laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Laiuti otsing

Laiuti otsing (ka laiutiotsing) on graafi läbimise algoritm. Algoritm alustab etteantud tipust, läbib kõik selle tipu naabrid, siis naabrite naabrid jne. Algoritm lõpetab töö, kui kõik võimalikud teed on läbitud või kui otsitav tipp on leitud. Järgnevas Pythoni koodis läbib meetod bfs graafi G alustades tipust s. def bfs(G, s): queue = [s] # tippude järjekord visited = set(s) # juba külastatud tipud while queue: # kuni järjekorras on tippe v = queue.pop(0) # võta esimene tipp järjekorrast yield v # tagasta see for u in G[v]: # iga naabertipu kohta if u not in visited: # kui tippu pole külastatud queue.append(u) # lisa see järjekorda visited.add(u) # ja märgi külastatuks T = {'1': ['2', '3', '4'], '2': ['5'], '3': ['6', '7'], '4': ['8'], '5': ['9'], '6': ['10'], '7': [], '8': [], '9': [], '10': []} G = {'A': ['B', 'C','E'], 'B': ['A','C', 'D'], 'C': ['D'], 'D': ['C'], 'E': ['F','D'], 'F': ['C']} >>> list(bfs(T, '1')) ['1', '2', '3', '4', '5', '6', '7', '8', '9', '10'] >>> list(bfs(G, 'A')) ['A', 'B', 'C', 'E', 'D', 'F'] Sügavuti otsing
Arvi Mägi

Arvi Mägi (sündinud 25. veebruaril 1949 Tartus) on eesti näitleja ja lavastaja. Lõpetas Tallinna 1. keskkooli, seejärel 1971. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal. Töötas aastatel 1971–1989 Rakvere Teatris näitlejana. Oli aastatel 1989–1993 Rakvere Teatri kunstiline juht ja 1993–1994 taas sama teatri näitleja. 1994–2015 töötas näitlejana Viljandi Ugala Teatris ja 2016–2017 Kuressaare Teatris. Ta oli ka aktiivne diskor kuni 1978. aastani. Oli ka liige Rakvere teatris tegutsenud ansamblis "Lilleke". Kooliajal mängis lauatennist, kuulus vabariigi noortekoondisse, võistles üleliidulisel koolinoorte spartakiaadil. On mänginud filmis Klassikokkutulek ja teleseriaalides Kelgukoerad ja Kättemaksukontor. Tema elukaaslane on Kiiri Tamm. 1982 Ants Lauteri nimeline auhind 1984 Eesti NSV teeneline kunstnik Arvi Mägi Eesti Teatri Agentuuri kodulehel Arvi Mägi Eesti Lavastajate Liidu kodulehel Arvi Mägi andmebaasis IMDb
Iivi Lepik

Iivi Lepik (sündinud 13. oktoobril 1942 Pollis Karksi vallas) on eesti näitleja. Ta lõpetas 1961. aastal Nuia Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (2. lend) ja töötas seejärel aastatel 1965–1993 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris näitlejana. Aastatel 1988–1989 oli Eesti Raadios diktor. Aastatel 1994–2009 oli Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis teadur. Aastatel 1991–1997 (vaheaegadega) on ta õpetanud Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemas Lavakunstikoolis lavakõnet. Ta on esinenud luulekavades („Hingetulv”, 1968, „Hamleti laulud”, 1978, „Maarjamaa”, 1988), koostanud kirjandusõhtute kavasid ja esinenud neis („Ununenud naisi”), mänginud telelavastustes („Koidikud on siin vaiksed”, 1972; „Väikevend ja Karlsson katuselt”, „Karlsson tembutab jälle”, mõlemad 1988) ja aastast 2011 Nava Lava suvelavastustes. Koostanud teatriraamatuid („Ma jutustan teile oma loo. Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri teisest lennust”, 2006, „GITIS. Eesti stuudio Moskvas 1948–1953”, 2011, mõlemad koos Anne Tuulinguga; „Tants Kalevipoja ümber. Helmi Tohvelmani päevaraamat”, 2008). Tema elukaaslane on olnud Uno Vark. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. märts 2016. Vaadatud 26. juulil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Iivi Lepik andmebaasis IMDb
Kristjan Seaver

