laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Surnud 10. septembril

Siin loetletakse 10. septembril surnud tuntud isikuid. 1607 – Luzzasco Luzzaschi, itaalia helilooja 1883 – Otto Pius Hippius, baltisaksa arhitekt 1909 – Heinrich Traun, saksa tööstur ja poliitik 1923 – Joosep Teinman, eesti üliõpilasliikumise tegelane, näitekirjanik ja tõlkija 1937 – Sergei Tretjakov, vene näitekirjanik, publitsist ja luuletaja 1942 – Rein Tooma, eesti insener, lendur ja Saksamaa sõjaväelane 1953 – Oskar Urgart, eesti kirjanduskriitik ja bibliograaf 1956 – Mart Järvik, eesti piimandustegelane 1961 – Leo Carrillo, ameerika näitleja ja karikaturist 1974 – Melchior Wańkowicz, poola kirjanik, ajakirjanik ja publitsist 1975 – George Paget Thomson, inglise füüsik 1979 – Agostinho Neto, Angola vabadusvõitleja, luuletaja ja Angola esimene president 1981 – Reinier Cornelis Keller, hollandi kabetaja 1983 – Balthazar Johannes Vorster, Lõuna-Aafrika poliitik 1983 – Felix Bloch, Šveitsi-USA füüsik 1985 – Ernst Öpik, eesti astronoom 1986 – Johannes Tammeorg, eesti farmakoloog ja pedagoog 1987 – Boriss Rõtov, Eesti maletaja 1988 – Virginia Satir, ameerika pereterapeut 1990 – Stanisław Horak, poola luuletaja ja proosakirjanik 1990 – Anatoli Sofronov, vene kirjanik ja stsenarist 1991 – Jaan Sarv, eesti põllumajandusteadlane 1992 – Eero Tuomaala, soome kirjanik 1993 – Aita Teder, eesti koorijuht ja muusikapedagoog 1993 – Paul Madalik, eesti arhitekt 1994 – Jevgeni Dolmatovski, vene luuletaja 1995 – Salme Ekbaum, eesti kirjanik 1996 – Joanne Dru, ameerika näitleja 1997 – Oļģerts Dunkers, läti näitleja ja filmirežissöör 1997 – Richard Brandt, USA moraalifilosoof 1998 – Ivan Tuhkru, Nõukogude Liidu sõjaväelane 2000 – Boriss Kumaritov, vene näitleja 2002 – Edgar Mattisen, eesti ajaloolane 2004 – Kalju Reitel, eesti skulptor 2006 – Tāufa'āhau Tupou IV, Tonga kuningas 2007 – Jane Wyman, USA näitleja, Ronald Reagani esimene abikaasa 2008 – Paul Williams, Briti poliitik 2008 – David Chipp, Briti ajakirjanik 2008 – Vernon Handley, Briti dirigent 2008 – Richard Monette, Kanada näitleja ja lavastaja 2008 – Şalāḩ al-'Arīḍī, Liibanoni poliitik 2008 – Reginald Shepherd, USA luuletaja 2009 – Lyn Hamilton, Kanada kirjanik 2011 – Jüri Sillart, eesti filmirežissöör ja -operaator 2011 – Cliff Robertson, USA filminäitleja 2012 – John Moffatt, inglise näitleja ja näitekirjanik 2012 – Lance LeGault, USA filminäitleja 2012 – Tadahiro Matsushita, Jaapani poliitik 2013 – Valjo Masso, Eesti põllumajandusteadlane ja poliitik 2014 – Richard Kiel, USA näitleja 2015 – Silvia Rang, eesti keemik 2015 – Kärt Jänes-Kapp, eesti teadusajakirjanik 2016 – Aarne Rannamäe, eesti ajakirjanik ja väliskommentaator 2018 – Karl Karlep, eesti eripedagoog 2019 – Ants Ronk, eesti tehnikateadlane 2021 – Jorge Sampaio, Portugali jurist ja poliitik 2022 – Leo Rohlin, eesti keraamik ja õppejõud
Grigor Dimitrov

Grigor Dimitrov (kirillitsas Григор Димитров; sündinud 22. mail 1991 Haskovos) on Bulgaaria tennisist. Aastal 2014 valiti ta Bulgaaria aasta sportlaseks. http://www.atpworldtour.com/tennis/players/top-players/grigor-dimitrov.aspx  Grigor Dimitrov – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Andmed ATP kodulehel
Surnud 11. septembril

