laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vilius Šaduikis

Vilius Šaduikis (sündinud 10. juunil 1940 Obeliai vallas Rokiškise maakonnas) on leedu alpinist ja energeetikaajaloolane. Ta on esimesi Baltimaade alpiniste, kes on osalenud Himaalaja ekspeditsioonides. Ta on mitmekordne Leedu ja Baltikumi meister alpinismis. Ta oli aastatel 1979–1993 Leedu Alpinismi Assotsiatsiooni president, 1999–2009 asepresident. Ta lõpetas 1957. aastal Kaunase 2. Keskkooli ja 1962. aastal Kaunase Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna insenermehaanika erialal. Ta on töötanud energeetikatööstuses peainsenerina ja Vilniuse soojusvõrkude ettevõtte asedirektorina. Ta oli Leedu energeetikamuuseumi loojaid ja aastatel 2003–2010 selle direktor. Alpinismiga hakkas ta tegelema 1958. aastal Kaunase Polütehnilise Instituudi alpinismisektsioonis Gediminas Akstinase treenerikäe all. 1964. aastal osales ta kolme mäetipu esmavallutuses Pamiiris (Čiurlionise (5794 m), Donelaitise (5839) ja Leedu mäetipp (6080 m)). 1991. aastal osales ta Himaalajas Leedu Džomolungma rekognostseerimisekspeditsioonil mäe Tiibeti-poolsel küljel (tipputõus oli planeeritud järgmisele aastale). 1992. aastal võttis ta osa Leedu Džomolungma ekspeditsioonist. Augustikuus startinud tõusu käigus üritas ta koos 11 kaaslasega (teiste seas Vladas Vitkauskas) edutult tõusta tippu klassikalisel marsruudil mäe põhjaküljelt. Vahelaagrist kõrgusel 7850 m ilmaolude halvenedes tõusu jätkata polnud võimalik. Oktoobri lõpus tuli Leedu ekspeditsioon katkestada. Seda olid sunnitud tegema ka ülejäänud ekspeditsioonid (Prantsuse, Itaalia ja Taiwan). Ta jätkas mägironimist ka vanemas eas: 1995. aastal tõusis ta Kilimanjaro (5895 m), 1996. aastal Mont Blanci (4809 m), 2005. aastal Ararati (5137 m), 2009. aastal Gediminas Akstinase mäetippu (4250 m) ja 2001. aastal Fuji (3776 m) tippu. 2016. aastal külastas ta Dzomolungma baaslaagit. Vilius Šaduikis. alpinizmo.vikis.lt Vilius Šaduikis. vikis.lt 1992. alpinizmo.vikis.lt
Clash of Clans

"Clash of Clans" on ettevõtte Supercell poolt nutiseadmete jaoks toodetud ja välja antud MMO strateegiamäng. Mäng avaldati iOSi seadmete jaoks 2. augustil 2012 ja Androidi jaoks 7. oktoobril 2013. "Clash of Clans". Slide to Play (inglise keeles). Vaadatud 24. jaanuar 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Koueider, Adam (8. oktoober 2013). "SuperCell's Clash of Clans finally hits the Google Play Store". Android Authority (inglise keeles). Vaadatud 24. jaanuar 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Borovsk

Borovsk (vene Боровск) on linn Venemaal Kaluga oblastis. Borovsk asutati 1358 ja samal aastal sai ka linnaõigused. Linnas elab 11 210 elanikku (2016). Q126948176
Grant Wilson-Claridge

Grant Wilson-Claridge on Suurbritannia plaadifirma Rephlex Records üks asutajatest ja esimene Aphex Twini loomingu avaldaja. Grant Wilson-Claridge hakkas 1989 aastal Cornwallis, Newguay rannikul asuvas klubis DJ-na muusikat mängima. Sealne maalähedane olustik ei olnud kindlasti tavamõistes koht, mis peaks sünnitama idee luua oma plaadifirma. Kuulates Richard David James (Aphex Twin) poolt mängitavat muusikat selgus, et viimane esitas pidudel rohkem oma enese poolt kassettidele lindistatud muusikat, kui teiste artistide teoseid. See avastus andis Grantile idee lindistada ametlik plaat. Enne Londonisse kolimist 1992. aastal, oli Aphex Twini muusika vinüülidel avaldamine pühendumine muusikale, mis meeldis Granti sõprusringkonnale. Tänu nende geograafilisele paiknemisele, ei olnud võimalust pääseda ligi muusikale, mida nad tahtsid kuulata ja seetõttu otsustasid nad selle ise valmis teha. Grant ise ütleb aastaid hiljem: "Me tegime seda nalja pärast, me teeme seda siiani"
Turinsk

