laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Creditinfo Eesti

Creditinfo Eesti AS (endise nimega Krediidiinfo AS) on 1993. aastal loodud Eesti ettevõte, mis tegeleb Eesti ettevõtete ja eraisikute finantsandmete kogumise ja töötlemisega, uurib ettevõtete maksekäitumist, krediidipoliitikat ja pankrotte ning haldab maksehäireregistrit. Krediidiinfo kuulub rahvusvahelisse krediidiinfoettevõtteid ühendavasse organisatsiooni FEBIS. 2006. aasta sügisel omandas Krediidiinfo AS-i rahvusvaheline kontsern Experian, mis pakub info-, krediidi- ja turundusteenuseid. 2016. aasta 1. detsembril võttis senine Krediidiinfo AS endale uueks ärinimeks Creditinfo Eesti AS. Nimevahetus tulenes ettevõtte kuulumisest Islandi päritolu kontserni Creditinfo Group koosseisu alates 2016. aasta algusest (kontsern omandas ettevõttes 100-protsendilise osaluse). Ettevõtte haldab portaali e-krediidiinfo.ee. 1993. aastal asutasid Eesti pangad Krediidiinfo AS-i. 1994. aastal alustas Krediidiinfo Eesti ettevõtete kohta ülevaadete koostamist ning info vahendamist välisfirmade kohta. 2004. aastal alustati krediidihaldusteenuse pakkumist. 2006. aasta sügisest on Krediidiinfo Experiani tütarettevõte. 2007. aastal hakati välja andma Edukas Eesti Ettevõte tunnistust. 2009. aastal alustas tööd eraisikutele suunatud andmebaas Minu Creditinfo 2016. aastal omandas Creditinfo Group ettevõttes 100-protsendilise osaluse ja ettevõte võttis uueks nimeks Creditinfo Eesti AS. 2021. aastal asus ettevõte pakkuma PSD2 teenuseid. Krediidiinfo vahetas nime. Äripäev, 01.12.2016. Vaadatud 03.05.2018. https://www.e-krediidiinfo.ee/ (vaadatud 05.04.2019) Creditinfo Eesti AS E-Krediidiinfo Maksehäireregister
Tõllakivi nasu

Tõllakivi nasu (ka Tõllakivi nasv) on Saare maakonna lääneosas asuv väike asustamata saar (nasu). Tõllaskivi nasu on 50 meetrit pikk ja 40 meetrit lai. Saare koordinaadid on 58° 25′ N, 23° 6′ E.
Maksehäireregister

Maksehäireregister ehk Creditinfo Ametlik Maksehäireregister on 2001. aastal Eesti pankade loodud register võlainfo kohta. Seda haldab Creditinfo Eesti AS (endise nimega Krediidiinfo AS). Nii ettevõtete kui ka eraisikute võlainfot koondav register sisaldas 2021. aasta seisuga andmeid 510 000 unikaalse maksehäire kohta. Häirete sisestamiseks registrisse peab ettevõte sõlmima haldajaga tasulise lepingu. Ühes kuus tehakse maksehäireregistrist 800 000 infopäringut. Registrisse kantud maksehäirete kohta on kajastatud järgmine teave: võla tekkimise kuupäev, võla lõppemise kuupäev, summa suurusjärk (maksehäired on summade järgi suurusjärkudeks jaotatud ja esimene suurusjärk algab 30 eurost), maksehäire päritolu. Häire kohta leiduvat teavet uuendatakse maksehäireregistris võlasaldo järgi (summat kas vähendatakse või suurendatakse). Mitme häire korral saldod liidetakse ja registris kajastub häire alguse kuupäevana vanima nõude maksetähtajale järgnev päev. Maksehäire lõpetatakse võlgnevuse täielikul tasumisel. Registrisse kantud info säilib ettevõtete puhul seitse aastat ning eraisikute puhul kolm aastat pärast maksehäire lõpetamist (krediidiasutuse sisestatud eraisiku maksehäire säilib pankadele nähtavana viis aastat pärast lõpetamist). Eraisikud saavad oma maksehäirete teavet vaadata 2009. aastal loodud Creditinfo eraisikute portaalist Minu Creditinfo. Ettevõtete maksehäired sisestatakse e-Krediidiinfo andmebaasi. Eraisiku pankrot Ametlik Maksehäireregister | Creditinfo Eesti AS. Vaadatud 03.05.2018. Enda maksehäirete vaatamine | Creditinfo Eesti AS. Vaadatud 03.05.2018. Aastaga on teiste eraisikute krediiditausta uurimine kasvanud üle kolme korra. Postimees, 27.11.2013. Vaadatud 03.05.2018. Ettevõtte maksehäire sisestamine | Creditinfo Eesti AS. Vaadatud 03.05.2018.
Iranasu