Kristjan Seaver (1898 – 28. september 1941 Soome laht) oli eesti kommunist ja Tallinna TRSN TK esimees (Tallinna linnapea) 1941. aastal. Kristjan Seaver osales poliitilises tegevuses juba alates 1917. aasta oktoobrist, kui 1917. aasta oktoobrirevolutsiooni ajal kuulus Harjumaa Ravila vallas bolševike poolt võimu ülevõtmisel ja bolševike poolt läbiviidavates ümberkorraldustes. Kristjan Seaver osales ka 1924. aasta 1. detsembri mässu ettevalmistamises, tema elukohas Lasnamäe toimus ka üks riigipöördekatsest osavõtjate instrueerimine. K. Seaver vahistati 1925. aasta septembris ja talle mõisteti eluaegne vanglakaristus. Ta vabanes 1940. aastal ning osales 1940. aasta juunipöördes. 1940. aastal määrati K. Seaver Tallinna TRSN Täitevkomitee kaadrite osakonna juhatajaks ning 17. jaanuarist kuni septembrini 1941 oli ta Tallinna Töötava Rahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees. Kristjan Seaver lahkus Tallinnast koos teiste Nõukogude võimu esindajatega 28. augustil 1941 ning hukkus evakuatsiooni käigus Soome lahes miinile sattunud Nõukogude Balti laevastiku laevaga. Kristjan Seaver oli abielus Maria Seaver(e)ga, (1898–1985), kes tegutses sidepidajana kohalike kommunistlike tegelaste ja Tallinna Keskvangimaja poliitiliste vangidega. Eesti NSV ajal oli Maria personaalpensionär (pensioni maksti Tallinnast evakueerimisel 1941. aastal hukkunud abikaasa Kristjani eest). Eesti NSV ajal lõpul 90ndate aastate alguses oli Eestis umbes 4000 personaalpensionäri. Valdur Ohmann, EKP hädas provokaatoritega ja õpib tundma oma vaenlast, Tuna 1 / 2019, lk 86–94
James Chadwick

James Chadwick (20. oktoober 1891 Bollington – 24. juuli 1974 Cambridge) oli Suurbritannia füüsik. Ta õppis Manchesteri ülikoolis füüsikat teiste seas Ernest Rutherfordi käe all ning sai 1913. aastal magistrikraadi. Hiljem töötas ta koos Rutherfordiga Cambridge'i ülikoolis Cavendishi laboratooriumis. Aastal 1932 avastas ta neutroni ja sai 1935. aastal selle eest Nobeli füüsikaauhinna. Samal aastal nimetati Chadwick Liverpooli ülikooli füüsikaprofessoriks. Aastatel 1943–1946 osales ta Ameerika Ühendriikides Manhattani projektis. Seejärel pöördus ta Inglismaale tagasi ja jäi 1948. aastal pensionile. 1932 – valiti Saksimaa Teaduste Akadeemia Leipzigis korrespondentliikmeks 1932 – Hughesi medal 1935 – Nobeli füüsikaauhind 1945 – Knight Bachelor 1946 – Melchetti medal 1948 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks 1950 – Copley medal 1950 – Faraday medal 1951 – Franklini medal 1967 – Guthrie medal ja auhind 1970 – Aukaaslaste orden (Companion of Honour) James Chadwick Nobeli auhinna lehel
Avalik õigus

Avalik õigus on õigusvaldkond, mis reguleerib riigi tegevust ning riigi ja üksikisiku vahelisi suhteid. Avaliku õiguse valdkonda kuuluvad tähtsamate harudena muuhulgas riigiõigus, haldusõigus ja karistusõigus. Avaliku ja eraõiguse eristamine
Ireen Kennik

