laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Brooklyn Nets

Brooklyn Nets (enne 2012. aastat New Jersey Nets) on Põhja-Ameerika korvpalliliiga NBA klubi. Meeskond mängib idakonverentsi Atlandi divisjonis ja peab oma kodumänge Barclays Centeris. Klubi asutati 1967. aastal ning kuni NBA ja ABA liitumiseni 1976. aastal mängiti korvpalliliigas American Basketball Association. Hooaegadel 1973/74 ja 1975/76 tuli klubi New York Netsi nime all kahel korral ABA meistriks. New Jersey Netsi nime all jõuti kahel korral NBA finaali, kuid 2001/02. hooajal jäädi 0 : 4 alla Los Angeles Lakersile ja aasta hiljem 2 : 4 San Antonio Spursile. 2012. aasta suvel valmis klubi uus kodusaal Barclays Center ja sinna kolides võeti kasutusele praegune nimi Brooklyn Nets. Bruce Brown Chris Chiozza Nicolas Claxton Spencer Dinwiddie Kevin Durant Jeff Green James Harden Joe Harris Kyrie Irving Tyler Johnson DeAndre Jordan Timothé Luwawu-Cabarrot Reggie Perry Landry Shamet Jason Kidd Vince Carter Dražen Petrović Julius Erving Buck Williams Brook Lopez Richard Jefferson Brooklyn Nets
Mansardkatus

Mansardkatus on murtud kaldpindadega katus. Sellise katusearhitektuuri traditsiooni arendas edasi renessansiajastul prantsuse arhitekt François Mansart, kelle järgi see katusetüüp ka nime sai. Mansardkatuse järgi on saanud nimetuse ka mansardkatuse alune mansardkorrus. Kelpkatus
Ell Saviauk

Ell Saviauk (9. aprill 1934 Ahja – 4. september 2017) oli eesti pedagoog ja pianist. Ell Saviauk töötas Tallinna Muusikakeskkoolis. Aastail 1962–1964 oli ta ka Tallinna 22. Keskkooli muusikaklassi klaveriõpetaja. 1986. aastal sai ta Eesti NSV teenelise kultuuritegelase aunimetuse. 2010. aastal pälvis ta Bruno Luki nimelise klaveriõpetaja stipendiumi. Tema poeg oli Teet Saviauk. Martti Raide Kristiina Rokaševitš Rasmus Andreas Raide Indrek Laul Pille Lani-Saar Bruno Luki nimelise klaveriõpetaja stipendiumi pälvis Ell Saviauk, 27.10.2010 Ell Saviauk: Ühe haige lugu, Postimees, 1. juuni 2006
Rasmus Andreas Raide

