laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pärimise järjekorra põhimõte

Pärimise järjekorra põhimõte on üks seadusjärgse pärimise printsiipidest. Selle järgi pärivad pärandaja sugulased kolmes järjekorras (abikaasa erireeglite alusel sugulaste kõrval). Oluline on see, et järgmise järjekorra juurde minnakse alles siis, kui eelmisest ühtegi pärijat ei ole. Näiteks kui esimesest järjekorrast on vähemalt üks pärija olemas, siis teise järjekorra juurde ei minda. Esimese järjekorra seadusjärgsed pärijad on pärandaja alanejad sugulased ehk pärandaja lapsed ja lapselapsed. Seega, kui toimub seadusjärgne pärimine ja pärandajal on vähemalt üks elus laps, siis pärib tema ainukesena. Oluline on ka see, et pärandaja lapselaps pärib ainult siis, kui tema vanemad on surnud (välistamis- ja asenduspõhimõte). Teise järjekorra pärijateks on pärandaja vanemad ja nende alanejad sugulased ehk pärandaja vennad ja õed. Seega kui pärandajal alanejaid sugulasi pole, siis liigutakse teise järjekorra juurde ja pärivad kas pärandaja vanemad või nende puudumisel pärandaja õed ja vennad. Kolmanda järjekorra pärijateks on pärandaja vanavanemad ja nende alanejad sugulased ehk pärandaja tädid ja onud. Seega kui ei ole olemas pärijaid esimesest ega teisest järjekorrast, siis pärivad pärandaja vanavanemad võrdsetes osades. Kui üks vanavanem on surnud, pärivad tema asemel tema alanejad sugulased. Oletame, et pärandaja polnud testamenti teinud ega pärimislepingut sõlminud ehk pärimine toimub seadusjärgselt. Pärandajal lapsi pole ning elus on pärandaja mõlemad vanemad ning kõik vanavanemad. Seega järjekorra põhimõtte järgi tuleb esmalt vaadata, kas on esimese järjekorra pärijaid. Kuna antud juhul ei ole, siis tuleb liikuda teise järjekorra juurde. Kuna mõlemad vanemad on elus, siis pärivad nemad võrdsetes osades kogu pärandi (eeldusel, et pärandajal polnud abikaasat). Kolmanda järjekorra ehk vanavanemate juurde ei ole vaja minna, sest teise järjekorra pärijad on olemas. Pärimisseadus. § 12. Pärimisseadus. § 13 lg 1. Pärimisseadus. § 13 lg 2 ja 3. Pärimisseadus. § 14 lg 1. Pärimisseadus. § 12 lg 2. Pärimisseadus. § 15 lg 1. Pärimisseadus. § 15 lg 3.
Mõisaküla kraav

Mõisaküla kraav (ka Kurna–Mõisaküla peakraav) on peakraav Harjumaal Kiili ja Rae vallas. Kraavi pikkus on 8,1 km, valgla pindala on 9,5 km². Kraav algab Ihuvere rabast ja suubub vasakult Kurna ojja. Mõisaküla kraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Mõisaküla kraav keskkonnaportaalis
Kõrveküla kraav

Kõrveküla kraav on kraav Tartu maakonnas Tartu vallas. Kraavi pikkus on 7,3 km. Kraavi valgla suurus on 11 km². Kõrveküla kraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Kõrveküla kraav keskkonnaportaalis
Külama jõgi

Külama jõgi (ka Külama peakraav) on peakraav Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kraavi pikkus on 5,8 km. Kraavi valgla suurus on 13,6 km². Külama jõgi keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Külama jõgi keskkonnaportaalis
Mõtskülä kraav

Mõtskülä kraav (ka Mõtsküla peakraav) on peakraav Põlva maakonnas Põlva vallas. Kraavi pikkus on 4,4 km. Kraavi valgla suurus on 10,3 km². Mõtskülä kraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Mõtskülä kraav keskkonnaportaalis
Tüvikonna põhimõte

