laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Béla Lugosi

Béla Lugosi (õieti Béla Ferenc Dezső Blaskó; 20. oktoober 1882 Lugos (Austria-Ungari); praegune Lugoj (Rumeenia) – 16. august 1956 Los Angeles, California osariik) oli ungari ja ameerika näitleja. Tema tuntuim roll oli filmis "Dracula" (1931). Alates 1920. aasta detsembrist elas ta Ameerika Ühendriikides. Aastal 1931 sai temast USA kodanik. Elu lõpus sai Béla Lugosist morfiumisõltlane. Ta suri vaesena. Tema matused maksis kinni Frank Sinatra.
Peppino di Capri

Peppino di Capri (õieti Giuseppe Faiella; sündinud 27. juulil 1939 Napolis) on itaalia poplaulja ja pianist. Ta alustas karjääri The Rockersi lauljana. 1958. aastal ilmus singel hittlugudega "Malatia" ja "Nun è Peccato". 1970. aastatel esines ta ansambliga New Rockers. Ta on võitnud mitme muusikafestivali peaauhinna. Ta esindas Itaaliat 1991. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Comme è ddoce 'o mare" ning sai 89 punktiga seitsmenda koha. http://www.peppinodicapri.net
Filippus

Filippus oli üks Jeesuse kaheteistkümnest apostlist. Hilisem kristlik traditsioon on kirjeldanud Filippust apostlina, kes kuulutas kristlust Kreekas, Süürias ja Früügias. Ta suri märtrina Hierapolise linnas, kus ta löödi risti. Katoliku kirikus oli traditsiooniliselt Püha Filippuse päev 1. mail, 1955. aastal viidi püha üle 11. maile. Meie aastatuhande esimestel sajanditel omistati talle hulk gnostilisi tekste, millest kuulsaim on Filippuse evangeelium. Johannese evangeelium kirjeldab Filippuse kutsumist Kristuse jüngriks (Jh. 1:43). Filippust kirjeldatakse olevat pärit Betsaida linnast, ta on koos Andrease ja Siimon Peetrusega, kes on samast linnast pärit. Neljast evangeeliumist mainitakse Filippust kõige enam Johannese evangeeliumis. Jh. 12: 20-36 mainitakse teda suhtlemas kreeka keelt rääkivate juutidega, kes tahavad Jeesust näha. Jh 14:8-11, viimse õhtusöömaaja ajal ütleb ta veel ühe lause: "Issand, näita meile Isa, ja me jääme rahule!", mille peale õpetab Jeesus Isa ja Poja ühtsusest. Kui loendatakse apostleid, siis Filippust on piiblis alati mainitud viiendana. Kristlikke lugusid Filippuse elust ja kuulutusest võib leida Uue Testamendi järgsetest mittekanoonilistest kristlikest kirjutistest. Üks usaldusväärsemaid lõike temast tuleb Aleksandria Kleemensilt, kes mainib, et Filippus oli abielus, tal olid lapsed ja üks tema tütardest oli abielus. Ülejäänud legendaarse materjali tõeväärtus on kaheldav, eriti kuna paljud kirjanikud on segi ajanud apostel Filippuse evangelist Filippusega, keda mainitakse Apostlite tegude 6. peatükis. Eusebius näiteks on seda teinud, koostades selle põhjal üsnagi ebaõige eluloo Filippusest. Hilisemaid lugusid Filippuse elust võib leida ka anonüümsest teosest "Filippuse teod", 1974. aastal avastatud tekstist, mis on vist kirjutatud Eusebiuse kaasajal. Selles mittekanoonilises raamatus räägitakse Filippuse õpetusest ja imetegudest. Pärast Jeesuse ülestõusmist olevat Filippus saadetud oma õe Mariamme ja Bartolomeusega Kreekasse, Früügiasse ja Süüriasse rõõmusõnumit kuulutama. Tekst räägib ka Filippuse märtrisurmast Hierapolise linnas. Filippus pööras ristiusku Hieropolise prokonsuli naise. See ajas prokonsuli vihaseks ning ta lasi Filippust, Bartolomeust ja Mariammet piinata. Filippus ja Bartolomeus löödi seejärel tagurpidi risti. Filippus pidas ristil jutluse, mille tulemusena võeti Bartolomeus ristilt maha, aga Filippus nõudis, et teda ei vabastataks, ning suri märtrina.
Peetruse evangeelium