Rasmus Andreas Raide (sündinud 22. augustil 1995 Tallinnas) on eesti pianist. Rasmus Andreas Raide alustas muusikaõpinguid seitsmeaastaselt Ell Saviaugu juures Tallinna Muusikakeskkoolis, jätkas Martti Raide klaveriklassis ning lõpetas kooli 2014. aastal kuldmedaliga. 2014. aasta sügisest jätkab ta õpinguid Karlsruhe Muusikakõrgkoolis professor Kalle Randalu klaveriklassis. Ta on esinenud kontsertidel ja festivalidel mitmel pool Eestis (sh "Klaver06" ja "Klaver08") ning musitseerinud koos Läti Riikliku Sümfooniaorkestri, Tallinna Kammerorkestri, Narva sümfooniaorkestri ja TMKK sümfooniaorkestriga. 2005 – diplom hea esinemise eest V Eesti noorte pianistide konkursil 2007 – diplom konkursil "Noor Muusik 2007" 2007 – II preemia rahvusvahelisel noorte pianistide konkursil "Jūrmala 2007" 2008 – diplom hea esinemise eest 1. voorus VI Chopini loomingule pühendatud rahvusvahelisel Läänemere maade noorte pianistide konkursil Narvas 2008 – diplom VI Eesti noorte pianistide konkursil Tartus 2009 – I preemia ja dirigendi eripreemia VII instrumentaalkontsertide konkursil Narvas; 2009 – I preemia EML klaveriõpilaste konkursil "Parim instrumentalist 2009"; 2009 – eripreemia silmapaistva stiilitunnetuse eest rahvusvahelisel konkursil "Noor Muusik – Tallinn 2009" 2010 – II preemia XI rahvusvahelisel pianistide konkursil "Jūrmala 2010" 2011 – I preemia koolidevahelisel pianistide konkursil Tartus; 2011 – III preemia rahvusvahelisel konkursil "Kaunas Sonorum – 2011" 2011 – I preemia ja 2 eripreemiat riiklikul noorte pianistide konkursil "Ferenc Liszt 200" 2012 – I preemia VII Eesti noorte pianistide konkursil Tartus 2013 – I preemia ja 2 eripreemiat rahvusvahelisel konkursil „Young Virtoso 2013“ Riias "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 18. novembril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. detsember 2011. Vaadatud 17. novembril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://web.archive.org/web/20111218131025/http://www.tmkk.edu.ee/index.php/article/414 "VIII Vabariiklik noorte pianistide instrumentaalkontserdi konkurss" TMKK uudised 23.03.2009
Rotermanni kaubamaja

Rotermanni kaubamaja oli aastatel 1849–1850 arhitekt I. Jefimovi[viide?] projekti järgi Viru väljaku (tolleaegse nimetusega Vene turu) põhjaküljele ehitatud kahekorruseline Christian Abraham Rotermannile kuulunud kivihoone, mille teisel korrusel asusid eluruumid ja esimesel korrusel kauplused. Hoone lõunafassaad jäi Viru valliväravast algava Narva maantee äärde. Rotermanni kaubamaja hoone asub Tallinna Kesklinnas, aadressil Viru väljak 2. Kaubamajas asusid kraami-, pudu- ja toidupoed. Maja juurde, nüüd juba Vene turu idapoolsesse ossa, kujunes turg, kus kaubitsesid lähedalasuvate juurviljaaedade peamiselt venelastest omanikud. Kaubamajas esimesel korrusel asus aastatel 1850–1870 ka Georg Heinrich Haetge apteek. Hoone koolimajana 1871. aastal müüdi hoone Tallinna linnale, kauplused ja hoones asunud korterid ehitati ümber, trepid lammutati ja 31. mail 1871 alustas hoones tegevust Tallinna Aleksandri Gümnaasium, esimene venekeelne poeglastegümnaasium Eestis. 1900. aastal rajati koolimajale uus peatrepp ja selleks laiendati ka hoonet hoovi suunas, Tallinna Aleksandri Gümnaasium tegutses hoones kuni 1917. aastani, mil seal alustas tegevust Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasium, pärast Teist maailmasõda Tallinna Eritööstuskool nr 49 ja Tallinna Pedagoogikaülikool. Kahe maailmasõja vahel oli Rotermanni kaubamaja hoone kaugbussiliinide oote- ja alguspaik ning sealt algavad ka Tartu, Pärnu ja Narva maanteed. Hoone ees asuvat Viru ringi loetakse Tallinna 0-punktiks ehk linna keskpunktiks. 1995. aastal võeti hoone riikliku kaitse alla ajaloomälestisena, 2007. aastal alustati hoone ümberehitamist, mille käigus valmis moodne Rotermanni keskus. Christian Barthold Rotermann Rotermanni keskus Rotermanni kvartal Hoone, kus 1872–1917 asus Tallinna Aleksandri Gümnaasium Kultuurimälestiste riiklik register
FTSE 100 Index

