laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nullvektor

Lineaaralgebras nimetatakse nullvektoriks vektorruumi aditiivse rühma ühikelementi. Nullvektorit tähistatakse sümbolitega 0 , 0 → {\displaystyle \mathbf {0} ,\,{\vec {0}}} või 0. {\displaystyle 0.} Eukleidilises ruumis (näiteks tasandil) on nullvektoriks määramata suunaga vektor, mille pikkus on null. Nullelement Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002) Wolfram MathWorld, Null Vector (inglise keeles)
Savikivimid

Savikivimid (inglise argillaceous rocks) on peamiselt savist ja aleuriidist koosnevad settekivimid. Savikivimid on kõige laiemalt levinud settekivimid. Kõigist maakoore ülemises osas paiknevaist settekivimeist moodustavad savikivimid 44...56%. Savikivimite hulka kuuluvad argilliit, savikilt, savikivim, mudakivim ja aleuroliit. Vahel arvatakse savikivimite hulka ka setted savi, muda ja aleuriit. Savikivimeist saavad moondudes kildad. Aleuriit on peeneteraline sete, millest saab mattudes ja kivistudes aleuroliit. Savi koosneb aleuriidist veelgi väiksematest osakestest ehk savimineraalidest. Savist saab kivistudes savikivim. Savi ja aleuriidi vesine segu on muda. Muda kivistumisel tekkinud kivimit nimetatakse mudakivimiks (kildalisuseta) või savikildaks (kildalisuse esinemise korral). Kõigi nende kergel moondel (osa savimineraale kristalliseerub ümber peamiselt vilkudeks) tekib argilliit. Moonde jätkumisel, kui kõik savimineraalid on ümberkristalliseerunud, saab argilliidist moondekivim kilt. Siever, Raymond (2007). Argillaceous rocks. Entsüklopeedias McGraw-Hill Encyclopedia of Science & Technology (10. trükk). McGraw-Hill. Köide 2 (ANS–BIN). Lk 185–186. ISBN 0071441433
Fleksioon

Fleksioon (ladina sõnast flexio 'paindumine') ehk fusioon on sõnavormide moodustamise viis, mille korral eri morfeemid mõjutavad üksteist nii, et sõnavormi pole võimalik jagada eri tähendust kandvateks osadeks. Keeli, mille sõnamuutmises domineerib fleksioon, nimetatakse flekteerivateks ehk fusiivseteks keelteks. Tüvevaheldus
Zorni lemma

Zorni lemma ehk Kuratowski-Zorni lemma on oluline hulgateooria teoreem, mis ütleb: Kui osaliselt järjestatud hulga iga lineaarselt järjestatud alamhulk on ülalt tõkestatud, siis leidub sellel hulgal maksimaalne element. Zorni lemma kehtib, kui eeldatakse valikuaksioomi. Õigupoolest on see Zermelo-Fraenkeli hulgateoorias valikuaksioomiga ekvivalentne: Zorni lemmat eeldades on omakorda võimalik tõestada valikuaksioom. Zorni lemma on ekvivalentne ka Zermelo teoreemiga. Max Zorn sõnastas 1935 "maksimumiprintsiibi" , millele John Tukey pani nimeks "Zorni lemma". Sarnase oli varem sõnastanud Kazimierz Kuratowski aastal 1922 , mistõttu Zorni lemmat nimetatakse ka Kuratowski-Zorni lemmaks. Zorn sõnastas oma maksimumiprintsiipi hulkade ahelate jaoks, mille järjestus on määratud sisalduvusseose kaudu. Ahel on definitsiooni järgi niisugune hulkade süsteem, mille igast kahest elemendist üks on teise alamhulk. Hulkade süsteem on definitsiooni järgi kinnine, kui iga selle elementide ahela ühend sisaldub selles süsteemis. Maksimumiprintsiip väidab, et igal kinnisel hulkade süsteemil leidub maksimaalne element, st hulk, mis ei ole selle hulkade süsteemi ühegi teise elemendi pärisalamhulk. Kilp M. (2005). Algebra I, lk 31. Eesti Matemaatika Selts. Max Zorn. A remark on method on transfinite algebra. – Bulletin of the American Mathematical Society, 41, 1935, lk 667 (667–670). Casimir Kuratowski, Une méthode d'élimination des nombres transfinis des raisonnements mathématiques, Fundamenta Mathematicae 3 (1922), pp. 76–108. icm
Rõhk (keeleteadus)