Peetruse evangeelium oli laialt levinud Jeesuse elulookäsitlus esimestel sajanditel, ent aja jooksul läks see kaduma ning tänapäeval on teada sellest vaid fragmendid. Järelejäänud tekst on tähelepanuväärne, sest ta paneb vastutuse Jeesuse ristilöömises kuningas Herodesele, mitte Pontius Pilatusele, pakub, et Jeesus ei kannatanud ega surnud ristil (mis annab alust süüdistuseks doketismis) ning esitab risti antropomorfsena – rist on võimeline iseseisvaks kõneks ja liikumiseks. Markuse evangeeliumi on nimetatud Peetruse, kelle õpilaseks ja sekretäriks Markus oli, otsustava osa tõttu selle koostamises ka Markuse ja Peetruse evangeeliumiks. Peetruse evangeeliumi avastas aastal 1886 prantsuse arheoloog Urbain Bouriant, kes leidis 8. või 9. sajandist pärit käsikirja. Käsikiri oli maha maetud koos ühe egiptuse mungaga ning säilinud tänu Egiptuse kuivale liivale. See fragmentaarne Peetruse evangeelium asub praegu Kairo muuseumis. Tegemist oli esimese taasavastatud mittekanoonilise evangeeliumiga. Raamat avaldati aastal 1892 ning see tekitas kohe laialdast huvi. Oli selge, et tegemist on Jeesuse elulooga seotud jutustustega, ning ka see, et vaatamata paljudele kattuvustele erineb evangeelium oluliselt kõigist kanoonilistest evangeeliumidest. Õpetlased vaidlevad tänini, kas tekst sõltub neljast kanoonilisest evangeeliumist, ehk kas see on kirjutatud nende põhjal või neid tundes või mitte. Üldiselt ollakse üksmeeles, et tekst on pärit 2. sajandist pKr, kuna sellest ajast on teada, et see oli hukka mõistetud Serapioni poolt, umbes aastal 190–203. Siis oli see tekst juba kasutusel. Peetruse evangeeliumis on väidetud, et selle kirjapanija on apostel Peetrus. Oli üldlevinud tava anda tekstile apostli nimi, et suurendada selle autoriteetsust, kuid on üsna kindel, et Peetrus seda evangeeliumi tegelikult ei kirjutanud. Üldiselt arvatakse, et tekst on pärit ajast pärast Peetruse surma. Fanny de Sivers Aeg on täis. Markuse ja Peetruse evangeelium Logos Tallinn 2007 ISBN 9789949152322
Fernando I

Fernando või Fernando I on olnud mitme monarhi nimi: Fernando Suur oli Kastiilia ja Leóni kuningas aastatel 1037–1065 Fernando I oli Portugali kuningas aastatel 1367–1383 Fernando Õiglane oli Aragóni kuningas aastatel 1412–1416 Fernando I oli Braganza hertsog aastatel 1461–1478 Fernando oli Guarda hertsog aastatel 1507–1534 Infante Fernando oli teine Viseu hertsog aastatel 1460–1470 Ferdinand I Ferdinando I Fernando II
Fernando II

Fernando II nime all on tuntud mitu monarhi: Fernando Katoliiklane (1452–1516) oli Aragóni ja Kastiilia kuningas (Kastiilia kuningana Fernando V, Napoli kuningana Fernando III ehk Ferdinando III, Sitsiilia kuningana Ferdinando II) Fernando II oli Portugali kuningas 1836/1837–1853 Fernando II oli Leóni kuningas 1157–1188 Fernando II, Kastiilia (1217–1252) ja Leoni kuningas (1230–1252), on rohkem tuntud Fernando III nime all (oli selle numbri all Leóni kuningas) Fernando II oli Braganza hertsog 1478–1483 Ferdinand II Ferdinando II Fernando I
Loomulik duur

