laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Harry Potter ja surma vägised (film)

"Harry Potter ja surma vägised" (inglise keeles "Harry Potter and the Deathly Hallows") on inglise kirjaniku J. K. Rowlingu samanimelise raamatu järgi tehtud sarja 7. film, mis esilinastus kahes osas – novembris 2010 ja 7. juulil 2011. Harry Potter ja surma vägised andmekogus IMDb (inglise) (I osa) Harry Potter ja surma vägised andmekogus IMDb (inglise) (II osa) Mari Peegel, Eda Post. 3D-formaadis "Harry Potter ja surma vägised" linastub sügisel. Eesti Päevaleht, 8. juuli 2010
Voldemar Teppich

Voldemar Teppich (alates 1922. aastast Voldemar Kasemets; alates 1933 Jaan Kallas; 27. detsember 1899 Vaivara vald (Vaivara kihelkond), Virumaa – 23. aprill 1941) oli eesti kommunist. Ta astus kommunistlikku parteisse 1917. aastal. 1918. aasta veebruaris mõistis Saksa sõjaväljakohus ta surma, kuid eksituse tõttu viidi ta Saksamaale sunnitööle. Jaanuaris 1919 mobiliseeriti ta Eesti sõjaväkke, arreteeriti kommunistliku tegevuse eest sama aasta augustis ja mõisteti kaheks aastaks parandusmajja. 1920. aasta suvel ta põgenes, tegutses põranda all ja arreteeriti uuesti 14. novembril 1920. 24. septembril 1921 mõisteti ta sõjaringkonnakohtus kuueks aastaks sunnitööle. 1922. aastal vahetati ta Nõukogude Venemaale ja sai uueks nimeks Voldemar Kasemets. Ta mobiliseeriti Punaarmeesse, võitles basmatšidega. Haigestunud malaariasse, taotles ta enda Eestisse üleviimist. Järgnevalt teenis ta partei- ja poliittöötajana Kroonlinnas ja Leningradis. 1928. aastal suunati Voldemar Teppich Kominterni Eesti Sektsiooni käsutusse. 1931. aasta veebruaris saadeti ta Eestisse põrandaalusele tööle ja arreteeriti 10. juunil 1931 Nõmmel. Pettunud kommunismis ja Nõukogude Liidus, andis ta tunnistusi, mille alusel tabati 37 kommunisti ja avastati kaks salatrükikoda, mis hävitas kogu senise parteiorganisatsiooni. Kogu EKP põrandaalune koosseis registreeriti ümber ja uutena asutatud algorganisatsioonid allusid ilma omavahelise sidemeta otse Kominternile. 28. veebruaril 1932 mõisteti Voldemar Teppich 12 aastaks sunnitööle, koos seni kandmata eelmise karistusega 17 aastaks, 8 kuuks ja 21 päevaks. 2. jaanuaril 1933 teatas EKP, et Voldemar Teppich on parteist välja heidetud. 1. veebruaril 1933 Voldemar Teppich vabastati vanglast Jaan Kallase nime all. Samal aastal ilmus Päevalehes tema kirjutatud artiklite seeria. 1940. aasta novembris (ülekuulamised algasid 19. novembril) Voldemar Teppich arreteeriti Nõukogude Liidu võimude poolt, mõisteti 11. märtsil 1941 sõjatribunali poolt surma ja hukati. Kommunist Teppich-Kasemets jutustab. Päevaleht, 5. veebruar 1933, nr. 35, lk. 4. Voldemar Teppich-Kasemets. Põrandaaluste juhi paljastusi. Akadeemia, 2001, nr. 9 – 2002, nr. 3.
Mees ja naine

"Mees ja naine" (prantsuse keeles Un homme et une femme) on 1966. aastal valminud Prantsusmaa film. Filmi lavastas Claude Lelouch, peaosades mängisid Anouk Aimée ja Jean-Louis Trintignant. Filmi muusika kirjutas Francis Lai. "Mees ja naine" võitis 1966. aastal Cannes'i filmifestivali peaauhinna Kuldse Palmioksa. Samuti esitati film neljale Oscarile, millest ta võitis kaks – parima võõrkeelse filmi Oscari ja parima algupärase käsikirja Oscari. 1986. aastal ilmus filmile järg "Mees ja naine: 20 aastat hiljem". IMDb link puudub Mees ja naine andmekogus IMDb (inglise)
Heltermaa–Kärdla–Luidja tee

