laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Columbia ringkonna hääleõiguslikkuse põhiseadusparandus

Columbia ringkonna hääleõiguslikkuse põhiseadusparandus oli Ameerika Ühendriikide põhiseaduse redaktsioon, mis küll kiideti heaks, kuid ei jõustunud, sest nõutaval arvul osariike ei ratifitseerinud seadust. Õigusakti kohaselt saanuks Columbia ringkond täieliku esindatuse Kongressis, presidendi ja asepresidendi valimiskogus (Electoral College) ning õiguse osaleda põhiseadusparanduste menetlemisel. Parandus võeti vastu Kongressis 22. augustil 1978. Seaduse jõustumiseks olnuks tarvis, et selle ratifitseeriksid 38 osariiki. Kuna 22. augustiks 1985 oli õigusakti heaks kiitnud üksnes 16 osariiki, siis jäi põhiseadusparandus jõustumata. See on ühtlasi viimane põhiseadusparandus, mille Kongress on heaks kitnud.
Crown Pointi tuletorn

Crown Pointi tuletorn (inglise keeles Crown Point Light) on endine tuletorn New Yorgi osariigis Champlaini järve ääres. Seda hakati rajama 1858. aastal. Tänapäeval mälestab see Samuel de Champlaini avastusi.  Crown Pointi tuletorn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Goku

Son Goku (孫 悟空) on anime ja manga "Dragon Ball" üks peategelasi. Ta on pärit Planet Vegeta. Ta on saiyan. Ta sünnipäev on 16. aprill, ta kaalub 62 kg ja ta on 175 cm pikk. Ta parim sõber on Krillin.
Konstantin Jireček

Konstantin Josef Jireček (24. juuli 1854 Viin – 10. jaanuar 1918 sealsamas) oli tšehhi päritolu Austria-Ungari ajaloolane, poliitik, diplomaat ja slavist. Ta oli Balkani uuringute ja Bütsantsi uuringute rajaja ning kirjutas palju tollase Bulgaaria ja Serbia ajaloost. Jireček oli samuti paar aastat Bulgaaria vürstiriigi valitsuse minister.  Konstantin Jireček – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
IV liiga 2021

IV liiga 2021 on Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga, IV liiga 2021. aasta hooaeg, mis jagunes nelja tsooni – põhi/ida, põhi, põhi/lõuna ja põhi/lääs. Meistriliiga 2021 Esiliiga 2021 Esiliiga B 2021 II liiga 2021 III liiga 2021
Quod licet Iovi, non licet bovi

Quod licet Iovi, non licet bovi on ladinakeelne väljend, mis otsetõlkes tähendab "Mis on lubatud Jupiterile, ei ole lubatud härjale." Selle fraasi lõi vanarooma näitekirjanik Terentius, millega vihjatakse kaksikmoraalile, mis lubab mistahes tegusid sotsiaalselt kõrge staatusega ja eesõigustega isikutele (ehk "eliidile"), küll aga on keelatud teistele (ehk "pööblile").
Balkani uuringud

Balkani uuringud või balkanoloogia või balkanistika on Kagu-Euroopat uuriv teadusharu. Selle eesmärk on teaduslikult ja erialaselt uurida Balkani poolsaare kultuure nende keelelistes ja keelevälistes ilmingutes rahvuste ja keeleperekondade lõikes ning interdistsiplinaarsel ja integreerival viisil. Erilise vaatluse all on sealsete rahvaste ja riikide arheoloogia, geograafia, folkloor ja ajalugu. Balkanistika aluseks on olnud bulgaristika. Keeleliselt ühiseid jooni leidub peamiselt kreeka, albaania, ja mustlaskeeles ning idaromaani ja lõunaslaavi keeltes. 1964. aasta jaanuaris asutati Bulgaaria Teaduste Akadeemia juures Balkani Uuringute Instituut ja 1966. aastal toimus Sofias Esimene Rahvusvaheline Balkani Uuringute Kongress. 2010. aastal alustas Balkani Uuringute Instituudis tööd Trakoloogiakeskus. Bogdan Petriceicu Hasdeu Boris Shmelev Dragoljub Dragojlović Gerhard Gesemann Gustav Weigand Ioannis Papadrianos Josef Konstantin Jireček Josef Matl Kristian Sandfeld Radovan Samardžić Traian Stoianovich Vaso Čubrilović https://balkanstudies.bg/en/struktura/structura.html
Jordan Ivanov

