laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Words (F. R. Davidi laul)

"Words" (ka "Words (Don't Come Easy)") on Tuneesia päritolu Prantsuse muusiku F. R. Davidi komponeeritud ja esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. "Words" avaldati 1981. aasta lõpus Prantsusmaal ja Monacos, hiljem mujal Euroopas. 1983. avaldati laul USA-s ja Suurbritannias. 1982. aastal muutus "Words" Euroopas hittlauluks, olles esikohalaul Saksamaal, Šveitsis, Rootsis, Austrias, Norras ja Lõuna-Aafrika Vabariigis. Laulu on kaverdanud näiteks Mary Roos (pealkirjaga "Zeit"), Daliah Lavi (pealkirjaga "Mut"), The Tremeloes, Penny McLean ja Soraya Arnelas. Laulu "Words" sõnad "Words" – YouTube'i muusikavideo
Words

"Words", F. R. Davidi album "Words", Tony Richi album "Words", Bee Geesi laul "Words", F. R. Davidi laul "Words", Madonna laul albumilt "Erotica" "Words", The Monkeesi laul albumilt "Pisces, Aquarius, Capricorn & Jones Ltd." "The Word", The Beatlesi laul "The Words", Christina Perri laul
DVB-S

DVB-S (lühend ingliskeelsetest sõnadest Digital Video Broadcasting – Satellite) on standard, mis määrab kindlaks, kuidas edastada satelliittelevisiooni signaali satelliitside võrgu kaudu. Euroopas vahendavad kõige rohkem ringhäälingusaateid satelliidid Astra ja Eutelsat. Nagu teisedki DVB-süsteemid (DVB-T, DVB-C) võimaldab ka DVB-S lisaks telesaadetele edastada raadiosaateid ja pakkuda tagasikanali kaudu interaktiivteenuseid. Digitaalsed telesaatepaketid saadetakse maa-antennidest sidesatelliitide transponderitele raadiosagedusalas 13,75–14,5 GHz ja sageduskanalites, mille laius võib olla 26, 30, 33, 36, 40, 46 või 54 MHz. Rakendatakse modulatsioonimeetodit QPSK (kvadratuurne faasmodulatsioon), mille puhul andmekiirused jäävad vahemikku 18–37 Mbit/s; see on piisav ka kõrglahutusega televisiooni HDTV jaoks. Digitaalseid raadiosaateid edastatakse kiirusega 192 kbit/s (mono), 256 või 320 kbit/s (stereo) või 448 kbit/s (Dolby Digital). Transponderis toimub saabunud signaalide filtreerimine, võimendamine ja muundamine saatepakettideks, mis edastatakse tagasi satelliiditaldrikutele Ku-riba sagedustel 10,70–12,75 GHz kahel polarisatsioonitasandil (horisontaalne, vertikaalne). 2005. aastast kehtib standardi täiustatud versioon DBV-S2, mis võimaldab valida modulatsiooniliike 8PSK, 16APSK või 32APSK vastavalt ülekandetingimustele. Digitaalandmeid tihendab videokoodek H.264 või Windows Media Video (WMV), mis toimib tõhusamalt kui DVB-S puhul kasutatav MPEG-2. Signaali vastuvõtmiseks sobivad DVB-S2 jaoks endised antennisüsteemid ja LNB-d, kuid teistsuguse modulatsiooni- ja pakkimismeetodi tõttu on vajalik vastava võimekusega teler või digiboks. Satelliittelevisioon Satelliiditaldrik LNB Standard DVB-S2
Kokko

