laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ciara

Ciara Princess Harris (tuntud kui Ciara, sündinud 25. oktoobril 1985 Texases Austinis) on ameerika laulja, laulukirjutaja, produtsent ja tantsija. Kuigi eesnime "Ciara" hääldatakse tavaliselt k-ga ja rõhuga esisilbil[viide?], hääldab laulja ise oma eesnime s-iga, kolmesilbilisena ja rõhuga keskmisel silbil. Ciara sündis Carlton ja Jackie Harrise peres ainsa lapsena. Isa oli sõjaväelane ja sellepärast kolis perekond sageli. Lapsepõlves elas Ciara sõjaväebaasides Saksamaal, New Yorgis, Utah's, Californias, Arizonas ja Nevadas. Oma lapsepõlvest rääkides on Ciara öelnud, et talle ei meeldinud see, et ta jälle kolides pidi iga kord vanad sõbrad maha jätma, aga ometi aitas see kogemus teda muusikukarjääris, mis ju samuti sagedast reisimist kõikjal maailmas sisaldab. Kui ta oli teismeline, kolis tema perekond Georgia osariiki Atlantasse. Georgias moodustas Ciara koos kahe sõbratariga tüdrukutebändi "Hearsay" ja bänd salvestas isegi mõned demod, aga siis tekkisid bändis lahkhelid ja lõpuks mindi lahku. Ciara ei lasknud end sellest heidutada ja otsustas jätkata laulukirjutajana. 2003 lõpetas ta Georgias Riverdale'is keskkooli ja sai peatselt lepingu plaadifirmaga LaFace Records. Tema esimene edu oli laul "Got Me Waiting", mis ilmus 2004. aasta novembris Fantasia Barrino debüütalbumil "Free Yourself". Barrino oli sama, 2004. aasta Ameerika iidol. Ciara debüütalbum "Goodies" ilmus 28. septembril 2004. Teine album "Ciara: The Evolution" ilmus 2006. aasta detsembris. Albumilt ilmus neli müügiedu saavutanud singlit: "Get Up", "Promise", "Like a Boy" ja "Can't Leave 'Em Alone". USA-s on albumit müüdud umbes 1,3 miljonit eksemplari. Ciara kolmandal stuudioalbumil "Fantasy Ride" olev laul "Love Sex Magic" on tehtud koos Justin Timberlake'iga. 2005 hakkas Ciara käima räppari Bow Wowga. 2006. aasta aprillis läksid nad lahku. Oma suhte lõppemise põhjust ei ole kumbki avalikustanud, aga arvatavasti oli selleks Bow Wow truudusetus. 2008. aasta oktoobris ilmus ajakirja Vibe kaanel Ciara aktifoto. Ciara ise väitis, et oli pildistamise ajal riides, aga ajakiri eemaldas fotodelt riided ja jättis ta paljaks, nii et ta ise olevat täiesti šokeeritud olnud, kui ajakirja kaant nägi. 2005 nimetati Ciara Ameerika muusikaauhinna kandidaadiks souli ning R&B lauljatari kategoorias, aga ei võitnud seda. Samal aastal esitati ta Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks lauluga "Oh" romantilise laulu kategoorias ning lauluga "1, 2 Step" R&B ning hiphopviisi kategoorias. Ta võitis mõlemad auhinnad. 2006 kandideeris Ciara Grammyle neljas kategoorias: uustulnukana, lauluga "1, 2, Step" räpi ja laulu koostöö kategoorias ning lauluga "Lose Control" räpplaulu ja lühimuuvi kategoorias. Ta võitis neist viimase (koos Missy Elliotti ja Fatman Scoopiga). 2009 kandideeris Ciara Teismeliste valiku auhinnale lauluga "Love Sex Magic" paarikssaamislaulu kategoorias ja võitis selle. 2010 kandideeris ta Grammyle lauluga "Love Sex Magic" vokaaliga popkoostöö kategoorias ega võitnud seda.
Juha Hakola

