laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
101 kiri

101 kiri on 2016. aasta septembris avaldatud 101 eesti kultuuritegelase kiri, milles põhjendatakse kiirraudteeprojekti Rail Baltic mittemõistlikkust Eestile ja soovitatakse ehituskava oluliselt muuta. Kirja pealkiri on: "Avaliku elu tegelaste pöördumine: Eesti rahva ja maa tuleviku nimel tuleb peatada Rail Balticu rajamine kavandatud kujul". Kirja esimese variandi koostas Toomas Kiho. Kiri ilmus 30. septembri 2016 ajalehes Postimees. Kirjale järgnes järjest elavnev arutelu ajakirjanduses raudtee ehitamise kavade üle. Samuti organiseeriti mitu miitingut. Hakati välja andma ajalehte Avalik Eesti, mille peatoimetaja on Maarja Lõhmus. Ka selle esimeses numbris (9. detsembril 2016) avaldati 101 kiri. Kirjale on alla kirjutanud järgmised 101 inimest. Anzori Barkalaja, Anne Daniel-Karlsen, Jaan Einasto, Eenok Haamer, Lehte Hainsalu, Vootele Hansen, Toomas Haug, Mati Hint, Indrek Hirv, Aapo Ilves, Kärt Johanson, Jaak Jõerüüt, Arvo Järvet, Toomas Jüriado, Fred Jüssi, Mart Jüssi, Ain Kaalep, Jaak Kangilaski, Mihkel Kangur, Jaan Kaplinski, Ülle Kauksi, Toomas Kiho, Mart Kivastik, Ülo Krigul, Hasso Krull, Kalev Kukk, Toomas Kukk, Kalevi Kull, Mihkel Kunnus, Marju Kõivupuu, Urmas Kõljalg, Tõnis Kõrvits, Tõnu Kõrvits, Tõnu Laigu, Karli Lambot, Anu Lamp, Raho Langsepp, Peeter Laurits, Jüri Leesment, Marju Lepajõe, Leida Lepik, Märt-Matis Lill, Pille Lill, Silvia Lotman, Viivi Luik, Tõnis Lukas, Regina Lukk-Toompere, Valdeko Lukken, Alo Lõhmus, Asko Lõhmus, Maarja Lõhmus, Heino Mardiste, Raik-Hiio Mikelsaar, Valdur Mikita, Sulev Mäeltsemees, Tõnis Mägi, Peeter Oja, Mart Orav, Taavi Pae, Peeter Pere, Aare Pilv, Martti Preem, Margus Punab, Ivar Põllu, Peeter Päll, Tiit Pääsuke, Juhani Püttsepp, Rea Raus, Elisabet Reinsalu, Hendrik Relve, Jaan Riis, Tiit Riismaa, Jaanus Rohumaa, Riina Roose, Remo Savisaar, Jüri-Karl Seim, Kalev Sepp, Gennadi Skromnov, Kärt Summatavet, Marek Tamm, Tõnu Tannberg, Andres Tarand, Urmas Tartes, Ene-Margit Tiit, Toomas Tiivel, Tiia Toomet, Kalle Toompere, Hans-Voldemar Trass, Helena Tulve, Jaan-Eik Tulve, Leelo Tungal, Erkki-Sven Tüür, Jaak Uibu, Jaan Undusk, Tiit Vaasma, Maarja Vaino, Heiki Valk, Kalle Vellevoog, Kaupo Vipp, Peeter Volkonski, Hannes Võrno. 26. jaanuaril 2017 avaldati 152 kiri, milles oldi seisukohal, et Rail Balticu rajamine praegusel kujul tuleb peatada ja asuda kavandama Eesti vajadustest lähtuvat raudteed. 12. juunil 2017 avaldati 222 kodaniku kiri, millega paluti jätta Rail Balticu leping ratifitseerimata. 222 kodaniku kiri pälvis Eesti Kultuuri Koja auhinna Kultuuri Tegu 2017. Avalik Eesti Avalikult Rail Balticust 152 kiri 222 kiri 400 kiri 500 kiri 101 kiri Postimehes "101 kiri Avalikus Eestis" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 17. september 2017. Vaadatud 17. september 2017. 152 kodaniku kiri Postimehes. 222 kodaniku kiri Postimehes. Avalik Eesti "Avaliku elu tegelaste pöördumine: Eesti rahva ja maa tuleviku nimel tuleb peatada Rail Balticu rajamine kavandatud kujul", 29.09.2016, ajalehe Postimees veebiväljaanne (arvamus.postimees.ee).
Avalik Eesti

