laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Margareta Eriksdotter

Margareta Eriksdotter on olnud mitme ajaloolise isiku nimi: Margareta Eriksdotter (surnud 1209), Norra kuninganna, Sverre Sigurdssoni abikaasa Margareta Eriksdotter, Vasade esiisa Kristiern Nilssoni abikaasa Margareta Eriksdotter (1497–1536), Rootsi kuninga Gustav I õde Margareta Eriksdotter (1516–1551), Rootsi kuninga Gustav I abikaasa Margareta Eriksdotter, oletatav Erik XIV vallastütar
Magnus Vasa

Magnus Vasa (25. juuli 1552 – 26. juuni 1595) oli Rootsi prints ja Östergötlandi hertsog alates 1555. aastast. Magnus sündis Gustav I (1496–1560) ja tema teise abikaasa Margareta Eriksdotteri kolmanda pojana. Ta oli Erik XIV poolvend ning Johan III ja Karl IX vend ning kuulus Vasade dünastiasse. Magnus oli vaimuhaige ning oli ainus Gustav I täiskasvanuikka jõudnud poegadest, kellest ei saanud Rootsi kuningat. Ta elas Vadstena linnuses. Magnuse kohta on teada mitu legendi. Kord olevat ta näinud linnuse vallikraavis näkineidu ja hüpanud aknast vallikraavi, mille tagajärjel peaaegu uppunud. Legend võib põhineda 1563. aasta sündmusel, mil hertsog kukkus linnuse tõstesilla ehitamisel vallikraavi. Magnus suri 1595. aastal Kungsbro mõisas ja maeti Vadstena kloostrisse. Magnus ei abiellunud, kuid tal oli abieluväliseid lapsi. Neist on teada kolm tütart, igaüks ise naisega. Suhtest Valborg Eriksdotteriga sündis Lucretia Magnusdotter (1560–1624), Rootsi riigitegelase Christoffer von Warnstedti abikaasa. Suhtest Anna von Haubitziga sündis Helena Gyllenhielm (1572–1630), kes abiellus Wollmar Yxkulliga (surnud 1627). Suhtest naisega, kelle nimi ei ole tänapäeval teada, sündis tütar Virginia.
Hugo Kulbok

Hugo Kulbok VR II/3 (21. juuli 1890 Pringi küla, Kuigatsi vald, Valgamaa – 1. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast, Venemaa, lasti maha) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). Hugo Kulbok alustas sõjaväelase karjääri Venemaa keisririigi armees, kus ta ülendati ohvitseriks. Eesti Vabadussõjas oli H. Kulbok 1918. aasta detsembrist Laiarööpmelise soomusrongi nr. 3 kuulipildujate komando ja seejärel dessantpataljoni ülemana. Pärast Vabadussõja lõppu jätkas teenistust soomusrongidel, 1925. aasta novembris nimetati Laiarööpmelise soomusrongi nr. 3 ülemaks. 1927. aasta aprillis nimetati H. Kulbok soomusrongi Kapten Irv ülemaks, kellena teenis 1929. aastani. 1929. aastal nimetati H. Kulbok taas Laiarööpmelise soomusrongi nr. 3 ülemaks. 1934. aastal pärast Soomusrongirügemendi moodustamist nimetati H. Kulbok Soomusrongirügemendi I divisjoni ülemaks. H. Kulbok oli Kaitseliidu Tartu maleva pealiku kohusetäitja aastail 1936–1938 ja Kaitseliidu Valga maleva pealik aastail 1938–1940. Kulbok arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941, tema viimased sõnad tütrele Asta-Lainele olid: "Ma teid enam ei näe." Hugo Kulbok mõrvati Sverdlovski oblastis Sevurallagi vangilaagris 13. aprillil 1942. Tütar Asta-Laine, poeg Ado ja abikaasa Elsa-Natalie olid sunnitud viibima asumisel Siberis 17 aastat. 12. septembril 2003 avas Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit Kulbokile Elva kalmistul mälestuskivi. Teenete eest Vabadussõjas autasustati Hugo Kulbokit Vabadusristiga II/3. Lisaks pälvis ta Vabadussõja mälestusmedali, Kotkaristi IV klassi, Läti iseseisvuse 10. juubeli mälestusmedali, Stanislavi ordeni lindiga "Hoolsuse eest" ja Georgi risti 4. järgu. Eesti Vabadusvõitlejatele püstitatud mälestussammaste avamiselt aastal 2003. Kultuur ja Elu, 2003. Jaan Pihlak. Helme kihelkond ja Vabaduse risti vennad. — Viljandi Muuseumi Aastaraamat, 2007. Ohvitseride andmekogu
Paide piiramine (1560)

