laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Antsülusjärv

Antsülusjärv oli Läänemere nõos paiknenud jääajajärgne mageveeline järv ajavahemikus umbes 9000–7000 aastat eKr (radiosüsinikumeetodga mõõtes on ajavahemikuks saadud 9300–8000 14C-aastat tagasi). Antsülusjärv kujunes seni Läänemere nõgu hõlmanud Joldiamerest, kui see kaotas umbes aastal 9000 eKr ühenduse ookeaniga. Eraldumise põhjustas jäämassiivi raskuse alt vabanenud maakoore kerge senises ühenduskohas Kesk-Rootsis. Moodustus mageveekogu Antsülusjärv. Kuna Skandinaavia sulavate liustike vett voolas jätkuvalt juurde, siis hakkas veetase tõusma, ujutades üle rannaalad. 8300–8200 a eKr saavutas Antsülusjärv nii kõrge taseme, et hakkas Taani väinade kohal ookeani voolama, mis tõi kaasa veetaseme languse. Umbes 7000 a ekr algas järgmine Läänemere arengufaas – Litoriinameri. Siis tungis Taani väinade kaudu omakorda peale ookeanivesi, muutis Läänemere nõos vee soolaseks ja tõstis veetaset. Perioodi maailmamerega ühenduse taastumise ja kogu Läänemere nõo vee soolaseks muutumise vahel on mõnikord eristatud Mastogloiamerena. Nimetuse "Antsülusjärv" andis järvele rootsi geoloog Gerard De Geer[viide?] jõe nappteo (Ancylus fluviatilis) järgi, kelle kojad on karakteersed Antsülusjärve setetele. Järve väljavooluks oli hilisemas faasis tänapäeva Taani väinade kohal asunud ja üle ujutatud Dana jõgi, mis kujunes vahemikus 9000-8900 14C-aastat tagasi). Varasemaks väljavooluks peeti Svea jõge, mis ühendas Antsülusjärve Vänerniga. Hiljem selgus, et sealsed hiiukirnud ei ole jõelise tekkega ja pärinevad varasemast ajast. Oletatava Svea jõe säng oli seega väin ja Vänern oli Antsülusjärve osa. Algseks väljavooluks oli seega Göta jõgi. Dana jõe teke alandas järve veepinda, katkestades varasema väljavoolu ja luues eraldiseisva Vänerni järve. Autorite kollektiiv. 2003. EE 12 [Eesti A-Ü]. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 23 Aivar Kriiska (2004). Aegade alguses. 15 kirjutist kaugemast minevikust. Tallinn. Lk 60–61, 165 Lembit Jaanits, Silvia Laul, Vello Lõugas ja Evald Tõnisson (1982). Eesti esiajalugu. Tallinn, kirjastus Eesti Raamat. Lk 25,43 Lembit Jaanits et al 1982, lk 25 Fredén, Curt (1967). "A Historical Review of the Ancylus Lake and the Svea River". Geologiska Föreningen i Stockholm Förhandlingar. 89 (3): 239–267. Ericsson, Birgitta; Lidén, Eva; Robertsson, Ann-Marie (1981). "New pothole supports reinterpretation of Svea River". GFF. 104 (1): 95–97. Björck, Svante (1995). "A review of the history of the Baltic Sea, 13.0-8.0 ka BP". Quaternary International. 17: 19–40
Bornholmi lipp

Bornholmi lipp on Bornholmi saare mitteametlik lipp. Lipp kujutab endast Taani lippu, mille keskel on roheline skandinaavia rist. Roheline peaks sümboliseerima saare rohelust. Bornholmi vapp
Rønne

Rønne on sadamalinn Taanis Bornholmi saarel.
Nexø

Nexø on linn Taanis Bornholmi saarel. Nexø sadam 1945. aastal pärast nõukogude lennukite pommitamist Nexø sadam Tuulik Nexø Dueodde rand
Digitark

