laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hambaimplantaat

Hambaimplantaat ehk implantaat on titaanist kruvikujuline hamba tehisjuur, mis paigaldatakse lõualuusse. Implantaat koosneb kolmest osast: kruvi, hambakroon ja neid ühendav vahelüli. Implantaadiga saab asendada üksikut kui ka mitut puuduvat hammast. Implantaat on püsivaim viis hamba asendamiseks. Erinevalt hambasillast ei mõjuta implantaat teisi hambaid. Titaan ei põhjusta võõrkehareaktsiooni, aga selle suhtes allergilistele inimestele paigaldatakse keraamilised implantaadid. Implantaadi paigaldusele eelneb patsiendi põhjalik analüüsimine. Stomatoloog paigaldab implandaadi lõualuusse ühe arstivisiidi jooksul kohaliku tuimestuse all. Seejärel jäetakse implantaat 3-6 kuuks luustuma. Kui implantaat on täielikult lõualuusse kinni kasvanud, fikseeritakse kroon. Sõltuvalt asendatavate hammaste hulgast paigaldatakse erinev arv implantaate. Mitme hamba asendusel paigaldatakse üksiku hambakrooni asemel implantaatsild. Terve hambakaare asendusel paigaldatakse kas eemaldatavad või püsivad täis- ehk totaalproteesid. Implantoloogia Implantaat Hambakroon Tatjana Kashunina (14.06.2020). "Hambaimplantaat – kellele ja miks?". Periodent.ee. Vaadatud 07.08.2021. Dental Factory Dental Clinic. "Hambaimplantaadid". Vaadatud 07.08.2021. Unimed Hambakliinikud. "Implantaadid". Originaali arhiivikoopia seisuga 6.08.2021. Vaadatud 07.08.2021. Lumen Hambakliinik. "Proteesimine". Vaadatud 07.08.2021. Dentalplanet. "Hambaimplantaadid". Vaadatud 07.08.2021. Läänemere Hambakliinik. "Hambaimplantaat". Vaadatud 07.08.2021.
Incel

Incel (lühend sõnadest involuntary celibate; tõlkes 'tahtmatult tsölibaatne') on isik, enamasti mees ja heteroseksuaal, kes defineerib end inimesena, kes ei suuda pika aja jooksul endale kaaslast leida. Incel'iks olemine võib viia masenduseni, isegi enesetapuni. Tuntud incel'id on ka mõned massimõrvarid, näiteks Elliot Rodger (kelle väidetav eesmärk oli karistada naisi talle seksist keeldumise eest) ja mõned teised. Alfaisane Incelide temaatikat käsitlev wiki
Hambakroon

Hambakroon on hamba välimine ehk nähtav osa. Hamba tehiskroon paigaldatakse, kui hammas on kahjustunud ja selle taastamine pole enam mõistlik. Tehiskroone kasutatakse hammaste taastamiseks, kui hammas on murdunud või lagunenud. Täiskeraamiline hambakroon on esteetiline ning püsiv lahendus hambakrooni taastamiseks. Enne kroonimist prepareeritakse puuriga olemasolevale hambale sobiv kuju ning valmistatakse ajutine plastkroon kuni keraamilise krooni valmimiseni. Implantoloogia Hambaravi Hambaimplantaat Eesti Hambaarstide Liit (2013). "Hambaproteesimine" (PDF). Infoleht. Vaadatud 21.05.2018. Medihub (2017). "Hambaravi teenuste kataloog". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.05.2018. Vaadatud 21.05.2018.
Abreviatuur

Abreviatuur (ladinakeelsest sõnast abbreviatura 'lühend' < abbrevio 'lühendan') on tinglik lühend sõnade algustähtedest või üksikutest elementidest. Muusikas on see lühend või lihtsustus noodikirjas. Näiteid: ÜRO (Ühinenud Rahvaste Organisatsioon), TV (televisioon), EL (Euroopa Liit), LAV (Lõuna-Aafrika Vabariik), A.D. (Anno Domini – ladina keeles 'Issanda aastal'), CV (curriculum vitae – ladina keeles 'elukäik, elulugu'). Akronüüm Lühend Lühendite loend
Hambaplomm

