laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Metsavahi (perekonnanimi)

Metsavahi on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Metsavahi on pandud Raikküla mõisas Rapla kihelkonnas Harjumaal (Metsawahhi) ja Kärevere mõisas Türi kihelkonnas Järvamaal (Metzwahhi). Nimede eestistamisel määrati Metsavahi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Fuchs (Rakveres) ja Vonberg (Rägavere vallas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=Metsavahi&q=1 http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?uus=Metsavahi&q=1 https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/METSAVAHI[alaline kõdulink]
Vara vald

Vara vald oli vald Tartu maakonnas. Vara valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. Eesti omavalitsuste haldusreformiga moodustati 2017. aastal Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ning Vara valla ühinemisel uus haldusüksus – Tartu maakonda kuuluv Peipsiääre vald. Vara vallavanemad olid: Rain Sangernebo 1993–2003 Andres Kärp 2003–2009 Väino Kivirüüt 2009–2017 Alajõe – Kargaja – Kauda – Keressaare – Koosa – Koosalaane – Kusma – Kuusiku – Matjama – Meoma – Metsakivi – Mustametsa – Papiaru – Pilpaküla – Praaga – Põdra – Põldmaa – Põrgu – Rehemetsa – Selgise – Sookalduse – Särgla – Tähemaa – Undi – Vanaussaia – Vara – Välgi – Ätte Vara valla territooriumil asusid Välgi looduskaitseala ning osaliselt ka Alatskivi parkmets, Emajõe-Suursoo maastikukaitseala, Emajõe suudmeala hoiuala, Kääpa maastikukaitseala ja Padakõrve looduskaitseala. Samuti olid kaitse all Vara pargi tammed, Sookalduse külas asuv kollase nartsissi looduslik kasvuala ning üksikobjektidena Pollikivi, Triitsu tamm ja Vara ohvritamm. Järvedest asusid vallas Koosa järv, Koosa paisjärv, Metsakivi järv ja Vara paisjärv. Samuti piirneb valla kaguosa Peipsi järvega. Suuremad vooluveekogud olid Emajõgi, Kalli jõgi, Koosa jõgi, Kääpa jõgi, Koosa oja, Kargaja jõgi, Põdraoja ja Vara oja. Vara vallas on sündinud usuteadlased ja vaimulikud Elmar Salumaa ja Arthur Võõbus ning maalikunstnik Ann Audova. Koosa osavald Maakatastri statistika, vaadatud 27.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Harju maakonna Rae ja Ida-Viru maakonna Lüganuse valla, Lääne-Viru maakonna Tapa linna, Saare maakonna Orissaare valla, Tartu maakonna Haaslava, Laeva, Nõo, Rannu, Rõngu ja Vara valla ning Kallaste linna, Valga maakonna Helme, Põdrala ja Tõlliste valla, Viljandi maakonna Halliste valla ja Karksi-Nuia alevi ning Võru maakonna Urvaste valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 11.07.1991) Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ja Vara valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014
Veisiejai mõis

