laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Silmalääts

Silmalääts (ladina keeles lens chrystallina) on paljude loomade silmamunas paiknev kude. Silmalääts on kaksikkumer ning asub silmamuna eesosas, silmaava taga vikerkesta ja klaaskeha vahel. Silmaläätse areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Madude silmalääts erineb teiste roomajate omast. Fookuskaugus ehk akommodatsioon toimub maosilmas mitte silmaläätse kuju muutmise teel, mis on ümmargune, vaid silmaläätse liikumise teel võrkkestast kaugemale. Väljastpoolt katab teda läbipaistev kihn (kapsel). Silmaläätsel pole veresooni ega närve. Selle eesmisel pinnal paikneb epiteel, mis produtseerib läätserakke. Olemasolevad rakud tihenevad ja umbes 40a. vanuses moodustub läätse keskele läätse tuum (nucelus lentis). Silmaläätse valgustmurdev võime on 13 dioptrit. Silma võime näha selgesti erineval kaugusel asuvaid esemeid põhineb läätse omadusel muuta fookuskaugust – see on akommodatsioon. Inimese silmaläätse patoloogia võib kummalgi silma erineda ja olla kas kaasasündinud või kujuneda elu jooksul – levinumad on katarakt ja afaakia. Silmalääts sisaldab umbes 63% vett, 35% globuliine ja 2% mineraalsooli. "Meditsiinisõnastik" 700–701:2004. D.R. Khanna,Biology of Reptiles, lk 329, 2004, Discovery Publsihing House, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 24.01.2014) (inglise keeles)
Imre Leibold

Imre Leibold (sündinud 6. november 1975) on Eesti pokkerimängija. Imre Leibold jõudis esimese eestlasena maailmameistrivõistluste WSOP osaturniiri finaallauda. Ta on kirjutanud internetis pokkeriteemalisi artikleid ning osalenud esimese eestikeelse ja eesti autorite kirjutatud pokkeriõpiku koostamisel. Ta on abielus pokkerimängija ja endise prokuröri Kairit Leiboldiga. 250 $ No Limit Hold'em Baltic Heads Up Championship – 1. koht (2005, Tallinn) 10 000 $ WSOP Circuit Championship Event – No Limit Hold'em – 7. koht (2005, New Orleans) Tournament of Champions 2005 – No Limit Hold'em – 15. koht (2005, Las Vegas) 1500 $ 38th WSOP Event Pot Limit Omaha Hi/Lo Split 8 or Better – 20. koht (2007, Las Vegas) 1000 $ 38th WSOP S.H.O.E – 5. koht (2007, Las Vegas) 1000 $ H.O.R.S.E PokerNews Cup – 7. koht (2007, Melbourne) 1000 € No Limit Holdem Olympic Open põhiturniir – 1. koht (2009, Tallinn) 1500 € No Limit Hold'em Unibet Open Prague – 8. koht (2009, Praha) 500 AS$ PokerNews Cup Australia Six Handed No Limit Hold'em – 1. koht (2009 Melbourne) 1000 € No Limit Holdem PokerStars Baltic Festival põhiturniir – 16. koht (2009, Tallinn) 1500 € No Limit Hold'em Unibet Open Warsaw – 5. koht (2009, Varssavi) 5000 EEK No Limit Holdem Eesti meistrivõistluste põhiturniir – 3. koht (2010, Tallinn) 2000 € No Limit Holdem EPT San Remo – 8. koht (2010, Sanremo) 10 000 € No Limit Holdem EPT Monte Carlo põhiturniir – 76. koht (2010, Monte Carlo) 1000 € No Limit Holdem EPT Barcelona – 1. koht (2010, Barcelona) Estonian Teampoker Series 2010 – võistkondlik 1. koht PokerNewsi meeskonnas (2010, Tallinn) 30 € No Limit Holdem Eesti meistrivõistluste rahvaturniir – 1. koht (2011, Tallinn) 350 € No Limit Holdem PokerStars.ee Eesti pokkerikarikas – 1. koht (2011, Pärnu) 1000 € No Limit Holdem EPT Grand Final – 9. koht (2011, Madrid) Estonian Teampoker Series 2011 – võistkondlik 1. koht PokerNewsi meeskonnas (2011, Tallinn) Imre ja Kairit Leiboldi sait
Pisarasüsteem

