laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Urmas Nagel (füüsik)

Urmas Nagel (sündinud 19. märtsil 1958 Tallinnas) on Eesti füüsik. Urmas Nagel on inseneri poeg. 1976. aastal lõpetas Nagel Tallinna 21. Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna. 1990. aastal kaitses Eesti Teaduste Akadeemia juures füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja. Nagel oli 1981–1992 KBFI insener ja nooremteadur, 1993. aastast vanemteadur, ühtlasi 1993–1994 Münchenis Max Plancki Instituudis külalisteadlane ja 1995–1998 osales korduvalt Itaalias Gran Sasso maa-aluses laboris rahvusvahelises projektis CRESST tumeaine olemasolu eksperimentaalseks tuvastamiseks. 2011. aastast oli ta KBFI keemilise füüsika laboratooriumi juhataja, 2016. aastast KBFI direktor. Urmas Nageli peamine uurimisvaldkond on madalate temperatuuride füüsika. Ta on uurinud spinnide dünaamikat tahkises, ehitanud ülimadalatemperatuurseid osakeste detektoreid ja kasutanud neid kosmilist päritolu nõrgalt interakteeruvate massiivsete osakeste otsimisel, et avastada varjatud mateeriat. 1999. aastast tegeleb ta ka madaldimensiooniliste spinnpiluga kristallide ülikauge infrapunaspektroskoopiaga. Nagel on Ameerika Füüsikaseltsi ja Eesti Füüsika Seltsi liige (1998. aastast, juhatuse liige 2001–2004). Ta on avaldanud üle 40 teadustrükise. Use of proximity effect in iridium-gold superconducting phase transition thermometers (kaasautor). // J. Low Temp. Phys. 93 (1993) 3/4 Munich dark matter search (kaasautor). // J. Low Temp. Phys. 93 (1993) 3/4 Inversion of electron spins in calcium oxide with the reversal of the magnetic field (kaasautor G. Liidja). // Z. Physik 91 (1993) 1 Low-energy X-ray detection with Tungsten thermometers (kaasautor). // Nucl. Instr. Meth. A 354 (1995) Status and low background considerations for the CRESST dark matter search (kaasautor). // Nucl. Instr. Meth. A 370 (1996) Far-infrared study of the two-dimensional dimer spin system SrCu2(BO3)2. // Phys. Rev. B 61 (2000) Massive cryogenic particle detectors with low energy threshold (kaasautor). // Nucl. Instr. Meth. A 466 (2001) Limits on dark matter using sapphire cryogenic detectors (kaasautor). // Astroparticle physics 18 (2002) Fracture processes observed with a cryogenic detector (kaasautor). // Phys. Lett. A 356 (2006) Magneto-optic far-infrared study of Sr14Cu24O41: Triplet excitations in chains. // Phys. Rev B 76 (2007) 13. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 20 https://www.etis.ee/portaal/isikuCV.aspx?LastNameFirstLetter=N&PersonVID=36819&lang=et&FromUrl0=isikud.aspx "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide Urmas Nagel Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Anonüümkiri

Anonüümkiri on kiri, mis on saadetud kirja saatjat meelega mainimata jättes. Anonüümkirjaks nimetatakse ka kirja, millele alla kirjutanud inimesi ei ole võimalik tuvastada, sest kirjale on kirjutanud alla näiteks "Heasoovija" või "Grupp seltsimehi". Anonüümkirja sisuks võib olla laim, salakaebused, ähvardused või väljapressimine.
Õigusvõime

Õigusvõime on õigussubjekti võime olla õiguste ja kohustuste kandjaks. See algab sünniga ja lõpeb surmaga. Eraõiguses on kõigil füüsilistel isikutel võrdne ja ühetaoline õigusvõime, kuid paljudes õigusharudes on subjektide võime õiguste ja kohustuste kandjaks vähem või rohkem piiratud ja piiritletud.
Kristjan Press

