laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bulgaaria jalgpallikoondis

Bulgaaria jalgpallikoondis on Bulgaaria rahvuskoondis jalgpallis. Koondise põhivorm: valge särk, rohelised püksid, punased põlvikud. Koondise varuvorm: punane särk, valged püksid, punased põlvikud. Jalgpalli mängisid bulgaaria koolipoisid juba 19. sajandi lõpus. Esimesed klubid asutati 20. sajandi alguses. 1913 asutati Sofia Slavia ning 1914 Sofia Levski. Bulgaaria Jalgpalliliit asutati 1923 ning rahvuskoondise esimene maavõistlus oli 21. mail 1924 Austria vastu. Viinis peetud kohtumise võitsid jalgpallis hoopis kogenumad austerlased 6:0. MM-i valikturniiril osales Bulgaaria esimest korda 1934, kuid alles 1960. aastatel hakati endast kujutama ka reaalset jõudu. 1962. aasta MM-il Tšiilis olid bulgaarlased esimest korda finaalturniiril. Argentinale ja Tšehhoslovakkiale küll kaotati, kuid eneseusku andis väravateta viik Inglismaaga. Bulgaaria pääses maailma tippseltskonda ka 1966, 1970 ja 1974, kuid võiduõnne polnud neil kordagi. 1968. aasta Euroopa meistrivõistlustel mängiti end konkurentsis Portugali, Rootsi ja Norraga alagrupist edasi, kuid veerandfinaalis tuli tunnistada Itaalia paremust. Samal aastal sai Bulgaaria Méxicos olümpiamängude hõbemedali. Tolle ajajärgu kirkaim täht oli Georgi Asparuhov, kes aga 1971. aasta juunis autoõnnetuses hukkus. Tuntud nimed olid ka Hristo Bonev ja Dimitǎr Penev. 1986. aasta MM-il mängis Bulgaaria end teise ringi (seal kaotati Mehhikole 0:2) ning seal andis endast märku Hristo Stoichkov, Bulgaaria kõigi aegade kuulsaim jalgpallur. Tema tähetund saabus 1994. aasta MM-il. Kaotanud avamängus Nigeeriale, said bulgaarlased oma MM-ajaloo esimese võidu (4:0) Kreeka üle ning tekitasid seejärel sensatsiooni 2:0 võiduga Argentina üle. Teises ringis oldi penaltiseerias paremad mehhiklastest ning veerandfinaalis tänu Stoičkovi ja Jordan Lečkovi väravatele 2:1 sakslastest. Poolfinaalis kaotati küll 1:2 Itaaliale ning pronksimängus 0:4 Rootsile, kuid 6 väravat löönud Stoičkov oli turniiri parim väravakütt koos venelase Oleg Salenkoga. Vanal kaardiväel jätkus veel jõudu pressida end 1996. aasta EM-ile, kuid Inglismaal sai bulgaarlaste turniir otsa kolme alagrupimänguga. Pärast seda pole bulgaarlased MM-i finaalturniirile pääsenud. Euroopa 2004. aasta jalgpallimeistrivõistluste valikmängudes edestas Plamen Markovi juhendatav noor meeskond Horvaatiat ja Belgiat ning tagas otsepääsu Portugali, kus ainsa võistkonnana kaotas kõik mängud. 1966. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused Jalgpall 1968. aasta suveolümpiamängudel 1970. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused 1974. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused 1986. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused 1994. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused 1996. aasta Euroopa jalgpallimeistrivõistlused 2004. aasta Euroopa jalgpallimeistrivõistlused
Endokrinoloogiakeskus

Endokrinoloogiakeskus on meditsiinikeskus, kus osutatakse ambulatoorset endokrinoloogilist arstiabi ning tegeldakse erialase teadustööga. Endokrinoloogiakeskus asutati 2002. aastal ja asub Tartus. Endokrinoloogiakeskuse koduleht
Reinhold Guleke