Turinsk (vene keeles Туринск) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. Turinsk asutati 1600. Linnas elab 17 345 elanikku (2016). Q126719912
Konstantin Pätsi valitsus

Konstantin Päts on olnud mitme valitsuse juht: Konstantin Pätsi esimene valitsus (1921–1922) Konstantin Pätsi teine valitsus (1923–1924) Konstantin Pätsi kolmas valitsus (1931–1932) Konstantin Pätsi neljas valitsus (1932–1933) Konstantin Pätsi viies valitsus (1933–1938)
Tšerlak

Tšerlak (vene Черлак) on asula Venemaal Omski oblastis. Tšerlak asutati 1720. Asulas elab 10 533 elanikku (2016).
Plasco maja

Plasco maja (pärsia keeles: ساختمان پلاسکو Sakhteman-e Pelasko‎) oli 17-korruseline kõrghoone Iraani pealinnas Teheranis. Hoone ehitati 1960. aastatel, sel ajal oli see Iraani kõrgeim ehitis ja seda peeti Teherani sümboliks. Plasco maja varises tulekahju käigus kokku 19. jaanuaril 2017.
Mr. T

Mr. T (sünninimi Lawrence Tureaud, sündinud 21. mail 1952 Chicagos) on Ameerika näitleja ja endine elukutseline maadleja. Laiemat tuntust on ta kogunud rollidega USA seriaalis "A-Rühm", kus kehastas B. A. Baracust ja 1982. aasta filmis "Rocky III", kus kehastas Clubber Langi. Mr. T (1984), lk 27: "The name that appeared on my birth certificate was Lawrence Tureaud (my father later changed it to Lawrence Tero)." Dunn (2006), lk 150 "Mr. T" (inglise keeles). TVGuide.com. Vaadatud 24. jaanuar 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Dunn, Brad (2006). When They Were 22: 100 Famous People at the Turning Point in Their Lives. Andrews McMeel Publishing. ISBN 0-7407-5810-1. Mr. T (1. aprill 1985). Mr. T: The Man With the Gold : An Autobiography of Mr. T. St. Martin's Press. ISBN 978-0-312-90274-2.
Järvamaa vapp

Järvamaa vapp on Eestis asuva Järva maakonna vapp. Järvamaa vapp kinnitati riigivanem Konstantin Pätsi otsusega 5. veebruaril 1937. Järva maakonna vapil on sinisel kilbil hõbedane torniga linnus ja jaluses on kolm hõbedast lainelõikes rõhtlatti. Järvamaa lipp "Järva maakonna vapp, lipp ja teenetemärk | Riigikantselei". www.riigikantselei.ee. Vaadatud 17. juulil 2024. Järvamaa vapp 2 variandis. Uus Eesti, 27. juuli 1936, nr. 200, lk. 5. Järvamaa lipp ja vapp Järvamaa Infoportaalis
Halberstadt

Halberstadt on linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal. Seal elab 42 605 inimest (2010). Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Jülich

Jülich on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Linnas elab 33 060 elanikku (2010). Linnas asub üks Euroopa suurimaid uurimiskeskusi Forschungszentrum Jülich GmbH. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Merseburg

Merseburg on linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal Saale jõe ääres. Asulas elab 35 419 elanikku (2010). Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Ain Siimann

Ain Siimann (sündinud 25. augustil 1940) on eesti pedagoog ja koolijuht. Ta sündis 1940. aastal pere teise lapsena. Ta alustas kooliteed 1. septembril Tallinna 26. 7-klassilises koolis. 1949. aastal saadeti pereisa märtsiküüditamise käigus Siberisse. Seetõttu pani ema Aini koos vennaga ajutiselt Riisipere lastekodusse. Ta lõpetas aastal 1956 7-klassilise kooli ja alustas töömehepõlve. Aastal 1961 võeti ta Nõukogude armeesse, ta oli väljaõppel Jaltas raadiolokatsioonipolgu õppekeskuses, ta teenis aastani 1963 raadiolokaatori erialal, seejärel vabastati ta tervislikel põhjustel ajateenistusest. Ta lõpetas 1973. aastal kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna ajaloolasena. 1976 NLPK liige Ta oli aastatel 1981–1982 Tallinna 4. Keskkooli ja aastatel 1982–2005 Tallinna 1. Keskkooli / Gustav Adolfi Gümnaasiumi direktor.
Elisabeth Erm

