laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rakke vald

Rakke vald oli vald Lääne-Virumaal. Vald tekkis oma praegusel kujul 8. augustil 1945 Rakke külanõukoguna. Vallaks nimetati ta 9. aprillil 1992. Rakke viimane vallavanem oli Andrus Blok. Vallas oli üks alevik ja 30 küla. Rakke Ao – Edru – Emumäe – Jäätma – Kaavere – Kadiküla – Kamariku – Kellamäe – Kitsemetsa – Koila – Koluvere – Kõpsta – Lahu – Lammasküla – Lasinurme – Liigvalla – Mõisamaa – Mäiste – Nõmmküla – Olju – Padaküla – Piibe – Räitsvere – Salla – Sootaguse – Suure-Rakke – Tammiku – Villakvere – Väike-Rakke – Väike-Tammiku Vald paiknes Endla looduskaitseala kirdepiiril ja Pandivere kõrgustiku lõunaserval, seal asub ka Emumägi (166,5 m). Rakke raudteejaamast umbes poolteist kilomeetrit kagu pool asub pika seljandiku kõrgeimas osas (132,9 m) Rakke linnamägi vaatetorniga (endine suusahüppetorn). Linnamäest põhja poole jätkub järskude orgude ja ümmarguste kuplitega seljandik – Rakke mäed. Voortest on kõrgeim ja silmapaistvaim Edru voor (133 m, suhteline kõrgus 40 m) Rakkest lõuna pool. Rakke vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil. 2017. aastal otsustas Vabariigi Valitsus liita Rakke vald haldusreformi käigus moodustatava Väike-Maarja vallaga. Rakke Vallavolikogu ei nõustunud vabatahtliku liitumisega ning vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks. Lammasküla mõis Liigvalla mõis Piibe mõis Salla mõis Tammiku mõis Lubjatehase ringahjud ja korsten (Aastal 1910 ehitatud lubjatehase ringahjude varemed koos 65m kõrguse korstnaga on ainulaadsed maailmas) Ohvrikivid Ao järv Põltsamaa jõgi Preedi jõgi Nõmme jõgi Onga jõgi Ao paisjärv (Põltsamaa jõel Räitsveres) Ao veskijärv (Ao külas) Selja järv (Rakvere – Väike-Maarja – Vägeva maantee ääres) Kamariku karjääri järv (Rakvere – Väike-Maarja – Vägeva maantee ääres Kamarikul) Rakke Valla Hariduse Selts Maakatastri statistika, vaadatud 22.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Youtube video: Endine suusahüppetorn Rakke mäel "RAKKE–KÄRDE". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 26. jaanuaril 2012. Ida-Viru maakonna Aseri, Maidla, Mäetaguse ja Sinimäe valla, Lääne-Viru maakonna Kaarli, Kadrina, Laekvere, Rakke, Rägavere ja Simuna valla ning Pärnu maakonna Audru valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 09.04.1992) Vabariigi Valitsuse 22. juuni 2017 määruse nr 106 „Rakke valla ja Väike-Maarja valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine“ põhiseaduspärasuse kontroll Hiiemäed ja ohvrikivid
InterWiki

InterWiki on vahend hüperlinkide loomiseks eri vikide vahel kasutamata täielikult väljakirjutatud internetiaadresse. Lehekülje pealkirjale lisatakse viki prefiks, mis üldjuhul valitakse igas vikis iga teise viki jaoks, kuhu lingid suunduvad. Seda kasutati varem laialdaselt näiteks Vikipeedia jt Wikimedia projektide keeleversioonide üheteemaliste lehekülgede süstemaatiliseks vastastikuseks linkimiseks. Vajaduse korral kasutatakse neid mõne teise keeleversiooni või teise projekti lehekülgedele linkimiseks.
Burgose provints

Burgose provints on provints Hispaanias Castilla-Leóni autonoomse piirkonna kirdeosas. See piirneb Palencia, Kantaabria, Biskaia, Álava, La Rioja, Soria, Segovia, ja Valladolidi provintsiga. Peale Burgose linna on provintsis ainult kaks suurt asulat ja tööstuspiirkonda: Aranda de Duero ja Miranda de Ebro. Paljud provintsi 371 vallast on vähem kui 100 elanikuga ja ainult 26 on enam kui 1000 elanikuga. Burgose provints on jagatud järgmisteks maakondadeks: Alfoz de Burgos Arlanza La Bureba Ebro Merindades Montes de Oca Odra-Pisuerga Páramos o Sedano y Las Loras Ribera del Duero Sierra de la Demanda Burgose aasta keskmine temperatuur on +9,9 °C, jaanuaris +2,6 °C, augustis +18,3 °C. Aastas sajab keskmiselt 573 mm, sealhulgas jaanuaris 56 mm ja augustis 25 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2215 tundi, sealhulgas jaanuaris 89 ja augustis 300 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003 Instituto Nacional de Estadística
Saika punkrilahing

