laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mikael Agopov

Mikael Agopov (sündinud 5. märtsil 1978) on Soome maletaja, rahvusvaheline meister (1999). Agopov on kolmekordne Soome malemeister (2011, 2015, 2018). Ta on mänginud Soome võistkonna koosseisus neljal maleolümpial (2008–2014). 2013. aastal jagas ta esikohta Uladzislaŭ Kavaljoŭga Viljandis peetud rahvusvahelisel turniiril, mis oli pühendatud Ilmar Raua sajandale sünniaastapäevale. Viljandi maleturniir lõppes külalismaletajate võiduga. menu.err.ee  Mikael Agopov – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Mikael Agopov FIDE andmebaasis
Ida-Euroopa

Ida-Euroopa on Euroopa idaosa nimi. Seda piirkonda määratletakse erinevalt. Seda nime kasutatakse ka kõigi nende Euroopa riikide tähistamiseks, kus varem valitses kommunism, et eristada neid poliitiliselt ja majanduslikult Lääne-Euroopast. Ida-Euroopa määratlusi on mitmeid. On märkimisväärne, et paljud ajalooliselt ja kultuurilisemalt läänelikumad Ida-Euroopa riigid soovivad end ise pigem mitte Ida-Euroopa riigina määratleda ja rõhutavad oma sidemeid mõne kommunistlikku blokki mittekuulunud riigi või riikide rühmaga. Endistes lääneriikides on aga levinud arusaam, mille kohaselt Ida-Euroopaks liigitatakse kõik postkommunistlikud riigid. Viimaste ühisjooneks on madalam elatustase ja suuremad sotsiaalsed probleemid võrrelduna lääneriikide heaoluühiskondadega. Eesti Läti Leedu Bulgaaria Gruusia Moldova Poola Rumeenia Slovakkia Tšehhi Ukraina Ungari Valgevene Venemaa Sloveenia Horvaatia Bosnia ja Hertsegoviina Serbia Montenegro Põhja-Makedoonia Kosovo Tänapäeval peetakse Ida-Euroopasse ajalooliselt ja kultuuriliselt kuuluvateks maadeks Euroopa idaosas asuvaud riike, mis on saanud kultuuriliselt eriti palju mõjutusi õigeusust: Ukraina Valgevene Venemaa Need riigid olid ka ajaloolise Kiievi-Vene osad ja kõigi nende riikide poliitikat on mõjutanud Venemaa valitsus rohkem, kui lõunas asuvaid õigeusulisi Balkanimaid (nt Serbia, Kreeka, Bulgaaria, Rumeenia). ÜRO liigituse järgi kuuluvad selle regiooni koosseisu: Bulgaaria Moldova Poola Rumeenia Slovakkia Tšehhi Ukraina Ungari Valgevene Venemaa Pärast Teist maailmasõda, külma sõja ajal peeti Ida-Euroopasse kuuluvaks Euroopa sotsialistlikke riike: Bulgaariat Rumeeniat Jugoslaaviat (nüüd Sloveenia, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Põhja-Makedoonia ja Serbia) Tšehhoslovakkiat (nüüd Tšehhi ja Slovakkia) Ungarit Poolat Saksa DV-d Albaaniat Mõned neist maadest on saanud mõjutusi katoliiklusest või protestantismist ning neil on eriti lähedased ajaloolised ja kultuurilised sidemed Saksamaa, Itaalia, Prantsusmaa ja Skandinaaviaga (nt Hansa Liitu kuulunud Baltimaad). Nende maade elanikud ei pea end idaeurooplasteks. Põhja-Euroopa Kesk-Euroopa Lõuna-Euroopa United Nations Statistics Division- Standard Country and Area Codes Classifications (M49)
Aivi Liiv-Kulla

