laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Isesüttimine

Isesüttimine on põleva materjali iseeneslik süttimine eksotermiliste protsesside tulemusel soojuse akumulatsiooni tõttu. See on eksotermilise protsessi käivitumine ilma välist energiat (soojust) lisamata. Orgaanilist ainet sisaldavates kuhjatistes, milles on piisavalt (kuid mitte liiga palju) õhku ja niiskust, algab soojenemine spontaansete eksotermiliste protsesside (käärimine, oksüdatsioon) tagajärjel. Edasi kiireneb temperatuuri tõus kuni isesüttimiseni. Kuna kuhjatise materjal on põlengukoldele isolaatoriks, siis ühelt poolt takistab see massi jahtumist ja teiselt poolt õhuhapniku vaba juurdepääsu. Orgaanilise aine lagunemine toimub biodegradatsiooni, oksüdatsiooni, põlemise ja termolüüsi koosmõjul. Isesüttimise oht esineb näiteks sütt, põlevkivi või diktüoneemakilta sisaldavates aherainepuistangutes ning freesturvast, saepuru, komposti jm orgaanilist materjali sisaldavate peenestatud jäätmete ja suurte kuhjatiste, näiteks heina või õlgede puhul. Mitmed kergelt oksüdeeruvad ained võivad õhuhapnikuga kokkupuutel iseeneslikult süttida, näiteks tseesium, rubiidium, valge fosfor, värskeltvalmistatud magneesiumipulber jm. Sellisel juhul on põlemisprotsessi tulemuseks metallioksiidide moodustumine. Isesüttimise juures on oluline see põhjus, miks reaktsioon tekib. Sama oluline on põhjus miks isesüttimist ei teki. Tavaliselt on põhjus selles, et reaktsioon, mis oleks küll termodünaamiliselt soodus, see tähendab iseeneslikult toimuks.. on siiski kõrge aktivatsioonienergiaga ja ei saa tavatingimustes toimuda. Vastavalt molekulaarorbitaalide teooriale on atmosfääri hapnikumolekul (O2) tavaolekus magnetiline. Tänu sellele hapniku magnetilisele erilisusele on (tavatingimustes) kõik elusrakud kaitstud hapniku üliagressiivse oksüdeeriva toime eest. See tähendab, et tavatingimustes on hapnikumolekul kineetiliselt piisavalt stabiilne ja paljude materjalide molekulid (näiteks tavaline paber) hapnikuga ei reageeri. Paberi isesüttimise temperatuuri on kasutatud teose nimetusena ka kirjanduses (Fahrenheit 451). Märkus. Mõiste süttimistemperatuur iseloomustab aine süttimist leegiga kokkupuutumisel. Inimkeha isesüttimine Lagunemisreaktsioon Biodegradatsioon Põlemine Termolüüs "Elu energia" Agu Laisk. Tartu Ülikooli Kirjastus 2023. ISBN 9789916271445. (lk 163)
Kristina Carlson

Anna Kristina Carlson, aastatel 1976–1986 Kristina Alapuro (sündinud 31. juulil 1949 Helsingis) on soome kirjanik. Carlson on kasutanud pseudonüümi Mari Lampinen. Hämärän valo, 1986 Maan ääreen, 1999. Finlandia kirjandusauhind, 1999 "Härra Darwini aednik" (Herra Darwinin puutarhuri, 2009). Loomingu Raamatukogu 36–37, 2012. Soome keelest tõlkinud Asta Põldmäe William N. päiväkirja, 2011 Anni ja haaveiden loma, 1996 Anni Kaukolan kartanossa, 1996 Annin uudet ystävät, 1996 Annin ensi-ilta, 1997 Anni ja yllätystäti, 1997 Anni ja lumienkeli, 1997 Annin Pariisin kevät, 1997 Anni ja karkulainen, 1998 Anni tien päällä, 1998 Anni, Abigail ja Dagda, 1998 Anni ja Joona, 1998 Annin uusi vuosi, 1999
Joschka Fischer

