laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kõdusoo

Kõdusoo on metsatüüp, mis on kujunenud madal- või siirdesoodest pikaajalise kuivendamise tulemusel. Kõdusoodes on sootaimed asendunud arumetsadele, enamasti palu-, laane- ja salumetsale omaste taimedega. Väiksemate aladena on kõdusoometsad levinud üle Eesti, kogu pindala kokku 238 436 ha (2002). Range kaitse all on 2016. aasta seisuga 26 828 hektarit kõdusood. Kõdusoos on levinud peamiselt kuusikud. Leidub ka männikuid, kaasikuid ja sanglepikuid. Maapind on tugevasti künklik, sest kuivenduse tulemusel on maapind vajunud. Alusmets on hõre. Taimestikus esinevad puhmastaimed – mustikas ja sinikas. Leidub palju rohttaimi, sealhulgas püsik-seljarohtu ja paiselehte. Eristatakse mustika- ja jänesekapsa-kõdusoometsa kasvukohatüüpi (Paali klassifikatsioon). Kõdusoo kasvukohatüüp metsakuivendus. Tihemetsa metsanduslik loodusõpperada - Õppurile. Luuarada.doc[alaline kõdulink] Asko Lõhmus. "Eesti rangelt kaitstavate metsade tüpoloogiline analüüs" (PDF). Keskkonnaministeerium. Vaadatud 12. märtsil 2018. "Metsatüübid". Keskkonnaagentuur. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2018. Vaadatud 12. märtsil 2018. Pildid kõdusoost. Tihemetsa metsanduslik loodusõpperada. Soostunud metsad. Kõdusoometsad. Microsoft Powerpoint Ülevaade soodest.
Mäesuusatamine 1956. aasta taliolümpiamängudel

Mäesuusatamine 1956. aasta taliolümpiamängudel toimus 27. jaanuarist 3. veebruarini Cortina d'Ampezzos Itaalias. Ühtlasi olid need ka 14. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises. OM-i arvestuses jagati välja 6 komplekti medaleid (kolm ala (slaalom, suurslaalom ja kiirlaskumine) nii meestele kui ka naistele). Lisaks oli maailmameistrivõistluste arvestuses kavas Alpi kahevõistlus. ROK-i otsuse põhjal võistlesid Saksa DV ja Saksa FV sportlased ühtse võistkonnana. Finaal: 31. jaanuar Osavõtjaid: 89 Olümpiavõitja 1952: Othmar Schneider, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 29. jaanuar Osavõtjaid: 95 Olümpiavõitja 1952: Stein Eriksen, Norra Ametlikud tulemused Finaal: 3. veebruar Osavõtjaid: 75 Olümpiavõitja 1952: Zeno Colò, Itaalia Ametlikud tulemused Finaal: ? Osavõtjaid: Maailmameister 1954: Stein Eriksen, Norra Ametlikud tulemused Alpi kahevõistluses võisteldi ainult MM-tiitlile. Finaal: 30. jaanuar Osavõtjaid: 48 Olümpiavõitja 1952: Andrea Mead-Lawrence, USA Ametlikud tulemused Finaal: 27. jaanuar Osavõtjaid: 49 Olümpiavõitja 1952: Andrea Mead-Lawrence, USA Ametlikud tulemused Finaal: 1. veebruar Osavõtjaid: 47 Olümpiavõitja 1952: Trude Jochum-Beiser, Austria Ametlikud tulemused Finaal: ? Osavõtjaid: Maailmameister 1954: Ida Schöpfer, Šveits Ametlikud tulemused Alpi kahevõistluses võisteldi ainult MM-tiitlile. OM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com) MM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Mäesuusatamine 1960. aasta taliolümpiamängudel