Kristjan Press (sündinud 14. mail 1979 Tartus) on eesti maadleja ja maadlustreener. Ta on neljakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses kaalukategoorias kuni 66 kg (2004, 2007, 2013, 2014). Tartu parim maadlus sportlane – 2007; ja 2009 ; 1999. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht kaalukategoorias kuni 63 kg; 2000. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht kaalukategoorias kuni 63 kg; 2003. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht kaalukategoorias kuni 66 kg; 2009. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht kaalukategoorias kuni 74 kg; 2011. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht kaalukategoorias kuni 74 kg; 2012. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht kaalukategoorias kuni 74 kg. 2015. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht kaalukategoorias kuni 66 kg. 1992. aasta Eesti noorte meistrivõistlused – 3. koht; 1993. aasta Eesti noorte meistrivõistlused – 1. koht; 1994. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 2. koht; 1995. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 2. koht; 1995. aasta Eesti kadettide meistrivõistlused – 1. koht; 1996. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht; 1997. aasta Eesti noorsoo meistrivõistlused – 1. koht; 1998. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 2. koht; 1999. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 3. koht. 1995. aasta Budapestis kadettide vanuseklassis kaalukategoorias kuni 55 kg – 17. koht (osavõtjaid 39); 1996. aasta Walbrzychsis juunioride vanuseklassis kaalukategoorias kuni 58 kg – 22. koht (osavõtjaid 32); 1998. aasta Kairos juunioride vanuseklassis kaalukategoorias kuni 60 kg – 22. koht (osavõtjaid 30). 2007 Sofia kaalukategoorias kuni 66 kg – 23. koht (osavõtjaid 28) 2004 Novi Sad – 19. koht (osavõtjaid 36); 2004 Taškent – 19. koht (osavõtjaid 25). Põhjamaade meistrivõistlused 1999. aasta – 4. koht (juunior). 2013. aasta – 6. koht. Vantaa Painicup 2004. aasta – 6. koht (66 kg). Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 1995. aasta – 6. koht (57 kg); 1999. aasta – 8. koht (63 kg); 2003. aasta – 5. koht (66 kg); 2004. aasta – 6. koht (66 kg). Georg Lurichi mälestusvõistlused 2001. aasta – 1. koht (63 kg); 2007. aasta – 3. koht (66 kg). Golden Grand Prix 2007. aasta – 23. koht (66 kg). Grand Prix of Germany Dortmund 2007. aasta – 27. koht (66 kg). Küllo Kõivu mälestusvõistlused Viljandi 2002. aasta – 4. koht (66 kg) Kristjan Press treenib spordiklubis Englas, kus kuulub Voldemar Pressi treeningurühma. Tartu Kalev/Englas ASV Kollnau 1997; Östhammars BK 1999–2001; Cincinnati Wrestling Club 2001–2002. Tuntumad konkurendid, kellega ta on maadelnud: Nikolai Monov, Mikael Lindgren, Olari Suislep, Parviz Zeidvand, Vitali Žuk. Tema onu on endine maadleja Feliks Press ja isa treener Voldemar Press. 2013. aastast töötab ta maadlusklubis Englas maadlustreenerina. 2016. aastast töötab Tartu Spordiseltsi Kalev maadlustreenerina. [1][alaline kõdulink] [2] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. märts 2010. Vaadatud 15. aprillil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) [3] [4][alaline kõdulink] [5] [6][alaline kõdulink] Kristjan Press – sporditulemused
Unknown

"Unknown" on mitme filmi originaalpealkiri. Näiteks: "Teadmatuses" (kasutatud ka pealkirja "Tundmatu"), 2006. aasta film, mille peaosades mängivad James Caviezel ja Greg Kinnear ning lavastas Simon Brand "Tundmatu", 2011. aasta film, mille peaosades mängivad Liam Neeson ja Diane Kruger ning lavastas Jaume Collet-Serra
Eduard Birkenberg

