laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kar'adsimäe

Kar'adsimäe (ka Karatsimäe) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Külaoru küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Külaoru külaga. Külast on teateid alates 1926.[viide?] Evar Saar: artikkel "Külaoru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
1107

1107. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad - 1100. aastad - 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad Aastad: 1102 1103 1104 1105 1106 - 1107 - 1108 1109 1110 1111 1112 ... ... Edgar, Šotimaa kuningas
Kerekunnu

Kerekunnu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Plaksi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Plaksi külaga. Külast on teateid alates 1930 (Kerekonnu). Evar Saar: artikkel "Plaksi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 02.05.2018)
Kiimagu

Kiimagu oli küla Võrumaal, ajalooliselt Misso mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Viitka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Viitka külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Kiimaga). Evar Saar: artikkel "Viitka" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 02.05.2018)
Kikri

Kikri oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kilomani küla alale. Külast on teateid alates 1930. aastatest. Evar Saar: artikkel "Kilomani" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Angath

Angath on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 500 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 3,50 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1008 inimest. Vald paikneb 2 km Wörglist põhjas ja 13 km Kufsteinist edelas Inni põhjakaldal. Külal on 6 osa ja see toimib Wörgli ja Kufsteini pendeldajate magalana. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Statistik Austria: Bevölkerung zu Jahresbeginn 2002–2016 nach Gemeinden Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. Ametlik veebileht
Kilvagu

Kilvagu (ka Kilvaku) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kuutsi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kuutsi külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Mariko Faster: artikkel "Kuutsi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Angerberg

Angerberg on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 650 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 19,53 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1878 inimest. Vald paikneb 2,7 km Wörglist põhjas ja 14 km Kufsteinist edelas. Küla on esmamainitud 1190. aastal. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.angerberg.at
Korgõperve

Korgõperve (ka Kõrgeperve) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Pärlijõe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pärlijõe külaga. Külast on teateid alates 1945.[viide?] Evar Saar: artikkel "Pärlijõe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
1108

1108. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad - 1100. aastad - 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad Aastad: 1103 1104 1105 1106 1107 - 1108 - 1109 1110 1111 1112 1113 ... ... Philippe I, Prantsusmaa kuningas
Kruuda

See artikkel on külast; perekonnanime kohta vaata artiklit Kruuda (perekonnanimi). Kruuda oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Voki küla alale. Küla kaotati pärast Teist maailmasõda, mil see liideti Voki külaga. Külast on teateid hiljemalt alates 1930. Evar Saar: artikkel "Voki1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 02.05.2018)
Bad Häring

Bad Häring on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 650 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 9,28 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2613 inimest. Vald paikneb 4,3 km Wörglist loodes ja 9 km Kufsteinist lõunas. Tugev väävliallikas avastati 1951. aastal, mis pani aluse terviseturismile. 1996. aastal sai koht nimeks "Tirooli esimene õhuspaa". Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.riskommunal.at/badhaering
Kuljusmõtsa

Kuljusmõtsa (ka Kuljusmetsa) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mõksi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõksi külaga. Külast on teateid alates 1930.[viide?] Evar Saar: artikkel "Mõksi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Leibüsmäe

Leibüsmäe (ka Leibusmäe) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Palanumäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Palanumäe külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Evar Saar: artikkel "Palanumäe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Meeldemäe

Meeldemäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Verijärve küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Verijärve külaga. Külast on teateid alates 1922.[viide?] Evar Saar: artikkel "Verijärve" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Morosuu-Tsäpsi

Morosuu-Tsäpsi (ka Tsäpsi-Morosoo) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Haava küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Haava külaga. Külast on teateid hiljemalt alates 1922. Evar Saar: artikkel "Haava-Tsäpsi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 02.05.2018)
1109

1109. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad - 1100. aastad - 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad Aastad: 1104 1105 1106 1107 1108 - 1109 - 1110 1111 1112 1113 1114 ... Afonso I, Portugali kuningas Canterbury Anselm, filosoof ja teoloog
Mõlgamäe

Mõlgamäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Meegomäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Meegomäe külaga. Külast on teateid hiljemalt alates 1922. Evar Saar: artikkel "Meegomäe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 02.05.2018)
Brandenberg

