laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Silevaallased

Silevaallased (Balaenidae) on mereimetajate sugukond vaalaliste seltsi kiusvaalaliste alamseltsist. Sugukonda kuulub 2 perekonda 4 liigiga. Sugukond silevaallased (Balaenidae) Perekond Balaena Grööni vaal (Balaena mysticetus) Perekond Eubalaena Põhjaatlandi vaal (Eubalaena glacialis) Jaapani vaal (Eubalaena japonica) Lõunavaal (Eubalaena australis)
Pringellased

Pringellased (Phocoenidae) on mereimetajate sugukond vaalaliste seltsi hammasvaalaliste alamseltsist. Sugukonda kuulub 3 perekonda 6 liigiga. Sugukond pringellased (Phocoenidae) Perekond silepringel (Neophocaena) Silepringel (Neophocaena phocaeniodes) Perekond pringel (Phocoena) Harilik pringel (Phocoena phocoena) Kalifornia pringel (Phocoena sinus) Prillpringel (Phocoena dioptrica) Mustpringel (Phocoena spinipinnis) Perekond pringlik (Phocoenoides) Põhjapringlik ehk valgekülg-pringel (Phocoenoides dalli)
Kudani järv

Kudani järv ehk Nåtan (ka Güddnäs) on järv Lääne maakonnas Noarootsi vallas Kudani külas. Järv jääb Vööla-Kudani sihtkaitsevööndisse. Järvest umbes 1 km ida poole jääb Vööla meri, umbes 1,2 km loode poole jääb Läänemeri. Kudani järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Järve kaldajoone pikkus on 2929 m. Kudani järv kuulub Lääne-Eesti vesikonna Matsalu alamvesikonda. See on looduslikult kiiresti vananev veekogu. Kudani järv on soolatoiteline mageveeline rannikujärv, mille vesi paistab põhjani läbi (0,8 m), olles seega väga madal veekogu. Sealne pH-tase on madalam kui paljudes teistes rannikujärvedes, samuti oli hapnikuküllastus normaalne. Lahes on rohkelt lahustunud orgaanilist ainet ja lämmastikku. Lahes vohab rohkelt kaldaveetaimestikku, mistõttu on suur osa järve nõost kinni kasvanud. Näiteks on esindatud harilik pilliroog (Phragmites australis) ja lääne-mõõkrohi (Cladium mariscus), millest viimane on arvatud Eesti looduskaitse III kategooriasse. Veesisene taimestik on aga liigivaene. Kõige arvukamalt leidub mändvetikaid (Charophyta), samuti vesiherneid (Utricularia vulgaris) ja kamm-penikeeli (Potamogeton pectinatus, ka Stuckenia pectinata). Veekogu kalastik on võrdlemisi liigivaene: 2011. aastal läbi viidud kontrollpüügist leiti nelja liiki kalu: kokresid (Carassius carassius) ja hõbekokresid (Carassius gibelio), särgi (Rutilus rutilus) ja hauge (Esox lucius), kellest viimane oli Kudani järve kõige arvukam liik. Kudani järv (keskkonnaregistri kood VEE2038400) kuulub Silma looduskaitsealale, mille eesmärk on kaitsta rahvusvahelise tähtsusega veelinde ning nende rände- ja pesitsuspaikasid. Lisaks soovitakse tagada poollooduslike koosluste ja rannaniitude säilimine. Ühtlasi kuulub territoorium Väinamere linnuala (keskkonnaregistri kood EE0040001) ja Väinamere loodusalana (keskkonnaregistri kood EE0040002) Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustikku. Keskkonnaportaal (s.a.) Kudani järv / Nåtan. https://register.keskkonnaportaal.ee/register/body-of-water/8376073. Ott, Ingmar jt (2012). Rannikujärvede uurimiste tulemused. – Rannikulõukad Eestis ja Läänemere keskosas. Arengulugu, geoloogia ja hüdroloogia, elustik ning looduskaitseline väärtus. Tartu Ülikooli Pärnu kolledž, Keskkonnaamet, Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi Limnoloogiakeskus.
Frank Drost

Frank Drost (sündinud 26. juulil 1953) on Hollandi kabetaja, rahvusvaheline meister. 1978. aastal võitis ta Hollandi meistrivõistlused rahvusvahelises kabes.
Nokisvaallased

