laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dekšores

Dekšores (ka Dekšāres, latgali Dekšuoris, vanasti Dekšeļi või Dekšori) on küla (vidējciems) Lätis Rēzekne piirkonnas, Dekšārese valla halduskeskus. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 105 meetri kõrgusel Malmuta jõe kaldal. Dekšores jääb endisest piirkonna keskusest Viļānist 17 ja Riiast 208 kilomeetri kaugusele. Külas on põhikool, vabaõhulava, valla muuseum, raamatukogu. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Külas kasvav Dekšārese pärn ümbermõõduga 3,68 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2015 oli külas 246 elanikku, aastal 2020 aga 211 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas ceļu karte. Mērogs 1:200 000. Šoseju un zemesceļu departaments. 1940. Rīga https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Vanem Edda

"Vanem Edda" on kogumik Skandinaavia eelkristlikku mütoloogilist luulet, mida tuntakse keskaegsete Islandi käsikirjade kaudu. Edda-luule on säilinud mitmes käsikirjas, millest tähtsaim on 13. sajandil kirjutatud "Codex Regius". "Codex Regius" leiti uuesti aastal 1643. Erinevates käsikirjades säilinud laulude valik täpselt ei kattu, ka kaasaegsed väljaanded ja tõlked erinevad laulude valiku poolest. Edda-laulude autorid ei ole teada, laulude aluseks on suuline rahvapärimus. Laulud pärinevad keskajast ja viikingiajast, kuid paljud neist sisaldavad veel vanemat materjali. Üksikute laulude dateering on sageli väga vaieldav. Kindlalt ei ole teada ka nende loomise koht, arvatavasti on enamik neist loodud Islandil ja Norras. "Vanem Edda" on tuntud 'vanemana' sellepärast, et kui "Codex Regius" leiti, peeti seda allikaks, mille põhjal Islandi skald Snorri Sturluson kirjutas oma skaldikunsti õpperaamatu "Edda" – edaspidi tuntud ka "Noorema Eddana". "Vanemat Eddat" nimetatakse mõnikord ka Sæmundri "Eddaks", sest esialgu arvati, et selle on kirja pannud preester Sæmundr Õpetatu; praegu seda teooriat enam usutavaks ei peeta. "Vanem Edda" ja "Noorem Edda" on kõige olulisemad allikad, mille kaudu tuntakse paganlikku Skandinaavia mütoloogiat. Edda-laulud võib jagada kahte rühma: jumala- ja kangelaslauludeks. Tuntumateks jumalalauludeks on Völuspá (Nägijatari kuulutus), Hávamál (Õilsa ütlemised), Rígsþula (Rígri lugu), Þrymskviða (Thrymri lugu). Jumalalaulud räägivad maailma ja inimühiskonna tekkimisest ja hävimisest, jumalate ja teiste üleloomulike olendite tegemistest, jagavad inimestele õpetussõnu. Mõned laulud sisaldavad ka pikki vanu teadmisi edasiandvaid loetelusid (nt kääbuste nimed). Jumalaid ei kujutata alati aupaklikult ja soodsas valguses (nt pilkelaul Lokasenna, Loki riiukõned). Kangelaslaulud räägivad germaani rahvaste ühistest muinaskangelastest, kellest tuntuim on Sigurd Fafniritapja. Sigurdi lugu jutustavad ka Saksa eepos "Nibelungide laul" ja Islandi "Völsunga saaga". Mõned "Vanema Edda" kangelaslaulude prototüübid pärinevad rahvasterändamise ajast, näiteks peetakse üheks prototüübiks hunnide juhti Attilat - Atlit. Edda-luule tähtsamd värsimõõdud on fornyrðislag, "vanade sõnade värsimõõt" ja ljoðaháttr, "nõiduslaulude värsimõõt". Mõlemas kasutatakse alliteratsiooni ja assonantsi. Edda-luulet iseloomustab napp, lihtne väljendusviis. Kasutatakse kenningeid ja heitisid, kuid keel on suhteliselt ilustamata. Edda-laulud on skaldiluulest lihtsamad, sageli põneva sündmustikuga ja tunduvalt kergemini mõistetavad. Tõenäoliselt olid nad ka skaldiluulest laiemalt tuntud. Vanem Edda. Tlk Rein Sepp. Eesti Raamat 1970 ja 2. trükk Tänapäev 2008 "Vanem Edda" inglise keeles "Vanem Edda" vanaislandi keeles
Põletuskiri

