oli osa suurest olümpiakompleksist. Olümpiamängud olid natsivalitsusele suur õnnestumine: mänge jälgis neli miljonit pealtvaatajat. Teises maailmasõjas pääses staadion peaaegu terviklikult, kuigi seal käis tuhandeid inimelusid nõudnud võitlus Nõukogude Liidu Punaarmee ja rahvussotsialistide Hitler-Jugendi vägede vahel. Jalgpalli Bundesliga moodustamise järel 1963. aastal sai sellest Hertha BSC klubi kodustaadion. 1974. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel toimus olümpiastaadionil kolm A-alagrupi mängu. 1985. aastast toimuvad staadionil Saksamaa karikavõistluste finaalmatšid, nii nagu see oli aastatel 1937 ja 1939–1943. Berliini müüri kadumise ja riikide taasühinemise järel sai olümpiastaadion aastakümnete vaikelu järel poliitiliste vaidluste objektiks. Mõnede arvates oli staadion ajalooliseks pinnuks ja oleks tulnud lammutada, teised jälle arvasid, et staadion tuleb Colosseumi eeskujul jätta alles. Lõpuks otsustati staadion 242 miljoni euro eest rahvusvahelistele nõuetele vastavaks ehitada. Renoveerimine algas 2000. aasta suvel ja moderniseeritud rajatis avati 2004. aasta 31. juulil. Staadionile kuulus keskne roll 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel, seal toimus neli alagrupimängu ja finaalmäng. Uuenduste järel mahutab staadion 74 220 pealtvaatajat, kuid MM-i ajal oli kohti veidi vähem: 66 021 istekohta. Berliini Olümpiastaadioni koduleht (saksa ja inglise keeles)
Nemwaltzi villa

Nemwaltzi villa on arhitekt Johannes Fuksi projekteeritud hoone Viljandis aadressil Oru 21. Hoone renoveeriti 2014. aastal ja selles asub Maaelu Edendamise Sihtasutus. Hoone valmis 1924. aastal. 1940. aastal hoone natsionaliseeriti ning selles asus keskhaigla, hiljem lastesõim. Pärast sõime töö lõpetamist seisis hoone aastaid tühjana ning renoveeriti aastal 2014. Oru 21. Ajalooline õiend Kultuurimälestiste riiklikus registris
Vernik

Vernik on perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti mõnedele sellenimelistele uueks perekonnanimeks Neem või Vermet. Erika Aland-Vernik, eesti kirjanik Aleksander Vernik, Eesti sõjaväelane Johannes Vernik (hiljem Juhan Vermet), Eesti sõjaväelane Kene Vernik, eesti laulja Linda Vernik, eesti filmikunstnik Triinu Vernik, eesti kohtunik ja advokaat Ene-Mall Vernik-Tuubel, eesti psühholoog Värnik
Jaak Hinrikus

Jaak Hinrikus (sündinud 8. aprillil 1943 Virumaal Lahu külas) on eesti põllumajandustegelane. 1961. aastal lõpetas ta Rakke Keskkooli. 1966. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaarteaduskonna loomaarstina. 1968. aastast töötas Põlva kolhoosi loomaarstina. 1991. aastast oli Põlva kolhoosi esimees, hiljem Põlva kolhoosist välja kasvanud Põlva Põllumajanduse Osaühingu (nimemuutuse järel Põlva Agro OÜ) juhatuse esimees ja osanik. 2007. aastal omandas ta Põlva Agro OÜ-s enamusosaluse (90%). 2008. aastal müüs Põlva Agro OÜ Leedu Agrowill Groupile 200 miljoni krooni eest. Ta on olnud Põlva vallavolikogu esimees. Ta on olnud ka Eesti Piimakvoodi Nõukogu esimees, Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu nõukogu liige ja Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja piimatoimkonna liige. 2002 Aasta põllumees 2003 Eesti parim piimakarjakasvataja 2010 Põlvamaa Vapimärk, Põlva maakonna elutööpreemia Rakke Kooli vilistlased Piimakarjakasvatajad said auhinna, 21.02.2003 Marti Aavik. Põlva Agro omanikud teenisid 200 miljonit. Postimees, 7. juuli 2008 Jaak Hinrikus - Kindla käega kirurg. Äripäev, 11. juuli 2008 Elutööpreemia pälvis Jaak Hinrikus, aasta tegija on Andres Määr
Birštonase omavalitsus

