laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Friisi saared

Friisi saared on saarestik Põhjameres Hollandi ja Saksamaa põhjarannikul ning Taani läänerannikul. Saari eraldab mandrist Waddenzee. Nad on madalad ja kaetud luidetega. Saared jagunevad Põhja-Friisi, Ida-Friisi ja Lääne-Friisi saarteks. Saarte kogupindala on 1047,5 km² ja neil elab kokku umbes 81 300 inimest. Suuremad saared on Texel, Rømø ja Sylt. Hollandi Friisi saarte pindala on 405,2 km² ja seal elab 23 872 inimest. Saksa Friisi saarte pindala on 448,52 km² ja seal elab 53 296 inimest. Peamine majandusharu on turism. Viimase jääaja jooksul, mis lõppes umbes 12 tuhat aastat tagasi, oli kogu Põhjameri ja ümberkaudsed mandrijääga kaetud. Merevee tase oli sel ajal Põhjamere kandis 60 meetri võrra madalam kui tänapäeval ja suurem osa Põhjamerest oli kuiv maa. Pärast jääkatte sulamist tõusis meretase ja enamik Põhjamerest muutus mereks. Meri jõudis praeguse rannajooneni 7 tuhat aastat tagasi. Tõus kandis suured liivakogused rannikule ja see tekitas düünid. Katkematu düünide rida ulatus Belgiast Taanini. Seejärel jätkus meretaseme langus Läänemerel ja kerge meretaseme tõus Põhjamerel. Meri ei tunginud peale natukesehaaval, vaid nii-öelda suurte hüpetega. Kui meri mõnelt poolt läbi düünide murdis, ujutati üle suur maa-ala düünide taga. Endised düüniosad muutusid saarteks. Lõuna pool toimus see varem ja liikus pikkamööda põhja poole. Taanis murdis meri kaldakindlustustest läbi 15. sajandil, uhtus suure osa maismaast merre ja võttis enda alla suure os seni kuivana püsinud maast. Sageli tõid need mere vallutused endaga kaasa inimohvreid, vahel tuhandete kaupa. Friisi saared Saksamaal ja Hollandis liiguvad aeglaselt itta: saare lääneosast uhub meri maad ära ja idaossa kannab seda järjest juurde. Sajandite jooksul on paljud majad ja isegi terveid külasid merre kadunud.
Tähesõjad

"Star Wars", George Lucase loodud kuuest filmist koosnev ulmeline filmisaaga Strateegilise kaitse algatus, USA endine sõjaline relvastumisprogramm, mida kutsutakse oma ulmelisuse pärast ka "Tähesõdade programm".
1597

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1593 | 1594 | 1595 | 1596 | 1597 | 1598 | 1599 | 1600 | 1601 | ► | ►► 1597. aasta (MDXCVII) oli 16. sajandi 97. aasta. 5. veebruar – Jaapanis Nagasakis löödi risti 26 katoliiklast. 24. veebruar – Rootsi kuningriigi koosseisu kuulunud Soome aladel lõppes nuiasõda, talupoegade ülestõus suruti maha. 26. oktoober – Admiral Yi Sun-sini juhitud kolmteist Korea laeva alistasid Myeongnyangi lahingus palju suurema Jaapani laevastiku. august-september – Taani kuningas Christian IV külastas Saaremaad. 6. märts – Georg Salemann, saksa päritolu eesti kirjamees ja vaimulik 1. mai – Philipp von Krusenstiern, riigiametnik, jurist, diplomaat ja poliitik 2. juuli – Theodoor Rombouts, flaami kunstnik 28. september – Justus Sustermans, flaami kunstnik 21. november – Ludwig Dunte, Oleviste kiriku pastor ja Tallinna koolide järelevaataja 23. detsember – Martin Opitz, saksa luuletaja Otto von Mengden, Liivimaa mõisnik, aadlitegelane ja sõjaväelane 18. jaanuar – Gustaf Gabrielsson Oxenstierna, Rootsi riigitegelane 6. veebruar – Francesco Patrizi da Cherso, itaalia filosoof, teadlane, vaimulik ja luuletaja 13. aprill – Klas Eriksson Fleming, Rootsi ja Soome riigitegelane 9. juuni – José de Anchieta, jesuiidi misjonär 20. juuni – Willem Barents, hollandi meresõitja, polaaruurija ja kartograaf 19. oktoober – Ashikaga Yoshiaki, Jaapani šogun 17. detsember – Friedrich, Vohenstrauss-Parksteini hertsog Edward Kelley, inglise okultist (ligikaudne surma-aasta) Vello Helk. Taani kuningas Christian IV Saaremaal 1597. aastal. Akadeemia, 1998, nr. 12, lk. 2507.
1598