Juha Pekka Hakola (sündinud 27. oktoobril 1987 Espoos) on Soome jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Soome tugevuselt neljanda liiga klubis Grankulla IFK. Ta kuulus noorena Soome klubisse Helsingi JK. Aastatel 2006–2008 mängis ta Eesti Meistriliiga klubis FC Flora ning valiti 2007. aastal Meistriliiga aasta parimaks mängijaks. Klubikarjääri jooksul on ta hiljem mänginud Hollandi kõrgliigaklubides Almelo Heracles (2009–2010) ja Willem II (2010–2011), Ungari kõrgliigaklubis Ferencváros (2011–2013), Küprose kõrgliigaklubis Limassoli Aris (2014) ning Soome kõrgliigaklubides KuPS (2013, 2014–2016), VPS (2017–2018) ning Honka (2019). Aastatel 2007–2009 mängis Hakola Soome noortekoondistes. Ainsal korral mängis ta Soome jalgpallikoondises 5. veebruaril 2009, kui sõprusmängus kohtuti Portugaliga. Meistriliiga Aasta parim mängija 2007 Soccernet.ee lugejate poolt parimaks mängijaks hääletatud 2007, 2008 Soccernet.ee lugejate poolt parimaks poolkaitsjaks hääletatud 2007, 2008 J. Hakola. soccerway.com. Vaadatud 12.7.2024
Mart Jüssi

Mart Jüssi (sündinud 21. märtsil 1965 Tallinnas) on Eesti ökoloog ja poliitik. Mart Jüssi on lõpetanud Tallinna 21. Keskkooli 1983 ning Tartu Ülikooli bioloogia erialal 1992. Ta sai samas 1999 teadusmagistri kraadi loomaökoloogia erialal. Tema magistritöö teemaks oli "Breeding habitat preference and reproduction success of Baltic grey seal". 2012. aastal kaitses Mart Jüssi Tartu Ülikoolis doktoritöö loomaökoloogias teemal "Living on an edge: land-locked seals in changing climate" ja sai doktorikraadi. Jüssi on töötanud Eestimaa Looduse Fondis projektijuhina 1994–2004, Vilsandi Rahvuspargi seirespetsialistina 2004–2005 ning Riikliku Looduskaitsekeskuse seire ja teadustöö spetsialistina 2006–2007. Ta on Eesti Looduseuurijate Seltsi liige, Eesti Terioloogia Seltsi liige, Mereimetajate Uurimise Ühingu liige ning Keri Seltsi juhatuse liige ja Eestimaa Looduse Fondi nõukogu liige. Mart Jüssi kandideeris 2007. aasta Riigikogu valimistel ja sai 1265 häält. Ta oli XI Riigikogu liige ja Riigikogu keskkonnakomisjoni esimees aastatel 2009–2011. Ta on Erakonna Eestimaa Rohelised liige alates 2007. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel, sai 275 häält ega osutunud valituks. Breeding habitat preference and reproduction success of Baltic grey seal (Halichoerus grypus), magistritöö, Tartu, 1999 Ivar Jüssi ja Mart Jüssi, Tegevuskava hallhüljeste kaitseks Eestis aastatel 2001–2005, 2001 Tema isa on Fred Jüssi ja ema oli Helju Jüssi, õde on Mari Jüssi ja vend Ivar Jüssi. Mart Jüssi Eesti Teadusinfosüsteemis
Lüügerpuri

