laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jana

Jana jõgi (vene Яна) ehk Djaangõ (sahha Дьааҥы) on jõgi Venemaa põhjaosas Sahhas. Janast läände jääb Leena ja itta Indigirka jõgi. Jana saab alguse Verhojanski ahelikust Sartangi ja Dulgalahhi jõe liitumisel, suubub Laptevite merre Jana lahte. Suubumisel moodustab ta suure delta, mille pindala on 10 200 km². Jõesuudmes asub suur tasane saar Jarok. Jana jõe jõgikonnas on umbes 40 000 järve. Nende hulgas on nii jääajal tekkinud alpijärvi kui ka soodes tekkinud läbivooluga järvi. Jõgi toitub vihma- ja lumesulamisveest. Jääkattes on ta oktoobrist mai lõpu või juuni alguseni. Vooluhulk on väga ebaühtlane: juunist septembrini voolab ära üle 93% aastasest äravoolust. Keskmine äravool on Verhojanski juures 150 m³/s, suudmes 1000 m³/s). Verhojanskis on jõgi jääs 220 päeva aastas, sealhulgas põhjani jääs 70–110 päeva. Peamised lisajõed on Adõtša, Oldžo, Abõrabõt (paremalt) ja Bõtantai, Bakõ (vasakult). Jana jõe kaldal asuvad Verhojansk, Batagai, Ust-Kuiga kaid ja suudmealas Nižnejanski sadam. Kogu valglas on maapinnas igikelts. Kogu valglat katab tundra, siiski leidub kohati kõikjal kuni deltani välja kohti, kus kased kasvada saavad. Jana valglas asub nii-öelda Venemaa külmapoolus. Seal on registreeritud põhjapoolkera madalaimad temperatuurid. Talviti langeb temperatuur alla –50 °C. Registreeritud on –71 °C ja usutakse, et mägedes on see veel madalamgi. Jakuudi rahvapärimuse kohaselt juhtub niisuguste külmade ajal, et kui üks inimene hüüab teisele midagi ja too ei kuule seda, on põhjuseks asjaolu, et sõnad on õhus ära külmunud. Kevadel, kui jälle soojaks läheb, sulavad sõnad üles ja kes sel ajal õiges kohas viibib, kuuleb kõike seda, mis juba mitu kuud tagasi seal kohas öeldi. Jana jõe keskmine vooluhulk (m³/s) Jubileinaja hüdroloogiajaamas (67°63′N 52°18′E) (andmed on arvutatud aastate 1972–1994 alusel) Jana jõe org on esimene teadaolev inimasustusega koht Arktikas. Jõe deltast on leitud 30 tuhat aastat vana asustuse jälgi (ajast 12 tuhat aastat enne viimase jääaja maksimaalse jäätumise aega). Jääajal oli igilume all ainult Verhojanski ahelik, kuid suuremas osas valglast igijääd ei moodustunudki, sest seal oli selleks liiga kuiv. 1892–1894 korraldas parun Eduard von Toll Alexander von Bunge Venemaa Keiserliku Teaduste Akadeemia ekspeditsiooni koosseisus Jana jõe (ja teistegi Põhja-Jäämerre suubuvate jõgede) geoloogilisi uuringuid. 1 aasta ja 2 päeva pikkuse ekspeditsiooni jooksul läbiti 25 tuhat kilomeetrit, sellest 4200 km mööda jõgesid. Jubileinaja hüdroloogiajaam (Jana jõgi)
Jiuquan

Jiuquan (hiina 酒泉市; Jiǔquán Shi) on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Gansu provintsis. Piirneb põhjas Mongooliaga, läänes Xinjiangiga, idas Sise-Mongooliaga ja lõunas Qinghaiga. 2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikest 97,2% hiinlased ja 0,74% hueid. Suzhou linnarajoon (肃州区), 3349 km² Yumen (玉门市), 13 500 km² Dunhuang (敦煌市), 26 960 km² Jinta maakond (金塔县), 14 663 km² Guazhou maakond (瓜州县), 23 150 km² Aksay Kasahhi autonoomne maakond (阿克塞哈萨克族自治县), 31 374 km² Subei Mongoli autonoomne maakond (肃北蒙古族自治县), 66 748 km² Jiuquani kosmodroom
Mardøla

