laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kodundus

Kodundus on kodumajapidamise õpetus, mis käsitleb koduse majapidamise korraldamist, kodust toitlustamist, rõivastuse eest hoolitsemist jms koduga seotud valdkondi. Eesti koolides on kodundus traditsiooniline, kuid tänapäeval vähe levinud õppeaine. Seevastu olid maailmasõdade vahel Eesti Vabariigis levinud tütarlastele mõeldud kodumajanduskoolid, mis keskendusid suuresti just kodundusele, mitte teoreetilisele haridusele või ametiõpetusele. http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=kodundus&F=M
Osonaator

Osonaator (inglise ozonator, ozonizer, ozone generator) on seade, mis valmistab osooni ja millega lastakse osoon õhku või vette. Vastavat toimingut nimetatakse osoonimiseks ja selle eesmärk on tappa mikroorganisme või eemaldada soovimatuid lõhnu. WiseGEEK (vaadatud 4.04.2012)
Äärik

Äärik ehk flants või flanš on detailide (nt torude, armatuuri, võllide) otsas paiknev tasandiline ühendusosa, mida kasutatakse teise detailiga ühendamiseks, tihti on äärikud mõlema detaili ühenduspinnaks. Poltliitega ühendatavas äärikus on poltide tarvis avad. Eesti õigekeelsussõnaraamat 2018. Eesti Keele Sihtasutus. Eesti keele seletav sõnaraamat, 2009. [1] 1981. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus. 656 lk.
Triin Narva

Triin Narva (sündinud 12. novembril 1994) on eesti maletaja. Ta õppis aastatel 2001–2013 Gustav Adolfi Gümnaasiumis, mille lõpetas kuldmedaliga. 2017. aastal lõpetas ta cum laude Tallinna Tehnikaülikooli loodusteaduskonna bakalaureuseõppe rakenduskeemia ja biotehnoloogia erialal. 2009. aastal saavutas ta Eesti naiste meistrivõistlustel pronksmedali. Teda edestasid Valeria Gansvind ja Leili Pärnpuu. 2010. aastal jäi ta teiseks Tuuli Vahtra järel. Ka 2011. aastal saavutas ta Eesti naiste malemeistrivõistlustel teise koha. Seekord edestas teda ta ema Regina Narva. Ning ka 2012. aastal oli ta teine – nüüd Tatjana Fomina järel. Ka tema isa (Jaan Narva), ema (Regina Narva), õed Ann ja Mai, vend Mart, onu Igor Rõtov, onunaine Tuulikki Laesson, vanavanemad Boriss Rõtov ja Merike Rõtova ning vanavanaisa Oskar Kuningas on tegelenud malega. Triin Narva FIDE andmebaasis Triin Narva sporditulemused
Seldžukid