Mäesuusatamine 1960. aasta taliolümpiamängudel toimus 20.–26. veebruarini USA-s Squaw Valleys. Ühtlasi olid need ka 16. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises. OM-i arvestuses jagati välja 6 komplekti medaleid (kolm ala (slaalom, suurslaalom ja kiirlaskumine) nii meestele kui ka naistele). Lisaks oli maailmameistrivõistluste arvestuses kavas Alpi kahevõistlus. ROK-i otsuse põhjal võistlesid Saksa DV ja Saksa FV sportlased ühtse võistkonnana. Finaal: 24. veebruar Osavõtjaid: 63 Olümpiavõitja 1956: Toni Sailer, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 21. veebruar Osavõtjaid: 65 Olümpiavõitja 1956: Toni Sailer, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 22. veebruar Osavõtjaid: 63 Olümpiavõitja 1956: Toni Sailer, Austria Ametlikud tulemused Finaal: ? Osavõtjaid: Maailmameister 1958: Toni Sailer, Austria Ametlikud tulemused Alpi kahevõistluses võisteldi ainult MM-tiitlile. Finaal: 26. veebruar Osavõtjaid: 43 Olümpiavõitja 1956: Renée Colliard, Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 23. veebruar Osavõtjaid: 44 Olümpiavõitja 1956: Ossi Reichert, Saksamaa ÜV Ametlikud tulemused Finaal: 20. veebruar Osavõtjaid: 42 Olümpiavõitja 1956: Madeleine Berthod, Šveits Ametlikud tulemused Finaal: ? Osavõtjaid: Maailmameister 1958: Frieda Dänzer, Šveits Ametlikud tulemused Alpi kahevõistluses võisteldi ainult MM-tiitlile. OM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com) MM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Nõmme Tee Selts

Nõmme Tee Selts (lühend NTS) on kodanikuühendus, mis ühendab Nõmme kui metsalinna looduse organiseeritud kaitsjaid. Selts asutati 1999. aastal. Seltsi põhitegevus on Nõmme linnaosale nime andva peamiselt mändidest koosneva kõrghaljastuse kaitse, aga ka Nõmme miljööväärtuste säilitamine ja inimsõbralikuma linnakeskkonna kujundamine eeskätt liikluse ja linnatranspordi korraldamise osas, et vähendada Tallinna transiitliikluse kahjulikku mõju Nõmmele. Seltsi eelkäija oli 1998. aastal moodustatud rahvaliikumine, mis oli vastu endise kitsarööpmelise raudtee tammile Nõmme keskusest mööda viiva autotee rajamisele. Selts pooldas ka praegusele Kitsarööpa teele kergliiklustee rajamist ja oli vastu sinna liiklusmagistraali ehitamisele. NTS algatas Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala loomise. Mitmel korral on selts astunud välja maastikukaitseala kahjustavate arendusprojektide ja muude tegevuste vastu. Selts on korduvalt astunud vastu arutule kõrghaljastuse ehk Nõmme mändide hävitamisele Nõmmet läbivate magistraalteede laiendamisel, samuti metsarikka Nõmme miljööväärtust kahjustavale arendustegevusele. NTS on osalenud paljude Nõmmet puudutavate sõlmküsimuste lahendamises alates Tallinna linnavalitsuse korraldatavatest detailplaneeringutest ja lõpetades Nõmme üldplaneeringuga. Nõmme Tee Seltsi liige Kadi Alatalu algatas Eesti Vabariigi 100. aastapäevaga seoses Hiiu 100 tamme pargi rajamise ja selle juurde kuuluvate informatiivsete mälestusmärkide loomise. Seltsi on juhtinud Enn Kareda, Helle Vilu, Kadi Alatalu ja Peeter Piirisild. Seltsi koduleht. Askur Alas. Nõmme kaitseala projekt jõudis lõpuks linnavalitsusse. Eesti Päevaleht, 16. jaanuar 2004 Toomas Parve. Nõmme Tee Selts: Pärnu maantee puud peavad alles jääma. Eesti Päevaleht, 1. august 2008 Linda-Mari Väli. Harku metsa kaitse alla võtmine paneks veto sõidutee rajamisele. Eesti Päevaleht, 6. veebruar 2009
Üleriiklik Vabadussõjalaste Ühendus

