laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lui Jaanson

Lui Jaanson (sündinud 25. veebruaril 1931 Tartus) on eesti rahvusest endine Nõukogude Liidu sõjaväelane ja lendur ning endine Eesti sõjaväelane. Ta õppis Tartu 1. Keskkoolis. Koolipoisina (1948) hakkas ta osalema ALMAVÜ Tallinna Aeroklubi Tartu filiaali purilennu ja langevarjuhüpete kursustel. Kui vanuseliselt jõudis kätte kohustuslik sõjaväeteenistuse aeg Nõukogude armees, astus õppima Kirovogradi sõjaväelendurite kooli Ukrainas, mille lõpetas 1954. Lendas Nõukogude Liidu lennuväe 76. õhuarmee 54. pommituslennuväepolgus (asus teisel pool Peipsi järve Oudova linnas Vene NFSV-s) nii lenduri kui ka vanemlendurina kahemootorilisel reaktiivlennukil Il-28. Detsembris 1959 anti talle Nõukogude Liidu sõjaväelenduri 1. klassi tunnistus. Kui 286. lennuväediviis 1960. aastal eksikombel reorganiseerimise käigus laiali saadeti, naasis tööle tsiviillennundusse Tartus. 1961 oli lennulüli juht (ülem) Ülenurmel. Kuni aastani 1971 oli Jaanson Aerofloti 47. eriotstarbelise eskadrilli ülema asetäitja. Lendas väikelennukeil Jak-12 (sanitaarlennud ehk lennukiirabi) ja An-2, külvas väetist ja pestitsiide (kuni nende keelamiseni), lennutas Tõravere observatooriumi teadlasi atmosfääri uurimiseks. 1965 ülendati Nõukogude Liidu lennuväe reservkapteniks (1972 reservmajoriks). 1967–1971 õppis Jaanson Leningradi Tsiviillennunduse Akadeemias. Kolm aastat hiljem sai Aeroflotis reisilennuki 1. klassi piloodi tunnistuse (pädevustase lendurilitsentsil), olles lennanud kokku üle 10 000 tunni. Kuni 1979 töötas Lui Jaanson Tartus paikneva Aerofloti transpordilennulüli komandörina, 1979–1985 töötas ta seal väljaõppeinstruktorina. Veebruaris 1985 anti talle NSV Liidu teenelise transporditöötaja aunimetus. 1. aprillist 1985 läks pensionile. Taasiseseisvunud Eestis asus Jaanson augustist 1991 tööle Kaitseliidus. 1992 – Kaitseliidu Tartu maleva väljaõppeinstruktor Märtsist 1993 – Kaitseliidu peastaabi väljaõppeosakonna ohvitser Juunis 1993 sai ta Eesti Kaitseväe majori auastme, veebruaris 1997 kolonelleitnandi auastme. Aprillist 1997 kuni 10. juunini 1999 – Kaitseliidu ülem Aastal 2000 läks pensionile. Kotkaristi III klassi teenetemärk, 2004
Mustametsa (Kuusalu)

Mustametsa on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Vahastu–Mustametsa tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Muuksi

Muuksi on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Muuksi linnamägi Muuksi kivikirstkalmed Muuksi karstinõgu Hundikangrud Kabelikangrud Muuksi II maailmasõja matmispaik Sepa talu Vaade Turjemäelt küla keskuse poole Vaade Alttoa talu poolt ida poole (maantee taga Kooli, Liiva-Ludvigi ja Lommi talud) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mäepea

Mäepea on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nõmmeveski

Nõmmeveski on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Kotka–Valgejõe tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 26.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pala (Kuusalu)

Pala on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Külas asub Harjumaa kõrgeim punkt, mis ulatub 112,6 meetrit üle merepinna. Kaitseväe keskpolügoon Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 26.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Parksi

