Ingo Normet

Ingo Normet (8. juuni 1946 Tallinn – 8. september 2022) oli eesti teatripedagoog ja lavastaja. Ta lõpetas 1964 Tallinna 10. Keskkooli ja 1969 Moskva Riikliku Teatriinstituudi (GITIS) lavastaja erialal. Täiendas end 1981–1984 Leningradi Teatri- ja Kinematograafiainstituudis ja 1990. aastail Helsingi Teatrikõrgkoolis. Aastatel 1969–1982 töötas ta lavastajana Endla teatris ja 1982–1991 oli seal peanäitejuht. Ühtlasi oli Normet 1973–1974 Tallinnfilmi režissöör (1973. aastast teine režissöör Grigori Kromanovi filmis "Briljandid proletariaadi diktatuurile"). 1991. aastal sai temast Eesti Televisiooni Teleteatri pearežissöör. Alates 1990. aastast tegutses ta õppejõuna Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis, aastatel 1995–2011 oli kooli juhataja, alates 1996. aastast professor. Oli nelja lennu (XVI, XIX, XXI ja XXIII) juhendaja, algatas ametliku ja süsteemse lavastajaõppe ja lõi kooli teatrialase raamatukogu EMTA raamatukogu filiaalina. Õpetas ka Liège'is, Berliinis ja Helsingis. Üle 110 lavastuse Eesti ja Soome teatrites ning Eesti Televisiooni Teleteatris. Avaldanud teatriteoreetilisi artikleid. Eesti Lavastajate Liidu esimees (1993–1995), Eesti Rahvuskultuuri Fondi nõukogu liige (1991–2017). 1979 – Ants Lauteri nimeline auhind 1986 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane 2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk 2002 – Priit Põldroosi nimeline auhind 2020 – Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapitali elutööpreemia (Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli emeriitprofessorile suure panuse eest teatrikunsti, poole sajandi pikkuse lavastajaloomingu eest paljudes Eesti kutselistes teatrites ja Teleteatris ning pedagoogilise töö eest lavakunstikooli õppejõuna ja kooli juhatajana) Aleksei Arbuzov, “Pihtimuste öö” 1968 Josef Topol, “Kass rööbastel” (esietendust ei toimunud, sest autor keelati NSV Liidus) 1968 Dagmar Normet, “Vöödiline hobune” 1968 Aleksandr Volodin, “Viis õhtut” 1969 John Patrick, “Kummaline missis Savage” 1969 Albert Koeney / Kaarin Raid, poeetiline kompositsioon “Vihmade vaikus” 1969 Miroslav Mitrovič, “Röövimine keskööl” 1969 Peter Weiss, “Kuidas härra Mockinpott hädast ja viletsusest pääses” 1969 Aleksandr Volodin, “Ärkamine” 1971 Maiju Lassila / Ingo Normet, “Tuletikke laenamas” 1971 Juhan Liiv / Ingo Normet, “Vaim ja tuluke” 1971 ETV Agatha Christie, “Hiirelõks” 1971 Oskar Luts / Ingo Normet, “Vaikne nurgake” 1972 Vaino Vahing, “Suvekool” 1972 Zorair Halaphjan, “Hällilaul” 1972 Valentin Katajev / Mati Unt, “Vikerkaarelill” 1972 P. E. Beaumarchais, “Figaro pulm” 1973 Juhan Liiv / Ingo Normet, “Valu” 1973 Leonid Žuhhovitski, “Sa ei tea, kui valus mul on” 1974 Samuil Aljošin, “Oli kord armastus” 1974 Molière, “Tartuffe” 1975 Ott Kool, “Maarja maal” 1975 Ingo Normet, “Jaapani muinasjutt” 1975 Tšõngõz Ajtmatov / Kaltai Muhhamedzanov, “Tõus pühale mäele” 1975 Jevgeni Švarts, “Tuhkatriinu” 1975 Boriss Vassiljev, “Ärge tulistage valgeid luiki!” 