laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaarma

Kaarma on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. 2014. aastani kuulus küla Kaarma valda. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Kuni 2015. aastani tegutses Kaarma Kool. Kaarma külas asub raamatukogu. Kaarma dolokivimaardla Kaarma kalmistu Kaarma kirik Kaarma lahing (1261) Kaarma maalinn Kaarma kihelkond Kaarma õpetajate seminar Kaarma külanõukogu Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Wesermarschi kreis

Wesermarsch on kreis (Landkreis) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Naabriteks on (idast ja päripäeva) Cuxhaveni ja Osterholzi kreisid, Bremeni linn Bremeni liidumaal, kreisivaba linn Delmenhorst, Oldenburgi kreis ja kreisivaba linn Oldenburg ning Ammerlandi ja Frieslandi kreis. Kreisi pindala on 821,87 km². 31. detsembril 2017 elas seal 89 022 inimest. Kreis paikneb Weseri läänekaldal Bremeni ja jõesuu vahel. Mitu jõge läbib kreisi läänest itta, suurim neist on Hunte, mis voolab enne Wesermarschi jõudmist läbi Oldenburgi. Põhjas ümbritsevad Weseri suue ja Jade abajas (Põhjamere laht) Butjadingeni poolsaart. Siin paikneb kreisi suurim linn Nordenham, asudes Weseri suudmes Bremerhaveni vastas. Kreis loodi 1933. aastal, kui liideti Butjadingeni, Brake ja Elsflethi Amtid ning osi Delmenhorsti ja Vareli Amtidest. GeoNames https://www.destatis.de/DE/Themen/Laender-Regionen/Regionales/Gemeindeverzeichnis/Administrativ/04-kreise.html Kreisi koduleht
Belgia suursaatkond Tallinnas

Belgia suursaatkond Tallinnas oli Belgia diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas. Suursaatkond tegutses aastatel 2005-2015. Tänapäeval katab Belgia Eestit oma Helsingis asuvast suursaatkonnast. Tallinnas tegutseb Belgia Kuningriigi Aukonsulaat Sakala tänav 10/Kentmanni tänav 4 ja aukonsul Erik Sakkov. Tegutseb ka Eesti suursaatkond Brüsselis. Enne teist maailmasõda asus Belgia saatkond Riias, Tallinnas tegutses konsulaat ja konsul Michel Edouard Nicaise aadressil Tina tänav 18 ja Jüri Vilmsi tänav 11. Eesti suursaatkond Brüsselis Belgia suursaadik Eestis Eesti esindus Euroopa Liidu juures http://vm.ee/et/riigid/Belgia?display=relations (vaadatud 22.03.2019) Honorary Consulate of Belgium in Estonia
Kaarmise

Kaarmise (variantnimi Karmise[viide?]) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. Kaarmise asundus Kaarmise järv Kaarmise peakraav Kaarmise mõis Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tadžikistani suursaadik Eestis

Tadžikistani suursaadik Eestis on Tadžikistani volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Minskis. alates oktoobrist 2012 Kozidavlat Koimdotov Eesti suursaadik Tadžikistanis http://vm.ee/et/riigid/Tadzikistan?display=relations (vaadatud 22.03.2019)
Sloveenia suursaadik Eestis

Sloveenia suursaadik Eestis on Sloveenia volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Varssavis. ... alates novembrist 2018 Božena Forštnarič Boroje Eesti suursaadik Sloveenias http://vm.ee/et/riigid/Sloveenia?display=relations (vaadatud 22.03.2019)
Slovakkia suursaadik Eestis

Slovakkia suursaadik Eestis on Slovakkia volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis. ... alates 2014 Tibor Králik Eesti suursaadik Slovakkias http://vm.ee/et/riigid/Slovakkia?display=relations (vaadatud 22.03.2019)
Serbia suursaadik Eestis

