laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ruwenzori mäestik

Ruwenzori mäestik on mäestik Aafrika keskosas Uganda ja Kongo Demokraatliku Vabariigi piiril. Mäestiku geograafilised koordinaadid on 0° 30′ N, 30° 0′ E . Mägede ulatus kirde-edela suunas on umbes 120 km ja kagu-loode suunas 65 km. Kõrgeim mägi mäestikus on mitme tipuga Stanley mägi. Selle 5109 meetri kõrgune Margherita mäetipp on Aafrika kõrguselt kolmas tipp. Teised kõrgemad mäed on Speke (4890 m), Baker (4843 m), Emin (4798 m), Gessi (4715 m) ja Luigi di Savoia (4627 m). Mägesid eraldavad sügavad mäekurud. Mitu kõrgemat tippu on kaetud püsiva lumikattega. Mäetippe ümbritsevad umbes 300 päeva aastas pilved. Aasta keskmine sademete hulk on 1990 mm. Esimese eurooplasena jõudis Ruwenzorini Henry Stanley ekspeditsioon aastal 1889. Et mäetippe varjavad tavaliselt pilved, ei olnud eelmised maadeavastajad paarikümne aasta jooksul Ruwenzorit märganud. Stanley esimene abi ja ekspeditsiooni sõjaline ülem William Stairs ronis mägedes 3254 m kõrgusele. Esimesena tõusis Stanley mäe tippu Itaalia prints Luigi Amedeo di Savoia-Aosta aastal 1906. Mäed kuuluvad Ugandas Ruwenzori rahvusparki ja Kongos Virunga rahvusparki. Alates 1994. aastast kuulub mäestik UNESCO maailmapärandi nimistusse. Mäestiku liustikud toidavad muu hulgas Mubuku ja Luusilubi jõge. Liustike pindala on viimase saja aastaga vähenenud kolmveerandi võrra. Aastal 1906 oli liustikke kuuel Ruwenzori tipul. Kokku 43 liustiku kogupindala oli 7,5 km². Aastaks 2005 oli neist alles alla poole; liustikke oli üksnes kolmel tipul ja nende kogupindala oli 1,5 km². 1990. aastal tehtud mõõtmised näitasid, et alles oli ainult 40 protsenti 1955. aastal mõõdetud liustikest . 2010. aasta mais teatasid Uganda looduskaitseametnikud, et mäestiku suurim liustik Margherita mäetipul on lõhenenud . Ruwenzoris eristatakse viit taimkatteala: 1–2 km kõrgusel asuvad ülesharitud maad, 2–3 km kõrgusel mägimetsad, 2,5–3,5 km kõrgusel bambuseala, 3–4 km kõrgusel kanarbikuala ja 4–4,5 km kõrgusel alpiniidud ja -nõmmed. Sellest kõrgemal valitseb mägikõrb. Ruwenzori mägede loodus on lopsakas ning seal elab palju haruldasi ja ohustatud taime- ja loomaliike, sealhulgas endeemseid liike. Mägedes elab teiste seas elevante, mitu esikloomaliseliiki ning 89 linnuliiki. Nõlvadel kasvavad muu hulgas kuni kuue meetri kõrgused puis-eerikad, keenia puisristirohi ja lobeelia Lobelia deckenii. Suur maailma atlas, lk. 113, 114, 116 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. veebruar 2012. Vaadatud 19. juunil 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://news.bbc.co.uk/2/hi/africa/8658270.stm
Kanepi Jaani kogudus