Rõhk on suurenenud hääldusintensiivsus, mis avaldub sõna teatud silpide hääldamisel. Rõhu peaülesanne on muuta kõne rütmiliseks, sest rütmilist kõnet on kergem artikuleerida ja tajuda. Rõhk võimaldab silpi hääldada kahel viisil – rõhuliselt või rõhutult. Rõhk võib olla fikseeritud, vaba või tooniline. Fikseeritud rõhu puhul eristatakse keeli, kus a) rõhk on peaaegu alati esimesel silbil (eesti, soome, mokša, ungari, läti ja muudes keeltes); b) rõhk on peaaegu alati viimasel silbil (armeenia, tadžiki, pärsia, udmurdi ja muudes keeltes); c) rõhk on peaaegu alati eelviimasel silbil (ketšua, poola, esperanto ja muudes keeltes); d) rõhk on tagant kolmandal silbil (makedoonia keeles). Vaba rõhk on rõhk, mis saab olla ükskõik millisel silbil, olenedes konkreetsest sõnast. Vaba rõhuga keeltes võib rõhust sõltuda sõna tähendus. Vaba rõhk on järgmistes keeltes: inglise, saksa, rootsi, hispaania, portugali, itaalia, leedu, vene, ukraina, valgevene, kreeka ja teistes keeltes. Tooniline rõhk on rõhk mitme erineva tooniga, rõhk on sõna igal silbil. Tooniline rõhk on omane jaapani, korea, hiina ja teistele keeltele. Eesti keeles on tavaliselt rõhk esimesel silbil. Rõhu ülesandeks on tähistada sõna algus. Kui sõna on pikem, siis 3. või 5. silbil võib olla kaasrõhk. Samuti võivad kaasrõhud olla liitsõna iga osa esimesel silbil.
Patogeen

Patogeen (ka patogeenne mikroob, tõvestav mikroob) on mikroorganism, harvem ka keemiline aine, mis kutsub taim- või loomorganismis esile haigusi. Mikroorganismidena võivad patogeenid olla mitmed bakterid, seened, vetikad ja parasiidid, aga ka viirused ja prioonvalgud. Nende toodetavaid mürgiseid aineid nimetatakse mikroobitoksiinideks. Bakterid on ainuraksed eeltuumsed organismid, kes suudavad iseseisvalt paljuneda ning kasvada. Enamik baktereid on teistele elusorganismidele ohutud või isegi kasulikud, kuid on olemas ka bakterid, kes on teistele organismidele patogeenideks ja põhjustavad infektsiooni. Bakterid on võimelised põhjustama infektsiooni kahte moodi: tootes toksiine või mõjutades immuunsüsteemi enda organismi ründama. Staphylococcus aureus näiteks tekitab tugevat infektsiooni näiteks inimese nahal või kopsudes, tootes inimorganismile toksilisi aineid. Seened on heterotroofid, kes on võimelised olenevalt liigist toituma nii surnud organismidest kui ka eluskudedest. Elusorganismidest toituvate seente hulka kuuluvad ka parasiitseened, kes eritavad elutegevuse käigus patogeenseid aineid – mükotoksiine. Patogeenseid seeni, kes on ka inimorganismile ohtlikud, on teada ligikaudu 300. Näiteks on seente põhjustatud kandidoos. Vetikad on enamjaolt teistele organismidele ohutud, kuid leidub ka patogeenseid liike. Näiteks võib rohevetikate rühma kuuluv Prototheca põhjustada koertel, kassidel, veistel ja ka inimestel prototekoosi. Parasiidid, näiteks helmindid ja algloomad on väga levinud inimeste ja koduloomade seas. Parasiidid toituvad organismis leiduvatest toitainetest ja seetõttu koormavad peremeesorganismi. Parasiitide põhjustatud haigused on levinud troopilistes paikades, kuid võivad esineda kõikjal maailmas. Kõige tavalisem viis parasiitidega kokkupuutumiseks on ebahügieeniline keskkond või saastunud toit. Viirused on olemuselt proteiinikapslis kaitstud DNA või RNA osa, mis ründab organismi sattudes rakke, et end paljundada. Paljud viirused esinevad kehas "lainetena", olles vahepeal passiivses olekus. Passiivse perioodi vältel peremeesorganismil haigussümptomeid ei esine. Prioonid esinevad kui valgumolekulid on valesti "kokku pakitud" või ebanormaalselt muutunud. Need on võimelised endasarnaseks muutma ka terveid valke. Prioonide põhjustatud tuntuim haigus on hullulehmatõbi ehk veiste spongiformne entsefalopaatia (BSE), mis mõjutab surmavalt veise närvisüsteemi. Patogeensus Patoloogia Taimepatogeenid Toksiin Santos-Longhurst, Adrienne (03.04.2019). "What You Need to Know About Pathogens and the Spread of Disease". Healthline. Vaadatud 28.03.2020. "Bakterid". Eesti Entsüklopeedia. Vaadatud 31.03.2020. Bush, Larry M (juuni 2019). "Staphylococcus aureus Infections". Merck Manual. Vaadatud 03.04.2020. Kõljalg, Urmas. "Riik Seened" (PDF). Vaadatud 31.03.2020. Sykes, Jane E (2014). "Protothecosis". Science Direct. Vaadatud 02.04.2020. Viikmaa, Mart (september 1997). "Prioonid - iseäralikud haigustekitajad". Originaali arhiivikoopia seisuga 25.11.2020. Vaadatud 03.04.2020.
Terrigeensed setted

