laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ahtalehine kareputk

Ahtalehine kareputk (Laserpitium prutenicum) on sarikaliste sugukonda kareputke perekonda kuuluv õistaim. Ta levilaks on Kesk- ja Lõuna-Euroopa. Eestis kasvab ta oma levila põhjapiiril. Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012). Eestis on ta haruldane. Teda leidub peamiselt Tartu ümbruses, kus ta eelistab leht- ja segametsade servi, põõsastikke, niite. Leht, Malle 2021. Ahtalehine kareputk (Laserpitium prutenicum L.) levib endistele põllumaadele. Rmt.: Luule Metspalu, Anne Luik, Liina Talgre (toim.), Põllumajandus ja keskkond: Toimetised 2021. Tartu: Eesti Loodusfoto, 47–52.Vt rmt. 2007. Eesti taimede määraja. Teine trükk. Toim. Leht, M. Tartu: EMÜ, Eesti Loodusfoto, lk 212.  Ahtalehine kareputk – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Otsing: Silphiodaucus prutenicus andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele)
Püsiksannikas

Püsiksannikas (Swertia perennis) on emajuureliste sugukonda sannika perekonda kuuluv õistaim. Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012). Eestis on ta haruldane. Teda leidub Ida- ja Lõuna-Eesti soistel niitudel ja soodes. 2007. Eesti taimede määraja. Teine trükk. Toim. Leht, M. Tartu: EMÜ, Eesti Loodusfoto. Lk 218 Püsiksannikas andmebaasis eElurikkus
Reket

Reket on varrest ja ümmargusest labast koosnev spordivahend, mida mõnes pallimängus kasutatakse palli löömiseks. Erinevate mängude jaoks on erinevad reketid. Näiteks tennisereketil ja sulgpallireketil koosneb laba ümmargusest või veidi ovaalsest rõngast, milles on suhteliselt jäik võrgustik. Lauatennisereket on väiksem ja lühema varrega ning selle laba on ümmarguse plaadi kujuline ja kaetud kummiga. Sulgpallireketid Tennisereket ja -pallid Lauatennisereket
Kuutõusu kuningriik

"Kuutõusu kuningriik" (filmiposteril stiliseeritult "Kuutõusu Kuningriik"; inglise keeles "Moonrise Kingdom") on 2012. aasta USA romantiline draama. Filmi režissöör on Wes Anderson, kes on ka stsenaariumi autor koos Roman Coppolaga. Filmis mängivad Bruce Willis, Edward Norton, Bill Murray, Frances McDormand, Tilda Swinton, Jason Schwartzman, Bob Balaban, Harvey Keitel, Jared Gilman ja Kara Hayward. Film oli 2012. aasta Cannes'i filmifestivali avafilm.
Naabrivalve (film)

"Naabrivalve" (originaalpealkirjaga "The Watch"; algse pealkirjaga "Neighborhood Watch") on 2012. aasta ulmekomöödiafilm. Filmi režissöör on Akiva Schaffer ning stsenaristid Jared Stern, Seth Rogen ja Evan Goldberg. Peaosi mängivad Ben Stiller, Vince Vaughn, Jonah Hill ja Richard Ayoade.
Krustpilsi piirkond

Krustpilsi piirkond (läti keeles Krustpils novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirkonna halduskeskus oli Jēkabpils. 2021. aastal liideti Krustpilsi piirkond Jēkabpilsi piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021.
Vecumnieki piirkond

Vecumnieki piirkond (läti keeles Vecumnieku novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Zemgales. Piirnes lõunas Leeduga. Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Vecumnieki piirkonna elanikest lätlasi 80,24%, venelasi 7,45%, leedulasi 6,32%, valgevenelasi 2,21%, ukrainlasi 1,38%, poolakaid 1,02% ja teistest rahvustest inimesi 1,38%. Piirkond moodustati 2009. aastal. 2021. aastal liideti Vecumnieki piirkond Bauska piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2012. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.
Reha Erdem