Eduard Birkenberg (2. veebruar 1872 Saku – 20. november 1943 Tallinn) oli eesti põllumees, seltskonnategelane ja poliitik, Asutava Kogu, Riigikogu I ja II koosseisu saadik. Birkenberg oli Tallinna Eesti Majandusühisuse asutaja ja juhatuse liige. Aastal 1905 oli ta Tartus ja Tallinnas rahvakoosolekutel põllumeeste saadik. Pärast seda oli ta poliitiline pagulane Soomes ja Rootsis. Aastal 1918 arreteeriti ta bolševike poolt Saue vallavanemana ning ta istus Tallinnas Toompea vanglas ja Peterburis Krestõ vanglas, kust ta Bresti rahulepingu põhjal vabastati, 1918. aasta märtsis. Ta oli pärast seda jälle redus, kuna oli okupatsioonivõimudega sattunud vastuollu. Ta oli põllumees ja tegutses hulgas organisatsioonides. Ta oli Asutava Kogu, Riigikogu I ja II koosseisu saadik. Kodumaale tagasi jõudnud pantwangid., Postimees (1886-1944), nr. 26, 30. märts 1918 Eesti II Riigikogu. Tallinn, 1924
Tartu Kaubahoov

Tartu Kaubahoov oli kaubahoone Tartu kesklinnas Emajõe ääres endise vallikraavi alal, Poe tänava ja Kauba tänava vahel. See oli silmapaistvaim klassitsistlik kaubahoov Eestis. Kaubahoov püstitati Tartus Venemaal tol ajal levinud kaubahoovide (гостиные дворы) eeskujul kindralkuberner Filippo Paulucci korraldusel. Kaubahoovi ehitusaastad olid 1816–1819. Hoone projekteeris arhitekt Georg Friedrich Geist. Rahvasuus nimetati Tartu Kaubahoovi sageli "Venepoed", kuna seal kaubeldi peamiselt Venemaalt pärit kaubaga (tubakas, nahk, sool, heeringas) ning esimestest kaupmeestest enam kui pooled olid venelased. 1850. aasta seisuga oli Kaubahoovis 40 kauplust. Tartu kaubahoov seostub 1899. aastal äritegevust alustanud populaarse ärimehe Mart Jänese tegevusega, kellele kuulus 1933. aastaks juba kaheksandik ajalooliselt venelaste ja sakslaste äridele kuulunud kaubahoovist, ning tema riidekauplust peeti tollal kogu Baltikumi suurimaks. "Jänese poe" klientideks olid ka maainimesed, kes mõnda peenemasse ärisse poleks tihanud jalga tõsta. Tartu Kaubahoovi hoonestus hävis Teise maailmasõja ajal juulis 1941. Hoone ja selle sammaste asukoht on maapinnal markeeritud. Venepoed (1914) Venepoed (1914) Kaubahoovi park Eesti arhitektuur. Köide 4. Tallinn: Kirjastus Valgus, 1999, lk 43 Kaubahoov – Tartu ärielu tuiksoon. Huvitav Žurnaal, sügis 1935 https://www.kaubandus.ee/uudised/2018/02/23/eestiaegne-kaupmees-janes-oli-toeline-eesti-self-made-man/ Eestiaegne kaupmees Jänes oli tõeline eesti self-made man
Teovõime

Teovõime on füüsilise isiku võime iseseisvalt teha kehtivaid tehinguid. Euroopa õigussüsteemis tehakse vahet täielikul ja piiratud teovõimel. Eesti seaduste kohaselt on täielik teovõime 18-aastaseks saanud (täisealisel) isikul. Alla 18-aastasel isikul (alaealisel) ja isikul, kes vaimuhaiguse, nõrgamõistuslikkuse või muu psüühikahäire tõttu kestvalt ei suuda oma tegudest aru saada või neid juhtida, on piiratud teovõime ja temale seatakse eestkoste. Piiratud teovõime seab inimesele kohus, kui selleks tekib vajadus. Kohtuotsus tugineb peamiselt kohtupsühhiaatrilise ekspertiisi arvamusele. Teovõimet pole vaja piirata mitte igal inimesel, kes ei suuda aru saada oma tegude tähendusest ega neid juhtida. Teovõime piiramine kerkib päevakorda, kui subjekt võib sooritada tehinguid, mille finantsväärtus on olulise mahuga – näiteks kinkida maja võõrale inimesele. Kui subjekt ei oma materiaalseid väärtusi, millega tehinguid sooritada, siis enamasti pole ka vaja teovõimet piirata. Laiendatud teovõime Süüvõime Tsiviilseadustiku üldosa seadus. § 8. Füüsilise isiku teovõime
Andreas Virginius (kirikuõpetaja)