Kokko ehk vaakalind (ka tulilind) on soome muistendites ja rahvuseeposes "Kalevala" hiiglasliku kotkana esinev lind, kelle peamine prototüüp on kaeluskotkas. Vaakalinnul on veel teinegi, antiikmütoloogilise kotka pea ja tiivulise lõvi kehaga greifi (kreeka keeles γρυψ) tähendus. Kalevalamõõdulises luules on Kokko sünonüüm sõna kotkas. Kokko on üle maailma tuntud kõuelinnuga suguluses olev müütiline lind, kes kuulub Euroopast kuni Ameerikani, Põhja-Ameerika looderanniku indiaanlaste muinasusundis ja Mississippi jõe oru iidses kultuuris austatud taevaste üliolendite perekonda. "Kalevalas" kirjeldatakse tunnetest tulenevat veelinnuna ja mõistusest sündivat Kokko ehk kotkana, kes on valguse ja võimsuse sümbol. Mõnikord on Kokko müütiliste kangelaste sõber ja kaaslane, vahetevahel vaenlane. Vahel on tema ülesanne valvata. Kokkot kirjeldatakse mõnikord raudse, mõnikord tulise, üldiselt valge linnuna. Tal on hiiglasuured võimsa haardega varbad ja nende otstes pikad küünised, mille tõttu teda sageli kutsutakse rautakoura'ks, s.o raudsete küünistega. Ta on suuteline inimesi kandma ja Väinämöist aleteos aidates süütab ta leegi. Samuti võib tema sulgi vastastikku hõõrudes tule süüdata, nagu mõningates sünnisõnades tule sündi seletatakse. Mõõtmetelt on Kokko võimas ja tohutult suur, sest tema üks tiib ulatub taevani ja teine mere laidudeni. Kokko-linnud esinevad tavaliselt ühekaupa, kuigi "Kalevalas" on neid mitu. Pastori ja etnograafi Jakob Fellmani 1828. aastal tehtud märkme kohaselt elas muinasrahvaste müüt Kokko loodud maailmast ja Väinämöise põlvele asetatud munast kindla usuna Viena Karjalas (vene keeles Беломорская Карелия, Belomorskaja Karelijas) veel 19. sajandi alguseski. Üks Kokko päästab merehädas oleva Väinämöise elu tasuks selle eest, et alet tehes oli Väinämöinen jätnud lindudele ühe kase, mille okstel pesitseda. Ilmarinen ja Louhi valmistavad oma Kokko-linnud. Sepp Ilmarinen teeb metalse Kokko, kes püüab talle saagiks soomushaugi. Louhi moondab iseenda taas Kokko-linnuks, luues tiivad ja saba laeva osadest ja võttes küünisteks vikatid. Nimetus vaakalind tuleneb soomekeelsest sõnast 'vaaka', 'vaa'as', mis tähendab müütilist tuld, võimsat merelainet või -vahtu ja valuhoogu. Sellel võib olla teinegi tähendus – müütiline olend Vuokko, kes on saamide mütoloogias nõiaabiline või mõningates jutustustes kivisel saarel möödapurjetavaid laevu varitsev hiiglaslik lind. Vaakalintu Kalevala" õpetlikus tänapäeval Vaa'as (soome keeles) Pilte Kokkolinnust Raamatu esitlus: Kalevala-uuringuid Marjanen, Jouni (soome keeles Kirjaesittely: Kalevalatutkimuksia) Tuli ei tuttavat põleta, Mannonen, Kauno (soome keeles Tuli ei polta tuttuansa)
Dubysa regionaalpark

Dubysa regionaalpark (leedu keeles Dubysos regioninis parkas) on regionaalpark Leedus Raseiniai ja Kelmė rajoonis. Dubysa regionaalpark asub Dubysa jõe ürgorus ja selle ümbruses. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Dubysa ürgorgu, sealseid maastikke, ökosüsteemi ja kultuuripärandit. Dubysa org on lai ja järskude nõlvadega, selle ümbrust liigendavad Dubysa lisajõgede orud. Regionaalpargi territooriumil käivad kudemas lõhe ja meriforell. Regionaalpargi territooriumil elavad mitmed hirvlased. Regionaalpargis kasvavad mitmed Leedu punases raamatus olevad taimed, nende seas mets-kuukress, balti sõrmkäpp, tupp-võsaputk, salutakjas, kahar nurmikas, Aschersoni kerahein, niidu-kuremõõk, karulauk, rohekas käokeel, jumalakäpp, hall käpp, kuradi-sõrmkäpp, euroopa võrdviljak ja teravalehine penikeel. Regionaalpargi territooriumil asub viis linnamäge. Lyduvėnais ületab orgu Leedu pikim ja kõrgeim raudteesild. Arhitektuurimälestisena on kaitse all Ugioniai kirik. Pasandravyse külas asub Maironise muuseum. Dubysa regionaalpargi halduskeskus asub Raseiniais, Dominikonų g. 2. Tähtsamad asulad regionaalpargi territooriumil on Lyduvėnai ja Betygala. Dubysa regionaalpargi pindala on 10 571 hektarit. Erinevate kaitsealade all on sellest 86%. http://dubysosrp.am.lt/VI/index.php#r/175 Regionaalpargi kaart Dubysa regionaalpargi koduleht Regionaalpark Leedu kaitsealade registris (leedu keeles) Regionaalpark YouTube'is Dubysa regionaalpargi kultuurimälestised YouTube'is (I osa) Dubysa regionaalpargi kultuurimälestised YouTube'is (II osa)
Varniai regionaalpark

