laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vitali Kim

Vitali Kim (ukraina keeles Віталій Олександрович Кім; sündinud 13. märtsil 1981 Mõkolajivis) on Ukraina ettevõtja ja poliitik, Mõkolajivi oblastiadministratsiooni ülem. Kim alustas ettevõtlust 1998. aastal ja oli järgnenud aastatel tegev mitmes ettevõtte peamiselt Mõkolajivis. Aastatel 2015–2016 osales ta Ukraina põllumajandusministeeriumi analüütikaosakonna töös. 2019. aasta presidendi- ja parlamendivalimiste ajal töötas ta partei Rahva Teener Mõkolajivi staabis. 2020. aastal kandideeris ta Rahva Teenri nimekirjas, ehkki parteisse kuulumata Mõkolajivi linnavolikokku. Sama aasta 25. novembril nimetas president Volodõmõr Zelenskõi ta Mõkolajivi oblastiadministratsiooni ülemaks. 2022. aastal kogus Kim seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse tuntust oma regulaarsete motiveerivate videopöördumistega. 2022 Bohdan Hmelnõtskõi ordeni III klass Kim on korea päritolu. Ta on abielus ning tal on kaks tütart ja üks poeg. Кім Віталій Олександрович Слово і Діло. Виборчі списки кандидатів у депутати місцевої ради cvk.gov.ua. УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №517/2020 Про призначення В.Кіма головою Миколаївської обласної державної адміністрації president.gov.ua. A Ukrainian Governor Tries To Keep Up His Region's Spirits rferl.org, 5. märts 2022. Yaroslav Trofimov. Russian Invasion Turns Ukraine’s Local Politicians Into Resistance Leaders The Wall Street Journal, 8. märts 2022. УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №112/2022 Про відзначення державними нагородами України president.gov.ua.
Endurance

Endurance oli kolmemastiline barkantiin, millel seilas Sir Ernest Shackleton koos 27 meeskonnaliikmega aastatel 1914–1917 toimunud ekspeditsioonil Antarktikasse. Alus lasti vette 1912. aastal Norras Sandefjordis Framnæsi laevatehases, kus ehitati ka paljud teised polaaruuringutes osalenud laevad. Laeva projekteeris Ole Aandrerad Larsson. Laeva pikkus oli 43,9 meetrit, laius 7,6 meetrit, kaal 350 tonni ja kiirus auru jõul 10,2 sõlme (18,9 km/h). Laev valmis 17. detsembril 1912. Laeva ehituseks kasutati Antarktika jääolude talumiseks männi-, tamme- ja ühe väga tugeva troopilise puu puitu. Endurance'i kapteniks valiti enne Shackletoni ekspeditsiooni algust kogenud meresõitja Frank Worsley. Shackletoni juhitud ekspeditsioon sai Endurance'i pardal alguse 6. augustil 1914 Inglismaalt Plymouthist. 18. veebruaril 1915 jäi laev Antarktise mandri lähedal Weddelli merel paakjäässe lõksu. Laev triivis jääpangal mitu kuud, kuni see jääsurve all purunes ja 1915. aasta novembris uppus. Kogu meeskond jäi ellu. Ekspeditsiooni edasises osas kasutati Endurance'i päästepaate, sealhulgas päästepaati nimega James Caird teekonnal Elephanti saarelt Lõuna-Georgiale. James Caird paikneb nüüd Inglismaal Dulwich College'i muuseumis. Endurance'i „märkimisväärselt heas seisukorras“ vrakk leiti 2022. aasta märtsikuu esimesel nädalavahetusel 3008 m sügavuselt merest. Mrs Chippy – Endurance'i laevakass Fountain, Henry (9. märts 2022). "At the Bottom of an Icy Sea, One of History's Great Wrecks Is Found". The New York Times (inglise). ISSN 0362-4331. Vaadatud 9. märts 2022. Amos, Jonathan (9. märts 2022). "Endurance: Shackleton's lost ship is found in Antarctic". BBC News (inglise). Vaadatud 9. märts 2022. "Endurance: 'Finest wooden shipwreck I've ever seen'". BBC News (inglise). 9. märts 2022. Vaadatud 9. märts 2022.
Olga Skabejeva

