laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ventilaator

Ventilaator (lad ventilare puhuma) on elektriajamiga masin õhu vm gaasi sundliikumise tekitamiseks. Ventilaatori põhiosa on pöörlev labadega tööratas. Levinuimad ventilaatoritüübid on telg- ehk aksiaalventilaatorid, radiaal- ehk tsentrifugaalventilaatorid ja tangentsiaalventilaatorid. Aksiaalventilaator koosneb elektrimootoriga käitatavast tiiviktöörattast ja kerest. Tööras, mille labad paiknevad pöörlemistasapinna suhtes nurga all, paneb õhu liikuma piki ventilaatori telge. Tavalistel laua- ja laeventilaatoritel on kere asemel kaitsevõre. Tsentrifugaalventilaatoritel on spiraalselt painutatud labadega tööratas (rootor), mida käitab elektrimootor. Ventilaatori kere sisselaskeava kaudu imetakse õhk tööratta labadele, kus see suunatakse tsentrifugaaljõu ja labade erilise kuju tõttu kerest välja laieneva torujätku (difuusori) kaudu, kusjuures õhk väljub sisenemissuuna suhtes täisnurga all. Seda tüüpi ventilaatoreid kasutatakse näiteks föönides, kätekuivatites, tolmuimejates, sisepõlemismootorite õhkjahutussüsteemides, samuti ruumide ventilatsioonisüsteemides.: Tangentsiaalventilaatori tööratas pöörleb keres, mis sarnaneb tsentrifugaalventilaatori kerega. Nii nagu tsentrifugaalventilaatoril, on ka tangentsiaalventilaatoril “oravaratta” tüüpi rootor, mille labad on piki diameetrit pöörlemissuuna suhtes ettepoole painutatud. Õhkü võetakse sisse kogu kere esiosa ulatuses. Kere erilise kuju tõttu tekib töötamise ajal imemiskambrisse keeris, mille pöörlemissuund langeb kokku rootori pöörlemissuunaga. Õhk imetakse keerise abil uuesti tiivikusse, kiirendatakse ja liigub kitsa väljalaskeava kaudu välja vastasküljel. Ajamimootor võib paikneda töötatta keskel või otsas. Tangentsiaalse ventilaatori rootori pikkus on tavaliselt palju suurem kui selle läbimõõt. Selline kuju on optimaalne kombineerimiseks kütte- ja jahutuselementidega. Seetõttu kasutatakse niisuguseid ventilaatoreid laialdaselt konditsioneerides, õhkkardinates jm seadmetes, kus pole vajalik eriti suur õhurõhk. Sellele ventilaatoritüübile on iseloomulik madal müratase. Ruumide sundventilatsiooni süsteemid (elu- ja tootmisruumides, autodes, lennukites). Ruumiõhu konditsioneerimise süsteemid. Õhkküttesüsteemid. Põlemiseks vajaliku õhu puhumine tööstusahjudesse ja kolleteese, samuti neist põlemisgaaside eemaldamine ja nende retsirkulatsiooni tagamine. Lisatõmbe tekitamine katelde ja tööstusettevõtete kütusedüüsides ja korstnates. Õhkjahutussüsteemid sisepõlemismootorites, soojusvahetites, külmutusseadmetes, kompressorites, arvutites, serverites jm elektroonikaseadmetes. Kaevanduste tuulutamine. Ventilatsioon Protsessori jahutussüsteem ENE 10. köide, 1998
Keskkonnaminister

Keskkonnaminister on valitsuskabineti liige, kelle vastutusalaks on looduskeskkonna ja elurikkuse kaitse. Vastutusalad kitsamalt on määratud kindla riigi või osariigi seadustest ja vajadustest lähtuvalt. Jätkusuutlikkuse-, keskkonna-, vee-, rahvastiku- ja kogukonnaminister (Austraalia) Keskkonnaminister (Kanada) Keskkonnaminister (Taani) Keskkonnavolinik (EL) Keskkonnaminister (Eesti) Keskkonnaminister (Prantsusmaa) Föderaalminister keskkonna, looduskaitse ja tuumaohutuse alal (Saksamaa) Keskkonna-, energia- ja kliimamuutuste minister (Kreeka) Keskkonnasekretär (Hongkong) Keskkonna-, kogukonna- ja kohalike omavalitsuste minister (Iirimaa Vabariik) Keskkonnaminister (Jaapan) Keskkonna- ja loodusvarade sekretär (Mehhiko) Taristu- ja keskkonnaminister (Holland) Keskkonnakaitseminister (Norra) Keskkonna ja loodusressursside sekretär (Filipiinid) Keskkonnaminister (Rootsi) Veekaitse- ja keskkonnaminister (Lõuna-Aafrika Vabariik) Keskkonna-, toidukaitse- ja maakoha riigisekretär (Suurbritannia) Looduskaitseagentuuri esimees ja siseminister (Ameerika Ühendriigid)
Joyce Banda