Avalik Eesti on Eesti ajaleht ja võrguteavik, mis ilmub alates detsembrist 2016. Ajalehe peatoimetaja on Maarja Lõhmus, lehe väljaandmist ajendas 101 kiri. Leht ilmub ka ajalehe Õhtuleht vahel. Avalikult Rail Balticust "Eesti rahvusbibliograafia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2017. Vaadatud 18. aprillil 2017. Ajalehe võrguteavik
Léon Foucault

Jean Bernard Léon Foucault prantsuse hääldus: [ʒɑ̃ bɛʁnaʁ leɔ̃ fuko] (18. september 1819 – 11. veebruar 1868) oli prantsuse füüsik, Foucault' pendli leiutaja. Foucault' pendel on pikk vabalt võnkuv pendel, mida kasutatakse Maa pöörlemise demonstreerimiseks. Foucault viis läbi esimesed valguse kiiruse mõõtmised, avastas põhivoolule vastupidises suunas liikuvad voolud (hoovused) ning on saanud tunnustust güroskoobile ehk vurrile nime andmise eest. Foucault sündis Pariisis 18. septembril 1819 kirjastaja peres. Pärast peamiselt kodus omandatud haridust õppis ta meditsiini, mille ta hülgas füüsika kasuks verekartuse tõttu. Ta oli esimene, kes suunas tähelepanu Louis Daguerre'i fototöötlusele. Kolm aastat oli ta Alfred Donné (1801–1878) katsete assistent mikroskoopilise anatoomia loengusarjadel. Koos Hippolyte Fizeauga viis ta läbi uurimisi päikesevalguse intensiivsusest võrreldes seda süsielektroodidega kaarlampides ning kaltsiumoksiidiga. 1850. aastal tegi Foucault eksperimendi, kus ta kasutas Fizeau-Foucault' seadeldist, et mõõta valguse kiirust. Seda hakati kutsuma Foucault'-Fizeau eksperimendiks. Antud eksperimenti peeti lõpetuseks Newtoni teooriale, mille kohaselt valgus liigub aeglasemini vees kui õhus. 1851. aastal tegi ta demonstratsiooni Maa tiirlemisest ümber oma telje. Sellise eksperimendi ülesehitust oli varem kasutanud Vincenzo Viviani juba 1661. aastal, kuid sai üldsuse poolt suurema tähelepanu just läbi Foucault. 1855. aasta septembris avastas Foucault, et vaskketta pöörlemiseks vajalik jõud suureneb, kui seda pannakse pöörlema servapidi magneti pooluste vahele. Samal ajal ketas kuumeneb metalli juhitud Foucault' voolude abil. Foucault leiutas 1857. aastal polarisaatori, mis kannab tema nime. Aasta hiljem kavandas ta meetodi, mille abil on võimalik katsetada peegelteleskoobi peeglit. Foucault määrati 1862. aastal Bureau des Longitudesi (Mõõtude Büroo) liikmeks ja Auleegioni ohvitseriks. 1864. aastal sai ta Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks. Surma eel pöördus ta tagasi Rooma-Katoliku usku, mille ta oli varem hüljanud. 1868. aasta 11. veebruaril suri Foucault Pariisis arvatavasti polüskleroosi tagajärjel. Ta maeti Pariisis asuvasse Montmartre'i surnuaeda. Foucault' järgi on nimetatud asteroid 5668 Foucault. Foucault' nimi on üks 72 Eiffeli tornile graveeritud nimest. W. Tobin. The Life and Science of Léon Foucault. Cambridge University Press (2003). Schmadel, Lutz D.; International Astronomical Union (2003). Dictionary of minor planet names. Berlin; New York: Springer-Verlag. Lk 480. ISBN 978-3-540-00238-3. Vaadatud 9. september 2011.  Léon Foucault – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Leon Foucault. Encyclopædia Britannica
System of a Down (album)