Digitark on IT- ja digitehnoloogiateemaline nõuandeblogi, mille lõi Elion 2006. aasta lõpus. Digitark on suunatud algajatele ja keskmise tasemega arvutikasutajatele. Sihtrühmaks on arvuti- ning digitehnika kasutajad, kes soovivad saada uusi teadmisi ja ideid või täiendada olemasolevaid teadmisi. Digitarga teemakäsitlused on valdavalt nõuandvad ja silmaringi laiendavad. Digitarga eesmärgiks on edastada tavatasemel arvutikasutajatele eestikeelset huvitavat ning kasulikku IT- ja digitehnikaalast infot ning nõuandeid. Blogi annab nõuandeid arvuti riist- ja tarkvara, internetiühenduste, digitaalse televisiooni ja digitaalse kodu, arvuti turvalisuse saavutamise, e-suhtluse ja multimeedia (digitaalne muusika, fotod, videod) kohta. Lisaks tekstilistele postitustele avaldatakse blogis ka videopostitusi. Digitarga eesmärgiks ei ole olla Elioni toodete ja teenuste müügi- ning promokanal. Seal leidub küll müügipakkumisi, kuid püütakse säilitada neutraalsust ja vältida (peidetud) reklaami ja kallutatust. Digitarga blogi autorid on IT-, interneti- ja kommunikatsiooni asjatundjad kogu Eestist. Tehnoloogiateemaliste terminite lahtiseletamiseks on Digitarga juures avatud ka viki. Digitark.ee blogi Digitarga viki
Ulrika Eleonora

Ulrika Eleonora Noorem (23. jaanuar 1688 – 24. november 1741) oli Karl XII õde, kes sai troonile pärast Karli hukkumist 1718. aastal. 1720. aasta jaanuaris andis ta valitsusohjad üle oma abikaasale Fredrik I-le. Kuninganna suri lastetuna 1741. aastal.
Fredrik I

Fredrik I (28. aprill 1676 – 25. märts 1751) oli Rootsi kuningas. Fredrik I sündis 1676. aastal Hessen-Kasseli markkrahvi ja Kuramaa hertsogi Jakob Kettleri tütre Maria Amalia pojana. Ta paistis vaprusega silma Hispaania pärilussõjas (1701–1714), Inglise vägede koosseisus sõdides ja Karl XII Norra sõjaretkel. Abielludes Karl XII noorema õe Ulrika Eleonoraga 1715. aastal oli ta lesk. Tema esimene abielu Preisimaa printsessi Louise'ga kestis viis aastat (1700–1705). Karl XII surma järel (1718) loobus kuningannaks valitud Ulrika Eleonora pärast lühiajalist valitsusaega 1720. aasta jaanuaris tema kasuks Rootsi troonist. Fredrik valiti Rootsi kuningaks absolutismivastaste jõudude toel, kes pidasid Põhjasõja ja Rootsi suurriigi staatuse kaotuse peamiseks põhjustajaks absolutistliku valitsejana talitanud Karli. Tegelikku võimu polnud Fredrik I-l kunagi, kuna juba Ulrika Eleonora valitsusaja alguses kuulutati välja niinimetatud Vabadusajastu, mis tähendas tegelikult parlamentaarse riigikorralduse kehtestamist Rootsis. Omamata muud tegevust, andus Fredrik jahipidamisele ja armuafääridele. Kuninga ametlikuks armukeseks sai Hedvig Taube, kes sünnitas talle kaks poega ja kaks tütart. Et abielust Ulrika Eleonoraga lapsi polnud, lõppes pärast Fredriki surma ka Pfalzi dünastia.
Mozilla

Mozilla on üldnimetus erinevatele Netscape'i veebilehitseja arendusest väljakasvanud vaba tarkvaraga seotud mõistetele. Mõiste Mozilla all võidakse silmas pidada järgnevat: Mozilla on koodnimi Netscape veebilehitseja versioonidele. Mozilla oli Netscape Communications Corporationi maskott. Mozilla oli avatud lähtekoodiga Mozilla Suite internetikomplekti algne ametlik nimi. Mozilla projekt on vaba tarkvara arendamisega tegelev projekt. Mozilla Foundation Mozilla projekte haldav mittetulundusühing. Mozilla Corporation on Mozilla Foundationi tütarettevõte. Mozilla Messaging on Mozilla Foundationi tütarettevõte. Mozilla on üldnimetus Mozillal põhinevatele veebilehitsejatele (Mozilla Firefox, Mozilla Suite, Camino jne). Mozilla rakendusraamistik (Mozilla application framework)
Iisraeli seekel