Elisabeth Erm (sündinud 1. veebruaril 1993 Tartus) on eesti modell. Profiil FMD-s
Gerry Adams

Gerard "Gerry" Adams (iiri keeles Gearóid Mac Ádhaimh; sündinud 6. oktoobril 1948 Belfastis) on Põhja-Iirimaa poliitik, ta oli erakonna Sinn Féin juht 13. novembrist 1983 kuni 10. veebruarini 2018. Ta oli aastatel 1983–1992 ja 1997–2011 Suurbritannia parlamendi alamkoja liige. Aastast 2011 on ta Dáil Éireanni (Iirimaa parlamendi alamkoja) liige.
Võrgukaabel

Võrgukaabel või ühendusjuhe on valgus- või elektriline kaabel, mis ühendatakse kahe või enama seadme vahel võrgu või ühenduse loomiseks. Eri tüüpi seadmeid ühendatakse võrgukaabliga, näiteks kommutaator ja arvuti või kommutaator ja ruuter. Võrgukaabel erineb standardsest kaablist painduvuse poolest, enamasti tavaline kaabel koosneb puhtast vasest. Kuna kaabel on vasest, siis sumbumus (signaali kadu) on suurem. Samuti tehakse kaableid erinevate kattevärvidega, et neid oleks lihtsam eristada, näiteks kui on kommutaatori taga rohkem kui üks võrgukaabel. Ühendusjuhtmed võivad olla pikkuselt lühikesed või pikad. Ühendusjuhe peab ulatuma ühest seadmest teiseni. Pikemate juhtmete korral enamasti muutub paksus suuremaks lisakaitse tõttu, sest signaalikadu ja elektromagneteline interferents suureneb juhtme pikenemisel. Võrgukaablite alla käivad mikrofonijuhtmed, kõrvaklappide pikendusjuhtmed, XLR-konnektor, pulkpistik, RCA pistikühendus (samuti Etherneti moodulpistikühenduse juhtmed), ja paksud videokaablid, millega antakse edasi video või võimendatud signaal. Ühendusjuhtme tüübid on: üksikjuhtme tüüpi, näiteks mõnda sorti klemmid ja pistikud või nõelpistikud; koaksiaalkaabel, näiteks BNC-konnektor; varjestatud ja varjestamata Cat 5, Cat 5e, Cat 6 või Cat 6A juhtmed, mis kasutavad 8P8C (RJ-45) moodulpistikühendust otsekaabli T568A või T568B kaabeldust; valgusjuhe. Võrgukaablitel on alati ühendused mõlemal pool. Cat5 lubab ühenduskiirust kuni 100 Mbit/s ja Cat5e kuni 1 GBit/s. Cat6-ga on võimalik gigabitist ühendust edastata 100-meetrise juhtmega, sest juhtmete ristlõige on suurem kui Cat5-kaablitel. Seega sobib see ka voolu edastamiseks PoE (inglise keeles Power over Ethernet) tehnoloogiaga, sest takistus on väiksem. Cat7 on kallis ja selle kõik keerdpaarid on eraldi varjestatud ning see toetab kiirusi kuni 10 Gbit/s. Sellise kiirusega internetti tavakasutuses vaja pole. IEEE IEEE-SA IEEE 802.1 IEEE 802.3 Koaksiaalkaabel Valguskaabel "Data Cabling FAQs- Questions and answers" (inglise keeles). Vaadatud 02.01.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Bradley Mitchell. "Introduction to Network Cables" (inglise keeles). Vaadatud 02.01.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Patch cord" (inglise keeles). Vaadatud 02.01.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "How to Use Banana Plugs With Speaker Wire" (inglise keeles). Vaadatud 02.01.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Fluke Pin Tip Plug Patch Cord" (inglise keeles). Originaali arhiivikoopia seisuga 2.02.2017. Vaadatud 02.01.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Patch cords" (inglise keeles). Originaali arhiivikoopia seisuga 2.02.2017. Vaadatud 02.01.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "MILLINE OLEKS ÕIGE ARVUTIKAABEL TÄNAPÄEVAL?" (eesti keeles). Originaali arhiivikoopia seisuga 2.02.2017. Vaadatud 02.01.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Johann Wilhelm (Pfalz)

