laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Šėta

Šėta on alev Leedus Kėdainiai rajoonis, Šėta valla halduskeskus. Alev asub Obelise jõe kaldal. Šėtas on gümnaasium, kultuurimaja ja raamatukogu. Alevis on metskond, seal valmistatakse juustu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1782 valminud katoliku kirik ja aastal 1824 valminud kabel alevi surnuajal. Alevis on sündis Vytautas Andziulis, kes juhatas Nõukogude perioodil põrandaalust trükikoda. Aastail 1362 ja 1367 rüüstasid Šėta ümbruskonda ristisõdijad. XIV sajandil asusid sinna elama karaiimid. XV sajandil rajati Šėta mõis. Asulat on kirjalikult esmamainitud 1492. aastal. Aastal 1499 ehitati alevisse esimene kirik. Põhjasõja ajal rüüstasid alevit rootslased. Aastal 1777 avati Šėtas kihelkonnakool. XIX sajandil võtsid sealsed elanikud osa ülestõusudest tsaarivõimude vastu. Aastal 1892 laastas alevit tulekahju. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimi Шаты. XX sajandi alguses oli alevis kõrts, jõel asus vesiveski. Esimese maailmasõja eel avas sealne mõisnik alevis kangavabriku. Aastal 1915 toimus alevi all lahing Saksa ja Vene vägede vahel, selle käigus põles pea kogu alev maha. Alev põles ka Teise maailmasõja ajal. Nõukogude ajal oli Šėta kohaliku kolhoosi keskasulaks, ka avas Kėdainiai piimakombinaat alevis tsehhi, kus hakati valmistama juustu. Šėta Šėta kirik Koolimaja Šėta kabel [1] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2008. Vaadatud 25. mail 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Шаты. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 5 (Таарджалъ — Яя). СПб, 1885, 774 lk. Alev portaalis vietoves.Lt
Ivan Bella

Ivan Bella (sündinud 25. mail 1964 Breznos) on Slovakkia lendur, Slovakkia esimene kosmonaut. Ivan Bella õppis aastatel 1983–1987 Košice sõjaväeakadeemias ja teenis seejärel sõjalendurina Malacky õhuväebaasis. 23. märtsil 1998 valiti ta kosmonautide treeningurühma ning ta läbis koolituse Venemaal Juri Gagarini nimelises kosmonautide koolituskeskuses. Ta osales 1999. aastal koos venelase Viktor Afanasjevi ja prantslase Jean-Pierre Haigneréga lennul kosmosejaama Mir. Sojuz TM-29 startis 20. veebruaril 1999 Bajkongõri kosmodroomilt ja jõudis kosmosejaama kaks päeva hiljem. Maale tagasi jõudis Bella 28. veebruaril 1999 Sojuz TM-28 pardal. Kokku viibis ta kosmoses 7 päeva 21 tundi ja 56 minutit. Aastal 2004 sai temast Slovakkia kaitseatašee Moskvas. Ivan Bellal on koloneli auaste. Biographies of International Astronauts
Ardudi linnus

Ardudi linnus (ungari keeles Erdődi vár; saksa keeles Burg Erdeed) on linnus Krisaanias, tänapäeval Rumeenias Satu Mare maakonnas Ardudi linnas. Linnus asub Homorodi jõe (ungari Homoród) ääres, mis on üks Mureși jõe (ungari Maros) parempoolne lisajõgi, mis omakorda on üks Tisza vasakpoolne lisajõgi. On arvatud, et sellel kohal oli kunagi daaklaste linnus. Linnus ehitati 1481. aastal vojevood Bertalan Drágffy (rumeenia Bartolomeu Dragfi) valitsemisajal. Osa linnusest ehitati 1730. aastal Sándor Károlyi juhtimisel ümber lossiks ning see ongi tuntud kui Károlyi linnus või Károlyi loss. 1896. aastal ehitati loss ja linnus uusgooti stiilis uuesti ümber, kuid ansambel sai Teises maailmasõjas oluliselt kannatada. Hiljem linnus konserveeriti ja 2012. aastaks oli ansambel osaliselt ehitatud uuesti üles. 2006. aastal seati lossi kabelist pärit kirikuvara ja üleelusuurune 1777. aastal valmistatud Kristuse kuju üles Satu Mare piiskopilossi. Linnus on Rumeenia kultuurimälestis nr SM-II-a-A-05261. Ardudi linnus lehel Turism-Transilvania.ro Satu Mare piiskopiloss projekti "Satu Mare Routes" kodulehel. Inglise keeles Satu Mare maakonna kultuurimälestised. Rumeenia keeles Ardudi linnus lehel Turism-Transilvania.ro. Rumeenia, ungari ja inglise keeles
Krisaania