Brandenberg on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 919 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 130,18 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1504 inimest. Vald koosneb Brandenbergi külast ja Aschau paikkonnast (saksa: Ortsteil). Brandenbergi on esmamainitud 1140. aastal, iseseisvaks vallaks sai see 19. sajandi alguses. Vald paikneb Brandenberger Ache jõe orus, mis on Inni lisajõgi. Põhjas jagab ta piiri Saksamaaga. Naabervallad Austrias ja Saksamaal on Achenkirch, Breitenbach am Inn, Kramsach, Kreuth, Rottach-Egern, Steinberg am Rofan ja Thiersee. Kohalik eritoode on Prügeltorte kook. Dorothea Binz (1920–1947), Saksa koonduslaagriohvitser, kes hukati sõjakuritegude eest. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70504.pdf www.brandenberg.tirol.gv.at Brandenbergi turismiinfo
Mõtsakülä

Mõtsakülä oli küla Võrumaal, ajalooliselt Vastse-Roosa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Laurimäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Laurimäe külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Metsaküla). Mariko Faster: artikkel "Laurimäe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 02.05.2018)
Naadi

Naadi oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Matsi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Matsi külaga. Külast on teateid alates 1930.[viide?] Evar Saar: artikkel "Matsi3" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Viru rand

Viru rand on paikkond rahvuseeposes "Kalevipoeg". Viru randa on mainitud eepose esimeses loos (Kalevi tulek. Salme ja Linda. Pulmad.) Kange Kalevite seltsi peres Taara tammemetsa ääres kasvas kolm poega. Üks poeg läks Venemaale, teine Turjamaale, kolmas istus kotka selga. Esimesest sai kaunis kaubamees, teisest vapper sõjamees, kolmas aga Liugles üle Läänemere, Veeres üle Viru mere, Kuni õnne kohendusel, Jumalikul juhatusel Kotkas kõrge kalju peale Viskas mehe Viru randa. Viru randa on mainitud ka eepose teises loos (Vana Kalevi haigus ja surm. Kalevipoja lapsepõlv.) Muistse põlve mälestusi Kalevipojast on kuuldud kõikjal Astu Harju radadelle, Sõida Lääne luhtadelle, Veere Viru ranna äärde, Mine Pihkva piiridelle, Kuuendas loos (Mõõga ostmine, Liigud ja taplus, Tamme raiumine ) raiub saare peal kasvanud suure tamme mitme sülla kõrguseks kasvanud mees kolme päevaga maha. Tammest tehakse Soome sild Viru ja Soome randade vahel. Tüvest tehti tugev silda, Painutati kena parvi Kahel haarul üle mere. Üks viis saarelt Viru randa, Teine haaru Soome randa, See′p see kuulus Soome silda Seitsmeteistkümnendas loos ( Sõjaratsu sõit, Assamalla lahing, Juhtumised põrgukatla juures, Murueide tütarde tants) on mainitud, et Eesti radadel õitses seitse suve rahu ja õnn. Siiski lõppes rahu aeg ning vaenuväed jõudsid Viru randa: Vaenuvanker vaotamaie. Viru randa veerenekse Sõjalasi sadasida, Tappejaida tuhandeida, Piinajaida pilvedena Kalevipoeg. Esimene lugu Kalevipoeg. Teine lugu Kalevipoeg. Kuues lugu Kalevipoeg. Seitsmeteistkümnes lugu
Suur Vanker (ansambel)