Joyce Hilda Banda (sündinud 12. aprillil 1950 Zombas, Njassamaal (tänapäeval Malawis)) on Malawi poliitik, haridustegelane ja soolise võrdõiguslikkuse aktivist. Aastatel 2006–2009 oli ta Malawi välisminister, 2009–2012 asepresident ja pärast president Bingu wa Mutharika surma aprillist 2012 kuni juunini 2014 vastavalt Malawi põhiseadusele Malawi president. Banda oli Malawi esimene naissoost asepresident ja president ning üldse teine naispresident kogu Aafrikas (esimene oli Ellen Johnson Sirleaf, Libeeria president aastail 2006–2018). Banda on olnud ka parlamendiliige ning sooküsimuste, laste asjade ja kogukonnateenuste minister. Enne poliitikasse tulekut rajas ta omanimelise fondi Joyce Banda Foundation, Malawi rahvusliku ärinaiste liidu (National Association of Business Women, NABW), noorte naisjuhtide võrgustiku (Young Women Leaders Network) ja humanitaarprojekti Hunger Project. Ajakiri Forbes nimetas Bandat 2011. aastal Aafrika kolmandaks kõige võimsamaks naiseks. Joyce Banda on 2011. aastal loodud Malawi Rahvapartei (People's Party) rajaja ning juht, enne Bingu wa Mutharika surma peeti teda Malawi 2014. aasta presidendivalimiste favoriidiks. Banda osales kandidaadina 2014. aasta presidendivalimistel, kuid kaotas seal oma rivaalile, endise presidendi Bingu wa Mutharika nooremale vennale Peter Mutharikale. Pärast kaotust üritas Banda valimistulemusi tühistada, viidates valimistel aset leidnud väidetavatele rikkumistele, kuid kohus ja keskvalimiskomisjon ei nõustunud temaga. 1. juunil 2014 lõppesid tema volitused seoses Peter Mutharika ametisse vannutamisega. http://www.faceofmalawi.com/2011/10/forbes-africa-magazine-the-20-most-powerful-women-in-africa-no3-joyce-banda/ http://www.malawivoice.com/politics/court-orders-govt-to-register-pp-within-14-days-once-again-democracy-has-won/[alaline kõdulink]
Jacob Levy Moreno

Jacob Levy Moreno (sündinud Iacob Levy; 18. mai 1889 Bukarest – 14. mai 1974 New York) oli Rumeenia juudi päritolu Austria-USA psühhiaater ja psühhoterapeut, psühhodraama meetodi looja ja grupiviisilise psühhoteraapia edendaja. Oma eluajal oli ta tunnustatud kui üks juhtivaid sotsiaalteadlasi. Vaino Vahing, "Psühhodraamast" – tema artiklite kogumiikus "Vaimuhaiguse müüt", sari Eesti mõttelugu, nr 63, Ilmamaa, Tartu 2005, lk 227–230 Rein Heinsalu, "Kohtumine – Luguteater, Moreno ja spontaansus" – Teater. Muusika. Kino 2012, nr 10, lk 38–43
Zeina

Zeina on viie tekiga Egiptuse jõereisilaev, mis kuulub ettevõttele Song of Egypt Nile Cruises ja mida käitab ettevõte Memnon Tours & Cruises Saksamaal koostöös Phoenix-Reiseniga. Jõelaev ehitati tehases Kairos Egiptuses 1993. aastal. Jõereisilaevade loend MS Zeina - EtlTravel (inglise keeles) MS Zeina (inglise keeles) MS/Nile Zeina Nile Cruise (inglise keeles) Song of Egypt Nile Cruises - Ägypten entdecken (saksa keeles) Head pildid (vene keeles) В Египте после 15-летнего перерыва возобновятся круизы по Нилу (vene keeles)
Põleti