Birštonase omavalitsus (leedu keeles Birštono savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus Leedus endise Kaunase maakonna aladel. Omavalitsuses on kaks haldusüksust, selle pindala on 124 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 4370 inimest. Aastal 1966 sai Birštonase linn vabariikliku alluvusega linna staatuse. Aastal 1995 loodi sellest Birštonase linna omavalitsus. Aastal 1999 liideti sellega osa Prienai rajoonist ja ühtlasi sai omavalitsus tänapäevase nimekuju. Birštonase omavalitsusse kuulub Birštonase vald, omaette haldusüksuse moodustab veel Birštonase linn. Suurim asula on halduskeskus Birštonas (2422 inimest), suuruselt teine asula omavalitsuses on Birštonase huutor. 2011. aasta seisuga olid elanikest 97,92% leedulased, 0,71% venelased, 0,35% poolakad ja 1,02% oli teistest rahvustest. Omavalitsuse suurim jõgi on Nemunas, selle territoorium kuulub Nemunase loogete regionaalparki. Omavalitsuse administratiivhoone Škėvonysi paljand Nemajūnai linnamägi Škėvonys Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. Birštonase omavalitsuse koduleht
Kassimovo

Kassimovo (soome Kasimo) on küla Venemaal Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis Agalatovo külaasunduses.
Maaühendus

Maaühendus on elektrivõrgus oleva seadme pingestatud osa juhuslik juhtiv ühendus maaga või maaga ühendatud seadmeosaga. Maaühendus tekib tavaliselt isolatsioonirikke tagajärjel. Kui seejuures toitevõrgu neutraalpunkt on maandatud, kujutab maaühendus endast ühefaasilist lühist. Ka muudel juhtudel võib maaühendus areneda lühiseks. Maaühendus on kas otsene (näiteks õhuliini juhtme mahalangemise korral) või kaudne (nt kereühendus maandatud metallkere või juhtivast materjalist kaitsekesta korral). Maaühendus võib põhjustada elektriseadme töös häireid ning ohtlikku sammu- ja puutepinget. EE 6. köide, 1992
Hugh Hefner

Hugh Marston Hefner (9. aprill 1926 Chicago – 27. september 2017 Los Angeles) oli USA ajakirjaväljaandja, ärimees ja playboy. Eeskätt oli ta tuntud 1953. aastast ilmuva ajakirja Playboy peatoimetaja ja väljaandjana.
Kere (tehnika)

Kere (ka korpus) on liiklusvahendi (nt laeva, auto), masina (mootori, tööpingi), aparaadi (fotoaparaadi, arvuti) vm seadme keskne osa, mille külge ja/või sisse on monteeritud muud vajalikud osad (mehhanismid, koostud, detailidid). EKSS
Kereühendus

Kereühendus on juhtiv ühendus elektripaigaldise või -seadme pingestatud osa ja kere vahel. Kereühendus tekib lubamatu nähtusena enamasti isolatsioonirikke tagajärjel või paljaste pingestatud ahelaosade deformeerumisel. Niisuguse ühenduse korral rakendub kerele puutepinge. Sellest tuleneva elektrilöögi ohu ärahoidmiseks rakendatakse kere maandamist, potentsiaaliühtlustust ja rikkevoolukaitset. Kasutatakse ka kaitseisolatsiooni, väikepinget, puutevõimatut paigutust vm. Kaitseklass EE 4. köide, 1989
Sammupinge