Ireen Kennik (sündinud 15. jaanuaril 1977 Tartus) on eesti näitleja. Ireen Kennik lõpetas 1995. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1999. aastal Viljandi Kultuurikolledži teatrikunsti erialal. Alates 2000. aastast töötab ta Pärnu teatri Endla näitlejana. Ireen Kennik on mänginud filmis "Stiilipidu" ja teleseriaalides "Ohtlik lend", "Kelgukoerad", "Kartulid ja apelsinid" ning "Kättemaksukontor" Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 46 Ireen Kennik Endla Teatri kodulehel Ireen Kennik andmebaasis IMDb
David Adjaye

David Adjaye [d'eivid 'ädžei] (sündinud 1966 Dar es Salaamis) on Briti arhitekt. Ta tegutseb Londonis. Talle on iseloomulikud ranged ja selged vormid. Adjaye sündis Ghana diplomaadi perekonnas. Aastal 1994 asutas ta koos William Russelliga arhitektuuribüroo Adjaye and Russell, mis tegutses 2000. aastani. Büroo tegeles algul näitustega ning projekteeris kauplusi ja restorane ning nende sisekujundust. Hiljem on Adjaye ilma Russellita juhtinud bürood Adjaye/Associates. Elektra House (2001) ja teised eramud Londonis Idea Stores (sealhulgas Londoni linnaraamatukogu, 2002–2005) Nobeli Rahukeskuse näitusehoone Oslos (2005) Denveri kaasaegse kunsti muuseumi kunstihall Adjaye arhitektuuribüroo koduleht
Audrey Tautou

Audrey Justine Tautou (prantsuse hääldus: [o.dʁɛ to.tu] ( kuula); sündinud 9. augustil 1976) on prantsuse filminäitleja. Ta on tuntud filmidest "Amélie" (peaosa, 2001), "Da Vinci kood" (Sophie Neveu, 2006), "Coco enne Chaneli" (peaosa, 2009). Audrey Tautou andmekogus IMDb (inglise)
Claudio Ranieri

Claudio Ranieri (sündinud 20. oktoobril 1951 Roomas) on Itaalia jalgpallitreener ning endine jalgpallur. 2011. aastal töötas Ranieri Milano Internazionales. 2014. aastal oli ta Kreeka jalgpallikoondise peatreener. Juulis 2015 sai Ranieri Leicester City peatreeneriks. Hooajal 2015–2016 tuli tema juhtimisel Leicester City Inglismaa meistriks. 2018. aasta novembris määrati ta Inglismaa kõrgliiga klubi Fulhami peatreeneriks. Ta vallandati Fulhami peatreeneri kohalt järgmise aasta veebruaris. Vähem kui hiljem sai ta Itaalia kõrgliiga klubi AS Roma peatreeneriks.
Ōdate

Ōdate on linn Jaapanis Akita prefektuuris. 20. juunil 2005 liideti Ōdatega Hinai ja Tashiro. 秋田県の人口と世帯（月報） | 美の国あきたネット, vaadatud 25.03.2021. Ōdate koduleht
Eraõigus

Eraõigus on õigusvaldkond, mis reguleerib isikutevahelisi suhteid poolte võrdsuse ja privaatautonoomia põhimõttel. Eraõiguse määravaim osa on tsiviilõigus. Suurem probleem on tsiviilõiguse eristamine kaubandus- ehk äriõigusest. Mõnes riigis on see tsiviilõiguse osa ja mõnes iseseisev. Eesti õigussüsteemis on äriõigus tsiviilõigusest piiratud osas eraldatud. Tsiviilõigus on äriõiguse üldosa, kuid äriõigus reguleerib ka juriidiliste isikute tegevust. Eestis on omaks võetud pandektiline eraõiguse süsteem, mille kohaselt eraõigus jaguneb järgmiselt: Üldosa – sätestatud tsiviilseadustiku üldosa seaduses. Eriosa moodustavad erinevad seadused asjaõigus – asjaõigusseadus võlaõigus – võlaõigusseadus perekonnaõigus – perekonnaseadus pärimisõigus – pärimisseadus Õigusnormide liigitus Tsiviilõigus äriõigus intellektuaalne omand rahvusvaheline eraõigus (kollisiooninormid) Avaliku ja eraõiguse eristamine Kehtiv tsiviilseadustiku üldosa seadus Kehtiv asjaõigusseadus Kehtiv võlaõigusseadus Kehtiv perekonnaseadus Kehtiv pärimisseadus
528

