laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Haapsalu maantee (Pärnu)

Haapsalu maantee on Pärnus asuv tänav, Vana-Pärnu linnaosa peatänav, mis algab Siimu silla juurest Sauga jõe paremkaldal ja lõpeb Papsaare külas. Maantee alguses jääb paremale üle Siimu silla J. V. Jannseni tänav, mis suundub üle Siimu silla Ülejõele ja paikneb põhiosas seal. Maantee vasakule poole jääb Emajõe, Kevade, Väike-Toome, Suur-Toome, Ranna tänav ning edasi läbivat maanteed Jüri, Jakobi, Peetri, Mõrra tänav ja linnapiiri lähistel algab paremal pool maanteed Nurmeotsa tee. Haapsalu maantee ääres asub Vana-Pärnu kalmistu. Tänav on ligikaudu 1,6 kilomeetrit pikk. Ajalooliselt on tänav kandnud nime Tallinna postimaantee (saksa keeles Revalsche Poststraße) või Tallinna-Posti tänav, kuna enne Nurme silla ehitamist kulges Tallinna viiv postimaantee läbi Vana-Pärnu. 1933. aastal nimetati tänav ümber Kuressaare maanteeks, sest samal aastal sai Jänesselja maanteest Tallinna maantee. Hiljem nimetati tänav Haapsalu maanteeks. Elmar Joosep (19. september 2009). "Ajalugu peegeldub Pärnu tänavanimedes". Pärnu Postimees. Vaadatud 30.05.2021.
Lõuna-Korea 2014. aasta taliolümpiamängudel

KOR Lõuna-Korea osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis 71 sportlasega, kes võistlesid 13 spordialal. Olümpiamängude avatseremoonial kandis Lõuna-Korea lippu Lee Kyou-hyuk. Olümpiavõitjaks tulid kiiruisutaja Lee Sang-hwa, lühirajauisutaja Park Seung-hi ja lühirajauisutamise naiskond.
Bling Ring

"Bling Ring" (originaalpealkiri "The Bling Ring") on Ameerika 2013. aasta musta huumoriga kriminaalfilm, mis põhineb tõsielus juhtunul. Selle režissöör, lavastaja ja produtsent on Sofia Coppola. Filmis mängivad Israel Broussard, Katie Chang, Claire Julien, Taissa Farmiga ja Emma Watson. Võtteid alustati 2012. aastal ning film esilinastus 2013. aasta Cannes'i filmifestivalil kategoorias "Un Certain Regard", Ameerika Ühendriikides 14. juunil ja mujal maailmas 21. juunil. Film sai positiivset kriitikat, eriti kiideti Watsoni, Broussardi ja Changi näitlejatööd. "Bling Ring" jäi ameerika filmioperaatori Harris Savidesi, kellele film on pühendatud, viimaseks tööks. Savides suri ajuvähki ajal, mil film oli alles tootmisfaasis. Katie Chang – Rebecca Ahn (Rachel Lee) Israel Broussard – Marc Hall (Nick Prugo) Emma Watson – Nicki Moore (Alexis Neiers) Claire Julien – Chloe Tainer (Courtney Ames) Taissa Farmiga – Sam Moore (Tess Taylor) Leslie Mann – Laurie Moore (Andrea Arlington-Dunn) Georgia Rock – Emily Moore (Gabby Neiers) Carlos Miranda – Rob (Roy Lopez, Jr.) Gavin Rossdale – Ricky (Johnny "Dangerous" Ajar) Stacy Edwards – Mrs Hall G. Mac Brown – Henry Marc Coppola – Mr Hall Janet Song – Mrs Ahn Annie Fitzgerald – Kate (Nancy Jo Sales) Doug DeBeech – Adam Erin Daniels – Shannon Patricia Lentz – Judge Henley Maika Monroe – Beach Girl Kõrvalosatäitjad, kes mängisid filmis iseennast: Paris Hilton Kirsten Dunst Lindsay Lohan Audrina Patridge Rachel Bilson Miranda Kerr Orlando Bloom Brett Goodkin
Hiina 2014. taliolümpiamängudel