Iranasu (ka Iranasv, Ira nasu, Ira nasv) on Saare maakonna Saaremaa vallas asuv väike saar (nasu). Saare pindala on 0,67 hektarit ja rannajoone pikkus 568 meetrit. Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse. Saar on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega. Saare koordinaadid on 58° 25′ N, 23° 7′ E. Iranasu Eesti looduse infosüsteemis
Rusulao nasu

Rusulao nasu (ka Rusulaiu nasv) on Saare maakonna lääneosas asuv väike saar (nasu). Saare koordinaadid on 58° 26′ N, 23° 10′ E.
Sääreotsa nasv

Sääreotsa nasv (ka Sääreotsa nasu) on Saare maakonna Saaremaa vallas Saareküla küla alal asuv 400 m² suurune saar (nasu). Saare rannajoone pikkus on 103 meetrit. Saare koordinaadid on 58° 26′ N, 23° 9′ E. Saar on kivise pinnamoega. Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Sääreotsa nasv Eesti looduse infosüsteemis
Sihisuurrahu

Sihisuurrahu (ka Sihisuurahu[viide?]) on Hiiu maakonna põhjaosas Tareste lahes asuv saar (rahu). Saare koordinaadid on 59° 3′ N, 22° 43′ E.
Thomas Jonathan Jackson

See artikkel räägib väejuhist. Muusiku kohta vaata artiklit Stonewall Jackson (muusik). Thomas Jonathan Jackson (hüüdnimega Stonewall Jackson; 21. jaanuar 1824 Clarksburg, Virginia – 10. mai 1863 Guinea Station, Virginia) oli Ameerika Ühendriikide kodusõjas Konföderatsiooni üks väejuht. Ta õppis Ameerika Ühendriikide sõjaväeakadeemias. Ameerika-Mehhiko sõjast võttis ta osa suurtükiväes teenides. Aastatel 1851–1861 õpetas ta sõjakolledžis Virginia Military Institute. Kodusõja puhkedes liitus ta Konföderatsiooni armeega ning ta ülendati koloneliks. 1861. aasta juulis toimunud esimeses Bull Runi lahingus sai ta hüüdnime "Stonewall" ("Kivimüür"). Nimi pärineb Konföderatsiooni kindralilt Barnard Elliott Bee'lt, kes lausus: "Jakcson ja tema väed seisid vaenlase ees nagu kivimüür". 1862. aastal ülendati Jackson kindralleitnandiks. Jackson saavutas suurimat edu 1862. aasta mais ja juunis Jackson's Valley kampaanias ning seejärel Põhja-Virginia armee komandörina. 1862. aasta detsembris saavutas ta koos Robert E. Lee ja James Longstreetiga silmapaistva võidu Fredericksburgi lahingus. Chancellorsville'i lahingus tulistasid Jacksoni kogemata tema oma väed ning ta suri käe amputeerimisest saadud tüsistuse ja kopsupõletiku tõttu paar päeva hiljem. Jacksoni peetakse USA kodusõja üheks taktikaliselt kõige paremaks väejuhiks.
Breitenbach am Inn