Paide piiramine toimus 1560. aasta septembris ja oktoobris Liivi sõja ajal. Moskva tsaaririigi vägedel ei õnnestunud Paide ordulinnust vallutada. Moskva tsaaririigi väed olid 1560. aasta suvel piiranud ja vallutanud Viljandi ordulinnuse ning vangistanud seal endise ordumeistri Wilhelm von Fürstenbergi. Pärast seda jagas Moskva oma väed kolme ossa: ühe saatis Võnnu (Cēsis) ja Volmari (Valmiera) alla, teise Paide alla ja kolmanda Läänemaale, mis läks sealt edasi Harjumaale ja Tallinna alla ning osales Jeruusalemma mäe lahingus. Moskva väesalk asus Paidet piirama septembris. Johann Renneri andmeil tulistasid venelased 7. septembril Paide all terve päeva. 13. septembril jõudsid pärale venelaste rasked suurtükid, millest anti linnusele tuld ja hävitati müürist umbes 60 sülda. Seepeale jooksid piirajad linnusele tormi ja püüdsid redelitega müüridele tõusta. Linnuse kaitsjad aga sundisid ägeda tulistamisega venelased taganema. Linnuse kaitsjad asusid vaenlaste taganedes lõhutud müüre taastama. Renneri sõnul osalesid taastamisel sakslased ja mittesakslased, noored ja vanad, naised ja neitsid. Daugavgrīvas (Dünamündes) asunud ordumeister Gotthard Kettler pidas plaani linnus vabastada, kuid ei suutnud koguda vajalikke vägesid. Kui Paidet oli juba mõnda aega piiratud ja rünnatud, mõtles linnuse valitseja Caspar von Oldenbockum välja plaani venelaste löömiseks. Ta lasi kõik kahurid linnuseväravate juurde vedada ja pistis seejärel kübara välja. Piirajad arvasid, et see on alistumismärguanne. Venelased saatsid ühe väesalga koos mitme ülemaga linnusesse. Kui nad olid eeslinnusesse jõudnud, suleti väravad ja avati nende pihta tuli, hukkunuid oli mitusada. Seepeale lõpetasid Moskva väed linnuse piiramise ja rüüstasid Järvamaa alasid. Maha põletati Türi-Alliku mõis ja ümberkaudsed külad. Moskva väed piirasid linnust viis nädalat. Renneri andmeil hukkus Paide piiramisel 5000 Vene sõdurit. Venelased olid linnusesse lasknud 43 suurt kivikuuli ja mitu tuhat väiksemat, millest 2500 viidi Tallinna. Balthasar Russow, "Liivimaa kroonika". Hotger, Tallinn 1993 lk. 129. Johann Renner "Liivimaa ajalugu 1556–1561". Olion, Tallinn 2006 lk. 157–162.
MILNET

MILNET (Military Network) oli osa ARPANETist, mis tegeles Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi salastamata võrguliiklusega. MILNET eraldus ARPANETist 1983. aastal: ARPANET jäi tööle akadeemiliseks kasutamiseks, kuid ühendus MILNETiga katkestati turvalisuse eesmärkidel.
Sortimisalgoritm