Üleriiklik Vabadussõjalaste Ühendus (lühend ÜVÜ) — oli Eesti Vabariigis 1930. aastatel tegutsenud apoliitiline organisatsioon, mis koondas Eesti Vabadussõjas osalenud sõjaväelasi. Pärast seda, kui Eesti Vabadussõjalaste Keskliitu lubati astuda toetajaliikmeks ka Vabadussõjast mitte osa võtnuid, asutati detsembris 1932 vastukaaluks üksnes veteranidele mõeldud ÜVÜ, mida juhtis kindral Jaan Soots. Ühenduse asutajaliikmed olid Jaan Soots, Johan Holberg ja Tõnis Kind. Seda ühendust, erinevalt vabadussõjalaste liikumisest, ei suletud märtsis 1934. s:"Üleriiklik vabadussõjalaste ühendus" ei ole suletud
Don Johnson

Don Johnson (sünninimi Donnie Wayne Johnson; sündinud 15. detsembril 1949) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Johnson tegi debüüdi filmis "The Magic Garden of Stanley Sweetheart" 1970. aastal, kuid tõelist kuulsust ei saavutanud ta kuni 1984. aastani, kui hakkas mängima peaosa teleseriaalis "Miami Vice". Don Johnson on võitnud "Miami Vice'i" rolli eest Kuldgloobuse. Peale näitlemise tegeleb ta ka laulmisega ning on režissöör ja produtsent.
The All-American Rejects (album)

"The All-American Rejects" on ansambli The All-American Rejects 2002. aastal ilmunud album. "My Paper Heart" "Your Star" "Swing, Swing" "Time Stands Still" "One More Sad Song" "Why Worry" – 4:17 "Don't Leave Me" "Too Far Gone" "Drive Away" "Happy Endings" "The Last Song" "The Cigarette Song" (UK/Vinyl bonus track)
When Broken Is Easily Fixed

"When Broken Is Easily Fixed" on Kanada ansambli Silverstein debüütalbum, mis ilmus 2003. aastal. "Smashed Into Pieces" – 3:44 "Red Light Pledge" – 3:51 "Giving Up" – 4:12 "November" – 4:15 "Last Days of Summer" – 4:30 "Bleeds No More" – 3:16 "Hear Me Out" – 3:50 "The Weak and the Wounded" – 3:15 "Wish I Could Forget You" – 3:26 "When Broken Is Easily Fixed" – 4:20 "Friends In Fall River" (Bonus Track) – 3:18 "Forever and a Day" (Bonus Track) – 4:28
Malagassi keel

Malagassi keel on austroneesia keelte malai-polüneesia rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Madagaskaril. Ladina tähestikku kasutav kirjakeel on olemas alates 1823. aastast. Enne seda oli malagassi keele kirjapanemiseks kasutatud vähesel määral araabia kirja.
Krzysztof Radziwiłł

Krzysztof Radziwiłł on olnud mitme Rzeczpospolita riigimehe ja väepealiku nimi. Krzysztof Mikołaj Radziwiłł (u 1547–1603) oli Rzeczpospolita väejuht ja riigitegelane, Radziwillide aadlisoost Krzysztof Radziwiłł noorem (1585–1640), Rzeczpospolita väejuht ja riigitegelane, esimese poeg
Tuiskliiv

Tuiskliiv ehk lendliiv on tuulega leviv luidetesse kogunev liiv. Seda leidub kõrbeis ja liivaseil rannikuil (Eestis Kloogarannas, Pirital). Eesti entsüklopeedia. 9, Sun - türg / (peatoimetaja Ü. Kaevats). Tallinn : Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996. Lk. 602 Karl Orviku. "Tuiskliiv". Loodus 1933
Emakeele Seltsi aastaraamat