Varniai regionaalpark (leedu keeles Varnių regioninis parkas) on regionaalpark Leedus Žemaitijas Telšiai, Šilalė ja Kelmė rajooni aladel. Varniai regionaalpark asub Žemaidi kõrgustikul ja selle ümbruses. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta kõrgustiku järvederohket künklikku maastikku, ökosüsteemi ning kultuuripärandit. Regionaalpargi territooriumilt algavad Minija ja Venta jõgi. Regionaalpargi territooriumil asuvad Žemaidi kõrgustiku kõrgeim tipp Medvėgalis ja arvukalt järvi, neist suurim on Lūkstas. Mitme järve ümbruse soostunud alad on väärtuslikud lindude elupaigana. Regionaalpargile omased lubjarikkad sood on taimeharulduste kasvupaikadeks. Stervase järve ümbruses asub loodusreservaat. Regionaalpargis kasvavad mitmed Leedu punases raamatus olevad taimed, nende seas Siberi võhumõõk, sale villpea, õievähene tarn, harilik ungrukold, rohekas käokeel, pääsusilm, harilik käoraamat ja järv-lahnarohi. Selgrootutest elavad seal näiteks kaitsealused mustlaik-apollo, vareskaera-aasasilmik, pääsusaba. Regionaalpargi territooriumil asub üksteist suuremat linnamäge, samuti ka mitu hiidu. Ka on linnamägede ümbruses säilinud mitu muistset salateed. Arhitektuurimälestisena on kaitse all Požerė, Pavandenė ja Varniai kirik. Varniai vaimulike seminaris säilitatakse Motiejus Valančiuse elu- ja tööruume. Ka asub regionaalpargi territooriumil Biržuvėnai mõis. Varniai regionaalpargi halduskeskus asub Ožtakiai külas. Tähtsamad asulad regionaalpargi territooriumil on Varniai linn ning Pavandenė, Luokė, Janapolė. Varniai regionaalpargi pindala on 184,84 ruutkilomeetrit. Reservaadid võtavad enda alla 2,3%, kaitsealad aga 50,8% regionaalpargi territooriumist. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. aprill 2015. Vaadatud 6. aprillil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. aprill 2015. Vaadatud 6. aprillil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Regionaalpargi kaart Varniai regionaalpargi koduleht Regionaalpark Leedu kaitsealade registris (leedu keeles) Regionaalpark YouTube'is Regionaalpargi kultuurimälestised YouTube'is
I liiga

I liiga (ametlikult Saku I liiga) on tugevuselt teine Eesti korvpalliliiga. Sellest tugevam liiga on Meistriliiga ja madalam on II liiga. Liiga asutati 1992. aastal. 2024/25 mängivad liigas järgnevaad võistkonnad: Audentese Spordigümnaasium Eesti Maaülikool/Evocon Haapsalu Herilased Paide Viking Window Rae Koss/Hansaviimistlus Rapla Korvpallikool Reinar Halliku Korvpallikool Rock Tartu Terminal Tamsalu Los Toros/TalTech Tartu Ülikool/Estiko Tere Kadrina Karud TSA Koduleht basket.ee
Mait Patrail

Mait Patrail (sündinud 11. aprillil 1988 Põlvas) on eesti käsipallur. Aastast 2005 on ta Eesti käsipallikoondise liige. 2006–2012 valiti ta Eesti parimaks käsipalluriks. 2008–2011 mängis ta Šveitsi klubis Schaffhausen Kadetten, 2011–2012 Saksamaa klubis Lemgo TBV. Aastast 2012 mängib ta Saksamaa klubis TSV Hannover-Burgdorf. 2007 stipendium "Ela ja sära" Biograafia ESBL-is (vaadatud 06.04.2015) Biograafia ESBL-is
Eesti karikavõistlused korvpallis

