laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Silikaat

Silikaadid on ränihapete soolad. Silikaadid ehk silikaatsed mineraalid on mineraalid, mille kristallstruktuur sisaldab ränioksiidi tetraeedrit (SiO4). Silikaattellis ehk silikaat on teatud tehiskivi. Silikaadi tehas on silikaatkive tootev tehas Tallinnas. Silikaat (võrkpalliklubi)
Tartu tammik

Tartu tammik on haljasala, mis asub Tartus Ihaste linnaosas Lammi tänava, Nõlvaku tänava ja Pallase puiestee ristmiku ääres. Tammik avati 14. septembril 2007. Tammikus kasvavad Tartule oluliste inimeste, linna aukodanike, linnapeade, Tartu sõpruslinnade esindajate, tähtsate külaliste jt istutatud tammed. Tammikus on infotahvel, millel on kirjas tammede istutajate nimed. "Tartu tammik saab esimesed puud". Tartu Postimees. 14.09.2007. Vaadatud 15.09.2007.
Udria maastikukaitseala

Udria maastikukaitseala asub Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Perjatsi, Pimestiku Udria ja Meriküla maadel ning lahustükiga Arumäe külas. Kaitseala suurus on 375 hektarit ning jääb Perjatsi oja ja Narva-Jõesuu linna vahele pikki mereranda. Udria ala on osaliselt kaitse all juba alates 1939. aastast, mil tähelepanu alla võeti Udria kivikülv, hiljem ka rahnud. 1986. aastal moodustati seal Utria jõe oru ja parkmetsa kaitseala, pindalaga 9 hektarit. Praegune staatus ja piirid on aastast 2007. Kaitseala on jagatud neljaks sihtkaitsevööndiks ja kaheks piiranguvööndiks. Kaitsealal kaitstakse pangametsa, parki, klinti koos klindiastangute ja pankadega (Pimestiku pank, Udria pank koos Utria kõrgekalda ja Utria savikaldaga, Meriküla pank), rusukaldeid, rannavalle, pangaalust kooslust, püsitaimestikuga liivarandu ja metsastunud luiteid, vanu laialehelisi ning jääraku metsi, Utria ürgorgu ja selles voolavat Udria oja koos Utria joaga ja rändrahnudest mandrijää poolt mahajäetud kivikülve. Kaitsealune taimeliik on mets-kuukress. Kaitseala sisse jäävad ka I. aastatuhande esimesest (Papikivik) ja teisest poolest pärinevat neli kivikalmet. Udria Utria juga Utria dessant Utria kivikülv Udria oja Utria pank Utria savikallas Vaivara klindilõik
Õhutemperatuuri amplituud

Õhutemperatuuri amplituud on kõrgeima ja madalaima õhutemperatuuri vahe teatud ajavahemiku (tavaliselt ühe ööpäeva või aasta, harvem kuu) jooksul. Õhutemperatuuri amplituud on oluline kliimanäitaja. Ööpäevane õhutemperatuuri amplituud Aastane õhutemperatuuri amplituud
Puukooli park

Puukooli park on park, mis asub Tartus Rõõmu teel. Pargis kasvab laias valikus võõrpuuliike, sh mitmed lehiste, mändide, kuuskede, paljude lehtpuude jne liigid. Osa pargist asub linna avalikul territooriumil, osa jääb puukooli territooriumile. Puukooli park Kollane mänd Puukooli pargis Rumeelia mänd Puukooli pargis Kääbus-seedermänd Puukooli pargis
Reaktsiooni kiirus