Mardøla on jõgi Norras Møre og Romsdali maakonnas Nesseti vallas. Jõgi saab alguse 945 meetri kõrguselt üle merepinna Mardalstjønna järvest ja suubub 22 meetri kõrgusel üle merepinna olevasse Eikesdalsvatneti järve. Jõgi on üsna lühike (umbes 3 km). Umbes ühe kilomeetri kaugusel jõe algusest ühineb Mardøla jõega Ytste Mardøla (või ka Vestre Mardøla (tõlkes Lääne-Mardøla)). Mardøla jõe alguse ja Ytste Mardølaga ühinemise koha vahel asub üks Euroopa kõrgemaid jugasid Mardalsfossen.
Robert De Niro

Robert De Niro (sündinud 17. augustil 1943) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja, režissöör ja produtsent. Parima peaosatäitja Oscari sai ta filmiga "Raevunud härg" ja parima kõrvalosatäitja Oscari noore Vito Corleone rolli eest filmis "Ristiisa 2". Ta on olnud nomineeritud kuuele Oscarile. De Niro sündis kunstnike perekonnas. Isa Robert De Niro vanem oli itaalia-iiri päritolu abstraktne ekspressionistlik maalikunstnik ja skulptor, ema Virginia Holton Admiral oli inglise-saksa-prantsuse-hollandi päritolu maalikunstnik ja luuletaja. Vanemad lahutasid abielu, kui Robert oli kolmeaastane. Robert kasvas koos emaga New Yorgis Manhattanil Little Italy linnaosas, aga ka isa elas kõigest jalutuskäigu kaugusel ja Robert käis tal sageli külas. De Niro lõpetas riikliku põhikooli ja õppis mõnda aega kahes humanitaarkallakuga erakeskkoolis, aga neid ta ei lõpetanud. 16-aastaselt lahkus ta koolist, et hakata näitlejaks. Näitlemist õppis ta Stella Adleri konservatooriumis ja Lee Strasbergi näitestuudios. De Niro tegi oma esimesed osatäitmised Brian De Palma väikese eelarvega filmides. De Palma tutvustas De Nirot Martin Scorsesele ning Scorsese filmiga "Agulitänavad" tuli ka tunnustus. De Niro on mänginud veel seitsmes Scorsese filmis: "Taksojuht", "New York, New York", "Raevunud härg", "Komöödiakuningas", "Omad poisid", "Hirmu neem" ja "Kasiino". Nendes mängis De Niro peamiselt võluvat, emotsionaalselt ebastabiilset, psühhopaatiliste kalduvustega tegelast. 1980. aastate keskel hakkas De Niro mängima ka komöödiates. Neist tuntuimad on "Saba liputab koera", "Ka gängster on inimene" ja "Kohtumine äiaga". Suurima honorari, 20 miljonit dollarit, teenis ta osatäitmisega filmis "Gängster on ikka veel inimene". 1989. aastal asutas De Niro koos Jane Rosenthaliga produktsioonifirma, mis sai ta kodukoha järgi nimeks TriBeCa Productions. 2002. aastal sai temast üks Tribeca filmifestivali algatajaid. Filmi "Ristiisa 2" tarvis õppis ta neli kuud Sitsiilia murrakut ja kasutas seda pea kõikjal filmis. Filmi "New York, New York" jaoks õppis ta saksofoni mängima. "Raevunud härja" tarvis õppis ta poksima ja võttis ligi 30 kg kaalus juurde. Filmi "Taksojuht" rolliks valmistudes töötas ta ka päriselt taksojuhina. 1998. aastal süüdistati teda Pariisis prostitutsiooni levitamises. Ta eitas kõiki süüdistusi ja lubas enam mitte iial Prantsusmaale oma jalga tõsta. Sageli on teda võrreldud Al Pacinoga. Koos mängisid nad kahes filmis: "Ristiisa 2" ja "Pinge". Filmis "Pinge" ("Heat") oli ka stseen, kus mõlemad istusid laua ääres ja rääkisid juttu. Parima meespeaosatäitja Oscar 1981. aastal rolli eest filmis "Raevunud härg" Parima meeskõrvalosatäitja Oscar 1975. aastal rolli eest filmis "Ristiisa 2" Parima meespeaosatäitja Kuldgloobus 1981. aastal rolli eest filmis "Raevunud härg" Los Angelese filmikriitikute parima meesnäitleja auhind 1976. aastal rolli eest filmis "Taksojuht" 1980. aastal rolli eest filmis "Raevunud härg" Elutöö Kuldlõvi (1993) Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind (2011) Robert De Niro andmekogus IMDb (inglise) Robert De Niro andmekogus Filmiveeb
Akustika mõisteid