EELK Kanepi Jaani kogudus on luterlik kogudus Kanepis. Kogudus kuulub Võru praostkonda. Koguduse õpetaja on Margit Lail, organist Meeli Rammul. Juhatuse esimees on Mart Kukk. Jumalateenistused on pühapäeviti algusega kell 10.30 Kanepi Jaani kirikus. 1671–1689 Richard Weidmann 1683 –.... Samuel Gottfried Krippendorf 170 . Johann Svenske 1703–1706, 1720–1726 Olaus Levelin 1725–1728 Georg Heinrich Millies 1731–1746 Heinrich Jacob Oeding 1750– Heinrich Johann Fass 1780–1818 Johann Philipp von Roth, Kanepi Jaani koguduse pastor 1819–1839 Karl Eisenschmidt, Kanepi Jaani koguduse pastor 1840–1849, Moritz August (al. Georg) von Kauzmann, Kanepi Jaani koguduse pastor 1850–1883, Georg von Holst, Kanepi Jaani koguduse pastor 1884–1918, Johannes Oskar von Falck, Kanepi Jaani koguduse pastor, 1903–1918 Võru praostkonna praost. 1923–1944, Manivald Heinam, Kanepi Jaani koguduse õpetaja, Võru praostkonna abipraost 1930–1931 ja praost 1933–1944 1945–1992, Raimond Peiker, Kanepi Jaani koguduse õpetaja 1989-1999, Jüri Pallo, Kanepi Jaani koguduse õpetaja 2000- Margit Lail Kanepi Jaani koguduse koduleht Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Kannapäh, 1843 seite 88-89
Mehikoorma kogudus

EELK Mehikoorma kogudus on luterlik kogudus Mehikoormas. Kogudus kuulub Võru praostkonda. Koguduse hooldajaõpetaja on Urmas Nagel, organistid Kristiina Nagel ja Merike Paap. Juhatuse esimees on August Marge.
Ruwenzori rahvuspark

Ruwenzori rahvuspark on rahvuspark Ugandas, mis hõlmab suurema osa Ruwenzori mäestiku Uganda piiresse jäävast alast. Park asub Kongo Demokraatliku Vabariigi piiri ääres ning piirneb sealse Virunga rahvuspargiga. Ruwenzori rahvuspark asutati 1991. aastal. Aastal 1994 kanti ta UNESCO maailmapärandi nimistusse; aastatel 1999–2004 kuulus park ohustatud objektide hulka. Rahvuspark hõlmab 996 km² suuruse ala; 70 protsenti sellest on kõrgemal kui 2500 meetrit. Koduleht
Pindi kogudus

EELK Pindi kogudus on luterlik kogudus Lasval. Kogudus kuulub Võru praostkonda. Koguduse õpetaja on Argo Olesk, organist Anne Trumm. Juhatuse esimees on Agu Palo. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.30 Pindi kirikus.
Petseri Peetri kogudus

EELK Petseri Peetri kogudus on luterlik kogudus Petseris, . Kogudus kuulub EELK Võru praostkonda. Koguduse hooldajaõpetaja on Andres Mäevere. Juhatuse esimees on Roman Grušin. Jumalateenistus pühapäeviti kell 15.00 Eesti aja järgi Petseri Peetri kirikus. 1904. aastal sai Petserist Vastseliina Katariina koguduse abikogudus ja 1921. aastal tunnistati Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Petseri Peetri kogudus iseseisvaks. 1921. aastal hakati ehitama oma punastest tellistest kirikut, pühakoja maksumuseks olnud u kaheksa miljonit Eesti marka. Petseri Peetri kirikuhoone valmis Eesti riigi toetusel 1926. aastal. Kiriku pühitsemise aastal 1926 oli koguduses 478 liiget. 1936. aastal määras EELK Konsistoorium järgmiselt oma otsusega kindlaks EELK Petseri Peetri koguduse piirid: Vana-Irboska, Pihkva-Riia kivitee kuni Pankjavitsani, sealt Duulova, Kitse, Serga, Roikina, Obinitsa, Tuderna, Orava asundus, Kamenitsa, Niitsiko, Koksino, Karisilla, Värska, Pihkva järv, Petški, Eesti-Vene piir, Uue-Irboska kuni kiviteeni. Koguduses on 1500 hinge. 1924–1927, Johannes Nathan Aunverdt, Petseri Peetri koguduse õpetaja, 1927– Ernst Puusepp, Petseri Peetri koguduse õpetaj kt. 1932–1933 Jaak Taul, Petseri Peetri koguduse õpetaja, 1934–1941 Aleksander Hinno, Petseri Peetri koguduse õpetaja, 1967–1983 Peep Audova, Petseri Peetri koguduse õpetaja, kes oli ka 1974–1977 põhikohal Räpina Püha Sakariase ja Elisabeti koguduses. 1984–2003 Laine Villenthal, Petseri Peetri koguduse õpetaja, "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. september 2017. Vaadatud 26. novembril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Nikolai Raag, "Petserimaa kogudused". Usuteadusline Ajakiri, 1 (aprill) 1938, lk 26 Sinod, konsistoorium ja Petseri kogudus., Wõru Teataja, 1 juuni 1929 "Emeriitõpetaja Peep Audova". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. september 2019. Vaadatud 5. jaanuaril 2020. Hanneli Rudi. "Suri Eesti esimene naisvaimulik Laine Villenthal". Postimees, 25. mai 2009
Jäävihm