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 524 | 525 | 526 | 527 | 528 | 529 | 530 | 531 | 532 | ► | ►► 528. aasta (DXXVIII) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas laupäeval. Arvu 528 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Vana-Rooma konsuliks oli Flavius Petrus Sabbatius Iustinianus. Maavärin tekitas suuri purustusi Antiookias, surmates tuhandeid inimesi. Kahjud olid siiski väiksemad kui 526. aasta maavärinas, milles hukkus 250 000 inimest. Paavst Felix IV lasi paganlikust templist pühitseda kristlikuks pühakojaks Rooma Santi Cosma e Damiano kiriku, kus asub teda kujutav mosaiik. Felix IV oli esimene paavst, kellest on säilinud kaasaegne kujutis. Bütsantsi keisri Justinianus I käsul alustati seaduste kogu Corpus Iuris Civilis koostamist. ... ...
Imelda May

Imelda May (kodanikunimi Imelda Mary Higham; sündinud 10. juulil 1974 Dublinis) on Iirimaa laulja. Ta mängib kitarri ja bodhrán'i. 2009. aastal sai ta aasta parima naisartisti kategoorias Meteor Music Awardi. Imelda May alustas lauljakarjääri 2003. aastal, kui moodustas oma bändi. 2003. aastal ilmus esimene album, rockabilly stiilis "No Turning Back". 31. jaanuaril 2010 esines Imelda May koos Jeff Beckiga 52. Grammy auhindade jagamise tseremoonial Les Pauli mälestuseks. Imelda May on taimetoitlane. No Turning Back Love Tattoo (2008) Mayhem (2010) Tribal (2014) Johnny Got a Boom Boom (2009) Big Bad Handsome Man (2009) Psycho (2010) Mayhem (2010) Kentish Town Waltz (2010) Inside Out (2011) Roadrunner (2011) Call Me (2016)
Kitaakita

Kitaakita on linn Jaapanis Akita prefektuuris. Asub Akitast kirdes. Kitaakita loodi 22. märtsil 2005 Aikawa, Ani, Moriyoshi ja Takanosu liitmise teel. 秋田県の人口と世帯（月報） | 美の国あきたネット, vaadatud 25.03.2021. Kitaakita koduleht
Semboku

Semboku (kohalikus transkriptsioonis Senboku) on linn Jaapanis Akita prefektuuris. Asub Akitast idas Omono jõe ääres. Semboku loodi 20. septembril 2005 Kakunodate, Tazawako ja Nishiki liitmise teel. Sembokus asuvad Tazawa järv ja Nyūtō Onsenkyō kuumaveeallikate piirkond. 秋田県の人口と世帯（月報） | 美の国あきたネット, vaadatud 25.03.2021. Semboku koduleht
Ц

Ц (ц) on kirillitsa täht, mis hääldub vene keeles helitu alveolaarse afrikaadina /t͡s/. Vene tähestikus on ц 24. täht. Eesti keelde translitereeritakse ц vene nimedes 'ts'. Ц-l oli numbriline väärtus 900.
Х

Х (х) on kirillitsa täht, mis hääldub vene keeles helitu velaarse frikatiivina /x/. Vene tähestikus on х 23. täht. Kirillitsa х pärineb kreeka tähest hii. Ladina kirjas on sarnane täht x. Eesti keelde translitereeritakse х vene nimedes üldjuhul 'h', vokaalide vahel ja sõna lõpus vokaali järel 'hh'. Х-l oli numbriline väärtus 600.
Alus

