laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Semmelweisi ülikool

Semmelweisi ülikool (ungari keeles Semmelweis Egyetem) on meditsiiniülikool Ungaris Budapestis. Ülikool on nimetatud Ungari arsti Ignaz Semmelweisi järgi. Meditsiinile keskendumise tõttu on ülikooli mõnikord nimetatud ka Semmelweisi meditsiiniülikooliks. Ülikool asutati 1769. Ülikoolis õpib üle 10 000 üliõpilase (2014). Koduleht
Metafüüsika (Aristoteles)

"Metafüüsika" on Aristotelese teos, mis on pandud tema märkmetest või loengute "käsikirjadest" kokku mitusada aastat pärast tema surma. Aristoteles ise pole kunagi kirjutanud sellise pealkirjaga teost. Pealkiri tuleneb asjaolust, et "kogutud teoste" väljaandjad paigutasid tekstid, mis ei mahtunud toona traditsiooniliste filosoofia jaotiste – loogika, eetika ega füüsika – alla, "pärast" kirjutisi (ta meta), mis käsitlesid "füüsikat" (ta physika). Need ülejäänud kirjutised, mis esitasid "esimest filosoofiat" kui "teadust olevast kui olevast" läbi "ilmikstoova lausumise", said pealkirja puht kirjandustehniliselt (ta meta ta physika lühenes hiljem metaphysika-ks), kuid neil on ka sisuliselt physika-st tahapoole, üle või väljapoole (meta) ulatuvat käsitlusala, mida tänapäeval nimetatakse ontoloogiaks. Teos koosneb 14 raamatust. 1. raamat 2. raamat 4. raamat 5. raamat 7. raamat 8. raamat 13. raamat 14. raamat Syrianos. Kommentaar. Wilhelm Kroll (toim). Syrianus. Commentaria in Metaphysica (Commentaria in Aristotelem Graeca, kd VI, osa I), Berolini, typ. et impensis G. Reimeri 1902. Aquino Thomas. Kommentaar. Thomas Aquinas. Commentary on Aristotle's Metaphysics, J. P. Rowan (tlk), Notre Dame: Dumb Ox Press 1961.  Metafüüsika – alliktekstid Vikitekstides
Siberi Föderaalülikool

Siberi Föderaalülikool (vene keeles Сибирский федеральный университет) on föderaalülikool Venemaal Krasnojarskis. Ülikool asutati 2006. Ülikoolis õpib üle 41 000 üliõpilase. Koduleht
Activision

Activision on USA videomängude arendaja ja tootja. Ettevõte asutati aastal 1979. 1988. aastal võeti nimeks Mediacenic, aastal 1992 muudeti see tagasi Activisioniks. 2008. aastal liideti firma tehingu käigus Vivendile kuuluva alamfirmaga Vivendi Games ning uue firma nimeks sai Activision Blizzard. 2022. aastal teatas Microsoft, et ostab Activision Blizzardi 68,7 miljardi dollari eest. "Call of Duty" "Call of Duty 2" "Call of Duty: Black Ops" "Call of Duty: Black Ops 2" "Microsoft ostab 69 miljardi dollari eest Activisioni" ERR, 18. jaanuar 2022 Warren, Tom (13. oktoober 2023). "Microsoft completes Activision Blizzard acquisition, Call of Duty now part of Xbox". The Verge (inglise). Vaadatud 13. oktoobril 2023. Ettevõtte Activision Inc. ametlik koduleht
Rennes'i ülikool

Rennes'i ülikool on/oli mitme Rennes'i ülikooli nimi: Rennes'i ülikool (1885–1969), mis seejärel jagati kaheks: Rennes'i 1. ülikool Rennes'i 2. ülikool (ka Ülem-Bretagne'i Rennes'i 2. ülikool)
Alexandru Ioan Cuza ülikool

Alexandru Ioan Cuza ülikool (rumeenia keeles Universitatea "Alexandru Ioan Cuza") on ülikool Rumeenias Iașis. Ülikool asutati 1860. Ta on nimetatud Rumeenia valitseja Alexandru Ioan Cuza (1820–1873) järgi. Ülikoolis õpib üle 25 000 üliõpilase (2013). Koduleht
Võisiku