Joschka Fischer (õieti Joseph Martin Fischer; sündinud 12. aprillil 1948 Gerabronnis) on Saksa poliitik, endine Saksamaa Liitvabariigi välisminister ja asekantsler Gerhard Schröderi valitsuses aastail 1998–2005. Baden-Württembergi liidumaal Ungari päritolu lihuniku perekonnas sündinud Joschka Fischer katkestas gümnaasiumiõpingud 16-aastaselt ning 18-aastaselt jäid tal pooleli fotograafiaõpingud. Kuigi ta ei õppinud ülikoolis, vaid asus tööle, osales ta koos esimese abikaasa Gretna Greeniga 1968. aasta üliõpilasrahutustes Frankfurdis. Oli seotud ka vasakpoolse äärmusrühmitusega Revolutionärer Kampf, kuid lahkus selle juurest 1977. aastal. 1981. aastal astus Joschka Fischer roheliste parteisse ja valiti kaks aastat hiljem Bundestagi. Roheliste realistlikuma tiiva liidrina sai ta 1985. aastal Hesseni liidumaa keskkonnaministriks. Kahe aasta pärast lahkusid rohelised liidumaa valitsusest, kuid neli aastat hiljem sai Joschka Fischer jälle keskkonnaministriks ning ka peaministri asetäitjaks. 1994. aastal valiti Joschka Fischer uuesti Bundestagi. 1998. aastal sai ta välisministriks ning oli selles ametis ka ajal, kui Saksamaa oli 1999. aastal Euroopa Liidu eesistujamaa. 2010 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk Aadu Hiietamm. Joschka Fischer - tänavavõitlejast välisministriks. Luup nr 3, 8. veebruar 1999
Sopa allikas

Sopa allikas on Eesti sügavaim allikas.[viide?] See asub Endla looduskaitsealal Järva vallas. Allikast voolab välja Sopa oja, mis suubub Võlingi ojja, mis on Põltsamaa jõe parempoolne lisajõgi. Allikalehter on kuni 6 meetrit lai ja 3 meetrit pikk ning 4,8 meetrit sügav. Sopa allika õpperada Sopa allikas Eesti looduse infosüsteemis
Joseph Fischer

Joseph Fischer on mitme inimese nimi: Franz Joseph Emil Fischer (1877–1947), saksa keemik Joseph Emanuel Fischer von Erlach (1693–1742), Austria arhitekt Joseph Fischer (kartograaf) (1858–1944), saksa kartograaf Joseph Martin Fischer (sündinud 1948), saksa poliitik Joseph Fischer (muusik), USA muusik, ansambli Full Moon liige Joseph Fischer (poliitik), Ungari poliitik Josef Fischer Joseph Fisher
Kaardivägi

Kaardivägi on termin, mis on ajaloos eri aegadel tähendanud mitmesuguseid sõjalisi üksusi: Kaardivägi on valitseja (sh riigipea) ihukaitsevägi, nt 15.–16. sajandil Prantsusmaal ja Inglismaal. Kaardivägi oli Nõukogude Liidus lahingus silmapaistnud relvajõudude väeüksustele ning kõikidele reaktiivsuurtükiväeosadele antud aunimetus. Kaardivägi oli Nõukogude Liidu relvajõudude liikmetele antav autasu. Kaardiväeossa kuuluv sõjaväelane on kaardiväelane Kaardiväelane (kolhoos) Kaardiväelane (sovhoos) ... Must Kaardivägi Rahvuskaart Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 04.12.2012) TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=19556 (vaadatud 02.12.2012))
Kaalutus

Kaalutus ehk kaaluta olek (inglise weightlessness) on keha selline olek, kus keha ei mõjuta riputusvahendit, alust ega keskkonda. Kaaluta olekus on ainsaks kehale mõjuvaks jõuks raskusjõud. Kui keha kiirendus on võrdne raskuskiirendusega, siis on selle kaal 0: a → = g → ⟹ P → = 0 {\displaystyle {\vec {a}}={\vec {g}}\Longrightarrow {\vec {P}}=0} . Kui keha kaal on 0, siis öeldakse, et keha on kaaluta olekus. Kaaluta olekus on näiteks kosmosejaamas viibivad astronaudid, kuna nii kosmosejaam kui astronaut liiguvad orbiidil sama kiirusega ning seega ei avalda astronaut jõudu kosmosejaamale. Samuti on kaaluta olekus vabalt langevad kehad (nt läbi väga hõreda keskkonna liikuv langevarjur enne, kui ta avab langevarju). "Kaal ja kaalutus. Toereaktsioon (Mehaanika)". opik.fyysika.ee. Vaadatud 26. septembril 2023. "Kuidas ennast kaaluta olekus kaaluda? (Füüsika õpetaja raamat)". opik.fyysika.ee. Vaadatud 26. septembril 2023. Whitfield, Bethany (5. veebruar 2013). "Baumgartner's Freefall Jump Was Faster than Initially Thought". FLYING Magazine (Ameerika inglise). Vaadatud 26. septembril 2023.
Kaaliumvesiniktartraat

