laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Separahu

Separahu on Saare maakonnas Saaremaa vallas Toomalõuka küla alal Lahetaguse lahes asuv 0,87 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 500 meetrit. Rahu koordinaadid on 58° 10′ N, 22° 6′ E. Saar asub 600 meetrit Hiriste ninast idas. Saar on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega. Saar asub Riksu ranniku hoiualal ja on looduskaitse all. Separahu Eesti looduse infosüsteemis
Sitarahu

Sitarahu on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Tahu lahes asuv väike saar (rahu). Saar on looduskaitse all. Rahu koordinaadid on 58° 59′ N, 23° 36′ E. "EELIS Infoleht". EELIS Infoleht. Vaadatud 27. veebruaril 2023.
Soolarahu

Soolarahu on Lääne maakonnas Vormsi vallas asuv väike saar (rahu). Rahu koordinaadid on 58° 57′ N, 23° 8′ E.
Reinu tee

Reinu tee on tänav Viljandis. Tänav saab alguse Hariduse tänavalt, ristub Hiie puiestee, Kalmu ja Toome tänavaga, Riia maanteega, Vabriku, Tina, Metalli, Puidu ja Reinu põik tänavaga ning lõpeb Riia maanteel. Tänava pikkus on 2850 m. Reinu tee on ajalooliselt olnud ühendusteeks Viljandi mõisa ja Reinu kõrvalmõisa vahel. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Ljudmilla Gluškovskaja

Ljudmilla Gluškovskaja (17. märts 1937 Karabaš, Tšeljabinski oblast, Vene NFSV – 1. september 2023) oli Eesti ajakirjanik. Ta õppis aastatel 1955–1960 Uurali Riiklikus Ülikoolis keeleteadust ja ajakirjandust (lõpetas). Ta oli 1994–2019 ajakirja Võšgorod peatoimetaja. Alates 2016. aastast oli ta Eesti Kirjanike Liidu liige. 2009 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2019 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (venekeelse autori kirjandusauhind: "Печаль моя светла" / "Mu kurbus on hele") Tema abikaasa oli luuletaja ja proosakirjanik Juri Zotov. Looming, juuni 2016 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Ljudmilla Gluškovskaja 17. III 1937 – 1. IX 2023. Sirp, 22. september 2023 Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Väike Kakrarahu

Väike Kakrarahu on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Matsalu rahvuspargi alal Kakrarahust 100 meetrit eemal asuv 0,1 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 174 meetrit. Rahu koordinaadid on 58° 46′ N, 23° 26′ E. Väike Kakrarahu Eesti looduse infosüsteemis
Fjodor Ušakov

Fjodor Fjodorovitš Ušakov (vene keeles Фёдор Фёдорович Ушаков; 24. veebruar (vkj 13. veebruar) 1745 Burnakovo – 14. oktoober (vkj 2. oktoober) 1817 Aleksejevka) oli Venemaa kuulsaim mereväejuht ja admiral 18. sajandil. 2001. aastal kuulutas Vene Õigeusu Kirik ta pühakuks kui "õiglase sõjamehe" (праведный воин). Ta on Venemaa sõjalaevastiku patroon-pühak. Aastast 2005 on ta ka Venemaa tuumarelvadega varustatud strateegiliste pommitajate patroon-pühak. http://www.pravoslavie.ru/81187.html
Väike Siimurahu

Väike Siimurahu on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Siimurahu kõrval asuv väike saar (rahu). Rahu koordinaadid on 58° 48′ N, 23° 28′ E.
Mitte-elektrilised suurused

Mitte-elektrilised suurused on mõõtetehnikas kasutatava liigituse alusel need mõõdetavad füüsikalised, keemilised jm. suurused, mis ei ole oma olemuse poolest seotud elektriliste suurustega (pinge, vool, või nende parameetrid vahelduvsuurustena nagu sagedus, faasinihe, jt.) või elektriliste signaalidega. Kõige enam mõõdetavad mitte-elektrilised suurused on temperatuur, jõud ja kaal, rõhk, geomeetrilised mõõtmed, liikumiskiirus, asend jt.
Elektriline suurus

