laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kell (helitekitaja)

"Kelluke" suunab siia. Joogi kohta vaata artiklit Kelluke (jook). Kell on heliseade, milles heli tekib kellas rippuva kellatila löökidest vastu kella pirni-, koonuse- vms kujulist ülalt suletud ja alt avatud korpust. Üldjuhul on kellad valmistatud metallist. Väikest kella nimetatakse ka kellukeseks. Traditsiooniliselt kasutatakse kelli kirikutes jumalateenistusele kutsumiseks ja õnnetuse korral häire andmiseks, kuna kõrgest tornist kostab suure kella heli kaugele. Kellad on levinud ka muusikariistadena. Et kell heliseks, peab see vabalt rippuma, vastasel juhul sumbuvad võnked kella korpuses kiiresti. Suurte kellade tilad pannakse tavaliselt liikuma sikutades kella külge kinnitatud köiest; kirikutes tegeleb sellega selles ametis olev kellamees, kelle töö nõuab mitme kellaga tehtava muusika korral nii füüsilist vastupidavust kui ka täpsust. Tänapäeval liigutatakse kelli tihti masinate abil. Väiksemad kellad ehk kellukesed pannakse tavaliselt liikuma raputades või pulgaga lüües. Orkestrikellad Lehmakell Kariljon Kellamäng
Kamber

Kamber on mingis elamus olev ruum (tuba). Sõna on kasutusel ka terminina: Kamber on ruum rehielamus. Kamber on mõiste mäenduses. Kamber (muusikakollektiiv) "Kamber" (inglise keeles "The Chamber") on John Grishami romaan.
Kile

Kile on mitmetähenduslik sõna: Kile (materjal), õhuke painduv sünteeslehtmaterjal Kile on anatoomias õhuke vahesein, membraan nt trummikile Kile on füüsikas õhuke ainekiht Kile ehk kaerakile on toit. ...
Marissoo jõgi

Marissoo jõgi (ka Marisoo oja, Marissoo oja) on jõgi Saaremaal Saaremaa vallas. Jõgi algab Sõmera küla servas Marisoost ja suubub samas külas paremalt Pühajõkke. Marissoo jõgi Eesti looduse infosüsteemis
Kivimkeha

Kivimkeha on geoloogiline struktuur, mis tekke, struktuuri, kivimilise koostise või millegi muu poolest erineb temaga piirnevaist kivimkehadest. Kivimkehadeks võivad olla näiteks intrusioon, kiht, laavavool jne. Kivimkompleks Kivim Kivi
Salme Kõiv

Salme Kõiv (aastatel 1937–1940 Salme Kabur; 26. oktoober/8. november 1909 Antsla – 29. august 2007) oli eesti ajakirjanik, kirjanik ja tõlkija. Ta sündis Antslas käsitöölise tütrena. Ta õppis aastatel 1918–1925 Antsla kõrgemas algkoolis ja 1925–1929 Võru tütarlaste gümnaasiumis. Ta oli aastast 1927 Võrus ajalehe Elu kirjasaatja. Aastatel 1937–1940 töötas ta Tallinnas Majandusministeeriumis masinakirjutajana. Aastatel 1940–1941 oli ta ajalehe Kommunist kirjanduslik kaastööline. Teise maailmasõja puhkemise järel evakueerus ta koos ajalehe Kommunist toimetusega Baškiiri ANSV-sse, kus töötas aastal 1942 Birskis õmblustsehhis ja aastatel 1942–1943 Karjala-Soome Vene Draamateatri riieturina Birskis, Belomorskis, Spasskis, Habarovskis, Vladivostokis ja mujal. Aastal 1943 oli ta Moskva raadio eestikeelsete saadete toimetuses masinakirjutaja, aastal 1944 tegutses ta Leningradis. Aastatel 1945–1946 õppis ta Moskvas NLKP Keskkomitee juures ajakirjanike kursustel ja 1949–1952 Tallinnas marksismi-leninismi õhtuülikoolis. Ta oli pärast Teise maailmasõja lõppu Rahva Hääle ja aastatel 1947–1950 Nõukogude Naise kirjanduslik kaastööline. Aastatel 1950–1951 oli ta Eesti Riikliku Kirjastuse lastekirjanduse toimetaja, kuid viidi poliitilise kaebuse tõttu üle masinakirjutajaks; hiljem töötas ta kirjastustes Eesti Raamat ja Valgus korrektorina ja lepingulise masinakirjutajana. Aastatel 1989–1990 töötas ta kirjastuses Olion masinakirjutajana. Ta on avaldanud aastast 1927 ajalehes Elu jutte ja joonealuseid, aastast 1939 novelle ajakirjades Nädal Pildis, Looming ja mujal. Aastast 1935 kirjutas ta Eesti-Soome suhetest väljaannetes Looming, Suomalainen Suomi, Uusi Suomi ja mujal. Aastal 1939 äratas ta tähelepanu romaaniga "Reet Tammiku", millega sai kirjastuse Loodus romaanivõistlusel III auhinna (raamat ilmus kordustrükina aastal 2011 sarjas "Eesti romaanivara"); romaan kujutab noore energilise naise luhtunud abielu iseäraliku matemaatikaüliõpilasega. Samuti on ta tõlkinud (ilmus aastal 1951) Ivan Belõševi lastejutu "Tõrges kassipoeg". Salme Kõiv suri 29. augustil 2007 ja ta maeti 23. oktoobril 2007 Metsakalmistule. Ta oli aastatel 1937–1940 abielus Boris Kaburiga. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. jaanuar 2014. Vaadatud 6. jaanuaril 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Eesti kirjanike leksikon. Eesti Raamat Tallinn 2000
Juhtkiri