Reha Erdem (sündinud 9. novembril 1960 İstanbulis) on türgi filmilavastaja ja stsenarist. Ta õppis Boğaziçi Ülikoolis ajalugu, ent vahetas selle 1983. aastal filmiõpingute vastu. Tal on bakalaureusekraad kinouuringutes ja magistrikraad plastilistes kunstides Pariisi VIII Ülikoolist. 1988 "A Ay" 1999 "Kaç Para Kaç" 2004 "Korkuyorum Anne" 2006 "Ekim'de Hiçbir Kere" (lühifilm) 2006 "Beş Vakit" ("Ajad ja tuuled", otsetõlkes "Viis korda") 2008 "Hayat Var" 2009 "Kosmos" 2012 "Jin" 2012 "Şarkı Söyleyen Kadınlar" Yanlış hesapla yönetmen oldu
Kuopio toomkirik

Kuopio toomkirik on kirik Soomes Kuopios. See on Kuopio piispopkonna peakirik, Kuopio piiskopi residents. Kuopio toomkiriku ehitamist alustati aastal 1795. Aastatel 1806–1807 töötas ehitusmeistrina Jacob Rijf; aastaks 1808 jõuti ehitusega katuse kõrguseni, kuid siis puhkes Vene-Rootsi sõda (1808–1809) ja ehitustööd said jätkuda aastast 1812; aastatel 1813–1815 juhtis ehitustöid Pehr Granstedt. Kirik on uusklassitsistlikus stiilis, võrdsete harudega risti kujulise põhiplaaniga. Idaküljes on torn kahe kellaga. Kõrgus kellatorni katuseni on 35,5 m. Kirikus on istekohti 1500 inimesele. Kiriku altarimaali "Kristus ristil" on maalinud aastal 1843 Peterburis soome kunstnik Berndt Abraham Godenhjelm. Praegune kirikuhoone on Kuopios viies, esimene valmis 1552. aastal.
Nereta piirkond

Nereta piirkond (läti Neretas novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes läänes ja lõunas Leeduga. Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Nereta piirkonna elanikest lätlasi 75,08%, leedulasi 10,54%, venelasi 10,04%, valgevenelasi 1,70%, poolakaid 1,14% ja muust rahvusest inimesi 1,51%. Piirkond loodi 2009. aastal neljast vallast. 2021. aastal liideti Nereta piirkond Aizkraukle piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2012. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Piirkonna koduleht
Kuma

Kuma on mitme asja nimi. Jaapani nimedes tuleb see sõnast 熊 (kuma 'karu'). Kuma ehk kaeluskaru Kuma on perekonnanimi AS Kuma, mis kirjastab ja haldab raadiot Eesti ristsõnaajakiri (Kuma) Paide kirjastus (Kuma) Kuma Raadio Paides täht ν Draconis ehk Kuma asteroid 6255 Kuma tegelane võitlusmängusarjas Tekken (Kuma) videomängufirma Kuma Reality Games üks Jaapani ristleja (Kuma) Kuma, mitmes filmis osalenud koer linn Jaapanis Ehime prefektuuris (Kuma; 33° 39' 00" N, 132° 54' 00" E) küla Jaapanis Kumamoto prefektuuris (Kuma) asula Venemaal Dagestani Laki rajoonis (Kuma; 42° 16’ 59" N, 47° 07’ 32" E) asula Venemaal Dagestani Kuli rajoonis (Kuma) asula Indoneesias Kuma (04° 25' 00" N, 126° 43' 00" E) asula Indoneesias Kuma (03° 34' 00" N, 125° 35' 00" E) asula Kongo DV-s Kuma (03° 23' 00" N, 027° 16' 00" E) asula Kongo DV-s Kuma (03° 07' 00" N, 018° 41' 00" E) asula Nigeerias Kuma (09° 41' 00" N, 012° 18' 00" E) asula Nigeerias Kuma (08° 04' 00" N, 009° 09' 00" E) asula Nigeerias Kuma (07° 59' 00" N, 006° 47' 00" E) asula Nigeerias Kuma (06° 54' 00" N, 011° 23' 00" E) asula Saalomoni Saartel Kuma (09° 54' 00" S, 160° 32' 00" E) asula Saalomoni Saartel Kuma (09° 54' 00" S, 160° 32' 00" E) asula Saalomoni Saartel Kuma (09° 49' 00" S, 160° 06' 00" E) asula Kiribatil (Kuma; 03° 10' 00" N, 172° 58' 00" E) asula Myanmaris (Kuma; 24° 59' 00" N, 097° 33' 00" E) asula Pakistanis Azad Kashmiris (Kuma; 33° 01' 30" N, 074° 09' 00" E) Kuma jõgi, jõgi Põhja-Kaukaasias (suue: 44° 46' 00" N, 046° 58' 41" E) Kuma jõgi, jõgi Jaapanis Kuma jõgi, jõgi Venemaa Handi-Mansimaal (suue: 59° 32' 53" N, 066° 45' 51" E) Kuma jõgi, jõgi Venemaa Sahhalini oblastis (suue: 50° 14' 16" N, 155° 49' 22" E) Kuma jõgi, jõgi Venemaa (suue: 56° 45' 13" N, 045° 58' 09" E) Kumajoki, jõgi Venemaa Karjalas Kuma saar Kuma ringkond Jaapanis Kumamoto prefektuuris
Pierre Chantraine