Pisarasüsteem ehk pisaraaparaat ehk pisaraelundkond (ladina keeles apparatus lacrimalis) on paljude loomade silma abielund, süsteem, mis koosneb pisaranäärmetest ja pisarateedest. Pisaraaparaadi areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Pisaraelundkonna funktsiooniks on pisaravedeliku tootmine ja ninaõõnde toimetamine. Pisarad niisutavad silmamuna ja aitavad eemaldada konjunktiivkotti sattunud tolmu, võõrkehi, mikroobe. Pisaranääre paikneb silmakoopa ülemises külgmises nurgas ja avaneb 5–12 juhaga ülemise konjunktiivkoti külgmisse ossa. Pisaranääre eritab ööpäevas umbes 1 ml pisaravedelikku, mis sisaldab vähesel hulgal NaCl, valku ja lüsotsüümi, mis on bakteritsiidse toimega. Inimeste pisaraaparaati kuuluvad: pisaranäärmed – glandula lacrimalis pisaraviimajuhad – ductuli excretorii glandula lacrimalis pisarajärv – lacus lacrimalis pisarakanalike – canaliculus lacrimalis pisarakott – saccus lacrimalis pisaratäpp – punctum lacrimale nina-pisarajuha – ductus nasolacrimalis. Meeli Roosalu. Inimese anatoomia, Kirjastus Koolibri, lk 234,2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. "Meditsiinisõnastik" 586:2004. Terminologia Anatomica. A15.2.07.056 Apparatus lacrimalis. Pisaraaparaat
Silmamuna

Silmamuna (ladina keeles bulbus oculi) on paljude loomadel silma keskne osa, mis on kerakujuline. Silmamuna sisemus moodustab silma optilise süsteemi – koosnedes vesivedelikust, silmaläätsest ja klaaskehast. Ka loomade silmamuna sein koosneb kolmest üksteist katvast kestast: 1. Välimine kest ehk silmamuna fibrooskest ehk kiudkest koosneb: a. sarvkest ehk kornea b. kõvakest ehk skleera 2. Keskmine kest ehk silmamuna soonkest koosneb: a. vikerkest ehk iiris b. ripskeha ehk tsiliaarkehake c. soonmik ehk soonkest ehk pärissoonkest 3. Sisemine kest ehk silmamuna sisekest koosneb: a. võrkkest ehk reetina. Inimese silmamuna läbimõõt on keskmiselt 24 mm ja kaal umbes 7 g. Meeste silmad on naiste silmadest veidi suuremad. Silmamunal eristatakse eesmist ja tagumist poolust. Sagitaalselt läbi nimetatud pooluste minev joon moodustab silma optilise telje. Silmamuna asetseb silmakoopa eesmises osas , ta on ümbritsetud silmakoopa rasvkehaga, lihastega jm., tagapool on ta nägemisnärvi abil ühenduses peaajuga. Silmamuna koosneb ümbritsevast kihistunud seinast ja sisemuses asuvast valgustmurdvast tuumikust. Silmamuna sein koosneb kolmest üksteist katvast kestast: 1. Välimine kest ehk silmamuna fibrooskest ehk kiudkest koosneb: a. sarvkest ehk kornea b. kõvakest ehk skleera 2. Keskmine kest ehk silmamuna soonkest koosneb: a. vikerkest ehk iiris b. ripskeha ehk tsiliaarkehake c. soonmik ehk soonkest ehk pärissoonkest 3. Sisemine kest ehk silmamuna sisekest koosneb: a. võrkkest ehk reetina. "Meditsiinisõnastik" 701:2004. Enn Ernits, Esta Nahkur, "Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 394, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8. Enn Ernits, Esta Nahkur, "Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 393, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8. Sissekanne Terminologia Anatomicas, A15.2.01: Bulbus oculi. Silmamuna, Veebiversioon (vaadatud 27.01.2014)
Suguvõsa

Suguvõsa on tavakeelne väljend sugulaste kogumi kohta, laiem mõiste kui perekond. Võib tähendada ka kõiki ühe meesisiku või esivanemate paari järglasi nii mees- kui naisliinis, kuid ei samastu sugukonnaga. Sugulusseoste graafilist kujutist nimetatakse sugupuuks. Sugulussuhted Genealoogiaalaste mõistete seletusi genealoogia.ee
Maagia