Tüvikonna põhimõte on üks seadusjärgse pärimise põhimõtteid. Selle järgi ühe ja sama järjekorra siseselt jagatakse sugulased tüvikondadesse. Ühe tüvikonna moodustavad kõik pärandaja alanejad sugulased, kes on ühe pärandaja alaneja sugulase kaudu omavahel suguluses. Tüvikonnad määratakse pärima õigustatud isikute ja nende alanejate alusel igas järjekorras. Esimeses järjekorras on üks tüvikond – kõik pärijad on kas pärandaja alanejad sugulased (lapsed) või alanejate alanejad (lapselapsed); Teises järjekorras on kaks tüvikonda – pärandaja isa tüvikond (isa ja tema lapsed) ja pärandaja ema tüvikond (ema ja tema lapsed); Kolmandas järjekorras on neli tüvikonda – pärandaja emaema, emaisa, isaema ja isaisa tüvikond. Tüvikondade arv järjekorra sees määrab pärandiosa suuruse, mis märgitakse murdosana. Iga tüvikond pärib võrdse osa tervikpärandist. Näiteks teise järjekorra pärijate puhul: ½ pärandist emale ja tema alanejatele sugulastele (lastele); ½ isale ning tema alanejatele sugulastele. Samamoodi kolmanda järjekorra pärijate puhul: ¼ pärandist emaemale ja tema alanejatele sugulastele; ¼ pärandist emaisale ja tema alanejatele sugulastele; ¼ isaemale ja tema alanejatele sugulastele; ¼ isaisale ning tema alanejatele sugulastele. Tüvikondade puhul muutuvad oluliseks erinevad alanejad sugulased. Kui näiteks pärandaja vanematel on lapsi muudest suhetest, on konkreetsel lapsel võimalik pärida ainult ühe vanema osa, kuna on pärandajaga suguluses ainult ühe vanema kaudu. Pärand saab tüvikondade vahel liikuda, kuid ainult siis, kui kõnealune tüvikond on tühi, st keegi sellest tüvikonnast ei saa pärida. Olukord, kus pärandaja sureb, tegemata viimse tahte avaldust. Pärandajal ei ole lapsi ega lapselapsi, aga ka abikaasat. Ka pärandaja vanemad on surnud. See-eest on aga elus 2 õde ning 1 poolvend, poolvennaga on pärandajal ühine ema. Pärimise järjekorra põhimõtte järgi ei pea vaatama kolmanda järjekorra täidetust, vaid pärand jagatakse terviklikult teises järjekorras (pärimisseadus § 12 lg-d 2 ja 3). Tüvikonna põhimõtte järgi peaksid pärima esmalt pärandaja vanemad, mõlemad ½ osas, tekib isa ja ema tüvikond. Kuna aga ka vanemad on surnud, tuleb pärand jaotada nende alanejate sugulaste vahel (asenduspõhimõte, pärimisseadus § 14 lg 3). Ema tüvikonnas on pärandaja 2 õde ning 1 poolvend, kes kõik pärivad tüvikonnas oleva osa pärandvaras võrdselt (1/3 osa ½ pärandvarast, seega 1/6 osa). Isa tüvikonnas aga poolvenda ei ole, kuna poolvend ei ole isa laps. Seega pärivad isa tüvikonnas oleva osa pärandvarast ainult pärandaja õed, pärides isa tüvikonnas mõlemad ¼ osa (1/2 osa ½ pärandvarast). Seega pärib pärandaja poolvend 1/6 osa pärandvarast, pärandaja õed aga mõlemad ¼ ja 1/6, seega kokku 5/12 suuruse osa pärandvarast. T. Mikk. Pärimisõigus. Tallinn: Pakett, lk 30.
Mähkküla peakraav

Mähkküla peakraav on peakraav Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Kraavi pikkus on 2 km. Kraavi valgla suurus on 2 km². Mähkküla peakraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Mähkküla peakraav keskkonnaportaalis
Liivoja (Jõgeva maakond)

Liivoja (ka Mõisamaa peakraav) on peakraav Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Kraavi pikkus on 4,3 km. Kraavi valgla suurus on 7,2 km². Liivoja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Liivoja keskkonnaportaalis
Paasküla kraav

Paasküla kraav on peakraav Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Kraavi pikkus on 4,6 km. Kraavi valgla suurus on 13,5 km². Paasküla kraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Paasküla kraav keskkonnaportaalis
Viimse tahte avaldus