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1594 | 1595 | 1596 | 1597 | 1598 | 1599 | 1600 | 1601 | 1602 | ► | ►► 1598. aasta (MDXCVIII) oli 16. sajandi 98. aasta. 13. aprill – Prantsuse kuningas Henri IV kirjutas alla Nantes'i ediktile, tagades hugenottidele laialdase usuvabaduse. 13. september – Pärast 42 aasta pikkust valitsusaega suri Hispaania ja Portugali kuningas Felipe II. Troonile tõusis tema poeg Felipe III. 9. aprill – Johann Crüger, saksa helilooja 7. november – Francisco de Zurbarán, hispaania maalikunstnik 7. detsember – Gian Lorenzo Bernini, itaalia skulptor ja arhitekt. 6. jaanuar – Fjodor I, Vene tsaar 27. märts – Theodor de Bry, graveerija, kuldsepp ja kirjastaja 13. september – Felipe II, Hispaania kuningas 18. september – Toyotomi Hideyoshi, Jaapani samurai ja daimjo
Valentinus

Valentinus on ladina mehenimi, mida on kandnud mitmed tuntud ajaloolised isikud: Valentinus (umbes 100–160) oli varakristlik gnostiline teoloog; Valentinus (surnud 269) oli Roomas elanud kristlik märter; Valentinus oli Põhja-Aafrikas tegutsenud kristlik märter; Valentinus oli Interamna piiskop, kes kuulutati hiljem pühakuks; Valentinus oli 4. sajandil Britannias toimunud Rooma-vastase mässu juht; Valentinus (surnud 827) oli paavst aastal 827. Valentin Valentine Valentinianus
Uduvere peakraav

Uduvere peakraav (ka Rahkvere kraav) on kraav Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Enge külas. Peakraavi pikkus on 3,2 km ning see suubub vasakult Enge jõkke. Peakraavi valgla pindala on 2,7 km². Kraavi lähe on Enge küla keskuse ja Oese raba vahel. Lähtest umbes 800 m kagus kulgeb Libatse–Enge tee. Peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Uduvere peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1114600. Uduvere peakraav keskkonnaportaalis
1599

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1595 | 1596 | 1597 | 1598 | 1599 | 1600 | 1601 | 1602 | 1603 | ► | ►► 1599. aasta (MDXCIX) oli 16. sajandi 99. aasta. ... Poolale jäävates Eesti alades viiakse läbi varasematest põhjalikum maarevisjon. ... 22. märts – Anthonis van Dyck, flaami kunstnik 6. juuni – Diego Velázquez, hispaania maalikunstnik 28. august – Zera Yacob, Etioopia filosoof ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 72
Christian Rein

Carl Christian Friedrich Rein (30. mai 1796 Molsdorf, Saksi-Meiningeni hertsogkond – 19. september 1862 Tallinn) oli saksa päritolu Eestimaa kirikutegelane. Carl Christian Friedrich Rein sündis Molsdorfi pastori Christian Ernst Reini ja Friederike Reinhardi pojana. 1809–1815 õppis ta Gotha gümnaasiumis ning 1815–1819 Jena Ülikoolis teoloogiat ja filoloogiat. Kooli lõpetamise järel töötas ta Leedus koduõpetajana. 1821–1834 oli ta Tallinna Kubermangugümnaasiumis usuõpetuse ülemõpetaja. Seal õpetas ta ka heebrea ja kreeka keelt. 1832–1834 oli ta Tallinna Niguliste kiriku koguduse diakon. 1834. aastast oli ta Eestimaa Provintsiaalkonsistooriumi asepresident. 1834–1862 oli ta Eestimaa kindralsuperintendent ja Tallinna Toompea Saksa koguduse ülempastor. 1836. aastast oli ta Eestimaa pastorite sinodi juhataja. Lisaks oli ta Tallinna toomorbudekodu juhataja. Carl Christian Friedrich Rein oli ka Eestimaa Kirjanduse Ühingu asutajaliige ning Eestimaa piibliseltsi komitee liige. Tema abikaasaks oli Natalie Elisabeth Kirschbaum. TLÜAR rahvusbibliograafia isikud: Carl Christian Friedrich Rein Saaga TLA.237.2.1:102 Portree: Dr. theol. Carl Christian Friedrich Rein (surnud 1862. a), Eestimaa kindralsuperintendent alates 1832. aastast., Soolapaberifotod Eesti Ajaloomuuseumi fotokogus
Vaba ja Demokraatlik Euroopa