Seldžukid olid oguusi-turgi rändhõimude liit ja nende rajatud dünastia, kes valitsesid Lääne-Aasias 11.–14. sajandini, sh Seldžukkide riiki (1037–1194) ja Rumi seldžukkide sultanaati (1077–1307). Dünastia sai oma nime Kõnõki hõimupealiku Saldžuki järgi, kelle juhtimisel liikus hõim Sõrdarja alamjooksu aladelt lõunasse. Oguusi hõimude hulka kuulunud seldžukid peatusid 9.–10. sajandil Sõrdarja ja Amudarja vahelisel alal, vallutasid 1055. aastal Safariidide Pärsia. Seldžukid islamiseerusid umbes aastal 985. Seldžukkide dünastia rajaja oli Togrulbek, kes valitses Seldžukkide riiki (1037–1194) aastatel 1038–1063. Kairos resideerivad Abbassiidide dünastia valitsejad tunnistasid Togrulbekki 1055. aastast sultanina Bagdadis. Togrulbeki juhtimisel vallutati Horasan, Horezm, Lääne-Iraan, Aserbaidžaan ja Iraak. Alp Arslani juhtimisel (1063. aastast) saavutasid seldžukkide väed 1071. aastal Manzikerti lahingus Bütsantsi üle tähtsa võidu, misjärel hõivati peaaegu kogu Väike-Aasia, Süüria ja Palestiina. 11.–15. sajandil liikusid seldžukid edasi Lõuna-Kaukaasiasse ja Väike-Aasiasse, luues islamiusulise seldžukkide suurriigi. Seldžukkide riik saavutas oma suurima ulatuse 11. sajandi lõpus, ulatudes Egiptusest Hiinani. Võim kuulus riigis hõimuülikutele, kellele anti valitsemiseks suuri maavaldusi (iktaad). Seldžukkide riik oli suurim Malik-šahhi surma ajal. Seldžukkide vallutustel oli islamimaade ajaloos pöördeline tähendus; suurtel aladel, kus olid seni elanud peamiselt iraanlased, muutusid valdavaks turgi hõimud, mis hakkasid tuginema rangelt sunniitlikule islamile ja bürokraatlikule ametnikkonnale. Seldžukkide tungimine Palestiinasse ja Väike-Aasiasse oli üks ristisõdade ajendeid. Seldžukkide impeerium hakkas lagunema pärast Malik-šahhi surma 1092. aastal ning tema poegade vahel alanud võimuvõitlust riigi valitsemise eest. Pärast Malik-šahh I-se surma aastal 1095 jagunes impeerium mitmeks väiksemaks riigiks. Pärast Malik-šahhi tulid võimule Kilij Arslan I Rumi seldžukkide sultanaadis ja Tutush I Süürias. Tutush suri aastal 1095, tema kaks poega Fakhr al-Mulk Radwan ja Duqaq hakkasid vastavalt valitsema Aleppos ja Damaskuses. See killustas Süüriat veelgi; Mosulis oli võimul atabek Kerbogha. Selline lõhestumus Lähis-Idas tegi eurooplaste vallutustee Jeruusalemmani lihtsaks. Ristisõdade käigus vallutati aastatel 1096–1099 Esimeses ristisõjas Vahemere idaosas Levandis Antakya ja Edessa linn ning moodustati ristisõdijate riigid Edessa krahvkond 1098–1149 ja Antiookia vürstiriik 1098–1268. Iseseisvunud sultanaatidest püsis kõige kauem Rumi seldžukkide sultanaat (1077–1307). Togrulbek (1038–1063) Alp Arslan (1063–1072) Malik-šahh (1072–1092) Seldžukkide riik (1037–1194), keskus Nikaia Rumi Seldžukkide sultanaat (1077–1307) (Ikonloni sultanaat, Κοnya sultanaat) "Eesti Entsüklopeedia", 8. köide. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995.
Kaka ja kevad

"Kaka ja kevad" on Andrus Kivirähki lasteraamat, mis ilmus 2009. aastal. Raamat võitis 2010. aastal Nukitsa konkursi nii kirjanike kui ka kunstnike kategoorias. Raamat on tõlgitud läti (2012), saksa (2015), soome (2016) ja vene keelde (2018). Kaka ja kevad / Andrus Kivirähk ; illustreerinud Heiki Ernits. Tallinn : Varrak, 2009. ISBN 9789985319727. Juurdetrükid 2016, 2018, 2019, 2020, ilmunud ka e-raamatuna (epub). "Lapsed selgitasid välja tänavuse Nukitsa konkursi võitja" Postimees, 8. mai 2010
Maksim Gorki nimeline Kirjandusinstituut