"System of a Down" on ansambli System of a Down debüütalbum, mis anti välja 30. juunil 1998. Plaadil on 13 laulu. "Suite-Pee" "Know" "Sugar" "Suggestions" "Spiders" "DDevil" "Soil" "War?" "Mind" "Peephole" "CUBErt" "Darts" "P.L.U.C.K."
Kautsjon

Kautsjon (ladina keeles cautio; ettevaatus) on varaline või mittevaralise kohustuse täitmist tagav rahasumma, millest maksja kohustuse täitmata jätmisel ilma jääb. 1918–1940 toimis Eestis nn "Ladina notariaadi" mudel: notareid loeti küll avaliku teenistusse kuuluvaiks riigiametnikeks kohtuministeeriumi võimkonnas, kuid riigikassast nad palka ei saanud ning vastutasid oma varaga. Kahjunõude tagamiseks oli sisse seatud kautsjon, mille maksmata jätmine võis kaasa tuua ametist tagandamise. Kautsjoni summad olid kõrged, samas polnud notari vastutus piiratud kautsjoni summaga. NSV õiguses (1940–1991) kautsjonit ei rakendatud. Inimesel on õigus taotleda enda vahistamise asendamist kautsjoniga, mis tasutakse kohtu hoiuarvele. Selleks tuleb esitada kohtule taotlus. Pärast seda langetab kohtunik otsuse, kas süüaluse võib vabastada kautsjoni vastu. Kautsjoni suuruse määramisel lähtub kohtunik võimaliku karistuse raskusest, kuriteoga põhjustatud kahju suurusest ning inimese varalisest tagatisest. Kui kohtunik taotluse rahuldab, vabastatakse inimene pärast kautsjonisumma laekumist. Kautsjon tagastatakse, kui inimene ei riku ettekirjutatud tingimusi, menetlus lõpetatakse või inimene mõistetakse õigeks. Vastasel juhul kantakse raha riigituludesse. Alates 1. juulist 2014 tuleb kautsjon tasuda rahandusministeeriumi arveldusarvele. Selgitusse tuleb märkida, kelle eest kautsjon tasutakse. Kautsjoni miinimumsuurus on viissada päevapalka. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku järgi tasutakse kassatsioonkaebuselt (ringkonnakohtu otsuse edasikaebamine riigikohtusse) kautsjoni 1% tsiviilasja hinnast, arvestades kaebuse ulatust. Kautsjoni suurus ei saa olla alla 100 euro ja ei saa olla suurem kui 3000 eurot. Hagita asjas, mittevaralise hagi asjas, tasutakse määruskaebuselt kautsjoni 50 eurot. Eesti Vabariik kui menetlusosaline on kautsjoni tasumisest vabastatud. Riigikogu valimistel ja Euroopa Parlamendi valimistel tuleb kautsjon tasuda iga kandidaadi kohta. Kautsjoni suuruseks Riigikogu valimistel on ühekordne kuupalga alammäär ja Euroopa Parlamendi valimistel viiekordne kuupalga alammäär. Riigikogu valimistel kautsjon tagastatakse kui kandidaat osutub valituks või saab valimisringkonnas hääli vähemalt poole lihtkvoodi ulatuses või kui erakonna kandidaadid kogusid üleriigiliselt kokku vähemalt 5 protsenti häältest. Euroopa Parlamendi valimistel kautsjon tagastatakse kui üksikkandidaat või erakond kogus üleriigiliselt kokku vähemalt 5% häältest. http://www.vvk.ee/kandideerijale/kautsjon/ http://www.nc.ee/?id=10
Maarja Lõhmus

Maarja Lõhmus (kuni 1987 Maarja Pärl; sündinud 16. veebruaril 1960) on eesti ajakirjanik ja meediateadlane. Ta lõpetas 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna žurnalistikaosakonna. Ta on olnud Tartu Ülikooli ajakirjanduse õppejõud. Ta on ajalehe Avalik Eesti peatoimetaja. Ta oli abielus kirjaniku ja tõlkija Aivo Lõhmusega. CV Eesti teaduse infosüsteemis
Toxicity

"Toxicity" on ansambli System of a Down album. See anti välja 4. septembril 2001. "Prison Song" "Needles" "Deer Dance" "Jet Pilot" "X" "Chop Suey!" "Bounce" "Forest" "ATWA" "Science" "Shimmy" "Toxicity" "Psycho" "Aerials"
Slimsi jõgi