Veisiejai mõis (leedu Veisiejų dvaras) on endine mõis Leedus Lazdijai rajoonis Veisiejai vallas Veisiejai linnas. Peahoone asub aadressil Santarvės g. 9. Veisiejai mõis tekkis XV sajandil. Algselt oli tegemist riigimõisaga. 1501. aastal läks see Glińskite valdusse. Aastast 1613 olid selle omanikud Radziwillid, hiljem läks see Massalskite valdusse. Michał Józef Massalski lasi XVII sajandi alguses rajada mõisa praeguse klassitsistliku peahoone (sellest on säilinud üks tiib). Aastal 1895 hoone põles. Enamik hoonest hävis esimese maailmasõja ajal, pärast maareformi müüsid omanikud aastal 1928 maha ka põlenud hoone. Algselt asus seal kohalik kool. Lammutatud varemete telliseid kasutati Veisiejai pastoraadihoone ehitamiseks, säilinud tiibhoones asus aastani 2000 õmblustsehh, tänapäeval asub seal Veisiejai regionaalpargi direktsioon. Ka pargi rajas Michał Józef Massalski ja seega on tegemist ühe Leedu alade vanima pargiga. Park asub Ančia järve kaldal ja selle pindala on 9,53 hektarit. Algul oli see rangelt geomeetrilise planeeringuga, ent XIX sajandil, mil mõis kuulus Ogińskitele, kujundati see ümber maastikupargiks. Park sai kannatada nii esimeses kui ka teises maailmasõjas. Pargis asuvad tänapäeval staadion, jalgpalli-, võrkpalli- ja korvpalliväljakud. Aastal 1998 püstitati sinna mälestusmärk Ludwik Zamenhofile. Tähelepanuväärsed on sealne 22 pärnast ring ja looduskaitse all olevad 5,40-meetrise ümbermõõduga ja 31,8 meetri kõrgune Veisiejai saar ning 3-meetrise ümbermõõduga ja 30 meetri kõrgune Veisiejai sanglepp. Sajandi teisel poolel läks mõis Žynievaste valdusse, aastal 1885 omandasid selle Gauronskid, aastal 1899 aga Petras Gurskis ja Edmundas Muravskis. Aastal 1923 mõisa maad tükeldati. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2018. Vaadatud 26. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.miestai.net/forumas/forum/bendrosios-diskusijos/miestai-ir-architekt%C5%ABra/dvarai-ir-pilys/12035-veisiej%C5%B3-dvaras-lazdij%C5%B3-r http://manokrastas.lt/straipsnis/buvusio-veisieju-dvaro-fragmentai- "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2018. Vaadatud 26. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "KULTŪROS PAVELDO DEPARTAMENTAS". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2018. Vaadatud 26. septembril 2018.
Udo Josia

Udo Josia (22. aprill 1931 Järvamaa, Vahastu vald – 17. november 2014 Viljandi) oli Eesti vabadusvõitleja ja massirepressioonide uurija. Ta õppis Viljandi 2. Keskkoolis, kus 1948.aastal asutas põrandaaluse koolinoorte vastupanuvõitluse organisatsiooni Triumviraat kuuludes selle juhatusse. Triumviraat oli ülesehitatud kolmikute põhimõttel: iga uus liige pidi värbama kolm uut liiget, teades vanadest liikmetest ainult seda, kes tema organisatsiooni värbas. 1948. aasta hilissügisel korraldas Triumviraat Viljandi 1. ja 2. Keskkooli lõpumärkide sisseõnnistamise. Märkidel oli sinimustvalge ja Kaitseliidu kotkas. Viljandi maakonna julgeoleku (MGB) ülem kapten Edgar Tomusk vahistas Udo Josia 30. detsembril 1948 Viljandis tema kodus. 24. juunil 1949 mõistis Eesti NSV Siseministeeriumi Vägede Sõjatribunal talle Vene NFSV Kriminaalkoodeksi paragrahvide 58-1a ja 58-11 alusel 25. aastase vabadusekaotuse ühes õiguste kaotamisega viieks aastaks ja kogu vara konfiskeerimise. Vangistuses Kasahstanis Karaganda oblastis Džeskazganis Steplagis. Vabanes 23. veebruaril 1955, kui teatati karistuse vähendamisest 25. aastalt kuuele aastale. Märtsis 1955 jõudis tagasi Eestisse. 1961 lõpetas Viljandi Töölisnoorte Keskkooli ja 1963 kaugõppes Võru Tööstustehnikumi. Töötas tootmiskoondises "Talleks" Viljandis olles 1982-1999 selle direktor. 1999. aastal siirdus pensionile. Eesti vabanedes asus koondama vastupanuvõitluses osalenud koolikaaslasi. Eesti Endiste Poliitvangide Liidu asutajaliige, oli selle juhatuse liige alates 1990. aastast. Endiste Poliitvangide Viljandimaa Ühingu asutajaliige ja selle esimene esimees. Sai 2001. aastal president Lennart Merilt Riigivapi IV klassi teenetemärgi. "Saatusekaaslased. Eesti noored vabadusvõitluses 1944-1954". Koostanud Udo Josia. Tartu-Tallinn: Endiste Õpilasvabadusvõitlejate Liit, 2004 ENSV Riikliku Julgeoleku Ministeerium. Order nr. 1151. 30.12.1948. RA ERAF.130SM.1.15191 kd. 1, 8 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Haud Viljandi Pauluse kalmistul
Pulmasünnitaja