Eesti karikavõistlused korvpallis on Eesti korvpallivõistlused, kus selgitatakse Eesti karika võitja. Võistlust korraldab Eesti Korvpalliliit. Karikavõistlusi peetakse kolmes kategoorias: meeste karikavõistlused naiste karikavõistlused noorte karikavõistlused (A, B ja C klass). Kuni 2000/2001 hooajani peeti turniir hooaja lõpus kevadel. 2001. aastast peetakse turniiri hooaja esimesel poolel, seetõttu toimus 2001. aastal kaks turniiri. Aastatel 2017–2019 jäeti karikavõistlused ära, kuid võistlus toimus taas 2020. aastal; juba seitsmendat korda võitis siis karika BC Kalev/Cramo.
Baltic Basketball League President Cup

Baltic Basketball League President Cup (ka BBL Cup) on Baltic Basketball League (BBL) hooajast 2008/2009 põhihooaja eel toimuv turniir. Turniiril osaleb neli võistkonda.
Paul Goma

Paul Goma (2. oktoober 1935 Mana, Bessaraabia – 25. märts 2020 Pariis) oli rumeenia kirjanik. Ta debüteeris 1966. aastal jutustusega ajakirjas Luceafǎrul, 1968. aastal ilmus tema esimene jutukogu "Camera de alături". 1977. aastal oli ta kommunistliku režiimi kriitikuna sunnitud suunduma pagendusse Prantsusmaale ning tema raamatud ilmusid prantsuse keeles. Rumeenias said tema teosed ilmuda taas pärast 1989. aastat. Eesti keeles on ilmunud Goma raamat "Kalidor: lapsepõlv Basarabias" ("Din Calidor: O copilărie basarabeană", rumeenia keelest tõlkinud Riina Jesmin, Loomingu Raamatukogu 33–36, 1992). Ta hospidaliseeriti 18. märtsil Pariisis COVID-19 nakkuse tõttu ja suri 25. märtsil 2020 84-aasta vanusena. Paul Goma koduleht
Kuldnoka tänav (Tallinn)

Kuldnoka tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis. Tänav algab Mustamäe teelt, kulgeb kagusse ja lõppeb Mooni tänaval. Kuldnoka tänaval asub Tallinna Lilleküla Gümnaasium. Kuldnoka tänav on alates majast nr. 6 ühesuunaline suunaga Mooni tänava poole. Tänav on umbes 530 meetrit pikk. Kuldnoka tänav sai nime 27. augustil 1930. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm http://tallinncity.postimees.ee/662002/kuldnoka-tanav-muudeti-uhesuunaliseks Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 275
Meelis Pungits

Meelis Pungits (sündinud 30. aprillil 1977 Võrus) on eesti rammumees. Ta on 2000. aastatel jõudnud mitu korda esikolmikusse üritusel Eestimaa Rammumees.[viide?]
Baltic Basketball League Challenge Cup

Baltic Basketball League Challenge Cup (ka BBL Challenge Cup) oli Baltic Basketball League (BBL) hooajast 2004/2005 kuni hooajani 2011/2012 põhihooaja eel toimuv turniir. Hooajal 2004/2005 võitis selle BC Lietkabelis. Hooajal 2011/2012 võitis selle BC Lietkabelis. Baltic Basketball League President Cup
Eskimo lagle

Eskimo lagle (Branta hutchinsii) on lagle perekonda kuuluv liik linde. Eskimo lagle on levinud Põhja-Ameerikas. Eestis on teda nähtud rändel üliharuldasena hanede seas (esmakordselt 2008. aastal). Eskimo lagle andmebaasis eElurikkus
Krooni tänav

Krooni tänav on tänav Tallinna kesklinnas Südalinna asumis. Tänav asub Solarise keskuse ja Kaitseministeeriumi hoone vahel kulgedes Sakala tänavalt Rävala puiesteele läbides Rävala pst 14 hoone kangialuse. Tänav on ühesuunaline, 90 m pikk ning ilma ühegi aadressiobjektita. Tänav on nimetatud Eesti krooni auks 2015. aastal.
Vladimir Kärk (arst)