Võisiku on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Asub Põltsamaa linnast 5 km edelas, Viljandi–Põltsamaa maantee ääres. Võisikul paikneb paisjärv. Läbi järve voolab Riivli oja. Külas on looduskaitsealune Võisiku park (15,0 ha). Edelas ja lõunas piirab küla Soosaare raba, mida kutsutakse ka Kõpusooks[küsitav]. Võisikut on esmamainitud 1558. aastal. Kirjalikes allikates on kohta tähistatud nimega Weseke. On arvatud, et küla nime aluseks on isikunimi. 1720. aastal kinkis tsaar Peeter I Võisiku Hamburgist pärit Heinrich von Fickile. See andis olulise tõuke Põltsamaa-Võisiku ümbruse arengule. Võisiku mõisast sai ümbruse rikkaim mõis. Mõisal olid omad karjamõis, piiritusetehas, vesiveskid, meierei, villavabrik, kõrtsid ning lubja- ja tõrvaaugud. Hiljem lisandus klaasivabrik Meleskis. Von Fickidelt liikus mõis päranduse teel Bockidele. 1837. aastal pärisid mõisa Zoege von Manteuffelid ja 1870. aastal Mühlenid. Härrastemaja põhiosa pärineb Berend Johann von Bocki ajast 18. sajandi keskelt. Hiljem on seda olulisel määral laiendatud. 1925. aastast paikneb hoones hooldekodu. 1940/41 sügistalve mäletatakse Võisiku ja Kundrussaare külas vennatapu ajana. Selle ohvrid puhkavad Riivli ühishauas. 1948. aasta 24. oktoobril asutati Võisikul kolhoos Kungla, mis muudeti 1976. aastal sovhoosiks. 1977. aastal liideti Võisikuga Kundrussaare küla. Võisiku mõisahoones asub Võisiku hooldekodu, kus on ligi 400 hooldealust. Hooldekodu annab tööd umbes 170 töötajale, millega hooldekodu on üks suurimaid tööandjaid Jõgeva maakonnas. Võisiku küla elanikke töötab hooldekodus umbes 40 ümber. Kohalikku seltsielu edendab Võisiku-Kundrussaare Külaselts EWA. Võisikul on pärisorjade käsitsi kaevatud tiik, mille põhja rajatud suurel malelaual mängiti 27. juulil 1892 esimest korda Eestis malet elavate malenditega. Malendeid juhtisid Võisikul sündinud baltisaksa tööstur ja kultuuriloolane, Rõika-Meleski vabriku kauaaegne direktor Friedrich Amelung ja Peterburi malemeister S. Urussov. Kundrussaares asuvale Võisiku mõisa kalmistule on maetud Jaan Krossi romaanist "Keisri hull" tuntud Timotheus Eberhard von Bock ja tema eesti soost abikaasa Ewa. Võisiku mõis Võisiku hooldekodu Võisiku mõisa kalmistu Võisiku-Kundrussaare Külaselts EWA Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Võisiku (Kundrussaare) küla arengukava 2003-2008[alaline kõdulink]. PDF. Vaadatud 6.12.2012. Marja Kallasmaa: artikkel "Võisiku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 777. Jõgevamaa. Kuninglik väärikus, Kalevipoja jõud. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2009, lk 124 Võisiku küla ja külaselts astuvad ühte jalga[alaline kõdulink]. Vooremaa, 4.07.2005. Vaadatud 8.12.2012
Auburni ülikool

Auburni ülikool (inglise keeles Auburn University) on ülikool USAs Alabama osariigis Auburnis. Ülikool asutati 1856. Ülikoolis õpib üle 30 000 üliõpilase (2018). Koduleht
Augsburgi ülikool

See artikkel räägib Saksamaa ülikoolist. USA ülikooli kohta vaata artiklit Augsburgi ülikool (Ameerika Ühendriigid). Augsburgi ülikool (saksa keeles Universität Augsburg) on ülikool Saksamaal Augsburgis. Ülikool asutati 1970. aastal. Ülikoolis õpib üle 20 000 üliõpilase. Kunstinäitus Augsburgi ülikooli pargis Tartu Ülikooli pudel ja Augsburgi ülikooli peahoone Tartu Ülikooli reklaam Augsburgi ülikooli välisteenistuse kontoris Augsburgi ülikooli park ja tiik Euroopa Parlamendi valimiste e-hääletus Augsburgi ülikooli fuajees Trammipeatus ülikoolilinnakus Augsburgi ülikooli raamatukogu Augsburgi ülikooli füüsikahoone Vaade Augsburgi ülikoolile ülalt Koduleht
Augusta State University