Juhtkiri on ajalehes või ajakirjas harilikult arvamuslugudest eespool avaldatud ning toimetuse seisukohta väljendav artikkel, mis käsitleb mingit aktuaalset teemat. Arvamuslugu Kolumn  Juhtkiri – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Seemnesegu (album)

"Seemnesegu" on Eesti shoegaze-ansambli Imandra Lake album, mis sisaldab töötlusi ansambli 2010. aastal ilmunud täispika albumi "Seesamseesam" lugudest. Peamiselt on remiksid teinud kodumaised artistid, kuid oma panuse on andnud ka Suurbritannia muusik Seeland ja Manual Taanist. 1. "Igane" (Seeland rmx) 04:39 2. "Rabajärv" (Music For Your Plants rmx) 05:51 3. "Ilus aeg" (Out-Or rmx) 03:52 4. "Seesam" (Leslie Da Bass rmx) 03:58 5. "Öö laul" (Tallinn Daggers rmx) 03:49 6. "Majades" (Wolfredt rmx) 05:34 7. "Vajun" (Manual rmx) 04:20 8. "Liugle liugle" (Forgotten Sunrise rmx) 06:22 9. "Puhangus" (Treee rmx) 03:48 10. "Ole mu laev" (3 Pead rmx) 03:57 11. "Puhangus" (Joel Tammik rmx) 06:10 12. "Igane" – instrumentaal (Seeland rmx) 04:49 Imandra Lake – Seemnesegu. The Baltic Scene, 31. märts 2013 Imandra Lake – Seemnesegu. Trash Can Dance, 19. veebruar 2013 "Seemnesegu". Vaadatud 06.01.2014.
Külli Tammik

Külli Tammik (1974. aastani Külli Leppik; 20. august 1950 Tallinn – 29. detsember 2013) oli eesti skulptor, iluuisutaja ning ilu- ja rulluisutamistreener. Ta lõpetas 1969. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1977. aastal ERKI (skulptuuri erialal). 1987. aastast oli vabakutseline, 1983. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige. Skulptorina oli ta peamiselt animalist, kes lõi humoristliku alatooniga inimtüüpe karikeerivaid looma- ja linnukujusid. Tema teoseid on Eesti Kunstimuuseumi, Tartu Kunstimuuseumi, Eesti Spordimuuseumi ja Tallinna Kunstihoone kogudes, aga ka erakogudes. Tema loodud olid näiteks Vassili Võrgu pronksbareljeef Tallinna 3. Keskkooli seinal (1978) ning komnoor Leopold Linderi pronksbüst Aseri kultuurimajas (1979). Ta tegeles Tallinna Mererajooni spordikoolis Vaike Paduri, Lilian Looringu ja Kalju Saarekese juhendamisel iluuisutamisega ning kuulus 1968. aastal Eesti koondisse. Aastatel 1969–1987 töötas Tallinna Mererajooni spordikoolis iluuisutamistreenerina, aastatel 1987–1989 oli treeneri olümpiareservi eriklassis. Aastatel 1993–2008 oli ta Rulluisutamisföderatsiooni president ja klubi Vigurid juht. Kuulus ka Rahvusvahelisse Rulluisutamisliidu treenerite ühendusse. Ta harrastas ka allveesporti, suusatamist, ratsutamist ja iluvõimlemist. Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996 In Memoriam Külli Tammik Biograafia ESBL-is
Advokaadibüroo ALTERNA

