laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aasta lind (Hispaania)

Hispaanias valitakse aasta linde alates 1988. aastast. 1988 – mustkõht-vuril (Pterocles orientalis) 1990 – habekotkas (Gypaetus barbatus) 1992 – valge-toonekurg (Ciconia ciconia) 1993 – stepi-tuuletallaja (Falco naumanni) 1994 – koldhaigur (Ardeola ralloides) 1995 – kanaari loorberituvi (Columba bollii) 1996 – jäälind (Alcedo atthis) 1997 – marmorpart (Marmaronetta angustirostris) 1998 – puna-harksaba (Milvus milvus) 1999 – metsis (Tetrao urogallus) 2000 – ibeeria kääpakotkas (Aquila adalberti) 2001 – baleaari tormilind (Puffinus mauretanicus) 2002 – sagarlauk (Fulica cristata) 2003 – lõunatirk (Uria aalge) 2004 – suurtrapp (Otis tarda) 2005 – haugaskotkas (Hieraaetus fasciatus) 2006 – pujulõoke (Chersophilus duponti) 2008 – punanokk-vart (Netta rufina) 2009 – rootsiitsitaja (Emberiza schoeniclus) 2010 – raisakotkas (Aegypius monachus) 2011 – kivikakk (Athene noctua) 2015 – turteltuvi (Streptopelia turtur) 2016 – koduvarblane (Passer domesticus) 2017 – väiketrapp (Tetrax tetrax) 2018 – loorkakk (Tyto alba) 2019 – mustjalg-tüll (Charadrius alexandrinus) Lars Jonsson. Euroopa linnud. Tõlkinud Ruth Ling ja Kaja Peterson. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000. Von Beutelmeise bis Kampfläufer und Rotschwanz Animals Planet - Vogel des Jahres in Spanien
KF Shkëndija

KF Shkëndija on Põhja-Makedoonia jalgpalliklubi, mis tegutseb Tetovos. Shkëndija mängib riigi kõrgliigas Prva liga. Klubi asutasid 1979. aastal Tetovos elavad albaanlased. Shkëndija on tulnud Põhja-Makedoonia meistriks kolm korda ning seda hooaegadel 2010–11, 2017–18 ja 2018–19. Alates hooajast 2011–12 on osaletud UEFA Meistrite Liiga ja Euroopa Liiga eelringides. Euroopa Liigas on kahel korral jõutud väljalangemisringi. Meistrite Liigas on parimaks tulemuseks kolmandasse ringi jõudmine hooajal 2018–19. Klubi toetajad on tuntud nime all Ballistët, kes on saanud nime Teise maailmasõja ajal tegutsenud Albaania kommunismivastase liikumise Balli Kombëtari järgi. Põhja-Makedoonia liiga: Võidud (3): 2010–11, 2017–18, 2018–19 Põhja-Makedoonia esiliiga: Võidud (3): 1995–96, 1999–2000, 2009–10 Põhja-Makedoonia karikas: Võidud (2): 2015–16, 2017–18 Põhja-Makedoonia superkarikas: Võidud (1): 2011 Ametlik koduleht
Aasta lind (Ukraina)