Augusta State University oli ülikool USA-s Georgia osariigis Augustas. Ülikool tegutses aastatel 1785–2012. 2012. aastal liitus see teise kohaliku ülikooliga ja moodustati Georgia Regentsi Ülikool, uuema nimega Augusta Ülikool. Ülikoolis õppis üle 6900 üliõpilase (umbes 2012). "In the Beginning (1783)". Augusta State University. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. oktoober 2005. Vaadatud 25. detsembril 2023. "Semester Enrollment Report" (PDF). Office of Research and Policy Analysis. University System of Georgia. 12. november 2007. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 1. veebruar 2012. Vaadatud 23. detsembril 2007.
Perikoopide raamat

Perikoopide raamat, ka evangelistaar (ladina keelest evangelistarium) on liturgiline raamat, millesse on koondatud kirikuaasta pühapäevade ja suurte pühade jumalateenistustel lugemiseks mõeldud tekstilõigud (perikoobid) Uuest Testamendist. Kasutatakse katoliku ja õigeusu kirikus. Katoliku kirik nimetab inglise, prantsuse ja saksa keeles tänapäeval nii perikoopide raamatut kui ka nelja evangeeliumi täistekste koondavat evangeliaari sama sõnaga evangeliaariks (évangéliaire, evangeliary, Evangeliar). Bütsantsi liturgias on perikoopide raamat εὐαγγέλιον λειτουργικόν evangelion liturgikon või εὐαγγέλιον evangelion, evangeeliumi täistekste sisaldav raamat τετραευαγγέλιον tetraevangelion. Kirikuslaavi keeles vastab perikoopide raamatule А́пракос (vanakreeka keelest ἄπρακτος 'mitte-argipäevane'). Tekstilõikude järjekord on seotud kirikuaasta pühadega, alates vigiiliast enne jõule. Erinevalt evangeliaarist ei ole perikoopide raamatus evangeeliumide kogu tekst. Evangelistaar võis sisaldada evangeeliumist valitud tekste ka muudeks erilisteks puhkudeks, näiteks kiriku pühitsemise aastapäev (templipüha) või jumalateenistus surnute mälestuseks. Alates 5. sajandist hakkas algne terve piibliteksti lugemine jumalateenistustel (lectio continua) laiemalt asenduma valitud tekstilõikude lugemisega. Kuigi perikoopi kui piibli tekstilõiku mainitakse juba Justinuse 2. sajandi tekstides, pärinevad esimesed lektsionaarid (perikoopide raamat ja epistolaar koos) 5. sajandist.. 6. sajandiks oli tava koondada jumalateenistustel lugemiseks mõeldud tekstid omaette raamatusse täiesti välja kujunenud. Perikoopide raamatud on sageli illustreeritud jutustavate miniatuuridega pühakirjalõigu kohta. Varaseimad tuntud näited keskaegsetest käsikirjalistest hinnaliste illustratsioonidega perikoopide raamatutest on Godescalci evangelistaar (781–783), Gero käsikiri ja Codex Egberti (Reichenau koolkond, 980–993), ottode kunstist Heinrich II ja Heinrich III perikoopide raamatud, glagoolitsas Codex Assemanianus (Novgorod, 11. sajand) ja 11. sajandi lõpust Gniezno ja Płocki codex aureus'ed ning Vyšehradi koodeks. Codex Egberti. Süüta laste tapmine Codex Egberti. Nelipühi ime Heinrich II perikoopide raamat. Ingel kuulutab karjastele Kristuse sünnist Heinrich II perikoopide raamat. Ingel tühja haua juures Heinrich III perikoopide raamat. Vasakul keiser koos abtidega, paremal Kristus auhiilguses Codex aureus Gnesnensis. Kristuse ristimine Vyšehradi koodeks. Kuningate kummardamine http://www.newadvent.org/cathen/05640b.htm F. Büttner, A. Gottdang. Sissejuhatus ikonograafiasse: Piltide sisulise tõlgendamise võimalusi. TLÜ kirjastus, 2014 A. Ehrensperger. Die Lesungen – Perikopen, Bahnlesung, Lectio continua
Liturgiline raamat