Olga Vladimirovna Skabejeva (vene keeles Ольга Владимировна Скабеева; sündinud 11. detsembril 1984 Volžskis Volgogradi oblastis) on Venemaa telesaatejuht. Ta lõpetas 2003. aastal Volžskis keskkooli ja 2008. aastal kiitusega Peterburi ülikooli ajakirjanduse erialal. Aastast 2008 on ta Venemaa telesaadete "Vesti" ja "Vesti nedeli" korrespondent. Ta tõusis esile aastatel 2012–2013, kajastades ansambli Pussy Riot kohtuprotsessi, tolleaegseid valitsusvastaseid meeleavaldusi ja sellele järgnenud kriminaaluurimisi Venemaa opositsiooni toetajate tegevuse kohta. Tema kriitilised teated Venemaa opositsiooni kohta ajendasid telekriitikut Irina Petrovskajat kirjeldama teda kui Venemaa riikliku televisiooni "erioperatsioonivägede" liiget ja toonilt kui "süüdistavat prokuröri". Septembrist 2016 juhib ta koos oma abikaasa Jevgeni Popoviga telesaadet "60 minutit" telekanalis Rossija-1, mis käsitleb ühiskondlik-poliitilisi teemasid. Ta on tuntud kui "Putini televisiooni raudnukk". 2018. aastal püüdis ta diskrediteerida Suurbritannia kriminaaluurimist Sergei ja Julija Skripali mürgitamise kohta. Tema telesaates öeldi, et Skripali mürgitamise juhtum on "keeruline Briti vandenõu Venemaa mustamiseks". Arutelude käigus kipub ta sageli tegema skandaalseid avaldusi, laimab ja solvab teisitimõtlejaid. 28. veebruaril 2022 kehtestas Euroopa Liit talle viisa- ja majandussanktsioonid. Tema Euroopa Liidu riikides olev vara külmutati. "Oma telesaates on ta pidevalt kujutanud olukorda Ukrainas kallutatud viisil, käsitades Ukrainat kunstlikult loodud riigina, mida nii sõjaliselt kui ka rahaliselt toetavad lääneriigid, ning seega on tema sõnutsi Ukraina lääneriikide satelliitriik ja NATO töövahend. Ta on samuti pisendanud Ukraina rolli, kirjeldades seda „kaasaegse anti-Venemaana“." https://monitoring.bbc.co.uk/product/c1dpfrkx#section16 https://lenizdat.ru/articles/1109679/ https://www.bbc.com/news/world-europe-43652574 https://www.huffingtonpost.co.uk/entry/yulia-skripal-condition-cousin_uk_5ac607a9e4b0aacd15b8dcad?guccounter=1&guce_referrer_us=aHR0cHM6Ly93d3cuZ29vZ2xlLmNvbS91cmw_c2E9dCZyY3Q9aiZxPSZlc3JjPXMmc291cmNlPXdlYiZjZD0xMCZjYWQ9cmphJnVhY3Q9OCZ2ZWQ9MmFoVUtFd2l3NHRfUXE1dmdBaFZRMEt3S0hTeGtDX3dRRmpBSmVnUUlCQkFCJnVybD1odHRwcyUzQSUyRiUyRnd3dy5odWZmaW5ndG9ucG9zdC5jby51ayUyRmVudHJ5JTJGeXVsaWEtc2tyaXBhbC1jb25kaXRpb24tY291c2luX3VrXzVhYzYwN2E5ZTRiMGFhY2QxNWI4ZGNhZCZ1c2c9QU92VmF3MnI5cm92UmhZRDFHekczM1NLdTJWNw&guce_referrer_cs=dx_qJLGfU8DKEB57RIwzfg https://ura.news/news/1052405880 https://www.svoboda.org/a/30069334.html "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. märts 2019. Vaadatud 9. märtsil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Putini oligarhid, pankurid, propagandistid sanktsioonide all. Euroopa Liit kirjeldab detailides, kuidas nad Ukraina sõda toetasid" Eesti Päevaleht
M39 Enhanced Marksman Rifle