Siin loetletakse 11. septembril surnud tuntud isikuid. 1695 – Jost Weymer, Kuressaare raehärra 1823 – David Ricardo, inglise majandusteadlane 1893 – Karl August Hermann, eesti literaat, keeleteadlane ja helilooja 1893 – Adolphe Yvon, prantsuse maalikunstnik 1910 – Louis Henri Boussenard, prantsuse kirjanik 1919 – Géza Csáth, ungari kirjanik, muusikakriitik ja arst 1939 – Konstantin Korovin, vene kunstnik 1950 – Jan Smuts, Lõuna-Aafrika ja Briti poliitik ja sõjaväelane 1956 – Lucien Febvre, prantsuse ajaloolane 1961 – Liina Reiman, eesti näitleja 1968 – Andrei Christiansen, eesti laulja 1971 – Nikita Hruštšov, Nõukogude Liidu riigitegelane 1973 – Salvador Allende, Tšiili poliitik, aastatel 1970–1973 Tšiili president 1973 – Josef Rudolf Hiden, Austria jalgpallur 1974 – Nikolai Jakovtšenko, vene näitleja 1974 – Hugo Magnus Tschakkar, eesti loomaarst 1975 – Maciej Bardel, Poola sõjaväelane 1978 – Georgi Markov, Bulgaaria dissident ja kirjanik 1978 – Vello Kõlu, eesti teatrikriitik 1982 – Johanna Koppel, eesti nahakunstnik 1985 – Kaarel Leetmaa, eesti jurist 1986 – Noel Streatfeild, inglise näitleja 1987 – Peter Tosh, Jamaica reggae-muusik 1987 – Ida Kongas, eesti baleriin 1990 – Glafira Roi, eesti klaveripedagoog 1990 – Lydia Vohu-Viksten, eesti näitleja 1994 – Jessica Tandy, Briti-USA näitleja 1994 – Karl Sillakivi, eesti pianist ja pedagoog 1995 – Vladislav Strželtšik, vene näitleja 1997 – Hannah Weiner, ameerika luuletaja 1998 – Dane Clark, ameerika näitleja 2001 – Berry Berenson, USA fotograaf, näitlejanna ja modell 2002 – Kim Hunter, USA filminäitleja 2003 – Anna Lindh, Rootsi poliitik 2006 – William Auld, šoti luuletaja ja proosakirjanik 2006 – Kwan Hoi-shan, Hongkongi näitleja 2006 – Joachim Fest, saksa ajaloolane 2007 – Joe Zawinul, Austria džässmuusik 2007 – Willie Tee, USA laulja ja muusikaprodutsent 2008 – Bennett Campbell, Kanada poliitik 2009 – Geórgios Papoúlias, Kreeka poliitik ja diplomaat 2009 – Larry Gelbart, USA stsenarist 2009 – Einar Maasik, eesti kirjanik 2009 – Zakes Mokae, LAV-i päritolu USA näitleja 2009 – Jim Carroll, USA kirjanik ja muusik 2010 – Taavi Peetre, eesti kuulitõukaja 2010 – Tiit Rääk, eesti spordikommentaator 2010 – Kevin McCarthy, USA filminäitleja ja produtsent 2010 – Harold Gould, USA teatri- ja filminäitleja 2012 – Irving Reed, USA matemaatik ja insener 2012 – Tibor Csernai, ungari jalgpallur 2012 – Christopher Stevens, USA diplomaat 2013 – Jimmy Fontana, itaalia näitleja, kontrabassist ja laulja-laulukirjutaja 2014 – Antoine Duhamel, prantsuse helilooja ja dirigent 2014 – Joachim Fuchsberger, saksa näitleja 2017 – Afanassi Ossipov, jakuudi maalikunstnik ja õppejõud 2017 – Abdul Halim, Kedahi sultan, Malaisia kuningas 2017 – Jüri Selirand, eesti ajaloolane, arheoloog ja tõlkija 2019 – Villu Ojassalu, eesti sporditegelane 2019 – Aasa Randvere, eesti arstiteadlane, terapeut ja kardioloog 2022 – Javier Marías, hispaania kirjanik ja tõlkija 2023 – Endel Tulving, eesti päritolu Kanada eksperimentaalpsühholoog ja kognitiivneuroteadlane 2024 – Alberto Fujimori, jaapani päritolu Peruu poliitik 2024 – Nikolai Svanidze, Venemaa teleajakirjanik, ajaloolane ja poliitikavaatleja
Surnud 12. septembril