Parksi on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Külast on pärit skulptor Art Allmägi. Kotka–Valgejõe tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 26.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Noor kujur Art Allmägi sai Põltsamaal graniiti tahudes palju väärtuslikke kogemusi" Vooremaa, 16. august 2004
Fööniksisaared

Fööniksisaared (inglise Phoenix Islands) on Kiribatile kuuluv saarestik Vaikses ookeanis. Koosneb 8 atollist ja kahest veealusest rifist. Kogupindala on umbes 27,7 km². Abariringa (ka "Canton", "Kanton") Birnie Enderbury Manra McKean Nikumaroro Orona Rawaki Kõik atollid peale Abariringa on asustamata. Saarestikku hõlmab looduskaitseala.
Esslingen

Esslingen on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal, Esslingeni kreisi keskus. Asub Neckari jõe ääres, 10 km Stuttgardist kagus. Esslingeni on esmamainitud 777. aastal (Ezelinga). 1229. aastal sai linnaõigused. Linnas asub Esslingeni rakendusteaduste kõrgkool. Teise maailmasõja lõpus, 1945. aasta aprillis okupeeris Ameerika Ühendriikide armee Esslingeni. Sõja ajal rajati linna suur põgenikelaager, mis sai väga vähe kannatada. Seal viibis umbes 47 tuhat ümberasustatud inimest ehk DP-d (inglise keeles displaced persons). Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Esslingeni koduleht
Matthew Perry (täpsustus)

Matthew Perry on mitme tuntud inimese nimi: Matthew Perry (1969–2023) oli USA filminäitleja. Matthew Calbraith Perry (1794–1858) oli USA admiral. Matt Perry (1977–) on inglise ragbimängija.
Akadeemiline distsipliin

Akadeemiline distsipliin (inglise academic discipline, field of study) tähendab kõrgkoolis õpetatavat õppeainet või viljeldatavat teadusharu. Akadeemia [Eesti keele seletav sõnaraamat]
Struktuuriteadused

Struktuuriteadused (saksa keeles Strukturwissenschaften) on keerukate süsteemide uurimisega tegelevad akadeemilised distsipliinid, mis on vahelüliks loodus- ja humanitaarteaduste vahel. Sõna kasutatakse selles tähenduses peamiselt Saksamaal. Struktuuriteaduste hulka kuuluvaks arvatakse kaoseteooria, mänguteooria, katastroofiteooria, informatsiooniteooria, süsteemiteooria, küberneetika, sünergeetika, semiootika. Struktuuriteaduse mõiste võttis kasutusele Carl Friedrich von Weizsäcker 1971. aastal. Bernd-Olaf Küppers asutas 2008. aasta alguses Jena Ülikooli juures uurimiskeskuse Frege Centre for Structural Sciences. Struktuuriteaduste mõiste kasutuselevõtt on seotud probleemidega füüsika ja bioloogia metodoloogiliste erinevuste mõtestamisel. Ewald Johannes Brunner, Wolfgang Tschacher, Karsten Kenklies (eds.) 2011. Selbstorganisation von Wissenschaft. (Schriftenreihe des Frege Centre for Structural Sciences.) Jena: IKS Garamond, Edition Paideia Wolfgang Krohn, Günter Küppers 1989. Die Selbstorganisation der Wissenschaft. Suhrkamp. Struktuuriteaduste Frege Keskuse koduleht
Kiri (keeleteadus)