M39 Enhanced Marksman Rifle (ehk EMR) on poolautomaatne Gaasiga ümberlaadiv Ameerika Ühendriikide täpsusvintpüss (designated marksman rifle), mis kasutab padrunit 7.62×51mm NATO. See on sarnaselt Mk 14 Enhanced Battle Rifle'ile vintpüssi M14 edasiarendatud ja täpsemaks tehtud variant. M39 on konstrueeritud relva United States Marine Corps Designated Marksman Rifle järgi, mille asemele see kasutusse võeti.  Ameerika Ühendriigid: merejalavägi ja jalavägi. Springfield Armory M1A "Gun Review: The M1A Warhorse Reborn". tactical-life.com. 4. november 2014. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. juuli 2017. Vaadatud 9. märtsil 2022.
Modest Kolerov

Modest Aleksejevitš Kolerov (Моде́ст Алексе́евич Ко́леров; sündinud 12. aprillil 1963 Kimovskis Tuula oblastis) on Venemaa ajaloolane ja propagandist, Venemaa propagandaportaali Regnum kaasasutaja ja peatoimetaja. 1989. aastal lõpetas ta Moskva Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna, 1993. aastal kaitses ajalooteaduste kandidaadi väitekirja „P. B. Struve ja vene marksism, 1888–1901 : poliitilise biograafia kogemus”. Aastatel 1991–1994 töötas ta ajakirjade Znanije – Sila, Put ja Voprosõ Filosofii juures. 1993–1995 Vene Föderatsiooni Riigiarhiivi (Venemaa) dokumentide uurimise ja avaldamise osakonna juhataja. Samal ajal töötas ka ajalehe Segodnja kolumnistina. 1994–1996 Ülevenemaalise Riikliku Televisiooni- ja Raadioringhäälingu teabeteenistuse juhataja asetäitja. Ta oli ONEXIM-Banki ja NTV peadirektori Boris Jordani pressiteenistuse juht. 1999–2001 Peterburi kuberneri Vladimir Jakovlevi, Tšuvaššia presidendi Nikolai Fjodorovi ja Krasnojarski krai kuberneri Aleksandr Lebedi nõunik. Aastast 2002 uudisteagentuuri Regnum kaasasutaja ja peatoimetaja, Rahvusliku Uurimisülikooli Kõrgema Majanduskooli infopoliitika osakonna professor. 2005–2007 Venemaa presidendi piirkondadevaheliste ja kultuurisuhete osakonna juhataja. Alates 16. maist 2012 kirjastuse Regnum president. 2012. aasta augustis kuulutati ta Eestis, Lätis, Leedus ja Gruusias persona non grata'ks. 28. veebruaril 2022 kehtestas Euroopa Liit talle seoses Venemaa kallaletungiga Ukrainale viisa- ja majandussanktsioonid. Tema Euroopa Liidus olev vara külmutati. "Modest Kolerov on portaali Regnum kaasasutaja ja peatoimetaja ning ta on portaali kasutanud Ukraina vastase agressiivse ja kallutatud propaganda levitamiseks ning Krimmi annekteerimise ja Donbassi separatistide tegevuse suhtes positiivse suhtumise kujundamiseks. Ta on Ukrainat sageli kujutanud fašistliku või neonatsliku riigina ja lääneriike toetava marionetina. Ta väitis, et Ukraina moodustasid kunstlikult Lenin ja Stalin. Tema avaldatu kohaselt võlgneb Ukraina Venemaale tänu oma iseseisvuse eest ja seega ei vääri ta õigust olla iseseisev riik. Samuti märkis ta, et Venemaa peaks Ukraina eksistentsi lõpetama. Lisaks pakkus ta välja, et Ukraina tuleks jagada tema naabrite vahel, ja ähvardas, et sõltumatu Ukraina oleks Venemaale ohuks. Ta on aktiivselt toetanud nn Donetski Rahvavabariigi ja nn Luhanski Rahvavabariigi tunnustamist ning suuremat Venemaa toetust separatistide tegevusele Ida-Ukrainas. Ta eitas, et on olemas tõendeid selle kohta, et Venemaa on separatistidele andnud sõjalist toetust, ja kirjeldas OSCE missiooni Ida-Ukrainas kui erapoolikut ja Kiievile alluvat operatsiooni." https://www.kommersant.ru/doc/1998818 https://epl.delfi.ee/artikkel/96048091/putini-oligarhid-pankurid-propagandistid-sanktsioonide-all-euroopa-liit-kirjeldab-detailides-kuidas-nad-ukraina-soda-toetasid
Angleterre Hotell