Breitenbach am Inn on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 510 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 37,99 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3404 inimest. Vald paikneb 5,5 km Wörglist läänes ja 19 km Kufsteinist edelas. Külal on viis osa ning see sai uued osad ja majanumbrid 2006. aastal. Küla asutati 19. sajandi keskpaigas. Breitenbach am Inni vallas asub Berglsteiner See järv. Vahetult enne 800. aastat on Breitenbachi mainitud kui mungakongi "Mensalpfarre" Kufsteinis, püha Peetruse kihelkonnakirik on üks vanemaid kirikuid Tiroolis. Breitenbach on üks kolmest Freisingi "Urpfarren" Tirooli maast. Dokumenteeritud Breitenbach ilmus suhteliselt hilja, esimest korda 1157. aastal. Breitenbachi iidse ja emavalla algsed piirid hõlmasid Tulimäe, Kivimäe, Mariatali, Voldöppi ja Moseni (Kramsachi) valdade territooriume, mis kõik aastaks 1891 jäädavalt sellest ühendusest eemaldati. 739–1818 moodustas Inn Habachsi suubumiskohast (Munsteri ja Kramsachi vahel) Kufsteinini Salzburgi peapiiskopkonna (paremal jõekaldal) ja Freisingi peapiiskopkonna (vasakul jõekaldal) vahelise piiri. Kirikliku territoriaalse jaotusega kaasnes ilmalik ja rohkem kui 900 aastat, Baieri maaomandamisest aastal 1504 jagas Breitenbach Baieri hertsogkonna rikkusi. Breitenbach oli algselt puhtalt põllumajanduslik küla, mis ennast enamalt jaolt ise ära toitis. Mida vajati, ja mida kohapeal ei olnud saada, toimetati laevaga Inni jõge pidi. Seda, et Breitenbachis oli ka "Schopperi ettevõte" (Innschiffe remonditöökoda), tõendab endiselt nimi "Schopperi võõrustaja". Umbes 1860. aastatel, mis tõi Inni raudtee lõunaküljel kaasa tohutu majandusarengu, jäi esialgu eemale Breitenbach, kuna puudus sild. Kui sooviti minna Breitenbachist jõe teisele kaldale Kundlisse, siis selleks oli ainult "Überfuhr" (praam). 1894. aastal otsustas volikogu ehitada silla ja 1896. aastal see avati. Breitenbachi vald on oma piirides 19. sajandi keskpaigast ja paikneb Breitenbachi peaküla kõrval laiali hajutatud asundustes. Varem oli siin kolm põhikooli, täna vaid kaks ja keskkool. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70505.pdf www.breitenbach.tirol.gv.at Breitenbachi veebileht
Pukastu

Pukastu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Pressi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pressi külaga. Külast on teateid alates 1922.[viide?] Evar Saar: artikkel "Pressi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pulsti

Pulsti oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kikkaoja küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kikkaoja külaga. Külast on teateid alates 1922.[viide?] Evar Saar: artikkel "Kikkaoja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pundõ

Pundõ (ka Punde) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kassi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kassi külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Punde järv Punde puntrakuusk Evar Saar: artikkel "Kassi2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Püve

Püve oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Soome küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Soome külaga. Külast on teateid alates 1970. aastatest. Evar Saar: artikkel "Soome" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ronkusõ

Ronkusõ (ka Ronkuse) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Külaoru küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Külaoru külaga. Külast on teateid alates 1922.[viide?] Evar Saar: artikkel "Külaoru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Räpomõtsa

Räpomõtsa (ka Räpometsa) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Räpo küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Räpo külaga. Külast on teateid alates 1922.[viide?] Evar Saar: artikkel "Räpo" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Saksniidü

Saksniidü oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mutemetsa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mutemetsa külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Saksniidü alal oli varem samanimeline karjamõis. Evar Saar: artikkel "Mutemetsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Saarõperä

Saarõperä (ka Saarepera) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kõrgepalu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõrgepalu külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Evar Saar: artikkel "Kõrgepalu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Saera

Saera oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Ähijärve küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ähijärve külaga. Külast on teateid alates 1970. Evar Saar: artikkel "Ähijärve" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lametrükk

Lametrükk on trükitehnika, mille puhul trükiplaadi pind on täiesti tasane. Värvi kinnitamiseks kasutatakse mitmeid keemilisi ja fotokeemilisi võtteid. Tuntuimad lametrükimenetlused on litograafia ehk kivitrükk ja ofsettrükk. Trükitava poolimava pinna teatud osad võivad olla tindi suhtes vastuvõtlikud, samas kui teised (tühjad osad) lükkavad selle tagasi. Graafika Trükitehnika Sügavtrükk Kõrgtrükk Litograafia ehk kivitrükk Monotüüpia Diatüüpia
Saratoki-Rüütli

Saratoki-Rüütli oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Paganamaa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Paganamaa külaga. Külast on teateid alates 1945.[viide?] Evar Saar: artikkel "Paganamaa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Savihoovi