Aivi Liiv-Kulla, aastatel 1986–2008 oli abielus Allan Kiiliga, 2008. aastast Kulla (sündinud 10. detsembril 1966 Tallinnas), endine Eesti ujuja. 1973. aastast hakkas Aivi harrastama ujumist koos kaksikvenna Aivo Liiviga Tallinna Kalevi ujulas ja jätkas hiljem Tööjõureservide ujumiskoolis Svea Bestermani juhendamisel. 1985. aastal võitis ta Nõukogude Liidu koondises Kobes Jaapanis toimunud universiaadil 400 m kompleksujumises pronksi ajaga 4.52,04 ning kuldmedalid teatevõistkonnaga nii 4 × 100 m kui ka 4 × 200 m vabaujumises. Nõukogude Liidu meistrivõistlustel lühirajal (25 m) võitis ta aastatel 1983–1986 individuaalselt 1 kulla (200 m kompleksi), 6 hõbedat (200, 400 ja 800 m vabalt, 400 m kompleksi) ja 2 pronksi (200 m vabalt) ning teateujumistes 2 hõbedat. Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 50 m basseinis võitis ta aastatel 1981–1986 individuaalselt 4 hõbedat (400 ja 800 m vabalt, 400 m kompleksi) ja 3 pronksi (800 m vabalt, 200 m selili, 400 m kompleksi) ning teateujumistes 1 hõbeda ja 1 pronksi. 1981. aastal tuli ta kahekordseks Nõukogude Liidu juunioride meistriks. Aivi on parandanud lühikeses ja pikas ujulas individuaalselt 37 ja teateujumises 13 korral Eesti rekordit. Aastatel 1980–1988 tuli ta Eesti meistrivõistlustel 50 m basseinis 29 korda (vaba-, selili-, kompleks- ja teateujumises) ning aastatel 1983–1986 25 m basseinis 17 korda Eesti meistriks. Aivi Liiv lõpetas 1986. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli ja 1990. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi (kehalise kasvatuse alal). Biograafia ESBL-is
Eero Böök

Eero Einar Böök (9. veebruar 1910 Helsingi – 7. jaanuar 1990 Helsingi) oli soome maletaja ja maleliteraat, rahvusvaheline meister (1950). Böök oli kuuekordne Soome malemeister (1931, 1934, 1935, 1936, 1946, 1963). Ta mängis Ķemeris 1937. aastal tugevakoosseisulisel rahvusvahelisel turniiril, kus jagas 11.–13. koha (võitis turniiril Samuel Reshevskyt ja viigistas partii Aleksandr Alehhiniga). Kaks aastat hiljem sai ta Ķemeri turniiril viienda koha. 1946. aasta Helsingi turniiril jagas Böök neljandat kohta. 1947. aastal Helsingis peetud Põhjamaade meistrivõistlustel võitis ta esikoha. Kuna need võistlused olid ühtlasi MM-i tsooniturniiriks, siis sai ta edasipääsu 1948. aastal Saltsjöbadenis peetud tsoonidevahelisele turniirile, kus ta jagas 11.–13. kohta. Böök mängis Soome võistkonna koosseisus kuuel ametlikul maleolümpial (1935, 1937, 1950, 1952, 1958, 1960) ja 1936. aastal Münchenis mitteametlikul maleolümpial. Kui Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) 1950. aastal võttis kasutusele rahvusvahelise meistri nimetuse, oli Böök üks neist, kes sai selle nimetuse kohe samal aastal. 1984. aastal andis FIDE talle varasemate teenete eest ausuurmeistri nimetuse.  Eero Böök – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Heikki Kallio

Heikki Julius Kallio (sündinud 15. oktoobril 1980 Vaasas) on soome maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2001). Kallio sai suurmeistriks 21-aastaselt 2001. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on mänginud Soome võistkonna koosseisus kahel maleolümpial (2000, 2002). Heikki Kallio FIDE andmebaasis
Mika Karttunen

Mika Karttunen (sündinud 30. mail 1981) on soome maletaja, rahvusvaheline meister (2001). Karttunen on seitsmekordne Soome malemeister (2002, 2006, 2007, 2009, 2010, 2013, 2014). Ta on mänginud Soome võistkonna koosseisus üheksal maleolümpial (2000–2016). Mika Karttunen FIDE andmebaasis
Resko

Resko (saksa Regenwalde) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Łobezi maakonnas, Resko valla halduskeskus. Resko asub Rega jõe ääres, Łobezist umbes 20 km loodes ja Szczecinist ligikaudu 68 km kirdes. Regenwalde sai linnaõigused enne 1288. aastat. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023216418044-0979580?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 7.10.2022. Resko Encyklopedia PWN
Pertti Lehikoinen