Andreas Virginius (5. veebruar 1640 Nõo – 1701 Kambja) oli Liivimaa vaimulik. Aastatel 1660–1701 oli ta Kambja koguduse pastor, alates aastast 1684 ka Tartu alamkonsistooriumi assessor. Koos oma poja Adrian Virginiusega tõlkis ta Uue Testamendi lõunaeesti keelde. "Wastne Testament" ilmus trükis 1686 Riias. Andreas Virginiuse isa oli Nõo koguduse õpetaja Adrian Virginius vanem. Andreas Virginiuse poeg oli Puhja ja Otepää koguduse õpetaja Adrian Virginius noorem. Virginius, Andreas, Eesti Entsüklopeediast (vaadatud 08.05.2024)
Heterokromatiin

Heterokromatiin ehk kondenseerunud kromatiinaine on DNA pakitud vorm, mis on tuumas inaktiivne ja mikroskoobis nähtav tumedate aladena. Sisaldab põhiliselt mittetranskribeeritavaid struktuurgeene ja kordusjärjestusi. Paikneb tuuma perifeerias.
Tallinna Tehnikaülikooli kvartal

Tallinna Tehnikaülikooli kvartal on Mustamäe asumi kvartal Tallinnas Mustamäe linnaosas. Linnaline teaduskeskus piirneb Ehitajate, Akadeemia ja Üliõpilaste tee ning Raja tänavaga. TTÜ kvartaliga külgnevad Mustamäe asumi I ja VII mikrorajoon ning Kadaka asumi Akadeemia ja Mäepealse II kvartal. Lõunasse jääb Nõmme linnaosa Vana-Mustamäe asum. Teaduslinnakus paiknevad nii Tallinna Tehnikaülikool koos oma instituutidega kui ka muud teadusasutused. Kergliiklusteid (peateed) on 0,8 kilomeetrit. Kvartali lõunaossa jääb TTÜ valduses olev parkmets. Tallinna Tehnikaülikooli asutused Raamatukogu. Akadeemia tee 1 / Ehitajate tee 7 Tehnomeedikum. Akadeemia tee 1 Majandusuuringute Teaduskeskus. Akadeemia tee 3 Majandusteaduskond. Akadeemia tee 3 Sotsiaalteaduskond. Akadeemia tee 3 Audentese Ülikooli kohvik. Akadeemia tee 3 Academic Hostel. Akadeemia tee 11 Ehitusteaduskond. Ehitajate tee 5 Energeetikateaduskond. Ehitajate tee 5 Keemia- ja materjalitehnoloogia teaduskond. Ehitajate tee 5 Matemaatika-loodusteaduskond. Ehitajate tee 5 Mehaanikateaduskond. Ehitajate tee 5 Üliõpilasküla (ühiselamu). Raja tänav 4D Ühiselamu (koos Academic Hostel1-ga). Raja tänav 8 IT Kolledž. Raja tänav 4C Mustamäe Linnaosa arengukava 2007 – 2015. Lk. 22 (Tabel 2: Mustamäe linnaosa asumid ja nende osad ehk osaasumid – mikrorajoonid (MR) ja kvartalid (KV)) Mustamäe Linnaosa arengukava 2007 – 2015. Lk. 95 (kaart IV-1 maakasutus) 4.11. Teadus ja innovatsioon. Mustamäe Linnaosa arengukava 2007 – 2015. Lk. 49-50 Mustamäe Linnaosa arengukava 2007 – 2015. Lk. 29 (Tabel 2: Mustamäe linnaosa asumite ja osaasumite – mikrorajoonide (MR) ja kvartalite (KV) – keskused, nende väljaarendatus ja arenduslikud eeldused ning teenindus) Mustamäe Linnaosa arengukava 2007 – 2015. Lk. 97 (kaart IV-3 kergliiklus) Tallinna haljastuse arengukava kinnitamine. Tallinna Linnavolikogu 03. märts 2005 määrus number 17
Kodakondsuseta isik