Savihoovi oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Viitka küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Viitka külaga. Külast on teateid alates 1922.[viide?] Evar Saar: artikkel "Viitka" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Savikunnu

Savikunnu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mõisamäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõisamäe külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Evar Saar: artikkel "Mõisamäe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Savira

Savira oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Vana-Roosa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vana-Roosa külaga. Külast on teateid alates 1922.[viide?] Evar Saar: artikkel "Vana-Roosa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Savvõmäe

Savvõmäe (ka Savemäe) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Meeliku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Meeliku külaga. Külast on teateid hiljemalt alates 1970. Evar Saar: artikkel "Meeliku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 02.05.2018)
Sitasilla

Sitasilla oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Uue-Saaluse küla alale. KNAB (vaadatud 02.05.2018) Evar Saar: artikkel "Uue-Saaluse" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Soemõtsa

Soemõtsa (ka Soemetsa) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kolepi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kolepi külaga. Külast on teateid alates 1922.[viide?] Evar Saar: artikkel "Kolepi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Euroopa meistrite karikavõistlused

Euroopa meistrite karikavõistlused (inglise European Champion Clubs' Cup; prantsuse Coupe des Clubs Champions Européens) oli aastatel 1955–1992 UEFA korraldatud Euroopa jalgpalliklubide kõrgeim võistlus. Karikavõistlustel said osaleda Euroopa põhiliigade meistrid, nii eelmise kui sama aasta võitjad. Võistluse ametlik nimetus oli algusaegadel prantsuskeelne ja ka karika pani välja Prantsuse ajaleht L'Équipe. Võistlus toimus nii, et meeskonnad loositi paaridesse ja kohtuti kaks korda (kodus/võõrsil). Edasipääseja otsustas kahe mängu kokkuvõtlik seis. Kui kahe mängu kokkuvõttes oli seis viigiline, siis mängiti kolmas, otsustav lisamäng. Alates 1967. aastast sai otsustavaks võõral väljakul löödud väravate arv. Kui ka see oli mõlemal meeskonnal ühesugune, siis otsustas edasipääseja loos. 1971. aastal asendati loos mängujärgse penaltiseeriaga. 1992/1993. hooajal sarja mängusüsteemi ja nime muudeti, kuid karika nimi jäi endiseks. Sellest sündis tänapäevane UEFA Meistrite Liiga. UEFA Meistrite Liiga
Sulõmõisa

Sulõmõisa (ka Sulemõisa) oli küla Võrumaal, ajalooliselt Vana-Roosa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vana-Roosa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vana-Roosa külaga. Külast on teateid alates 1922 (Sulemõisa asundus). Evar Saar: artikkel "Vana-Roosa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 02.05.2018)
Sumbi

Sumbi oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Palli küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Palli külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Evar Saar: artikkel "Palli2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Sur'a

Sur'a (ka Surja) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Luhte küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Luhte külaga. Külast on teateid hiljemalt alates 1930. Evar Saar: artikkel "Luhte" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 02.05.2018)
Tulbasuu

Tulbasuu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Jaanimäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jaanimäe külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Evar Saar: artikkel "Jaanimäe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tõlva

Tõlva oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kirikumäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kirikumäe külaga. Külast on teateid hiljemalt alates 1922. Evar Saar: artikkel "Kirikumäe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 02.05.2018)
Vaestõlastõ

Vaestõlastõ (ka Vaestelaste) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mõksi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõksi külaga. Külast on teateid alates 1930.[viide?] Evar Saar: artikkel "Mõksi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vagulasuu

Vagulasuu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Roosisaare küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Roosisaare külaga. Külast on teateid alates 1922.[viide?] Evar Saar: artikkel "Roosisaare" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Valsiniidü

Valsiniidü oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Võrumõisa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võrumõisa külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Evar Saar: artikkel "Võrumõisa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vanakao

Vanakao oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Uue-Saaluse küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Uue-Saaluse külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Evar Saar: artikkel "Uue-Saaluse" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vihtlamäe

Vihtlamäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mõksi küla alale. Evar Saar: artikkel "Mõksi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Viimäe

Viimäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Meeliku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Meeliku külaga. Külast on teateid hiljemalt alates 1945. Evar Saar: artikkel "Meeliku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 02.05.2018)
27. detsember