Loomulik duur ehk loomulik mažoor ehk naturaalne mažoor ehk naturaalduur on mažoorne helirida, mille kõrgusastmik on toonide vahekaugustega. 1 - 1 - ½ - 1 - 1 - 1 - ½ loomulik mažoor C-st c d e f g a h c 1 2 3 4 5 6 7 8 T – T – P – T – T – T – P Helirea moodustab viiest kõrvutiasetsevast astmest koosnev pentahord (c, d, e, f, g) ja sellega ühise heliga (g) seotud neljast astmest koosnev tetrahord (g, a, h, c). LOOMULIK MAŽOOR Loomuliku mažoori I ja III astme vahel on suur terts (intervall) ja esimeselt astmelt moodustub mažoorkolmkõla. Mažoorkolmkõla moodustub ka IV (subdominantkolmkõla) ja V (dominantkolmkõla) astmelt. Loomuliku mažoori tähistatakse suure tähega M. mažoorkolmkõla (M) – I, IV, V astmelt minoorkolmkõla (m) – II, III, VI astmelt vähendatud kolmkõla (>) – VII astmelt Kolmkõlad C-duuris: M m m M M m > g a h c d e f e f g a h c d c d e f g a h I II III IV V VI VII I – suur mažoorseptakord II – väike minoorseptakord III – väike minoorseptakord IV – suur mažoorseptakord V – dominantseptakord VI – väike minoorseptakord VII – poolvähendatud septakord ehk väike juhtseptakord
Vanem

Vanem tähistab kogukonna, seltsi või haldusüksuse juhti. Selles tähenduses on sõna laiemalt kasutusele võetud 19. sajandi lõpus. Pulmavanemaks või saajavanemaks on eesti pulmakommetes nimetatud rahvaluulekogude andmetel isameest. F.J. Wiedemannil Eesti-Saksa Sõnaraamatus (1869) tähendab sõna "vanem" üksnes ea poolest vanemat. Mõiste "vanem" levikut mõjutasid nii tärkav rahvuslus kui germaani ja slaavi eeskuju (ealdorman, altester, staarost, stareišina). "Henriku Liivimaa kroonikas" eestlaste ülikuid tähistav ladinakeelne sõna "senior" on tõlgitud (Kleis ja Tarvel) vanemaks. Feodaalses kontekstis tähendab "senior" senjööri, maaisandat, peremeest. Provintsiaalõiguse alusel valisid eestlastest ja venelastest linnaelanikud Tartus kummadki endi seast ühe vanema. Vanemaks nimetatakse Maavalla Koja juhatuse esimeest, samuti Maavalla Kotta kuuluvate kohalike kodade juhatuste esimehi. Kaitseliidul on vanematekogu, vanematekoguks nimetatakse ka Seto Kongressi täidesaatvat ja püsivat kogu ning Riigikogu erakondadevahelist mitteformaalset koostöökogu. riigivanem maavanem vallavanem linnaosavanem linnavanem alevivanem külavanem rühmavanem Ülo Tedre. Pulmasõnastik III. Mäetagused, nr 10. F.J. Wiedemann, Estnisch-Deutsches Wörterbuch, St. Petersburg, 1869, neljas trükk Valgus, Tallinn, 1973. * Henriku Liivimaa kroonika, tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel, Tallinn, Eesti Raamat 1982.
Kurdi kirjandus

Kurdi kirjandus on kurdi keeles kirjutatud kirjandus. Kurdikeelne kirjandus piirdus 20. sajandi alguseni peamiselt luulega, hiljem on loodud ka teistes kirjandusžanrites. Mehmed Uzun Ehmedê Xanî Abdusamet Yigit Yekta Uzunoglu Pirtûkxaneya dîjîtal a kurdî (BNK) - Enstîtuya kurdî ya Parîsê
Notker Labeo