CHN Hiina osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis 66 sportlasega, kes võistlesid üheksal spordialal. Olümpiamängude avatseremoonial kandis Hiina lippu iluuisutaja Tong Jian. Olümpiavõitjaks tulid lühirajauisutajad Li Jianrou ja Zhou Yang ning kiiruisutaja Zhang Hong.
Kundziņsala

Kundziņsala on asum Lätis, Riia linna Põhjarajooni osa pindalaga 5,554 km². Asub Daugava jõe samanimelisel saarel peaharu ja Sarkandaugava nimelise jõeharu vahel. Kundziņsala on kahe silla kaudu ühendatud Sarkandaugava asumiga. 468 elanikku (2010). Kundziņsala asub üldiselt madalal ja tasasel alal, mis ulatub 1–3 meetrit üle merepinna. Asumi kõrgeimad osad on tehislikku päritolu, ulatudes 9 meetrit üle merepinna. Kundziņsala alal oli vanasti mitu erinevat saart. XVIII sajandi teisel poolel rajati jõe kaldale tamm ja erinevad saared said nii üheks Kundziņsala saareks ühte liidetud. Toona liitunud saarte seas olid Rutku, Pīļu, Kurpnieku ja Zirgu saared. Üks tähtsamaid oli Rutku saar, millel asus Iļķēnsala mõis. Esimesed tööliselamud kerkisid saarele juba aastal 1861. Asumi alad liideti Riiaga aastal 1911. Toona kujunes asum Sarkandaugava asumi tehasetööliste elamute alaks, puudusid tänavad ja majad asusid liinidel nagu Koplis. Asumis oli ka üks tehas – Provodņik. Seal valmistati kummist mitmesugust toodangut, näiteks kalosse ja tihendeid. Läti vabadussõja ajal asus saarel tühjaks jäänud tehase hoonetes üks neljast Riia "loomaaiast" – kommunistliku režiimi koonduslaagreist. Aastal 1946 rajati Provodņiku hoonetesse Riia elektrotehnika tehase osakond. XX sajandi keskel täideti pinnast ning Kundziņsala saarega liideti veel Maz Iļķeniešu, Gulbju ja Butovica saared. Aastal 1959 rajati üle Sarkandaugava jõeharu sild. Aastal 1981 rajati saarele Riia sadama konteineriterminal. Sellega seoses ehitati saarele viiv raudtee ja teine sild üle Sarkandaugava. Sadama alla jäi ka osa saare elamutest. Praegu kuulub suurem osa saarest Riia kaubasadamale. Kundziņsala koduleht (läti keeles) Kundziņsala portaalis CitaRiga (läti keeles)
Nykteus

Nykteus oli vanakreeka mütoloogias Teeba kuningas ja Antiope isa. Tema päritolu on segane. Erinevate legendide kohaselt on tema ja ta vend Lykos kas spard Chthoniuse, , nümf Klonia ja Hyrieuse, Poseidoni ja plejaad Alkyone või siis Poseidoni plejaad Kelaino pojad. Teeba kuningas Labdakos oli võimule saades veel alaealine ja kuni täiseani valitses tema eest regendina Nykteuse vend Lykos. Labdakos ei elanud kaua. Kui ta suri, oli tema poeg Laios (Oidipuse isa) alles aastane ja Lykos sai teist korda regendiks. On väidetud, et Labdakose emaks oli Nykteuse tütar Nykteis, kelle Nykteus kuningas Polydorosele naiseks andis. Nykteus ja Lykos korraldasid varsti paleepöörde; Nykteus sai kuningaks. Laios pagendati. Nykteisi rohkem ei mainita, mis annab alust kahtlustada, et temagi oli selleks ajaks surnud. Nykteusel poegi ei olnud. Tema tütar Antiope oli nii kaunis, et Zeus temasse armus. Zeus lähenes talle saatüri kujul ja kui Antiope vahekorrast keeldus, siis vägistas ta. Antiope jäi rasedaks. Ta ei julgenud sellest isale rääkida, vaid põgenes oma kallima, Sikyoni kuninga Epopeuse juurde ja tunnistas talle kõik üles. Epopeus abiellus temaga. Selle abieluga ei olnud nõus Nykteus, kes sõjaväega tungis Sikyoni. Lahingu võitis Teeba, kuid nii Epopeus kui ka Nykteus hukkusid (nad olevat tapnud teineteise). Lykos viis Antiope Teebasse tagasi ja sai ise kuningaks. Apollodorus. The Library, 3.5.5. Apollodorus. The Library, 3.10.1.
Sarzana Luni lennujaam