Sortimisalgoritm on matemaatikas ja informaatikas algoritm loendi elementide paigutamiseks kindlasse järjekorda. Levinuimad järjestusviisid on numbriline ja tähestikuline järjekord. Sortimine on vajalik, et optimeerida teiste algoritmide (näiteks otsimisalgoritm) kasutust, mis vajavad sisenditena sorditud loendeid. Sortimine on tihti kasulik andmete normaliseerimiseks ja inimesele loetava väljundi tekitamiseks. Formaalselt peab väljund täitma kahte tingimust: olema mittekahanevas järjestuses (iga element on mitteväiksem talle eelnenud elemendist) olema sisendi permutatsioon. Alates arvutusteaduste tekkest on sortimine köitnud paljude teadlaste tähelepanu. Põhjuseks on ülesande tähtsus, võimalike algoritmide suur hulk ja nende väga erinev keerukus, vaatamata probleemi lihtsale olemusele. Näiteks mullsortimist analüüsiti juba 1956. aastal. Tänapäeva arvutite töökiiruse juures ei ole oluline, missuguse algoritmiga väikeseid loendeid sortida. Seevastu suurte loendite (miljonid ja miljardid elemendid) korral on kasutatav sortimise algoritm tähtis. Ühest vastust küsimusele, missugune sortimisalgoritm on parim, ei saa anda. See sõltub kasutavatest andmetest. Näiteks mullsortimine on üldjuhul ja halvimal juhul palju aeglasem kui mestimissortimine, kuid peaaegu sorditud jadade sortimisel sellest märgatavalt kiirem. Valiksortimine on aeglasem kui Shelli sortimine nii parimal, halvimal kui üldjuhul – ent seda ainult suurte andmekogumite korral, väikeste loendite sortimisel on ta sellest märksa kiirem. Kuigi mõned peavad seda lahendatud probleemiks [viide?], luuakse siiani uusi ning kasulikke sortimisalgoritme [viide?]. Sortimisalgoritmid on valdavad informaatika sissejuhatavates kursustes, kuna algoritmide küllus probleemi lahendamiseks tutvustab erinevaid algoritmikeskseid mõisteid, nagu jaga ja valitse algoritmid, andmestruktuurid, juhuslikud algoritmid, parim, halvim ja üldjuhtum ning muud. Kui loendis leidub võrdseid elemente, saab väljundil olla mitu võimalikku järjestust. Näiteks sortides tooteid hinna järgi, saab võrdse hinnaga toodetel olla omavahel erinev järjestus. Sortimisalgoritmi nimetatakse stabiilseks, kui väljundis on võrdsetel elementidel alati sama järjestus kui sisendis. Algoritmide loend
USA korvpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

USA korvpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel USA meeskondade varasemad saavutused olümpiamängudel: 1936 Berliin olümpiavõitja 1948 London olümpiavõitja 1952 Helsingi olümpiavõitja 1956 Melbourne olümpiavõitja 1960 Rooma olümpiavõitja 1964 Tokyo olümpiavõitja 1968 Mexico olümpiavõitja 1972 München hõbemedal 1976 Montreal olümpiavõitja 1984 Los Angeles olümpiavõitja 1988 Seoul pronksmedal 1992 Barcelona olümpiavõitja 1996 Atlanta olümpiavõitja 2000 Sydney olümpiavõitja
Haapsalu linnastaadion

Haapsalu linnastaadion on mitmeotstarbeline staadion Haapsalus. Staadionil on istekohti 896. 2008. aastal ehitati väljaku juurde väiksem kunstmuruga staadion ja tenniseväljak. Varem oli selle juures ka sisehall. Talvel on staadionil võimalik suusatada ja uisutada. Haapsalu Staadion spordibaasid.ee
Guadalajara

Guadalajara on linn Mehhikos, Jalisco osariigi pealinn. Linna elanike arv on 1 564 500 (2009). C.D. Guadalajara
Guadalajara (Hispaania)

