laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Katakana

Katakana on jaapani keele silbitähestik, mida kasutatakse välismaiste kohtade, riikide, nimede ja laenusõnade kirjutamiseks. Kirjutamisreeglid on samad, mis hiraganal. Ainuke erinevus on topelt täishääliku märkimine, näiteks ケーキ (kēki, kook) või コーヒー (kōhī, kohvi). Katakanas on lisasilbid (toodud katakana tabelis), mida jaapani päritolu sõnades ja hiraganas ei esine. Näiteks スウェデン (Suweden, Rootsi), esineb ウェ(we) või フォーマル (formaalne, fōmaru) esineb フォ (fo). Hääldamisreeglid on samad mis hiraganal, kuid r ja l samastatakse: ラ ra/la, リri/li, ル ru/lu, レ re/le, ロro/lo. Jaapani keel Hiragana Jaapani keele grammatika, Elli Feldberg, 2009 Kirjastus Ilo ja Elli Feldberg ISBN 978-9949-17-059-3 How to use good japanese, The Japanese Language School of The International Students Institute, Japan
Dagens Nyheter

Dagens Nyheter (lühend DN) on Rootsi päevaleht. Ajalehte antakse välja Stockholmis ning see on üleriigilise levikuga. Alates 1998. aastast nimetab leht ennast "sõltumatuks liberaalseks". Dagens Nyheteri asutas 1864. aastal ajakirjanik ja kirjastaja Rudolf Wall, kes oli ka lehe esimene peatoimetaja kuni 1889. aastani. Esimene number ilmus 23. detsembril 1864. Alates 1998. aastast on ajalehe väljaandja Bonnier AB. Dagens Nyheter on Rootsi suurim hommikul ilmuv päevaleht. 2007. aastal oli selle trükiarv umbes 339 700. Alates 2004. aastast ilmub leht tabloidformaadis. Lehe rahvusvaheline standardnumber on ISSN 1101-2447. Novembrist 2009 on Dagens Nyheteri peatoimetaja Gunilla Herlitz. Koduleht
Kardo Ploomipuu

Kardo Ploomipuu (sündinud 24. märtsil 1988 Pärnus) on eesti ujuja, paraolümpiamängude ning Euroopa ja maailmameistrivõistluste medalivõitja. Tema treener on Õnne Pollisinski. Pekingi paraolümpiamängudel 2008 võitis Kardo Ploomipuu kehalise puudega sportlaste klassis S-10 100 m seliliujumises ajaga 1.03,37 pronksmedali. Oktoobris 2009 püstitas ta Islandil 100 m seliliujumises ajaga 1.01,03 maailmarekordi ja tuli Euroopa meistriks. Detsembris 2009 Rio de Janeiros peetud invaujumise maailmameistrivõistlustel sai Kardo Ploomipuu 100 m seliliujumises Euroopa rekordiga 58,05 hõbemedali. Augustis 2010 Eindhovenis peetud MM-il sai ta samal distantsil ajaga 1.01,29 taas hõbemedali. 2011. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis sai ta 100 m seliliujumises kuldmedali. Londoni paraolümpiamängudel 2012. aastal oma sai Ploomipuu 100 m seliliujumises neljanda koha. Septembris 2013 Hollandis Stadskanaalis peetud liikumispuudega sportlaste maailmamängudel IWAS World Games 2013 püstitas ta ajaga 27,12 võistlusklassis S10 uue 50 m seliliujumise lühiraja maailmarekordi. 2008 aasta parasportlane 2010 aasta parasportlane 2010 Eesti Vabariigi spordipreemia (riiklik spordi aastapreemia noorsportlasele - invaujumise Euroopa meistrivõistluste kuldmedali ja maailmameistrivõistluste hõbemedali võitmise eest 2009. aastal) 2011 aasta parasportlane 2013 aasta parasportlane 2014 aasta parasportlane 2015 aasta parasportlane 2016 aasta parasportlane 2022 Valgetähe IV klassi teenetemärk Kardo Ploomipuu võitis paraolümpiapronksi Õhtuleht, 15. september 2008 Kardo Ploomipuu püstitas maailmarekordi! Delfi Sport, 24. oktoober 2009 Meie ujujad Brasiilias MM-il[alaline kõdulink] Eestile invaspordi MM-ilt ujumishõbe Delfi Sport, 20. august 2010 "Parimaks invasportlaseks aastal 2011 tunnistati Kardo Ploomipuu". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. jaanuar 2012. Vaadatud 27. detsembril 2011. Kardo Ploomipuu ujus end 100 m selili finaalis 4.kohale [alaline kõdulink] Ujuja Kardo Ploomipuu püstitas maailmarekordi Biograafia ESBL-is Kardo Ploomipuu võitis paraolümpiapronksi Õhtuleht, 15. september 2008 Ujuja Kardo Ploomipuu (24): “Ainult vees pole mul piire” EE, 27. august 2012
Jänesekapsalised