Iisraeli uus seekel (heebrea: שקל חדש, shekel ẖadash, lüh. NIS; sümbol: ₪; hääldatakse [š'ekel], mitmus שקלים shkalim [škal'im]) on Iisraeli tänapäevane valuuta, mis asendas vana seekli 1985. aastal väärtusega 1000 seeklit = 1 uus seekel. Rahvusvahelise märgistusena kasutatakse ILS. Seekel jaguneb 100 agora'ks (mitm. agorot) (Heebrea keeles: אגורה). Heebrea keeles lühendatakse seeklit tavaliselt ש"ח (hääldus shaẖ). Uue seekli sümbol ₪ on sõnade shekel ja hadash esimeste tähtede kombinatsioon: (ש) ja (ח). See sümbol on siiski ebapopulaarne ning enamasti kasutatakse kahetähelist sümbolit ש"ח. Alates 1. jaanuarist 2003 on seekel vabalt konverteeritav valuuta. Iisraelis raha ei trükita ega vermita, seeklite mündid ja paberrahad tehakse Lõuna-Koreas. Kasutajad: Iisrael, Palestiina alad Inflatsioon: -0,1% (2006), −0,2% (2016) Jagunemine: 1/100 Sümbol: ₪ Mündid väärtustes: 10 ja 50 agora'd ja 1, 2, 5 ning 10 seeklit. Paberraha väärtustes: 20, 50, 100, 200 uut seeklit. Iisraeli uus seekel Münt 10 agora'd Münt 50 agora'd
Polümorfism (informaatika)

Polümorfism on tehnika, mille puhul on võimalik kasutada sama koodi ja funktsioone erinevate andmetüüpidega, mille tulemuseks on rohkem üldised ning abstraktsed implementatsioonid. Polümorfismi võib esineda nii funktsioonide puhul kui ka andmetüüpide korral. Polümorfne funktsioon on funktsioon, mida saab kutsuda välja erinevate andmetüüpidega või mis väljastab erinevaid andmetüüpe. Polümorfne andmetüüp on andmetüüp, mille tüüp on spetsifitseerimata või mis võib osutuda teiseks andmetüübiks kui näidatud. On olemas põhimõtteliselt kahte tüüpi polümorfismi: Kui kasutatavate andmetüüpide hulk on lõplik ja nende kombinatsioonid tuleb määratleda enne kasutamist, nimetatakse seda oodatud polümorfismiks (ad-hoc). Kui kogu lähtekood on kirjutatud ilma konkreetsele tüüpidele viitamata ja seega võib seda kasutada suvaliste uute andmetüüpidega, nimetatakse seda parametriseeritud polümorfismiks (parametric). Viimase mooduse abil programmeerimist nimetatakse üldistavaks programmeerimiseks (generic programming). Järgnevas C++ näites on printNumber polümorfne funktsioon. Selle argumendi tüüp võib olla mis tahes klassist Number pärinev alamklass (Integer või Float). class Number { public: virtual void print() = 0; }; class Integer : public Number { public: virtual void print() { /* print Integer */ } }; class Float : public Number { public: virtual void print() { /* print Float */ } }; void printNumber(Number& obj) { obj.print(); } int main() { Integer i; Float f; printNumber(i); printNumber(f); }
Arnsdorf

Arnsdorf on asula Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis Arnsdorfi vallas. Arnsdorf asub Radebergi linna lähedal ning 15 km kaugusel Saksimaa pealinnast Dresdenist. 2009. aastal elas asulas 2780 inimest.
Harilik seepia