Jordan Ivanov Nikolov (bulgaaria keeles Йордан Иванов Николов; 6. jaanuar 1872 Kjustendil – 29. juuli 1947 Sofia) oli bulgaaria kirjandusloolane, arheoloog ja folklorist, kes oli spetsialiseerunud Bulgaaria keskaegsele kirjandusele ja kultuurile. Ta oli Bulgaaria Teaduste Akadeemia täisliige aastast 1909, samuti ta oli bogomiilide kirjandus- ja kultuuripärandi ekspert.
Langatuslehter

Langatuslehter tekib salajõgede uuristava ja lahustava tegevuse toimel voolusängi lae kokkuvarisemise tulemusena.
Kunstiteoste tellimise seadus

Kunstiteoste tellimise seadus (KTTS, ka protsendiseadus) on aastast 2011 kehtiv seadus, mille eesmärk on rohkema kunsti toomine avalikku ruumi ja avaliku ruumi esteetiliselt rikkamaks muutmine. Seaduse järgi on avaliku otstarbega hoone ehitamise lahutamatu osa sobiva kunstiteose või -teoste tellimine. Tellitava kunstiteose hind ilma käibemaksuta peab olema vähemalt 1% ehitusmaksumusest, kuid mitte üle 110 000 euro. Konkursile esitatud teoste kavandeid hindab vähemalt viieliikmeline žürii, mille liikmetest 2/3 nimetavad Eesti Kunstnike Liit ja Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühing. 2021. aasta seisuga oli erinevatesse asutustesse tellitud peaaegu 100 kunstiteost. Vähemalt üks teos on tellitud igasse Eesti maakonda ja lisaks on tellitud töid Eesti Vabariigi suursaatkondadesse ja riigi alalisse esindusse Euroopa Liidu juures. Kunstiteoste tellimise seadus | Kultuuriministeerium. Vaadatud 05.11.2021. Kunstihanked | Eesti Kunstnike Liit. Vaadatud 08.11.2011. Kunstiteoste tellimise seadus – Riigi Teataja. Vaadatud 08.11.2011. Kunstiteoste tellimise seadusega tellitud kunstiteosed | Kultuuriministeerium. Vaadatud 08.11.2011.
Oguusi keeled

Oguusi keeled on Turgi keelkonna alamharu, mida kõneleb ligikaudu 108 miljonit inimest. Kolm suurima kõnelejate arvuga keelt on türgi, aserbaidžaani ja türkmeeni, mis kokku moodustavad rohkem kui 95% kõnelejatest. Karahaniidide õpetlane Mahmud al-Kašgari, kes elas 11. sajandil, väitis, et oguusi keel oli türgi keeltest kõige lihtsam. Rootsi turkoloog ja keeleteadlane Lars Johanson märgib, et oguusi keeled moodustavad turgi keelkonnas selgelt eristatava ja tihedalt seotud bloki, kuna oguusi keelte kõnelejate kultuuriline ja poliitiline ajalugu on neid tihedamalt sidunud kuni tänapäevani. Mõistet "oguusi" kasutatakse turgi keelte edelaharu kohta. See on viide oguusidele, kes rändasid 8. sajandil Altai mägedest Kesk-Aasiasse ning laienesid eraldi hõimudena Lähis-Itta ja Balkanile. Praeguräägitavad oguusi keeled on nende tunnuste ja geograafia põhjal liigitatud kolme kategooriasse: lääne, ida ja lõuna. salaari salaari lääne türgi aserbaidžaani gagauusi balkanigagauusi osmanitürgi † vana-anatooliatürgi † petšeneegi † ida türkmeeni horasanitürgi lõuna kaškai šaharmahalitürgi Veel kaks keelt, krimmitatari ja urumi, on kõptšaki keeled, kuid oguusi keeled on neid tugevasti mõjutanud. Väljasurnud petšeneegi keel oli tõenäoliselt oguusi keel, kuid kuna see on halvasti dokumenteeritud, on seda raske oguusi keelerühmas edasi liigitada; seetõttu jäetakse see tavaliselt klassifikatsioonist välja. Oguusid Turgi keeled Turgi rahvad
Passarowitzi rahu