Viimse tahte avaldus on isiku korraldus oma surma puhuks, millel on õiguslik tähendus. Viimse tahte avaldusi on kahte liiki: testament ja pärimisleping. Et viimse tahte avalduses on korraldused just surma puhuks, siis on tegemist mortis causa tehinguga. See tähendab, et seal sisalduvad korraldused jõustuvad alles pärast nende tegija surma.  Pikemalt artiklis Testament Testament võib olla notariaalselt tõestatud või kodune. Kodune testament võib olla tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud või omakäeline. Notariaalne testament võib olla notariaalselt tõestatud või notarile hoiule antud testament.  Pikemalt artiklis Pärimisleping Pärimisleping on kokkulepe pärandaja ja teise isiku vahel. Pärimislepinguga määratakse pärija, annak, sihtkäsund või sihtmäärang. Pärimislepinguga võib seadusjärgne pärija pärandist loobuda. Tiina Mikk (2012). Pärimisõigus. Tallinn: Sisekaitseakadeemia. Lk 11. Pärimisseadus § 20 Pärimisseadus § 95 lg 1
Painküla peakraav

Painküla peakraav on peakraav Jõgeva maakonnas. Kraavi pikkus on 3,8 km. Kraavi valgla suurus on 8,2 km². Painküla peakraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Painküla peakraav keskkonnaportaalis
Omakäeliselt kirjutatud testament

Omakäeliselt kirjutatud testament ehk holograafiline testament on pärimisseaduse alusel kodune testament, mille testaator (pärandaja) kirjutab algusest lõpuni käsitsi. Nõuded omakäelisele testamendile: Testaator on testeerimisvõimeline. Testaator on testamendi algusest lõpuni kirjutanud oma käega. Testaator on omakäeliselt märkinud testamendi tegemise kuupäeva ja aasta. Testaator on testamendi omakäeliselt allkirjastanud. Testaator ei ole teinud pärimislepingut või uut testamenti. Pärimisseadus lubab pärandajal koostada omakäelise testamendi tingimusel, et sellele on lisatud testamendi tegemise kuupäev ja aasta. Samuti peab omakäelisele testamendile pärandaja isiklikult alla kirjutama. Pärandaja peab olema testeerimisvõimeline ehk õigusvõimeline, täisealine, teovõimeline ja otsusevõimeline. Omakäeliselt kirjutatud testament kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel testamendi tegemise päevast, kui pärandaja sel ajal veel elab. Kui testamendis ei ole märgitud selle tegemise kuupäeva ega aastat ning ei ole võimalik ka muul viisil tuvastada testamendi tegemise aega, on testament tühine ehk selle testamendi alusel pärimist ei toimu. Omakäeline testament ei kuulu täitmisele, kui pärandaja on enne omakäelise testamendi tegemist sõlminud õiguslikult tugevama pärimislepingu. Samuti ei kuulu testament täitmisele, kui pärandaja on peale omakäelise testamendi tegemist teinud uue testamendi (ükskõik, millise testamendi vormis) või sõlminud pärimislepingu. Kui omakäeliselt kirjutatud testament esitatakse notarile ja notar koostab selle kohta notariaalakti, kehtib omakäeliselt kirjutatud testament notariaalselt tõestatud testamendina. Seega on võimalik omakäelise testamendi tähtaega pikendada notariaalse tõestamise kaudu. Notari abil testamendi pikendamine annab pärandajale võimaluse oma viimset tahet väljendada kohe, kui isik seda soovib, ning seejärel hiljem testamenti pikendada, ilma et pärandaja peaks koostama uue samasisulise testamendi. Kui omakäeliselt kirjutatud testamendile kirjutavad alla ka tunnistajad, kehtib see endiselt omakäeliselt kirjutatud testamendina, mistõttu ei pea järgima pärimisseaduses tunnistajatele kehtestatud piiranguid. Omakäelise testamendi negatiivne külg on selle riskantsus. Omakäelise testamendi tegemine võib jääda saladuseks ning seetõttu ei pruugi see kunagi ka avalikuks tulla. Samuti on omakäelist testamenti lihtne hävitada ja võltsida, mistõttu jääks testaatori viimne tahe ellu viimata. Omakäelise testamendi puhul on alati oht, et kahtluse alla satub testamendi tõesus ning samuti ei pruugi testamendi sisu tõlgendus vastata pärandaja tegelikule tahtele. Viimane tuleb kõne alla pigem juhtudel, kui pärandaja pole oma tahet väljendanud piisavalt täpselt ja omakäelise testamendi puhul ei ole ka notar kontrollinud pärandaja tegelikku tahet testamendi tegemise ajal. Mikk, Tiina (2012). Pärimisõigus. Tallinn: Pakett. Lk 68. "Pärimisseadus § 24". "Pärimisseadus § 24 lg 1". "Pärimisseadus § 25". "Pärimisseadus § 24 lg 2". Mikk, Tiina (2012). Pärimisõigus. Tallinn: Pakett. Lk 69.
Abikaasa eelosa