Serbia suursaadik Eestis on Serbia volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis. ... Saša Obradović Eesti suursaadik Serbias https://web.archive.org/web/20190331181417/https://vm.ee/et/riigid/Serbia?display=relations (vaadatud 22.03.2019)
Eveeni keel

Eveeni keel on tunguusi keel, mida kõnelevad eveenid Venemaal Sahhas, Magadani oblastis, Tšuktšimaal ja Habarovski krais. Eveenide koguarv oli Venemaal 2010. aastal 21 830, kuid eveeni keele kõnelejaid oli vaid 5656. Paljud eveenid on läinud üle vene keelele, Sahhas ka jakuudi keelele. Eveeni keel on ohustatud, emakeelena omandab seda vaid väike arv lapsi ning keele kõnelejate arv väheneb. Kõnelejate keeleoskus halveneb ja huvi emakeele vastu on väike. Eveeni keel jaguneb erinevate käsitluste järgi kahte või kolme murderühma – lääne-, (kesk-) ja idamurdeks, mis jagunevad 20 murdeks ja paljudeks murrakuteks. 19. sajandi keskel tõlgiti eveeni keelde Matteuse evangeelium ning ilmus ka eveenikeelne aabits. Neis väljaannetes kasutati mugandatud kirillitsat. Eveeni keelt kirjutati 1932–1936 ladina kirjas, 1937. aastal asendati see kirillitsal põhineva tähestikuga, kuid ladina kirja kasutati kuni 1939. aastani. 1952. aastal lisati tähestikku tähed ӈ, ө ja ӫ. Eveeni tähestik Eveeni keeles on 18 täishäälikut (9 pikka ja 9 lühikest) ning 18 kaashäälikut. Eveeni on aglutinatiivne. Eveeni keeles on 13 käänet. Eristatakse ainsust ja mitmust ning esimest, teist ja kolmandat isikut. Keeles puuduvad eesliited, käändeid märgitakse järelliidetega. Morfoloogiliselt ülesehituselt sarnaneb eveeni keel mongoli keelega. Eveeni keelele on omane SOV-tüüpi sõnajärg. Evengi keel Ethnologue'is. Pismennyje jazyki mira: Jazyki Rossijskoi Federatsii. Sotsiolingvistitšeskaja entsiklopedija. Kniga 2, lk 675–681, 686. Moskva: Academia, 2003. ISBN 5-87444-191-3. http://lingsib.iea.ras.ru/en/languages/even.shtml https://www.ethnologue.com/language/eve
Montenegro suursaadik Eestis

Montenegro suursaadik Eestis on Montenegro volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Varssavis. ... alates 2016 Ljiljana Tošković Eesti suursaadik Montenegros https://web.archive.org/web/20171107034038/http://vm.ee/et/riigid/montenegro?display=relations (vaadatud 22.03.2019)
Mehhiko suursaadik Eestis

Mehhiko suursaadik Eestis on Mehhiko volitatud suursaadik Eestis. Mehhiko on suursaadikuid Eestisse määranud alates 1992. aastast, suursaadik resideerib Helsingis. Praegune suursaadik Enrique Rojo Stein on ametis 2023. aasta augustist. Eesti-Mehhiko suhted Eesti suursaadik Mehhikos Mehhiko suursaatkond Helsingis "Mehhiko". Eesti Välisministeerium. 24.03.2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 1.04.2019. Vaadatud 22.03.2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: robot: algse URL-i olek teadmata (link) "Riigipea võttis vastu Prantsusmaa, Mehhiko, Bangladeshi ja Bahreini suursaadiku volikirjad". Vabariigi Presidendi Kantselei. 22.08.2023. "Mehhiko". Eesti Välisministeerium. 20.01.2022. Vaadatud 13.11.2023. "Mehhiko suursaadik andis üle volikirja". Päevaleht. 16.07.1992. Lk 1. "President Arnold Rüütel võttis vastu Mehhiko Ühendriikide suursaadiku Gonzalo Aguirre Enrile'i volikirja". Vabariigi Presidendi Kantselei. 18.08.2005. Kruuse, Merilin (03.09.2008). "President Ilves võttis vastu kolme riigi suursaadiku volikirjad". Eesti Päevaleht.
Kaisvere