Pierre Chantraine [pjeer šantr'en] (15. september 1899 Lille – 30. juuni 1974 Pariis) oli prantsuse keeleteadlane ja klassikaline filoloog. Ta on tuntud eelkõige oma vanakreeka keele etümoloogilise sõnaraamatu järgi ("Dictionnaire étymologique de la langue grecque", 1968).
John Chadwick

John Chadwick (21. mai 1920 – 24. november 1998) oli briti keeleteadlane ja klassikaline filoloog. Koos Michael Ventrisega dešifreeris ta lineaarkirja B.
Sigismund (Tirooli hertsog)

Sigismund von Habsburg (1427–1496) oli Tirooli hertsog 1439–1490, ertshertsog alates 1477. Ta oli hertsog Friedrich IV poeg. Sigismund valitses lisaks Tiroolile ka mõningaid alasid Švaabimaal (Elsassis) ja Šveitsi lähedal, enamasti resideeris ta aga ikkagi Innsbruckis. Kuni 1446. aastani oli ta oma nõo, hilisema Saksa-Rooma keisri Friedrichi eestkoste all. Seejärel sai ta aga Tirooli ainuvalitsejaks ja et Friedrich oli püüdnud talt tema valdusi kätte saada (või seal vähemalt oma ülemvõimu kehtestada), siis isoleeris Sigismund end muudest Habsburgidest. Ta oli kaks korda abielus, kuid järglasi tal polnud. 1469 pantis või müüs Sigismund oma valdused Elsassis Burgundia hertsogile Charles Südile, ilmselt seetõttu, et need oleks Vana Šveitsi Konföderatsiooni eest paremini kaitstud. 1474 muutis ta meelt ning ostis oma valdused tagasi, liitudes Šveitsi Konföderatsiooniga võitluses Charles Südi vastu. Sigismund alustas ka uute rahade müntimist, millest hiljem kujunes välja taaler. Tirool sai kiiresti väga jõukaks, kuid hiljem hakkas Sigismund pillavalt elama, lisandus ka sõda Veneetsiaga, mis lõppes 1487 eriliste tulemusteta. Rahulolematus rahva seas kasvas ja nii pidi Sigismund 1490. aastal Tiroolist ja Kaugemast Austriast oma nõo, keiser Friedrichi poja Saksa kuninga Maximilian I kasuks. Sellega liitis Maximilian I uuesti kõik Habsburgide maad oma võimu alla. Aastal 1500 omandas Maximilian I ka ülejäänud Gorizia (Görz) territooriumid Lienzi ja Pusteri oru ümbruses. Tirooli krahvkond Austria hertsogkond
Einars Repše

Einars Repše (sündinud 9. detsembril 1961 Jelgavas) on Läti poliitik. Ta lõpetas aastal 1986 Läti Riikliku Ülikooli füüsika erialal, spetsialiseerudes raadioelektroonikale. Aastatel 1991–2001 oli ta Läti Panga president. 7. novembrist 2002 kuni 9. märtsini 2004 oli ta Läti peaminister, 2. detsembrist 2004 kuni 23. detsembrini 2005 Läti kaitseminister, 12. märtsist 2009 kuni 3. novembrini 2010 Läti rahandusminister. 2001. aastal oli ta üks erakonna Uus Aeg asutajatest. 2. veebruarist 2002 31. märtsini 2007 oli ta erakonna esimees.
Vilis Krištopans