Kaaliumvesiniktartraat (inglise potassium hydrogen tartrate; keemilise valemiga KC4H5O6 on veinitegemise kõrvalsaadus. Keemiliselt on ta D-viinhappe ja D,L-viinhappe ehk viinamarihappe sool. Enamasti mõeldakse kaaliumvesiniktartraadi all D-viinhappe soola HOOC(CHOH)2COOK, mida rahvapäraselt nimetatakse viinakiviks või kremortartariks. TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=19532[alaline kõdulink] (vaadatud 02.12.2012))
Ignatios IV

Ignatios IV (kodanikunimega Ḩabīb Hazīm; ‏ إغناطبوس الرابع هزيم، بطريرك أنطاكيا وسائر المشرق ‎ 28. august 1921 Maḩardah, Süüria – 5. detsember 2012 Beirut, Liibanon) oli Antiookia Õigeusu kiriku patriarh. Ta sündis Ḩamāh' provintsis Maḩardah's. Ta valiti 2. juulil 1979 Antiookia Õigeusu kiriku patriarhiks.
Borš

Borš (ukraina keeles ja vene keeles борщ, borštš) on Ukraina päritolu supp, mis on alates aastast 2022 kantud UNESCO inimkonna kiireloomulist kaitset vajava kultuuripärandi nimistusse. Supp on populaarne paljudes Kesk- ja Ida-Euroopa maades, sealhulgas Eestis. Enamasti kasutatakse borši põhikomponendina peeti, mis annab supile sügava punakaslilla värvi. Kuid mõnes piirkonnas kasutatakse põhilise koostisosana tomatit ja vähemal määral peeti. Boršist on ka peedita variante, näiteks tomatipastal põhinev oranž borš ja roheline borš (hapuoblikasupp). Boršisõda July 1, 2022, Lucía Iglesias Kuntz, Culture of Ukrainian borscht cooking inscribed on the List of Intangible Cultural Heritage in Need of Urgent Safeguarding Sydney Schultze "Culture and customs of Russia" Greenwood Pub Group (2008) pp. 65-66. Vladimir Dal Borši definitsioon Dali sõnaraamatus (vene keeles). William Pokhlyobkin boršist (vene keeles).
Jünger

Jüngrid olid Uues Testamendis kirjeldatud Jeesuse lähimad õpilased, kes levitasid tema õpetust. Sõna jünger pärineb kreekakeelsest sõnast μαθητής ning tähendab õpilast, õpetaja või meistri järgijat. Piiblis viitab see termin kaheteistkümnele kõige lähemale Jeesuse järgijale ja õpilasele (apostlid). Jeesus valis 12 apostlit välja rahva hulgast. Neid nimetatakse ka saadetuteks. Kõik 12 apostlit (nende hilisem nimetus) olid jüngrid, ent kõikidest jüngritest ei saanud apostleid. Jeesus valis tõenäoliselt kaksteist jüngrit just sellepärast, et esindada Iisraeli kahtteistkümmet tähtsat suguvõsa. Jüngritele viidatakse Uues Testamendis 261 korda, peamiselt Apostlite Tegudes. Jüngerlust iseloomustab elulise suhte loomine Jeesusega. Jüngriks saab inimene, keda Jeesus selleks kutsub. Jeesus kutsus end järgima inimesi nende sotsiaalsest, religioossest, etnilistest taustast ja soost olenemata. Jeesuse kutse jüngerlusse eeldas kutsutaval oma senise elu mahajätmist (perekond, elukutse). Jüngriks saamine andis inimese elule uue tulevikuväljavaate. Jüngerlus jagunes erinevatesse suurematesse ja väiksematesse gruppidesse. Suuremates järgijate gruppides oli suurema tõenäosusega ka naisi. Reeglina esines naisjüngreid suuremates järgijategruppides, kes polnud Jeesusele niivõrd lähedased. Kuid esineb ka neid, kes pärast seda, kui Jeesus neid tervendas, teda ja 12 apostlit järgima hakkasid. Naisjüngrid olid erilised nähtused 1. sajandi Palestiinas. Rühm naisi järgnes Jeesusele Jeruusalemma ning nad olid tema ristilöömise tunnistajateks. Hiljem olid nad esimesed, kes avastasid, et haud, kuhu Jeesus maeti, oli tühi. Uues Testamendis on juttu naisjüngrist nimega Tabiita, kelle apostel Peetrus surnuist üles äratas. Tabiita tegi häid tegusid ja jagas palju almuseid (Ap. 9:36–41). Tema nimi tähendab Piibli erinevate tõlgete järgi hirve või gaselli. The Anchor Bible Dictionary: Volume 2. New York: Doubleday. 1992. Lk 207–210. Theological Dictionary of the New Testament. William B. Eerdemans Publishing Company. 1985. Lk 555-556. David F. Ford (2013). Teoloogia. Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 121. Dictionary of Jesus and the Gospels. Inglismaa: InterVarsity Press. 1992. Lk 178–179. The Anchor Bible Dictionary: Volume 2. New York: Doubleday. 1992. Dictionary of Jesus and the Gospels. Inglismaa: InterVarsity Press. 1992. Lk 178–179. David F. Ford. Teoloogia. Tartu Ülikooli Kirjastus. 2013. Lk 121. Theological Dictionary of the New Testament. William B. Eerdemans Publishing Company. 1985. Lk 555–556.
Seekel