Reinhold Ludwig Ernst Guleke (12. mai 1834 Mazsalaca, Läti – 6. juuli 1927 Jena, Saksamaa) oli Eestis tegutsenud baltisaksa arhitekt. 1881–1906 pidas ta Tartu Ülikooli arhitekti ametit. Guleke projekteeris korporatsioonide Estonia ja Livonia konvendihooned, mis olid esimesed spetsiaalselt korporatsioonide tarbeks ehitatud hooned Tartus. Samuti projekteeris ta Tähtvere mäele õlletehase hoonete kompleksi (tänane A. Le Coq'i tehas), mis kerkis aastatel 1893-1898. Lisaks projekteeris ta koostöös Rudolf von Bernhardiga Tartu Ülikooli uue anatoomikumi. Väljaspool Tartut on tema projekti järgi rekonstrueeritud Äksi Andrease kirik (sh sisekujundus, 1887–1889). Ehitatud aga Roosa Jakobi kirik, mis valmis aastal 1893. Ülikooli arhitektina algatas Guleke Tartu toomkiriku uurimise. Arheoloogilisi kaevamisi korraldamata oletas ta, et kirik rajati 13. sajandil, ja tegi selle võimalikke rekonstruktsioone. Reinhold Guleke kuulus üliõpilaskorporatsiooni Baltica-Borussia Danzig. Endine korporatsioon Livonia konvendihoone Veski 13 Endine korporatsioon Estonia ja praegune korporatsioon Rotalia konvendihoone Tähe tänaval Lai tänav 37. Esimene spetsiaalne spordisaal Eestis Elamuhoone Kuperjanovi 44 Ülikooli üliõpilaselamuks ehitatud hoone aadressil Juhan Liivi 4 "Avastati väärtuslik kultuurivara Eesti kohta". Võitleja, september 1962, nr 9, lk 1 Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat "Reinhold Guleke 170" Universitas Tartuensis, 13. mai 2004 Lühibiograafia Voldemar Vaga teose "Tartu Ülikooli arkitektid" (1928) lisas
Korporatsioon Curonia

Korporatsioon Curonia oli Tartus 1808. aastal asutatud Eesti vanim üliõpilaskorporatsioon. Kandis algselt nimetust Landsmannschaft Curonia. Juba 1803. aastal oli asutatud Burschenschaft ehk kõiki üliõpilasi esindav organisatsioon. Toonases üliõpilaskonnas moodustasid umbes poole Liivimaalt pärit üliõpilased, mistõttu 8. septembril 1808 eraldusid Burschenschaftist lahkhelide pärast Kuramaalt pärit üliõpilased ja asutasid Landsmannschaft Curonia. Samal päeval peeti Curonia värvides esimene mensuur ning seda peetakse ka hilisema korporatsiooni asutamisajaks. 1811. aastal moodustasid Landsmannschaftid Curonia, Livonia ja viimasest välja astunud Estonia ja Finnonia Esindajate konvendi (Repräsentantenconvent), mis kontrollis üliõpilaskonna siseelu kuni 1812. aastani, mil Landsmannschaft'id laiali läksid ja Burschenschaft taastati. 1816 astusid kuramaalased aga taas Curoniana Burschenschaftist välja, seekord veel lühemaks ajaks. Lõplik lõhestumine toimus 1821. aasta sügiskommersi ajal kui eesti- ja kuramaalased otsustasid korraldada sügiskommersi liivimaalastest eraldi linnalähedases Novumi ehk Valge Hobuse kõrtsis. Pärast kommerssi teatasid kuramaalased Curonia taastamisest ja eestimaalased Landsmannschaft Estonia asutamisest. 1832. aastal liitus Curonia Estonia, Fraternitas Rigensise ja Livonia sõlmitud kartell-lepinguga. Registreeriti 27. aprillil / 9. mail 1855 Tartu õpperingkonna kuraatori poolt. Registreeriti 27. mail 1920 Tartu Ülikooli ajutises nõukogus, kuid kolis 1921. aasta sügissemestril Riia Ülikooli juurde, sest liikmeskonna enamus pärines Lätist. Jätkas seal oma tegevust 1939/40. aastani. Corps Curonia Göttingensis Album Curonorum : Mitgliederverzeichniss der Curonia 1808–1885. Miitavi, 1885. Curonia 1808–1983 : Gedenkschrift aus Anlass des einhundertfünfundsiebzigjährigen Jubiläums. Remscheid : Kierdorf, 1985. Festschrift zum 150-jährigen Jubiläum der Curonia, 8. 9. 1808 – 8. 9. 1958. Bonn, 1958.
Esteetilise Kirurgia Erakliinik