FTSE 100 Index on Londoni börsi indeks, mis jälgib börsi turuväärtuselt 100 suurema ettevõtte aktsiate hindu. Indeksi arvutamist alustati 3. jaanuaril 1984, indeksi baastase oli alustamisel 1000 punkti. Seni on indeksi kõrgeim tase olnud 6950,6 punkti, kuhu indeks jõudis 30. detsembril 1999. Indeks langes 2007.–2010. aasta finantskriisi ajal allapoole 3500 punkti taset. Indeks ületas 6000 punkti taseme taas 2010. aasta detsembris. 2021. aasta septembris oli indeksi suurim tööstuskaupade ja -teenuste sektor 11,5% kaaluga, sellele järgnes finantssektor 11,3%-ga ja tervishoiusektor 9,9%ga. 10 suurima ettevõtte osakaal kõigi indeksis osalejate turukapitalisatsioonis oli kokku 41%.[viide?] Ettevõtted, mille aktsiad võetakse arvesse FTSE 100 indeksi arvutamisel, peavad vastama FTSE Grupi poolt kehtestatud tingimustele: kuuluma Londoni börsi nimekirja, FTSE 100 indeksi aktsiate väärtus peab olema väljendatud naelsterlingites või eurodes, peavad sooritama teatud riigile kuuluvuse testi, aktsiad peavad olema vabas ringluses ja kõrglikviidsed. Indeksit vaadatakse üle kord kvartalis, märtsi, juuni, septembri ja detsembri esimesel reedel. Pärast British Airwaysi asendamist International Airlines Groupiga 24. jaanuaril 2011 jälgib FTSE 100 indeks järgmiste ettevõtete aktsiate hindade muutusi: 3i Admiral Group African Barrick Gold Aggreko Alliance Trust AMEC Anglo American Antofagasta ARM Holdings Associated British Foods AstraZeneca Autonomy Corporation Aviva BAE Systems BG Group BHP Billiton BP BT Group Barclays British American Tobacco British Land Company British Sky Broadcasting Group Bunzl Burberry Group Cairn Energy Capita Group Capital Shopping Centres Group Carnival Centrica Compass Group Diageo Elsevier Essar Energy Eurasian Natural Resources Corporation Experian Ferguson plc Fresnillo G4S GKN GlaxoSmithKline HSBC Hammerson ICAP IMI Imperial Tobacco Inmarsat International Airlines Group InterContinental Hotels Group International Power Intertek Group Invensys Investec Johnson Matthey Kazakhmys Kingfisher Land Securities Group Legal & General Lloyds Banking Group Lonmin Man Group Marks & Spencer Wm Morrison Supermarkets National Grid Next plc Old Mutual Pearson Petrofac Prudential RSA Insurance Group Randgold Resources Reckitt Benckiser Elsevier Resolution Rexam Rio Tinto Group Rolls-Royce Group Royal Bank of Scotland Group Royal Dutch Shell SABMiller Sage Group J Sainsbury Schroders Scottish and Southern Energy Serco Group Severn Trent Shire Smith & Nephew Smiths Group Standard Chartered Bank Standard Life Tesco TUI Travel Tullow Oil Unilever United Utilities Vedanta Resources Vodafone WPP Group Weir Group Whitbread Xstrata "Financial Times Stock Exchange Group (FTSE)". investopedia.com. Vaadatud 20. jaanuaril 2022. "Why the FTSE 100 has hit a record high". theguardian.com. Vaadatud 20. jaanuaril 2022. "FTSE Indices". corporatefinanceinstitute.com. Vaadatud 20. jaanuaril 2022. "MiniFutures FTSE 100". borsaitaliana.it. Vaadatud 20. jaanuaril 2022. British Airways PLC (UK): Scheme of Arrangement - Amendment: Treatment In FTSE Indices. FTSE koduleht. (Kasutatud 27. jaanuaril 2011.)
Tallinna turgude loend