Jänesekapsalised (Oxalidaceae) on kaheiduleheliste taimede sugukond. Sellesse kuulub nii rohttaimi, liaane kui ka puid. See on suhteliselt väike sugukond. Eesti pärismaistest taimedest kuulub sinna vaid üks liik – harilik jänesekapsas. Sugukonda kuuluvad järgmised perekonnad: Averrhoa – averroa (2 liiki) Biophytum – jäneseleht (umbes 50 liiki) Dapania Eichleria Oxalis – jänesekapsas (umbes 700 liiki) Sarcotheca
Halle (täpsustus)

Halle Halle, linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal Saale jõe ääres (nimetatud ka kui Halle an der Saale) Halle, linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Halle, vald Holzmindeni kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal Halle, küla ja vald valdade ühenduses (Samtgemeinde) Uelsen, Grafschaft Bentheimi kreisis Alam-Saksimaal Halle, linn Belgias Flaami Brabanti provintsis
Normaallause

Normaallause on üks eesti lause põhitüüpidest, kus alus on aktiivseim osaline, asub lause alguses ja on nimetavas käändes. Eesti lause põhitüübid võib jagada tegevussubjekti (st aktiivseim osaline, kes kontrollib olukorda) vormistuse alusel kahte põhitüüpi: markeerimata lausetüüp markeeritud lausetüüp. Markeerimata lausetüüp on normaallause. Normaallausele on iseloomulik, et grammatiline subjekt ehk alus on ühtlasi tegevussubjekt ehk teadlik tegutseja ja suhtlussubjekt ehk teema, s.t asub lause alguses. Normaallause peab sisaldama tüüpalust, mis on nimetavas käändes. Normaallaused on näiteks sellised laused nagu Mihkel mängib palli Mihkel sööb. Normaallause võib olla sihitisega ehk sihiline nagu Mihkel mängib palli või ilma sihitiseta ehk sihitu nagu Mihkel sööb. Enamik eesti keele lauseid on sellised, kus kõiki kolme subjektiliiki (grammatiline subjekt, tegevussubjekt ja suhtlussubjekt) esindab üks ja seesama moodustaja. Näiteks lauses Peeter sööb õuna on Peeter alus, tegevussubjekt ja teema. Selliseid lauseid nimetataksegi normaallauseteks. Eesti keeles on ka teistsuguseid lauseid. Nendes pole sellist vastavust aluse, tegevussubjekti ja teema vahel, need on olemasolu- ehk eksistentsiaallaused ja kogeja-omajalaused.
Lohusuu Issanda Ristimise kirik