Esteetilise Kirurgia Erakliinik on Tartus asuv tasulise ilukirurgiaga tegelev kliinik. Esteetilise Kirurgia Erakliinik koduleht
Elite Kliinik

Elite Kliinik on Tartu raviasutus, mis osutab nii ambulatoorset kui ka statsionaarset arstiabi. Elite Kliiniku koduleht
Philippus Araablane

Philippus Araablane (ladina keeles Philippus Arabs; ametlik nimi valitsejana Imperator Caesar Marcus Iulius Philippus Augustus; sünninimi Marcus Julius Philippus; 204 – september 249) oli Vana-Rooma keiser märtsist 244 kuni surmani. Tema lisanmi Araablane viitab selgelt tema päritolule Araabiast. Gordianus III ajal oli ta pretoriaanide prefekt ja sai tema troonijärglaseks. Ta sõlmis pärslastega rahu, sõdis 245–247 Doonau ääres gootide jt germaani hõimudega ning paljude usurpaatoritega. Raskest sise- ja välispoliitilisest olukorrast hoolimata (Roomat ründasid igast küljest barbarid) laskis ta 21. aprillil 248 suure pidulikkusega tähistada Rooma asutamise 1000. aastapäeva. Ta langes lahingus vastukeisri Deciusega Verona lähedal. Vseviov, David ja Soots,Terje (21.08.1996). "Maailmapilt: MAAILMAPILT. Ole tervitatud, imperaator! 16. Rooma keisrid 3. sajandil". ERR Arhiiv. Vaadatud 06.02.2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Maailma Looduse Fond

Maailma Looduse Fond (inglise The World Wide Fund for Nature (WWF), 1986. aastani kandis nime World Wildlife Fund, viimane nimi on ametlik veel USAs ja Kanadas) on rahvusvaheline riikidest sõltumatu maailma suurim looduskaitseorganisatsioon. Organisatsioonil on üle 5 miljoni toetajaliikme. WWF töötab rohkem kui 90 riigis ning toetab 15 000 loodus- ja keskkonnakaitse projekti üle maailma. WWF-i põhieesmärgiks on Maa elurikkuse säilitamine. Määratleti enam kui 200 tähtsat elurikkuse kaitsmise regiooni (Global 200). Organisatsioon elatub peamiselt annetustest – umbes 90% rahast tuleb fondi vabatahtlike annetustest. 2001. aastast on WWFi president Emeka Anyaoku. Praegune peakorter asub Šveitsis Glandi linnas. Organisatsiooni logoloom on hiidpanda (Ailuropoda melanoleuca). Esimest korda joonistas selle WWFi sümbolina üks asutajaid – teadlane ja animalist Peter Scott. WWF moodustati 11. septembril 1961 Morges'is Šveitsis. Fondi rajasid Julian Huxley, Max Nicholson, Peter Scott ja Guy Mountfort. Eestimaa Looduse Fond WWF rahvusvaheline veebileht
Žiežmariai