Lüügerpuri (inglise keeles lugsail) on nelinurkne pikipuri, mis on kinnitatud piki laeva asetseva lüügerraa külge. Lüügerpuri sarnaneb kahvelpurjega, kuid selle eesliik on eespool masti ja halsinurk on kinnitatud halstaliga. Lüügerraa, mille abil lüügerpuri üles tõstetakse, on ettepoole kaldu. Selle pikkus on kaks kolmandikku lüügerpurje jalgliigist ja kinnitustropp masti külge asub ühel neljandikul pikkusest eesliigi ja ahterliigi vahel. Esimest korda on lüügerpurje kujutatud Hollandi kunstniku 1584. aasta maalil. Nimetuse sai lüügerpuri alles sada aastat hiljem. Selle põhjuseks võib olla lüügerpurje sarnasus juba aastasadu varem tuntud ladinapurjega. Eristatakse mitut tüüpi lüügerpurjesid. Nii nimetatakse lauslüügerpurjeks (dipping lugsail) purje, mida tuleb halsi vahetusel alla lasta, et halsinurk viia ümber masti teise, uude leipardasse. Seisev lüügerpuri (standing lugsail) on selline lüügerpuri, mille lüügerraa vöörinukk tõmmatakse niivõrd alla, et raa muutub nagu masti pikenduseks. See purje tüüp oli kasutusel suhteliselt lühikest aega ja on tuntud ka gunter-lüügerpurjena. Balansslüügerpurjeks (balance lugsail) nimetataval purjel on jalgliik kinnitatud nn lüügerpoomi külge, mille vööripoolne nukk ulatub ettepoole masti. On tuntud ka hiina lüügerepuri (Chinese lugsail), millel on lühike poom ja tugevusliistudega puri.
Rannu vald

Rannu vald oli vald Tartu maakonna läänepiiril, Võrtsjärve idakaldal. Vald liideti 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus naabervaldadega Elva vallaks. Rannu vallavanem oli Maano Koemets. Vallas oli 19 asulat: 17 küla ja 2 alevikku. Kureküla Rannu Ervu Järveküla Kaarlijärve Kipastu Koopsi Kulli Neemisküla Noorma Paju Sangla Suure-Rakke Tamme Utukolga Vallapalu Vehendi Verevi Väike-Rakke Rannu valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. Piimatootmine (1500[küsitav] lehma), juustutööstus, teravilja- ja rapsikasvatus, heinaseemnekasvatus, palkmajade ehitus, järveteadus. Maakatastri statistika, vaadatud 31.07.2019. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Harju maakonna Rae ja Ida-Viru maakonna Lüganuse valla, Lääne-Viru maakonna Tapa linna, Saare maakonna Orissaare valla, Tartu maakonna Haaslava, Laeva, Nõo, Rannu, Rõngu ja Vara valla ning Kallaste linna, Valga maakonna Helme, Põdrala ja Tõlliste valla, Viljandi maakonna Halliste valla ja Karksi-Nuia alevi ning Võru maakonna Urvaste valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 11.07.1991)
Rapla Vesiroosi Kool