Guadalajara on linn Hispaanias, Guadalajara provintsi keskus. Municipal Register of Spain of 2023
Paul Saar (vaimulik)

Paul Friedrich Saar (7. juuni 1919 Tallinn – 5. märts 2010) oli Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku vaimulik, soomepoiss ja tõlkija. Paul Saar sündis linnamisjonäri peres. Pärast Gustav Adolfi Gümnaasiumi lõpetamist oli ta Eesti sõjaväes ja sõjakoolis. Aastatel 1938–1940 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, mille sulgemise järel pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist jätkas õpinguid arstiteaduskonnas. Et vältida Punaarmeesse mobiliseerimist, oli ta Suvesõja ajal lühikest aega metsavend. Eesti iseseisvuse taotluse ja Saksa-vaenulikkuse eest saadeti ta Saksa koonduslaagrisse Tallinna Patarei vanglasse, kus ta viibis märtsist 1943 kuni maini 1944. Seejärel sõdis ta Relva-SS-üksuse koosseisus Narva rindel. Sealt õnnestus tal põgeneda, ta siirdus Soome ning astus vabatahtlikuna soomepoiste rügementi. 1944. aasta kevadest sügiseni teenis ta vabatahtlikuna Soome sõjaväes. Aastatel 1944 –1947 õppis Helsingi Ülikooli usuteaduskonnas. 1948. aasta algul saadeti vangina sundkorras tagasi Nõukogude Eestisse. Paul Saar ordineeriti kirikuõpetajaks 9. mail 1948 Tallinna toomkirikus. Aastatel 1948–1951 töötas ta EELK Vändra koguduse õpetajana ja EELK Tori koguduse hooldajaõpetajana, 1951–1953 EELK Tallinna Toompea Kaarli koguduse I pihtkonna õpetajana. 24. veebruaril 1953 arreteeris Nõukogude Liidu julgeolekuteenistus Paul Saare ja ta mõisteti sõjatribunali poolt 25 + 5 + 5 aastaks kinnipidamisele. Ta vabanes Omski vangilaagrist 26. augustil 1956. Aastatel 1956–1967 töötas ta EELK Varbla koguduse õpetajana, 1963–1967 EELK Karuse ja EELK Hanila koguduse hooldajaõpetajana. EELK Hageri koguduse õpetajana töötas Paul Saar aastatel 1967–1993, alates 1989. aastast oli ta ka EELK Lääne-Harju praostkonna praost. Paul Saar oli aastatel 1979–1992 Karjalas Petroskoi luterliku koguduse hooldajaõpetaja ning alates 13. juunist 1990 kuni emerituuri jäämiseni Ingeri praostkonna praosti kohusetäitja. Paul Saar oli Soome Sõjaveteranide Liidu Helsingi piirkonna Eesti Ühenduse juhatuse liige ja vaimuliku toimkonna esimees ning Hageri Hooldekodu hingehoidja. Paul Saar maeti 20. märtsil 2010 Hageri surnuaeda. Valgetähe IV klassi teenetemärk 2001 Soome Valge Roosi Rüütliordu I klassi teenetemärk 2002 EELK Teeneteristi II järk 2007 Soome kiriku Püha Henriku Rist 2008 Kohila valla elutööpreemia 2008 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Ohvitseride andmekogu Elulookirjeldus EELK Hageri koguduse veebilehel Jüri Vallsalu, Kirikuõpetaja Paul Saare elutee on lõppenud, Eesti Kirik, 16. märts 2010 Jüri Vallsalu, Paul Saar: Inimesel peab olema isiklik suhe Jumalaga, Eesti Kirik, 3. juuni 2009 Katrin Pauts, Nuhid otsisid jutlustest riigivastast propagandat, Õhtuleht, 24. detsember 2002 Lea Jürgenstein, Eesti kiriku staažikaim vaimulik on Paul Saar, Eesti Kirik, 14. mai 2008 Lea Jürgenstein, Soome kiriku kõrge autasu Paul Saarele, Eesti Kirik, 30. aprill 2008 Külli Keel, “KÕIK TULEB HEAKS NEILE, KES JUMALAT ARMASTAVAD”, Sulane 2004 Sigrid Põld, Mälestusi õpetaja Paul Saarest, Eesti Kirik, 29. mai 2019
Prokrustese säng