Saika punkrilahing toimus Saika küla (tänapäeval Võru maakonnas Rõuge vallas) metsas 7. märtsil 1951 metsavendade ja Nõukogude Liidu julgeolekujõudude vahel. Saika küla lähedal metsas varjas ennast kokku 8 metsavenda, kellest enamus oli pärit lähiümbruskonna küladest. Lahing Saika küla metsas toimus 7. märtsil 1951. See oli ka ühtlasi esimene suurem kokkupõrge metsavendade ja julgeolekujõudude vahel Vastseliina rajoonis. MGB sõdurid tulid punkrit vallutama kahelt poolt: Mauri külast suunaga Saikale ja Rebäse külast suunaga Saikale. Umbes kella 10 ajal hakkas lähedal asuvatesse küladesse kostma metsast püssipauke ja automaadivalanguid. Lahing kestis umbes 4 tundi ja selle käigus hukkus kokku kuus metsavenda. Lahingus hukkusid: Lembit Tullus Rudolf Tomba Voldemar Visk Evald Keir Raimund Pild Roland Uibo Hiljem on selgunud, et lahingu lõppedes olevat üritanud piiramisrõngast läbi murda Uibo, August Kuus ja Richard Vähi. See aga õnnestus ainult kahel viimasel, aga Uibole saadi väljamurdmiskatsel pihta. Vähi ja Kuus jooksid üle maantee Pildi tallu, võtsid sealt hobuse ja põgenesid edasi metsa, kusjuures hobune naasis hiljem tallu. MGB poolel langes lahingus ametlike andmete kohaselt 5 sõdurit, kellest üks oli leitnant. Siiski võib kohalike inimeste meenutuste põhjal järeldada, et julgeolekuvägede kaotused võisid küündida kuni paarikümne meheni. August Kuus ja Richard Vähi suutsid ennast veel kaks aastat varjata, kuni langesid 29. märtsil 1953 Puutlipalu lahingus Loosi küla juures. Lahingu järel leidsid MGB sõdurid Saika punkrist 3 kergekuulipildujat, 5 automaati, 4 vintpüssi, 5 püstolit, 3 kergekuulipilduja salve, 5 automaatide salve, 300 padrunit, 2 kuulipildujalinti MG 34 jaoks. Hiljem punker põletati. Langenud metsavennad viidi MGB sõdurite saatel regedega Vastseliina alevikku. Seal pandi nad külarahvale hirmutamiseks ja omastele tuvastamiseks välja. Kuna alates 1946. aastast tuli üleliiduline direktiiv, mis nõudis, et võitluses langenud või eeluurimise ajal vanglas surnud metsavennad peab matma salaja, varjatud kohta ja see haud maskeerida, siis pole metsavendade täpne matmiskoht siiani teada. Küll aga on selgunud, et hukkunud olevat maetud Vastseliina lähistele, Võru-Luhamaa teelõigu äärsesse metsatukka sohu. Samas kohas oli kunagi Kaitseliidu ja Nõukogude okupatsiooni ajal NKVD lasketiir. Saika punkrilahingus langenud kuuele metsavennale avati 2007. aasta jaanipäeval mälestuskivi. Kunagise punkri asukoht jääb mälestuskivist ligi poole kilomeetri kaugusele. Igal aastal korraldab ausamba juures mälestusürituse Kaitseliit. Metsavendade suurlahingud Eestis Kultuur ja Elu 2008, nr 2 Saika punkrilahingus langenute säilmete leidmiseks tekkis uus lootus. ERR Uudised, 28. märts 2013 Võrumaal avati mälestuskivi metsavendadele. ERR Uudised, 28. juuni 2007
Segovia provints