Kiri on märgisüsteem teksti ülesmärkimiseks nähtavate või kombitavate märkide abil. Varaseimad kirjasüsteemid olid ilmselt piktogrammide, ideogrammide või mnemogrammide süsteemid. Nende hulka on arvatud näiteks Jiahu kiri (umbes 6600 eKr), Vinča kiri (umbes 4500 eKr) ja varane Induse kultuuri kiri (umbes 3500 eKr), samuti Äänisjärve kaljujoonistel kasutatud kiri või kirjad (umbes 2500 eKr), kuid on ka teisi seisukohti. Kindlat teadaolevad kirjasüsteemid tekkisid ja arenesid ilmselt kunagi 4. aastatuhandel eKr. Vanimateks peetakse Sumeri vana kirja ning Egiptuse hieroglüüfe, mis kujunesid umbes 3200 kuni 2600 eKr. Hiina kiri kujunes välja umbes 1600 eKr. Kunagi umbes samal ajal said alguse ka Olmeegi, Maia jt Kesk-Ameerika põlisasukate kirjad. Kirjasüsteeme on liigitatud mitmeti. Kuna mitmetes kirjasüsteemides võib olla erinevate süsteemide tunnuseid, siis on need liigitused tihtipeale kokkuleppelised või tinglikud. Ladina kiri Araabia kiri Armeenia kiri (armeenia tähestik) Devanaagari kiri Gruusia kiri (gruusia tähestik) Hieraatiline kiri Jaapani segakiri Kürilliline kiri Daktülograafia Interpunktsioon Kalligraafia Kirjavahemärgid Kirjutamine Kirjastiil Phaistose ketas Praktiline transkriptsioon Transliteratsioon
Seaborgium

Seaborgium on keemiline element järjenumbriga 106. Tuntud isotoopidest stabiilseim on isotoop massiarvuga 269, mille poolestusaeg on 22 sekundit. Element on nimetuse saanud füüsiku Glenn Theodore Seaborgi järgi.
Salmistu

Salmistu on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Salmistu on rannaküla ja suvituskoht. Külla kuulub ka Pedassaar. Salmistul paikneb ka majutus- ja toitlustuskoht Roosi Villa (varasemate nimedega Okasroosike ning Okka kõrts, Salme Villa). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Salmistu koduleht Salmistu laid Geoaarde kodulehel [1]
Saunja (Kuusalu)

Saunja on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. Posti sihtnumber on 74636. Saunja külas on sündinud tarbekunstnik Leesi Erm. Külas on ka mälestuskivi Gustav Vilbaste lapsepõlvekodu asukohal. Kangrukivi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Küla andmed Kuusalu valla kodulehel
Sigula

Sigula on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. Hirvli–Vahastu tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sõitme

Sõitme on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Eesti lipu päev

Eesti lipu päev on Eesti Vabariigi riiklik tähtpäev, 4. juuni. See päev märgib Eesti lipu emalipu õnnistamist Otepääl Eesti Üliõpilaste Seltsi lipuna 23. mail 1884 (uue kalendri järgi 4. juunil). Eesti lipu päeva seadis Riigikogu sisse 14. aprillil 2004. 63 poolthäälega võeti vastu Isamaaliidu fraktsiooni ja Riigikogu liikme Tiit Matsulevitši poolt 19. jaanuaril 2004 algatatud pühade ja tähtpäevade seaduse muutmise seadus. Esimest korda tähistati Eesti lipu päeva 2004. aastal, sinimustvalge lipu pühitsemise 120. aastapäeval
Suru

Suru on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. Suru mõis Kaitseväe keskpolügoon Järvi Pikkjärv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tammispea

Tammispea on küla Harju maakonna Kuusalu vallas Lahemaa rahvuspargis. Tammispeal on 61 elanikku. seisuga 01,01,2023 Tammispeal on Tammispea hiidrahn. Rahn koosneb rabakivist ja on umbes 7,8 m kõrge. Seal on ka 11 m kõrgune Tammispea kivi. Eesti kõrgeim. Aivar Simson, skulptor Paul Mänd, skulptor Jaan Kruusvall, kirjanik Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Margaret Hendrie

Margaret Hendrie (1924–1990) on Nauru riigihümni "Nauru Bwiema" sõnade autor.
Tammistu (Kuusalu)

