Rooma provintsid

Rooma provintsid (ladina provincia) olid Rooma riigi haldusüksused väljaspool Itaalia emamaad. Provintside arv kasvas osalt uute alade vallutamise, osalt olemasolevate provintside väiksemaks jagamise tõttu. Itaalias olid enamus linnu ja kogukondi Rooma liitlaste staatuses, väljapoole Itaaliat vallutatud maad võtsid roomlased oma vahetu võimu alla, muutes need provintsideks (provincia). Esimene provints oli Sitsiilia, millele ajaliselt järgnesid Sardiinia ja Korsika. Esimese provintsi, Sitsiilia, vallutas Rooma pärast Esimest Puunia sõda (241 eKr). Provintside maa kuulutati Rooma riigi omandiks ja elanikud sunniti maksma andamit (tributum). Senati määras provintsi asehalduri, kes oli provintsis Rooma vägede ülemjuhataja ning kõrgem kohtunik ja vastutas nii avaliku korra kui ka maksude kogumise eest. 3. sajandini eKr toimisid asehalduritena spetsiaalselt selleks ametisse nimetatud preetorid, 2. sajandist eKr määrati asehalduriks senaatoreid, kes polnud sel ajal kõrgematesse ametitesse valitud. Magistraatide funktsioone täitvad asehaldurid ehk promagistraadid (prokonsulid ja propreetorid) omasid provintsi piires magistraadi võimu.  Pikemalt artiklis Rooma vabariik Sitsiilia (Sicilia, 241 eKr). Keskus Siracusa Korsika ja Sardiinia (Rooma provints) (Corsica et Sardinia, 231 eKr). Keskus Cagliari Hispaania (Hispania Citerior ja Hispania Ulterior, 197 eKr) Illüüria (Rooma provints) (Illyricum, 167 eKr) Makedoonia-Ahhaia (Macedonia–Achaea, 146 eKr). Keskus Thessaloníki Aafrika (Africa, 146 ekr). Keskused Zama Regia, siis Kartaago Aasia (Asia, 129 eKr). Keskus Epeiros Taga-Gallia (Gallia Transalpina, hilisem Gallia Narbonensis, 120 eKr). Keskus Narbo Martius Ees-Gallia (Gallia Cisalpina, 81 eKr) Bitüünia ja Pontus (Rooma provints) (Bithynia, 74 eKr). Keskus Nikomeedia Kürenaika ja Kreeta (Rooma provints) (Cyrenaica et Creta, 74 eKr). Keskus Gortyn Kiliikia ja Küpros (Cilicia et Cyprus, 64 eKr). Keskus Tarsus Süüria (Rooma provints) (Syria, 64 eKr) Egiptus (Rooma provints) (Aegyptus, 30 eKr). Keskus Aleksandria Möösia (Moesia, 29 eKr)  Pikemalt artiklis Rooma keisririik Ahhaia, eraldatuna Makedooniast (27 eKr). Keskus Korintos Hispania Tarraconensis (endine Hispania Citerior) (27 eKr). Keskus Tarraco Galaatia (Galazia) (25 eKr). Keskus Ancyra, Angora Gallia (22 eKr), jagati peale Gallia sõdasid: Gallia Aquitania lõunas, keskus Mediolanum Santonum; Gallia Lugdunensis keskel, keskus Lugdunum; Gallia Belgica põhjas, keskus Durocortorum. Reetia (15 eKr). Keskus Augusta Vindelicorum Alpes Maritimae (14 eKr). Keskused Cemenelum (Cimiez), siis Ebrodunum Hispania Ulterior jagati Hispania Baetica, keskus Córdoba ja Lusitaaniaks, keskus Emerita Augusta (u 13 eKr) Germania Magna (12 eKr), kaotati pärast 9. aastat Teutoburgi lahingu järel Juudamaa (6. aastal). Keskus Caesarea Maritima Kapadookia (17. aasta). Keskus Caesarea Illyricum (Illüüria) jagati Illyricum Superior (Dalmaatsia, keskus Salona) ja Illyricum Inferior (Pannoonia) (u 20–50) Mauretania Tingitana, keskus Caesarea ja Mauretania Caesariensis, keskus Tingis (40) Noricum (u 40). Keskus Claudium Virunum Britannia (Britannia, Britanniae) (43). Keskused Camulodunum ja Londinium Lüükia ja Pamfüülia (43). Keskus Attalia Traakia (Thracia) (46). Keskused Heraclea Perinthus ja Philippopolis Alpes Poeninae (u 47). Keskus Darantasia/Octodurum Alpes Cottiae (63). Keskus Segusio Epirus (67) Armeenia kuningriigi liitmine Süüriaga (72) Germania Superior, keskus Mogontiacum ja Germania Inferior, keskus Colonia Claudia Ara Agrippinensium (u 84) Möösia jagati Moesia Superior ja Moesia Inferioriks (85) Arabia Petraea (105). Keskused Petra ja Bostra Daakia (Dacia) (107), jagati ajavahemikul 118–158, Dacia Superioriks ja Dacia Inferioriks Pannoonia, jagatud Pannonia Superioriks, keskus Carnuntum ja Pannonia Inferioriks, keskus Aquincum ja Sirmium (107) Armeenia, keskus Artaxata, Assüüria ja Mesopotaamia, keskused Amida / Dara / Nisibis (u 115)–118