Kodakondsuseta isik ehk määratlemata kodakondsusega isik on inimene, kellel pole kodakondsust. Kodakondsuseta isikute õiguslik seisund on mõneti sarnane välismaalaste omaga (puuduvad mitmed kodanikuõigused), mõneti aga kehvem (pole riiki, kes saaks teostada diplomaatilist kaitset). Õigusterminoloogias kasutatakse ka mõistet määratlemata kodakondsusega isik, pidades silmas isikuid, kes on jäänud varasemast kodakondsusest ilma, kuna kodakondsusjärgne riik on lakanud olemast (nt Nõukogude Liit või Jugoslaavia), kuid ei ole realiseerinud võimalust saada mõne järglasriigi kodakondsus. Kodakondsusetus võib tekkida muuhulgas siis, kui: riik, mille kodakondsusega isik oli, on lakanud olemast või on okupeeritud ning õigusjärglusega riiki pole; sõlmitakse abielu eri kodakondsusega inimeste vahel. Mõned riigid loevad oma kodaniku seeläbi kodakondsusest lahkunuks, mõned riigid aga ei anna kodakondsust oma kodaniku abikaasale.  Pikemalt artiklis Määratlemata kodakondsusega isikud Eestis Kui 2006. aasta alguses elas Eestis 125 799 määratlemata kodakondsusega isikut (endise Nõukogude Liidu kodanikku), siis 2020. aasta alguseks oli nende arv langenud 71 361 isikule. Mittekodanik Nanseni pass https://web.archive.org/web/20170217092939/http://www.meis.ee/randealased-moisted (vaadatud 19.03.2015) "Hallipassimeeste arv väheneb jõudsalt". ERR Uudised. 20.06.2018. Vaadatud 04.06.2020. Statistikaamet. "Päring andmebaasist". Vaadatud 04.06.2020.
Ernst II (Braunschweig-Lüneburg)

Ernst II (1564–1611) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst aastatel 1592–1611. Ernst oli Braunschweig-Lüneburgi hertsogi ja Lüneburgi vürsti 1559–1592 Wilhelm Noorema ja Taani kuninga Christian III-a tütre Dorothea vanim poeg. Tema surma järel 1611. aastal tegid tema vennad perekondliku kokkuleppe, et vältida perekonna valduste killustumist järglaste vahel ning kokkuleppe kohaselt päris kõik valdused vanuselt vanim ning tema järel järgmine vend. Tingimuseks oli, keeld abielluda ning saada järglasi. Erandiks jäi vend Braunschweig-Lüneburgi-Calenbergi vürst Georg, kellele 1635. aastal eraldati Calenbergi vürstkond ja Hannoveri linn, Hoya krahvkonna ja Diepholzi. Welfide dünastia koduleht
Columbia jääväli

