1988

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | 1990. aastad | 2000. aastad | 2010. aastad   ◄◄ | ◄ | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | ► | ►► Sündinud · Surnud 1988. aasta (MCMLXXXVIII) oli 20. sajandi 88. aasta. ... 12. veebruar – 1988. aasta Musta mere rammimisjuhtum: NSV Liidu fregatt Bezzavetnõi rammis Mustal merel Nõukogude territoriaalvetes tahtlikult USA sõjalaeva USS Yorktown. USA väitis, et Yorktown oli lihtsalt läbisõidul. 13.–28. veebruar – toimusid XV taliolümpiamängud Calgarys Kanadas. 20. veebruar – Mägi-Karabahh otsustas eralduda Aserbaidžaani NSVst, algatades Mägi-Karabahhi sõja. 29. veebruar – avaldati dokumendid, mis tõestasid Kurt Waldheimi seost Teise maailmasõja ajal toimunud küüditamistega. 13. märts – ajalehes Sovetskaja Rossija ilmus Nina Andrejeva kirjutis "Ma ei saa loobuda põhimõtetest". 14. märts – maailmas tähistati esimest korda pii päeva. 14. aprill – USA sõjalaev USS Samuel B. Roberts sõitis Iraani meremiini otsa. 8. mai – François Mitterrand valiti teiseks ametiajaks Prantsusmaa presidendiks. 14. mai – Stockholmis toimus XI Eesti laulupidu Rootsis. 15. mai – Nõukogude-Afganistani sõda: Nõukogude väed hakkasid Afganistanist taanduma. 10.–25. juuni – Lääne-Saksamaa võõrustas Euroopa meistrivõistlusi jalgpallis. Euroopa meistriks tuli esimest korda Holland. 23. juuni – NASA teadlane James Hansen tunnistas senatis, et Maa kliima soojeneb. 26. juuni – Nõukogude Liidu juudid tulid Moskva tänavale, et nõuda õigust emigreeruda, kuid miilits viis nende juhi paari minuti jooksul ära. 27. juuni – Pariisis hukkus Gare de Lyoni rongiõnnetuses 56 inimest. 6. juuli – Põhjamere Suurbritannia sektoris toimus maailma esimene naftaplatvormiõnnetus, kui gaasilekke tõttu plahvatas Piper Alpha naftaplatvorm. Õnnetuses hukkus 167 inimest. 2. august – Nõukogude sõjaväevõimud avalikustasid USA kaitseministrile Frank Carluccile uue ülisalajase pommitaja loomise plaani. 20. august – Iraani-Iraagi sõda lõppes kehtima hakanud relvarahuga. 28. august – Ramsteini lennuetenduse katastroofis hukkus 70 inimest ja 346 sai vigastada. 17. september – avati XXIV suveolümpiamängud Seoulis Lõuna-Koreas. 29. september – NASA jätkas pärast Challengeri katastroofi kosmosesüstikulende: missioonile saadeti kosmosesüstik Discovery STS-26. 13. oktoober – radioaktiivse süsiniku meetodil tõestati, et Torino surilina on võltsing, mis pärineb keskajast. 5. november – Ursula Wallberg valiti Eesti Rahvusnõukogu esimeheks. 21. detsember – toimus Lockerbie katastroof. 5. jaanuar – EKP KK büroo otsus "natsionalismi ilmingutest Eestis." 15.–16. jaanuar – EKP Keskkomitee poliitharidusmajas Tallinnas toimus Eesti NSV kolhoosnike 3. kongress 842 delegaadi osavõtul. (Kaks varasemat kongressi olid toimunud novembris 1948 ja oktoobris 1969.) Kongress valis Eesti NSV Kolhooside Nõukogu ja üleliidulise kongressi delegaadid. "Eesti NSV kolhoosnike III kongress toetab täielikult NLKP Keskkomitee 1985. aasta aprillipleenumil alustatud revolutsioonilisi ümberkorraldusi meie paljurahvuselises riigis, mis on suunatud sotsialismi ülesehitamise leninlike põhimõtete järjekindlale elluviimisele." 