laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tenno Sooster

Tenno Sooster (kodanikunimega Tennopent Sooster; sündinud 28. detsembril 1957 Moskvas) on eesti-juudi päritolu graafik, maalikunstnik ja animaator. Ta on kunstnik Ülo Soosteri poeg. Detsembrist 1990 elab Tenno Sooster Iisraelis. Eestis kuulub talle Pendi talu Hiiumaal, mis on tema isa sünnikodu. "ERM-i tagasi lükatud Ülo Soosteri poja näitus tuleb Tartu kunstimuuseumisse" ERR kultuur, 28. juuni 2023
Lehtma nina

Lehtma nina on üks Tahkuna poolsaare põhjaotsa maaninadest, halduslikult Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Lehtma külas. Nina juures asub Lehtma sadam.
Lemmiku nina (Aegna)

Lemmiku nina on maanina Harju maakonnas Aegna saare kirdeosas. Nina on liivane ja seal on tähelepanuväärsed kooslused.
Suurna nina

Suurna nina on maanina Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Tahkuranna külas. Nina juures on Suurna sadam.
Toomanina

Toomanina on maanina Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Rannakülas. Nina juures asub Nõva sadam.
Tsitre nina

Tsitre nina (ka Tsitrenina, Andineem) on maanina Harju maakonnas Kuusalu vallas Andineeme külas. Maanina asub Kolga lahe ääres, sellest läände jääb Salmistu laht.
Tähva nina

Tähva nina on maanina Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kuri külas. Tähva nina ja Vohilaiu vahel asub Hellamaa laht.
Nõrga nina

Nõrga nina (ka Nõrga neem) on maanina Hiiu maakonnas Hiiumaa valla edelaosas.
Mõisanina

Mõisanina (eestirootsi keeles Hosnäse) on maanina Lääne maakonnas Vormsi vallas. Mõisanina ja Rumpo poolsaare vahel asub Hullo laht.
Odakivi säär

Odakivi säär (ka Odakivi neem) on säär Harju maakonnas Kuusalu vallas Pärispea poolsaare tipus. Sääre lähedal meres asub Odakivi.
Palli nina

Palli nina on maanina Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palli külas. Teise maailmasõja ajal asus ninal Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse rannakaitsepatarei nr 149. Pallinina madal Maapõu andis välja järjekordse kahuritoru, Hiiu Leht, 06. november 2007
Pedase nina

Pedase nina (eestirootsi keeles Pätsoddn) on maanina Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Pedase külas.
SVT2

SVT2 on Rootsi Televisiooni (SVT) teine avalik-õiguslik telekanal. 1996. aastani oli kanali nimi TV2. SVT2 ei edasta ööpäev läbi. 2015. aastast edastatakse teda 9.00 kuni varahommikuni 5.00. suvel 15.30 kuni 05.00 SVT uudistesaate Rapport lõppu. Kanal alustas saadete edastamist 5. detsembril 1969. aastal. Kanal näitab sarju, uudiseid, jutusaateid ja filme.
Vohioja järv II

Vohioja järv (ka Vohioja järv, Vohisaare järv) (keskkonnaregistri koodiga vee2045500) on järv Vohilaiul, halduslikult Hiiumaa vallas Vahtrepa külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 780 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rannakodu järv

Rannakodu järv (keskkonnaregistri koodiga vee2045520) on järv Hiiumaa vallas Sääre külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 488 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Köönaauk

Köönaauk (ka Künaauk) (keskkonnaregistri koodiga vee2051350) on järv Hiiumaa vallas Kõrgessaare alevikus. Veekogu pindala on 18,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3757 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Männamaa karjäär

Männamaa karjäär (keskkonnaregistri koodiga vee2051360) on tehisjärv Hiiumaa vallas Männamaa külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 742 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Õngu paisjärv

Õngu paisjärv on paisjärv Hiiumaa vallas Õngu külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 981 m. Järve läbib Õngu jõgi.[viide?] Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Prassi karjäär

Mitte segi ajada samas külas asuva Prassi järvega Prassi karjäär (keskkonnaregistri koodiga vee2053410) on tehisjärv (karjäär) Hiiumaa vallas Prassi külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1145 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Negoiu

Negoiu on mägi Rumeenias Sibiu maakonnas, kõrguselt teine mägi riigis.
Viștea Mare

Viștea Mare on mägi Rumeenias Brașovi maakonnas, kõrguselt kolmas mägi riigis.
Babia Góra