Rapla Vesiroosi Kool (2018. aastani Rapla Vesiroosi Gümnaasium) on üldhariduskool Raplas. Gümnaasiumiosa õppekavas oli kaks õppesuunda: meedia- ja pärimuskultuur ning tehnoloogia ja loodus. Kooli õppekava võimaldas karjääriõpet ja riigikaitseõpet. Koolis on õpilasesindus. Õpilased on võtnud osa Tartu Ülikooli Teaduskooli tööst, olümpiaadidest ja mälumängudest. Käidud on keskkonnaklubi matkadel ja kultuuriloolistel reisidel, osaletud on laulukooride, näite-, väitlus-, kunsti-, rahvatantsu-, muusika- ja spordiringide töös. Õpilased andsid välja ajalehte Vesistaja. Algklasside õpilased saavad osaleda pikapäevakoolis. Kooli juures on maakondliku tähtsusega spordihoone, kus on palliplatsid, aeroobika- ja jõusaal, squash '​i-väljakud, jooksu- ja viburada. Töötab uisu- ja suusalaenutus. Vesiroosi tervisepargis asuvad tervise- ja looduserajad. Kuna Rapla I Keskkooli (Rapla Kesklinna Kool) õpilaste arv oli kasvanud liialt suureks (umbes 1600), alustas 1. septembril 1988 tööd Rapla II Keskkool. 1995. aastal nimetati Rapla II Keskkool ümber Rapla Vesiroosi Gümnaasiumiks. Alates 1998. aastast kuulub kool Tervist Edendavate Koolide hulka. Alates 2009/2010. õppeaastast oli gümnaasiumis kaks paralleelklassi, üks neist oli looduse-tehnoloogia ja teine meedia-ühiskonna suunaga. Alates 2018. aastast on kooli nimi Rapla Vesiroosi Kool ning kool jätkab tegevust põhikoolina. Rapla Vesiroosi Gümnaasiumi ja Rapla Ühisgümnaasiumi seniste gümnaasiumiosade asemel avati samal aastal Rapla Gümnaasium. 2007. aastal sai alguse kooli ulatuslik renoveerimine, uuendati fassaad, uksed ja aknad. 2008. aasta kevadel algas koolihoone õppekorpuse renoveerimine. 2008. sügisel algas renoveerimise kolmas etapp: kooli fuajeele ehitati peale teine korrus, kuhu paigutati kooli juhtkonna kabinetid ning bändide harjutusruum ja helistuudio. Vana aula jagati vahelae abil kaheks korruseks ja sinna tekitati auditoorium, kunsti- ja muusikaklass. Endine võimla ehitati ümber aulaks. Samal ajal ehitati kooli kõrvale Rapla Sadolini Spordihoone. Planeering on tehtud ka kooli taga asuvate saviaukude ümbruse korrastamiseks. Spordihoone ehitust sai reaalajas jälgida IP-kaamerast. 2010. aastaks oli kogu koolikompleks koos spordihoonega valmis. Loodud on eeskujulikud tingimused õppetööks, kultuuriüritusteks ja sportimiseks. Kooli koduleht
Eesti Top 40

Eesti Top 40 oli edetabel, mida alates 1999. aastast koostas Raadio Uuno Eesti suurimate kommertsraadiojaamade enim mängitud lugude, rohkem müüdud singlite ja moodsamate klubilugude põhjal.
Kanggye

Kanggye (korea keeles 강계시) on linn Põhja-Koreas, Chagangi provintsi keskus. Elanike arv on 210 000 (2005). Linn asub nelja jõe ühinemiskohas. Seal valitseb niiske mandriline kliima (Köppeni kliimaklassifikatsioonis tüüp Dwa). Korea sõja ajal tegi Kim Il-sŏng linna ajutiselt oma pealinnaks. http://data.un.org/ 2008 North Korean census
Nokia toodete loend

Nokia toodete loend loetleb Nokia tooteid. Üks olulisemaid arenguhüppeid Nokia tootearenduse vallas on sisenemine navigatsiooniseadmete turule. Alates 21. jaanuarist 2010 on OVI kaardid kõigile (ühilduvatele) Nokia telefonide kasutajatele tasuta allalaaditavad ja kasutatavad. Alates 2010. aasta märtsist toodetakse kõik Nokia telefonid sisseehitatud GPS-iga. OVI kaardid katavad ka Eesti territooriumi. Nokia 2100 Nokia 2110 Nokia 2280 Nokia 2280 Nokia 2300 Nokia 2310 Nokia 2600 Nokia 2610 Nokia 2626 Nokia 2630 Nokia 2650 Nokia 2652 Nokia 2760 Nokia 3100 Nokia 3109 classic Nokia 3110 Nokia 3110 Classic Nokia 3110 Evolve Nokia 3120 Nokia 3120 classic Nokia 3200 Nokia 3210 (1999) Nokia 3220 Nokia 3230 Nokia 3250 Nokia 3250 Xpress music Nokia 3300 Nokia 3310 Nokia 3330 Nokia 3410 Nokia 3500 Nokia 3500 classic Nokia 3510 Nokia 3510i Nokia 5070 Nokia 5100 Nokia 5110 (DCS900) Nokia 5130 (DCS1800) Nokia 5140 Nokia 5140i Nokia 5200 Nokia 5300 Xpress music Nokia 5310 Xpress music Nokia 5500 Nokia 5500 Sport Nokia 5510 Nokia 5610 Xpress music Nokia 5700 Xpress Music – nutitelefon Nokia 6020 Nokia 6021 Nokia 6030 Nokia 6060 Nokia 6070 Nokia 6080 Nokia 6100 Nokia 6101 Nokia 6110 Nokia 6125 Nokia 6150 Nokia 6230 Nokia 7110 Nokia 7200 Nokia 7210 Nokia 7250 (2003) Nokia 7250i Nokia 7260 Nokia 7270 Nokia 7280 Nokia 7360 Nokia 7370 Nokia 7373 Nokia 7380 Nokia 7390 Nokia 7500 Prism Nokia 7600 Nokia 7610 Nokia 7650 (II/2002) Nokia 7900 Prism Nokia 7710 (2004) Nokia 8210 Nokia 8310 Nokia 8600 Nokia 8800 Nokia 8800 Sirocco Nokia 8800 Sapphire Arte Nokia 8800 Arte Nokia 8910i Nokia E50 Nokia E51 Nokia E60 Nokia E61 Nokia E61i Nokia E65 Nokia E70 Nokia E90 Communicator Nokia N-Gage Nokia N-Gage QD Nokia Lumia 800 Nokia Lumia 900 Nokia 515
Biomassienergia