Tallinna turgude loend on Tallinna linnas asuvate ja asunud kaubanduskohtade loetelu. Balti Jaama Turg DEPOO turg Kalaturg Keskturg Lasnamäe turg (Punane 48A) Lilleturg (Viru tänaval) Mustamäe turg Nõmme turg Pirita turg Rotermanni turg Sadama turg Viru Turg Heinaturg, hiljem Vabaduse väljak. Kadaka turg, hiljem Mustika keskus. Kajaka turg, hiljem Stroomi Keskus. Kristiine turg, tegutses aastatel 2010–2013. Kullerkupu turg Lasnamäe turg (Pae turg, Pae 70) Pelgulinna turg Priisle turg, lammutati 2014. aastal. Suur turg, asus tänapäeva Raekoja platsil, tegutses kuni 1896. aastani. 1554. aastal ehitati turu juurde ka Tallinna vaekoda. Szolnoki turg Uus turg, Viru värava eesväravast ja Virumäest lõunas, Jaani tänava ja Vene turu promenaadi vahel asunud kaubanduskoht. Vene turg, tänapäeva Viru väljak (alates 1791. aastast).
Komi

Komi (ametlik nimi Komi Vabariik) on 1. järgu haldusüksus (vabariik) Venemaal Loode föderaalringkonnas. Asub Venemaa Euroopa-osa kirdenurgas. Haldusüksus moodustati 22. augustil 1921 Komi (Sürja) autonoomse oblastina. Aastal 1936 sai sellest Komi ANSV. 26. mail 1992 võeti kasutusele praegune nimi. Metsad hõlmavad 72,5% vabariigi territooriumist. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas vabariigis 1 018 674 inimest, kellest 607 021 (59,6%) olid venelased, 256 464 (25,2%) komid ja 62 115 (6,1%) ukrainlased. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas vabariigis 901 189 inimest, kellest 555 963 (65,1%) olid venelased, 202 348 (23,7%) komid ja 36 082 (4,2%) ukrainlased. 46 886 (5,2%) isiku rahvus jäi teadmata. Suuremad linnad on Sõktõvkar, Uhta, Vorkuta, Petšora, Ussinsk, Inta ja Sosnogorsk. Vabariigi koosseisus on järgmised munitsipaalrajoonid (15) ja linnaringkonnad (5): Rajoonid: Ižma rajoon (Izva rajoon) (vene Ижемский район, komi Изьва район) Knjažpogosti rajoon (Njazpogosti rajoon, Jemva rajoon) (Княжпогостский район, Нязьпогост район, Емва район ) Koigorodoki rajoon (Kojgorti rajoon) (Койгородский район, Койгорт район) Kortkerossi rajoon (Körtkerösi rajoon) (Корткеросский район, Кӧрткерӧс район) Petšora rajoon Priluzski rajoon (Luza rajoon) (Прилузский район, Луза район) Sosnogorski rajoon (Sösnagorti rajoon) (Сосногорский район, Сöснагорт район) Sõktõvdini rajoon (Сыктывдинский район, Сыктывдін район) Sõssola rajoon (Sõktõvi rajoon) (Сысольский район, Сыктыв район) Troitsko-Petšorski rajoon (Mõldini rajoon) (Троицко-Печорский район, Мылдін район) Udora rajoon (Удорский район, Удора район) Ust-Kulomi rajoon (Kulömdini rajoon) (Усть-Куломский район, Кулӧмдін район) Ust-Tsilma rajoon (Tšilimdini rajoon) (Усть-Цилемский район, Чилимдін район) Ust-Võmi rajoon (Jemdini rajoon) (Усть-Вымский район, Емдін район) Vuktõli rajoon Linnaringkonnad: Inta linnaringkond, keskus Inta (Инта) Sõktõvkari linnaringkond, keskus Sõktõvkar (Сыктывкар) Uhta linnaringkond, keskus Uhta (Ukva) (Ухта, Уква) Ussinski linnaringkond, keskus Ussinsk (Uskar) (Усинск, Ускар) Vorkuta linnaringkond, keskus Vorkuta (Vörkuta) (Воркута, Вӧркута) Komi ANSV Permikomi autonoomne ringkond Maailmaandmete atlas "Arvestuslik rahvaarv 1. jaanuari seisuga". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. mai 2013. Vaadatud 23. detsembril 2007. Komi Vabariigi ametlik server Infoagentuur KomiInform
Absolution Gap