Prokrustese säng on väljend, millega tähistatakse nii või teisiti talumatut või sobimatut olukorda. Prokrustes http://keeleabi.eki.ee/artiklid2/piltlikud.html
Prokrustes

Prokrustes oli tegelane Vanakreeka mütoloogias. Ta oli Poseidoni poeg. Temaga seotud müütide kohaselt kutsus ta möödujaid oma kindlusesse raudvoodisse ööbima ning venitas pikemaks neid, kes voodi jaoks liiga lühikesed, ning lõikas jalad lühemaks neil, kes liiga pikad. Prokrustese elu lõpetas Theseus, kes mahutas ta omaenda raudvoodisse. Prokrustese säng
Trooja hobune

Trooja hobune oli hiiglaslik seest tühi puust hobune, mille abil kreeklased tungisid Trooja sõja (1184 eKr) ajal Trooja linna. Selle kavaluse olla välja mõelnud Odysseus. Hobune oli mõeldud kingitusena, kuid selle sees olid varjul kreeka sõdurid, kes öösel väljusid ja avasid linna väravad. Vergiliuse kohaselt andis hobuse Troojale üle ainus vabatahtlik, Sinon, kes ütles, et ta jäeti ainsana maha ja kreeklased on lahkunud. Sinon öelnud troojalastele, et hobune oli mõeldud ohverdusena jumalanna Athenale vabanduseks tema templi rüvetamise eest Troojas, et kreeklastele garanteerida turvaline kodutee, kuid hobune olnud liiga suur, et nad selle ise saanuks oma linna viia ja Athena soosingut saada. Sinoniga rääkides pani Trooja preester Laokoon aga kreeklaste plaani kokku, ning hoiatas troojalasi: "Timeo Danaos et dona ferentes" - kardan kreeklasi isegi siis, kui nad kinke toovad (Homeros kutsus kreeklasi danaoslasteks). Kuid merejumal Poseidon saatis kaks meremadu, kes kägistasid Laokooni ning tema kaks poega Antiphantese ja Thymbraeuse surnuks, enne kui troojalased teda kuulda võtsid. Kasutatakse ka kui väljendit, kus Trooja hobuseks nimetatakse midagi, millega viiakse kavalusega kuhugi sisse pahatekitaja. Trooja sõda
Tiibvari

Tiibvari ehk laugurvari on õhukesest õhutihedast kangast (nailon) valmistatud õhusõiduk, mille tarindi moodustavad õmblustega eraldatud kahekihilisest riidest kõrvuti paiknevad poolavatud tunnelid, mis lauglemisel õhuga täitunult moodustavad aerodünaamilise profiiliga tõstejõudu tekitava pehme tiiva lauglemissuhtega (L/D) 9–13. Eesti Tiibvarjuspordi Liit motovari deltaplaan
Haugi mälu

Haugi mälu on väljend, millega märgitakse kellegi väga lühikest mälu. Sageli kasutatakse seda olukorras, kus rahvas nagu oleks poliitikute lubadused unustanud – "rahval on haugi mälu".. Oletatakse, et haugil, nagu kaladel üldse, tõepoolest on väga lühike mälu ja eesti rahva meelest on haugi mälu eriti lühike – 3 kuni 5 sekundit. Samas on teadlased leidnud, et mõningatel kalaliikidel püsivad helisignaalid meeles üle viie kuu. Nii on ka haugidel tuvastatud asjade meeles püsimine mitme kuu ulatuses. Ühest kõrvast sisse, teisest välja "Pole mõtet loota, et rahval on haugi mälu" Sakala, 8. detsember 2006 "Meedia kultiveerib amneesiat" Eesti Päevaleht, 1. veebruar 2005 Kalade lühikese mälu müüt Haugi mälu[alaline kõdulink] "Aleksei Turovski: „Haugi mälu on kolm kuni viis sekundit? Jama!“" Õhtuleht, 24. märts 2020 "Haugi mälu on lühike ainult kõnekäänus" ERR, 2. aprill 2013
Émile Benveniste