Siin loetletakse 12. septembril surnud tuntud isikuid. 1612 – Vassili IV, Vene tsaar aastatel 1606–1610 1661 – Christoph Bach, saksa barokkmuusik 1680 – Per Brahe, rootsi sõjaväelane ja riigitegelane 1764 – Jean-Philippe Rameau, prantsuse helilooja ja muusikateoreetik 1819 – Gebhard Leberecht von Blücher, preisi sõjaväelane, kindralfeldmarssal 1874 – François Guizot, prantsuse ajaloolane ja riigitegelane 1908 – Alexander von Poehl, saksa päritolu Venemaa farmatseut, keemik ja terapeut 1919 – Leonid Andrejev, vene kirjanik 1923 – Jules Violle, prantsuse füüsik ja leiutaja 1929 – Rainis, läti luuletaja, näitekirjanik, tõlkija ja poliitik 1939 – Fjodor Raskolnikov, Nõukogude Liidu riigitegelane, diplomaat, sõjaväelane, kirjanik ja ajakirjanik 1941 – Rudolf Krupp, Eesti ja Nõukogude Liidu sõjaväelane 1956 – Hans Carossa, saksa kirjanik ja luuletaja 1956 – Harald Parrest, eesti kirjandusteadlane 1960 – Curt Goetz, Saksa-Šveitsi kirjanik 1963 – Eugen Einman, eesti jalgpallur 1963 – Erich Möldre, Eesti ja Nõukogude Liidu sõjaväelane 1975 – Eduard Vedler, eesti näitleja ja lavastaja 1977 – Steve Biko, Lõuna-Aafrika Vabariigi apartheidivastane aktivist 1979 – Sara Mustonen, soome suusataja 1981 – Eugenio Montale, itaalia luuletaja 1988 – Jaan Kitzberg, eesti ajakirjanik 1992 – Anthony Perkins, USA näitleja 1994 – Boriss Jegorov, vene kosmonaut ja arst 1997 – Idel Jakobson, juudi rahvusest NKVD ohvitser 1997 – Stig Anderson, ansambli ABBA mänedžer 1998 – Veikko Saar, eesti astronoom 2000 – Konrad Kujau, võltsitud "Hitleri päevikute" autor 2001 – Evald Aavik, eesti näitleja 2003 – Johnny Cash, USA kantrilaulja 2003 – John Ritter, USA näitleja 2004 – Toomas Tiikma, eesti tehnikateadlane 2006 – Raymond Mikesell, USA majandusteadlane 2006 – Marc François, prantsuse teatrilavastaja ja näitleja 2006 – Lauri Pääslane, eesti kaitseväelane ja noorteinstruktor 2007 – Loreida Põder, eesti zooloog 2007 – Bobby Byrd, USA soulimuusik 2007 – Konrad Oberhuber, austria kunstiajaloolane, Albertina muuseumi direktor 2008 – Simon Hantaï, ungari päritolu Prantsusmaa kunstnik 2008 – Charlie Walker, USA kantrilaulja 2008 – David Foster Wallace, USA kirjanik 2008 – Aleksei Hrõnov, vene rokkmuusik 2009 – Pille Valk, eesti teoloog ja ajaloolane 2009 – Norman Borlaug, USA põllumajandusteadlane 2009 – Antônio Olinto, Brasiilia kirjanik 2009 – Fred Sherman, USA majandusteadlane 2009 – Christopher Kelly, USA poliitik 2009 – George Eckstein, USA telestsenarist ja produtsent 2010 – Leo Villand, eesti pedagoogikateadlane 2010 – Claude Chabrol, prantsuse filmirežissöör 2012 – Radoslav Brzobohatý, tšehhi näitleja 2012 – Arkadi Dragomoštšenko, vene luuletaja 2013 – Joan Regan, briti poplaulja 2013 – Otto Sander, saksa näitleja 2013 – Juri Vella, metsaneenetsi kirjanik 2013 – Vladimirs Kaijaks, läti kirjanik 2014 – Ian Paisley, Põhja-Iirimaa poliitik ja usutegelane 2015 – Kalevi Wiik, soome keeleteadlane 2016 – Uno Veenre, eesti orkestrijuht ja helilooja 2016 – Kalle Holmberg, Soome teatrilavastaja ja näitleja 2016 – Kalju Ojaveski, eesti põllumajandusteadlane 2020 – Helve Raik, eesti õpetaja ja koolijuht