Suur Vanker on eesti ansambel, mis loodi 2017. aasta sügisel Tallinnas. Ansambli eelkäijad olid lühikest aega tegutsenud kollektiivid Keravälk ja Dizzy Monday. Bändi esimene avalik esinemine oli 2018. aasta kevadel baaris Red Emperor ja debüütsingel "Sügise karje" ilmus 9. novembril 2018. 2019. aasta mais toimunud Ida-Virumaa noortebändide päeval valiti Suur Vanker esinema Kohtla-Nõmme muusikafestivalile Mägede Hääl 2019. Singel "Langevad seinad" ilmus 19. juunil 2019. 2021. aasta augustis esineti Tallinna vanalinna päevade raames toimunud Viktor Tsoi mälestuskontserdil Harjumäel. 1. septembril 2021 andis bänd välja debüütalbumi "Suur Vanker", mille peal on kümme lugu, nende hulgas "Faktieitaja", mis avaldati sama aasta juunis videosinglina. Album salvestati Kiviõlis Stone Oil Studios. Rasmus Rammo – vokaal, basskitarr Jasper Käänik – kitarr Joonas Jõgi – trummid Ralf Raaper – trummid (2017–2018) Hugo Jõks – basskitarr (2018) Vadim Jurusov – basskitarr (2018) Alfred Košljak – trummid (2018) "Sügise karje" (2018) "Langevad seinad" (2019) "Faktieitaja" (2021) "Suur Vanker" (2021) "Video: uus Eesti rokkbänd üllitas esimese singli". Elu24. 9. november 2018. Irina Kiviselg (21. mai 2019). "Kohtla-Nõmme muusikafestival tõi kokku poolsada esitajat". Põhjarannik. Rutt Ernits (19. juuni 2019). "Värske rokkbänd Suur Vanker võitleb singliga vihakultuuri vastu". Menu. "GALERII ⟩ Tsoi laulud tõid Harjumäele kokku hulgaliselt muusikasõpru". Elu24. 16. august 2021. Hendrik Õuemaa (15. juuni 2021). "Eesti rokkbänd Suur Vanker andis välja esimese singli "Faktieitaja" oma peagi ilmuvalt debüütalbumilt!". Sky.ee. Suur Vanker Facebookis Suur Vanker Spotifys
Nitso

Nitso oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Muhkamõtsa küla alale. Nitso nimi tuleneb sõnadest niit ja soo. Evar Saar: artikkel "Muhkamõtsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Nuh'a

Nuh'a (ka Nuhja, Nohja) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Puutli küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Puutli külaga. Külast on teateid hiljemalt alates 1922. Evar Saar: artikkel "Puutli" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 30.04.2018)
Nursipalu

Nursipalu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tsirgupalu küla alale. Nursipalu harjutusväli Nursipalu soo KNAB (vaadatud 02.05.2018) Evar Saar: artikkel "Tsirgupalu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Orandu

Orandu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tagakolga küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tagakolga külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Evar Saar: artikkel "Tagakolga" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Oroala

Umbsaare (varasema nimega Oru-Alla) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Umbsaare küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Umbsaare külaga. Külast on teateid hiljemalt alates 1926 (Oru). Evar Saar: artikkel "Umbsaare" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 02.05.2018)
Asenduspõhimõte

Asenduspõhimõte on üks seadusjärgse pärimise printsiipidest. Surnud vanema asemele astunud lapsed pärivad võrdsetes osades selle osa pärandist, millele olnuks õigus nende surnud vanemal. Põhimõtet rakendatakse juhul, kui seadusjärgselt pärima õigustatud sugulane on surnud. Sellisel juhul astuvad pärija asemele tema alanejad sugulased ja pärivad tema asemel pärandi osa mille oleks pärinud surnud sugulane (PärS § 13 lg 5 - esimese järjekorra puhul, mille põhimõtted kohalduvad ka pärimisel teises ja kolmandas järjekorras - vastavalt PärS § 14 lg-d 2 ja 3 ning PärS § 15 lg-d 2 ja 3 koos esimese järjekorra põhimõtetega). Järelikult kui isik on surnud enne pärandi avanemist, astuvad asenduspõhimõtte kohaselt tema asemele tema alanejad sugulased. Enne pärandi avanemist surnud pärija asemele astuvad alanejad pärivad selle osa, mille oleks pärinud nende üleneja, kui ta ei oleks surnud (tüvikonna põhimõte). Asenduspõhimõtet selgitab pildil olev skeem, kus on pärandajal kaks last, kellest üks on surnud. Kui mõlemad lapsed oleksid elus, siis päriksid nad mõlemad ½ pärandist. Kuna üks laps on surnud, siis asenduspõhimõtte kohaselt astub tema asemele surnud lapse laps (pärandaja lapselaps), kes pärib samuti ½ pärandist. Kui surnud lapsel oleks mitu last, siis päriksid nad kõik võrdsetes osadena lapse osapärandist (nt 2 lapselapse puhul mõlemad ¼ kogupärandist). Pärimisseadus § 13 lg 5. - RT I, 10.03.2016, 16. "Pärimisseadus". "Pärimisseadus". "Pärimisseadus".
Palgi

Palgi oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tootsi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tootsi külaga. Külast on teateid alates 1922.[viide?] Evar Saar: artikkel "Tootsi2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pihlaku