Maksim Gorki nimeline Kirjandusinstituut (vene keeles Литературный институт имени А. М. Горького) on rakenduskõrgkool Venemaal. Humanitaarharidust andev õppeasutus asub Moskvas Tveri bulvaril. Kirjandusinstituut asutati 1933. aastal Maksim Gorki eestvõttel. Pärast kirjaniku surma anti koolile tema nimi. Alates 1942. aastast on võimalik õppida nii päevases kui ka õhtuses õppes. 1953. aastast korraldab Instituut kõrgemaid kirjanduskursusi. Maksim Gorki nimeline Kirjandusinstituut pälvis 1983. aastal Rahvaste Sõpruse ordeni. Valeri Roštšenko, vene päritolu kirjanik ja kaugsõidukapten Bella Ahmadulina, tatari-itaalia päritolu vene luuletaja Gennadi Aigi, tšuvaši luuletaja ja tõlkija Jeremei Aipin, handi kirjanik ja poliitik Tšõngõz Ajtmatov, kirgiisi kirjanik Margarita Aliger, vene luuletaja, tõlkija ja ajakirjanik Juri Andruhhovõtš, ukraina kirjanik ja tõlkija Maria Arbatova, vene kirjanik, poliitik ja naisõiguslane Vassili Belov, vene kirjanik Vizma Belševica, läti kirjanik ja tõlkija Juri Bondarev, vene kirjanik Virgilijus Čepaitis, leedu tõlkija, kirjastaja ja poliitik Nambarõn Enhbajar, mongoolia poliitik Konstantin Fedin, vene kirjanik Aleksandr Galitš, juudi päritolu ukraina kirjanik, luuletaja ja helilooja Rassul Hamzatov, avaari (dagestani) luuletaja Margarita Hemlin, vene kirjanik Eugenijus Ignatavičius, leedu kirjanik ja tõlkija Fazil Iskander, abhaasia kirjanik Inna Ištšuk, ukraina kirjanik Antanas Jonynas, leedu kirjanik Ismail Kadare, albaania kirjanik Anatoli Kim, korea päritolu vene kirjanik Lina Kostenko, ukraina kirjanik Juozas Macevičius, leedu tõlkija ja luuletaja Jaroslavas Melnikas, leedu kirjanik, kirjanduskriitik ja filosoof Arvo Mets, eesti päritolu vene luuletaja, vene vabavärsi teoreetik ja praktik, üks uuema vene vabavärsi rajajaid ning tõlkija Konstantin Paustovski, vene kirjanik ja ajakirjanik Viktor Pelevin, vene kirjanik Anatoli Pristavkin, vene kirjanik ja ühiskonnategelane Nikolai Rubtsov, vene luuletaja Konstantin Simonov, vene kirjanik Paulius Širvys, leedu luuletaja Vladimir Železnikov, vene lastekirjanik Vladimir Tendrjakov, vene kirjanik Juri Trifonov, vene kirjanik Aleksandr Zinovjev, vene loogik, matemaatik, filosoof ja kirjanik Henn-Kaarel Hellat Heino Kiik Jaan Kruusvall Mats Traat Katrin Väli Õppeasutuse koduleht
Mumps

Mumps ehk parotiit on nakkuslik kõrva-süljenäärmete põletik, harva esineb ka teiste näärmete või närvisüsteemi kahjustusi. Mumpsi tekitaja on paramüksoviiruste hulka kuuluv RNA-viirus, mis levib piisknakkusena. Kõik vanuserühmad on vastuvõtlikud, kuid eelkõige põevad seda lapsed ja noorukid. Parasvöötmes esineb haigusjuhte rohkem kevadtalvisel perioodil. Infektsiooni peiteaeg võib olla 11–25 päeva. Haigus on nakkav alates ühest-kahest peiteaja viimasest päevast kuni üheksanda haiguspäevani. Haiguse levinumad sümptomid on kõrgenenud kehatemperatuur, valu mälumisel ja süljenäärmete, tihemini kõrva-süljenäärmete paistetus. Hiljemalt nädala jooksul kehatemperatuur normaliseerub ja paistetus kaob. Kui haigus kandub ühelt süljenäärmelt teisele, siis haigus pikeneb. Pärast põdemist kujuneb püsiv immuunsus. Noormeestel võib tüsistusena esineda orhiit koos munandi atroofia võimalusega, tüdrukutel rinnanäärmete ja munasarjade põletik. Harva ilmnevad pärast haiguse läbipõdemist sisekõrva kahjustused ja kurdistumine. Meditsiiniline käsiraamat, Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1955
Radiaalaksiaalturbiin