Abikaasa eelosa on pärandaja üleelanud abikaasa õigus nõuda endale peale pärandiosa ka abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemed, kui need esemed ei ole kinnisasja päraldised. Abikaasa õigus eelosale tähendab, et olukorras, kus pärandaja üleelanud abikaasa pärib koos teise järjekorra pärijatega, saab ta peale pärandiosa eelosana abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemed, kui need ei ole kinnisasja päraldised. Päraldis on vallasasi, mis, olemata peaasja osa, teenib peaasja ning on sellega seotud ühise majandusliku eesmärgi ja sellele vastava ruumilise seose kaudu. Kirjanduses on leitud, et kinnisasja päraldiseks on näiteks sisseehitatud köögimööbel. Silmas tuleb pidada aga seda, et õigus eelosale (abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemetele) on pärandja üleelanud abikaasal olemas üksnes siis, kui ta pärib koos teise järjekorra pärijatega. Abikaasa eelosa eesmärk on võimaldada pärandaja üleelanud abikaasal jätkata tavapärast elu temale harjumuspärases keskkonnas – selline keskkond luuakse abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemete üleandmisega üleelanud abikaasale. Abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemete ammendav määratlus (loetelu) õigusaktides puudub. Tavalise sisustuse esemete määratlus on hinnanguline. Otsustamisel selle üle, kas konkreetne ese kuulub kodu tavalise sisustuse esemete hulka, tuleb lähtuda eelosa regulatsiooni eesmärgist (tavapärase elu harjumuspärases keskkonnas jätkamise võimaldamine), konkreetse eseme funktsioonist ning üldisest käibearusaamast (teisisõnu arusaamast sellest, mis kuulub kodu tavalise sisustuse esemete hulka). Kirjanduses on asutud seisukohale, et abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemetena saavad olla käsitletavad näiteks voodipesu, kodumasinad (majapidamismasinad), mööbel, raamatud, koduelektroonika (arvuti, raadio, televiisor). Pärandi avanemisel (pärandaja surma hetkel) ei lähe eelossa kuuluvate ühise kodu tavalise sisustuse esemete omandiõigus pärandaja üleelanud abikaasale automaatselt üle. Pärandi avanemisel omandab üleelanud abikaasa (pärandaja seadusjärgse pärijana) õiguse nõuda pärandaja teise järjekorra seadusjärgsetelt pärijatelt vastavate esemete omandiõiguse ülekandmist. T. Mikk. Pärimisõigus. Tallinn: Sisekaitseakadeemia 2012, lk 33. Pärimisseadus. § 17 lg 1. Tsiviilseadustiku üldosa seadus. § 57 lg 1. U. Liin. Pärimisõigus. Tallinn: AS Kirjastus Ilo, lk 53. T. Mikk. Pärimisõigus. Tallinn: Sisekaitseakadeemia 2012, lk 34. Pärimisseadus. § 3 lg 1. Pärimisseadus. § 11 lg 1.
Peräkülä oja

Peräkülä oja (ka Peraküla kraav) on kraav Põlva maakonnas Kanepi vallas. Kraavi pikkus on 1,9 km. Kraavi valgla suurus on alla 10 km². Peräkülä oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Peräkülä oja keskkonnaportaalis
Permisküla oja