Liturgiline raamat, ka jumalateenistusraamat, on raamat, mis sisaldab jumalateenistusel kasutatavaid tekste, mõnikord koos nootide või neumadega kirja pandud meloodiaga. Gregoriuse missa. Illustratsioon tundideraamatus. Avatud liturgiline raamat on altaril karikast vasakul Tekstiga "Kyrie eleison" algav lehekülg palveraamatust. Illustratsioonil laulavad mungad lugemispuldil olevast raamatust Psalmi "Cantate domino canticum novum" initsiaal C psaltrist. Mungad laulavad raamatust lugemispuldil Agenda, evangeelse kiriku talituste käsiraamat Apostolaar (kreeka keelest ἀπόστολος apostolos), lugemised Apostlite tegude raamatust Archieratikon ('piiskopi raamat'), õigeusu kirikus piiskopi teenistustekstid "Book of Common Prayer", anglikaani kiriku palveraamat Breviaar, katoliku kirikus tunnipalvuste tekstid. Diakonikon, õigeusu kirikus ekteeniad jt diakoni teenistustekstid. Epistolaar, lugemised Vanast Testamendist ja Uuest Testamendist väljaspool evangeeliume. Evangeliaar, katoliku kirikus nelja evangeeliumi täistekst. Evangelistaar ehk perikoopide raamat, katoliku kirikus lugemised evangeeliumist Euchologion, vene keeles требник trebnik, talituste raamat, õigeusu kirikus preestri ja piiskopi palvetekstid Hieratikon ('preestri raamat'), vene keeles служебник e služebnik, teenistuste raamat, õigeusu kirikus preestri teenistustekstid Homiliaar, katoliku kirikus homiiliate kogu Lektsionaar, lugemised Vanast ja Uuest Testamendist Minea, õigeusu kirikus 12 raamatut liikumatute pühade ja pühakute mälestuspäevade teenistustekstidega Missaraamat, katoliku kirikus preestri palved ja kord missa läbiviimiseks Oktoih, õigeusu kirikus jumalateenistuste laulude tekstid kaheksa viisi järgi Ordines, katoliku kirikus jumalateenistuse korra juhend Paastutriood, õigeusu kirikus teenistustekstid perioodiks alates neljandast nädalast enne suurt paastu kuni suure neljapäevani Pentekostarion ehk õietriood, õigeusu kirikus teenistustekstid perioodiks ülestõusmispühadest nelipühadeni Pontifikaal, katoliku kirikus piiskopi tekstid ja piiskopliku liturgia läbiviimise kord Psalter, psalmide kogu omaette raamatuna Sakramentaar, katoliku kirikus preestri palved liturgial omaette raamatuna Tundideraamat, katoliku kirikus tunnipalvuste tekstid ilmikutele Tipikon Õnnistusteraamat, keskajal kasutusel olnud eraldi raamatuks koondatud õnnistamispalvete kogumik Antifonaal Graduaal Hümnaal Liber Usualis Graduale Romanum Tonaarium Tropaarium "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuni 2019. Vaadatud 21. juunil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.newadvent.org/cathen/09296a.htm
Baleaaride ülikool

Baleaaride ülikool (katalaani keeles Universitat de les Illes Balears) on ülikool Hispaanias Baleaaridel. Ülikool asutati 1978. Ülikoolis õpib üle 19 000 üliõpilase (2012). Koduleht
Otto-Friedrichi Bambergi ülikool

Otto-Friedrichi Bambergi ülikool (saksa keeles Otto-Friedrich-Universität Bamberg) on ülikool Saksamaal Bambergis. Ülikool asutati 1647. Ülikoolis õpib üle 13 000 üliõpilase. Koduleht
Baškiiri Riiklik Ülikool

Baškiiri Riiklik Ülikool (baškiiri Башҡорт дәүләт университеты, vene Башкирский государственный университет) on ülikool Venemaal Baškortostanis Ufaas. Tegemist on Baškortostani vanima kõrgharidust pakkuva kooliga. Ülikoolis õpib kokku üle 27 500 üliõpilase. Ülikool loeb oma asutamise alguseks 1. juulit 1909. aastal, kui loodi ülikooli eelkäija Ufaa Õpetajate Seminar. "Bashkir State University". Baškiiri Riiklik Ülikool. Originaali arhiivikoopia seisuga 24.05.2023. Vaadatud 24.05.2023.
Belfasti ülikool