Radiaalaksiaalturbiin ehk Francise turbiin on reaktiivhüdroturbiin, mille tööratta labade vahel liigub vedelik algul radiaalselt, hiljem aksiaalselt. Radiaalaksiaalturbiini tööratta labad on kinnitatud jäigalt ja neid ümbritseb pöid. Turbiini võll on vertikaalne. Radiaalaksiaalturbiini võimsus küünib 500 MW-ni, tööratta diameeter on kuni 8 m. Pöördlabaturbiin Koppturbiin 1981. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus. 656 lk
Konrad II (Saksa-Rooma keiser)

Konrad II (umbes 990 – 4. juuni 1039) oli esimene Franki ehk Saali dünastiast pärinev Saksa kuningas ning Saksa-Rooma riigi keiser. Konrad II krooniti Saksa-Rooma keisriks 1027. aastal. Ta liitis 1034 Saksa-Rooma riigiga Burgundia kuningriigi ehk Arelaadi, mille kuninga tiitel jäi keisri valdusse kuni 1806. aastani, ehkki 17. sajandist alates vaid formaalselt. Arelaat oli üks kolmest kuningriigist keskaegses Saksa-Rooma keisririigis, teised olid Saksamaa kuningriik ja Itaalia kuningriik.
Kladovo

Kladovo on linn Serbias Bori ringkonnas, samanimelise valla keskus. Asub Doonau paremkaldal Bulgaaria piiri ääres. Rooma ajal oli linna nimi Zanes.  Kladovo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kladovo koduleht
Omar Calabrese

Omar Calabrese (2. juuni 1949, Firenze – 31. märts 2012, Monteriggioni, Siena provints) oli itaalia semiootik. Ta oli Itaalia Semiootika Seltsi president aastail 1996–2000. Lühibiograafia
TTÜ Küberneetika Instituudi foneetika ja kõnetehnoloogia laboratoorium

TTÜ Küberneetika Instituudi foneetika ja kõnetehnoloogia laboratoorium on eesti keele foneetiliste uuringute (eesti häälikusüsteem, prosoodia, aktsendinähtused), kõnetehnoloogilised uuringute ning arendustöödega (kõnesüntees, kõneanalüüs, kõnetuvastus, kõnelejatuvastus, foneetilised andmebaasid) tegelev labor. Esimesed eksperimendid eestikeelse kõnetuvastusega tehti laboris juba 1980. aastate lõpus. Aktiivsemalt hakati tuvastusega tegelema 2000. aastate keskel. Suure tõuke sellele andis kahe mahuka eestikeelse kõne andmebaasi (BABEL ja Eesti SpeechDat) loomine, mis võimaldasid treenida juba üsna hästi toimivaid akustilisi mudeleid. Kõneandmebaaside loomine ongi labori üks tähtsamaid tegevusi, mis toetab teisi uurimissuundi. Põhiliseks kõnetuvastusega seotud uurimisobjektiks on olnud keelemudel. Foneetika Kõnesüntesaator Foneetika ja kõnetehnoloogia labori veeb
Heinrich III (Saksa-Rooma keiser)