Sammupinge on käidaval juhtival pinnal (enamasti maapinnal) ühe sammu kaugusel asuvate punktide vaheline elektripinge. Seda pinget võib põhjustada maaühenduse korral tekkiv vool, uitvool või välguvool, mis hargneb jalgade kaudu läbi keha. Elektrivõrgu maaühenduskoha ja välgulöögikoha läheduses võib sammupinge olla eluohtlik. Sammupinge ja vastavalt keha läbiv vool on seda suurem, mida kõrgem on vooluallika pinge, mida suurem on pinnase takistus ja mida lähemal ollakse voolu sisenemise kohale. Vooluallika (nt elektriliini pinge ja lühisahela takistus määravad maasse suunduva voolu tugevuse: I sc = U phase R 0 + R cont , {\displaystyle I_{\text{sc}}={\frac {U_{\text{phase}}}{R_{0}+R_{\text{cont}}}},} kus Isc on lühisvoolu tugevus, Uphase – liini faasipinge, R0 – liini toitva võrgu neutraali talitlusmaanduse takistus ((ca 1 Ω) ) ja Rcont – valgumistakistus kontaktikohas (10 oomi ringis). Näiteks 35 kV liinijuhtme mahalangemisel võib maasse suunduda enam kui tuhande ampri tugevune vool. Pikselöögi vool võib olla lühiajaliselt mitukümmend tuhat amprit. See vool tekitab maapinda kui elektritakistust läbides selle eri punktide vahel pinge (vastavalt Ohmi seadusele). Sammupinge orienteeriva väärtuse saab arvutada valemiga U step = I sc ρ a 2 π x ( x + a ) , {\displaystyle U_{\text{step}}={\frac {I_{\text{sc}}\rho a}{2\pi x(x+a)}},} kus ρ {\displaystyle \rho } on pinnase eritakistus (sajad oomm-meetrid), a {\displaystyle a} – sammu pikkus (0,7–0,9 m) ja x {\displaystyle x} – kaugus kontaktikohast. Sammupinge võib ulatuda mõnest voldist sadade voltideni. Seejuures inimese keha läbiv vool oleneb peale pinge ka jalgade ja pinnase vahelisest üleminekutakistusest ja keha enda takistusest (arvutuslikult 1 kΩ). Inimesele võib osutuda ohtlikuks kestvalt mõjuv vool, mis on tugevam kui 10–20 mA (50 Hz vahelduvvoolu korral). Kuna kehale rakenduv pinge on võrdeline sammu pikkusega, tuleb ohukohast eemalduda võimalikult lühikeste sammudega. Eriti ohtlik on sammupinge suurtele loomadele, sest nende esi- ja tagajalga vahemaa on suur. EE 8. köide, 1995 "Elektriohutuse tagamine elektripaigaldistes" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 28. septembril 2017.
Uitvool

Uitvool (ka rändvool) on elektripaigaldistest ja -seadmetest soovimatult pinnasesse, vette või maa-alustesse tarinditesse (nt metalltorustikesse) hargnev elektrivool. Uitvoolud võivad olla lühiajalised (nt isolatsioonirikkest põhjustatud maaühenduse korral) ja kestvad, nt raudtee läheduses. Metalltarindite pinnase kokkupuute kohtades võivad uitvoolud põhjustada tugevat elektrokeemilist korrosiooni . EE 10. köide, 1998
Fermaat

Fermaat on muusika noodikirja märk, mis annab muusikateose esitajale teosest ja muusikastiilist sõltuva võimaluse helivältust pikendada.
Punkt (muusika)

Punkt on muusika noodikirja märk, mis noodi või pausi järel pikendab helivältust poole võrra. Järgmine punkt pikendab helivältust poole võrra eelmise punktiga lisandunud vältusest.
Hape

Hape on keemiline aine, mis vesilahustes dissotsieerudes (lagunedes) annab lahusesse vesinikioone. Selle happeteooria lõi Rootsi keemik Svante Arrhenius ja seda nimetatakse elektrolüütilise dissotsiatsiooni teooriaks. Protolüütilise teooria ehk Brønstedi-Lowry teooria järgi on hape keemiline aine, mis keemilise reaktsiooni käigus loovutab prootoni, ehk hape on prootoni doonor. Lewise teooria ehk elektronteooria kohaselt on hape osake, mis käitub elektronpaari aktseptorina. Seega happel peab olema vaba orbitaal. Omad puudused on kõigil kolmel teoorial. Neist kõige laiemalt kasutatakse protolüütilist teooriat. Arrheniuse teooria kõlbab ainult vesilahuste uurimiseks. Tugevad happed, tugevamast nõrgemani: Perkloorhape Lämmastikhape Väävelhape Soolhape Vesinikjodiidhape Vesinikbromiidhape Äädikhape (CH3COOH) Sidrunhape (C6H8O7) Sipelghape (HCOOH) Piimhape (CH3-CHOH-COOH) Askorbiinhape Desoksüribonukleiinhape (DNA) Ribonukleiinhape (RNA) Alus pH Prootonhape Lewisi hape
Kaija M Kalvet