Ukrainas valitakse aasta linde alates 1995. aastast. 1995 – siniraag (Coracias garrulus) 1996 – kiivitaja (Vanellus vanellus) 1997 – jäälind (Alcedo atthis) 1998 – tuuletallaja (Falco tinnunculus) 1999 – kuldnokk (Sturnus vulgaris) 2000 – valge-toonekurg (Ciconia ciconia) 2001 – suitsupääsuke (Hirundo rustica) 2002 – kõrvukräts (Asio otus) 2003 – ööbik (Luscinia luscinia) 2004 – tuttlõoke (Galerida cristata) 2005 – punarind (Erithacus rubecula) 2006 – sinirind (Luscinia svecica) 2007 – peoleo (Oriolus oriolus) 2008 – musträhn (Dryocopus martius L.) 2009 – kukkurtihane (Remiz pendulinus) 2010 – põldvarblane (Passer montanus) 2011 – sinitihane (Parus caeruleus syn. Cyanistes caeruleus) 2012 – vaenukägu ehk toonetutt (Upupa epops) 2013 – mesilasenäpp (Merops apiaster) 2014 – piiritaja ehk piirpääsuke (Apus apus) 2015 – pelikan ehk roosapelikan (Pelecanus onocrotalus) 2016 – Puukoristaja (Sitta europaea) 2017 – Hiireviu (Buteo buteo) 2018 – Kaelustuvi ehk meigas (Columba palumbus) 2019 – Künnivares (Corvus frugilegus) 2020 – Turteltuvi (Streptopelia turtur) 2021 – Tutt-tihane (Parus cristatus)) Parus cristatus Von Beutelmeise bis Kampfläufer und Rotschwanz Птах року в Україні
Leedsi Ülikool

Leedsi Ülikool (inglise keeles University of Leeds) on ülikool Suurbritannias West Yorkshire'i linnkrahvkonnas Leedsis. Ülikool asutati 1831 meditsiinikoolina. Aastast 1904 kannab nime Leedsi Ülikool. Ülikoolis õpib üle 33 000 üliõpilase (2016). Koduleht
Leicesteri Ülikool

Leicesteri ülikool (inglise keeles University of Leicester) on ülikool Suurbritannias Leicesteris. Ülikool asutati 1921. Ülikoolis õpib üle 16 000 üliõpilase (2016). Koduleht
Ubasalu

Ubasalu on küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda. Ubasalu kraav (Rapla maakond) Ubasalu mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 21.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
FK Astana

FK Astana on Kasahstani jalgpalliklubi, mis tegutseb riigi pealinnas Nur-Sultanis. Klubi mängib riigi kõrgliigas Premer Lïgası. Klubi asutati 2009. aastal, kui kaks Almatõs tegutsenud jalgpalliklubi liitusid. Enne seda tegutses riigi pealinnas Nur-Sultanis klubi FK Astana-1964, mis läks 2009. aastal pankrotti. Algselt oli 2009. aastal loodud klubi nimi Astana Lokomotiv. Praeguse nime sai klubi 2011. aastal. Klubi on tulnud Kasahstani meistriks viiel korral. Lisaks on võidetud kolm Kasahstani karikat ja neli superkarikat. Hooajal osaleti 2015–2016 alagrupiturniiril, kus koguti neli viiki ja jäädi oma alagrupis viimaseks. Kolm korda on Astana jõudnud UEFA Euroopa Liiga alagrupiturniirile. Hooajal 2017–2018 jõuti Euroopa Liigas 32 parema sekka. Astana suurim rivaal on FK Kairat. Kasahstani jalgpalliliiga Võidud (7): 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2022 Kasahstani karikas Võidud (3): 2010, 2012, 2016 Kasahstani superkarikas Võidud (6): 2011, 2015, 2018, 2019, 2020, 2023 Ametlik koduleht
Johannes Kepleri Linzi Ülikool

Johannes Kepleri Linzi ülikool (saksa keeles Johannes Kepler Universität Linz) on ülikool Austrias Linzis. Ülikool asutati 1966. Ülikoolis õpib üle 18 000 üliõpilase (umbes 2016). Koduleht
Temperatuuriskaala