Hambaplomm on hambaauku ravi eesmärgil asetatav materjal ehk täidis. Hambaplomm on rahvakeelne nimetus. Tänapäeval kasutatakse hambaaukude parandamisel peamiselt valguskõvastuvaid komposiittäidiseid. Klaasionomeer (ajutine täidis) Valguskõvastuv komposiittäidis (enim kasutatud) Keraamiline täidis (kõige püsivam) Hõbeamalgaam (tänapäeval ei kasutata) Jagunevad vastavalt hambapindadele (hambal on kokku 5 pinda, 4 külge ja hambakrooni pealmine pind): Ühe pinna täidis Kahe pinna täidis Kolme pinna täidis Hambakivi eemaldamine Hambaravi
Rasvaimu

Rasvaimu ehk liposuktsioon on kirurgiline protseduur, mille eesmärgiks on liigse rasvkoe eemaldamine teatud kehapiirkondadest, kasutades vaakumaparaati ja peenikesi kanüüle. Inimesel ei teki pärast teismeiga enam juurde uusi rasvarakke, kuid olemasolevad võivad kasvada ja paisuda. Kuna rasvaimu käigus rasvarakud eemaldatakse, siis tagab see püsiva tulemuse. Rasvaimu kõige uuem ja vähekahjustavam meetod on veejoa-rasvaimu ehk WAL-rasvaimu (ingl Water Assisted Liposuction) ehk WaterYet ehk BodyYet. WAL-rasvaimu puhul tuimastatakse piirkond lidokaiini ja adrenaliini lahusega, seejärel eraldatakse rasvarakud veejoa abil ümbritsevatest kudedest ning imetakse välja peenikese kanüüli abil. Rasvaimu üks piirkond hõlmab umbes ühe lahtise käelaba suurust piirkonda. Ühe protseduuri käigus võib eemaldada kuni 5 kg (5000 ml) rasva. Rasvaimu ei sobi ülekaalulistele üldiseks kaalulangetuseks. Protseduur toimub üld- või lokaalanesteesias. Näiteid rasvaimu piirkondadest: 1 piirkond (nt lõug) 2 piirkonda (nt mõlemad õlavarred, põlved, puusad või reite siseküljed) 4 piirkonda (nt kogu kõht) 6 piirkonda (nt mõlemad jalad). Plastikakirurgia Kirurgia Medihub, Plastikakirurgia teenuste kataloog. Meditsiiniteenuste infoportaal, 2017
Plastikakirurgia

Plastikakirurgia ehk ilukirurgia ehk esteetiline kirurgia on tuletatud kreekakeelsest sõnast plastikos ('muutma, vormima, kujundama'). Plastikakirurgia on üks vanemaid kirurgilisi erialasid, mille ajalugu on juba aastatuhandeid pikk. Tänapäevane ilukirurgia sai hoo sisse esimese maailmasõja järel, mil tekkis suur vajadus sõjas vigastada saanud sõdurite deformeerunud kehaosi ravida. Jocelyn Wildenstein(en) ja endine Korea modell Hang Mioku on aga hirmuäratavad näited selle kohta, et ilukirurgiast võib ka sõltuvusse sattuda. Rasvaimu Merisea Klubi Plastikakirurgiast PERHi kodulehel
Riverside'i muuseum

Riverside'i muuseum (inglise Riverside Museum) on transpordimuuseum Šotimaal Glasgow's. Muuseum asutati 21. juunil 2011. Muuseumihoone projekteeris Zaha Hadid. 2015. aastal külastas muuseumi 1 131 814 inimest. 2013 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks. Muuseumi koduleht
Süütuse muuseum

Süütuse muuseum (türgi keeles Masumiyet Müzesi, inglise keeles The Museum of Innocence) on muuseum Türgis Istanbulis. Muuseumi asutas 2012. aastal Nobeli laureaat Orhan Pamuk, kes muuseumi asutamise ajal kirjutas veel samanimelist romaani. Nii romaan kui ka muuseum käsitlevad kahe Istanbulis elava perekonna ajalugu. 2014. aastal tunnistati see muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Araabia Maailma Instituut