Pihlaku oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Viru küla alale. Külast on teateid hiljemalt alates 1945 (Vanalaane). Evar Saar: artikkel "Viru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 02.05.2018)
Prandsumõtsa

Prandsumõtsa (varem Prantsumetsa) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Holsta küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Holsta külaga. Külast on teateid alates 1930.[viide?] Evar Saar: artikkel "Holsta" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pruusa

Pruusa oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tüütsmäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tüütsmäe külaga. Külast on teateid hiljemalt alates 1922. Evar Saar: artikkel "Tüütsmäe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 02.05.2018)
Vožõk

Vožõk (valgevene keeles Во́жык – 'siil') on Valgevenes ilmuv valgevenekeelne huumori- ja satiiriajakiri. Toimetus asub Minskis. Ajakiri ilmub alates 1941. aastast kuukirjana. Ajalehe tiraaž on 5000 eksemplari. Ajakiri hakkas ilmuma 1941. aasta juulis, kui kommunistliku partei keskkomitee (bolševike) agitatsiooniplakat pealkirjaga "Lömastame fašistliku mao" (valgevene keeles "«Раздавім фашысцкую гадзіну»") (alates 1942. aasta märtsist hakkas ilmuma ajaleht-plakatina). Alates 1945. aasta augustist hakati seda trükist Minskis avaldama juba satiiri- ja huumoriajakirjana Vožõk. Kuni 1958. aastani trükiti ajakirja kaheksal lehel, hiljem hakati trükkima juba kaheteistkümnel lehel värviliste illustratsioonidega. Alates 2009. aasta oktoobrist kuni 2011. aasta oktoobrini ilmus see almanahhina, kuid alates 2012. aasta jaanuarist, hakkas ilmuma uuesti satiiri- ja huumoriajakirjana, kus avaldati ristsõnu, luuletusi, anekdoote, aforisme, naljandeid, satiiri ja humoorikate teoste tõlkeid, samuti karikatuure ja plakateid. Mihhail Chavusky (1941–1943) Kondrat Krapiva (1943–1947) Mihhail Chavusky (1947–1955) Pavel Kovalev (1955–1967) Vladimir Korban (1967–1971) Aleksandr Romanov (1971–1987) Valentin Blakit (1987–2000) Mikhas Pozdnyakov (2000–2002) Ales Pismenkov (2002–2004) Vladimir Solomakh (2004–2008) Julia Zaretskaya (alates 2009) zviazda.by Vozhyk Cartoonia.ru Vozhik
Dekaad (suurusjärk)

Dekaad (kreeka δεκάδα, lad. decada, ingl. decade) on teaduses ja tehnikas tihti kasutusel füüsikalise suuruse kümnekordset erinevust omavate alumise ja ülemise piiriga vahemiku nimetusena. Dekaadi mõistet ei tohi segamini ajada kümnendjärgu mõistega arvude kümnendsüsteemis. Erandjuhtudel võib see siiski kokku langeda, nagu see on, näiteks, elektritakistuse, mahtuvuse ja induktiivsuse magasinide dekaadide puhul, millest igaühes on realiseeritud ühikulisest suurusest kümne täisarvulise astme kordseid väärtusi, iga dekaadi sees kordusarvude 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9 abil. Näiteks π-ga võrdse väärtuse saamine: 3,14 = 3 × 1 + 1 × 0,1 + 4 × 0,01. Teaduses ja tehnikas kasutatakse sõna dekaad tihti mitte suuruse (näiteks aja puhul päevade või aastate) kümnendi ehk siis teatud lineaarse mõõtkava vahemiku (näiteks 0...10 cm, 10...20 cm, 20...30 cm, jne.), vaid suuruse vahemiku suurima (näiteks arv 10) ja väikseima (näiteks arv 1) väärtuse kordus- või suhtearvu tähenduses. Selles 10-kordsust märkiva tähenduse mõttes on dekaadid, näiteks, 1...10 cm, 10...100 cm, 100...1000 cm, jne. Selline dekaadi käsitlus ei ole samane kümnendarvude süsteemi kümnendjärguga, nagu seda sageli ekslikult arvatakse, sest dekaadide piirid võivad olla mitmesuguste väärtustega. Järgnevas mõned näited. Elektroonika: dekaadidest räägitakse ka passiivsete elektroonikakomponentide parameetrite väärtuste osas, näiteks takistite takistuse osas, Näiteks on n-ö oomide dekaadis takistid takistusega 1...10 Ω, järgmises dekaadis takistid takistusega 10...100 Ω, selle järgnevas 100...1000 Ω, jne. Akustika: inimkõrva poolt helina tajutavate õhuvõnkumiste sagedusala, milleks tavaliselt loetakse 16 ... 16 000 Hz (või ka 20 ... 20 000 Hz), jaguneb kolmeks dekaadiks, vastavalt 16...160, 160...1600 ja 1600 ... 16 000 Hz (või 20...200, 200...2000 ja 2000 ... 20 000 Hz). Analoogiliselt helitugevuste dekaadid on standardsest kuuldelävest (20 μPa) ülespoole järgmised: 20...200 μPa ehk 0,00002...0,0002 Pa, 0,0002...0,002 Pa, 0,002...0,02 PA jne. Raadiolainete puhul on kasutusel sageduste (ja lainepikkuste) dekaadne liigitus: keskmiste sageduste (MF) ala 0,3...3 MHz, kõrgete sageduste (HF) ala 3...30 MHz, väga kõrgete sageduste (VHF) ala 30...300 MHz, jne. Eriti juurdunud on dekaadi mõiste selline kasutus suuruste ja sõltuvuste (funktsioonide) logaritmiliste esituste puhul, näiteks logaritmiliste sageduskarakteristikute, spektrite jms. puhul. Logaritmilistes ühikutes vastab dekaadile 1 log või 2 Belli, millest tavapärasem on siiski rääkida 20 detsibellist (20 dB). Analoogiliselt on mõiste oktaav saanud sageduste kahekordset erinevust märkivaks terminiks (kuigi ladinakeelne octa tähendab siin kaheksat nooti, mitte arvu kaks). Ka oktaav ei ole samane kahendarvude süsteemi kahendsuurusjärguga. Oktavriba Tertsriba
Oktaav