Angleterre Hotell on Peterburis asuv 192 toaga luksushotell. See avas uksed 1991. aastal, kopeerides 1840. aastatel rajatud ja 1876. aastal rekonstrueeritud hotelli. Hotell Astoria
Selge Kõneleja

Selge Kõneleja auhind on Eesti Vaegkuuljate Liidu (EVL) väljaantav tunnustus, mis on asutatud 2013. aastal. Auhind on Uno-nimeline kullakarva kuju, mis on nimetatud Eesti Vaegkuuljate Liidu asutaja Uno Taimla järgi. Auhinna statuudi järgi on selge kõneleja inimene, kelle diktsioon on selge, kõnetempo rahulik, hääletoon ilmekas ning kes ei söö sõnalõppe. Auhinnatavad valitakse nende avalike esinejate seast, kes on hinnatava kalendriaasta jooksul olnud tegevad tele- või raadiosaatejuhina, teatrinäitlejana või postitanud videoid sotsiaalmeediakanalites. Selge kõneleja valimisel osalevad nii kuulmislangusega inimesed kui ka normkuuljad. 2013 Mihkel Kärmas 2014 Marko Reikop, Owe Petersell 2015 Anu Välba, Märt Treier, Helgi Sallo 2016 Urmas Vaino, Pille Minev, Märt Avandi 2017 Margus Saar, Allan Roosileht, Luule Komissarov 2018 Joonas Hellerma, Neeme Raud, Ülle Lichtfeldt 2019 Sander Rebane, Kaja Kärner, Ita Ever 2020 Hannes Hermaküla, Heimar Lenk, Priit Võigemast, Nele Kirsipuu 2021 Roald Johannson, Maris Kõrvits, Anu Lamp ja Katrin Aedma 2022 Rahva lemmik Selge kõneleja Maris Kõrvits (sel aastal valiti kõikide eelmiste Selgete Kõnelejate vahel Rahva lemmik) 2023 Astrid Kannel, Olav Osolin, Mait Malmsten Selge Kõneleja auhind Eesti Vaegkuuljate Liidu kodulehel Selged kõnelejad 2021 Eesti Vaegkuuljate Liidu kodulehel
Mrs Chippy

Mrs Chippy (surnud 30. oktoobril 1915 Wedelli mere paakjääl Antarktikas) oli Sir Ernest Shackletoni Antarktika ekspeditsioonil osalenud barkantiin Endurance'i isane laevakass(en).  Mrs Chippy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Biotoopia