Põleti on seade (või seadis – põletusseadis) põlevsegu moodustamiseks gaas-, vedel- või tolmkütusest ja oksüdeerijast (enamasti hapnik) ning põlevsegu põletamiseks. Põletiga saab põletusprotsessi reguleerida. Vedelkütuspõletit nimetatakse sageli pihustiks. Põleteid kasutatakse nt kütteseadmetes, aurukatelde kolletes, laborites. On ka mitmesuguseid eripõleteid, nt laborites kasutatakse Bunseni, Teclu jt põleteid. Gaasipõleti Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] EE 7. köide, 1994. EE 7. köide, 1994.
Tsistern

Tsistern on suur silindriline harilikult metallist mahuti vedelike, harvem gaasi hoidmiseks või veoks. Tsisterniga transporditakse näiteks naftat, petrooleumi, õli, vedelgaase jne. Reservuaar EE 9. köide, 1996.
1979. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 1979. aastal peeti USAs San Diegos.
Kohesioon

Kohesioon ehk nidusus on molekulaarjõududest tingitud seos ühe ja sama aine molekulide vahel. Adhesiooni puhul osalevad seoses eri ainete molekulid või aatomid. Kohesioon on väga tugev tahketes kehades ja väga nõrk gaasides. adhesioon EE 4. köide, 1989.
Tallinna Gaasijaam

Tallinna Gaasijaam, ka Tallinna Linna Gaasivabrik oli Tallinnas 1865. aastal ehitatud ettevõte. Tallinna Gaasijaam asus tänapäeva Põhja puiestee kruntidel 25, 27 ja 27a, hoonete arhitekt oli kubermanguarhitekt Rudolf Otto von Knüpffer. Tallinna Gaasijaamas toodeti tehisgaasi Inglise kivisöest ning see varustas gaasiga algselt põhiliselt Tallinna kesklinna tänavalaternaid ja ka avalikke hooneid. 2. oktoobril 1865 hakati paigaldama Tallinnas esimesi, Inglismaalt tellitud gaasitorusid tänavavalgustuse jaoks ja juba 5. detsembril 1865 hakati Tallinna tänavaid valgustama gaasilaternatega, 1865. aastal 17. detsembril avati Tallinnas Raekoja platsil esimene gaasilatern. 1932. aastal oli Tallinnas 1365 gaasilaternat. Kokku on Tallinna tänavate valgustamiseseks kasutatud 220 gaasilaternat, viimased gaasilaternad valgustasid Tallinna tänavaid veel 1951. aastal. Gaasiga varustati torustiku kaudu ka Balti Manufaktuuri, Lutheri vineerivabrikut ning Kadrioru lossi ja parki. Tallinna Gaasivabriku maa-alale ja osaliselt selle kõrvale rajati enne Esimest maailmasõda aastatel 1912–1913 arhitekt Hans Schmidti projekti järgi Tallinna Elektrijaam. Tallinna Gaasijaama hoonestusest on säilinud peahoone Põhja puiestee ääres, kaks kuuenurkset gaasimahuti hoonet gaasijaama territooriumil ning paari tootmishoone elemente uutes hoonetes. Tartu Gaasivabrik 8199 Tallinna Gaasijaama gaasimahuti Põhja pst. 27, 1926. a. 27919 Tallinna gaasijaama vana (II) gaasimahuti Robert Nerman. Tallinna tänavavalgustus möödunud sajanditel. Postimees, 9. märts 2007 Rahvavalgustajad. Rahvaleht nr 134, 12. november 1932, lk 4 Eesti uudised. Eesti Päevaleht, 20. detsember 1995 "Ajalugu". Eesti Gaas. Originaali arhiivikoopia seisuga 9.07.2014. Mälestised • 27919 Tallinna gaasijaama vana (II) gaasimahuti
Pimpri-Chinchwad