Vaba ja Demokraatlik Euroopa on euroskeptikute fraktsioon Euroopa Parlamendis. See moodustati pärast 2009. aasta valimisi ja ühendas algselt peamiselt tegevuse lõpetanud fraktsioonide Iseseisvus/demokraatia ning Liit Rahvusriikide Euroopa Eest endisi liikmeid. 2014. aasta valimiste järel liitus fraktsiooniga 48 saadikut, kellest pooled on Suurbritannia Iseseisvuspartei esindajad. Fraktsiooni kaaspresidendid on Nigel Farage (Briti Iseseisvuspartei) ja David Borrelli (Itaalia, Viie Tähe Liikumine). Fraktsiooni põhimõtted tutvustatakse selle poliitilises platvormis. Fraktsioon on avatud liikmetele, kes nõustuvad Vaba ja Demokraatliku Euroopaga ning tunnistavad ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni ja parlamentaarset demokraatiat. Fraktsioon juhindub järgmisest programmist: Olles pühendunud demokraatia, vabaduse ja rahvusriikide koostöö põhimõtetele eelistab see fraktsioon avatud, läbipaistvat, demokraatlikku ja aruandekohustuslikku koostööd suveräänsete Euroopa riikide vahel ning lükkab tagasi Euroopa bürokratiseerimise ja ühtse tsentraliseeritud Euroopa üliriigi loomise. Olles veendunud, et demokraatia legitiimne tase asub rahvusriikide, nende regioonide ja parlamentide tasandil, sest ei ole olemas sellist asja nagu ühtne euroopa rahvus, on see fraktsioon vastu Euroopa jätkuvale integreerimisele (lepingud ja poliitikad), mis suurendab praegust demokraatia defitsiiti ja Euroopa Liidu poliitilise struktuuri tsentraliseeritust. See fraktsioon pooldab seda, et kõik uued lepingud või olemasolevates lepingutes tehtavad muudatused pandaks liikmesriikides rahvahääletusele vabadel ja ausatel riigipõhistel referendumitel. See fraktsioon usub, et igasuguse Euroopa võimu legitiimsus lähtub selle elanike tahtest ning nende õigusest olla vabad ja demokraatlikult valitsetud. Euroopa rahvastel ja rahvustel on õigus kaitsta oma ajaloolisi piire ning tugevdada omaenda ajaloolisi, traditsioonilisi, religioosseid ja kultuurilisi väärtushinnanguid. See fraktsioon laidab maha ksenofoobia, antisemitismi ja igasuguse muu diskrimineerimise. Nõustudes lähtuma oma toimingutes neist loetletud põhimõtetest jätab see fraktsioon oma liikmetele ja liikmesdelegatsioonidele vabaduse hääletada nii, nagu nad paremaks peavad. Ametlik veebileht
Credo