Mitte segi ajada jäätuva vihmaga Jäävihm on omapärane laussaju liik, mille teke on seotud sooja frondi, harvem ka külma frondi lähenemisega. Seda esineb hilissügisel, talvel või varakevadel, kui ilm muutub pärast külmaperioodi soojemaks. Jäävihma moodustavad peenikesed tugevad läbipaistvad jääterad diameetriga 1–3 mm. Vihmapiisad langevad kihtsajupilvedest läbi külma õhu, kus nad külmuvad täielikult või osaliselt. Kui külmub ainult veepiisa pealmine kiht, siis säilib südamikus vesi. Need terakesed kukuvad maapinnale ja purunevad ning maapinnale jäävad pähklikoori meenutavad jäätükid. Jäävihm tekib ka juhul, kui lumi langeb läbi sooja õhukihi ja sulab. Pärast satub ta jälle külma (alla null kraadi) õhku. Mõnikord võib jäävihm olla päris tihe ning maapinnale tekib väga libe läbipaistvatest jääteradest kate. Meteoroloogid tunnevad jäävihma ära kuulmise järgi, sest jääterade langemist saadab omapärane sahisev-krabisev-sisisev heli. must jää rahe Atmosfäärinähtused, EMHI.ee Milvi Jürissaar. Kihtsajupilved., Eesti Loodus, 1997, nr 11/12 J.Kamenik. II klass: keskmised pilved. Nimbostratus – kihtsajupilved, Ilm.ee, 17.09.2009
Roosa Jakobi kogudus

EELK Roosa Jakobi kogudus on luterlik kogudus Vana-Roosas. Kogudus tegutseb Roosa Jakobi kirikus. Kogudus kuulub Võru praostkonda. Koguduse hooldajaõpetaja on Mait Mölder. Juhatuse esimees on Marika Parv.
Räpina Miikaeli kogudus

EELK Räpina Miikaeli kogudus on luterlik kogudus Räpinas. Kogudus kuulub EELK Võru praostkonda. Koguduse pikaaegne (2000–2024) õpetaja oli Urmas Nagel, organist Kristiina Nagel. Juhatuse esimees on Vello Kasearu. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Räpina Miikaeli kirikus. Räpina kirikul oli ka abikirik, Mehikoormal (saksa k. Ismene). 1627–1641, Bernhard Schlorff, Põlva kogudusest ca 1664, Olaus Sundemann . 1668...1680, Peter Lanzelius 1709...1725, Johannes Svenske 1725–1750, Johann Christian Svenske 17..–1770, Martin Gottfried Roth 1771-1796, Franz Bernhard Frank von Frankenstein 1796–1812, August Gottlieb Major 1814–1849, Johann Friedrich Heller, 1834 oli ta Võru praostkonna praost 1850–1897, Friedrich Masing, 1898. aastast Võru praostkonna praost (1895) (1897–1915, Oskar Schulze 1920–1940, Anton Saarman Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Pölwe, 1843 seite 84-85
Elva kogudus