Emakeele Seltsi aastaraamat (lühendatult ESA) on perioodiline väljaanne, mis ilmub Emakeele Seltsi väljaandel alates 1955. aastast. Alates 2021. aastast on aastaraamatu peatoimetaja Reili Argus, eelmine peatoimetaja oli Mati Erelt. Toimetuskolleegiumi kuuluvad Riho Grünthal (Helsingi), Cornelius Hasselblatt (Groningen), Tuomas Huumo (Turu/Tartu), Helle Metslang (Helsingi), Karl Pajusalu (Tartu), Raimo Raag (Uppsala), Kristiina Ross (Tallinn), Urmas Sutrop (Tallinn), Lembit Vaba (Tampere), Jüri Viikberg (Tallinn), Tiit-Rein Viitso (Tartu), Eberhard Winkler (Göttingen). ESA on refereeritud/indekseeritud rahvusvahelistes perioodiliste väljaannete andmebaasides: BL Online (Linguistic Bibliography Online) LLBA (Linguistics and Language Behavior Abstracts) MLA (Modern Language Association of America) https://www.emakeeleselts.ee/valjaanded/aastaraamat/ ESA täistekstid Central and Eastern European Online Library (C.E.E.O.L.) andmebaasis ESA nr 1–50 bibliograafia
Mihkel Kärmas

Lieven-Mihkel Kärmas (sündinud 4. veebruaril 1974) on eesti ajakirjanik. Ta on lõpetanud Gustav Adolfi Gümnaasiumi ja Tallinna Tehnikaülikooli turunduse ja välismajanduse erialal. Mihkel Kärmas töötab nädalalehes Eesti Ekspress ja teeb Eesti Televisioonis saadet "Pealtnägija", mis on eetris iga nädal alates 1999. aasta sügisest. Ta on koos Rasmus Kaggega filmi "Riigireetur" (2009) stsenarist. 2002. aastal pälvis ta Bonnieri preemia, kui oli kirjutanud Viktor Kaasiku ebaeetilistest maatehingutest. 2009. aastal pälvis ta Valdo Pandi nimelise ajakirjanduspreemia. 2011. aastal sai ta koos Rasmus Kaggega Bonnieri preemia "Pealtnägija" lugudega "Eesti isamaalised poliitikud hangivad Vene miljonäridele elamislube" ja "Investorid esitasid oma elukohana Stelmachi kolleegide aadresse" eest. 2014. aastal pälvis Selge Kõneleja auhinna. Mihkel Kärmase õde on laulja ja helilooja Maian Kärmas. Mihkel Kärmas: me ei ole tegelikult verejanulised, Postimees, 24. november 2012. http://www.delfi.ee/archive/mihkel-karmas.d?id=2579295[alaline kõdulink] http://paber.ekspress.ee/viewdoc/E6A8B8068AEA2C2442256B3A0036E140 Merili Nael (29.05.2009). "Valdo Pandi nimelise preemia pälvis Mihkel Kärmas". "Stsenarist Mihkel Kärmas: Rääkisime Herman Simmi lihtsalt ära" Maaleht, 19. november 2009 Hanneli Rudi. Bonnieri preemia said Mihkel Kärmas ja Rasmus Kagge, postimees.ee, 28. veebruar 2012. Selged kõnelejad 2021 Eesti Vaegkuuljate Liit, 11. jaanuar 2022 Meelis Kapstas (14.01.2004). "Maian Kärmas, suure venna väike õde". Kroonika.[alaline kõdulink]
Uurali jõgi

Uural (varasem eestikeelne nimi Uraal; vene Урал, van. Яик, kasahhi Жайық (Žajõk)) on jõgi Venemaal ja Kasahstanis. Algab Uurali idanõlvult. Mägedest laskunud, voolab pikalt mööda Uurali idajalamit lõunasse. Orski lähedal pöördub läände ja voolab selles suunas umbes Oralini (end. Uralsk). Seejärel pöördub taas lõunasse ja suubub Atõraust (end. Gurjev) allavoolu Kaspia merre. Uurali jõge peetakse kogu pikkuses või mingites lõikudes piiriks loodusgeograafilise Euroopa ja Aasia vahel. Uurali jõel asuvad linnadest Magnitogorsk, Orsk, Novotroitsk, Orenburg (Venemaal), Oral ja Atõrau (Kasahstanis). Jõe pikkus on 2428 km ja valgala 249 500 km². Vasakul Zingeyka -102 km Enamik Karaganka - 111 km; Urta-segajad - 115 km; Gumbeyka - 202 km; Big Kumak - 212 km; Suunduk - 174 km; Oph - 332 km; Ilek - 623 km Paremal Guberlya - 111 km; Väike Dogwood - 113 km; IRTEK - 134 km; Tanalyk - 225 km; Chagan - 264 km; Suur Dogwood - 172 km; Sakmara - 798 km. "Lisajõgede Uurali: kirjeldus". et.delachieve.com. Vaadatud 30. augustil 2024.
Valdo Pandi nimeline ajakirjanduspreemia