Siin on loetletud akustika mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y A-korrektsioon - ajaline faas - aeroakustika - akustiline baar - akustiline impedants - akustiline materjal - akustiline tagasisidestus - akustiline takistus - akusto optika - alarõhk - allveeakustika - amplituud - amplituudiväärtus - arhitektuuriakustika - artikulatsiooniline espertiis bioakustka dekaad - detoneerimine - detsibell - digitaalne reverberaator - dünaamiline intermodulatsioonmoonutus - dünaamiline mikrofon ebalineaarmoonutus - edastamise kadu - elastne keskkond - elektroakustika - elektrodünaamika - elektromehaaniline muundur - epüür faas - foonika - foonon - formant gradient heli - heliallikas - heliallika dünaamikapiirkond - heliallika statistilis-dünaamiline spekter - helienergia - heliintensiivsus - heliisolatsioon - helikestus - helikiirus - helikõrgus - helilaine - helilainevõrrand - helimaastik - heli maskeerimine - helimoonutus - helineelduvus - helineeldumistegur - helipeegeldus - helirõhk - helisagedus - helisagedusspekter - helistuudio - helitaju - helitase - helitehnika - helitugevus - helivaljus - helivõimendi - heliväli - heliülekanne - Helmholtzi resonants - häiring - hääl induktiivne muundur - infraheli - inimkõne - inimkõrv - intermodulatsioon - iseergutumine järelkõla - järelkõla kestus kaja - kajaruum - kajaruumreverberaator - kajavaba ruum - kardioidkarakteristik - kerakiirgur - keralaine - kesksagedus - kiirgusvõimsus - kiiruse potentsiaal - kinnine ringlaine - kolbkiirgur - kondensaatormikrofon - koonusvaljuhääldi - koosinusoidaalne võnkumine - Kundti toru - kuuldav heli - kvadrofoonia - kõlar - kõlaruum - kõne - kõne arusaadavus - kõneeadastusindeks - kõnesüntesaator - kõrv - külgvaatesonar lainearv - lainefaas - lainefront - lainepikkus - lainevõrrand - Lambi laine - liitmikrofon - liitkõlar - lintmikrofon - lokaliseerimine magnetlintreverberaator - magnettrummelreverberaator - mehaaniline võnkumine - mikrofon - müra - müratõke - müranivoo neliklemm oktavfilter - oktavriba - osakese kiirendus - osakese kiirus - osakese siire paskal - peegeldunud laine - pikilaine - plaatreverberaator - poollaine - poor - punktallikas - püstikkõlar - Pythagorase haamrid radiaalkõlar - Rayleigh' laine - resonantsisagedus - resoneerimine - reverberaator - reverberatsioon - reverberatsiooniaeg - Rijke'i toru - ringlaine - Rubensi toru - ruum - ruumiakustika - ruumiline faas - ruupor - ruuporvaljuhääldi sabiin - sagedusala - sagedusriba - Savarti ratas - seismiline kommunikatsioon - seisulaine - siinuseline võnkumine - siirdenähtus - siirde faas - siirde potentsiaal - sonoluminestsents - stereofoonia - stereomikrofon - subjektiivne helikõrgus - suletud ringlaine - summaarne laine - suunakarakteristik tasalaine - tasapinnaline laine - tertsriba - termoakustika - torureverberaator ultraheli - Umov-Pointingi seadus valjuhääldi - vastasfaas - vedrureverberaator - viskoossus - võnkeamplituud - võnkumine - võnkefaas - võnkekiirus - võnkeperiood - võnkesagedus ülerõhk
Duo