Vilis Krištopans (sündinud 13. juunil 1954 Omski oblastis Jarkovos) on Läti poliitik. 21. detsembrist 1995 kuni 26. novembrini 1998 oli ta Läti transpordiminister, 26. novembrist 1998 kuni 16. juulini 1999 Läti peaminister.Varasemast tuntud ka korvpalluri ja treenerina.
Guntars Krasts

Guntars Krasts (sündinud 16. oktoobril 1957 Riias) on Läti poliitik. 21. detsembrist 1995 kuni 7. augustini 1997 oli ta Läti majandusminister, 7. augustist 1997 kuni 26. novembrini 1998 Läti peaminister. 2004–2009 oli ta Euroopa Parlamendi liige.
Māris Gailis

Māris Gailis (sündinud 9. juulil 1951 Riias) on Läti ettevõtja ja endine poliitik. 15. septembrist 1994 kuni 21. detsembrini 1995 oli ta Läti peaminister.
Valdis Birkavs

Valdis Birkavs (sündinud 28. juulil 1942 Riias) on Läti poliitik. 1957. aastal lõpetas Valdis Birkavs Riia 47. Keskkooli. 1961. aastal lõpetas ta Riia Tööstusliku Polütehnikumi tehnik-tehnoloogi erialal. 1969. aastal lõpetas ta kiitusega Läti Riikliku Ülikooli õigusteaduse erialal. Teaduste kandidaadi kraadi kriminoloogia alal sai ta 1978. aastal Moskva Kriminoloogia Instituudis. 3. augustist 1993 kuni 15. septembrini 1994 oli ta Läti peaminister, 19. septembrist 1994 kuni 16. juulini 1999 Läti välisminister. 1999 Aasta eurooplane Lätis http://www.mfa.gov.lv/ministrija/arlietu-dienesta-vesture/latvijas-arlietu-ministri-un-latvijas-diplomatiska-dienesta-vaditaji/valdis-birkavs "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2012. Vaadatud 14. aprillil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Sulev Teinemaa

Sulev Teinemaa (sündinud 10. september 1947 Harju-Risti – 9. mai 2020) oli eesti filmiajakirjanik. Teinemaa lõpetas 1966. aastal Keila Keskkooli ja 1971. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi elektroonikainsenerina ja 1991. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal. Aastail 1971–1988 töötas ta H. Pöögelmanni nimelise Elektroonika Tehase inseneri ja büroojuhatajana, 1988. aastast oli ta ajakirja Teater. Muusika. Kino filmitoimetaja. 1998 Aasta filmiajakirjanik Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 525.
Production I.G

Production I.G (jaapani keel: 株式会社プロダクション・アイジー Kabushiki-gaisha Purodakusyon Ai Jī) on alates 1987. aastast tegutsev Jaapani animatsiooni- ja produktsioonifirma, mille asutas Mitsuhisa Ishikawa. Firma tütarettevõte on Los Angeleses asuv televisioonianime tootmisele spetsialiseerunud Xebec (asutatud 1995). 1997. aastal asutatud Bee Train tegutseb iseseisva ettevõttena alates 2006. aastast. Production I.G kuulub ühendusse The Association of Japanese Animations (AJA). Patlabor 1: The Movie (1989) Little Polar Bear - Where Are You Going, Shirokuma-kun? (1990) Eiji (1990) Tistou of the Green Thumbs (1990) The Heroic Legend of Arslan (1991) The Weathering Continent (1992) Talking Head (1992) Patlabor 2: The Movie (1993) Ghost in the Shell (1995) Neon Genesis Evangelion the Movie: Death & Rebirth (1997) Neon Genesis Evangelion the Movie: The End of Evangelion (1997) Cyber Team in Akihabara - 2011 Summer Vacation (1999) Jin-Roh: The Wolf Brigade (2000) Blood: The Last Vampire (2000) Sakura Wars: The Movie (2001) MiniPato (2002) Kill Bill: Vol. 1 (2003) Dead Leaves (2004) Ghost in the Shell 2: Innocence (2004) The Prince of Tennis - Two Samurai: The First Game (2005) ×××HOLiC - A Midsummer Night's Dream (2005) Tsubasa Chronicle - The Princess of the Birdcage Kingdom (2005) Tachigui: The Amazing Lives of the Fast Food Grifters (2006) Ghost in the Shell 2.0 (2008) The Sky Crawlers (2008) Musashi: The Dream of the Last Samurai (2009) Oblivion Island: Haruka and the Magic Mirror (2009) Tales of Vesperia: The First Strike (2009) Book Girl: The Literature Girl (2010) Broken Blade (2010) Loups=Garous (2010) Ghost in the Shell: Stand Alone Complex - Solid State Society 3D (2011) Sengoku Basara: The Movie (2011) Appleseed XIII: Tartaros (2011) Appleseed XIII: Ouranos (2011) Company profile. About us. Production I.G Production I.G ametlik ingliskeelne koduleht Production I.G andmebaasis IMDb (inglise keeles) Production I.G. Anime News Network
Pehme koeratubakas

