laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rein Haljand

Rein Haljand (sündinud 12. mail 1945 Tallinnas) on eesti ujuja, spordipedagoog ja sporditegelane. Ta alustas ujumistreeninguid 1959. aastal Tallinna Kalevis Sylvi Pressi juhendamisel. Ta tuli aastatel 1962–1967 kuuel korral vaba-, selili- ja teateujumises Eesti NSV meistriks ning oli kolmel korral teateujumises Eesti NSV rekordi püstitajaid. Ta kuulus aastatel 1960–1968 Eesti NSV ujumiskoondisse. Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1966. aastal TPedI kehakultuuriteaduskonna. Ta kaitses Moskvas 1975. aastal väitekirja liblikujumise liigutuste struktuurist ning sai pedagoogikakandidaadi kraadi. Ta töötas aastatel 1966–2012 Tallinna Ülikoolis ja selle eellastes õppejõuna. 1992–2005 oli Tallinna Pedagoogikaülikooli kehakultuuriteaduskonna dekaan, 1997–2002 ja 2005–2007 spordipedagoogika õppetooli juhataja. 1992–1997 ja 2007–2012 oli ta Tallinna Ülikooli kinesioloogia õppetooli juhataja ning 2007–2012 professor, alates 2012. aastast emeriitprofessor. 1989 – "Ujumistehnika mudelid. Õpetamise metoodika ja kontroll" 1992 – "Ujumisstartide tehnika mudelid. Õpetamise metoodika ja kontroll" 1995 – "Barcelona ’92. XXV olümpiamängud" (kaasautor) 2000 – "Swimming technique analyses" 2007 – "Täiuslik ujumine. Tehnika ja taktika" (kaasautor) 2010 – "Liikumise ja spordi ABC" (kaasautor) 1964 – meistersportlase järk 2010 – Valgetähe IV klassi teenetemärk 2013 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi aastapreemia (Eesti ja Euroopa ujumiselu suunanud emeriitprofessor on pidanud loenguid enam kui sajas riigis ja andnud välja hindamatut õppematerjali) 2013 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk 2017 – Eesti Vabariigi spordipreemia (elutööpreemia – pikaajalise tulemusliku töö eest spordipedagoogi ja rahvusvaheliselt tunnustatud sporditeadlasena) "Haljand, Rein". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A-Ki. Tallinn 2000. Lk 335. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). 2000 – "Haljand, Rein". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A–Ki. Tallinn 2000. Lk 335. Rein Haljand Eesti Teadusinfosüsteemis Rein Haljand Eesti spordi biograafilise leksikoni veebiversioonis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Mait Miljan

Mait Miljan (16. september 1939 – 1. juuni 2007) oli eesti majandusteadlane. 1963. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kaubatundmise eriala. Aastatel 1963–1967 töötas ta Viljandi Kaubastu vanemkaubatundjana ja teenis vahepeal Nõukogude armees. 1967–1968 töötas Üleliidulise Kaubanduskonjunktuuri Teadusliku Uurimise Instituudi vanemteadurina, seejärel asus õppima Tartu Riikliku Ülikooli aspirantuuri. 1972. aastal sai ta Tartu Riiklikus Ülikoolis majandusteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Piima ja piimasaaduste turg Eesti NSV-s ja selle arengu perspektiivid" 1973. aastast Tartu Riikliku Ülikooli kaubatundmise ja kaubanduse organiseerimise kateedri vanemõpetaja, 1974. aastast dotsent, 1974–1984 kateedri juhataja. 1990. aastast Tartu Ülikooli turunduse õppetooli juhataja, 1992. aastast majandusteaduskonna erialaõppe prodekaan, 1993. aastast turunduse professor. Tema uurimisvaldkondadeks olid turunduse juhtimine siirdemajanduses, hind ja hinnakujundus, nõudlus ja selle prognoosimine ning tarbekaupade turgude analüüs ja arengu prognoosimine. Ta nõustas ka Eesti ettevõtteid turundusstrateegia väljatöötamisel. 1963. aastal võitis ta Eesti meistrivõistlustel teateorienteerumises segateates TRÜ IV võistkonnas pronksmedali. 1971. aastal võitis ta Eesti meistrivõistlustel orienteerumises tavarajal hõbemedali. 1962. aastal tuli ta TRÜ IV võistkonnas Jüriööjooksu võitjaks. 1972. aastal oli ta koos Jaan Miljaniga Jüriööjooksu rajameister. Hinnakujundus turunduses. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1996 Turunduse juhtimine. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1998 2005 Tartu Ülikooli medal Tema isa oli põllumajandusteadlane Artur Miljan. Ehitusteadlane Jaan Miljan on tema vend. Mart Sõrg. Professor Mait Miljan (16.09.1939–1.06.2007) in memoriam E-kataloog ESTER. Miljan, Mait. Piima ja piimasaaduste turg Eesti NSV-s ja selle arengu perspektiivid. Tartu Riiklik Ülikool, 1971 "ESBL sporditulemused. Mait Miljan". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 25. veebruaril 2016. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022.
Užventise vald