Kaisvere on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Maroko suursaadik Eestis

Maroko suursaadik Eestis on Maroko volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis. ... alates maist 2015 Mohammed Ariad Eesti suursaadik Marokos http://vm.ee/et/riigid/Maroko?display=relations (vaadatud 22.03.2019)
Malta suursaadik Eestis

Malta suursaadik Eestis on Malta volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Vallettas. 1996 William Spiter 1997-2000 ajutine asjur John Busuttil 2000-2002 Eric Gerada-Azzopardi 2002-2007 Mark Miceli-Farrugia 2008-2013 Laurence Grech alates novembrist 2013 Charles L. Mifsud Eesti suursaadik Maltas http://vm.ee/et/riigid/Malta?display=relations (vaadatud 22.03.2019)
Egiptuse suursaadik Eestis

Egiptuse suursaadik Eestis on Egiptuse volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis. ... alates märtsist 2017 Sherif Yehia Refaat alates 2021 Haitham Salah Kamel Ibrahim Eesti suursaadik Egiptuses http://vm.ee/et/riigid/Egiptus?display=relations (vaadatud 22.03.2019) https://vm.ee/volikirjade-esitamise-jarjekord
Hollandi suursaadik Eestis

Hollandi suursaadik Eestis on Hollandi volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Hollandi suursaatkonnas Tallinnas. Alates sügis 2020 - Özlem Canel September 2016 - 2020 Karen van Stegeren Eesti suursaadik Hollandis http://vm.ee/et/riigid/Holland?display=relations (vaadatud 22.03.2019) "Rijksoverheid.nl". Vaadatud 31.05.2021.
Horvaatia suursaadik Eestis

Horvaatia suursaadik Eestis on Horvaatia volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis. ... alates 2012 Krešimir Kopčić Eesti suursaadik Horvaatias http://vm.ee/et/riigid/Horvaatia?display=relations (vaadatud 22.03.2019)
Indoneesia suursaadik Eestis

Indoneesia suursaadik Eestis on Indoneesia volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis. Eesti-Indoneesia suhted Eesti suursaadik Indoneesias Indoneesia suursaatkond Helsingis "Indoneesia". Eesti Välisministeerium. 19. märts 2019. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. aprill 2019. Vaadatud 22. märtsil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: robot: algse URL-i olek teadmata (link) "Lühiuudiseid Eestist". Meie Kodu. 24.11.1993. Lk 3. "Mis teoksil". Eesti Päevaleht. 17.10.1996. "Kreeka ja Indoneesia suursaadik andsid üle volikirja". Eesti Päevaleht. 09.06.2000. Lk 3. "The President of the Republic met the Ambassador of Indonesia". Vabariigi Presidendi Kantselei. 17.06.2004. "Volikirjade esitamise järjekord". Eesti Välisministeerium. Vaadatud 19. novembril 2023.
Iraani suursaadik Eestis

Iraani suursaadik Eestis on Iraani volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis. ... alates 2015 Kambiz Jalali Eesti suursaadik Iraanis https://web.archive.org/web/20171107030838/http://vm.ee/et/riigid/iraan?display=relations (vaadatud 22.03.2019)
Haiti riigipeade loend

Haiti riigipeade loend loetleb iseseisva Haiti riigipäid kuni tänapäevani. 29. detsembrist 1806 kuni 26. oktoobrini 1820 oli Haiti jagatud Põhja- ja Lõuna-Haiti valitsuste vahel. Allpool on esimeses tabelis toodud Põhja-Haiti valitsejad. Põhja-Haiti iseseisvusele tuli lõpp kuningas Henri I surmaga 1820. aastal. Kuid tol perioodil oli Põhja-Haiti kindlam valitsus Haitis. Lõuna-Haitis oli segaduste periood, kus valitsused tekkisid ja kadusid, samas oli Lõuna-Haitis ka mitu valitsust korraga.
Kasti (Saaremaa)