Advokaadibüroo ALTERNA on Eesti advokaadibüroo. See asutati 2013. aastal. Firma on Eesti Kaubandus-Tööstuskoja liige. ALTERNA on spetsialiseerunud järgmistele õigusvaldkondadele: ärinõustamine ja M&A tehingud, kohtulike ja kohtuväliste vaidluste lahendamine, karistusõigus ja kriminaalmenetlus, kinnisvara-, ehitus- ja planeerimisõigus, restruktureerimine ja maksejõuetusmenetlused, intellektuaalomandi ning andmete kaitse. ALTERNA on tunnustatud rahvusvaheliste advokaadibüroode hindamise väljaannete IFRL1000 ja Legal500 poolt. aripaev.ee[alaline kõdulink] "koda.ee". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. jaanuar 2017. Vaadatud 2. juulil 2022. "alternalaw.ee, teenused". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. aprill 2014. Vaadatud 7. aprillil 2014. iflr1000.com, Alterna "legal500.com, Estonia, Corporate and M&A". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. jaanuar 2014. Vaadatud 7. jaanuaril 2014. Koduleht
Ksenoliit

Ksenoliit on tardkivimi sees olev teise kivimi fragment. Ksenoliidid tekivad näiteks magmakambri või magma liikumisteede seintest lahti murdunud kivitükkidest, aga ka laavavoolu poolt kaasa haaratud kivikestest. Vastavalt suletiste printsiibile peavad ksenoliidid olema vanemad kui neid ümbritsev tardkivim. Ksenokristall
Gonyophis

Gonyophis on maoperekond. Perekonda Gonyophis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik: Gonyophis margaritatus (Peters, 1871). Need maod on levinud Sarawaki osariigis (Malaisia) ja Singapuris. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Gonyophis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 06.01.2014) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne ReptileDB-s The Reptiles of the Indo-australian Archipelago. Ii Ophidia with 117, lk 106, Veebiversioon (vaadatud 06.01.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Gonyophis margaritatus seisuga 06.01.2014.
Xuelong

Xuelong (hiina keeles 雪龙 'lumedraakon', inglise keeles Xue Long) on Hiina jäämurdja ja uurimislaev. See on ehitatud Ukrainas Hersonis Hersoni laevatehases 1993. aastal. Jäämurdja osales Arktika ja Antarktika uurimisekspeditsioonides uurimis- ja tarnelaevana. Kodusadam on Shanghai. See oli Hiina ainuke jäämurdja, kuni 2019. aastal valmis Xuelong 2. Xuelong oli üks kolmest laevast, mis püüdis 2013. aasta detsembri lõpus 74 inimestega pardal jäävangi sattunud ristluslaevani Akademik Šokalski jõuda ning jäi omakorda jäävangi. 2. jaanuaril 2014 toimetas Xuelongilt pärit helikopter Kamov Ka-32 Akademik Šokalskilt ära Aurora Australise pardale kõik 52 reisijat. China Classification Society (inglise keeles) "Antarktikas jäävangis olnud laevalt toimetati minema kõik reisijad". Postimees, 2. jaanuar 2014.  Xuelong – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis "Antarktikas venelastele appi kiirustanud laev jäi omakorda jäävangi". Postimees, 4. jaanuar 2014.
Kong (mesindus)

Kong (Võru murdes kusal) on algeline, puupaku sisse õõnestatud või puukoorest tehtud taru, mille abil vanasti püüti mesilassülemeid. Eestis on kongi kasutatud 19. sajandil ja eelkõige Lõuna-Eestis. tarupuu Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 93 Kong (mesindus) Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Varbola vald (Nissi kihelkond)