Passarowitzi rahu (Požarevaci rahu) sõlmiti 21. juuli 1718 Požarevaci linnas ja see lõpetas Austria-Türgi (1716–18) ning Veneetsia-Türgi sõja (1714–18). Selle tulemusel kaotas Osmanite riik suuri alasid ja lõppes ka Osmanite ekspansioon läänsuunal. 1715. aastal sundisid türklased Veneetsiat loovutama Moreat (Peloponnese poolsaart), mis oli suurim võit, mille Veneetsia saavutas 1699. aastal Karlowitzi rahuga. Lisaks ohustas Türgi Veneetsia valdusi Dalmaatsias ja Joonia saartel. Nendesse sündmustesse sekkus Austria, kes lõi 1716. aastal ühise liidu Veneetsiaga. Järgnenud Austri eestvõttel toimunud vaenutegevuses kandsid türklased mitmeid suuri kaotusi. Sõjategevus segas kaubategevust Vahemere idaosas, eriti mõjutas see Suurbritanniat ja Hollandit. Nende kahe riigi initsiatiivil jõuti 1718. aastal Passarowitzi rahuni. Sõlmiti 24-aastane rahu Türgi ja Austria vahel, millega Türgi loovutas Austriale Banaati, Põhja-Serbia, Põhja-Bosnia ja osa Valahhiat. Austria ja Türgi sõlmisid ka omavahel kaubanduslepingu, mis andis Austriale kaubanduslikud privileegid Türgis. Veneetsia pidi loovutama Türgile Morea (Peloponnese poolsaar), kuid säilitas Joonia saared ja sai kasu Dalmaatsiast.
Schlei