Krisaania (ungari Körösvidék, rumeenia Crișana, saksa Kreischgebiet või Kreischland, ladina Crisania) on ajalooline piirkond Euroopas Ungari ida- ja Rumeenia loodeosas. Krisaania läänepiir on Tisza jõgi ja lõunapiir on Mureși jõgi. Krisaania eestikeelne nimi on pärit Körösi jõe ja selle mitme haru ladinakeelsetest nimedest (Crisius). Need jõed katavad terve Krisaania. Krisaania ala on kuulunud Ungari kuningriigi alla. Pärast Mohácsi lahingut 1526. aastal langes ala Osmanite riigi erinevate osade ja Transilvaania vürstkonna alla. Pärast Osmanite riigi tagasilöömist Viini all on Krisaania ala 17. sajandi lõpust alates olnud Habsburgide valitsemise all oleva Ungari osa. 1867. aastal sai see Ungari kuningriigi osaks. 1918. aastal okupeeris Rumeenia kuningriik Krisaania idaosa ning Trianoni rahuga 1920. aastal sai see Rumeenia osaks. Teise maailmasõja aegsete Balkani riikide piiride ümberkorraldamisega anti see ala Teise Viini arbitraažiga 1940. aastal tervenisti Ungarile. 1944. aastal vallutasid Rumeenia ja Nõukogude Liidu väed Krisaania. Pariisi konverentsi otsustega jagati ala ametlikult 1947. aastal uuesti Ungari ja Rumeenia vahel. Ajalooliselt on Krisaania keskus olnud Oradea (ungari Nagyvárad) linn. Krisaania on küll olnud Transilvaania valitsemise all, kuid see pole kunagi kuulunud Transilvaaniasse, ehkki mõnikord ekslikult liigitatakse Krisaania sinna. Krisaania ala katavad Ungaris tänapäeval Hajdú-Bihari ja Békési komitaat. Suurim linn on Debrecen. Krisaania ala katavad Rumeenias tänapäeval Bihori maakond tervenisti, Aradi ja Sălaji maakond suures osas ning Hunedoara ja Satu Mare maakond väikses osas. Suurim linn on Oradea. Tänapäeva Rumeenias loetakse Krisaania mõnikord Transilvaania regiooni alla.
Alliku vald

Alliku vald või Halliku vald on olnud mitme Eesti valla nimi: Roosna-Alliku vald ehk Halliku vald ehk Alliku vald Järva-Jaani kihelkonnas 1866–1892 Alliku vald (varem Türi-Alliku vald) Türi kihelkonnas 1939. aastani Halliku vald Kodavere kihelkonnas 1866–1893 Türi-Alliku ja Türi kirikuvald Türi kihelkonnas
James M. Buchanan

James McGill Buchanan, Jr (3. oktoober 1919 Murfreesboro, Tennessee – 9. jaanuar 2013 Blacksburg, Virginia) oli Ameerika Ühendriikide majandusteadlane. 1986. aastal anti talle Nobeli majandusauhind. Ta oli Tennessee kuberneri John P. Buchanani lapselaps. 1948. aastal sai ta Chicago ülikoolis doktorikraadi. Ta töötas Virginia ülikoolis, California ülikoolis, Florida osariigi ülikoolis ja mujal. Reuben Kyle, From Nashville to the Nobel Prize: The Buchanans of Tennessee (Twin Oaks Press, 2012).
Shaanxi