Põletuskiri on eesti etnograafias puuesemeile tulise raudora või kindlat motiivi kujutava kirjarauaga sissepõletatud ornament. Põletuskirjadega kaunistati eriti 19. sajandil õllekanne, veimevakku, riidekirste jms. Kaunistused põletati esemetele põhiliselt kirjaraua või -templiga. Seda teostati üksikute väikeste elementide abil: ring(null), joon, täpp, kurvijoon(ussijoon), punktiirjoon, kõverik, tärn, kaar(kuusirp), härjasilm, nurk, rist, ärtu, risti, kaldrist, romb, veskitiivad, neljaleheline õis, tüüriratas, siksak, väädid jms. Mõned üksikmotiivid (nagu ring ja täpp) olid eriti laia levikuga. Osa motiividest oli piirkondliku levikuga: kapsaraua kujund oli levinud Eesti loodeosas, romb ehk sõelapõhjakiri Läänemaal jne. Ornamentika teostuseks valitud elemendid kujundas iga meister ise vastavalt oskustele. kirjaraud põletusora Eesti keele seletav sõnaraamat Vaadatud 31.07.2020 Eesti etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 155 Põletuskirjadega õllekann. Eesti Ajaloomuuseum Kunstipärased rangipuud ja kannud. Postimees 18.10.1925
Pimevõrk

Pimevõrk on üksnes eritarkvara, erikonfiguratsiooni, eriõiguste ning sageli ka ebastandardsete protokollide ja portide vahendusel leitav ja kasutatav interneti pealisvõrk. must turg võrgus; uimastikaubandus; salastatud side; lekkematerjal. Freenet Pimeveeb Süvaveeb The Hidden Wiki "pealisvõrk". Cybernetica. Vaadatud 1.8.2020. teise võrgu peale rajatud võrk: pealissõlmi ühendavad virtuaallülid, mis võivad koosneda paljudest alusvõrgu füüsilistest lülidest "pimevõrk". Cybernetica. Vaadatud 1.8.2020. ...võrgus leitavust nimetatakse nähtavuseks, mitte näiteks heleduseks; võrgus on nähtavaid ja hämaraid osi,...
Viļāni vald

Viļāni vald (läti keeles Viļānu pagasts) on vald Lätis Rēzekne piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Viļāni linnaga, Sokolki, Dekšārese, Rikava ja Sakstagalsi vallaga ning Preiļi piirkonna Galēni ja Sīļukalnsi vallaga. Valla pindala on 120,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1669 inimest. Valla halduskeskus on Viļāni linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Aastal 1935 oli Viļēni vallas 8500 elanikku, valla pindala oli 208,8 km². Aastal 1936 liideti selle vallaga veel osa Varakļāni vallast (Malta jõe vasakule kaldale jäävad alad). Aastal 1945 moodustati Viļēni vallas Makūži, Ornicāni, Radopole, Rikava, Skudnovka, Sokoli, Viļāni ja Zirkauka külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1975 liideti Radopole külanõukoguga likvideeritav Viļāni linna maaterritoorium. Aastal 1990 muudeti Radopole külanõukogu Viļāni vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Viļāni piirkonda. Rēzekne piirkonnas kuulub vald Viļāni allüksusse. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Trūpi keskaegne kalmistu, hiiepaik Trūpi Kuradikivi ja Piziči linnamäe asulakoht ehk Linnaase. Vald asub Ida-Läti madalikul. Suuremad jõed on Lauza, Spierga ja Malta jõgi. Järvedest jäävad valda Viļāni järv (1,4 ha), Notra järv (4,7 ha) ja Radopole järv (3,5 ha). Looduskaitse all on Mukuļi mõisa künnapuu ja Dravase mänd. Aastal 2011 elas vallas 896 lätlast, 743 venelast, 18 valgevenelast, 1 ukrainlane ja 3 poolakat. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 «Pašvaldības apraksts un struktūra» Rēzeknes Novads Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink], vaadatud 27.05 2020 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 27.05 2020 Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Viļāni vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kozy (Poola)

Kozy on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Bielsko-Biała maakonnas, Kozy valla halduskeskus. Kozy oli pikka aega suurima elanike arvuga küla Poolas. Kozyt on esmamainitud 1326. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/012414402072-0058028?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Urszula Drukort-Matiaszuk:Kozy - największa polska wieś Turystyka, 24. september 2015 Historia Kóz Stowarzyszenie Na Rzecz Rozwoju i Promocji Gminy Kozy
Sokolki vald