Heltermaa–Kärdla–Luidja tee (registrinumbriga 80) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Heltermaa külas (Heltermaa sadam). Tee pikkus on 50,2 km. Tee lõpeb Luidja külas. Samas lõpeb ka Emmaste–Luidja tee. Kärdla linna tänavatena kannab nimesid Heltermaa maantee ja Kõrgessaare maantee. Kõrgessaare alevikus kannab nime Kõpu tee. Sildade nimistu pärineb teeregistrist. Heltermaa küla, Aruküla, Hilleste küla, Valipe küla, Pühalepa küla, Suuremõisa küla, Kerema küla, Tempa küla, Värssu küla, Hellamaa küla, Reikama küla, Kuri küla, Harju küla, Partsi küla, Palade küla, Sakla küla, Lõpe küla, Paluküla, Hausma küla, Linnumäe küla, Kärdla linn, Tareste küla, Risti küla, Malvaste küla, Kidaste küla, Sigala küla, Reigi küla, Rootsi küla, Pihla küla, Kõrgessaare alevik, Jõeranna küla, Paope küla, Luidja küla.
Müür-kipslill

Müür-kipslill (Gypsophila muralis) on taimeliik nelgiliste sugukonnast kipslille perekonnast. Müür-kipslill on üheaastane 15–30 cm kõrgune rohttaim. Moodustab kuni 30 cm kõrguse laiuva puhma. Harulistel vartel on terveservalised, lineaalsed, vastastikku asetsevad lehed. Väga väikesed roosad õied asetsevad väikeses pöörises. Eestis kasvatatakse müür-kipslille sorte suvelillena. Taim on mulla suhtes leplik, eelistab kuivemat lubjast pinnast. Sobib kasvatada lillekastides ja peenral, hea lõikelilleks. Müür-­kipslill andmebaasis eElurikkus
Kännas-kipslill

Kännas-kipslill (Gypsophila fastigiata) on taimeliik nelgiliste sugukonnast kipslille perekonnast. Kännas-­kipslill andmebaasis eElurikkus
Pööris-kipslill

Pööris-kipslill (Gypsophila paniculata) on taimeliik nelgiliste sugukonnast kipslille perekonnast. Pööris-­kipslill andmebaasis eElurikkus
Kärdla–Käina tee

Kärdla–Käina tee (registrinumbriga 81) on üks Eesti tugimaanteid. See saab alguse Heltermaa–Kärdla–Luidja tee 26. kilomeetril Kärdla linnas Heltermaa maantee, Kõrgessaare maantee ja Rookopli tänava ristmikul. Tee pikkus on 21,7 km. Tee lõpeb Suuremõisa–Käina–Emmaste tee 15. kilomeetril Selja külas. Kärdla linnas kannab see Käina maantee, Käina alevikus aga Hiiu maantee nime. Kärdla linn, Prählamäe küla, Paluküla, Tubala küla, Nõmba küla, Tammela küla, Villemi küla, Ristivälja küla, Allika küla, Mäeküla, Putkaste küla, Käina alevik, Laheküla, Selja küla. Teeregister.
Kohalik Agenda 21

Kohalik Agenda 21 on oma piirkonnas jätkusuutliku arengu edendamise strateegia ja tegevuskava, mida Agenda 21 kutsub kõiki maailma kohalikke omavalitsusi üles koostama. Eestis on valminud Kuressaare, Tartu ja Pärnu kohalik Agenda 21. Eesti 21 Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 30.01.2009)
Kaunis kipslill

Kaunis kipslill (Gypsophila elegans) on taimeliik nelgiliste sugukonnast kipslille perekonnast. Taime kõrgus 30–50 cm. Kaunil kipslilled on peened ohtralt harunevate varred. Kitsaste hallikasroheliste lehtedega taim õitseb juulis-augustis. Väikesed tähtjad õied on valged või roosad. Kiirekasvulist taime kasvatatakse Eesti suvelillena. Kaunis kipslill andmebaasis eElurikkus
Lehtma sadama tee

Lehtma sadama tee (registrinumbriga 82) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Tareste külas Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee 30. kilomeetril. Tee pikkus on 7 km. Tee lõpeb Lehtma külas (Lehtma sadam). Tareste küla, Lehtma küla.
Himaalaja kipslill

Himaalaja kipslill (Gypsophila cerastioides) on taimeliik nelgiliste sugukonnast kipslille perekonnast.
Tarbimisharjumuste muutmine

