laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Woody Allen

Woody Allen (õieti Heywood Allen; sünninimega Allen Stewart Konigsberg või Königsberg; sündinud 30. novembril 1935) on juudi päritolu USA filmirežissöör, -stsenarist ja -näitleja ning kirjanik ja kolumnist. Ta kirjutab oma filmidele ise stsenaariumid ja on paljudes neist ka näidelnud. Ta kasutab oma filmides palju New Yorgi motiive. Allen on ka džässmuusik. Woody Allen on saanud kolm Oscarit ja olnud 21 korral Oscari nominent. Parima stsenaristi Oscarile on ta olnud nomineeritud 14 korda: filmidega "Annie Hall" (1977, võitis), "Interiors" (1978), "Manhattan" (1979), "Broadway Danny Rose" (1984), "Kairo purpurne roos" (1985), "Hannah ja tema õed" (1986, võitis), "Radio Days" (1987), "Crimes and Misdemeanors" (1989), "Alice" (1990), "Abikaasad" (1992), "Bullets over Broadway" (1994), "Mighty Aphrodite" (1995), "Deconstructing Harry" (1997) ja "Match Point" (2005). Sellega on ta ajaloo edukaim stsenarist. Parima meesnäitleja Oscari nominent oli ta filmiga "Annie Hall" (1977). Parima lavastaja Oscarile on ta olnud nomineeritud kuus korda: filmidega "Annie Hall" (1977, võitis), "Interiors" (1978), "Broadway Danny Rose" (1984), "Hannah ja tema õed" (1986), "Crimes and Misdemeanors" (1989) ja "Bullets over Broadway" (1994). Sellega jagab ta aegade edukaima lavastaja kohta. Alleni filmides on kuus Oscarit võitnud viis näitlejat: parim naisnäitleja Diane Keaton ("Annie Hall", 1977), parim meeskõrvalosatäitja Michael Caine ("Hannah ja tema õed", 1986) ning parimad naiskõrvalosatäitjad Dianne Wiest ("Hannah ja tema õed" ja "Bullets over Broadway", 1994), Mira Sorvino ("Mighty Aphrodite", 1995) ja Penelope Cruz ("Vicky Cristina Barcelona", 2008). Lisaks on olnud Oscarile nomineeritud kümme Alleni filmides osalenud näitlejat: meesnäitlejad Allen ise ("Annie Hall", 1977) ja Sean Penn ("Sweet and Lowdown", 1999), naisnäitleja Geraldine Page ("Interiors", 1978), meeskõrvalosatäitjad Martin Landau ("Crimes and Misdemeanors", 1989) ja Chazz Palminteri ("Bullets over Broadway", 1994) ning naiskõrvalosatäitjad Maureen Stapleton ("Interiors"), Mariel Hemingway ("Manhattan", 1979), Judy Davis ("Abikaasad", 1992), Jennifer Tilly ("Bullets over Broadway") ja Samantha Morton ("Sweet and Lowdown"). ^ 1 Nimetatud kui filmi produtsent. ^ 2 Film põhineb samanimelisel näidendil, mille autor on samuti Woody Allen. https://books.google.com/books?id=81HYDwAAQBAJ&pg=PT11 https://time.com/4100521/woody-allen-biography https://www.yahoo.com/entertainment/celebrity-actor-director-birthdays-week-163947283.html https://web.archive.org/web/20230903021451/http://www.bfi.org.uk/films-tv-people/4ce2b9ef3006f
Xbox

Xbox on Microsofti toodetud mängukonsoolide sari. Sellesse kuuluvad kuuenda generatsiooni Xbox, seitsmenda generatsiooni Xbox 360, kaheksanda generatsiooni Xbox One ja Xbox One X. Ametlik koduleht
Lahaar

