Kükk (jõuharjutus)

Kükk on jõutreeningus kogu keha, peamiselt jalgu treeniv harjutus. Peamised lihased, mida kükk treenib on reie nelipealihased ja tuharad. Sekundaarsed lihased on puusa adduktorid, sääred, tagareied ja selg. Kükk on koos lamades surumise ja jõutõstega üks jõutõstmise ala. Kükk on kõige efektiivsem jalgu treeniv harjutus ja üks efektiivsemaid jõuharjutusi üleüldse. Kükki tuleks alustada, sättides kang umbes enda õlgade kõrgusele kükipuuril. Kang tuleb sättida trapetslihastele, vältimaks kokkupuudet selgrooga. Rind peaks olema ette surutud, selg sirge ja tuhar natuke taha sirutatud. Jalgade harkseisu laius sõltub sellest, mis lihaste kasvatamine on peamine eesmärk. Kui jalgade harkseis on lai, siis on harjutuse fookus tuharalihastel, kuid kui harkseis on kitsam, liigub fookus reitele. Sirge selja ja tahasirutatud tuharaga tuleb lasta end põlvest kõveraks ja tagasi sirgeks. See on üks kordus. Rind peab olema ettesurutud ja pinges, aga liikumatu. Terve pöid peab olema paigal ja kannad peavad püsima maas. Põlved tuleb küki ajal kergelt ette suruda. Kükkida tuleb, kuni põlved on liikunud varvastest ettepoole ja reied on maapinnaga paralleelsed. Kükkides mitte nii sügavale, väheneb potentsiaalne lihaskasv. Kükkides aga sügavamale, on oht põlvi kahjustada. Tavakükk - Tavaline kükk, kus raskust hoitakse seljas õlgade juures Eeskükk - Kükk, kus raskust hoitakse randmete peal keha ees Hack kükk - Kükk, kus raskust hoitakse selja taga sirgete kätega tuhara juures Ülepea kükk - Kükk, kus Raskust hoitakse sirgete käte ja laia haardega pea kohal Pokaalkükk - Kükk, kus raskus(sangpomm või hantel) hoitakse kahe käega rinna vastas Keharaskuse kükk - Kükk ilma raskuseta Hüppega kükk - Kükk, kus ühe korduse lõpus tehakse vertikaalne hüpe Püstol kükk - Kükk, kus üks jalg on ees sirge ja kükk sooritatakse teisel jalal Smith kükk - Kükk, kus kangi asemel kasutatakse turvalisuse huvides Smithi masinat (kang on fikseeritud kahe posti külge ja saab liikuda vaid vertikaalselt, kangi küljes on konksud mida saab igal kõrgusel tagasi posti külge panna) 8. novembril 2011 sooritas Jonas Rantanen tavaküki raskusega 575 kg jõutõstmise võistlustel Helsingis. Maailmarekordiks seda siiski pidada ei saa, sest rahvusvaheliste jõutõstmise nõudmistele see ei vastanud, sest kükk polnud piisavalt sügav. 23. detsembril 2018 sooritas nõuetele vastava küki raskusega 525 kg Vlad Alhazov kasutades tulemust suurendavaid põlvemähiseid. Märtsis 2019 sooritas Ray Williams nõuetele vastava 490 kg raskuse küki, ilma ühegi tulemust suurendava vahendita. Seda loetakse ametlikuks maailmarekordiks. Naiste maailmarekordi sooritas 5. mail 2011 Olga Gemaletdinova. Raskuseks oli 310 kg. Kasutades vigast tehnikat, on vigastused kükkides tavalised. Kõige tavalisemad vigastused juhtuvad kas põlvede või seljaga. Kükkides liiga suure raskusega, on oht, et kang murrab kas üleval olles selja või kükki sooritades jalad. Tagajärjed võivad olla surmavad. Kükkides liiga sügavale, saavad põlveliigesed kannatada. Kükkides kaarega alaseljas, saab alaselg kannatada. Hoides jalgu mitte samal joonel või ebasümmeetriliselt, on oht põlvi kahjustada. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. märts 2019. Vaadatud 31. märtsil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.strongerbyscience.com/squat-stance-width/ https://www.youtube.com/watch?v=nn_cobo8Bbk "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. mai 2023. Vaadatud 31. märtsil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)