Tammistu on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. Posti sihtnumber on 74719. Tammistu küla asub Juminda poolsaare loodekaldal Lahemaa rahvuspargis. Tammistu küla on alati olnud Juminda poolsaare väiksemaid külasid. Nõukogude ajal kuulus Leesi küla koosseisu. Eril aegadel on küla nimi olnud Tammes, Taamise, Tammeszby, Tammist Byy ja Tammistu. Tammistu küla on esmamainitud 1517. aastal. Tol ajal oli külas kolm talu ja üks üksjalakoht, Tammistu küla vanimad talud on Roigu ja Onga. Praegu on külas 25 majapidamist, aasta läbi elatakse 9 talus. Tammistu külas on oma lapsepõlve suvekodu talu taastanud advokaat ja ettevõtja Marti Hääl, kes küla esindajana kuulub Lahemaa koostöökogusse. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Juminda poolsaare külad palusid Lahemaa küsimuses ministrilt abi" Sõnumitooja, 16. aprill 2014 Küla andmed Kuusalu valla kodulehel
Tapurla

Tapurla (kohakääne Tapurlasse) on küla Harjumaal Kuusalu vallas Juminda poolsaarel Hara lahe ääres. Külas asub Tapurla sadam. Külast kagusse jääb Tapurlaht ja loodesse Naskali laht, mida on esmamainitud 1690. aastal kujul Nasgalli. Mõlemad on Hara lahe osad. Küla nime on kirjutatud mitmel kujul. Küla on esmamainitud 1537 kujul Tapper. Järgnesid kirjapildid Tabba (1586), Tubberla (1637), Taberla (1732) ja Tapparla (1798). Kasutatud on ka nimekujusid Tappurla, Tappulla ja Taburla. Küla kuulus Kolga mõisale. Ilmselt on küla saanud nime Tapurlahe järgi, mille ääres ta asub. Enn Tarveli arvates on laht omakorda saanud nime isiku järgi, kelleks võis olla näiteks Tappe, Tappete, Tapara või Tapari. Rahvapärimuse järgi olid pärast Põhjasõda kõik külaelanikud katku surnud. Nende asemel olevat Soomest tulnud kolm meest, kelle nimedega kutsutakse senini küla talusid. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk. 654
Tsitre

Tsitre on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. Tsitre mõis Tsitre fosforiidimaardla Tsitre kihistu Merila puhketalu Tsitre bussipeatus Tsitre rand Tsitre telkimisplats Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Laurence Henry Hicks

Laurence Henry Hicks (1912–1997) on Nauru riigihümni "Nauru Bwiema" muusika autor. Ta oli austraallane.
Turbuneeme

Turbuneeme on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. Loksa–Viinistu tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tõreska

Tõreska on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. Kaitseväe keskpolügoon Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Uuri

Uuri on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. Külas asub Uuri hiiemets ja Kahala hiiemets. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vahastu (Kuusalu)

Vahastu on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. Hirvli–Vahastu tee Vahastu–Mustametsa tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Valkla

Valkla on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. Külas asub Valkla baptistikoguduse palvela. Külas tegutses Valkla kõrts, mille säilinud kõrtsihoone on arvele võetud kultuurimälestisena. Valkla mõisa peahoone Valkla kivisild Harjumaa Valkla palvela Valkla bautakivikalmistu Valkla mõis Valkla oja Valkla soo Jaanukse Murendikivi Jaanukse Tagametsakivi Jaanukse kivi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vanaküla (Kuusalu)

Vanaküla on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. Kotka–Valgejõe tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vihasoo

Vihasoo on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. Külas on Pauna talu kalmistu. Loksa kolhoos Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Virve

Virve on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. Küla paikneb Juminda poolsaarel Hara lahe läänerannikul. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Aela