Reaktsiooni kiirus on keemias reaktsioonis osaleva aine kontsentratsiooni muutus ajaühikus. Reaktsiooni kiirus v = (C2–C1)/t, kus C2 on kontsentratsioon ajahetkel t2, C1 on kontsentratsioon ajahetkel t1 ning t = t2–t1 on kontsentratsiooni muutumiseks kuluv aeg. Et kontsentratsiooni ühikuks on keemias tavaliselt mol/l, on reaktsiooni kiiruse ühikuks mol/l∙s (mool liitri kohta sekundis). Reaktsiooni kiirus sõltub paljudest asjaoludest, näiteks reaktsioonis osalevate ainete kontsentratsioonist ja temperatuurist. Näiteks toimub põlemine puhtas hapnikus kiiremini kui õhus. Gaasiliste ainete vahelist reaktsiooni kiirendab rõhu tõstmine, mis sisuliselt on samaväärne kontsentratsiooni suurendamisega. Kui temperatuur tõuseb 10 °C võrra, suureneb reaktsiooni kiirus rusikareeglina 2 korda. Reaktsiooni kiiruskonstandi k väärtus ei sõltu ainete kontsentratsioonidest, kuid sõltub temperatuurist ja reaktsiooni aktivatsioonienergiast Ea ning avaldub Arrheniuse võrrandi kaudu. Reaktsiooni kiirust võivad suurendada ka katalüsaatorid. Reaktsiooni kiirust suurendab reageerivate ainete kokkupuutuva pinna suurendamine. See kehtib näiteks heterogeense katalüüsi korral. Aine peenestamine harilikult suurendab reaktsiooni kiirust, sest sellega tema pind suureneb. Ainete segamine enne reaktsiooni suurendab reaktsiooni kiirust. Veel rohkem suurendab kiirust ainete pidev segamine reaktsiooni ajal. See näitab difusioonlimiteeritud reaktsiooni. Reaktsiooni käigus reaktsiooni kiirus reeglina muutub. Enamiku reaktsioonide kiirus sõltub reageerivate ainete kontsentratsioonidest. Sedamööda, kuidas lähteained ammenduvad, reaktsioon aeglustub. Mõni reaktsioon võib kiiremini toimuda valguse käes. Valgus ehk elektromagnetkiirgus on üks energia vormidest ja mis tahes kujul oleva energia juurdeandmine võib teatud tüüpi reaktsiooni kiirendada või isegi selle iseeneslikuks teha. Näiteks metaani ja kloori reaktsioon täielikus pimeduses on väga aeglane, hajutatud valgus seevastu seda reaktsiooni ja ere päikesevalgus muudab selle plahvatuslikuks: CH4 + 2Cl2 = CCl4 + 2H2. Reaktsiooni kiirust võib mõjutada kasutatav isotoop. Eriti kehtib see vesiniku kohta, sest tavalise vesiniku ja deuteeriumi aatomi mass on selgelt erinevad. Keemiliste reaktsioonide kiiruse ja mehhanismidega tegeleb keemiline kineetika. Keemiline kineetika Reaktsiooni kiiruskonstant Reaktsioonivõime Reaktsioonivõime-selektiivsuse printsiip Termodünaamiline versus kineetiline kontroll Konversioon (keemia) Reaktsiooni mehhanism Statsionaarne olek (keemia) Kenneth Connors. "Chemical Kinetics", 1990, VCH Publishers, lk. 14
How to Touch a Girl

"How to Touch a Girl" on teine singel JoJo teiselt albumilt "The High Road". "How to Touch a Girl" (raadioversioon) "How to Touch a Girl" (instrumentaal) "How to Touch a Girl" (Call Out Hook)
Anything

"Anything" on kolmas singel JoJo teiselt albumilt "The High Road". "Anything" (albumiversioon) "Anything" (instrumentaal) "Anything" (Call Out Hook) "Do Whatcha Gotta Do" "Anything" "Anything (WaWa club mix) Sisaldab ka "Anythingi" video võistluse võitja videot. Vt jojoonline.co.uk. "Anything" (albumiversioon) "Anything" (instrumentaal) "Anything" (a cappella) "Anything" (raadioversioon) "Anything" (Wawa dub) "Anything" (Wawa mix) "Anything" "Anything" (instrumentaal) "Get It Poppin'" "Too Little Too Late" (Full Phatt remix feat. Tah Mac)
Zadar