Permisküla oja (ka Permisküla peakraav) on oja Ida-Virumaal Alutaguse vallas. Oja pikkus on 15,1 km, valgala 33 km². Oja algab Repna soost ja suubub Narva jõkke. Permisküla oja keskkonnaportaalis
Pürtuküla kraav

Pürtuküla kraav (ka Saarejärve kraav) on kraav Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Kraavi pikkus on 0,9 km. Kraavi valgla suurus on 10,9 km². Pürtuküla kraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Pürtuküla kraav keskkonnaportaalis
Hobuoja

Hobuoja (ka Ridaküla peakraav) on peakraav Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kraavi pikkus on 6,6 km, valgla pindala 18,3 km², langus 8 m ja lang 1,21 m/km. Kraav saab alguse 42,5 m kõrgusel Loime külas ja suubub 34,5 m kõrgusel Valma külas Võrtsjärve. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Hobuoja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Hobuoja keskkonnaportaalis Hobuoja Eesti looduse infosüsteemis
Ristiküla peakraav

Ristiküla peakraav on peakraav Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kraavi pikkus on 7,9 km. Kraavi valgla suurus on 16,3 km². Ristiküla peakraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Ristiküla peakraav keskkonnaportaalis
Saareküla oja

Saareküla oja (ka Saareküla kraav) on peakraav Põlva maakonnas Räpina vallas. Kraavi pikkus on 2,2 km. Kraavi valgla suurus on alla 10 km². Saareküla oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Saareküla oja keskkonnaportaalis
Kollane emajuur

Kollane emajuur (Gentiana lutea L.) on emajuureliste sugukonda emajuure perekonda kuuluv mitmeaastane kuni 140 cm kõrgune rohttaim. Kasvab 1200–2000 meetri kõrgusel üle merepinna Lõuna-, Kesk- ja Ida-Euroopas. Eesti looduses ei kasva. Droogina kasutatakse juurt ja juurikat. Maitse on mõru. Võimsa juurestikuga taim. Peajuur on paks ja lühike, sellest harunevad lisajuured. Pealt on juur pruun, seest kollane. Varred on püstised, paksud ja silindrilised, seest õõnsad. Emajuure lehed on lihtlehed, nad on varreümbrised, asuvad vaheldumisi. Lehelaba on kujult elliptiline. Leheserv on terve. Lehe pikkus võib ulatuda kuni 30 cm ja laius kuni 15 cm. Lehel on 5–7 tugevat leheroodu. Lehed on sinakasrohelised. Taim hakkab õitsema 3. või 4. eluaastal. Õitsemise aeg on juunist augistini. Õied on kollased ja neid on palju, nad on koondunud varrele mitmekorruseliste männastena. Emajuur on kahesuguline putuktolmleja taim, millel on viis tolmukat ja üks emakas. Viljad hakkavad valmima augusti alguses ja valmivad augusti lõpuks või septembri alguseks. Vili on piklik, ühepesaline kupar, kus on palju seemneid. Seemned on väiksed (3 mm), lamedad, piklikud või ümarad, helepruunid. Kollase emajuure droogiks on 5–6-aastase taime juure ja juurte tükikesed.Juur kaevatakse välja kevadel või sügisel, puhastatakse mullast, pestakse külma veega ja lõigatakse 15 cm pikkusteks tükkideks. Tükikesed kuivatatakse temperatuuril 45–60 oC. Hoitakse kuivas ja jahedas kohas. Säilivusaeg on 5 aastat. Mõru maitse annavad taimele mõruglükosiidid: amarogentiin, gentsiopikrosiid, svertiamariin ja sverosiid. Taimes leidub veel mono- ja oligosahhariide, puriinalkaloide, ksantoone, triterpeene, eeterlikku õli, pektiine, lima ja vaiku. Tänu oma mõrule maitsele soodustab seedetegevust ja suurendab isu. Omab ka seenevastast toimet. Aitab võidelda isutuse, lihaselõtvuse, kõhupuhituse, maomahla alahappesuse ja vähese sapinõristusega. Ei tohi kasutada need, kellel on haavandtõbi, maomahla ülihappesus, maopõletik või kõrgvererõhktõbi. On vastunäidustatud ka rasedatele. Kasutatakse ka brändi lisandina. Ain Raal (2010). Maailma ravimtaimede entsüklopeedia. "Горечавка жёлтая". 2018. Vaadatud 24.04.2018. "Горечавка жёлтая (Gentiana lutea L.)". 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 26.04.2018. Vaadatud 25.04.2018. "Kollane emajuur Gentiana lutea". Originaali arhiivikoopia seisuga 26.04.2018. Vaadatud 26.04.2018. Ain Raal (2010). Farmakognoosia. Tartu. Lk 319.
Lee Donghae