EELK Elva kogudus on luterlik kogudus Elvas. Kogudus kuulub EELK Valga praostkonda. Koguduse õpetaja on Vallo Ehasalu, organist Stefan Groote, koorijuht Edith Groote, pühapäevakooliõpetaja Kristiina Lõhmus jt. Juhatuse esimees on Stefan Groote. Jumalateenistused toimuvad igal pühapäeval algusega kell 11.00 Elva kirikus. 1938. aastal oli koguduse õpetaja palk 40 krooni kuus. EELK Elva koguduse vaimulikud 1920–1934 ilma kindla õpetajata noor kogudus 1934–1940 Aleksander Bender 1940–1948 Eduard Ermits 1948–1955 Richard Sisask 1955–1956 Peeter Sink 1956–1972 Eduard Kalda 1972–1978 Harald Tammur 1979–1985 dr. theol. honoris causa Ago Viljari 1985–1994 Harry Madisson 1994–1998 diakon Teet Korsten 1999– Vallo Ehasalu Kirikuõpetaja kuupalk 20 krooni. Rahvaleht, 6. jaanuar 1939, nr. 5, lk. 5.
Mandeltuum

Mandeltuumad ehk mandelkehad ehk amügdalad ehk amügdaloidkehad (ladina keeles corpus amygdaloideum, kreeka keeles ἀμυγδάλη 'mandel') on selgroogsete loomade aju oimusagaras asuvad paarilised ganglionirühmad. Aju külgvatsakese temporaalsarve ees paiknevad mandlikujulised mandelkehad, millel on 13 tuuma, kuuluvad basaaltuumade (hallaine kogumikud) hulka. Mandeltuumad on limbilise süsteemi osa, mis tegeleb inimese emotsioonide ja motiividega. Amügdala saadab impulsse hüpotalamusele sümpaatilise närvisüsteemi aktiveerimiseks. Keerulisemate selgroogsete, sh inimeste mandeltuumadel on esmane roll emotsionaalsete sündmustega seotud emotsioonide, mälestuste tekkimisel ja säilimisel ning hirmu ja naudingute, aga ka vägivaldse käitumise tekkimisel. Amügdalade suurus on meestel ja naistel erinev, kastreeritud meestel väheneb amügdalade suurus ligi 30%. Mandeltuumade arengu, liigse aktiivsuse, kurnatuse, tasakaalu häirumise ja/või funktsioonide häirumisega seostatakse inimestel depressiooni, autismi, posttraumaatilist stressi ja foobiaid. Funktsionaalne magnetresonantstomograafia näitab, et amügdala aktiveerub, kui inimene märkab teise inimese füüsilist lähedust – näiteks kui skaneeritav teab, et uuringu läbiviija seisab skanneri lähedal. Mandeltuuma kaaperdamine Talamus Kesknärvisüsteem "Meditsiinisõnastik" 454:2004. Amygdala, Veebiversioon (vaadatud 30.03.2014) (inglise keeles) Kennedy DP, Gläscher J, Tyszka JM, Adolphs R. (2009). Personal space regulation by the human amygdala. Nat Neurosci. 12:1226-1227. PMID 19718035 Anthony Wright, Chapter 6: Limbic System: Amygdala, veebiversioon (vaadatud 31.03.2014) (inglise keeles) Piret Pappel, Ärevate laste aju on eriline, 17.06.2014, veebiversioon (vaadatud 23.08.2014)
Hargla kogudus

