Tartu raad

Tartu raad oli Tartu linna kohtu- ja valitsusorgan keskajast (olemasolu esimest korda mainitud 1262) kuni 1889. aastani. Tartu rae koosseisu kuulus kaks bürgermeistrit ja seitse raehärrat, kellest üks oli ka sündik. Rae eesistujat nimetati justiits- ja teist bürgermeistrit kommertsbürgermeistriks. Rae ametnike koosseisu kuulusid ülemsekretär (ka avalik notar), arhivaar, vene keele tõlk, likvidatsioonikomissar, kantseleiametnikud ja kohtuteenrid. Tartu bürgermeistri ametikoht andis teenistusastmete tabeli IX astme ja raehärra ametikoht XIV astme. Põhjasõja järel valiti uue linnaseaduse järgi, veebruaris 1787 linnapea (Georg Friedrich von Kymmel), uus magistraat ja linnanõukogu. Magistraadile jäid ainult kohtu funktsioonid, tulunduslikkude asjade jaoks 6-liikmeline (kindralkuberneri määruse põhjal 3 kaupmeeste ja 3 tsunftiliikmete edustajast) linnanõukogu (Stadtrath). Üleminek uuele korrale toimus ligikaudu kahe aasta jooksul: aprillist 1785 kuni 28. augustini 1787, mil uus linnanõukogu tegevust alustas. Tartu Linnavalitsust või volikogu nimetatakse ka tänapäeval vahel raeks. Raadi mõis sai nime selle järgi, et kuulus Tartu raele. Ajal, mil mõis rajati, oli eesti keeles laadivaheldus välja kujunenud ainult Põhja-Eestis, mitte aga veel Lõuna-Eestis. Sel põhjusel käänati sõna "raad" vältevahelduslikult raad : raadi, võrdluseks Põhja-Eestis käänati seda sõna juba laadivahelduslikult raad : rae, nagu näha Rae valla nimest. 1326–1336 Godscalcus de Velin 1374 Gobele van der Heide 1374 Evert Gildehaus van Vockinghusen 1385–1392 Hermann Kegeler 1388–1392 Wolter van der Borch 1397–1402 Johann van der Bever 1397–1411 Johann Eppenschede 1397, 1401–1402 Henricus Valenberg 1402–1411 Albert Oldenbrekelvelde 1407 Henricus Valenberg 1418, 1420–1429 Tideke Vos I 1423–1450 Henricus van me Hole 1424–1460 Johann Beringchof 1426 Tidemann van dem Hole 1443 Tideke Vos I 1450 Hildebrand Luseberch 1453 Johann Duderstat 1453–1460 Heinrich Wantschede 1456–1473 Tidemam Remlingrode 1461–1471 Tidemann Vos 1461–1477 Godeke Wantschede 1468 Cesarius von dem Berge 1473 Johann van der Bever 1476–1515 Tidemann Hereke 1479 Jurgen Veckingchusen 1483–1524 Hinrich Lange 1485–1498 Jurgen Veckingchusen 1494–1501 Jacob Eppenschede 1497 Jacob Schele 1499 Thomas Schrowe 1501 Jurgen Veckingchusen 1503–1507 Lorenz Hogenstein 1504–1522 Godeco Hünerjäger 1506–1522 Johann Roleberch 1514–1517 Johann Bulk 1518–1521 Bernt Plugge 1519–1527 Arenth von Loen 1524–1539 Laurens Lange 1533 Johann Engelstede 1539 Arenth von Loen 1543, 1554–1565 (?) Ewert Nystette 1544–1555 Heinrich von Wangersen 1550–1558 Johann Dorstelmann 1550 Johann Hencke 1552–1565 (?) Thomas Stralborn 1558 Detmer Meyer 1558 Tönnis Tyle 1583–1587 Johann Grölich 1583–1587 Antonius Gerstenzweig 1583–1584 Georg Kiel 1583–1594 Henning Lademacher 1585–1602 Elias Mengerhausen 