Eesti jalgpalli 2014/2015. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2014/2015. aasta karikavõistlused ametlikult ka Tipneri karikavõistlused 2015 oli Eesti jalgpalli peamise karikavõistluse 25. hooaeg, mis algas 1/64 finaali paaride loosimisega 17. mail 2014 ja lõppes finaaliga mais 2015. Karikasarja registreerus 106 võistkonda. Võitja sai aastaks enda valdusse Evald Tipneri nimelise rändkarika ja õiguse osaleda UEFA Euroopa Liigas. Mulluse karika võitnud Tallinna FC Levadia võitis selle ja kaheksandat korda, alistades 2013/2014 hooaja finaalis Tartu FC Santose 4:0. 2014/2015. aasta karikavõistlused võitis Nõmme Kalju FC. Loosimine toimus 17. mail 2014 vahetult enne 2013/2014. hooaja finaali. Sulgudes võistkonna liiga tase. 1 Saaremaa JK aameraaS loobus mängust. 2 FC Vinni loobus mängust. 3 Vutihoolikud loobus. 4 Mängu tulemus tühistatud – Viimsi Ehituse võistkonna koosseisus osales üles andmata mängija Konstantin Potapov. Otse 1/32 finaali pääsesid võistkonnad, kes jäid välja loosimata: Meistriliiga (1): Tallinna FC Levadia, Paide Linnameeskond, Nõmme Kalju FC Esiliiga (2): Kiviõli FC Irbis, Tallinna FC Puuma Esiliiga B (3): Tallinna FC Flora III, FC Elva II liiga (4): Tallinna JK Visadus, Lasnamäe FC Ajax, Tartu JK Welco Elekter, Jõgeva SK Noorus-96 III liiga (5): Navi Vutiselts, IAFA Estonia, Valga FC Warrior, Rapla JK Atli, Ambla Vallameeskond, FC Kose, FC Otepää IV liiga (6): FCF Tallinna Ülikool II, SK Tapa, Tallinna FC Reaal, FC Soccernet Loosimine toimus 12. juunil 2014. Sulgudes võistkonna liiga tase. 5 Lasnamäe FC Ajax andis loobumisvõidu. 6 IAFA Estonia andis loobumisvõidu. Loosimine toimus 18. juulil 2014. Sulgudes võistkonna liiga tase. 7 Tulemus tühistatud, kuna Tallinna FC Levadia koosseisus osales üles andmata mängija Magnar Vainumäe. Loosimine toimus 4. septembril 2014. Sulgudes võistkonna liiga tase. 8Kiviõli FC Irbis andis loobumiskaotuse. Loosimine toimus 2. märtsil 2015. Loosimine toimus 30. aprillil 2015. Paide Linnameeskond v Nõmme Kalju FC Mängust tegi ülekande ERR.ee. http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=6667 Täna loositi ka uue karikasarja avaringi paarid http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=6821 Karikavõistluste 1/32-finaalide paarid http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=6978 Karikaloos viis kokku Flora II ja Tammeka http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=7244 Selgusid kaheksandikfinaalide toimumisajad http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=8059 Karikaloos viis kokku Flora ja Sillamäe "Karikaloos viis kokku Flora - Kalju". Eesti Jalgpalli Liit. 30. aprill 2015. http://sport.err.ee/v/06bab70e-4c06-4195-8ab3-003e97e82b0a VIDEO | Paide Linnameeskond - Nõmme Kalju täispikkuses
2014. aasta meeste võrkpalli maailmameistrivõistlused