Sarzana Luni Bartolomeo Arrigoni lennujaam (aeroporto "Bartolomeo Arrigoni" di Sarzana-Luni) on tsiviilkasutuseks avatud sõjaväelennuväli Itaalias Liguuria maakonnas La Spezia provintsis, umbes 10 kaugusel La Speziast idakagus, 3 kilomeetri kaugusel Sarzanast kagus, Ortonovo omavalitsusüksuse Luni fraktsioonis. Lennujaamale on antud I maailmasõja kangelase Bartolomeo Arrigoni nimi. Lennuvälja kasutavad peamiselt Itaalia merevägi ja rannavalve. Great Circle Mapper 1 ª SEZIONE VOLO ELICOTTERI - SARZANA LUNI Maristaeli Luni - Sarzana (SP) Centro Sperimentale Aeromarittimo MariSTAeli "Stazione Elicotteri Marina" Luni
Jaan Tiks

Jaan Tiks (16. detsember 1887 Viljandi – 14. mai 1942 Suure-Jaani) oli Eesti poliitik. Ta oli I, II ja III Riigikogu liige ning Suure-Jaani alevivanem.
Lykos

Nykteus ja Lykos olid vennad ja Teeba kuningad. Nykteus oli Antiope isa. Nende isast pole teada muud kui nimi Hyrieus. Kui Teeba kuningas Labdakos võimule sai, oli ta veel alaealine ja kuni täisealiseks saamiseni valitses tema eest regendina Lykos. Labdakos ei elanud kaua. Kui ta suri, oli tema poeg Laios (Oidipuse isa) alles aastane ja Lykos sai teist korda regendiks. Nykteus ja Lykos korraldasid varsti paleepöörde; Nykteus sai kuningaks. Laios pagendati. Nykteusel poegi ei olnud. Tema tütar Antiope oli nii kaunis, et Zeus temasse armus. Zeus lähenes talle saatüri kujul ja kui Antiope vahekorrast keeldus, siis vägistas ta. Antiope jäi rasedaks. Ta ei julgenud sellest isale rääkida, vaid põgenes oma kallima, Sikyoni kuninga Epopeuse juurde ja tunnistas talle kõik üles. Epopeus abiellus temaga. Selle abieluga ei olnud nõus Nykteus, kes sõjaväega tungis Sikyoni. Lahingu võitis Teeba, kuid nii Epopeus kui ka Nykteus hukkusid (nad olevat tapnud teineteise). Lykos viis Antiope Teebasse tagasi ja sai ise kuningaks. Antiope anti Lykose naisele Dirkele orjaks. Dirke kohtles Antiopet väga halvasti ja kui see kaksikud pojad sünnitas, käskis ühel karjusel need Kithaironi mäele surema jätta. Tol hakkas poistest kahju ja ta kasvatas nad oma lastena üles. Laste nimeks said Amphion ja Zethos. Aastaid hiljem põgenes Antiope piinamise tõttu Teebast ning sattus Amphioni ja Zethose juurde. Kui Antiope rääkis, kes ta on, siis tunnistas karjus Amphionile ja Zethosele, et see on nende ema. Kui Dirke saabus Antiopet tagasi viima, sidusid noormehed kuninganna kas härja sarvede või juukseidpidi härja saba külge ja see tappis Dirke ära. Pärast kogusid noormehed oma sõbrad kokku, vallutasid Teeba, tapsid Lykose ja hakkasid kahekesi ise riiki valitsema.
Jakob Mikiver