Pehme koeratubakas (Crepis mollis) on korvõieliste sugukonda koeratubaka perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2014). Pehme koeratubakas on tavaline Kesk-Euroopas, Prantsusmaalt Poolani. Leedu keskosas on liik küllaltki sage ning Lätis on üksikuid leiukohti lääneosas. Lätis ja Eestis kuulub pehme koeratubakas punase raamatu ohualdiste kategooriasse. Eestis on ta jõudnud oma levila põhja- ja kirdepiirile. Eestis on see liik 2004. aastast arvatud esimesse kaitsekategooriasse. Eestis on pehmel koeratubakal läbi aegade olnud vaid üks suhteliselt kitsas leiukohtade piirkond: teda leidub Tartu ümbruse niisketel lamminiitudel ja võsastikes. Teated leidude kohta mujalt Eestist on väga vanad ja herbaarselt tõendamata. Looduses hakkab pehme koeratubakas üsna hästi silma õitsemise ajal, juuni keskpaigast juuli keskpaigani, mil liitõisikud ulatuvad muust rohustust välja. Taimed on siis ligikaudu 40–90 cm kõrgused, aga varre ülaosa on vähe lehistunud ning kuivab võrdlemisi kiiresti pärast viljumist. Eesti Loodus, Pehme koeratubakas, 2008 2007. Eesti taimede määraja. Teine trükk. Toim. Leht, M. Tartu: EMÜ, Eesti Loodusfoto, lk 304. Pehme koeratubakas andmebaasis eElurikkus Ott Luuk, Eestis ohustatud taimeliigi pehme koeratubaka levik, ökoloogia ja kaitse  Pehme koeratubakas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Nõmmluga

Nõmmluga (Juncus squarrosus) on loaliste sugukonda kuuluv õistaim. Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse. Eestis on ta haruldane. Teda leidub peamiselt Loode-Eesti rabastuval liivapinnasel. 2007. Eesti taimede määraja. Teine trükk. Toim. Leht, M. Tartu: EMÜ, Eesti Loodusfoto, lk 334.  Nõmmluga – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Nõmmluga andmebaasis eElurikkus
Sinihall luga

Sinihall luga (Juncus inflexus) on loaliste sugukonda loa perekonda kuuluv õistaim. Sinihall luga on areaalitüübilt eurosiberi levilaga, Eestis areaali kirdepiiril. Ta kasvab niisketel niitudel ja soodes, ka märgades avakooslustes. Kirjandusallikates on Eestist esmamainitud 1839. aastal, ent tõendav herbaarmaterjal puudub. Tõendatud esmasleid ja pikka aega ainuke leiukoht oli Jõhvi vana prügimäe juures Tallinna–Narva maantee lähedal, avastatud 1982. aastal. Seda peeti hävinuks, sest viimati leiti taimi sealt aastal 1987. Hilisemate otsingute ajal (1995, 2001 ja 2003) polnud sealt enam taimi leitud ning sinihall luga arvati esimese kaitsekategooria liikide nimekirjast välja (2014). 2014. aastal Eesti uue taimeatlase välitööde käigus selgus, et sinihalli loa populatsioon Jõhvi juures on endiselt elujõuline. Taimeatlase välitöödel on teda leitud ka Klooga lähedalt (üksik taim) ning suurem elujõuline populatsioon Saaremaal Sõrve poolsaarel. 2007. Eesti taimede määraja. Teine trükk. Toim. Leht, M. Tartu: EMÜ, Eesti Loodusfoto, lk 336. Vabariigi Valitsuse määruse "Vabariigi Valitsuse 20. mai 2004. a määruse nr 195 "I ja II kaitsekategooriana kaitse alla võetavate liikide loetelu“ muutmine" eelnõu seletuskiri Kukk, Toomas (2014). "Sinihall luga on Eestist taasleitud" (PDF). Eesti Loodus nr 8. "Juncus inflexus — sinihall luga". Eesti taimede uue levikuatlase tööversioon. 2018.  Sinihall luga – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Sinihall luga andmebaasis eElurikkus
Harilik kobarpea