Biotoopia on Eestis toimuv rahvusvaheliste konverentside ja kunstiürituste sari, mis üritab tugevdada kunstide ja teaduste vahelist võrgustikku. Esimene biotoopia konverents toimus 26.–28. augustil 2021 Viinistus ning keskendus ökosüsteemsusele ja elurikkusele. Teine biotoopia konverents toimus 17.–19. augustil 2022 samuti Viinistu Kunstimuuseumis. Biotoopia programmi kuraator on Peeter Laurits, kaaskuraator on Herkko Labi. Biotoopia nõukogusse kuuluvad Sirje Helme, Kalevi Kull, Ave Paulus, Marek Tamm ja Jaan Manitski. Biotoopia – kunsti, teadust ja biosfääri ühendav hübriidkonverents Viinistul. Biotoopia koduleht
Herkko Labi

Herkko Labi (sündinud 26. märtsil 1984) on eesti fotograaf ja kultuurikorraldaja. Ta on tegutsenud Von Krahli teatris dramaturgina. ja Biotoopia kaaskuraatorina. Madis Kolk lavastusest "Loodusjõud". Sirp 16.03.2018. Metsakosmos
Kesk-Aasia

Kesk-Aasia on piirkond Aasia siseosas, hõlmab Venemaa impeeriumi ja Nõukogude Liidu koosseisu kuulunud Aasia alasid Siberist lõunas. Kesk-Aasia külgneb põhjas ja idas Sise- ning edelas Lõuna-Aasiaga. Loodusgeograafiliselt kuuluvad Kesk-Aasiasse Kaspia merest itta ja Irtõši valglast lõunasse jäävad alad (Üstirti platoo, Turaani madalik, Torgaj platoo, Sarõarka) ning nendega külgnevad mägialad lõunas ja idas endise Nõukogude Liidu piirides. Poliitgeograafilises tähenduses hõlmab Usbekistani, Tadžikistani, Türkmenistani ja Kõrgõzstani. Mõnikord arvatakse ka Kasahstan Kesk-Aasiasse. ÜRO liigituse järgi kuuluvad Kesk-Aasiasse:  Kasahstan  Kõrgõzstan  Tadžikistan  Türkmenistan  Usbekistan Nõukogude Liidu Kesk-Aasia majandusrajoon hõlmas Usbeki NSV, Tadžiki NSV, Turkmeeni NSV ja Kirgiisi NSV. Kasahhi NSV oli omaette majandusrajoon. Enne Teist maailmasõda tähistas eesti keeles mõiste Kesk-Aasia umbes tänapäeva mõistes Sise-Aasia SRÜ-st väljapoole jäävaid alasid: selle piirideks olid põhjas Tian Shan, Altai, Sajaanid ja Jablonovõi ahelik, idas Suur-Hingan. Mõnikord arvati Kesk-Aasia osaks ka Lääne-Turkestan, mille territoorium kattus suures osas tänapäeva mõistes Kesk-Aasiaga. Kesk-Aasiat tänapäevases mõistes nimetati Turaan. Pärast Teist maailmasõda hakati vene geograafia eeskujul eristama Kesk-Aasiat (Средняя Азия) ja Sise-Aasiat (Центральная Азия). Lääne-Euroopa keeltes on enamasti vaid üks nimi, mis võib tähistada nii kitsamalt Kesk-Aasiat kui ka Kesk- ja Sise-Aasiat koos. Ida-Aasia Lõuna-Aasia Kagu-Aasia Lääne-Aasia Põhja-Aasia Sise-Aasia Turkestan
Ave Paulus

Ave Paulus (sündinud 25. detsembril 1973) on eesti pärandkultuuri ekspert. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis klassikalist filoloogiat ja semiootikat ning Eesti Kunstiakadeemias muinsuskaitset ja konserveerimist. Ta on töötanud Lahemaa rahvuspargis ning uurinud Lahemaa kultuuripärandit. CV ETISes
Roman Babajan