Johann Wilhelm II (alamsaksa: "Jan Wellem"; 19. aprill 1658 – 8. juuni 1716) Wittelsbachide dünastiast oli Pfalzi kuurvürst (1690–1716), Neuburgi hertsog (1690–1716), Jülichi ja Bergi hertsog (1679–1716) ning Oberpfalzi ja Chami hertsog (1707–1714). Alates 1697. aastast oli Johann Wilhelm ka Megeni krahv. Ta oli Neuburgi pfaltskrahvi Philipp Wilhelmi ja Elisabeth Amalie von Hessen-Darmstadti poeg ning sündis Düsseldorfis, kus ta ka resideeris Heidelbergi asemel, mis oli Pfalzi pärilussõjas Prantsuse vägede poolt suuresti purustatud. Teda harisid jesuiidid ja aastal 1674 tegi ta suure tuuri Itaaliasse. Ta abiellus aastal 1678 Austria ertshertsoginna Maria Annaga. Viimane oli keiser Ferdinand III ja selle kolmanda naise Eleonora tütar. Pärast naise surma aastal 1689 abiellus ta Toscana suurhertsogi Cosimo III tütre Anna Maria Luisa de' Mediciga. Tema isa loovutas Jülichi ja Bergi hertsogkonnad talle aastal 1679, enne, kui ta aastal 1690 ka Pfalzi kuurvürstiks sai. Rijswijki rahuga (1697) taastas ta palju valdusi, mis olid prantslaste poolt vallutatud olnud, tingimusel, et Pfalzi kuurvürstkond ei pöördu protestantlusse. See tingimus ei teinud teda populaarseks ei Pfalzis ega protestantide hulgas. Johann Wilhelm kuulutas usulist sallivust aastal 1705 oma armukese Dorothea von Veleni initsiatiivil. Hispaania pärilussõja ajal sai Johann Wilhelm ka Baieri Oberpfalzi, mis tagastati Baierile aastal 1714. Ta suri Düsseldorfis ja maeti Püha Andrease kirikusse. Kuna Johann Wilhelmil ei olnud poega, sai tema järglaseks tema vend Karl III Philipp. Ta oli populaarsem Jülich-Bergis, kus ta püstitas väljapaistvaid ehitisi, nagu Bensbergi loss, ja pidas pillavat õukonda, mis andis tööd paljudele kunstnikele ja käsitöölistele, sealhulgas õukonnakunstnikud Johannes Spilberg, tema tütar Adriana, viimase hilisem abikaasa Eglon van der Neer, Adriaen van der Werff, Jan Frans van Douven, Herman van der Mijn, Jan van Nickelen, tema tütar Jacoba Maria van Nickelen, viimase abikaasa Willem Troost, Rachel Ruysch, Godfried Schalcken ja Jan Weenix koos oma tütre Maria Weenixiga. Tema tohutut Rubensi maalide kogu saab ikka veel näha Alte Pinakothekis Münchenis. Tema lesk Anna Maria Luisa oli viimane Medici võsuke. Kunstide soosijana pärandas ta Medicite suure kunstikogu, sealhulgas Uffizi, Palazzo Pitti ja Medici villade sisu, mille ta päris pärast oma venna Gian Gastone surma aastal 1737, ja oma Pfalzi aarded Toscanale tingimusel, et osakestki sellest ei tohi pealinnast Firenzest välja viia. Seetõttu võib neid aardeid tänapäevalgi Firenzes näha. Düsseldorfi Jan-Wellemi väljak on nime saanud Johann Wilhelmi järgi.
Karjavärava plats

Karjavärava plats (ka Karjavärava väljak) on väljak Tallinna vanalinnas Suur-Karja, Vana-Posti ja Müürivahe tänava ristumiskohas. Plats sai nime 16. mail 1989. Platsil on Tauno Kangro skulptuur "Õnnelik korstnapühkija" EKI KNAB (vaadatud 28.04.2017)
Seene tänav (Kärdla)

Seene tänav on tänav Kärdlas, linna lõunaosas. Tänav algab kahe eraldi haruna Alato tänavalt, mõlemad harud suunduvad lõunasse ja lõppevad tupikuna.
Tartu tänav (Viljandi)