Temperatuuriskaala on temperatuuri mõõtmise astmik. Temperatuuri mõõtmine põhineb mingil lihtsalt mõõdetaval füüsikalisel nähtusel, näiteks vedeliku ruumala või elektrijuhi takistuse muutumisel. Kasutusel on empiirilised skaalad ja absoluutsed skaalad. Empiirilise skaala loomiseks määratakse kindlaks kaks püsipunkti ja skaalaühikute – temperatuurikraadide – arv nende vahel. Püsipunktideks valitakse aine ühest agregaatolekust teise siirdumise temperatuurid. Empiirilised on näiteks Celsiuse skaala ja Fahrenheiti skaala. Absoluutne temperatuuriskaala põhineb termodünaamika teisel seadusel. Termodünaamiline temperatuuriskaala vajab ainult üht püsipunkti, milleks on absoluutne nulltemperatuur. Termodünaamilise Kelvini skaala kraad (kelvin) on väärtuselt võrdne Celsiuse skaala kraadiga (°C). Termodünaamiline on ka Rankine'i skaala, mille kraad on võrdne Fahrenheiti skaala kraadiga (°F). Rahvusvaheline temperatuuriskaala Temperatuuri mõõtmine
Gavieze

Gavieze on küla (vidējciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Gavieze valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 34 meetri kõrgusel, Liepājast 21 kilomeetri kaugusel. Gaviezet on esmamainitud 1253. aastal (Gaveyssen või Geneisen). Küla kuulus toona kuralaste Piemare muinasmaakonda. Hiljem rajati sinna Gavieze mõis. 1905. aastal põletati mõisa peahoone maha, hoone tehti korda 1936. aastal, mil sinna rajati kohalik kool. Ka kohalik kultuurimaja on rajatud endise mõisa tallihoonesse. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. 2021. aastani kuulus küla Grobiņa piirkonda. Gaviezes on raamatukogu. Külas kasvav saar ümbermõõduga 3,76 meetrit ja kõrgusega 20 meetrit on looduskaitse all. Gavieze Puuslikumäe linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. 2017. aastal oli külas 212 elanikku. 2018. aastal oli elanikke 209, 2019. aastal 212. 2020. aastal oli külas 210 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2020. Vaadatud 1. novembril 2020. Vietvārdu datubāze, vaadatud 1. november 2020
Üdruma

Üdruma on küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda. Üdrumat läbib Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee. Küla on esimest korda mainitud 1518 Hydenorme nime all. 20. sajandi esimesel poolel oli küla nimi Üdromaa. Üdrumas tegutseb Üdruma Küla Selts. Külas asuvad Pikamaa allikad. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Küla koduleht
Bārta vald

Bārta vald (läti keeles Bārtas pagasts) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Gavieze, Grobiņa, Dunika, Virga, Kalēti ja Otaņķi vallaga. Valla pindala on 129 km². 2016. aasta seisuga elas seal 648 inimest. Valla keskus on Bārta küla, vallavanem on Ģirts Laugalis. 19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Bārta (Gut Oberbartau) ja Krūte (Gut Kruhten) mõisade maad. Lisaks asusid selle aladel veel Krūte kirikumõis, Kalna karjamõis ja Spāre karjamõis (Spahrenhof) Aastal 1935 oli Bārta valla pindala 113,2 km². Aastal 1945 moodustati vallas Bārta ja Ķiburi külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Bārta külanõukoguga likvideeritav Ķiburi külanõukogu, aastal 1962 aga likvideeritav Dunika külanõukogu. Aastal 1968 liideti kolhoosi Nākotne maad Sikšņi külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Grobiņa piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Bārta muinaskalmed, Krūte luteri kirik, selle kantsel ja altar. Kohaliku kaitse all on Franči kalmete keskaegne kalmistu, Meži muinaskalmed ehk Nõmmehauad ja Krogzemji keskaegne kalmistu. Looduskaitse all on arvukalt nimetuid vallas kasvavaid põlispuid; suurem osa neist kasvab valla lõuna- ja edelapiiril voolava Bārta jõe kallastel. Valla põhjaossa jääb osaliselt Jahisoo hoiuala. Aastal 2011 elas vallas 598 lätlast, 9 venelast, 2 valgevenelast, 3 ukrainlast, 1 poolakas ja 33 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Plostnieki vana kalmistu Bārta Plostnieki uus kalmistu Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Grobiņas novads, vaadatud 5.07 2019 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. november 2020. Vaadatud 9. juulil 2019. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Bārta vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Bārta küla