Harilik seepia (Sepia officinalis L.) seepialaste sugukonda kuuluv peajalgne, üks ligi sajast seepia perekonda kuuluvast liigist. Ta on tavaline Vahemeres. Hariliku seepia värvus on poolläbipaistvast valgest kuni piimjasvalgeni. Keskmine pikkus on 20 cm. Harilik seepia on eluviisilt ööloom, kes toitub kaladest ja väiksematest vähilaadsetest. Kaitseks vaenlase vastu eritab seepia tindinäärmest tinti. Barratt, I. & Allcock, L. (2012). Sepia officinalis. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2012.  Harilik seepia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Barclay de Tolly mausoleum

Barclay de Tolly mausoleum on matmiskabel Tõrva vallas Jõgeveste külas Jõgeveste mõisa kalmistul. Kabel püstitati 1823. aastal väejuht Michael Barclay de Tollyle (suri 1818 võõrsil) matmiseks. Skulptuuride ja ehisdetailide rohkuse ning fassaadide liigendatuse tõttu on seda kabelit kutsutud ka mausoleumiks, selle arhitekt on Apollon Štšedrin ning see on üks klassitsistliku arhitektuuri tippe Eestis. Praegu on kabel osa muuseumist. Augustis 2011 teatati rüüstest kabelis. Samal perioodil lõhuti Venemaal Kaliningradi oblastis Tšernjahhovski rajoonis vasaraga nelja meetri kõrgune malmist mälestusmärk, mille sees asus ka hõbeanum Barclay de Tolly südamega. Mausoleumi skulptuur Sarkofaagid. Vasemal vürsti, paremal vürstinna de Tolly sarkofaag. II maailmasõjas langenute mälestusmärk Barclay de Tolly mausoleumi juures 1823 – Michael Barclay de Tolly (1761–1818) 1827 – Auguste Barclay de Tolly (sündinud von Smitten; 1770 Jõgeveste – 1827 Tartu) Vandaalid rüüstasid Barclay de Tolly mausoleumi Vandaalid varastasid Barclay de Tolly südame Helmi Üprus. Barclay de Tolly mausoleum. Tallinn 1957 Прибалтийские русские: история в памятниках культуры., lk 38-39. Riia 2010, ISBN 978-9934-8113-2-6 Barclay de Tolly mausoleum kultuurimälestiste riiklikus registris Jõgeveste mõisa kalmistu kabel Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu Jõgeveste mõisa kalmistu kabel Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
Kalamáta

Kalamáta on linn Kreekas Peloponnesose piirkonnas Messeenias. Kalamáta oliiv
Kalamariá

Kalamariá on linn Kreekas, Thessaloníki kagupoolne eeslinn.
Panschwitz-Kuckau

Panschwitz-Kuckau (ülemsorbi keeles Pančicy-Kukow) on vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi. Alte Ziegelscheune (Stara Cyhelnica) Cannewitz (Kanecy) Glaubnitz (Hłupońca) Jauer (Jawora) Kaschwitz (Kašecy) Lehndorf (Lejno) Neustädtel (Nowe Městačko) Ostro (Wotrow) Säuritz (Žuricy) Schweinerden (Swinjarnja) Siebitz (Zejicy) Tschaschwitz (Časecy) Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla koduleht (saksa keeles)
Vólos

Vólos on linn Kreekas Tessaalia piirkonnas.
Räckelwitzi vald

Räckelwitz (ülemsorbi keeles Worklecy) on vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis. Dreihäuser (Horni Hajnk), Höflein (Wudwor), Neudörfel (Nowa Wjeska), Räckelwitz, Schmeckwitz (Smječkecy) ja Teichhäuser (Haty). Valla koduleht (saksa keeles)
Fail

