laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Valgjärve külanõukogu

Valgjärve külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Valgjärve vallas. Külanõukogu halduskeskus asus algselt valgjärve asulas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Valgjärve külanõukogu 1950 septembris Otepää rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Võitja", "Edasi", "Punase Lipu" ja V. I. Lenini nimeline kolhoos ning Pikajärve Invaliidide Kodu. Külanõukogu keskus asus Saverna külas. 1959 veebruarist Otepää rajoon likvideeriti ja Valgjärve külanõukogu liideti Põlva rajooniga. 1960. aasta piirimuudatusega anti Valgjärve külanõukogule üle osa Veski külanõukogu aladest. 1978. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus Valgjärve ja Saverna kolhoos. Valgjärve külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Viimsi külanõukogu

Viimsi külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Iru valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Miiduranna asulas. Külanõukogus tegutsesid Kirovi-nimeline kalurikolhoos, Pirita lillekasvatuse näidissovhoos, Tallinna Näidislinnuvabriku osakond. 1967. aastal liideti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi otsusega, Tallinna linna Mererajooni territooriumiga 294 ha suurune osa ((Muuga aianduskruntide maa-ala) Harju rajooni Viimsi külanõukogu territooriumist. Viimsi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017) SEADLUS nr. 427 Tallinna linna administratiivpiiri muutmise kohta. EESTI NÕUKOGUDE SOTSIALISTLIKU VABARIIGI ÜLEMNÕUKOGU JA VALITSUSE TEATAJA, 29. november 1967 Nr. 50 (107)
Viitna külanõukogu

Viitna külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1972 ja seejärel liideti Viitna külanõukogu alad Haljala, Kadrina ja Vihula külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Viitna asulas. Viitna külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Viru-Nigula külanõukogu

Viru-Nigula külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Mahu valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Viru-Nigula asulas. Külanõukogus tegutsesid Viru-Nigula kolhoos, Ubja sovhoos ja Virulase kalurikolhoos. Viru-Nigula külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Värska külanõukogu

Värska külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu halduskeskus asus Värska asulas. Külanõukogus tegutses Värska sovhoos. Värska külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Võõpsu külanõukogu

Võõpsu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogude moodustamisel septembris 1945 loodi Võrumaal kaks Võõpsu külanõukogu: üks Mäe vallas, keskusega Võõpsu alevikus, ja teine Räpina vallas, keskusega Võõpsu külas. Hiljem tähistati neid üksteisest eristamiseks Rooma numbritega, vastavalt Võõpsu I külanõukogu ja Võõpsu II külanõukogu. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati nii Võõpsu I kui ka Võõpsu II külanõukogu septembris 1950 Räpina rajooni koosseisu. Juunis 1954 liideti Võõpsu I ja Võõpsu II külanõukogu Võõpsu külanõukoguks, mille keskus asus Toomasmäe külas. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides kolhoosid "Noorte Tahe", "Rahu Võit" ja kalurikolhoos "Pobeditel". 1958. aastal kolhoosi "Rahu Võit" tegevus lõpetati ja moodustati Räpina sovhoos. Oktoobris 1960 Võõpsu külanõukogu likvideeriti. Kolhoosi "Noorte Tahe" territoorium läks Alaküla külanõukogu ja Räpina sovhoosi territoorium Mikitamäe külanõukogu koosseisu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 8, 1976: 499 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Valimisliit MEIE Tallinn

MEIE Tallinn (ka Meie Tallinn) oli Tallinnas 2017. aasta kohalike omavalitsuste valimiseks moodustatud valimisliit. Valimisliidu loonud initsiatiivgrupp koosnes TTE (MTÜ Tark ja Terve Eesti), RÜE (Rahva Ühtsuse Erakond), EVA (Eesti Vabaerakond), Tallinna Rahvuslaste klubi, EKRE (Eesti Konservatiivne Eahvaerakond) ja Vabaduspartei Põllumeeste kogu liikmetest ja vabadest linnakodanikest. Valimisliit sai 240 häält ehk 0,1% häältest. "TTE (MTÜ Tark ja Terve eesti)". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. september 2017. Vaadatud 9. septembril 2017. https://kov2017.valimised.ee/valimistulemus-vald.html#0784 MEIE Tallinn koduleht MEIE Tallinn Faceboogi avalik foorum Valimisliidu Meie Tallinn linnapeakandidaat on Maria Kaljuste, ERR, 3. august 2017 Fotod: valimisliidu Meie Tallinn linnapeakandidaat on Maria Kaljuste, Postimees, 3. august 2017 Tallinna linna valimiskomisjon registreeris valimisliidu MEIE Tallinn, Tallinna linna koduleht, 21. august 2017 Valimisliit Meie Tallinn ei luba homomarsse ega mošee ehitamist, Pealinn, 3. august 2017 Valimisliidul "Meie Tallinn" kandvad ideed puuduvad, Tallinna TV, 3 august 2017
Imavere külanõukogu