Pertti Lehikoinen (sündinud 19. märtsil 1952 Helsingis) on soome kirimaletaja, kirimale rahvusvaheline suurmeister (1985). Lehikoinen tuli 1970. aastal klassikalises males Soome juunioride meistriks ja võitis 1980. aastal Soome meistrivõistlustel hõbemedali. Kirimales sai ta ICCF-ilt 1980. aastal kirimale rahvusvahelise meistri nimetuse. Lehikoinen tuli 19. kirimale maailmameistrivõistlustel (1999–2004) neljandaks ja 20. kirimale maailmameistrivõistlustel (2004–2011) võitis kuldmedali. Koduleht For more than 40 years with chesst. dlc.fi
Yrjö Rantanen

Yrjö Aukusti Rantanen (23. aprill 1950 Tampere – 14. jaanuar 2021) oli soome maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1981). Rantanen oli kahekordne Soome malemeister (1978, 1986). Suurmeistriks sai ta 31-aastaselt 1981. aastal. Neli aastat varem sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta mängis Soome võistkonna koosseisus üheksal maleolümpial (1972–1986, 1990). Yrjö Rantanen FIDE andmebaasis
Heikki Westerinen

Heikki Markku Julius Westerinen (sündinud 27. aprillil 1944 Helsingis) on soome maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1975). Westerinen on neljakordne Soome malemeister (1965, 1966, 1968, 1970). 1967. aastal sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 31-aastaselt 1975. aastal. Westerinen on mänginud Soome võistkonna koosseisus 19 maleolümpial (1962–1996, 2006).  Heikki Westerinen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Heikki Westerinen FIDE andmebaasis
Jouni Yrjölä

Jouni Yrjölä (sündinud 24. oktoobril 1959 Vilppulas) on soome maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1990). Yrjölä on kahekordne Soome malemeister (1985, 1988). 1984. aastal sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 31-aastaselt 1990. aastal. Ta on mänginud Soome võistkonna koosseisus kaheksal maleolümpial (1982–1992, 1996, 2000). Jouni Yrjölä FIDE andmebaasis
Bobolice

Bobolice (saksa Bublitz) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Koszalini maakonnas, Bobolice valla halduskeskus. Bobolice asub Koszalinist umbes 39 km kagus. Bublitz sai linnaõigused 1340. aastani. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. 1945. aastal läks Bublitz Poolale ja kaotas linnaõigused. Bobolice sai linnaõigused tagasi 1958. aastal. Bobolice Encyklopedia PWN
Sianów

Sianów (ajalooline poolakeelne nimi Canów, saksa Zanow) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Koszalini maakonnas, Sianówi valla halduskeskus. Sianów asub Koszalini kesklinnast umbes 8 km idakirdes. Asulat on esmamainitud 1330. aastal, linnaõigused 1343. aastal. Raudteeühenduse sai linn 1869. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. Sianów Encyklopedia PWN
Tööjõureservid

Tööjõureservid (TR; venekeelne lühend ТР; Трудовые резервы) oli NSV Liidu spordiselts, mis ühendas kutseharidussüsteemi õpilasi ja töötajaid. Spordiselts loodi 1943. aastal NSV Liidu Rahvasaadikute Nõukogu alluvuses tööjõureservide peadirektoraadis. Alates 1959. aastast tegutses see iseseisva spordiseltsina, mis koordineeris kehalist kasvatust, massisporti ja sporditööd kutsekoolides. Eesti NSV allorganisatsiooni juhtorganina tegutses Üleliidulise Vabatahtliku Spordiühingu (ÜVSÜ) Tööjõureservide Eesti Vabariiklik Nõukogu. Tallinnas asus Gootide reduudi taga Toompargis Tööjõureservide staadion (nüüd Snelli staadion, Toompuiestee 24A) ning Tõnismäel Tuvi tänaval Tööjõureservide spordihoone, kus oli ka 25-meetrine ujula. Tegutses ka Tööjõureservide motoklubi.
Aasa (perekonnanimi)