EELK Hargla kogudus on luterlik kogudus Harglas. Kogudus kuulub EELK Valga praostkonda. Koguduse hooldajaõpetaja on Vallo Ehasalu, organist Katrin Rogenbaum. Juhatuse esimees on Rein Paas. Jumalateenistused on üle pühapäeva algusega kell 14.30 Hargla kirikus. 1667 paiku Siegfried Neander, Koivaliina koguduse abiõpetaja Harglas 1682 paiku Nathanael Pommer, Koivaliina koguduse abiõpetaja Harglas 1693–1702 Christoph Nisius 1702–1702 Jonas Drothenius 1702–1702 Olus Levelin, Kanepi koguduse õpetaja 1706–1708 Johann Hornung, Karula koguduse õpetaja 1717–1723 ... Koivaliina koguduse õpetaja 1724–1758 Ephraim Dietrich Hövel 1760–1770 Jakob Christian Laurentz 1770–1788 Johann Friedrich Hartmann 1789–1893 Johann Gottlieb Kettler 1794–1811 Johann Frommhold Woldemar Poppen 1811–1822 Heinrich Georg von Jannau 1823–1844 Rudolf Gustav Hollmann 1845–1871 Jakob Gottfried Kolbe 1873–1892 Wilhelm Gotthilf Robert Adalbert Christiani 1892–1918 August Julius Tiedemann 1919–1920 Hermann Johannes Ederberg 1922–1929 Theodor Woldemar Meyer 1930–1949 Jaan Maior 1950–1953 Gustav Johannes Küla 1962–1966 Juhan Jõgi 1966–1995 Artur Raibakas 1995–2001 Peep Audova, Valga koguduse õpetaja 2001–tänaseni Vallo Ehasalu, Elva koguduse õpetaja Koguduse abiõpetajad, õpetajaameti kandidaadid, diakonid ja jutlustajad 1939–1940 Arnold Kais, cand. theol. 1946–1949 Linda Maior, jutlustaja 1954–1962 Jüri Mälk, diakon 1962–1963 Juhan Jõgi, jutlustaja 1970–? August Kargaja, jutlustaja 1995–1999 Erlend Kollom, diakon 1999–2001 Enno Tanilas, diakon Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Harjel, ehstnisch Hargla kibbelfond, 1843 seite 86-87
Karula kogudus

EELK Karula Maarja kogudus on luterlik kogudus Lüllemäel. Kogudus kuulub EELK Valga praostkonda ja kasutab Karula Maarja kirikut. Koguduse õpetaja on Enno Tanilas, organist Merike Mõttus. Juhatuse esimees on Jaan Kõvask. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11. ca 163. ... 164., Joachim Rossinius 1642–1657, Heinrich Fabricius 1658–1674, Johann Hofmann 1675–1687, Ezechiel Ilefeld ca 1689, Martin Thiele ca 1693–1697, Andreas Juris 1695–1699, Lorenz Quist ca 1697–1715, Johann Hornung 1718–1757, Joachim Warnecke 1759–1779, Coelestin Heling 1779–1810, Ludwig Nathanael Vick, Karula koguduse pastor 1811–1823, Peter Friedrich Bornwasser, Karula koguduse pastor 1824–1847, Friedrich Ferdinand Meyer, Karula koguduse pastor 1857–1870, Gottlieb Wilhelm Frantzen, Karula koguduse pastor 1870–1900, Heinrich Ewald Paslack, Karula koguduse pastor 1900–1934, Theodor Hans Wühner, Karula koguduse õpetaja 1934–1944, Karl Kiisk, Karula koguduse õpetaja Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Karolen, ehstnisch Karola kihhelkund, 1843 seite 87 Die beste Heyraths-Wahl Wolte Bey glücklicher Vermählung Des WohlEhrwürdigen, GrossAchtbahren und Wohlgelahrten Herrn, Hn. Joachimi Warneke Wohlverdienten Pastoris der Christlichen Gemeinen zu Carolen und Harjel, Mit Der WohlEdlen, GrossEhr und Tugendreichen Jungfer, Jfr. Gerdrutha Elisabeth Carstens, Des WohlEdlen und GrossAchtbahren Herrn Hn. Wilcken Carstens, Wohlbestallten Praefecti Portorii der Stadt Reval, Hertzgeliebtesten Jungfr. Tochter, Am Tage Ihrer Hochzeit den 3. Maji Anno 1720. fürstellen M. J. R. Reval, gedruckt bey Johann Köhler, Stadt-Buchdrucker, Reval, 1720 Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Karolen, ehstnisch Karola kihhelkund, 1843 seite 87
Laatre Püha Laurentsiuse kogudus