Oktaav on teaduses ja tehnikas suurusjärgu kahekordne erinevus. Ladinakeelne octa tähendab kaheksat nooti, mitte arvu kaks, aga kaheksast noodist koosneva heliredeli kõige ülemise ja kõige alumise noodi helide sageduste suhe on 2. Teaduses ja tehnikas kasutatakse sõna "oktaavne" mitte suuruse teatud ühikute arvu (tähenduse järgi kahe ühiku) pikkust vahemikku, vaid suuruse suurima (näiteks arv 2) ja väikseima (näiteks arv 1) väärtuse kordusarvu tähenduses. Selles kordsuse tähenduse mõttes on oktaavid 1...2, 2...4, 4...8, 8...16, jne. Eriti juurdunud on oktaavi mõiste selline kasutus suuruste ja sõltuvuste (funktsioonide) logaritmiliste esituste puhul, näiteks heli spektri komponentide sageduste käsitlemisel, aga ka logaritmiliste sageduskarakteristikute, spektrite jms. puhul. (Näiteks: oktaavsumbuvus, oktavriba, kolmandikoktaavriba) Analoogiliselt on mõiste "dekaad" kasutusel suuruste, eriti sageduste kümnekordset erinevust märkivaks terminina.
Välistamispõhimõte

Välistamispõhimõte on üks seadusjärgse pärimise printsiipidest. Põhimõtte kohaselt ei päri pärija alanejad sugulased, kui pärija ise on elus. Tegemist on asenduspõhimõtte kohaldamisele vastupidise olukorraga (asenduspõhimõte). Näiteks kui pärandajal on kaks pärijat, kes on mõlemad on elus, ei päri seadusjärgse pärimise korral pärijate alanejad sugulased (pärandaja lapselapsed). Seega ei päri seadusjärgse pärimise korral pärandaja lapselaps, kui pärandaja laps on elus. Kuna pärimine toimub põlvkonniti, siis lähima astme sugulased ühes tüvikonnas välistavad sama tüvikonna kaugema astme sugulaste pärimise. Pärandaja laps või üks vanem või vanavanem välistab oma alanejad sugulased pärimisest.    Välistamispõhimõtet selgitab pildil olev joonis. Olukord, kus pärandaja sureb, tegemata viimase tahte avaldust ja elus on tema kaks last ning lapselaps: pärijateks on tema lapsed, mõlemad ½ osas. Lapselaps ei päri välistamispõhimõtte kohaselt, sest tema pärima õigustatud üleneja sugulane on elus. "Pärimisseadus".
Ferdinand Piloty