Tarbimisharjumuste muutmine on tarbimise vähendamise, toodete kordus- ja taaskasutuse ning tarbijateadlikkusest lähtuv keskkonnahoidlike toodete ja teenuste eelistamise strateegia. Jätkusuutliku arengu põhimõtetega seoses on üha enam teadvustatud üksikisikute tarbimisharjumuste mõju keskkonnale ning sellega seoses vajadust tarbimisharjumuse muutmise järele. Keskkonnahoidlik tarbimine Konsumerism Nõudluse ohjamine Tarbimisühiskond Väärtushinnangute muutumine Ületarbimine Ostuvaba päev Enesetähtsustamise sajand Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 30.01.2009) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 30.01.2009)
Roomav kipslill

Roomav kipslill (Gypsophila repens) on taimeliik nelgiliste sugukonnast kipslille perekonnast. Roomav kipslill andmebaasis eElurikkus
Tarbimisharjumused

Tarbimisharjumused on kaupade ja teenuste tarbimise harjumuslik eripära. Tarbimisühiskond Tarbimisharjumuste muutmine
Jared Leto

Jared Joseph Leto (sündinud 26. detsembril 1971 Bossier Citys Ameerika Ühendriikides) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja muusik. Ta on mänginud näiteks filmides "Kaklusklubi", "Katkenud elu", "Suitsiidisalk", "Paanikatuba", "Ameerika psühho", "Reekviem unistusele", "Chapter 27" ja "Hr. Nobody". Ta on esilaulja, rütmikitarrist ja peamine laulukirjutaja USA rokkansamblis 30 Seconds to Mars. Nooruses täitis ta ühte peaosa telesarjas "My So-Called Life". Jared Leto on sündinud USA-s Louisiana osariigis Bossier Citys. Lapsepõlves elas ta koos ema Constance'i ja vanema venna Shannoniga USA Louisiana, Wyomingi, Colorado ja Virginia osariigis ja lõpuks Haiti saarel.  Jared Leto – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Suuremõisa–Käina–Emmaste tee

Suuremõisa–Käina–Emmaste tee (registrinumbriga 83) on üks Eesti tugimaanteedest. Asub Hiiumaal. See saab alguse Heltermaa–Kärdla–Luidja tee 5. kilomeetril Valipe ja Pühalepa küla piiril. Tee pikkus on 31,2 km. Tee lõpeb Emmaste külas. Samas algab Emmaste–Luidja tee. Käina alevikus kannab nimesid Spordi tänav ja Sõpruse tänav. Sildade nimistu pärineb teeregistrist. Pühalepa küla, Suuremõisa küla, Kalgi küla, Viilupi küla, Jõeküla, Niidiküla, Vaemla küla, Kogri küla, Laheküla, Putkaste küla, Käina alevik, Mäeküla, Nõmme küla, Selja küla, Nasva küla, Luguse küla, Utu küla, Jausa küla, Valgu küla, Ulja küla, Harju küla, Prassi küla, Kõmmusselja küla, Tilga küla, Emmaste küla.
Emmaste–Luidja tee

Emmaste–Luidja tee (registrinumbriga 84) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Emmaste külas Hiiumaal. Samas lõpeb Suuremõisa–Käina–Emmaste tee. Tee pikkus on 29,9 km. Tee lõpeb Luidja külas. Samas lõpeb ka Heltermaa–Kärdla–Luidja tee. Emmaste küla, Riidaküla, Metsalauka küla, Viiri küla, Kabuna küla, Külama küla, Vanamõisa küla, Sinima küla, Selja küla, Ole küla, Prähnu küla, Leisu küla, Nurste küla, Kitsa küla, Metsapere küla, Laartsa küla, Kaderna küla, Haldi küla, Mänspe küla, Õngu küla, Jõesuu küla, Mardihansu küla, Nõmme küla, Puski küla, Villamaa küla, Luidja küla.
Friedrich Traun