Seekel on ajalooline massi- ja rahaühik vanades idamaades (Ees-Aasias, Lähis-Idas, Levandis), nt Mesopotaamias 9 g Seekel on Iisraeli rahaühik Seekel on U-kujuline metallist kinnitusvahend Seekelid on ungarlaste etniline rühm Transilvaanias seekel, ÕS2006 seekel, EKSS
Rysy

Rysy (poola ja slovaki) on mägi Euroopas Tatra mägedes Poola ja Slovakkia piiril. Kolmest tipust loodepoolseim kõrgusega 2499 meetrit on Poola kõrgeim tipp. Keskmine veidi kõrgem tipp (2503 m) ja kagupoolne (2473 m) jäävad Poola piiridest välja. Slovakkia ja ühtlasi Karpaatide kõrgeim tipp Gerlachovský štít jääb vaid neli kilomeetrit Rysyst kagu poole.  Rysy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Samba

Samba on elavaloomuline tants, mis sündis 20. sajandi algul Rio de Janeiros. Selle nimetus pärineb arvatavasti Aafrikast ning ka suur osa tantsuelemente on pärit tumedanahaliste traditsioonist. Samba taktimõõt on 2/4 ja igas taktis tehakse kolm tantsusammu. Iseloomulik on omapärane vetruv liikumine. Samba kuulub Ladina-Ameerika võistlustantsude hulka. Samba kauge sugulane on bossanoova, mille 1950. aastal lõi džässmuusik ja helilooja Antonio Carlos Jobim.
Murru taandamine

Murru taandamine on murru lugeja ja nimetaja jagamine nende ühisteguriga. Murdu, mille lugejal ja nimetajal ühised tegurid puuduvad, nimetatakse taandumatuks murruks. Iga murru saab taandamise teel viia unikaalseks taandumatuks murruks. Selleks tuleb lugejat ja nimetajat jagada nende suurima ühisteguriga. Murru laiendamine Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Seltsisaared

Seltsisaared (prantsuse Îles de la Société, tahiti Totaiete) on saarestik Prantsuse Polüneesias. Pindala 1600 km². Jaguneb Tuulepealseteks ja Tuulealusteks saarteks. Saared on mägised, kõrgus kuni 2241 meetrit. Kuuluvad Prantsusmaale.
Aaloelised

Aaloelised (Aloaceae) on üheiduleheliste taimede sugukond. Mõned taimesüstemaatikud paigutavad aaloeliste sugukonna tooneliilialiste (Asphodelaceae) sugukonna alamsugukonnaks; mõned jällegi loevad aaloelisi liilialiste sugukonna alamrühmaks. Cronquisti süsteemis on aaloelised (Aloeaceae) sugukonna staatuses. Sugukonda on arvatud 5 perekonda: Aloe – aaloe Astroloba Gasteria – gasteeria Haworthia – havortia Poellnitzia. APG II süsteemis on aaloelised liigitatud toonelililiste (Asphodelaceae) hulka. APG III süsteemis liigitatakse aaloelised heinpuuliste (Xanthorrhoeaceae) hulka. Aloaceae on Xanthorrhoeaceae taksonoomiline sünonüüm. TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=43[alaline kõdulink] (vaadatud 02.12.2012)) Sissekanne GRIN-is, veebiversioon (vaadatud 19.07.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Aloaceae seisuga 19.07.2014.
Põltsamaa Emadeklubi