Lahaar (indoneesia sõnast lahar 'vulkaaniline mudavool, mudalaava') on vulkaani nõlvadel tekkinud mudavool, mis koosneb vee ning vulkaanilise tuha, pimsi ja kivimite segust. Lahaar tekib ülikuumade vulkaaniliste kivimite segunemisel jahedama kraatrijärve-, jõe-, liustiku- või vihmaveega. Eristatakse kuumi ja külmi lahaare. Selivool Settevool Rusuvool
Poola hagijas

Poola hagijas on Poolast pärit koeratõug. Pildid "Polish Hound" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 23.12.2017. Desmond Morris. Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3 Poola hagijas veebisaidil koer.ee
Poola lauskmaa lambakoer

Poola lauskmaa lambakoer on Poolast pärinev koeratõug. Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas järgmist: „See on väga kergesti juhitav karja- ja valvekoer. Linnaoludesse ületoodult on ta väga hea seltsikoer.“ Sama allikas lisab koera käitumise/iseloomu kohta: „Elava kuid mõõduka temperamendiga, valvas, vilgas, intelligentne, varustatud hea mäluga ja oivalise vastuvõtlikkusega. Ta on vastupidav ebasoodsate kliimatingimuste suhtes.“ Pildid "POLISH LOWLAND SHEEPDOG" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 24.12.2017. "Poola lauskmaa lambakoer" (PDF). EKL. Vaadatud 24.12.2017. Desmond Morris. Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3 Poola lauskmaa lambakoer veebisaidil koer.ee
Hürkaania

Hürkaania on ajalooline piirkond Kaspia mere kagurannikul, tänapäeva Iraani ja Türkmenistani aladel, mis piirnes lõunas Alborzi mäestikuga ja idas Köpetdagi mäestikuga. See piirkond oli aegade jooksul Meedia, Ahhemeniidide riigi, Seleukiidide riigi ja Sassaniidide riigi provints.
Kimitoöni vald

Kemiönsaari (soome) ehk Kimitoön (rootsi) on vald Soomes Päris-Soome maakonnas. Elanikest 67,5 % on rootsikeelsed. Population growth biggest in nearly 70 years "Perustietoa paikkakunnasta". kemionsaari.fi (soome). Kemiönsaaren kunta (Kemiönsaari vald). Originaali arhiivikoopia seisuga 18.11.2021. Vaadatud 03.07.2022.  Kimitoöni vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kemiönsaari koduleht
Flo Kasearu

Flo Kasearu (sündinud 24. aprillil 1985) on Tallinnas tegutsev kunstnik. Alates 2013. aastast on ta omanimelise majamuuseumi tegevjuht. Ta lõpetas aastal 2008 maalikunstnikuna Eesti Kunstiakadeemia. 2018 "There and Back Again" Kiasma 2018 "Varjupaiga festival" 2020 "Ohustatud liigid", Tartu Kunstimuuseum 2020 "Eriolukord", KUMU kunstimuuseum 2021 "Elust välja lõigatud", Tallinna Kunstihoone „See, mida ta tegi oma majamuuseumi roostes plekk-katusega („Uprising“, 2015), ma mõtlen videot, kus roostes katuseplekist üleelusuuruseid mängulennukeid volditakse, selle teo leidlikkus, nihestusvägi, aga ka loomulikkus või see tunne, et kui loomulikult võib ühest katuseremondi teost sündida teos, see ... võttis karbi lahti.” 2012 – Köler Prize 2020 – stipendium "Ela ja sära" 2021 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia (isikunäituse eest) 2022 – Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (mastaapse isikunäituse "Flo retrospektiiv" eest Recklinghauseni Kunsthalles, Saksamaal) projekt "Kunstnikud kogudes" Flo Kasearu muuseum Flo Kasearu Majamuuseum Facebookis Flo Kasearu - Your Home as a Museum - FK Artist, 16. oktoober 2016, YouTube Artist Flo Kasearu tells about her works and her unique living situation, Kiasma 2. veebruar 2018, YouTube "Flo Kasearu avas naiste varjupaigas salastatud asukohaga näituse". ERR kultuur. 23.01.2018. "Flo Kasearu isikunäitus „Ohustatud liigid"". Tartu Kunstimuuseum. "Flo Kasearu. Eriolukord". KUMU kunstimuuseum. "Flo Kasearu. Elust välja lõigatud". Tallinna Kunstihoone. Meelis Oidsalu, Vivat Julius!, Sirp, 10. august 2018. Kunstnikud kogudes, Proloogkool Kunstnikud kogudes, EV 100 Koduleht flokasearu.eu Flo Kasearu Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus "Müüjatüdrukust kunstnikuks. Intervjuu Flo Kasearuga", Müürileht, 03.02.2021
Juva vald