Sõnal alus on mitu tähendust. Tavaliselt on alus millegi all, kannab midagi. Viimasel tähendusel rajanevad enamasti ka muud aluse mõisted. Alus on keemiline aine, mis vesilahustes dissotsieerudes annab lahusesse hüdroksiidioone. Alus on lauseliige, mis märgib lauses öeldisega väljendatud tegevuse sooritajat või öeldisega väljendatud olukorras olijat. Alus on hulknurga esiletõstetud külg või ka selle külje pikkus. Kolmnurga alus on ükskõik milline kolmnurga külgedest, mida mingil põhjusel esile tahetakse tõsta. Tüüpiliselt külg, millele tõmmatakse kõrgus, et arvutada kolmnurga pindala. Võrdhaarse kolmnurga alus on kolmas külg peale võrdsete haarade. Trapetsi alused on kaks külge, mis on omavahel paralleelsed. Positsioonilise arvusüsteemi aluseks nimetatakse fikseeritud arvu k, mis määrab arvusüsteemi ühel arvukohal olevate erinevate numbrite hulga. Astendamises nimetatakse astme aluseks astendatavat a: an, kus a on astme alus ja n astendaja. Logaritmi alus a on arv, mille astendamisel logaritmimise tulemiga x saadakse arv N: x = logaN. Normaali alus on kõverjoone normaalil asuva kõverjoone ja abstsisstelje vahelise lõigu ristprojektsioon abstsissteljele. Puutuja alus on kõverjoone puutujal asuva kõverjoone ja abstsisstelje vahelise lõigu ristprojektsioon abstsissteljele. Alus on filosoofias see, mis püsivana kõigele muule aluseks või põhjaks on või seda kannab. Alus ehk baas on termin Karl Marxi ühiskonnafilosoofias. Alus on inimese kätetööna valminud vees ujuv asi, kui seda kasutatakse inimese, kauba, meremärkide, posti või muude saadetiste (asjade) veepinnal hoidmiseks või edasitoimetamiseks veepinnal või vee all. Kaubaalus on kauba transportimiseks ja ladumiseks mõeldud kindlates mõõtudes raam või toestik. Alus (botaanika) Alus ehk pookalus ehk pookealus, juurtega taimeosa, mille külge poogitakse poogend. Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu. alus @ ÕS2006 @ eki.ee
Draama

Draama on tõsise konflikti ja elulise sündmustikuga näidend. Žanrina kujunes draama välja 18. sajandil. Draamas on ühendatud koomiline ja traagiline eluvaatlus, kaldumata kummassegi äärmusesse. Käsitletakse tegelaste psühholoogiat, käitumist ja ühiskonnas toimuvat. Kõnekeeles nimetatakse draamaks ka vapustavat sündmust. Bertolt Brecht Henrik Ibsen August Strindberg Anton Tšehhov August Kitzberg Andrus Kivirähk Madis Kõiv Urmas Lennuk Juhan Smuul Anton Hansen Tammsaare Enn Vetemaa Eduard Vilde Komöödia Näitekirjanike loend Tragöödia
Ы

Ы (ы) on kirillitsa täht, mis hääldub vene keeles ümardamata kõrge keskvokaalina /ɨ/. Vene tähestikus on ы 28. täht. See märgib vokaalfoneemi /i/ pärast palataliseerimata konsonante. Kirillitsa ы pärineb ligatuurist Ъ + І või И. Eesti keelde translitereeritakse ы vene nimedes 'õ'.
Я

Я (я) on kirillitsa täht, mis hääldub vene keeles /ja/ või pärast palataliseeritud kaashäälikuid /a/. Vene tähestikus on я viimane, 33. täht. Eesti keelde translitereeritakse я vene nimedes täheühendiga 'ja'.
Э

Э (э) on kirillitsa täht, mis hääldub vene keeles ümardamata keskkõrge eesvokaalina /e/. Vene tähestikus on э 31. täht. See märgib vokaalfoneemi /e/ üksikute vene sõnade alguses ning võõrsõnades ja võõrnimedes. Kirillitsa э pärineb є variandist, mida kasutati 13. sajandist alates. Vene tähestikku lisati see 1708. aastal. Eesti keelde translitereeritakse э vene ja valgevene nimedes 'e'.
Ъ