Belfasti ülikool (inglise keeles Queen's University Belfast) on ülikool Põhja-Iirimaal Belfastis. Ülikool asutati 1819. Ülikoolis õpib üle 23 000 üliõpilase (2016). Koduleht
Queenslandi Ülikool

Queenslandi ülikool (inglise keeles University of Queensland) on ülikool Austraalias Queenslandi osariigis Brisbane'is. Ülikool asutati 10. detsembril 1909. Ülikoolis õpib üle 55 000 üliõpilase (2019). Kesk-Queenslandi ülikool "University profile". University of Queensland. Vaadatud 14. november 2022. Koduleht
Bilgi ülikool

Bilgi ülikool (türgi keeles İstanbul Bilgi Üniversitesi) on ülikool Türgis Istanbulis. Ülikool asutati 1996. Ülikoolis õpib üle 25 000 üliõpilase. Koduleht
Bowling Green State University

Bowling Green State University on avalik ülikool USA-s Ohio osariigis Bowling Greeni linnas. Ülikool asutati 27. septembril 1910. Ülikoolis õpib üle 22 000 üliõpilase. Koduleht
Bradley ülikool

Bradley ülikool (inglise keeles Bradley University) on ülikool USAs Illinoisi osariigis Peorias. Ülikool asutati 1897. Ülikoolis õpib üle 5000 üliõpilase. Koduleht
Òscar Cadiach

Òscar Cadiach (katalaani keeles Òscar Cadiach i Puig; sündinud 22. oktoobril 1952 Barcelonas) on Hispaania katalaani alpinist. Meedia teatel on Cadiach tõusnud kõigi (14) üle 8000 meetri kõrguste mägede tippu (teise katalaanina Ferran Latorre järel), seejuures lisahapnikku kasutamata (erinevalt Latorrest). Tal kulus selleks 33 aastat (1984–2017). Tema 14. tipp oli Broad Peak (8051 m) (tipus 27. juulil 2017). Tagantjärele (2022. aasta juulis) selgus, et Eberhard Jurgalski hallatava veebisaidi 8000ers väitel polnud Òscar Cadiach kahe kaheksatuhandelise peatippu tegelikult jõudnudki (Manaslu ja K2). Manaslu mäel jõudis ta eeltippu (tähistus C2). Hullem lugu oli K2 mäel, kus Cadiach peatus peatipust sedavõrd allpool, et Jurgalski uurimisrühm otsustas ta jätta ajaloolisest, nn "pärandi nimistust" hoopis välja. Cadiach alustas mägedes ronimist 14-aastaselt. 22-aastaselt töötas instruktorina alpinismikoolis. Ta on tegutsenud fotograafina ja osa võtnud mitme dokumentaalfilmi loomisest. Dokumentaalfilmis "Al Filo de lo Imposible" mängis ta George Mallory rollis. 2016 – Kataloonia teenetemärk Creu de Sant Jordi Ferran Latorre Cadiach, camino del campo 3 tras coronar el Broad Peak. lavanguardia.com, 27. juuli 2017 14 8K Transition Table. 8000ers.com Òscar Cadiach y el K2, una historia de amor y odio. desnivel.com, 3. august 2012
Benoît Chamoux

Benoît Chamoux (19. veebruar 1961 La Roche-sur-Foron, Haute-Savoie departemang – 6. oktoober 1995 Kangchenjunga, Nepal) oli prantsuse alpinist. Ta oli tippalpinist, kes oli tõusnud 13 kaheksatuhandelise tippu. Kolm neist vaidlustati, seega ametlikult läks talle kirja 10 tipputõusu kaheksatuhandelistele. Ta jäi kadunuks koos kahe kaaslasega (fotograafi ja šerpaga) 6. oktoobril 1995 tõusul Kangchenjunga (8586 m) tippu.
Erhard Loretan