Schlei (vanaalamsaksa, vanataani ja ladina keeles Slia, alamsaksa keeles Sli, taani keeles Slien) on Saksamaal Schleswig-Holsteinis paiknev kirde-edela-suunas sügavale maismaasse ulatuv jõetaoliselt kitsas Läänemere laht. Schlei pikkus on 42 km. Tema laius on keskmiselt 1,3 km ja sügavus keskmiselt 3 m. Schlei jaotab maismaa Angelni poolsaareks (lääne pool) ja Schwanseni poolsaareks (ida pool). Schlei suudme juures on Schleimünde poolsaar. Suudmest lõunas on Kappelni linnaosa Olpenitz ja põhjas Maasholmi vald. Schlei möödub Kappelni ning Arnise linnast ning lõpeb Schleswigi linna juures. Seal on ka väike saar Möweninsel. Schlei kujunes viimasel jääajal (Weichseli jäätumise ajal) Skandinaaviast lõuna poole liikunud liustike jää sulamise tagajärjel. See tekkis liustikualuste surveliste vooluvete erodeeriva tegevuse tagajärjel ning kujutab endast üleujutatud tunnelorgu. Selle poolest erineb ta näiteks Flensburgi ja Kieli lahest, mis on liustikutekkelised ehk uuristatud jää poolt. Schlei moodustab palju väikesi looduslikke lahtesid. Kõige laiem on ta Missunde ja Schleswigi vahel, kus paiknevad Große Breite ja Kleine Breite. Mõlemad on head purjetamis- ja aerutamiskohad. Schlei vesi on riimvesi, mille soolsus Schleimündest Schleswigini aina väheneb. Nii vasakul kui ka paremal on moodustunud Schleist peaaegu täielikult lahutatud järved (Noor'id), sealhulgas Haddeby järv ja Windeby järv. Schleile on iseloomulik siia alamliik Coregonus lavaretus balticus. Viimased Schlei kalurid on Schleswigis Holmis oma sajanditepikkuse traditsiooni säilitanud. Keskajal oli Schlei tähtis kaubatee. Schleswigist Treene jõeni, mille kaudu pääseb Põhjamerre, oli ainult 16 km maateed. Juba Adam Bremenist (1075) nimetab Hedebyd, viikingite asulat Schleswigi lähedal meresadamaks (portus maritimus), millest väljuvad laevad Rootsi ja Kreekasse. 14. sajandi suuremate laevade (näiteks hansakoge) jaoks oli Schlei liiga madal ja Schleswig Läänemerest liiga kaugel. Nii kaotas Schlei kaubateena tähtsuse. Taani kuningal Erik IV-l raiuti 9. augustil 1250 ühel saarel Schleswigi lähedal pea maha ja tema keha uputati Schleisse. Schlei suudme juures on asustamata poolsaar Schleimünde, millel on tuletorn. Schlei piirkond on Kieli ja Hamburgi elanike populaarne puhkeala. Kaart Schlei skeem Schlei piirkonna portaal Schlei piirkonna turismiportaal Schlei piirkonna portaal
Votiivkirik

Votiivkirik (ladina keeles votivus 'pühendatud') või votiivand (ladina ex voto) on tänu või vandetõotuse märgiks jumalale määratud pühendkink. Komme antiigist, mis levis ka kristlusse. Votiivand laiemalt tähendab kirikule või kloostrile haiguse ajal või muus raskes olukorras lubatud ja seisukorra paranemisel üle antud ohvriandi (maali, skulptuuri, kroonlühtrit või näiteks mudellaeva merehädast pääsemisel). Vana-Egiptuses ja Vana-Kreekas annetati mälestustahvleid, mis kujutasid paranenud kehaosa.
Trepimarss

Trepimarss ehk trepikäik on trepi peamine osa - astmestik kahe trepimademe vahel ehk trepi astmete rida.
Kõptšaki keeled

Kõptšaki keeled on turgi keelte haru, mille keeli kõneleb ligikaudu 28 miljonit inimest peamiselt Kesk-Aasias ja Ida-Euroopas, ulatudes Ukrainast Hiinani. Mõned selle rühma enimräägitavad keeled on kasahhi, kirgiisi ja tatari.  Pikemalt artiklis Ohustatud keelte loendid Turgi keeled on keelkond, mis koosneb vähemalt 35 dokumenteeritud keelest, mida räägivad turgi rahvad. Kõnelejate arv tuletati statistikast või hinnangutest (2019) ja ümardati: Kõptšaki keeled võib geograafia ja ühiste tunnuste põhjal jagada nelja rühma (rasvases kirjas keeli räägitakse ka tänapäeval): kõptšaki–bulgaari (uraali, uraali-kaspia) baškiiri tatari vanatatari † kõptšaki–kumaani (pontose-kaspia) karatšai-balkaari kumõki karaiimi krõmtšaki urumi * krimmitatari ** kumaani † kõptšaki–nogai (araali-kaspia) kasahhi karakalpaki siberitatari barabatatari nogai kirgiisi–kõptšaki (kirgiisi) kirgiisi lõuna-kõptšaki ferganakõptšaki † Kõptšaki keel Kõptšakid Kumaanid Kumaani keel Kalpak
Rannabarr