Credo ("usun") on ladinakeelse kristliku usutunnistuse esimene sõna (Credo in unum Deum...). Seepärast kasutatakse seda tihti ka usutunnistuse sünonüümina. Sageli on see sõna kasutusel ka usu või veendumuse kohta üldisemalt, millest on tulenenud eestikeelne võõrsõna kreedo. Tulenevalt credo kasutusest usutunnistuse alguses nimetatakse Credo 'ks missa osa. Seetõttu on see ka paljude heliteoste või nende osade nimeks. Pärast Nikaia usutunnistuse sõnastamist kasutati seda liturgiliselt algselt ristimisel, mistõttu algab ainsuses: "mina usun," mitte "me usume." Järk-järgult inkorporeeriti tekst liturgiatesse, esialgu idas ja Hispaanias, hiljem ka põhja pool, kuuendast üheksanda sajandini. 1014. aastal tunnistas Rooma kirik seda teenistuse täieõigusliku osana. Ilmselt seetõttu, et see võeti hilja vastu, samuti ka teksti pikkuse tõttu (ordinaariumi pikim), on sellele võrdlemisi vähe retsitatiivseid seadeid. Seda, millele Liber Usualis viitab kui "Credo I", peeti ilmselt laialt ainsaks autentseks credoks ning on see ordinaariumi osa, mida kõige tugevamalt seoti kindla meloodiaga. Liber Usualis sisaldab vaid kaks muud seadet, millele viidatakse kui "Credo V" ja "Credo VI," mida on palju vähem kui teisi ordinaariumi seadeid. Credo muusikalistes seadetes, sarnaselt Gloriaga, laulab esimese rea ("Credo in unum Deum") kas preester ise või solist ning koor või kogudus ühineb alates teisest reast. See traditsioon kujunes keskaja ja renessansi jooksul, ning seda järgitakse ka uuemates seadetes, näiteks Stravinski missas. Klassikalise ja romantilise perioodi missades on esimene rida enamasti tervele koorile seatud. Credo I meloodia ilmub esmalt 11. sajandi käsikirjades, kuid arvatakse, et see on palju vanem ning võimalik, et kreeka päritolu. See on peaaegu täielikult süllaabiline, arvatavasti teksti pikkuse tõttu, ning koosneb suurel määral meloodiliste vormelite kordamisest. Jumalateenistus
Ranna tee

Ranna tee nimeline tee asub mitmes Eesti asulas. Ranna tee (19113) - Tee Valgeranna küla haldusalal. Ranna tee (Haapsalu) Ranna tee (Kloogaranna) Ranna tee (Kunda) Ranna tee (Laulasmaa) Ranna tee (Meremõisa) Ranna tee (Miiduranna) Ranna tee (Tabasalu) Ranna tee (Tallinn) Ranna tee (Tartu) Ranna tee (Vasalemma) Ranna tänav
Mart Kull (1914)

Mart Kull (19. aprill 1914 Vana-Vändra vald – 10. august 2007 Tartu) oli Eesti arstiteadlane. Ta lõpetas 1932. aastal Vändra Gümnaasiumi. Ta töötas pikka aega Tartu ülikoolis patofüsioloogia õppejõuna. Ta on maetud Vändra vanale kalmistule. Tema vanemad olid Mart Kull ja Emilie Kull. Tema vend Lembit Kull (1921–2019) oli rakendusmatemaatik. Tema poeg oli arstiteadlane Mart Kull ning tütred arstid Katrin Kull ja Kristin Kull (Lamp).
Keith Olbermann

Keith Theodore Olbermann (sündinud 27. jaanuaril 1959) on Ameerika Ühendriikide uudistediktor, spordi- ja poliitikakommentaator. Ta on MSNBC saate "Countdown with Keith Olbermann" saatejuht. Ta on arvustanud selles saates Fox News Channeli kommentaatorit Bill O'Reillyt. Selle tagajärjel tekkis nende saatejuhtide vahel avalik vaen. Rachel Maddow Olbermann - Countdown with Keith Olbermann News show feud boils over into open warfare - The Guardian, 26.07.2006
Rachel Maddow

Rachel Anne Maddow (sündinud 1. aprillil 1973 Castro Valleys California osariigis) on ameerika ajakirjanik. 1994. aastal lõpetas ta Stanfordi ülikoolis avaliku halduse eriala. 2001. aastal sai ta Oxfordi ülikoolis filosoofiadoktori kraadi poliitikas. Ta juhib Ameerika Ühendriikide telekanalis MSNBC omanimelist saatesarja ja esineb poliitikakommentaatorina. Tal on olnud omanimeline saatesari ka raadios.
Hetman (hobune)