Slimsi jõgi oli jõgi Kanadas Yukonis. Jõgi on 24 km pikk ja on voolanud Kluane järve. Jõgi sai alguse Kaskawulshi liustikust. 2016. aastal jõgi kuivas. "Jõgi kuivas kliimasoojenemise tagajärjel". Postimees. 18.4.2017. Vaadatud 19.4.2017
Treeger

Treeger on abivahend maamõõduseadme (näiteks teodoliidi, tahhümeetri, GNSS-seadme, reflektori) kinnitamiseks statiivi külge. Treeger koosneb kolmest kõrgusi tellitavast kruvist. Kinnituskruvi on vajalik tahhümeetri kinnitamiseks statiivi külge. Treegeri all asub 5/8–11 suurune auk, mis on tsenseeritud treegeri keskele, et seda saaks kinnitada statiivile kinnituskruviga. Treeger on mõeldud instrumendi loodimiseks ja tsentreerimiseks punktile. Täpse mõõtmistulemuse saamiseks peab treeger olema loodis ja stabiilselt statiivi külge kinnitatud. Treegeri konstruktsiooni osad: kaks kolmnurkset metallplaati kolm peenliigutuskruvi, mis asuvad kahe metallplaadivahel, igas nurgas üks vesilood optiline või lasersihik keermega auk, kuhu kinnitub statiivi kruvi kolm auku ülemisel metallplaadil, mille külge kinnitub tahhümeeter tahhümeetri lukusti Treeger kinnitatakse statiivile kruviga ja asetatakse geodeetilisele punktile. Läbi optilise sihiku vaadates sihitakse niitristik täpselt punktile, kasutades peenliigutuskruvisid. Kui niitristik paigas, tuleb treeger loodi ajada. Vesiloodi loodi ajamiseks tuleb muuta statiivi jalgade kõrgust, kuni vesiloodi mull asub ringi keskel. Pärast loodiajamist tuleb taas kontrollida treegeri asendit läbi optilise sihiku punkti suhtes. Kui treeger on tsentreeritud punktile ja loodis, võib sellele kinnitada tahhümeetri. Treegeri asendit peab kontrollima ka mõõtmiste ajal, sest kui treeger on paigast liikunud, on ka mõõtmistulemused ebatäpsed või mõõdetud tulemused ületavad lubatud mõõtevea. Optilise loodi nõue – optilise loodi viseerimistelg peab kokku langema tahhümeetri põhiteljega. Kontrollimiseks kinnitatakse tahhümeeter statiivile ja horisonteeritakse silindrilise vesiloodi järgi. Seejärel kinnitatakse põrandale paberileht nii, et paber on kontrolli ajal liikumatu. Abiline märgib paberilehele vaatleja ütluse abil optilise loodi niitristiku keskpunkti järgi punktid loodi kolmes asendis (120° vahedega). Nendest kolmest punktist tekib vigade kolmnurk. Kui kolmnurga külje pikkus jääb alla 2 mm, on lood korras, vastasel korral tuleks seda justeerida. Optilise loodi jaotiste keskpunkt justeeritakse kolmnurga keskele, kasutades optilise loodi justeerimiskruve. Pärast justeerimist kontrolli korratakse. I.V.A. Leon. "Treegerid". Vaadatud 12.04.2017. Christine Grahl. "Tribrach Basics: Components and General Characteristics". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. aprill 2017. Ilves, Ene "Elektrontahhümeetri kontrollimine ja prisma konstandi määramine."
Bui keel