Shaanxi on provints Hiina keskosas. Provintsi nimi 陕西 on pinyinis Shǎnxī, ilma toonimärkideta Shanxi. Et see langeb kokku naaberprovintsi Shanxi nimetusega, võeti kasutusele nimekuju Shaanxi. 1556. aastal toimus maailma ajaloo ohvriterikkaim maavärin, milles hukkus umbes 800 000 inimest. Provints jaguneb 10 ringkonna õigustega linnaks: Xi'an (西安市) Ankang (安康市) Baoji (寶雞市 / 宝鸡市) Hanzhong (漢中市 / 汉中市) Shangluo (商洛市) Tongchuan (銅川市 / 铜川市) Weinan (渭南市) Xianyang (咸陽市 / 咸阳市) Yan'an (延安市) Yulin (榆林市) 2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Shaanxi provintsi 35 365 000 elanikust hiinlased 99,5% ja hueid 0,4%. 2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli provintsi elanike arv 39 529 000. Provintsi koduleht (hiina keeles)
Gérard Debreu

Gérard Debreu (4. juuli 1921 Calais – 31. detsember 2004 Pariis) oli prantsuse päritolu ameerika matemaatik ja majandusteadlane. Tuntud majandusprofessorina California ülikoolis Berkeleys, kus ta alustas tööd 1962. aastal. 1983. aastal anti talle Nobeli majandusauhind. Tema isa oli oma emapoolse vanaisa pitsivabriku, Calais' traditsioonilise tööstuse äripartner. Debreu jäi varakult orvuks – isa sooritas enesetapu ja ema suri loomulikku surma. Atlas, Riva D. (6. jaanuar 2005). "Gerard Debreu, 83, Dies; Won Nobel in Economics". The New York Times. Düppe, Till (sügis 2012). "Gerard Debreu's secrecy: his life in order and silence". History of Political Economy. Duke University Press. 44 (3): 413–449. DOI:10.1215/00182702-1717239.
Gunnar Myrdal

Karl Gunnar Myrdal (rootsi keeles [ˈmyːɖɑːl]; 6. detsember 1898 Gustafs – 17. mai 1987 Danderydi vald) oli Rootsi majandusteadlane, sotsioloog ja poliitik. 1974. aastal sai ta koos Friedrich August von Hayekiga Rootsi Panga auhinna majandusteaduses Alfred Nobeli mälestuseks "nende teedrajava majandustsüklite teooria ning majandus-, sotsiaalsete ja institutsionaalsete nähtuste vastastikuse mõju süvaanalüüsi eest". Ameerika Ühendriikides tuntakse teda eeskätt rassisuhteid käsitleva uurimuse "An American Dilemma: The Negro Problem and Modern Democracy" järgi. Aastal 1924 abiellus ta poliitiku, diplomaadi ja kirjaniku Alva Myrdaliga, kes 1982 pälvis Nobeli rahuauhinna. Nende poeg on kirjanik Jan Myrdal. "The Sveriges Riksbank Prize in Economic Sciences in Memory of Alfred Nobel 1974". NobelPrize.org. Vaadatud 27.11.2009.
Franco Modigliani

Franco Modigliani (18. juuni 1918 Rooma – 25. september 2003 Cambridge, Massachusetts) oli Itaalia juudi päritolu Ameerika Ühendriikide majandusteadlane. Aastal 1985 sai ta Nobeli majandusauhinna. 1939. aastal emigreerus Modigliani Itaaliast Ameerika Ühendriikidesse. 1978. aastal oli ta American Economic Associationi president. Past Presidents. American Economic Association
Päri vald

Päri vald (saksa keeles Kattentack) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja seejärel liideti vald Vaikna vallaga Valla alal asus Päri mõis. Päri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 26.05.2016) Päri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kenneth Arrow