"Absolution Gap" on kõmri päritolu Briti kirjaniku Alastair Reynoldsi sarja "Revelation Space" neljas ulmeromaan, mille tegevus toimub neljal perioodil: 2615, 2675, 2727 ja 3125. Raamat on otsene järg romaanile "Redemption Ark", see ilmus 2003. aastal.
Ernst Magnus Schneider

Ernst Magnus Schneider (9. august/21. august 1826 Viljandi – 20. märts/1. aprill 1889 Halliste) oli Eesti vaimulik. Õppis aastatel 1836–1843 Cesise lähedal Berzaines asunud Albert Hollanderi õppeasutuses (Anst. Birkenruh bei Wenden), aastal 1844 Gustav Max Schmidti Eragümnaasiumis Viljandis. Aastatel 1844–1849 õppis Tartu ülikoolis filoloogiat ja usuteadust. Töötas aastatel 1850–1854 õpetajana Gustav Max Schmidti Eragümnaasiumis Viljandis. Oli aastal 1854 prooviaastal Tarvastu Peetri koguduses Paul Carlblomi juures. Ordineeriti 13. märtsil/25. märtsil 1855 õpetajaks. Oli aastatel 1855–1858 Halliste ja Karksi Peetri koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1858–1877 (introdutseeriti 12. oktoobril/24. oktoobril 1858) samade koguduste õpetaja, aastatel 1877–1889 oli ta vaid Halliste Püha Anna koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1860–1870 vaimulik koolirevident ja aastatel 1870–1877 Pärnu praostkonna praost. Aastast 1870 oli ta Vändra kurttummade asutuse kuraator. Samuti tegi ta kaastööd eestikeelse lauluraamatu ja agenda komisjonile. Tema isa Johann Wilhelm Schneider oli (aastatel 1825–1858) Halliste ja Karksi Peetri koguduse õpetaja. Tema emapoolne vanaisa Karl Ernst von Berg oli Tarvastu, Halliste ja Karksi Peetri koguduse õpetaja, Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja ning aastatel 1828–1933 Liivimaa kindralsuperintendent. Tema õepoeg Erwin Karl Reinhold von Dehn oli Halliste Püha Anna koguduse õpetajaks aastatel 1889–1934. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
California (täpsustus)

California on kohanimi, mis on võetud tarvitusele ka muusikapalade pealkirjana, sõidukite nimena, isikunimena jne. Kohad: California, Ameerika Ühendriikide osariik California Vabariik, lühiajaline riik Mehhiko-Ameerika sõja ajal Las Californias, endine piirkond Põhja-Ameerika läänerannikul Hispaania ja Mehhiko valitsuse ajal California poolsaar (hispaania keeles Baja California), poolsaar Mehhikos California saar, eksiarvamus, mille kohaselt California poolsaart peeti saareks California hoovus, hoovus Vaikse ookeani idaosas Põhja-Ameerika läänerannikul Põhja-Ameerikas: California (Kentucky), asula USAs California (Louisville), asula USA Kentucky osariigis USAs California (Maryland), asula USAs California (Michigan), asula USAs California (Missouri), asula USAs California (Pennsylvania), asula USAs California City (California), linna USAs California osariigis California (Ontario), asula Kanadas Lõuna-Ameerikas: California (Santander), asula Colombias California (Usulután), asula El Salvadoris Euroopas: California (Berkshire), asula Suurbritannias California (Birmingham), asula Suurbritannias California (Buckinghamshire), asula Suurbritannias California (Derby), asula Suurbritannias California (Falkirk), asula Suurbritannias California (Ipswich), asula Suurbritannias California (Norfolk), asula Suurbritannias Californië (Gelderland), asula Hollandis Californië (Limburg), asula Hollandis Astronoomia: 341 California, asteroid California udukogu (NGC 1499), udukogu Perseuse tähtkujus Muusika: California (Belinda Carlisle'i laul) California (Mylène Farmeri laul) California (John Mayalli laul) California (Wilson Phillipsi album) Filmid: California (film 1927), režissöör W.S. Van Dyke California (film 1946), režissöör John Farrow California (film 1977), spagetivestern California (seriaal, seriaal aastast 1997 Inimesed: California Molefe (1980–), Botswana jooksja Randy California (1951–1997), Ameerika muusik Sõidukid: Ferrari California, kabriolett Moto Guzzi California, mootorratas Volkswagen California, furgoonauto California (Hollandi laev)
Karl Ernst von Berg