Valdo Pandi nimeline ajakirjanduspreemia on alates 1980. aastatest Eestis tele- ja raadiopublitsistika eest antav tunnustus, millega kaasneb rahaline auhind. Algselt oli see Valdo Pandi nimeline Eesti Televisiooni publitsistikapreemia, mis 1987. aastal muudeti auhinnaks "sotsiaalselt kaaluka probleemi käsitlemise eest", nii et see edaspidi haaras peale ETV ajakirjanike ka Eesti Raadios (ehk kokkuvõtlikult ringhäälingus) töötavaid ajakirjanikke. Preemiat on välja antud ebaregulaarselt. 1988. aastal maksis Eesti NSV Televisiooni- ja Raadiokomitee laureaadile Pandi-nimelise preemia rahalise osana 500 rubla. 1998. aastal oli preemia suurus 20 000 krooni. 2009. ja 2010. aastal oli preemia väärtus umbes 75 tuhat krooni, hiljem umbes 5000 eurot. Uusima statuudi järgi võivad kandidaate esitada Eesti Rahvusringhäälingu töötajad. 2008. aastal kuulusid žüriisse Hagi Šein, Mati Talvik, Riina Eentalu, Priit Hõbemägi, Raivo Suni, Margit Kilumets, Rein Järlik ja Tiit Kimmel. 2009. aastal olid žüriis Sulev Valner, Rein Järlik, Einar Ellermaa, Piret Suurväli, Tiit Karuks, Toomas Lõhmuste, Mary Velmet, Aarne Rannamäe ja Tiit Kimmel. 2023. aastal kuulusid žüriisse rahvusringhäälingu juhatuse liikmed Erik Roose, Mart Luik, Tiina Kaalep, Toomas Luhats ja Joel Sarv ning pikaajalise meediakogemusega eksperdid Marju Lauristin, Hagi Šein, Indrek Treufeldt ja Signe Ivask. 1980 Rein Karemäe 1985 Mati Talvik 1988 Lembit Lauri 1998 Toomas Uba 2008 Aarne Rannamäe 2009 Mihkel Kärmas 2010 Neeme Raud 2011 Ivan Makarov 2012 Vahur Kersna 2013 Kaja Kärner 2014 Astrid Kannel 2016 Indrek Treufeldt 2018 Marko Reikop 2020 Johannes Tralla (žürii tõstis esile kõrget ajakirjanduslikku taset ja isikupärast esitust) 2023 Andres Kuusk (järjepideva professionaalse töö eest ühiskondlikult tähtsate teemade käsitlemisel). Valdo Pandi nimelise ajakirjanduspreemia pälvis Aarne Rannamäe. Eesti Rahvusringhääling, 30. mai 2008 Valdo Pandi nimelise ajakirjanduspreemia pälvis Mihkel Kärmas. Mees.eu, 1. juuni 2009 Georgi Beltadze: "Indrek Treufeldt pälvis Valdo Pandi nimelise ajakirjanduspreemia" Postimees, 03.06.2016 Marko Reikop pälvis Valdo Pandi nimelise ajakirjanduspreemia. ERR Uudised, 01.06.2018 Neeme Raud pälvis Valdo Pandi nimelise ajakirjanduspreemia. Eesti Rahvusringhääling, 28. mai 2010
Nera

Nera on mitme jõe nimi: Nera jõgi, Tevere jõe lisajõgi Itaalias. Nera jõgi, Indigirka jõe lisajõgi Venemaal. Nera jõgi, Doonau jõe lisajõgi, mis voolab Rumeenias ja Serbias. Nera ASA on Norra ettevõte.
Koporje laht