Kaija Maarit Kalvet (sündinud 14. märtsil 1989) on eesti lavastaja ja näitleja. 2007. aastal lõpetas ta Tallinna Inglise Kolledži ja 2011. aastal Tartu Ülikooli filosoofia ja semiootika instituudi semiootika ja kulturoloogia õppekava bakalaureuseõppe. 2011–2015 õppis ta Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias etenduskunstide osakonnas teatrikunsti erialal ning omandas lavastaja, näitleja ja harrastusteatrite juhi kutse. Kaija M Kalvet oli üks seitsmeteistkümnest kursusekaaslasest, kes asutasid 2013. aastal teatri Must Kast. Seal töötab ta siiani. Piret Raud "Ernesto küülikud", Must Kast 2019 Kaija M Kalvet "Prohvet", Must Kast 2018 August Gailit "Fosfortõbi" (osa sünnipäevalavastusest "Siuru sada"), Must Kast 2017 Kaija M Kalvet "Jõud", Must Kast 2016 Ingmar Bergman "Persona", Must Kast 2015 Kaija M Kalvet "Õhupallid", Must Kast 2015 Kaija M Kalvet "Juunituur", Must Kast 2015 Maurice Maeterlinck "Pelleas ja Melisande", TÜVKA/Must Kast 2014 Mehis Heinsaar "Insener Paaveli armastuse eesõu", TÜVKA/Must Kast 2014 Viktor Pelevin "Ühe libalooma lugu", TÜVKA/Must Kast 2014 Osatäitja – Anni Mikkelsson "Kaksismaa/Kaksoismaa" (lavastaja Anni Mikkelsson), Must Kast 2017 Osatäitja – Peeter Volkonski "Kangelased" (lavastaja Peeter Volkonski), Must Kast 2016 Kamaaka – Jaanika Juhanson "Nornide mängud" (lavastaja Jaanika Juhanson), Must Kast 2016 Osatäitja – Olivier Tallec "Müür" (lavastaja Jaanika Tammaru), Must Kast 2016 Tiina – Marite H. Butkaite "Võõrana põhjala kõrbes" (lavastaja Lennart Peep), Must Kast 2016 Julia – William Shakespeare "Romeo ja Julia" (lavastaja Ingomar Vihmar), TÜVKA ja Eesti Draamateater 2015 Osatäitja – Ivar Põllu "1987" (lavastaja Ivar Põllu), TÜVKA ja Tartu Uus Teater 2015 Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liidu liige Eesti Näitlejate Liidu liige Kaija Maarit Kalvet. Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liidu veebisait.
Hiire tänav

Hiire tänav on tänav Viljandi kesklinnas. Tänav ühendab Johan Laidoneri platsi ja Oru tänavat. Hiire tänaval asub üks hoone, Park Hotell Viljandi. Tänava pikkus on 86 m. Tänav on kantud linnaplaanidele alates 1784. aastast. Nimi tuleneb ilmselt asjaolust, et tänav oli väga kitsas ja lühike. Tänava saksakeelsed nimekujud on olnud Mäusegasse ja Mausegasse. Pärast Teist maailmasõda on tänav 1944. aasta suurpõlengu tagajärjel ühepoolse hoonestusega. Tänav rekonstrueeriti 2021. aasta sügisel: paigaldati uus vee- ja kanalisatsioonitorustik ning sillutis; varasema pärnaallee asemel istutati sahhalini kirsid. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018. "Viljandi vanalinna tänavatevõrgu ajalooline kujunemine" (PDF). Riigi Teataja. Vaadatud 30.09.2017. "Hiire tänava rekonstrueerimistööd". Vaadatud 3. august 2023. Aotäht, Aivar (27. jaanuar 2021). "Pärnapuud langevad kirsside ees". Sakala.
Libahunt (peakorter)