Karl Ernst von Berg (7. aprill/18. aprill 1773 Zwickau – 11. detsember/23. detsember 1833 Dresden) oli Eesti vaimulik, vaimuliku kirjanduse ja kooliraamatute autor, tõlkija ning Liivimaa kindralsuperintendent. Karl Ernst von Berg õppis aastast 1782 Zwickau ladina koolis. Aastatel 1791–1795 õppis ta (immatrikuleeriti 25. juulil 1791) Leipzigi ülikoolis filoloogiat ja usuteadust. Aastatel 1796–1797 oli ta õpetaja Zwickau linnakoolis. Saabus aastal 1797 Liivimaale, oli siis koduõpetaja Jürgensohnide juures Tarvastu mõisas. Ordineeriti 28. augustil 1799 õpetajaks. Karl Ernst von Berg oli 1799–1807 Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, 1807–1825 Halliste ja Karksi Peetri koguduse õpetaja ning 1825–1828 Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja. Oli aastatel 1811–1828 Pärnu praostkonna praost. Oli aastal 1819 Piibliseltsi Pärnu-Viljandi osakonna asutajaliige ja juhataja. Oli aastatel 1828–1833 Liivimaa kindralsuperintendent ja Liivimaa konsistooriumi asepresident. Karl Ernst von Berg Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Karl Ernst von Berg Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
Akupressuur

Akupressuur ehk punktmassaaž on traditsioonilise Hiina meditsiini teraapia, milles akupunktuuri punkte mõjutatakse massaaži abil. Punktmassaaž toimib aeglasemalt ja leebemalt kui akupunktuur ning on valdavalt rakendatav osana toetusravist. Punktmassaaž põhineb Hiina traditsioonilisel meditsiinil, mille põhimõtteks on organismi füsioloogilise tasakaalu saavutamine. Eesmärgiks on leevendada välimiste ja sisemiste lihaste pingeid, andes seega võimaluse elundite normaalseks talitluseks. Vaatamata märkimisväärsetele jõupingutustele, et mõista "akupunktuuri punktide" anatoomilist ja füsioloogilist olemust, on nende määratlused ja iseloomustused veel vaieldavad. Patsientide diagnoosimisel ja teraapias kasutatavaid Hiina traditsioonilise meditsiini teooriaid on raske ühitada tänapäevase biomeditsiinilise teabega. Punktmassaaži saab kasutada käepärase eneseabivahendina, tulemaks toime lihtsamate talitluslike tervisehäiretega. Punktmassaaž sobib eelkõige haiguste ennetamiseks, näiteks psühhosomaatiliste sümptomite ja krooniliste vaevuste, sealhulgas valude ja lihasepingete korral. Punktmassaaži näidustusi: peavalud väsimus unehäired (uinumisraskused, häirivad unenäod, unetus) keskendumishäired seedehäired käte ja jalgade külmetamine või "suremine" liighigistamine suukuivus silmade kipitamine “rahutud jalad” meeleoluhäired (liigne nutmine, naermine või lobisemine) ärevus depressioon ebamäärased kehavalud tulitavad peopesad ja jalatallad Acupuncture. National Institutes of Health: Consensus Development Conference Statement, November 3–5, 1997. Available online at consensus.nih.gov/1997/1997Acupuncture107html.htm. Retrieved 30 January 2007. Eestikeelsed artiklid akupunktuurist Katsusuke Serizawa, M.D Tsubo (Vital Points for Oriental Therapy) Japan Publications, Inc. 1982 ISBN 0870403508 Akupunktuuri punktid – pildid ja kirjeldused Akupunktuur ja akupressuur Akupunktuur
Cauchy-Schwarzi võrratus