Vladimir Kärk (15. aprill 1896 Paide – 29. august 1943 Tallinn) oli eesti sõjaväearst. Ta sündis aastal 1896 Paides kooliõpetaja perekonnas. Ta lõpetas aastal 1916 Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kus ta sai õppida aastani 1918, seejärel läks ta vabatahtlikuna Eesti Vabadussõtta, võideldes aastatel 1918–1920 reamehest velskrini. Aastatel 1920–1923 jätkas ta õpinguid Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Rotalia ridadesse. Ta asus aastal 1923 tööle 1. Diviisi laatsaretti Narvas nooremordinaatorina; aastatel 1924–1937 töötas ta samas vanemordinaatorina. Ta registreeriti aastal 1923 ka vabapraktika arstina sise-, kopsu- ja südamehaiguste alal. Aastal 1937 asus ta Tallinna, kus ta töötas Sõjaväe Tervishoiuvalitsuses, kuid pidi 1. oktoobril 1937 tervislikel põhjustel sõjaväeteenistusest pensionile jääma. Erapraktikuna töötas ta kuni surmani. Dr. Vladimir Kärk suri pikaajalise raske haiguse tagajärjel 29. augustil 1943 Tallinnas ja ta maeti 2. septembril 1943 Metsakalmistule. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. märts 2016. Vaadatud 6. aprillil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 222. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=20945
Ferdinand I (Bulgaaria)

Ferdinand I (Ferdinand Maximilan Karl Leopold Maria, Saksi-Coburgi ja Gotha prints, Saksi hertsog) (26. veebruar 1861 – 10. september 1948) oli Bulgaaria kolmanda iseseisvusaja esimene tsaar. Ferdinand sündis Saksi-Coburgi-Gotha printsi Augusti (1818–1881) ja Orléansi printsessi Clémentine'i (1817–1907) kolmanda, noorima pojana. 7. juulil 1887 valiti Ferdinand Bulgaaria vürstiks ja 5. oktoobril 1908 kuulutas ta välja Bulgaaria sõltumatuse Osmanite riigist, võttes endale tsaari tiitli. 1915 astus Bulgaaria esimesse maailmasõtta Saksamaa ja Austria-Ungari liitlasena. 1918. aastal sai Bulgaaria armee hävitava kaotuse osaliseks, mille järel Ferdinand I loobus troonist.
Atmosfääripõud

Atmosfääripõud esineb kõrge õhutemperatuuri (üle 30 °C), vähese õhuniiskuse (suhteline õhuniiskusega alla 30%) ja üsna tugeva tuule (tuule kiirus 5…6 m/s) korral. Sellistes tingimustes intensiivistub transpiratsioon mitu korda, mistõttu taimejuured ei suuda mullast vajalikul määral vett hankida, taimed närbuvad ja nende kasv katkeb. Kestva põua korral taimed hukkuvad. Eriti ohtlik on atmosfääripõud kuiva kliimaga piirkondades. Mitu päeva kestva põuatuule korral võib hävida kogu saak. Põllumajanduses kaitstakse taimi atmosfääripõua eest uduniisutusega. Eestis esineb atmosfääripõuda väga harva.
Louis V

Louis V (umbes 967 – 21. mai 987) oli Prantsusmaa (Lääne-Frangi) kuningas aastail 986–987. Ta on tuntud kui kuningas, "kes ei teinud midagi" (ladina keeles "qui nihil fecit", prantsuse Louis le Fainéant). Tema surmaga lõppes Prantsusmaal Karolingide dünastia.
VTB Ühisliiga

VTB Ühisliiga (inglise VTB United League) on rahvusvaheline korvpalli profiklubide liiga. See asutati 2008. aastal. Liiga moodustamise eesmärk on ühendada kõige tugevamad Ida- ja Põhja-Euroopa korvpalliklubid ühte liigasse. Liigat sponsoreerib VTB Bank. Liigas mängis alates 2009/10 hooajast ka üks Eesti klubi, Kalev/Cramo. Eesti-Läti Ühisliiga
Fayşal I