2014. aasta meeste võrkpalli maailmameistrivõistlused toimusid 30. augustist 21. septembrini Poolas. Highlights World Championship
Waridote

Waridote oli 13. sajandi alguse latgali ülik Autines. Waridotet on mainitud Henriku Liivimaa kroonikas, mille kohaselt ta käis koos teiste latgali ülikute, Russini ja Talibaldi, ning Võnnu ordumeistri Bertoldiga 1208. aastal Ugandis, nõudes ugalaste poolt neile tehtud ülekohtu heastamist, äravõetud varade tagastamist ja rahuleppe sõlmimist. Kuna ugalased keeldusid nii vara tagastamisest kui rahu tegemisest, siis läks ta koos teiste latgali juhtidega Riiga, kus kohtuti piiskop Albertiga, kes lubas neid sõjaliselt toetada. Peagi järgneski selle riialaste, orduvendade, liivlaste ja latgalite esimene sõjakäik Ugandisse. Viimast korda mainib kroonika Waridotet ühe juhina latgalite väes, mis hiljem samal aastal sakalaste kui ugalaste liitlaste alal rüüstamas käis. Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982. XII (6), lk 89–93
Eesti lipukandjad olümpiamängudel

Siin on loetletud Eesti lipukandjaid tali- ja suveolümpiamängude ava- ja lõputseremoonial. Eesti olümpiamängudel https://web.archive.org/web/20140914131854/http://www.sports-reference.com/olympics/countries/EST/ Olympics at Sport-Reference.com. Sports Reference LLC. Vaadatud 14.09.2014
Ilse Thiele

Ilse Thiele (sünninimi Ilse Neukrantz; 4. november 1920 Berliin – 10. jaanuar 2010 Berliin) oli Saksa DV riigi- ja ühiskonnategelane. Ilse Thiele oli pärit töölisperekonnast. Aastatel 1937–1945 ja ka kohe pärast sõda töötas ta stenotüpistina. 1945. aastal astus ta Saksamaa Kommunistlikku Parteisse, mis 1946. aastal sotsiaaldemokraatide liitumise järel nimetati ümber Saksamaa Sotsialistlikuks Ühtsusparteiks. 1947. aastal õppis ta parteikoolis. 1948–1950 töötas ta Berliinis Lichtenbergi linnaosa sotsiaalnõunikuna. 1950. aastal sai ta Saksamaa Demokraatliku Naiste Liidu Berliini piirkonnasekretäriks. Aastatel 1950–1951 õppis Karl Marxi Parteikõrgkoolis. 1952. aastal sai ta Saksamaa Demokraatliku Naiste Liidu Berliini piirkonna esinaiseks. 11. septembrist 1953 kuni 16. novembrini 1989 oli ta Saksamaa Demokraatliku Naiste Liidu esinaine. 1954. aasta aprillist oli Ilse Thile Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige. 1954. aasta veebruarist kuni 1990. aastani oli ta Rahvakoja (parlamendi) liige. 1954. aastast oli ta ka Saksa DV Rahvarinde presiidiumi liige ja 1971. aastast kuni 1990. aasta jaanuarini Saksa DV Riiginõukogu liige. Ilse Thiele temporati.de Ilse Thiele : fr. deutsche Politikerin (DDR); SED Munzinger Ilse Thiele ddr-wissen.de Chronik November 1989 : Do. 16. November ddr89.de Thiele, Ilse geb. Neukrantz :* 4.11.1920, † 10.1.2010 :Vorsitzende des DFD, Mitglied des Staatsrats Bundesstiftung zur Aufarbeitung der SED-Diktatur
Lumelauasõit 2006. aasta taliolümpiamängudel

Lumelauasõit 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 12.–23. veebruarini Alta Val di Susas. Alta Val di Susa lähistele Bardonecchiasse rajatud võistluskeskus asub 1312 m kõrgusel merepinnast, kus on kaks teineteisest umbes 3 km kaugusel asuvat nõlva, mille vahel voolab Dora Melezet jõgi. Neist ühele oli rajatud 130 m pikkune rennisõidu võistluspaik ja teisel selgusid medalite võitjad paralleelsuurslaalomis. Pealtvaatajaid mahtus võistlust jälgima üle 7500. Piirkonnas on üle 140 km laskumisnõlvu ning umbes 20 rada murdmaasuusatamiseks. 12. veebruar Osavõtjaid: 44 (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Ross Powers, USA Ametlikud tulemused 22. veebruar Osavõtjaid: 31 (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Philipp Schoch, Šveits Ametlikud tulemused 16. veebruar Osavõtjaid: 36 (stardileht) Olümpiavõitja 2002: uus ala olümpiamängudel Ametlikud tulemused 13. veebruar Osavõtjaid: Olümpiavõitja 2002: Kelly Clark, USA 23. veebruar Osavõtjaid: 30 (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Isabelle Blanc, Prantsusmaa Ametlikud tulemused 17. veebruar Osavõtjaid: 23 (stardileht) Olümpiavõitja 2002: uus ala olümpiamämgudel Ametlikud tulemused
Aleksei Puškov