Araabia Maailma Instituut (prantsuse Institut du monde arabe, araabia معهد العالم العربي) on organisatsioon Prantsusmaal Pariisis. Instituudi eesmärk on tutvustada Euroopas Araabia maade kultuuriga seonduvat. Instituut asutati François Mitterrandi eestvõttel ja see avati detsembris 1987. Instituudi hoone projekteerisid Jean Nouvel ja Architecture-studio. Instituudis tegutseb ka Araabia maade kultuuripärandit tutvustavad muuseum, raamatukogu, restoran, lisaks veel ruumid loenguteks, kohtumisteks ja kontoritele. Jean Basdevant (1977–1980) Philippe Ardant (1980–1985) Pierre Guidoni (1985–1986) Paul Carton (1986–1988) Edgard Pisani (1988–1995) Camille Cabana (1995–2002) Denis Bauchard (2002–2004) Yves Guéna (2004–2007) Dominique Baudis (2007–2009) Dominique Baudis ja Bruno Levallois (2009–2011) Renaud Muselier ja Bruno Levallois (2011–2013) Jack Lang (2013–)
Naeruvääristatud Jeesus

"Naeruvääristatud Jeesus" (poola keeles: Jezus ośmieszony. Esej apologetyczny i sceptyczny, 2014; e.k 2017) on Leszek Kołakowski aastatel (1965–2002) kirjutatud filosoofiline esseekogu kristlusest. Ta küsib. Miks on kristlus avalikkusest kadunud? Kas on võimalik kristlust rajada lihtsatele juhistele, eri kristluse harude ühisosale? Leszek Kołakowski arvab, et ei Jeesuse õpilased ega hilisemad usukaitsjad ei rääkinud "kristlikest väärtustest". Sellises võtmes neist väärtustest kõneldes püütakse neist teha ideoloogiat, mida aga kristlus pole. Riik ja kirik peavad olema lahutatud, sest muidu riigivõim hakkab otsustama, millised on "kristlikud väärtused". Ka kristlased peaksid "toimima eeldusel, et ei hävitataks meie tsivilisatsioonis neid asju, mis tänapäevase elustiili juures ei meeldi". (lk 166) Kristlusel on enese hävitamiseks kaks kindlat teed: "kas riietada end eksisteeriva tsivilisatsiooni värvidesse" või "proovides end maksma panna juriidilise sunniga". (lk 168) Kiriklasi ja sektante võib süüdistada maailma põlgamises. On tarvis inimõpetust, mis hõlmaks inimese võimelisust nii heaks kui ka kurjaks.
Võru Huvikoda

Võru Huvikoda oli Võrus 1989–2003 tegutsenud laste ja noorte huvikeskus. 2003 korraldati Võrus huviharidusega seonduv ümber ja Huvikoda liideti vastloodud Võru kunstikooliga. Huvikoja enda eelkäija oli Võru Pioneeride Maja, mis tegutses 1949–1989. http://vorukunstikool.edu.ee/ajalugu/ (vaadatud 21.05.2018)
Metsotinto