Bārta on küla (vidējciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Bārta valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 24 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Grobiņast 25, Riiast 230 kilomeetri kaugusel. Külas on lisaks vallavalitsusele veel põhikool, postkontor, rahvamaja, mille ruumides on ka raamatukogu, ja kultuurimaja. Seal asub ka koduloomuuseum. Külas on katoliku kirik. Küla on kujunenud Bārta riigimõisa (Oberbartau) keskuse juurde. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi Bārta keskasulaks. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda. Looduskaitse all on külas kasvav saar ümbermõõduga 4.18 ja kõrgusega 12 meetrit. Aastal 2005 oli külas 200 elanikku. Aastal 2017 oli elanikke 273, aastal 2019 aga 266. Aastal 2020 oli elanikke 262. Läti Ruumiandmete Agentuur https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze, vaadatud 8. november 2020  Bārta küla – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mõrdu

Mõrdu on küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 18.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Dott

Mitte segi ajada dzotiga! Dott (vene keeles долговременная огневая точка, lühend ДОТ) on militaarehitis, permanentne tulepesa, püsitulepunkt. Kuulipilduja või suurtükiga varustatud raudbetoonist või soomustarinditest püstitatud rajatis, harilikult kindlustusvööndi element. Punker "Sõjaväelise ettevalmistuse kursus. 1" Tallinn, "Pedagoogiline kirjastus", 1948, lk 592; "Valimik sõjandustermineid." Koost. Ernits, H. Tallinn, "Eesti Entsüklopeediakirjastus", 1998, lk 170.
Dzott

Mitte segi ajada dotiga! Dzott (vene keeles деревоземляная огневая точка, lühend ДЗОТ) on militaarehitislik puitmuld-tulepesa. "Sõjaväelise ettevalmistuse kursus. 1" Tallinn, "Pedagoogiline kirjastus", 1948, lk lk 592
Torkel Jansson

Torkel Jansson (7. märts 1947 – 27. august 2018 Uppsala) oli rootsi ajaloolane, Uppsala Ülikooli üldajaloo professor ja Tartu Ülikooli audoktor. Jansson kaitses doktoritöö Uppsala Ülikoolis 1982. aastal, töö käsitles vabatahtlike ühenduste ajalugu Rootsis. Hiljem uuris ta kodanikuühiskonna kujunemist Põhjamaades ja Baltikumis. 2007. aastal promoveeriti Jansson Tartu Ülikooli audoktoriks. Jansson oli Gästrike-Hälsinge nationi liige ja selle inspektor aastatel 2001–2011. In memoriam Torkel Jansson ajakiri.ut.ee, november 2018, nr 10. TÜ tähistab emakeelse ülikooli 88. aastapäeva Tartu Postimees, 1. detsember 2007. "Tartu Ülikooli audoktorid". Tartu Ülikool. Vaadatud 13. detsembril 2022. Torkel Jansson (1947–2018) Ghasetten, höstterminen 2018, nr 1, lk 7.
Ivar Rüütli