Friedrich Adolf Traun (29. märts 1876 – 11. juuli 1908) oli saksa kergejõustiklane ja tennisist, 1896. aasta suveolümpiamängude olümpiavõitja. Klubid: SC Germania Hamburg, Hamburger Golf-Club. Friedrich Trauni isa Heinrich Traun oli Hamburgi senaator ja kummitööstusettevõtte Dr. Heinrich Traun ja Pojad omanik. Friedrich õppis Dresdenis, Heidelbergis ja Sorbonne'is keemiat, pidades silmas oma tulevikku isa ettevõttes. Ta sai keemiadoktoriks ja Saksi kuningliku ratsakaardiväe rügemendis Dresdenis ohvitseriks. Traun oli mitmekülgne sportlane. Tema peamised alad olid kergejõustik (keskmaajooksud ja kaugushüpe) ja tennis (paarismäng). Samuti proovis ta bobisõitu, autosporti ja golfi. Ta oli silmapaistev klaverimängija ja seltskonnainimene, valdas eeskujulikult inglise keelt, tegutses amatöörfotograafi ja ajakirjanikuna. Ateena olümpiamängudel 1896 võistles Traun tennises. Üksikmängus kaotas ta avaringis John Bolandile. See võinuks olla finaalkohtumine, sest keegi teine ei suutnud Bolandilt setti võita. Seda nähes soovis Boland Brauniga paaris mängida. Paarismängu avaringis olid nad vabad, poolfinaalis võitsid kahes setis Akratopoulosed ning finaalis teise Kreeka paari Kasdaglis/Petrokokkinos 5:7, 6:4, 6:1. Traun osales ka kergejõustikus, kuid edutult. 6. aprillil jäi ta nii 100 kui ka 800 m jooksu eeljooksus (2.14) kolmandaks ega pääsenud finaali. 400 m jooksus, kaugushüppes, kolmikhüppes, kõrgushüppes ja teivashüppes ta registreerus, aga ei osalenud. 1902 haigestus Traun USAs tuberkuloosi ja ravis end aasta otsa Šveitsis Davosis. Seetõttu pidi ta võistlemisest loobuma, kuid jäi spordi juurde organisaatorina. Varsti pärast seda, kui ta oli abiellunud Hamburgi mööblitööstuse juhtiva ettevõtja tütrega, laskis Traun 1908. aastal segastel asjaoludel endale Hamburgis Elbchaussee Parkhotellis kuuli pähe. Selgus, et ta oli kahenaisepidaja.[viide?] Kergejõustik 1896. aasta suveolümpiamängudel Tennis 1896. aasta suveolümpiamängudel
Izzy Stradlin

Izzy Stradlin (sündinud Jeffrey Dean Isbell; 8. aprillil 1962 Lafayette'is Indianas) on Ameerika Ühendriikide muusik, tuntud hard rock'i ansambli Guns N' Roses laulukirjutaja ja rütmikitarristina (1985–1991). Inglise, šoti ja prantsuse päritolu Jeffrey Dean Isbell sündis USA Indiana osariigis. Stradlini esimesed lemmikmuusikud olid peamiselt Hanoi Rocks, Alice Cooper, Aerosmith, Led Zeppelin, Scorpions, The Doors ja Rolling Stones, kuid enam mõjutas teda vanaema, kellel oli sõpradega bänd. Stradlin veenis oma vanemaid endale trumme ostma. Kui ta oli 14-aastane, hakkas ta koos mõne sõbraga bändis mängima. Üks neist oli William Bruce Bailey, laiemalt tuntud kui Axl Rose. Pärast kooli lõpetamist otsustas Stradlin, et Indiana ei ole piisav, kui ta tahab muusikamaailmas läbi lüüa. Ta pakkis oma trummikomplekti autosse ja suundus Los Angelesse. Ta katsetas mõnes bändis trummarina kaasa teha, kuid kui ta trummid ja auto varastati, lülitus ümber bassikitarrile. Lõpuks läks ta üle kitarrile, sest arvas, et kitarriga on lihtsam laule kirjutada ja laulude kirjutamine toob rohkem raha sisse. Paari aasta pärast järgnes talle Los Angelesse lapsepõlvesõber Bill Bailey ning nad hakkasid koos mängima bändis Shire. Tollal nimetas Stradlin end Izzy Belliks. Varsti lahkusid nad Shire'ist, moodustades bändi AXL (mille järgi sai Axl Rose nime 1986. aastal, kuid kohe muudeti bändi nimi peatselt Rose'iks seejärel Hollywood Rose'iks), mis oli esimene bänd, kus Stradlin kitarri mängis. Stradlin lahkus ametlikult bändist 1991. aasta novembris, olles tüdinud Guns N' Rosesi liikmete isepäisusest ning sellega seotud tagajärgedest (näiteks 1991. aastal Saint Louises toimunud mäss, mis toimus siis, kui Axl Rose jättis kontserdi pooleli, kuna ühel fännil oli kontserdil kaamera kaasas).
Aaspere kolhoos