Lee Dong-hae (hangul: 이동해; hanja: 李東海; sündinud 15. oktoobril 1986) on Lõuna-Korea laulja, laulukirjutaja ja näitleja. Ta on Super Juniori ja selle alagruppide Super Junior-M, Super Junior-D&E, ka tantsugrupi SM The Performance liige.
BusinessWorld

BusinessWorld on Filipiinide ajaleht, mis kirjutab ärist ja äritegevusest. See asutati 27. veebruaril 1967 nimega BusinessDay. Ajalehe peakorter asub Quezon Citys.
Fokstrott (film 2017)

"Fokstrott" (heebrea keeles: פוֹקְסטְרוֹט‎) on 2017. aastal esilinastunud iisraeli draamafilm, mille stsenarist ja režissöör on Samuel Maoz. Peaosades kehastuvad Lior Ashkenazi ja Sarah Adler abielupaariks, kellele teatatakse oma Iisraeli kaitseväes teeninud poja hukkumisest. Film esilinastus 74. Veneetsia rahvusvahelisel filmifestivalil, kus see pärjati žürii hõbelõviga. Filmi näidati ka 2017. aasta Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil. "Fokstrott" pärjati ka ophiri auhinnaga, sellega sai film Iisraeli esindajaks parima võõrkeelse filmi Oscarile 90. Oscari galal. Michael ja Dafna Feldmann, jõukas Tel Avivi abielupaar, saavad teada, et nende poeg, Jonathan, on kaitseväes teenistuskohustusi täites hukkunud. Kaitseväe esindajad keelduvad šokeeritud vanematele poja hukkumise üksikasju täpsustama. Paar tundi hiljem jõuab vanemateni teade, et on juhtunud arusaamatus ning et nende poeg on elus ja terve. Tulivihane Michael nõuab, et kaitseliit lubaks Jonathanil koju naasta. Edasi näevad vaatajad Feldmannide poja elu sõjaväes – koos kolme kaaslasega kusagil tühermaal kontrollpunkti valvava Jonathani iga päev on eelmisega sarnane – tõsta tõkkepuud mööduva kaameli läbi laskmiseks, kontrollida üksikute autoreisijate dokumente, mõõta eluasemeks oleva konteineri pikaldast vajumist mutta – see kõik on oma absurdsuses isegi naljakas. Ühel hilisõhtul laseb Jonathan maha kontrollpunkti läbida tahtnud araabia noorukid, kuna tema kaaslased pidasid maha kukkunud õllepurki lõhkekehaks. Kaitseväe juhtkond otsustab intsidendi maha vaikida ning buldoosr matab laibad ja auto ühishauda. Teel koju sõidab Jonathani auto teelt välja ja ta hukkub. Lõpustseenides näidatakse Jonathani perekonda kuus kuud pärast tema surma. Lior Ashkenazi – Michael Feldmann Sarah Adler – Dafna Feldmann Yonathan Shiray – Jonathan Feldmann Shira Haas – Alma Feldmann, Michaeli and Dafna tütar Yehuda Almagor – Avigdor, Michaeli vend Karin Ugowski – Michaeli ja Avigdori ema Ilia Grosz – Dafna õde
Nikol Pašinjan