Segovia provints on provints Hispaanias Castilla-Leóni autonoomse piirkonna kesk-lõunaosas. Provints piirneb Burgose, Soria, Guadalajara, Madridi, Ávila ja Valladolidi provintsiga. Segovia provintsi aasta keskmine temperatuur on +11,8 °C, jaanuaris +4,1 °C, augustis +21,3 °C. Aastas sajab keskmiselt 461 mm, sealhulgas jaanuaris 44 mm ja augustis 16 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2464 tundi, sealhulgas jaanuaris 118 ja augustis 327 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003 Población por provincias, edad (grupos quinquenales), Españoles/Extranjeros, Sexo y Año., vaadatud 31.08.2021.  Segovia provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Soria provints

Soria provints on provints Hispaanias Castilla-Leóni autonoomse piirkonna idaosas. Provints piirneb La Rioja, Guadalajara, Segovia, Zaragoza ja Burgose provintsiga. Soria provints on Hispaania kõige hõredamalt asustatud provints. 41% elanikest elab halduskeskuses Sorias. Provintsis on 183 valda. Soria provintsi aasta keskmine temperatuur on +10,5 °C, jaanuaris +2,9 °C, augustis +19,5 °C. Aastas sajab keskmiselt 541 mm, sealhulgas jaanuaris 46 mm ja augustis 24 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2434 tundi, sealhulgas jaanuaris 117 ja augustis 313 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003  Soria provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lahing

Lahing on relvastatud kokkupõrge mitme inimrühma vahel. Lahingu kestus, selles osalejate arv, kasutatav relvastus ja taktika on iga kord erinev. Lahing on tihedalt seotud ajastu sotsiaalsete, poliitiliste ja majanduslike oludega ning tehniliste saavutustega. Üksik lahing võib olla sõja osa, osa lahingute seeriast. Lahingule võib eelneda eellahing ja järgneda järellahing. Moodsas sõjas kasutatakse pea alati lahingukorda. kaitselahing linnalahing merelahing õhulahing lahingute loend sõda võitlus
Palencia provints

Palencia provints on provints Hispaanias Castilla-Leóni autonoomse piirkonna kesk-põhjaosas. Provints piirneb Leóni, Cantabria, Burgose ja Valladolidi provintsiga. Palencia provintsi aasta keskmine temperatuur on +11,7 °C, jaanuaris +4,2 °C, augustis +20,3 °C. Aastas sajab keskmiselt 348 mm, sealhulgas jaanuaris 34 mm ja augustis 11 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2637 tundi, sealhulgas jaanuaris 111 ja augustis 336 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003 https://www.elnortedecastilla.es/castillayleon/castilla-leon-encabeza-20180625122138-nt.html
Kuristik

Kuristik ehk taarn on jõevee poolt kõvadesse kivimitesse kulutatud püstjate veerudega sügav ja kitsas org peamiselt mäestikes. Kuristikuks nimetatakse ka väga kitsast ja sügavat sälkorgu. Kuristik tekib nii, et vooluvesi tungib mingisse lõhesse, uhub sealt pehme pinnase koos veega minema ja laieneb ise sealjuures. Kuristikus liikumine võib vahel eluohtlik olla, sest kuristikkudesse kipuvad koonduma laviinid ning muda- ja rusuvoolud. Suurvee ajal võib veetase kiiresti tõusta ja alaneda. Kuristik erineb kanjonist selle poolest, et kanjoni põhi on täies osas jõevee all, aga kuristikus on ka kuiva maad. Sageli hõlmab suure osa kuristiku põhjast mets. Kuristik võib aja jooksul olla ka täiesti kuivaks muutunud. Kui kuristiku põhjas voolab jõgi, on see sagedamini kärestikuline. Kuristikud, mille põhjas voolab kärestikuline jõgi, võivad muutuda turismimagnetiteks, pakkudes võimalusi jõge mööda sõita parvede, süstade, kummipaatide ja muude veesõidukitega. Jääajal olid kuristikud põhjast kuni servani jääd täis. Mõni kuristik võis jääaja lõpus jääs olla veel tükk aega pärast seda, kui tema servad juba jäävabad olid. Vahel võimaldavad kuristikud loodusliku läbipääsu mägede vahelt. Mäekuru Kuristike loend
Machine Head (album)

"Machine Head" on ansambli Deep Purple 1972. aastal ilmunud kuues stuudioalbum. See mõjutas oluliselt heavy metal'i arengut. See oli ka ansambli kõige edukam album, mis jõudis mitme riigi albumimüügi edetabelite tippu. Lugu "Smoke on the Water" on üks tuntumaid rokklugusid, mis on eriti kuulus oma kitarririfi poolest. "Highway Star" – 6:05 "Maybe I'm a Leo" – 4:51 "Pictures of Home" – 5:03 "Never Before" – 3:56 "Smoke on the Water" – 5:40 "Lazy" – 7:19 "Space Truckin'" – 4:31
Smoke on the Water