Žiežmariai (leedu) (poola keeles Żyżmory, vene keeles vanasti Жижморы) on linn Leedus Kaunase maakonnas Kaišiadoryse rajoonis merepinnast 73 m kõrgusel Strėva jõe kaldal. Linn on Žiežmariai maavalla halduskeskuseks, kuigi ise selle valla koosseisu ei kuulu. Asub Kaišiadorysest 6 km lõuna pool. Linnas asuvad gümnaasium, postkontor ja raamatukogu. Sealne kesklinn on urbanistlik mälestis, kus on säilinud XVI sajandist pärit tänavate struktuur ja XIX sajandi hoonestus. Vaatamisväärsusteks on veel Žiežmariai mõisa hoonetekompleks, sealne XIX sajandi keskel valminud puidust sünagoog ja aastal 1924 valminud katoliku kirik. Aastal 1348 toimus Žiežmariai lähistel Strėva lahing. Asulat ennast on esimest korda kirjalikes allikates mainitud XIV sajandil, sealset mõisa XV sajandil. Aastaks 1487 oli Žiežmariaist saanud alev. Samal aastakümnel ehitati sinna ka esimene katoliku kirik, mille juures hakkas tegutsema kool. Linnaõiguste saamise kohta on erinevaid andmeid; veel XIX sajandil arvati, et see toimus kas 1522 või 1567 aastal. Aastal 1549 läks asula Barbara Radziwiłłówna valdusse. XVI sajand oli alevi jaoks soodne, kuna seda läbis Kaunase ja Vilniuse vaheline kaubatee. Aastal 1580 Žiežmariai põles. Põhjasõja ajal laastasid asulat rootslased, ka kannatas see katku läbi. Žiežmariai sai vabalinna staatuse 1. augustil 1791. Kohaliku aadelkonna vastuseisu tõttu kaotas asula aastal 1795 siiski linnaõigused ja suurema osa oma privileegidest. I maailmasõja ajal toimus alevi all lahing, kus Leedu väed püüdsid peatada Punaarmee edasitungi Kaunase suunas. Teise maailmasõja ajal Žiežmariai põles. Sõja eel olid asula elanikest ligi pooled juudid, ent sõja ajal hukati neist enamus. Asula sai taas linnaõigused 15. mail 1958. Nõukogude ajal oli linn kohaliku 200 hektarilise pindalaga aiandusliku suunitlusega sovhoosi keskasulaks. Sealne sovhoos oli toona Leedu suurim lillekasvataja. Seal asus ka rajooni maaparandusosakond. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Žiežmariai elanikest leedulasi 96,7%, venelasi 1,39% ja poolakaid 0,83%. Vabadussammas Gümnaasium Sünagoog Žiežmariai kirik Kultuurimaja Žiežmariai mõis Leonard Pociej – Vitebski vojevood Kazys Morkūnas – Leedu klaasikunstnik Danguolė Rasalaitė – Rootsi orjaks müüdud prostituut Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. Жижморы. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 2 (Дабанъ — Кяхтинское Градоначальство). СПб, 1865, 227 lk. Lietuvos valdovai (XIII–XVIII a.). Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, Vilnius, 2004. 123 lk. "Holocaust Atlas of Lithuania". holocaustatlas.lt. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 8. veebruaril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Žiežmariai Poola geograafilises sõnastikus Linn portaalis vietoves.Lt
Aukštieji Paneriai

Aukštieji Paneriai (tõlkes Ülemine Paneriai) on Vilniuse linnaosa. Asub linna edelapiiril Nerise kaldal Paneriai valla territooriumil. Aukštieji Paneriai piirneb loodes Žemieji Paneriaiga, läänes Raisteliaiga, põhjas Gariūnaiga, edelas Naujakiemisega, lõunas Vaidotai ja Degeniaiga, idas aga Kazbėjai ja Liudvinavasega. Aukštieji Paneriai asub Vilniuse ja Kaunase vahelise raudtee ääres, millelt lahkneb seda Vilniuse ja Lida vahelise raudteega ühendav raudteelõik. Sinna jääb Paneriai tunnel. Seal asuvad Paneriai raudteejaam ja suletud Pušynase raudteepeatus. Linnaosa jaguneb kaheks eriilmeliseks osaks – metsaseks alaks raudteejaama ümbruses ja idapoolseks tööstuspiirkonnaks. Aukštieji Paneriai jääb osaliselt Paneriai erosiooniküngaste maastikukaitsealale, osalt aga Vokė ürgoru nõlva geomorfoloogilisele kautsealale. Seal asuvad Aukštieji Paneriai park, Paneriai parkmets ja Žemieji Paneriai memoriaalpark. Aukštieji Paneriais asub tuletõrjedepoo. Paneriai on tuntud kui juutide ja sõjavangide hukkamise koht Teise maailmasõja ajal. Kokku hukati seal umbes 100 000 inimest. Ohvrite mälestamiseks on rajatud memoriaal ja muuseum. Praeguse linnaosa aladelt viis läbi Vilniust Trakai, Kaunase ja Grodnoga ühendav tee. Linnaosa ise hakkas kujunema XIX sajandil, mil sinna rajati raudteejaam. XX sajandi alguse hakkasid selle ümbrusse kerkima suvilad. Aastal 1931 oli sealses külas 70, Novosiolka nime kandvas suvilapiirkonnas aga 101 elanikku. Aastal 1950 suleti Paneriai tunnel ja rajati uus raudtee. Ühtlasi ühendati Paneriai alad Vilniusega. Muinsuskaitse all on Paneriai tunnel, Aukštieji Paneriai tumulused ja juutide hukkamis- ning matmispaik. Aukštieji Paneriai Memoriaalkompleks Poola memoriaal Tööstuspiirkond https://www.geoportal.lt/map/ Wykaz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej, Kd. 1, Warszawa 1938. Vilnijos vartai "Leedu kultuurimälestiste register". Vaadatud 12. augustil 2021.
Landsmannschaft