Kenneth Joseph Arrow (ka Ken Arrow; 23. august 1921 New York – 21. veebruar 2017 Palo Alto) oli juudi päritolu Ameerika Ühendriikide majandusteadlane ja poliitikateoreetik, Nobeli auhinna laureaat. 1972. aastal sai ta koos John Hicksiga Nobeli majandusauhinna; ta on seni noorim selle auhinna saaja (sai selle 51-aastaselt). Nobeli auhinna on saanud ka viis Ken Arrow' õpilast, sealhulgas Eric Maskin, John Harsanyi, Michael Spence ja Roger Myerson. 1959 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks 1968 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 1972 – Nobeli majandusauhind 1974 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks 2004 – National Medal of Science 2006 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 2016 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks John B. Shoven. "Kenneth Arrow Contributions to Economics" (PDF). Siepr.stanford.edu. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 1. november 2014. Vaadatud 26. mail 2016. {{netiviide}}: eiran teksti "vaadatud 1. november 2014" (juhend)
Euroopa keeleõppe raamdokument

Euroopa keeleõppe raamdokument (Common European Framework of Reference for Languages: Learning, Teaching, Assessment, lühendatult inglise keeles CEFR, CEF või CEFRL, saksa keeles GeR või GeRS, prantsuse keeles CECR, itaalia keeles QCER, hispaania keeles MCER) annab sidusa raamistiku keeleõppeks ja keeleoskustasemete ühtses süsteemis määramiseks. Õppija taseme jaotusi on kolm üldist ja kuus alajaotust. Kõigil on täpsemad lugemise, kuulamise, kõnelemise ja kirjutamise osaoskuste kirjeldused. Tasemekirjeldusi kasutatakse kõigi Euroopa keelte tarbeks. Kirjeldused on paljudesse keeltesse tõlgitud (eesti keeles "Euroopa keeleõppe raamdokumendis määratletud keeleoskustasemete kasutuselevõtust tulenevalt keeleseaduse ja teiste seaduste muutmise seadus"). Europass. Euroopa Nõukogu keeleoskussüsteem – Enesehindamisskaala Council of Europe (2011). Common European Framework of Reference for Languages: Learning, Teaching, Assessment. Council of Europe. "Ülle Türk. EUROOPA KEELEÕPPE RAAMDOKUMENT JA EUROOPA KEELEMAPP VÕÕRKEELEÕPPES" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 3. juuni 2016. Vaadatud 26. mail 2016. Euroopa keeleõppe raamdokumendis määratletud keeleoskustasemete kasutuselevõtust tulenevalt keeleseaduse ja teiste seaduste muutmise seadus, Riigi Teataja 2009 (vaadatud 31.05.2016) Marju Ilves. Algaja keelekasutaja. A2-taseme eesti keele oskus Iseseisev keelekasutaja (B1-B2) Vilunud keelekasutaja (C1) CEF dokument [1]
Walvis Bay

Walvis Bay ('vaalade laht') on piirkond ja linn Namiibias Atlandi ookeani rannikul Kuisebi jõe suudmes. Et tegu on ainsa süvaveesadamaga Namiibia rannikul, on linn strateegilise tähtsusega. 8. detsembril 1487 jäi portugali meresõitja Bartolomeu Dias lahes ankrusse ja pani sellele nimeks O Golfo de Santa Maria da Conceição. 1840 sattus Walvis Bay taas eurooplaste huviorbiiti ning seismaks vastu Saksamaa ambitsioonidele regioonis annekteeris Suurbritannia linna ja ümbritseva piirkonna. 1910 sai Walvis Bayst osa äsja moodustatud Lõuna-Aafrika Liidust. Walvis Bay enklaavi ning Saksa Edela-Aafrika piiride osas lepiti lõplikult kokku 1911, piirkonna territooriumiks sai 1124 km². Kui Lõuna-Aafrika Vabariik andis 1990 Namiibiale iseseisvuse, jäi Walvis Bay esialgu LAV-i osaks. Piirkond anti Namiibiale üle alles 28. veebruaril 1994.
Turuväärtus