EELK Laatre Püha Laurentsiuse kogudus on luterlik kogudus Laatres. Kogudus kuulub Valga praostkonda ja kasutab Laatre Püha Laurentsiuse kirikut. Koguduse hooldajaõpetaja on Ivo Pill, organistid Jaan Sõrmus ja Eve Tamm. Juhatuse esimees on Olev Tammela. Jumalateenistused on igal kuu teisel ja neljandal pühapäeval algusega kell 10.00 Laatre kirikus. Joachim Rossihnius (1631–1642) Christian Wassermann (1642–1656) Johannes Hoffmann (1660–1663) Victor Jacob Andraä Cupraeus (1662) Justus Johannes Neubau (1663–1684) Chilian Rauschert (1685–1703, 1714–1717) Cottfried Ferdinand Rauschert (1717–1749) Zacharias Räbel (1751–1776) Cottfried Fabian Eberhard (1777–1792) Johann Sebastian Nelkerdt (1793–1824) Karl Ernst von Berg (1825–1828) Friedrich Heinrich Sellheim (1828–1858) Hermann Franz Karl Neumann (1858–1870) Theodor Heinrich Renatus Hesse (1871–1903) Albert Freimund Renatus Hesse (1905–1918) Aleksander Täheväli (1920–1924) Nikolai Ostrov (1924–1940) Johannes Laurson (1940–1950) diakon J. Kallaste (05.03–10.05.1951) Aldur Parts (10.05–17.06.1951) Organist-jutlustaja Eduard Ernits (15.12.1951 – 01.11.1952) Aseõpetaja Nikolai Tann (01.04.1953 – 15.07.1954) Peeter Kohandi (10.06.1954 – 15.06.1958) Enn Paldra (15.06.1958 – 15.12.1966) Hooldaja-õpetaja Jaan Maior (1967-01.06.1969) Hooldaja-õpetaja Karl Sillamäe (01.06.1969–1986) Hooldaja-õpetaja Peep Audova (1986 – 15.10.1990) Hooldaja-õpetaja Ivo Pill (15.10.1990-)
Peitkristalne struktuur

Peitkristalne struktuur ehk afaniitne struktuur (inglise keeles aphanitic texture) on kivimi struktuur, mille korral ei ole kivimit moodustavad mineraaliterad palja silmaga eristatavad. Suuremaid peitkristallilise osa sees olevaid kristalle nimetatakse fenokristallideks, peitkristallilist osa ennast aga põhimassiks. Sellise struktuuriga kivimit nimetatakse porfüüriliseks. Peitkristalliline struktuur on omane vulkaanilistele kivimitele, sest maapinnal kiirelt jahtudes pole kristallidel olnud aega kasvada. Tüüpiline näide on basalt. Samuti on peitkristallilisus omane mitmetele settekivimeile, näiteks argilliidile või lubjakivile. Mõned litoloogid teevad peitkristallilisel ja afaniitsel struktuuril vahet, väites, et afaniitse struktuuriga kivimile on peale peitkristallilisuse omane ka karpjas murre. Seega oleks afaniitsus laiema tähendusega mõiste kui peitkristallilisus. Kristalsete kivimite petroloogias on tegemist siiski sünonüümidega. Peitkristalsele struktuurile vastandub faneriitne struktuur, mille korral on kivimit moodustavad mineraaliterad palja silmaga eristatavad.
Rannu Püha Martini kogudus