Terrigeensed setted on madalmerelised setted, mis koosnevad peamiselt maismaalt pärit settematerjalist. Terrigeensed setted on maismaa kivimite murenemissaadused, mis kantakse merre peamiselt liiva ja saviosakestena. Terrigeensed setted koosnevad peamiselt silikaatseist mineraalidest.
Relatsioon

Relatsioon võib tähendada mitut asja. Relatsioon ehk suhe on filosoofias aktsidents, mis mitut substantsi omavahel seob. Relatsioon ehk seos on matemaatikas binaarse seose üldistus. Relatsioon on informaatikas andmebaasi tabel.
Püha Laurentsiuse kirik

Püha Laurentsiuse kirik võib tähistada: Kuressaare Laurentiuse kirik Kuusalu Püha Laurentsiuse kirik Laatre Püha Laurentsiuse kirik Nõo Püha Laurentsiuse kirik Prangli Laurentsiuse kirik Pühalepa Püha Laurentsiuse kirik
Setu keel

Setu keel (setu ja võru keeles seto kiil´) on Eesti põline piirkondlik keel ehk regionaalkeel, mis kuulub läänemeresoome keelte hulka. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oskas Eestis (peamiselt Kagu-Eestis, Setumaal) Setu murrakut 12 549 või 12 532 inimest. Setu keel on üks lõunaeesti keeltest ja sarnaneb väga võru keelega, kuid kuna setudel on alles väga omapärased iidsed kombed ja tugev identiteet, siis räägitakse sageli võru ja setu keelest eraldi. Teiste käsitluste järgi on setude keel eesti, lõunaeesti või võru keele Setu murre, murrak või murrakurühm. Setu keel (koos võru keelega) on UNESCO ohustatud keelte nimekirjas. Sügisel 2021 planeeritakse Värska lasteaias setukeelse rühma avamist. Mii' Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium lõunaeesti keel võru keel tartu keel mulgi keel eesti keel Statistikaamet 2011 [1] Kutt Kommel. Eesti murded rahvaloenduse andmetel, kogumikus "Pilte rahvaloendusest", Eesti Statistika, Tallinn 2013 UNESCO Atlas of the World's Languages in Danger Leevi Lillemäe, Värskas alustab sügisel setukeelne lasteaiarühm, ERR, 22. märts 2021 Setu keel: ülevaade Eesti Regionaal- ja Vähemuskeelte Liidu kodulehel Võrulased ja setud taotlevad keeleseadusesse muudatust ERR uudised, 22. august 2009
Agatharchos

Agatharchos oli Samose saarelt pärinev maalikunstnik, kes töötas Ateenas umbes 420 a. eKr. Ta oli spetsialiseerunud teatridekoratsioonide maalimisele. Püüdes võimalikult tõetruult ning veenvalt reaalsust matkida, kasutas ta ruumilist perspektiivi. Lisaks tuntakse teda ka kui meisterlikku punasefiguurilise maalitehnika esindajat.
Soomusvägi