Varbola vald (kuni 1919. aastani Vardi vald; saksa keeles Gemeinde Schwarzen) oli vald Nissi kihelkonnas Harjumaal. Vallamaja asus tänapäeva Varbola küla alal. Vallas sündisid Marta Lepp, Alise Stein-Anvelt, Adolf Leevald. Vald kuulus Rahvuskogu 12. valimisringkonda, kust valiti Julius Vollmann. 1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Varbola valla koosseisu, välja arvatud Rahula küla maa-ala, mis läks Nissi valda. Maa-ameti kaardirakendused
Isola Piana

Isola Piana on mitme saare nimi. Isola Piana – saar Vahemeres Sardiinia maakonna loodepoolseimas osas, Asinara saare ja Falcone neeme vahel Isola Piana – saar Vahemeres Sardiinia saare läänekalda juures, umbes kilomeeter Caccia neemest (Capo Caccia) põhjasuunas Isola Piana – saar Vahemeres, paari kilomeetri kaugusel Sardiinia saare edelakaldast, Sulcise saarestikus
396 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 410. aastad eKr | 400. aastad eKr | 390. aastad eKr | 380. aastad eKr | 370. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 399 eKr | 398 eKr | 397 eKr | 396 eKr | 395 eKr | 394 eKr | 393 eKr | ► | ►► Aasta 396 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Roomlased vallutasid etruskidelt Veji linna. Esmakordselt võistlesid antiikolümpiamängudel heeroldid ja pasunapuhujad. Xenokrates, Vana-Kreeka filosoof Thukydides, Vana-Kreeka ajaloolane Orestes, Makedoonia kuningas
Il Vitello

Il Vitello (ka Scogli Il Vitello) on Itaaliale kuuluv väike asustamata kaljusaar Vahemeres Sardiinia saare edelaranniku lähistel. Saar asub Sardiinia maakonna Carbonia-Iglesiase provintsis Sant'Antioco vallas, Sulcis-Iglesiente ajaloolis-geograafilises piirkonnas. Sulcise saarestikku kuuluv Il Vitello asub Vacca ja Sant'Antioco saare vahel, paar kilomeetrit Sant'Antiocost kagus Palmase lahte (Golfo di Palmas) suudmes. Sant'Antioco saar Martinucci, 2007, op. cit. Mimmo Martinucci, Sognando le isole italiane. Guida per radioamatori. Vol. 2 - Sardegna e le sue isole minori. Liguria e le sue isole, Albino, Sandit Libri, 2007. ISBN 978-88-89150-56-6.
476 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 6. sajand eKr | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | ► ◄ | 490. aastad eKr | 480. aastad eKr | 470. aastad eKr | 460. aastad eKr | 450. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 479 eKr | 478 eKr | 477 eKr | 476 eKr | 475 eKr | 474 eKr | 473 eKr | ► | ►► Aasta 476 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Theogenes saavutas antiikolümpiamängudel olümpiavõidu pankraationis. Türann Theron saavutas antiikolümpiamängudel olümpiavõidu kaarikuvõistluses. Hiinas lõppes Kevadete-sügiste ajastu. ... Zhou Jing, Hiina Zhou dünastia kuningas
Aulepa mõis

Aulepa mõis (saksa keeles Dirslet) oli rüütlimõis Läänemaal Noarootsi kihelkonnas Aulepa külas. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonna Lääne-Nigula valda. Mõis on rajatud 16. sajandi lõpus ning läbi ajaloo ei kuulunud mõisale kogu Aulepa küla, vaid see kuulus vähemalt osaliselt ka Taebla mõisale. Aastatel 1913 ja 1919 oli mõisa omanik Saku Õlletehas. Aastast 1977 pärineb ka mõisa inventariseerimise toimik arhiiviviitega ERA.T-76.1.14694 ning see sisaldab ankeetandmeid, fotosid ja plaani. Antud dokumendi eelvaatega on võimalik tutvuda ka Kultuurimälestiste riikliku registri kodulehel (vaata http://register.muinas.ee/?menuID=archivalmaterial&action=view&id=2611). 19. sajandi keskpaigast pärinev mõisa peahoone, mis oli ühekorruseline puuhoone, oli rahuldavas seisundis. Eeshoovil kompaktselt paiknenud kõrvalhoonetest olid säilinud ait, laut ja küün. Mõisa väike park, millel funktsioon puudus, oli metsistumas. Läänemaa mõisate loend Baltisches historisches Ortslexikon. Teil I. Estland (Einschliesslich Nordlivland). Begonnen von Hans Feldmann, herausgegeben von Heinz von zur Mühlen, bearbeitet von Gertrud Westermann. Böhlau Verlag Köln - Wien, 1985. "Aulepa mõis. Inventariseerimine". ERA.T-76.1.14694. Vaadatud 06.01.2014. "Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Haapsalu rajoon. (kahes köites) Köide I (nr-d 1-50). V. Ranniku. Tallinn 1978. A-125" (PDF). 1976–1978. ERA.T-76.1.10326. Vaadatud 06.01.2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: kuupäeva vorming (link)
475 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 6. sajand eKr | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | ► ◄ | 490. aastad eKr | 480. aastad eKr | 470. aastad eKr | 460. aastad eKr | 450. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 478 eKr | 477 eKr | 476 eKr | 475 eKr | 474 eKr | 473 eKr | 472 eKr | ► | ►► Aasta 475 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Sõdivate riikide ajastu algus Hiinas. Zhou dünastia kuningaks sai Zhou Yuan. ... Herakleitos, Vana-Kreeka filosoof
Embraer E-Jet