Põltsamaa Emadeklubi on Jõgeva maakonnas Põltsamaal tegutsev mittetulundusühing, mis korraldab õpitubasid, koolitusi ja näitusi. 2012. aasta detsembri seisuga on Põltsamaa Emadeklubil 21 liiget. Klubi igapäevast tegevust korraldab 5-liikmeline juhatus. Põltsamaa Emadeklubi loodi 1995. aastal Põltsamaa piirkonna emade poolt, et muuta Põltsamaa elu lastesõbralikumaks ning aidata lapsi ja raskustesse sattunud peresid. Esimestel tegevusaastatel vahendas emadeklubi humanitaarabi ja korraldas selle jagamist. MTÜ registreeriti 2004. aastal. Emadeklubil on oma maja, kus paiknevad kangasteljed ning kus on olemas töötubade korraldamiseks vajalik inventar ja töövahendid. Klubi on korraldanud õpitubasid näiteks 4H noortelaagrites, noorkotkaste ja kodutütarde laagrites ja Põltsamaa lossipäevadel. MTÜ Jõgevamaa Koostöökoda infobrošüür. Toimetaja Riina Mägi. 2009, lk 13 Emadeklubist Põltsamaa Emadeklubi koduleht. Vaadatud 05.12.2012 Põltsamaa Emadeklubi koduleht
Adiantumilised

Adiantumilised (Adiantaceae) on taimede sugukond sõnajalgtaimede hõimkonnast. Sugukonda arvatakse 12–56 perekonda ja sõltuvalt perekondade arvust umbes 1000 liiki. Mõned taimesüstemaatikud paigutavad adiantumilised äärisjalaliste (Pteridaceae) sugukonda, mõned süstemaatikud käsitlevad adiantumilisi ja äärisjalalisi sünonüümsetena. TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=613[alaline kõdulink] (vaadatud 02.12.2012))
Pabradė

Pabradė (leedu, poola Podbrodzie) on linn Leedus Švenčionyse rajoonis. Pabradė valla halduskeskus. Asub merepinnast 124 meetri kõrgusel Žeimena jõe ääres Dubinga suubumiskohas Valgevene piiri lähedal. 13 km kaugusel asuvas Zalavase (poola Zułów) külas sündis 1867. aastal Józef Piłsudski. Linnas on 3 kirikut, 2 gümnaasiumi (üks neist poolakeelne) ja raamatukogu. Tänapäeval läbib linna Vilniuse-Daugavpilsi raudtee. Pabradėt on mainitud esimest korda 15. sajandil. Seal asunud väike mõis kuulus Nosilovskitele, Radziwillidele, Tiesenhausenitele, Massalskitele ja Tyszkiewiczitele. Küla läbis Daugavpilsi ja Vilniuse vaheline postimaantee, seal asusid XVIII sajandil rajatud kõrts ja hobupostijaam. Tsaariajal olid asula venekeelsed nimekujud Подбродзе ja Подбржезъ. Küla hakkas kasvama 19. sajandil, kui 1862 valmis Pabradėt läbiv Peterburi–Varssavi raudtee. Sinna rajati Pabradė raudteejaam ja asula sai alevi staatuse. Selle Žeimena vasakule kaldale jääv osa kuulus Sventsjanõ maakonda, paremkalda osa aga Vilno maakonda. Sealsed elanikud tegelesid metsandusega, alevis olid ka elektrijaam ja viinavabrik. Aastal 1905 asutati tänapäeval linna koosseisu jäävas Bajorele külas kolmeklassiline kool, aastal 1928 ehitati kool ka Pabradėsse. Aastal 1916 rajas saksa sõjavägi Pabradėst Łyntupysse viiva harutee. Aastail 1920–1939 kuulus asula Poolale. Aastal 1939 olid ligi kolmandik alevi elanikest juudid. Juunis ja juulis hukati osa kohalikke juute, keda süüdistati koostöös kommunistidega. 1. septembril asustati sealsed juudid getosse, kust osa juute pages, kuna levisid kuuldused juutide massilistest hukkamistest. Hiljem viidi ligi sadakond põgenemiselt tabatud või getos elanud juuti üle Švenčionėliai getosse, kus nad hukati. Linn aastast 1946. Aastal 2003 moodustati linna juurde vanausuliste kihelkond. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pabradė elanikest poolakaid 44,73%, leedulasi 26,81%, venelasi 18,45%, valgevenelasi 5,27% ja ukrainlasi 1,17%. Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. Подбржезъ. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Kd. 24 (47) : Повелительное наклонение — Полярные координаты. С.-Петербургъ, 1898., 50 lk. Holocaust atlas of Lithuania "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 14. aprillil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Poola Kuningriigi geograafiline leksikon Linn portaalis vietoves.Lt
Jäävusseadus