Jakob Mikiver (5. august 1881 Kolga vald, Harjumaa – 1. juuni 1964 Loksa külanõukogu, Harju rajoon) oli eesti kellassepp ja rahvaluulekoguja. Ta oli Asutava Kogu liige. Jakob Mikiver on kirjutanud järgmised raamatud: Mida peaks iga kodanik kelladest teadma. Tallinn, 1929. Rattasõitja käsiraamat. 1930.
Katarina Jee

Katarina Jee on alates 2008. aastast Tallinna Keskraamatukogu raamatukogubuss ehk rändraamatukogu, esimene ja praegu ainus Eestis. Raamatukogu on ehitatud Volvo alusraamile Soomes, Kiitokori OY-s, mis ehitab niisuguseid sõidukeid juba 1965. aastast alates. Bussis on lisaks hulgale riiulitele kaks töökohta teenindajatele ning invatõstuk ratastoolis külastajatele. Bussi sise- ja väliskujunduse autor on Tallinna keskraamatukogu kunstnik Kertu Sillaste. Nime leidmiseks korraldati avalik konkurss, mille tulemusel valiti välja Katarina Jee, August Gailiti "Toomas Nipernaadi" tegelase Katariina Jee järgi. Bussi kogus on umbes 4000 teavikut eesti- ja venekeelset uuemat kirjandust ning ka klassikalist, sh koolikohustuslikku kirjandust. Samuti on võimalik raamatuid varukogust ette tellida. Kõik bussis ja selle varukogus olevad raamatud leiab e-kataloogist ESTER. Bussis kehtib Tallinna keskraamatukogu lugejakaart, mille saab ka bussis vormistada. Laenatud teavikute tagastamistähtaeg on sama nagu kõigis osakondades ja haruraamatukogudes. Raamatukogubuss Katarina Jee Tallinna Keskraamatukogu kodulehel Raamatukogubuss Katarina Jee Facebookis Raamatukogubussi üritused Meediakajastusi
Arnold Süvalep

Arnold Paul Süvalep (kuni 1935. aastani Arnold Paul Schulbach; 18. aprill 1888 Avinurme vald, Tartumaa – 23. juuni 1968 Tallinn) oli Eesti poliitik ja ajakirjanik. Arnold-Paul Schulbach õppis Narva Aleksandri kiriku algkoolis ja Narva linnakoolis. Töötas Narva Vastastikuse Krediitseltsi kontoriametnikuna, hiljem raamatupidajana ja asjaajajana. Oli Narva toitluskomitee raamatupidaja ja Eesti Ajutise Valitsuse usaldusmees Narvas. Arnold-Paul Schulbach võttis osa Vabadussõjast ja valiti Asutava Kogu liikmeks. Kuulus samuti Riigikogu 1., 3. ja 4. koosseisu, olles ühtlasi 1920. aastal töö-hoolekandeministri abi. Arnold Paul Süvalep töötas pikka aega ajalehe Vaba Maa toimetuses. Oli tegev Narva seltsides juhatuse liikmena ja näitejuhina, muude ametite seas oli ka Narva kooliseltsi esimees. Tema poeg oli näitleja ja lavastaja Kulno Süvalep, tütar oli kirjanik ja kirjanduskriitik Ine Viiding (1933–1990). ARNOLD SÜVALEP VALITSUSE VOLINIKUNA IDAPIIRIL 1918–1919, Narva Muuseum. Toimetised, nr. 19, september 2018 Pühadeaegseid sünnipäevi. Arnold Süvalepp 50-aastane, Postimees (1886-1944), Number 105, 16 Aprill 1938
Toolse looduskaitseala