Rannabarr on kuhjelisi mererandu ääristav barr, mis on reeglina veepinnast allpool. Rannabarrid on piklikud positiivsed pinnavormid. Tavaliselt koosnevad need liivast, aleuriidist ja kruusast. Rannabarrid tekivad sinna, kus lained murduvad. Võivad olla merepinnast kõrgemal. Tihti esinevad üksteisele järgnevad rannabarrid eri sügavusel. Sellised barrid markeerivad erineva lainepikkusega lainete murdumiskohti. Rannabarrid võivad olla väga erineva suurusega, mõnest meetrist kümnete kilomeetriteni näiteks Mehhiko lahte ääristavate barjäärsaarte puhul. Väikseid rannabarre esineb ka Eesti liivastel rannanõlvadel. Hara rannabarrid ja soostunud laguunid
Graham Carey

Graham Carey (sündinud 20. mail 1989 Blanchardstownis) on Iirimaa jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Bulgaaria kõrgliiga klubis Sofia CSKA. 2005. aastal liitus ta Šotimaa klubi Celticu noorteakadeemiaga. Klubi põhimeeskonnas pääses ta väljakule vaid ühes UEFA Euroopa Liiga kohtumises 2009. aasta detsembris. Celticust oli ta 2009. aastal laenul Iirimaa kõrgliiga klubis Bohemians, hooaja 2009–10 teises pooles Šotimaa kõrgliiga klubis St Mirren ning hooajal 2010–11 Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Huddersfield Town. Aastatel 2011–2013 mängis ta taas St Mirrenis, 2013–2015 Šotimaa kõrgliiga klubis Ross County ja 2015–2019 Inglismaa klubis Plymouth Argyle. Hooajal 2015–16 valiti Carey Plymouth Argyle'is mängides fännide poolt Inglismaa League Two hooaja parimaks mängijaks ja hooajal 2016–17 liiga sümboolsesse koosseisu. Carey valiti Plymouth Argyle'i aasta parimaks mängijaks 2016 ja 2018. 2019. aasta juunis sõlmis ta lepingu Sofia CSKA-ga. Aastatel 2009–2010 mängis Carey kuuel korral Iirimaa kuni 21-aastaste koondises. Bohemians League of Ireland Premier Division: 2009 St Mirren Scottish League Cup: 2012–13 Plymouth Argyle EFL League Two: Teine koht 2016–17 CSKA Sofia Bulgaaria karikas: 2020–21 "Graham Carey wins PFA Fans' League Two Player of the Season award". skysports.com. 25.5.2016. Vaadatud 8.11.2021
Geferson

Geferson Cerqueira Teles (sündinud 13. mail 1994 Lauro de Freitases) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib keskkaitsja või kaitsva poolkaitsjana Bulgaaria kõrgliiga klubis Sofia CSKA. Aastatel 2002–2010 kuulus ta Brasiilia klubi Vitória noorteakadeemiasse. 2011. aastal liitus ta Internacionaliga. Brasiilia kõrgliigas debüteeris ta Internacionali meeskonnas 2015. aastal. 2017. aastal oli ta laenul Vitórias. 2018. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Sofia CSKA-ga. Geferson kuulus Brasiilia jalgpallikoondisse 2015. aasta Copa Américal. Ta nimetati koondisse pärast seda, kui Marcelo jäi vigastuse tõttu turniirilt eemale. Geferson ei pääsenud turniiril üheski kohtumises väljakule ja hiljem ei ole teada koondisse enam kutsutud. Sofia CSKA Bulgaaria karikas: 2020–21 "Marcelo é cortado, e Geferson, do Inter, é convocado para o s". ge.globo.com. 29.5.2015. Vaadatud 8.11.2021
III liiga 2021

III liiga 2021 oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga, III liiga 2021. aasta hooaeg, mis jagunes nelja tsooni – ida, põhi, lõuna ja lääs. Meistriliiga 2021 Esiliiga 2021 Esiliiga B 2021 II liiga 2021 IV liiga 2021
Amos Youga