Bioenergia (ka biomassienergia; inglise bioenergy) on taastuva energia liik, mis saadakse organismidest pärineva orgaanilise aine (biomassi) kasutamisest (hrl põletamisest). See on soojusenergia, mis saadakse mingit tüüpi biomassi põletamisel. Biomassi all mõistetakse taimset materjali, mis on põletamiseks piisavalt kuiv. Siia kuuluvad hakkpuit ja -jäätmed, energiamets, saepuru, põõsastaimed, pilliroog, põhk, turvas jne. Biomassi baasil toodetav energia on alternatiiv fossiilkütusest toodetavale energiale, juhul kui tootmises ei kulu fossiilenergiat rohkem või sama palju, kui bioenergiat saadakse ning biomassi kasvatamine energiaallikana ei vähenda toiduvilja kättesaadavust. Põletamisel eraldunud süsihappegaasi ei arvestata kliimamuutuse põhjustajana, sest see seotakse uuesti fotosünteesil. Biomassi kuivaine keskmine kalorsus on 20 kuni 26 kJ/g. Näiteks tüvepuidul 20,0–20,5 kJ/g, tüvekoorel 20–23 kJ/g. biokütus biomassi kalorsus Eesti Maaülikooli taastuvenergia keskus energiavõsa Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 21.10.2012)
Laineenergia

Laineenergia (ka lainete energia) on mehaanilise energia liik, mis vabaneb mere taseme kõikumisel lainetuse tekkimisel. Selle energeetiliselt mõistliku energiahulga saamine on tehniliselt keeruline. Lainete energiat tuleks koguda mere küllaltki suurelt pindalalt. Ka on lainete energia kasutamise võimalus ajaliselt väga ebaühtlane. Energeetikas lainete energia kasutamine olulist osa ei oma. Tavaliselt kasutatakse merel või väikesaartel olevate väikese võimsusega objektide varustamiseks koostöös elektriakumulaatoritega. Loodete energia Kaivo Kopli. Laineil on elektri tootmiseks ammendamatu energia EPL, 7. veebruar 2009
Heinar Tedrema