Soomusvägi on maavägede lahingurelvaliik (väeliik), mis koosneb suure manöövrivõime, tulejõu ja lahinguvõimega soomustatud mehhaniseeritud üksustest. Soomusväe ülesandeks on tagada tegevuse liikuvus ja manöövrivõimekus lahinguväljal ja selle läheduses. Võidakse kutsuda ka tankiväeks (venekeelne laen). Soomusväe koosseisus on peamiselt järgmised alamväeliigid ehk relvaliigid: tankivägi soomusjalavägi soomustatud lahingutoetus (pioneerivägi, suurtükivägi, õhutõrje) soomustatud lahinguluure Lisaks on soomusväe koosseisus oma lahinguteenindustoetuse ja juhtimisüksused. Soomusväes võidakse moodustada: soomusarmeesid (soomusgruppe) soomuskorpusi soomusdiviise soomusbrigaade soomuspataljone (pataljoni taktikaline grupp tanki- ja soomusjalaväekompaniidega) Tankid, jalaväe lahingumasinad, soomustransportöörid (harvem). Lisaks kuuluvad soomusvägede relvastusse soomustatud liikursuurtükid ja õhutõrjesoomukid, pioneeri-, luure-, evakueerimis- ja sidesoomukid. Enamus soomusvägede koosseisus olevast sõjatehnikast on roomikveermikul. Soomusvägede taktika võtmeks on (erinevalt kergemate ja väiksema maastikuläbimisvõimega sõidukitega jalaväest) soomustehnika vahetu lahinguväljal lahingutegevuses osalemise võime koos oma isikkoosseisuga. See annab soomusallüksustele lahingus suurema tulejõu ja manöövrivõime. Tavaliselt tegutsevad lahinguväljal lahingurivistuses rühmitununa koostöös soomusjalaväe allüksused jalaväe lahingumasinatel ja tankiallüksuste lahingutankid. Neile järgnevad muud lahingu- ja lahingutoetussoomukid. Arvuline suhe lahinguväljal efektiivseks tegutsemiseks on tavaliselt vähemalt 1 tank 3–4 lahingumasina (soomusjalaväe rühm) kohta. Üldjuhul ei tegutse tankid lahingus üksi ilma soomusjalaväe toetuseta, kuid soomusjalaväe allüksused on vajadusel suutelised passiivsemaks tegevuseks (näiteks lahinguluure, julgestamine, patrull, kaitselahing) ilma tankideta. Tankide ülesandeks on hävitada lahingus vastase tulepunkte, relvasüsteeme ja raskemat soomustehnikat. Lahingumasinatel või jalastunult tegutsevad soomusjalaväelased võitlevad vastase elavjõuga, kerge soomustehnika ja relvasüsteemidega, hõivavad või hoiavad maa-alasid ja ehitisi ning katavad tankide tegevust. Lahingukontakti puudumisel paiknevad soomusjalaväelased manöövrit tehes oma soomukitele. Soomusvägede sünniks loetakse 15. septembrit 1916, kui inglased kasutasid Somme lahingus esmakordselt tanke. Pärast Esimest maailmasõda toimus soomusvägede põhjalikum arendamine, eriti Saksamaal ja Nõukogude Liidus. Soomusvägede revolutsioonilise taktika peale tulid esmalt küll inglased (näiteks Liddell Hart), kuid arendamist leidis see põhiliselt hoopis 1930. aastatel Saksamaal (Blitzkrieg – välksõda). Teises maailmasõjas etendasid soomusväed juba enamikus operatsioonides ja kampaaniates põhilist rolli. Enamasti nii on see olnud ka hilisemates suurtes konventsionaalsetes relvakonfliktides.
Albrecht Alkibiades