EELK Rannu Püha Martini kogudus on luterlik kogudus Neemiskülas. Kogudus kuulub Valga praostkonda. Kogudus kasutab Rannu Püha Martini kirikut. Koguduse õpetaja on Robert Bunder, organist Meelis Olev. Juhatuse esimees on Jaan Eensaar. 1628–1628 Melchior Kennitius, Puhja koguduse õpetaja 1628–... Caspar Laubing 1634–1642 Nikolai Nüchken, Puhja koguduse õpetaja 1643–... Michael Laurentius 1648–1657 Caspar Eggerdes 1657–1661 Christoph Pegau, Puhja koguduse õpetaja 1661–1672 Lorenz Moller 1673–1710 Johann Soltow 1685–... Laurentius Scheller 1716–1720 Erik Candelin 1721–1729 Martin Johann Roth, Puhja koguduse õpetaja 1729–1771 Johann Caspar Meder 1772–1781 Joachim Friedrich Petersen 1783–1791 Samuel Gottlieb Stückel 1792–1800 Friedrich Samuel Seider 1800–1801 Bernhard Gottlieb Hehn 1802–1806 Johann Karl Gottfried Assmuss 1806–1808 Gustav Emmanuel Stockenberg 1808–1834 Wilhelm Friedrich Steingrüber 1835–1845 Gustav Dumpf 1846–1853 August Ludwig Immanuel Körber 1853–1860 Alexander Johann Krause 1860–1870 Hermann Krause 1871–1907 Eduard Paul Assmuth 1907–1918 Richard Ferdinand Masing 1919–1928 Jaan Adamson 1930–1944 Albert Vatter 1944–1945 Richard Sisask, Rõngu koguduse õpetaja 1945–1965 Theodor Varblane 1965–1979 Harald Tammur, Nõo koguduse õpetaja 1979–1990 Kalju Kukk, Puhja koguduse õpetaja ...–... Jüri Stepanov, Otepää koguduse õpetaja ...–1997 Peep Audova, Valga koguduse õpetaja 1997–2008 Jüri Stepanov, Otepää koguduse õpetaja 2008–2011 Vallo Ehasalu, Elva koguduse õpetaja 2011–2014 Maarja Sokk 2014–2018 Vallo Ehasalu, Elva koguduse õpetaja 1. mai 2018 – 2. november 2018 Mart Jaanson, Nõo koguduse õpetaja 3. november 2018 – 31. oktoober 2021 Timo Švedko 1. november 2021 – 25. mai 2023 Mart Jaanson, Nõo koguduse õpetaja, Valga praostkonna praost 25. mai 2023 – Robert Bunder Rannu kiriku ajalugu ja tähtsamad mälestusmärgid., Eesti Kirik (1923-1940), nr. 13, 1 aprill 1926 Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Randen, 1843 seite 79-80
Rõngu Mihkli kogudus

EELK Rõngu Mihkli kogudus on luterlik kogudus Rõngus. Kogudus kuulub EELK Valga praostkonda. Koguduse hooldajaõpetaja on Vallo Ehasalu, organist Helve Päid. Juhatuse esimees on Priit Laineste. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Rõngu Mihkli kirikus. 1626–1630 Caspar Lessius 1632–1633 Andreas Lundius 1633–1635 Ertmann Ganze 1635–1657 Olaus Salenius 1661–1683 Svante Borning 1683– ? Johann Christoph Weigel 1685–1715 Andreas Stålfot 1715–1740 Theophil Eichler 1741–1760 Heinrich Johann Frost 1760–1765 Johann Conrad Bocris 1766–1772 Joachim Friedrich Petersen 1773–1780 Johann Christian Friedrich Moritz 1780–1785 Heinrich Andreas Erxleben 1786–1801 Johann Adam Grossenbach 1801–1819 Alexander Magnus Karl Lenz 1820–1831 Carl Heinrich Constantin Gehewe 1831–1838 Friedrich Ernst Moritz 1838–1853 Arnold Friedrich Christiani 1853–1880 Ludwig August Immanuel Körber 1881–1889 Benjamin Hermann Karl Hesse 1889–1929 Winfried Martin Hansen 1935–1944 Ernst Lootsma 1944–1955 Richard Sisask 1955–1983 Eduard Kalda 1985–1986 Peep Audova, Valga koguduse õpetaja 1986–1997 Harri Madisson 1997–2003 Peep Audova, Valga koguduse õpetaja 2003–2004 Jüri Stepanov, Otepää koguduse õpetaja 2004–2005 Vallo Ehasalu, Elva koguduse õpetaja 2005–2009 Andres Aaste 2009–2011 Vallo Ehasalu, Elva koguduse õpetaja 2011–2017 Lea Kärson 2017– Vallo Ehasalu, hooldajaõpetaja (Elva kogudusest) Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Ringen, ehstnisch Ranfo kihhelkond, 1843 seite 81
Ruhnu Püha Magdaleena kogudus