"Smoke on the Water" (inglise keeles 'suits vee kohal') on laul ansambli Deep Purple 1972. aastal ilmunud kuuendalt stuudioalbumilt "Machine Head". Selle autorid on Ritchie Blackmore, Ian Gillan, Roger Glover, Jon Lord ja Ian Paice. See on üks tuntumaid rokklugusid, mis on eriti kuulus oma kitarririfi poolest, mida esitab Ritchie Blackmore Fender Stratocasteri kitarril. Ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud kõigi aegade 500 parima laulu edetabelis jõudis lugu 426. kohale. Laul on inspireeritud 4. detsembril 1971 toimunud sündmusest. Ansambel oli liikuva salvestusstuudioga Šveitsis Montreux's Casino Barrière de Montreux juures, kus esines Frank Zappa ansambliga The Mothers of Invention. Kasiinos puhkes kontserdi ajal tulekahju, mille põhjustas raketipüstoliga fänn. Tulekahjus hävis kogu sisustus. Selles kasiinos pidi mõne aja pärast esinema ka Deep Purple. Lugu räägib tulekahjust ja suitsust, mis tulekahju ajal Genfi järve kohale kandus. Montreux' džässifestivali algataja Claude Nobs päästis tulest palju inimesi, sellest on laulus ka juttu: "Funky Claude was running in and out pulling kids out the ground". Montreux's asub laulule püstitatud ausammas.
Viive Sterpu

Viive Sterpu (sünninimi Viive Sirkel; 17. detsember 1953 Tallinn – 5. detsember 2012) oli Eesti kunstnik. Ta elas Tallinnas. Viive Sterpu joonistas peamiselt pastelltehnikas, kasutades alusmaterjalina liivapaberit. Tema teostes leidub naiselikku õrnust ja linnanaise üksindust keset parke, kõrgetasemelist kompositsiooni ja igihaljaid mahedaid pastellvärvikombinatsioone. Enne abiellumist signeeris kunstnik oma teosed nimega "Sirkel", hiljem nimega "Viive". Eesti Riiklik Kunstiinstituut, maaliosakond, Tallinna Kunstiülikooli diplom, 1993 Iga-aastane isikunäitus galeriis “Domini Canes”, alates 1996 isikunäitus galeriis "Draakon", 1998 osalemine grupinäitusel galeriis "Porthan", Soome, 2000 Viive Sterpu oli kunstnik Eugen Sterpu abikaasa. Jaroslava Tshudnovskaja "On, ona i ploskogubtsõ", intervjuu ajalehele Den za Dnjom, 16.7.2007, lk 18-19. Viive Sterpu koduleht www.maal.ee all
Joseph Grinnell

Joseph Grinnell (27. veebruar 1877 – 29. mai 1939) oli ameerika zooloog. Grinnell võttis kasutusele ökoloogilise niši mõiste ning formuleeris eksklusiooniprintsiibi, mille kohaselt identse nišiga liigid ei saa püsivalt koos eksisteerida. Gause reegel Grinnell J. 1917a. The niche-relationships of the California Thrasher. Auk 34: 427–433.
Rakvere vald (1991)

Rakvere vald oli haldusüksus Lääne-Virumaal. Ta piirnes Haljala, Sõmeru, Vinni, Tamsalu ja Kadrina valla ning Rakvere linnaga. Valla pindala oli 127,7 km². Elanikke oli 1.01.2010 seisuga 2228. Vallamaja asus Rakvere linnas aadressil Vallikraavi 8. Vallas ilmus ajaleht Valla Sõnumid. Rakvere vallavanem oli Aivar Aruja. 2017. aastal ühinesid Rakvere vald ja Sõmeru vald uueks Rakvere vallaks. Rakvere vallas oli Lepna alevik ja 19 küla. Arkna, Eesküla, Järni, Karitsa, Karivärava, Karunga, Kloodi, Kullaaru, Kõrgemäe, Lasila, Levala, Mädapea, Paatna, Päide, Taaravainu, Tobia, Tõrma, Tõrremäe, Veltsi. Koostööleping Sandvikeni vallaga Rootsis sõlmiti 14. detsembril 1998. Sõprus- ja koostööleping Tērvete vallaga Lätis sõlmiti 15. novembril 2002. Maakatastri statistika, vaadatud 27.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014
Georgi Gause