21. jaanuar – 14 kodaniku üleskutse Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (ERSP) loomiseks, eesmärgiks Eesti iseseisvus ja kommunistliku režiimi lõpp. 28. jaanuar – Eesti NSV-s kehtestati demonstratsioonide ja miitingute vastane seadus. 2. veebruar – Tartus tähistatavat Tartu rahu aastapäeva nurjama saadetud miilitsaüksused oli väljas kilpide ja koertega. 19. veebruar – ajalehes Rahva Hääl ilmus nn 49 kiri, mis kutsus üles vägivallast hoidumisele. 24. veebruar – toimus Eesti Vabariigi 70. aastapäeva rahvakogunemine Tammsaare kuju juures Tallinnas koos võimude korraldatud palaganiga (Mati Talvik, Ahto Vellamaa, Harri Lumi, Gabriel Hazak, Trivimi Velliste). 24. veebruar – Otepääl andis oma esimese kontserdi rokkansambel Terminaator. 25. märtsil – kõnekoosolekud Tallinnas Tammsaare monumendi juures, Tartus, Võrus ja Pärnus, nõuti küüditatute nimekirjade avalikustamist. 1.–2. aprillil – loomeliitude ühispleenum Tallinnas, kõlasid ka iseseisvuse nõuded, kuid ennekõike tauniti Karl Vaino juhtimisstiili. 13. aprill – Edgar Savisaar tegi Eesti televisioonis ettepaneku moodustada Rahvarinne Perestroika Toetuseks. 14.–17. aprill – Tartus toimunud muinsuskaitsepäevadel toodi taas avalikkuse ette Eesti sinimustvalge lipp. 26. aprill – asutati Eesti esimene aktsiaselts Baltservice. 1. mai – roheliste kolonn murdis Tallinnas võimude korraldatud maiparaadile, sinimustvalget sümboolikat kandnud Valev Kruusalu peeti võimude poolt kinni. Võrus tuli Vaba-Sõltumatu Noorte Kolonn nr 1 välja juba suure sinimustvalgega. 14. mail – Tartu X levimuusikapäevadel kanti ette Alo Mattiiseni ja Jüri Leesmenti isamaalised laulud. 14.–15. mai – esimene roheliste rattaretk "Kuidas elad, Virumaa?". 23. mai – ametlikult asutati Eesti Roheline Liikumine, esimeheks sai Juhan Aare. 29. mai – MRP-AEG liige Lagle Parek kutsuti Moskvasse, kus USA president Ronald Reagan võõrustas Nõukogude dissidente. 31. mai – Ardo Keskküla, Rein Õunapuu ja Einar Soone tegid ettepaneku luua Eesti Kristlik Liit. 4. juuni – Tallinnas kinos Kosmos toimus esimene sõltumatu noortefoorum, millel kõlanud iseseisvusnõuded sundisid Edgar Savisaare saalist välja marssima; meedias avaldati noortefoorumi nõuded sihilikult moonutatuna. 10.–14. juuni – Tallinnas stiihiliselt alanud öölaulupidudel kogunes isamaalisi laule laulma ligi 100 000 inimest. 14. juuni – küüditamise aastapäeva tähistati meeleavaldustega Tallinnas, Tartus, Pärnus, Võrus, Viljandis jm. 16. juuni – Moskvast saabunud Nikolai Sljunkovi kaasabil tagandati Karl Vaino EKP keskkomitee esimese sekretäri kohalt ja ametisse pandi Vaino Väljas. 17. juuni – Tallinna Lauluväljakul toimus enam kui 100 000 osavõtjaga rahvakoosolek, kohtumine NLKP konverentsile saadetavate delegaatidega. 17. juuni – tegevust alustas Sõltumatu Infokeskus, põhitoimkonnas Andres Mäe, Mait Raun, Andres Herkel. 19. juuni – Lalsis asuva Vabadussõja monumendi taastamine vallandas monumentide taastamise kampaania üle Eesti. 23. juuni – Eesti NSV Ülemnõukogu presiidium oli sunnitud tunnustama sinimustvalget Eesti rahvusvärvidena. 25. juuni – Tallinnas Reaalkooli juures peetud miitingul nõuti sealse Vabadussõja ausamba taastamist. 