Erhard Loretan (28. aprill 1959 Bulle, Fribourgi kanton – 28. aprill 2011 Grünhorn, Fieschertal, Valais' kanton) oli Šveitsi alpinist ja mägigiid. Ta oli tippalpinist, kes Reinhold Messneri järel teise alpinistina maailmas oli tõusnud kõigi 14 kaheksatuhandelise tippu lisahapnikku kasutamata. Tal kulus selleks 13 aastat (1982–1995). Loretan alustas mägedes ronimist 11-aastaselt. Neli aastat hiljem tõusis ta Alpides Doldenhorni (3638 m) tippu. 1980. aastal ronis Andides mitme kuuetuhandelise tippu. 1982. aastal alustas ta kaheksatuhandeliste tipputõusude seeriat Nanga Parbati (8125 m) vallutamisega Himaalajas. Järgmisel aastal lisandus vaid 17 päevaga kolm tippu Karakoramis. 1986. aastal kulus tal Džomolungma (8848 m) alpistiilis tipputõusuks 43 tundi. Oma viimase, 14. kaheksatuhandelise Kanchenjunga (8586 m), tipputõus toimus 1995. aastal. Samal aastal tegi ta esmatõusu Antarktikas ühele 4600 meetri kõrgusel asuvale nimetule mäetipule (Loretan). Alates 1998. aastast töötas Loretan Alpides mägigiidina. Hukkus Grünhorni (4043 m) mäel juhtides klienti tipu suunas. Klient kaotas tasakaalu ja tõmbas kukkudes Loretani endaga kaasa. Nad kukkusid 200 meetrit allapoole. Loretan suri saadud vigastustesse. Loretan avaldas kaks alpinismiteemalist raamatut. Erhard Loretan. web.archive.org
Kalnamuiža mõis (Umurga kihelkond)

Kalnamuiža mõis (saksa keeles Maikendorf) oli rüütlimõis, hiljem aga Roperbeķi mõisa kõrvalmõis ning karjamõis Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda ja Umurga valda. 1480. aastal ostis Johann Uexküll Tillemann von Herzenradelt 1700 marga eest Kalnamuiža mõisa. 1496. aastal jagasid Johanni pojad omandatud valdused, Maikendorfi ja Salsenhofi kaheks, Kalnamuiža ja Roperbeķi mõisaks. 1496. aastal oli mõisatel ühine omanik – Georg Uexkülli poeg Johann Uexküll (mitte varasem). Aastal 1589 päris mõisa George Mengden. End ise pärijaks pidanud Heinrich Uexküll vaidlustas selle, kuid nõustus 1619. aastal 3000 kuldna eest Mengdeneid mõisa õigusjärgseteks omanikeks pidama. 1738. aastal vahetas Carl Gustav von Mengden Katvari, Roperbeķi ja Kalnamuiža mõisa Boyedega Meeri mõisa vastu. Aastal 1750 vahetas vabahärra von Campenhausen selle kompleksi Liepa mõisa vastu. Aastaks omandas ta 1775 omandas piirkonnas suured maavaldused, mille pärijaks oli tema kasupoeg Friedrich Reinhhold von Berg. Too müüs mõisa 1779. aastal 21 000 taalri eest George Ludwig von Vegesackile, kes selle omakorda 1803. aastal 25 000 taalri eest Adam Heinrich von Belowile müüs. Aastaks 1816 oli Kalnamuiža kujunenud Roperbeķi karjamõisaks. 1641. aastal oli Roperbeķi ja Kalnamuiža mõisa suurus 2 ja 1/2 adramaad. 1688. aastal oli mõisate suurus 3 ja 1/2 adramaad, 1734. aastal oli adramaid 1 ja 1/4, 1757. aastal aga 6 ja 3/4. Aastal 1823 oli mõisate suurus 4 ja 1/3 adramaad. Aastal 1832 oli mõisatel adramaid 4 ja 1/5, aastal 1881 aga 3 ja 11/80, lisaks 5 ja 14/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 149-150 Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 144 Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 221.
Metafüüsika 4