Kasti on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Kasti lahe ääres. Ajalooliselt kuulus küla Püha kihelkonda. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. Kasti külas asub Kasti mõis. Kasti maastikukaitseala Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaubi (Saaremaa)

Kaubi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kurt Rudolph

Kurt Rudolph (3. aprill 1929 Dresden – 13. mai 2020 Düsseldorf) oli Saksa usundiloolane. Tema peamine uurimisteema oli gnostitsism. Rudolph sündis Dresdenis ning õppis aastatel 1948–1953 Greifswaldi ja Leipzigi ülikoolis teoloogiat, usundilugu ja semitistikat. 1956. aastal kaitses ta Leipzigi ülikooli usuteaduskonnas doktoritöö mandalastest ning 1957. aastal teise doktoritöö sama ülikooli filosoofiateaduskonnas samal teemal, kuna Leipzigi ülikooli filosoofiateaduskond ei aktsepteerinud usuteaduskonnas kaitstud tööd. Mandalasi käsitles ka tema 1961. aasta Leipzigi ülikooli filosoofiateaduskonnas kaitstud habilitatsioonitöö. 1961–1983 oli ta usundiloo professor Leipzigi ülikoolis, 1984–1986 Santa Barbara (California) ülikoolis ja 1986–1994 Marburgi ülikoolis. Siirdus emerituuri 1994. aastal ning elas elu lõpuni Düsseldorfis. DieMandäer I – DasMandäerproblem. Vandenhoek 1960. DieMandäer II – Der Kult. Vandenhoek 1961. Theogonie, Kosmogonie und Anthropogonie in denmandäischenSchriften Vandenhoeck 1965. ISBN 3-525-53182-6 DieGnosis – Wesen und GeschichteeinerspätantikenReligion Leipzig 1977, (4. trükk. Vandenhoeck 2005). ISBN 978-3-525-52110-6 Gnosis und SpätantikeReligionsgeschichte (kogutud artiklid, Brill 1997). ISBN 90-04-10625-1 Gnoosis. Ühe hilisantiikse usundi olemus ja ajalugu. Tlk Jaan Lahe, Jana Lahe ja Marju Lepajõe. TLÜ kirjastus 2014. Jaan Lahe: Kurt Rudolph ja tema tööd 20. sajandi ja 21. sajandi alguse gnoosise-uurimise kontekstis. Teoses: Gnoosis. Ühe hilisantiikse usundi olemus ja ajalugu, lk 393–444. Jaan Lahe. Gnoosis kui eksistentsiaalne allegooria. Kurt Rudolphi raamat. "Gnoosis. Ühe hilisantiikse usundi olemus ja ajalugu". – Kirik & Teoloogia, 6. veebruar 2015 [1]. Jaan Lahe. Laudatio: Kurt Rudolph 85: Tugev inimene on suurem oma ajast ja oludest. – Kirik & Teoloogia, 4. aprill 2014 [2]. Ta on kinkinud raamatuid oma isiklikust teaduslikust raamatukogust EELK Usuteaduse Instituudi raamatukogule ja Tallinna Ülikooli raamatukogule. Kurt Rudolph oli üks Jaan Lahe gnoosist käsitleva doktoritöö juhendajatest.
Jordaania suursaadik Eestis

Jordaania suursaadik Eestis on Jordaania volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Haagis. ... alates oktoobrist 2014 Ahmad Mufleh Eesti suursaadik Jordaanias http://vm.ee/et/riigid/Jordaania?display=relations (vaadatud 22.03.2019)
Kasahstani suursaadik Eestis