1976 Tennessee Williams, “Iguaani öö” 1976 Stanislav Grochowiak, “Püsime veel sadulas, härrased!” 1976 Ingo Normet, “Muinasjutt Siiami printsist” 1976 Jack Popwell, “Missis Piper juhib juurdlust” 1977 Anton Hansen Tammsaare / Ingo Normet, “Otto Almari nägemus” 1977 Kazys Saja, “Puutuvid” 1977 Maiju Lassila, “Tark neitsi” 1978 Henrik Ibsen, “Doktor Stockmann” 1978 Ingo Normet, “Hirvepoiss” 1978 Dagmar Normet, “Jumpovaari” 1978 William Shakespeare, “Mõõt mõõdu vastu“ 1979 Mati Unt, “Doktor Noormanni kirjasõprade kokkutulek” 1979 Juhan Smuul, “Atlandi ookean” 1979 Paul-Eerik Rummo, “Tuhkatriinumäng” 1979 Ingo Normet / Hando Runnel, “Muinasjutt Pöial-Liisist” 1980 Arijs Geikins, “Legend Kaupost” (Jaan Kaplinski töötlus) 1980 Piret Udikas, “Ühe ema lapsed” 1980 Thornton Wilder, “Meie linnake” 1980 Jevgeni Švarts, “Draakon” 1981 Aleksandr Vampilov, “Vanem poeg” 1981 August Jakobson / Vaino Vahing, “Vaeste patuste alev” 1981 Valentin Katajev, “Puhkepäev” 1981 Agatha Christie / Edgar Allen, “Kutse mõrvale” 1982 Vladimir Majakovski, “Saun” 1982 Stephen Poliakoff, “Superdiskor” 1982 Hans Christian Andersen / Ingo Normet, “Näkineid” 1982 Ödön von Horváth, “Lood Viini metsadest” 1983 Aleksandr Tšervinski, “Viktoria” 1983 Kalle Käsper, “Doktor Stockmanni variant” 1983 Franc Pocci, “Sinihabe” 1983 Ott Kool, “Musta kassi öösel ei näe” 1984 Ivan Turgenev, “Kuu aega maal” 1984 Jean Anouilh, “Orniphle ehk Tuuleiil” 1984 Valter Udam, “Vastutus” 1985 Bertolt Brecht, “Mees on mees” 1985 Mihkel Tiks, “Vana Toomas” 1985 William Wycherley, “Provintsitar Londonis” 1985 Azat Abdullin, “Peremees” 1986 Ingo Normet, “Tuglase elu” 1986 August Kitzberg, “Libahunt” 1986 Ott Kool, “Reporterid” 1987 Lev Tolstoi, “Ja pimeduses paistab valgus” 1987 Mihhail Bulgakov, “Molière” 1987 Kersti Merilaas, “Pilli Tiidu” 1988 Mihhail Bulgakov, “Koera süda” 1988 György Spiró, “Aed” 1988 György Spiró, “Kanapead” 1989 Raimond Kaugver, “Saturnuse lapsed” 1989 John Kander / Fred Ebb, “Zorbas” 1989 Bernard Slade, “Tuleval aastal samal ajal” 1989 Claude Magniere, “Blaise” 1990 Molière, “Don Juan” 1990 Astrid Lindgren, “Vahtramäe Emil” 1990 Peter Shaffer, “Must komöödia” 1991 Henrik Ibsen, “Kummitused” 1991 Anton Hansen Tammsaare / Ingo Normet, “Otto Almari nägemus” 1991 Gabriel Garcia Márquez, “Naine, kes saabus kell 6″ 1992 Mihkel Mutt, “1991″ 1992 Enn Vetemaa, “Lipugambiit” 1992 Enn Vetemaa, “Anatoomikumi etüüd” 1992–93 Neil Simon, “Biloxi Blues” 1992 Arthur Schnitzler, “Ringmäng” 1993 Jacob ja Wilhelm Grimm / August Kitzberg / Walt Disney / Ingo Normet, “Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi” 1993 Madis Kõiv / Aivo Lõhmus, “Põud ja vihm Põlva kihelkonnan neljatõistkümnendämä aasta suvõl” 1993 Victor Hugo, “Angelo, Padua türann” 1994 Molière, “Ihnus” 1995 William Shakespeare, “Mõõt mõõdu vastu” 1995 Samuel Beckett, “Godot’d oodates” 1996 Jerry Herman, “Hallo, Dolly!” 