Georgi Frantsevitš Gause (vene keeles Георгий Францевич Гаузе; transkriptsioonis Georgi Frantsevitš Gauze; inglise keeles Georgy Frantsevich Gause; 1910–1986) oli vene mikrobioloog ja ökoloog. Uurinud eksperimentaalselt veeorganismide kooseksisteerimist, sõnastas ta 1934. aastal liikide eksklusioonireegli ehk Gause reegli. Kingsland, Sharon E. Modeling Nature: Episodes in the History of Population Ecology. Chicago: The University of Chicago Press 1988, lk 146-162.
Frederic Clements

Frederic Edward Clements (16. september 1874 – 26. juuli 1945) oli ameerika taimeökoloog ja koosluste suktsessiooni õpetuse pioneer. Clementsi vaate kohaselt on kooslused isereguleeruvad tervikud, mis arenevad tasakaaluoleku ehk kliimaksi suunas. Clementsit arvatakse holistliku suuna esinadajate sekka ökoloogias. Clementsi vaadete suhtes vastandliku lähenemise kooslustele esitas Henry Gleason.
Henry Gleason

Henry Allan Gleason (1882–1975) oli ameerika ökoloog ja botaanik. Gleason esitas koosluste ja nende arengu (suktsessiooni) individualistliku käsitluse, mille kohaselt kooslus pole tervik, vaid pigem seda moodustavate liikide konglomeraat. Gleasonile vastandub oma vaadete poolest Frederic Clements, kes esindab holistlikku kooslusekäsitlust.
Primaarne skleroseeriv kolangiit

Primaarne skleroseeriv kolangiit ehk ahendav sapiteede põletik (ladina keeles cholangitis scleroticans primaria) on aeglaselt arenev sapiteede põletik, mis toob kaasa sapiteede sidekoestuvad ja ahenemise, mis põhjustab sapipaisu, mille tagajärjeks on maksatsirroos. Väga harva esinev haigus. Haiguse põhjus ei ole selge. Sissekanne saidil inimene.ee
Oss (Holland)

Oss on linn Hollandis Põhja-Brabandi provintsis, Ossi valla keskus. Register of public bodies, vaadatud 21.01.2023. Statistics Netherlands
Pikapäevataimed

Pikapäevataimed on taimed, mis vajavad õitsemiseks üle 12 tunni päikesevalgust. Pikapäevataimed õitsevad enamasti (hilis)kevadel või (vara)suvel, mil päevapikkus on võrreldes ööga kõige suurem. Päevapikkuse teevad need taimed kindlaks pigment fütokroomiga. Eristatakse obligatoorseid ja fakultatiivseid pikapäevataimi: obligatoorsed on näiteks kaer (Avena sp), ristikhein; fakultatiivne aga hernes. Fotoperiodism Lühipäevataimed Päevaneutraalsed taimed
Lühipäevataimed

Lühipäevataimed on taimed, kes saavad õitseda üksnes siis, kui päeva pikkus on lühem kui öö pikkus. Enamasti õitsevad need taimed hilissuvel või sügisel. Päeva pikkuse kindlaks tegemisel kasutavad nad pigment fütokroomi. Lühipäevataimed on näiteks maasikas, tubakas, mais. Fotoperiodism Pikapäevataimed Päevaneutraalsed taimed
Iisaku põllumeeste konvent

Iisaku põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Iisaku alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Illuka, Iisaku, Tudulinna ja Mäetaguse vald. Konvendi juhatus: esimees Erich Ridali, Robert Aunap, Julius Lugenberg. Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Juhan Reimand. Liikmed: August Arju, Eduard Muugast, Toomas Luhamaa, Siimon Aava, Eduard Sibrik, August Tamm, Albert Voormansik, Robert Rajamägi, Heinrich Kari, Mart Reinsalu, Ain Voore, Eduard Timotheus (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Aleksander Kuningas (ühistegeliste asutiste poolt), Salme Jõgi (maanaiste poolt).
Pukkila vald

Pukkila (rootsi Buckila) on vald Soomes Uusimaa maakonnas. Piirneb põhjas Orimattilaga, idas Myrskyläga, lõunas Askola vallaga ja läänes Mäntsäläga. 2011. aastani kuulus vald Ida-Uusimaa maakonda. Pukkilas asub Jaapani võõrastemaja. Kantele, Naarkoski, Pukkila (Kirikuküla), Savijoki, Syvänoja, Torpinkylä Population growth biggest in nearly 70 years  Pukkila vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Pukkila valla koduleht
Lüganuse põllumeeste konvent