Juva on vald Soomes Ida-Soome läänis Lõuna-Savo maakonnas. Naabervallad on Joroineni vald, Mikkeli linn, Pieksämäki linn, Puumala vald, Rantasalmi vald ja Sulkava vald. Population growth biggest in nearly 70 years Juva valla koduleht
Rantasalmi vald

Rantasalmi on vald Soomes Ida-Soome läänis Lõuna-Savo maakonnas. Population growth biggest in nearly 70 years Rantasalmi valla koduleht
Laura Põld

Laura Põld (25. oktoober 1984 Tallinn) on eesti kunstnik. Ta valiti üheks kunstnikupalga saajaks aastatel 2023‒2025. On Tartu Kunstnike Liidu ja Eesti Kunstnike Liidu liige. 2000–2003 Vanalinna Hariduskolleegium 2003–2007 Eesti Kunstiakadeemia, keraamika, bakalaureusekraad 2007–2010 Tartu Ülikool, maalikunst (MFA) 2018–2021 Linzi Kunsti- ja disainiülikool, plastilised kontseptsioonid ja keraamika (MA) 2010 "Hirm", koos Veiko Klemmeriga, Draakoni galerii, Tallinn 2010 "Hope You Dance", koos Adrijana Gvoydenovićiga, bm:ukk galerii, Viin 2010 "Kõnelused kardinaga", Tartu Kunstimaja 2011 "Lost&Found", Tallinna Linnagalerii 2012 "Carolina Cyclone", Showroom Ulrike Hrobsky, Viin 2012 "Home Sweet Home", koos Mari Prekupiga, Old Town Art Gallery, Vilnius 2013 "Katse lavastada maastikku", Tallinna Kunstihoone galerii 2013 koos Sigita Daugulega, Galerie Ulrike Hrobsky, Viin 2014 "a walk, a wall, some mountains", koos Titania Seidliga, Ulrike Hrobsky Showroom for Young Art, Viin 2014 "Loss", Vaal galerii, Tallinn 2014 "The Night Your mate Danced Like A Tree", Hobusepea galerii, Tallinn 2014 "To go to bed by day", Kunstkabinett Kunstverein Bayreuth 2014 "Varemed", Tartu Kunstimaja Monumentaalgalerii 2015 "Road To Silver Mine", Gallery Chemin Du Bonheur, Hokuto, Jaapan 2016 "Sada ulma keset merd", Tartu Kunstimuuseum, Tartu 2016 "Serving Makes Place", koos Johna Hanseniga, gallery Maebashi Works, Gunma, Jaapan 2017 "So small it could be mine", Ateliers Höherweg eV. Düsseldorf, Saksamaa 2008 Eduard Wiiralti nimeline stipendium 2011 Young Painter Prize (of the Baltic states), 3rd Prize 2013 Ado Vabbe preemia 2014 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (installatiivsete ruumiprojektide eest, kus eri kunstiliike sünteesivad plastilised keskkonnad rõhutavad maalikunstiga seonduvaid kvaliteete: värv, pind, faktuur, vorm, personaalne ja kollektiivne mälu – näitused „Loss“ Vaal galeriis, „The Night Your Mate Danced Like a Tree“ Hobusepea Galeriis ja „Varemed“ Tartu Kunstimaja Monumentaalgalerii) 2016 Köler Prize 2018 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti aastapreemia (kõrgetasemelise, aktiivse ja mitmekülgse näitusetegevuse eest 2018. aastal nii rahvusvahelisel kui kohalikul kunstiväljal) Karro, Piret 2016. Iga maastik on hingeseisund. Kunst.ee 1. (arvustus Laura Põllu näitusele) "Selgusid uued kunstnikupalgalised" ERR kultuur, 14. detsember 2021 laurapold.com
Sulkava vald