Heinrich III (28. oktoober 1016 – 5. oktoober 1056) oli Frangi ehk Saali dünastiasse kuuluv Saksa-Rooma riigi keiser. Keisriks krooniti ta aastal 1046. Heinrich III oli Saksa-Rooma keiser (1024–1039) Konrad II ja Švaabi Gisela (989 või 990–1043) poeg. Heinrich III ajal hoidis Saksa-Rooma riik enda kontrolli all Saksamaad, Itaaliat, Burgundiat, Ungarit, Poolat ja Böömimaad. Heinrich III ajal oli Saksa-Rooma riik oma võimsuse tipul, kuid algasid ka Rooma paavsti ja Saksa-Rooma keisri vastuolud, mis läksid hiljem ajalukku investituuritülina. Heinrich III Saksa-Rooma riik domineeris Euroopas ning Saksa-Rooma keiser oma mõjuvõimuga nimetas ametisse Rooma paavsti. Saksa kuningas Heinrich III määras Suidgeri, hilisema paavst Clemens II 1040 Bambergi piiskopiks. Suidger läks koos Heinrich III-ga 1046 Itaaliasse. Saksa kuninga Heinrich III korraldusel tagandati 1046 Sutris toimunud sinodil ametist Silvester III, Gregorius VI ja Benedictus IX. Roomas toimunud sinodil määrati kuninga korraldusel samal päeval uueks paavstiks Clemens II, kes pühitseti ametisse esimesel jõulupühal, 25. detsembril. Clemens II sai paavstiks Saksa kuninga Heinrich III korraldusel ja ta kroonis 25. detsembril 1046 Heinrich III Saksa-Rooma keisriks. Heinrich III ajal algasid ka Rooma paavsti ja Saksa-Rooma keisri vastuolud, mis läksid hiljem ajalukku investituuritülina. Heinrich III surma järel sai tema poeg, kuueaastane Heinrich IV Saksa kuningaks, tegelikult valitses tema eest regentnõukogu ja ema, keisrinna Poitou Agnes ning paavst hakkas taotlema ülemvõimu keisri (ehk ilmaliku Saksa-Rooma riigi valitseja) üle. Heinrich III oli abielus (1036–1038) Taani Gunhildaga (u 1020–1038), Inglise kuninga (1016–1035), Taani kuninga (1018–1035) ja Norra kuninga (1028–1035) Knud Suure ja Normandia Emma tütre ning Taani kuninga (1035–1042), Inglise kuninga (1035–1037 ja 1040–1042) õega. Heinrich III abiellus 1043. aastal Poitou Agnesega (u 1025–1077) Akvitaania hertsogi tütrega, kellega tal olid järglased: Adelaide II (1045–1096), Gandersheimi ja Quedlinburgi abtiss Heinrichi (1050–1106), Saksa-Rooma keiser (1056–1106) Heinrich IV Konrad (1052–1055), Baieri hertsog (1054–1055) Konrad III Švaabi Judith (1054–1055).
The Magic Gift Box

"The Magic Gift Box" on Iiris Vesiku 2012. aastal ilmunud album. "Curaga" – 3:11 "Weirdo" – 3:10 "Just Like an Ogre" – 2:45 "Astronaut" – 3:02 "Song in a Box" – 3:07 "Melyse" – 3:15 "Glimmering" – 3:50 "Gummybear" – 2:42 "Big Bat" – 4:00 "Merman" – 3:14 "Unicorn" – 5:03 "Circle" – 4:46 "Mirage" – 3:52 "Zombie" – 3:03 The Magic Gift Box andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Naiste maailm

"Naiste maailm" on Eesti kirjaniku Henn-Kaarel Hellati kaheköiteline ulmeromaan, mille esimene osa ilmus 1976. ja teine osa 1978. aastal. Antiutoopia kirjeldab tulevikumaailma, mida asustavad peamiselt naised, väikesel hulgal mehi aga aretatakse pelgalt paljunemisfunktsiooni tagamiseks. Hellatile tuntuse toonud romaan ilmus krimi- ja ulmeromaanide sarjas "Mirabilia". See oli sarjas esimene Eesti algupärand ning ilmus tiraažiga 40 000. Ajakirjanik Ardo Kaljuvee on nimetanud Eesti Päevalehes Hellati teost esimeseks eesti ulmeromaaniks. Teisalt on ulmekirjanik Siim Veskimees öelnud "Naiste maailma" (ja samuti Eiv Elooni romaani "Kaksikliik") kohta: "Kuulsaks on saanud hoopis soperdised, mis meie algupärase ulme mainet sedavõrd kahjustasid, et see siiamaale tunda annab." Kati Murutar [https://archive.today/20130701074822/http://arhiiv.elukiri.ee/index.php?main=7&newsID=206&sess=cf13d6e6815f2815cb5b2b7d13548e76 " Henn-Kaarel Hellat kiirtee kõrval"] Elukiri 8/2007. "Henn-Kaarel Hellat (75)" EPL, 31. märts 2007. Siim Veskimees "Ulmest siin külmal ja armetul maal" Kes-Kus 5/2009.
Ka (kana)