Aaspere kolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis, nüüdses Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas. Kolhoos kuulus Viitna külanõukogusse, 1972. aastast Haljala külanõukogusse. Kolhoosi maad (45,9 km²) hõlmasid selle ülemineku ajal Aaspere asunduse, Kavastu, Kavastu asunduse, Koigi, Kõldu, Kärmu, Liiguste, Raisma ja Sauste. 1974. aasta seisuga hõlmasid kolhoosi maad 46,3 km². Kolhoosi keskus oli Aaspere asundus. 1973. aastal oli kolhoosis töötajaid keskmiselt 321. Põllumajanduslikku maad oli 1974. aastal (ilma õueaiamaadeta 2740 ha, sealhulgas haritavat maad 2250 ha. Aastal 1976 ühines Aaspere kolhoos Haljala kolhoosi ja Vihula kolhoosiga kolhoosiks Viru.
Vandenõu

Vandenõu on salajane kokkulepe ebaseadusliku või kuritegeliku eesmärgi saavutamiseks (riigipööre, atentaat vmt). Vandenõus osalejat nimetatakse vandenõulaseks. Vandenõuteooria Organiseeritud kuritegevus
Harilik söötreiarohi

Harilik söötreiarohi (Herniaria glabra) on rohttaimeliiküheaastane rohttaim reiarohuliste sugukonnast söötreiarohu perekonnast. Harilik söötreiarohi kasvab liivikutel, kuivadel muruplatsidel, teeservadel, jalgradadel ja liivastel söötidel. Söötreiarohu vars on lamav, ümmargune, kuni 30 cm pikk ning paljude okstega. Lehed on vastakud, kuni 1 cm pikad, munajassüstjad, otsast teritunud ja otsast teravad. Õied on väikesed ja rohelised ning esinevad kuni kümneõieliste kerakestena. Õies on nii kroonlehti, tupelehti kui ka tolmukaid 5, emakakaelu 2. Kroonlehed on valkjad ja lühemad kui tupp. Tupelehed on rohekad. Vili on üheseemneline, must, sile ja läikiv. Õitseb juunist septembrini. Droog saadakse õitsemise ajal taime maapealsest osast, millest eemaldatakse puitunud osa. Droog sisaldab saponiine, flavonoide ning jääkidena eeterlikke õlisid ja alkaloide. Droogist valmistatud tee soodustab uriini eritumist ning seda kasutatakse mitmesuguste kusepõie- ja neeruhaiguste puhul. J. Tammeorg, O. Kook, G. Vilbaste (1973). Eesti NSV ravimtaimed. Tallinn: Valgus. Lk 229-231.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Harilik söötreiarohi andmebaasis eElurikkus
Harilik võsalill

Harilik võsalill (Moehringia trinervia) on taimeliik nelgiliste sugukonnast võsalille perekonnast. Harilik võsalill andmebaasis eElurikkus
Ida-võsalill

Ida-võsalill (Moehringia lateriflora) on taimeliik nelgiliste sugukonnast võsalille perekonnast. Ida­-võsalill andmebaasis eElurikkus
Vesitähthein