Notker Labeo, tuntud kui Notker Teutonicus (umbes 950 Sankt Gallen – 28. juuni 1022) oli benediktiini munk, kes oli esimene Aristotelese kommentaator keskajal. Ta tõlkis antiikautorite (Seneca, Cicero, Boëthius ja Martianus Capella) teoseid vanaülemsaksa keelde.
Likasi

Likasi on linn Kongo DV kaguosas Ülem-Katanga provintsis. 1966. aastani oli linna nimi Jadotville insener Jean Jadot' järgi. Linna lähedal asub endine Shinkolobwe uraanikaevandus, kust USA sai uraanimaaki 1945 Jaapanile heidetud tuumapommide valmistamiseks. Likasi on Laurent Kabila sünnilinn.
Sergei Tšavain

Sergei Tšavain (mari Сергей Чавайн; (6. oktoober 1888 – 11. november 1937) oli mari luuletaja ja näitekirjanik, mari kirjanduse klassik. Ta õppis Kaasani õpetajate seminaris. Seal kirjutas ta 2. detsembril 1905. aastal luuletuse Oto ("Salu"), mis oli esimene marikeelne luuletus. Hiljem kirjutas ta muuhulgas romaani "Elnet" ja ajaloolise draama "Akpatõr". Ta tõlkis ka vene draamaklassikat mari keelde. Tšavain hukati stalinlike repressioonide käigus. 1956. aastal rehabiliteeriti postuumselt. Eesti keeles on Tšavaini luulet ilmunud kogumikus "Enne koitu" (1996).
Pärand (Paolini sari)

"Pärand" on USA kirjaniku Christopher Paolini romaanisari. Esimene osa "Eragon" ilmus aastal 2003 ja teine osa "Vanem" aastal 2005. Kolmas osa "Brisingr" ilmus septembris 2008. Kuigi esialgu oli sari plaanitud triloogiana, otsustas Paolini, et kirjutab ka neljanda raamatu, et kõikidele vastamata küsimustele vastus anda. Neljas osa kannab pealkirja "Pärand" ja ilmus novembris 2011. "Eragon" "Vanem" "Brisingr" "Pärand"
Jana Rawlinson

Jana Rawlinson (sünninimi Jana Pittman; sündinud 9. novembril 1982 Eastwoodis) on Austraalia kergejõustiklane, kelle põhidistants on 400 m tõkkejooks. Kahekordne maailmameister (2003 ja 2007). Rawlinson tuli 1998. aastal Austraalia alla 18-aastaste meistriks 400 m tõkkejooksus. Järgmisel aastal tuli ta alla 18-aastaste meistriks 200 m ja 400 m jooksus ning 400 m tõkkejooksus. Samal aastal võistles ta Bydgoszczis noorte maailmameistrivõistlustel, kus ta võitis kuldmedali 400 m tõkkejooksus ajaga 57,87 ja jäi 400 m seitsmendaks ajaga 55,06. 2000. aastal kordas Rawlinson noorte maailmarekordit 400 m tõkkejooksus. Ta osales ka kodustel Sydney olümpiamängudel 400 m tõkkejooksus, kuid ei jõudnud ajaga 56,76 eeljooksudest edasi. Hiljem samal aastal võitis ta Santiagos juunioride MM-il kuldmedali nii 400 m jooksus ajaga 52,45, kui ka 400 m tõkkejooksus ajaga 56,27. Rawlinson tuli 400 m tõkkejooksus riigi meistriks aastatel 2001 ja 2002. 2002. aastal Rahvaste Ühenduse mängudel võitis ta kuldmedali 400 m tõkkejooksus ja kuulus kulla võitnud Austraalia 4×400 m teatejooksu naiskonna koosseisu. Ta tuli maailmameistriks 2003. aasta MM-il Pariisis 400 m tõkkejooksus ajaga 53,22. Järgmisel aastal jäi ta Ateena olümpiamängudel oma lemmikdistantsil viiendaks. 2006. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel võitis ta 400 m tõkkejooksu ja kuulus 4x400 m kulla võitnud naiskonda. 2007. aasta MM-il Osakas tuli ta teist korda maailmameistriks 400 m tõkkejooksus ajaga 53,31 ja edestas 0,19 sekundiga Julija Petšonkinat. 2003 Pariis maailmameister 400 m tõkkejooksus 53,22 2007 Osaka maailmameister 400 m tõkkejooksus 53,31 2002 Madrid 3. koht 400 m tõkkejooksus 55,15 2007 Stuttgart 2. koht 400 m tõkkejooksus 54,19 2000 Santiago juunioride maailmameister 400 m jooksus 52,45 juunioride maailmameister 400 m tõkkejooksus 56,27 1999 Bydgoszcz noorte maailmameister 400 m tõkkejooksus 57,87 2002 Manchester 1. koht 400 m tõkkejooksus 54,40 1. koht 4x400 m teatejooksus 3.25,63 2006 Melbourne 1. koht 400 m tõkkejooksus 53,82 1. koht 4x400 m teatejooksus 3.28,66 Jana Rawlinson on 182 cm pikk ja kaalub 70 kg. Ta on abielus Suurbritannia 400 m tõkkejooksja Chris Rawlinsoniga. Jana Rawlinson Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Jana Rawlinson Austraalia kergejõustikuliidu kodulehel
Linnaseadus