E-Jet on Embraeri Brasiilias ehitatavate reisilennukite perekond, millesse kuulub neli erineva suuruse ja lennuulatusega, kuid sarnase valmistamistehnoloogia ja põhivarustusega lennukit (E-170 kuni E-195). See lubab ühe selle perekonna lennuki lennuõigused saanud piloodil täiendõpet sooritamata lennata ka teiste samasse perekonda kuuluvate lennukitüüpidega. Silindrilise lennukikere läbimõõt on 301 cm. Bombardier CRJ Embraer ERJ 145 Airbus A318 Boeing 737 Embraer E-Jeti perekonna ametlik lehekülg
Barań

Barań on linn Valgevenes Viciebski oblastis Orša rajoonis. Allub administratiivselt Orša linnale. Leedu keeles Baranis. Linnas asuvad kaks keskkooli ja lütseum, lisaks veel muusikakool ja laste spordikool. Barańis on kultuurimaja ja raamatukogu. Tööstusettevõtetest on linnas masinaehitus, toiduainetetööstus ja kergetööstus. Tähtsaim tööandja on tehas Ljos (Лёс), kus toodetakse raadiotehnikat. Lisaks asub linnas samanimeline sanatoorium. Linna on esmamainitud 1518. aastal kui Ostrogskite valduses olevat küla. Asulasse rajati toona "kuulihoov", kus valmistati kahuritele kuule. Aastal 1598 rajas nende alade isand Krzysztof Radziwiłł uue Barańi alevi ja asustas küla elanikud sinna ümber. Sellest ajast peale kirjutatakse Barańi külast kui Старая Бараньi ehk Vanast Barańist. Aastal 1704 ehitati Barańi asulasse uniaatide kirik. Aastal 1772 läks alev esimesel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Radziwiłłide mõis konfiskeeriti ja Barańist sai küla. XIX sajandil kuulusid need alad Barzovidele ja Mjanžynskitele. Aastal 1872 rajati asulasse tärklisevabrik, aastal 1873 saekaater. Aastal 1882 omandas asula riiginõunik Popov, kes rajas sinna kõrtsi ja veski. Aastal 1906 avati asulas tehasekool. 1924. aastal liideti Barań Valgevene NSV-ga, aastal 1935 sai sellest töölisasula. Teises maailmasõjas hukkus asulas 42 inimest. Asulast sai ametlikult linn aastal 1972. Barańi uniaatide kirik Uładzimir Korban – Valgevene satiirik The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements Tałačyn Linn Valgevene fotoentsüklopeedias Barań YouTube'is Barań YouTube'is - pikem video
Leonid Obolenski