Zadar (itaalia Zara) on linn Horvaatias Aadria mere rannikul Dalmaatsias, Zadari maakonna keskus. "Tervitused Päikesele" Vaade Zadari rannapromenaadilt Zara piiramine 2021 Croatian census: population data by age, sex, settlement  Zadar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Zadari maakonna turismiinfo koduleht (horvaadi, inglise, saksa ja itaalia keeles) Info Zadar
Aastane õhutemperatuuri amplituud

Aastane õhutemperatuuri amplituud on kõrgeima ja madalaima õhutemperatuuri vahe aasta jooksul. Aastane õhutemperatuuri amplituudiseloomustab kliima kontinentaalsust. Mandrilise kliimaga aladel on see väga suur. Näiteks Verhojanskis on aastane õhutemperatuuri amplituud suurim maailmas – 105 °C (talvel võib õhutemperatuur langeda –68 °C, aga suvel tõusta kuni +37 °C). Merelise kliimaga ekvatoriaalsetel aladel on aastane õhutemperatuuri amplituud väga väike, Marshalli Saartel ja Quitos vaid 0,4 °C. Õhutemperatuuri amplituud Ööpäevane õhutemperatuuri amplituud
Silm (täpsustus)

Silm on mitmetähenduslik sõna: Silm on nägemiselund. Silm on kalade perekond sõõrsuude klassist silmlaste sugukonnnast. Silm ehk jõesilm on kala sõõrsuude klassist silmlaste sugukonnnast. Silm on kitsas karide- või mõne muu geograafilise objekti vaheline laevatatava mereosa kohalik nimetus mõnedes Eesti kohtades Silm on maakitsus Saare maakonnas Muhu vallas. Silm ehk silmus on nööri, paela, köie, lõnga, traadi või muu sellise suletud keerd või aas. Orkaani silm on tuulevaikne ala orkaani keskmes. Silm on perekonnanimi Helgi Silm on dermatoloogia ja veneroloogia professor Tartu Ülikoolis. "Silm" ("Gin gwai") on 2002. aastal esilinastunud õudusfilm. "Silm 2" ("Gin gwai") on 2004. aastal valminud järjefilm. "Silm 3" ("Gin qwai 10") on 2005. aastal valminud teine järjefilm. "Silm" ("The Eye") on 2008. aastal esilinastunud õudusfilm, 2002. aasta filmi remake "Kolmas Silm" on Eesti alternatiivmeditsiiniajakiri. Kalasilm - optika Kirvesilm - kirve osa Konnasilm - meditsiin Nõelasilm - õmblemisega seotud mõiste; kohanimi Tallinna vanalinnas Sukasilm - riidematerjaliga seotud mõiste Tormisilm - sünoptika Võisilm - kulinaaria Ükssilm - ühesilmne hiiglane mütoloogias Lõosilm - taim Neiusilm - taim Pääsusilm - taim Särjesilm - taim Kassisilm - kvartsi teisend Tiigrisilm - kvartsi teisend
Jack R. Lousma

Jack Robert Lousma (sündinud 29. veebruaril 1936) on Ameerika Ühendriikide aerokosmose insener ja astronaut. Ta valiti astronaudiks 1966. aastal. Lousma oli Apollo programmi ajal lennujuht ning oli missiooni Apollo 13 sideohvitser ajal kui toimus kosmoselaeva hapnikutanki plahvatus. Ta osales hiljem missioonil Skylab 3 ja juhtis missiooni STS-3. Lousma lahkus NASA-st ja merejalaväest 1983. aastal. Ta on endine merejalaväelane. Lousma kandideeris 1984. aastal senatisse, kuid kaotas valimistel Carl Levinile. Mõnikord on ekslikult arvatud, et ta on eesti päritolu, tegelikult pärinevad ta esivanemad Friisimaalt. "Members of Apollo 13 Team Reflect on 'NASA's Finest Hour'". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2018. Vaadatud 16. august 2018. "Jack Robert Lousma". NASA. Vaadatud 16. august 2018. "Levin coming full circle as Senate career winds down". The Detroit News. Vaadatud 16. august 2018. Hellar Grabbi "Täiendusi Eesti spordiajaloole" Eesti Elu, 4. detsember 2009
Virbel