Tartu tänav on tänav Viljandis, mis viib südalinnast linna piirile, kus muutub Tartu–Viljandi maanteeks. Tartu tänav saab alguse Tallinna tänavalt ja kulgeb idakagusse (selles lõigus on Tartu tänav ühesuunaline suunaga alguse poolt), ristub seejärel Lossi tänavaga, vasakult suubub sellesse Koidu ja paremalt Kraavi tänav, misjärel Tartu suundub itta ja ristub Mäe tänavaga ja Liiva tänavaga. Ristmiku järel pöördub Tartu tänav kagusse, sellesse suubuvad paremalt Järve ning Aasa tänav. Aasa ristmikul pöördub Tartu tänav idakirdesse. Vasemalt suubub sellesse Lühike tänav, seejärel ristub ta Lepa ja Kõrgemäe tänavaga, paremalt suubub sellesse Männi tänav, vasakult Pihlaka, paremalt Aia ja Luha tänavad. Ristudes C. R. Jakobsoni tänavaga, muudab Tartu tänav veel kord suunda ning pöördub itta ja hiljem idakagusse, kuni sellest saab Tartu–Viljandi maantee. Tänava pikkus on 2562 m. Tartu tänaval paiknevad Kõrgemäe, Tartu ja Kösti bussipeatus. Südalinnas asuvad selle ääres mõned söögikohad ja poed, samuti Viljandi hotellihoone. 18. sajandi teisel poolel ehitatud elamu Tartu tänav 19 on registreeritud riikliku ehitismälestisena. Tartu tänav (saksa keeles Dörptische Strasse) oli maanteena olemas juba keskajal, hoonestatud alates 18. sajandi lõpust ja tänavanimetusena alates 1804. aastast. Algselt järgis tänav vallikraavi kulgu, 19. sajandil õgvendati teisel kolmandikul rööpseks Posti tänavaga. Alates 19. sajandi lõpust muutus äritänavaks, mille hoonestust seetõttu tihti ümber kujundati, 1920.–1930. aastatel elavnes kaubandus veelgi. 20. sajandi alguses oli tänavalgustitena peamiselt kasutusel rippvalgustid ja laternad hoonete küljes. Maakivikatendiga kaetud sõiduteed ääristasid graniitplaatidega kaetud kõnniteed. Tartu tänavas avati 1919. aastal Jaan Rebase riidevärvimise vabrik. 1920. aastal asutati Viljandi likööri- ja veinitehaste OÜ Alko, kus valmistati likööre ja veine ning esimesena Eestis vahuveini. 1924. aastal rajas August Bachmann Tartu tänavasse polstermööbli- ja sadulsepatööstuse ja täiendas seda hiljem mööblitööstusega, kus valmistati ka peennahatooteid ja hobuseriistu. Gustav Tänav avas Tartu tänavas pagaritööstuse ja kaupluse. Eesti NSV ajal tegutses Tartu tänav 5, Vabariiklik Viljandi Meditsiiniline Keskkool. Tartu tänav, 1908 Eduard Pohli maja Tartu ja Lossi tänava ristmikul, 1912 Tartu tänav, umbes 1910 Tartu tänav, umbes 1920 "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018. Elamu Viljandis Tartu 19 - riiklik ehitismälestis kultuurimälestiste riiklikus registris "Viljandi vanalinna tänavatevõrgu ajalooline kujunemine" (PDF). Riigi Teataja. Vaadatud 13.02.2018. Tervishoiu Ministeeriumi alluvuses töötab Vabariiklik Viljandi Meditsiiline Keskkool asukohaga Viljandis, Tartu tn. 5, Nõukogude Õpetaja, nr. 20, 17 mai 1946
Timuti tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Timuti tänav on tänav Tartus Variku linnaosas. Timuti tänav kulgeb paralleelselt kõrval asuvate Kopli ja Kesa tänavaga. Timuti tänav on mõlemalt poolt tupiktänav.
Aḩmad al-Mīrghanī

Aḩmad al-Mīrghanī (araabia keeles أحمد الميرغني‎; 16. august 1941 Põhja-Hartum – 2. november 2008 Aleksandria, Egiptus) oli Sudaani poliitik, aastatel 1986–1989 Sudaani president. 30. juunil 1989 kukutas ‘Umar Ḩasan Aḩmad al-Bashīr tema valitsuse sõjaväelise riigipöörde käigus.
Vasara tänav (Tartu)