Nokisvaallased (Ziphiidae) on mereimetajate sugukond vaalaliste seltsi hammasvaalaliste alamseltsist. Sugukonda kuulub 6 perekonda 20 liigiga. Sugukond nokisvaallased (Ziphiidae) Perekond Berardius – hulpvaal Berardius arnuxii – lõuna-hulpvaal Berardius bairdii – põhja-hulpvaal Perekond Hyperoodon – nokisvaal Hyperoodon ampullatus – jäme-nokisvaal Hyperoodon planifrons – lame-nokisvaal Perekond Indopacetus Indopacetus pacificus – troopiline nokisvaal Perekond Mesoplodon – rihmhammas Mesoplodon bidens – atlandi rihmhammas Mesoplodon bowdoini – uusmeremaa rihmhammas Mesoplodon carlhubbsi – lohk-rihmhammas Mesoplodon densirostris – nudi-rihmhammas Mesoplodon europaeus – antilli rihmhammas Mesoplodon ginkgodens – jaapani rihmhammas Mesoplodon grayi – kari-rihmhammas Mesoplodon hectori – lõuna-rihmhammas Mesoplodon layardii – võhk-rihmhammas Mesoplodon mirus – tipp-rihmhammas Mesoplodon peruvianus Mesoplodon perrini Mesoplodon stejnegeri – komandori rihmhammas Mesoplodon traversii Perekond Tasmacetus – vaalik Tasmacetus sheperdi – tasmani nokisvaal Perekond Ziphius – koonik Ziphius cavirostris – koonik
Kullamaa järv

Kullamaa järv (ka Kullamaa tehisjärv) on tehisjärv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kullamaa külas. Järve kaldajoone pikkus on 2016 m. Järv on tekkinud endisse karjääri. Järvest vahetult põhja poole jääb Marimetsa looduskaitseala. Kullamaa–Silla tee ja Kirimäe–Kirna–Kullamaa tee ristmikust (Kullamaa kirikust) jääb järv umbes 1,1 km loodesse. Kullamaa järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Kullamaa järve keskkonnaregistri kood on VEE2028510. Kullamaa järv keskkonnaportaalis
Kullamaa paisjärv

Kullamaa paisjärv on järv Liivi jõel Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Koluvere, Kullamaa ja Kullametsa külas. Paisjärve valgla pindala on 108 km². Kaldajoone pikkus on 3706 m. Järv on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Kullamaa paisjärve keskkonnaregistri kood on VEE2034240. Eesti järvede loend Kullamaa paisjärv Keskkonnaregistri lehel
Kurkse järv

Kurkse järv (ka Kurksi järv) oli järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas. Kunagise järve kohal on roostik ja rohusoo. Eesti järvede nimestik. Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006. Kivistik, A., 2012. Rahutu looderannik muudab pidevalt oma ilmet. Eesti Loodus, 1.
Neoproterosoikum

Neoproterosoikum on geokronoloogiline üksus (aegkond). Neoproterosoikum vastab ajavahemikule 1000...542 miljonit aastat tagasi (1...0,542 miljardit aastat tagasi). Neoproterosoikumile eelneb mesoproterosoikum ja järgneb paleosoikum. Neoproterosoikum jagatakse kolmeks ajastuks: Ediacara 630 – 542 MAT Krüogeen 850 – 630 MAT Ton 1 000 – 850 MAT Geokronoloogiline skaala
Neoarhaikum

Neoarhaikum on geokronoloogiline üksus (aegkond). Neoarhaikum vastab ajavahemikule 2800...2500 miljonit aastat tagasi (2,8...2,5 miljardit aastat tagasi). Neoarhaikumile eelneb Mesoarhaikum ja järgneb Paleoproterosoikum. Geokronoloogiline skaala
Paleoproterosoikum