Virbel on puust, metallist või muust materjalist valmistatud pulgakujuline detail, millele kinnitub keelpilli keel ja mille abil on võimalik keele pikkust muuta ehk keelt häälestada. Eri keelpillidel on virblid eri kujuga ja nende keeramiseks kasutatakse erisugust tehnikat. Osal pillidel keeratakse virbleid sõrmededega (nt viiul, kitarr), teistel spetsiaalse häälestusvõtmega (nt klaver, kannel). Viiuli virbel Viiuli virblid G, D, A ja E keele häälestamiseks Ukulele virbel koos häälestusmehhanismiga Kromaatilise kandle virblid Häälestusvõti
Ricardo Maduro

Ricardo Rodolfo Maduro Joest (sündinud 20. aprillil 1946) oli 2002–2006 Hondurase president. Ta võitis 2001. aastal Rahvusliku Partei (Partido Nacional) kandidaadina presidendivalimised ja astus ametisse 27. jaanuaril 2002. Teiseks ametiajaks Ricardo Maduro ei kandideerinud. 27. jaanuaril 2006 võttis temalt ameti üle Manuel Zelaya. Ametlik koduleht, hispaaniakeelne Foto
Mäejärv

Mäejärv on mitme järve nimi: Järvekülä järv ehk Mäejärv Rõuge vallas Kavadi järv ehk Mäejärv Rõuge vallas Kivijärv ehk Mäejärv Kambja vallas Mäeküla järv ehk Mäejärv Mulgi vallas Paluküla Mäejärv ehk Mäejärv Mulgi vallas Vaheru järv ehk Mäejärv Saue vallas Viitina järv ehk Mäejärv Rõuge vallas Väimela Mäejärv ehk Mäejärv Võru vallas
Mäealuse

Mäealuse on mitme koha nimi Eestis: Mäealuse, paik Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Mäealuse ehk Kirikuvalla, paik Jõgeva maakonnas Vilina külas Mäealuse, paik Lääne-Viru maakonnas Vana-Vinni külas Mäealuse tänav Tallinnas Mäealuse tänav Kohtla-Järvel Mäealuse maastikukaitseala Viimsi vallas Mäealuse piiranguvöönd Mäealuse maastikukaitsealal Mustamäe (varem Mäealuse), bussi- ja trollipeatus Tallinnas
Angels and Airwaves

Angels and Airwaves (lühidalt AvA) on USA California osariigis San Diegos tegutsev alternatiivroki ansambel, mille looja on Tom DeLonge (endine Blink-182 ja Box Car Raceri liige). AvA andis 2006. aastal välja debüütalbumi "We Don't Need To Whisper" ja singli "The Adventure". 2007. aasta novembris ilmus nende teine album "I-Empire". Thomas DeLonge (vokaal, kitarr) David Kennedy (endine Box Car Raceri liige; kitarr) Matt Wachter (endine 30 Seconds To Marsi liige; basskitarr) Adam Atom Willard (endine Offspringi liige; trummid) We Don't Need to Whisper (2006) I-Empire (2007) Love (2010) Love: Part Two (2011) The Dream Walker (2014)
Agenda 21