28. juuni – Rahvarinde kutsel tulid tuhanded inimesed ehitamisel olnud rahvusraamatukogule kaableid paigaldama. 1. juuli – Tallinnas Draamateatri ees algas ERSP korraldatud pikett, kus nõuti poliitvangide (Enn Tarto, Mart Niklus jt) vabastamist. 12. juuli – Mart Niklus vabanes vanglast ja naasis Eestisse. 12. juuli – Vaba-Sõltumatu Noorte Kolonn nr 1 heiskas Suurele Munamäele sinimustvalge, mille võimud kohe maha võtsid, kuid 15. juulist jäi see siiski lehvima. 14. juuli – Tallinnas asutati Miina Hindi juhtimisel Eesti Demokraatlik Liikumine'88 (EDL'88). 19. juuli – Jevgeni Kogani eestvedamisel asutati Tallinnas Eesti NSV töötajate internatsionaalne liikumine. 26. juuli – asutati Tallinna Sõltumatu Malev, et taastada vabadussõja monumente ja skautide liikumine. 3. august – leiti üles Otepää Vabadussõja mälestussamba obelisk. 10. august – Rahva Hääl avaldas Molotovi-Ribbentropi pakti salajased lisaprotokollid. 16. august – Tallinnas vanas Poliitharidusmajas toimus Interliikumise vormiline asutamiskoosolek. 20. august – Pilistveres asutati Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei, esimese avaliku väljakutsena kommunistlikule parteile. 23. august – toimus teine Hirvepargi miiting, mille korraldasid ühiselt ERSP, MRP-AEG, Eesti Kristlik-Demokraatlik Liiga, EDL'88, Eesti Kristlik Liit, Rahvusliku Sõltumatuse Liiga ja Tallinna Sõltumatu Malev; samal päeval kõneles Rahvarinde kutsel Tallinna linnahallis Moskva professor Juri Afanasjev. 25. august – Eesti Roheline Liikumine nõudis linnahallis toimunud avalikul koosolekul valitsusjuht Bruno Sauli tagandamist. 26.–28. august – toimus esimene Rock Summer Tallinna lauluväljakul. 8. september – Isemajandava Eesti üle peetud vaidluste tulemusel sai plaanikomitee esimeheks Rein Otsason. 11. september – Tallinna lauluväljakul toimus aasta suurim massiüritus, kus osales ligi 300 000 inimest – "Eestimaa laul 1988". Trivimi Velliste nõudis avalikult Eesti iseseisvumise taastamist. 27. august – Rahvarinde algatuskeskuse seisukoht Eesti enesemääramisest kuulutas eesmärgiks sotsialistliku föderalismi arengu ehk liidulepingu. 1.–2. oktoober – Tallinna Linnahallis toimus Rahvarinde esimene kongress. 6.–9. oktoober – toimusid muinsuskaitsepäevad Pärnus. 11. oktoober – taastati Õpetatud Eesti Selts, esimeheks valiti Herbert Ligi. 13. oktoober – Kreutzwaldi-nimeline Eesti NSV Riiklik Raamatukogu nimetati ümber Eesti Rahvusraamatukoguks. 16.–22. oktoober – eesti keele nädal Tallinnas lõppes keeleloitsuga Tallinna raekoja ees. 17. oktoober – vangilaagrist jõudis tagasi Enn Tarto. 2. november – Pilistveres rajati stalinismiohvrite mälestuseks kivikangur. 3. november – Estonia kaevanduses puhkes põleng, mida kustutati 48 päeva. 12. november – Teine sõltumatu noortefoorum Tartus. 16. november – Eesti NSV Ülemnõukogu võttis vastu suveräänsusdeklaratsiooni, taotles liidulepingu sõlmimist ja pani valitsusjuhiks Indrek Toome. 30. november – konkureerivatel koosolekutel Tallinnas lõid üleliidulised tehased Töökollektiivide Ühendnõukogu (eesotsas Vladimir Jarovoiga) ja Eesti ettevõtted Eesti Töökollektiivide Liidu (eesotsas Ülo Nugisega). 