Sokolki vald (läti keeles Sokolku pagasts) on vald Lätis Rēzekne piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Viļāni linnaga, Viļāni, Rikava ja Sakstagalsi vallaga ning Preiļi piirkonna Galēni vallaga. Valla pindala on 57 km². 2016. aasta seisuga elas seal 748 inimest. Valla halduskeskus on Strupļi küla. Vallavanem on Zoja Žugunova. 1945. aastal moodustati Viļēni vallas Makūži, Ornicāni, Radopole, Rikava, Skudnovka, Sokoli, Viļāni ja Zirkauka külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. 1975. aastal liideti Sokoli külanõukoguga likvideeritav Skudnovka külanõukogu. 1990. aastal muudeti Sokoli külanõukogu Sokolki vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Viļāni piirkonda. Rēzekne piirkonnas kuulub vald Viļāni allüksusse. Vald asub Ida-Läti madalikul. Suurem jõgi on Ciskoda. 2011. aastal elas vallas 203 lätlast, 506 venelast, 4 valgevenelast, 3 ukrainlast, 4 poolakat ja 3 leedulast; tegemist on ühega Läti valdadest, kus lätlased on vähemuses. Vallas on järgmised külad. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Viļānu novads, vaadatud 1. 08 2020 Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 «Pašvaldības apraksts un struktūra» Rēzeknes Novads Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 27.05 2020 Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Sokolki vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Strupļi

Strupļi (vanasti ka Sokoli) on küla (vidējciems) Lätis Rēzekne piirkonnas, Sokolki valla halduskeskus. Küla asub valla keskosas merepinnast 125 meetri kõrgusel Ciskoda jõe kaldal. Strupļi jääb endisest piirkonna keskusest Viļānist 5 ja Riiast 221 kilomeetri kaugusele. Külas on klubi, postkontor, raamatukogu. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi Avangards keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. 2015. aastal oli külas 243 elanikku, aastal 2020 aga 229 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Vietvārdu datubāze
Mathieu Kérékou

Mathieu Kérékou [mati'öö kerek'uu] (2. september 1933 Kouarfa (Põhja-Dahomee, praegu Benin) – 14. oktoober 2015 Cotonou) oli Benini president aastatel 1972–1991 ja 1996–2006. Ta teenis Prantsuse armees, kuni Benin sai 1960. aastal iseseisvaks. Kérékou oli seotud sõjaväelise riigipöördega, mis 1967 kukutas president Hubert Maga, ja juhtis siis mõnda aega poliitiliselt rahutut riiki. 1972. aastal juhatas teist riigipööret, mille järel ta sai presidendiks ja kaitseministriks. Mathieu Kérékou juhtimise all sai Beninist sotsialistlik riik, mis juhindus marksismist-leninismist. 28. septembril 1980 võttis ta vastu islami ja muutis oma eesnime Ahmediks. 1989. aasta lõpus hülgas marksismi ja korraldas esimesed mitmeparteilised valimised. Kérékou jäi siiski 1990. aastal moodustatud üleminekuvalitsuse presidendiks. Mitmeparteilised valimised viidi läbi juba uue konstitutsiooni all 1991. aastal ja Kérékou kaotas Nicéphore Soglole. Kérékou oli siis esimene Aafrika president, kes jäi demokraatlikel valimistel alla. Uus president Soglo, endine Maailmapanga majandusteadlane, viis riigis läbi vajalikud majandusreformid ja aitas riigi majanduse jalule. Kérékou oli sel ajal vaikne kõrvalseisja. Kuid Soglo populaarsus langes ja 1996. aasta presidendivalimistel võitis Kérékou teda suurelt. Ta ei lubanud kiiret murrangut majanduses, kuigi jätkas Soglo poolt alustatud majandusreforme. Mathieu Kérékou valis peaministriks oma kunagise rivaali Adrien Houngbédji, kellele oli kunagi määratud surmanuhtlus agiteerimise eest Kérékou revolutsiooni vastu. Ka Houngbédji osales presidendivalimistel, kuid jäi kolmandaks. Märtsis 2006 toimunud presidendivalimistel ei saanud Kérékou kõrge vanuse tõttu ise osaleda, sest riigi põhiseadus keelab üle 70-aastaste kandidaadiks esitamise. Valimised võitis teises voorus 19. märtsil 2006 pankur Yayi Boni, kellele Kérékou ameti 6. aprillil üle andis.
Frangi mets

Frangi mets on mäestik Euroopas. Kulgeb loode-kagu suunas. Loodes ühineb Tüüringi metsaga, kagus Fichtelgebirgega. Kõrgus kuni 795 m.
Kodeń