Pimpri-Chinchwad on linn Indias Maharashtra osariigis. Asub Punest 15 km loodes ja Mumbaist 190 km kagus 530 m kõrgusel merepinnast. Linnast voolab läbi kolm jõge: Pavana, Mula ja Indrayani. See on tööstuslinn, kus tegutsevad paljud suurettevõtted, näiteks Bajaj Auto, Telco, Kinetic, Bajaj Tempo ja SKF. Peamine tööstusharu on autotööstus. Koduleht
Aqua (pilvelõhkuja)

Aqua on 82-korruseline pilvelõhkuja Ameerika Ühendriikides Chicago kesklinnas Lakeshore Easti piirkonnas. Hoone kõrgus on 262 meetrit. Aquas on Radisson Blu Aqua Hotel, bürood ja korterid, kuid ka spaa, jõusaal, kino, mänguruum, mullivannid ning mitu basseini. Hoone fassaadil on lained, mis annavad hoonele postmodernse ilme. Kõrghoonest avaneb suurepärane vaade Chicago kesklinna rohelusele ja Michigani järvele. Aqua sai Emporise 2009. aasta pilvelõhkuja auhinna. Aqua arhitekt on büroo Studio Gang Architects asutaja ja juhtiv disainer Jeanne Gang. See oli tema esimene pilvelõhkuja ja ühtlasi suurim naisarhitekti teostatud projekt. Ehitusarhitekt oli James Loewenberg firmast Loewenberg & Associates. Aqua Tower asub North Columbus Drive'i ääres kvartalis 200. Kogu kvartal on ümbritsetud kõrghoonetega. Ainulaadse kujunduselemendi moodustavad kuni 3,7 meetrit hoone fassaadist välja ulatuvad lainjad platvormid. Aqua ehitushind oli 325 miljonit USA dollarit. Fassaadielementide hind moodustas sellest kõigest 1,5%. Ehituse ja sisustuse kogukulud ulatusid 475 miljoni dollarini. Esimesed 18 korrust Aquast moodustab 334 toaga hotell ja renditavad büroopinnad. Korrustel 19–52 on renditavad elamispinnad ja korrustel 53–80 eraomanduses elamupinnad, sealhulgas enam kui 900 m² katusekoter, mis müüdi 2 miljoni dollari eest. Kortereid on kokku 718. Nende seas on ühetoalised korterid üldpinnaga 196 m², mille hind on vähemalt 370 000 dollarit. "Chicago Architecture Info: Aqua". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. aprill 2012. Vaadatud 7. aprillil 2012. http://greensource.construction.com/green_building_projects/2010/1001_Aqua-Tower.asp http://www.magellandevelopment.com/aqua-chicago-condos-for-sale/floorplans/?bed=0&bath=1&sp=299000&ep=3000000[alaline kõdulink] http://www.nytimes.com/2006/06/04/realestate/04nati.html?pagewanted=1&_r=1  Aqua (pilvelõhkuja) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rannu-Jõesuu sild

Rannu-Jõesuu sild on 1958. aastal rajatud sild üle Emajõe Võrtsjärve kirdenurga juures Suure Emajõe lähtel. Enne uue silla valmimist kulges üle Rannu-Jõesuu silla Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee. Enne silla rajamist oli Tartu–Viljandi maanteel Rannu-Jõesuus ametlik parvekoht üle 200 aasta. 19. sajandi lõpus ehitati jõele puust ujuvsild. Püsisilla ehitus algas 1920. aastal Viljandi inseneri Friedrich Werncke projekti järgi. Sild valmis 1923. aastal. 1936–1937 ehitati pehkinud puusilla asemele terassild. Detailid valmisid Tallinnas Franz Krulli tehases. Silla monteeris Soome firma Cyklop. Sild õhiti osaliselt 1941. aastal. 1944. aastal õhiti sild täielikult, alles jäid vaid sillasammaste vundamendid. 1944. aasta augustis vallutasid saksa väed silla kaheks päevaks. 1947. aastal rajati Jõesuusse Leningradis projekteeritud puitsild, mille 1958. aastal vahetas välja vene inseneride projekteeritud 66-meetrine raudbetoonsild. See sild on kasutusel senini. 23. septembril 2009 valmis 1958. aastal rajatud sillast vähem kui sada meetrit allavoolu Tallinna Tehnikaülikooli professori Siim Idnurme projekteeritud teraskaarsild (Jõesuu sild). Jekaterina Minkova (6. juuni 2020). "Leitud sõduri viimane lend". Postimees. Postimees Grupp. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. juuni 2020. Martin Pau. Rannu-Jõesuu uhkeldab kahe sillaga Tartu Postimees, 23. september 2009.
Keevkiht