Cauchy-Schwarzi võrratus (ka Cauchy-Schwarzi-Bunjakovski võrratus) on võrratus, mis ütleb, et vektorite skalaarkorrutise moodul pole suurem vektorite pikkuste (normide) korrutisest: | ⟨ x , y ⟩ | ≤ ‖ x ‖ ‖ y ‖ , {\displaystyle \left|\langle x,y\rangle \right|\leq \|x\|\|y\|\,,} kus ⟨ x , y ⟩ {\displaystyle \langle x,y\rangle } ja ‖ x ‖ , ‖ y ‖ {\displaystyle \|x\|,\|y\|} vastavalt vektorite x , y ∈ V {\displaystyle x,y\in V} skalaarkorrutis ja pikkused ning V on mõni skalaarkorrutisega vektorruum. Võrratuse asemel on võrdus parajasti siis, kui x ja y on lineaarselt sõltuvad. Eukleidilises ruumis R n {\displaystyle \mathbb {R} ^{n}} kehtib: ( ∑ i = 1 n x i y i ) 2 ≤ ( ∑ i = 1 n x i 2 ) ( ∑ i = 1 n y i 2 ) {\displaystyle \left(\sum _{i=1}^{n}x_{i}y_{i}\right)^{2}\leq \left(\sum _{i=1}^{n}x_{i}^{2}\right)\left(\sum _{i=1}^{n}y_{i}^{2}\right)} . Ruutintegreeruvate funktsioonide ruumis | ∫ f ( x ) g ( x ) d x | 2 ≤ ∫ | f ( x ) | 2 d x ⋅ ∫ | g ( x ) | 2 d x . {\displaystyle \left|\int f(x)g(x)\,dx\right|^{2}\leq \int \left|f(x)\right|^{2}\,dx\cdot \int \left|g(x)\right|^{2}\,dx.} Vaatame suurust ‖ x + λ y ‖ 2 {\displaystyle \|x+\lambda y\|^{2}} , kus λ {\displaystyle \lambda } on suvaline kompleksarv ja x ja y vektorid. Trikk tõestuse juures on moodustada vektor x + λ y {\displaystyle x+\lambda y} ja arvutada selle vektori pikkus, mis ei saa olla negatiivne: ‖ x + λ y ‖ 2 = ⟨ x + λ y , x + λ y ⟩ = ‖ x ‖ 2 + λ ⟨ x , y ⟩ + λ ∗ ⟨ y , x ⟩ + | λ | 2 ‖ y ‖ 2 ≥ 0 , {\displaystyle \|x+\lambda y\|^{2}=\langle x+\lambda y,x+\lambda y\rangle =\|x\|^{2}+\lambda \langle x,y\rangle +\lambda ^{*}\langle y,x\rangle +|\lambda |^{2}\|y\|^{2}\geq 0\,,} Sellest võrratusest saab tuletada Cauchy-Schwarzi võrratuse, kui leiame sobiva λ {\displaystyle \lambda } väärtuse. Valime λ {\displaystyle \lambda } väärtuse nii, et vektori x + λ y {\displaystyle x+\lambda y} pikkus võimalikult väike oleks. Sobivaks λ {\displaystyle \lambda } väärtuseks osutub λ = − ⟨ y , x ⟩ ‖ y ‖ 2 . {\displaystyle \lambda =-{\frac {\langle y,x\rangle }{\|y\|^{2}}}.} Asendades λ {\displaystyle \lambda } esimesse võrratusse näeme, et ‖ x + λ y ‖ 2 = ‖ x ‖ 2 − | ⟨ x , y ⟩ | 2 ‖ y ‖ − 2 ≥ 0 . {\displaystyle \|x+\lambda y\|^{2}=\|x\|^{2}-|\langle x,y\rangle |^{2}\|y\|^{-2}\geq 0\,.} Korrutades saadud võrratuse läbi vektori y pikkuse ruuduga ja viies skalaarkorrutise teisele poole võrratuse märki, leiame, et ‖ x ‖ 2 ‖ y ‖ 2 ≥ | ⟨ x , y ⟩ | 2 , {\displaystyle \|x\|^{2}\|y\|^{2}\geq |\langle x,y\rangle |^{2}\,,} millest ruutjuure võtmine annab Cauchy-Schwarzi võrratuse. Märkigem, et võrdus realiseerub parajasti siis, kui ‖ x + λ y ‖ = 0 {\displaystyle \|x+\lambda y\|=0} , mis tähendab, et x = - λ {\displaystyle \lambda } y ehk x ja y on lineaarselt sõltuvad. Hölderi võrratus – Cauchy-Schwarzi võrratuse üldistus Augustin-Louis Cauchy (1789–1857), prantsuse matemaatik. Hermann Amandus Schwarz (1843–1921), saksa matemaatik. Viktor Bunjakovski (1804–1889), ukraina/vene matemaatik.
Kizimen