Landsmannschaft (eesti k. maiskond või kaasmaalaskond) on maakondlik üliõpilaskogu. Maiskondlik ehk territoriaalne ühinemisprintsiip lähtus keskaegsetest Euroopa ülikoolidest, kus üliõpilased ühinesid päritolu järgi natsioonidesse. Maiskondlikule ühinemisprintsiibile vastandunud üliõpilaskondlik printsiip (Burschenschaft) sai alguse 19. sajandi esimesel veerandil. Sajandi keskel asendati termin Landsmannschaft nimetusega "korporatsioon". 7. Üliõpilasorganisatsioonid ja akadeemilised ühendused (vaadatud 9. juulil 2013)
Harry Potter ja tulepeeker

"Harry Potter ja tulepeeker" (ingl Harry Potter and the Goblet of Fire) on J. K. Rowlingu romaanisarja "Harry Potter" neljas jagu. Tegelased, kes pole romaanisarja varasemates jagudes esinenud: Frank Bryce – mugu, kes hooldas Lord Voldemorti isa aeda Nagini – madu, kes on Voldemortiga igal pool kaasas Viktor Krum – lendluudpalli Bulgaaria meeskonna püüdja Fleur Delacour – Prantsuse võlukunstiakadeemia Beauxbatons' õpilane Gabrielle Delacour – Fleuri noorem õde Alastor Moody – auror, kes tuleb kooli õpetama Bartemius Crouch vanem – võlur, kes töötab Võlukunsti ministeeriumis Bartemius Crouch noorem – võlur, kes on Voldemorti salajane teener
Šalčininkai

Šalčininkai (leedu,poola Soleczniki) on linn Leedus Vilniuse maakonnas, Šalčininkai rajooni halduskeskus. Asub Vilniusest 42 km lõunas Valgevene piiri ääres. Šalčininkai asub merepinnast 181 meetri kõrgusel Šalčia jõe kaldal, mille järgi linn on ka nime saanud. Jõele on rajatud kaks paisjärve. Lõunas asub Šalčininkai-Bieniakoni piiripunkt. Haridust annavad kolm gümnaasiumit ja kunstikool. Linnas on raamatukogu, postkontor ja rajooni keskhaigla. Šalčininkai on poola kultuuri keskus. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Šalčininkai elanikest poolakaid 71,37%, leedulasi 13,79%, venelasi 7,12%, valgevenelasi 4,17%, ukrainlasi 1,04% ja teistest rahvustest inimesi 2,5%. Šalčininkaid on esmamainitud 1311. aastal Peter von Dusburgi kroonikas, mil sinna tungisid ristisõdijad. Sealset kanti rüüstati veel aastail 1378, 1382 ja 1394. XIV sajandil rajati Šalčininkai mõis. Aastal 1410 ehitati sinna esimene kirik. XV sajandil sai asula alevi staatuse. Aastail 1523–1622 kuulus asula Hlebowiczitele, kes rajasid alevisse veski, klaasikoja ja pruulikoja. Toona rajati sinna ka protestantide kabel ja juudi palvemaja. Aastal 1655 rüüstasid alevit Moskva väed. Alevi elanikud osalesid novembriülestõusus. Šalčininkai hakkas kasvama pärisorjuse kaotamisel aastal 1861, ent intensiivsema kasvu tõi siiski kaasa raudtee rajamine aastal 1882. Aastal 1920 jäi Šalčininkai Poola haldusalasse. Aastal 1939 läks see Valgevene NSV koosseisu, aastal 1940 anti see aga üle Leedule. Aastal 1943 hukati sealse kihelkonna eestseisja Antoni Udalski, kuna ta oli aidanud juute. Linn aastast 1956. Aastal 1972 sai linnast rajooni halduskeskus (seni oli halduskeskuseks Eišiškės), toona nimetati sealne rajoon ümber Šalčininkai rajoon. Nõukogude perioodil oli linnas ALMAVÜ tehas, kus toodeti klaasplastist kaatrikorpuseid. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanikest leedulasi 13,79%, venelasi 7,12%, poolakaid 71,37%, valgevenelasi 4,17% ja ukrainlasi 1,04%. Aaron Soltz – Nõukogude poliitik Henoch Leibowitz – juudi rabi Aleksander Kaszkiewicz – Leedu ja Valgevene vaimulik Edward Kozakiewicz – poola kergejõustiklane Władysław Kozakiewicz – poola kõrgushüppaja Robert Mickevič – leedu ajakirjanik Mikołaj Dzierżkowicz – Rzeczpospolita vaimulik, Vilniuse piiskop Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. "Šalčininkų dvaro sodyba (Kultūros vertybių registras)". Vaadatud 16. jaanuaril 2021. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 10. jaanuaril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Poola Kuningriigi geograafiline leksikon Linn portaalis vietoves.Lt
Baltoji Vokė