Maagia ehk nõiakunst ehk võlukunst on käitumine, mille abil soovitakse mõjutada nähtamatuid jõude. Maagia (usund, religioon) on loodususundiline riituslik käitumine, millega püütakse oma eesmärkide saavutamiseks enda tahtele allutada üleloomulikke jõude. Maagia ja maagiline käitumine on nähtus kirjaeelses ühiskonnas või algusundis. Maagia on usundi tekkimise esimene aste ja ka usundirühma nimetus, milles kasutatakse vahendajat (vt prohvetlik usund). Nn "risti ette löömisega", "musta kassi nägemisega" või "üle õla sülitamisega" seotud toimingud on maagilise mõtlemisega seotud käitumised, mis on kirja eelsest ühiskonnast üle kandunud tänapäeva ühiskonda. Analoogiamaagia (ka homöopaatiamaagia) sisaldab riitust, mille käigus mingi tegevuse matkimisega usutakse kutsuvat seda sündmust esile ka tegelikkuses. Näiteks on meremeestel uskumus, et vilistamisega on võimalik tuult esile kutsuda, samuti voodoo-vahanukkudesse nõelte torkimine. Kontagioosne (ka kontakt-, sümpateetiline) maagia põhineb usul, et eemalseisva isikuga või olendiga on võimalik kontakti saada temaga kokku puutunud[viide?] või talle kuulunud eseme kaudu. Näiteks võib tuua nii karukihva amuletina kaelas kandmise kui inimese kehakarvadest "armujoogi" valmistamise. valge maagia must maagia Beth B. Hess, Elizabeth W. Markson, Peter J. Stein. Sotsioloogia. Tallinn, 2000, lk 282. Kulmar, T., 2006. Üldine usundilugu: religiooniteaduse põhimõisted. Tartu ülikooli kirjastus. Lk 12 Beth B. Hess, Elizabeth W. Markson, Peter J. Stein. Sotsioloogia. Tallinn, 2000, lk 199.
Ganglion

Ganglion ehk närvisõlm ehk närvitänk ehk tänk on närvirakkude sõlmjas kogum. Nad koosnevad närvirakkude kehadest ja on ümbritsetud sidekoelise kihnuga. Talitluselt ja ehituselt jagunevad ganglionid sensoorseteks ehk spinaalseteks ja vegetatiivseteks. Asuvad toomanärvi juurel kesknärvisüsteemi lähedal. Ganglionis leiduvad neuronid ehk närvirakud toovad perifeerse jätkega ärrituse närvi kaudu ganglioni, tsentraalse jätkega viivad kesknärvisüsteemi. Asetsevad siseelundite talitlusi reguleerivate eferentsete närvide teedel või siseelundi seinas. Neis toimub ümberlülitus ehk sünaps kesknärvisüsteemist tulenevatelt närvikiududelt elundisse kulgevale närvikiule. aju
Abaluu

Abaluu (ladina keeles scapula; eesti keeles ka labaluu) on imetajatel õlavöötme luu, mis seob õlavarreluud rangluuga. Abaluid on kaks. Inimesel kuulub abaluu ülajäseme skeletti ning on lame, peaaegu kolmnurkse kujuga.
Tööstus

Tööstus on ühiskonna tootlike jõudude arenemist mõjustav rahvamajandusharu, mille ettevõtted (tehased, vabrikud, kaevandused, elektrijaamad) valmistavad töövahendeid nii tööstuse enese kui ka teiste rahvamajandusharude jaoks, toodavad tooraineid, materjale, kütust ja energiat ning töötlevad tööstus- ja põllumajandussaadusi. Tööstus liigitatakse hankivaks ja töötlevaks tööstuseks. Hankiva tööstuse koosseisu kuuluvad enamasti need majandusharud, mille toodang on teiste majandusharude tooraine (põllumajandus, kalandus, metsandus, mäetööstus). Tööstus koos ehitusega kuulub sekundaarsesse sektorisse. energeetika kütusetööstus naftatööstus gaasitööstus söetööstus põlevkivitööstus turbatööstus elektroenergeetika soojusenergeetika hüdroenergeetika tuumaenergeetika päikeseenergeetika tuuleenergeetika geotermaalenergeetika laineenergeetika metallurgia must metallurgia ehk rauatööstus niklitööstus värviline metallurgia alumiiniumitööstus vasetööstus pliitööstus tinatööstus kullatööstus hõbedatööstus masinatööstus metallitööstus laevaehitus veduri-vagunitööstus autotööstus lennukitööstus aparaaditööstus tööpingitööstus elektroonikatööstus elektrotehnikatööstus arvutitööstus meditsiintehnikatööstus robotitööstus keemiatööstus üldkeemiatööstus orgaanilise sünteesi tööstus farmaatsiatööstus kergetööstus tekstiilitööstus puuvillatööstus linatööstus villatööstus naha- ja jalatsitööstus õmblustööstus moetööstus toiduainetetööstus leivatööstus piimatööstus juustutööstus lihatööstus kalatööstus konservitööstus makaronitööstus suhkrutööstus õlletööstus veinitööstus tubakatööstus Puidutööstus tselluloosi- ja paberitööstus tselluloositööstus paberitööstus mööblitööstus Ehitusmaterjalitööstus Mootorrattatehaste loend Metsatööstus Mäetööstus Tööstuspsühholoogia Tööstusökoloogia Uued tööstusharud
Rangluu