Sulkava on vald Soomes Ida-Soome läänis Lõuna-Savo maakonnas. Naabervallad on Juva vald, Puumala vald, Rantasalmi vald, Ruokolahti vald ja Savonlinna linn. Population growth biggest in nearly 70 years Sulkava valla koduleht
Pavel Grudinin

Pavel Nikolajevitš Grudinin (vene keeles Павел Николаевич Грудинин; sündinud 20. oktoobril 1960 Moskvas Vene NFSV-s) on Venemaa ettevõtja ja poliitik. Ta on 1995. aastast Moskva oblasti Lenini rajoonis tegutseva aktsiaseltsi Sovhoz imeni Lenina (mille keskus asub samanimelises asulas) direktor. Grudinin on majandi suuraktsionär (44%-lise osalusega). 22. detsembril 2017 Moskvas toimunud Venemaa Föderatsiooni Kommunistliku Partei keskkomitee pleenumil esitati Venemaa presidendikandidaadiks parteitu Pavel Grudinin. Tema valimisstaapi hakkas juhtima ise korduvalt presidendikandidaadina üles astunud kommunistliku partei juhtfiguur Gennadi Zjuganov. 18. märtsil 2018 peetud valimistel andis Grudinini poolt oma hääle 8,66 miljonit valijat (11,8% valijate koguarvust). Kaheksa kandidaadi seas tuli Grudinin Vladimir Putini järel teiseks. Tema lähim konkurent neil valimistel Vladimir Žirinovski kogus kaks korda vähem hääli. Grudinin lõpetas 1982. aastal Moskva Põllumajandustootmise Inseneride Instituudi põllumajandusinseneri kutsega. Pärast instituudi lõpetamist asus ta tööle kodumajandisse – Lenini-nimelisse sovhoosi, kus töötasid ka tema vanemad. 1990. aastal sai ta sovhoosi kommertsdirektoriks. 1991. aastal sai sovhoosist ühismajand ja 1995. aastal aktsiaselts. 1995. aastast on Grudinin majandi eesotsas. 2001. aastal lõpetas Grudinin Venemaa Föderatsiooni Presidendi juures asuva Venemaa Riigiteenistuse Akadeemia juristi kutsega. Grudinin oli kuni 2010. aastani poliitilise partei Ühtne Venemaa liige. Aastatel 2002–2011 oli ta Moskva Oblastiduuma liige. 2016. aastal kandideeris ta Riigiduumasse Venemaa Föderatsiooni Kommunistliku Partei nimekirjas, kuid parlamenti ei pääsenud. 2001 – Venemaa Föderatsiooni teeneline põllumajandustöötaja Tal on kaks poega ja kaks tütart. Grudinini aastatulu on 20 miljonit rubla. Пленум КПРФ единогласно поддержал выдвижение Грудинина в президенты. ntv.ru, 22. detsember 2017 Зюганов возглавит предвыборный штаб Грудинина. ntv.ru, 23. detsember 2017 Результаты выборов Президента Российской Федерации. cikrf.ru Павел Грудинин. svpressa.ru, 24. detsember 2017 Планета "Совхоз им. Ленина" (Павел Грудинин). youtube.com, 2. detsember 2017 Как Грудинин и Потапенко "расстреляли" единороса на МЭФе'15. youtube.com, 24. detsember 2017 Pavel Grudinin kutsutud külalisena telekanali Pervõi Kanal saates youtube.com, 25. detsember 2017 Дмитрий Потапенко: У Павла Грудинина начнутся большие проблемы с властью. dailystorm.ru, 25. detsember 2017 Juri Dudi intervjuu Pavel Grudininiga. youtube.com, 6. veebruar 2016
Parred