Imavere külanõukogu (1945–1960 Järavere külanõukogu) oli külanõukogu Põltsamaa ja Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu halduskeskus asus Järavere asulas. Külanõukogus tegutsesid Imavere ja Rahva Võidu kolhoos. Imavere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017) Imavere külanõukogu administratiivhoone. Järvamaa Muuseumi fotokogu, PM F 2129:11
Smiltene raudteejaam

Smiltene raudteejaam oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Smiltene piirkonna Smiltenes. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 116 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Valga kreisi Smiltene kihelkonda Smiltene mõisa maadele. Jaam avati aastal 1911. Tegemist oli raudtee lõppjaamaga, mille juurde rajati ka vedurite depoo. Kahe maailmasõja vahel oli tegemist ühega kahest selle raudtee kõige intensiivsema reisijate liiklusega jaamast. Algne jaamahoone hävis Teises maailmasõjas. Uus jaamahoone valmis 1960. aastatel, vaid veidi aega enne sealse raudtee sulgemist. Jaam suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1970. Pa bānīša takām… Šaursliežu dzelzceļa Smiltene – Ainaži apraksts Ineta Amoliņa historia.lv, 2010 T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 119. lk. Jaam vanal kaardil
Järve külanõukogu

Järve külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. 1945 septembris moodustati Tartumaal Kudina vallas Maarja-Magdaleena külanõukogu, mille keskus asus Kõrenduse külas. Seoses maakondade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega oli külanõukogu 1950. aastast Jõgeva rajooni koosseisus. 1951 jaanuaris nimetati Maarja-Magdaleena külanõukogu ümber Järve külanõukoguks. 1954. aastal liideti Järve külanõukoguga likvideeritud Igavere külanõukogu ja osa Kudina külanõukogust. Külanõukogu halduskeskus asus hiljem Järve alevikus (1951. aastani ja alates 2005 Maarja-Magdaleena). 1972 märtsis Järve külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Palamuse külanõukoguga. Järve külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 31. märtsi 1972 seadlus Jõgeva rajooni Järve, Kalevi ja Lustivere külanõukogu likvideerimise, mõnede külanõukogude piiride muutmise ning Jõgeva külanõukogu administratiivkeskuse üleviimise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1972, 14, 128
Arsenjevo rajoon

Arsenjevo rajoon (vene keeles Арсеньевский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Arsenjevo töölisasula. Rajoon piirneb põhjas Odojevi rajooniga, idas Plavski rajooniga, kagus Tšerni rajooniga, edelas Orjoli oblastiga ja läänes Beljovi rajooniga. Rajooni pindala on 1096 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 174, 2009. aastal 12 702 ja 2002. aastal 12 730. Arsenjevo rajoonis on 171 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Arsenjevo töölisasula) ja kahe külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Ista, Mizgeja ja Holoholnja. Q126684906
Eero Epner

Eero Epner (sündinud 31. oktoobril 1978) on eesti kunstiteadlane ja dramaturg. Ta lõpetas 1997. aastal Tartu Raatuse Gümnaasiumi ja seejärel 2002. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal. 2005. aastast töötas ta teatri NO99 dramaturgina. 20. juunil 2016 valis teatri NO99 nõukogu Eero Epneri juhatuse liikmeks. 2006 Eesti Teatriliidu kriitikaauhind 2011 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (koos Tiit Ojasoo ja Ene-Liis Semperiga; Teater NO99 suurprojekt ""Ühtse Eesti" suurkogu") 2013 Eesti Teatriliidu sõnalavastuste žürii eriauhind 2013 Eesti Teatriliidu algupärase dramaturgia auhind 2014 Reet Neimari nimeline kriitikaauhind 2016 Eesti Teatriliidu teatrikunsti eriauhind (lavastusprojekti "Ühtne Eesti" meeskonna liige) 2017 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (Konrad Mäe elu ja loomingu põhjaliku uurimise ja rahvusvahelises plaanis teadvustamise ning mitmekihilise, tugevalt üldistusjõulise, kaasaegse lähenemisega kunstnikuportree loomise eest raamatus "Konrad Mägi") 2019 Eesti Teatriliidu etenduskunstide ühisauhind (koos Mart Kangro ja Juhan Ulfsakiga) 2020 Enn Soosaare esseistikapreemia (essee "Sest nad saavad") 2021 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (töö eest kunstiteadlase, kuraatori ja dramaturgina) 2021 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2021 Reet Neimari nimeline kriitikaauhind Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] "Tartu Ülikool. Lõpetanute tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuli 2016. Vaadatud 9. septembril 2017. Eero Epner artishokbiennale.org NO99 nõukogu seadis teatri uueks juhiks Eero Epneri Delfi, 20. juuni 2016 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Lauli Koppelmaa