Paleoproterosoikum on geokronoloogiline üksus (aegkond). Paleoproterosoikum vastab ajavahemikule 2500...1600 miljonit aastat tagasi (2,5...1,6 miljardit aastat tagasi). Paleoproterosoikumile eelneb Neoarhaikum ja järgneb Mesoproterosoikum. Paleoproterosoikum jagatakse neljaks ajastuks: Stather – 1800...1 600 Ma Orosir – 2050...1 800 Ma Rhyac – 2300...2 050 Ma Sider – 2500...2 300 Ma Paleoprotesoikumis algas tänapäevaste ürgmandrite teke.[viide?] Mandritompude liitumise tulemusena tekkis Columbia hiidmanner. Sel ajal (Rhyac) tekkis Svekofennia (sh. eesti, Fennoskandia, mis ulatus Laadogast Californiani) maakooretomp, mis on suuremalt osalt säilinud tänapäeva, va mõningad tükkide eraldumine. Igal juhul oli selleks ajaks tekkinud elu, sest sellest ajastust pärinevad tõestatud mikroorganismide kivistised. Geokronoloogiline skaala Varajane elu Maal – vastus peitub soolades eestigeoloog.ee
Dougie Poynter

Douglas Lee Poynter (sündinud 30. novembril 1987 Essexis Inglismaal) on inglise bändi McFly basskitarrist ja taustalaulja. Dougie liitus bändiga, kui ta oli 15-aastane.
Aino Kapsta

Aino Kapsta (15. juuli 1935 Tagavere – 24. märts 2024) oli eesti metallehete kunstnik. Ta lõpetas 1961. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi. 2020 – Ede Kurreli nimeline ehtekunstipreemia Tema tütar Keesi Kapsta on samuti ehtekunstnik. Aino Kapsta Eesti Kunsti andmebaasis Ehtekunstniku nimemärgise kujutis Mari Aaspõllu. Kunstnik, kes köitis Briti kuningakoja tähelepanu. Äripäeva eriväljaanne 30. mai 2003 Urmas Vaino. Ehete kinkimise lihtne kunst. Äripäeva eriväljaanne 29. oktoober 2004 Tanel Veenre. Ülipeenelt, kuid jalad kindlalt maas. Eesti Päevaleht, 12. juuli 2010 Ede Kurreli nimelise ehtekunstipreemia pälvis Aino Kapsta. ERRi uudised, 9. detsember 2020.
Narvallased

Narvallased (Monodontidae) on mereimetajate sugukond vaalaliste seltsi hammasvaalaliste alamseltsist. Sugukonda kuulub 2 perekonda 2 liigiga. Narvallaste populatsiooni suuruseks arvatakse olevat umbes 75 000 isendit. Sugukond narvallased (Monodontidae) Perekond Delphinapterus Valgevaal (Delphinapterus leucas) Perekond Monodon Narval (Monodon monoceros) Laidre, K. L.; Stirling, I.; Lowry, L.; Wiig, Ø.; Heide-Jørgensen, M. P. and Ferguson, S. (2008). "Quantifying the sensitivity of arctic marine mammals to climate-induced habitat change". Ecological Applications. 18 (2): S97–S125. DOI:10.1890/06-0546.1. PMID 18494365.{{cite journal}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Eustaatius Miido