Heinar Tedrema (9. aprill 1934 Tartu – 2. aprill 2008 Elva) oli eesti meditsiinipedagoog, aastatel 1978–2000 Tartu Meditsiinikooli direktor. Tedrema sündis Tartu linnas, lapsepõlv möödus Rannu vallas. 1943. aastast õppis ta Rannu Mittetäielikus Keskkoolis. 1955 jätkusid õpingud Vabariiklikus Tartu Meditsiinilises Keskkoolis sanitaarvelskri erialal, mille lõpetas 1958. aastal. Samast aastast töötas Tedrema Tartu linna sanitaarepidemioloogiajaamas sanitaararsti abina. 1964. aastast õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna kaugõppeosakonnas farmaatsia erialal ja lõpetas ülikooli 1970. aastal proviisori diplomiga. 1969. aastast töötas ta osakoormusega Tartu Meditsiinikoolis, pärast ülikooli lõpetamist 1970. aastal töötas Meditsiinikoolis hügieeniõpetajana. Ta oli ka ühiskondlik töökaitse inspektor ja pidas loenguid ühingus Teadus. 4. augustil 1978 nimetati Tedrema Tartu Meditsiinikooli direktoriks ja oli selles ametis kuni pensionile minekuni 2000. aastal. Koolidirektorina oli tema teeneks õppetegevuse koondamine Nooruse tänav 9 asuvasse õppehoonesse. Ta uuris ka meditsiinikooli ajalugu ning tegi arhiivimaterjalide põhjal kindlaks korduvalt nime ja õppevormi muutnud kooli rajamise aja (1811).
Kookossaared

Kookossaared on Austraaliale kuuluv saarestik India ookeanis (moodustab Kookossaarte ala). Saarestik koosneb 27 saarest, mis on ajalooliselt jaotatud kaheks: eraldiseisvaks Põhja-Keelingi saareks ning 26 saarest moodustunud Lõuna-Keelingi saarteks. Elanikke on saartel kokku hinnanguliselt 600–700. Euroopa jaoks avastas saared 1609. aastal Briti Ida-India Kompanii kapten William Keeling (elas 1578–1620) oma reisil Jaavalt Taani Ida-Indiasse. Aastal 1836 külastas saarestikku Charles Darwin laeval Beagle, kuid meeskond ei suutnud saartel maabuda. Saared olid kaua aega Malaisia päritolu vangide kinnipidamise paigaks. Aastal 1827 läks saar koos elanikega John Cluies-Rossi valdusse, kes vabastas vangid ning rajas kookospähkli- ja metsatööstuse. Vahepeal, aastatel 1857–1867, haldas saari Briti valitsus. Aastal 1978 müüs Cluies-Rossi suguvõsa saared 6 250 000 Austraalia dollari eest Austraaliale. Sellest ajast allub saarestik formaalselt ka Briti kroonile, seega praegu Charles III-le.  Kookossaared – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rosona jõgi

Rosona (vene Россонь ehk Россона) on jõgi Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis. Jõe pikkus on 27 km. Rosona jõgi ühendab Narva jõge Lauga jõega ja on seetõttu vaadeldav nii Narva jõe lisajõena kui Lauga jõe haruna. Rosona kulgeb edela-kirde suunas. Jõe ääres on mitu endist ingeri küla – Saarküla, Väiküla, Karstula, Kallivere, Vanaküla, Volkovo (Sutela). Jõe edelaots suubub Narva jõkke selle suudme lähedal (700 m kaugusel). Saarküla piirkonnas on mitu jõesaart. Jõgi on ühe haru kaudu ühenduses Vaikse järvega. Kirdeotsas Rosona jõgi hargneb, põhjapoolse haru nimi on Mertvitsa jõgi. Mõlemad harud suubuvad Lauga jõkke. Rosona on tuntud bifurkatsiooninähtuse poolest. Kui Lauga jões on suurvesi, voolab Rosona Laugast Narva poole. Kui Lauga jões on madal veeseis ja Narva lahes kõrge veeseis, voolab Rosona Narvast Lauga poole. Voolu kiirus on väike. Jõgi on laevatatav kogu pikkuses. Aastatel 1920–1940 kuulus Rosona jõgi kuni Mertvitsa hargnemiseni Eesti Vabariigi koosseisu, jäädes Narva valla territooriumile osana Viru Ingerist. Tartu rahu järgne piir kulges mööda Mertvitsa jõge. Rosona jõe kohta on kasutatud ka nimevariante Rossoni, Rosoona (eesti keeles), Rosson (vene keeles), Rosonajoki (soome keeles). Virve Orav. "Matkateed Narva lähistel ehk Vaivara radadel". Tallinn: Olion, 1991, lk 86–90
Falklandi hoovus