Koporje laht (vene keeles Копорская губа; harva ka Kaporje laht[viide?]) on laht Läänemeres Soome lahe lõunakaldal. Ümbritseb idast Soikino poolsaart. Lahe suudme laius on 26 km ja pikkus 12 km. Sügavus kuni 20 m. Lahte suubuvad Sista ja Voronka jõgi. Lahe rannikul asub Sosnovõi Bor. Laht on saanud nime Koporje linnuse järgi. Копорская губа[alaline kõdulink]
Bolševiku saar

Bolševiku saar on Severnaja Zemlja kõige lõunapoolsem saar, saarestikus suuruselt teine. Euraasia mandrist eraldab teda Vilkitski väin, Oktoobrirevolutsiooni saarest Šokalski väin. Saare läänerannik on Kara mere, idarannik Laptevite mere ääres. Pindala 11 300 ruutkilomeetrit. Saarel on liustikke, kõrgus kuni 935 meetrit. Kuulub Venemaale.
Jevgeni Vesnik

Jevgeni Jakovlevitš Vesnik (15. jaanuar 1923 Petrograd – 10. aprill 2009 Moskva) oli Nõukogude Liidu ja Venemaa teatri- ja filminäitleja ning teatrilavastaja. Jevgeni Vesnik sündis Petrogradis. Hiljem asus pere elama Ukraina Krõvõi Rigi linna. Aastal 1937 tema isa arreteeriti ning hukati. Pärast vanemate kaotust suunati ta spetsiaalsesse lastekodusse, kuhu saadeti "rahvavaenlaste" lapsed. Teel sinna Jevgeni Vesnik põgenes, läks Harkivisse ning kohtus Mihhail Kalininiga, kes oli tema isa hea tuttav ning töökaaslane ja tundis teda juba lapsest saati. Kalinin muretses talle elamise samasse korterisse, kus Jevgeni ka varem elas, ning ta sai oma kasutusse ühe toa. Ta elatus sellest, et müüs oma vanemate riideid ning raamatukogu. 15-aastaselt asus tööle gaasimaskide vastupidavuse kontrollijana. Jevgeni Vesnik võitles Teises maailmasõjas rindel. Pärast sõda läks ta õppima teatrikooli, mille lõpetas 1948. aastal. Aastail 1963–1992 töötas Moskva Väikeses Teatris. Filmidebüüdi tegi Jevgeni Vesnik 1955. aastal. Tema esimeseks rolliks oli Rodrigo osa filmis "Othello". Jevgeni Vesnik on mänginud paljudes filmides, sealhulgas "Vanake Hottabõtš" (1956), "Nahkhiir" (1979) ja "Elektrooniku seiklused" (1979). Jevgeni Vesnik suri 10. aprillil 2009, olles 86-aastane. Ta maeti 14. aprillil Moskva Trojekurovo kalmistule. 1955 "Отелло" 1955 "Урок жизни" 1956 "Дело N306" 1956 "Старик Хоттабыч" 1957 "Ночной патруль" 1960 "Прыжок на заре" 1961 "Командировка" 1962 "Яблоко раздора" 1963 "Стежки-дорожки" 1964 "Обыкновенное чудо" 1964 "Приключения Толи Клюквина" 1964 "Свет далекой звезды" 1964 "След в океане" 1965 "Иностранка" 1965 "Перекличка" 1966 "Когда играет клавесин" 1967 "Сильные духом" 1967 "Я Вас любил... (Сочинение на вольную тему)" 1968 "Новые приключения неуловимых" 1968 "Семь стариков и одна девушка" 1968 "Трембита" 1968 "Угрюм-река" 1968 "Эксперимент доктора Абста" 1970 "Валерка, Рэмка +..." 1970 "Вас вызывает Таймыр" 1970 "Взрыв замедленного действия" 1970 "Приключения желтого чемоданчика" 1971 "Офицеры" 1972 "Чудак из пятого "Б"" 1973 "Нейлон 100%" 1973 "Самый сильный" 1973 "Умные вещи" 1974 "Три дня в Москве" 1975 "У меня есть лев" 1975 "Это мы не проходили2 1977 "Весь мир в твоих глазах..." 1978 "По улицам комод водили..." 1979 "Бабушки надвое сказали..." 1979 "Летучая мышь" 1979 "Приключения Электроника" 1979 "Тема" 1980 "Миллионы Ферфакса" 1980 "Скандальное происшествие в Брикмилле" 1980 "Тайна Эдвина Друда" 1981 "Пора красных яблок" 1981 "Хочу, чтоб он пришел" 1983 "Вольный ветер" 1984 "Берег его жизни" 1986 "Год теленка" 1987 "Единожды солгав…" 1989 Филипп Траум 1989 "Хроника сатаны-младшего" (TV: "Филипп Траум") 1990 "Аферисты" 1990 "Шапка" 1991 "Действуй, Маня!" 1991 "Преступление лорда Артура" 1992 "Аляска, сэр!" 1992 "На Дерибасовской хорошая погода, или на Брайтон-Бич опять идут дожди" 1992 "Ноев Ковчег" 1992 "Тьма" 1993 "Пистолет с глушителем" 1994 "Зона Любэ" 1994 "Мастер и Маргарита" 1995 "Ширли-Мырли" 1999 "Белый танец" Andmed Rusactors.ru lehel (vene keel) (artikli allikas) Andmed Peoples.ru lehel (vene keel)
Sudeedid