Toolse looduskaitseala on looduskaitseala Lääne-Viru maakonnas Kunda linna ning Haljala ja Viru-Nigula valla territooriumil. See moodustati Rakvere rajooni RSN Täitevkomitee 11.12.1978 otsusega nr. 198. Tänapäevase Toolse looduskaitseala kaitse-eeskiri on vastu võetud Eesti Vabariigi valitsuse määrusega nr. 117, 06.06.2005. Kaitseala eesmärgid on: Kirde-Eestis ainulaadse soovikutammiku, väärtuslike metsakoosluste, merelinnustikule oluliste puhke ja toitumisalade ning kaitsealuste linnuliikide kaitse. Mitmete rändlinnuliikide kaitse. Väikesaarte ning laidude, jõgede-ojade, vanade lodumetsade, rusukallete ja jäärakute metsade (pangametsade) ning vasakkeermese pisiteo elupaiga kaitse. Kaitseala maismaaosa pindala on 216,1 hektarit ja veeosa pindala on 251,8 hektarit. 1992. ja 1993. aasta talvel taheti sinna rajada Kunda sadama nn. Toolse varianti. See plaan tõkestati Virumaa Linnuühingu presidendi Marek Vahula eestvõttel. Riigi Teataja. I 2005. Virumaa koguteos. Artikkel: Virumaa linnustik, lk. 111-115. 1996, Marek Vahula. Toolse looduskaitseala keskkonnaregistris
Lielvārde muinaslinnus

Lielvārde muinaslinnus oli Daugava lisajõe Rumbiņa suudmes tänase Lielvārde linna territooriumil asunud kohalike liivlaste linnus. Linnus koosnes 110 x 85 m suurusest pealinnusest ja 150 x 50 m suurusest eeslinnusest. Koos ümbritseva külaga oli Lielvārde muinaslinnus 13. sajandi alguses üks Väina liivlaste asuala peamistest keskustest. Sealne linnus oli Uldevene residentsiks. 1201. aastal andis Riia piiskop Albert linnuse benefiitsiks Danielile, kes hiljem sai ka selle piirkonna foogtiks. Enne tema Lielvārdesse asumist oli aga vaja kohalikud liivlased kõigepealt piiskopi võimule allutada, mida tehti 1205.–1206. aasta sõdades. Seejuures pani ristisõdijate vägi 1205. aasta sõjaretke ajal Lielvārde linnuse põlema. Teist korda süüdati linnus 1212. aastal, mil Daniel sai teada liivlaste plaanist sakslaste-vastane ülestõus korraldada. Selle ennetamiseks vangistas ta kohalikud ülikud ja põletas maha nende linnuse. Daniel võis olla selleks ajaks endale juba eraldi residentsi rajanud. Endise muinaslinnuse koha peale rajati 14. sajandil Lielvārde piiskopilinnus. Liivimaa ristisõda Indriķa hronika, IX peatükk, kommentaar 21 HLK, lk 37, 53 HLK, lk 135 Indriķa hronika, V peatükk, kommentaar 4 Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982. Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993. Linnamägi Läti linnamäeportaalis
Jammu ja Kashmir

Jammu ja Kashmir oli India põhjapoolseim osariik. Selle endine maa-ala asub peamiselt Himaalaja mäestikus. Osariik piirnes Pakistani ja Hiinaga, lõunas Himachal Pradeshi ja Pandžabi osariigiga. Halduslikult jagunes osariik 22 ringkonnaks, mis asusid kolmes piirkonnas: Jammu, Kashmiri org ja Ladakh. 2019. aastal jagati Jammu ja Kashmiri osariik Jammu ja Kashmiri ning Ladakhi liiduterritooriumiks. Kunlun
Eesti rahvakultuuri leksikon

"Eesti rahvakultuuri leksikon" on 1995. aastal ilmunud teatmeteos Eesti rahvakultuurist. Leksikoni autorid on Ellen Karu, Gea Troska, Igor Tõnurist, Lauri Vahtre ja Ants Viires. Teatmeteose andis välja Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2007. aastal ilmus teose 3., täiendatud trükk.
Naisenimi