Bui keel ehk boji keel on hiina-tiibeti keelkonda kuuluv keel. Bui keelt räägib bui rahvas. Keel on elujõuline, kõnelejaid kokku on ligikaudu 2 649 100, kellest umbes 2 600 000 elab Hiinas. Keelt kõneldakse Hiina idaosas ning Põhja- ja Loode-Vietnamis. Hiina idaosas elavad buid lähistroopilises ja mägises Guizhou provintsis. Buid on suuruselt üheteistkümnes etniline vähemus, mis on saanud Hiina Rahvavabariigi ametliku tunnustuse. Ka Vietnamis elavad buid on ametlik etniline rühm. Hiinas on keel jagunenud kolmeks: qiannan, qianzhong ja qianxi. Qiannan’i arvatakse standardiks, sest selle kasutajaskond on kõige suurem. Vietnamis kasutusel olev bui keel sarnaneb kõige enam qianxi dialektiga. Algselt ei olnud keelel oma kirjaviisi ja kasutati hani kirja. Pärast 1949. aastat aitas Hiina valitsus buidel kujundada oma kirjastiili, toetudes ladina tähtedele.  Bui keeles on 32 konsonanti, 77 vokaali ja diftongi[küsitav]. Bui on toonikeel, kasutusel on 8 tooni. Buikeelsed sõnad on morfoloogiliselt liht- ja liitsõnad. Liitsõnad koosnevad kahest või enamast lihtsõnast. Liitsõnad moodustatakse kolmel erineval viisil: 1) juurde lisamisel, 2) lihtsõnade liitmisel, või 3) sama sõna kordamisel.  Lihtsõnad: mit – nuga zan – nägema da:t – kuum Liitsõnad: (po – mitmuse näitaja) po te – nemad po zau – meie po su – teie (ka:i – asjad) ka:i tan – riided, asjad mida kanda ka:i yu:n – seadmed, asjad mida kasutada ta xa:i – linnutee ( ta – jõgi, xa:i – meri) tan non – päike (tan – valgus, non – päev) pu pu – igaüks non non – iga päev Üks – deu Kaks – song Kolm – sam Neli – si Viis – ha Kuus – zok Seitse – ch’at Kaheksa – pet Üheksa – ku Kümme – ch’ip https://www.omniglot.com/writing/bouyei.htm
Mall (eesnimi)

Mall on vanem eesti naisenimi. Mall on arvatavasti lühendvorm nimest Magdaleena. 1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Mall 570 naisel. Mall on Eestis populaarsuselt 281. naisenimi. Mall oli keskmiselt 67 aasta vanune (mediaanvanus oli 70). Kõige populaarsem on eesnimi Mall vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 23,12 ning Pärnu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 6,62. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Mall 523 naisel. Mall oli levikult 299. naisenimi. Mall oli keskmiselt 71 aasta vanune (mediaanvanus oli 73). Kõige populaarsem on eesnimi Mall vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 22,26. Mall Hellam Mall Hiiemäe Mall Nukke Mall Valk-Sooster Eesti Entsüklopeedia. 5. köide: Käolised–Mute. Tartu: Loodus, 1935, lk 928. https://www.stat.ee/nimed/Mall
Masinaühistu

Masinaühistu ehk masinatarvitajate ühing on endisaegne ühing, mille eesmärk oli ülal pidada masinaid ja teisi tööriistu ning võimaldada nende kasutamist ühingu liikmetele. Eestis asutati masinaühistuid peamiselt põllumajandusmasinatega seotult. Ühistud pidasid üleval näiteks rehepeksugarnituure ja traktoreid. 1934. aastal oli Eestis umbes 680 masinaühistut. Eestis tegutses Masinatarvitajate Ühingute Liit. Eesti Entsüklopeedia. 5. köide: Käolised–Mute. Tartu: Loodus, 1935, lk 1019.
Massoprodukt

Massoprodukt oli mööbliettevõte, mis tegutses Tallinnas. Ettevõte valmistas mööblit ja äride sisseseadeid. Ettevõtte asutasid 1916. aastal Jaan Olbrei ja August Kapsi. Aastast 1917 tegutses ettevõte aktsiaseltsina, olles üks esimesi eesti kapitaliga asutatud aktsiaseltsidest. 1930. aastal olid ettevõtte peaaktsionärid ning direktorid Arnold Kapsi (August Kapsi vend), Richard Olbrei (Jaan Olbrei poeg) ja Mihkel Pung Kaubandustööstuskojast. Tehase tehniline juhataja oli H. Rehesaar. Massoprodukt tegutses suures neljakorruselises tehasehoones. Tehasel oli suur poolvalmis mööbli ladu ning valmistoodangu tutvustamiseks kolm müügisalongi. Tehas tootis võõrastetoa, söögitoa, kabineti- ja magamistoa mööblit, olles peamiselt pühendunud just viimasele. Komplektide hinnad ulatusid 450 kroonist 4000 kroonini. Eesti Entsüklopeedia. 5. köide: Käolised–Mute. Tartu: Loodus, 1935, lk 1027. "Ringkäik "Massoprodukti" mööblitehases". Lahtised Lehed. Detsember 1930. Vaadatud 6.11.2019.
ARE (ettevõte)