Babia Góra (slovaki keeles Babia hora) on mägi Poola ja Slovakkia piiril Beskiidides. Babia Góra on kõrguselt teine mägi Poolas.
Watzmann (maal)

„Watzmann“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. Maalil on kujutatud Watzmanni mäge Baieri Alpides. "Der Watzmann - Caspar David Friedrich". kunstkopie.de (saksa). Vaadatud 23. juulil 2018. Teose kirjeldus (saksa keeles)
Ilmi Laur-Paist

Ilmi Laur-Paist (sündinud 28. novembril 1980 Jõhvis) on eesti graafik ja kunstiõpetaja. 2003. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis kunstiõpetaja bakalaureuseõppe. Aastatel 2003-2004 õppis Rootsis Alsta Folkhogskolas kujutavat kunsti. 2005. aastal astus Eesti Kunstiakadeemia graafilise disaini magistriõppesse. Ta on alates 2005. aastast Sally Stuudios juhendaja. Sally Stuudio inimesed (vaadatud 29. aprillil 2014)
América Futebol Clube

América Futebol Clube (tuntud ka kui América Mineiro või lihtsalt América) on Brasiilia jalgpalliklubi, mis tegutseb Minas Geraisi osariigis Belo Horizontes. Alates 2021. aastast mängib klubi Brasiilia kõrgliigas Campeonato Brasileiro Série A. Klubi kodustaadion on Independência. Klubi asutati 30. aprillil 1912. See on tulnud 16 korral Minas Geraisi osariigi meistrivõistluste Campeonato Mineiro võitjaks. Aastatel 1916–1925 võideti meistrivõistlused kümme korda järjest. Viimati tuldi osariigi meistriks 2016. aastal. Brasiilia meistrivõistlustel on parimaks kohaks seitsmes 1973. aasta hooajal. América Mineiro suurimateks rivaalideks on Atlético Mineiro ja Cruzeiro. América Mineiro ja Atlético Mineiro vahelised derbimängud on tuntud nime all O Clássico das Multidões. América Mineiro on toetajaskonnalt Minas Geraisi osariigis kolmas jalgpalliklubi. América Mineiros on mänginud või sealt jalgpallurikarjääri alustanud mitu tuntud Brasiilia koondislast, teiste seas Tostão (maailmameister 1970), Éder Aleixo, Gilberto Silva (maailmameister 2002), Fred ja Danilo. Seisuga 27. juuli 2023 Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. Série B Võidud (2): 1997, 2017 Série C Võidud (1): 2009 Copa Sul-Minas Võidud (1): 2000 Campeonato Mineiro Võidud (16): 1916, 1917, 1918, 1919, 1920, 1921, 1922, 1923, 1924, 1925, 1948, 1957, 1971, 1993, 2001, 2016 Taça Minas Gerais Võidud (1): 2005 "Elenco masculino" (Brasiilia portugali). América FC. Vaadatud 13. veebruaril 2023. Ametlik koduleht
Pikla nina

Pikla nina on maanina Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Piirumi külas. 2014. aastal avati ninal linnumaja, kus võõrustatakse linnuvaatlejaid. Pikla ninal rajati linnuriigi austajatele öömaja. Pärnu Postimees, 9. august 2014.
Saarenina

Saarenina on maanina Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Pulgoja külas.
Vihren

Vihren (bulgaaria keeles Вихрен) on mägi Bulgaarias, kõrguselt riigi teine ja Balkani poolsaare kolmas mägi.
Tohvri nina

Tohvri nina (ka Tohvri neem) on 0,24 hektari suurune saar Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tohvri külas Tohvri lahes. Saare rannajoone pikkus on 296 meetrit. Saar kuulub Vanamõisa lahe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Tohvri nina Eesti looduse infosüsteemis
Harju karjäär

Harju karjäär (keskkonnaregistri koodiga vee2053420) on tehisjärv (karjäär) Hiiumaa vallas Harju külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 497 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Säärelaht

Säärelaht (ka Tipi laht) on järv Saaremaa vallas Undva külas. Veekogu pindala on 2,9 ha ja kaldajoone pikkus 946 m. Säärelaht keskkonnaportaalis, vaadatud 24.07.2018. Säärelaht keskkonnaportaalis
Lammaslaht