Turuväärtus (inglise keeles market value) on väärtuse liik, mida kasutatakse tihti kinnisvara hindamiseks. Turuväärtust käsitletakse ka kui vahetusväärtust. See on väärtus, mis tekib avatud turu tingimustes. Turuväärtuse definitsioon võiks olla järgmine: kõige tõenäolisem hind, millega antud kuupäeval peaks asjaõigused müüdama raha eest, sellega võrdsetel tingimustel või muudel täpselt avaldatud tingimustel pärast mõistlikku viibimist turul, kus valitseb konkurents, õiglase tehingu raames, mille puhul ostja ja müüja tegutsevad heauskselt, teadlikult, enda huvides ning sunduseta. Vahetusväärtuse käsitluse puhul oleks definitsioon järgnev: hinnangul põhinev summa, mille eest vara peaks väärtuse kuupäeval minema üle tehingut sooritada soovivalt müüjalt tehingut sooritada soovivale ostjale sõltumatus ja võrdsetel alustel tehtavas tehingus pärast kõigile nõuetele vastavat müügitegevust, kusjuures osalised on tegutsenud teadlikult, kaalutletult ja sunduseta. Teisisõnu viitab turuväärtus raha hulgale (või muule ekvivalentsele väärtuse ühikule), mis kõige tõenäolisemalt makstakse vara eest teatud kuupäeval ausa ja mõistliku tehingu käigus, mis toimub avatud turu olukorras. Selleks et tehing oleks aus ja mõistlik, peavad olema täidetud järgmised tingimused: Ostja ja müüja peavad olema motiveeritud tehingu sooritamiseks Ostja ja müüja peavad olema hästi informeeritud turu olukorrast ja müüdavast varast Ostja ja müüja peavad tegutsema teadlikult, enese huvides ja hüvanguks ning ilma sunduseta Müüdav vara peab olema turul mõistliku aja perioodi vältel Turukapitalisatsioon Schram, J. F. (2006). Real Estate Appraisal. Rockwell Publishing. IVSC. (2003). International Valuation Standards.
Risti tarandkalme

Risti tarandkalme ehk Kalmamägi on muinaseesti põletusmatus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Risti alevikus aadressil Kalva 3 ja Paldiski mnt 2. Muistis kuulub arvatavasti kas I aastatuhande teise poolde või II aastatuhande algusse. Tarandkalme asub Risti alevikus, endisest raudteeülesõidukohast kirde pool, Rõuma külla viiva külatee loodeservas, selle küla tuumikust 350 m edelas. Matmispaik paikneb ümbruse kõrgeimas kohas kõrge seljandiku lõunatipus. Ida ja lääneküljel tõuseb muistise pind astmeliselt. Tarandkalme on 22 m pikk ja ida-lääne suunas 19 m lai. Muistis on tänapäeval keskosas 4 × 2 m suuruse ja 30 cm sügavuse sissekaevega rikutud. Kivikalme avastasid 1980. aastal Mati Mandel ja Tõnu Sepp. Veel samal aastal võeti muistis muinsuskaitse alla. 2001. aastal sooritati väikesemahulisi proovikaevamisi. Kivikalme kultuurimälestiste riiklikus registris Arheoloogi kirjeldus muistisest laanemaa.arheoloogia.info Risti tarandkalme kultuurimälestiste riiklikus registris
Almohaadide riik