Sudeedid (tšehhi ja poola keeles Sudety; saksa keeles Sudeten) on mäestik Euroopas, peamiselt Tšehhi ja Poola piiril. Sudeedid kulgevad Poola-Tšehhi piiril loode-kagu suunas Neissest Morava väravateni, eraldavad Čechyt (edelas) Sileesiast (kirdes), lääneosa ulatub ka Saksamaa territooriumile. Sudeetide kõrgeim tipp Sněžka Krkonoše mäestikus on ühtlasi Tšehhimaa kõrgeim tipp. Mäetipu kõrgus on 1603 meetrit üle merepinna ja see asub Liberecist umbes 50 km kaugusel idas.
Kristian Marmor

Kristian Marmor (sündinud 27. veebruaril 1987 Türil) on endine Eesti jalgpallur (kaitsja) ning praegune rannajalgpallur. Lõpetas profijalgpalluri karjääri 2009 hooaja lõpus, misjärel otsustas jätkata ranna- ja saalijalgpalliga SK Auguris. 2013 jätkas jalgpallurikarjääri amatöörina Rakvere JK Tarvas. Ainsa mängu Eesti koondises mängis 29. mail 2009 sõpruskohtumises Walesiga, kus Tarmo Rüütli vahetas ta 73. minutil sisse Alo Dupikovi asemele. Alates detsembrist 2017 on Marmor Eesti rannajalgpalli koondise peatreener. Eesti karikas Eesti Superkarikas Kõik mängud UEFA karikas Kõik mängud UEFA Meistrite Liigas Meistriliiga Eesti meister 2006, 2008, 2009 – FC Levadia Eesti pronks 2004 – FC Flora Esiliiga Eesti meister 2010 – FC Levadia II Esikoht aastalõputurniiril 2012 – Rakvere JK Tarvas Rannajalgpalli meistriliiga Eesti hõbe 2011 – Augur/Betoon Eesti meister 2012 – Augur/Autoasi Eesti meister 2013 – SK Augur/Enemat Eesti Karika võitja 2013 – SK Augur/Enemat Eesti Karika võitja 2014 – SK Augur/Enemat Eesti pronks 2015 – SK Augur/Enemat Eesti hõbe 2016 – SK Augur/Enemat Eesti Karika võitja 2016 – SK Augur/Enemat Eesti meister 2018 – SK Augur/Enemat Saalijalgpalli meistriliiga Eesti Hõbe 2012 – Tallinna SK Augur Enemat 2013, 2014 – Eesti parim rannajalgpallur 2013 – Meistriliiga suurim väravakütt (38 väravat) 2014 – Meistriliiga suurim väravakütt (32 väravat) Eesti jalgpallikoondislaste loend Igor Prins: kadusid on, kuid tuumik jäi alles. Soccernet.ee, 30. detsember 2009 2013 Esiliiga hooaja eelvaade: Tarvas püüdleb iseseisvuse poole Eesti Jalgpalli Liit. Wales 1:0 Eesti. Rannajalgpallikoondise etteotsa asub Kristian Marmor Err.ee, 4. detsember 2017 2012 Esiliiga miniturniiri võitis Rakvere JK Tarvas 2011 EESTI MEISTRIVÕISTLUSED Rannajalgpall 2012 EESTI MEISTRIVÕISTLUSED Rannajalgpall 2012 EESTI MEISTRIVÕISTLUSED Saalijalgpall
Eino Puri