Kodeń on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Biała Podlaska maakonnas, Kodeńi valla halduskeskus. Kodeń asub Valgevene piiri ääres, Biała Podlaskast umbes 36 km idakagus. Kodeń sai linnaõigused 1511. aastal. Kolmanda Poola jagamise tagajärjel läks linn 1795. aastal Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. 1809. aastal läks linn Varssavi hertsogiriigi koosseisu. Neljanda Poola jagamise tulemusel läks Kodeń 1815. aastal Venemaa Keisririigiga personaalunioonis olnud Kongressi-Poola koosseisu. Kodeń kaotas linnaõigused 1870. aastal. Kodeń Encyklopedia PWN
Olszanki

Olszanki on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Biała Podlaska maakonnas Kodeńi vallas. Olszanki asub Valgevene piirist umbes 5 km kaugusel, Kodeńist ligi 5 km lääneedelas ja Biała Podlaskast ligikaudu 33 km idakagus.
Loodusvaatluste maraton

Loodusvaatluste maraton on harrastusteaduse sündmus. Maratoni käigus panevad inimesed eelnevalt registreeritud vaatlusaladel 24 tunni jooksul kirja nii palju kohatud liike kui võimalik. Vaatlused sisestatakse andmeportaali, kus need on avalikult kõigile kättesaadavad (v.a I kaitsekategooria liigid). Maratoni eeskuju on rahvusvaheline vaatlusformaat BioBlitz, mis tähendab, et kindlas paigas ja ajavahemikul tuvastatakse nii palju looma-, taime- ja seeneliike kui võimalik. Liikide jäädvustamiseks võib kasutada nutiseadet ja fotoaparaati. Vaatlused sisestatakse Elurikkuse andmeportaali. Elurikkus on Eesti elurikkuse ehk bioloogilise mitmekesisuse andmeportaal, mille kaudu tehakse kõigile soovijatele kättesaadavaks Eesti liikide leiud, sh teaduskogudes ja biopankades talletatud eksemplarid ja proovid, DNA-põhised ja inimese tehtud liikide vaatlused, uurimistööde andmed ning muu liikidega seotud info. Elurikkuse andmeressursi moodustavad avaandmetena kättesaadavad andmebaasid. Vaatlusalasid saavad registreerida kõik loodushuvilised. Vaatlusala minimaalne ega maksimaalne suurus ei ole piiritletud. Oluline on ala piiritlemisel meeles pidada, et arvesse lähevad ainult eelregistreeritud alal tehtud vaatlused. Mida rohkem eri tüüpi elukohti (veekogu, niit, mets jne) alale jääb, seda rohkem liike on võimalik kohata. Vaatlusalad on avalikud, kuhu kõik huvilised saavad minna. Üldjuhul toimub avalikel aladel ka mõni loodusharidusliku sisuga sündmus nagu ühine vaatlusretk, temaatiline loeng või midagi praktilist nagu näiteks putukahotelli valmistamine. Iga osaleja saab ise otsustada, millal täpselt vaatlusi teha. Oluline on, et vaatlused jääksid maratoni toimumise aja (24 tunni) sisse. Võib näiteks päeval ja/või õhtul tegutseda, öösel puhata ning näiteks hommikul ja ennelõunal uuesti vaadelda. Kui huvi ja võimalusi on rohkem, võib loomulikult ka kogu 24 tunni jooksul tegutseda. Vaatlusmaratoni peakorraldaja on Tartu Ülikooli loodusmuuseum ja botaanikaaed, kaaskorraldajad on läbi aastate olnud portaal Linnuvaatleja, mitmed loodusharidust edendavad asutused ja vabatahtlikud üle Eesti. 2018 Eesti teaduse populariseerimise auhind 2018 aasta keskkonnategu Koduleht
Chausey saared

Chausey on saarestik La Manche'i väinas. Pindala 68 ha, kõrgus kuni 24 m. Kuulub Prantsusmaale. http://www.ileschausey.com/
Balthasar (Mecklenburg)