Nikol Pašinjan (armeenia keeles Նիկոլ Փաշինյան; sündinud 1. juunil 1975 Idževanis) on Armeenia ajakirjanik ja poliitik. Ta on alates 2018. aasta 8. maist Armeenia peaminister. Enne seda oli ta aastast 2012 Armeenia parlamendi liige. Ta õppis aastani 1995 Jerevani Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna ajakirjanduse osakonnas (ei lõpetanud).
Wolfgang Dremmler

Wolfgang Dremmler (sündinud 12. juulil 1954 Salzgitteris) on Saksamaa endine jalgpallur. Ta on mänginud Lääne-Saksamaa jalgpallikoondises. Ta kuulus Lääne-Saksamaa koondisse 1982. aasta maailmameistrivõistlustel, mil saadi teine koht. Müncheni Bayern Bundesliga (4): 1979–80, 1980–81, 1984–85, 1985–86 DFB-Pokal (3): 1981–82, 1983–84, 1985–86
Hugo (Oklahoma)

Hugo on linn Ameerika Ühendriikides Oklahoma osariigis, Choctaw' maakonna keskus. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Vielleségure

Vielleségure on vald Prantsusmaa edelaosas Pyrénées-Atlantiquesi departemangus. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Portsmouth (Virginia)

Portsmouth on maakonnaväline (maakondade koosseisu mittekuuluv) linn Ameerika Ühendriikides Virginia osariigis. See asub Hampton Roadsi linnastus. Elizabethi jõgi eraldab Portsmouthi Norfolki linnast. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 97 915. Aastal 2010 oli elanikke 95 535. Linn on asutatud 1752. aastal. Portsmouthis asub Ameerika Ühendriikide mereväe laevatehas ja meditsiinikeskus. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. https://www.portsmouthva.gov/
Agy

Agy on vald Prantsusmaa loodeosas Normandia piirkonnas Calvadosi departemangus. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Duck Dynasty

Duck Dynasty on Ameerika Ühendriikide tõsielusari, mis kujutab Robertsoni perekonna ja Duck Commanderi ettevõtte elu. Sarja näitas telekanal A&E aastatel 2012–2017, kokku läks eetrisse 11 hooaega 130 jaoga.
Saduküla kraav

Saduküla kraav on kraav Jõgeva maakonnas. Kraavi pikkus on 5,6 km. Kraavi valgla suurus on 3,5 km². Saduküla kraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Saduküla kraav keskkonnaportaalis
Saeveski oja

Saeveski oja (ka Laukasoo peakraav) on peakraav Tartu maakonnas. Kraavi pikkus on 9 km. Kraavi valgla suurus on 19,9 km². Saeveski oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Saeveski oja keskkonnaportaalis
Saeveskikraav

Saeveskikraav (ka Saeveski peakraav) on peakraav Harjumaal Lääne-Harju vallas. Kraav on 5,3 km pikk, valgala pindala 35,8 km². Kraav algab Altkülast ja suubub lõunast Pakri lahte. Saeveskikraav keskkonnaportaalis
Strass im Zillertal

Strass im Zillertal on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 523 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 5,96 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 829 inimest. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70930.pdf www.strass.tirol.gv.at
Soometsa kraav

Soometsa kraav on kraav Pärnu maakonnas. Kraavi pikkus on 4,3 km. Kraavi valgla suurus on 17,3 km². Soometsa kraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Soometsa kraav keskkonnaportaalis
Soomevere kraav

Soomevere kraav on kraav Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Kabala peakraavi parempoolne lisajõgi. Kraavi pikkus on 2,8 km, valgla suurus 3,8 km², langus 5,5 m ja lang 1,96 m/km. Kraav saab alguse 48,5 m kõrgusel Paaksima ja Soomevere küla piiril ning suubub 43 m kõrgusel Paaksima, Soomevere ja Koksvere küla piiril paremalt poolt Kabala peakraavi 10,4 km kaugusel selle suudmest. Kraavi kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Soomevere kraav keskkonnaportaalis (vaadatud 29.04.2018) Soomevere kraav keskkonnaportaalis
Suureküla peakraav

Suureküla peakraav on peakraav Järva maakonnas Järva vallas. Kraavi pikkus on 7,1 km. Kraavi valgla suurus on 9,8 km². Suureküla peakraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Suureküla peakraav keskkonnaportaalis