Émile Benveniste (27. mai 1902, Aleppo – 3. oktoober 1976, Pariis) oli prantsuse lingvist ja semiootik. Ta oli Rahvusvahelise Semiootika Assotsiatsiooni esimene president (1969–1972).
Józef Kowalski

Józef Kowalski nime all on tuntud mitu isikut. Józef Kowalski oli Poola preester ja märter Teise maailmasõja ajal Józef Kowalski oli Poola kindral Józef Kowalski on Poola poliitik Józef Kowalski on Poola vanim mees ja viimane elusolev Nõukogude-Poola sõja veteran
Józef Kowalski (ülipikaealine)

Józef Kowalski (2. veebruar 1900 Wicyń – 7. detsember 2013) oli Poola vanim mees ja viimane teadaolevalt elusolev Nõukogude-Poola sõja veteran. Kowalski osales ka Teises maailmasõjas, kus ta võttis osa Poola kaitsmisest 1939. aasta septembris. Ta langes sakslaste kätte vangi ja saadeti koonduslaagrisse, kuid jäi ellu. Ta elas Turskis Sulęcini lähedal. 2010. aasta 2. veebruaril sai ta 110-aastaseks, kuid tema ülipikaealise staatust polnud tollal rahvusvaheliselt tunnustatud. Uudis Józef Kowalski 110. sünnipäevast (poola keeles)
Noore arhitekti preemia

Noore arhitekti preemia on auhind, mis antakse kuni 40-aastasele Eestis tegutsevale innovaatilisele arhitektile, kelle looming on kaasa aidanud Eesti arhitektuuri tutvustamisele maailmas. Preemiat annab alates 2008. aastast välja Eesti Arhitektide Liit koostöös Heldur Meeritsa ja reisibürooga Go Travel. Preemiaks on 4500 euro (varem 70 000 krooni) suurune reisitšekk ning võitja loomingut tutvustava kataloogi väljaandmine. 2008 – Siiri Vallner 2009 – Martin Aunin 2010 – Hanno Grossschmidt 2011 – Villem Tomiste 2012 – Veronika Valk 2015 – KOKO arhitektid 2017 – Sille Pihlak ja Siim Tuksam 2019 – Laura Linsi ja Roland Reemaa 2021 – Johan Tali Preemia koduleht
Roosevelt Skerrit

Roosevelt Skerrit (sündinud 8. juunil 1972) on Dominica poliitik, alates 8. jaanuarist 2004 Dominica peaminister. Roosevelt Skerrit õppis New Mexico ülikoolis ja Mississippi ülikoolis inglise keelt ja psühholoogiat. Õpingute ajal kuulus ta Dominica Vabaduspartei noorteorganisatsiooni, kuid pärast kodumaale tagasi pöördumist astus Dominica Tööparteisse. Tema poliitiline karjäär sai alguse 2000. aastal, kui ta parlamenti valiti. Enne seda töötas ta inglise keele õpetajana. Ta on muu hulgas olnud spordi- ja noorteasjade ning haridusminister. Pärast peaminister Pierre Charlesi surma 2004. aasta alguses valiti Roosevelt Skerrit uueks peaministriks. Ta jätkas peaministrina ka pärast 2005. ja 2009. aasta parlamendivalimisi. Tutvustus Dominica valitsuse lehel
Diatoonilisus

Diatoonilisus on kuuluvus diatoonikasse. Diatooniline heli Diatooniline helilaad Diatooniline helirida
Mai Mägi