Ivar Rüütli (sündinud 1967) on eesti tõlkija ja ajaloolane. Rüütli lõpetas 1990. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal. Rüütli on üks Paslepa Rahvaülikooli eestvedajatest ja Rannarootsi muuseumis asuva eestirootslaste teaduslikule raamatukogule alusepanija. Ta oli Noarootsi Gümnaasiumi esimene ajalooõpetaja. Peamiselt tõlgib ta ajalooteemalisi teoseid rootsi keelest eesti keelde. Peter Englund. Hõbemask: kuninganna Kristiina lühike elulugu. [Tallinn]: Argo, c2007. ISBN 9789949415960 Peter Englund. Poltaava: ühe armee häving. Rootsi keelest tõlkinud Ivar Rüütli. Tallinn, Argo, 2006. Lars Ericson. Johan III: biograafia. [Tallinn]: Argo, c2012. ISBN 9789949466528 Göran Rystad. Karl XI: biograafia. [Tallinn]: Argo, c2012. ISBN 9789949466757 Carl Russwurm. Eibofolke ehk rootslased Eestimaa randadel ja Ruhnus. [Haapsalu]: Eestirootsi Akadeemia, 2015. ISBN 9789949386376 Peter Englund. Sõja ilu ja valu. 2011 ISBN 9789985323762 (esimesest maailmasõjast) Arno Kersten. Himmleri pihtimused. 2019 ISBN 9789949616930 2015 – Eestirootsi Kultuurikandja 2016 – Kultuurkapitali Läänemaa ekspertgrupi aastapreemia. "Tartu Ülikooli lõpetanute tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuli 2019. Vaadatud 9. juulil 2019. Kaire Reiljan. Eestirootsi esimesed kultuurikandjad on Ivar Rüütli ja Endel Enggrön Lääne Elu, 25. juuli 2015. Eestirootslaste Kultuurikandjad Eestirootslaste Kultuuriomavalitsuse kodulehel. Läänemaal jagati preemiaid! kulka.ee, 12. veebruar 2016.
Baiba Broka

Baiba Broka (sündinud 2. oktoobril 1975 Madonas) on Läti poliitik ja jurist, ta kuulub ühendusse Rahvuslik Liit "Kõik Läti eest!" – "Isamaale ja Vabadusele/LNNK". Ta oli aastal 2014 Läti justiitsminister Laimdota Straujuma esimeses valitsuses. Broka on alates 2013. aastast Riia linnavolikogu liige. Ta lõpetas aastal 2000 Läti Ülikooli õigusteaduskonna õigusteaduse magistrina. Ta on Läti Ülikooli rektori asetäitja, Läti Laskesuusatamise Föderatsiooni president ja Riia vabasadama nõukogu liige. Ta on ka Läti Olümpiakomitee täitevkomitee liige ja Rahvusvahelise Laskesuusatamise Liidu juriidilise komitee liige. 8. juulil 2019 pidas korruptsioonitõrjebüroo KNAB ta korruptsioonis kahtlustatuna kinni. Läti Ülikool tagandas ta seejärel ajutiselt ametist. Veiko Spolitis, Kohalik vaade: Läti süsteemne probleem korruptsiooniga, Postimees
Berõslav

Berõslav on linn Ukrainas Hersoni oblastis. Linn on Berõslavi rajooni keskus. Linn asub Dnepri jõe paremkaldal. Berõslav on üks vanemaid asustatud kohti Hersoni oblastis. Märtsis 2022 okupeerisid linna Vene väed. 11. novembril 2022 hõivasid linna Ukraina väed. Kasakate mälestusmärk 2014. aastal http://database.ukrcensus.gov.ua/PXWEB2007/ukr/publ_new1/2021/zb_chuselnist%202021.pdf Віра Перун. У звільненому Бериславі підняли український прапор над відділом поліції - Lb.ua, 14.11.2022 (vaadatud: 14.11.2022)
Leila

Leila on küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 17.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaitseehitis

Kaitseehitis on militaarehitis, välikindlustus, maastikule rajatud fortifikatsioonirajatis, mille otstarve on luua vägedele kaitselahingu pidamiseks vajalikud tingimused, vähendada võimalikke kaotusi ja raskendada vastase pealetungi.. "Valimik sõjandustermineid." Koost. Ernits, H. Tallinn, "Eesti Entsüklopeediakirjastus", 1998, lk 67.
Žonglöör (keskaeg)