Balthasar (1451 – 16. märts 1507) oli Mecklenburgi hertsog ning koadjuutor Hildesheimi piiskopkonnas aastatel 1471-1474 ja Schwerini piiskopkonnas aastatel 1474-1479. Balthasar oli Heinrich IV ja tema naise Dorothea noorim poeg. Täisikka jõudes valis Balthasar kirikliku karjääri. Ta oli koadjuutor Hildesheimi piiskopkonnas aastatel 1471-1474 ja seejärel Schwerini piiskopkonnas aastatel 1474-1479. Ilmselt polnud ta kirikliku eluga rahul ja naasis 1479. aastal ilmalikku ellu. Pärast emapoolset vahendamist jõuti 13. jaanuaril 1480 vanemate vendadega kokkuleppeni hertsogkond jaotada. Vend Albrecht VI sai suurema osa endisest Werle vürstkonnast, samas kui Balthasar ja vend Magnus II valitsesid ühiselt ülejäänud hertsogkonda. Pärast Magnuse surma valitses Balthasar koos Magnuse poegadega. Balthasar suri 16. märtsil 1507 (või vähemtõenäoliselt 17. märtsil) Wismaris ja maeti Doberaner Münsterisse. Ta abiellus 1487. aastal Pommeri hertsogi Erich II tütre Margaretega. Nad ei saanud lapsi.
Singalid

Singalid (singali keeles සිංහල ජාතිය, Siṃhala Jātiya; ka helad, හෙළ) on peamiselt Sri Lankat asustav rahvas, moodustades umbes 75% Sri Lanka elanikkonnast koguarvuga u 16 miljonit. Singalite identiteet põhineb nende keelel, ajaloolisel pärimusel ja religioonil. Singalid kõnelevad singali keelt ja on enamuses theravaada budistid. 5. sajandi eepose Mahavamsa ja buda munkade kroonika Dipavamsa järgi saabusid singalite esivanemad aastal 543 eKr Sri Lankale prints Vijaya juhtimisel Indiast, Sinhapurast. John M. Senaveratna. The story of the Sinhalese from the most ancient times up to the end of "the Mahavansa" or Great dynasty. Asian Educational Services, 1997, lk 7–22. ISBN 978-81-206-1271-6.
Warszawice

Warszawice on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Otwocki maakonnas Sobienie-Jeziory vallas. Warszawice asub Otwockist umbes 15 km lõunas ja Varssavi kesklinnast ligikaudu 36 km lõunakagus.
Angkori impeerium

Angkori impeerium või Khmeeri impeerium oli 9. kuni 15. sajandini eksisteerinud riik Kagu-Aasias, mis hõlmas tänapäevase Kambodža, Laose, Tai ja Birma alad. Angkori impeeriumi alguseks loetakse aastat 802, mil kuningas Jayavarman kuulutas end üleüldiseks monarhiks (chakravartin) ja jumalkuningaks (devaraja) ning selle impeeriumi lõpuks 1431. aastat, mil pealinn Angkor langes. Ehkki Angkori impeeriumi suurus ja ajalugu, mõju ja rahvaarv on võrreldav Rooma impeeriumiga, pole selle kohta säilinud peaaegu mingeid kirjalikke allikaid peale mõningate Hiina kaupmeeste, diplomaatide ja rändurite märkmete ning raidkirjade templite seintel koos arvukate reljeefidega; lisaks arheoloogiliste uurimuste tulemusi. Pärast impeeriumi lõppu langes see täielikku unustusse. Pealinn Angkor kadus troopilisse džunglisse ning avastati muu maailma jaoks alles 19. sajandil.
D. B. Cooper