Lauli Koppelmaa (kuni 2021. aastani Lauli Otsar; sündinud 20. jaanuaril 1992 Võrus) on eesti näitleja. Ta lõpetas 2016. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli XXVII lennu. Pärast lavakunstikooli lõpetamist 2016. aastal töötas ta näitlejana Kuressaare Teatris ja Tallinnas Teatris Kelm. Alates 2021. aasta sügisest on ta Ugala teatri näitleja. 2017. aastal kehastas ta TV3 draamasarjas "Merivälja" Karinit. 2022 – Ugala kolleegipreemia – parim naisnäitleja (Aoife rolli eest lavastuses "Tule õige koju") Tema abikaasa on lavastaja Karl Koppelmaa. Päring inforegister.ee kodulehel[alaline kõdulink] Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli lennud. Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli veebisait. Tulk, Mehis. Linnateater palkas näitlejad. Saarte Hääl, 10. detsember 2016. Virro, Keiu. Kelmi teatri asutajad, oma põlvkonna sümptomaatiline nähtus. Eesti Päevaleht, 20. juuni 2016 Saame tuttavaks: Ugala teatriga liitus näitlejanna Lauli Koppelmaa Ugala, 22. september 2021 Lauli Koppelmaa andmekogus IMDb (inglise)
Kaarli külanõukogu

Kaarli külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Sõmeru valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus algselt Sõmeru külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kaarli külanõukogu 1950 septembris Rakvere rajooni koosseisu. 1954 juunis liideti Kaarli külanõukoguga likvideeritud Kohala külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides M. I. Kalinini nimeline ja "Järve" kolhoos, Ubja sovhoos, Vinni sovhoosi Roodevälja osakond, Ubja kaevandus ja Vaeküla Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikum. Külanõukogu keskus asus Kaarli külas. 1. oktoobrist 1960 liideti Kaarli külanõukoguga osa likvideeritud Uhtna külanõukogu maadest. 1963 detsembris liideti Kaarli külanõukoguga osa Viru-Nigula külanõukogu territooriumist, mille asus Uhtna kolhoosi maakasutus. 1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 120 km² ja elanike arv 2233. Külanõukogus piires asusid Aluvere, Aresi-Altküla, Aresi-Vanaküla, Jäätma, Kaarli, Katku, Kohala, Koovälja, Lõuta, Muru, Nurme, Näpi, Rahkla, Raudlepa, Sooaluse, Sõmeru, Sämi-Jänesküla, Sämi-Kurismiku, Sämi-Tagaküla, Sämi-Vanaküla, Toomla, Ubja, Ubja-Vanamõisa, Uhtna, Vanamõisa, Varudi-Altküla, Varudi-Liivanõmme, Varudi-Tagaküla ja Võhma küla. Külanõukogu maadel tegutsesid Uhtna kolhoos, Ubja sovhoos, Vinni näidissovhoostehnikumi Kaarli osakond ja Näpi linnasetehas. 9. aprillil 1992 sai omavalitsusliku staatuse Kaarli vald, mis 30. aprillil 1992 nimetati ümber Sõmeru vallaks. Kaarli külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Kõnnu külanõukogu

Kõnnu külanõukogu oli mitme Eesti NSV külanõukogu nimi: Kõnnu külanõukogu (Harju rajoon) Kõnnu külanõukogu (Pärnu rajoon) Kõnnu külanõukogu (Tartu rajoon)
Maidla külanõukogu

Maidla külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Maidla valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Savala asulas. Maidla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Mõisaküla külanõukogu

Mõisaküla külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Kõo külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Mõisaküla asulas. Mõisaküla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Ranna külanõukogu

Ranna külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Ranna külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Pala vallas. Külanõukogu keskus asus Lümati külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Ranna külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu. 1954 juunis Ranna külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Pala külanõukoguga. Ranna külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Rannu külanõukogu