Lüganuse põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Lüganuse külas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Maidla, Lüganuse ja Erra vald. Konvendi juhatus: esimees Johannes Eero, Gustav Tiimus, Leo Isküll. Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Johannes Piirimaa. Konvendi liikmed: Johan Ruberg, Tiiman Tamme, Johannes Remmak, Ruuben Kohver, Rudolf Räis, Jaan Innus, August Muda, Albert Sooden, August Nurk, Eduard Pungas, Meinhard Laur, Johannes Kuuler, (seltskondlikkude organisatsioonide poolt, hiljem Aleksander Pungas), Ella Trummar (maanaiste poolt).
Rakvere põllumeeste konvent

Rakvere põllumeeste konvent asus Rakvere linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Mahu, Sõmeru ja Rakvere vald. Konvendi juhatus: esimees Mihkel Soosalu, Eduard Tõevere, Jaan Penn. Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Karl Pajos. Konvendi liikmed: Johannes Õiglane, Jaan Õunapuu, Arnold Grünfeldt, Gustav Püss, Joosep Laaspere, Eduard Orupõld, Oskar Peil, Martin Klaas, Karl Trestip, Johannes Kesküla, Julius Veskus, Kusta Kruusimaa, Aleksander Taliga (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Karl Pajos (ühistegeliste asutiste poolt], Marta Davel (maanaiste poolt). Odavaprotsendilist laenu soovitakse elektriliinide ehitamiseks ja põllumajanduse mehhaniseerimiseks. Uus Eesti, 3. detsember 1938, nr. 331, lk. 9.
Ronny Ackermann

Ronny Ackermann (sündinud 16. mail 1977 Bad Salzungenis) on Saksamaa kahevõistleja. Ta on neljakordne maailmameister ja võitnud maailma karika. Esimese suurvõistluste medali Ackermann sai 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis, kus ta oli sprindivõistlusel kolmas. 2002. aasta olümpiamängudel Salt Lake Citys sai ta sprindis ja meeskonnavõistluses hõbemedali. 2003. aasta MM-il Val di Fiemmes tuli Ackermann maailmameistriks tavavõistluses ja sai hõbemedali sprindivõistluses ning meeskonnavõistluses. Kaks aastat hiljem kodustel maailmameistrivõistlustel 2005. aastal Oberstdorfis tuli Ackermann maailmameistriks nii tavavõistluses kui ka sprindivõistluses ning kuulus hõbemedali võitnud Saksamaa võistkonda meeskonnavõistluses. 2006. aasta OM-il Torinos sai Ackermann meeskonnavõistluses hõbemedali, kuid individuaalsetel võistlusaladel ei õnnestunud tal medalit saada. 2007. aasta MM-il Sapporos tuli ta tavavõistluses uuesti maailmameistriks ja võitis järjekordse hõbemedali meeskonnavõistluses. Maailma karikasarjas võitis ta üldarvestuse karika 2002. ja 2003. aastal. Ta on võitnud 25 karikasarja etappi, mis on Hannu Mannineni ja Bjarte Engen Viki järel kolmas tulemus. 2005. aastal valiti Ackermann Saksamaal aasta sportlaseks. 2002 Salt Lake Citys hõbemedal sprindis hõbemedal meeskonnavõistluses 2006 Torinos hõbemedal meeskonnavõistluses 2001 Lahtis pronksmedal sprindis 2003 Val di Fiemmes maailmameister tavavõistluses hõbemedal sprindis hõbemedal meeskonnavõistluses 2005 Oberstdorfis maailmameister sprindis maailmameister tavavõistluses hõbemedal meeskonnavõistluses 2007 Sapporos maailmameister tavavõistluses hõbemedal meeskonnavõistluses 1. koht – 2002, 2003, 2008 2. koht – 2001, 2004, 2005 1. koht – 2002, 2003, 2008 2. koht – 2001, 2005 3. koht – 2004 Ronny Ackermann on osalenud (seisuga 16. märts 2008) 160 maailma karikasarja etapil, millest on poodiumile tõusnud 76 korda ja neist 27 korral kõige kõrgemale astmele. Ronny Ackermanni koduleht Ronny Ackermann FIS-i kodulehel (inglise)