Aasa on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aasa 553 inimesel: 260 mehel ja 293 naisel. Perekonnanimede levikult oli Aasa meeste puhul 185. kohal ja naiste puhul 183. kohal. Nimi on levinuim Järva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 14,32. Levinuim oli perekonnanimi Aasa vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 5,97. Anto Aasa (1977), eesti geograaf Harald Aasa (1922–2014), eesti viiuldaja Ilo Aasa (1912–2004), eesti ökonomist Maie Aasa (1926–2013), eesti õpetaja Marko Aasa (1976), eesti alpinist Taira Aasa (1956), Eesti poliitik Theo Aasa (1954) ... https://web.archive.org/web/20191226105336/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Aasa (vaadatud 26.12.2019)
Aivo Liiv

Aivo Liiv (sündinud 10. detsembril 1966 Tallinnas) on Eesti endine ujuja. Ta on Aivi Liiv-Kulla kaksikvend. Ta lõpetas 1986. aastal TSIK-i ja 2001. aastal Tartu Ülikooli treeninguõpetuse ja spordijuhtimise erialal. Ta alustas koos õega ujumistreeninguid 1973. aastal Tallinna Kalevi ujulas. Hiljem treenis Tööjõureservide ujumiskoolis Svea Bestermani juhendamisel ning hiljem spordiklubis Lootos. Aivo Liiv on tulnud Eesti meistrivõistlustel 24 korda 50 m basseinis aastatel 1983–1990 ja 16 korda 25 m basseinis aastatel 1985–1990 Eesti meistriks selili-, liblik-, kompleks- ja teateujumises. Ta on ületanud individuaalselt 29 korral Eesti rekordi, millest 18 korral teateujumises. Ta kuulus aastatel 1983–1990 Eesti koondisse. Biograafia ESBL-is
Mall Sillandi

Mall Sillandi (1968–1973 Mall Arus; sündinud 2. augustil 1942 Tallinnas) on endine eesti näitleja. Ta lõpetas 1960. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1963. aastal Tallinnfilmi õppestuudio. Töötas 1963–1970 Ugalas, 1970–1974 Endlas ja 1974–1977 Rakvere Teatris. Hiljem töötas modellina Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis ja aeroobikatreenerina ning 1990–2002 inglise keele õpetajana. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 122 Sillandi, Mall Eesti teatri biograafiline leksikon Mall Sillandi Eesti Filmi Andmebaasis Mall Sillandi andmekogus IMDb (inglise)
Andri Aedma

Andri Aedma (sündinud 5. augustil 1995 Tartus) on Eesti ujuja. Ta õppis aastatel 2011–2014 Audentese Spordigümnaasiumis, 2015. aastal lõpetas Tartu Täiskasvanute Gümnaasiumi. Andri Aedma hakkas ujumist treenima 2001. aastal Tartu Ujumisklubis Eric Rootsi ning hiljem Anneli Jaali ja Mihhail Krupnini juhendamisel. Aastatel 2015–2017 jätkas ta ujumistreeninguid Audentese Spordiklubis Siiri Põlluveeri ning 2017. aastast Riho ja Martti Aljandi juures. Ta on tulnud Eesti meistrivõistlustel 50 m basseinis vaba- ja teateujumises 12 korda (aastatel 2015–2019) ning 25 m basseinis teateujumises 4 korda (2015, 2018) Eesti meistriks. Parandanud 6 korral teateujumises Eesti rekordit. Ta on kuulunud 2010. aastast Eesti koondisse.
Rässa (riietus)