Linnaseadus on 19. aprillil 1938 riigihoidja Konstantin Pätsi poolt dekreedina antud seadus, mis jõustus 1. mail 1938. Selle seaduse alusel muutusid Antsla, Elva, Jõgeva, Jõhvi, Kallaste, Keila, Kilingi-Nõmme, Kunda, Kärdla, Mustla, Mustvee, Mõisaküla, Sindi ja Suure-Jaani alevid samanimelisteks linnadeks. Võõpsu alev kaotati ja ühendati Räpina vallaga. 1934. aastal Narvaga ühendatud Narva-Jõesuu sai Narva linnaosaks. Tallinna linnapea nimetati ümber ülemlinnapeaks ja abilinnapea linnapeaks. Linnad jagati elanike arvu järgi esimese, teise ja kolmanda astme linnadeks. Tallinn oli pealinnana astmetest väljaspool. Linnaseaduse § 6 põhjal liigitati linnad elanike arvu järgi esimese, teise ja kolmanda astme linnadeks järgmiselt: Esimese astme linn: Tartu. Teise astme linnad: Narva, Pärnu, Nõmme, Rakvere, Valga ja Viljandi. Kolmanda astme linnad: Antsla, Elva, Haapsalu, Jõgeva, Jõhvi, Kallaste, Keila, Kilingi-Nõmme, Kunda, Kuressaare, Kärdla, Mustla, Mustvee, Mõisaküla, Otepää, Paide, Paldiski, Petseri, Põltsamaa, Sindi, Suure-Jaani, Tapa, Tõrva, Türi ja Võru. Linnavanem Ülemlinnapea Linnaseadus., Riigi Teataja, nr. 43, 27 aprill 1938 Vabariigi Presidendi otsus nr. 15., Riigi Teataja, nr. 51, 24 mai 1938 Eesti saab 33 linna. Uus Eesti, 16. aprill 1938, nr. 106, lk. 3. Alevitest linnadeks. Kaitse Kodu!, 21. juuni 1938, nr. 11–12, lk. 383–391. Linnaseadus
COD

COD on kolmetäheline akronüüm, mis võib tähendada: Kongo Demokraatlikku Vabariiki (ROKi maakood); keemilist hapnikutarvet (ingliskeelsete sõnade chemical oxygen demand esitähtedest); Call of Duty arvutimäng
Avoni jõgi (Warwickshire)

Avon on jõgi Inglismaal. Voolab valdavalt edelasse. Suubub paremalt Severnisse. Avon voolab läbi Stratford-upon-Avoni.
Väntvõll