Metsotinto (itaalia sõnast mezzo-tinto "poolmaalitud") on sügavtrükitehnika, mille puhul vask- või tsinkplaat esmalt karestatakse ning seejärel kujutist plaadile kandes kaabitakse kujutise heledamaks jäävad kohad madalamaks. Sõna metsotinto võib tähendada ka selles tehnikas teostatud graafikateost. Vask- või tsinkplaadi pind karestatakse mehaaniliselt, kasutades kumeraotsalist hambulist kiigerauda.Plaadile joonistust kandes poleeritakse karestatud pinda kohati madalamaks. Mida siledamaks on see pind poleeritud, seda heledam toon jääb tõmmisele. Kõrgemate karedate pindade kohale jäävad trükkimisel tumedad toonid.Plaat võimaldab kuni 1000 kvaliteetset tõmmist. Metsotintotehnika sobib eriti motiividele, kus on ülekaalus tumedad pinnad ja maalilised, varjundirohked üleminekud. Erinevalt teistest tehnikatest, kus pind kujundatakse valgel taustal olevate mustade joonte abil, moodustavad metsotinto puhul kujutise mustal taustal olevad valged pinnad. Metsotinto oma sujuvate must-valgete toonide üleminekuga võimaldab hästi edasi anda maaliteoste koloriidivarjundeid. Metsotintotehnika leiutas Ludwig von Siegen (1609–1680) 17. sajandi keskpaigas. 18. sajandi Inglismaal, kus graafikaga tegeleti muidu suhteliselt vähe, saavutas uus tehnika seninägematu populaarsuse. Seetõttu on seda tehnikat nimetatud ka la manière anglaise ehk inglise maneer. Graafika Kõrgtrükk Sügavtrükk Lametrükk
Lehetäi (romaan)

"Lehetäi" (vene keeles "Тля") on 1949. aastal kirjutatud ja 1964. aastal kirjastuse Sovetskaja Rossija avaldatud Ivan Ševtsovi romaan. Väljaandes "Soviet and East European Abstracts Series" on märgitud, et romaan "Lehetäi" "kutsus esile tõelise kirjandusliku skandaali Moskvas, arvestades autori vulgaarseid rünnakuid kunstimaailma vastu". Romaan kujutavat vene kunstnike-realistide võitlust juutide-formalistidega. Ševtsovi romaani on mainitud "Lühikese kirjandusentsüklopeedia" artiklis "Paskvill"[viide?]. Aleksandr Jakovlev oma palju tähelepanu pälvinud artiklis "Antihistorismi vastu" («Против антиисторизма» (1972)), rääkides "intelligentsi vastu suunatud nihilistliku suhtumise lubamatusest", mainis ka Ivan Ševtsovi "hüsteerilisi kirjutisi". Autorit on süüdistatud ka antisemitismis ja antiintellektualismis. «… caused a real literary scandal in Moscow because of the author’s vulgar attacks on the world of art» - Soviet and East European Abstracts Series. — 1970, — issues 1—2. — P. 8. http://rulife.ru/mode/article/427/ А. Н. Яковлев. Против антиисторизма Romaani tekst
Viskemasin

Viskemasin on automaatne tööriist, mida korvpallurid kasutavad viskamisoskuste parandamiseks. Kõrgtehnoloogilne masin asetatakse korvi alla, kus see kogub visatud palle ning söödab need mängijale tagasi. See võimaldab mängijal võtta rohkem viskeid vähema ajaga ning parandab mängija lihasmälu. Viskemasina leiutas 1998. aastal John Joseph, kuigi esimene "korvpallipüstol" osteti Floridas asuvalt ülikoolilt alles 1999. aastal. Nüüdseks populaarsust koguvaid masinaid kasutatakse keskkoolides, kolledžites ja NBA-s juba üle 24 000. Joseph oli varem leiutanud ka mitteautomaatse viskemasina "Shoot-A-Way", mille patendi ta sai 1984. aastal. Kõikidel viskemasinatel on kogumisvõrk, mida saab reguleerida 3,3 meetrilt kuni 4,25 meetrini, et sundida mängijaid viskama sobiva kaarega, sõltuvalt sellest, kus nad asetsevad. Tänapäevased seadmed lubavad visata kuni 1800 viset tunnis. Praegu on John Josephi välja töötanud viskemasina kaks mudelit; Gun 6000 ja Gun 8000. Raplasse jõudis Eesti esimene viskemasin Postimees, 6. mai 2015
Brežnevi triloogia