Agenda 21 (inglise Agenda 21) on maailma jätkusuutlikkuse programm, mille algatas ÜRO. Agenda 21-s on kirjas tegevused, mis peaksid toimuma nii globaalsel, rahvuslikul kui ka kohalikul tasandil. Number "21" tähistab 21. sajandit. Ka Eesti on ühinenud Agenda 21-ga. Agenda 21 täielik sisu avaldati ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsi (UNCED) poolt 14. juunil 1992 Rio de Janeiro konverentsil, kus programmi kiitsid heaks 179 riigi valitsused. Programm sisaldab valitsuste, rahvusvaheliste arendusinstitutsioonide, ÜRO ja sõltumatute gruppide tegevuskava keskkonna degradeerumise vältimiseks. Agenda 21 peamine sisu on keskkonna- ja arenguküsimuste sidus käsitlemine ning vastavate strateegiate sõnastamine säästva arengu saavutamiseks maailmas. Agenda 21 koostamise algatas Brundtlandi aruanne. Aastal 1997 toimus ÜRO Rahvusassamblee erakorraline kokkutulek, kus hinnati Agenda 21 viie aasta tulemusi. Rahvusassamblee andis programmile hinde "ebavõrdne", kuna identifitseeriti jätkuvat globaliseerumist, suurenenud ebavõrdsusi sissetulekutes ja ülemaailmse keskkonnaolukorra halvenemise.  Pikemalt artiklis Kohalik Agenda 21 Kohalikul tasandil toimuvaid tegevuskavasid hõlmavaid programme nimetatakse kohalikuks Agenda 21-ks. Eestis on koostatud näiteks Tartu Agenda 21. Agenda 2000 (ELi põllumajanduspoliitika dokument) Eesti 21 Säästev Eesti 21 Kohalik Agenda 21 Läänemere Agenda 21 Kodanikuühiskond Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 21.10.2012) Eesti Agenda 21
Rijeka

Rijeka (horvaadi rijeka ja itaalia fiume 'jõgi') on sadamalinn Horvaatia loodeosas Aadria mere rannikul, Primorje-Gora maakonna halduskeskus. See on riigi tähtsaim sadamalinn ning elanike arvult riigi kolmas linn. Rijeka on 2020. aastal Euroopa kultuuripealinn. Trsati kindlus Rijeka Riiklik Teater Zajci väljakul Vodovodna tänav Taevalaternate õhtu juulikuisel täiskuuööl Fiume Vaba Riik Rijeka lennujaam Rijeka linna koduleht
Elastsusteooria

Elastsusteooria (teisiti ka elastsusõpetus) on mehaanika osa, mis uurib elastsete kehade ja keskkondade deformatsioone ja liikumist.
Paatsa maalinn

Paatsa maalinn ehk Paatsa linnus (ka: Paatsa linnusease) asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Küdema lahest idas Paatsa külas. Sinna juhatab teeviit Mustjala–Võhma maantee 7. kilomeetrilt. Linnusease on luite lõunaotsale kuhjatud madala liivast ringvalliga, mis oli kuhjatud 13. sajandi lõpul ja 14. sajandi algul. Linnuseõu on umbes 3000 ruutmeetri suurune ala, kus oletatavasti 11.–13. sajandil oli kindlustamata asula. 1963. aastal teostatud arheoloogilistel väljakaevamistel Aita Kustini ja 1989.–1990. aasta kaevamisel Jüri Peetsi poolt avastatud hoonete jäänused (3 ahjualust, kisklaudadest puitpõrand jm) on mitu korda põlenud. Linnuseasemest umbes 50 m loodes avastati 11.–14. sajandi sepapadade osalt kattuvate kontuuridega jäänuseid: 5 eriaegset lohkääsipõhja, alasikivi, söestunud seinapalke ja ukselävekive. Koguti enam kui 4 tonni rauaräbu ja paarkümmend toorrauatükki. Arvatavasti oli Paatsal Tuiu muistsete metallurgide tugikoht, see hävis tõenäoliselt Jüriöö ülestõusu ajal. Eesti linnuste loend Paatsa maalinn kultuurimälestiste riiklikus registris
Athanasius (eesnimi)