Hetman oli täkk, vanatüübiline tori tõugu hobune, kellest on saanud vanatüübilise tori liini algus. Ta viidi 1892.a Tori Hobusekasvandusse. Ta oli küll "segavereline", aga sellele vaatamata pärandas ta oma omadusi järglastele püsivalt edasi. Tori hobune
Raugi alumine tulepaak

Raugi sihi alumine tulepaak on tulepaak Saare maakonnas Muhu vallas Vahtraste külas. Moodustab koos Raugi ülemise tulepaagiga sihi. Tulepaakide vahekaugus on 755 meetrit. Tulepaak on 25 meetrit kõrge ja tuli merepinnast 27 meetri kõrgusel. Raugi alumine tulepaak on ülemisest 15 meetrit madalam. Tuli on nähtav 15 meremiili kaugusele. Tuli vilgub pimedal ajal aasta läbi. Tule periood kestab 5 sekundit; see põleb 2 sekundiks, misjärel on 3 sekundiks kustunud. Samasugune tsükkel on ka ülemisel tulepaagil, kuid tuled on sünkroonimata. Tuli on valge ning laevadelt vaadates põleb sektoris 159–167° (liitsihi asimuut 163°). Raugi sihttulepaagid näitavad peamist Muhu väina laevateed Kõverlaiu ja Kumari laiu ning nende saarte ümber paiknevate madalate vahelt. Raugi sihttulepaakide ning Kesse ülemise ja Kesse alumise tulepaagi sihi ristumiskohas (laevatee pööramiskohas) asub Raugi tulepoi.  Raugi sihi tulepaagid – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Raugi alumine tulepaak navigatsioonimärkide andmekogus
West Lafayette

West Lafayette on linn Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis Tippecanoe maakonnas. Linnas asub Purdue Ülikool. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. West Lafayette koduleht
Lörts

Lörts (ka lobjakas) on sademete liik, mis koosneb nii lumest kui ka vihmast. Lörtsi sajab tavaliselt hilissügisel ja varakevadel, ka talvel sulailma ajal. Lörts tekib, kui õhutemperatuur troposfääri allosas ületab 0 °C. Lörts tähendab veel laket või lurri, aga ka midagi õhukest ja viletsat. Eesti murretes on lörtsi vasted ka lobi, lodu, lonts, lopak, lort, lorts, lots, lott, lärts, lätsak, lött, pärts jne. Lörts ei käitu Newtoni vedelikuna ning esineb enamjaolt kui tahke mass. Kui lörtsi sisemised nihkejõud tõusevad üle kindla taseme, võib mass väga ootamatult muutuda vedelaks, mistõttu lörtsi käitumist väga raske ennustada. Teedel olev lörts võib muuta teed libedaks ning pikendada sõidu- ja veoautode pidurdusteekonda, suurendades tagant otsasõitude ja muude liiklusõnnetuste tõenäosust. Lörts võib olla probleemiks ka lennuradadel, kuna lennuki ratastele mõjuv lörts võib õhkutõusmisel avaldada vastupanuvõimet, muutes liikumise ebastabiilseks ja põhjustada õnnetusi. Lörts oli näiteks üks 6. veebruaril 1958 aset leidnud Müncheni lennuõnnetuse põhjuseid. Eesti õigekeelsussõnaraamat. Väike murdesõnastik. Slushflow disasters in Japan and its characteristics. Annals of Glaciology. Snow & Ice - FHWA Road Weather Management. ops.fhwa.dot.gov. Retrieved 2018-05-19.
Sulailm