Pulmasünnitaja oli pulmanali eesti talupojapulmas. Pulmasünnitaja oli pulmaliste lõbustamise eesmärgil rasedaks naiseks maskeeritud mees, kes oigas ja hädaldas ning komberdas pulmamajas ringi. Ülo Tedre. Pulmasõnastik III
Pulmatohter

Pulmatohter oli pulmanali eesti talupojapulmas. Pulmatohter maskeeriti rahva lõbustamise eesmärgil tohtriks, kes otsis pulmaliste hulgast "haigeid" ja üritas neid "arstida" (nt Vändras). Ülo Tedre. Pulmasõnastik III
Valeviinad

Valeviinad oli pulmanali eesti talupojapulmas. Valeviinaks oli soolvesi (või mõni muu taoline vedelik), mida pakuti pulmarahvale joogiks seoses valepruudi etendamisega või ebamõrsja väljatoomisega.(näit Pärnul). Ülo Tedre. Pulmasõnastik IV
Valtsnoorik

Valtsnoorik (ka kassinoorik, kukenoorik) ehk ebamõrsja oli pulmanali eesti talupojapulmas. Ebamõrsja oli kaetud näoga või maskeeritud tüdruk, poiss või vana naine, keda pakuti kosjades kosilastele, pulmades mõrsjakoju saabunud mõrsjat otsivale saajarahvale või pulmade teises pooles peiukoju saabunud vakarahvale. Sageli on ebamõrsjat pakutud korduvalt: esmalt naiseriietes mees, siis vana naine või raskejalgseks maskeeritud (kõhule seotud padjaga) tüdruk. Valtsnoorik oli ka pulmanali, mida tehti pulmade lõpul pärast rituaalseid talitusi: tavaliselt ehiti üks meesterahvas noorikuks, teda tutvustati pulmarahvale, pakuti valeviina, temaga parodeeriti pulmakombeid (nt Raplas, Kullamaal, Muhu saarel, Audrus jne). Ülo Tedre. Pulmasõnastik III
Pulmakohus

Pulmakohus oli pulmanali eesti talupojapulmas. Pulmakohus oli algul tõsimeelne, hiljem naljaks kujunenud kohtumõistmine pruuttüdrukute ja peiupoiste üle, kui need omavahel ei leppinud ja rikkusid tavasid (peamiselt koos magamist). Naljaks võis pulmakohtu ette tuua teisigi pulmalisi, ent mitte pulmarituaaliga seotud tegelasi. Kohtunikeks oli kas üks või kolm sõnaosavat meest, tavaline karistus oli rattapeks. Ülo Tedre. Pulmasõnastik III
Vormsi vald

Vormsi vald on kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas. Hõlmab Vormsi saare ja väikesaari ning laide. Vormsi vallas on 14 küla: Borrby, Diby, Fällarna, Förby, Hosby, Hullo, Kersleti, Norrby, Rumpo, Rälby, Saxby, Sviby, Suuremõisa, Söderby. Vormsi vald moodustati 1991. aasta 19. detsembril. Vormsi vallavanemad on olnud Rudolf Kägu, Ene Sarapuu, Teet Vainola, Andres Koch, Ants Varblane, Meelis Mägi, Daina Jüristo, Uku Sulev Kuut, Urmas Pau, Meeme Veisson, Tanel Viks ja Maris Jõgeva. 2024. aastast on vallavanem Triin Lepp. Vormsi raamatukogu Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Ida-Viru maakonna Tudulinna valla, Järva maakonna Imavere ja Oisu valla, Lääne maakonna Linnamäe ja Vormsi valla, Põlva maakonna Räpina ja Põlva alevi ning Ahja, Kanepi ja Valgjärve valla, Pärnu maakonna Lavassaare alevi ning Kaisma, Tali, Tori ja Uulu valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta "Vallavalitsus". Vormsi. Vaadatud 30. augustil 2024. Vormsi volikogu vahetas välja vallavanema Vormsi valla koduleht
Estonia Stereo