Vesitähthein (Myosoton aquaticum) on nelgiliste sugukonda vesitähtheina perekonda kuuluv rohttaim, oma perekonna ainus liik. Teaduslikult kirjeldas vesitähtheina esimesena Carl von Linné (Linnaeus), kes andis talle ka liiginime aquaticum, mis tähendab 'vesi-'. Kuid omaette perekonda eraldas ta esimesena saksa botaanik Konrad Mönch 1794. Mönch pani sellele taimele ka perekonnanime Myosoton. Selle moodustas ta vanakreeka sõnadest μυός 'hiir' ja ωτός 'kõrv'. See nimi viitab taime lehtedele. Linné kasutas perekonnanime Cerastium, määrates ta sellega kadakkaera perekonda. Tänapäeval on vesitähtheina ladinakeelne paralleelnimetus Stellaria aquatica, mis tuleb ladinakeelsest sõnast stella 'täht'. Looduslikult kasvab vesitähthein Kesk-, Põhja- ja Ida-Euroopas, Siberis ja Kaug-Idas. Ta on sisse viidud ka Põhja-Ameerikasse. Teaduslikult kirjeldati ta Hollandist kogutud eksemplaride järgi. Vesitähtheina kasvukohaks on niisked põõsastikud, metsasääred, teede ja kraavide servad. Eestis on taim mandriosas tavaline, saartel esineb harva. Vesitähthein on meil veidi sagedam kui temaga väga sarnane salu-tähthein. Vesitähthein on mitmeaastane taim, millel on lihtne või harunenud tõusev vars. Juurelähedased lehed on rootsuga, aga varrelehed on tavaliselt istuvad, rootsuta. Lehed on munajad või laiellipsoidsed, otsast teravad. Õied võivad kasvada niihästi lehekaenaldes kui võsude tipus. Nad moodustavad koheva kilpja õisiku. Kandelehed näevad välja lehesarnased ja kasvavad paarikaupa vastakuti. Õietupp jaguneb 5 munajaks tuppleheks, mis on rohelised, aga vahel servast valged. Kroonlehti on 5, nad on valged ja aluseni kahejagused. Tolmukaid on kümmekond, aga mõnikord ei ole nad väljaarenenud. Emakakaelad on niitjad ja neid on 5. Taim õitseb juulis-augustis. Vili on munajas, peaaegu kerajas kupar. Küps vili avaneb 5-6 poolmeks. Seemned on väikesed, tumepruunid või mustad ja neid on palju. Vesitähtheina diploidne kromosoomiarv on 28. Vesitähthein andmebaasis eElurikkus
Cesc Fàbregas

Francesc Fàbregas i Soler (sündinud 4. mail 1987 Arenys de Maris) on Hispaania jalgpallur, kes mängib Prantsusmaa kõrgliiga klubis Monaco. Varem on Fàbregas mänginud Londoni Arsenalis, Barcelonas ja Chelseas. Ta on tulnud Barcelonaga ühe korra Hispaania meistriks ja Londoni Chelseaga kaks korda Inglismaa meistriks. Arsenali siirdus Fabregas Barcelona noortetiimist 2003. aastal. Ta võitis klubiga 2004–05 hooajal FA Cup'i. Kokku mängis Fabregas Arsenalis üheksa aasta jooksul 303 mängu ja lõi 57 väravat. 2011. aasta suvel siirdus Fàbregas tagasi Hispaaniasse ja kuni 2014. aasta suveni mängis Barcelonas. 2012. aastal võitis ta Barcelonaga Hispaania karika ning tuli järgmisel aastal Hispaania meistriks. Fàbregas liitus 2014. aasta suvel Londoni Chelseaga. 2015. aastal tuli ta Chelseaga Inglismaa meistriks ja võitis liigakarika. Fàbregas tuli klubiga 2016–17 hooajal taas Premier League'i võitjaks Hooajal 2017–18 võideti Inglismaa karikas FA Cup. Fàbregas debüteeris Hispaania koondises sõprusmängus Elevandiluuranniku vastu. Rahvuskoondises on ta mänginud kolmedel maailmameistrivõistlustel (2006, 2010 ja 2014) ning Euroopa meistrivõistlustel (2008, 2012 ja 2016). Fabregas andis resultatiivse söödu 2010. aasta maailmameistrivõistluste finaalmängus Andrés Iniesta võiduväravale. Hispaania koondises mängis ta aastatel 2006–2016 kokku 110 korda ja lõi 15 väravat, neist ühe ka Eesti vastu. Arsenal FA Cup: 2004–05 FA Community Shield: 2004 Barcelona La Liga: 2012–13 Copa del Rey: 2011–12 Hispaania superkarikas: 2011, 2013 Euroopa superkarikas: 2011 Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2011 Chelsea Premier League: 2014–15, 2016–17 FA Cup: 2017–18 Football League Cup: 2014–15 Hispaania jalgpallikoondis Jalgpalli maailmameistrivõistlused: 2010 Euroopa meistrivõistlused: 2008, 2012 Ametlik koduleht
Aasšampinjon

Aasšampinjon (Agaricus arvensis) on seeneliik šampinjoniliste sugukonna šampinjoni perekonnast. Šampinjoni viljakehad esinevad Eestis karjamaadel juulist oktoobrini. Aasšampinjon on väga hea söögiseen. Aasšampinjon andmebaasis eElurikkus
Aastaaberratsioon