Lammaslaht (keskkonnaregistri koodiga vee2062020) on järv Saaremaa vallas Võhma külas. Veekogu pindala on 6,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1610 m. Lambalaht Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Endu laht

Endu laht (ka Endulaht, Pahapilli järv) on järv Saaremaa vallas Liivaranna külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 923 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, (vaadatud 22.07.2018)
Pikui

Pikui (ukraina keeles Пікуй) on mägi Ukrainas, Lvivi oblasti ja Taga-Karpaatia oblasti piiril. Pikui on Lvivi oblasti kõrgeim mägi.
Otto Strandman (skulptor)

Otto Valdemar Strandman (26. detsember 1871 Göteborg – 26. juuli 1960 Stockholm) oli Rootsi skulptor. Tema valmistatud oli Gustav II Adolfi monument, mis seisis Tartu Ülikooli peahoone taga aastatel 1928–1950. 1930 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk (30. juuni 1930)
Aljava abajas

Aljava abajas (keskkonnaregistri koodiga vee2062540) on järv (varem abajas) Muhu vallas Aljava külas. Veekogu pindala on 17,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2098 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tomba karjäär

Tomba karjäär (keskkonnaregistri koodiga vee2062280) on tehisjärv (karjäär) Saaremaa vallas Veske külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 802 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 22.07.2018)
Suuremõisa laht

Suuremõisa laht (keskkonnaregistri koodiga vee2062510) on järv Muhu vallas Lahekülas. Veekogu pindala on 8,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3208 m. Suuremõisa lahe maastikukaitseala Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väike-Suuremõisa laht

Väike-Suuremõisa laht (keskkonnaregistri koodiga vee2062550) on järv Muhu vallas Lahekülas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 731 m. Väike-Suuremõisa lahe kõrval asub Suuremõisa laht. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Škrlatica

Škrlatica on mägi Sloveenias Julia Alpides, kõrguselt teine mägi riigis.
Pihelpuuauk

Pihelpuuauk (ka Pihelpuu auk) on järv Saaremaa vallas Kõruse-Metsakülas. Veekogu pindala on 4,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1543 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus (vaadatud 22.07.2018) Pihelpuuauk keskkonnaportaalis
Meelusmaa soo

Meelusmaa soo (keskkonnaregistri koodiga vee2066920) on järv (ja soo) Saaremaa vallas Undva külas. Veekogu pindala on 5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1512 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Venedelaht

Venedelaht (ka Venede laht, Vanade laht) (keskkonnaregistri koodiga vee2069900) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1044 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Varesemaa laht

Varesemaa laht (ka Jaagarahu järv) (keskkonnaregistri koodiga vee2069710) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 3,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 806 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pardikael

Pardikael (keskkonnaregistri kood puudub) on järv Saaremaa vallas Kõruse külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 386 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Meendrenina laht

Meendrenina laht (ka Medrina laht) (keskkonnaregistri koodiga vee2069700) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 10,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1461 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Naale laht

Naale laht (ka Naelelaht, Naelalaht) (keskkonnaregistri koodiga vee2069600) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 44,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 5473 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Red Simpson

Red Simpson, kodanikunimega Joe Cecil Simpson (6. märts 1934 Higley, Arizona, USA – 8. jaanuar 2016 Bakersfield, California, USA) oli Ameerika kantrilaulja ja laulukirjutaja, keda tunti eelkõige veokijuhtidest kõnelevate laulude järgi. Muusikakarjääri alustas Simpson klaverimängija ja laulukirjutajana. 1962. aastal hakkas ta kirjutama laule Buck Owensile. Enda esitatud laulude salvestamiseni jõudis ta 1965. aastal plaadifirma Capitol records produtsendi Ken Nelsoni soovitusel. Tommy Collinsi kirjutatud laul "Roll, Truck, Roll" jõudis Red Simpsoni esituses 40 parima kantrilaulu edetabelisse. Red Simpsoni esimene täispikk heliplaat "Roll, Truck, Roll" ilmus 1966. aastal. USA kantriplaatide edetabelis jõudis see seitsmendale kohale. Samal aastal ilmunud "The Man Behind the Badge" jäi 34. kohale, 1972. aasta "I'm a Truck and other songs of the road" saavutas aga 4. koha. Simpsoni hilisemad täispikad plaadid enam edetabelisse ei mahtunud, viimaseks jäi 2016. aastal postuumselt avaldatud "Soda Pops and Saturdays". Red Simpsoni singlitest jõudis kõrgeimale, 4. kohale 1971. aasta plaadi "I'm a Truck" nimilugu. 2018. aastal tõi Eesti telekanali Kanal 2 saade "Reporter" esile silmatorkava sarnasuse Red Simpsoni esikplaadi nimiloo "Roll Truck Roll" ja Uno Naissoo paar aastat hiljem kirjutatud ning 1969. aasta filmist "Viimne reliikvia" tuntud "Pistoda laulu" vahel. "Reporteri" küsimusele, kas tegu on plagiaadiga, vastasid muusik Jaan Elgula ja Eesti Autorite Ühingu juhatuse esimees Mikk Targo siiski eitavalt, pidades sarnasusi küll märgatavateks, kuid piiratuteks, samas kui suurem osa mõlemast palast omavahel oluliselt erineb. Reporter: Pistoda Laul on labane plagiaat? Kanal 2 / Reporter, 23. juuli 2018.
Hülkari ots