Aela (18. sajandi kaartidel Aila, 20. sajandil ka Aeli) on küla Harju maakonna Kose vallas. Valla ja sellega ühtlasi Harju maakonna kõige lõunapoolsem küla. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Küla territooriumile jäävad mitmed sood. Nende seas Vonka raba, Laukesoo, Pususoo ja Nairemäe raba. Külast läände naabervalla territooriumile jääb Aela raba. 18. sajandi kaartide järgi on külast kagus (praeguses Järva maakonnas) asunud Malema[küsitav] ja lõunas (praeguses Rapla maakonnas) Taga-Polliku (Takka Pollik) (tänapäeval Suurekivi) asulad. Aela maastikukaitseala Aela-Viirika soo Aela mõis Laukesoo maastikukaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.09.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et
Alansi

Alansi on küla Harju maakonna Kose vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Valdava osa küla territooriumist võtavad enda alla põllumajandusmaad. Küla lääneosas kulgeb Alansi oja. Külas asub Lemomägi (Lemmumägi), kus 2001. aastal avati Johan Pitka monument (skulptor Helmut Hiismaa). Monumendi lähedale püstitati 2003. aastal ka mälestuskivid kolmele mõrvatud Pitka pojale. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Alansi veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 10.05.2014) Külast eestigiid.ee veebilehel veebiportaalis eestigiid.ee Alansil avatakse mälestusmärk kapten Paul Laamannile, ERR, 9. november 2008
Ardu

Ardu on alevik Harju maakonnas, Kose vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Ardus 544 inimest. Neist 520 (95,6%) olid eestlased. 1. jaanuaril 2014 elas Ardus Rahvastikuregistri andmetel 528 inimest. 18. sajandi kaartide järgi on Ardu (Hardo) juures olnud kõrts. Asulast idas on olnud endised Sikemäe (Sikkama) ja Vanamõisa küla. Ardu oli aastatel 1992–2013 eksisteerinud Kõue valla keskus. Alevikus asub Ardu muinaskalmistu. Sealt leitud mehe luustiku järgi tegi 1950. aastatel Mihhail Gerassimov mehe büsti "Ardu mees". Ardu külanõukogu Habaja sovhoos Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Habaja

Habaja on alevik Harju maakonnas Kose vallas. Kuni 2013. aasta sügiseni kuulus Habaja Kõue valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Habajal 311 inimest. Neist 302 (97,1%) olid eestlased. 1. jaanuaril 2014 elas Habajal Rahvastikuregistri andmetel 303 inimest. Alevikku läbib Kose–Purila maantee. Küla territooriumil asub Habaja mõis. Varasemad teated Habaja kohta pärinevad 1419. aastast, mil asustus oli tuntud Appa külana. Habaja mõis (saksa keeles Habbat) rajati 1646. aastal, mil see eraldati Vana-Harmi mõisast. 18. sajandi teisel poolel kuulus mõis Ungern-Sternbergidele, viimase käest läks valdus Moritz Wilhelm von Pistohlkorsi kätte. 1790. aastal omandas mõisa Bernhard Heinrich von zur Mühlen. Suure osa 19. sajandist oli mõis Hunniuste perekonna valduses, kelle kätte jäi kuni 1939. aasta võõrandamiseni. Nõukogude perioodil kuulus mõisakompleks Habaja sovhoosile. Habaja mõisas toimus 29. mail 1858 nende Habaja ja Harmi talupoegade peksmine, kes keeldusid abiteost. Seda sündmust meenutab Habajal mälestuskivi. Alevikus on ka mälestuskivi "Langenud Suures Isamaasõjas aastail 1941–1945"; kivil on seitse nime. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas Habaja mõisa park kultuurimälestiste riiklikus registris Habaja veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 10.05.2014) Habaja veebiportaalis eestigiid.ee
Harmi

Harmi on küla Harju maakonna Kose vallas Kuivajõe ääres. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Külas asus Uue-Harmi mõis, mille peahoones tegutses hiljem Harmi Põhikool. Mõisahoonet ümbritseb kaitsealune Harmi mõisa park. Pargis asub ka arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 18543 Asulakoht kultuurimälestiste riiklikus registris Harmi küla ja Ojasoo mõis
Kadja