Jäävusseadus (ingl conservation law) on füüsikaseadus, mis ütleb, et vaadeldavas isoleeritud süsteemis mingi kindel mõõdetav füüsikaline suurus ei muutu, kui selles süsteemis toimub mingi muutus. Tuntuimad jäävusseadused on massi jäävuse seadus energia jäävuse seadus impulsi jäävuse seadus impulsimomendi jäävuse seadus elektrilaengu jäävuse seadus Jäävusseadus
Lissove

Lissove (ukraina keeles Лісове) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 548.
Ardatovi rajoon

Ardatovi rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Piirneb Nižni Novgorodi oblasti ja Tšuvaššiaga. Rajoonis on 2 linna- ja 24 külaasundust. Q127252379 Rajooni koduleht
Clemente Rojas

Clemente Rojas Pérez (sündinud 1. septembril 1952 Cartagena del Chairás Caquetá departemangus) on Colombia endine poksija. Rojas sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Philip Waruingele (Keenia) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta oli koos Alfonso Pérezega esimesed Colombia poksijad, kes võitsid olümpiamängudel medali. Rojas poksis septembrist 1974 kuni novembrini 1983 elukutselisena. Ta pidas kokku 27 kohtumist, millest võitis 9 (neist 4 nokaudiga) ja kaotas 15 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ning 3 kohtumist jäi viiki. 20. suveolümpiamängude poksivõistlus. München 1972. Tulemused inglise keeles Clemente Rojas veebisaidil Olympedia (inglise) Clemente Rojas veebisaidil BoxRec (inglise)
Ingvar

Ingvar või Yngvar Harra (Halljuuks) (surnud 7. sajandil) oli Östeni poeg, poolmüütiline Rootsi kuningas, kes taastas Rootsi troonil Yngligrid pärast seda, kui rootslased olid tõstnud mässu Sölvi vastu. 13. sajandi islandi luuletaja ja ajaloolane Snorri Sturluson on pannud kirja Yngligrite saaga, kus ta kirjutab Ingvarist järgmiselt: "Selle järel valitses rootslaste üle kuningas Östeni poeg, nimega Ingvar. See oli silmapaistev sõjamees ja võttis sagedasti osa laevaretkedest. Aga tol ajal kimbutasid Rootsimaad väga taanlased ja idapoolsed rahvad. Kuningas Ingvar, sõlminud rahu taanlastega, hakkas laastama ja rüüstama idaalasid. Ühel suvel, kutsunud kokku sõjaväe, läks ta Eestimaale ja korraldas samal suvel rüüstamise kohas, mis kannab nime Stein. Siis ruttasid kohale eesti viikingid (Víkingr frá Esthland) suure väega ja pidasid lahingu. Et kohaliku rahva vägi oli arvult ülekaalus, ei olnud rootslastel jõudu vastu panna. Sealsamas paigal langes kuningas Ingvar, ta sõjamehed põgenesid. Ta on maetud sinna kalmukünka alla, päris mere lähedale. Seda kohta nimetatakse Adalsyslaks. Pärast seda lüüasaamist pöördusid rootslased kodumaale tagasi. Nõnda ütleb Thiodolf (aastail 858–928 valitsenud Norra kuninga Harald Kaunisjuukse õukonna (skald): Kõikjal sai teatavaks, et Ingvari Sysla sugu on surmanud, ja et eestlaste vägi hiilgava kuninga ihhu haavad lõi Madalmere südame lähedal. Aga Läänemeri seal puhkavat rootslaste kuningat vetelauluga hellitab.» Ladinakeelses Historia Norwegiæes on kokkuvõte Yngligrite saagast (mis on Snorri kirjutatust vanem) (Eysteinni (Ingvari isa) järgi): "Ta poeg Ingvar, hüüdnimega Hallipäine, tapeti kohalike poolt Balti mere saarel mida kutsutakse nimega Eycilla või Eysysla (Saaremaa). Yngligrite saaga toob ära, et juba järgmisel aastal peale Ingvari surma tuli tema poeg Onundr (keda saaga nimetab eestlaste vihkajaks) tasuretkele Eestisse, kus laastanud ja rüüstanud maad suurelt ja viinud sügiseks kaasa suure sõjasaagi. Ingvari hauakohta on otsitud mitmelt poolt. Muhus olla olnud suur kivi, millel olnud peal väiksem kivi ruunikirjaga. See olnud alles veel 20. sajandi alguses. Ingvari sõjakäiguga on püütud seostada ka Salme muinaslaevadega seotud lahingupaika. Jüri Selirand. Muinasaeg, muinasteadus, muinasteadlased. Tallinn, 1989. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuli 2012. Vaadatud 5. detsembril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Tsiitsitajalased