Rannu külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Rannu valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Vallapalu asulas. Rannu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Roela külanõukogu

Roela külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti Roela külanõukogu alad Viru-Jaagupi ja Tudu külanõukogu vahel. Külanõukogu halduskeskus asus Roela asulas. Roela külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
Laios

Laios oli vanakreeka mütoloogias Teeba kuningas, Oidipuse isa. Laios oli Labdakose poeg, mistõttu teda ja tema järglasi kutsutakse ka labdakiidideks. Kui Labdakos suri, oli Laios vaid aastane. Regendiks saanud Lykos korraldas oma venna Nykteusega paleepöörde ja nad pagendasid Laiose. Nykteus sai kuningaks. Laios kasvas üles Peloponnesoses Elises sealse kuninga Pelopsi juures. Siiski tal vedas: Teeba kuningasugu tabasid suured õnnetused, Nykteuse ja Lykose järglased surid ning Laios sai uuesti Teeba kuningaks. Laios lubas Pelopsi noorema poja Chrysippose viia Nemea mängudele, kus poiss pidi võistlema. Selle asemel röövis Laios nooruki ja vägistas ta. Vanad kreeklased pidasid kohati Laiost esimeseks pederastiks ja mõne allika järgi nimetasid pederastiat Laiose patuks. Laios viis nooruki Teebasse ja hoidis teda seal vägisi kinni. Selle karistuseks keelasid jumalad tal lapsi saada. Laios abiellus oma kauge sugulase Iokastega. Laios muutus väga murelikuks, kui Iokaste rasestus, ja läks Teiresiaselt nõu küsima. Ennustaja vastas, et sünnib poeg, kellele on määratud tappa oma isa ja abielluda emaga. Kui laps sündis, sidus Laios tal jalad kokku ja viis mägedesse, lootes, et laps nii peatselt sureb. Mõne allika järgi saatis Hera selle teo eest karistuseks Sphinxi teebalasi kiusama. Poisi leidsid karjased, kes viisid ta Korintosesse. Sealne kuningas Polybos ja tema naine Periboia kasvatasid poisi üles ja andsid talle nimeks Oidipus. Kui poiss oli täiskasvanuks saanud, ennustati tallegi, et ta tapab oma isa ja abiellub emaga. Oidipus, kes uskus, et tema tõelised vanemad on Polybos ja Periboia, lahkus seepeale Korintosest ja suundus Teebasse. Teel kohtus ta kaarikus sõitva Laiosega, kes nõudis, et Oidipus annaks talle teed. Nad läksid tülli ja Oidipus tappis Laiose. Kumbki ei teadnud siis, et nad on sugulased. Oidipus kohtus enne Teebasse jõudmist ka Sphinxiga ja tappis ta. Laiosel sugulasi ei olnud ja Oidipus valiti uueks kuningaks. Ta abiellus vana kuninga lese Iokastega. Laiose ja Chrysippose lugu (inglise keeles)
Air Bureau

Air Bureau oli Rootsi elektroonilise muusika kollektiiv. Nad tegutsesid 2000. aastatel. Liikmeid oli kaks: Niklas Ehrlin ja Henrik Larsson. Albumid "Forever Love" (2006) Singlid / EP-D "Make Me Wanna" (2002) "Don't Expect Me (To Forget You)" (2003) "Coloured Behaviour" (2003) "We Shine" (2004) "Point Blank" (2004) feat. The Red "Fool My Heart" EP (2005) "Bela Lugosis Dead" (Remix) (2006) "Good Times" (Agaric Remix) (2006) Air Bureau MySpace'is
Salatsi vald (Salacas pagasts)

Salatsi vald (läti keeles Salacas pagasts) oli vald Lätis Limbaži rajoonis. See asus tänapäevase Salatsi valla territooriumil. Selle halduskeskuseks oli Vecsalaca. Aastal 1918 moodustati Salatsi ja Svētciemsi valla liitmisel Vana-Salatsi vald. Aastal 1935 oli selle pindala 165,5 km² ja seal oli 2418 elanikku. Aastal 1945 moodustati valla aladel Korģene, Salatsi ja Zonepe külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Salatsi külanõukoguga liideti aastal 1954 likvideeritav Korģene külanõukogu. Aastal 1958 liideti külanõukoguga osa seni Salatsi linnale allunud likvideeritavast Dzintari külanõukogust, osa Salatsi külanõukogu sovhooside Ainaži ja Salacgrīva maadest anti aga moodustatava Salatsi linna maaterritooriumi koosseisu. Aastal 1977 liideti Salatsi külanõukoguga osa maaterritooriumi maadest ning Ainaži ja Viļķene külanõukogust, osa külanõukogust liideti aga Ārciemsi külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu Salatsi vallaks. Aastal 1998 liideti see Salatsi linna maaterritooriumiga. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 11.08.1998. MK noteikumi Nr.298 "Noteikumi par Limbažu rajona Salacas pagasta apvienošanos ar Limbažu rajona Salacgrīvas pilsētu ar lauku teritoriju"
Iran Iran