27. detsember on Gregoriuse kalendri 361. päev (liigaastal 362. päev). Juliuse kalendri järgi 14. detsember (1901–2099). 1903 – Peterburis asuvad eesti seltsid tähistasid Friedrich Reinhold Kreutzwaldi 100. sünniaastapäeva. 1918 – Ajutine Maanõukogu otsustas 1., 2. ja 3. veebruarile 1919 määratud Asutava Kogu valimised edasi lükata. 1918 – loodi Eesti Vabariigi Riigikontroll. 1945 – EK(b)P Keskkomitee ja ENSV Rahvakomissaride Nõukogu andis välja otsuse "Abinõudest võitluse tugevdamiseks kodanlik-natsionalistliku põrandaaluse ja tema relvastatud jõudude vastu." ... 0537 – valmis Hagia Sophia. 1512 – Hispaania andis välja Uue Maailma asunike ja põliselanike suhteid sätestavad Burgose seadused. 1637 – Shimabara ülestõus: mässavad Jaapani talupojad võitsid 3000-mehelist samuraide väge. 1794 – Prantsuse revolutsiooniväed tungisid Hollandisse. 1918 – Preisimaa Poseni provintsis puhkes Suur-Poola ülestõus. 1979 – Nõukogude-Afganistani sõda: operatsiooni Štorm-333 käigus tapeti NSV Liidu eriüksuse Alfa poolt Ḩāfiz̧ullāh Amīn. Uueks Afganistani juhiks sai Babrak Karmal. 2007 – Pakistanis Rawalpindis mõrvati riigi endine peaminister Benazir Bhutto.  Pikemalt artiklis Sündinud 27. detsembril 1571 – Johannes Kepler, saksa astronoom ja matemaatik 1654 – Jacob Bernoulli, šveitsi matemaatik 1761 – Michael Andreas Barclay de Tolly, Vene väejuht 1822 – Louis Pasteur, prantsuse teadlane 1832 – Pavel Tretjakov, vene kunstikoguja 1833 – Larin Paraske, isuri runolaulik 1900 – Hans Stuck, saksa-austria autovõidusõitja 1901 – Marlene Dietrich, näitleja ja laulja 1929 – Mihkel Veiderma, eesti keemik 1930 – Rasmus Kangropool, eesti arhitektuuriajaloolane 1931 – Oleg Sapožnin, eesti muusika- ja sporditegelane 1934 – Larissa Latõnina, Nõukogude Liidu sportvõimleja 1948 – Gérard Depardieu, prantsuse näitleja 1952 – David Knopfler, briti kitarrist 1980 – Meelis Kompus, eesti ajakirjanik 1988 – Hayley Williams, ameerika laulja 2006 – Eneli Jefimova, eesti ujuja  Pikemalt artiklis Surnud 27. detsembril 1543 – Georg (Brandenburg-Ansbach), Ansbachi markkrahv ja Bayreuthi asevalitseja 1802 – Jens Juel, taani maalikunstnik 1923 – Gustave Eiffel, prantsuse insener ja arhitekt 1977 – Voldemar Panso, eesti näitleja ja lavastaja 1979 – Hafizullah Amin, Afganistani poliitik 1995 – Leo Normet, eesti helilooja ja muusikateadlane 2002 – George Roy Hill, USA filmilavastaja 2006 – Pierre Delanoë, prantsuse luuletaja 2006 – Marmaduke Hussey, Suurbritannia ringhäälingu BBC juht 1986–1996 2006 – Conrad Buchanan 2007 – Jaan Kross, eesti kirjanik 2007 – Benazir Bhutto, Pakistani poliitik 2016 – Carrie Fisher, USA filminäitleja ja kirjanik 2023 – Jacques Delors, Prantsuse poliitik ja majandusteadlane 2023 – Gaston Glock, Austria insener ja ettevõtja kolmas jõulupüha ... Tallinna maksimumtemperatuur +9,3 °C (2011) Tallinna miinimumtemperatuur –22,3 °C (1930) Tartu maksimumtemperatuur +9,3 °C (2011) Tartu miinimumtemperatuur –26,1 °C (1907) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion.
Villaku

Villaku oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Oe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Oe külaga. Külast on teateid alates 1970. Evar Saar: artikkel "Oe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Virulasõ