Baltoji Vokė (leedu) on linn Leedus Vilniuse maakonnas Šalčininkai rajoonis, Baltoji Vokė valla halduskeskus. Asub Vilniusest 27 km edelas. Linn asub merepinnast 141 meetri kõrgusel Vokė jõe kaldal. Seda läbib ka Merkyst Papise järvega ühendav Papise kanal. Linna juures asuv Baltoji Vokė soo pindalaga 40 km² on üks suuremaid Leedu soid. Linnas on kaks keskkooli, postkontor, ambulatoorium, raamatukogu ja tuberkuloosihaigla osakond. Teise maailmasõja ajal asuti sealses soos Vilniuse soojuselektrijaama tarbeks turvast lõikama. Aastail 1950–1952 valmis soo idaservas turbatööstus, mille juurde rajati Žagarinė küla lähistele töölisasula. Töölisasula kandis algselt nime Naujoji Žagarinė. Aastal 1953 avati külas algkool, aastal 1955 aga seitsmeklassiline kool. Linnaõigused sai 1958. aastal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanikest leedulasi 23,71%, venelasi 11,26%, poolakaid 58,13% ja valgevenelasi 3,45%. Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 10. jaanuaril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Linn portaalis vietoves.Lt
Korporatsioon Neobaltia

Korporatsioon Neobaltia oli Tartus 1879. aastal asutatud baltisaksa üliõpilaskorporatsioon. Korporatsioon Neobaltia asutati 28. mail 1879. aastal ja võeti Chargiertenconventi liikmeks. Korporatsiooni asutamise eeldusteks olid nekrutivõtmise asendamine väeteenistusega ja vanade korporatsioonide elitariseerumine. Erinevalt vanematest baltisaksa korporatsioonidest ühendas Neobaltia kõikide Balti kubermangude baltisakslastest üliõpilasi ja pidas end seetõttu ka korporatsiooni Baltica järeltulijaks, kuid seda kindlasti mitte seisuslikus mõttes. Neobaltiasse astusid ka paljud saksastunud eestlased, lätlased ja venelased; see hoidis ära ka teiste rahvustunnustel põhinevate korporatsioonide tekkimise. Pärast Esimest maailmasõda sai Neobaltiast tavaline baltisaksa korporatsioon.  Pikemalt artiklis Neobaltia hoone 1902. aastal valmis Tähtvere mõisast eraldatud maal korporatsioon Neobaltia maja. Hoone projekteeris arhitekt Rudolf von Engelhardt. Seda maja on peetud üheks ilusamaks heimatkunsti näiteks Tartus. Nõukogude võimu aastail paiknes hoones ALMAVÜ, praegu paikneb seal Tartu Saksa Kultuuri Instituut. Eesti Ajalooarhiiv (EAA) f. 1845 (1876-1939)
Korporatsioon Rubonia