Athanasius on kreeka nime Athanasios latiniseering. Nime tuntuim kandja oli 4. sajandil elanud kirikuisa ja Aleksandria piiskop (patriarh) Athanasios, roomakatoliku traditsioonis tuntud Athanasius Suurena. Ladinapärasel kujul on nimi küllaltki harva kasutatav, selle all on tuntud mõned varakeskaegsed kirikutegelased, kelle loend asub siin. Eesnimena oli see kasutusel 17. sajandi saksa jesuiidil Athanasius Kircheril. Athanasios (täpsustus)
Tonga riigipeade loend

Tonga riigipeade loend loetleb Tonga riigipäid. Riik oli Briti protektoraadi all aastail 1900–1970. Tonga kuningas [1]
Athanasios (eesnimi)

Athanasios (uuskreeka Αθανάσιος) on kreeka nimi, mis tähendab surematut. Tuntuim selle kandja oli kirikuisa Athanasios Suur, kelle nime latiniseeringut Athanasius on kasutatud mõnevõrra eesnimena ka Lääne-Euroopas. Athanasiose nime all on ennekõike tuntud varakeskaegsed kreekakatoliku kultuuriruumi kuuluvad inimesed, kes on loetletud siin. Afanassi (vene Афанасий, ukraina Афанасій) Atanas (bulgaaria Атанас) Atanasio (hispaania, itaalia) Atanásio (portugali) Atanáš (tšehhi) Atanáz (ungari) Atanazije (horvaadi) Atanazy (poola) Athanase (prantsuse) Athanásios (Αθανάσιος; uuskreeka) Athanasius (ladina, saksa, inglise) Atanaasius Atanasius
Ipanema

Ipanema on Rio de Janeiro linnaosa. Asub linna lõunaosas Atlandi ookeani rannikul. Linnaosa on eelkõige tuntud seal asuva supelranna poolest. See on Copacabana kõrval linna tuntuim plaaž ja tähtis turismimagnet. Supelrannas orienteerutakse vetelpäästetornide (Posto) järgi. Ranna läänepiiril asuvad mäed Dois Irmãos ('Kaks Venda'). Ipanema on asutatud 1894. aastal ja on tänapäeval üks linna kallemaid piirkondi. Avenida Vieira Soutol asuvate elamute ruutmeetrihind on Brasiilia kalleim. Antônio Carlos Jobimi viisi ja Vinícius de Moraesi sõnadega laul "Garota de Ipanema" tegi Ipanema 1962. aastal tuntuks. Inglise keeles laulis seda teiste hulgas Frank Sinatra. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. november 2005. Vaadatud 15. septembril 2007.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Bairro: Ipanema Fotogalerii
Wilhelm III

Wilhelm III nime all on tuntud mitu monarhi: Wilhelm III oli Baieri hertsog Wilhelm Laps oli Burgundia krahv Wilhelm III oli Jülichi krahv Wilhelm III oli Saksi hertsog Wilhelm III oli Weimari ja Eichsfeldi krahv Wilhelm III oli Hesseni maakrahv Wilhelm III oli Meißeni markkrahv Luksemburgi suurhertsog Wilhelm III oli Madalmaade kuningas Willem III Guillaume III Guglielmo III William III (täpsustus) Wilhelm I (täpsustus) Wilhelm II (täpsustus) Wilhelm IV Wilhelm V Wilhelm VI
Wilhelm IV

Wilhelm IV nime all on tuntud mitu valitsejat: Wilhelm IV oli Baieri hertsog Wilhelm IV oli Saksi-Weimari hertsog Wilhelm IV oli Burgundia krahv Wilhelm IV oli Jülichi hertsog Wilhelm IV oli Hesseni maakrahv Wilhelm IV oli Meißeni krahv Wilhelm IV oli Luksemburgi suurhertsogi Guillaume IV saksapärane nimekuju Guillaume IV William IV (täpsustus) Wilhelm I (täpsustus) Wilhelm II (täpsustus) Wilhelm III Wilhelm V Wilhelm VI
Wilhelm V