Rangluu (ladina keeles clavicula) on ülajäseme skeleti õlavöötme luu.
Küfoos

Küfoos ehk kumerselgsus (ladina keeles kyphosis) on inimesel esinev tahapoole suunatud lülisamba kõverdus rinna- ja ristluuosas. Lordoos
Vingugaas

Vingugaas ehk süsinikmonooksiid ehk süsinikmonoksiid ehk süsinikoksiid (CO) on süsivesinike mittetäieliku põlemise käigus tekkiv lõhnatu ja värvitu mürgine gaas, mis põhjustab aeroobse hingamisega organismidel vingumürgistust. Tavatingimustes on vingugaas õhust pisut kergem. Vingugaasi molaarmass on 28,0 grammi mooli kohta (õhu molaarmass on 28,8). Vingugaas tekib eelkõige põlemisel hapnikuvaeses keskkonnas. Sel juhul ei ole piisavalt hapnikumolekule, et saaks tekkida süsinikdioksiid (CO2) ja nii tekibki rohkesti vingugaasi, mille molekuli tekkeks on vaja hapnikku kaks korda vähem. Ühe sigaretiga satub inimorganismi 2…20 mg vingugaasi. Vingugaasi molekulis on hapniku ja süsiniku aatomid seotud kolmiksidemega. Need kolm sidet ühendavad süsinikku ja hapnikku väga tugevasti. Vingugaasi molekuli aatomite vahel on tugevaim teadaolev keemiline side, mille lõhkumiseks on vaja energiat 1072 kJ mooli kohta. See on tugevam kui lämmastiku molekulil, mille kolmiksideme lõhkumiseks on tarvis energiat 942 kJ mooli kohta. Vingugaas on imetajatele mürgine. Selle sissehingamisel seonduvad vingugaasi molekulid veres hemoglobiini molekuliga, täpsemalt raua aatomitega hemoglobiinis, tehes võimatuks hapniku ühinemise nendesamade raua aatomitega. Selle tagajärjel ei saa rakud vere kaudu hapnikku ja organism võib hapnikupuuduse tõttu lämbuda ja surra. http://www.ethk.ee/ https://tamrex.eu/ee/et/blog/kaks-olulist-elupaastjat-sinu-kodus-n18
1931. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1931. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 8. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 13.–15. veebruarini Oberhofis Saksamaal. Kuupäev: 13. veebruar Kuupäev: 15. veebruar Kuupäev: 13. veebruar Kuupäev: 13. veebruar Murdmaasuusatamise tulemused FIS-i kodulehel Kahevõistluse tulemused FIS-i kodulehel Suusahüpete tulemused FIS-i kodulehel
Shkodëri järv

Shkodëri järv (albaania Liqeni i Shkodrës, serbia Skadarsko jezero / Скадарско језеро) asub Euroopas Balkani poolsaarel Albaania ja Montenegro piiril. Pindala keskmiselt 390 m2, millest 2/3 jääb Montenegrosse. Pindala võib varieeruda 370–530 m2 vahel. Sügavus kuni 44 meetrit, keskmiselt 12 m. Veetase on 5-6 meetrit üle merepinna. Järvest voolab välja Bunë jõgi.  Shkodëri järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Biomass