Werwolf (eesti keeles 'libahunt') oli Adolf Hitleri peakorter II maailmasõja Idarindel Ukrainas. See asus umbes 12 kilomeetri kaugusel Vinnõtsjast männimetsas. Punkri rajamist alustati detsembris 1941. Hitler andis oma uuele peakorterile Ukrainas nime Werwolf (Ohler, 128:2017). Pärast 6. armee riismete kapitulatsiooni Stalingradi all 1943. aastal sattus Hitler sinna 1943. aastal vaid mõneks päevaks, sest Punaarmee pealetung liikus aina kaugemale (Ohler, 139:2017). Sakslased hävitasid punkri. Jossif Stalini korraldusel otsiti see märtsis 1944 läbi, kuid mingeid dokumente ei leitud. Führerbunker Mark Felton, "Guarding Hitler: The Secret World of the Fuhrer", 2014, Google'i raamatu vebeiversioon (vaadatud 28. septembril 2017) inglise keeles Selles artiklis on kasutatud saksa- ja soomekeelset artiklit fi:Werwolf (Hitlerin päämaja) seisuga 28.09.2017.
Hõbepuulised

Hõbepuulised (Elaeagnaceae) on sugukond soontaimi kaheiduleheliste klassist. Hõbepuuliste sugukonna taimed pärinevad Aasiast, osaliselt Lõuna- ja Põhja-Ameerikast. Elaeagnus L. – hõbepuu Hippophae L. – astelpaju Shepherdia – piisonipõõsas Robert Piir (2008). Vähetuntud marjad aias. Tallinn: Maalehe Raamat.
Kiskunmajsa

Kiskunmajsa on linn Ungaris Bács-Kiskuni komitaadis, Kiskunmajsa kreisi halduskeskus. Asub Kiskunhalasi ja Kiskunfélegyháza vahel, neid linnu ühendava raudtee ääres. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil oli 93% elanikest ungarlased, 6% mustlased ja 1% muudest rahvustest. Linna ühendab Kecskemétiga kitsarööpmeline raudtee, mis 2010. aastal tegevuse lõpetas. Linnas asub 1743. aastal valminud barokkstiilis rooma-katoliku kirik ja 1956. aasta Ungari ülestõusu muuseum. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Kiskunmajsa koduleht
Türnpuulised

Türnpuulised (Rhamnaceae) on sugukond soontaimi kaheiduleheliste klassist. Frangula Mill. – paakspuu Rhamnus L. – türnpuu Ziziphus – kreektürn
Müstitsism

Müstitsism on religioosne või spirituaalne praktika, mille järgi on intuitsiooni teel võimalik omandada absoluutset või peidetud tõde . Praktikaga võivad seotud olla erinevad ideoloogiad, legendid, müüdid, riitused ja ka maagia . Mõiste "müstitsism" tuleneb kreekakeelsest sõnast "μυω", mis tähendab otsetõlkes "varjama". [1]Mysticism, Merriam-Webster [2], Dan Merkur, Mysticism, Encoclypædia Britannica [3]Mysticism, Stanford Encyclopedia of Philosophy
Aishwarya Rai