Eino Puri (sündinud 7. mail 1988 Tartus) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Norra tugevuselt kolmanda liiga klubis Nybergsund IL-Trysil. Debüteeris Eesti koondises 29. mail 2009 sõpruskohtumises Walesiga. On esindanud Eestit koondises kolmel korral. Eino Puri on üks kolmikutest, ta vend Sander Puri on jalgpallur ja õde Kadri Puri võrkpallur. Meistriliiga Eesti meister 2006, 2007, 2008, 2009 Karikavõistlused Eesti karika võitja 2005, 2007 Eesti jalgpallikoondislaste loend Eesti Jalgpalli Liit. Kõik Eesti internatsionaalid. YouTube: Eino Puri 0:2 värav Kalju vastu 20. märtsil 2010 YouTube: Eino Puri 0:3 värav Kalju vastu 20. märtsil 2010
Alo Dupikov

Alo Dupikov (sündinud 5. novembril 1985 Kehtnas) on Eesti jalgpallur (ründaja). Ta mängib Eesti amatöörklubis JK Retro. Ta lõpetas elukutselise jalgpalluri karjääri pärast 2013. aasta hooaega. 1. juulil 2010 lõi ta Flora eest Euroopa liiga esimese eelringi avakohtumise Tbilisi Dinamole värava. Debüteeris Eesti koondises 29. mail 2009 sõpruskohtumises Walesiga. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Eino Puri, Kristian Marmor ja Vitali Gussev. Uuendatud seisuga 4. detsember 2017 Eesti karikas, NM-Cup Eesti Superkarikas, Väike karikas Kõik mängud UEFA Euroopa Liigas Kõik mängud UEFA Meistrite Liigas Tallinna FC Flora Meistriliiga: 2010, 2011 Eesti karikas: 2011 Eesti Superkarikas: 2009, 2011 Eesti jalgpallikoondislaste loend "Flora kaotas Euroopa Liigas Tbilisi Dinamole, kuid lõi võõrsil värava". Delfi Sport. 1. juuli 2010. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuli 2010. Vaadatud 24. november 2012. "Eesti jalgpallikoondis alistus võõrsil Walesi meeskonnale 0:1". ERR Sport. 29. mai 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. jaanuar 2013. Vaadatud 24. november 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: robot: algse URL-i olek teadmata (link) Eesti Jalgpalli Liidu profiil Transfermarkti profiil Koondise mängud Meistriliiga turniiri Postimehe auhindadele võitis FC Flora
Vitali Gussev

Vitali Gussev (sündinud 16. märtsil 1983 Tartus) on Eesti jalgpallur (ründaja). Ta mängib Meistriliigasse kuuluvas Maardu Linnameeskonnas. 2014. aastal määras Eesti Jalgpalli Liit seoses kihlveopettustega Gussevile kuni 1. märtsini 2015 kehtiva jalgpallis tegutsemise keelu. Ainsa mängu Eesti koondises mängis 29. mail 2009 sõpruskohtumises Walesiga, kus kuulus küll põhikoosseisu, kuid Tarmo Rüütli vahetas ta 65. minutil välja Oliver Konsa vastu. Tema noorem vend Vladislav Gussev on samuti jalgpallur. Meistriliiga Parim väravakütt 2009 FC Levadia parim väravakütt 2009 Soccernet.ee lugejate poolt parimaks ründajaks hääletatud 2009 Meistriliiga Eesti meister 2009 Eesti jalgpallikoondislaste loend Jalgpalliliit määras 26 isikule karistuse ERR Sport, 5.12.2014 Eesti Jalgpalli Liit. Kõik Eesti internatsionaalid.