Rässa (ka rjassa; vene keeles ряса, kreeka keeles εξώρασον exorason; kreekakeelsest sõnast ράσον rason 'kantud, räbaldunud rõivas', ka 'mungarüü') on pealiskuub, õigeusu ja kreekakatoliku kiriku vaimulikkonna ja munkade igapäevane üleriie, pikk avar tume kuub pikkade, peopesi katvate laiade varrukatega. Kantakse alusrässa peal. Rässat kannavad alusrässa peal piiskopid, preestrid, diakonid ja mungad, kuid slaavi traditsioonis ei kanna seda lugejad ja alamdiakonid. Kreeka traditsioonis võivad kanda seda ka koorilauljad kirikus, kuid ilmalike tavariiete, mitte alusrässa peal. Riietusese pärineb kunagisest mungarüüst. Podräsnik (alusrässa) Sutaan Talaar https://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=rjassa&F=M&C06=et https://sonaveeb.ee/search/est-est/detail/rjassa/1[alaline kõdulink] M. Sepper. Õigeusu kirikutekstiilide sümboolika, vanus ja tehnoloogia Lääne-Eesti ja Tallinna kirikute näitel. magistritöö. TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia, 2019 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. detsember 2019. Vaadatud 26. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Rässa (cassock) OrthodoxWikis
Deegu

Deegu ehk tavadeegu (Octodon degus) on väike näriliseliik deegulaste sugukonnast. Deegud elavad suurte karjadena Tšiilis läänerannikust Andideni. Nad elavad nii tasandikel kui ka mägedes kuni 1200 meetri kõrgusel. Deegu kerepikkus on 15 cm, pikkus koos sabaga 25 cm. Ta on süüria kuldhamstrist suurem, kuid meriseast väiksem. Deegu on hallikaspruun. Neil on mustad silmad ja vertikaalselt asetsevad ümarad kõrvad.[viide?] Deegude organism ei seedi suhkruid, seega kasutatakse neid laboriloomana, et testida suhkurtõveravimeid. Deegusid toodi Euroopasse ja Põhja-Ameerikasse algul laboriloomadena, hiljem said neist populaarsed lemmikloomad. Eestis on deegud suhteliselt vähe levinud. Deegu on meeldiva ja sõbraliku iseloomuga lemmikloom, meenutades väliselt veidi liivahiirt, kellest ta on veidi suurem. Kohati meenutab ta ka tšintšiljat. Looduses teevad deegud pesa kivide alla ja tihedatesse põõsastesse, kus asuvad ka nende toidulaod, seega tasub neile sarnaseid tingimusi võimaldada lemmikloomanagi. Deegu on aktiivne ja väga uudishimulik ning närib palju. Kui deeguga küllaldaselt tegeleda, muutub ta täiesti taltsaks, eriti juhul, kui ta on peremehega noorest peast harjunud. Kiindunud oma hooldajasse, nurub see loomake sageli hellitamist ja lubab end kätte võtta, kuid seda tehes tasub esimene samm lasta teha loomal. Julgustamiseks võib deeguga rääkida. Deegu on väga intelligentne loom, ta tunneb peremehe ära hääle järgi. Ta eristab väga hästi hääli ja helisid, mistõttu on ta võõraste seltsis ebakindel. Deegul on hea mälu. Deegut ei tohiks haarata ülalt, sest looduses ründavad teda sealt vaenlased. Ta ei püsi paigal, seega ei saa teda kaua aega järjest hellitada ega käes hoida, kuigi ta armastab inimese seltskonda. Kuna deegu on karjaloom, siis üldiselt ta inimest ei hammusta.[viide?]
10 Hudson Yards

10 Hudson Yards (ka South Tower) on 52-korruseline 268 meetri kõrgune pilvelõhkuja, mis asub Manhattani saare lääneküljel Hudsoni jõe lähedal. Kõrghoone valmis 2016. aastal. Hudson Yards Redevelopment Project 15 Hudson Yards 30 Hudson Yards 35 Hudson Yards 50 Hudson Yards 55 Hudson Yards
15 Hudson Yards

15 Hudson Yards on 88 korrusega ja 280 meetri kõrgune pilvelõhkuja, mis asub Manhattani saare lääneküljel Hudsoni jõe lähedal. Kõrghoone valmis 2019. aastal. Hudson Yards Redevelopment Project 10 Hudson Yards 30 Hudson Yards 35 Hudson Yards 50 Hudson Yards 55 Hudson Yards
Międzyzdroje

Międzyzdroje (saksa Misdroy) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Kamień Pomorski maakonnas, Międzyzdroje valla halduskeskus. Międzyzdroje on kuurortlinn Wolini saarel Läänemere rannikul. Asulat on esmamainitud 1186. aastal. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus. Międzyzdroje sai linnaõigused 1947. aastal. Międzyzdroje Encyklopedia PWN Międzyzdroje morzebaltyckie.pl
Czaplinek