Eustaatius Miido VR II/3 (kuni 1936 Evstafi (Jevstafi) Miido; 16. juuni 1893 Pärnumaa – 7. november 1978) oli Eesti sõjaväelane (mereväeohvitser, kaptenleitnant, 1933). Ta sündis Seli vallas Tani talus rätsepa Jüri (Georg) Miido esimese pojana. 1908 läks Seli rannas vette lastud kolmemastilise purjeka Planeet tekipoisiks. 1912 lõpetas Kuressaare merekooli. 1915 lõpetas Liibavi Kaugesõidu Merekooli ja Kroonlinna Mereväeohvitseride ettevalmistuse 1915 töötas nooremohvitserina Vene Balti mere sõjalaevastiku juhataja staabilaeval Kretšet ("Кречет"), hiljem oli nooremohvitser miinitraaleril. 1917 lõpetas navigatsiooniohvitseride kursused Soomes; määrati miinitraaleri nr 6 komandöriks, baas Turu sadam. Botnia lahe sõjaliste operatsioonide eest anti talle 3. järgu Stanislavi rist mõõkade ja lindiga. 1918 s/l Lembit side- ja navigatsiooni vahiohvitser. Laev võttis Vabadussõjas osa kõikidest mereväeoperatsioonidest, autasustati Vabadusristiga, mille juurde kuulus Tara talu Seli vallas Pootsi mõisas. 1920 vanemohvitser Lembitul. 1920 Mereväe Spetsialistide Kooli õppuste korraldamine ja juhatamine 1922 ülendati vanemleitnandiks ja määrati miiniristleja Lennuk vanemohvitseriks. 1922 sügisest Mereväe Kadettide Kooli ülema abi 1923 Viliandi komandör, õppereis Taani, Inglismaale, Prantsusmaale, Saksamaale ja Rootsi. 1924 Sulev komandör 1933 ülendati kaptenleitnandiks, oli Lennuk komandör selle müümiseni. 1934 ajutiselt Kaitselaevastiku divisjoniülem, Sulevi komandör. 1937 läks erru ja pere kolis Pootsi Tara talusse. 1941. aasta 14. juunil küüditati Eustaatius Miido (Sosva vangilaager 10 aastat + 5 aastat Novosibirski oblasti sovhoosis Pobeda), abikaasa Klaara, pojad Tõnis ja Henno, vanemad Liina ja Jüri Miido (Tomski oblasti Baktšari rajooni Lugovoi küla). 1957 naasis Eestisse. Miido töötas Pärnu sadamas deviaatorina, ehitas maja Viirale, kus elas surmani 1978. aastal. Miido talumajal Pootsi-Munalaiu sadama teeristis on mälestustahvel. Rootsi Mõõgaordeni I klass Pensionipõlves kirjutas käsikirjad, mis tema poeg Henno Miido (sünd. 1926) lasi trükkida: "Vabadusiha" 2007 – noorus ja Vabadussõda, "Eustaatius Miido, eestlane" 2008 – kadettide 1923. aasta õppereis "Viliandil", visiit- ja kutsekaardid, kirjad Sosvast, muinaseestlaste meresõitudest. Henno Miido "Elujõud: lugemiseks noortele", Pärnu: Pärnumaa Koduloolaste Selts, 2007, 192 lk. – jutustab 1941. aasta juuniküüditamisest, elust Siberis, naasmisest kodumaale. ESTERis "Kretšet" (vene keeles "Кречет") komandöriks 1915. aastast oli 2. järgu kapten vabahärra Rudolf von Mirbach (1882–1965; барон Рудольф Романович Мирбах) Audrulane Henno Miido koondas oma mereväeohvitserist isa meenutused[alaline kõdulink], Pärnu Postimees, 24.01.2008 Audrulane Henno Miido täiendab Vabadussõja lugu. Pärnu Postimees, 15. detsember 2007 Pärnumaa mees täiendab isa mälestuste abil Vabadussõja ajalugu. Postimees, 16. detsember 2007
Morfinism

Morfinism on sõltuvusseisund, mis tekib opioidide tarvitamisel. Sagedasemad tarvitatavad opioidid on oopium, heroiin, metadoon, fentanüül, α-metüülfentanüül, morfiin, oksükodoon, kodeiin, petidiin, buprenorfiin. Morfinism võib areneda meditsiiniliste protseduuride tüsistusena (valusündroomi ravi) või psühholoogilistel põhjustel (uudishimu, rahulolematus). Morfinismi kodeeritakse RHK-10 järgi F11.2x Morfinismi iseloomustab tugevalt väljendunud psüühiline ja füüsiline sõltuvus. Füüsilisele sõltuvusele iseloomulikud võõrutusnähud on järgmised: higistamine süljevoolus eritised ninast kuumahood kõhulahtisus piinavad luu- ja liigesevalud. Valusid kirjeldatakse kui jäsemete väänamist, keha lõhkumist: "selgroog nagu tahaks ennast kehast välja keerata". Psüühilisele sõltuvusele iseloomulikud tunnused: depressioon ärrituvus rahutus Preparaadi mittesaamisel ilmnevad esmalt psüühilised häired ja siis kehalised häired. Umbes kuu aja jooksul kehaline seisund stabiliseerub, kuid tugev iha preparaadi järele jääb püsima mitmeks kuuks. Psüühilise seisundi stabiliseerumisel võib patsienti pidada paranenuks, kuid mitte tervistunuks. Ka aastaid hiljem pärast viimase uimastiannuse manustamist võib haigus retsidiveeruda. Põhjuslikku ravi ei tunta. Laialdaselt kasutatakse metadoonasendusravi. Asendusravi peamiseks eesmärgiks on anda narkomaanile võimalus mitte raha kulutada illegaalse narkootikumi tarvis. Patsiendile antakse tasuta narkootikumi. Sagedasti on selleks metadoon, kuna metadoon imendub hästi soolestikust ja tema verenivoo püsib kõrge 24–36 tunni jooksul. Kuna illegaalsed opioidid on väga kallid (kulu kuni 400 eurot päevas), leevendab metadoonasendusravi kriminogeenset olukorda märkimisväärselt. Asendusravi teine eesmärk on anda patsiendile võimalus narkootikumi kasutamisest loobuda. Kuna vesilahustuvat metadooni saab täpselt annustada, siis kasutatakse aeglast, mitu kuud vältavat metadooniannuse vähendamist, et võõrutusnähud oleksid minimaalsed.
Autotrafo