Elektriline suurus on mõõtetehnikas kasutatava liigituse alusel selline mõõdetav füüsikaline suurus, mis on olemuselt elektriline (nt pinge või voolutugevus) või suuruse esinemisel vahelduvsuurusena selle parameeter (nagu sagedus, faasinihe jm). Elektriliste suurustena on käsitletavad ka elektrilised signaalid (elektriline signaal andurist, elektriliseks muundatud helisignaal, raadiosignaal antennis jms.). Nende suhtelise keerukuse tõttu iseloomustatakse neid tihti spektri kaudu (spektraalmõõtmiste abil). Vastandiks elektrilistele suurustele on mõõdetavad mitte-elektrilised suurused, nagu näiteks temperatuur, jõud ja kaal, rõhk, geomeetrilised mõõtmed, liikumiskiirus, asend jt. Ka mitte-elektriliste suuruste mõõtmiseks kasutatavad mõõtevahendid võivad oma toimimise põhimõtte või väljundsignaali poolest olla elektrilised. Elektriliste suuruste ja/või nende parameetrite mõõtmist käsitletakse elektrimõõtmistena. Tänapäeval on elektrimõõtmiste vahendid põhiliselt elektroonsed, nagu seda on ka suur osa mitte-elektriliste suuruste mõõtevahendeid.
OT-810

OT-810 oli Tšehhoslovakkia toodetud poolroomiksõiduk, mis põhines SdKfz 251-l. OT on lühend sõnapaarist Obrněný transportér ehk soomustransportöör.
Aseskeem

Aseskeem on elektrotehnikas lihtsatest elementidest koosnev skeem, mis näitlikult esitab tegelikus seadises (näiteks takistis, dioodis) või seadmes (näiteks trafos, võimendis) toimuvaid protsesse ja neid määravaid parameetreid. Aseskeemi saamiseks asendatakse lähteskeemi elemendid neid iseloomustate suurustega, nagu takistus (või juhtivus), mahtuvus, induktiivsus, vooluallikas või pingeallikas. Nii saadakse seadme sisemiste parameetrite ja nendevaheliste seoste mudel. Aseskeemi elementide valikul arvestatakse uuritavate nähtuste iseloomu ja tulemuste vajalikku täpsust. Aseskeeme kasutatakse elektri- ja elektroonikaseadmetes toimuvate protsesside analüüsimise ja arvutuse lihtsustamise eesmärgil. Tüüpilisteks aseskeemi näideteks on takisti, induktiivpooli ja kondensaatori aseskeemid. Induktiivpooli puhul lisandub lihtsaimas aseskeemis induktiivsusele L temaga järjestikune poolitraadi aktiivtakistus R. Kõrgemate sageduste korral on vaja lisada pooli konstruktiivset mahtuvust arvestav paralleelne mahtuvus Cp. Kondensaatorite puhul lisandub aseskeemi dielektrikuskadu arvestav rööptakistus Rp. Mõnel juhul tuleb lisada dielektriku leket arvestav paralleelne lekketakistus. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus, 1981
Sausgāļciems

Sausgāļciems või Sausgaļciems on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Padure vallas. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 9,5 ja Riiast 162 kilomeetri kaugusel. Sausgāļciems on üks Kura kuningate vabaküladest, Bergholcide pere elukoht. Hiljem rajati külla Sausgaļi karjamõis (Sausgal või Saugal). Külas asub Sausgaļi kalmistu. Vietvārdu datubāze "Turlavas pagasta vēsture". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2015. Vaadatud 21. aprillil 2018. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 2. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2002. 146. lpp. ISBN 9984-00-436-8.
Rumba vald