Duo on kahest instrumentalistist koosnev instrumentaalansambel. Duett
Ljahhovi saared

Ljahhovi saared (vene Ляховские острова) on saarestik Põhja-Jäämeres, Uus-Siberi saarte lõunaosas. Saarestiku koosseisu kuulub 4 saart: 2 suurt (Suur-Ljahhovi saar ja Väike-Ljahhovi saar) ning 1 väike (Stolbovoi saar). Veel üks väike saar – Semjonovski saar – koosnes jääst ja aastaks 1955. sulas täiesti, selle kohale jäi liivane madal. Saarestiku pindala on umbes 6100 km². Mandrist eraldab saarestikku Dmitri Laptevi väin, Anjou saarestikust Sannikovi väin. Pinnamood on tasane. Saarestiku kõrgeim punkt on Emi-Tassi mägi (293 m) Suur-Ljahhovi saarel. Saarestiku avastasid ja uurisid seda 1712. aastal Jakov Permjakov ja Merkuri Vagin. Saared said oma nime jakuudi kaupmehe Ivan Ljahhovi auks. "Поиски Земли Санникова". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2003. Vaadatud 26. juulil 2009. Ljahhovi saarte põhikaart
Trio

Trio on kolmest pillimängijast koosnev instrumentaalansambel. Ajalooliselt välja kujunenud kindla koosseisuga on keelpillitrio ja klaveritrio. Power-trio
Kunda laht

Kunda laht on laht Eesti põhjarannikul, Soome lahe mereosa. Laht külgneb Kunda linna ning Haljala ja Viru-Nigula vallaga. Lahte suubuvad Kunda jõgi ja Toolse jõgi ning Küda oja. Lahes asub ka Roogsaare laht. Lahe lääneosas asub piklik Liivasäär. 1471. aastal rajati lahe lääneossa Toolse neemele Toolse ordulinnus, mis pidi kaitsma sealset Toolse sadamat mereröövlite rüüsteretkede eest. Lõplikult purustati linnus Põhjasõja päevil 18. sajandi alguses. Tänapäeval asub lahe lõuaosa rannikul Kunda sadam, mis rajati algselt 19. sajandi algul ning taastati 1994. aastal. Lahe lääneosa kaitstakse Toolse looduskaitseala ja idaosa Letipea maastikukaitseala koosseisus. 2022. aasta kevadel valminud dokumentaalfilm "Kolmevahel" (Kunda lahe looduskaitselugu) jutustab lahti 1992–1993 aset leidnud tegevused, millega takistati Kunda sadama laiendamist Letipea ja Toolse suunal. Marek Vahula. Kolmevahel. Kunda lahe looduskaitselugu YouTube
Hundikangrud

Hundikangrud (ka: Muuksi Hundikangrud) on kivikirstkalmed Harjumaal Kuusalu vallas Muuksi külas Kahala järve ääres. See on Eesti suurim kalmerühm[viide?]. Hundikangrud on Muuksi kivikirstkalmete suurim rühm. Hundikangrutest varaseimad on rajatud ilmselt juba nooremal pronksiajal (9.-8. sajandil eKr). Hiliseimad kuuluvad eelrooma rauaaja lõppu ning rooma rauaaja algusse. Hundikangrud koosnevad umbes 250 (teistel andmetel 85 kalmest) kivikirstkalmest[viide?]. Kõik need asetsevad õhukese huumusekihiga loopealsetel aladel ja enamik neist on orienteeritud järvele (järv on neilt praegu nähtav või on seda olnud minevikus)[viide?]. Läbiuuritud Hundikangrute kalmetesse oli maetud 11 surnut, kellest paljude luudest oli kalmes vaid osa[viide?]. Kuna kaevamisel leiti ühe inimese luid mitmest kalme piirkonnast, siis viitab see kahekordsele matmisele. Ümbermatmise põhjus võis olla rituaalne ja/või religioosne. Hundikangrud nagu kivikirstkalmed üldiselt on väga panustevaesed. Paljud kalmed on siin üldse panusteta, mõnedest on saadud savinõude kilde ja loomaluid. Lisaks on leitud veel üksikuid luust ja rauast ehtenõelu, harva ka mõni pronksehe[viide?]. Arvatakse, et savinõude killud ja loomaluud võisid pärineda kalmel läbi viidud rituaalidest[viide?]. Hundikangrud 2009. aasta suvel Hundikangrud 2009. aasta suvel Kabelikangrud Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 347. Horisont: Esiisade nekropol - Hundikangrud http://www.visitharju.ee/et/hundikangrud (vaadatud 1.08.2013) Artikkel ajakirjas Horisont
Soolo