Autotrafo on ühe mähisega trafo, kusjuures osa mähisest on primaar- ja sekundaarahelal ühine. Mähisel võib olla mitu harundit (väljavõtet) erinevate sekundaarpingete saamiseks. Autotrafo sisendvool I1 ja väljundvool I2 on mähise ühises osas vastassuunalised. Kuna mähise traadi ristlõiget läbib ainult voolude vahe, võib selles mähiseosas kasutada peenemat traati ja lisaks teisest mähisest vabanemisele vaske kokku hoida. Sellest tuleneb mõnikord kasutatav nimetus säästetrafo. Autotrafo puuduseks on asjaolu, et trafo sisendahel on väljundahelaga vahetult seotud, s.t puudub tavalisele trafole omane galvaaniline eraldus. Transformaator Galvaaniline eraldus
Patsient

Patsient on isik, kes kasutab tervishoiuteenuseid haiguse või tervisehäire tõttu või ka ilma haigusseisundita. Eestis tegutseb sotsiaal- ja tervishoiuteenuste tarbijate huvikaitse organisatsioon Eesti Patsientide Esindusühing. Terviseoigus.ee Tervise- ja patsiendiõiguse infoportaal. Õigusabi, temaatilised artiklid. Patsiendiabi (Patsiendi õigused, juhendid, seadused, teenused, toetused jne) Eesti Patsientide Esindusühing Arst ja patsient Meditsiinieetika, TÜ eetikaveeb Peeter Ross, Veebipõhine ligipääs isiklikele terviseandmetele: patsiendi-portaalide kasutamise ülevaade, Eesti Arst 2013;92(3):145–151, veebiversioon (vaadatud 12.11.2014.a.) Patsiendiportaali võimalused, veebiversioon (vaadatud 12.11.2014.a.) Minu e-tervis portaal, veebiversioon (vaadatud 12.11.2014.a.)
Johann Gottfried Arndt

Johann Gottfried Arndt (12. jaanuar 1713 Halle – 1. september 1767 Riia) oli baltisakslasest filoloog, pedagoog ja ajalooharrastaja. Arndt õppis Halle ülikoolis ning tuli 1738. aastal Liivimaale koduõpetajaks. Alates 1740. aastast oli ta Kuressaare linnakooli rektor. 1747. aastast oli ta ka Riia Lütseumi konrektor, sel ajal asus ta üha innukamalt tegelema ajaloouurimisega. Arndt tegeles Liivimaa varasema ajaloo, eriti kroonikatega. 1747–1753 andis ta kahes osas välja oma peateose "Der Liefländischen Chronik...", mis käsitleb Liivimaa kroonikuid ja kroonikaid Läti Henrikust kuni autori kaasajani. Seda võiks lugeda ka esimeseks katseks tõsisemalt analüüsida Liivimaa ajalookirjutust. Arndti tööd jätkas hiljem Friedrich Konrad Gadebusch. Lisaks kroonikatele vaatles Arndt oma hilisemates teostes mõnevõrra ka Läti linnuseid, pannes nii aluse ka Liivimaa linnuste uurimisele. Der Liefländischen Chronik Erster Theil von Liefland unter seinen ersten Bischöfen, welcher die alte Geschichte der Russen, Deutschen, Schweden, Dänen, Esthen, Liven, Letten, Litthauer, Curen und Semgallen ereutert. Oder die ORIGINES LIVONIAE SACRAE ET CIVILIS, wie solche der königl. Hofrath und Bibliothekarius zu Hannover Herr Johann Daniel Gruber, aus einem alten Manuscript Lateinisch herausgegeben und mit gelehrten Noten versehen, nunmehro aber aus andern Handschriften ergänzet, mit der nöthigsten Anzeige der verschiedenen Lesearten wie auch mit kurzen Anmerkungen begleitet und ins Deutsche übersetzet von Johann Gottfried Arndt, der Schule zu Arensburg auf Oesel Rector. Halle im Magdeburg. gedruckt bey Joh. Justinus Gebauer. 1747. Kurztitel: Der Liefländischen Chronik Erster Theil Der Liefländischen Chronik Andrer Theil von Liefland unter seinen Herren Meistern, welche die alte Geschichte des Ordens und der benachbarten Völker erleutert. Sowol mit Zuziehung der gedruckten und ungedruckten Schriftsteller als fürnemlich aus einer zalreichen Menge alter Documente im Original, beglaubten Copeien und andern Abschriften zusammen getragen: nebst angehängten Tabellen, worinne die Namen der Erz- und Bischöfe von Riga, Revel, Dörpt und Oesel, die Sigille der Ordensgebietiger, die Wapen der liefländischen Städte, das Verzeichnis aller ehemaligen Schlösser, wie auch alle zur Zeit des Ordens und nachher geprägte auch noch vorhandene Münzen aus den berümtesten Cabinetten gesamlet etc. beschrieben worden von Johann Gottfried Arndt des Kaiserlichen Lycei zu Riga Conrector. Halle im Magdeburgischen gedruckt bey Johann Justinus Gebauer. 1753. Kurztitel: Der Liefländischen Chronik Andrer Theil Recke, Johann Friedrich von / Napiersky, Karl Eduard / Beise, Theodor, Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland, Bd.: 1, A - F, Mitau, 1827, seite 41, Arndt (Johann Gottfried) Der Liefländischen Chronik Erster Theil (1747), Digitale Textsammlung älterer Literatur Estlands Der Liefländischen Chronik Andrer Theil (1753), Digitale Textsammlung älterer Literatur Estlands
Piesoisohüps