Vürst Leonid Leonidovitš Obolenski (Оболенский Леонид Леонидович; 1873 – september 1930) oli Nõukogude Liidu diplomaat. Ta õppis Peterburi ülikooli õigusteaduskonnas, oli maksuinspektor Arzamasis ja Nizni Novgorodis, Talurahva Maapanga juhatuse liige, kolleegiuminõunik (1913). 1915. aastal oli ta menševik, elas Permis, politsei jälgimise all. Alates 1918. aastast oli Leonid Obolenski ÜK(b)P liige, Permi kubermangukomitee liige, 3. armee laekur. Alates 1919. aastast töötas ta Moskvas Vene NFSV rahanduse rahvakomissariaadis, kus oli maksude osakonna kolleegiumi liige ja juhataja, väikese rahvakomissaride nõukogu liige. 1920. aastal viidi Leonid Obolenski üle välisasjade rahvakomissariaati. 12. juulil 1920 kirjutas ta Vene delegatsiooni liikmena alla rahulepingule Leeduga, oli Vene–Poola sõja lõpetanud Riia rahuläbirääkimistel Vene delegatsiooni aseesimees. 1921. aastast kuni 16. oktoobrini 1923 Nõukogude Venemaa ja Nõukogude Liidu täievolilise esinduse Poolas nõunik, 16. oktoobrist 1923 kuni 4. oktoobrini 1924 (volitused esitas 3. jaanuaril 1924) Nõukogude Liidu täievoliline esindaja Poolas. Alates septembrist 1929 oli ta Vene NFSV hariduse rahvakomissariaadi kunstiasjade peavalitsuse juhataja, enne surma 1930. aastal Ermitaaži direktor.
Isola Piana (Sulcis)

Isola Piana ('Piana saar') on Itaaliale kuuluv saar Vahemeres, Sardiinia saare edelaranniku lähistel. Saar asub Sardiinia maakonna Carbonia-Iglesiase provintsis Carloforte vallas, Sulcis-Iglesiente ajaloolis-geograafilises piirkonnas. Sulcise saarestikku kuuluv Piana asub San Pietro saarest vähem kui kilomeetri kaugusel kirdes. Piana saarest umbes 300 meetri kaugusel lõunas asub Isola dei Ratti. Eraomanduses oleva saare ainuke kondomiinium Residenza Villamarina hõlmab kogu saart. Saare kaguosas asuv erasadam võtab vastu kuni 20 meetri pikkusi aluseid. Sant'Antioco saar San Pietro saar Toro saar Vacca saar Corno saar Isola dei Ratti Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, 2 (E-L), Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X. Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007. Piana saare koduleht (itaalia keeles)'' '
Eesti Laul 2014

Eesti Laul 2014 oli kuues Eesti Laulu võistlus ja 21. Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor. Peeti kaks poolfinaali – 14. ja 21. veebruaril ja finaal 1. märtsil 2014. 1. märtsil selgus, et 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindab Eestit Tanja Mihhailova lauluga "Amazing". Konkursile laekus 188 lugu, millest 20 paremat žürii otsusega poolfinaalidesse pääsesid. Žüriisse kuulusid Owe Petersell (Raadio Elmar), Maarja-Liis Ilus (laulja), Erik Morna (Raadio 2), Valner Valme (Postimees), Ingrid Kohtla (Eesti top 7, ERR), Siim Nestor (Eesti Ekspress), Toomas Puna (Sky+), Koit Raudsepp (Raadio 2), Janek Murd (muusik), Tauno Aints (helilooja), Kostja Tsõbulevski (muusik) ja Kaupo Karelson (produktsioonifirma Ruut). Toimus 14. veebruaril 2014 ETV stuudios. Saatejuhid olid Helen Sürje, Henrik Kalmet, Indrek Vaheoja ja Peeter Oja. Toimus 21. veebruaril 2014 ETV stuudios. Finaalkontsert toimus 1. märtsil 2014 algusega kell 21.15 Nokia Kontserdimajas. Žürii liikmed olid Maarja-Liis Ilus, Erki Pärnoja, Rolf Roosalu, Getter Jaani, Siim Nestor, Ott Lepland, Koit Raudsepp, Els Himma, Leslie Da Bass, Siiri Sisask ja Tõnis Mägi. Teises voorus osalesid I voorus kaks kõige enam punkte kogunud laulu. Võitja kuulutati välja telefonihääletuse tulemuse põhjal. Eesti Laul 2014 - poolfinalistid on selgunud! ERR, 12. detsember 2013 Lauluvõistluse veebileht Eesti Rahvusringhäälingu veebis
Bombardier Q