Lohusuu Issanda Ristimise kirik (ka Lohusuu Jumalailmumise kirik) on õigeusu kirik Lohusuus aadressil Järve tee 5. Kirikuhoonet ja selle juures paiknevat kinnistut kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Lohusuu Jumalailmumise kogudus. Historitsistlikus stiilis kirik ehitati aastail 1897–1898 arhitekt Vladimir Lunski projekti järgi. Kirik pühitseti 29. novembril 1898. Portaali "Teeliste kirikud" sõnul iseloomustab hoonet "valevate krohvipindade kooskõla maaliliste maakivist ja punasest tellisest müüriosadega". Lohusuu Issanda Ristimise kirik koos väravaehitisega on 1998. aastast arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all. Selles asuvad Kristuse, Jumalaema, püha Nikolause ja suurmärter Georgiuse ikoonid. Kiriku eesseisja on ülempreester Jakob Metsalu. "Riik annab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku kasutusse kuus kirikuhoonet" siseministeeriumi pressiteade (vaadatud 6. augustil 2011) "Moskva Patriarhaadi Eesti Őigeusu Kiriku kogudused: Lohusuu Issanda Ristimise kirik" (vaadatud 21. juulil 2011) "MPEÕK Lohusuu Issanda Ristimise kirik" (vaadatud 21. juulil 2013) Lohusuu Issanda Ristimise kirik kultuurimälestiste riiklikus registris "Moskva Patriarhaadi Eesti Őigeusu Kiriku kogudused: Lohusuu Issanda Ristimise kirik"
Kõrvallause

Kõrvallause on lausekujuline moodustaja, mille ülesanne on täpsustada pealauset või kõrgema astme kõrvallauset. Kõrvallause ja pealause annavad kokku põimlause. Kõrvallause eraldatakse pealausest komadega ning kõrvallauset alustavad alistavad sidendid. Kõrvallause võib asetseda pealause ees: et kalale minna, peab omama vastavat varustust järel: arvasin, et mind oli ära unustatud sees: jope, mille ma hiljuti ostnud olin, oli juba katki. Kõrvallause võib alistuda kõrgema astme kõrvallausele: läksin poodi, et osta endale raamat, mida hädasti vajasin, sest pidin esmaspäevaks kirjutama referaadi. Samale pealausele võib alistuda mitu kõrvallauset. Sel juhul algavad kõrvallaused sama sidendiga (või on see juurdemõeldav), sama astme kõrvallauseid komaga ei eraldata: on selge, et ta tahab ennast maksma panna ja (et ta) teeb selleks kõik endast oleneva. Üht pealauset võib täpsustada kaks või enamgi sama astme kõrvallauset aluslause (vastab küsimusele mis?): Huvitav, milliseks see reis kujuneb sihitislause (mida?): Ma ei tea, kas ma viitsin sellega tegelema hakata. öeldistäitelause (mis? missugune?): Mulle tundus, et ta oli määrdunud. määruslause (määruse küsimused): Koer haukus, sest tänaval kõndis kuri mees. täiendlause (missugune?): See noormees, kes mind kosida tahtis, oli väga inetu. Täiendkõrvallause vale asend võib põhjustada vääriti mõistmist või arusaamist. Täiendkõrvallause asub oma põhisõna järel. Et lausetest õigesti aru saada, ei soovitata paigutada kõrvallauset täiendi ja selle põhisõna vahele või nimisõna ja kaassõna vahele.
Isadepäev

Isadepäev on tähtpäev, millega märgitakse meeste rolli laste kasvatamisel ning avaldatakse tänu isadele ja vanaisadele. Paljudes riikides veedetakse isadepäeva juunikuu kolmandal pühapäeval. Teiseks levinuim kuupäev on 19. märts, mida on katoliku kirikus tähistatud aastast 1508. Eestis peetakse isadepäeva novembrikuu teisel pühapäeval. Komme on kopeeritud Soomest, ajaloolist ega kultuurilist sidet Eestil novembrikuu teise pühapäevaga ei ole. Alates 1998. aastast annab Eesti Naisliit välja aasta isa aunimetust. Isadepäeva tähistati esimest korda 1910. aastal Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis Spokane'i linnas. Ameerika Ühendriikides kuulutati see tähtpäev riigipühaks 1966. aastal president Lyndon Johnsoni valitsemise ajal. Traditsiooni algatas naine, kelle sõjaveteranist isa oli pärast abikaasa surma üksi kuus last üles kasvatanud. Ameerika Ühendriikides on isadepäev juunikuu kolmandal pühapäeval. Emadepäev Lastepäev Vanavanemate päev Isadepäevast Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis Berta
Ticino kanton