Vasara tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas ja Ropka tööstusrajooni linnaosas. Vasara tänav algab Aardla tänavalt ja tänava üks haru lõppeb Tähe ja teine haru Jalaka tänavaga ristumisel.
Auksaare laht

Auksaare laht on laht Saare maakonnas Vilsandi saare juures. Lahes on Koluma rahu. Lahe idatipus on Orjassaare nukk. Auksaare laht Eesti looduse infosüsteemis
Gniew

Gniew (poola Gniew; saksa Mewe) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Tczewi maakonnas, Gniewi valla halduskeskus. Asulas elab 6844 elanikku (2003). https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/042214214024-0934470?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022.
Posti tänav

Posti tänav on mitmes Eesti asulas: Posti tänav, tänav Abja-Paluojal Posti tänav, tänav Antslas Posti tänav, tänav Haapsalus Posti tänav, tänav Kadrina alevikus Posti tänav, tänav Keilas Posti tänav, tänav Kiviõlis Posti tänav, tänav Kohila alevis Posti tänav, tänav Kohtla-Nõmme alevis Posti tänav, tänav Kundas Posti tänav, tänav Kärdlas Posti tänav, tänav Käru alevikus Posti tänav, tänav Lagedi alevikus Posti tänav, tänav Loksal Posti tänav, tänav Mustla alevikus Posti tänav, tänav Mõisakülas Posti tänav, tänav Paides Posti tänav, tänav Rakveres Posti tänav, tänav Sonda alevikus Posti tänav, tänav Valjala alevikus Posti tänav, tänav Viljandis Posti tänav, tänav Võsu alevikus Posti tänav, tänav Vändra alevis Vana-Posti tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis. Suur-Posti tänav Pärnus Väike-Posti tänav Pärnus
Sunna Åbbargrunne

Sunna Åbbargrunne (eestirootsikeelne nimi; rootsi keeles Södra Abborrgrundet) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Rumpo küla alal Hullo lahes asuv 0,37 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 328 meetrit. Saar on kruusase pinnamoega. Saar kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Saare koordinaadid on 58° 58′ N, 23° 16′ E. Stora Åbbargrunne Sunna Åbbargrunne Eesti looduse infosüsteemis
Parrotspitze

Parrotspitze, ka Parrot, on mäetipp Monte Rosa mäemassiivis Penniini Alpides. Mäetipp on nimetatud Jean Jacques Friedrich Wilhelm Parroti järgi, kes aastatel 1814–1816 ronis Monte Rosa massiivis. Tipp jääb Šveitsi ja Itaalia piirile. Halduslikult asub mägi Valais' kantonis (Šveits) ja Valle d'Aosta maakonnas (Itaalia). Parrotspitze'i, Alpide kõrguselt 12. mäetipu, kõrgus on 4432 m. Parrotspitze paikneb Dufouri mäetipust 2,1 km lõuna suunas. Esmatõusu tippu tegid 16. augustil 1863 Reginald S. Macdonald, Florence Crauford Grove, Montagu Woodmass ja William Edward Hall koos mägigiididega Melchior Andereggi ja Peter Perreniga. 2002. ja 2005. aastal ronisid Monte Rosa mäemassiivis, sealhulgas Parroti tippu, Alpiklubi Firn alpinistid. Parroti mäetipp Parrotspitze, Italy/Switzerland. peakbagger.com Parrotspitze. summitpost.org Parrot, traavers W-E. firn.ee Parrot Spitze. firn.ee Die Viertausender der Alpen. Parrotspitze. 4000er.de
Johann Wilhelm

Johann Wilhelm on olnud mitme valitseja nimi: Johann Wilhelm, pfaltskrahv ja Pfalzi kuurvürst (1690–1716) ...
Christian von Dahlen

Christian von Dahlen (Christian Dahl; 10/21. veebruar 1719 Kuressaare – 25. jaanuar/5. veebruar 1757 Kuressaare), Tamse (Tamsal) kroonumõisa rentnik. Christian von Dahleni vanemad olid: Kuressaare rae liige Georg Dahl (1681-1732) ja Anna Katharina Lippe (1690–1766). Riigiaadel, aadeldati 25. septembril 1742 Frankfurt am Mainis, immatrikuleeritud Saaremaa rüütelkonda 1743. aastal, nr 19 all, kui von Dahlen. Abikaasa alates 1743 Meedlast Anna Christina von Poll (1723–14/26. veebruar 1807 Kuressaare), Saaremaa rüütelkonna peamehe (1693) ja Võhksa mõisniku Christian Friedrich von Polli (1672−1748) ja Anna Christina von Tolli tütar. Abielu oli lastetu. Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft s. 475 Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft s. 475
Daniel von Dannenstern