Brežnevi triloogia ehk Brežnevi memuaarid oli aastatel 1978–1979 Leonid Brežnevi nime all üllitatud teoste sari. 1978. aastal ilmus ajakirjas Novõi Mir ("Новый мир") 15-miljonilises tiraažis Brežnevi mälestusteraamatud ehk nn "Brežnevi triloogia", mille eest Leonid Iljitš pälvis 1980. aasta aprillis NSV Liidu kõrgeima auhinna, Lenini preemia, kirjanduse vallas. Triloogiasse kuulusid raamatud "Väike maa" ("Малая земля"), "Taassünd" ("Возрождение") ja "Uudismaa" ("Целина"). Hiljem väideti, et teoste ilmumise ajal seniilsuse märke ilmutanud Brežnevi asemel oli üllitiste autoreiks rühm palgalisi ajakirjanikke: Anatoli Agranovski, Aleksandr Murzin, Vladimir Gubarev ja kirjanik Arkadi Sahnin. Hiljem ilmusid samas ajakirjas veel täiendavad mälestuste peatükid: 1981. aastal "Kui elu käis tehasevile järgi" ("По заводскому гудку") ja "Kodumaatunne" ("Чувство Родины") ning 1983. aastal "Moldaavia kevad" ("Молдавская весна"), "Kosmiline Oktoober" ("Космический Октябрь") ja "Kommunistidest" ("Слово о коммунистах"). Nagu ka paljud teised Leonid Brežneviga seotud aspektid, muutusid tema "memuaarid" rohkete anekdootide ja pilgete objektiks (sageli viidati sellele, et peasekretär ei pruukinud isegi neid läbi lugeda, oletus, millele mõned allikad tõepoolest viitavad). 1987. aastal korjati need raamatud raamatupoodidest ära ja anti üle makulatuuriks. "14 этапов эпохи Брежнева: чем гордиться и чего стыдиться" (vene). RIA Novosti. 19. detsember 2006. Vaadatud 21.05.2018. Üks tuntud tšastuška kõlas: "Появилась "Целина" - удивилась вся страна: как же вождь ее состряпал - коль не смыслит ни х***а?" - "Ilmus "Uudismaa", imestas kogu maa: kuidas küll juht selle kokku käkerdas, kui ei mõtle mitte m***gi?" - Александр Мурзин: Я писал за Брежнева «Целину» Любви все звания покорны (2)
Tallinna Tehnikaülikooli arhitektuuri ja urbanistika akadeemia

Tallinna Tehnikaülikooli arhitektuuri ja urbanistika akadeemia on Tallinna Tehnikaülikooli inseneriteaduskonna ehituse ja arhitektuuri instituudi akadeemiline struktuuriüksus. Asub Tallinnas aadressil Tõnismägi 14. Akadeemia, toonase nimega arhitektuuri ja -urbanistikainstituut, moodustati 2013. aasta aprillis TTÜ ehitusteaduskonna akadeemilise allüksusena. Instituudi tegevusvaldkondadeks said arhitektuur, visuaalkunst, insenerigraafika ning kunsti- ja arhitektuuriajalugu. Pärast ehitusteaduskonna reorganiseerimist inseneriteaduskonnaks ja selle koosseisus ehituse ja arhitektuuri instituudi loomist 1. jaanuaril 2017 kuulub akadeemia Tallinna Tehnikaülikooli ehituse ja arhitektuuri instituudi koosseisu. Tallinna Tehnikaülikooli arhitektuuri ja -urbanistikainstituut (2013–2016) Tallinna Tehnikaülikooli arhitektuuri ja urbanistika akadeemia (2017–) 2011. aasta novembris teatas Tallinna Tehnikaülikooli nõukogu oma otsusest luua arhitektuuriprofessori ning urbanistikaprofessori ametikohad. Selle ajendiks oli kavatsus avada arhitektuuri magistriõpe, teha erialast uurimistööd ning viia läbi täiendkoolitust. Professuuride loomisega taasalustati Tehnikaülikoolis arhitektuuriõpe. Tallinna Tehnikaülikooli rektor Andres Keevallik teatas ka, et tehnikaülikoolil on plaanis luua esmalt arhitektuuri ja urbanistika instituut, tulevikus aga ka arhitektuuri ja urbanistika akadeemia. Akadeemia juht on Kimmo Sakari Lylykangas (Helsingis asuva omanimelise arhitektibüroo osanik). Akadeemia õppejõududeks on tunnustatud ja suurte rahvusvaheliste kogemustega arhitektid Emil Urbel, Irina Raud, Ignar Fjuk, Vilen Künnapu, Jaan Kuusemets, Ioannis Lykouras, Üllar Ambos, teadur Francesco De Luca, kunstnikud Anu Juurak, Raoul Kurvitz, kunstiajaloolane Epi Tohvri, insenerid Hendrik Voll, Dago Antov, Valdo Suurkask, insenerigraafika lektor Sergei Letunovitš sotsioloog Katrin Paadam jt. Irina Raud (direktor 2013–2016) Ignar Fjuk (juhataja kohusetäitja 2017–2018) Kimmo Lylykangas (direktor 2018-) Instituudi aegu (2013–2016) eksisteerisid õppetoolid ja lektoraadid, näiteks 2013. aastal oli neli õppetooli ja 1 lektoraat: arhitektuuri õppetool kunsti- ja arhitektuuriajaloo õppetool linnaplaneerimise õppetool visuaalkunsti õppetool insenerigraafika lektoraat Tallinna Tehnikaülikooli aastaraamat 2013 (XXI). digi.lib.ttu.ee, lk 60 TTÜ valmistab ette arhitektuuri ja urbanistika akadeemia loomist. forte.delfi.ee, 17. november 2011 Irina Raud. etis.ee Ignar Fjuk. ttu.ee Tallinna Tehnikaülikooli aastaraamat 2013 (XXI). digi.lib.ttu.ee, lk 91 Viitamistõrge: <references>-siltide vahel olevat <ref>-silti nimega "ttu1" ei kasutata eelnevas tekstis. Arhitektuur ja urbanistika. ttu.ee Akadeemia töötajad. ttu.ee
Arsenali keskus