Falklandi hoovus on hoovus Atlandi ookeanis. Algab Falklandi saartest idas, hoovab mööda Patagoonia idarannikut põhja kuni La Plata laheni. Koosneb külmast väikese soolsusega veest. Keskmine temperatuur on 6 °C. Hoovuse kiirus on pool meetrit kuni meeter sekundis. Hüdrograafilised andmed sellest piirkonnast on napid ja seetõttu on paljud näitajad suure veaulatusega.
Juhan Smuuli tee

Juhan Smuuli tee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna, Paevälja, Pae ja Kurepõllu asumis. Aastal 2000 valmis Smuuli tee läbimurre Peterburi teele. 22. juunil 2007 avati Smuuli viadukt, mis on Smuuli teel Peterburi maanteest kuni Suur-Sõjamäeni kulgev 370 meetrit pikk viadukt. Juhan Smuuli tee sai nime 11. jaanuaril 1980. Juhan Smuul Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 294
Laagna tee

Laagna tee (rahvasuus ka Lasnamäe kanal) on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli, Uuslinna, Pae, Kurepõllu, Laagna, Tondiraba, Mustakivi ja Seli asumis. Laagna tee kulgeb Kesklinnast Lasnamäe linnaosa tagumisse ossa ning on esimene Tallinna kahetasandiline sõidutee[viide?], mis võimaldab kiirelt ja turvaliselt jõuda Lasnamäe lõppu. Laagna teed ehk Lasnamäe kanalit hakati paekivisse raiuma 1980. aastate alguses. Juhan Smuuli tee ja Varraku tänava vahel olev asfaltkattega teelõik avati liiklusele 1987. aastal ja viimane teelõik – Mustakivi teest Mahtra tänavani – valmis 1995. aastal. Valdavalt on seal sõidukitele kehtestatud piirkiirus 70 km/h. Aastatel 1986–1992 kandis Laagna tee nime Oktoobri tee. Üle Laagna tee on ehitatud järgmised Lasnamäe asumeid ühendavad sillad: Ilvese sild, Pallasti sild, Võidujooksu sild, Pae sild, Juhan Smuuli sild, Lindakivi sild, Miina Härma sild, Saarepiiga sild, Varraku sild, Mustakivi sild, Raadiku sild. Ilvese sild Kesklinna ja Lasnamäe Sikupilli asumi vahel Pallasti sild ühendab Pallasti tänavat ja Valget tänavat Sikupilli asumis ja Uuslinna asumis Võidujooksu sild Pae sild ühendab Liikuri tänavat ja Pae tänavat Juhan Smuuli sild Juhan Smuuli teel Lindakivi sild ühendab Jaan Koorti tänava ja Paul Pinna tänava piirkonda Laagna asumis Laagna tee ja Miina Härma sild Saarepiiga sild ühendab Virbi tänavat ja Vikerlase tänava piirkonda Laagna asumis Varraku sild ühendab Varraku tänavat Mustakivi sild Mustakivi teel Laagna tee alt kulgevana on rajatud Tondiraba jalakäijate tunnel ja Mustakivi jalakäijate tunnel. 31. augustil 2004 pidulikult avatud Laagna tee viimase lõigu valmimisse investeeris linn 32,6 miljonit krooni (2 miljonit eurot). Selle, Rahu tee nime kandva lõigu ehitus lõpetati oktoobris 2004. Rahu tee ühendab Laagna teed Väo liiklussõlme kaudu Peterburi tee ja Tallinna ringteega ning selle väljaehitamisega vähendati toona oluliselt liikluskoormust Tartu maantee ja Peterburi tee ristmikul. (2019. aasta seisuga oli Väo ristmiku liikluskoormus aga suurenenud juba ligi 49 000 sõidukini ööpäevas, mistõttu hakati seda ristmikku 2020. aastal rekonstrueerima uueks, mitmetasandiliseks Väo liiklussõlmeks, mis valmis 2021. aasta lõpuks.) Laagna tee ei ole siiski projektijärgses mahus valmis saanud. Süvendatud on vaid 2/3 plaanitust. Samuti on Laagna tee lõpp välja arendamata[viide?]. Generaalplaani järgi on valmimata lõike veel kümnete kilomeetrite ulatuses.[viide?] Tallinna kiirtramm Tallinna tänavanimed. KNAB. Ilvese sild on jalakäijatele taas avatud, pealinn.ee, 3. september 2021 Tondiraba tunnel hakkab ühendama Bauhausi ja Rimi, www.ehitusuudised.ee, 21. mai 2010 Mustakivi tunneli avamine venib, www.arhliit.ee, 11.05.2007 Video: vaata, kuidas muutub Väo liiklussõlm. Lasnamäe Leht, 01.05.2020. Laagna tee sulgemine ummistas Lasnamäe Laagna tee sulgemine häiris Ülemiste ristmiku liiklust Liiklusõnnetus Laagna teel viis inimese elu Tallinna Postimees, 1. september 2009
Harry Potter ja tulepeeker (film)