1996 William Shakespeare, “Eksituste komöödia” 1998 William Shakespeare, “Kuningas John” 1998 Arto Paasilinna / Jorma Kairimo, “Äikesejumala poeg” 1998 Molière, “Ihnur” 1999 Aleksis Kivi, “Nõmmekingsepad” 2000 William Shakespeare, “Eksituste komöödia” 2000 Pedro Calderón de la Barca, “Elu on unenägu” 2000 Hugo Raudsepp, “Mikumärdi” 2000 Ödön von Horváth, “Lood Viini metsadest” 2001 August Kitzberg, “Suur Kosjasõit” 2002 Ferenc Molnar, “Liilia” 2002 ED Vaino Vahing, “Testament” 2003 John Millington Synge, “Martini ja Mary lugu” 2005 Arthur Miller, “Müügimehe surm” 2006 Mati Unt / H. Chr. Andersen, “Tinasõdur, baleriin ja siga” 2006 Anton Tšehhov, “Kajakas” 2006 A. H. Tammsaare, “Kuningal on külm” 2006 Reko Lundán / Ingo Normet, “Suurema kurbuseta” 2007 Tennessee Williams, “Iguaani öö” 2008 Mati Unt, “Räägivad” 2009 Variandid Shakespeare'i “Suveöö unenäost” Mendelssohn-Bartholdi sümfoonilises süidis “Suveöö unenägu” 2009 Kay Pollak, “Nii nagu taevas” 2009 Mati Unt “Huntluts” 2010 G. C. Menotti „Vanatüdruk ja varas” 2010 Vaino Vahing “Pulmad” 2011 Ernest Hemingway “Viies kolonn” 2011 William Shakespeare “Mõõt mõõdu vastu” 2012 Maurice Maeterlinck “Sinilind” 2013 Bertolt Brecht / Hella Wuolijoki “Härra Puntila ja tema sulane Matti” 2013 Viiu Härm / Paul-Eerik Rummo „Körged, körged Köpu mäged“ 2014 Henrik Ibsen “Brand” 2014 William Shakespeare / L. Sipari / L. Urpelainen “Romeo vs. Julia” 2015 Vaino Vahing “Mees, kes ei mahu kivile” 2017 Jerome Kilty “Armas luiskaja” 2019 "Teatrist" (artikleid ja intervjuusid aastatest 1971–2001). Ilmamaa, Tartu 2002, 368 lk; ISBN 9985770633 "Ujuda selles jões. Teatrikooli aabits". Kirjastus Eesti Teatriliit, Tallinn 2011, 190 lk; ISBN 9789985860571 Veelkord Stanislavskist. // TMK (1982) 6, Lähtudes Diderot'st. // Teater. Muusika. Kino (1995) 12 Võimalused ja võimatused. // TMK (1999) 4 Lavastajate koolitus – uus või vana? // Teatrielu 2000. Tallinn, 2001 Oskused ja looming teatris. // Techne. Tallinn, 2002 Lea Tormise mõistatus. // TMK (2002) 12 Teatrist ja koolist. // Akadeemia (2006) 11. Ingo Normeti vanemad olid kirjanik ja tõlkija Dagmar Normet ning helilooja Leo Normet. Ingo õde on ajakirjanik Haldi Normet-Saarna. Aastatel 1967–1973 oli ta abielus lavastaja Kaarin Raidiga, nende poeg on Ott Normet. 1974. aastal abiellus Ingo Normet näitleja Tiia Kriisaga, nende poeg on ajakirjanik Mart Normet. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide ETrBL, 432–433 EE 14, 327 Ingo Normet. // Lavastajaraamat. Tallinn, 2001. Ingo Normeti lavastuste loetelu Eesti Lavastajate Liidu kodulehel Andres Laasik, "Ettevaatlik Ingo Normet", Eesti Päevaleht, 2. august 2002 Andres Keil, "Ingo Normet: neli aastat on näitleja karjääris", Eesti Päevaleht, 2. detsember 2006 Ingo Normet. Saade Persona. Keskööprogramm. Vikerraadio Tiia Kriisa ja Ingo Normet Postimees / 60+, 26. juuli 2009