ARE (algselt ametliku nimetusega Elektrotehnika Tehased A./S. "ARE") oli elektrotehnika ettevõte, mis tegutses Tallinnas. Aja jooksul nimekuju muutus mitmel korral, kuid selle juures säilis osa "ARE". Ettevõte asutaja ja omanik oli Endel Are. Ettevõte tootis raadioaparaate ja mitmesuguseid elektrotehnilisi aparaate. Ettevõte asutati 1932. aastal. 1937. aastal muudeti see aktsiaseltsiks. 1939. aastal töötas ettevõttes 131 inimest. Sellega ja ka tootmismahu poolest oli ettevõte RETi kõrval suuruselt teine omalaadsete hulgas. Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aastal ettevõte riigistati ja ühendati tehasega RET. "Uus Eesti, nr. 309, 13 november 1937". Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist. Kirjastus Estonia, 1959. Lk 371
Franz S. Exner

Franz Serafin Exner (24. märts 1849 – 15. oktoober 1926) oli Austria füüsik. Exner kuulus ühte olulisematest Austria-Ungari impeeriumi perekonda. Adolf Exner, Karl Exner, Sigmund Exner ja Marie von Frisch. Exner oli Franz Serafin Exneri ja Charlotte Dusensy noorim laps ja Adolf Exneri, Karl Exneri, Sigmund Exneri ja Marie von Frischi vend. Tema isa Franz Serafin tegeles Austria ülikoolide reformimisega, oli aastatel 1831–1848 Karli ülikooli filosoofiaprofessor ja kuulus alates 1848. aastast Viini ülikooli õppetooli. Exner alustas füüsikaõpinguid 1867. aastal Viinis ja omandas doktorikraadi pärast aastast õppimist August Kundti käe all Zürichis. Ta töötas ka 1871. aastal Wilhelm Conrad Röntgeniga, et saada doktorikraad filosoofias. Tema õppimise suurim mõjutaja oli Viktor von Lang, kes aitas teda 1872. aastal uurimistööga. 1879 sai temast poole kohaga professor. Aastal 1891 nimetati ta keemia ja füüsika instituudi professoriks. 1902. aastal sai temast tähtsuselt teine mees füüsikainstituudis ja oli Johann Josef Loschmidti järeltulija, kes oli pärast vanemate surma perekonna lähedane sõber ja muretses alati Exneri laste pärast. Exnerist sai 1908. aastal, mil oli tema teadusliku töö haripunktis, Viini ülikooli kantsler. Franz Serafin Exneri saab kirjeldada kui tugeva nägemusega ja kindla veendumusega füüsikut, kes õpetas välja mitmekülgsed ja haritud kodanikke. Ta oli paljude kaasaegse füüsika valdkondade teerajaja. Sissejuhatuse radioaktiivsuse, spektroskoopia, elektrokeemia, keemia atmosfääris ja värviteooria juurde Austrias tegi just nimelt Exner. Tema kuulsamate õpilaste hulka kuulusid Marian Smoluchowski, Poola päritolu Viini füüsik, kes avastas Browni liikumise (sõltumatult Albert Einsteinist ja Friedrich Hasenöhrlist); Victor Hess, kelle tähelepanu juhtisid põneva ja ulatusliku atmosfääri elektri ja sellega seotud radioaktiivsuse poole Franz Exner ja Egon Schweidler, atmosfääri elektri uurimise teerajaja. Hess sai ka kosmilise kiirguse avastamise eest Nobeli auhinna; Erwin Schrödinger, kes alustas 1911 Exneri assistendina ja sai Nobeli füüsikaauhinna Schrödingeri võrrandi eest; Stefan Meyer. 1920. ja 1930. aastatel oli enamik füüsika õppetoole tema õpilaste hõivatud. Need õpilased olid Josef Thuma (professor Prahas), Anton Lampa (Praha), Hans Benndorf (Graz), Marian Smoluschowski (Czernowitz, Krakau), Stefan Meyer (Viin), Egon Schweidler (Innsbruck, Viin), Eduard Haschek (Viin), Friendrich Hasenöhrl (Viin), Arthur Szarvassi, Heinrich Mache (Viin), Victor Conrad (Brünn, USA), Felix Maria von Exner-Ewarten (Viin), Friedrich von Lerch (Innsbruck), Karl Przibram (Viin), Felix Ehrenhaft (Viin), Erwin Lohr (Brünn), Wilhelm Schmidt (Viin), Franz Aigner (Viin), Victor Francis Hess (Graz, Innsbruck, New York), Karl Wilhelm Friedrich Aigner (Graz), Ludwig Flamm (Viin), Erwin Schrödinger (Leipzig, Zürich, Berliin, Dublin, Viin) ja Hans Thirring (Viin).
Jakob Jaason