Ticino kanton (saksa, prantsuse ja romanši keeles Tessin) on kanton Šveitsi lõunaosas. Piirneb lõunas Itaaliaga. Kanton on saanud nime seal asuva Ticino jõe järgi. Kanton hõlmab Lago Maggiore põhjaosa ja suurema osa Lugano järvest. Kanton on mägine, kõrgeim tipp on Rheinwaldhorn (3402 m). Itaalia keel on kantonis ametlik keel ja 88% kantoni elanike emakeel (2018. aasta andmeil), 10,67% elanikest on saksa- ja 5,06% prantsuskeelsed. Samas on paljudel töökohtadel mõnikord nõutav saksa keele oskus. Ticino liideti Šveitsiga 1803. aastal. Bilanz der ständigen Wohnbevölkerung nach Kanton, definitive Jahresergebnisse, 2018, vaadatud 28.08.2019. Kantoni koduleht
Kõrgrünkpilved

Kõrgrünkpilved (ladina keeles Altocumulus, lühend Ac) on keskmiste pilvede klassi kuuluv pilvede põhiliik, mis kujuneb kõrgusevahemikus 2–6 km, troopikas natuke kõrgemal. Nende paksus on 200–700 meetrit (harvem kuni 1000 m), pilvekiht on alt tasane. Kõrgrünkpilved on valged, hallid või sinakad, kujult on nad vöödid, vallid, tükid, tombud ja tihti paistavad äärtelt läbi. Kõrgrünkpilved koosnevad tavaliselt lamedatest pilvetükkidest, mis võivad moodustada kihitaolisi kogumeid. Mõnikord on nende pilvede osad rünklikud või isegi tornjad. Kui kõrgrünkpilvede osad on väga peened ja valged, siis ei saa neid enamasti kiudrünkpilvedest eristada. Kõrgrünkpilvede teke näitab troposfääri keskosa ebastabiilsust ja on seotud ebapüsiva ilmaga. Rünklikumad ja tornjamad pilved on hoovihma ja äikese võimaluse tunnus. Tavaliselt koosnevad kõrgrünkpilved allajahtunud veepiiskadest, mõnikord moodustavad neid nii allajahtunud veepiisakesed kui ka jääkristallide ja lumekübemete segu. Enamasti nendelt ei saja, aga mõnikord võivad langeda peenikesed vihmapiisad või üksikud lumehelbed sajuhoogudena või laussajuna. Kõrgeünkpilved esinevad sageli madalrõhkkonnas sooja ja külma frondi vahel, kuigi neid varjavad sageli madalamal asuvad pilved. Kõrgrünkpilvede korral võivad esineda niisugused optilised nähtused nagu tara ehk pärg ja irisatsioon. Kõrgrünkpilved jagunevad kaheks alamliigiks, mis jagunevad omakorda paljudeks pilvevormideks. Pilvetüüp Altocumulus perlucidus esineb mõnikord nõrgeneva sooja frondi eesosas, kui seal suuremad pilvemassid lagunema hakkavad. Harvemini on selle pilvetüübiga kaetud terve taevas. Läätsekujulised kõrgrünkpilved võivad meenutada lendavaid taldrikuid. Seda pilvetüüpi tekitavad tavaliselt mägedega seotud tõusvad õhuvoolud. Lainelised kõrgrünkpilved (Altocumulus undulatus – Ac und) Läbipaistvad kõrgrünkpilved (Altocumulus translucidus – Ac trans) Altocumulus undulatus translucidus (Ac und trans) Läbipaistmatud kõrgrünkpilved (Altocumulus opacus – Ac op) Läätsekujulised kõrgrünkpilved (Altocumulus lenticularis – Ac lent) Kuhilakujulised kõrgrünkpilved (Altocumulus cumuliformis – Ac cuf) Topikujulised kõrgrünkpilved (Altocumulus floccus – Ac floc) Altocumulus castellanus ehk Altocumulus castellatus – Ac cast Altocumulus cumulogenitus ja Altocumulus cumulonimbogenitus – Ac cug Sajujoontega kõrgrünkpilved (Altocumulus virga – Ac virga) Altocumulus undulatus translucidus Altocumulus undulatus translucidus Suurbritannias Lincolnshire'is Sajujoontega kõrgrünkpilved Kõrgrünkpilved Tel Avivis M. Jürisaar. Kõrgrünk-pilved. Eesti Loodus, 1998, nr 8 Jüri Kamenik. II klass: keskmised pilved. Altocumulus – kõrgrünkpilved Pilved ILM.EE kodulehel Jüri Kamenik. Põhiastme testi vastused ja lühiselgitused Vaadatud 1. veebruaril 2012
Märt Rannamäe