Sulailm ehk sula on ilma soojenemine talvel ja varakevadel, nii et õhutemperatuur tõuseb üle 0 °C. Sulailma teke on seotud soojade õhumasside saabumisega, mis Eestis tulevad peamiselt Atlandi ookeanilt läänekaarte tuulega. 0 °C on vee sulamistemperatuur. Sellest temperatuurist kõrgemal läheb vesi tahkest olekust üle vedelasse. Maapinda kattev lumikate hakkab õhenema ja tekib lumesulavesi. Veekogudel olev jääkate sulab samuti ja muutub selle käigus õhemaks. Osalt imbub lumesulavesi maasse, aga kui maapinnas on juba isegi niiskust, siis saab tekkinud veest pinnavesi. See valgub madalamatele aladele, eriti vooluveekogudesse. Mõnikord kaasneb sellega veekogude veetaseme oluline tõus. Kui sula ajal sajab, siis langevad sademed mitte lumena, vaid lörtsi või vihmana. Tekkida võib udu. Lumikate ei sula korraga. Olenevalt paksusest võib see isegi mitu nädalat aega võtta. Osa lumesulaveest jääb lumekihi sisse kinni, nii et sulalume tihedus suureneb. Vee pindpinevuse tõttu hakkab sulalumi nii-öelda hästi kokku: mikromaailmas on vesi tugevaks liimiks. Sellepärast saab sula ajal ehitada lumememmi ja lumelinnu ning pidada lumesõda. Talvel tekivad majade räästaisse jääpurikad. Sula ajal hakkavad need sulama ja võivad alla kukkuda. Eestis saab igal aastal inimesi katuselt kukkunud jääpurikate tõttu viga ja on esinenud ka surmajuhtumeid. Kui ilm pärast sula jällegi jaheneb, võib teedele tekkida jäide ehk kiilasjää. Võib juhtuda, et veekogudel olnud jää sulas osaliselt, aga sulavesi ei saanud ära voolata ja jäi vana jää peale, ilma jahenedes jäätus pealmine veekiht uuesti ja veekogule tekib nii kahekihiline jää, mida eraldab veekiht. Paljud parasvöötmes olevad jõed ja enamik arktikas asuvaid jõgesid on lumesulatoitelised ehk teisisõnu on suurem osa sinna saabuvast veest tekkinud lume sulamise tagajärjel. Niisuguse jõe veetase võib talvisega võrreldes tõusta mitme meetri võrra ja vooluhulk palju kordi, leidub isegi jõgesid, mis talvel üldse ei voola, sest külmuvad põhjani läbi. Sula on andnud nime füüsikalisele protsessile sulamisele, mille käigus aine läheb üle tahkest olekust vedelasse. Põhiline lume sulamise põhjus on soe õhk. Kui õhutemperatuur on nullilähedane, siis vihmavesi eriti lund ei sulata, sest vihma üleantav soojushulk on tavaliselt väga väike. Päike ei sulata puhast lund, sest selle peegeldumisvõime ehk albeedo on isegi üle 0,9. Kuid lumel olev saaste, mille albeedo on madal, samuti lume all olev maapind soojeneb päikesevalguse mõjul, hakates sulatama ka lund. Kui lumi peegeldab suurema osa nähtavast valgusest, siis infrapunakiirguse lainealal käitub see nagu absoluutselt must keha, neelates kogu soojuskiirguse. Eriti tõhusalt sulatab infrapunakiirgus lund nullkraadi juures pilvise ilmaga, sest pilved murravad kiirguse suunda aluspinna poole ja rohkem kiirgust neeldub. Selge ilmaga on peegeldusnurk väiksem ja rohkem soojuskiirgust peegeldub. Samuti kiirgab soojust soe õhumass. Jüri Kamenik (22.03.2018). "Ilmatark: Kuidas siis ikkagi on selle lume sulamisega?". Maaelu. Vaadatud 24.03.2018.
Stephen Gately