Ferdinand Piloty (28. august 1786 – 8. jaanuar 1844 München) oli saksa litograaf. Õppis Moritz Kellerhoveni ja Johann Christian von Mannlichi juures Münchenis. Litograafia juurde jõudis Piloty, kui Baieri õueraamatukogu direktor Johann Christoph von Aretin otsustas 1807. aastal toetada litograafiatöökoja rajamist ja palkas joonistajaid (kaasaarvatud Piloty) uue graafikaliigiga tegelema. Piloty kujunes osavaks litograafiajoonistajaks ning ta töötas Müncheni ja Schleissheimi kunstikogude reprodutseerimisel. Ferdinand Piloty oli maalikunstnik Karl von Piloty isa.
Laidunina (Salme vald)

Laidunina on neem (maanina) Saare maakonnas Sõrve poolsaarel. Nina koordinaadid on 58° 8′ N, 22° 16′ E.
Rouendi ots

Rouendi ots (ka Rouendi neem) on neem Harju maakonnas Prangli saare loodetipus. Neeme asub Loo poolsaarel ja selle koordinaadid on 59° 39′ N, 24° 58′ E. Neemel asub Prangli loode tulepaak. Neemest põhja jääb Liivalougas.
Ahenda poolsaar

Ahenda poolsaar (ka Ahenda) on poolsaar Saare maakonnas Muhu vallas. Poolsaare tipus on Ahenda nukk. Poolsaare koordinaadid on 58° 32′ N, 23° 14′ E.
Kadaklaid

Mitte segi ajada samuti Hiiu maakonnas asuva Kadakalaiuga Kadaklaid (ka Vasiklaid, Vasikalaid) on Hiiu maakonnas Orjaku küla alal Käina lahes asuv saar (laid). Laiu pindala on 13,6 hektarit ja rannajoone pikkus 1,68 kilomeetrit. Laid asub 200 meetrit Lõunarahust põhja pool. Laid on kolmnurkse kujuga, seal kasvab lehtmets ja kadastik. Maakerke tulemusena on Kadaklaiuga liitunud Väike Vasikrahu. Kadaklaid kuulub Käina lahe-Kassari maastikukaitseala Käina lahe sihtkaitsevööndisse. Laiu koordinaadid on 58° 48′ N, 22° 47′ E. Kadaklaid Eesti looduse infosüsteemis
Klippa saar

Klippa saar on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Haapsalu Tagalahes asuv endine saar; tänapäeval maakerke tõttu saanud poolsaareks. Endise saare koordinaadid on 58° 58′ N, 23° 33′ E.
Kuivasääre ots

Kuivasääre ots (ka Kuivassääre ots[viide?]) on neem Pärnu maakonnas Manilaiul.. Neeme koordinaadid on 58° 14′ N, 24° 9′ E.
Ostrôžky

Ostrôžky on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi ka Slovaki keskmäestikust. Selle regiooni kõrgeim tipp on Ostrôžka (877 m). 800 meetrini küünivad veel kolm tippu: Javor (821 m), Bralce (817 m) ja Stanová (800 m). Sealne kliima on mõõdukalt soe. Mäed on valdavalt kaetud lehtmetsaga. Mäestiku veed voolavad Ipoly jõkke. Mäestikus asub Praha küla. Ostrôžky piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega: läänes Krupinská planina; põhjas Javorie ja Zvoleni nõo; idas Revúca kõrgustiku ja Vepori mäestiku ning lõunas Lõuna-Slovakkia nõoga. Sealne mägismaa on vulkaanilise tekkega. Sealsed mäed on jäänukid neogeenis tegutsenud vulkaanidest ja neist välja pursanud püroklastilisest materjalist. Mägismaa kõrgema põhjapoolse osa moodustavad graniit ja dioriit. Hiljem on sealset maastikku kujundanud erosioon. Olemuselt on tegemist lauskmaaga, mille tihedalt paiknevad sügavalt pinnasesse lõikunud jõeorud liigendavad eraldi lamedaharjalisteks mägedeks. Tuhári küla lähistel paiknev kivimurd on Slovakkia ainus marmori leiukoht. KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska Halaj, J., Michal, P., 1985, Novohrad. 1: Príroda Osveta, Martin Infot piirkonna kohta; fotod (tšehhi keeles)