Roman Georgjevitš Babajan (Рома́н Гео́ргиевич Бабая́н; sündinud 7. detsembril 1967 Bakuus) on Venemaa ajakirjanik, propagandist. Ta juhib telekanalis NTV saadet „Oma tõde“ ja telekanalis TV Tsentr saadet „Hääleõigus“ ning on raadiojaama Govorit Moskva peatoimetaja. Ta on sündinud armeenlasest isa ja venelannast ema peres. Õppis kaks kursust Bakuu Polütehnilises Instituudis, 1986 võeti kaheks aastaks ajateenistusse Nõukogude armees. 1988 astus Moskva Side ja Informaatika Tehnikaülikooli, lõpetas 1991 raadio- ja televisiooniinsenerina. Septembris 1991 asus tööle Radio Rossija uudisteteenistuse raadiosaadete ettevalmistamise ja edastamise osakonna insenerina. Aastatel 1994–2000 töötas ta teleuudiste saates "Vesti", alustades korrespondendina ja lõpetades tegevuse saates poliitikavaatlejana. Töötas paljudes kuumades kohtades nii Venemaal kui ka välismaal: Tšetšeenias, Inguššias, Tadžikistanis, Gruusias, Transnistrias, Afganistanis, Palestiinas, Jugoslaavias, Kosovos, Iraagis jne. Teinud tuhandeid reportaaže ja hulga dokumentaalfilme. 2000–2005 oli ta Venemaa telekanali Pervõi Kanal uudistesaadete "Novosti" ja "Vremja" poliitkommentaator. 2005–2012 töötas ta Venemaa kolmandas telekanalis. Esialgu oli ta saadete "Võvodõ" ja "Glavnaja tema" peatoimetaja, 2008. aastal sai temast uudistesaate "Linn" juht. 2009–2019 juhtis ta saadet "Pravo golosa": esmalt kolmandal kanalil, pärast selle sulgemist 2012. aasta detsembris telekanalil TV Tsentr. 2013. aasta juulist on ta raadiojaama Finam FM peatoimetaja kohusetäitja (alates 2014. aasta märtsist on selle raadiojaama nimi Capital 99.6 FM). Juunist 2019 juhib raadiojaama Govorit Moskva. 9. septembrist 2019 juhib poliitilist vestlussaadet "Svoja pravda" telekanalis NTV. 2019 valiti Moskva linnaduumasse, kuulub fraktsiooni Moja Moskva. 28. veebruaril 2022 kehtestas Euroopa Liit talle seoses Venemaa kallaletungiga Ukrainale viisa- ja majandussanktsioonid. Tema Euroopa Liidu riikides olev vara külmutati. "Ukraina.ru-veebisaidile antud intervjuus märkis ta selgelt, et kõik Donbassi elanikud eelistaksid selle piirkonna ühinemist Venemaaga, ning seadis kahtluse alla Ukraina õiguse oma territooriumitele. Lisaks süüdistas ta Ukraina ametivõime rahvusel põhinevas tagakiusamises Donbassis ning de facto genotsiidis ning lausus, et ukrainlased on tapnud Donbassis lapsi ja eakaid inimesi. Samuti on ta toetanud Venemaa narratiivi, et Ukrainas on „fašistlik režiim“. Selleks esitas ta ebaselge salvestuse natsi-Saksamaa mereväeembleeme kandvatest sõduritest, kirjeldades neid ukrainlastena." https://ria.ru/20190624/1555862067.html https://epl.delfi.ee/artikkel/96048091/putini-oligarhid-pankurid-propagandistid-sanktsioonide-all-euroopa-liit-kirjeldab-detailides-kuidas-nad-ukraina-soda-toetasid
Koodisõna

Koodisõna (inglise keeles code word) on infoüksuse kodeeritud esitus. Koodisõna (lühemalt kood) koosneb kindlast hulgast koodielementidest (märkidest, sümbolitest). Näiteks vöötkood on koodisõna, mis koosneb eri jämedusega püstkriipsudest.. Digitaaltehnikas on kasutusel kahendkood ehk binaarkood. mispuhul koodisõna koosneb bittidest. Masinasõna V. Hanson, A. Tavast. Arvutikasutaja sõnastik ÕS
Nyquisti sagedus