Amos Christopher Youga (sündinud 8. detsembril 1992 Villeurbanne'is) on Prantsusmaal sündinud Kesk-Aafrika Vabariigi jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Bulgaaria kõrgliiga klubis Sofia CSKA ja Kesk-Aafrika Vabariigi jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaal. Hooajal 2013–14 debüteeris ta Prantsusmaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Vannes. Aastatel 2014–2017 kuulus ta Ajaccio Gazéleci meeskonda, mängides hooajal 2015–16 klubiga Prantsusmaa kõrgliigasse. Aastatel 2017–2020 mängis Youga Prantsusmaa esiliiga klubis Le Havre. 2020. aasta juunis liitus ta Sofia CSKA-ga. Kesk-Aafrika Vabariigi jalgpallikoondises debüteeris Youga 15. juunil 2013 MM-i valikmängus Botswana vastu. Tema vend Kelly Youga on endine jalgpallur. Ta on Prantsusmaa noortekoondistes mänginud jalgpalluri Willem Geubbelsi onu. Sofia CSKA Bulgaaria karikas: 2020–21
Capilla abierta

Capilla abierta on vaid Mehhikole iseloomulik kristlik sakraalehitise tüüp, mis kujutab endast avatud ruumiga vabaõhukabelit. Kabeli ruum koosneb ainult mõned astmed maapinnast kõrgemal asuvast ja vaateplatsi suunas avanevast altariruumist ja vahel selle kõrvalruumidest ning mõnikord on nende ees arkaaditaoline transeptiga võrreldav lahtine sammaskoda. Neid ehitisi püstitati valdavalt 16. sajandil pärast Mehhiko vallutamist ja nende eesmärgiks oli võimaldada teenida missat ja õpetada kristlikke dogmasid korraga suurele hulgale põliselanikele; traditsioonilised kirikud osutusid selle jaoks liiga väikesteks, need olid ette nähtud hispaanlastele ja nende perekondadele ning capillas abiertas oli selle kitsaskoha lahendus. Capilla abierta't on peetud kohalikele tavadele kohandatud ruumiks selles mõttes, et nii vabaõhukabeli missa puhul kui ka teokalli platvormil läbi viidavas tseremoonias toimub kogu rituaal lageda taeva all, ainult rituaali läbi viiv preester üksi jääb ehitise katuse alla, ja usklikud on kogunenud toimuvat jälgima sakraalhoone esisele platsile. Capilla abierta Otumba kiriku kõrval Tzintzuntzani Püha Franciscuse kloostri kabel Michoacáni osariigis Capilla abierta Tlaxcala San Francisco de Asísi kloostris Maní San Miguel Arcángeli kirik koos kabeliga Yucatanis Capilla abierta varemed Dzibilchaltúnis Capilla posa Capilla abierta de Teposcolula. - Hidden Architecture
Põhja-Dobrudža

Põhja-Dobrudža (rumeenia keeles Dobrogea de Nord või lihtsalt Dobrogea; bulgaaria keeles Северна Добруджа 'Severna Dobrudzha') on Dobrudža osa Rumeenia piirides. See asub Doonau alamjooksu ja Musta mere vahel ning lõunas piirneb Lõuna-Dobrudžaga, mis on osa Bulgaariast. Lõuna-Dobrudža
Tšagatai keeled