Soolo on üksiku esineja etteaste. Muusikas tähendab soolo üksi laulmist, pillimängu, jne. Soolo võib olla iseseisev muusikateos või selle eraldiseisev osa või ka lõik muusikateosest, kus domineerib üks esineja (solist). Soolo ajal teised esinejad vaikivad või saadavad solisti minimaalselt. Sooloartist on muusik, kes töötab üksi ilma ansamblita. Sooloalbum on ühe esineja poolt välja antud helisalvestis. Koreograafias tähendab soolo tantsusoolot, mil üks tantsija esineb üksi või teiste esinejate taustal. Ülekantud tähenduses võib soolo tähendada kellegi üksikaktsiooni, tegutsemist ilma teistega kooskõlastamata.
Päikese poole

"Päikese poole" on Eesti ansambli Urban Symphony teine singel. Laulu esitas Sandra Nurmsalu 22. juulil 2009. Uus singel "Päikese poole" YouTube's Laulu "Päikese poole" sõnad
Ameerika Ühendriikide Senat

Ameerika Ühendriikide Senat (inglise United States Senate) on Ameerika Ühendriikide Kongressi ülemkoda. Senat peab oma istungeid Washingtoni Kapitooliumi põhjatiivas. Senatisse kuulub 100 liiget, keda nimetatakse senaatoriteks. Senatisse valitakse kuueks aastaks igast osariigist kaks esindajat. Territooriumid, millel pole osariigi staatust, (näiteks Columbia ringkond ja Puerto Rico) esindajaid ei vali. Valimised on enamusvalimised. Iga kahe aasta järel valitakse ümber umbes kolmandik senati liikmetest. Korraga valitakse igast osariigist ainult üks senaator ning valituks osutub enim hääli saanud kandidaat. Kandidaat peab olema vähemalt viimased 9 aastat olnud Ameerika Ühendriikide kodanik ja vähemalt 30-aastane. Kandidaadid peavad lisaks olema alalised elanikud osariigis, kus nad kandideerivad. Senati valimise põhimõtted ja tema ülesanded on kirjas põhiseaduse esimeses peatükis. Esimene senati koosseis kogunes aastal 1789, kaks aastat pärast põhiseaduse vastuvõtmist. Esialgu nägi põhiseadus ette, et senaatorid valib osariigi seadusandlik kogu, kuid 1913. aastal jõustunud 17. parandusega anti rahvale otsene valimisõigus. Valimised toimuvad paarisarvulistel aastatel novembri esimesele esmaspäevale järgneval teisipäeval. Seni viimased senativalimised peeti 3. novembril 2020 ning järgmised toimusid 8. novembril 2022. Senati presidendiks on Ameerika Ühendriikide asepresident, kuid ta ei ole senaator ja tal ei ole hääleõigust, välja arvatud juhul, kui hääled jagunevad võrdselt. Senat valib aseesimehe (president pro tempore), kellel on õigus juhatada istungeid siis, kui asepresidenti ei ole kohal. Enamasti aga juhatab istungeid mõni muu enamusparteisse kuuluvatest senaatoritest. Alates 1890. aastast on aseesimeheks tavaliselt alati olnud enamuspartei kõige pikema ametiajaga senaator. Praegu on senati aseesimeheks Patrick Leahy, kes on olnud senaator alates 1975. aastast. Senatil on ainuõigus mõista kohut kõrgemate riigiametnike üle. Kui kohtu all on Ameerika Ühendriikide president, asendab asepresidenti eesistuja kohal ülemkohtunik. Seaduseelnõu peavad vastu võtma nii Esindajatekoda kui ka senat. Seadusi võivad algatada mõlemad kojad. Maksudega seotud eelnõusid senat algatada ei saa, kuid ta võib Esindajatekoja algatatud eelnõude puhul parandusettepanekuid teha. Senat kinnitab ametisse ministrid ning föderaalametnikud, sealhulgas kohtunikud, ning ratifitseerib välislepingud. Senaatori aastapalk on alates 2009. aastast olnud 174 000 dollarit. Senati parteiline koosseis on alates 3. jaanuarist 2021 järgmine: https://www.senate.gov/senators/SenateSalariesSince1789.htm Ameerika Ühendriikide Senati koduleht
Älvkarleby vald