Wilhelm V nime all on tuntud mitu monarhi: Wilhelm Vaga oli Baieri hertsog. Wilhelm Rikas oli Jülich-Kleve Bergi hertsog. Wilhelm V oli Hessen-Kasseli maakrahv. Guillaume V Wilhelm I (täpsustus) Wilhelm II (täpsustus) Wilhelm III Wilhelm IV Wilhelm VI
Wilhelm VI

Wilhelm VI nime all on tuntud mitu monarhi: Wilhelm VI oli Jülichi hertsog Wilhelm VI oli Hesseni maakrahv Guillaume VI Wilhelm I (täpsustus) Wilhelm II (täpsustus) Wilhelm III Wilhelm IV Wilhelm V
Vanderbilti Ülikool

Vanderbilti Ülikool (inglise Vanderbilt University) on Ameerika Ühendriikides Nashville'is asuv eraülikool, mille asutas 1873. aastal laevandus- ja raudteemagnaat Cornelius Vanderbilt. 2007. aastal õppis ülikoolis 11 600 üliõpilast. U.S. News & World Reporti edetabelis on Vanderbilti Ülikool USA ülikoolide seas 18. kohal. http://www.vanderbilt.edu/
Graz

Graz on linn Austrias, Steiermargi liidumaa pealinn. Elanike arvult on Graz Austria suuruselt teine linn. Elanike arv oli 2024. aasta 1. jaanuari seisuga 303 270. Grazi vanalinn kuulub alates 1999. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. Aastal 2003 oli Graz Euroopa kultuuripealinn. Grazis asub autotehas Magna Steyr. Linn on halduslikult jaotatud 17 ringkonnaks. Innere Stadt St. Leonhard Geidorf Lend Gries Jakomini Liebenau St. Peter Waltendorf Ries Mariatrost Andritz Gösting Eggenberg Wetzelsdorf Straßgang Puntigam Grazi ringkondade jaotuse kaart Georg Matthäus Vischeri litograafial kujutatud Graz (1670) Murinsel Linnas tegutseb jalgpalliklubi Grazi Sturm, mis on tulnud Austria meistriks neli korda. Arnold Schwarzenegger, kulturist, treenis nooruspõlves Grazis. Grazi lennujaam Grazi Ülikool https://de.statista.com/statistik/daten/studie/217757/umfrage/groesste-staedte-in-oesterreich/ Grazi linna koduleht (saksa keeles) Grazi turismiinfo (inglise, saksa ja itaalia keeles)
Elastsuslaine

Elastsuslaine tekib elastselt deformeeruvas keskkonnas, kui mõne(de) osakes(t)e kohalt nihutamine rikub süsteemi tasakaalu. Paigalt nihutatud osakese ja naaberosakeste vahel tekivad sel juhul elastsusjõud, mis sunnivad paigalt nihutatud osakest pöörduma tagasi tasakaaluasendisse, nihutavad paigalt naaberosakesi. Mõne võnke järel selline süsteem tasakaalustub, sest võnkumisega kaasnevad paratamatult energiakaod. Kui võnkuv punkt saab energiat juurde, näiteks heliallikalt, siis kandub võnkumine keskkonda ja tekib ruumis leviv lainetus.
Al Gore