Estonia Stereo oli stereofooniline radioola, mis töötati välja Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroos TREKB 1967. aastal ning mida toodeti Tallinnas tehases Punane RET aastatel 1969–1973. Eelnenud mudelitest olid stereofoonilise vastuvõtu suunas orienteeritud Estonia-3, millele sai külge ühendada stereodekooderi koos kahekanalilise lisavõimendiga (ehk omaaegses venekeelses keelepruugis "stereopristavka"). Vahepealsete mudelite Estonia-3M ja Estonia-4 kohta vastav info puudub. Radioola Estonia Stereo oli mõeldud stereofoonilise vastuvõtu jaoks FM-alal ultralühilainel. Stereodekooderina oli selles kasutusel NSV Liidus standardiseeritud lahendusega dekooder. Radioola Estonia Stereo on sama, mis standardiseeritud tüübinumbriga Estonia-005. Stereofoonilised olid ka radioola Estonia kõik järgnenud mudelid, mis hakkasid kandma NSV Liidus selleks ajaks kehtima hakanud standardiseeritud tüübinumbreid 006 (Estonia 006) kuni 010 (Estonia 010). (Estonia 006, Estonia 007, Estonia 008, Estonia 009, Estonia 010). ""Estonia Stereo" (www.radiomuseum.org)".
Raadioaparaat

Raadioaparaat on raadiovastuvõtja sünonüüm, mida võidakse kasutada ka raadiosaatjate ja raadiosideks kasutatava saatjate-vastuvõtja peale.
Raha korjamine

Raha korjamine või raha panemine oli eesti talupojapulmas pruudi ja noorpaari heaks pulmalistelt igasuguse rahakogumise üldnimetus. kannuraha kogumine kinga-ajamine kirstu lunastamine kirstu varastamine kondiraha ajamine laua otsa viimine laua pühkimine (pulm) lemmkibu nooriku tantsitamine piitsaraha küsimine põlle lappimine põranda pühkimine (pulm) rahatants sängiraha säpliraha tanu näitamine tulekahju kustutamine (pulm) vankritegemine verelaskmine (pulm) vihtlemine (pulm) Ülo Tedre. Pulmasõnastik II Ülo Tedre. Pulmasõnastik I Ülo Tedre. Pulmasõnastik III Ülo Tedre. Pulmasõnastik IV
Venta juga

Venta juga (läti keeles Ventas rumba) on juga Lätis Kuldīga piirkonnas Kuldīgas Venta jõel. Joa maksimaalne kõrgus on küll vaid 2,2 m, ent laius on keskmise veehulga korral 100–110 m. See on ühtlasi Euroopa kõige laiem juga.
Sageduse automaatne järelhäälestus

Sageduse automaatne järelhäälestus või sageduse automaatne järelhäälestus (inglise keeles automatic frequency control, AFC) on raadiovastuvõtjates ja televisioonivastuvõtjates (televiisorites) kasutatav süsteem vastuvõtja häälestussageduse automaatseks järelhäälestamiseks vastuvõetava raadiosignaali saatja töösagedusele (kandevsagedusele). Praktiliselt on vastusvõtja häälestuse sageduse järelhäälestus kasutusel olnud vaid superheterodüünvastuvõtjate puhul, kus seda saab tehniliselt realiseerida heterodüüni sageduse juhtimise kaudu. Sageduse automaatse järelhäälestuse kasutamise juures tekkis ka probleeme. Kõige suurem probleem oli sageduse mõttes lähedaste ja signaali poolest tugevate saatjate mõju sagedushäälestus süsteemile. Paljudes raadiovastuvõtjates oli selleks puhuks jäetud ka automaatse järelhäälestuse väljalülitamise võimalus. Vajadus sageduse automaatse järelhäälestuse süsteemi järel kadus sageduse sünteesimisel põhinevate heterodüünide kasutuselevõtmisega, mis tagavad piisava sageduse täpsuse selleks, et tavatingimustes võiks täielikult loobuda automaatsest järelhäälestusest. Omaette valdkonna moodustavad sageduse faasijärgse automaatse järelhäälestuse süsteemid (faasilukud ehk PLL-süsteemid). Neid kasutati laialdaselt analoogtelevisiooni tehnikas ja kineskoopkuvarites rea- ja kaadrisünkronisatsiooni juures, mille osas tänapäeval pole enam laialdast vajadust. Siiani on need aga kasutusel FM-stereo puhul stereodekooderites, mis põhinevad kompleksse stereosignaali sünkroontöötlusel. Kasutusele on need süsteemid jäänud teadusliku eksperimendi tehnikas ja elektroonses mõõtetehnikas.
Hessisch Oldendorf