Jakob Jaason (kasutusel ka nimekuju Jakob Jason, pseudonüümiga Meie Mats; 20. august 1882 Keila vald – 16. september 1931 Keila vald) oli toimetaja ja kirjastaja. Jakob Jaason oli pilkeajakirjade Meie Mats (ajakirja tegelik väljaandja oli raamatukaupmees Jakob Ploompuu), Nalja Madis (1903), Nalja Liisa (1904), Meie Matsi vastane (1905) ja muude trükiste (laulikud, kalendrid) väljaandja. Arvatavasti oli Jaason nendes väljaannetes ka peamisi autoreid. "Eesti Rahvusraamatukogu". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. veebruar 2017. Vaadatud 19. aprillil 2017.
Suur Kollaps

Suur kollaps on üks universumi võimalikest saatustest, mis saab tõeks, kui universumi paisumine aeglustub ja hakkab lõpuks kokku tõmbuma. Universum tõmbub kokku kuni temast saab singulaarsus ja uue Suure Pauguga saab alguse uus universum. Kui universumi paisumise kiirus ei saavuta ülekaalu paokiirusest, siis hakkab kõik aine universumis vastastikkuse gravitatsiooni mõjul kokku tõmbuma. Erinevalt algsest universumist, mis oli ühtne, muutub meie praegune universum kokku tõmbumise kühmuliseks. Lõpuks kukuks kõik aine kokku mustadeks aukudeks, mis liiguvad kokku, et moodustada üks suur must auk ehk suure kollapsi singulaarsus. Tulevikusündmuste täpsed detailid, mis toimuvad enne suure kollapsi lõppfaasi, sõltuvad nii universumi paisumise faasi kui ka eelmise kokkutõmbumisfaasi pikkusest. Siiski tuleb ära märkida, et teadlased ei suudaks kohe kindlaks teha, millal universum läheb üle kokkutõmbumisfaasi, sest valgus ei jõua maale silmapilkselt ja seetõttu ei saa ka täpselt kindlaks teha, millal üks faas asendub teisega. Meie universumile võib ennustada, et kõigepealt ühinevad superklastrid, neile järgneb galaktikaklastrite ja galaktikate ühinemine. Kui tähed asuvad nii lähestikku, et nendevahelised kokkupõrked on muutunud tavaliseks, muutuks kosmiline mikrolaine-taustkiirgus nii suureks, et tähed ei suudaks enam enda soojust eraldada ja nad kuumeneksid seestpoolt niivõrd, et nad plahvataksid ja jätaksid maha kuuma gaasi, mille aatomid kukuksid suure kuumuse tõttu oma ehituskivikesteks. Hubble'i konstant mõõdab praegust universumi paisumist. Gravitatsioonilise jõu tugevus sõltub universumis leiduva aine tihedusest ja survest ehk kriitilisest tihedusest. Kui universumi tihedus osutub suuremaks kui kriitiline tihedus, siis toimub paisumise pidev aeglustumine, mis asendub kunagi kokkutõmbumisega ja põhjustab lõpuks universumi kokkukukkumise. Kui tihedus on väiksem kriitilisest tihedusest või sellega võrdne, siis jätkub paisumine igavesti. Järgneks universumi külmussurm, milles universum jahtub samal ajal kui toimub paisumine. Üks teooria oletab, et universum kukub kokku olekusse millest ta alustas ja seejärel algaks Suure Pauguga uus universum. Selle teooria järgi elaks universum igavesti ja temas toimuksid paisumise (Suur Pauk) ja kokkutõmbumise (Suur Kollaps) faasid. How the Universe Works 3. Kd End of the Universe. Discovery Channel. 2014.