"Dan Cooper" suunab siia. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Dan Cooper (täpsustus). D. B. Cooper on pseudonüüm, mida seostatakse tuvastamata mehega, kes kaaperdas 1971. aasta 24. novembri pärastlõunal Ameerika Ühendriikide loodeosas Portland–Seattle'i liini teenindanud Northwest Orient Airlinesi lennu 305. Mees kasutas lennukipileti ostmisel valenime Dan Cooper, kuid on tolleaegsetes uudistes tehtud vea tõttu saanud tuntuks kui D. B. Cooper. Ähvardades lennuki väidetava lõhkeseadeldisega õhkida, nõudis kaaperdaja lunarahana välja 200 000 USA dollarit (2019. aasta vääringuga 1,26 miljonit) ja hüppas lõpuks langevarjuga lennukist välja. Tema edasine saatus pole teada ja tegu on ainsa lahendamata kaaperdamisjuhtumiga Ameerika Ühendriikide kommertslennunduse ajaloos. Föderaalse Juurdlusbüroo (FBI) juhtimisel alustati Cooperi tabamiseks kohe ulatuslikku inimjahti, kuid temast ei leitud ühtki jälge. Mitmed FBI agendid on arvanud, et vastava erivarustuseta Cooper ei elanud ööpimeduses ja halva ilmaga sooritatud riskantset langevarjuhüpet üle. Järgnenud juurdlus, koodnimega NORJAK (Northwest Hijacking), kestis järjest 45 aastat ja selle käigus uuriti enam kui 800 võimalikku kahtlusalust, kellest omakorda pikemalt keskenduti umbes kahele tosinale. Siiski ei jõutud Cooperi identiteedi või tema võimaliku asukoha suhtes ühelegi lõplikule järeldusele. Juhtumi toimik oli 1996. aastaks paisunud enam kui 60 köiteliseks.. Aktiivne juurdlus lõpetati viimaks 2016. aasta juulis, kuid FBI võtab endiselt vastu füüsilisi asitõendeid, eelkõige seoses kasutatud langevarjude või lunarahaga. Geoffrey Gray (18. oktoober 2007). "Unmasking D.B. Cooper". New York Magazine (inglise keeles). Vaadatud 1. august 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Amelia McDonell-Parry (2. juuli 2018). "D.B. Cooper: Investigators Claim They've Discovered Skyjacker's Identity". Rolling Stone (inglise keeles). Vaadatud 1. august 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Richard Seven (17. november 1996). "D.B. Cooper -- Perfect Crime Or Perfect Folly?". The Seattle Times (inglise keeles). Vaadatud 1. august 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Brendan Dorsey (12. juuli 2016). "FBI No Longer Actively Investigating D.B. Cooper Case". TIME (inglise keeles). Vaadatud 1. august 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)  D. B. Cooper – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis D. B. Cooperi juhtumi tutvustus Föderaalse Juurdlusbüroo (FBI) kodulehel Artikkel D. B. Cooperist Encyclopædia Britannicas
Dydnia

Dydnia on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Brzozówi maakonnas, Dydnia valla halduskeskus. Dydnia asub Brzozówist umbes 10 km idas ja Rzeszówist ligikaudu 40 km lõunas. Dydniat on esmamainitud 1361. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813302032-0350668?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.
Niebocko

Niebocko on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Brzozówi maakonnas Dydnia vallas. Niebocko asub Brzozówist ligi 7 km idakagus ja Rzeszówist umbes 41 km lõunas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813302032-0350898?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.
Obarzym

Obarzym on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Brzozówi maakonnas, Dydnia vallas. Obarzym asub Brzozówist ligi 12 km idas ja Rzeszówist umbes 39 km lõunakagus. Küla on esmamainitud 1577. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813302032-0351030?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.
Priit Pärkna

Priit Pärkna (sündinud 22. oktoobril 1975) on Eesti riigiametnik, politseinik (teenistusaste politseikolonel). 1998–31.12.2003 Harju politseiprefektuuri kriminaalpolitsei osakonna politseivaneminspektor 2004–2005 Põhja prefektuuri kriminaalosakonna isikuvastaste kuritegude talituse vanemkomissar 2005–2008 Põhja prefektuuri kriminaalosakonna isikuvastaste kuritegude talituse juht 2008–30.10.2014 Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht 01.10.2014–30.06.2020 Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori asetäitja teabehalduse ja menetluse alal 01.07.2020–... Politsei- ja Piirivalveameti sisekontrollibüroo juhataja 2007 Kotkaristi V klassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Priit Pärkna – superametnik" Tööelu, 05.01.2018
Janne Pikma

Janne Alavere (sündinud 20. jaanuaril 1980) on Eesti riigiametnik. 2002–2003 Politseiameti personaliosakonna juhtivinspektor 2004–2009 Politseiameti teenistusosakonna personalitalituse juhataja 2010–2018 Politsei- ja Piirivalveameti administratsiooni personalibüroo juhataja 2018–... Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori asetäitja varade alal
Tauno Tuisk

Tauno Tuisk (sündinud 8. oktoobril 1978 Raplas) on Eesti insener ja finantstegelane. Tuisk õppis aastatel 1997–2001 Tallinna Tehnikakõrgkoolis logistikainseneriks. Seejärel töötas mitmes ettevõttes logistika, müügi ja turunduse alal. Aastail 2008–2010 oli ta Amservis müügidirektor. 2011–2014 oli ta Politsei- ja Piirivalveametis (PPA) logistikajuhataja. 2013–2015 õppis Tuisk Tallinna Tehnikaülikoolis ja sai tehnikateaduste magistrikraadi. 2014–2017 oli ta PPA peadirektori asetäitja varade alal. Veebruarist 2018 on ta Tallinna Tehnikaülikooli finantsdirektor. Tauno Tuisu veebileht