Parred ehk reheparred olid peened latid (palgid), mis olid asetatud rehetoa laealustele aampalkidele ehk taladele (lõsnadele) vilja kuivatamiseks sügisel pärast koristust ja enne viljapeksu. Need kujutasid endast mustaks suitsunud ja tahmunud ümarpalke, mille läbimõõt oli umbes 15 cm. Parred asetsesid lahtiselt kahel tugeval pikitalal ja nende arv oli olenevalt rehetoa suurusest 9...18 (keskmiselt 12...15). Neid sai liigutada ning tavaliselt olid nad jaotatud kolmeks või neljaks rühmaks (lauguseks). Igal parrel võis kuivada kolm-neli püstiasendis viljavihkude koormat. Kuivatamise eesmärk oli ära hoida vilja hallitamist. Vilja säilimisele aitas kaasa suits, mis ühtlasi puhastas vilja. Viljavihud pandi kuivama (aheti) lauguste kaupa. Alustati rehetoa rehealusepoolsest osast ja lõpetati ahju ääres. Vilja kuivama panemist nimetati ahtmiseks (Lõuna-Eestis atmine). Parsil kuivavat vilja või ka ühel laugusel kuivavat viljaportsjoni nimetati ahteks (nimetav: ahe). Ka linnaseid kuivatati parsil. Kui partel parajasti vilja ei olnud, olid nad kaheks rühmaks kokku lükatud, nii et nendel sai magada või kuivatada küttepuid, pirde või nõude tegemiseks ette nähtud puid. Magamiseks kasutati parsi juhul, kui kõik ei mahtunud alla magama või tuba ei pidanud sooja. Tavaliselt magasid partel ehk parsil teenijad või nooremad inimesed. Lääne- ja Põhja-Eestis, kus rehetuba kasutati ka saunana, võidi partel vihelda. Soomaal käibib legend, et kui teid ei olnud, suitsutati surnuid parsil, kuni neid sai surnuaiale viia. Haud pääl, haud all, tedrekeele kesken? (Rõuge kihelkond) Lagi all, lagi peal, kandlekeeled keskel? (Kuusalu kihelkond) Must ase, valge magaja? (pirrud parsil, Kanepi kihelkond) Musta sängü, valgõ magaja seen? (pirrud parsil, Kanepi kihelkond) Must voode, valge magaja? (pirrud parsil) Neli sulast saunas, peremees parsil? (käsi kindas, Rakvere kihelkond) Mees parsil, lihavaage pääs? (kukk, Reigi kihelkond) Laisk laps parsil, hea laps loeb raamatut. Oma mees tuleb ikka järele, kas situ parsilt maha. Parem see, kes tuppa situb, kui see, kes parsil magab. Laisal pernaesel süüb siski pere söömätä, ehk küll puu parsil ja leib laudil, terä paan ja tuli all. Eduard Vilde "Pisuhännas" ütleb Ludvig Sander: "Ainult parsil elab luule, ainult vommil sigib suur idee, kõik meie kultuur on tulnud laudast ja aganikust." abiparred
Tank (perekonnanimi)

Tank on perekonnanimi. Eestis on perekonnanime Tank (Dank, Tanck) pandud Kolu mõisas Türi kihelkonnas Järvamaal, Inju mõisas Viru-Jaagupi kihelkonnas ja Pada mõisas Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Tanki-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kaljulaid, Rannola ja Taliaru. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tank Eestis 18 mehel ja 19 naisel. Maksim Tank (1912–1995), valgevene kirjanik
Prügi (perekonnanimi)