1. detsember – taastati Eesti Üliõpilaste Selts. 7. detsember – algatati Eesti Rohelise Partei loomine. 10. detsember – Tartus peetud rohelisel foorumil sai Eesti Rohelise Liikumise esimeheks Toomas Frey. 28. detsember – Melbourne'is alanud ESTO'88 päevadel sai esimest korda ESTO-päevade ajalos osaleda ka Eestist saabunud delegatsioon.  Pikemalt artiklis Sündinud 1988 1. jaanuar – Melissa Haro, USA modell 21. jaanuar – Vanessa Hessler, itaalia modell ja näitleja 23. jaanuar – Pim Meurs, hollandi kabetaja 20. veebruar – Rihanna, Barbadose laulja 26. veebruar – Timo Sild, eesti orienteeruja 13. märts – Jane Trepp, eesti ujuja 14. märts – Stephen Curry, Ameerika Ühendriikide korvpallur 24. märts – Kardo Ploomipuu, eesti ujuja 27. märts – Brenda Song, USA filminäitleja ja laulja 27. märts – Jessie J, inglise poplaulja ja laulukirjutaja. 29. märts – Jürgen Zopp, eesti tennisist 10. aprill – Haley Joel Osment, USA näitleja 11. aprill – Mait Patrail, Eesti käsipallur 28. aprill – Juan Manuel Mata García, hispaania jalgpallur 5. mai – Skye Sweetnam, kanada laulja 5. mai – Adele, Suurbritannia laulja 7. mai – Eino Puri, eesti jalgpallur 7. mai – Kadri Puri, eesti võrkpallur 7. mai – Sander Puri, eesti jalgpallur 16. mai – Jaak Põldma, eesti tennisist 24. juuni – Ardo Arusaar, eesti maadleja 24. juuni – Micah Richards, inglise jalgpallur 5. juuli – Martin Liivamägi, eesti ujuja 9. juuli – Triin Niitoja, eesti laulja 24. juuli – Joosep Järvesaar, eesti laulja 29. juuli – Tarjei Bø, norra laskesuusataja 29. juuli – Teele Viira, eesti laulja 5. august – Kaimar Saag, Eesti jalgpallur 24. august – Rupert Grint, inglise filmi- ja seriaalinäitleja ning teatriprodutsent 30. august – Laura Põldvere, eesti laulja 19. september – Katrina Bowden, USA näitleja 19. september – Annika Saarnak, eesti ujuja 3. oktoober – Alicia Vikander, Rootsi filminäitleja ja tantsija 6. november – Emma Stone, Ameerika Ühendriikide filmi- ja seriaalinäitleja 6. november – Conchita Wurst, Austria laulja 7. detsember – Emily Browning, austraalia näitleja 14. detsember – Vanessa Hudgens, USA filminäitleja ja laulja  Pikemalt artiklis Surnud 1988 14. jaanuar – Georgi Malenkov, Nõukogude Liidu poliitik 17. jaanuar – Angelo di Mojana, Malta ordu suurmeister 20. jaanuar – Ülo Torpats, eesti klassikaline filoloog ja tõlkija 7. veebruar – Rudolf Põldmäe, eesti kirjandus- ja rahvaluuleteadlane 1. märts – Maurice Raichenbach, prantsuse kabetaja 9. märts – Kurt Georg Kiesinger, saksa poliitik 7. aprill – Aira Kaal, eesti kirjanik 26. aprill – Valerie Solanas, ameerika kirjanik 25. oktoober – Aleksander Tõkke, Eesti autosportlane ja treener 6. november – Elar Kuus, eesti lastekirjanik 6. detsember – Roy Orbison, USA muusik füüsika – Leon Lederman, Melvin Schwartz, Jack Steinberger keemia – Johann Deisenhofer, Robert Huber, Hartmut Michel meditsiin – James Black, Gertrude Elion, George Hitchings kirjandus – Nagib Mahfuz rahu – ÜRO rahutagamisjõud majandus – Maurice Allais 24. veebruar 2013 13:10, Heiki Suurkask, 24. veebruar 1988, nii nagu seda kirjeldab MRP-AEG infobülletään, forte.delfi.ee