Älvkarleby vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Uppsala läänis Upplandi maakonnas. Asub Läänemere kaldal. Suuremad asulad on Skutskär, Gårdskär, Marma ja Älvkarleby. Vallas asub Stora Enso paberivabrik. Vallast on pärit kirjanik Stig Dagerman. Älvkarleby vald on üks väheseid Rootsi valdu, mis on säilinud samades piirides, kui see loodi 1863. aastal Älvkarleby kihelkonna alal. Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980 Valla koduleht
Härghein

Härghein (Melampyrum) on taimeperekond mailaseliste sugukonnast. APG II süsteemi järgi kuulub soomukaliste sugukonda. Arvatakse, et härgheina eestikeelne nimi tuleb sellest, et tema lehtedel on teritunud tipud ning lehed asetsevad paarikaupa, nii et tekib sarnasus härjasarvedega. Melampyrum arvense L. – põld-härghein. Eestis paiguti (üksnes läänesaartel), areaali kirdepiiril. Melampyrum cristatum L. – harjakas härghein. Eestis paiguti (peamiselt lääneosas), areaali põhjapiiri lähedal. Melampyrum nemorosum L. s. str. – harilik härghein. Eestis paiguti (peamiselt lääne- ja põhjaosas). Melampyrum polonicum (P.Beauv.) Soó – poola härghein. Eestis paiguti (peamiselt idaosas), areaali loodepiiril. Melampyrum pratense L. – palu-härghein. Eestis tavaline. Melampyrum sylvaticum L. – mets-härghein. Eestis tavaline. Hendrik Relve. Palu-härghein. – Eesti elusloodus: Kodumaa looduse teejuht, Varrak 2001, lk 49.
Palu-härghein