"Iran Iran" on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi viies singel. Ainus singel albumilt "Crossfade (The Remix Album)". Selle andis 2006. aastal välja Warner Music. Laul avaldati, et toetada Iraani osavõttu jalgpallivõistlustel. Aastal 2014 anti välja selle laulu uuendatud versioon. Uuel versioonil puuduvad instrumendid ja see on tehtud rütmikaks elektrooniliseks muusikaks. Mõlemal versioonil on ka oma video. Mõlemad kujutavad jalgpallimängu, aga erinevalt esimesest versioonist, mis oli täielikult Iraanis filmitud on teise versiooni kaadrid filmitud Brasiilias.
The One Thing

"The One Thing" on Michael Boltoni album, mis anti välja 16. novembril 1993. "A Time for Letting Go" on Ameerika poplaulja Michael Boltoni kirjutatud (kaasautor) ja esitatud laul, mis anti välja ka muusikavideona. Singel anti välja aastal 1993, selle stiiliks on pop. Singli pikkus on 5:38. Loo autorid olid Michael Bolton ja Diane Warren, produtsendid Walter Afanasieff ja Michael Bolton. "A Time For Letting Go" laulu sõnad "A Time For Letting Go" YouTube'i muusikavideo Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:The One Thing (album) seisuga 2.09.2017.
Grööni koer

Grööni ehk gröönimaa koer on Taanist Gröönimaalt pärinev koeratõug. Pildid Kutsikas "GREENLAND DOG" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 08.09.2017.  Grööni koer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Grööni koer koer.ee saidil
Postimehe lõbulisa

Postimehe lõbulisa : Päevalehe "Postimehe" hinnata kaasanne, oli meelelahutusajaleht, mis ilmus 1889–1893 Tartus ajalehe Postimees lisana. 1890. ja 1892. aastal ilmus ka pealkirjana "Postimehe lõbu-lisa". Väljaandja ja vastutav toimetaja oli Karl August Hermann. 1894. aastal jätkas ilmumist ajalehe Postimees joonealusena. 1894. aasta novembris avaldati 1889–1893 ilmunud numbreid ka eraldi konvoluudina. Ajalehte trükiti Tartus Karl August Hermanni trükikojas. Postimehe lõbulisale tegid kaastööd järgmised autorid: Elisabeth Aspe Julie Wilhelmine Ederberg Otto Grossschmidt Peeter Grünfeldt Anna Haavakivi Karl August Hermann Karl August Hindrey Karl Hiob Jakob Ilves Oskar Kallas August Krikmann Friedrich Karl Johann Kuhlbars Timotheos Kuusik Peeter Friedrich Kõiv Jaak Käger Jaan Lammas Jakob Liiv Georg Eduard Luiga Kristian Mauer Hendrik Narusberg Elisabeth Nieländer Herman Niggol Karl Normann Hindrik Ostrat Johannes Parv Julie Roosi Peep Hindrik Prants Moritz Maximilian Põdder Elise Rosalie Raup Eduard Reimann Andres Rennit Aleksander Martin Saar Leopold von Schröder Jaan Speek Jakob Hermann Vahtrik Jakob Arnold Vanaaus Helene Varik Eduard Vilde Gustav Wulff "Eesti rahvusbibliograafia – Postimehe lõbulisa". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. september 2017. Vaadatud 9. septembril 2017. "Eesti biograafiline andmebaas kaastöö Postimehe lõbulisale". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. september 2017. Vaadatud 9. septembril 2017.
Tšerni rajoon

Tšerni rajoon (vene keeles Чернский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Tšerni alev. Rajoon piirneb põhjas Plavski rajooniga, kirdes Teplo-Ogarevski rajooniga, idas Kamenski rajooniga, lõunas Orjoli oblastiga ja läänes Arsenjevo rajooniga. Rajooni pindala on 1614 km². Elanike arv oli 2012. aastal 20 248, 2009. aastal 20 579 ja 2002. aastal 23 006. Tšerni rajoonis on 268 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tšerni töölisasula) ja kolme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Tšern ja Snežed. Q126684906