Tšagatai keeled (ka karluki keeled, karluki rühm) on turgi keelkonna alamharu, mis arenes välja karlukkide kunagi kõneldud keelest. Paljud kesktürgi teosed kirjutati nendes keeltes. Karahaniidide khaaniriigi keel oli tuntud kui turki, ferghani, kašgari või khaqani. Tšagatai khaaniriigi keel oli tšagatai keel. Karluki keeli kõneldi Karahhaniidide khaaniriigis, Tšagatai khaaniriigis, Jarkandi khaaniriigis ning usbekikeelsetes Buhhaara khaaniriigis, Buhhaara emiraadis, Hiiva khaaniriigis ja Kokandi khaaniriigis. Usbeki keel – kõnelevad usbekid; ligikaudu 27 miljonit kõnelejat Uiguuri keel – kõnelevad uiguurid; ligikaudu 10 miljonit kõnelejat Ili türgi keel – surev keel, mida kõnelevad ilitürklased, kes on juriidiliselt tunnustatud usbekkide alarühmana; 120 kõnelejat ja kahanev (1980) Tšagatai keel – väljasurnud keel, mida Kesk-Aasias kunagi laialt räägiti ja mis jäi seal ühiseks kirjakeeleks kuni 20. sajandi alguseni. Karahhaniidi türgi keel – Karahaniidide khaaniriigi kirjakeel, mida peetakse kesktürgi keele standardvormiks. Horezmitürgi keel – Kuldhordi kirjakeel, mida peetakse tšagatai keele algfaasiks. lääne usbeki ida uiguuri ilitürgi tšagatai † karahhaniidi † horezmi †  Pikemalt artiklis Ohustatud keelte loendid Turgi keeled on keelkond, mis koosneb vähemalt 35 dokumenteeritud keelest, mida räägivad turgi rahvad. Kõnelejate arv tuletati statistikast või hinnangutest (2019) ja ümardati:
Jirečeki joon

Jirečeki joon on mõtteline lääne-idasuunaline joon, mis jagab Balkani poolsaare kaheks, eeldades, et kuni 4. sajandini domineeris põhjapoolsete rahvaste kultuuris ladina keel ja lõunapoolsete rahvaste omas kreeka keel. See kulgeb tänapäeva Laçi linnast Sofiasse ja murdub sealt mööda Balkani mägede harjasid Musta mereni. Teooria käis 1911. aastal välja tšehhi slavistika uurija Josef Konstantin Jireček. Piiri tõmbamisel võttis ta arvesse arheoloogiliste väljakaevamiste tulemusi ja lähtus oma idees leitud raidkirjadest. Jirečeki liini tähendus ja arvestamine on Balkani rahvaste (peamiselt rumeenlaste, arumeenlaste ja albaanlaste) etnogeneesi uurimisel hädavajalik.
Laç

Laç on linn Albaanias Lezhë maakonnas.  Laç – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Konstantin Wilcken