Palu-härghein ehk aas-härghein (Melampyrum pratense) on mailaseliste sugukonna härgheina perekonda kuuluv taimeliik. Eestikeelne nimetus tuleb sellest, et ta kasvab palumetsades. Taime rahvapärased nimetused on vainu-jaanihein, karukaerad, varbalill, võihein. Liigi ladinakeelne nimetus pärineb Carl von Linnélt. Palu-härghein sarnaneb mets-härgheinaga. Kõrglehed ei ole lillad nagu harilikul härgheinal. Õied ei ole erkkollased nagu harilikul härgheinal ega tumekollased (kuldkollased) nagu mets-härgheinal, vaid on osalt valged, osalt kollased. Õied on mets-härgheina õitest peaaegu poole pikemad. Palu-härghein kasvab enamasti kuivemates ja kehvema mullaga paikades kui teised härgheinaliigid. Palu-härghein on Eestis tavaline. Kasvukoht on puittaimede lähedal (enamasti kuivas) hõredas palumetsas, eriti männikus, ka segametsas, kasvukohtadel massiliselt. Kuivades palumetsades on teda rohkelt. Ta on palumetsade tüübirühma iseloomulik liik, tal ei ole seal toidupuudust. Kasvab ka rabaservadel ja niitudel. Eelistab happelist mulda, kasvab sageli ka liivastes, kuivades ja väheviljakates kohtades. Kõrgus on Eestis 10–30 cm (10–40 (50) cm). Juured on väikesed, haustoritega teiste taimede juurtele kinnitumiseks. Nii varrelehtedel kui ka kõrglehtedel on leheserv alusel enamasti üksikute kõverdunud hammastega. Lehetipud on teritunud. Lehed on pehmed ja lopsakad. Õiekate on kaheli, õis on mõlemasuguline. Tupp on lihtlehine, ka kroon on lihtlehine. Õied on kahvatud või peaaegu valged, Eestis umbes 1,5 cm (1,5–2 cm; õiekrooni pikkus 1–1,5 cm)[viide?] pikkused, tipuosas kollakad, alaosas kollakasvalged (huuled kollased, putk valkjas).[viide?] Seemned on küllaltki suured, meenutavad sipelganukke. Palu-härghein on ühekojaline üheaastane taim. Eestis õitseb juunist septembrini (maist septembrini).[viide?] Paljuneb tõhusalt seemnetega. Seemned meenutavad sipelganukke, mistõttu sipelgad viivad neid kaasa. Järgmisel aastal kasvab taim sama tihedalt. Palu-härghein on poolparasiit, kes kinnitub juurtega puu, põõsa või kääbuspõõsa juurele. tedred, metsised ja mõned muud maapinnal toituvad linnud söövad peamiselt palu-härgheina seemneid, metsised suvel ka lehti. Kariloomad söövad teda, kuid söödaväärtus on madal. Hendrik Relve järgi söövad tedred, metsised ja paljud sõralised teda lehtede pärast. Teda söövad ka niidu-võrkliblika röövikud.[viide?] Palu-härghein on veidi mürgine. Tundlikumatel inimestel soovitatakse vältida tema mahla sattumist limaskestale. Mürgistus tekitab kõhulahtisust, peavalu ja peapööritust. Rahvameditsiinis ravitakse haudunud varbavahesid pudruks hõõrutud palu-härgheina ülemise poolega, mis pannakse varvaste vahele. Austria rahvameditsiinis on palu-härgheina kasutatud reuma ja veresoonte lubjastumise raviks teena või padja sisuna.[viide?] Hendrik Relve. Palu-härghein. – Eesti elusloodus: Kodumaa looduse teejuht, Varrak 2001, lk 49. Toomas Kukk. Eesti taimede kukeaabits, Varrak 2004, lk 242–243. Palu-härghein, bio.edu.ee Liigikirjeldus, bio.edu.ee Palu-härghein andmebaasis eElurikkus
Rohetäpik

Rohetäpik (Argynnis paphia L.) on koerlibliklaste sugukonda ja täpiku perekonda kuuluv liblikaliik. Eestis üsna tavaline, võrdlemisi suur liblikas. Lendab juuli algusest septembri alguseni, enamasti metsaveertes. Valmikud toituvad tihti ohakaõitel. Lisaks oranži värvi liblikatele leidub ka hallikat värvi rohetäpiku vorm (Argynnis paphia f. valesina). ♂ △ ♂ ♀ △ ♀ forma valesina Viidalepp, Jaan; Remm, Hans 1996. Eesti liblikate määraja. Tallinn: Valgus, lk. 216. Rohetäpik andmebaasis eElurikkus
Liit (poliitika)

Liit ehk sõjaline liit on salajane või avalik ametlik kokkulepe kahe või enama riigi vahel, mille puhul sõjalist ja julgeolekupoliitikat koordineeritakse ühise diplomaatiaga. Konföderatsioon Liiga Liitlasriik NATO Pakt Siduv liit Vaikiv liit
Röövik

Röövik on täismoondega putukate arengujärk, liblikaliste vastne. Röövikul on 3 paari rindmikujalgu ja 2 kuni 5 paari tagakehajalgu ehk ebajalgu (ebaröövikul on tagakehajalgu kas 1 paar või rohkem kui 5 paari). Röövikud kooruvad munadest. Röövikud on putukatel peamiseks (vahel ka ainsaks) toituvaks arengustaadiumiks. Täiskasvanud röövikud nukkuvad. Nukust koorub valmik. ebaröövik neidis tõuk vagel vastne Eesti maaelu entsüklopeedia (A–K), 2008. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Dusk Log

"Dusk Log" on ansambli múm EP 2004. aastal välja antud plaadilt "Summer Make Good".. "Kostrzyn" — 5:17 "This Nothing Blowing in the Faraway" — 4:07 "Will the Summer Make Good for All of Our Sins?" — 4:06 "Boots of Fog" — 4:34 Plaadifirma: Fat Cat (cd10fat03 / 10fat03). Formaat: 3" CD "FatCat Records : Releases". Fat Cat Records. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.10.2009. Vaadatud 01.02.2009.