Columbia jääväli on Kanada Kaljumägedes Põhja-Ameerika kontinentaalsel veelahkmel asuv jääväli. Osa jääväljast asub Banffi rahvuspargi loodetipus ja Jasperi rahvuspargi lõunaotsas. Selle pindala on umbes 325 km², sügavus 100–365 m ning sellele langeb aasta jooksul kuni 7 m lund. Jääväli toidab kaheksat suurt liustikku, mille seas on Athabasca liustik Castleguardi liustik Columbia liustik Dome'i liustik Stutfieldi liustik Saskatchewani liustik. Jäävälja äärtel asuvad mõned Kanada Kaljumägede kõrgemaist mägedest: Andromeda mägi (3450 m) Athabasca mägi (3491 m) Bryce'i mägi (3507 m) Castleguardi mägi (3090 m) Columbia mägi (3747 m) Kuningas Edwardi mägi (3490 m) Kitcheneri mägi (3505 m) North Twin Peak (3684 m) South Twin Peak (3566 m) Snow Dome'i mägi (3456 m) Stutfield Peak (3450 m). Osa jääväljast on nähtav Icefields Parkwaylt. Athabasca liustik on oma suurimast tänapäevasest ulatusest saati 1844. aastal märkimisväärselt taandunud. Suvekuudel saavad külastajad liustikul käia ja selle tarbeks on ehitatud erilised sõidukid, millega liustikul mugav sõita on. Need on tavaliselt mitmeteljelised, mõned ratastega, mõnel on esimesel teljel suusad ja ülejäänutel rattad. Columbia Icefield on talviti üks mäesuusatajate lemmikpaiku. Esmakordselt teatasid jäävälja olemasolust 1898 Norman Collie ja Hermann Woolley pärast esmatõusu Athabasca mäele. Columbia jääväljalt saab alguse Athabasca jõgi, mis voolab Suure Orjajärve ja Mackenzie jõe kaudu Põhja-Jäämerre. Samuti algab Columbia jääväljalt Põhja-Saskatchewani jõgi, mis voolab Winnipegi järve ja Nelsoni jõe kaudu Hudsoni lahte. Hudsoni laht kuulub samuti Põhja-Jäämere vesikonda. Veel algavad Columbia jääväljalt Columbia jõe peamised lisajõed. Columbia suubub Portlandi kandis Vaiksesse ookeani. On neid, kes peavad Hudsoni lahte Atlandi ookeani osaks. Nende jaoks asub Columbia jääväli kolme ookeani veelahkmel. Suure maailma atlase andmetel asub kolme ookeani veelahe kagu pool 3190 m kõrguse Clevelandi mäe, Watertoni järvede rahvuspargi ja Glacieri rahvuspargi kandis. Suur maailma atlas, lk. 124 Suur maailma atlas, lk. 161 "Drainage Basins", "The Atlas of Canada"
Abel Nagelmaa