Fail (inglise keeles file) on nimeline ja terviklik andmekogum, mis on salvestatav, loetav, kopeeritav ja kustutatav arvuti välismälust. Faile võib avada, muuta ja kopeerida lõpmatult palju kordi. Failidesse andmete salvestamine on võrreldav sõnade kirjutamisega paberile. Failidega töötamine toimub üldjuhul operatsioonsüsteemide abil. On olemas palju erinevaid failitüüpe, iga tüüpi kasutatakse erinevatel eesmärkidel. Fail võib olla loodud selleks, et salvestada pilte, kirjalikke sõnumeid, videoid, arvutiprogramme ja muid andmeid. Mõned failitüübid saavad sisaldada korraga kahte või enamat andmete tüüpi, näiteks arhiivifailid, mis võivad sisaldada pildi-, video- ja tekstifaile. Kuna kaasaegsete personaalarvutite välismälus (kõvaketastel) on harilikult väga palju faile (sadu tuhandeid või isegi rohkem), siis on need pandud gruppidesse – kaustadesse, mida kasutaja saab omaduste järgi sorteerida. Igale failile on antud nimi, mille abil fail leitakse. Sõna "fail" pärineb ladinakeelsest sõnast filum . Sõna "file" rakendati arvuti mälus esimest korda 1950. aastal Radio Corporation of America reklaamis Popular Science Magazine'is, kus öeldi, et arvutuste tulemusi saab säilitada "failis", kuhu salvestatakse numbreid ja neid võib täiendada. Aastal 1952 oli sõna "fail" seotud perfokaartidega. Esialgu tähistati terminiga "fail" salvestusseaded, mitte selle sisu. Enamikus failisüsteemides kasutatakse faili nimetust märkimiseks, millise faili juurde tehakse päring. Enamik operatsioonsüsteeme vajab failinime unikaalsust failidel, mis asuvas ühes kataloogis/kaustas, mõned operatsioonsüsteemid lubavad ühe nimetuse mitme faili jaoks. Windowsi operatsioonsüsteem lubab nimetada faile suur- ja väiketähtedega, numbritega, mõnede kirjavahemärkide ja tühikuga. Linuxi operatsioonsüsteemis on lubatud kõik sümbolid välja arvatud "/". MS-DOSi failide nimetuses on lubatud ainult ladina suurtähed ja numbrid. Failinime laiend eksisteerib FAT16, FAT32 ja NTFS-failisüsteemides, mida kasutavad MS-DOS, DR-DOS, PC DOS, MS Windows. Laiendeid kasutatakse failitüübi määramiseks, need annavad süsteemile teada millise rakendusega seda faili avada. Vaikimisi on Windowsi operatsioonisüsteemil laiend peidetud. Faile võib sorteerida loomise, muutmise ja viimase avamise järgi. Mõnes failis saab märkida faili omaniku ja omanikugrupi. Mõned failisüsteemid pakuvad kasutajatele võimalust piirata juurdepääsu faili sisule. Faili avamine Faili sulgemine Faili kirjutamine – faili sisse pannakse andmed Faili lugemine – faili andmed pannakse mällu Failisüsteem Failihaldus Faililaiend Fail - kn.eki.ee e-keelenõu. Kasutatud 19.03.2018 Failihaldus - study.risk.ee. Kasutatud 19.03.2018 Fail - etymonline.com Online Etymology Dictionary. Kasutatud 19.03.2018
Níkaia

Níkaia on linn Kreekas Atika piirkonnas.
Ralbitz-Rosenthali vald

Ralbitz-Rosenthal (ülemsorbi keeles Ralbicy-Róžant) on vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis. Cunnewitz (Konjecy) Gränze (Hrańca) Laske (Łazk) Naußlitz (Nowoslicy) Neu-Schmerlitz (Bušenka) Ralbitz (Ralbicy) Rosenthal (Róžant) Schmerlitz (Smjerdźaca) Schönau (Šunow) Zerna (Sernjany) Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla koduleht (saksa keeles)
Schönteicheni vald

Schönteichen oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi. 2019. aastal liideti ta Kamenzi linnaga. Biehla, Brauna, Cunnersdorf, Hausdorf, Liebenau, Petershain, Rohrbach, Schönbach ja Schwosdorf.
Schwepnitzi vald

Schwepnitz on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi. Schwepnitz Bulleritz Cosel Grüngräbchen Zeisholz Valla koduleht (saksa keeles)
Spreetali vald