Surveline põhjavesi. Kiht paikneb kahe veepideme vahel, kihi poorid on küllastunud veega. Rõhk kihis ületab ülemise pinna. Vesi tõuseb avamisel üles ja tasakaalustub piesomeetrilisel tasemel. Samarõhu jooned piesoisohüpsid.
Gitega

Gitega (varem Kitega) on Burundi poliitiline pealinn, Gitega provintsi halduskeskus. Asub riigi keskosas 1504 m kõrgusel merepinnast. 1990. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gitegas 20 708 elanikku. Gitegas asub Burundi Rahvusmuuseum. Märtsis 2007 teatas Burundi president, et Gitega, mille asukoht riigi keskel võimaldab elanikke paremini teenindada, kavatsetakse teha riigi uueks pealinnaks. Pealinn on Gitega alates 2019. aasta veebruarist, senise pealinna Bujumbura asemel. Burundi uueks pealinnaks sai Gitega. Postimees, 23. detsember 2018 Loi n°1/04 du 04 février 2019 portant Fixation de la Capitale Politique et de la Capitale Economique du Burundi
Indus

Indus on jõgi, mis voolab Lõuna-Aasias. Indus algab Tiibetist. Ülemjooksul voolab loodesse ja laskub sügavasse orgu Karakorami ja Himaalaja vahel. Seejärel pöördub Indus edelasse ümber Nanga Parbati mäe ja voolab läbi Himaalaja eelmägede. Pärast Soolaaheliku läbimist jõuab tasandikule (Induse-Gangese madalikule). Suubub Araabia merre, moodustades delta. Olulisemad lisajõed on Shyok, Gilgit, Kabul ja Panjnad. Tiibeti keeles ཧིན་དའུ (Hindau), hindi keeles सिंध (Sińdh), urdu keeles سندھ (Sindh). Sanskriti keeles sapta sindharas 'seitse jõge (jõgikond)', vanakreeka keeles ᾽Ινδός (Indos). Induse kultuur Tarbela tamm
Filipika

Filipika on äge kõne, mida peetakse kellegi süüdistamiseks või paljastamiseks. Nimetus on alguse saanud Demosthenese leegitsevatest kõnedest Philippose vastu.
Analüütilise filosoofia seminar