Užventise vald (leedu keeles Užvenčio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kelmė rajoonis. 2011. aasta seisuga elas seal 3288 inimest. Valla keskus on Užventise linn (2011. aastal 833 elanikku). Vallamaja asub aadressil P. Višinskio g. 10. Vallavanem on Linas Mačernius. Vallamaja Martynase mänd Pašilėnai Kolainiai õigeusu kirik Ka on vallas üks huutor - Lukšiškė. Aastal 2011 seal elanikke ei olnud. [1]. Kelmės rajono savivaldybė, vaadatud 25.2.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 24.2.2016.
Tallinna Linnagalerii

Tallinna Linnagalerii on Tallinnas aadressil Harju tänav 13 asuv kunstigalerii. Galerii asutati 1994. Enne seda tegutses samas majas galerii Luum. Linnagaleriid haldab ja seal korraldab näitusi SA Tallinna Kunstihoone Fond. Linnagalerii juhataja on Taaniel Raudsepp. Linnagalerii näitused on tasuta. ... 2016 Fideelia-Signe Roots "Palju õnne naistepäevaks!" ... Kunstihoone galerii Tallinna Kunstihoone Tallinna entsüklopeedia. I köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 296 https://web.archive.org/web/20160731093410/http://www.kunstihoone.ee/et/ (vaadatud 25.02.2016) https://web.archive.org/web/20160225133259/http://www.kunstihoone.ee/wp-content/uploads/2015/12/Fideelia-PDF-EST.pdf (vaadatud 25.02.2016) Linnagaleriist SA Tallinna Kunstihoone Fond kodulehel
Riiklik Inglise Kolledž

Riiklik Inglise Kolledž (ka Riiklik Kolledž) oli aastatel 1936–1940 Tallinnas tegutsenud kool. Kool asutati 1936. aastal Kaarli Eragümnaasiumi põhjal ja aastatel 1936–1937 kandis see ametlikult nime Inglise Kolledž. Hoone Narva maantee 25 ehitati 1938. aastal Riikliku Inglise Kolledži jaoks ja seda ehitust rahastasid lapsevanemad, kuid pärast valmimist sai hoone enda käsutusse 1919. aastal asutatud Tallinna Õpetajate Seminar. Pärast teist maailmasõda avati seal Tallinna Pedagoogiline Instituut, praegune Tallinna Ülikool. Riikliku kolledži vana koolimaja Imanta tänaval on hävinud. Tallinnas oli 1930. aastatel kaks inglise kolledži nime kandvat õppeasutust: üks oli 1932. aastal asutatud Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž, teine 1936. aastal rajatud Riiklik Inglise Kolledž (RIK). Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž oli erakool, RIK aga riiklik kool. 1940. aastal moodustati Riikliku Inglise Kolledži ja Tõrvand-Tellmanni Erakolledži põhjal Tallinna 9. Keskkool. Seejuures Riikliku Inglise Kolledži algkooli ja progümnaasiumi klassid ühendati Tallinna Õpetajate Seminari algkooliga. Koolis oli inglise keele süvaõpe ja selleks oli õpetajaid kutsutud ka Inglismaalt. Erinevalt paljudest teistest koolidest olid seal usuõpetuse tunnid luteri- ja õigeusulistele eraldi. Kooli direktor alates avamisest kuni sulgemiseni 1940. aastal oli Paul Vaarask. Tallinna entsüklopeedia. II köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 142 Hellar Grabbi, Anna Tõrvand-Tellmann ja tema inglise kolledž, Sirp, 19.01.2007 1103. Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 261., Riigi Teataja, nr. 108, 23 august 1940 Lauri Vaska , “Riiklik Õppeasutus Riiklik Inglise Kolledž”. Kirjastus Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2002, 142lk. ISBN 998581195X
Klaus Härö