Kasahstani suursaadik Eestis on Kasahstani volitatud suursaadik Eestis. 2019. aastani täitis Eestiga seotud ülesandeid Helsingis resideeriv Kasahstani suursaadik Soomes. Esimene Tallinnas resideeriv suursaadik Nurlan Seitimov andis volikirja üle 5. veebruaril 2020. Eesti suursaadik Kasahstanis Eesti-Kasahstani suhted Kasahstani suursaatkond Tallinnas "Kasahstan". Eesti Välisministeerium. 24.03.2021. Vaadatud 11.11.2023. "Kasahhi suursaadik esitas volikirja ja avaldas Eestile toetust". Sõnumileht. 22.12.1995. Lk 4. Masing, Kadri (14.09.2006). "Kasahstani suursaadik esitas oma volikirja". Eesti Päevaleht. "Выпускник РУДН Кабдрахманов Тлеухан Самарханович". Ассоциация выпускников и друзей. Originaali arhiivikoopia seisuga 3.07.2017. Vaadatud 11.11.2023. "Deputy Prime Minister, Chief of Staff of the Government". Kasahstani Vabariigi valitsus. Vaadatud 11.11.2023. "Vabariigi President võttis täna vastu Kasahstani suursaadiku volikirjad". Vabariigi Presidendi Kantselei. 26.02.2009. "Посол Казахстана вручил верительные грамоты президенту Эстонии". IC24. 13.07.2017.
Küprose suursaadik Eestis

Küprose suursaadik Eestis on Küprose volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis. ... alates veebruarist 2015 Evangelos Savva Eesti suursaadik Küproses http://vm.ee/et/riigid/Küpros?display=relations (vaadatud 22.03.2019)
Kellamäe (Saaremaa)

Kellamäe on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Liibanoni suursaadik Eestis

Liibanoni suursaadik Eestis on Liibanoni volitatud suursaadik Eestis. 2004–2007 oli suursaadikuks Massoud Maalouf. Ta resideeris Varssavis. Hiljem pole Liibanon Eestisse oma suursaadikut määranud. Eesti suursaadik Liibanonis http://vm.ee/et/riigid/Liibanon?display=relations (vaadatud 22.03.2019)
Luksemburgi suursaadik Eestis

Luksemburgi suursaadik Eestis on Luksemburgi volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Prahas. ... alates detsembrist 2017 Gérard Philipps Eesti suursaadik Luksemburgis http://vm.ee/et/riigid/Luksemburg?display=relations (vaadatud 22.03.2019)
Lõuna-Korea suursaadik Eestis

Lõuna-Korea suursaadik Eestis on Lõuna-Korea volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis. ... alates jaanuarist 2017 Kim Soo-gwon Eesti suursaadik Lõuna-Koreas http://vm.ee/et/riigid/korea-vabariik?display=relations (vaadatud 22.03.2019)
Kariibi mere saarte kunst

Kariibi mere saarte kunst on kunst, mida on ajalooliselt loodud või luuakse tänapäeval Kariibi mere saartel. Peale Ameerika avastamist ning Aafrika orjade sissetoomist suri suurem osa Kariibi mere saarte põlisasukatest nii kiiresti välja, et nende traditsiooniline kunst läks peaaegu täielikult kaduma. Hispaanlaste allikate kohaselt tegid elanikud näiteks nikerdusi, sulgedest esemeid ning tekstiilitööd. Säilinud on vaid paar puidunikerdust, väike hulk merekarbi- ja luunikerdusi ning küllaltki palju kivikujukesi. Inimesi või loomi meenutavad kolme tipuga kujukesed kujutavad vaime (zemi). Nende poolest on eriti tuntud tainod, kes arvatakse olevat kunstilises arengus kõige kaugemale jõudnud. Veel on leitud inim- ja loomapeaga uhmreid ning ovaalseid kive, mis võivad olla seotud Mehhiko ja Guatemala yugodega. Pole teada, millises ulatuses käis suhtlus saartel ning mandril elavate rahvaste vahel ning kummad kumbi enam mõjutasid. Inimpeade lai esinemine näitab, et kultuurid tegelesid surelikkuse teemaga. Antillidelt on palju leitud ka nn komakive, mille funktsioon pole teada. Jälgi väljasurnud rahvaste kunstist võib ilmselt näha ka tänapäevaste mandril elavate aravakkide, kariibide ning teiste rahvaste kangakudumises. "Native American Art: Regional Style: West Indies". Britannica.com (Inglise keeles). Vaadatud 24.03.2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Kõrrekoorel