See artikkel räägib liigist. Perekonna kohta vaata artiklit Kobarpea (perekond). Harilik kobarpea (Ligularia sibirica) on korvõieliste sugukonda kuuluv õistaim. Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse. Eestis on ta haruldane. Teda leidub Ida-Eesti soistel niitudel, jõelammidel. 2007. Eesti taimede määraja. Teine trükk. Toim. Leht, M. Tartu: EMÜ, Eesti Loodusfoto, lk 265.  Harilik kobarpea – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Harilik kobarpea andmebaasis eElurikkus
Silmjärvikas

Silmjärvikas (Littorella uniflora) on teeleheliste sugukonda kuuluv õistaim. Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse. Eestis on ta väga haruldane. Teda leidub ainult Saaremaa lääneosa madalates riimveeloikudes (silmades). 2007. Eesti taimede määraja. Teine trükk. Toim. Leht, M. Tartu: EMÜ, Eesti Loodusfoto, lk 257.  Silmjärvikas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Silmjärvikas andmebaasis eElurikkus
Sinine kopsurohi

Sinine kopsurohi (Pulmonaria angustifolia) on kareleheliste sugukonda kuuluv õistaim. Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse. Eestis on ta haruldane. Temast on teada üksikud leiukohad Kagu-Eestis. 2007. Eesti taimede määraja. Teine trükk. Toim. Leht, M. Tartu: EMÜ, Eesti Loodusfoto, lk 229.  Sinine kopsurohi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Sinine kopsurohi andmebaasis eElurikkus
Hullumeelsus (film 1968)

"Hullumeelsus" on Eesti film aastast 1968. Filmi tegevus toimub 1944. aastal ühes Euroopa riigis, mille nime ei mainita. Saksa võimud valmistuvad likvideerima psühhiaatriahaigla patsiente. Viimasel hetkel aga jääb aktsioon ära, kuna eriülesandega saabub kohale Gestapo ohvitser Windisch. Gestaposse on tulnud anonüümkiri, et haigla patsientide hulgas varjab end Briti spioon. Ta tuleb igal juhul elusalt tabada. Windisch tutvub haiguslugudega, otsib välja põhilised kahtlusalused ja asub spiooni välja selgitama. Suutmata teda aga kõigist püüdlustest hoolimata leida, jõuab Windisch lõpuks ise hullumise piirile. Jüri Järvet – August Windisch Vaclovas Blėdis – Inimene nr. 1 Valeri Nossik – toimetaja Bronius Babkauskas – Willy Viktor Pljut – Krohn Mare Garšnek – Sophie Schneider Voldemar Panso – doktor Elvyra Žebertavičiūtė – õde Lucia Harijs Liepiņš – leitnant Hullumeelsus andmekogus IMDb (inglise)
Ristikukimalane

Ristikukimalane (Bombus distinguendus) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. Ristikukimalased ehitavad pesa maa alla. M. Chinery, 2005. Euroopa putukad (tõlkinud ja kohandanud Teder, T. & Tammaru, T). Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 252.  Ristikukimalane – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ristikukimalane andmebaasis eElurikkus
Tumekimalane