Naisenimi on eesnimi, mida pannakse tüdrukutele. Muinaseesti (läänemeresoome) naisenimedest on teada vaid vähesed ja neid tänapäeval ei kasutata. Keskajal laenatud naisenimed: Kadri, Kai, Triinu (<Katharina); Reet, Krõõt, Maret (< Margareta); Mari, Ann, Mai, Mall, Leena, Leeni, Liisa, Liisu, Piret. Uued eesti naisenimed: Aita, Elle, Heldi, Helle, Imbi, Kaja, Heli, Koidu, Leelo, Luule, Maimu, Saale, Urve, Virve, Merike. Vanemad naisenimed: Marie, Maria, Anna, Elisabeth, Christine, Emilie, Adele, Rosalie, Amalie, Emma, Veera, Olga, Ellen, Erika. Uuemad naisenimed: Ingrid, Marika, Kathleen/Kätlin, Harriet, Dorrit, Ruta. Levinumad naisenimed Eestis koos nimede esinemise arvuga on järgmised: 1. jaanuari 2017 seisuga Olga 10 820 Jelena 10 541 Tatjana 10 493 Irina 10 427 Svetlana 10 283 Valentina 9354 Galina 8626 Anna 8500 Maria 7784 Natalja 7542 Marina 5844 Tiina 5488 Katrin 5336 Sirje 5241 Anne 5201 Jekaterina 4759 Tiiu 4599 Julia 4420 Ülle 4412 Ene 4158 Natalia 4151 Kristina 4051 Niina 4004 Tamara 3922 Nadežda 3861 Eesti levinuimad naisenimed olid järgmised: Naisenimede loend Mehenimi Eesti keele käsiraamat https://www.stat.ee/nimed/TOP https://www.stat.ee/nimed/TOP
Pärnu Suurmärter Katariina kirik

Pärnu Suurmärter Katariina kirik (ka Jekateriina kirik) on Pärnus Vee tänava ja Uue tänava nurgal asuv barokkstiilis kirik. Kirik on ehitatud arhitekt Pjotr Jegorovi projekti järgi 1768. aastal, umbes sajand varem kui enamik teisi õigeusu kirikud, mistõttu on sellel teistega võrreldes erinev arhitektuur. Kiriku rajamiseks anti korraldus pärast 1764. aastat, kui Pärnus oli läbisõidul olnud Venemaa keisrinna (1762–1796) Katariina II. Kirik ehitati Katariina II käsul ja rahastamisel algselt Pärnu garnisonile 1752. aastal rajatud puukiriku asemele. Kirik pühitseti sisse 1769. aastal. Kirikul on kuus torni. Tänapäeval tegutseb kirikus Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Pärnu vene Pärnu Püha Suurmärter Jekateriina kogudus. Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Pärnu ja Saare piiskopkonna Pärnu Issandamuutmise kirik, Aia tänav 5, Pärnu ja kogudus Jekateriina kirik - Puhka Eestis Pärnu Suurmärter Katariina kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
Labdakos

Labdakos oli vanakreeka mütoloogias Teeba kuningas, Polydorose poeg, Kadmose pojapoeg ja Laiose isa. Labdakos oli kuningaks saades veel alaealine ja tema eest valitses regendina Lykos. Labdakos ei elanud kaua: kui ta suri, oli tema poeg Laios vaid aastane. Lykos sai teist korda regendiks. Lykos ja tema vend Nykteus korraldasid paleepöörde ja pagendasid Laiose. Nykteus sai kuningaks. Siiski Laiosel vedas: Teeba kuningasugu tabasid suured õnnetused, Nykteuse ja Lykose järglased surid ning Laios sai uuesti Teeba kuningaks. Laiosest sai Oidipuse isa. Ehkki juba Labdakose isa ja isapoolne vanaisa olid Teebas kuningad olnud, kutsuti Laiost ja tema järglasi labdakiidideks.
Ungari 2014. aasta taliolümpiamängudel

HUN Ungari osales 2014. aasta taliolümpiamängudel 16 sportlasega, kes võistlesid 5 spordialal. Ungarit esindasid murdmaasuusatajad Ágnes Simon ja Milan Szabó, mäesuusatajad Anna Berecz, Edit Miklós ja Norbert Farkas, laskesuusatajad Emöke Szöcs ja Károly Gombos, kiiruisutaja Konrád Nagy ning lühirajauisutajad Rózsa Darázs, Bernadett Heidum, Andrea Keszler, Zsófia Kónya, Szandra Lajtos, Bence Béres, Viktor Knoch ja Sándor Liu Shaolin. Ungari sportlased Sotši olümpiamängude kodulehel
Tšiili kuisma