Kõrrekoorel ehk ketaskoorel on vananenud nimetus taldrikäke, ketasäke, mullaharimisriist, mille tööseadiseks on ühele teljele paigalda­tud sfäärketastest koosnev kettapatarei, mis kahele laagrile toetatuna saab pöörelda ümber oma telje. Kettapatarei telg paikneb randaali liikumissihi suhtes nurgi, sfäärketaste nõgusküljed on randaali liikumise suunas (ette­poole). Ainult sellises asendis tungivad sfäärkettad mulda ning kobestavad ja segavad seda (atakknurk). Randaalil on kaks või mitu (kahe- või mitmejäljeline randaal) piki­telje suhtes sümmeetriliselt (kahepoolne randaal) või eba­sümmeetriliselt (ühepoolne randaal) paigutatud ning teine­teise järel liikuvat sektsiooni, igasühes üks või mitu kettapatareid. Olenevalt randaali massist ühe sfäärketta kohta eristatakse kergeid (15–40 kg), raskeid (40–­100 kg) ja üliraskeid (100–500 kg) randaale. Kergeid randaale kasutatakse põllul ja aias (põllu- ja aiarandaal), neil on sileda lõikeser­vaga kettad. Rasked ja ülirasked randaalid on soo- või uudismaarandaalid, nende kettad on sälkservalised. Majanduslikus mõttes on kõrrekoorel väga hea aja ning põllutööde maksumuse optimeerija, kuna masinaga saab mullaharimistööd teha kiiremini ja odavamalt. Masin peab siiski olema haagitud piisava võimsusega traktorile, kuid kompenseerib selle oma suure tootlikkusega. Meeles tuleb pidada, et töö kõrrekooreliga on soovitatav teha 24 tunni jooksul pärast saagi koristust ning maksimaalne ooteaeg kombainimise järel ei tohiks ületada üht nädalat. Kõrrekoorimine on otsene mehaaniline tõrjevõte paljude erinevate teraviljakahjurite nagu viljakukkede, kõrsvilja-maakirbu, lehetäide, nälkjate, eriti aga kõrrevaablase vastu. Pindmine harimine on eriti oluline Põhja- ja Ida-Eestis, kus viljaka pinnase sügavus pole kuigi suur ning põllumuld sisaldab palju kiviklibu. Randaal Entsüklopeedia (2006). "Randaal". Vaadatud 24.03.2019. "Disc harrow". Wikipedia. 19.09.2018. Vaadatud 24.03.2019. Ines Marjanovic. "Disc Harrows: Powerful Farm Equipment for Soil Preparation". Agrivi. Originaali arhiivikoopia seisuga 2019-03-24. Vaadatud 24,03,2019. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend)
Keskranna

Keskranna on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. Ajalooliselt kuulus küla Anseküla kihelkonda. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Baure keel

Baure keel (teise nimega bauré või maure, hispaaniapäraselt chiquimitica või chiquimiti keel) on Boliivias räägitav aravaki keelkonna peaaegu väljasurnud keel, mida oskab vaid paar vanemat inimest. Keel on polüsünteetiline ning küllaltki vaba sõnajärjega. Sõna baure (alternatiivsed kirjapildid maure ja bauré), millega baure hõim ennast kutsub, tähistab ka keelt. Ajalooliselt on hispaanlased hõimu kutsunud ka nimetustega chiquimitica ning chiquimiti. Kahte baure hõimu alarühma kutsutakse hispaania keeles joaquiniano ning carmelitano ning need nimetused on laienenud ka vastavate rühmade murretele. Üks - Ponosh Kaks - Apinosh Kolm - Mponosh Mees - Hir Naine - Eton Päike - Ses Kuu - Kiher Vesi - In Tuli - Yaki "Baure language (Bauré, Maure)". Põhjalik andmebaas baure keelest
Kiratsi