Märt Rannamäe (sündinud 15. juulil 1964) on eesti diskor ja saatejuht. Aastatel 1993–2004 töötas ta Raadio 2-s. Aastast 2010 tegutses Rannamäe Tre Raadios. Aastast 2014 raadios Hit FM Aastast 2019 raadio Tre raadio Tallinn (19.11.19)
Palupõhja looduskool

Palupõhja looduskool on Alam-Pedja looduskaitsealal Palupõhja külas asuv loodushariduskeskus. Kooli omanikud ja töö korraldajad on looduskaitseühing Kotkas ja Eestimaa Looduse Fond, eestvedaja Robert Oetjen. Kooli peetakse endises Jaago talus. Koolihooneks ostsid selle looduskaitseühing Kotkas ja Eestimaa Looduse Fond 2001. aastal. Pärast renoveerimist alustas looduskool 2004. aastal tööd: keskkonnahariduslike ürituste, seminaride ja koolituste majutamist. Muraste looduskool Looduskooli koduleht
Muraste looduskool

Muraste looduskool on Suurupi poolsaarel endise Muraste mõisa pargis asuv looduskool. Muraste Looduskool on asutatud Studio Viridis Loodushariduse ja Eestimaa Looduse Fondi poolt 2006. aastal. Looduskooli juhataja on Val Rajasaar. Palupõhja looduskool Looduskooli koduleht
Suurupi poolsaar

Suurupi poolsaar on poolsaar Eesti põhjarannikul Harjumaa loodeosas Harku vallas umbes 20 km Tallinnast läänes. Selle rannikut ümbritsevad läänest Lohusalu laht ja idast Kakumäe laht. Poolsaarel asuvad Muraste, Suurupi ja Viti küla. Poolsaare edelaosas asub Vääna-Viti kaitseala. Muraste looduskaitseala Suurupi alumine tuletorn Suurupi ülemine tuletorn Suuropi Komandantuur
Sulane (ajakiri)

Sulane on Tallinna Kaarli koguduse ajakiri. Ilmub aastast 1990. Ajakiri ilmub kord kvartalis. Varem on seda nimetatud infoleheks. Ajakirja toimetajad on Külli Keel ja Indrek Vaino. Ajakirja numbrid veebis
Nidwaldeni kanton

Nidwalden on kanton Šveitsi keskosas. Riigiõiguse seisukohalt on Nidwalden poolkanton ja saab saata vaid ühe esindaja Kantonite Nõukogusse. Asub Vierwaldstätterseest lõunas ja läänes. Kantoni valitsus ja parlament asuvad Stansis. Kantonis on 11 valda: Stans Hergiswil (NW) Buochs Stansstad Ennetbürgen Oberdorf (NW) Beckenried Wolfenschiessen Ennetmoos Dallenwil Emmetten Statistikateenistus, vaadatud 28.08.2019. Nidwalddeni koduleht
2008. aasta autoralli maailmameistrivõistlused