Almohaadide riik või Almohaadide kalifaat oli Maroko moslemitest berberite kalifaat, mis asutati 12. sajandil. Almohaadi liikumise algatas Ibn Tumart masmuda hõimude seas, Lõuna-Marokos. Almohaadid rajasid esimese berberite riigi Tinmelis, Atlase mägedes umbes 1120. aastal. Alistades valitseva Almoraviidide dünastia, suutsid nad aastaks 1147 kogu Marokos võimule saada. Abd al-Mu'min (1130–1163) vallutas Marrakechi ja kuulutas iseenda sultaniks. Aastal 1159 olid nende kontrolli all kõik Atlase mägede ja Vahemere vahele jäänud Magribi alad, Aafrika põhjarannikul Egiptusest läänes. 1160. aastal jätkas Abd al-Mu'min territooriumi vallutamist Magribist idasuunal ning vallutas Sitsiilia normannide kontrollitud Ifriqiya ja Tripolitaania alad.  Pikemalt artiklis Rekonkista Almohaadid (1147–1269) taasühendasid 1031. aastal killunenud Córdoba kalifaadi alad Pürenee poolsaarel tänapäeva Hispaania ja Portugali aladel. Ibeeria poolsaare Al-Ándalus oli ka aastaks 1172 Alhohaadide võimu all. Almohaadide võim Ibeeria poolsaarel kestis kuni aastani 1212, kui Muhammad "al-Nasir" III Las Navas de Tolosa lahingus Sierra Morenas Kastiilia, Aragóni, Navarra ja Portugali kristlike kuningate liidult lüüa sai. Araabia ajaloos on lahing nimetatud, kui Al-Uqabi lahing. Mauride võim Ibeerias taandus peagi peaaegu täielikult, kui Córdoba ja Sevilla vastavalt aastatel 1236 ja 1248 Kastiilia kristlaste kätte langesid. Almohaadide valitsusaeg jätkus kuni mitmete hõimude ja piirkondade ülestõusud võimaldasid nende ohtlikeimate vaenlaste, Mariinide esiletõusu aastaks 1215. Dünastia viimase valitseja kätte jäi lõpuks vaid Marrakech, kus ta orja poolt aastal 1269 mõrvati. Mariinid piirasid Marrakechi, millega lõpetati Almohaadide valitsusaeg Lääne-Magribis. Aijubiidide riik, Ṣalāḥ ad-Dīn Almoraviidid, Banū Ghāniya Baleaaridelt
Jaanuar

Jaanuar on Gregoriuse kalendris aasta esimene kuu. Jaanuar oli Vana-Roomas aastani 154 eKr aasta eelviimane ehk üheteistkümnes kuu. Jaanuaris on 31 päeva. Ladinakeelne nimetus januarius on jaanuarile antud kahenäolise jumala Januse järgi, keda arvati mõjutavat kõiki töid ja nende alustamist. 1. jaanuaril algas konsulite ametiaasta. Jaanuari nimetatakse rahvapäraselt veel näärikuuks, südakuuks (talve keskpaiga järgi), helmekuuks (jäähelmeste aja järgi), uue aasta kuuks ehk vastse ajastaja kuuks, algukuuks, talvistekuuks, kaarnakuuks, hundikuuks (huntide jooksuaja järgi). Nimetus "näärikuu" on tuletatud rootsi sõnadest ny år või keskalamsaksakeelsetest sõnadest nē jār, mõlemad tähendusega 'uus aasta'. Mitmuslik lõpp sõnas 'näärid' on analoogia põhjal vohama hakanud alles ajal, mil "jõulud" ei tohtinud ütelda. Nimetus "südakuu" on pärit sellest, et jaanuar jagab talve kaheks. Talve kõrgpunkt on Vana kalendri järgi 17. jaanuaril ehk tõnisepäeval. taliharjapäev (14. jaanuar) tõnisepäev (17. jaanuar) Skandinaavias võeti uut aastat pidutsemisega vastu alates 1224. aastast. Ametlikult pandi Rootsi-Soomes uue aasta alguspäev paika 1546. aastal. Kaua aega, kuni 19. sajandi alguseni kutsus rahvas uue aasta esimest päeva uueks jõuluks. Aasta päevad Mall Hiiemäe. Pühad ja argised ajad rahvakalendris. Tallinn, Varrak 2010, lk 98. Maaja Laast. Kuude rahvapärased nimetused eesti keeles läänemeresoome taustal. Bakalaureusetöö. Tartu Ülikool, 2016.
Lančiūnava