Aleksei Puškov on vene riigi- ja ühiskonnategelane. Ta on Riigiduuma 4. koosseisu saadik, Riigiduuma rahvusvaheliste suhete komitee esimees ja Venemaa Föderatsiooni presidendi juures asuva kodanikuühiskonna arengu ja inimõiguste nõukogu liige. Aleksei Puškov sündis 1954. aastal Nõukogude diplomaadi perekonnas Pekingis. Õppis prantsuse keele süvaõppega koolis Moskvas. 1976. aastal sai NSV Liidu Välisministeeriumi Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi diplomi rahvusvaheliste suhete erialal ja töötas ÜROs. 1980. aastal omandas ajalooteaduste kandidaadi teaduskraadi. 1988–1991 oli Mihhail Gorbatšovi tekstide koostaja. 1991–1995 töötas ta ajalehe Moskva Uudised asetoimetajana rahvusvahelisel suunal – selles ametis oli ta inglise, prantsuse, saksa ja hispaania väljaande peatoimetaja. 1993–2000 oli ajakirja Foreign Policy toimetuskolleegiumi liige. 1993. aastal sai Maailma Majandusfoorumi eksperdiks. 1995–1998 oli telekanali Pervõi Kanal asepeadirektor ja ajalehe Nezavisimaja Gazeta poliitiline kommentaator, kus ta juhtis rubriiki "Isiklik arvamus". 1998. aastast on Aleksei Puškov telesaate "Postscriptum" režissöör. Aastast 2002 on ta ajakirja National Interest toimetuskolleegiumi liige. 2004. aastal oli Carnegie sihtasutuse (Carnegie Endowment for International Peace) nõukogu liige. Aastast 2005 on Londonis Rahvusvahelise Strateegiliste Uuringute Instituudi liige. 2008–2011 oli Kaasaegsete Rahvusvaheliste Probleemide Instituudi direktor. 2009. aastal sai Bunini preemia laureaadiks raamatu "Putini kiiged" eest. Aastast 2011 on Riigiduuma volinik. Aastast 2012 on ENPA delegatsiooni juht. 28.04.2014 sanktsioneeriti USA poolt; 2014 augustis sanktsiooneeriti Ukraina poolt Aleksei Puškov Aleksei Puškov seotud teemad Delfis seotud teemad Postimehes
Autine linnus

Autine linnus oli tänapäeva Läti territooriumil 13. sajandi alguses asunud Autine piirkonna keskuseks olnud linnus. Linnus, mis oli Henriku Liivimaa kroonika järgi latgali üliku Waridote residentsiks, kuulus kuni 1209. aastani Jersika vürstile Vissevaldele, pärast seda läks ta vürsti ja Riia piiskop Alberti lepinguga piiskopi valdusse. Autine linnust on mainitud nii 1209. aasta lepingus (urbem Autinam) kui 1211. aasta Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu omavahelise maadejagamise lepingus (castra Autenine). Ilmselt oli Autine juba varem Jersikast üsna sõltumatu, kuna sealsed juhid sõlmisid Riia piiskopi ja Mõõgavendade orduga liiduleppe ning võtsid vastu Riia kiriku ristimise juba 1208. aastal. 1215. aastal piiras lühikest aega Autine linnust ugalaste ja sakalaste vägi, mis orduvendade abiväe lähenemisel lahkus. Linnuse täpse asukoha kohta on aja jooksul välja käidud erinevaid hüpoteese. 19. sajandil paigutati seda Valterkalniņši mäele ja hilisema ordulinnuse kohale Valmieras, Antiņi külasse Valmierast loodes, Kauguri Pekaskalnsi mäele ja Auciemsi mõisa kohale Cēsisest loodes. Hiljem tekkis arusaam, et linnus pidi asuma Koiva vasakul kaldal Cēsise linna lähedal. Sellest lähtuvalt on asukohaks pakutud Cēsise Riekstukalnsi linnamäge (tänapäeval peetakse võndlaste linnuse paigaks), Gulbere mäge Cesvaine lähedal, hilisema Cēsise ordulinnuse kohta ja Vaive valla Sārumkalnsi linnamäge. Pärast latgalipäraste arheoloogiliste leidude avastamist Sārumkalnsil on paljud arheoloogid just seda linnamäge hakanud Autine linnuse asukohaks pidama. Sārumkalnsi kasuks räägib ka sealsamas avastatud latgalite hilisrauaaegne kalmistu, lähedus Cēsisele ja Idumeale, millega Autine kroonika järgi tihedalt seotud oli, ning sealsed ajaloolised kohanimed, mis võivad pärineda Autine nimest (Awetanns, Awtten, Avtin). Sotecle linnus Beverini linnus Liivimaa ristisõda Švābe, Arveds. Jersikas karaļvalsts, Senatne un Māksla, 1936. Nr.1, lk 5–31. Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993. XII, kommentaar 14 Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982. Peatükk XIX 3, lk 159 HLK, lk 89, kommentaar 5 Zemītis, Guntis. Liivlased. Vanim ajalugu (10.–16. sajand), lk 75–104 koguteoses Liivlased. Ajalugu, keel ja kultuur, koostanud ja toimetanud Renāte Blumberga, Tapio Mäkeläinen ja Karl Pajusalu; Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2011. Lk 77 "Valsts izglītības satura centrs, kaart 14". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. veebruar 2014. Vaadatud 14. septembril 2014.
San Marino kaptenregendid 1901–2000