Hessisch Oldendorf on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hameln-Pyrmonti kreisis. Linna pindala on 120,39 km². 31. detsembril 2016 elas seal 18 170 inimest. Linn asub Weseri jõe ääres, umbes 10 km Hamelnist loodes. Adjektiivi "Hessisch" kasutatakse 1905. aastast, et eristada seda teistest linnadest nimega Oldendorf. Hessisch Oldendorf oli Hessen-Kasseli osa aastatel 1640 kuni 1932. Heinrich Beerbom (1892–1980), linnapea ja Bramsche aukodanik Wilhelm Beisner (1911–?), Saksa SD ja SS-juht ja relvakaupmees, agent Otto Deppmeyer (1947–), poliitik (CDU), Maapäeva liige Richard Krentzlin (1864–1956), suri Hessisch Oldendorfis, klaveriõpetaja ja helilooja Heinrich Krone (1895–1989), poliitik (Keskpartei, CDU) Riigipäeva liige, Liidupäeva liige Ilske Laginges (−1558), esimene nõiajahi protsessi ohver Konrad Schlüsselburg (1543–1619), Saksa luterlik teoloog Gustav Süß (1823–1881), sündis Rumbeckis, maalikunstnik ja lasteraamatute autor Hans Peter Thul (1948), poliitik (CDU) Maapäeva ja Liidupäeva liige Karl Ludwig August Heino von Münchausen (1759–1836) ohvitser Ameerika revolutsioonisõjas ja luuletaja Ludolph Münchausen (1570–1640), tuntud kui teadlane, kes kogus omal ajal suurima ja kuulsama raamatukogu Põhja-Saksamaal Albert Wehrhahn (1848–1942), sündis Oldendorfis, Hannoveri kooliametnik, eripedagoogika pioneer, kohalik ajaloolane, Hessisch Oldendorfi aukodanik Ludwig Wessel (1879–1922), protestantlik pastor Püha Nikolause kirikus Berliinis Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.hessisch-oldendorf.de
Saare sild

Saare sild on sild (täpsemalt truup) Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maanteel üle Pitka kanali. Sild ehitati 1997. https://archive.today/20150324201138/https://teeregister.riik.ee/mnt/index/report/one_point/show.do;jsessionid=8081E5223F0B7FCF807F54A04E40B1F3?resultID=a25b26e1caf926e10003dfcb00020b&resultsOnPage=50&tableNum=1&pageNum=4#selection-689.1-689.5 (vaadatud 24.09.2018)
Sünkroontöötlus

Sünkroontöötlus on signaalitöötluse meetod, mille puhul signaali töötlemisel kasutatakse temaga sünkroonset või sünkroonitud tugisignaali. Analoogsignaalide töötlemisel kasutatakse signaali sünkroontöötluse ehk sünkroonmuundamise teostamiseks sünkroondetektorit. Signaalide sünkroontöötluse valdkonda kuulub ka signaali kvadratuursete komponentide detekteerimine. Signaalide sünkroontöötluseks vajalike tugisignaalide saamiseks kasutatakse tihti automaatse faasisünkronisatsiooni süsteemi ehk faasilukku (PLL)
Moro National Liberation Front

Moro National Liberation Front on Filipiinidel tegutsev moslemite relvarühmitus. Rühmitus asutati 1972. aastal.
Doktoritöö juhendaja

Doktoritöö juhendaja on doktoriõppe üliõpilasele ehk doktorandile ülikooli poolt määratav juhendaja – erialaselt kompetentne ja kogemustega teadlane, kes on ise juba kaitsnud doktorikraadi ning juhendab doktoranti õpingutes ja teadustöös, eelkõige doktoriväitekirja kirjutamisel. "Tartu Ülikooli doktoriõppe hea tava" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 27. september 2018. Vaadatud 26. septembril 2018. Liina Leppa, Marvi Remmika1, Äli Leijena, Mari Karma "Läbi raskuste tähtede poole: doktoritööde juhendajate kraadiõpingute kogemused ja nende seosed juhendamispraktikaga" Eesti Haridusteaduste Ajakiri, nr 2(2), 2014, lk 79–115
Elektroonikaseade

