Köppeni kliimaklassifikatsioon

Köppeni kliimaklassifikatsioon on kliimaklassifikatsioon, mille lõi 20. sajandi algul saksa klimatoloog Wladimir Köppen. Tõenäoliselt on see kõige laiemalt kasutatav kliimaklassifikatsioon maailmas. Seda on edasi arendanud Köppeni õpilased Geiger ja Pohl. Köppeni süsteemi eeliseks on objektiivsus: iga kliimatüüp on määratletud kas sademete hulga või õhutemperatuuri järgi. Igale kliimatüübile vastab kuni kolmetäheline kood. Kõige üldisemalt liigitatakse kliimatüübid viide gruppi: A, B, C, D või E. A – troopiline vihmane kliima Kõigi kuude keskmine temperatuur on üle +18 °C, sellel kliimatüübil ei ole talveperioodi Aastane sademetehulk on suur ja ületab aastast aurumist B – kuiv kliima Aurumine ületab keskmiselt sademetehulga terve aasta vältel, mistõttu ei lähtu sellest kliimavöötmest ükski jõgi C – niiske kliima maheda talvega Külmima kuu keskmine temperatuur on +18 °C ja –3 °C vahel Vähemalt ühe kuu keskmine temperatuur ületab +10 °C Sellel kliimatüübil on välja kujunenud nii suvi kui ka talv D – niiske kliima külma talvega Külmima kuu keskmine temperatuur on alla –3 °C Kõige soojema kuu keskmine temperatuur ületab +10 °C, see isoterm ühtib üldjoontes metsa kasvu poolusepoolse piiriga E – polaarkliima Kõige soojema kuu keskmine temperatuur on alla +10 °C Selles kliimavöötmes ei esine tõelist suve Grupid A, C, D ja E on defineeritud keskmise temperatuuri alusel, ainsana on B defineeritud sademete ja aurumise suhte alusel. Gruppidel A, C ja D on piisavalt metsadele ja rohumaadele vajalikku soojust ja sademeid. Peale nende tuuakse eraldi kliimatüübina välja H ehk mäestikukliima, selles kliimavöötmes muutub kliima väga kiiresti seoses kõrgusvööndilisusega. Need viis kliimatüüpi jaotatakse 12 gruppi järgmiste koodidega: S – poolkõrb, stepp (järgneb vaid kliimatüübile B) W – kõrb (järgneb vaid kliimatüübile B) f – niiske, kuiva hooaega ei ole (järgneb kliimatüüpidele A, C ja D) w – kuiv hooaeg talvel (talv madala Päikese tähenduses) s – kuiv hooaeg suvel (suvi kõrge Päikese tähenduses) m – mussoonkliima (lühike kuivaperiood) Eespool kirjeldatud tähtkoodide kombineerimisel saame järgmised kliimatüübid: Af – troopilise vihmametsa kliima, kõige kuivema kuu sademetehulk ületab 60 mm Am – Af tüübi mussoonvariant, kõige kuivema kuu sademetehulk on alla 60 mm; selgelt eristuv põuaperiood Aw – savannikliima, vähemalt ühe kuu sademetehulk on alla 60 mm; selgelt eristuv põuaperiood BS – stepikliima, tavaliselt asetseb kõrbete ning A-, C- ja D-grupi vahel BW – kõrb, kuiv kliima, aastane sademetehulk jääb alla 400 mm Cf – pehme niiske kliima kuiva hooajata, kõige kuivema kuu keskmine sademetehulk ületab 30 mm Cw – pehme niiske kliima kuiva talvega, sademeterohkeima kuu sademetehulk ületab vähemalt kümnekordselt sademetevaeseima kuu sademetehulga Cs – pehme niiske kliima kuiva suvega, kõige kuivema kuu sademetehulk on alla 30 mm. Sademeterohkeima kuu sademetehulk ületab vähemalt kolmekordselt sademetevaeseima kuu sademetehulga. Df – niiske talv lumise metsaga, kuiva hooaega pole Dw – "lumise metsa kliima" kuiva talvega ET – tundrakliima, kõige soojema kuu keskmine temperatuur jääb vahemikku 0...10 °C vahele EF – külmakõrbe kliima, igilume ja -jää kliima, mitte ühegi kuu keskmine temperatuur ei ületa 0 °C Lisaks kahele eelnevale kasutatakse ka kolmandat tähte, mis täpsemalt iseloomustab temperatuurirežiimi. Vastavad tähed on: a – kuum suvi, kõige soojema kuu keskmine temperatuur on üle +22 °C b – soe suvi, kõige soojema kuu keskmine temperatuur on alla +22 °C c – jahe suvi, alla nelja kuu keskmised temperatuurid on üle +10 °C d – väga külm talv, külmima kuu keskmine temperatuur on alla –38 °C h – kuiv ja kuum, aasta keskmine temperatuur on üle +18 °C k – kuiv ja külm, aasta keskmine temperatuur on alla +18 °C Alissovi kliimaklassifikatsioon Peel, M. C. and Finlayson, B. L. and McMahon, T. A. (2007). "Köppeni–Geigeri kliimaklassifikatsiooni järgi uuendatud maailma kliimakaart". Hydrol. Earth Syst. Sci. 11: 1633–1644. ISSN 1027-5606.{{cite journal}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) (direct: Final Revised Paper) Maailma kliimakaart Köppeni järgi Kliimadiagrammid