Czaplinek (saksa Tempelburg) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Drawsko Pomorskie maakonnas, Czaplineki valla halduskeskus. Czaplinek asub Drawsko Pomorskiest umbes 28 km idas. Asulat on esmamainitud 1286. aastal, linnaõigused sai 1291. aastal. Kuni 1668. aastani oli linn Rzeczpospolita koosseisus. Poolale tagasi läks linn 1945. aastal. Czaplinek meteor-turystyka.pl Czaplinek Sygic Travel Czaplinek Encyklopedia PWN
Insiignia

Insiignia, eesti keeles ka mitmuses insiigniad (ladina keeles insigne 'tunnusmärk', mitmus insignia) on võimu- või aukandja välised sümbolid, nagu valitsejal kroon ja skepter, piiskopil mitra ja karjasekepp. Insiignia ülesanne on muuta väliselt äratuntavaks kandja seisus või amet. Insiigniaks võib olla peakate, nagu kroon, mitra, tiaara, vaimulikubarett, kardinalikübar, loorberipärg kaelaehe, nagu rektori või linnapea ametikett, vaimuliku rinnarist, panagia riietuse osa, nagu peapiiskopi pallium, mantia, ordumantel sõrmus, nagu paavsti sõrmus käes kantav ese, nagu skepter, riigiõun, karjasesau, marssalikepp, riigimõõk sümboolne kujutis, näiteks vapp ja pitsat Atribuut Embleem https://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=insiignia&F=M&C06=et
Puidutolm

Puidutolm on puidu peentöötlemisel tekkiv materjal, mille osised tekivad puidu lihvimisel, puidu pindade peentöötlemisel. Puidutolm on tuleohtlikum ja plahvatusohtlikum kui töötlemata puit ja vajab puidutööstuses vastavat ohutuskäitlust. saepuru
Kochab

Kochab (Beta Ursae Minoris, β UMi) on heleduselt teine täht Väikese Vankri tähtkujus. Tähe näiv heledus on 2,07. Kochab asub 126 valgusaasta kaugusel.
Babimost

Babimost (saksa Bomst) on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Zielona Góra maakonnas, Babimosti valla halduskeskus. Babimost asub Zielona Górast umbes 33 km kirdes. Babimost sai linnaõigused 1397. aastal. Teise Poola jagamise tulemusel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi koosseisu. Tagasi Poolale läks Babimost 1945. aastal. 19. sajandist kuni 1950. aastani oli maakonnakeskus. Babimost Encyklopedia PWN
Paulista

Paulista on linn ja vald Brasiilias Pernambuco osariigis. Paulista asub Atlandi ookeani kaldal. Ta pindala on 97 km2, elanikke on ligikaudu 300 tuhat. https://www.ibge.gov.br/estatisticas/sociais/populacao/22827-censo-demografico-2022.html?edicao=37225, vaadatud 24.10.2023.
Budasus