Konstantin Wilcken oli Eesti arhitekt ja ehitusmeister. Konstantin Wilcken oli ehituskontori juhataja, kes ehitas eelkõige historitsistlikke puitmaju. Ta võttis ehitada ka muid hooneid, ka neid, mille projekt toodi kusagilt väljastpoolt (näiteks Riiast). 1890. aastate lõpus – 1900. aastate alguses tegi Wilcken järelevalvet rohkem kui sajale eraehitusele aastas, nende seas oli ka hulk suuremaid kivist elamuid (Sakala 9, Narva mnt 20, Toompuiestee 7, Ravi tänaval jt). ja puitelamutele (, Tartu mnt 31, Tatari tänav 32 (1899), Luise tänav 19 (1895), Tööstuse tänav 26 (1902), Telliskivi tänav 31 maja (1898), Wismari tänav 28 (1898) ja Wismari 31 (1895), Sügise tänav 6 (1903), Tehnika tänav 3 ja Tehnika 5 (1903), Koidu tänav 59 (1900), J. Vilmsi tänav 33 (1902)). 1902. aastal valmis Wilckeni arhitektitööna kahekorruseline klombitud paekivist Baptistide Kalju-koguduse palvela Tallinnas Kalamaja linnaosas Soo ja Kalju tänava nurgal. Arhitektuuriajaloolase Juhan Maiste andmeil oli arhitekt Wilcken projekteerinud uusgootika silmapaistvamaid ja hilisemaid näiteid Eesti mõisaarhitektuuris Vasalemma mõisa peahoone (ehitusaastad 1890–1893). Arhitektuuriajaloolane Karin Hallas-Murula leiab, et Wilckeni autorsus on küllaltki oletuslik ning põhineb analoogsete hoonete võrdlemisel, mis ei ole siiski ammendav tõestus. 1888. aastal valmis Karin Hallase andmeil Wilckeni tööna Tallinnas Tõnismägi 10 eramu (hilisem Läti saatkonna maja) – 19. sajandi lõpu historitsismi näide, iseloomuliku vabamahulise kompositsiooniga. Hiljem leidis Hallas (nüüd Hallas-Murula), et kuigi projekt kannab Wilckeni allkirja, ei pruugi see tähendada tema autorsust, sest projektile ei pidanud alla kirjutama arhitekt, vaid ehitusjärelevalve eest vastutaja. Toomkiriku põhjaküljel asuva Kiriku tänav 2 hoone ümberehituste käigus arhitekt Konstantin Wilckeni algatusel nihutati 1889. aasta ümberehituse käigus hoone peasissepääs keskteljelt läänepoolsesse otsa. Sellega koos ehitati suurejooneline peatrepikoda külluslikult nikerdatud paraadtrepiga. Karin Hallas-Murula. "101 Eesti arhitektuuriteost". Kirjastus Varrak, 2012. Lk 78. Luise tänava maja, Konstantin Wilcken, 1895, vanadmajad.com Lenderi maja 1080 Baptistide Kalju-koguduse palvela. register.muinas.ee. "Eesti arhitektuur" 3. kd. Kirjastus Valgus, 1997. Lk 60. "Eesti arhitektuur" 1. kd. Kirjastus Valgus, 1993. Lk 253. RIIGIKONTROLL KOLIS TOOMPEALE. KIRIKU 2 JA 4 RESTAUREERIMINE TALLINNAS, Muinsuskaitse aastaraamat ..., nr. 1, juuni 2017 Estonian Real Estate taaselustab arhitekt Konstantin Wilckeni pärandi. eestiareng.ee Liis Kibuspuu (2009). "Eesti 20. sajandi arhitektuuri inventeerimine: Tallinn 1870–1940". register.muinas.ee Eriti väärtuslik miljööväärtuslik hoone. koiduarendus.ee (inventeeriti 14 Wilckeni tööd)
Peterburi tsiviilinseneride instituut

Keiser Nikolai I Tsiviilinseneride Instituut (vene keeles Институт гражданских инженеров императора Николая I) oli tehnikakõrgkool Venemaa Keisririigis Peterburis (1914. aastast Petrogradis), kus koolitati tsiviilehituse insenere (ehitusinsenere) ja arhitekte. 1832. aastal asutati Tsiviilinseneride Kool, millest sai 1842. aastal Ehituskool. 1883. aastal kujundati ümber instituudiks (Tsiviilinseneride Instituut). Alates 1892. aastast Keiser Nikolai I Tsiviilinseneride Instituut. 1892. aastal oli instituudis üle 50 õppejõu, sealhulgas viis professorit. Üliõpilasi oli samal aastal 222. Pärast Vene impeeriumi kukkumist jätkas instituut nime all Petrogradi Tsiviilinseneride Instituut. 1874–1886 Rudolf Bernhard Rudolf Bernhard Nikolai Beleljubski Rudolf Bernhard (1846) Erwin Bernhard (1874) Wilhelm Bernhard (1880) Apollon Edelson Mihhail Eisenštein Georg Hellat Francis Kemps Augustas Kleinas Luka Knjazev Nikolai Opatski Alexander Rosenberg Aleksandr Vesnin Peterburi teedeinseneride instituut Peterburi Riiklik Arhitektuuri- ja Ehitusülikool