Stephen Gately (täisnimega Stephen Patrick David Gately; 17. märts 1976 Dublin – 10. oktoober 2009 Mallorca) oli iiri laulja ja näitleja, poisteansambli Boyzone laulja. Ta sündis ja kasvas viielapselises perekonnas. Kooliajal osales muusikalides ja kooliteatris. 1993. aastal valiti ta produtsent Louis Walshi loodava poisteansambli Boyzone liikmeks ning kujunes koos Ronan Keatingiga selle esilauljaks. Pärast Boyzone'i lagunemist 2000. aastal tegutses sooloartistina. 2008. aastast laulis uuesti kokku tulnud Boyzone'is, mille koosseisus esines surmani. Muusika mõttes oli Stephen Gately kõige edukam Boyzone'i lauljana: 16 selle ansambli singlit jõudis Suurbritannia singlite esikümnesse ja kõik selle ansambli kolm stuudioalbumit saavutasid Suurbritannia plaadimüügi edetabelis esikoha. Tema ainus sooloalbum "New Beginning" ilmus 2000. aastal, üsna soolokarjääri alguses. Suurbritannia edetabelites jõudis see üheksandale kohale. Gately oli oma põlvkonna rahvusvaheliselt tuntud poplauljatest esimene, kes andis avalikkusele teada, et on gei. Ta tegi vastava avalduse 15. juunil 1999, soovides ennetada oma eraelu puudutava teabe lekitamist meediasse ansambli endise turvatöötaja poolt. Alates 2002. aastast esines Gately ka näitlejana. Tema tuntuim roll oli Joosepi osa Andrew Lloyd Webberi muusikalis "Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat". Lisaks muusikalidele osales ta pantomiimiteatris, debüteerides detsembris 2005 Bromleys asuva Churchilli teatri lavastuses "Tuhkatriinu". 2006. aastal hakkas Gately kirjutama lastele mõeldud seiklusromaani "The Tree of Seasons". See pidanuks valmima sügisel 2009 ja ilmuma sama aasta jõuludeks. Ta oli kadunuks jäänud laste ja noorte ning nende vanemate tugiorganisatsiooni Missing People üks patroone. 33-aastane Stephen Gately leiti 10. oktoobril 2009 surnult talle ja tema abikaasale Andrew Cowlesile kuulunud korterist Mallorca saarel Hispaanias. Lahkamisel tuvastati surma põhjusena kopsuödeemist tingitud hingamispuudulikkus. Gately matusetseremoonia peeti 17. oktoobril 2009 Dublini Püha Laurence O'Toole'i kirikus.
Rapla kivisild

Rapla kivisild on sild Raplas. Sild ehitati 1902. aastal vana puusilla asemele üle Vigala jõe. Kahe kaarega paekivist kaarsild on 27,5 meetrit pikk ja 8 meetrit lai. Silda ääristavad 70–80 cm kõrgused kivirinnatised, jäämurdja nina on laotud graniitkividest. Sild renoveeriti põhjalikult 2009. aastal. Esimest korda tuli uue silla ehitamine päevakorda 23. märtsil (vkj 10. märtsil) 1901. aastal. Rapla vald oli saanud Harjumaa sildade ülevaataja von Rammilt kirja mille kohaselt on talude omanikud ja rentnikud kohustatud silla ehituse juures 430 tööpäeva tegema või 172 rubla maksma ja selle kuu jooksul silla ehitamise materjali välja vedama. Uue puidust silla materjaliks oli arvestatud: Raudkive 9 kuupsüld (87,39 kuupmeetrit) Paasi 3 kuupsüld (29,13 kuupmeetrit) Liiva 3 kuupsüld (29,13 kuupmeetrit) Lupja 29 tündrit (3857 liitrit) Palke 22 – 21 jalga pikad ja 8 tolli jämedad (6,7 meetrit ja 20,32 sentimeetrit) Palke 6 – 21 jalga pikad ja 6 tolli jämedad (6,7 meetrit ja 15,24 sentimeetrit) Peale arutlust jõuti otsuseni, et sild tuleb kindlasti ehitada kivist ja sellel aastal enam materjali välja vedada ei jõua, kuna teed on liiga pehmed ning silla ehitus lükati järgmisesse aastasse. Otsustati ka, et tööpäevade asemel tasutakse rahas. Rapla valla täiskogu ja volikogu protokollist leiame järgmise sissekande silla kohta 1902. aastast kui vallavanem Jaan Martin andis teada, et sild on valmis ja sildade ülevaataja von Lilienfeldi käest on saadud arve, mis tuleb ära maksta 28. septembriks (vkj 15. septembriks) 1902. aastaks. Sild läks maksma 206 rubla ja 23 kopikat. Volikogu määras, et see summa tuleb ära jagada 91 Alu ja Rapla kogukonna talu peale. Rapla valla täiskogu ja volikogu protokollid; 1902-1903 Saaga EAA.1020.1.190:43 Rapla Kivisild (Puhkaeestis.ee lehel) Rapla kivisild (Kultuurimälestiste register) Raplas avatakse renoveeritud kivisild. ERR uudised, 28.08.2009 Rapla valla täiskogu ja volikogu protokollid; 1901-1902Saaga EAA.1020.1.189:93 Rapla kivisild kultuurimälestiste riiklikus registris Pilte silla renoveerimisest