か hiraganas ja カ katakanas (ka rōmaji's) on jaapani keele silptähestiku märgid, mis märgivad silpi ka. Mõlemad märgid on arenenud kanji märgist 加. Mõlemad märgid esinevad koos dakuten'iga: が hiraganas ja ガ katakanas ning rōmaji's kirjutatakse seda ga. See hääldub nagu [ɡa] sõna alguses ja [ŋa] või [ɣa] sõna keskel.
Tuareegid

Tuareegid on berberi rahvas, kes asustavad Põhja-Aafrikas Sahara kõrbe sisealasid. Traditsioonilise eluviisi poolest on nad rändkarjakasvatajad ehk nomaadid. Tuareegide arvu hinnatakse 5,7 miljonile inimesele, kõige enam elab neid Nigeris ja Malis. Arvukad tuareegide kogukonnad on ka Alžeerias, Liibüas ja Burkina Fasos, vähem elab neid Nigeeria põhjaosas. Täpseid arve tuareegidest elanikkonna kohta ühes või teises riigis ei ole võimalik esitada, sest nomaadidena liiguvad tuareegid pidevalt ka üle riigipiiride. Tuareegid kõnelevad tuareegi keelt, mille kohta puudub kindel seisukoht, kas tegemist on ühe mitmete dialektidega keelega või omavahel tihedalt seotud keelte perekonnaga. Nad tunnistavad islami usku, mis on segunenud nende vanade animistlike uskumuste ja tavadega. Andrus Mölder. Kel tamasheq ja imushagh. Tuareegid - Aafrika riigita rändrahvas. Horisont, 3/2018, lk 12-19
Peel

Peel (ka peil) on puu, mis on ette nähtud purje kinnitamiseks (nt poom, kahvel, raa). Peelede kogumit nimetatakse peelestikuks ehk rangoudiks. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Anatole France

Jacques Anatole François Thibault (16. aprill 1844 Pariis – 12. oktoober 1924 Tours) oli prantsuse kirjanik. 1921 sai France Nobeli kirjandusauhinna ja 1922 kanti kõik tema teosed Index Librorum Prohibitorumisse. Anatole France sündis raamatukaupmehe perekonnas. Aastast 1921 kuulus Prantsuse Kommunistlikku Parteisse. France oli oma aja teravaimaid ühiskonnakriitikuid. Tema iroonilise põhitooniga loomingus väljendub kõiges kahtlev elutarkus. "Sylvestre Bonnard'i roim" (1881; eesti k Toronto 1960) "Thais" (1890) "Kuningatar Hanejala praeköök" (1893) "Nüüdisaegne lugu" (neljaosaline romaan, 1897–1901) "Crainquebille" (jutustus, 1901) "Pingviinide saar" (1908) "Jumalad janunevad" (ajalooline romaan, 1912) "Inglite mäss" (romaan, 1914) Aastatel 1968–88 ilmus eesti keeles kirjastuse Eesti Raamat väljaandel Anatole France'i seitsmeköiteline teostevalimik. Kõik köited on varustatud Ott Ojamaa põhjalike märkuste ja kommentaaridega. I (1968) "Sylvestre Bonnard'i roim. Punane liilia". Tõlkinud Aita Kurfeldt. Eessõna "Anatole France" lk 5–45: Villem Alttoa II (1969) "Thais. Kuningatar Hanejala praeköök". Tõlkinud Marta Sillaots ja Aita Kurfeldt III (1971) "Nüüdisaegne lugu I–II: Vallimäe jalakas; Pajuvitstest mannekeen". Tõlkinud Heiti Kaarde IV (1972) "Nüüdisaegne lugu III–IV: Ametüstsõrmus; Härra Bergeret Pariisis". Tõlkinud Aino Pärsimägi V (1975) "Pingviinide saar. Jumalad janunevad". Tõlkinud Henno Rajandi ja Aino Pärsimägi VI (1976) "Inglite mäss. Nooruslugusid". Tõlkinud Ott Ojamaa ja Nora Kaplinski VII (1988) "Novellid. Esseed. Kõned". Tõlkinud Aleksander Aspel, Heiti Kaarde, Nora Kaplinski, Leili-Maria Kask, Häidi Kolle, Ott Ojamaa ja Merike Riives  Anatole France – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Decius