Ъ (ъ) (vene keeles твёрдый знак (tvjordõi znak) 'kõva märk') on kirillitsa täht. Vene keeles ei märgi see eraldi häälikut ja selle nimetus eesti keeles on kõvendusmärk. Bulgaaria keeles märgib see ümardamata keskkõrget tagavokaali [ɤ̞] . Vene tähestikus on ъ 28. täht ja bulgaaria tähestikus 27. täht. Kirillitsa ъ pärineb glagoolitsa tähest jer, millega märgiti redutseeritud vokaali [ŭ]. Eesti keeles jäetakse ъ vene ja valgevene nimedes märkimata. Bulgaaria nimedes translitereeritakse see vanas transkriptsioonis tähega ǎ, uues tähega a.
Carl Hunnius

Carl Hunnius (6. november 1856 Narva – 2. veebruar 1931 Tartu) oli baltisaksa luuletaja ja teoloog, organist, harrastushelilooja ja muusikakriitik. Ta lõpetas Narvas kirikukooli, seejärel Riia kubermangugümnaasiumi. Õppis aastatel 1876–1882 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Vändra Martini koguduses (Ernst Johann Georg Sokolowsky juures). Ordineeriti 2. jaanuaril / 14. jaanuaril 1883 õpetajaks. Ta oli aastatel 1883–1885 Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ja usuõpetuse õpetaja. Aastatel 1886–1887 oli ta Jelgavas usuõpetuse õpetaja. Aastatel 1887–1894 elas ta Saksamaal ja töötas mitmes kohas. 1902. aastast elas ta Tartus. Andis välja baltisaksa koduraamatut "Heimatstimmen. Ein baltisches Jahrbuch mit Illustrationen" (1904–1912). Oli Tartu saksa lehe kontserdiarvustaja. Tegi kaastööd ka Postimehele. Luulekogud: Gedichte, Leipzig, 1898 Zu höheren Sternen. Ein Strauss religiöser Lyrik, Stuttgart, 1903 Welt-Ostern. Ein Lied vom Sterben und Auferstehen: ausgewählte Gedichte, Dorpat, 1918 Aus den Märtyrerakten der Liebe. Ein Epiphaniasstrauss neuer religiöser Liebeslyrik, Dorpat, 1924 Tema õde Monika Hunnius oli baltisaksa laulja, lauluõpetaja ja kirjanik, nende isa Konstantin Hunnius oli Narva Johannese koguduse õpetaja. Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann. Lexikon deutschbaltischer Musik. Wedemark-Elze : Hirschheydt, 2002 Carl Hunnius Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Carl Hunnius Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA Carl Hunnius veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Judy Chu

Judy May Chu (hiina 趙美心; Zhào Měixīn; sündinud 7. juulil 1953 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide poliitik. Ta on alates 2009. aastast USA Esindajatekoja saadik California osariigist. Ta kuulub Demokraatlikku Parteisse. Tema vanemad on pärit Xinhuist Guangdongis Hiinas. http://chu.house.gov/
Mari-Liis Aasmäe