1588–1608 Heinrich Schinckel 1588–1592 Hermann Weydener 1594–1600 Johann Stempel 1600–1602 Caspar Eggerdes 1602–1608 Berend von Gerten 1603–1619 Georg Kretzmer 1618–1638 Franz Johannsen 1620–1641 Nikolaus Tesch 1625 Dettmer Meyer 1638–1656 Joachim Warnecke 1641–1651 Bartholomäus Wybers 1662–1673 Andreas Fritzberg 1666–1674 Samuel von Akerbaum 1674–1676 Georg Meyer 1676–1692 Matthias Ladau 1676–1684 Johann von Brömsen 1678–1679 Erasmus von Schmieden 1684–1693 Michael Bohle 1693–1706 Johann Remmin 1706–1708 Michael Bohle 1708 Johann Peetersohn 1708–1709 Johann Remmin (Kaasanisse küüditatud tartlaste bürgermeister) 1708–1714 Jürgen Schlütter (Ustjugi küüditatud tartlaste bürgermeister) 1708–1711 Michael Bohle (Vologdasse küüditatud tartlaste bürgermeister) 1719–1728 Philipp Kellner 1728–1740 Johann David Grunert 1740–1757 Johann Jacob Sahmen 1757–1764 Johann Jacob Sahmen 1764–1771 Ludwig Christian Stegemann 1771–1783 Friedrich Konrad Gadebusch 1792 Gerhard Christlieb Rudorff 1792–1798 Johann Giese Schultz 1799–1805 Johann Adam Klein 1805–1827 Christian Friedrich von Ackermann (20. oktoober 1768 Zeitz – 31.05.1827 Dorpat) 1827–1831 Christian Schlichting 1831 Friedrich Georg von Bunge 1831–1865 Carl Wilhelm Helwig 1865–1886 Carl Victor Kupffer 1886–1889 Guido Block 1889 Victor von Grewingk 1757–1770 Hermann Anton Schaub 1770 Christian Andreas Bliendt 1772–1775 Johann Heinrich Peucker 1775–1784 Christian Friedrich Schlichting 1784–1785 Dietrich Schoof 1796–1797 Johann Georg Schaf 1797–1802 Gerhard Andreas Wilde 1802–1804 Dietrich Schoof 1804–1834 Carl Gustav Linde 1834–1859 Christian Staehr 1859–1864 Carl Gustav Brock 1864–1867 Eduard Julius Karow 1867–1870 Peter Heinrich Walter 1870–1877 Franz Georg Faure 1877–1885 Woldemar Toepffer 1885–1885 Emil Mattiesen 1888–1889 August Gottlieb Oberleitner Justiitsbürgermeister Victor von Grewingk kommertsbürgermeister August Gottlieb Oberleitner sündik Ferdinand von Walter raehärra Constantin Julius Falckenberg raehärra Arwed von Schmidt raehärra Bernhard Frederking raehärra Robert von Berg raehärra Robert Baertels raehärra Emil Musso Vt. Kategooria:Tartu keskaegse rae liikmed ja Kategooria:Tartu rae liikmed Böthführ, Heinrich Julius, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen., Riga 1884. Buchdruckerei von W. F. Hacker, seite 123 ACKERBAUM, SAMUEL, TLÜAR rahvusbibliograafia isikud Alfred von Hansen: Stammtafeln nicht immatrikulierter baltischer Adelsgeschlechter. Band I, 1932, lk. 1 Friedrich Georg von Bunge. Darstellung der gegenwärtigen Verfassung der Stadt Dorpat. Riga, 1827. Dorpater Ratslinie 1319–1889 und das dorpater Stadtamt 1878–1918. Bearbeitet von Robert Arthur von Lemm. Marburg/Lahn, 1960. Tõnis Lukas, Tartu toomhärrad 1224–1558, TÜ Kirjastus 1998 "Tartu linnavõimud läbi aegade", Malle Salupere artikkel, Postimees 23.10.1996