Faisal I (Faisal bin Husayn) (20. mai 1883 Taif – 8. september 1933) oli Iraagi kuningas. Faisal oli Hidžazi kuninga ja Hašimiitide dünastia rajaja Ḩusayn ibn ‘Alī kolmas poeg, kes kasvatati üles ja koolitati İstanbulis, kus ta isa elas paguluses kuni 1908. aastani. Maailmasõja ajal liitus Faisal isa ja vendadega Hidžazis, etendades tähtsat osa 1916–1918 araabia rahvuslikus ülestõusus, mis vabastas Lähis-Ida Osmanite riigi kontrolli alt. Faisal juhatas Põhjaarmeed, mis ahistas Türgi vägesid sissioperatsioonidega ja vallutas oktoobris 1918 Damaskuse. Märtsis 1920 kuulutasid rahvuslased ta Süüria kuningaks, kuid juulis kukutasid Faisali Prantsuse relvajõud. Briti arheoloogi Gertrude Belli õhutusel korraldas Briti mandaatmaa valitsus Iraagis rahvahääletuse, millega Faisal valiti ülekaalukalt Iraagi kuningaks. 1923 kehtestas seadusandlik kogu konstitutsioonilise monarhia. Faisal püüdis oma valitsemisajal, millesse jääb riigi iseseisvumine 1932, tugevdada panarabistlikku liikumist ning säilitas resoluutselt tasakaalu Iraagi rahvuslaste ja Briti huvide vahel. Troonil järgnes talle poeg Ghazi. Kogu Faisal I valitsemisaja oli mõjukaim poliitik tugevalt läänemeelne Nuri as-Said, kes oli alates 1930 peaminister.
Prohvetlik usund

Prohvetlik usund (ka prohvetlik õpetus) on usundite rühm, mida ühendab ainujumala tähtsustamine (monoteism) ning vahendaja olemasolu tunnistamine inimese ja jumala vahel. Prohvetlikus usundis on oluline maailma loomise õpetus ja kogudus, mille liikmeks astumisel puuduvad piirangud. Prohvetlikud usundid tekkisid 7. sajandil e.m.a maagilise mõtlemisega aramea rahvaste, eelkõige iraanlaste, kaldealaste ja juutide juures. Neid ühendas ühe ainsa õige jumala kui headuse allika austus, olgu tema nimeks Jahve, Ahuramazda, Marduk või Baal (Marduk-Baal). Teised jumalused olid kas võimetud või kurjad. Zarathustra, Aamos, Jesaja ja Jeremia olid prohvetluse tollased esindajad. Nad muutsid senist lihtsat ja metsikut rahvausundit. Nad kõik võitlesid rahvausundi vastu, mis sisaldas animismi, esivanematekultust, inimohvreid ja templiprostitutsiooni. Kohakultused asendatakse kogudustega. Iraanlaste ja juutide prohvetlike usundeid eristas vaid ajaloost tulenev suhtumine: isandlikkus ja alandlikkus (allaheitlikkus). 3. sajandil e.m.a algab prohvetlikus usundis teine ajalõik. Oluliseks saab ilmutus ja tähtsaks muutub vahendaja jumala ja inimeste vahel. Indiast Egiptusesse ja antiikmaailmani levivad õpetused viimsepäevakohtust, ülestõusmisest, põrgust ja paradiisist. Tekkib päästja (messia) kujutlus. Õpetused Zarathustrast pannakse Zarathustra õpetuse asemele. 50. aastast e.m.a kuni 300 m.a.j kestab kolmas ajalõik, mis viib suurte päästeusundite sünnini. Iraani, manda, juudi ja kristlike usukogukondades tekkib uus müüt. Aramea kultuurimaailmast arenes 3 vormi: Ahhemeniidide aegsest Zarathustra usundist sai range astmestuse ja täpse rituaaliga (sakramendid, missa ja piht) mazda kirik (mazdaism). 242 aastal ilmus Mani näol uue usu rajaja. Mani ühendas iraanlaste ja kaldealaste peamised mõtted idapoolse kristluse johanneslike mõtetega (maniheism). Kaks kreekakeelset sarnast kultuskirikut (kristlik kirik ja uusplatonistlik või hellenistlik kirik) arendasid oma teoloogiat. Nende kirikute vahel arenes Edessast lõuna pool aramea keelega talmudistlik kirik. 300 aastat pärast ajaarvamise muutust oli Oswald Spengleri (Õhtumaa allakäik II) arvates prohvetlikust usundist järele jäänud 5 kirikut: hellenistlik kirik (sama mis uusplatooniline kirik), kristlik kirik, iraani kirik (mazdaism), juudi kirik (rabide talmudistlik judaism ?) ja manilaste kirik.
Drowning

"Drowning" on Ameerika poistebändi Backstreet Boys esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. "Drowning" laulu sõnad "Drowning" YouTube'i muusikavideo Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Drowning (Backstreet Boys song) seisuga 6.04.2015.
Sialava