Kiratsi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Adam Johann von Krusensterni väljak

Adam Johann von Krusensterni väljak on väljak Põhja-Tallinnas Kalamajas, Staapli, Peetri ja Allveelaeva tänava ristumiskohas Noblessneri sadamas. Meresõitja Adam Johann von Krusensterni nimi anti uuele väljakule 14. mail 2014.  Pikemalt artiklis Adam Johann von Krusensterni bareljeef 19. septembril 2014 paigutati väljakule Adam Johann von Krusensterni bareljeef (autor on skulptor Aime Kuulbusch-Mölder). Noblessneri sadam Tallinna Linnavalitsus (14.05.2014). "Väljaku nime määramine Põhja-Tallinnas. Määrus nr 40". Riigi Teataja. Vaadatud 25.03.2019. Küllike Rooväli (21.09.2014). "Avati Adam Johann von Krusensterni bareljeef". Õhtuleht. Vaadatud 25.03.2019.
Artur Ávila

Artur Ávila Cordeiro de Melo (sündinud 29. juunil 1979 Rio de Janeiros Brasiilias) on brasiilia ja Prantsuse matemaatik, Brasiilia Teaduste Akadeemia liige; esimene ladinaameeriklasest Fieldsi medali kavaler (2014). Ta lõpetas Rio de Janeiro Föderaalse Ülikooli ja sai 2001. aastal Rio de Janeiro asuvast Puhta ja Rakendusliku Matemaatika Riiklikust Instituudist (IMPA) doktorikraadi (doktoritöö "Bifurcations of unimodal maps: the topological and metric picture"; juhendaja Welington de Melo). Seejärel siirdus Prantsusmaale, kus töötas mitmes uurimisasutuses, sealhulgas Pariisis asuvas Teadusuuringute Keskuses (CNRS), kus edutati 2008. aastal uurimisdirektoriks. 2018. aastast on ta Zürichi Ülikooli matemaatikainstituudi professor. Ühtlasi on Ávila 2009. aastast IMPA erakorraline teadur. Tema töögraafiku kohaselt viibib ta pool aastat Euroopas ja seejärel pool aastat Rio de Janeiros. Teadlasena on Ávila peamised uurimissuunad matemaatikas dünaamilised süsteemid ja spektraalteooria. 2014. aastal Seoulis toimunud Rahvusvahelise Matemaatikute Kongressi (IMC) avatseremoonial anti kätte Fieldsi medalid, sealhulgas Ávilale, kes sai medali "suure panuse eest dünaamiliste süsteemide teooriasse, mis on muutnud selle allharu nägu tänu ideele kasutada renormalisatsiooni ühendava põhimõttena". Ávilal on nii Brasiilia kui ka Prantsusmaa kodakondsus. 2006 – Prantsuse Teadusuuringute Keskuse CNRS-i pronksmedal kategoorias "Matemaatika, füüsika, geoteadused ja astronoomia" 2009 – Prantsuse Teaduste Akadeemia Jacques Herbrandi auhind 2013 – The World Academy of Science'i TWAS-i auhind kategoorias "Matemaatika" 2013 – valiti Brasiilia Teaduste Akadeemia täisliikmeks 2014 – Fieldsi medal Curriculum vitae. impa.br Prof. Dr. Artur Avila. math.uzh.ch Artur Avila troca França por Suíça, mas continua no IMPA. impa.br Fields Medals 2014. mathunion.org Artur Ávila Cordeiro de Melo. abc.org.br  Artur Ávila – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Artur Ávila koduleht
In This Momenti diskograafia

Ameerika heavy metali bänd In This Moment on välja andnud kuus stuudioalbumit, ühe kontsertalbumi, ühe kogumikalbumi, seitseteist singlit ja kuusteist muusikavideot.