Klaus Juhani Härö (sündinud 31. märtsil 1971 Porvoos) on soomerootslasest Soome filmirežissöör. Ta lõpetas aastal 1999 Aalto Ülikooli kunsti, disaini ja arhitektuuri kõrgkooli (toona Kunstiülikooli) filmikunstiteaduskonna kunstiteaduste magistri kraadiga. Näkymätön Elina (Elina – som om jag inte fanns) (2003) Äideistä parhain (2005) Uusi ihminen (Den nya människan) (2007) Postia pappi Jaakobille (2009) Vehkleja (Miekkailija) (2015) Tuntematon mestari (2019) Livet efter döden (2020) Johannes 10–11 år (Johannes 10–11 v.) (lühifilm, 1993) Jagande efter vind (Tuulen tavoittelua) (lühifilm, 1995) Maraton (lühifilm, 1997) Två kärlekar (Kaksi rakkautta) (dokumentaalfilm, 1998) Ofödda poeters sällskap (Syntymättömien runoilijoiden seura) (dokumentaalfilm, 1998) Nattflykt (Yölento) (lühifilm, 1998) Sommartider (Samassa veneessä) (lühifilm, 1999) Hem över havet (Meren yli kotiin) (dokumentaalfilm, 1999) Statisten (Statisti) (1999) Nattflykt (Yölento) (1999) Gator av guld (Kadut kuin kultaa) (dokumentaalfilm, 2000) Kolme toivetta (Tre önskningar) (2001) Huvudrollen (Päärooli) (lühifilm, 2005) Dagmamman (2013)
Vabaduse Risti Vendade Ühendus

Vabaduse Risti Vendade Ühendus (ka Vabadusristi Vendade Ühendus, lühend VRVÜ) oli 1925. aastal Tartu Vabaduseristi Vendade Ühenduse (lühend TVVÜ) ümberkorraldamisel moodustatud üleriigiline organisatsioon, mis ühendas Eesti Vabadusristi kavalere. TVVÜ asutati 23. veebruaril 1923 Tartus Siegfried Pindingu eestvõttel ja Pinding sai ühtlasi ka TVVÜ juhatuse esimeheks. 1925. aastal täiendati põhjalikult TVVÜ põhikirja ja TVVÜ korraldati ümber Vabaduse Risti Vendade Ühenduseks (lühend VRVÜ). VRVÜ üks eesmärke oli koguda andmeid Vabadusristi kavaleride kohta. Andmete põhjal koostati 1935. aastal koguteos "Eesti Vabadusristi kavalerid". Teose kordustrükk ilmus 1984. aastal Stockholmis. VRVÜ-l oli üle Eesti palju osakondi. 1926. aastal asutati osakond Narvas, 1927. aastal Viljandis, Pärnus ja Tallinnas ning 1928. aastal Rakveres, Valgas ja Võrus. 1936. aastal kuulus ühendusse umbes 1000 liiget, neist umbes 400 Tallinna osakonnas. Vabaduse Risti Vendade Ühenduse Järvamaa osakond oli Järvamaal elavate Vabadusristi kavaleride organisatsioon. Osakonna asutamiskoosolek toimus 3. oktoobril 1937 Paides, esimees oli kuni osakonna likvideerimiseni 1940. aastal major Voldemar Silbermann VR II/3. Juunis 1939 kuulus osakonda 55 liiget. Vabaduse Risti Vendade Ühenduse oli Virumaa lääneosas elavate Vabadusristi kavaleride organisatsioon. Osakond asutati 20. mail 1928 Rakveres, esimehed olid kolonel Oskar Luiga VR I/2, II/2, II/3 ja kolonel Georg Leets VR I/3, II/3. Mais 1934 kuulus osakonda 54 tegev- ja 7 toetajaliiget. 30. detsembril 1943 peeti Rakveres osakonna taastamiskoosolek, esimeheks valiti major Eduard Paurman VR II/3. http://www.muuseum.viljandimaa.ee/?op=body&id=213 (vaadatud 25.02.2016) Indrek Paavle. "Õiguse ja omariikluse eest: Otto Tief". Tartu: Rahvusarhiiv, 2014, lk 113.)
Age of Empires II