Budasus ehk budaloomus (sanskriti keeles buddhatā, buddhatva; tiibeti keeles sangs rgyas nyid; hiina keeles 佛性 foxing; jaapani keeles busshō) on budismis mõiste, mis võib tähistada virgunud seisundit, kõigile olenditele omast võimet saada budaks või kõikjal olevat üldist printsiipi või välja. Varabudismis mõisteti budasuse all olekut, mis on omane ainult Buddhale ja eristab teda kõigist teistest olenditest, ka arhatitest. Budasuse avalduseks on kindlad sisemised ja välised omadused. Budade paljususe idee tõi endaga kaasa idee budaloomusest ehk budasusest, mis on omane kõigile budadele ja avaldub neis kõigis. Mahajaanas kujunes selle alusel välja igavene ja kõikjalviibiv printsiip või omadus, loomus või olemus, mis võib avalduda mitmesuguste kehastustena, inimestena või muude olenditena. Arenes välja idee, et budaloomus on omane kõigile olendeile. Mahajaana koolkondades, eriti chan’is, võib budasus tähendada kõigile olenditele sisemiselt omast võimet saada budaks, olles seega teataval määral tathāgatagarbha sünonüüm. Tathāgatagarbha (sanskriti keeles ‘nõndaläinu üsk, nõndaläinu loode’; tiibeti keeles de bzhin gshegs pa’i snying po; hiina keeles 如來藏 rulai zang; jaapani keeles nyoraizō) on mahajaanas mõiste, mis kõige üldisemalt tähendab kõikidele olenditele sisemiselt omast võimet saada budaks. Tathāgatagarbha teooria järgi on kõikidel olenditel algusest peale täielikult virgunud loomus, mis saab aga avalduda alles siis, kui seda varjutavad meeleplekid ja muud takistused on kõrvaldatud. Senikaua on see olemas vaid avanemata võimalusena nagu loode emaihus. Erinevates tekstides ja koolkondades on tathāgatagarbhat tõlgendatud mõnevõrra erinevalt. Ühtedes võrdsustatakse see tühjuse kategooriaga, rõhutades, et budasus ongi kõikide seadmuste olemuslik tühjus. Teistes räägitakse tathāgatagarbhast kui tegelikult olemasolevast kõikeläbivast ja kõikjalviibivast olemusest. Mõlema seisukoha järgi on kujustamine ja mõistmine need, mis viivad tathāgatagarbha avaldumiseni ja arenemiseni tõeliseks budasuseks. Joogatšaaras ehk Vidžnjaanavaadas mõistetakse tathāgatagarbhat kohati ālayavijñāna ehk "ait-teadvuse" sünonüümina, mis sisaldab ‘kõige oleva seemneid’ (sanskriti keeles sarvabījaka), sealhulgas ka võimet ja võimalust saavutada budasus. Tathāgatagarbha teooria põhitekstiks on Sthiramati (6. saj) «Aardeühenduse jaotus» (Ratnagotravibhāga). On olemas ka mahajaana suutra Tathāgatagarbha-sūtra, mis on tervikuna säilinud ainult tiibeti- ja hiinakeelses tõlkes. 6. sajandil Hiinas kujunenud tiantai koolkonnas jõuti Lootossuutra tõlgendustele tuginedes veendumusele, et igaühel, kõigil olenditel on budaloomus, igaüks võib saada budaks. Veelgi enam, kogu kõiksus on budaloomusega väestatud, kõik toimuv on budaloomuse ilmnemine. Budaloomus on ka mägedel ja jõgedel, kuni tolmukübemete ja rohulibledeni välja.  Pikemalt artiklis Tiantai Meel ongi Buddha. TLÜ Kirjastus. Tallinn 2013, lk 134. ISBN 9789985587690 Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Lev Tsitserošin

Lev Tsitserošin (vene keeles Лев Григорьевич Цицерошин; 2. juuli 1870 Hersoni kubermang – ?) oli Venemaa keisririigi politseiohvitser. Ta õppis Elizavetgradi sõjaväegümnaasiumis. Lõpetas Odessa jalaväekooli 1888. aastal. Oli hea laskur, võitis sageli laskevõistlustel auhindu. Saadeti Politseisõdureid treenima, 1904. aastal oli kapteni auastmes. 1905. aastal saadeti ta Libaus (Liepāja) revolutsioonääride rahutusi maha suruma. Nimetati Reveli (Tallinna) linna politseiülemaks Eestimaa kuberneri määrusega 27. maist 1907. Esimese maailmasõja alguses määrati ta Peeter Suure merekindluse garnisoni. 1916. aastal määrati ta Nižni Novgorodi politseimeistriks. Viimane Venemaa arhiivist leitud dokument Tsitserošini kohta on dateeritud 23. septembril 1917.
Bytom Odrzański

Bytom Odrzański (saksa Beuthen an der Oder) on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Nowa Sóli maakonnas, Bytom Odrzański valla halduskeskus. Bytom Odrzański asub Nowa Sólist ligi 12 km kagus. Asulat on esmamainitud 1005. aastal, linnaõigused sai enne 1289. aastat (võimalik, et 1267. aastal). Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. Perła nad Odrą - Bytom Odrzański Wrota Lubuskie Bytom Odrzański Encyklopedia PWN