Virulasõ oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Vana-Roosa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vana-Roosa külaga. Külast on teateid hiljemalt alates 1930. Evar Saar: artikkel "Vana-Roosa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 02.05.2018)
Oja (täpsustus)

Oja on jõest väiksem looduslik vooluveekogu. Oja võib tähendada ka järgmist: Oja oli Ojaküla varasem nimi, Tartu-Maarja kihelkonnas Oja oli Ojaküla varasem nimi, Äksi kihelkonnas Oja (perekonnanimi) ... Ojaküla Oja tänav (täpsustus)
Hulgus

Hulgus on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Hulgus on pandud Vana-Kariste mõisas Halliste kihelkonnas Pärnumaal (Ulgus), Uue-Lõve mõisas Valjala kihelkonnas Saaremaal (Ulgus), Laiuse mõisas Laiuse kihelkonnas Tartumaal (Ulgus) ja Põlula mõisas Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal (Ulckus). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Raal (perekonnanimi)

Raal on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Raal on pandud Roosna-Alliku mõisas Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal ja Abja mõisas Halliste kihelkonnas Pärnumaal. Nimede eestistamisel määrati Raal uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bock, Pokk ja Riigor. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raal Eestis 69 mehel ja 70 naisel.
Reynoldsi arv

Reynoldsi arv (tähis Re) on vooliste (vedelike ja gaaside) voolamise laadi (laminaarne või turbulentne) määrav dimensioonita suurus. Arv on nimetatud Osborne Reynoldsi järgi, kes kirjeldas seda 1883. aastal. Arv saadakse voolisele mõjuva inertsijõu jagamisel kujumuutust takistavate jõududega: R e = ρ v d η {\displaystyle \mathrm {Re} ={\frac {\rho vd}{\eta }}} , kus ρ {\displaystyle \rho } on voolise tihedus, kg/m3; v {\displaystyle v} on voolise suhteline kiirus, m/s; d {\displaystyle d} on toru läbimõõt, m; η {\displaystyle \eta } on keskkonna dünaamiline viskoossus, Pa·s. Kuna dünaamilist viskoossust seob kinemaatilise viskoossusega valem η = ν ⋅ ρ {\displaystyle \eta =\nu \cdot \rho } , siis saab Reynoldsi arvu avaldada ka kujul R e = v d ν {\displaystyle \mathrm {Re} ={\frac {vd}{\nu }}} . Kui Reynoldsi arv on väiksem oma kriitilisest väärtusest (ümmarguse sirge toru korral kuni 2320), siis on voolamine laminaarne, kui suurem, siis turbulentne. Üleminekul turbulentsele voolamisele kasvab liikumistakistus järsult. Reynoldsi arvu kasutatakse ka selleks, et arvutada, kui suurt takistust avaldab keskkond selles liikuvale kehale. Sel juhul tähistab d {\displaystyle d} valemis keha joonmõõdet. Eesti entsüklopeedia 8. köide, 1995.
Estonian World

Estonian World on ingliskeelne veebiajakiri, mis on mõeldud eestlastele välismaal ja estofiilidele kogu maailmas. Ajakiri asutati 2012. aastal Londonis, selle peakorter asub Tallinnas. Veebiajakirja asutasid Silver Tambur, Sander Saar ja Sten Hankewitz. Ajakirja Estonian World eesmärk on kirjutada globaalsetest eestlastest ja nende edulugudest ning Eestist ja selle õnnestumistest üleüldiselt. Ajakirjal on kaasautoreid ja toimetajaid üle maailma. Estonian World on maailmas kõige loetum ingliskeelne veebiväljaanne Eesti kohta, seda loetakse enam kui 230 riigis ja territooriumil. http://estonianworld.com/about/ "Estonian World". "Estonian World".
VVER

VVER (lühend venekeelsest водо-водяной энергетический реактор; ka WWER – Water-Water Energetic Reactor) on tüüp (seeria) tuumareaktoreid. See survevee-reaktorite tüüp töötati välja 1960. aastail Venemaal. Nende reaktorite võimsus on 70–1200 MW. Peamised seni ehitatud on VVER-440 (võimsus 440 MW) ja VVER-1000 (võimsus 1 GW). Ehitamisel on VVER-1200 (võimsus 1200 MW).