Keevkiht ehk pseudovedelik on ühtlase tükisuurusega peeneteralise puistematerjali kiht, milles materjaliosakesed hõljuvad kihist läbi juhitava keskkonna (gaasi, vedeliku) kineetilise energia mõjul. Keevkihi protsessid viiakse enamasti läbi keevkihtpõletusahjus. Tahkekütuse osakeste põletamiseks tekitatakse keevkiht resti läbiva õhuvooluse toimel. Kütus põleb keevkihtkeskkonnas, kus kütuse kogus ei ületa 4 % keevkihti moodustavate osakeste massist. Keevkihimeetodit kasutatakse paljudes tööstusharudes, nt metallurgias, kütuse- ja keemiatööstuses. Keevkihtpõletusahi Keevkihtreaktor EE 4. köide, 1989. Arvo Ots (2016). Tahkekütuse keevkihtpõletustehnika. Tallinn: TTÜ Kirjastus. Lk 34, 69.
Mehhiko füüsal

Mehhiko füüsal ehk tomatillofüüsal (Physalis philadelphica) on maavitsaliste sugukonda füüsali perekonda kuuluv rohttaimeliik. Mehhiko füüsal on pärit Mehhikost ja Põhja-Ameerika lõunaosast. Mehhiko füüsali vili on söödav. Mehhiko füüsali viljadest, tomatillodest, valmistatakse Mehhiko köögis laialdaselt kasutatavat salsa verde't. Heino Kiik, "Maailma Viljad", Tallinn "Valgus" 1989, lk 223. Mehhiko füüsal andmebaasis eElurikkus
Geokronoloogia

Geokronoloogia on teadusharu, mis tegeleb dateerimise ja Maa ajaloos aset leidnud sündmuste ajaliste suhete kindlaksmääramisega. Geokronoloogia põhineb peamiselt isotoopgeoloogial ja paleontoloogial. Geokronomeetria Geokronoloogiline skaala
PLD

PLD on lühend, mis võib tähendada: impulsslasersadestus programmeeritav loogikaseade
Jüri Homenja