Bombardier Q sari on praeguse lennukiehitusfirma Bombardier Aerospace kahe turbopropellermootoriga lühiliini reisilennukite seeria. Alates 1984. aastast ehitas neid regionaallennukeid de Havilland Canada. Kokku on ehitatud üle tuhande selle sarja lennuki. Sarja esimese lennuki esmalend toimus 20. juunil 1983. Bombardier Q seeriad ametlik lehekülg
Britten-Norman Islander

Britten-Norman BN-2 Islander on kahe kolbmootoriga lühiliini reisilennuk. Lennuki projekteeris Suurbritannia firma Britten-Norman. Esmalend toimus 12. juunil 1965. Meeskond: 1–2 Reisijaid: 9 Tiivaulatus: 14,9 m Pikkus 10,86 m Kõrgus: 4,18 m Tiivapindala: 30,2 m² Tühimass: 1,7 tonni Täismass: kuni 3,0 tonni Mootor: 2 x Lycoming O-540-E4C5 või IO-540, üks kolbmootor 260 või 300 hj Maksimumkiirus: 273 km/h Reisikiirus: 257 km/h Lennukaugus: 1400 km Lennulagi: 4024 m Tõusukiirus: 295,0 m/minutis Eestis on Britten-Norman Islanderi kasutanud lennufirma Avies. 2006. aastal ostis Eesti Langevarjuklubi Islanderi tüüp BN-2A-26, millele Eesti langevarjurid andsid nimeks Brita. See lennuk ehitati 1969. aastal seerianumbriga 48; Eestis oli selle lennuki registritunnus ES-PNA. 2012. aasta sügisel müüs Eesti Langevarjuklubi lennuki maha. Brita oli üks kaheksast lennukist, mida kasutati James Bondi filmi "007 Spectre" langevarjuhüpete võtete ajal, neist lennukõlbulikke oli vaid kaks. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 5. novembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://elu24.postimees.ee/3387659/fotod-spectre-lennukist-on-langevarjuhuppe-sooritanud-nii-kihnu-virve-kui-urmas-paet Britten-Norman Islanderi ametlik lehekülg
Britten-Norman

Britten-Norman on Suurbritannia lennukitootmisettevõte. Lisaks lennukite ehitamisele teevad nad hooldus-, remondi- ja muid töid. Ettevõte asutati 1954. aastal. See on müünud üle 1250 lennuki enam kui 120 riiki. Britten-Norman BN-1 Britten-Norman Islander Britten-Norman Defender Britten-Norman Trislander Britten-Norman Nymph NAC Freelance Britten-Norman koduleht
Abja raudteejaam

Abja raudteejaam oli raudteejaam Abja-Paluojal Mõisaküla–Viljandi raudteelõigul 34 km kaugusel Viljandist. Jaam avati 1897. ja suleti 1973. aastal seoses raudteelõigu sulgemisega. Avamise ajal jäi jaam Halliste kihelkonda Abja mõisa maadele. Abja naaberjaam Viljandi suunal oli Halliste raudteejaam ja Mõisaküla suunal Laatre raudteejaam (pooljaam). Jaam asus Tallinn-Sadama raudteejaamast 184,5 kilomeetri kaugusel. Algne jaamahoone oli ehitatud tüüpprojekti järgi sarnaselt Lelle, Surju, Halliste ja muude jaamahoonetega. Hoone hävis sõjas 1944. aastal, kui taganevad Saksa väed selle hävitasid. Uus stalinistlikus stiilis kivist jaamahoone valmis 1958. aasta lõpus. Hoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Keeni ja Orava jaamahoonega. Hoone on säilinud ja praegu tegutseb seal palvela. Eesti kitsarööpmelised raudteed Valmis uus jaamahoone; Kommunaar : EKP Abja Rajoonikomitee ja Abja Rajooni TSN häälekandja, nr. 1, 1. jaanuar 1959 (DIGAR) Egon Valdaru. MULGI EKSPRESS ⟩ Abjas tähistati 50 aasta möödumist rongiliikluse lõppemisest; Sakala, 05.06.2023 Helgi Kaldma. Abja viimane jaamaülem sõidab rattaga igal aastaajal, sakala-ajaleht.ee, 18. märts 2009 FOTO: Viimane Mulgi Ekspress teel Mõisakülast Viljandisse, juuni 1973; Baltic Trains Picture Gallery Sissekanne muinsuskaitseameti kataloogis "XX sajandi arhitektuur" Foto Abja jaamast (1925) Postkaart Fotod