Väntvõll on väntmehhanismi osa, mille abil muudetakse kepsu vahendusel kolvi sirgjooneline liikumine, ringjooneliseks liikumiseks või vastupidi. Väntvõll koosneb võlli- ja vända kaeltest, põskedest ja vastukaaludest. Võllikaelad asuvad ühel sirgel ja pöörlevad ümber oma telje. Vändakaelad on võllikaelte telje suhtes nihutatud teatud kaugusele ning asetsevad, sõltuvalt mootoritüübist, ka omavahel erinevate nurkade all. Väntvõlli vändakaelte asetus ja arv sõltub silindrite arvust. Näiteks on ühesilindrilisel mootoril üks vändakael. Neljasilindrilisel ridamootoril aga neli vändakaela, mis asetsevad teineteise suhtes erinevate nurkade all, et töötaktid eri silindrites vahelduksid ühtlaselt. Sisepõlemismootori väntvõlli ühte otsa kinnitub hooratas, mis ühtlustab pöörlemist.
Semidüstroofne järv

Semidüstroofne ehk poolhuumustoiteline järv on järv, millele on iseloomulik keskmine huumusainete, väike mineraalainete ja keskmine biogeensete ainete sisaldus. Aare Mäemetsa klassifikatsiooni ja uurimistulemuste järgi on Eesti järvedest semidüstroofsed 5,8%.
Düstroofne järv

Düstroofne ehk huumustoiteline järv on järv, millele on iseloomulik väike mineraalainete ja biogeenide sisaldus ning suur huumusainete sisaldus. Semidüstroofne järv Atsidotroofne järv
Empire

"Empire" on mitme teose pealkiri või perioodilise väljaande nimi: "Empire", ansambli Kasabian album "Empire", Christopher Paolini sarja "Pärand" kolmanda osa "Brisingr" esialgu plaanitud pealkiri Empire, Briti filmiajakiri
Düseutroofne järv

Düseutroofne ehk segatoiteline järv on järv, millele on iseloomulik suur biogeenide ja huumusainete sisaldus ning üldjuhul väike mineraalainete sisaldus. Aare Mäemetsa klassifikatsiooni ja uurimistulemuste järgi on Eesti järvedest düseutroofsed 36,6%. Düseutroofsed on enamasti soojärved või mudase põhjaga soostuvad järved. Neid leidub valdavalt Madal-Eestis. Järve vesi on kollakat või rohekat tooni. Taimestik on üsna tihe, tüüpilised taimeliigid on ujuv ja pikk penikeel, kollane vesikupp, väike vesiroos, vesikarikas, konnakilbukas jt. Düseutroofse järve näide on Endla järv. "Eesti järved, nende elustik ja elukooslused" (vaadatud 23. oktoobril 2014)
Lõuna-Eesti

Lõuna-Eesti on Eesti lõunaosa, millele maastikuteaduslikult seisukohalt vastab Lõuna-Eesti maastikuvaldkond, mis hõlmab Eesti kaguosa Sakala kõrgustikust läänes, Vooremaast lõunas kuni Haanja kõrgustikuni kagus. Keeleliselt ja kultuuriliselt mõistetakse Lõuna-Eesti all eelkõige lõunaeesti keele leviala. Eesti Statistikaamet arvab Lõuna-Eesti alla Jõgeva, Põlva, Tartu, Viljandi, Valga ja Võru maakonna. Ajalooliselt olid Lõuna-Eesti alad Liivimaa sõja ja Vene-Poola sõja (1562–1582) järel, erinevalt Põhja-Eestist, Poola (Rzeczpospolita) Liivimaa hertsogkonna võimu alla jäänud: Pärnu vojevoodkonna ja Tartu vojevoodkonna alad. Rootsi võimu ajal Läänemereprovintside Liivimaa kindral/kubermangu eesti Liivimaa Tartumaa ja Pärnumaa ja Venemaa keisririigi valitsusajal Eestis, Liivimaa kubermangu koosseisus Pärnu kreis, Viljandi kreis, Tartu kreis, Võru kreis, Valga kreisid. Karula maastik sügisel Kavadi järv Väikene Saarjärv Antsla vallas Vaade külale Haanja kõrgustikul Karula kuplistik Karula Pikkjärv Tsilgutaja järv hobusega Vaskna järv Palujüri järv Kavadi järv Ähijärve küla Karula rahvuspargis Ähijärv Mäekonnu vaatetornist Karula künkad Kaussjärv Kesk-Eesti Kirde-Eesti Lääne-Eesti Põhja-Eesti
Counter-Strike