Elektroonikaseade on seade, mis kuulub mõnesse elektroonikat kasutavasse valdkonda. Sellisteks valdkondadeks on näiteks tööstuselektroonika (industrial electronics), sh jõuelektroonika (power electronics) transpordielektroonika (auto-, lennuki-, laeva-, raudteetranspordi elektroonika) IT- ja IKT-elektroonika (infotehnoloogia ja sidetehnika seadmed) (ICT) raadioelektroonika (radio electronics, radio engineering) tarbeelektroonika (consumer electronics) meditsiinielektroonika (medical electronics) militaarelektroonika (military electronics) kosmoseelektroonika (space electronics) mõõteelektroonika (mõõte- ja diagnostikavahendid) (electronic testing and diagnostics) Elektroonikakomponent Elektronseadis
Monograafia

Monograafia (inglise monograph) on mingit probleemi või selle probleemi üht aspekti või mõnda isikut, nähtust vm igakülgselt ja terviklikult käsitlev, harilikult iseseisva väljaandena avaldatud teaduslik uurimus. Sõna "monograafia" on tuletatud kreekakeelsetest sõnadest monos ’ainus, üksik’ ja grapho ´kirjutan´. Monograafia puhul ei ole autorite arv oluline – selle võib olla koostanud üks autor või ka mitu autorit. Monograafia avaldatakse üldjuhul ühes köites ehk eraldiseisva raamatuna. Monograafiat, mille uurimisobjektiks on isiku elulugu, nimetatakse biograafiaks. Tõlgitud monograafiat nimetatakse tõlkemonograafiaks. Üldjuhul nõuab monograafia tõlkimine tõlkija(te)lt kõrgtasemel akadeemilist ettevalmistust ja iseseisvat uurimistööd, et teha originaalteos sihtkeeles mõistetavaks igal tasandil (terminoloogia, mõistevõrgud jne) ning seostada sihtkeeles olemasoleva teaduskirjanduse ja -keelega. Monograafias on üldjuhul määratletud selge uurimisküsimus ja esitatud teesid, mistõttu seda võib nimetada ka raamatu mahus teaduslikuks uurimuseks. Erinevalt monograafiast käsitletakse õpikutes, käsiraamatutes ja kogumikes paljusid teemasid, probleeme, isikuid jne. Õpikute ja käsiraamatute eesmärgiks on anda mingist teadmisvaldkonnast ülevaade, mitte niivõrd uusi hüpoteese püstitada. Teaduslikud kogumikud koosnevad eraldiseisvatest teaduslikest kirjutistest ehk artiklitest. Monograafia ja õpiku eristamine võib eriti loodusteadustes siiski olla problemaatiline. Üldjuhul on eristamise aluseks sellistel puhkudel teose sihtrühm – kui sihtrühmaks on eelkõige autori kolleegid ehk teised teadlased, on teos käsitletav monograafiana, kui aga sihtrühmaks on eelkõige üliõpilased, on teos käsitletav õpikuna. Humanitaarteadustes on monograafiana käsitletavad ka kultuuri-, usundi- ja mõtteloo allikate teaduslikud väljaanded, mis nõuavad väljaandjatelt monograafilist lähenemisviisi ja laiendavad teadmisvaldkonna allikabaasi koos tervikliku interpretatsiooniga, kuigi ei ole esitatud tavapärase teadusteksti vormis: tekstikriitilised väljaanded, teaduslikult kommenteeritud tõlked, tõlgete antoloogiad jms. Raamatukogunduses tähistab mõiste "monograafia" trükitud või muud väljaannet, mis on tervikuna ühes köites või mille terviku moodustab kindel arv köiteid. Teatud arvu ühise koondpealkirjaga seotud monograafiaid nimetatakse monograafiasarjaks erinevalt jätkväljaannetest ja perioodikast.
Tääksi villaveski