Mai Mägi (16. september 1935 – 14. juuni 1993) oli eesti metallikunstnik.
Skylla ja Charybdis

Skylla ja Charybdis olid kaks koletist antiikmütoloogias Odysseuse teel, kes valvasid sissepääsu teise merre merekitsuse kahel pool Messina väinas. Charybdisest eemale hoidumine tähendas Skyllale liiga lähedale sattumist, ja vastupidi. Sellest ka Skylla ja Charybdise kasutamine väljendina ülekantud tähenduses.
Eesti U-21 jalgpallikoondis

Eesti U-21 jalgpallikoondis on Eesti alla 21-aastaste jalgpallikoondis. Koondist haldab Eesti Jalgpalli Liit (EJL).  Pikemalt artiklis Eesti U-21 jalgpallikoondise mängude loend  Pikemalt artiklis Eesti U-21 jalgpallikoondislaste loend Eesti jalgpallikoondis Eesti U-21 koondis UEFA kodulehel Eesti U-21 koondis EJLi kodulehel
Mark Snow

Mark Snow (sünninimi Martin Fulterman; sündinud 26. augustil 1946) on Ameerika Ühendriikide helilooja. Ta on pälvinud 19 Emmyt. Tema muusikat kasutati sarjades "Salatoimikud" ja "Kummituselausuja".
David Duchovny

David William Duchovny (sündinud 7. augustil 1960 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Ta on võitnud Kuldgloobuse oma osade eest sarjades "Salatoimikud" (FBI agent Fox Mulder) ja "Californication" (Hank Moody).
Ius soli

Ius soli (ka jus soli; ladina keeles 'maapinna õigus'; ei tähenda 'Päikese õigus'), eesti keeles ka kohaõigus, on põhimõte, mille kohaselt riigi territooriumil sündinud inimene omandab selle riigi kodakondsuse. Selle printsiibi rakendamise eesmärk võib olla siduda sisserändajate lapsi riigiga. Ius soli põhimõtet järgivad oma kodakondsuspoliitikas näiteks Ameerika Ühendriigid ja Prantsusmaa. Paljudes riikides kasutatakse vereõiguse ja kohaõiguse põhimõtet korraga. Ameerika Ühendriikides kehtestati põhimõte kodusõja järel 14. konstitutsiooniparandusega (ratifitseeritud 1868. aastal). Paranduse eesmärk oli orjapidamisele lõpu tegemine. Konstitutsiooniparandus oli sõnastatud nõnda, et see välistas kodakondsuse andmise nendele isikutele, kes ei ole Ühendriikide jurisdiktsiooni subjektid. Selle all peeti tollal silmas eelkõige indiaanihõimude liikmeid. Ius sanguinis ehk vereõigus
Cantus firmus

Cantus firmus (ladina keeles 'kindel laul') on keskaja- ja renessanssmuusikas enamasti varasemast muusikast laenatud meloodia, mida kasutati uue polüfoonilise heliteose alusena. Cantus firmus võis põhineda kas gregooriuse koraalil, varasemal vaimuliku või ilmaliku polüfoonilise teose partiil või olla helilooja enda loodud. Cantus firmus kõlas enamasti tenoris ja pikemates helivältustes.
Slavofiilid

Slavofiilid on Venemaa ainulaadsuse kaitsjad. Slavofiilid ülistasid Venemaa minevikku ja süüdistasid Peeter I selles, et ta katkestas tsaaririigi eripärase arengutee ning kehtestas vene rahvale võõrad lääne kombed. Slavofiilid olid veendunud isevalitsuse pooldajad. panslavism An Interpretation of Slavophilism (Inglise keeles)
Muusikakriitikute loend

Siin on loetletud muusikakriitikuid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Evi Arujärv - Igor Garšnek Eduard Hanslick - Tõnis Kahu Karl Leichter - Gerhard Lock - Veijo Murtomäki - Aurora Semper Ofelia Tuisk Toomas Velmet
Germaania