See artikkel räägib 2000. aastal avaldatud videomängust. Videomänguseeria kohta vaata artiklit Counter-Strike (mänguseeria). "Counter-Strike" on esimeses isikus arvutimäng, mis arenes välja "Half-Life'i" modifikatsioonist. Mängus on vastamisi terroristid ja eriüksuslased. Võitmiseks peab meeskond täitma teatud ülesande (nt paigaldama pommi, päästma pantvangid) või tapma kõik vastasmeeskonna liikmed. Nüüdseks on kujunenud välja terve mängude sari ("Counter-Strike: Condition Zero", "Counter-Strike: Source", "Counter-Strike: Global Offensive"). Mängijal on mängides valida kolme võimaluse vahel: olla terrorist, eriüksuslane või pealtvaataja. Igas raundis üritavad meeskonnad täita oma missiooni ja/või elimineerida vastasmeeskonna. Raund algab n-ö freeze time'iga, mängija ei saa liikuda ega tulistada. Sel ajal saab mängija valmistuda ja osta endale varustust. Kui raund on läbi, jääb mängijale tema ostetud varustus alles, eeldusel, et ta surma ei saanud. Kui mängija raundis hukkus, peab ta omale varustuse uuesti ostma. Teatud tegude eest saab rahalist boonust. Näiteks saab boonust vaenlase tapmise, esimesena pantvangideni jõudmise, (terrorist) pommi paigaldamise ja (eriüksuslane) pommi demineerimise eest. Edetabel näitab meeskonna skoori ja infot iga mängija kohta. Näiteks saab sealt teada, kui palju on mängija vastaseid tapnud, surma saanud, kas ta on elus või surnud ja kas ta kannab pommi või on VIP. Kaks viimast on ainult teatud kaartides ja see info on vastasmeeskonnale väga oluline, siiski näeb vastane seda infot alles siis kui on hukkunud. Hukkunud mängijast saab pealtvaataja ja talle rakenduvad piirangud. Näiteks ei saa hukkunu omadega sidet pidada. Mõned serverid ei lase hukkunutel vastasmeeskonna mängijaid jälgida, et vältida nende asukoha paljastamist teisele meeskonnale.
Nestori kroonika

Nestori kroonika ehk leetopiss "Jutustus möödunud aegadest", täpsemalt "Ajalike aastate lugu" (vanavene keeles Повѣсть временныхъ лѣтъ) on Konstantinoopoli Õigeusu Kiriku Kiievi metropoolia Kiievi koobaskloostri (Киево-Печерская лавра) munga Nestori kirjutatud Kiievi-Vene leetopiss, mis valmis 1113. aastal. Seda peetakse Vene vanimaks kroonikaks. Kroonika ise ei ole originaalis säilinud, kuid selle eri säilinud koopiatest koostas kompilatsiooni vene ajaloolane Vassili Tatištšev (1735–1800). Ain Mäesalu. Täiendusi Muinas-Tartu Jurjevi perioodile. Sirp, 14. detsember 2001 (vaadatud 18.07.2016)
Eric Burdon

Eric Victor Burdon (sündinud 11. mail 1941 Newcastle upon Tyne'is) on inglise laulja, ansamblite The Animals ja War endine liider. 1971. aastast esineb ta sooloartistina. 1967: Eric Is Here 1971: Guilty 1974: Sun Secrets 1975: Stop 1977: Survivor 1980: Darkness - Darkness 1980: The Last Drive 1982: Comeback 1983: Power Company 1988: I Used To Be An Animal 1993: Access All Areas 1995: Lost Within The Halls Of Fame 2004: My Secret Life 2005: Athens Traffic Live 2006: Soul Of A Man
Forseliuse seminar