Aishwarya Rai (tulu keeles ಐಶ್ವರ್ಯಾ ರೈ; sündinud 1. novembril 1973) on india näitleja ja endine modell, Miss World 1994. Enamik filme, milles ta mänginud, on hindikeelsed, kuid ta on mänginud ka telugu-, tamili- ja ingliskeelsetes filmides. Modellina on ta esinenud muuhulgas L'Oreali, Pepsi, Coca-Cola, Longinesi ja De Beersi reklaamides. Ta on abielus näitleja Abhishek Bachchaniga. Usutunnistuselt on ta hindu. 1997: Iruvar 1997: …Aur Pyar Ho Gaya 1998: Jeans 1999: Aa Ab Laut Chalen 1999: Hum Dil De Chuke Sanam 1999: Taal 1999: Ravoyi Chandamama 2000: Sanam Tere Hain Hum 2000: Mela 2000: Kandukondain Kandukondain 2000: (Josh) 2000: Hamara Dil Aapke Paas Hai 2000: Dhaai Akshar Prem Ke 2000: Mohabbatein 2001: Albela 2002: Devdas 2002: Hum Tumhare Hain Sanam) 2002: Hum Kisise Kum Nahin 2002: 23rd March 1931: Shaheed 2002: Shakti – The Power 2003: Dil Ka Rishta 2003: Kuch Naa Kaho 2003: Chokher Bali 2004: Khakee 2004: Kyun! Ho Gaya Na… 2004: Bride and Prejudice 2004: Raincoat 2005: Shabd 2005: Bunty Aur Babli 2005: The Mistress of Spices 2006: Provoked: A True Story 2006: Umrao Jaan 2006: Dhoom – Back in Action (Dhoom 2) 2007: Journey Across India 2007: The Last Legion 2007: Guru 2008: Jodhaa Akbar 2008: Sarkar Raj 2009: The Pink Panther 2 2010: Action Replayy 2010: Raavanan 2010: Enthiran 2010: Guzaarish 2015: Jazbaa 2016: Sarbjit 2016: Ae Dil Hai Mushkil Aishwarya Rai andmekogus IMDb (inglise)
Zalegoštši rajoon

Zalegoštši rajoon (vene keeles Залегощенский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti keskosas. Rajooni keskus on Zalegoštši alev. Rajoon piirneb põhjas Mtsenski rajooniga, kirdes Novosili rajooniga, kagus Verhovje rajooniga, lõunas Pokrovskoje rajooniga, edelas Sverdlovski rajooniga ja läänes Orjoli rajooniga. Rajooni pindala on 1138 km². Elanike arv oli 2012. aastal 15 032, 2009. aastal 16 479 ja 2002. aastal 17 802. Zalegoštši rajoonis on 112 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Zalegoštši alevi) ja kümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Nerutš, Zuša, Zalegoštšenka, Dolžanka, Ozerka, Panikovets ja Optuška. Q126719912
Hanskarl von Hasselbach

Hanskarl von Hasselbach (õieti Hans Karl von Hasselbach (2. november 1903 Berliin – 21. detsember 1981 Pullach im Isartal) oli Saksa kirurg ja Adolf Hitleri saatearst. Gümnaasiumi lõpetas von Hasselbach Sileesias Hirschbergis. Arstiteadust õppis ta Breslau, Rostocki, Müncheni ja Freiburgi ülikoolis. 1927. aastal kaitses ta Freiburgi ülikoolis meditsiinidoktori väitekirja kaelafibroomi teemal. Von Hasselbach töötas Bochumis Bergmannsheili kiirabihaiglas ja Berliini ülikooli kirurgiakliinikus. 1932. aastal astus von Hasselbach NSDAP-sse (pilet nr 2 794 377) ja SA-sse ning 1933. aastal SS-i (tunnistus nr 264 054), 1943. aastal sai Sturmbannführer'i auastme. Von Hasselbach liitus Hitleri saatjaskonnaga 1936. aastal. Kirurgilist esmaabi pakkus füürerile von Hasselbach. Morell aga manustas Hitlerile valude vaigistamiseks Optalidoni. 8. oktoobril 1944 sai teatavaks, et dr von Hasselbach pagendatakse kaugemasse punkrisse ja tema kohustused võtab üle Ludwig Stumpfegger. Hitleri arstide konflikt 1944. aastal lõppes Karl Brandti, Hanskarl von Hasselbachi ja Erwin Giesingi vallandamisega. Ameeriklased otsisid Hitleri arstid ükshaaval üles. Von Hasselbach vahistati 13. aprillil 1945 Harzi mäestikus ja anti kohtu alla. Neumann ja Eberle on maininud ka Hitleri endise saatekirurgi iseloomu, nimelt näidanud ta end Nürnbergi järelprotsessidel sirgeseljalise mehena. Kohtunikud pidasid teda läbinisti ausaks ja usaldusväärseks süüaluseks, kes polnud Hitlerist "sisse võetud". Vangistusest vabanedes töötas Hanskarl von Hasselbach 1970. aastani Bielefeldi lähedal Bethelis Bodelschwingi haigla kirurgiaosakonna ülemarstina. (Irving, 43:1983) (Irving 178:1983) (Irving, 61:1983; Neumann ja Eberle, 65:2013) (Irving, 221:1983) (Neumann ja Eberle, 65:2013) David Irving,"The Secret Diaries of Hitler's Doctor",(1983) ISBN 0-02-558250-X Hans-Joachim Neumann ja Henrik Eberle, "Kas Hitler oli haige? Lõppdiagnoos", 2013 ("War Hitler krank? Ein abschließender Befund", Gustav Lübbe Verlag, 2009 Norman Ohler, "Patsient A : Uimastid Kolmandas Reichis". Tallinn: Helios kirjastus, 2017, ISBN 9789949554973 Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Hanskarl von Hasselbach seisuga 28.09.2017.
Veera Hirsik