Tumekimalane (Bombus ruderarius) on mesilaslaste sugukonda kuuluv kimalaseliik. Tumekimalast leidub Euroopas ja Loode-Aasias Iirimaalt läänes kuni Siberi ja Loode-Hiinani idas, Põhjalahe ja põhjapolaarjooneni Skandinaavias ning lõuna suunas Põhja-Aafrikas, Lõuna-Itaalias, Kreekas ja Balkani poolsaarel. Jaotus on ebaühtlane – Põhja-Aafrikas peetakse teda väga haruldaseks, samas kui Püreneede idaosas on tumekimalane väga levinud, moodustades enam kui poole kõigist kimalastest selles piirkonnas. Tumekimalane sarnaneb väliselt kivikimalasega, sametkimalasega (Bombus confusus) ja sorokimalase alamliigiga, kellel kõigil on rindmik ja tagakeha eesmine osa mustad, tagakeha tipp aga oranžikaspunane. Oluline erinevus on tagumiste jalgade suirakorvikest ümbritsevaid karvade värvuses – tumekimalasel on need oranžikaspunased, ülejäänud sarnastel liikidel aga süsimustad. Tumekimalase suised on keskmise pikkusega. Tumekimalane pesitseb maapinnal (nt samblas, kompostihunnikus) või pinnases maapinna lähedal endistes hiireurgudes. Pesakond ei ole kuigi suur, sinna kuulub alla 100 töölise. Elupaik on avatud, mille hulka kuulub ka prahitaimkond. Tumekimalane väldib väga metsaseid alasid. Eestis on ta sage ja kuulub kuue arvukaima liigi hulka. Ta on meil arvatud III kaitsekategooriasse. Atlas Hymenoptera. Bombus (Thoracobombus) ruderarius Eesti kimalased (pdf) "Eesti kimalaste fauna ja ohustatus (2021)" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. mai 2021. Vaadatud 16. mail 2021. M. Chinery, 2005. Euroopa putukad (tõlkinud ja kohandanud Teder, T. & Tammaru, T). Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 252.  Tumekimalane – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tume kimalane andmebaasis eElurikkus
Metsakimalane

Metsakimalane (Bombus sylvarum) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. III kaitsekategooria liikide kaitse alla võtmine. Vaadatud 24.08.2012.  Metsakimalane – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Metsakimalane andmebaasis eElurikkus
Põldkimalane

Põldkimalane (Bombus pascuorum) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012). Põldkimalased ehitavad pesa maa peale, mõnikord ka lindude pesakastidesse. M. Chinery, 2005. Euroopa putukad (tõlkinud ja kohandanud Teder, T. & Tammaru, T). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 252 Põldkimalane andmebaasis eElurikkus
Kivikimalane

Kivikimalane (Bombus lapidarius) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012). Eestis on ta sage. Kivikimalaste pesa asub enamasti kivide all. Kuninganna Isakimalane M. Chinery, 2005. Euroopa putukad (tõlkinud ja kohandanud Teder, T. & Tammaru, T). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 252 Kivikimalane andmebaasis eElurikkus
Niidukimalane

Niidukimalane (Bombus pratorum) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. III kaitsekategooria liikide kaitse alla võtmine. Vaadatud 24.08.2012.  Niidukimalane – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Niidukimalane andmebaasis eElurikkus
Sorokimalane

Sorokimalane (Bombus soroeensis) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012). Sorokimalasi on Eestis vähemalt kaks alamliiki: Bombus soroeensis soroeeensis ja Bombus soroeensis proteus. Need mõlemad alamliigid on kogu Euroopas laialt levinud. M. Chinery, 2005. Euroopa putukad (tõlkinud ja kohandanud Teder, T. & Tammaru, T). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 250 Sorokimalane andmebaasis eElurikkus
Nõmmekimalane

Nõmmekimalane (Bombus jonellus) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012). Eestis on ta üsna haruldane, keda võib kohata eriti nõmmedel. M. Chinery, 2005. Euroopa putukad (tõlkinud ja kohandanud Teder, T. & Tammaru, T). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 250 Nõmmekimalane andmebaasis eElurikkus
Aedkimalane

Aedkimalane (Bombus hortorum) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. Eestis on ta tavaline. Oma pesad teevad nad maa alla või maa peale. III kaitsekategooria liikide kaitse alla võtmine. Vaadatud 24.08.2012. M. Chinery, 2005. Euroopa putukad (tõlkinud ja kohandanud Teder, T. & Tammaru, T). Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 250.  Aedkimalane – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Aedkimalane andmebaasis eElurikkus