Analüütilise filosoofia seminar (ka Kõivu seminar) on Tartus alates 1991. aasta maist tegutsenud analüütilise filosoofia teemaline ürituste sari, eesti filosoofia esimesi järjekindlaid ja püsivaid loomispaiku. Seminari hingeks oli selle esimesel aastakümnel Madis Kõiv, kes oli ka varem TA Füüsika Instituudis teoreetilisi seminare eest vedanud, kuid asus 1991. aastal Füüsika Instituudist lahkudes eesti filosoofide uut põlvkonda ette valmistama. Seminari raudvaraks on Jaan Kangilaski, kes on korraldanud seminaris arutatud analüütilise filosoofia olulisemate teoste tõlkimist eesti keelde. Seminari liikmed on pikka aega olnud ka Anto Unt, Piret Kuusk, Bruno Mölder, Veiko Palge, Arne Merilai, Jaan Kivistik, Margo Laasberg jt. Seminarist sai alguse Eesti Analüütilise Filosoofia Selts. Eesti filosoofia Analüütilise filosoofia seminari uus koduleht
Rein Andre

Rein Andre (28. juuni 1912 Kõnnu – 2. juuni 1999 Toronto) oli eesti näitleja. Ta lõpetas aastal 1928 Loksa Algkooli ja oli Tallinna Konservatooriumi Riikliku Lavakunstikooli ainsa lennu lõpetaja. Aastatel 1941–1944 oli ta Estonia teatri näitleja, esinedes ka ringhäälingus etlejana ja teatrivestlejana. Ta põgenes aastal 1944 Rootsi, kus töötas Stockholmis Kuningliku Draamateatri raamatukogus. Ta oli aastal 1946 Rootsi Eesti Pagulasteatri asutajaid, selle näitejuht ja lavastaja. Aastast 1948 elas ta Kanadas. Ta korraldas aastal 1949 Toronto Eesti Seltsi juures näitemängukursused ja asutas aastal 1955 oma teatristuudio (Rein Andre Teatristuudio), millest arenes Kanada Eesti Teater, lisaks tegutses ta Eesti Rahvusteatris Kanadas. Ta oli aastal 1963 uuskanadalaste New Canadian Theatre'i asutajaid ja kunstilisi juhte. Seal lavastas ta inglise keeles Eduard Vilde, Bernard Kangro ja Veli Kudrese näidendeid. Tema abikaasa Valve Andre oli näitleja ja teatripedagoog. Eesti teatri biograafiline leksikon Tallinn 2000 Rein Andre. "Süda rambitules". Mälestusi ja kogemusi. Eesti Kirjanike Kooperatiiv. Lund 1981. Sissekanne Väliseesti isikuloolises andmebaasis (VEPER)
Albeedo

Albeedo (ladina sõnast albedo 'valgesus') on pinna peegeldumisnäitaja. Pinna albeedo väärtus on arv 0 ja 1 vahel, mis näitab peegelduva kiirguse intensiivsust võrreldes pealelangeva kiirgusega. Heleda pinna albeedo on suurem kui tumedal. Väljendatakse ka protsentides 0–100%. Looduslike pindade albeedo jääb reeglina vahemikku 5–95%. Albeedo on tähtis füüsikaline suurus astronoomias ja meteoroloogias. Paljude pindade puhul oleneb albeedo valguskiirte langemisnurgast. Näiteks merepinna albeedo võib muutuda vahemikus 2...99%, sõltuvalt sellest, kas Päike on seniidis või horisondil. Planeedi Maa keskmine albeedo on 37%, Kuu albeedo aga 12%, seega on Kuu märksa tumedam taevakeha kui Maa. Absoluutselt musta keha albeedo on null. kiirgusbilanss valgus
Veehaare

Veehaare ehk veehaardeehitis on ehitis, mille kaudu toimub vee võtmine kas veekogust või põhjaveekihist, juhtimaks seda läbi kanalite või teiste vesiehitiste kohta, kus seda parasjagu vaja on.
Lääne-Teravmäed

Lääne-Teravmäed on saar Teravmägede lääneosas. Pindala 38 000 km². Mitu lahte lõhestavad saart sügavalt. Saar on mägine, kõrgeim tipp on 1713 meetri kõrgune Newtontoppen. Kliima on külm. Pisut üle poole saarest on kaetud liustikega. Suuremad asulad saarel on Longyearbyen, Barentsburg ja Ny-Ålesund. Teravmägede seemnepank
Kärrsläti

Kärrsläti all võidakse mõelda kahte geograafilist punkti Eestis: Kärrsläti järv, järv Lääne maakonnas Vormsi vallas Kärrsläti neem, neem Lääne maakonnas Vormsi vallas Kersleti