"Age of Empires II: The Age of Kings" on ajalool põhinev reaalaja- ja strateegiamäng. Mängu arendas Ensemble Studios ja andis välja Microsoft. Sarja "Age of Empires" teine mäng anti välja 1999. aastal Microsoft Windowsi ja Macintoshi operatsioonisüsteemidele. Aastal 2000 anti välja esimene uuendus "The Conquerors". 2001. aastal anti välja Playstation 2 versioon. Aprillis 2013 anti Windowsile, Steami keskkonnale välja "Age of Empires II: HD Edition", kus HD-versioonis on nii originaalmäng, laiendused kui ka ajakohastatud graafika. Lisatud on ka Steam Workshopi abil uue, kasutajate tehtud sisu lisamise võimalus. 5. novembril 2015 andis Microsoft välja laienduse "The African Kingdoms". 14. novembril 2019 andis Microsoft välja mängu "Age of Empires II" uusversiooni "Age of Empires II: Definitive Edition". See sisaldab täiesti uuendatud 4K-graafikat, võimalust mänguvaates detaile suurendada ja vähendada. Lisatud on uus kampaania "The Last Khans" ning neli uut tsivilisatsiooni: bulgaarlaste, leedulaste, tatarlaste ja Türgi rändrahvaste oma. Mängu "Age of Empires" Eesti infoportaal
Lentoasema raudteepeatus

Lentoasema raudteepeatus (lühend Len, rootsi keeles Flygplatsens järnvägsstation, km 26+575) on raudteepeatus Soomes. See on üks 2015. aastal avatud Kehärata raudteepeatustest. Peatus asub tunnelis Helsingi Vantaa lennujaama kõrval.
Michael Gove

Michael Andrew Gove (sündinud 26. augustil 1967 Edinburghis) on Suurbritannia ajakirjanik ja poliitik (Konservatiivne Partei). Ta oli aastatel 2010–2014 Suurbritannia haridusminister Cameroni esimeses valitsuses ning aastatel 2014–2016 justiitsminister ja lordkantsler Cameroni teises valitsuses. Ta õppis Aberdeenis Robert Gordoni kolledžis ja Oxfordi Ülikooli Lady Margaret Halli kolledžis. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta ajakirjanikuna.
Paralleelkoordinaadid

Paralleelkoordinaadid (inglise keeles parallel coordinates) on vahend visualiseerida mitmemõõtmelist ehk n-dimensionaalset geomeetriat (high-dimensional geometry) ning analüüsida mitmemöötmelisi andmeid (multivariate data). Et näidata punkti mitmemõõtmelises ruumis, joonistatakse joonise taustale võrdsete vahedega n paralleelset, tavaliselt vertikaalset, erinevaid telgesid kujutavat joont, kusjuures telje järjekorranumber i vastab punkti i-ndale koordinaadile. Mitmemõõtmelises ruumis asuvat punkti kujutatakse hulknurkse joonena (polyline), mille tipud paiknevad telgedel. Mitmemõõtmelises ruumis asuva punkti visualiseerimine paralleelkoordinaatide abil meenutab väliselt aegrida (time series), kuid selle vahega, et kõigil telgedel on punkti väärtused määratud samal ajahetkel.
Vaiguva vald

Vaiguva vald (leedu keeles Vaiguvos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kelmė rajoonis. 2011. aasta seisuga elas seal 947 inimest. Valla keskus on Vaiguva küla, vallamaja asub aadressil Alyvų g. 10. Vallavanem on Alvydas Lukošius. Vallamaja Pakėvise mõis Pakėvis Vaiguva kirik Lisaks küladele on selles vallas veel mitmeid huutoreid. . [1]. Kelmės rajono savivaldybė, vaadatud 25.2.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 24.2.2016. [3]. Kelmės r. sav. , vaadatud 25.02.2016.
Radardiagramm

Radardiagramm (inglise keeles radar chart, ka web chart, spider chart, star chart, star plot, star glyph, cobweb chart, irregular polygon, polar chart või kiviat diagram) on diagramm mitmemõõtmeliste andmete visualiseerimiseks kahemõõtmelise joonisena. Radardiagrammi puhul on iga mõõde kujutatud telge visualiseeriva kiirena, mis algab joonisel samast punktist. Telgede asukohal ja paiknemisel ei ole tavaliselt eraldi informatiivset tähendust.
Jan Hieronimowicz Chodkiewicz