Mari-Liis Aasmäe (sündinud 7. novembril 1988 Tartus) on eesti laulja. Ta oli aastatel 2003–2007 tegutsenud bändi Dynamint liige. Aasmäe on lõpetanud Tartu Kommertsgümnaasiumi ja omandanud bakalaureusekraadi Akadeemia Nordis reklaami ja marketingi erialal. Lisaks sellele on ta lõpetanud Tartu 2. Muusikakooli klaveri erialal. Laulmist hakkas Aasmäe õppima viieaastaselt laulustuudios FA# Ingrid Otti juhendamisel. Alg-, põhi- ja keskkooli ajal laulis ta Tartu Kommertsgümnaasiumi laulukooris. Aasmäe on võtnud laulutunde ka Elmet Neumannilt. Töötab ajalehe Tartu Postimees müügiesindajana. Mari-Liis Aasmäe debüütsingel "Varjud" ilmus 2009. aastal, sellel tegi kaasa DJ Whirl. 2009. aasta Raadio 2 Aastahitt Top 40-s hääletasid kuulajad laulu 19. kohale. Raadio Uuno Numero Uuno 2009 Top 100-s platseerus lugu 47. kohale. Lisaks sellele singlile loodi koos veel "Illusioon", "Ingel", "Tõbine" ja "Deja Vu". 2011. aasta aprillis lõi Mari-Liis Aasmäe koos Vahur Valgmaaga loo "Kevadel". Loole lõi remiksi DJ I.M.T.B. "Varjud" (koos DJ Whirliga) "Ilusioon" (koos DJ Whirliga) "Ingel" "Tõbine" "Deja Vu" (koos DJ Whirliga) "Kevadel" "Lootuse puiesteel" "Error" "Feel The Light" (koos Igor Blaska'ga) "Kustutades sõnumeid" Mari-Liis Aasmäe mari-liis.ee Mari-Liis Aasmäe sel reedel esmakordselt Club Cinemas![alaline kõdulink] Elu24, 2. veebruar 2011 Numero Uuno 2009 Uuno.ee Mari-Liis: suhet peab alustama mees![alaline kõdulink] Kroonika, 21. aprill 2011
Ơ

Ơ (ơ) on ladina kirja täht, mis on saadud o-tähest diakriitilise märgi sarv abil. See on kasutusel vietnami keeles ja hääldub [əː]. Olenevalt toonist kasutatakse seda 5 erineva diakriitikuga: Ờ ờ Ớ ớ Ở ở Ỡ ỡ Ợ ợ
Mālpilsi vald

Mālpilsi vald (läti keeles Mālpils pagasts) on vald Lätis Sigulda piirkonnas. Vald piirneb Sigulda piirkonna Allaži, Sigulda ja More vallaga, Ropaži piirkonna Ropaži vallaga, Cēsise piirkonna Amata vallaga ning Ogre piirkonna Ķeipene ja Suntaži vallaga. Valla pindala on 220,9 km². 2019. aasta seisuga elas seal 3350 inimest. Valla keskus on Mālpilsi küla. Läti iseseisvumisel asusid praeguse valla kohal Mālpilsi ja Riktere vallad. 1935. aastal oli Mālpilsi valla pindala 148,41 km² ja seal oli 2052 elanikku. 1945 aastal moodustati selle aladele Mālpilsi ja Vite külanõukogu, vald ise aga likvideeriti 1949. aastal. 1954. aastal liideti Mālpilsi külanõukoguga likvideeritava Vite külanõukogu kolhoosi Vienība alad, 1958. aastal Sidgunda külanõukogu kolhoosi Spartaks alad ning 1963. aastal kogu likvideeritava Sidgunda külanõukogu maad. 1990. aastal moodustati külanõukogust Mālpilsi vald, mis kuulus Riia rajooni. 2009. aastal moodustati vallaga samades piirides Mālpilsi piirkond (1. järgu haldusüksus). 2021. aastal liideti Mālpilsi piirkond Sigulda piirkonnaga. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Mālpilsi kirik, Mālpilsi mõisa hoonetekompleks, sealhulgas park ja häärber, Mālpilsi ordulinnuse ase ja Sidgunda linnamägi. Bukase mõisa hooned, Idiņi muinaskalmed, Mālpilsi kiriku keskaegne kalmistu, Mālpilsi linnamägi ehk Viinamägi, Jaunaudriņi muinaskalmed ja Vecrubenīši muinaskalmed on regionaalse kaitse all. Vald asub Kesk-Läti madalikul, idaosa jääb Vidzeme kõrgustikule. Kõrgeim koht (136 m) asub More valla piiril. Suuremad jõed on Lielā Jugla ja selle lähtejõed Suda ning Mergupe. Soodest on suurim Torfi soo (479 ha). Looduskaitse all on Sporta iela tamm, rippuv kask ja kümme nimeta põlispuud. 2016. aastal elas vallas 3034 lätlast, 371 venelast, 72 valgevenelast, 52 ukrainlast ja 37 poolakat. Vallas on järgmised külad. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 [Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts, vaadatud 7.08 20230 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 29.07 2020 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.