Tšiili kuisma (Eucryphia cordifolia), päritolumaal nimetusega ulmo, on puuliik perekonnast Eucryphia. APG III süsteemi järgi kuulub seltsi Oxalidales (jänesekapsalaadsed) ja sugukonda Cunoniaceae (lusikpuulised). Teda kasvab Tšiilis ja Argentinas. Liiki ohustatab liigraie ja looduslike elupaikade kadu. Looduslik kasvukoht paikneb piki Andide mäestikku vahemikus 38–143 °S lõunalaiust ja ulatub kõrguseni kuni 700 meetrit üle merepinna. Tšiili kuisma on väga elegantne jämeda tüve ja laia võraga puu ning võib kasvada üle 12 m kõrgeks. Sõltuvalt laiuskraadist ja kõrgusest õitseb ta veebruarist kuni märtsini. Viljaks on umbes 1,5 cm pikkune kupar. Tema õied sisaldavad kõrgelt hinnatud aromaatset nektarit, mida koguvad Euroopast sissetoodud ja kasvatatavad mesilased. Kuisma mett müüakse nimetusega "ulmo mesi" (miel de Ulmo). Puit on hele- kuni tumedam pruun, raske, suhteliselt kõva ja vastupidav. Kohalikud kasutavad seda ehitustel ning väga laialdaselt ka lõkke- ja küttepuuna. Ta kasvab hästi ka näiteks Euroopas, Šotimaal, samuti on pandud teda kasvama Ameerika Ühendriikide lääneranniku põhjapoolsematele aladele. Tšiili kuisma koorest on eraldatud kromoon ramnosiidi eukrüfiini. Encyclopedia Britannica. Eucryphia ×nymansensis Eucryphin, a new chromone rhamnoside from the bark of Eucryphia cordifolia. R. Tschesche, S. Delhvi, S. Sepulveda and E. Breitmaier, Phytochemistry, Volume 18, Issue 5, 1979, pages 867-869
To/Die/For

To/Die/For on Kouvolast pärit Soome bänd, mis on loodud 1999. aastal. Jarno Perätalo (kitarr ja laulja), Tonmi Lillman (trummid) ja Make Kanki (basskitarr) alustasid moodustasid 1993. aastal Kouvulas bändi nime all Mary-Ann. Hiljem liitusid bändiga klahvpillimängija Juska Salminen, trummar Jaani Peuhu (Lillman hakkas basskitarri mängima) ning kitarristid Andy ja Juha-Pekka Sutela. Hiljem sai basskitarristiks Tonmi asemel Miikka Kuisma. Mary-Anni nime all avaldati EP-d "Mary-Ann" 1997. aastal ja "Deeper Sin" 1998. aastal. Pärast kahe EP ilmumist sõlmiti plaadileping firmaga Spinefarm Records 1999. aastal. Lepingu tõttu sai bändi uueks nimeks To/Die/For ning Tonmi naasis bändi. Esimene album "All Eternity" ilmus samal aastal. Lisaks sõlmiti leping firmaga Nuclear Blast, et albumeid Euroopas levitada, ning firmaga Pony Canyon, kes tegutses Jaapanis. 2000. aastal käis bänd Euroopa turneel koos ansamblitega Dark Tranquillity, Sentenced ja In Flames. Järgmise albumi "Epilogue" salvestusperioodil lahkus bändist Miikka Kuisma, tema asemele tuli Marko Kangaskolkka. Album ilmus 2001. aastal ja sellele järgnes tuur bändiga Lacrimosa. 2002. aastal esines bänd Venemaal ja Mehhikos. Pärast seda hakkas bänd kirjutama uut materjali kolmanda albumi jaoks. Album "Jaded" ilmus 2003. aastal. Sama aasta augustis lahkus bändist laulja Jarno Perätalo, kelle asemele tuli Juha Kylmänen. Jarno Perätalo lõi bändi Tiaga, kuid hiljem avaldas To/Die/For nime all sama bändiga albumi "IV (To/Die/For album)" (ilmus 2005. aastal). Albumi ilmumise järel mindi Euroopa tuurile ansambliga Soulrelic. Bändist lahkus kitarrist Juha-Pekka Sutela, kelle asemele tuli Soulrelici kitarrist Antti-Matti Talala. Ka Juska lahkus bändist kontserditurnee ajal. 2006. aasta kevadel läks bänd puhkama ja siis viienda albumi "Wounds Wide Open" materjali kirjutama. Salvestusperioodi jooksul läks bänd kontserditurneele Euroopas ja Venemaal ning ka albumi ilmumise järel külastati Euroopat, Mehhikot ja Ameerika Ühendriike. 2010. aasta sügisel alustas bänd kuuenda albumi "Samsara" kirjutamist, see ilmus 2011. aastal. Jape Perätalo – laulja Juppe Sutela – kitarr Eza Virén – kitarr Samuel Schildt – basskitarr Matti Huopainen – trummid Joonas ”Jope” Koto – kitarr Mika ”Alli” Ahtiainen (2003–2005) – kitarr Antza Talala – kitarr Tonmi Lillman (1999–2003) – trummid Marko "Make" Kangaskolkka – basskitarr Miikka "Sepe" Kuisma (1999–2000) – basskitarr Juska Salminen – klahvpillid All Eternity (1999) Epilogue (2001) Jaded (2003) IV (2005) Wounds Wide Open (2006) Epilogue From The Past (2010) Samsara (2011) In the Heat of the Night (2000) Hollow Heart (2001) Little Deaths (2005) Like Never Before (2006) Mary-Ann (1997) Deeper Sin (1998) To/Die/For Facebooki leht
Tsükloalkaanid