Nyquisti sagedus on signaaliteooria mõiste, mille formuleeris Claude Elwood Shannon ja mis on nimetatud Harry Nyquisti järgi. Nyquisti sagedus on pool signaali diskreetimissagedusest: f Nnyquist = 1 2 ⋅ f diskreet {\displaystyle f_{\text{Nnyquist}}={\frac {1}{2}}\cdot f_{\text{diskreet}}} Et diskreeditud signaali oleks võimalik kuitahes täpselt rekonstrueerida (pidevsignaaliks tagasi muuta), peavad signaali kõigi sagedusega komponendid olema vastavalt Nyquisti-Shannoni teoreemile Nyquisti sagedusest väiksema sagedusega: f signaal < f Nyquist {\displaystyle f_{\text{signaal}}<f_{\text{Nyquist}}} Vastavalt peab näiduvõtusagedus olema enam kui kaks korda suurem algses signaalis sisalduvast kõrgeimast sagedusest. Kui see kriteerium pole täidetud, lisanduvad tagasimuundamisel signaali spektrisse sageduskomponendid, mis algses analoogsignaalis puuduvad. Niisugust moonutust tuntakse kui aliase efekti (inglise keeles aliasing). Moonutused hakkavad tekkima juba diskreetimissageduse lähenemisel Nyquisti sagedusele ja nende sageduste võrdsuse korral võib signaal täielikult kaduda. Aliase efekti vähendamiseks filtreeritakse enne diskreetimist signaali madalpääsfiltri abil.
Sinc-funktsioon

Sinc-funktsioon (ik. Sinc function, pärinevus "cardinal sine function") on matemaatiline funktsioon noteeritud kui sinc(x), mis leiab laialdast kasutust erinevates matemaatilistes ning inseneeria rakendustes, kuid tihedaim kasutus on digitaalse signaalitöötluse alal. Seda saab kasutada signaalide taastamiseks, sageduse spektri analüüsimiseks ning filtrite disainimiseks. Üldine definitsioon: sinc ⁡ ( x ) = sin ⁡ x x {\displaystyle \operatorname {sinc} (x)={\frac {\sin x}{x}}} Kuna sellel kujul jääb x = 0 {\displaystyle x=0} defineerimata, siis kirjeldatakse sinc-funktsiooni tavaliselt kui: sinc ⁡ ( x ) = { sin ⁡ x x , x ≠ 0 1 , x = 0 {\displaystyle \operatorname {sinc} (x)={\begin{cases}{\dfrac {\sin x}{x}},&x\neq 0\\[2px]1,&x=0\end{cases}}} Funktsiooni normaliseeritud kuju: sinc ⁡ ( x ) = { sin ⁡ ( π x ) π x , x ≠ 0 1 , x = 0 {\displaystyle \operatorname {sinc} (x)={\begin{cases}{\dfrac {\sin(\pi x)}{\pi x}},&x\neq 0\\[2px]1,&x=0\end{cases}}} Võttes normaliseeritud sinc-funktsioonist Fourier' pöörde, saab tulemuseks ristkülikukujulise graafiku sagedusedomeenis, mille keskpunkt on ft = 0. Seda saab kasutada filtrite disainimisel, kuna sinc-funktsioon sagedusedomeenis kirjeldab ideaalset madalpääsfiltrit. Filtri rakendamiseks tuleb sisendsignaal konvoleerida sinc-funktsiooniga. Kasutades sinc-funktsiooni digitaalse madalpääsfiltri disainimiseks, tuleb tähele panna, et funktsioon on x-teljel lõpmatu mõlemas suunas. See tekitab filtri mahalõikesageduse juures palju tahtmatuid lainetusi. Seetõttu ei tooda praktikas lihtsalt sinc-funktsiooniga konvoleerimine soovitud tulemust. Probleemi lahendamiseks saame muuta sinc-funktsioon lõplikuks. Selleks rakendatakse n-ö "akna meetodit" (ik. Windowed-Sinc). Enne kui konvoleerida sinc-funktsioon filtreeritava signaaliga kasutatakse akna funktsiooni, et sinc-funktsiooni äärmiste väärtuste kaalu vähendada. Samuti saab sinc-funktsiooni kasutada, et luua digitaalne kõrgpääsfilter. Selle saavutamiseks tuleb võtta sama akendatud sinc-funktsioon ning selle väärtused inverteerida. w h p f ⁡ ( n ) = { − sin ⁡ [ 2 π f t ( n − M 2 ) ] π ( n − M 2 ) , n ≠ M 2 1 − 2 f t , n = M 2 {\displaystyle \operatorname {w_{hpf}} (n)={\begin{cases}-{\dfrac {\sin[2\pi f_{t}(n-{\dfrac {M}{2}})]}{\pi (n-{\dfrac {M}{2}})}},&n\neq {\dfrac {M}{2}}\\[2px]1-2f_{t},&n={\dfrac {M}{2}}\end{cases}}} Kombineerides madalpääsfiltri ning kõrgpääsfiltri on võimalik luua nii ribapääsfilter kui ka ribatõkkefilter. "What Is the Sinc Function and Why Is It Important in Electrical Engineering?". allaboutcircuits.com. EETech Media LLC. 23. september 2020. Vaadatud 3. aprillil 2023. Smith, Steven W. (1997). "The Scientist and Engineer's Guide to Digital Signal Processing". dspguide.com. California Technical Publishing. Vaadatud 3. aprillil 2023. Dr. Greensted, Andrew (2020). "FIR Filters by Windowing". labbookpages.co.uk. The Lab Book Pages. Vaadatud 5. mail 2023.
Vassili Otškalenko