Jan Hieronimowicz Chodkiewicz (1537 – 4. august 1579) oli 16. sajandi Leedu aadlik. Jan Hieronimowicz Chodkiewicz oli Žemaitija staarost (al 1563), Žemaitija suurvürstiriigi vanem (al 1564), Telšiai ja Plateliai staarost (al 1566) Rzeczpospolita Liivimaa hertsogkonna Liivimaa hetman koos Jerzy Zenowicziga 1569. aastast ja Liivimaa kuberner (1566–1578). Leedu marssal (al 1566), Kaunase staarost (al 1569), Škłoŭ krahv (al 1568), Vilniuse kastellaan (al 1574). Jan Hieronimowicz Chodkiewiczi poeg oli Jan Karol Chodkiewicz (surnud (1621), Poola-Leedu väejuht, 1601. aastast Leedu välihetman ja 1605. aastast Leedu suurhetman.
Aukštelkai vald

Aukštelkai vald (leedu keeles Aukštelkų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Radviliškise rajooni territooriumil. Valla pindala on 99 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1581 inimest. Valla keskus on Aukštelkai küla, vallamaja aadress on Žalioji g. 1. Vallavanem on Alma Kubilinskienė. Aukštelkai tamm Arimaičiai järv Aukštelkai Lisaks küladele on vallas veel Rupliškise huutor (2011. aastal oli seal 3 elanikku). Aukštelkų seniūnija . Radviliškio rajono savivaldybė, vaadatud 25.02.2016. Radviliškio r. sav. , vaadatud 25.012.2016.
Järve tee

Järve tee on/oli tänav mitmes Eesti linnas: Järve tee on tänav Paides Järve tee on Tallinnas asuva A. H. Tammsaare tee endine nimi Järve tee on tänav Lohusuu alevikus ... Järve tänav
Baltika (ansambel)

Baltika oli 1960.–1970. aastatel tegutsenud Eesti ansambel. Ansamblis mängisid muuhulgas Jüri Kõrgema, Helmut Aniko ja Gunnar Kriik. 1970. aastast laulis ansamblis Baltika Tõnis Mägi. Ansamblit juhatas Olav Murss. Ansambli solistidena esinesid ka Jaak Joala (Arne Oit. "Meri, mu tuhandenäoline meri") ja Marju Kuut (Arne Oit. "Mind veel ei ole"). 1971. aastal võitis Baltika parima ansambli auhinna Kaunase estraadimuusikavõistlusel "Kaunase muusikakevad". Anne Erm. Polkast rokini 2. Tallinn: Perioodika, 1989, lk 40, 70, 173 Kui kergetööstus oli suur tööstus. Kultuuritöö. Videvik, 23. mai 2013 Arne Oit. Vana meloodia Muusikakevad 1971. Sirp ja Vasar, 21. mai 1971
Jõeküla tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Jõeküla tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe ja Vismeistri asumis. Tänav algab Kakumäe teelt ja lõppeb Jõeoti ja Vähi tänava ristumiskohas. Jõeküla tänav sai nime 25. veebruaril 1994. Tänav on nime saanud endise Jõeküla järgi, mille territoorium jääb praegu Vismeistri asumisse Kakumäe teest lääne poole. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 25.02.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Päring kohanimeandmebaasis Eesti kohanimed (vaadatud 25.02.2016)
Kinnisvara hindamine