EELK Ruhnu Püha Magdaleena kogudus on luterlik kogudus Ruhnu saarel. Kogudus kuulub Saarte praostkonda ja kasutab Ruhnu Püha Magdaleena kirikut. Koguduse hooldajaõpetaja on Anti Toplaan ja diakon Jaanus Torrim. Juhatuse esimees on Jaan Urvet. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.00. Loend on mittetäielik:
Kihelkonna Mihkli kogudus

EELK Kihelkonna Mihkli kogudus on luterlik kogudus Kihelkonnal. Kogudus kuulub Saarte praostkonda ja kasutab Kihelkonna Mihkli kirikut. Koguduse õpetaja on Rene Reinsoo, organist Ülle Reinsoo. Juhatuse esimees on Thea Raik. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Kihelkonna kirikus. Loend on mittetäielik: Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Kihelkonna, e-kirik.eelk.ee, 4. apr. 2024
Kärdla Johannese kogudus

EELK Kärdla Johannese kogudus on luterlik kogudus Kärdlas. Kogudus kuulub Saarte praostkonda. Koguduse õpetaja on Hüllo-Kristjan Simson, organist Kristiina Harjak. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 15.00 Kärdla kirikus.
Chișinău rahvusvaheline lennujaam

Chișinău rahvusvaheline lennujaam (rumeenia Aeroportul Internațional Chișinău; IATA: RMO, ICAO: LUKK) on rahvusvaheline lennujaam Chișinăus Moldovas, 13 km Chișinăust kagu pool. Ta on rahvusliku lennufirma Air Moldova kodulennujaam. Chișinău rahvusvaheline lennujaam on Airports Council International liige. Esimene regulaarlend Chișinăust toimus 24. juunil 1926 liinil Bukarest–Galați–Chișinău ja Iași. Terminal ehitati 1970. aastal, mille võimsus oli 1 200 000 reisijat aastas. 31. mail 1995 sai Chișinău lennujaam rahvusvahelise lennujaama staatuse.
Laussadu

Laussadu on pikemat aega (mitmetest tundidest mitme ööpäevani) kestev nõrga või mõõduka intensiivsusega vihma- (lausvihm) või lumesadu (lauslumi, sealhulgas ka märg lauslumi ehk lauslörts). Tavaliselt langevad laussademed ulatuslikule maa-alale kihtsajupilvedest ja kõrgkihtpilvedest. Laussadude tekkimine on seotud tsükloni üleminekuga; need tekivad sooja frondi ees, tsükloni keskosas ja külma frondi taga. Laussajuga kaasneb niinimetatud servaefekt – laussadu algab ja lõpeb sageli tugevamate sademetega kui saju keskel. Lausvihmad niisutavad hästi mulda, aga kauakestvad lausvihmad võivad põhjustada saagi hävimist, uputusi ja muid kahjustusi. Lauslumi kaasneb lumetormiga, mistõttu takistab liikumist ja võib põhjustada liiklusõnnetusi. Jüri Kamenik: "Ilma ennustamine kohalike tunnuste järgi" ilm.ee, 28. juuni 2009 "Lausvihm Saaremaal põllumeestele kahjusid ei tekitanud" e24.ee, 17. juuni 2009 "Lausvihm põhjustas Ida-Virumaal uputuse" Ilmajaam.ee, 27. august 2008 "Lauslumi takistas Virumaal operatiivsõidukeid" Postimees, 25. november 2008