San Marino kaptenregendid 1901–2000 Siin on loetletud San Marino kaptenregendid (Capitani reggenti) 1. aprillist 1901 1. aprillini 2001. ¹ - Ajutise valitsuse koosseis Federico Bigi Alvaro Casali Pietro Giancecchi Zaccaria Giovanni Savoretti San Marino kaptenregendid 1243–1500 San Marino kaptenregendid 1501–1700 San Marino kaptenregendid 1701–1800 San Marino kaptenregendid 1801–1900 San Marino kaptenregendid 2001–tänaseni
1399

1399. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad - 1390. aastad - 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad Aastad: 1394 1395 1396 1397 1398 - 1399 - 1400 1401 1402 1403 1404 ... ... ... 13. juuli – Peter Parler, saksa arhitekt
Eesti valimisringkonnad

Eesti valimisringkonnad on valimisteks (Riigikogu, kohaliku omavalitsuse volikogu või Euroopa Parlamendi valimised) moodustatud territoriaalsed üksused (valimisringkonnad), mille piires jagatakse mandaate. Valimisringkonnas seatakse üles kandidaadid, kes saavad kandideerida mandaadile ainult ühes ringkonnas. Valijad saavad hääletada ainult selle valimisringkonna kandidaatide poolt, kus need valijad tegelikult elavad. Riigikogu valimistel on Eesti territoorium jaotatud kaheteistkümneks valimisringkonnaks. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel moodustavad vallad ja linnad harilikult ühe valimisringkonna, aga teatud juhtudel ka rohkem. Euroopa Parlamendi valimistel on kogu Eesti territoorium üks valimisringkond. Riigikogu valimised toimuvad mitmemandaadilistes valimisringkondades. 2003. aasta valimistest alates kuni praeguseni on Eestis kaksteist valimisringkonda: valimisringkond nr 1 – Tallinna Haabersti, Põhja-Tallinna ja Kristiine linnaosa; valimisringkond nr 2 – Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosa; valimisringkond nr 3 – Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosa; valimisringkond nr 4 – Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa; valimisringkond nr 5 – Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa; valimisringkond nr 6 – Lääne-Virumaa; valimisringkond nr 7 – Ida-Virumaa; valimisringkond nr 8 – Järva- ja Viljandimaa; valimisringkond nr 9 – Jõgeva- ja Tartumaa (v.a Tartu linn); valimisringkond nr 10 – Tartu linn; valimisringkond nr 11 – Võru-, Valga- ja Põlvamaa; valimisringkond nr 12 – Pärnumaa. 1995. ja 1999. aasta Riigikogu valimistel oli Eestis moodustatud üksteist valimisringkonda ning 1992. aastal kaksteist valimisringkonda. Igal valimise aastal vähemalt kolm kuud enne valimispäeva moodustavad kohalike omavalitsuste volikogud uued ringkonnad. Valimisringkondade arvud kohalike omavalitsuste territooriumitel läbi aegade: Valimisringkonnad Eesti valimiste veebilehel (vaadatud 29.10.2019) Riigikogu valimise seadus §6 (vaadatud 29.10.2019) Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadus § 8 (vaadatud 29.10.2019) Euroopa Parlamendi valimise seadus §6 (vaadatud 29.10.2019) Haldus- ja valimisüksuste näitajad kohalikel valimistel (vaadatud 29.10.2019)