2008. aasta autoralli maailmameistrivõistlused oli 36. FIA autoralli maailmameistrivõistlused. Kokku toimus 15 rallit. Hooaeg algas 24. jaanuaril Monte Carlo ralliga ja lõppes 7. detsembril Walesi ralliga. Rekordiliselt tuli viiendat korda järjest maailmameistriks Sébastien Loeb koos kaardilugeja Daniel Elenaga. Ühtlasi võitis Citroën tootjate karika. 2008. aasta hooaeg sisaldas 15 rallit, mida oli ühe võrra vähem kui aasta varem. Välja jäid Norra, Portugali ja Iiri ralli, võistluskalendrisse naasis Türgi ralli ja esmakordselt toimus Jordaania ralli. Kuigi pärast vahelejäänud 2007. aastat pidi varasemate plaanide kohaselt taas kalendrisse lisanduma ka Austraalia ralli, siis korraldajad esitasid FIA-le taotluse mitte rallit kavva võtta enne 2009. aastat. Ka juunioride autoralli maailmameistrivõistluste kavas oli seitse rallit: Mehhiko, Jordaania, Sardiinia, Soome, Saksamaa, Kataloonia ja Korsika ralli. "Australia return delayed, Mexico gets call" Crash.net, 24. oktoober 2007 "JWRC: 16 competitors to contest Junior series" Crash.net, 13. veebruar 2008 2008. aasta võistluskalender WRC.com-is
Obwaldeni kanton

Obwalden on kanton Šveitsi keskosas. Riigiõiguse seisukohalt on Obwalden poolkanton ja saab saata vaid ühe esindaja Kantonite Nõukogusse. Kantoni valitsus ja parlament asuvad Sarnenis. Kantonis on seitse valda: Alpnach Engelberg Giswil Kerns Lungern Sachseln Sarnen Statistikateenistus, vaadatud 28.08.2019. Nidwalddeni koduleht
Alluviaaltasandik

Alluviaalrannikutasandik on madal ja tasane pinnavorm, mis on tekkinud jõesetete kogunemisega. Ülemjooksul suhtelised kiired ja kärestikulised jõed rahunevad alamjooksul ning pinnase osakesed, mida vesi endaga siiani kaasas kandis, hakkavad põhja settima. Tulemuseks on avarad ja viljakad tasandikud, mis on madalad ja seetõttu tundlikud veetaseme kõikumistele. Juhul kui rannik, kus jõgi maailmamerre suubub, juhtub olema väikese laineaktiivsusega ning lainetusega kaasa kantavate setete osakaal on väike, hakkavad setted kogunema rannikule ning tulemuseks on avarate, viljakate rannikutasandike tekke. Näitena saab tuua Mehhiko lahe äärse Mississippi jõe alluviaaltasandiku. Sageli on alluviaalsed rannikutasandikud seotud teiste jõesetetega tihedalt seotud ranniku elementidega nagu deltad ja limaanid.
David Dacko

David Dacko (24. märts 1930 Bouchia küla Mbaiki lähedal, Lobaye regioon, Prantsuse Ekvatoriaal-Aafrika – 20. november 2003 Yaoundé, Kamerun) oli Kesk-Aafrika Vabariigi president 1960–1966 ja 1979–1981.
Unterwalden

Unterwalden on endine Šveitsi kanton, mis tänapäeval on jaotatud Obwaldeni ja Nidwaldeni poolkantoniks. 1291. aasta augusti algul sõlmis Unterwalden Uri ja Schwyziga Igavese Liidu (Ewiger Bund der Drei Waldstätten), mis pani aluse Šveitsi Konföderatsioonile.
Brian May