Decius (Imperator Caesar Caius Messius Quintus Traianus Decius Augustus; sünninimi Caius Messius Quintus Decius Valerianus; 195 – 1. juuli 251) oli Vana-Rooma keiser septembrist 249 kuni surmani. Ta valitses veidi alla kahe aasta ning suri 56-aastaselt. Keiser Decius uskus, et keerulise sisepoliitilise (röövimised, tapmised jms) ning välispoliitilise (vaenlaste rünnakud) olukorra põhjus oli see, et inimesed olid hüljanud oma vanad põhimõtted, traditsioonid ja usu. See oli ajendiks korraldamaks 250. aastal ulatuslikud ja üleriigilised kristlaste tapatalgud, sest neid nähti süüdlastena. Tema poeg Herennius Etruscus oli 251. aastal kaaskeiser. Keiser Decius tapeti. Lisanimed: Dacicus Maximus (250), Germanicus Maximus (250). Vseviov, David ja Soots, Terje (21.08.1996). "Maailmapilt: MAAILMAPILT. Ole tervitatud, imperaator! 16. Rooma keisrid 3. sajandil". ERR Arhiiv. Vaadatud 06.02.2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Harry Õiglane

Harry-Hartwig Õiglane (5. märts 1927 Raudlepa – 17. juuli 1999) oli eesti füüsik. 1945. aastal astus ta Tartu Ülikooli matemaatikat õppima, kuid lõpetas 1950. aastal kiitusega füüsikaosakonnas. 1954. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja teemal "Elektroniteooria vaakumparandused". Aastail 1976–1981 oli ta TA Füüsika Instituudi direktor. Ta oli õppejõud kõrgkoolides ning ka Tallinna Prantsuse Lütseumis. Ta oli ka Eesti entsüklopeedia peatoimetaja asetäitja. Ta on tõlkinud Albert Einsteini ja Leopold Infeldi raamatu "Füüsika evolutsioon: ideede arenemine algmõistetest kuni relatiivsusteooriani ja kvantide teooriani" (Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1962, 236 lk). "Vestlus relatiivsusteooriast", Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1958, 278 lk; teine trükk: Valgus, Tallinn 1965, 328 lk; kolmas, täiendatud trükk: Valgus, Tallinn 1973, 340 lk "Mikromaailma sügavusse" (aine ehitusest), illustreerinud Aleksander Suuman, Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1963, 340 lk "Kaasaegse teoreetilise füüsika põhikursus. 1. osa: Klassikaline teooria", Tartu Riiklik Ülikool (TRÜ rotaprint), Tartu 1965, 176 lk "Kaasaegse teoreetilise füüsika põhikursus. 2. osa, Ettevalmistus kvantteooriateks", Tartu Riiklik Ülikool, teoreetilise füüsika kateeder, Tartu 1967, 195 lk "Füüsika põhikonstandid ja eluta mateeria evolutsioon: abiks lektorile", ENSV Ühing "Teadus", Tallinn 1986, 28 lk "Füüsika nagu ta on", Valgus, Tallinn 1979, 161 lk "Füüsika X klassile. 1. osa, Aeg, ruum, liikumine", Koolibri, Tallinn 1995, 144 lk; ISBN 9985002598 "Füüsika X klassile. 2. osa: molekulaarfüüsika", Koolibri, Tallinn 1996, 144 lk; ISBN 9985003217 Füüsika XI klassile. 1. osa, Elekter ja magnetism", Koolibri, Tallinn 1997, 188 lk; ISBN 9985005309 EE 14. köide, lk 625 "Meie sõbrad, meie tuttavad", Eesti Raamat, Tallinn 1965, lk 277-289 Jaak Lõhmus, "Harry Õiglase teadustegevusest ja raamatutest" – Eesti Füüsika Seltsi aastaraamat 2007, Tartu 2008, lk 39-60 Foto "Relatiivsuse poolt suunatud elu" Eesti Päevaleht, 14. september 1996
Ferdinand Alexander Porsche