Lančiūnava on küla Leedus Kėdainiai rajoonis Vilainiai vallas. Küla läbib automagistraal Via Baltica. Lančiūnavas on põhikool ja raamatukogu, seal tegutseb metsamajand. Vaatamisväärsusteks on aastal 1880 valminud katoliku kirik ja Lančiūnava mõisa hoonetekompleks. Küla juures asub Lančiūnava metsa botaaniline kaitseala. Kiriku juures asub lohuga vana kultusekivi; kohaliku pärimuse kohaselt on lohku kogunev vesi püha. Aastal 1587 mainiti esimest metsas asuvat Lančiūnava küla ja sealset mõisa. Aastal 1779 ehitati külasse kabel. Aastal 1880 ehitati kabeli asemele kirik. Nõukogude ajal oli Lančiūnava kohaliku sovhoostehnikumi keskasula. Külas on sündinud Rzeczpospolita ajaloolane Kazimieras Kognovickis. Lančiūnava kirik Pärnaallee Lančiūnava tamm Lohukivi kiriku juures [1] Alev portaalis vietoves.Lt
Sipa maa-alune kalmistu

Sipa maa-alune kalmistu on muinaseesti põletusmatuse koht Pärnu maakonnas Lääneranna vallas endise Sipa küla maal, endisest Sipa külatuumikust (praegusest Sipa-Mihkli talust) vahetult põhja pool, uuest Risti-Virtsu maanteest 350–450 m kagu pool. Seniste leidude põhjal pärineb kalmistu 10.–13. sajandist. Matusepaik asub ida-läänesuunalise kõrgendiku põhjanõlval. Kalmistu täpseid piire pole võimalik ilma kaevamisteta selgitada. Seetõttu on tema tinglikuks suuruseks loetud umbes 100 m läbimõõduga ala. Kultuurkiht kalmistu alal on suurema tumedusega. Matusekoht on kaetud väheste raudkividega. Esimesed hauapanused koguti 1974. aastal, kui põllu kündmise ajal tulid päevavalgele umbes 10. sajandi hauapanused. Hauapanus koosnes kolmest pronkstraadist kaelavõrust, hoburaudsõlest, odaotsast, sõrmusest ja pronksspiraalist. 1999. aastal sooritatud arheoloogilistel kaevamistel leiti aga 12. sajandist pärinev läätsekujuline mõõgapideme nupp. Sipa maa-alune kalmistu laanemaa.arheoloogia.info AM A 479: 1-5 AM A 943 Mati Mandel, Läänemaa 5.–13. sajandi kalmed. Töid ajaloo radadelt 5, Tallinn 2003, lk 109–110
Ammoni riik

Ammon semikeelne kuningriik, mis eksisteeris pronksiajal Jordanist idas, Wadi Mujibi ja Zarqa vahel, tänapäeva Jordaania aladel. Riigi pealinn oli Rabbahi linn, mis tänapäeval on Jordaania pealinn, Amman. Micomi ja Molechit (kes võivad olla üks ja see sama) nimetatakse Heebrea piiblis Ammoni jumalateks. Kuningriigi elanikke kutsutakse "Ammoni lasteks" või "Ammonlasteks".
Shanxi

Shanxi on provints Hiinas. Provints jaguneb 11 ringkonna tasemel haldusüksuseks (kõik ringkonna õigustes linnad): Changzhi (长治市, pinyinis: Chángzhì Shì) Datong (大同市 Dàtóng Shì) Jincheng (晋城市 Jìnchéng Shì) Jinzhong (晋中市 Jìnzhōng Shì) Linfen (临汾市 Línfén Shì) Luliang (吕梁市 Lǚliáng Shì) Shuozhou (朔州市 Shuòzhōu Shì) Taiyuan (太原市 Tàiyuán Shì) Xinzhou (忻州市 Xīnzhōu Shì) Yangquan (阳泉市 Yángquán Shì) Yuncheng (运城市 Yùnchéng Shì) Need on omakorda jaotatud 119 maakonna tasemel haldusüksuseks. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Shanxi provintsi elanikest hiinlasi 99,7% ja hueisid 0,2%. 2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli provintsi elanike arv 34 915 616. Provintsi koduleht (hiina keeles)
Rumjana Želeva