Tsiitsitajalased (Emberizidae) on lindude sugukond värvuliste seltsis. Sugukonda kuulub 27 perekonda kokku ligikaudu 200 liigiga.
Lõolased

Lõolased (Alaudidae) on värvuliste seltsi laululindude alamseltsi kuuluv lindude sugukond. Sugukonda kuulub 18 perekonda kokku 92 liigiga.
Transept

Transept (ladina keele sõnadest trans 'üle-', 'läbi-' ja saeptum 'tara') ehk põikhoone ehk risthoone, ka ristlööv on kiriku basilikaalset pikihoonet risti läbiv ruumiosa, mis muudab kiriku põhiplaani ristikujuliseks. Esimestel basiilikatel transepte ei olnud. Need hakkasid ilmuma alates 5. sajandist, mil kasvav vaimulikkond vajas altari lähedal rohkem ruumi. Transept on iseloomulik keskaja sakraalarhitektuurile hilisgootikani, mil hakkas levima ühtlase kõrgusega kodakirik ja transeptist loobuti. Transept võis olla ühe- või mitmelööviline. Pikihoone ja transepti lõikumiskohta moodustub nelitis, mida võib kroonida kuppel või nelitistorn. Enamasti oli kirikutel üks transept. Leidub ka kahe transeptiga kirikuid, näiteks Salisbury katedraal, kahe transepti ja kooriga Verduni katedraal, kunagisest kahetranseptilisest Cluny kolmandast kloostrikirikust on säilinud osa läänepoolsest transeptist koos torniga. Kunstileksikon. Eesti Klassikairjastus, 2001
Petrivka (Lõpovetsi rajoon)

Petrivka (ukraina keeles Петрівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 108. Pindala on 0,66 km².
Posio vald

Posio on vald Soomes Lapi maakonnas. Naabervallad on Rovaniemi linn, Kemijärvi linn, Ranua vald, Salla vald, Kuusamo linn, Taivalkoski vald ja Pudasjärvi linn. Valla pindala on 3545 km², millest 506 km² moodustavad veekogud. Soome keel on 99% elanike emakeel. Posio vallas on ligi 2500 suvilat ja suvekuudel kahekordistub vallaelanike arv. Vallas asub Riisitunturi rahvuspark. Vallas tegutseb keraamikatehas Pentik. Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years  Posio vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Valla koduleht Statistika
Mõljatõtši

Mõljatõtši (ukraina keeles Милятичі) on küla Ukrainas Lvivi oblastis Pustomõtõ rajoonis. Elanike arv on 484. Pindala on 1,43 km². Mõljatõtši kabel https://web.archive.org/web/20220227124559/https://decentralization.gov.ua/locality/35711
Nedantšõtši

Nedantšõtši (ukraina keeles Неданчичі) on küla Ukrainas Tšernihivi oblastis Tšernihivi rajoonis (kuni 2020. aastani asus Ripkõ rajoonis). Elanike arv on 730. Pindala on 3,65 km².