Arsenali keskus on kaubanduskeskus Põhja-Tallinna linnaosas aadressil Erika tänav 14. Keskus avati sügisel 2016. Keskus asub hoones, mida varem kasutas relvaettevõte Arsenal. http://arsenalkeskus.ee/arsenal/ (vaadatud 21.05.2018) Keskuse koduleht  Arsenali keskus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Auriga keskus

Auriga keskus on kaubandus- ja vabaajakeskus Saare maakonnas Kuressaare lähedal Kudjape alevikus, Tallinna tänav. 88. See on ainus kaubanduskeskus Saare maakonnas. Keskus avati oktoobris 2008. Keskuses on kasutatavat pinda 16 000 m². Keskuses on 32 poodi ja Apollo kino. http://auriga.ee/auriga/ (vaadatud 21.05.2018) Keskuse koduleht
Vaata Maailma

Vaata Maailma on Eesti sihtasutus, mille eesmärk on tõsta Eesti elanike info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) oskusi ja huvi selle valdkonna vastu. Sihtasutuse asutasid 2001. aastal AS Hansapank, AS Eesti Ühispank, AS Eesti Telefon, AS EMT, IBM Eesti OÜ, Oracle Nederlands BV Eesti filiaal, AS Microlink, IT Grupp AS, AS Baltic Computer System ja AS Starman. Nutilabor http://www.vaatamaailma.ee/meist (vaadatud 21.05.2018) Sihtasutuse koduleht
MMPI

MMPI (lühend sõnadest "Minnesota Multiphasic Personality Inventory") on täiskasvanu isiksuse ja psühhopatoloogia psühhomeetriline test. Töötati välja 1940ndatel USAs, hiljem korduvalt uuendatud. Kasutusel ka Eestis (eesti keeles). Jüri Saarma ("Meditsiinipsühholoogia", 1985, lk. 70) loetleb järgmisi MMPI skaalasid: hüpohondria (fikseeritus enda tervislikule seisundile); depressioon (depressiooni ja ärevuse esinemine); hüsteeria (emotsionaalne ebaküpsus ja egotsentrism); psühhopaatia (sotsiaalne desadaptatsioon); soo skaala (vastavus stereotüüpsele maskuliinsusele/feminiinsusele); paranoilisus (mõtlemise rigiidsus ja luululisuse esinemine); psühhasteenia (foobiad ja ärevus); skisoidsus (mõtlemise ja hoiakute iseärasused ja ebatavalisus); hüpomaniakaalsus (meeleolu kõrgenemine ja aktiivsuse tõus); sotsiaalne introverteeritus (iseloomustab indiviidi valmidust ja võimet sotsiaalsete kontaktide loomiseks). MMPI plussiks on suur valiidsus ja tõhusus; puuduseks on suur töömahukus, mida testi tegemine ja hindamine nõuavad. https://hrcak.srce.hr/file/235994
VEB