Rumjana Želeva (bulgaaria keeles Румяна Русева Желева; sündinud 18. aprillil 1969 Nova Zagoras) on Bulgaaria poliitik. Ta oli 27. juulist 2009 kuni 27. jaanuarini 2010 Bulgaaria välisminister. Ta lõpetas aastal 1995 Sofia ülikooli sotsioloogina. Aastal 2003 kaitses ta Otto von Guericke Magdeburgi ülikoolis PhD kraadi sotsioloogia alal.
Rida (muusika)

Rida on muusikas kahetähenduslik sõna: Rida ehk kaksteisthelirida ehk dodekafooniline rida (inglise keeles tone row, saksa keeles Reihe või Zwölftonreihe) on helikõrguste seeria. Rea mõiste selline tähendus on muusika ajaloos seotud seriaalse meetodi esimese faasi, helikõrguste serialismi ehk kaksteisttoontehnika ehk kaksteisthelitehnika ehk dodekafooniaga. Rida on muusikas seeria, millel on järjestus.
Rida

Sõna "rida" on mitmetähenduslik. Rida on hulk üksteise kõrval või järel asetsevaid inimesi, loomi, esemeid või muid asju. Rida on kirjaliku teksti osa, mille moodustavad samale joonele paigutatud märgid. Rida on matemaatikas lõpmatu jada moodustavate elementide "summa". Rea moodustavad maatriksi kõik esimese indeksi etteantud väärtusega elemendid. Rida on muusikas helikõrguste seeria.
Angola Rahvademokraatlik Vabariik

Angola Rahvademokraatlik Vabariik (portugali: República Popular de Angola) oli end ise deklareerinud sotsialistlik (üldiselt peeti riiki läänes kommunistlikuks) riik, mis rajati aastal 1975, pärast Portugalilt iseseisvuse saamist; sarnane olukord oli ka Mosambiigi Rahvademokraatlikus Vabariigis. Vastasutatud riigil olid soojad suhted Nõukogude Liidu, Kuuba ja Mosambiigi Rahvademokraatliku Vabariigiga. Riiki juhtis Rahvuslik Liikumine Angola Vabastamise Poole (MPLA), tänu millele võeti riigis vastu kommunism. Liikumist toetasid nii Nõukogude Liit kui ka Kuuba. MPLA-vastane liikumine, Angola Täieliku Vabanemise Rahvuslik Liit (UNITA), alustas nendega kodusõda. UNITA-t toetasid Lõuna-Aafrika Vabariik ja USA. Aastal 1991 allkirjastasid MPLA ja UNITA rahulepingu, mille tulemusel said toimuda esimesed mitmeparteilised valimised. Kuigi pärast seda jätkusid suuremad konfliktid osapoolte vahel, sai Angola RDV-st 1992. aastal tänapäevane Angola vabariik.
Dorolțu

Dorolțu (ungari Nádasdaróc) on asula Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Cluji maakonna Aghireșu vallas. Kalvinistlik Dorolțu kiriku ansambel, mis on kultuurimälestis 14. sajandist ja kus on tähelepanuväärne sisustus 18. sajandist. Kiriku ansamblisse kuulub ka kellatorn 19. sajandist ja kirikuaed. Arheoloogiamälestis Kirikumägi (rumeenia keeles Dealul Bisericii), alates umbes 3500 aastat eKr. Kakskeelne asulasilt Dorolțu piiril. Foto: Țetcu Mircea Rareș, 16. juuni 2013 Tänavaade. Foto: Țetcu Mircea Rareș, 16. juuni 2013