Sialava ehk Sjalava (valgevene keeles Сялява, vene keeles Селява (Seljava)) on järv Valgevenes Minski oblastis Krupki rajoonis. Järve valgala on 320 km². Kaldajoone pikkus on 44,3 kilomeetrit. Järv asub 6-8 meetri sügavuses orus. Kaldad on kõrged, metsased. Sialava ümbruses asub Sialava maastikukaitseala. Sialavasse suubuvad Vysokaja ja Rakitaŭka jõekesed, vesi voolab laia väina kaudu Abida järve. Peale seda, kui Abida järvele rajati Sialava hüdroelektrijaam, tõusis Sialava veepind, järv muutus veehoidlaks ja selle alla jäi ka endine Rabca järv. Järve põhja katab sügavamas osas sapropeel, aga nelja kuni kuue meetri sügavuseni (kohati ka veel kümne meetri sügavusel) on põhi liivane. Sialavas asub kolm saart, neist suurima pindala on 200 hektarit. Kaldad on madalad ja liivased, kohati soostunud. Valdavad kalaliigid on haug, latikas, linask, ahven, luts ja särg. Kohaliku legendi kohaselt langes aastal 1942 järve pommitaja Petljakov Pe-8, mis vedas Suurbritanniasse neli tonni kulda, mis oli mõeldud tasuks Nõukogude Liidule tarnitud sõjavarustuse eest. http://pravo.levonevsky.org/bazaby11/republic62/text434.htm http://shkolazhizni.ru/archive/0/n-21190/ Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Sorin Titel

Sorin Titel (7. detsember 1935 Margina – 17. jaanuar 1985 Bukarest) oli rumeenia kirjanik. Ta tegi kirjandusliku debüüdi 1957. aastal looga ajakirjas Tânărul scriitor. Eesti keeles on ilmunud tema romaan "Femeie, iată fiul tău" ("Naine, vaata, see on sinu poeg", rumeenia keelest tõlkinud Natalie Alver, Tallinn: Eesti Raamat, 1989).
Naiste Korvpalli Meistriliiga

Naiste Korvpalli Meistriliiga on Eesti naiste korvpalli kõrgeim liiga. Liiga asutati 1991. 2024/25 hooajal mängib liigas 10 võistkonda. Audentes/Tallinna Ülikool Audentese Spordigümnaasium Keila Basket Keila Korvpallikool Luunja korvpallinaiskond Pärnu Spordikool Rapla Korvpallikool TalTech BS Tartu Ülikool TSA/Cityteed Tartu Ülikooli korvpallinaiskond https://sport.delfi.ee/artikkel/120323399/fotod-naiste-korvpalli-meistriliigas-alustab-uuel-hooajal-kumme-naiskonda-sealhulgas-kaks-keilat Koduleht Eesti Korvpalliliit Meistriliigast eurobasket.com lehel
Fayşal II

Fayşal II (2. mai 1935 Bagdad – 14. juuli 1958) oli viimane Iraagi kuningas alates 1939. Fayşal oli nagu Jordaania kuningas Husseingi Al-Ḩijāzi kuninga Ḩusayn ibn ‘Alī lapselapselaps. Fayşal päris trooni oma isalt, autoõnnetuses hukkunud kuningalt Ghazilt. Kuna ta oli siis vaid 3-aastane, valitses enamiku tema eluajast, 14 aastat riiki regendina tema onu emiir Abdul Illah. 10-aastaselt läks ta koos Husseiniga Inglismaale Harrow erakooli õppima. Ta oli Husseini sõber ja väidetavalt leppisid nad juba siis kokku oma riikide ühendamises. Fayşal krooniti pärast 18-aastaseks saamist Iraagi kolmandaks kuningaks. Ehkki ta pärast Suessi kriisi 1956 deklareeris liitlust Egiptusega, ägenes kahe araabia riigi rivaalitsemine. 1. veebruaril 1958 sõlmisid Egiptus ja Süüria Ühendatud Araabia Vabariigi. Vastukaaluks sellele sõlmisid Fayşal ja Hussein 14. veebruaril 1958 Iraagi ja Jordaania föderatsiooni. Föderatsiooni riigipeaks sai Fayşal, sest ta oli Husseinist vanem. 5 kuud hiljem Fayşal kukutati. Hussein palus Fayşalilt sõjalist abi. Sõjaväemanöövrite käigus hõivas Abdul Karim Qasim Bagdadi ja kuulutas 14. juulil välja vabariigi. Kuningapere andis alla, ent Fayşal ja ta onu mõrvati kuningalossist väljumise ajal.