Biomass ehk elusaine hulk on elusaine mass. Sellega iseloomustatakse elusaine kogust. Eristatakse toormassi ja kuivmassi. Kuivmass on elusaine mass ilma veeta. Biomassi mõõtmisel eemaldatakse vesi tavaliselt 80...95 °C juures kuivatades. Ökoloogilistel mõõtmistel eelistatakse tihti kuivmassi kui stabiilsemat, sest paljude organismide veesisaldus võib võrdlemisi suures ulatuses varieeruda. Biomassi kaudu võidakse väljendada nii üksikute liikide kui ka mingi maa-ala või veekogu pindalaühikul (tavaliselt m² või km²) või ruumiosas elavate organismide kogust (grammides, kilogrammides jne) või ka kõikide Maal elavate organismide kogumassi. Maakera kõige suurema biomassiga loomaliik on tavaline hiilgevähk (Euphausia superba), kelle biomass on tõenäoliselt üle 500 miljoni tonni (inimeste biomass on umbes 250 miljonit tonni). Maakera kogu biomassiks arvatakse umbes 75 miljardit tonni, mis moodustab Maa kogumassist 0,00000000126%. Arvatakse, et kõikide bakterite ja kõikide taimede biomass on ligikaudu võrdsed. Taimne biomass (tselluloos, hemitselluloos ja ligniin) koosneb põhiliselt taime rakukestade materjalist. Biomassienergia Mortmass Lignotselluloos Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 25.08.2011) "Kui palju elab maailmameres mikroobe?" Novaator, 31. august 2012
1933. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1933. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 10. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 8.–12. veebruarini Austrias Innsbruckis. Kuupäev: 10. veebruar Kuupäev: 12. veebruar Kuupäev: 12. veebruar Kuupäev: 8. veebruar Kuupäev: 8. veebruar
CITES

CITESi ehk Washingtoni (1973) konventsioon (akronüüm ingliskeelsest nimetusest Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora – 'Loodusliku loomastiku ja taimestiku ohustatud liikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon') on rahvusvaheline valitsustevaheline leping, mis reguleerib ülemaailmse kaubitsemise tagajärjel ohtu sattunud liikide riikidevahelist importi ja eksporti. CITESi määratud liike (nn CITESi liigid) on umbes 33 000. Eesti ühines CITESiga 1992. aastal. 2023. aastaks on selle konventsiooniga ühinenud enamik maailma riike - 184. Eestis reguleerib CITESi konventsiooni täitmist Kliimaministeeriumi looduskaitse osakond. Teadusüksuseks on Eestis CITESi teaduskomitee, mida juhib Tiit Maran, liikmed on Urmas Laansoo, Eerik Leibak, Märt Kruus ja Uudo Timm. Lisaks komiteele toimivad CITESi teadusüksustena Eestis veel Tallinna Botaanikaaed, Tallinna Loomaaed, Tartu Ülikooli zooloogiamuuseum ja Eesti Loodusmuuseum. Konventsiooni lisades on välja toodud kolm kategooriat: I kategooria – otseses väljasuremisohus liigid, kelle eksisteerimist ülemaailmne kaubandus otseselt või kaudselt (nahk, luud) mõjutab. Ühtekokku kuulub I kategooriasse umbes 800 liiki, Eestis merikotkas, rabapistrik, atlandi tuur ja euroopa saarmas. II kategooria – liigid, mis pole otseses väljasuremisohus, kuid kes võivad selleks kontrollimatu kaubitsemise käigus saada. II kategooriass kuulub umbes 32 500 liiki, Eestis näiteks hunt, must-toonekurg, sookurg, apteegikaan ja orhideed. III kategooria – liigid, millega kauplemise kvoodid sätestab konkreetne riik ise. III kategooriasse kuulub umbes 170 liiki, Eestis pole sellesse kategooriasse kantud ühtki liiki. CITES. Kliimaministeeriumi veebisait. CITESi ametlik koduleht
Luitemaa looduskaitseala