Albrecht Alkibiades, ka Albrecht Alcibiades (28. märts 1522 Ansbach – 8. jaanuar 1557 Pforzheim) oli Brandenburg-Kulmbachi markkrahv (ametlikult Albrecht II) aastatel 1527–1553. Albrecht oli Brandenburg-Kulmbachi markkrahvi Kasimiri, keiser Karl V väejuhi vanem poeg. Kui ta isa Ungaris türklastevastase sõjakäigu ajal suri, oli ta vaid viieaastane. Markkrahvkonna regendiks sai tema onu, Ansbachi markkrahv Georg, kes oli seda kuni 1541. aastani, mil Albrecht sai täisealiseks. Iseseisvalt võimule saades oli Albrechtist saanud onu mõjul protestant, kuid samas säilitas ta kontaktid ka katoliiklastega. 1545. aastal sõlmis ta liiduleppe oma teise onu, Preisimaa hertsogi Albrecht von Hohenzollerniga, kes oli üks protestantide olulisemaid juhte. Kuid kui aasta hiljem puhkes Schmalkaldeni sõda, otsustas ta sarnaselt protestantliku Saksi hertsogi Moritziga liituda Karl V-ga ja oli tema võidukate vägede hulgas, kui protestantlikud vürstid alistati. Koos keisriga üritas Albrecht 1549. aastal välja töötada ka rahulepet viimase Karl V võimu alt välja jäänud saksa vürsti, Preisi Albrechtiga. See nõndanimetatud Brüsseli programm sisaldas ettepanekut kogu Läänemere idakalda poliitilise korralduse muutmiseks: Poola võimualune Lääne-Preisimaa pidi saama ametlikult Saksa-Rooma riigi osaks, kuid samas jääma Poola tegeliku võimu alla; Preisi hertsogkond pidi Sigismund II Augusti surma järel minema aga keisririigi otsealluvusse. Liivimaal pidanuks aga Albrechti Riia peapiiskopist vend Wilhelm loobuma kompensatsiooni vastu oma ametikohast ja peapiiskopkonna alad pidanuks liidetama Liivi ordu valdustega. Kuid keisri reaalne võim siiski nii suur ei olnud, et seda programmi läbi suruda, Poola polnud sellest aga mingil määral huvitatud. 1551. aastal osales Albrecht taas sõjaretkel Saksi Moritzi poolel, sedakorda aga keisri vastu. Protestantlikud vürstid olid edukad ja surusid keisrile peale Passau lepingu, millega too oli sisuliselt sunnitud lubama protestantliku usu levikut. Kuid Albrecht sellega ei leppinud ja jätkas sõda. Kuid ta ei leidnud ta liitlasi ja sedakorda asus Saksi Moritz Põhja-Saksa vürstide eesotsas tema vastu võitlema. 1553. aastal said tema väed mitu korda rängalt lüüa ja ehkki Saksi Moritz lahingus langes, pidi Albrecht seejärel peagi Kulmbachist põgenema. 1554. aasta alguses sai ta lõplikult lüüa ja pidi oma õe juurde Badenisse põgenema. Keiser pani ta riigivande alla ning konfiskeeris ametlikult tema valdused. Just sel ajal sai ta oma hüüdnimeks ka Alkibiades, seda tema hoolimatu sõjakuse tõttu, mis lõpuks talle endale saatuslikuks sai. Albrecht suri vaid 34-aastaselt 1557. aasta alguses seni täpselt kindlaks tegemata haigusse, mis võis olla Guillaini-Barré sündroom.
Vastandelement

Vastandelement on matemaatikas elemendi a neutraliseeriva elemendi –a (öeldakse miinus a) nimetus, kui tehteks on liitmine. Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (Valgus 1982)
Vastandvektor

Vastandvektor on matemaatikas vektori v vastandelement –v (lugeda: miinus v).
Vastandarv

Matemaatikas nimetatakse arvu n vastandarvuks arvu –n (lugeda: miinus n ). Arvu ja selle vastandarvu summa on alati 0. Arvu 0 vastandarv on seesama arv 0. Positiivse reaalarvu vastandarv on sama absoluutväärtusega negatiivne reaalarv ja ümberpöördult. Absoluutväärtus Vastandelement Pöördarv
ISO 216