Žonglöör oli keskajal rändav muusik ja meelelahutaja, kes valdas mitmesuguseid etenduskunste. Žonglöörid rändasid ringi kas üksinda või väiksemas seltskonnas ning teenisid elatist lauldes, trikke tehes ja musitseerides. Žonglööre peeti ühiskonna heidikuteks ja neil puudus kiriku õnnistus. Nad võisid ühineda ka rändmuusikute vennaskondadega, millest hiljem kujunesid muusikute gildid, kus oli võimalik omandada ka muusikaharidust. Sõna on jõudnud eesti keelde prantsuse sõna jongleur vahendusel ladina keelest, milles joculator (sõnast iocus 'ajaviide', 'nali') tähistas kutselist naljategijat ja meelelahutajat. Tänapäeval nimetatakse žonglööriks tsirkuses esemete manipuleerimise ja žongleerimisega esinevat osavus- ja tasakaalukunstnikku. menestrel kloun miim narr https://www.etymonline.com/word/joculator https://www.merriam-webster.com/dictionary/joculator https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=%C5%BEongl%C3%B6%C3%B6r&F=M Žonglööri kutsest Encyclopaedia Britannicas Jongleurs. History, Facts and interesting information about Medieval music, specifically, Jongleurs
Hindu Rāj

Hindu Rāj on mäestik Aasias, mis territoriaalselt jääb Pakistani. Mäestikku ääristab läänes ja põhjas Hindukuš ja idas Karakoram. Naabermäestikest on Hindu Rāj vähem tuntud, sest puuduvad üle 7000 meetri kõrgused mäed. Kõrgeim mäetipp on Koyo Zom (6872 m). Teisi tippe: Buni Zom (6542 m), Ghamubar Zom (6518 m), Gul Lasht Zom (6657 m) ja Falak Sher (5918 m).
Transhimaalaja

Transhimaalaja (inglise keeles Transhimalaya) on mäestik Aasias, mis territoriaalselt jääb Tiibetisse Hiinas. Mäestik kulgeb paralleelselt Himaalaja peaahelikuga umbes 1600 kilomeetri pikkuselt. Peamised mäeahelikud on läände jääv Gangdisê ja itta jääv Nyainqêntanglha mäeahelik. Transhimalaaja kõrgeim mäetipp on Nyainqêntanglha ahelikku kuuluv Nyainqêntanglha Feng (7162 m). Gangdisê ahelikus asub püha mäena tuntud Kangrinboqê (6638 m; varasema eestikeelse nimega Kailas), mis on alpinistidele suletud.
Vērmane aed

Vērmane aed (läti Vērmanes dārzs, saksa Wöhrmanns Garten) on vanim avalik aed Riia linnas Läti Vabariigis. Praegu on aia pindala umbkaudu 5 hektarit. Aia praegune nimi on lätikeelne mugandus aia algupärasest saksakeelsest nimest. Vērmane aed rajati algselt Wöhrmanni pargina 1814. aastal Liivimaa kindralkuberneri Filippo Paulucci algatusel kõigest mõni aasta pärast seda, kui Riia piiramise käigus Prantsusmaa sissetungi ajal Venemaale Riia eeslinnad maha põletati. Raha ja maa pargi rajamiseks andsid Preisimaa peakonsul Riias Johann Christoph Wöhrmann ja tema ema Anna Gertrud Wöhrmann (sündinud Abels, 1750–1827). Wöhrmanni park avati pidulikult 8. juunil 1817. Park oli 0,8 hektarit suur, eksootiliste puude, roosiaia ja restoraniga. 1829. aastal püstitati parki graniitobelisk postuumse mälestusmärgina Anna Wöhrmannile. Mälestussammas võeti maha pärast teist maailmasõda ja taastati 2000. aastal. 1836. aastal avas Riia Keemikute ja Farmatseutide Selts mineraalveepoe pargi restoranis. Kui ruumid jäid kitsaks, laiendati ehitist Heinrich Scheeli projekti järgi 1863–1864 ja 1870–1871. 1869 paigutati parki päikesekell ja purskkaev. 1881. aastal laiendas Riia Linnaaedade ja -parkide direktor Georg Kuphaldt pargiala oluliselt, lisades seni ehitusmaaks mõeldud krunte, samuti lähedalasuva Õigeusu Seminariga piirneva ala. Äsja laiendatud aeda rajas Kuphaldt lillepeenrad ning istutas eksootilisi puid ja põõsaid, nagu näiteks Gleditschia triacanthos, Dimorphantus mandschuricus Maxim, Aesculus rubicunda Lois, harilik pöök, Fagus asplenifolia, Fagus folis atropurpureis, saarvaher, harilik robiinia, Magnolia obovata, harilik pukspuu, teravalehine iileks, Katavba rododendron, kiuline tääkliilia, harilik luuderohi. Anne Kavere (2007). Rīgas dārzu arhitekts Georgs Kūfalts. Riga: Jumava. Lk 103. "Apskates vietas – Rigas Centrs – Vermanes darzs". 3. mai 2009. "Atjaunotajā Vērmanes dārzā atklāj pieminekli Annai Vērmanei". Delfi.
Juuru Orelisuvi