Forseliuse seminar rajati Bengt Gottfried Forseliuse poolt 1684. aastal Tartu lähedale Piiskopi mõisa. Eesti haridusajaloos olulist tähtsust omavas seminaris õpetati lugemist, kirjutamist, rehkendamist ja laulmist. Forselius koolitas Tartus kahe talve jooksul, 1684/85 ja 1685/86, 160 poissi. Õpetamisel abistasid teda Bengt Adamson ja Jõesuu Toomas. Bengt Adamson tegutses hiljem koolmeistrina Sangastes 1686. aastal viis Forselius Ignatsi Jaagu ühes Pakri Hansu Jüriga Rootsi ning pääses nendega Eestimaa piiskopi Johann Heinrich Gerthi toetusel kuningas Karl XI ette, kes laskis poisse eksamineerida lugemises, laulmises ja katekismuses. Kuningas jäi poiste teadmistega rahule, annetas kummalegi kuldraha ja käskis Forseliusel tegevust jätkata. Seminar suleti pärast Forseliuse surma 1688. aastal. Uuemate uurimustega on selgunud, et kool lõpetas tegevuse juba 1686. aastal. Rootsi aeg Ignatsi Jaak, Pakri Hansu Jüri Aivar Põldvee, UUSTALU BENGT - IGNATSI JAAGU ÕPETAJA, Eesti kool — juured ja tänapäev. Konverentsi ettekanded, 28-29. august 1998, Tartu 2000 Aivar Põldvee, Lisandusi koolmeister Bengt Adamsoni eluloole, Haridus 2/2010 Aivar Põldvee, Talurahvakoolid Eesti- ja Liivimaal 17. sajandi viimasel veerandil, Eesti Ajalooarhiivi toimetised nr 8, 2002, lk 81-155 Aivar Põldvee, UUSTALU BENGT - IGNATSI JAAGU ÕPETAJA, Eesti kool — juured ja tänapäev. Konverentsi ettekanded, 28-29. august 1998, Tartu 2000
Pedro Almodóvar

Pedro Almodóvar Caballero (sündinud 25. septembril 1951 Calzada de Calatravas) on hispaania filmirežissöör ja stsenarist. Aastal 2002 pälvis ta Euroopa Filmiakadeemia auhinna filmi "Räägi temaga" ja 2006 filmi "Tagasitulek" režissöörina. "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 347 Pedro Almodóvar IMDb-s
Avoni jõgi (Hampshire)

Avon (vanabriti keeles abona 'jõgi') on jõgi Inglismaa lõunaosas. Seda võidakse nimetada Salisbury Avoniks või Hampshire'i Avoniks, et eristada seda teistest samanimelistest Inglismaa jõgedest. Jõgi algab kahe harujõena Wiltshire'i krahvkonnas. Läänepoolne lähtub Devizesi linna lähedalt, idapoolne Pewsey asula idaküljelt. Kaks haru ühinevad Upavoni küla juures. Jõgi voolab valdavalt lõunasse, läbides Abesbury ja Salisbury linna, Hampshire'i krahvkonnas Fordingbridge'i ja Ringwoodi linna ning suubub Dorseti krahvkonnas Christchurchi linna juures La Manche'i. Kõik tähtsamad lisajõed ühinevad Avoni jõega Salisbury ümbruses. Umbes pool jõe pikkusest asub Wiltshire'i krahvkonnas. Jõe kogupikkus on 96 km. See on üks Suurbritannia jõgedest, kus on täheldatud põhjajääd. Avonit peetakse kalade poolest Suurbritannia kõige liigirikkamaks jõeks. Hoodless, W.A. (2010). Christchurch Curiosities. The History Press Ltd. lk 29. ISBN 978-0-7524-5670-6 Wright, John (2003). Discover Dorset, Rivers and Streams. Wimborne, Dorset.: Dovecote Press. lk 41. ISBN 1-904349-10-2