Hülkari ots (eestirootsi keeles Hylkari või Hylkarsändan) on maanina Harju maakonnas Naissaare kaguosas. Nina juures asub Hülkari tulepaak.
Järvsaare ots

Järvsaare ots (eestirootsi keeles Järvsareändan) on maanina Harju maakonnas Naissaare läänerannikul.
Pitkana ots

Pitkana ots on maanina Pärnu maakonnas Kihnu valla lõunatipus. Nina juures asub Kihnu tuletorn.
Kaguots

Kaguots on maanina Harju maakonnas Aksi saarel. Kaguots on liivane (Aksi loodeots on kivine). Kaguotsa tippu nimetatakse Kaguotsa nurgaks. Nina lähedal asub Aksi tulepaak ja Kaguotsa Suurkivi. Üks saare viiest talust kandis Kaguotsa talu nime.
Kelnase neem

Kelnase neem (vananenud kirjanduses Koistu neem) on neem Harju maakonnas Prangli saarel Kelnase külas. Nina lähedal asub Kelnase sadam.
Pilliots

Pilliots on maanina Pärnu maakonnas Kihnu valla kirdeosas.
Hofmeyr

Hofmeyr on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Enoch Mgijima vallas. Hofmeyr on asutatud 1873. aastal ja kandis esialgu nime Maraisburg, 1911. aastal sai linn ajakirjaniku ja poliitiku Jan Hendrik Hofmeyri auks uueks nimeks Hofmeyr. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hofmeyri elanikest mustanahalisi aafriklasi 80,3%, värvilisi 15,8%, valgeid 3,2%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,2%. Koosa keelt pidas emakeeleks 78,3% inimesi, afrikaani keelt 18,2%, inglise keelt 1,5% ja teisi keeli 2,0%. Raekoda Kirik https://census2011.adrianfrith.com/place/279001 https://census2011.adrianfrith.com/place/279002
Prassiots

Prassiots (ka Prassi ots) on maanina Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Taguküla laiu lõunatipus.
Oskar Kask