Tsükloalkaanid on orgaanilised ühendid, küllastunud süsivesinikud, mille molekulis mingi hulk süsiniku aatomeid on ühendatud ühe või mitme suletud ringina ehk tsüklina. Tsükloalkaanide molekulid koosnevad ainult süsiniku (C) ja vesiniku (H) aatomitest ning ei sisalda teiste elementide aatomeid ega kordseid sidemeid. Nende üldvalem on CnH2(n+1-g), kus n on C aatomite arv ja g on tsüklite arv molekulis. Ühte tsüklit sisaldavate tsükloalkaanide (monotsükliliste) korral kasutatakse nimetusi, mis on analoogsed atsükliliste alkaanide nimetustega: tsüklopropaan, tsüklobutaan, tsüklopentaan, tsükloheksaan jne. Nende ühendite omadused on suhteliselt sarnased vastavate atsükliliste ühenditega. Rohkem kui 20 süsiniku aatomit sisaldavaid tsüklilisi süsivesikuid nimetatakse tsükloparafiinideks. Tsükliliste ühendite stabiilsus sõltub märgatavalt tsüklis olevate aatomite arvust. Kõige stabiilsemad on 5- ja 6-lülilised tsüklid (vaata: tsüklilised ühendid). Tsükliliste ühendite molekulid saavad esineda erinevates tasakaalulistes konformatsioonides, millest üks võib olla energeetiliselt eelistatum. Kui tsükliga on seotud kaks või enam asendusrühma, siis tsüklilise molekuli korral esineb asendusrühmade ruumis vaba pöörlemise takistus, mis hoiab need rühmad üksteise suhtes fikseerituna, s.t. esinevad cis- ja trans-isomeerid (vaata. cis-trans-isomeeria). Mitut tsüklit sisaldavate tsükloalkaanide (bitsüklo-, tritsüklo- jne) – need on kondenseerunud tsüklitega molekulid – nimetustes näidatakse süsiniku aatomite arvud igas tsüklis. Taoliste ühendite korral kasutatakse süstemaatiliste IUPAC-i nimetuste kõrval ka mugavamaid triviaalnimetusi. Ühendeid, mille tsüklis on peale süsikuku aatomite veel teiste elementide aatomeid, nimetatakse heterotsüklilisteks ühenditeks. Tsüklilised ühendid Alkaanid