Prügi on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Prügi (Prüggi) on pandud Rae mõisas Jüri kihelkonnas ja Oru mõisas Kose kihelkonnas Harjumaal ning Piibe mõisas Koeru kihelkonnas Järvamaal. Nimede eestistamisel määrati Prügi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kaljulaid ja Vaigla. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Prügi Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Seks (perekonnanimi)

Seks on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Seks (Secks) on pandud Vao mõisas Koeru kihelkonnas Järvamaal ja Imavere mõisas Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Seksi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aarma, Aas, Jõul, Laaneleht, Lumi, Salak, Salumets, Samla, Sangla ja Surve. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Seks Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Konstaabel (perekonnanimi)

Konstaabel on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Konstaabel (Constabell) on pandud Saulepi mõisas Varbla kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Konstaabli-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Jõgisalu. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Konstaabel Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel. Konstabel
Jõgisalu

Jõgisalu on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Jõgisalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Indrikson, Jaanhold, Jahnhold, Konstaabel, Kulberg, Tismus ja Tuubalkain. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Jõgisalu Eestis 39 mehel ja 37 naisel. Harri Jõgisalu (1922–2014), eesti kirjanik
Jaanika Kuusik

Jaanika Kuusik (sündinud 21. aprillil 1986 Tallinnas) on koorijuht, koori- ja soololaulja (sopran), koormeister ja pedagoog. Ta on õpetaja ja koorijuht Tallinna Muusikakeskkoolis ja Rahvusooper Estonias. Ta õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias, Tallinna Muusikakeskkoolis ja Vana-Vigala Põhikoolis. Eesti Entsüklopeedia Rahvakultuuri keskus Rotary koor
Ruokolahti vald

Ruokolahti on vald Soomes Lõuna-Karjala maakonnas. Naabervallad on Imatra linn, Lappeenranta linn, Parikkala vald, Puumala vald, Rautjärvi vald, Savonlinna linn, Sulkava vald ja Taipalsaari vald. Population growth biggest in nearly 70 years
Rautjärvi vald

Rautjärvi on vald Soomes Lõuna-Karjala maakonnas Soome-Vene piiri ääres. Naabervallad on Parikkala vald ja Ruokolahti vald. Omavalitsus moodustati 1861. aastal. Talvesõja lõpetanud Moskva rahulepinguga (1940) läks osa valla territooriumist Nõukogude Liidule. 2021. aasta lõpu seisuga elas vallas 3092 inimest. Vald on tuntud kui Talvesõja kangelase Simo Häyhä sünnikoht. 2022. aastal hävis tules Rautjärvi puukirik. Population growth biggest in nearly 70 years "Soome Rautjärvi ajalooline puukirik hävis tulekahjus" ERR, 25. detsember 2022 Rautjärvi koduleht
Waylon

Willem Bijkerk (sündinud 20. aprillil 1980 Apeldoornis), esinejanimega Waylon, on Hollandi laulja. Ta esindas koos Ilse DeLangega The Common Linnetsi liikmena Hollandit 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Nende esitatud laul saavutas teise koha. 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ta Hollandit sooloartistina. Nende esitatud laul kogus finaalis 121 punkti ja saavutas 18. koha. Ta on võtnud oma esinejanime USA kantrilaulja Waylon Jenningsi järgi. "Wicked Ways" (2009) "After All" (2011) "Heaven After Midnight" (2014) "Seeds" (2016) https://waylon.nl/
Lahusti