Abel Nagelmaa (1939. aastani Abel Nagelmann, pseudonüüm A. Bell; 9. mai 1926 Kureküla, Räpina vald, Võrumaa – 1. veebruar 2013 Tartu) oli eesti kirjandusteadlane ja kriitik. Abel Nagelmaa oli talupidaja poeg. 1948. aastal lõpetas Nagelmaa Tartu 6. Keskkooli, 1953 Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia osakonna ning 1956 samas aspirantuuri (väitekiri "Eduard Vilde näitekirjanikuna" jäi kaitsmata). Nagelmaa oli 1945–1946 Petserimaal ja Räpinas algklassiõpetaja, 1956–1958 Eesti Kirjandusmuuseumi teadur, 1958–1959 teadussekretär, 1969–1972 käsikirjade osakonna juhataja, 1972–1983 Keele ja Kirjanduse Instituudi nooremteadur, 1983–1991 kirjastuse Eesti Raamat teadustoimetaja. Abel Nagelmaa peamised uurimisvaldkonnad olid eesti kirjanduse ajalugu ja näitekirjandus, peamiselt Eduard Vilde elu ja looming, teatrialane tegevus ja näidendid. Ta kirjutas kirjandus- ja teatriarvustusi ning artikleid eesti kirjanikest, kirjandusteadlastest, kultuuritegelastest jts (kokku üle 80). Nagelmaa toimetas ja kommenteeris Johannes Vares-Barbaruse ja Johannes Semperi kirjavahetust, ta oli ka üks Friedrich Reinhold Kreutzwaldi kirjavahetuse ja Otto Wilhelm Masingu kirjade teaduslike publikatsioonide koostajaid. Samuti oli ta ENE kaasautor. Üle 30 teadustrükise. E. Vilde maailmavaatelisest pöördest 1895–1896. // Keel ja Kirjandus (1964) 8 Eduard Vilde "Tabamata ime". // Paar sammukest III. Tartu 1964 Eduard Vilde teatrist ja näitekirjandusest. // Vaateid Vilde elusse. Tallinn 1965 Eduard Vilde sõnas ja pildis (koostajaid). Tallinn 1966 Fr. R. Kreutzwaldi kirjavahetus I. Tallinn 1976 (koostajaid) Fr. R. Kreutzwaldi kirjavahetus VI. Tallinn 1979 (koostajaid) Otto Wilhelm Masingu kirjad Johann Heinrich Rosenplänterile 1814–1832. I–IV ja registrid (üks koostajaid). Tartu 1995–1997 Ta oli Eesti NSV Teatriühingu (1966–87) ja Eesti Teatriliidu liige (aastast 1987), Eesti Raamatuühingu liige (aastast 1982) ning Tartu Bibliofiilide Klubi esimees (1982–2002), samuti üks Eesti Kirjanduse Seltsi taastajaist (1992). 1982 Eesti NSV riiklik preemia (kollektiivis) 1998 Eesti Vabariigi teaduspreemia (kollektiivis) Abel Nagelmaa abikaasa oli kirjandusteadlane Silvia Nagelmaa. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 20–21 Postimees, 5. veebruar 2013 (surmakuulutused) Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Meelik Kahu. Juubilar on Abel Nagelmaa. // Looming 1986, nr 5, lk 706–707 Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995, lk 369 Ühest Võrumaalt võrsunud kirjanduse uurijast (küsimused esitanud Ülo Tonts) // Viruskundra: Võrumaa Teataja kultuurilisa, 1996/juuni, lk 2 Eesti Vabariigi teaduspreemiad, 1998, 71–79 Eesti entsüklopeedia, 14, Tallinn 2000, lk 319 Eesti kirjanike leksikon. Tallinn 2000, lk 368 Heino Puhvel, Abel Nagelmaa kirjandusteadlase ja bibliofiilina // Raamat on... II: Eesti bibliofiilia ja raamatuloo almanahh: pühendatud Eesti Raamatu Aastatele / koostanud Eerik Teder, Tallinn 2002, lk 238–242 Heli Laanekask, "Mälestades Abel Nagelmaad (9. V 1926 – 1. II 2013)", Keel ja Kirjandus 4, 2013, lk 309–311 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Itaalia rööv

"Itaalia rööv" (originaalpealkirjaga "The Italian Job") on mitme teose pealkiri: "Itaalia rööv", 1969. aasta film, mille režissöör on Peter Collinson "Itaalia rööv", 2003. aastal valminud eelmise filmi uustöötlus, mille režissöör on F. Gary Gray "Itaalia rööv", 1969. aasta filmile tuginev videomäng aastast 2001, tootjad Pixelogic ja Rockstar Games "Itaalia rööv", 2003. aasta filmile tuginev videomäng aastast 2003, tootjad Climax Studios ja Eidos Interactive
Lukianos