Juuru Orelisuvi on Rapla maakonnas Rapla vallas Juuru asulas Juuru kirikus igal suvel toimuv orelimuusika kontserdisari. Esimene üritus toimus 2007. Üritust korraldab Kristel Aer. https://www.emic.ee/?sisu=interpreedid&mid=33&id=194&lang=est&action=view&method=biograafia (vaadatud 08.07.2019) Orelisuvest Juuru Mihkli koguduse kodulehel
Kalju (Lääne-Nigula)

Kalju on küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2021. aasta rahvaloendus Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tüli Kaju küla talupoegade ja mõisaomanike vahel. - Eesti Postimees ehk Näddalaleht : ma- ja linnarahvale, nr. 49, 3 detsember 1898
Pärnu orelifestival

Pärnu orelifestival on Pärnu Eliisabeti kirikus igal aastal toimuv orelimuusika kontserdisari. Festivali kunstiline juht on Ines Maidre. 2018 toimus järjekorras 16. Pärnu orelifestival. http://www.eliisabet.ee/index.php/22-kogudus/sundmused/muusika/1709-parnu-orelifestival-a-d-2018 (vaadatud 08.07.2019) Festivali koduleht Facebookis
Ruslan Stefantšuk

Ruslan Stefantšuk (ukraina keeles Руслан Олексійович Стефанчук; sündinud 29. oktoobril 1975 Ternopolis Ukraina NSV-s) on ukraina õigusteadlane ja poliitik. Ta on alates 8. oktoobrist 2021 Ukraina Ülemraada esimees. Рада избрала спикером Руслана Стефанчука - Liga Novosti, 08.10.2021 (vaadatud: 08.10.2021) Василий Пехньо. Разумков, Кондратюк, Стефанчук. Что известно о новых руководителях Верховной Рады - Hromadske.ua, 29.08.2019
Kadri (koor)

Kadri on Harju maakonnas Kuusalus tegutsev naiskoor, mis on asutatud 1967. aastal. Koori dirigent on Edmar Tuul. Enne teda juhatas koori 20 aastat Krista Kukk. Koor on osalenud üldlaulupidudel. https://sonumitooja.ee/kuu%C2%ADsa%C2%ADlu-nais%C2%ADkoor-kad%C2%ADri-ta%C2%ADhis%C2%ADtas-50-sun%C2%ADni%C2%ADpae%C2%ADva/ (vaadatud 08.07.2019)
Seeniorlaul

Seeniorlaul on Eesti laulukonkurss, mis on mõeldud üle 50-aastastele harrastuslauljatele. Konkursi võitja selgitatakse välja Pärnus toimuvas finaalis. Esimene konkurss toimus 2007. aastal rahvakultuuriseltsi Kirmas eestvedaja Ülle Jaegeri ideel. 2019. aastal toimus 13. Seeniorlaul. https://60pluss.postimees.ee/6561542/xiii-seeniorlauljate-konkurss-kutsub-osalema (vaadatud 08.07.2019) https://60pluss.postimees.ee/6561542/xiii-seeniorlauljate-konkurss-kutsub-osalema