Ferdinand Alexander Porsche (11. detsember 1935 – 5. aprill 2012) oli saksa disainer. Ta oli Ferry Porsche poeg ja Ferdinand Porsche pojapoeg ning Ferdinand Oliver Porsche ja Mathieu Fernand A. Porsche isa. Tema disainitud on muu hulgas esimene Porsche 911 (Porsche 901).
Punakas korpsamblik

Punakas korpsamblik (Xanthoria elegans) on korpsambliku perekonda kuuluv liik samblikke. Punakas korpsamblik andmebaasis eElurikkus Punakas korpsamblik andmebaasis eElurikkus
Leningradi kaitsmise eest

Leningradi kaitsmise medaliga autasustati kõiki Nõukogude Liidu sõjaväelasi ja tsiviilisikuid, kes kaitsesid Leningradi ajavahemikul 8. september 1941 – 27. jaanuar 1944. Указ Президиума Верховного Совета СССР «Об учреждении медалей «За оборону Ленинграда», «За оборону Одессы», «За оборону Севастополя» и «За оборону Сталинграда» и награждении этими медалями участников обороны Ленинграда, Одессы, Севастополя и Стадинграда» от 22 декабря 1942 года // Ведомости Верховного Совета Союза Советских Социалистических Республик : газета. — 1942. — 30 декабря (№ 47 (206)). — С. 1.
Kuulsuse orden

Kuulsuse orden (vene keeles Орден Славы) oli Nõukogude Liidu vapruse eest jagatav orden. Orden asutati 1943. aasta 8. novembril ning see jagunes kolme järku. Orden loodi Georgi ordeni eeskujul ja sellega autasustati sõdureid, kes olid vaprusega silma paistnud. Sõdur, keda oli varem hinnatud kolmanda järgu vääriliseks, võis uute vaprustegude eest pälvida kõrgema järgu ordeni ning kui ta oli pälvinud peale kolmanda järgu ordeni veel ka teise järgu ordeni, võis ta pälvida esimese järgu ordeni. I järku jagati välja 2620. II järku jagati välja 46473. III järku jagati välja 997815.
Punatähe orden

Punatähe orden (vene keeles Орден Красной Звезды) oli Nõukogude Liidus vapruse eest antav autasu. Orden asutati 6. aprillil 1930 ja statuut võeti vastu sama aasta 5. mail. Algul autasustati sellega ainult kõrgemaid ohvitsere ja ametnikke, kuid hiljem statuuti muudeti ja autasu võis anda ka reasõduritele. Statuudi järgi võis ordeniga autasustada ka üksust, laeva, gruppi või organisatsiooni. Punatähe ordeni kavalerid
Tööpunalipu orden

Tööpunalipu orden (vene keeles oрден Трудового Красного Знамени, orden Trudovogo Krasnogo Znameni; algselt орден «Трудовое Красное Знамя») oli Nõukogude Liidus töötajatele tubli ja eeskujuliku töö eest jagatav orden. Orden asutati 28. detsembril 1920, esimene orden anti välja 28. juulil 1921 ning viimane 21. detsembril 1991. Aastate jooksul jagati ordenit 1 224 590 korral. Eesti NSV-s oli 1. jaanuari 1990 seisuga Tööpunalipu ordeni saanud 6080 isikut ja 40 kollektiivi. Viimane autasustamine Tööpunalipu ordeniga Eesti NSV-s toimus aastal 1988. Tööpunalipu ordeni kavalerid Lenini orden Punalipu orden Rahvaste sõpruse orden Oktoobrirevolutsiooni orden