Kadja on küla Harju maakonna Kose vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Külast loodesse jääb Mustsoo, edelasse Kiigumäe soo, lõunasse Aela raba ja kagusse Vonka raba. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kantküla (Kose)

Kantküla on Harjumaal Kose vallas asuv küla. Seda kohanime esmamainiti 1462 kujul Kantküll, ent ühtlasi kirjutati, et see küla olevat tühi. 17. sajandi lõpul nimetati isikut Kankülla Madis. 1726. aasta adramaarevisjoni andmeil elas Ojasoo mõisas 4 Kanti lisanimega talupoega. Mellini kaardil 1796 on küla kohale märgitud vaid telliselööv (Ziegeley). Asustatud külana on Kantküla esimest korda nimetatud alles 1900. aasta paiku (Канткюля). Kantküla asus Kose kihelkonnas ja kuulus Harmi mõisale. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Arvatavasti tuleb külanimi kas sõnast "kand" 'tagaosa' või "känd". Kantküla põhjaosas on Punamäe talurühm, mida on varem nimetatud Tagametsa külaks. Külast voolavad läbi Kantküla oja ja Sange oja. Kahe oja ühinemiskoht küla põhjaosas jääb Ojasoo-Kantküla looduskaitsealale. Küla kirdenurka läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk. 170
Kantküla

Kantküla on mitme koha nimi: Kantküla on küla Kose vallas Harju maakonnas Kantküla on küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas Kantküla on küla Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas Kantküla oli küla Albu vallas Järva maakonnas
Katsina

Katsina on küla Harju maakonna Kose vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Küla lõunaosas asub Männiku soo. Küla idanurka läbib Tallinna–Tartu maantee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kiruvere

Kiruvere on küla Harju maakonna Kose vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Külas asuvad Kiruvere järv ja Paunküla veehoidla. Küla läbib Sae–Paunküla kanal, millega juhitakse vett Jägala jõest Paunküla veehoidlasse. Küla põhjaossa jääb osa Põhjaku rabast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kukepala

Kukepala on küla Harju maakonna Kose vallas Tallinna–Tartu maantee ääres. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Küla idapiir puutub kokku Pirita jõega. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kõrvenurga

Kõrvenurga on küla Harju maakonna Kose vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Külas asuvad Kautla järv, Kautla Mudajärv, Nõmme järv ja osaliselt ka Hiieveski järv. Suur osa küla territooriumist on metsa alla ning seda läbivad arvukad kraavid. Külast itta jääb Kautla raba. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kõue

Kõue on küla Harju maakonna Kose vallas. Asulat läbib Kõue–Virla tee ja seal lõppeb Triigi–Kõue tee. Küla lõunapiir jookseb mööda Kuivajõge. Külast on pärit Eesti alpinist ja fotograaf Jaan Künnap. Küla alale jääb kaks kultuurimälestist: asulakoht ja ohverdamiskoht "Hiiepajuauk". Ürikutes on Kõuet (Køy) esimest korda mainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus. Küla suuruseks hinnati 19 adramaad, millega see oli üks selle piirkonna suuremaid asulaid. 1917–1939 oli küla osa Triigi vallast, mis enne seda kandis Aleksandri valla nime. 1939. aastast kuulus küla Kõue valda. Pärast Kõue valla taasmoodustamist kuulus see Kõue valda kuni 2013. aastani, mil Kõue ja Kose vald liitusid. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 18549 Asulakoht kultuurimälestiste riiklikus registris 18553 Ohverdamiskoht "Hiiepajuauk" kultuurimälestiste riiklikus registris
Laane (Kose)

Laane on küla Harju maakonna Kose vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Suur osa küla territooriumist on metsa all. Küla kagunurgas asub osa Põhjaku rabast. Küla läbib Paunküla–Vetla tee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.