Vassili Otškalenko (sündinud 1965) on Eesti kurjategija ja pedofiil. Ta tappis Haapsalus 1992. aastal kümneaastase Svetlana Volkova, püüdes teda enne vägistada. 18 päeva hiljem püüdis ta vägistada 12-aastast tüdrukut. Tallinna linnakohus mõistis Otškalenkole 1993. aastal surmanuhtluse, 1998. aastal asendati see eluaegse vangistusega. Otškalenko sai taotleda ennetähtaegset vanglast vabastamist, kui ta oli karistusest ära kandnud 25 aastat. 2019. aastal esitas Otškalenko taotluse tingimisi ennetähtaegselt vabanemiseks, kuid taotlust ei rahuldatud. 2021. aastal elas mees Tallinna avavanglas ning käis pidevalt Haapsalus, mis häiris linnaelanikke. 2021. aasta sügisel esitas Otškalenko taas taotluse tingimisi ennetähtaegselt vabanemiseks, kuid Harju Maakohus taotlust ei rahuldanud ülikõrge retsidiivsusohu tõttu. Meediakajastuse survel viidi mees 2022. aasta alguses üle avavanglast tavavanglasse. Alates 2023. augustist viibis Otškalenko taas avavanglas, ehkki elamisluba tal ei ole. Otškalenkole ei ole elamisluba väljastatud, kuna tal on Eestis viibimiseks õigus, tulenevalt Välismaalaste seadusest. Otškalenkol kehtib see õigus karistuse kandmise ehk vangistuses viibimise ajal. Eluks ajaks vangi mõistetud pedofiil ja lapsetapja Vassili Otškalenko ihkab vabadusse: väga kahetsen, mis ma tegin. kuuuurija.postimees.ee, 18. märts 2024. Kambrikaaslastest lapsetapjad Vladimir Botško ja Vassili Otškalenko soovivad vabadusse. elu24.postimees.ee, 6. märts 2024. Pedofiilist lapsetapja Vassili Otškalenko ei pääsenud vabadusse, Õhtuleht