Albert Arnold Gore (sündinud 31. märtsil 1948) on USA poliitik, äritegelane ja keskkonnakaitsja. Gore töötas aastatel 1977–1985 Ameerika Ühendriikide Esindajatekojas, 1985–1993 Senatis, kus esindas Tennessee osariiki. Aastatel 1993–2001 oli ta Bill Clintoni ametiajal 45. Ameerika Ühendriikide asepresident. [viide?] Al Gore oli 2000. aasta USA presidendivalimistel Demokraatliku Partei presidendikandidaat. Gore'i ja George W. Bushi valimisvõitlus oli üsna vastuoluline, millest võitjana väljus viimane, hoolimata sellest, et Gore sai kokku rohkem hääli (543 895). [viide?] Gore on olnud Ameerika televisioonikanali Current TV president ning on investeerimisfirma Generation Investment Management eesistuja, suurettevõtte Apple Inc. juhtkonna liige ja Kliimakaitse Liidu (Alliance for Climate Protection) eesistuja. [viide?] Gore peab ülemaailmselt loenguid globaalsest soojenemisest, mida ta kutsub "kliimakriisiks". Aastal 2006 mängis ta peaosa Oscariga pärjatud dokumentaalfilmis "Ebamugav tõde" ("An Inconvenient Truth"), kus peateemadeks on globaalne soojenemine ja keskkonna seisund ning sellega seotud probleemid. [viide?] Al Gore'i juhtimisel annab tema organisatsioon Save Our Selves heategevuskontserti "Live Earth", millega soovib inimestele selgitada kliimamuutusprobleeme. 2007. aasta 7. juulil (07.07.07) kanti kontserti üle kogu maailmas. 2007. aasta juulis juhtis ta koos Cameron Diaziga televisioonis kliimateemalist saadet "60 Seconds to Save the Earth", et toetada inimeste püüdu lahendada kliimakriisi.[viide?] Albert Arnold Gore pälvis 2007. aastal koos organisatsiooniga Valitsustevaheline Kliimamuutuste Paneel Nobeli rahuauhinna.[viide?] 2008. aastal valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.[viide?]
1949. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

1949. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis, ametliku nimega EuroBasket 1949, olid 6. Euroopa meistrivõistlused korvpallis. Need toimusid 15.–22. mail Egiptuses Kairos. FIBA EuroBasket 1949 tulemused
Eesti soojuselektrijaam

Eesti soojuselektrijaam (lühendatult Eesti SEJ; ametlik nimi Eesti Elektrijaam) on 100-protsendiliselt ettevõttele Eesti Energia kuuluva aktsiaseltsi Narva Elektrijaamad osa, soojuselektrijaam Narva lähedal Auvere külas Mustajõel, mis töötab alates 1969. aastast. Eesti SEJ põhikütuseks on põlevkivi, ent elektrijaama 2005. aastal valminud keevkihtplokis on võimalik asendada kuni 50% põlevkivist biokütusega. Eesti SEJ on Eesti suurim elektrijaam: selle elektriline võimsus on 1615 MW ja soojuslik võimsus 84 MW. Ühtlasi on tegu maailma suurima põlevkivielektrijaamaga. Kokku töötab jaamas kaheksa energiaplokki, sealhulgas ka 2005. aastal rajatud keskkonnasõbralikul keevkihttehnoloogial kaasaegne energiaplokk. Kokku katab elektrijaam ja selle tuhaärastussüsteem 810 hektari suuruse maa-ala. 1965. aastal algas elektrijaama vundamendi süvendi kaevamine. Algselt kandis elektrijaam Uus-Balti Elektrijaama (vene k. Ново-Прибалтийская ГРЭС) nime, 1966. aastast nimetust NSV Liidu 50. aastapäeva nimeline Eesti Elektrijaam (vene k. Эстонская ГРЭС им. 50-летия СССР). Esimene energiaplokk käivitati 30. juunil 1969. Projekteeritud võimsuse – 1600 MW – saavutas elektrijaam neli aastat hiljem. Kahe korstna kõrgus on 250 meetrit. 2014. aasta lõpus töötas Eesti Energia Narva Elektrijaamades, kuhu lisaks Eesti soojuselektrijaamale kuulub ka Balti soojuselektrijaam, 693 töötajat. Balti soojuselektrijaam [1], Kukersiit ja konnatahvel: meie energia lugu (2014) lk 86. Eesti SEJ kohta info Narva Elektrijaamade kodulehel