Jüri Homenja (sündinud 2. jaanuaril 1960 Pärnus) on eesti poplaulja. 1977. aastal lõpetas Pärnu 3. keskkooli 1977 september – 1979 detsember – Leningradi Meditsiinilise Pediaatria Instituudi tudeng 1980 jaanuar – mai – Pärnu suusavabriku Viisnurk lihvija 1980 17.mai – 1982 juuni – teenis aega Nõukogude armees (Kaluga, Perm) 1982 september – 1984 – Tartu Ülikooli arstiteaduskond, spordimeditsiini osakonna tudeng. Sellesse perioodi mahuvad publikulemmiku auhinnad – Tudengilaul, Valge Daam, Tartu Sügis muusika üritused. 1984 juuni – 1988 – Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool – klassikaline laul 1986 – Esimene stuudios salvestatud laul – "Mälestus" 1988 – 1991 – monteerija kõrgustel 1991 – 1995 – Tartu Ülikool, arstiteaduskonna stomatoloogia osakond – hambaarsti diplom 1997 – Laul "Minu elu" oli esimene läbilöök tele-eetris. 1999 – Andis välja oma esimese CD albumi – "Hommennium" 2000 – Andis välja plaadi "Hommennium II", mis oli enimmüüdud album Eestis. 2002 – Välja antud album "Hommennium III" , mille eest sai Eesti popmuusika "Kuldne Plaat 2003" aasta parima meesartisti tiitli. 2016 - Valiti Kroonika poolt Eesti seksikaimaks meheks. Albumid 1997 "Minu elu" MC, Hübriid, HÜB MC 003 1998 "Jüri Homenja I" MC (olemasolu ?) 2000 "Hommennium" CD MC, Records 2000, REC 9548.2, 4740196954829 2000 "Hommennium II" CD MC, Records 2000, REC 9572.2, 4740196957226 2001 "Забытый город" Records 2000, REC 0014.2, 4742115001423 2002 "Hommennium III" CD MC, Records 2000, REC 0071.2,4742115007128 2003 "Modern Dancing" CD MC, Records 2000, 4742115000273 2004 "Greatest hits" Records 2000, REC 0118.2, 4742115008897 2005 "Album" CD MC, Records 2000, 4742115001980 2006 "Greatest Hits" Records 2000, REC 4742115006886 2007 "Armastuslaulud" Eurorecords, EUR 4742115001348 2007 "Salaaed" EAA, EAA 009, 4742115008903 2008 "Hommennium IV" Pyramid Records, PR 002, 4743173011805 2008 "D.I.S.C.O." Pyramid Records, PR 005, 4743173011850 2009 "Eesti kuld ja Eesti süda" 3CD EAA, EAA 115, 4743212007547 2010 "Hommennium 7" Eurorecords, 4742757000075 2012 "Kaunimad armastuslaulud" Aenigma OÜ, 4742252002710 2019 "Eesti kullafond" 3CD Hitivabrik, HFCD0188, 4740447315027 Singlid 2000 "Salapärane" Records 2000 2000 "Klaver" Records 2000 2008 "Sa vaata mind" Eurorecords 2008 "Mini Megamix 1" Shlaager Records 2008 "Sport-Mu Arm" Eurorecords 2009 "Taas mu ees" Records 2000 2012 "Kodu järve pinnal" Records 2000 2012 "Meenub sulle veel" co Anne Loho; Records 2000 Jüri Homenja lauludes avaldub pidevat filosoofilist temaatikat tema kogemustest elus. Näiteks laulus "Minu Elu" seob ta perioodid, mil ta monteeris kõrgustel, lihvis suuski ja parandas hambaid.
Narõni ahelik

Narõni ahelik on mitmes mäestikus: Narõni ahelik Kõrgõzstanis; vene keeles Нарынтау Narõni ahelik Kasahstanis; kasahhi Нарын жотасы, vene keeles Нарымский хребет
Kümmepäevak

Kümmepäevak ehk dekaad (inglise dekad, ten-day period) on kümnepäevane periood. Mõistet kasutatakse mõnikord ilmaelementide uurimisel. Prantsuse revolutsioonikalendri kuud koosnesid dekaadidest ehk kümnepäevastest nädalatest. Aastakümme 1992. International Meteorological Vocabulary. WMO - No. 182, 784 p.
Agnostik

Agnostikuks nimetatakse filosoofias agnostitsismi pooldajat – inimest, kes ei usu teadmise võimalikkust mingis valdkonnas. Kõige sagedamini puudutab see teadmist mittefenomenide kohta. Agnostikuks nimetatakse ka inimest, kelle arvates Jumala olemasolus või mitte olemasolus ei ole võimalik selgust saada või kellel ei ole selles küsimuses kindlat seisukohta. Selle sõna (inglise keeles agnostic) võttis iseenda kohta tarvitusele Thomas Henry Huxley (avalikus kirjasõnas esimest korda 1870). Sellega ta vastandas end oma kaasaegsetele intellektuaalidele, kes väitsid metafüüsilist tõde teadvat ning keda ta nimetas "istideks" ja võrdles gnostikutega varakristlikus tähendustes – nendega, kes valdavad vaimulikku tõde. Tema sõnakasutuses on nähtud ka vihjet tundmatule jumalale, kellele Ateenas oli altar püstitatud, kuid Huxley ise eitas seda. Skeptik Ateist Gnostik Agnoosia
Füüsal