ISO 216 on Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) määratud standard kirjapaberi suurustele. See standard on enim kasutatavate paberisuuruste standard ja määratleb muu hulgas laialt levinud paberisuuruse A4. Standardi võttis esmalt kasutusele DIN (Saksa Standardiorganisatsioon[küsitav] sks. k. Deutsche Institut für Normung) 1922. aastal Saksamaal. ISO 216 määratleb kolm paberisuuruse seeriat: A, B ja C. C-seeria on peamiselt kasutusel ümbrikute puhul. A-seeria paberid kujutavad endast kindla pikema ja lühema külje suhtega ristkülikuid. See suhe on valitud nii, et ristküliku vähendamisel või suurendamisel saaks samasuguse külgede suhtega, sama proportsiooniga ristküliku. Lühema külje suhe pikemaga on 1:√2 (umbes 1:1,4142), mis ümardatakse lähima täismillimeetrini. Kui jagada paberilehe pikem külg lühemaga on suhe samuti alati samasugune: √2. Sisuliselt on A-seeria paberi formaadiks ruudu külje ja ruudu diagonaali suhtega ristkülik ja selle ristküliku diagonaal omakorda √3. See põhineb pythagorase teoreemile, sest 1+√2=√3. Võib öelda, et tegemist on kuubi ühe külgvaatega, mis on risti kuubi külje, ruudu diagonaaliga. Selline formaatide seeria, kus kehtib kõikide formaatide samasugune proportsioon, saab olla ainult ühel juhul: kui pikema ja lühema külje suhe on irratsionaalarv √2. (Tõestust selle kohta vaata välislinkides lisatud videost). A0 suurus on määratud nii, et selle pindala on 1 m². Järgnevad suurused – A1, A2, A3 jne – määratletakse eelnevat suurust lühema küljega paralleelselt poolitades. Enim levinud paberi suurus on A4, mille mõõdud on 210 × 297 mm. B-seeria mõõdud on geomeetrilised keskmised A-seeria sama numbri ja ühe võrra väiksema numbri mõõtudest. Näiteks suuruse B1 mõõdud on geomeetriline keskmine A1-st ja A0-st. C-seeria mõõdud on geomeetrilised keskmised B-seeria sama numbri ja A-seeria sama numbri mõõtudest. Näiteks suuruse C2 mõõdud on geomeetriline keskmine B2 ja A2 mõõtudest. C-seeria mõõte kasutatakse peamiselt kirjaümbrike tegemisel. A4 suurus mahub C4 ümbrikku. Kui murda A4 pooleks nii, et ta on A5 suurune, siis mahub ta C5 ümbrikku jne. C4 jällegi mahub B4 suurusesse ümbrikku. A5 A6 A7 A8 A9 A1 Ingliskeelne video A4 formaadi külgede(pikem/lühemaga) ainukese võimaliku suhte √2:1 ehk √2 kohta. [1]
Jóhanna Sigurðardóttir

Jóhanna Sigurðardóttir (sündinud 4. oktoobril 1942 Reykjavíkis) on Islandi poliitik. 1. veebruarist 2009 kuni 23. maini 2013 oli ta Islandi peaminister. Enne poliitikukarjääri alustamist töötas Jóhanna Sigurðardóttir stjuardessina. Poliitikasse sattus ta peamiselt tänu aktiivsele ametiühingutööle. Jóhanna Sigurðardóttir on kuulunud Islandi parlamenti alates 1978. aastast. Ta on Islandi pikima staažiga parlamendiliige. Ta kuulub Sotsiaaldemokraatlikku Allianssi. Ta on olnud Islandi sotsiaalminister mitmes valitsuses. Esimest korda oli ta selles ametis aastatel 1987–1994 ning uuesti aastatel 2007–2009 Geir Haarde valitsuses. Jóhanna Sigurðardóttir sai peaministriks pärast seda, kui Geir Haarde valitsus jaanuaris 2009 majanduskriisist tingitud rahulolematuse tõttu tagasi astus. Ta on Islandi esimene naispeaminister ja maailma esimene peaminister, kes on lesbi. 1970. aastal abiellus Jóhanna Þorvaldur Steinar Jóhannessoniga. Paaril on kaks poega: Sigurður Egill Þorvaldsson (1972) ja Davíð Steinar Þorvaldsson (1977). Paar lahutas 1987. aastal. 2002. aastal sõlmis Jóhanna tsiviilpartnerluse kirjanik Jónína Leósdóttiriga. Aastal 2010 paar abiellus; nad olid esimeste samasooliste abiellujate seas pärast samasooliste abielu seadustamist Islandil. Michael Ray. "Jóhanna Sigurðardóttir". Britannnica. Vaadatud 24. augustil 2017. "Alþingi – Æviágrip: Jóhanna Sigurðardóttir" (islandi keeles). 2. veebruar 2009. M. 1. (28. febr. 1970) Þorvaldur Steinar Jóhannesson (f. 3. mars 1944) bankastarfsmaður í Reykjavík. Þau skildu. Jonas Moody (30. jaanuar 2009). "Iceland Picks the World's First Openly Gay PM". Time. Vaadatud 24. augustil 2017. Peter Popham (29. jaanuar 2009). "World gets its first gay leader". The Independent Europe. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. august 2011. Vaadatud 24. augustil 2017. "Iceland PM weds as gay marriage legalised". The Telegraph. London. 28. juuni 2010. Vaadatud 24. augustil 2017.
Walter Hallstein