Rumba vald (läti keeles Rumbas pagasts) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kuldīga linnaga ning Renda, Kabile, Pelči, Vārme ja Padure vallaga ning Ventspilsi piirkonna Ugāle, Usma ja Zlēkase vallaga. Valla pindala on 226 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1636 inimest. Valla keskus on Mežvalde küla, vallamaja asub aadressil Riežupes iela 1. Vallavanem on Lija Šēle. Vald asub suuremalt jaolt endise Kuldīga valla maadel. Aastal 1935 oli Kuldīga valla pindala 240 km² ja seal oli 2732 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Abava, Griķi, Kuldīga ja Rumba külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Rumba külanõukoguga likvideeritav Griķi külanõukogu, aastal 1958 aga Abava külanõukogu kolhoosi Abava maad. Aastal 1977 korrigeeriti Rumba ja Renda külanõukogu vahelist piiri. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Rumba vald Kuldīga piirkonda. Suuremad jõed on Venta jõgi ja Abava jõgi. Valla põhiosa asub Kursi madalikul, kaguosa jääb aga Ida-Kurzeme kõrgustikule. Seal asub ka valla kõrgeim koht (58,6 m). Looduskaitse all on Muižarāji pank, Ēdase lehis, Manģene dendropark, Polīši dendropark, Riežupe kärestikud ja sealsed paljandid ning Riežupe Liivakoobas. Lisaks jääb valla aladele arvukalt nimetuid põlispuid. Valla aladele jääb 1657 ha suurune Manģene metsade hoiuala, valla lääneosa jääb Venta oru hoiualale. Rumba vallas asub Riežupe maastikukaitseala, valla põhjaosa jääb Abava ürgoru maastikukaitsealale. Aastal 2011 elas vallas 1412 lätlast, 27 venelast, 4 valgevenelast, 10 ukrainlast, 4 poolakat ja 15 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Polīši Juga Veldze jõel Lejas Riežupe jõgi Juga Riežupe jõel Vana kuivati Rumba vallas Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. "Kuldīgas novads (vaadatud 19.04 2018)". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. aprill 2018. Vaadatud 21. aprillil 2018. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra. Valla koduleht (läti keeles)  Rumba vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Dragūnciems

Dragūnciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub merepinnast 30 meetri kõrgusel, valla keskusest Mežvaldest 13,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 14 ja Riiast 156 kilomeetri kaugusel. Dragūnciems on üks Kura kuningate vabaküladest, Vidiņšite ja Dragūnside elukoht. Vietvārdu datubāze "Turlavas pagasta vēsture". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2015. Vaadatud 21. aprillil 2018.
Mežvalde

Mežvalde (vanasti ka Mežamuiža) on küla (vidējciems) Lätis Kuldīga piirkonnas, Rumba valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 4 ja Riiast 144 kilomeetri kaugusel. Küla tekkis Kalnmuiža mõisale kuuluva metsamajandi (Ljesnitsch) juurde. See kujunes hiljem metsatööliste ja puidutöötlejate asulaks, mis ehitati nõukogude perioodil välja kui külanõukogu halduskeskus. Külas on raamatukogu. Külas asub mälestusmärk natsirežiimi ohvritele, sealne natsirežiimi poolt hukatute matmispaik on tähistatud mälestustahvliga. Mežvaldes kasvav mänd ümbermõõduga 2,95 meetrit on looduskaitsealal. Küla põhjaservast algab Riežupe maastikukaitseala. Aastal 2015 oli külas 396 elanikku. Aastal 2018 oli elanikke 366, aastal 2020 aga 340. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5131 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 2. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2002. 287. lk. ISBN 9984-00-436-8. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Suutselaid

Suutselaid (ka Suutse laid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 29′ N, 23° 18′ E.
Tumalaid

Tumalaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kübassaare küla alal Muraja lahes asuv 3,8 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 930 meetrit. Laiu koordinaadid on 58° 26′ N, 23° 17′ E. Saar asub 700 meetrit Udrikulaiust põhja pool. Saarel kasvab rohttaimestikku ja võsa. Saar kuulub Kübassaare maastikukaitseala koosseisu ja on looduskiatse all. Tumalaid Eesti looduse infosüsteemis
Vahalaid

Vahalaid on Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas asuv 3 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 836 meetrit. Laiu koordinaadid on 58° 14′ N, 24° 8′ E. Saar asub Manija ja mandri vahel, 200 meetrit mandri rannikust. Saar on liivase pinnamoega. Saar kuulub Pärnu lahe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Vahalaid Eesti looduse infosüsteemis
Viiluka laid

Viiluka laid (ka Papilaid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Parasmetsa lahes asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 35′ N, 22° 41′ E.
Andrzej Biegalski