Kizimen ehk Štšapinskaja sopka (vene keeles Кизимен ehk Щапинская сопка) on tegevvulkaan Kamtšatka poolsaarel Tumroki aheliku lõunaosa lääneküljel 115 km kaugusel Milkovost ja 265 km kaugusel Petropavlovsk-Kamtšatskist. Vulkaani kõrgus on 2485 meetrit. 20. sajandi viimane purse toimus aastatel 1928–1929. Kizimen on koonusekujuline kihtvulkaan. Pursked toimuvad harva, aga fumaroolid tegutsevad pidevalt. Fumaroolidest eraldub gaaside segu, mille temperatuur on 230–240°С; nende koostises on vääveldioksiid, vääveltrioksiid, vesiniksulfiid, vesinikfluoriid, vesinikkloriid, vingugaas jms. Pinnas fumaroolide ümber on kaetud väävlisetete ja lagunenud vulkaaniliste kivimitega. Kizimeni vulkaan hakkas tegutsema juulis 2009. 12.–13. juulil registreeriti umbes 80 kohalikku maavärinat, sh kolm tõuke tugevusega umbes 3 magnituudi. Aktiivne purse algas 2010. aasta detsembris, kui kraatrist paiskus vulkaanilist tuhka. Jaanuaris 2011. oli tuhaga kaetud Kronotski looduskaitseala territoorium vulkaani ümber mitmekümne kilomeetri ulatuses. Tuhapilved tõusid 5 kuni 10 km kõrgusele ja levisid edela- ja kagusuunas. Purskega kaasnesid kohalikud maavärinad sagedusega üle tuhande korra ööpäevas. Вулкан Кизимен. Справка, РИАНовости, 13.07.2009 Камчатский вулкан Кизимен угрожает Кроноцкому заповеднику, РИАНовости, 28.01.2011 Шлейфы от извержения вулкана Кизимен тянутся на сотни километров, РИАНовости, 27.01.2011
Romanši keel

Romanši keel kuulub romaani keelte retoromaani rühma. See on üks Šveitsi neljast ametlikust keelest. Šveitsi 2000. aasta rahvaloenduse järgi räägib romanši keelt 35 095 inimest, kellest 27 038 elavad Graubündeni kantonis. Kokku märkisid aga 60 816 inimest end regulaarseteks romanši kõnelejateks. Tänapäeval on enamik romanši keele kõnelejaid kakskeelsed ja nad valdavad lisaks oma keelele ka saksa keelt. "Switzerland and its four languages". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2007. Vaadatud 3. detsembril 2007.