Antisemitism

Antisemitism on termin, mida kasutatakse tähistamaks vaenulikkust juutide suhtes, mis tuleneb vastumeelsusest nende religioossele, kultuurilisele või etnilisele taustale. Ajalooliselt on antisemitism avaldunud mitmel viisil. Religioosne antisemitism ehk antijudaism avaldus kuni 19. sajandini eelkõige religioosse sallimatuse vormis, peamiselt kristliku või islami taustaga maades. Judaism oli neis maades suurim vähemusreligioon ning seetõttu sattusid juudid sageli religioossetest ajenditest tulenevate rünnakute alla. Rassiline antisemitism kui ksenofoobia või rassismi vorm sai valdavaks alates 19. sajandi teisest poolest. Usust sõltumatult hakati juute pidama rassiliselt võõraks grupiks ning neid tõrjuma. Koos rassilise antisemitismi esilekerkimisega tekkisid mitmesugused vandenõuteooriad juutide salajaste plaanide kohta maailma valitsemiseks, mis said muu hulgas alust teosest "Siioni tarkade protokollid", mis esitab väidetavaid juutide maailmavallutamise plaane. Adolf Hitleri juhitud Saksamaal (1933–1945) oli antisemitism riigi ametlik poliitika, mille käigus toimus juutide massiline tagakiusamine ja füüsiline hävitamine (holokaust). Antud loendis on riigid ja piirkonnad, kust on juute eri aegadel välja aetud või täielikult riigist minema aetud. Lahkujad kuulusid enamuses Sefaradi juutide (Lääne-Euroopa piirkonnas) hõimkonda, kes olid pärit Hispaaniast ja Portugalist. Venemaal oli enamikus tegemist aškenazi juutidega. Pärast 15.–17. sajandit jäid Euroopas ülekaalu idast, sealhulgas Venemaalt ja Leedu suurvürstiriigist välja rännanud aškenazi juudid. 250 Kartaago 415, Aleksandria 554, Clement[küsitav], Prantsusmaa 561, Uzès, Prantsusmaa 612, visigoodid, Hispaania 642, visigootide riik 855, Itaalia 876, Sens 1012, Mayence[küsitav] 1181, Prantsusmaa 1290, Inglismaa 1306, Prantsusmaa 1348, Šveits 1349, Heilbronn, Saksamaa 1349, Ungari 1388, Strasbourg, Saksamaa 1394, Saksamaa 1394, Prantsusmaa 1422, Austria 1424, Fribourg ja Zürich 1426, Köln 1432, Savory[küsitav] 1438, Mainz, Saksamaa 1439, Augsburg, Saksamaa 1446, Baieri 1453, Franconis[küsitav] 1453, Wrocław 1454, Würzburg 1485, Vincenza[küsitav], Itaalia 1492, Hispaania 1495, Leedu 1497, Portugal 1499, Saksamaa 1514, Strasbourg 1519, Regensburg 1540, Napoli 1542, Böömimaa 1550, Genova 1551, Baieri 1555, Pesaro 1559, Austria 1561, Praha 1567, Würzburg, Genova 1569, Paavstiriik 1571, Brandenburg 1582, Holland, ka Madalmaad 1593, Brandenburg, Austria 1597, Cremona, Pavia, Lodi 1614, Frankfurt 1615, Worms 1619, Kiiev 1649, Ukraina 1654, Ukraina 1656, Leedu 1669, Oran – Põhja-Aafrika 1670, Viin 1712, Sandomierz 1727, Venemaa 1738, Württemberg 1740, Ukraina 1744, Böömimaa 1744, Liivimaa[küsitav] 1745, Määrimaa 1753, Kovno – Leedu 1761, Bordeaux 1772, Venemaa – Venemaa keisri seadlus, mis määras asumispiirid, millest üle juudid ei tohtinud tulla 1775, Varssavi 1789, Alsace 1804, paljudes Venemaa küladest 1808, laiendati 1772 tsaari seadlusega määratud piire 1815, Lübeck ja Bremen 1815, Franconia[küsitav], Švaabimaa ja Baieri 1820, Bremes[küsitav] 1843, Venemaa piirialad, Austria ja Preisimaa 1862, alad USAs, mis jäid kindral Granti jurisdiktsiooni alla 1866, Galați, Rumeenia 1903, Chişinău, Moldova 1905, Venemaa lõunapoolsetel aladel 1919, Baieri, rünnati välismaal sündinud juute 1938–1945, holokaust Kolmanda Reichi aladel 1950- 1986, NSV Liit 1948, mitmed araabia riigid. 2009. aastal Iisraeli diasporaaministeeriumi korraldatud küsitluse andmeil arvas 42 protsenti Saksamaal küsitletuist, et "juudid kasutavad minevikku ära raha väljapressimiseks". Väitega nõustujate protsent oli kõrgeim Poolas ja Hispaanias. Juudi Agentuuri 2009. aasta raporti kohaselt oli 2009 suurem arv antisemiitlikke intsidente kui ühelgi senisel aastal pärast Teist maailmasõda. Agentuuri hinnangul kasvab antisemitism nii vasak- kui ka parempoolsete seas. Antisionism Filosemitism Lõhmus, Alo; Kukk, Herkki (1. aprill 2024). "Aprill läbi aegade: valik sündmusi meilt ja mujalt". Imeline Ajalugu. Vaadatud 14. aprillil 2024. Annual Jewish Agency report cites poll finding 42% of West Europeans believe Jews exploit past to extort money, Haaretz.com, 07/02/2010 Louis Wirth. The Ghetto, University of Chicago Press 1929. Koppel S. Pinson. Essays on Antisemitism, Confer ence on Jewish Relations: New York 1942. Isacque Graeber, Stuart Henderson Britt (toim). Jews in a Gentile World: The Problem of Anti-Semitism, Macmillan Co.: New York 1942. Carl Mayer. Religious and Political Aspects of Anti-Judaism. Miriam Beard. Anti-Semitism–A Product of Economic Myths. See also Gustav Ichheiser. Fear of Violence and Fear of Fraud: With Some Remarks on the Social Psychology of Antisemitism. – Sociometry, 1944, 7(4), lk 376–383. Vt Gustav Ichheiser#Vägivallahirm ja pettusehirm: mõnede märkustega antisemitismi sotsiaalpsühholoogia kohta. Gustav Ichheiser. Diagnosis of Antisemitism. Two essays, Beacon House: New York 1946 Gustav Ichheiser. The Jews and Antisemitism. – Sociometry, 1946, kd 9, nr 1, lk 92-108. Vt Gustav Ichheiser#Juudid ja antisemitism. Juudi lapsed hukati Pärnu sünagoogis (arhiiviversioon) "Eesti on juba juutidest puhastatud..." (arhiiviversioon) "JewWatch", antisemiitlikuks peetav sait