Kinnisvara hindamine, vara hindamine või maa hindamine (inglise keeles real estate appraisal, property valuation, land valuation) on protsess, mille käigus leitakse kinnisvarale väärtus antud ajahetkel (enamasti turuväärtus). Kinnisvara hindamise tulemusena koostatakse eksperdihinnang. Kinnisvaratehingute puhul on hindamine vajalik, kuna iga vara on unikaalne ja eriline. Hinnatav vara võib olla korter, maja, krunt, äripind või muu kinnistusregistrisse kantud vara. Eksperdihinnanguid koostatakse laenutagatise turuväärtuse määramiseks, finantsaruandluseks, kohtulike vaidluste puhul, enampakkumistel alghinna määramiseks, investeerimisotsuste tegemiseks, müügihinna määramiseks ning muudel kliendi poolt tellitud juhtudel. Eksperdihinnanguid koostavad ja väljastavad kutselised või litsentseeritud spetsialistid.
Kaevuri tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kaevuri tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas. Tänav algab Sepa ja Kopli tänava ristumiskohast ja lõppeb Treiali tänavaga ristudes. Kaevuri tänav sai nime 16. oktoobril 1951. Tänav on kandnud ka Merekalda tänava nime. Praegune nimi kuulub ametinimetuste sarja. Ajalooliselt jäi tänav Vene-Balti tehase Vene-Balti asumi elamurajooni. Kaevuri tänav 14 tegutses Tallinna II Toidukaubastu kauplus Ranna http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 25.02.2016) Vene-Balti laevatehase haigla, 1914. a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 13.02.2020) http://www.eki.ee/cgi-bin/mkn8.cgi?form=ee&lang=et&kohanimi=96005217&f2v=Y&f3v=Y&nimeliik=&maakond=&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&x1d=&x1m=&x1s=&x2d=&x2m=&x2s=&y1d=&y1m=&y1s=&y2d=&y2m=&y2s=&f14v=Y&of=tb (vaadatud 25.02.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 270. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972. Lk. 44 Erastatavate toidukaupluste nimekiri, Eesti Vabariigi Valitsuse korraldus 26.septembrist 1991.a. nr.342-k., Riigi Teataja
Gunnar Kriik

Gunnar Kriik (15. aprill 1952 – 5. veebruar 2001) oli eesti muusik, helilooja ja laulusõnade autor. Ta õppis lastemuusikakoolis viiulit ja klaverit. Aastatel 1968–1970 õppis Tallinna Muusikakoolis kontrabassi. Ta töötas S. Kirovi nimelise näidiskalurikolhoosi kultuuritöötajana. 1968. aastast mängis ansamblites Baltika ja Rae. 1975. aastast mängis ansamblis Apelsin. 1986. aastal asutas ta ansambli Vanaviisi, esinedes seal laulja ja basskitarristina kuni 2000. aastani. Ta kirjutas mitu Apelsini laulu, sealhulgas "Raamid", "Peeglid", "Leierkast" ja "Edison". Laulva revolutsiooni ajal 1988. aastal kirjutas ta mitu isamaalist laulu, sealhulgas "Oma maa", "Viskangi labida õlale" ja "Vana paat". Helikassett "Greatest hits '75-'90" (1991) Helikassett "Gunnar Kriik Vol.2" (1994) CD "Ühe mehe laulud: valik laule aastatest 1976–1996" (1997) Ta võitis heliloojana preemiaid Arne Oidi nimelisel lauluvõistlusel. Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule. Suri helilooja Gunnar Kriik. Eesti Päevaleht, 5. veebruar 2001 Anne Erm. Polkast rokini 2. Tallinn: Perioodika, 1989, lk 40 "Eesti rahvusbibliograafia. Kriik, Gunnar. Greatest hits '75-'90". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 25. veebruaril 2016. Discogs. Gunnar Kriik Vol. 2 "Eesti rahvusbibliograafia. Kriik, Gunnar. Ühe mehe laulud: valik laule aastatest 1976–1996". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 25. veebruaril 2016. Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Richard Taylor

Richard Taylor on mitme tuntud inimese nimi: Richard Taylor, loodusuurija ja ajakirjade väljaandja Richard Taylor, USA filosoof ja mesinik Richard Taylor (1929–2018), Kanada füüsik Richard Taylor, Uus-Meremaa filmikujundaja Richard Taylor, Suurbritannia matemaatik
Jannik Vestergaard

Jannik Vestergaard (sündinud 3. augustil 1992 Kopenhaagenis) on Taani jalgpallur. Ta mängib Premier League'i klubis Southampton ja Taani rahvuskoondises kaitsjana. http://www.worldfootball.net/player_summary/jannik-vestergaard/
Vestervalli tänav