Spreetal (ülemsorbi keeles Sprjewiny Doł) on vald Saksamaal liidumaal Saksimaa Bautzeni kreisis. Burg (Bórk), Burghammer (Bórkhamor), Burgneudorf (Nowa Wjes), Neustadt (Nowe Město), Spreetal (Sprjewiny Doł), Spreewitz (Šprjejcy) ja Zerre (Drětwja). Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla koduleht (saksa keeles)
Steina vald

Steina on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi. Weißbach, Niedersteina ja Obersteina. Valla koduleht (saksa keeles)
Crostwitz

Crostwitz (ülemsorbi keeles Chrósćicy) on asula Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis Crostwitzi vallas. Asula on esmamainitud 1225. aastal. Seal elab 590 inimest (2010). Enamik elanikkonnast räägib emakeelena sorbi keelt ja on katoliku usku. Crostwitz 1884. aasta kaardil Kirik https://am-klosterwasser.de/index.php?id=432&L=1
Wachau vald

Wachau on vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis. Valla pindala on 38,07 km² ja 2020. aasta lõpu seisuga elas seal 4271 inimest. Vald jaguneb mitmeks osaks: Feldschlößchen, Leppersdorf, Lomnitz, Seifersdorf ja Wachau. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla koduleht (saksa keeles)
Wiednitzi vald

Wiednitz on endine vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis. Alates 1. jaanuarist 2012 on see Bernsdorfi linna koosseisus. Wiednitz ja Heide (aastani 1950: Grube Heye III). Valla koduleht (saksa keeles)
Euroopa ja Aasia piir

Euroopa ja Aasia piir on Euroopa ja Aasia maailmajao vaheline piir. Loodusgeograafilise piiri Euroopa ja Aasia vahel moodustavad Põhja-Jäämerest lähtudes Uurali mäed (kas idajalam või veelahe), edasi lõuna poole kas Uurali või Jembi jõgi Kaspia mereni ning kas Kuma-Manõtši nõgu Aasovi mereni või Suur-Kaukasuse Peaahelik. Vana-Kreekas (näiteks Herodotosel) peeti Aasia ja Euroopa piiriks Bosporuse väina ja Kaukasust. Rahvasterändamise ajal ja keskajal (näiteks Jordanesel ja Snorri Sturlusonil) olid piiriks Doni jõgi ja Bosporus. Selle üle, kust jookseb täpne piir Doni ja Kaukasuse vahelisel alal, vaieldi sajandeid. Venemaa keiser tegi piiri kindlaksmääramise ülesandeks Philip Johan von Strahlenberg ning tunnustas tema määratud piiri piki Kuma-Manõtši nõgu (1730). Seda piiri hakati kasutama ka teaduses. Hiljem kujunes mitmel põhjusel traditsioon pidada Euroopa idapiiriks Uuralit.
Wiednitz

Wiednitz on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Bernsdorfi linna koosseisus. Kuni 1. jaanuarini 2012 oli see Wiednitzi valla keskus.
Spreetal

Spreetal (ülemsorbi keeles Sprjewiny Doł) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Spreetali vallas. Külas elab 89 inimest. (31.12.2009) https://www.statistik.sachsen.de/download/080_Zensus_2011_Gemeindeteile/GT_14625570.pdf
Schwepnitz

Schwepnitz on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Schwepnitzi vallas. 2011. aastal elas asulas 1600 inimest.
Räckelwitz

Räckelwitz (sorbi Worklecy) on asula Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis Räckelwitzi vallas. 2008. aastal elas asulas 506 inimest, 2010. aastal elas seal 494 inimest. Asulat on esimest korda kirjalikult mainitud 1280. aastal nimega Rokolewicz. https://am-klosterwasser.de/index.php?id=436&L=1
Objektkood