Lahusti on aine (tavaliselt vedelik), mis on võimeline lahustama teisi aineid – vedelikke, gaase või tahkeid aineid. Saadud lahuses on lahustunud aine ühtlaselt jaotunud. Kõige levinumaks lahustiks on vesi, orgaanilistest lahustitest on levinud metanool, etanool, atsetoon, benseen, tolueen, metüleenkloriid, tetraklorosüsinik, etüülatsetaat. Kromatograafias kasutatavaid lahusteid või nende segusid nimetatakse ka eluendiks. Ekstraheerimisprotsessides kasutatavaid selektiivseid lahusteid kutsutakse ekstrahendiks. Lahustitena kasutatakse tihti (orgaaniliste) ühendite segusid, näiteks naftatöötlemise produktid nagu bensiin ja petrooleeter. Paljudel lahustitel on madal keemistemperatuur ja nad auruvad kergesti, jättes lahustunud aine maha. Ainete lahustuvus sõltub oluliselt lahusti omadustest ja temperatuurist. Mõned ained lahustuvad hästi orgaanilistes lahustites, mõned ained lahustuvad hästi vees, mõned ei kummaski. Näiteks lihtaine väävel ei lahustu vees, küll aga lahustub vähesel määral etanoolis ja tolueenis. Väga hästi lahustub väävel süsinikdisulfiidis. On ka erandlikke ja vähem tuntud lahusteid – näiteks pallaadium on metall, mis suudab normaaltingimustel absorbeerida ruumalalt endast 900 korda suurema koguse vesinikku. Lahustid võib jagada kolme põhirühma: mittepolaarsed lahustid polaarsed aprotoonsed lahustid polaarsed protoonsed lahustid. Alltoodud tabelis on olulisemate lahustite füüsikalised omadused. Lahusti polaarsust näitab dielektriline konstant. Lakibensiin Atsetoon Tärpentin Bensiin Nitrolahusti Metanool Protoonne lahusti Lahustamine Lahustuvus Solvatatsioon
Kräfting

Kräfting oli Geldernist pärit Saaremaa aadlisuguvõsa. Suguvõsaliin algab XVII sajandil elanud Dietrich Kraeftingiga. Tema poeg Clas Kräfting (maeti 1652) elas Tallinnas. Viimase poeg Rootsi ooberstleitnant Clas Kräfting (1624−1680) tõsteti 1668. aastal Rootsi aadliseisusse, kuid rüütelkonda teda ei introdutseeritud. Ta naitus Jürgen Friedrich von Creutzi lesega ja omandas abielu kaudu Mõntu mõisa, mis jäi tema järeltulijate valdusse XIX sajandi keskpaigani. Heinrich Anton von Kräfting (1750−1815) võeti 1786. aastal Kuressaare aadliraamatusse ja pärast matriklite taastamist 1797. aastal Saaremaa rüütelkonna matriklisse. Suguvõsa kustus meesliinis 1846. aastal. Clas von Kräfting (1624−1680), ooberstleitnant, Mõntu mõisnik Heinrich Anton von Kräfting (1750−1815), Kaunispe mõisnik Saaremaa: Kaunispe (Kaunispäh) (1786−1842), Koltse (Koltz) (1754−1842), Mõntu (Mento) (1673−1842) Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935, lk 517 [1]. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 338. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 517-518 [2].
Tirza kirikumõis

Tirza kirikumõis (saksa keeles Tirsen-Wellan Pastorat, läti keeles Tirzas mācītājmuiža) oli kirikumõis Liivimaal Valga kreisis Tirza kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Gulbene piirkonnas Tirza vallas. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 5/8 adramaad, sellele allus 36 mees- ja 45 naishinge. Aastal 1688 oli mõisa suurus 5/8 adramaad aastal 1734 aga 3/8 adramaad. Aastal 1757 oli mõisa suurus taas 5/ adramaad, aastal 1823 aga 4/5 adramaad. Ka aastal 1832 oli adramaid 4/5, aastal 1881 õisa enda valdused puudusid, ent sellele allus 51/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses. Agraarreformi ajal 1920 kuulus mõisale 286 ha maad. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 277. Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 242. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 412. Latviešu konversācijas vārdnīcas XXI. sējuma 42 987-42 990 slejas. Rīga: 1940.