Veera Hirsik (18. oktoober 1927 Vedernika, Petserimaa – 20. november 2021) oli setu rahvalaulik. Töötas aastaid Värska Keskkooli matemaatikaõpetaja ja õppealajuhatajana. 1964. aastast oli ta Värska leelokoori Leiko juhendaja. 1994 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (setu kultuuri edendamise eest) 2001 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind 2002 Valgetähe V klassi teenetemärk 2003, 2007 Anne Vabarna nimeline omakultuuripreemia 2008 Põlvamaa Vapimärk 2016 Eesti Kultuurkapitali Põlvamaa ekspertgrupi elutööpreemia Tähtpäevi oktoobris. Koit, 13. oktoober 2012 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Anne Vabarna omakultuuripreemia". Värska vald. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. november 2020. Vaadatud 16. detsember 2020. setomaa.ee: Veera Hirsik - 90 (setu keeles) Nekroloog
Urmas Jõgeva

Urmas Jõgeva (sündinud 23. juulil 1961) on eesti ettevõtja. 1981. aastal lõpetas ta Õisu Toiduainetetööstuse Tehnikumi piimatoodete tehnoloogina. Ta on AS Värska Vesi juhatuse esimees ja selle ettevõtte kaasomanik. 2010 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2011 Põlvamaa Vapimärk Kohaliku omavalitsuse volikogude valimine 1999. Urmas Jõgeva Tanel Saarmann. Värska Vee juht: oleksime pidanud juba varem Soome turule minema. Ärileht, 25.07.2016 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Kontaktpinge

Kontaktpinge on pinge kahe detaili kokkupuutekohas, kui puutepinna mõõtmed on detaili mõõtmetega võrreldes väikesed (näiteks kuulide, silindrite, hammaste jne vastastikune surve). Staatilisel koormusel põhjustavad lubatavaist suuremad kontaktpinged detailide pindadel mõlke ja pragusid. Teineteisel veerevate detailide pinnaosade kontakteerumisel talub pinnaosa iga punkt koormust ainult kontaktiala läbimisel. See tingib muutuvaid kontaktpingeid, mille tagajärjel detailide pinnakihid väsivad, tekivad mikropraod ning pindadelt murenevad maha väikesed metalliosakesed. Kui detailid töötavad õlis, tungib viimane pragudesse. Kontaktialas praod surve tagajärjel sulguvad ning neis olev õli satub kõrge rõhu alla, mis omakorda soodustab pragude suurenemist. Nii kordub see seni, kuni pragusid sulgevad metalliosakesed ära murduvad. Kui aga kontaktpinged ei ületa praktikaga kindlaksmääratud lubatavat väärtust siis murenemist ei esine. kontaktväsimus hõõrdülekanne
Merivälja (seriaal)

"Merivälja" on 2017. aasta Eesti draamaseriaal. Põnevikku näitas TV3. Telesarja stsenarist on Indrek Hargla, režissöör Triin Ruumet, produtsent Ken Saan. Sarjas mängivad näitlejad Lauli Otsar, Merle Palmiste, Argo Aadli, Andrus Vaarik, Olav Osolin, Tarvo Krall, Maria Avdjuško, Lee Trei, Andres Lepik jt. Sarja muusika kirjutas Taavi Aavik. http://m.publik.delfi.ee/article.php?id=79341648 https://www.facebook.com/meriv2lja