Luitemaa looduskaitseala asub Pärnu maakonnas Saarde ja Häädemeeste valla territooriumil. Kaitseala suurus on 11301,3 ha (maismaad sellest 8722,5 ha). Sealne piirkond võeti osaliselt kaitse alla 1939. aastal mets-kuukressi kaitseks. 1964. aastal laiendati kaitset Rannametsa luidete ja Tolkuse rabale. Aastal 2000 organiseeriti see Rannametsa-Soometsa looduskaitsealaks (pindala 9865 hektarit). Aastal 2006 sai eeskirjad ja piirid praegune Luitemaa looduskaitseala. Looduskaitsealal säilitatakse muu hulgas soo- ja metsakooslusi, rannaluiteid (seal asuvad ka Eesti kõrgeimad luited Tõotusemägi ja Tornimägi) ja kahte raba. Kaitsealal on mitmekesine elustik ja kaitset leiavad mitmed kaitsealused liigid, näiteks kõre, merikotkas ja musträhn. Kõrgemaid taimi on seal loendatud umbes 250 liiki. Kaitsealal on 17 sihtkaitsevööndit ja 2 piiranguvööndit. Kaitseala vapilill on niidu-kuremõõk, mille asurkond on sel kaitsealal tõenäoliselt Euroopa suurim. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis "Luitemaa looduskaitseala", Eesti Loodus, 7/2007 Luitemaa looduskaitseala kaitse-eeskiri Luitemaa looduskaitseala ja Luitemaa hoiuala kaitsekorralduskava 2017-2026 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kobra jõgi

Kobra (vene Кобра) on jõgi Euroopas Venemaal Komi Vabariigis ja Kirovi oblastis. Algab Põhja-Uuralist. Jõe pikkus on 324 km, valgla 7810 km2. Voolab loogeldes valdavalt lõuna suunas. Suubub paremalt Vjatkasse. Toitub peamiselt lumesulamisveest, aasta keskmine äravool Verhnije Türühhany küla ümbrustes on 55,8 m3/s. Jõgi külmub tavaliselt oktoobris-novembris ja jääb jääkatte alla kuni aprillini. Kasutatakse puidu transpordiks. Kevadel on laevatatav 90 km kaugusel jõe suudmest.
5.5mIC

5,5 m on kiiljaht, mis on ehitatud meetrivalemi kohaselt ja valemiklassijaht, mille võistlusväärtus on 5,5 meetrit või vähem. 2007. aasta reeglites on valem kirjas sellisena: 5,500  meetrit ≥ 0 , 9 ⋅ ( L ⋅ S 2 12 ⋅ D 3 + L + S 2 4 ) {\displaystyle 5{,}500{\text{ meetrit}}\geq 0{,}9\cdot \left({\frac {L\cdot {\sqrt[{2}]{S}}}{12\cdot {\sqrt[{3}]{D}}}}+{\frac {L+{\sqrt[{2}]{S}}}{4}}\right)} L = Mõõdetav pikkus (reegel 3) S = Mõõdetav purjede pindala (reegel 16) D = Veeväljasurve kuupmeetrites. S.t jahi kaal kg-des jagatud 1025-ga(merevee tihedus). Vähim B = 1,900 m Suurim süvis = 1,3500 m Suurim veeväljasurve D = 2000 m³ Vähim veeväljasurve D = 1700 m³ Vähim keskmine vabaparda kõrgus F = 0,628 m Purjede pindala S = 29,000 m² 5,5 m jahiklassi lõi Charles Nicholson 1937 6 m jahi modifikatsioonina. Tegemist oli katsega ehitada 6 m jahile odavam alternatiiv. Esimesed 5,5 m reeglitele vastavad jahid ehitati 1949. Meeskonna suurus vähenes 5 liikmelt 3-le. Varem kasutati 6 m jahi asenduseks 5 m jahte, mis leiutati Prantsusmaal 1929 ja mida ehitati mitusada. Ent olümpiamängudele 5 m jaht ei pääsenud. 5,5 m jahid asendasid kiiresti 5 m jahid ja nad jõudsid juba 1952. aasta suveolümpiamängudele Helsingis. Helsingis võisteldi 5,5 m jahtide kõrval veel ka 6 m jahtidel, kuid pärast kaotati 6 m jahid olümpiamängude kavast ja meetrijahtidest võisteldi vaid 5,5 m jahtidel. 1960. aastatel kritiseeriti 5,5 m jahti samadel põhjustel kui varem 6 m jahtigi: oli liiga kallis. Viimased olümpiavõitjad selles klassis olid Rootsi vennad Ulf, Jörgen ja Peter Sundelin Acapulcos 1968. 5,5 m jaht asendati olümpiakavas Solinguga, mille meeskonnas oli samuti 3 liiget. Erinevalt mõnestki teisest paadiklassist säilis 5,5 m jahtide organisatsiooniline struktuur. See ei lasknud 5,5 m jahtidel nii-öelda välja surra. Neil korraldatakse võistlusi tänapäevani ja isegi kolmes kategoorias sõltuvalt valmistamise ajast: klassikalised jahid (kuni 1969), üleminekujahid (1970–1989) ja moodsad jahid (alates 1990). Paul Butte on üks 5,5 konstruktoritest Eestis. 21. sajandi alguses on Eestis teadaolevalt üks merekõlbulik 5,5 m jaht ning paar merekõlbmatut.[viide?] 1961. aasta Eesti meistrivõistlused purjetamises 1962. aasta Eesti meistrivõistlused purjetamises 1963. aasta Eesti meistrivõistlused purjetamises Hans Groop Purjetamine 1952. aasta suveolümpiamängudel Purjetamine 1956. aasta suveolümpiamängudel Purjetamine 1960. aasta suveolümpiamängudel Purjetamine 1964. aasta suveolümpiamängudel Purjetamine 1968. aasta suveolümpiamängudel www.5.5class.org Rahvusvahelise 5,5 m klassiliidu ametlik veeb (inglise keeles) 5.5mIC World Fleet Online Database – koondandmed kõigi ehitatud paatide, disainerite ja ehitajate kohta 2007 5,5 m jahtide rahvusvahelised reeglid (inglise keeles) Pildid 5,5 m jahtide rahvusvahelistelt võistlustelt (inglise keeles) 2009. International 5.5mIC Swiss Championships Eesti MV tulemused: 5,5 R 1955 RA Fotis: 5,5R- klassi jahi veeskamine VSÜ Kalev Tallinna Jahtklubi sadamas. 1955 RA Fotis: 5,5 Tallinna lahel 1966
Karin Knapp