Aastaaberratsioon on väljaspool Päikesesüsteemi asuva taevakeha (tavaliselt tähe) aberratsioon, mis sõltub Maa tiirlemisest ümber Päikese. Suurim aastaaberratsioon on taevakehal juhul, kui Maa liigub täpselt risti taevakehalt tuleva valguskiirega (see leiab aset kaks korda aastas). Teistel hetkedel on aastaaberratsioon väiksem. Iga tähe näiv asukoht taevavõlvil moodustab aastaaberratsiooni toimel aasta jooksul taevakoordinaatide süsteemi suhtes väikese ellipsi, mille läbimõõt on 41" ümber. Ainult need tähed, mis asuvad Maa trajektooriga ristisihis, moodustavad ringjoone. Selle ellipsi keskmine raadius on 20,49552″; seda nimetatakse aberratsioonikonstandiks.
Aastakäik

Aastakäik ehk aastakomplekt on perioodikaväljaande ühe kalendriaasta üksiknumbrite komplekt. Aastakäiguks (ehk aastakäigu numbriks, mõnikord ka köiteks) nimetatakse ka aastakäigu järjekorranumbrit alates väljaande ilmuma hakkamisest. Aastakäik võidakse kokku köita aastaköiteks.
Armeenia mägismaa

Armeenia mägismaa (armeenia keeles Հայկական լեռնաշխարհ) on ulatuslik mägismaa Armeenias ja Türgis. Samuti hõlmab see Gruusia lõunaosa, Aserbaidžaani lääneosa ja Iraani loodeosa. Mägismaa põhjapiiriks on Väike-Kaukasuse ahelik, läänepiiriks Anatoolia mägismaa, ida suunas läheb see üle Iraani mägismaaks ja lõunast piirab seda Mesopotaamia madalik. Armeenia mägismaa pindala on 400 000 km². Kõrgus 1500–3000 m, kõrgeim tipp on Ararat (5137 m). Suurimad järved on Urmia, Van ja Sevan.
Arved Tamm

Arved Tamm (sündinud 31. jaanuaril (vkj 18. jaanuaril) 1910 – 14. november 2017) oli eesti pikaealine, keda peetakse kõige vanemaks elanud eesti meheks. Alates 16. detsembrist 2015 kuni surmani vanim elusolev eestlane. Ta oli Heino Kiige seitsmeosalise romaanisarja nimitegelase Arve Jommi prototüüp. Arved Tamm oli töötanud nii põllumehe, fotosuurenduste müügiagendi, laomehe, ekspediitori, turumüüja, brigadiri, kioskööri kui ka mitme teise ameti peal. Räpinas suri vanim eestlane Aedniku aasta 2007 Videosalvestis: Heino Kiik 80!. Filmi autorid Eve Ester & Tõnu Aru "Kohtumine Arved Tammega, seitsme romaani peategelasega" Eesti Päevaleht, 16. jaanuar 2010 "Romaaniseeria prototüüp Arved Tamm saab 100 aastaseks" Postimees, 30. jaanuar 2010 "Romaaniseeria prototüüp Arved Tamm saab 100-aastaseks" ERR Uudised, 30. jaanuar 2010 Saja viie aastane mees: viin on targa inimese jook ERR Uudised, 30. jaanuar 2015
Vasco Núñez de Balboa

Vasco Núñez de Balboa (1475 Jerez de los Caballeros – 15. jaanuar 1519 Acla, Panama) oli hispaania konkistadoor, kes asutas Ameerikas esimese eurooplaste linna ning jõudis esimese eurooplasena 1513. aastal Vaikse ookeani idarannikuni. Vasco Núñez de Balboa järgi on nimetatud üks Panamá rajoon ja Panama rahaühik balboa.
Aastaparallaks

Aastaparallaks on väljaspool Päikesesüsteemi asuva taevakeha (tavaliselt tähe) parallaks, mille baas on Maa orbiidi pikem pooltelg. Aastaparallaksi mõõtmine võimaldab määrata lähemate tähtede kaugust Maast.
Annaalid

Annaalid ehk aastaraamatud on sündmuste lühikesed ülestähendused kronoloogilises järjekorras aastate kaupa. Annalistika Annalistid Kroonika
Aažioteooria

Aažioteooria ehk intressiteooria on Eugen von Böhm-Bawerki raamatus "Kapital und Kapitalzins" esitatud teooria, mis seletab intressi sellega, et praeguste hüviste väärtus ja hind on suuremad kui samasugustel hüvistel tulevikus. Böhm-Bawerk polemiseerib Karl Marxi lisaväärtusteooriaga.