Oskar Reinhold Kask (7. jaanuar 1898 (vkj 26. detsember 1897) Pärnu – 13. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik. Ta oli aastail 1924–1936 Pärnu linnapea ja 1936–1940 Eesti sotsiaalminister. Ta oli ka Riigikogu liige (15. juuni 1926 – 14. juuni 1929 ja 7. mai 1930 – 31. detsember 1937), Rahvuskogu liige ning I Riigivolikogu liige (32. valimisringkonnast). Ta võttis osa Eesti Vabadussõjast, lõpetas 1919. aastal Sõjakooli (1. lend) ja 1923. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Kask oli ajakirjanik ja Eesti Tööerakonna aktivist Pärnus, Pärnu linnavolikogu liige ja Pärnu linnapea (1924–36; ametisse astudes oli ta noorim Eesti linnapea). Ta oli Tööerakonna esimees aastail 1930–1932. III Riigikogu, IV Riigikogu ja V Riigikogu liige. V Riigikogus oli ta algul Rahvusliku Keskerakonna nimekirjas, alates 1933. aastast sõltumatu saadik. Konstantin Pätsi viienda valitsuse valimise eel 21. oktoobril 1933 astus ta Rahvusliku Keskerakonna Riigikogu rühmast välja. Sel puhul teatas ta: "Olen küll vabadussõjalane ja olen sümpatiseerinud noorema generatsiooni võitluse riigielu põhjalikuks uuenduseks, kuid ei ole aga vabadussõjalaste liidu liige ja loomulikult ei või ka olla vabadussõjalaste liitude esindajaks riigikogus." Aastail 1935–1940 oli Kask Isamaaliidu juhatuse liige, Rahvuskogu ja I Riigivolikogu liige. Aastail 1936–1940 oli ta sotsiaalminister Konstantin Pätsi viiendas valitsuses, Kaarel Eenpalu teises valitsuses ja Jüri Uluotsa valitsuses. Tema isa, Pärnu majaomanik Jaan Kask (4. veebruar 1859 – 24. märts 1936), suri päev pärast tema ametisse astumist. Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk, 1928 Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk (7. veebruar 1929) Kotkaristi V klassi teenetemärk (10. juuni 1929) Valgetähe I klassi teenetemärk (31. detsember 1937) Looduskaitsemärgi II järk (1. mai 1940) NKVD vahistas Oskar Kase 1941. aasta juunis. Ta lasti maha Sverdlovski oblastis 13. märtsil 1942. Tema ja veel kahe endise Pärnu linnapea (Hugo Kuusner ja Priit Suve) mälestuseks on Pärnu Alevi kalmistule püstitatud hauakivi. Miks O. Kask lahkus keskerakonna riigikogu rühmast. Vaba Maa, 24. oktoober 1933, nr. 249, lk. 3. https://www.kalmistud.ee/haudi?action=kaart&kalmistu=129&o=224350 Kalmistud.ee Tööteenistuse sisseseadmine kaalumisel. Uus Eesti, 6. jaanuar 1939, nr. 5, lk. 3.
Ramsi poolsaar

Ramsi poolsaar (eestirootsi keeles Ramsholm või Ramsn) on poolsaar Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Poolsaare tipus on Ramsi neem.
Sõmeri poolsaar

Sõmeri poolsaar on poolsaar Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Poolsaarel asub Sõmeri tuletorn.
Kassarmukari

Kassarmukari (ka Kasarma nukk, eestirootsi keeles Kassarmskarel) on maanina Harju maakonnas Naissaare kirdeosas.
Jeffreys Bay

Jeffreys Bay (afrikaani keeles Jeffreysbaai) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas, Kouga valla halduskeskus. Linn asub India ookeani rannikul. Jeffreys Bay on asutatud 1849. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jeffreys Bay elanikest valgeid 38,90%, mustanahalisi aafriklasi 37,47%, värvilisi 22,66%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24% ja teisi 0,73%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 54,40% inimesi, koosa keelt 28,81%, inglise keelt 11,76%, suulu keelt 0,97% ja sotho keelt 0,92%. Jeffreys Bay Accommodation SA Places https://census2011.adrianfrith.com/place/268009
Kirikunukk

Kirikunukk on maanina Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Liu külas.
Koljunukk

Koljunukk (ka Kolju nukk) on maanina Harju maakonnas Kuusalu vallas Virve külas.
Pinukse nukk

Pinukse nukk (ka Pinukse neem) on neem Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas.
Värdi Velner

Värdi Velner (kuni 1935 Ferdinand Velner, 27. september 1907 Sangaste vald, Tartumaa – 14. september 1992 Tartu) oli Eesti poliitik. Tartu Ülikooli õigusteaduskond 1925–1930 (lõpetas cum laude), rotalus. 1932–1933 vandeadvokaat Mihkel Punga ja 1933–1935 Albert Pessa abi Tallinnas 1935–1936 Siseministeeriumi Omavalitsuste Talituse vaneminspektor 1936 Põllutöökoja valimiste üleriikliku komitee juhataja Valga maavanem 1936–1940 (kuni 1938 ajutise maavalitsuse esimees) ja 1941–1943 1936 Rahvuskogu valimiste Valga seltskondliku komitee esimees Rahvuskogu liige I Riigivolikogu liige (58. valimisringkonnast, Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinde kandidaat) Omakaitse Sihtkapitali Valgamaa toimkonna esimees (valitud 8. juunil 1940) 1944–1954 Venemaal vangis Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk, (20. veebruar 1939) Kihelkonnad ei sobi maaomavalitsuste üksusteks. Kaja, 27. oktoober 1934, nr. 254, lk. 2. Suure ja väikese valla probleeme. Uus Eesti, 9. jaanuar 1936, nr. 8, lk. 4. https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374551/322503/page/8 Valimiseelne Valga. Rahvaleht, 21. oktoober 1936, nr. 123, lk. 3. Asutati Omakaitse sihtkapitali Valgamaa toimkond. Uus Eesti, 9. juuni 1940, nr. 152, lk. 2 Vabariigiaegne Valga maavanem. Kirjutamata memuaare [IV], lk. 113–133. Tallinn, 1990.
Khabab