Sir Brian Harold May (sündinud 19. juulil 1947) on Briti muusik ja astrofüüsik. Eeskätt on ta tuntud kui ansambli Queen kitarrist. Kitarristina kasutab ta isetehtud kitarri Red Special. Ta on kirjutanud näiteks sellised hitid nagu "We Will Rock You", "Who Wants to Live Forever", "Tie Your Mother Down", "Now I'm Here", "I Want It All" ja "Too Much Love Will Kill You". May sai 2007. aastal doktorikraadi astrofüüsikas ning on Liverpool John Moore's University kantsler. 2005. aastal sai ta raadiojaama Planet Rock korraldatud parimate kitarristide hääletusel 7. koha. Ajakirja Rolling Stone edetabelis "100 Greatest Guitarist of All Time" paiknes May 39. kohal. 2005. aastal sai Briti impeeriumi ordu komandöriks (CBE). 15. märtsil 2023 lõi kuningas Charles III teda teenete eest muusikas ja heategevuses rüütliks (Knight Bachelor). Harold ja Ruth May ainus laps Brian May sündis Hamptonis Londonis ning käis Hampton Grammar Schoolis. Sel ajal pani ta kokku oma esimese bändi Nineteen Eighty-Four laulja ja basskitarristi Tim Staffelliga. May lõpetas kooli väga heade tulemustega. Ta isa Harold töötas joonestajana ning oli pikaajaline suitsetaja. Seetõttu vihkab May suitsetamist ning on isegi oma hiljutistel sisekontsertidel suitsetamise ära keelanud. 1974–1988 oli Brian abielus Chrissie Mulleniga, kellega tal on kolm last: Jimmy (sündinud 1978), Louisa (1981) ja Emily Ruth (1987). Paar lahutas abielu 1988. aastal. Brian on intervjuudes öelnud, et võitles 1980. aastate lõpus sügava depressiooniga ning kaalus isegi enesetappu, pidades põhjusteks abielu purunemist ja enda halva isana tundmist, oma isa Haroldi surma ja Freddie Mercury haigust. May on praegu abielus endise näitleja Anita Dobsoniga, kellega tutvus 1986. aastal. Ajalehe The Sunday Times järgi oli Mayl 2009. aasta seisuga 70 miljoni naelsterlingi väärtuses vara. "Brian May knighted by King at Buckingham Palace" (Briti inglise). 15. märts 2023. Vaadatud 16. mail 2024. Гитарист группы Queen Брайан Мэй получил рыцарский титул от Карла III. Фотографии. BBC News Русская служба, 15. märts 2023
Edgars Jundzis

Edgars Jundzis (19. jaanuar 1907 Oomuli, Härgmäe kihelkond – 21. oktoober 1986 Jaunpiebalga) oli läti usuteadlane ja vaimulik, kes pidas Riias eestikeelseid jumalateenistusi. Kooliteed alustas Oomuli vallakoolis (1913–1918). Pärast seda õppis Eesti Valgas Valga Gümnaasiumis[küsitav] ja Valga riigireaalkoolis (1918–1922). 1922–1925 õppis ta Riias Noorsooühingu keskkoolis ja Riigi täiskasvanute keskkoolis. Pärast keskkooli lõpetamist õppis Edgars Jundzis Läti Ülikoolis 1925–1929. Stuudiumi ajal pühendas ta ennast Jeesuse elu uurimisele. 1928 sai ta üliõpilastöö "Albert Schweitzeri eshatoloogiline vaatepilt Jeesuse elule" eest auhinna. Ta ordineeriti 9. novembril 1929 piiskop Kārlis Irbe poolt pastoriks. Aastatel 1929–1941 oli ta Valga saksa-läti Jaani koguduse õpetaja. Valgas asutas ta lätikeelse gümnaasiumi, samuti kirikuajakirja Gara Līdumnieks. Aastal 1932 sai ta Läti Ülikooli teoloogia kandidaadi kraadi. 1937–1938 täiendas Edgars Jundzis end Baseli ja Zürichi ülikoolides Šveitsis, valmistudes saama Läti Ülikooli õppejõuks. Riia eesti koguduse õpetajana tegutses ta 1941–1944 ja 1959–1986. 1944–1945 oli ta Piltene koguduse õpetaja. 1945–1951 Gulbene ja Jaungulbene koguduste õpetaja, lisaks teenis Edgars Jundzis sel ajal veel Lejasciema ja Lubāna kogudusi. Aastatel 1951–1956 oli ta represseeritud, viibis Vorkutas. Pärast külmalt maalt tagasitulekut oli ta Jaunpiebalga, Vecpiebalga, Ērgļi, Drusti ja Riia eesti koguduse õpetaja. Edgars Jundzisel on tütar ja kolm poega. Noorim poeg Tālavs Jundzis on jurist, politoloog ja endine poliitik. 1991–1993 ja 1997–1998 oli ta Läti kaitseminister. Eesti Evangeeliumi Luteriusu kirikud, toimetanud Bruno Ederma, Asta Jaik; Tartu : K. Jaik, 1939 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. november 2011. Vaadatud 3. mail 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.jbaf.lv/2_baznica/pdf/131_gramata-final.pdf [kõdulink]