Tääksi villaveski oli villaveski Viljandi maakonnas Suure-Jaani vallas Tääksi külas. Villaveski lõpetas tegevuse 1990. aastate lõpus. Endist villaveskit haldab MTÜ Tääksi Villaveski.[viide?] Villaveski ehitati 1980. aastatel endise saeveski asemele. Saeveski kõrval asus varem jahuveski, mis 1980. aastal põles maha. Villaveski oli kombinaat Leola üks tsehhe. 1980. aastatel läks villaveski eraomandisse. Villaveskis toodetud lõng oli laiemaltki tuntud. http://weskiwiki.veskivaramu.ee/index.php?title=T%C3%A4%C3%A4ksi_veski (vaadatud 27.09.2018) Villaveskist Veskivikis
Lutšism

Lutšism (venekeelsest sõnast луч 'kiir') ehk rajonism (prantsuskeelsest sõnast rayonnisme; rayon 'kiir') on 1911. aastal tekkinud ning vene kunstis levinud futurismi erivorm. Lutšismi esindajad kujutasid oma teostes eeskätt valguse liikumist värviliste kiirtena. Lutšismi viljelejad olid Mihhail Larionov ja Natalia Gontšarova.
Robert Arboleda

Robert Abel Arboleda Escobar (sündinud 22. oktoobril 1991 Esmeraldases) on Ecuadori jalgpallur, keskkaitsja. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis São Paulo. Enne São Pauloga liitumist 2017. aastal mängis ta Ecuadori klubides. Debüüdi Ecuadori rahvuskoondises tegi ta 26. mail 2016 mängus USA vastu. Samal aastal kuulus ta Ecuadori koosseisu Copa América Centenariol. Esimese värava lõi ta koondise särgis 22. veebruaril 2017 sõprusmängus El Salvadori vastu.
Joao Rojas

Joao Robin Rojas Mendoza (sündinud 14. juunil 1989 La Troncalis) on Ecuadori jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Brasiilia kõrgliiga klubis São Paulo. Enne São Pauloga liitumist on ta mänginud Ecuadori, Mehhiko ja Argentina klubides. Debüüdi rahvuskoondises tegi ta 2008. aastal mängus Mehhiko vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 11. novembril 2011 MM-i valikmängus Paraguay vastu. Ta kuulus Ecuadori koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel. Cruz Azul CONCACAF-i Meistrite Liiga: 2013–14
Moodne kunst

Moodne kunst on katustermin erinevatele kunstivooludele ja -suundadele 20. sajandi algusest 1960.-1970. aastateni. Aluse moodsale kunstile panid postimpressionistid. Moodsa kunsti peajooneks on loobumine looduslähedusest, töödega antakse edasi tundeid ja meeleolusid. Moodne kunst jaguneb erinevateks kunstivooludeks ja -suundadeks. Iseloomulikuks on mitmete voolude üheaegne esinemine. Moodsa kunsti voolud ja suunad: ekspressionism fovism kubism kubofuturism orfism purism tubism futurism lutšism naivism dadaism sürrealism abstraktsionism abstraktne ekspressionism funktsionalism op-kunst minimalism konstruktivism uusdadaism
Copa América Centenario meeskonnad

See artikkel toob 2016. aastal Ameerika rahvuskoondiste vahel toimunud Copa América Centenario osalejariikide võistkondade koosseisud. Peatreener: José Pékerman Peatreener: Óscar Ramírez Peatreener: Ramón Díaz Peatreener: Jürgen Klinsmann Peatreener: Dunga Peatreener: Gustavo Quinteros Peatreener: Patrice Neveu Peatreener: Ricardo Gareca Peatreener: Winfried Schäfer Peatreener: Juan Carlos Osorio Peatreener: Óscar Tabárez Peatreener: Rafael Dudamel Peatreener: Gerardo Martino Peatreener: Julio César Baldivieso Peatreener: Juan Antonio Pizzi Peatreener: Hernán Darío Gómez
Ühemehebänd

Ühemehebänd ehk ühemeheorkester (saksa keeles Ein-Mann-Orchester) on muusikas mitme eri tüüpi muusikainstrumentide kooslus, mida üks muusik mängib üheaegselt või salvestab järgemööda samaks teoseks.