"Metafüüsika 4" ehk "Metafüüsika Γ" on Aristotelese teose "Metafüüsika" 4. raamat. Raamat räägib esimese filosoofia ainest. 1003a 21 On mingi teadus, mis vaatleb olevat kui olevat ja sellele iseenesest kuuluvat. See ei ole sama mis ükski niinimetatud osateadustest [ἐν μέρει]: sest ükski muudest [teadustest] ei vaatle üldiselt olevat kui olevat, vaid nad lõikavad ära mingi osa sellest, [25] uurides seda sattumuslikult, nagu näiteks matemaatilised teadused. Aga kuna me otsime algeid ja kõige äärmisi põhjusi, siis on selge, et need peavad olema millelgi selle enese loomu poolest. Kui nüüd ka olevate asjade elementide otsijad otsisid neid algeid, siis peavad ka [30] oleva elemendid olema mitte sattumuslikult, vaid kui olev: sellepärast tuleb meil ka haarata oleva kui oleva esmaseid põhjusi. Aga olevat öeldakse mitmeti, aga ühe ja mingi ühe loomuse suhtes ja mitte ühenimeliselt, vaid nii nagu ka [35] tervet [või tervislikku] iga kord tervise suhtes, kord seda hoidvana, kord seda esilekutsuvana, kord selle märk olevana, kord selleks võimelisena, 1003b 1 ja arstlikku arstimiskunsti suhtes (sest arstlikku öeldakse kord arstimiskunsti omavana, kord selle jaoks loomu poolest sobivana, kord selle otstarbena), ja me leiame ka teisi asju, mida öeldakse nende sarnaselt, [5] nii ka olevat öeldakse mitmeti, aga iga kord ühe alge suhtes: sest mõnesid asju öeldakse olevaks sellepärast, et nad on substantsid, mõnesid sellepärast, et nad on substantsi seisundid [πάθη], mõnesid sellepärast, et nad on tee substantsi poole, või substantsi või substantsi kohta öeldava hävimised või ilmaolekud või kvaliteedid või tekitajad [γεννητικὰ], või nendest mingi või substantsi [10] eitused: sellepärast me ütleme, et ka mitteolev on olev. Ja nii nagu kõigi tervete [või tervislike] asjade kohta on üks teadus, on ka muude puhul. Sest mitte ainult ühe kohta öeldavate puhul ei ole vaatlus ühe teaduse oma, vaid ka ühe loomuse suhtes öeldavate puhul, sest ka neid öeldakse mingil moel [15] ühe kohta. Seega on selge, et ka olevate kui olevate [vaatlus] on ühe teaduse oma. Igal pool on ju teadmine peamiselt esmase kohta, ja selle kohta, millest teised asjad sõltuvad, ja mille järgi neid öeldakse. Kui nüüd see [esmane] on substants, peab filosoof saama alged ja põhjused substantsist. Christopher A. Kirwan. Aristotle's Metaphysics, books ΓΔΕ (tlk ja komm), Clarendon Aristotle Series, Oxford 1971.
Tänassilma

Tänassilma on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Küla asub Tänassilma jõe ja Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee ääres, 15 km Viljandist ida pool. Külas on Tänassilma kirik, Tänassilma rahvamaja, Kalmetu Kool, Tänassilma Raamatukogu, postkontor ja velskripunkt. 20. sajandi alguses kujunesid Vana-Tännassilma mõisa kohale Kalmetu ja Tamme küla. Kalmetu küla oli tuntud ka Tänassilma asulana. 1977. aastal ühendati Kalmetu ja Tamme küla Tänassilma külaks. Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda. Tännassilma mõis Tänassilma vald Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti entsüklopeedia 9. köide, lk 670. Tallinn, 1996 Eesti nõukogude entsüklopeedia 3. köide, lk 376. Tallinn, 1971
Ezerslokas

Ezerslokas (ka Lielslokas) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Ilzene vallas. Ezerslokas asub valla põhjaosas merepinnast 104 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Jaunzemist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 29 ja Riiast 181 kilomeetri kaugusele Lielslokase järve kaldale. Aastal 2007 oli külas 13 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Mežslokas

Mežslokas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Ilzene vallas. Mežslokas asub valla loodeosas merepinnast 116 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Jaunzemist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 33 ja Riiast 180 kilomeetri kaugusele. Seal asub Mežslokase bussipeatus. Mežslokases asuvad muinsuskaitse all olevad Mežslokase muinaskalmed. Aastal 2007 oli külas 11 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuni 2019. Vaadatud 21. juunil 2019. Vietvārdu datubāze