VEB võib tähendada järgmist: Sihtasutus VEB, Eesti sihtasutus, mis enne reorganiseerimist oli Riiklik VEB Fond VEB ehk volkseigener Betrieb, ettevõtlusvorm Saksamaal ...
Tallinna Tehnikaülikooli ehituse ja arhitektuuri instituut

Tallinna Tehnikaülikooli ehituse ja arhitektuuri instituut on Tallinna Tehnikaülikooli inseneriteaduskonna akadeemiline struktuuriüksus (instituut). Asub Tallinnas aadressil Akadeemia tee 5, õppehoones nr 3. Instituut moodustati 1. jaanuaril 2017 TTÜ ehitusteaduskonna ümberkujundamise tulemusena. Ehituse ja arhitektuuri instituut on Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna õigusjärglane. Instituuti kuulub kaheksa uurimisrühma ning seitse laborit. Uurimisrühmad loodi õppetoolide asemele. Arhitektuuri ja urbanistika akadeemia on endine arhitektuuri- ja urbanistikainstituut. Jarek Kurnitski (alates 1. jaanuarist 2017) Arhitektuuri ja urbanistika akadeemia Ehituskonstruktsioonid Ehitusprotsessi uurimisrühm Lainetuse dünaamika Liginullenergiahooned Konstruktsiooni- ja vedeliku mehaanika Teedeehitus ja geodeesia Vee- ja keskkonnatehnika Ehituskonstruktsioonide teadus- ja katselaboratoorium Ehitusmaterjalide teadus- ja katselaboratoorium Tugevuse teadus- ja katselaboratoorium Hüdromehaanika teadus- ja katselaboratoorium Veekvaliteedi teadus- ja katselaboratoorium Teede ja liikluse teadus- ja katselaboratoorium TTÜ liginullenergia testmaja Instituudi struktuur ja juhtimine. ttu.ee Jarek Kurnitski. etis.ee TTÜ. Ehituse ja arhitektuuri instituut. ttu.ee Instituudi töötajad. ttu.ee Ajalugu. ttu.ee
Valjala Martini kogudus

EELK Valjala Martini kogudus on luterlik kogudus Valjalas. Kogudus kuulub Saarte praostkonda. Koguduse õpetaja on Hannes Nelis, organist Tiiu Liventaal. Juhatuse esimees on Aive Mõistlik. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12.00 Valjala kirikus. Koguduse kantselei asub pastoraadis. Pastoraadihoone teisel korrusel toimuvad talviti jumalateenistused, sellest ka pastoraadihoone teine nimetus – talvekirik. Koguduse juures tegutseb pühapäevakool, toimuvad noorteõhtud. 17. detsembril 2000said koguduse liikmed teist korda 20. sajandi jooksul ise õpetajat valida (eelmine valitud õpetaja oli Gustav Kutsar). Õpetajat valis 2000. aastal 42 koguduse hääleõiguslikku liiget, kes andsid Hannes Nelisele oma toetuse ühehäälselt. Kõik teised viimase aastasaja jooksul kogudust teeninud õpetajad (k.a Toomas Paul ja Jaan Tammsalu) on kohale määratud. Hannes Nelis valiti pühapäeval Valjala koguduse õpetajaks. Meie Maa, 22. detsember 2000 Ave Maria Mõistlik: "Valjala koguduse täiskogu valis nõukogu" Meie Maa, 10. veebruar 2009 Raul Vinni: "Sõbrad Soomest remondivad Valjala pastoraadihoonet" Oma Saar, 19. aprill 2008