Walter Peter Hallstein (17. november 1901 Mainz – 29. märts 1982 Stuttgart) oli Saksa poliitik ja õigusteadlane. 1942. aastal kutsuti ta sõjaväeteenistusse, kus teenis Põhja-Prantsusmaal suurtükiväeleitnandina. 26. juunil 1944 langes ta Cherbourgi lahingus ameeriklaste kätte vangi ja viidi Ameerika Ühendriikide Mississippi osariigis asuvasse Camp Como sõjavangilaagrisse. Laagris rajas ta "laagriülikooli", õpetades vangidele õigusteadust. Lisaks õppis ta ka Rhode Islandil Fort Gettys USA konstitutsiooni. Hallstein naasis Saksamaale novembris 1945 ja algatas kampaania Frankfurdi ülikooli taasavamiseks. 1. veebruaril 1946 hakkas ta seal õppejõuks, ning aprillis valiti rektoriks, kelleks ta jäi kuni 1948. aastani. Ta oli Saksamaa välisministeeriumi riigisekretär ning Rostocki ja Frankfurdi ülikooli professor. 1961 Karl Suure auhind Hallsteini doktriin
Schibsted

Schibsted on Norra meediagrupp, mis tegutseb 20 riigis, peamiselt Norras ja Rootsis. Ta on Oslo väärtpaberibörsil noteeritud. Eestis omas ta pikka aega ajalehti Postimees ja Õhtuleht ning telekanaleid Kanal 2 ja Kanal 11. Aastal 1998 ostis ta Sõnumilehe. Schibstedi tegevus on seotud erinevate meedia valdkondadega nagu: ajaleht, televisioon, film, kirjastamine, multimeedia ja mobiiliteenused. Schibstedi aktsiatega kaubeldakse Oslo börsil. "Årsrapport 2013". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2014. Vaadatud 31. juulil 2014. Koduleht
Elektroskandia

W.EG. EESTI OÜ (endise ärinimega Elektroskandia Baltics OÜ) on elektrimaterjalide hulgimüüja Eestis. W.EG. on spetsialiseerunud elektrimaterjalide turundusele ja müügile ning logistikateenuste osutamisele. Alates 2016. aastast kuulub W.EG. EESTI OÜ (edaspidi W.EG.) rahvusvahelisse Würthi kontserni. W.EG. juriidiliseks omanikuks on Saksamaa ettevõte Fega and Schmitt Elektrogrosshandel. W.EG. klientideks on peamiselt suurenergeetika- ja elektriinstallatsiooniettevõtted, tootjad, tööstusettevõtted ning edasimüüjad, tarnijateks kvaliteetkaubamärke esindavad firmad. Aastatel 1992–1997 tegutses ettevõte Asea Skandia nime all ABB Estonia hulgimüügiüksusena. 1997 reorganiseeriti hulgimüügi osakond iseseisvaks ettevõtteks, mis sai nimeks Elektroskandia. Samal aastal müüdi ettevõte edasi Hagemeyer grupile. 2006 ostis Hagemeyeri Rexel Group ning kuni 2016. aastani kandis Eestis tegutsev ettevõte Elektroskandia nime edasi. 2016. aastal ostis Würth Group Elektroskandia Rexel Groupilt ning ühendas selle juba varem omandatud Talger Elektrotehnika nime kandva ettevõttega. 15. augustil 2016 nimetati ühinenud ettevõtted W.EG. Eestiks. W.EG. Eesti pakub elektrimaterjale ehituse, elektrivõrkude, tööstuse ja valgustuse valdkonnas. Ettevõttes töötab ligi sada spetsialisti. W.EG.-l on müügiesindused Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Jõhvis. Tänu Elektrilevi OÜ korraldatud hanke võidule ollakse valmis oma kliente täiendavalt teenindama ka Paides, Raplas, Võrus, Rakveres, Viljandis, Saaremaal ja Hiiumaal. W.EG. logistika alus on Tallinna keskladu, mille valikus on rohkem kui 6000 toodet. W.EG. sortimendis olevad tooted vastavad Euroopa Liidus kehtestatud normidele ja nõuetele. Keskkonnakaitse normide ja utiliseerimisnõuete täitmiseks tehakse koostööd MTÜ-ga Eesti Pakendiringlus. W.EG. on Bureau Veritase poolt sertifitseeritud ISO 9001 ja ISO 14001 standardi järgi. W.EG. Eesti koduleht Elektroskandia Soome koduleht Rexeli koduleht