Lukianos Samosatast (vanakreeka keeles Λουκιανός ὁ Σαμοσατεύς; umbes 120 või 125 – pärast 180. aastat) oli kreeka keeles kirjutanud, ent Süüriast pärit kirjanik ja retoorikaõpetaja. Lukianos kirjutas umbes 80 teost, mida enamasti iseloomustab satiiriline käsitluslaad. Teda peetakse vanakreeka proosa suurimaks satiirimeistriks. "Jumalate kõnelusi" (1. Prometheus ja Zeus; 8. Hephaistos ja Zeus; 10. Hermes ja Helios; 18. Hera ja Zeus; 24. Hermes ja Maia; 25. Zeus ja Helios); "Kõnelusi surnute riigis" (4. Hermes ja Charon); "Tõelised lood" (katkendeid). Tõlkinud Karl Reitav – Kreeka kirjanduse antoloogia, Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1964, lk 531–551 "Timon ehk inimestevihkaja". Tõlkinud Paul Kees. Sari Klassikalised lood, Eesti Raamat, Tallinn 1970, 80 lk "Charon, ehk, maailmavaatlejad" (katkend teosest "Timon ehk inimestevihkaja"); "Hephaistos ja Zeus" (dialoogid). Tõlkinud Paul Kees – Vanakreeka kirjanduse antoloogia, Varrak, Tallinn 2006, lk 415–421 ja kommentaarid lk 596–598; ISBN 9789985311295 ja ISBN 9985311299 "Konsonantide kohtuasi Sigma poolt Tau vastu seitsme vokaali eesistumisel", Keel ja Kirjandus 1-2,2021, lk 11-16. Tõlkinud Neeme Näripä.
Longos

Longos (vanakreeka keeles Λόγγος; 2. sajand) oli kreeka kirjanik, kes arvatavasti pärines Lesboselt. Longos on kirjutanud karjaseromaani "Daphnis ja Chloe" (eesti keeles ilmunud 1972 Paul Keesi tõlkes sarjas "Klassikalised lood").
AIDAaura

AIDAaura on kolmas AIDA-laevastiku ristluslaev, mis kuulub firmale Costa Crociere S.p.A. ja mida käitab laevakompanii Aida Cruises German Branch of Costa Crociere S.p.A.. Laev ehitati Aker MTW Werfti (praegune nimi Nordic Yards Wismar) laevatehases Saksamaal ja laeva ristis Warnemündes 12. aprillil 2003 Heidi Klum. Laeva kodusadam on Genova Itaalias. Germanischer Lloyd (inglise keeles) "Fakta om fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 29.07.2012. Vaadatud 3.08.2013. (rootsi keeles) AIDAaura koduleht (saksa keeles)
Nordic Yards

Nordic Yards on Saksamaa laevatehaste kontsern. Laevaehitamise kõrval on Nordic Yards ka mereplatvormide tootja. Peakorter asub Mecklenburg-Vorpommernis Wismaris Saksamaal. Nordic Yardsi ainus omanik ja peadirektor oli Vitali Jussufov, Nordic Yards on asutatud pankrotti läinud Wadan Yardsi Saksa laevatehaste asemele. 2016. aastal ostis Nordic Yardsi aktsiad Genting Group Malaisiast 230,6 miljoni euro eest. Search starts for new Wadan Yards investor (inglise keeles) Russia’s former energy minister takes over Wadan Yards (inglise keeles) Asiaten kaufen Nordic Yards in Mecklenburg-Vorpommern (saksa keeles) Nordic Yards (inglise, saksa ja vene keeles)
Jaroslav Peregrin

Jaroslav Peregrin (Jarda Peregrin; sündinud 1957) on tšehhi loogik. Ta töötab Karli Ülikoolis loogika professorina. 1997 Peregrin, Jaroslav: Structure and meaning. Semiótica 113(1/2): 71–88. 2011 Logic as based on incompatibility. In: Peliš, Michal; Punčochář, Vit (eds.), Logica yearbook 2010, p. 157–168. "Tema 50. sünnipäeva minisümpoosion". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. mai 2008. Vaadatud 22. novembril 2011. Tema koduleht
Jakob Sildnik

Jakob Sildnik (4. veebruar 1883 – 25. märts 1973) oli eesti fotograaf ja filmimees. Sildnik elas Tartus. 1923. aastal valmis tal koostöös Fjodor Ljubovskiga Eesti esimene lühidraama "Must teemant".[viide?] Jakob Sildnik tapeti 1973. aastal röövi käigus. Esimesed eesti kaadrid 1896–1939 Sildnikute sugupuu