Daniel von Dannenstern 12/21. november 1721 – 22. detsember 1788/2. jaanuar 1789) Rääbise (Repshof, Laiuse kihelkond), Tõikvere (Toikfer, Torma kihelkond) ja Võrsna (Würtzen, Püha kihelkond [?], alates 1781) mõisnik, kapten. Immatrikuleeriti 11/22. veebruaril 1784 Saaremaa rüütelkonda. Vanemad Ernst von Dannenstern [surnud 1724, Põlgaste (Pölcks) ja Hurmi (mõlemad Kanepi kihelkonnas)] mõisnik ja Maria Luise Leijonancker (1703-1771). Abikaasa 23.märtsist/3.aprillist 1753 Luual Henrika Wilhelmine von Transehe (8/19. juuni 1732 Õisu (Euseküll) – 26.detsember 1808/7. jaanuar 1809 Võru) Dannnsternid aadeldati 9/20. juunil 1699 ilma introduktsioonita, varasema perekonnanime järgi nimetatakse ka Metzue von Dannenstern. [1]
Paope laht

Paope laht on laht Hiiu maakonnas. Laht jääb Ninametsa ja Paope poolsaare vahele. Lahes on Ninalaid.
Austurvike

Austurvike (ka Rälby Austurvike; eestirootsikeelsed nimed) on Lääne maakonnas Vormsi vallas asuv laht. Lahe koordinaadid on 59° 2′ N, 23° 17′ E. Västurvike
Väike salm

Väike salm (ka Väikesalm) on väin Põhja-Eestis Kräsuli saare ja Viimsi poolsaare vahel. Väina laius on umbes 400 meetrit ja sügavus pool kuni kaks meetrit. Ida poolt piirab salme Rohuneeme tipu ja Kumbli saare vahel asuv kivine madalik. Suur salm
Kaberneeme laht

Kaberneeme laht on laht Harju maakonnas. Laht jääb Ihasalu ja Kaberneeme poolsaare vahele. Lahe koordinaadid on 59° 32′ N, 25° 13′ E.
Möldri lõpp

Möldri lõpp (ka Möldri laht) on laht Saare maakonnas. Lahe ääres asub Möldri küla. Lahte suubub Möldri oja. .
Pilguse laht

Pilguse laht on laht Saare maakonnas. Lahes asub teiste seas Mõndalaid. Lahe koordinaadid on 58° 14′ N, 22° 0′ E.
Hara laht (Noarootsi)

Hara laht (ka Hara viik) on laht Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Hara laht asub Noarootsi poolsaare põhjaosa ja mandri vahel. Hara laht on silla ja truubi kaudu ühenduses Vööla merega. Lahte suubub Ogerna peakraav. Lahe koordinaadid on 59° 6′ N, 23° 32′ E.
Koolimäe laht

Koolimäe laht on laht Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Koolimäe küla lähedal. Lahte piiravad ida poolt Natturi neem ja lääne poolt Lobi neem. Lahes asuvad Älvi saar ja väike Looduse saar. Lobi neeme pool asuvad lahes madalad lahesopid ehk lõukad (Saviloo ja Ulkkari lõukad), Lobi neeme kivikülv ja mitmed suured rändrahnud. Lahte suubub Koolimäe oja. Lahe koordinaadid on 59° 37′ N, 26° 0′ E.
Muratsi laht

Muratsi laht on laht Saare maakonnas Saaremaa vallas. Lahe ääres asub Muratsi küla. Lahe koordinaadid on 58° 14′ N, 22° 35′ E.
Reigi laht

Reigi laht on laht Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Lahe ääres asub Reigi küla. Lahes asub Ninalaid. Lahe koordinaadid on 59° 0′ N, 22° 28′ E.
Tahu laht

Tahu laht on laht Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja Haapsalu linnas. Tahu laht on Haapsalu lahe osa. Lahe koordinaadid on 58° 59′ N, 23° 36′ E.