Korporatsioon Rubonia (saksa k. Rubonia zu Riga) on Riias 1875. aastal asutatud baltisaksa üliõpilasorganisatsioon. Corps Concordia Rigensis
Phenomenon

Phenomenon tähendab inglise keeles 'fenomen'. Seda nime kannab mitu teost: "Fenomen", Jon Turteltaubi film (1996) "Phenomenon", ansambli Thousand Foot Krutch album (2003) "Phenomenon", ansambli UFO album (1974) "Phenomenon", LL Cool J album (1997) "Phenomenon", LL Cool J laul samanimeliselt albumilt (1997) "Phenomenon II"
Kesklinn

Kesklinn on linna keskosa. Mitmes Eesti linnas on sellenimeline linnaosa või asum: Kesklinn Elvas Kesklinn Haapsalus Kesklinn Kuressaares Kesklinn Narvas Kesklinn Otepääl Kesklinn Põlvas Kesklinn Pärnus Kesklinn Rakveres Kesklinn Raplas Kesklinna linnaosa Tallinnas Kesklinn Tartus Kesklinn Valgas Kesklinn Viljandis Kesklinn Võrus
Urengoi

Urengoi on alev Venemaal Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas Purovski rajoonis Puri jõe ääres. Elanike arv oli 1989. aasta rahvaloenduse andmetel 11 868, 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 9329. Et hiljem on rajatud tunduvalt suuremaks kasvanud Novõi Urengoi ('uus Urengoi') linn, on alevi mitteametliku nimena kasutusel ka Starõi Urengoi ('vana Urengoi'). Alevil on oma lennuväli. Urengoi OKATO number on 71160659. Urengoi rajasid 1966 geoloogid, kes võtsid kasutusele Urengoi gaasimaardla, mis on üks suuremaid gaasimaardlaid maailmas. Nimi tuleb kas neenetsikeelsest nimest Võrangoi, mis tähendab 'kõlav kõrgendik' või 'kõrvaline, uinuv'. 5. mail 1969 elas asulas 1092 inimest. Asulanõukogu, haigla ja klubi (kohvik) tõid kaasa asula kasvu. Aastal 1979 sai ta aleviks. Kasv jätkus 1985. aastani, hiljem seiskus. Novõi Urengoi Q126684906 Novõi Urengoi lehekülg, kaart
Fawkes

Fawkes on J. K. Rowlingu raamatusarjas "Harry Potter" Albus Dumbledore'i fööniks. Ta on väga ustav ja tark lind. Fööniks on mütoloogiline lind, kes "tõuseb tuhast": mingi aja tagant ta sureb, süttides leegina põlema ning seejärel sünnib ta kohe uuesti pisikese linnupojana sealsamas tuleasemes, kus ta hetk enne leekidesse lahvatas. Fööniksi pisaratel on ravivõime, mis parandavad isegi surmavad haavad. Fawkesi sabasuled on nii Harry Potteri kui ka Lord Voldemorti võlukepis. Seetõttu tekkis võlukeppide vahel pöördloitsu efekt ehk Priori Incantatem. Dumbledore'i patronus võtab Fawkesi kuju.
Casino Royale

"Casino Royale" on Ian Flemingi 1953. aastal ilmunud spiooniromaan, kus astub esmakordselt üles James Bond. MI6 juht M määrab James Bondi, agent 007 ülesandeks likvideerida SMERŠi käsilane Le Chiffre. Pingelised sündmused toimuvad kasiino Royale-Les-Eaux pokkerilaua taga. James Bond Vesper Lynd Le Chiffre Felix Leiter M Miss Moneypenny Q (major Boothroyd) René Mathis Gettler Eesti keeles ilmus teos 2008. aastal Eesti Päevalehe kirjastuselt Matti Piirimaa tõlkes. "Casino Royale (film 1967)", peaosades David Niven ja Peter Sellers. "Casino Royale (film 2006)", peaosas Daniel Craig. Kalev Kesküla. Casino Royale. Eesti Ekspress, 25. september 2008; lk B13. Raamatukoi