Objektkood või objektfail on üks programmi loomise vaheetappe, kus lähtekoodi failid on kompileeritud, kuid nad ei moodusta veel ühtset tervikut, programmi. Erinevatest objektkoodi failidest saab linkimise tulemusena panna kokku lõpliku arvutiprogrammi või teegi. Objektfaili vorming on failivorming, mida kasutatakse objektkoodi salvestamiseks kompilaatori või assembleriga, enamasti masinkoodina. Objektfail ei sisalda tihti mitte ainult objektkoodi, vaid ka ümberpaigutamise ehk relocationi informatsiooni, mida linkija kasutab objektfailide ühendamisel tervikuks. Samuti võib objektfail sisaldada sümboleid (muutujate ja funktsioonide nimesid) ning veasilumise (debugging) informatsiooni. Objektfailivorminguid on palju, kunagi oli kõikidel eri tüüpi arvutitel oma failivorming. Peale UNIXi ja sarnaste operatsioonisüsteemide loomist on jäänud kasutusse vähem vorminguid, näiteks COFF ja ELF. Objektfailivormingu disain on tihti operatsioonisüsteemi disaini üks olulisemaid osi, see mõjutab nii linkimise kui ka arvuti kiirust, programmeerija tööviljakust, seega kaudselt ka kasutajat. Enamik objektfaile sisaldab struktureeritud andmeplokke, mis loetakse käivitades arvutiprogrammist operatsioonisüsteemi mällu ning käivitatakse etteantud koodiplokk. Lihtsaim objektfailivorming on DOS COM, mis kujutab endast lihtsalt binaarandmeid, mis loetakse alati kindlaksmääratud aadressile arvuti mällu. Enamus teisi vorminguid sisaldab ka muud infot peale koodi; võimaldades programmil paikneda mälus erinevatel aadressidel. COFF ELF Microsoft Portable Executable (PE) and Common Object File Format (COFF) Specification
Ilma Adamson

Ilma Adamson (sündinud 24. juunil 1934) on eesti tantsupedagoog ja -õpetaja. Õppinud tantsu Ullo Toomi juures, lõpetanud rahvatantsujuhtide kursused 1956. aastal Tallinnas ning Moskvas ballettmeistrite kursused 1964. ja 1968. aastal. Juhendanud paljusid tantsukollektiive, neist tuntumad on tantsuansambel Tuisuline (1958–1966) ja tantsuansambel Sõprus (1958–2002). Praegu juhendab Keila Kultuurikeskuse naistantsurühmasid Keikal ja Koidula. Adamson on loonud ligi 90 tantsu sega-, nais- ja lasterühmadele. Tema loomingu näidetena saab nimetada segarühmale loodud tantse "Koduvainul", "Lainete mäng", "Põhjamaa päikese kullas", "Riidaja polka", "Pöördepolka", "Ilosa". Naisrühmadele on ta loonud tantsud "Piigad elevil" ja "Metsaveerel". Solistidele loodud "Lõbus labajalg" võitis uute tantsude konkursi. Õpetanud Eestis paljudel täienduskursustel karakter- ja rahvatantsu. Ilma Adamsoni tuntumad õpilased on Kätrin Järvis (ansambli Sõprus juhendaja aastast 2006), Tõnu Pomerants, Valdo Rebane. Aastatel 1977–2003 jagas Ilma Adamson karaktertantsukogemusi Soomes. Adamson on Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liidu liige. Ilma Adamson on olnud noorte- ja üldtantsupidude lavastusgrupis üheteistkümnel korral, sellest peo üldjuhina ühel korral 1993, liigi üldjuhina viiel korral (1977, 1981, 1985, 1987, 1990) ja liigi üldjuhi assistendina viiel korral (1963, 1970, 1972, 1973, 1975). Tema tantse on esitatud üldtantsupidudel kahel korral. Aastal 2016 asutati eesti rahvuskultuuri algteadmisi ja oskusi arendav Ilma Adamsoni tantsukool. Kooli pidaja on OÜ Astak. 2018. aasta kevadel lõpetas tantsukooli kaheaastase kursuse 1. lend. 1971 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 1978 – Eesti NSV rahvakunstnik 1997 – Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium 2002 – Valgetähe IV klassi teenetemärk 2004 – Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium 2009 – Harjumaa teenetemärk 2010 – Keila kultuuripreemia (Keila rahvatantsuelu rikastamise eest) 2012 – Tallinna linna teenetemärk 2014 – aasta kodanik 2019 – Keila linna teenetemärk rahvuskultuuri edendamise eest http://www.youtube.com/watch?v=g-rYhJWvUWc Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).