Andrzej Biegalski (5. märts 1953; Gierczyn, Mirski vald, Lwówek Śląski maakond, Alam-Sileesia vojevoodkond – 14. märts 2017; Jastrzębie-Zdrój, Sileesia vojevoodkond) oli Poola poksija. Ta pidas kokku 237 kohtumist ja võitis neist 201. Ta oli kokku kolmekordne Poola meister – raskekaalus (üle 81 kg) aastatel 1974 ja 1978 ning üliraskekaalus (üle 91 kg) 1979. aastal. Ta osales raskekaalus (üle 81 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale John Tate'ile (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales raskekaalus (üle 81 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Fatai Ayinlale (Nigeeria) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta võitis raskekaalus (üle 81 kg) 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta osales üliraskekaalus (üle 91 kg) 23. Euroopa meistrivõistlustel (Köln, 1979), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Horen Indžjanle (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Poola täiskasvanute meistrivõistlused poksis. Inglise keeles 21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Montréal 1976. Tulemused inglise keeles 1. maailmameistrivõistlused poksis. Havanna 1974. Tulemused inglise keeles 21. Euroopa meistrivõistlused poksis. Katowice 1975. Tulemused inglise keeles 23. Euroopa meistrivõistlused poksis. Köln 1979. Tulemused inglise keeles Andrzej Biegalski veebisaidil Olympedia (inglise)
Villemi laid

Villemi laid (ka Suurlaid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kiudu lõpes asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 27′ N, 23° 9′ E.
Virmalaid

Virmalaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Saareküla küla alal Saastna lahes asuv 2,6 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus omn 975 meetrit. Laiu koordinaadid on 58° 25′ N, 23° 6′ E. Saar on kruusase pinnamoega, seal kasvab rohttaimestik. Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Virmalaid Eesti looduse infosüsteemis
Ämmulaid

Ämmulaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtla laiu lähedal asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 23′ N, 23° 3′ E.
Aavilaid

Aavilaid (ka Havilaid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Muraja lahes asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 27′ N, 23° 18′ E. Laiu pindala on 4,17 hektarit ja ümbermõõt 1,1 km. Laid on põhja-lõuna suunas pikliku kujuga, laiul asub 2 maasäärt. Laiu taimkatte moodustab rohttaimestik. Aavilaid Eesti looduse infosüsteemis
Albilaid

Albilaid oli Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Muriste külas asunud väike saar (laid). Laiu pindala oli 1,03 hektarit ja rannajoone pikkus 1,17 kilomeetrit. Laiu koordinaadid olid 58° 31′ N, 23° 38′ E. 2020 andmete alusel laidu meresaarte nimestikus enam pole. Albilaid Eesti looduse infosüsteemis
Pinki järve looduspark

Pinki järve looduspark on kaitseala Lätis Kuramaal Kuldīga piirkonnas Ēdole vallas Pinki järve ja väiksemate ümbruskonna järvede kallastel. Kaitseala (läti keeles Pinku ezers) loodi 2004. aastal, kaitsmaks järve, sinna voolavaid veekogusid ja selle ümbruskonda. Tegemist on Natura 2000 võrgustikku kuuluva märgalaga. Pinki järv on üks kolmest järvest Lätis, kus kasvavad arvukalt silmjärvikas ja vahelduvaõiene vesikuusk. Kaitseala asub Lääne-Kuramaa kõrgustikul, Pinki järv asub merepinnast 53,6 m kõrgusel. Kaitseala pindala on 161 ha. 29 ha võtab enda alla Pinki järv, lisaks jääb kaitsealale veel kaks väiksemat järve ja kaks tiiki. Sealse pealiskorra moodustavad liiv, kruus ja aleuriit. Metsade all on 46,03% looduspargist, veekogude all 23,21% ja põllumajanduslikud maad hõlmavad kaitsealast 23,12%. Pinki järv on liigirikas, seal kasvavad harilik kalmus, laialeheline hundinui, vesi-kirburohi, silmjärvikas, järv-lahnarohi, vahelduvaõiene vesikuusk, samuti mitmed mändvetika liigid ja harilik vesisammal. Inimtegevuse tagajärjel on järv ilmutamas eutrofeerumise märke, mistõttu lahnarohtu on järves vähem ja sinna on ilmunud räni-kardhein. Kaldavööndis kasvavad kollane võhumõõk, ubaleht ja nokktarn. Bezdibenise järve floora on palju vaesem, seal on valitsevaks liigiks ujuv penikeel, seal kasvavad ka mitmed tarna ja turbasambla liigid. Vepri järves kasvavad harilk kalmus, nokktarn, liht-jõgitakjas, konnaosi, kanada vesikatk, ujuv penikeel, räni-kardhein ja ubaleht. Seal elab ka apteegikaan. Šarlote tiigis kasvavad tarnad ja vesiroosid, vesi-kirburohi, ujuv riktsia, harilik vesilehvik, hulgajuurine vesilääts, väike lemmel, harilik konnarohi ja vesimünt. Teises tiigis kasvavad ujuv riktsia, harilik vesilehvik, väike lemmel, Kanada vesikatk, ujuv penikeel, ubaleht, konnakilbukas ja laialeheline hundinui. Sealsetel veekogudel peatuvad must toonekurg ja jäälind. Sealsetes metsades kasvavad sookask ja arukask, sanglepp ja hall lepp, harilik mänd, harilik sarapuu ja harilik pihlakas, järvede kallastel ka harilik saar ja harilik pärn. Kaitsealalt on leitud sammaldest kännukatikut, harilikku valvikut, harilikku säbrikut. Samblikest kasvavad seal kuuse-nublusamblik. Kaitsealal kasvab ka kattekold. Lammidel kasvavad kahelehine käokeel, harilik puju, paiseleht, jusshein ja põldohakas. http://edole.lv/edoles-pagasts/ https://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_parki/pinku_ezers/ DABAS PARKA “Pinku ezers” Dabas aizsardzibas plans. Edole 2004 Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel (läti keeles)
Atjalaid

Atjalaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtla laiu lähedal asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 24′ N, 23° 5′ E.
Hassalaid

Hassalaid (ka Assalaid) on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Paatsalu lahes asuv väike saar (laid). Laiu pindala on 0,86 hektarit ja rannajoone pikkus 534 meetrit. Laiu pinnamood on kivine. Laid kuulub Väinamere hoiualasse ja on looduskaitse all. Laiu koordinaadid on 58° 31′ N, 23° 40′ E. Hassalaid Eesti looduse infosüsteemis
Härjalaid

Härjalaid (ka Härglaid) on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Paatsalu lahes asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 31′ N, 23° 40′ E.
Iilaste laid

Iilaste laid (ka Iilastelaid) on neem Saare maakonnas Saaremaa vallas Kasselaiu lääneosas. Iilaste laid oli varem väike saar (laid). Iilaste laid Eesti looduse infosüsteemis
Illiklaid

Illiklaid (ka Illiku laid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Väikeses väinas asuv poolsaar. Poolsaare koordinaadid on 58° 34′ N, 23° 5′ E. Poolsaarel toimuvad Illiku laiu päevad.
Oitmelaid

Oitmelaid (ka Kalmelaid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Unguma küla alal Kiudu lahes asuv 3,34 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 1,3 kilomeetrit. Laid on pikliku kujuga ja kivise pinnamoega. Laiu koordinaadid on 58° 28′ N, 23° 9′ E. Oitmelaid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Kalmelaid Eesti looduse infosüsteemis
Henri Hérouin

Henri Hérouin [anr'ii eru'ään] (sündinud 1876, surmaaeg teadmata) oli Prantsuse vibulaskja. Hérouin võitis 1900. aasta suveolümpiamängudel Pariisis kaks esikohta: harjutustes Championnat du Monde (au Berceau) (31 silma) ja Au Cordon Doré (50 m). Mõlemad harjutused toimusid 28. mail. Võistlus oli avatud kõigile. Harjutuses Championnat du Monde osales ainult 2 võistlejat. Vibulaskmine 1900. aasta suveolümpiamängudel
Kampsulilaid

Kampsulilaid on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Paatsalu lahes asuv väike saar (laid). Laiu pindala on 0,39 hektarit ja rannajoone pikkus 304 meetrit. Laid on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega. Laid kuulub Väinamere hoiualasse ja on looduskaitse all. Laiu koordinaadid on 58° 31′ N, 23° 40′ E. Kampsulilaid Eesti looduse infosüsteemis
Karjalaid

Karjalaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 5′ N, 22° 6′ E.
Kindalaid

Kindalaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Väikeses väinas asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 33′ N, 23° 8′ E.
Kingissepalaid

Kingissepalaid on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõbajate lähedal asuv 1,44 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 756 meetrit. Laid on pikliku kujuga ja kivise pinnamoega. Laiu põhjarannikul asub 2 maasäärt. Laid kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Laiu koordinaadid on 58° 36′ N, 23° 30′ E. Kingissepalaid Eesti looduse infosüsteemis
Kuuralaid

Kuuralaid (ka Kuura laid) on Saare maakonnas Muhu vallas asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 29′ N, 23° 18′ E.
Laasikse laid

Laasikse laid on Saare maakonnas Muhu vallas Pädaste lahes asuv 1,59 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 539 meetrit. Laid on pikliku kujuga ja kaetud rohttaimestikuga. Laid kuulub Väikese väina hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Laiu koordinaadid on 58° 32′ N, 23° 17′ E. Laasikse laid Eesti looduse infosüsteemis
Lammaslaid

Lammaslaid on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõbajate lähedal asuv 1,2 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 850 meetrit. Laiu koordinaadid on 58° 36′ N, 23° 30′ E. Laid kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Lammaslaid Eesti looduse infosüsteemis
Latikalaid

Latikalaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Saastna lahes asuv 1,6 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 603 meetrit. Laiu koordinaadid on 58° 24′ N, 23° 5′ E. Laid on pikliku kujuga ja liivase pinnamoega. Laiul kasvab rohttaimestik. Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Latikalaid Eesti looduse infosüsteemis
Lehmlaid

Lehmlaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Unguma küla lähedal asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 28′ N, 23° 9′ E.
Lembrilaid

Lembrilaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtla laiu lähedal asuv 3,8 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 1,1 kilomeetrit. Laiu koordinaadid on 58° 24′ N, 23° 5′ E. Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Väike Lembrilaid Lembrilaid Eesti looduse infosüsteemis
Aiavoolik

Aiavoolik on painduv toru, mida kasutatakse vee edasikandmiseks. Aiavoolikud jagunevad kaheks: tavalised ehk vett transportivad voolikud ning erivoolikud, mis võimaldavad mitmeid kastmisviise. Vooliku lõpu on võimalik kinnitada erinevaid liitmikke, nagu näiteks pihustid ja sprinklerid ja voolikud kinnitatakse tavaliselt voolikuklambri või toruliitmiku külge. Aiavoolikud on tavaliselt valmistatud sünteetilistest kummist või pehmetest plastist, mida tihti tugevdatakse sisemise kiudude võrguga. Nende materjalide tulemusena on aiavoolikud paindlikud ja kerged. Aiavoolikud on ka üldiselt tugevad, et püsida kivimite kriimustuste eest ja vältida lekkeid. Eri- ehk kastmisvoolikud jagunevad omakorda kolmeks: Vihmutusvoolik Imbvoolik Tilkkastmisvoolik On kujult lapik ning mitme kambriga. Seda saab kasutada ülevalt kastmiseks kui ka taime juurte kastmiseks (siis on voolik keeratud nii, et augud jäävad allapoole vastu mullapinda). Lühematest vihmutusvoolikutest võib kokku panna kuni üle 20-meetrise vooliku. On tehtud hästi poorsest materjalist, mis laseb vett kogu ulatuses läbi. Üksteise külge ühendatud voolikute kogupikkus võib olla kuni 30 meetrit Tilkkastmisvoolik võimaldab doseerida taimedele vett täpsetes kogustes. Selline lahendus sobib eriti hästi näiteks äsjaistutatud hekkidele, et taimed esimesel kuumal kuul veepuudusest ära ei sureks. "Voolik - taime joogikõrs". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuni 2018.
A-222

A-222 Bereg on NSV Liidus ja Venemaal toodetud 130 mm rannikukaitse liikurhaubits. Relvasüsteemi kuulub ka mobiilne komando- ja radarijaam. 4K44 Redut, VF KM GRAU indeks 4K44 4K51 Rubež, GRAU indeks 4K51, NATO: SS-C-3 Styx 3K55 Bastion, GRAU indeks 3K55, NATO: SS-C-5 Stooge 3K60 Bal, GRAU indeks 3K60, NATO: SSC-6 Sennight