Karin Knapp (sündinud 28. juunil 1987) on saksa rahvusest Itaalia naistennisist. Tema kõrgeim koht WTA edetabelis on 46. koht 2007. aasta juuli lõpus. 2007. aasta Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel, oma esimesel suure slämmi turniiril, jõudis ta kolmandasse ringi, alistades Aljona Bondarenko. Kolmandas ringis kaotas ta aga Patty Schnyderile Šveitsist 6:4, 1:6, 5:7. 2007. aasta USA lahtistel meistrivõistlustel võitis ta esimeses ringis Chan Yung-jani ja jõudis teise ringi, kus pidi aga tunnistama wild-card'iga turniirile pääsenud ameeriklanna Ahsha Rolle'i paremust. 2008. aasta Austraalia lahtiste meistrivõistluste esimeses ringis kaotas Karin kolmesetises mängus austraallanna Casey Dellacquale. Karin Knappi koduleht WTA lehel
Küberneetika mõisteid

Siin on loetletud küberneetika mõisteid. Vaata ka Informaatika mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Edasiside Homöorees Homöostaas Informatsioon Iseregulatsioon Juhtimine Kahepunktiregulaator Kanali kodeerimise teoreem Küberneetiline süsteem Must kast Müra PID-regulaator positsioonreguleerimine programmjuhtimine püsivus Regulaator Robot Sensitiivsusanalüüs Signaal Sisend Stabiilsus Tagasiside Väljund
Ihasalu poolsaar

Ihasalu poolsaar on poolsaar Jõelähtme vallas Harju maakonnas Ihasalu ja Kaberneeme lahe vahel. Poolsaar on üle 5 km pikk ja kuni 2 km lai loodesse sirutuv Põhja-Eesti rannikumadaliku osa. Valdavalt liivase pinnaga poolsaart katab enamjaolt rannaniit ja mets. Ihasalu poolsaar hakkas merest esile kerkima saarena umbes 3500 aastat tagasi. Mandriga ühines see saar ja moodustas poolsaare kaks tuhat aastat hiljem, 3.–5. sajandil. Poolsaar on valdavalt lauge, kohati astangulise rannaga. Poolsaar tipneb Uitru säärega. Ihasalu poolsaarel asuvad Neeme ja Ihasalu küla. Neeme külas on säilinud fragmente traditsioonilisest rannakülast. Poolsaarelt avanevad suurepärased vaated Kolga lahe saartele ja teiselt poolt Viimsi poolsaarele. Eesti poolsaarte loend
Õllevara

Õllevara on naljaga-pooleks hüüdnimi üsna leebe kasutusõigusega tarkvara kohta. See võimaldab tarbijal kasutada programmi või teha ükskõik mida selle lähtekoodiga, kui kasutaja teeb autorile õlle välja või ka joob õlut autori auks-kuulsuseks-terviseks. “Õllevara” kasutustingimused leidsid järgimist, Forte, 02. jaanuar 2009