"Harry Potter ja Tulepeeker" (inglise Harry Potter and the Goblet of Fire) on inglise kirjaniku J. K. Rowlingu samanimelise romaani järgi tehtud film, mille valmistas filmistuudio Warner Bros.. Film esilinastus 2005. aastal ja on seitsmeosalise Harry Potteri filmide sarja neljas osa. Daniel Radcliffe – Harry Potter Emma Watson – Hermione Granger Rupert Grint – Ron Weasley Michael Gambon – Albus Dumbledore Gary Oldman – Sirius Black Robbie Coltrane – Rubeus Hagrid Robert Pattinson – Cedric Diggory Brendan Gleeson – Alastor Moody, hüüdnimega Hullsilm Ralph Fiennes – Lord Voldemort Timothy Spall – Vingerjas (Peter Pettigrew) Jason Isaacs – Lucius Malfoy Tom Felton – Draco Malfoy Jamie Waylett – Vincent Crabbe Josh Herdman – Gregory Goyle Stanislav Ianevski – Viktor Krum Clémence Poésy – Fleur Delacour Frances de la Tour – Madame Maxime Katie Leung – Cho Chang Matthew Lewis – Neville Longbottom Maggie Smith – Minerva McGonagall Alan Rickman – Severus Snape Warwick Davis – Filius Flitwick Predrag Bjelac – Igor Karkaroff Miranda Richardson – Rita Skeeter Shirley Henderson – Mäuguv Myrtle David Tennant – Bartemius Crouch juunior Roger Lloyd-Pack – Bartemius Crouch Mark Williams – Arthur Weasley James Phelps – Fred Weasley Oliver Phelps – George Weasley Bonnie Wright – Ginny Weasley "Harry Potter ja tulepeeker" (romaan) "Harry Potter ja tulepeeker (film)" andmebaasis Box Office Mojo (inglise)
Newport News

Newport News on Põhja-Ameerika idaranniku Virginia lahe[küsitav] ääres asuv sadamalinn. See on Ameerika Ühendriikide maakonnaväline (maakondade koosseisu mittekuuluv) linn. Linn asub samuti Jamesi jõe suudmes. Elanikke oli Newport Newsis 2013. aastal 183 412, Virginias oli see suuruselt viies linn. Kogu Newport Newsi linnastus elas 2013. aastal 1 672 319 inimest. Linna pindala on 300 km2, sellest 130 km2 ehk 42,4% on vesi. Linna nime päritolu on teadmata, esimene kirjalik teade Jamesi jõe nimest Newportes Newes pärineb 1621. aastast. Ühe teooria kohaselt sai linn nime laevakapten Christopher Newporti järgi. Linnaõigused sai Newport News 1896. aastal, varem kuulus piirkond Warwicki maakonda; 1958. aastal liideti endine maakond Newport Newsiga. Osalt jääb linna territooriumile Newport Newsi/Williamsburgi rahvusvaheline lennujaam. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Newport Newsi koduleht