Füüsal (Physalis) on maavitsaliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond. Perekonda kuulub umbes 80 parasvöötmes ja lähistroopikas kasvavat globaalse levikuga taimeliiki. Perekonnas esineb nii üheaastaseid kui ka mitmeaastaseid taimi. Enamik liike eelistab sooja kliimat, kuid mõned liigid, näiteks harilik füüsal (Physalis alkekengi), talvitub hästi ka Eesti kliimas. Taimed kasvavad 0,4–3 meetri kõrgusteks ning sarnanevad haabituselt tomatiga. Füüsali viljad meenutavad tomati vilju, kuid neid ümbritseb paberjas "latern", mis viljade valmides avaneb. Vars on tavaliselt hästi harunev. Eesti tingimustes saab kasvatada nelja füüsali perekonna liiki. Harilikku füüsalit kasvatatakse laialdaselt aedades ilutaimena ning kolm liiki – maasikfüüsal, mehhiko füüsal ja peruu füüsal – on kasutusel köögiviljadena. Physalis acutifolia Physalis alkekengi – harilik füüsal ehk juudakirss Physalis alkekengi var. franchettii – jaapani füüsal Physalis angulata – tiivuline füüsal Physalis angustifolia Physalis arenicola Physalis carpenteri Physalis caudella Physalis cinerascens Physalis clarionensis Physalis cordata Physalis coztomatl Physalis crassifolia Physalis foetens Physalis grisea Physalis hederifolia Physalis heterophylla – erileheline füüsal Physalis hispida Physalis latiphysa Physalis longifolia Physalis mimulus Physalis minima Physalis missouriensis Physalis mollis Physalis noronhae Physalis peruviana – peruu füüsal Physalis philadelphica – mehhiko füüsal Physalis pruinosa – tikkerfüüsal Physalis pubescens – maasikfüüsal Physalis pumila Physalis subglabrata Physalis subulata Physalis turbinata Physalis virginiana – virgiinia füüsal Physalis viscosa – kleepfüüsal Physalis walteri
Andres Varik

Andres Varik (sündinud 7. aprillil 1952) on Eesti endine poliitik. Ta lõpetas 1970. aastal Põlva Keskkooli ja 1975. aastal agronoomina Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Ta töötas aastatel 1975–1977 Tõstamaa sovhoosis agronoomina ja oli aastatel 1977–1990 Sindi sovhoosi direktor. Ta oli aastatel 1978–1989 NLKP liige. Aastatel 1990–1995 oli ta Eestimaa Põllumajandustootjate Keskliidu esimees. 3. augustist 1994 kuni 13. veebruarini 2011 oli ta Eesti Maarahva Erakonna/Eestimaa Rahvaliidu liige. Ta oli VIII Riigikogu liige Eesti Maarahva Erakonna fraktsiooni esimehena 21. märtsist 1995 kuni 17. märtsini 1997 ning IX Riigikogu liige Eestimaa Rahvaliidu fraktsiooni aseesimehena 1. aprillist 1999 kuni 22. märtsini 2003. Vahepealsel ajal oli ta Mart Siimanni valitsuse põllumajandusminister. Tema hobid on sport ja jahindus ning ta on Eesti Jahimeeste Seltsi liige. Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000. AS Kirjastus Ilo. 2003
HansaRaama

HansaRaama (ka Standard Hansa) on Eestis loodud majandustarkvara väikeettevõtetele. See kuulub paketti HansaWorld ja on Eesti turul 1997. aastast. 2012. aasta veebruaris oli HansaRaamal 5000 aktiivset klienti, programmi õpetatakse ka mõnes kõrgkoolis. Tänapäeval saab seda kasutada ka interneti kaudu.
Ešelon (sõjandus)

Ešelon on sõjaväelise allüksuste, väeüksuste või väekoondiste paiknemise järjekord sügavuti kõrgema üksuse lahingurivistuses. Ešeloneeritud lahingurivistus koosneb tavaliselt 2-3 ešelonist, millest esimene ehk eesmine ešelon on mõeldud lahinguliseks rakendamiseks esimeses ja tagumine viimases järjekorras või vajadusel kõrvalsuunal. Tagumistes ešelonides paiknevad üksused on tavaliselt operatsiooni juhtiva ülema reserv, mida ta rakendab vastavalt operatsiooniplaanile või olukorrale. Ešeloneeritud lahingutegevus võib olla ka pealesunnitud taktikaline tegevus, mille määrajaks on näiteks kitsad ja manöövreid piiravad maastikuolud, mis ei võimalda kõigi kasutada olevate üksuste samaaegset rakendamist lahingus. Näiteks hoonestatud ala, metsatee või mäekuru.