Germaania on piirkond Reini ja Skandinaavia vahel, mis on saanud nime Rooma ajaloolase Tacituse kirjutatud kroonika järgi. Germaanlased olid põhjamaalastele omaselt pikad ja heledajuukselised. Mehed kandsid kitsaid, liibuvaid pükse, mida kattis reiteni ulatuv särgitaoline kittel. 3.-2. aastatuhat eKr esimene pool, Põhja-Saksamaal, Taanis ja Lõuna-Skandinaavias kujunes välja germaanlaste hõim. 2. sajandi lõpp eKr, germaanlased ründasid Roomat – roomlaste ja germaanlaste vaenutsemise algus. 1. sajand eKr, Julius Caesari teoses “Märkmeid Gallia sõjast” on esmamainitud germaanlasi. 98. aasta pKr, Rooma kirjanik Tacitus kirjeldas oma teoses "Germania" germaanlaste asukohta ja elu-olu. 2. sajand, Ptolemaiose "Geograafia" andis põhjaliku ülevaate Germaania kohta. 2.-3. sajand, germaanlased asusid Ida- ja Kesk-Euroopas ümber – suurem oht Roomale, tekkisid püsivamad hõimud: alemannid, frangid, burgundid, saksid, tüüringid, läänegoodid ja idagoodid, langobardid, vandaalid. Germaanlased
Short Code

Short Code oli üks esimesi kõrgema taseme programmeerimiskeeli, kus vastupidi masinkoodile sarnanesid laused enam matemaatiliste avaldiste kui käskudega. Short Code'i pakkus välja John Mauchly aastal 1949 ja seda tunti algul nimega Brief Code. 1949. aastal tegi William Schmitt sellest versiooni BINAC arvutile, kuid selle vigade silumise ja testimiseni ei jõutud. Aasta hiljem tegi Schmitt Brief Code'ist uue versiooni UNIVAC I arvutile, kus see sai tuntuks kui Short (Order) Code. 1952 arendasid A. B. Tonik ja J. R. Logan Short Code'i edasi UNIVAC II jaoks.
Noodivõti

Noodivõti ehk võti on noodikirja märk, mis määrab teatud helikõrguse noodijoonestikul. Tänapäeval kasutatakse noodikirjas põhiliselt G-võtit, F-võtit ja C-võtit, mis määravad vastavalt esimese oktavi G (sol), väikese oktavi F (fa) ning esimese oktavi C (do) asukoha noodijoonestikul. G-võtit (sol-võti), mis määrab esimese oktavi G asukoha teisel noodijoonel, nimetatakse ka viiulivõtmeks. Vanamuusikas kasutati ka G-võtit, mis määrab esimese oktavi G asukoha esimesel noodijoonel, nimetusega "prantsuse võti". F-võtit (fa-võti), mis määrab väikese oktavi F asukoha neljandal noodijoonel, nimetatakse ka bassivõtmeks. Harvem kasutatakse F-võtit, mis määrab väikese oktavi F asukoha viiendal noodijoonel, nimetusega sub-bassivõti. C-võtmed (do-võtmed) määravad esimese oktavi C asukoha. Aldivõti määrab esimese oktavi C asukoha kolmandal noodijoonel. Sopranivõti määrab esimese oktavi C asukoha esimesel noodijoonel. Baritonivõti määrab esimese oktavi C asukoha viiendal noodijoonel. Tenorivõti määrab esimese oktavi C asukoha neljandal noodijoonel. Metsosopranivõti määrab esimese oktavi C asukoha teisel noodijoonel. Zoltán Kodály loodud relatiivses noodisüsteemis kasutatakse JO-võtit, mis määrab JO asukoha noodijoonestikul. Võtmemärk
Donar

Donar on skandinaavia ja germaani äiksejumala Thori vanaülemsaksakeelne nimi; Donar (liikurhaubits) on Saksamaal toodetud liikurhaubits;