Vestervalli tänav on tänav Narva vanalinnas. Vestervalli tänav algab Koidula tänavalt, ristub Tuleviku, Viru, Lavretsovi, Rüütli, Kraavi, Hariduse, Vaeselapse, Moonalao ja Karja tänavaga ning lõpeb Sepa tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 885 m. Aadressil Vestervalli 3 asus aastal 1898 ehitatud Narva ohvitseride kasiino. 1893. aastal koostatud projekti autor oli tõenäoliselt linnaarhitekt Aleksandr Novitski. Nõukogude ajal oli hoones linna kultuurimaja. 1996. aasta tulekahjus hävis hoone katus ja säilisid vaid müürid, mis konserveeriti. Aadressil Vestervalli 4 asus kahekorruseline maja, milles tegutses Narva Eesti Selts Ilmarine ja ka Tallinna Krediit Panga AS, Narva osakond[küsitav]. Aastatel 1952–1996 oli samas kohas kino Punane Täht. Praegu on seal Narva piiripunkti hooned. Aadressil Vestervalli 5 asub 19. sajandil ehitatud endise panga hoone. Aadressil Vestervalli 9 asub Narva Noortekeskus Aadressil Vestervalli 11a asub Narva Peetri kiriku mälestusmärk Aadressil Vestervalli 15 asub Narva Haigla Polikliinik, mis ehitati 1996. aastal Fama bastioni territooriumile. Aadressil Vestervalli 21 asub 18. sajandi viimase veerandi alguses ehitatud aidahoone, mis ehitati ümber polgu kasarmuks. Teise maailmasõja ajal hoone hävis, hiljem see taastati ja kasutati Baltijetsi tehase õppehoonena. 1980. aastatel hoone restaureeriti ja seda kasutab praegu Narva Kunstigalerii. Aadressil Vestervalli 25 asub Narva Hambapolikliinik. Samas kohas asus varem 1889. aastal ehitatud Vladimiri vennaste koguduse kirik. Selle auks on polikliiniku seinale paigaldatud mälestustahvel. Narva Kunstigalerii (Vestervalli 21) Narva ohvitseride kasiino (Vestervalli 5) 19. sajandil nimetati tänavat vene keeles Magazeinaja (Магазейная), 20. sajandi alguse linnaplaanidel oli selle nimi Westervalli tänav (Вестервальская улица) ja selle põhjapoolsema osa (aidahoonest Sepa tänavani) nimi oli Narva tänav (Нарвская улица). 12. juulil 1950. aastal Narva Linna Tööliste Saadikute Nõukogu Täitevkomitee otsusega nr 304 "О переименовании улиц города Нарва" nimetati tänav ümber Stalini tänavaks, hiljem Kommunaaride tänavaks. 11. mail 1994 taastati Narva linnavalitsuse otsusega Vestervalli tänava nimi. Tänava nimi viitab sellele, et samas kohas kulges 17. sajandil linnamüüri lääneosa ("West" tähendab läänt) ees rajatud mullavall. Narva ohvitseride kasiino, 1898 kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 24.12.2020) Kuulutus Tallinna Krediit Panga AS, Postimees (1886-1944), nr. 226, 23 august 1925 Пройду по Госпитальной, сверну на Богадельную... Viru prospekt, 4.06.2015 Narva pangahoone, 19.saj. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 24.12.2020) Ühe piirilinna haigla, Narva haigla lugu Magasiait Narva, Vestervalli 21 Здесь стояла церковь Св. Владимира Gazeta.ee, 29.05.2006. О.Коченовский. Нарва. Таллинн, Валгус, 1991. стр. 113 Svetlana Andrejeva. Narva tänavad 17.-21. sajandi linnakaartidel. – Narva Muuseumi Toimetised, nr 7, 2007, lk 108-127. Narva tänavanimed
Koiva vesikond

Koiva vesikond on üks kolmest veeseadusega määratud Eesti vesikonnast Ida-Eesti ja Lääne-Eesti vesikonna kõrval. Veemajanduslik Koiva vesikond hõlmab lisaks Koiva jõe valgla Eesti-osale ka Pedetsi jõe valgla Eesti-osa, mis hüdrograafiliselt kuulub Daugava jõe valglasse. Erinevalt Ida- ja Lääne-Eesti vesikonnast Koiva vesikonda harilikult alamvesikondadeks ei jagata. Varem on Koiva vesikonnas ainsa alamvesikonnana eristatud Mustjõe alamvesikonda. Allikad Koiva vesikonnas. Eesti Loodus, 4/2022. Veemajanduskavad. Kliimaministeerium, vaadatud 25.11.2023. Vesikondade ja alamvesikondade nimetamine