Khabab (araabia keeles خبب Khabab) on linn Süüria lõunaosas Dar‘ā provintsis Jordaania piiri lähedal, Dar‘āst 60 km põhja pool, Damaskusest 60 kilomeetrit lõuna pool. Hinnanguline rahvaarv 2010. aastal oli 10 000.
Läti Riigikeelekeskus

Läti Riigikeelekeskus (läti keeles Valsts valodas centrs, lühendatult VVC) on Läti justiitsministeeriumile alluv riigiasutus, mis tegeleb Läti keelepoliitikaga seotud teemadega. Keskus asub Riias aadressil Eksporta iela 6. Keskuse direktor on Māris Baltiņš. Keskus asutati 1992. Keskuse koduleht
Riia Läti Selts

Riia Läti Selts (läti keeles Rīgas Latviešu biedrība) on Lätis Riias tegutsev selts. Selts korraldab rahvalikke üritusi. Selts asutati 1868. aastal. Selts likvideeriti Nõukogude okupatsioonivõimu poolt 1940. aastal. Selts taasasutati 1989. Tänapäeval on seltsil umbes 700 liiget ja 6 auliiget: Imants Kokars, Andris Kolbergs, Jānis Stradiņš, Vaira Vīķe-Freiberga, Guntis Ulmanis ja Imants Ziedonis. 2011. aastast on seltsi esimees Guntis Gailītis. Tartu Läti Selts Lõuna-Eesti Läti Selts Seltsi koduleht
Eduard Arnover

Eduard Arnover (15. detsember 1898 Lellapere– 26. august 1942 Sõktõvkar) oli Eesti poliitik. Rahvuskogu liige I Riigivolikogu liige (25. valimisringkond) Märjamaa vallavanem (ühel häälel tagasi valitud 3. detsembril 1939) Kaitseliidu Märjamaa malevkonna pealik 1930 Kotkaristi V klassi teenetemärk 1939 Kotkaristi IV klassi teenetemärk okupatsioon.ee
Yle Mondo

Yle Mondo (varem Yle Capital FM) on mitmekeelne raadiojaam Soomes. Raadiojaam kannab üle BBC, RFI, NDR, ERR, RNE, RV, NRK ja DR programme. Kanalil kuuleb Soome ja ingliskeelseid uudiseid. Kanal alustas tööd 2001. aastal Raadiojaama programm on kuulda ainult Helsingis sagedusel 97,5 MHz.￼
Postilaht

Postilaht (ka Pesti järv) (keskkonnaregistri koodiga vee2070100) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 4,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 991 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pealmine laht

Pealmine laht (keskkonnaregistri koodiga vee2070110) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 4,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 931 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Roolaht

Roolaht (ka Kurevere Roolaht, Kõrtsilaht) (keskkonnaregistri koodiga vee2070300) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 898 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kreeka rist

Kreeka rist on rist, mille kõik harud on ühepikkused. Tuntud ka kui crux immissa quadrata. Kreeka rist sümboliseeris algselt looduse nelja algelementi – tuld, maad, vett ja õhku. Ühepikkused vertikaalsed ja horisontaalsed jooned tähendavad ka mehe ja naise loomulikku ühendust. Samaaegselt sümboliseerivad risti neli haru ka nelja evangelisti Matteust, Markust, Luukat ja Johannest ning nelja evangeeliumi võrdsust. Kreeka risti kasutab peamiselt õigeusu kirik[viide?] ja ka varased kristlased kasutasid seda. Püha Jüri rist Kristlik kultuur – ristimärgid
Kadasoo järv

Kadasoo järv (keskkonnaregistri koodiga vee2070310) on järv Saaremaa vallas Kehila külas. Veekogu pindala on 1 ha ja kaldajoone pikkus 440 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lehmalaht

Lehmalaht (keskkonnaregistri koodiga vee2070400) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 6,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1158 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pautsaare laht

Pautsaare laht (keskkonnaregistri koodiga vee2070410) on järv Saaremaa vallas Oju külas. Veekogu pindala on 12 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2130 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.