laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dreamfall

"Dreamfall" on seiklusmäng, mis on välja antud Windowsi ja Xboxi platvormidele 17. aprillil 2006. See on järg Funcomi välja antud mängule "The Longest Journey". "Dreamfalli" sündmustik toimub 10 aastat pärast esimese osa "The Longest Journey" sündmusi. 1. märtsil 2007 teatas Funcom "Dreamfalli" järjest. On aasta 2219. Mängu peategelane Zoë Castillo elab Marokos Casablancas. Ta on õpilane, kes jättis pooleli ülikooli, et võtta aeg maha ja enda tulevikuplaanides selgusele jõuda. Äsja läks ta lahku oma poiss-sõbrast Rezast. Peagi ta taipab, et pärast seda, kui ta ülikoolist lahkus, on ta elu nii igavaks läinud. Tema päevad mööduvad kodus, voodis lebades ja seebioopereid vaadates. Ühel päeval juhtub aga midagi väga imelikku. Televiisorist näidatava uudistesaate ajal katkeb järsku programm ja ekraanile tekib õudusfilmi meenutav klipp, kus väike tüdruk Faith ütleb Zoë nime ja räägib: "Otsi April, päästa April". Zoë aga ei pööra sellele erilist tähelepanu, sest ta arvab, et see on lihtsalt mingi tehniline viga. Kuid peatselt, kui tema endine poiss-sõber teadmatult kaob ja teleprogrammi vahelesegamine aina tihedamalt toimub, korrates kogu aeg sedasama lauset, siis Zoë mõistab, et see ei olnud lihtsalt juhus, kui tüdruk tema nime ütles. Selle video taga peitub midagi süngemat, kui ta algul arvatagi oskas. Zoë Castillo on mängu peategelane. Ta elab koos oma isaga Casablancas. Zoë ema suri, kui Zoë oli viieaastane. Hiljuti jättis ülikooli pooleli. Mängu põhiteema algab siis, kui tema endine poiss-sõber Reza palub temalt ühte teenet. April Ryan oli esimese osa "The Longest Journey" peategelane. Ta on pööranud selja oma endisele maailmale – Starkile. Praegu elab ta teises maailmas – Arcadias. Kian Alvane on Azadi sõdur ja osav mõõgavend, kes elab pühas linnas Sadiris. Ta on Apostel. Reza Temiz on Zoë endine poiss-sõber, kuid praegu on nad lihtsalt sõbrad. Ta on ajakirjanik, keda tuntakse paremini varjunimega Jericho. Olivia DeMarco on Zoë parim sõbranna. Ta on väikese tehnikapoe omanik. Ta on ekspert selle aja tehnoloogias. Damien Cavanaugh töötab Jaapani meelelahutusfirmas WATIcorp. Algul oli ta seotud WATIcorpi ülisalajase projektiga "Project Alchera". Benrime Salmin on kõrtsi The Journeyman Inn omanik. Kõrts asub Arcadia maailmas Mercuria linnas. Brian Westhouse on rändur ja õpetlane, kes elab Arcadias. Mäng algab sellega, kui ta Tiibeti mungakloostri rituaali käigus saadetakse teise maailma. Crow on Arcadias elav rääkiv lind, kes ei ole tegelikult vares, kuigi välimuselt näeb ta välja just selline. Esimeses osas "The Longest Journey" oli ta Aprili abiline. "Dreamfallis" on ta ka algselt Aprili abiline, kuid hiljem otsustab Zoële appi minna.
Võistlus

Võistlus on tegevus, kus osalejad/osaleja püüavad saavutada paremat tulemust kui teised, teisi võita. Võistlus käib peamiselt majanduses, poliitikas ja spordis. Võistlus käib majanduses võimalikult suure hulga klientide saamise pärast, spordis kehaliste või vaimsete võimete üleoleku näitamiseks, poliitikas suurema valijate toetuse saavutamise nimel. Spordivõistlusel võrreldakse sportlaste saavutusi kokkulepitud reeglite alusel. Võistlusi korraldatakse paljudes valdkondades. Võitlus on niisugune võistlus, kus tahtlikult kasutatakse vägivalda. eeljooks geim Guinnessi rekordite raamat kaheksandikfinaal konkurents konkurss maailmameistrivõistlused maraton matš olümpiamängud partii poolaeg, kolmandikaeg, veerandaeg poolfinaal, *veerandfinaal raund regatt rekord sett sotsialistlik võistlus turniir viktoriin võidurelvastumine võistlusvoor võitlus
Corleone

Corleone (itaalia keeles 'lõvisüda'; sitsiiliakeelne nimi Cunigghiuni) on asula Itaalias Sitsiilias Palermo suurlinnapiirkonnas ja on Corleone valla keskus. Elanike arv on umbes 12 000. Dolceria: Droghe, Liquori, Gelati – magusamüügikohad Corleone keskväljakul Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it
Mõtlemise häired

Mõtlemishäire on üks psüühiliste funktsioonide häire. Kliinilises psühhiaatrias eristatakse mõtlemishäiretel: vormilist aspekti, sisulist aspekti. Vormiline mõtlemishäire avaldub sellistes nähtustes nagu tempo, seoslikkuse, sihipärasuse, mõistete häiretes. Mõtlemise tempo häired: mõttekäigu aeglustumine mõttekäigu kiirenemine mõttekäigu tõkestus Mõtlemise seoslikkuse häired: autistlik mõtlemine dereistlik mõtlemine katkendlik mõtlemine paraloogiline mõtlemine resoneerne mõtlemine seosetu mõtlemine sümbolistlik mõtlemine Mõtlemise sihipärasuse häired: mõttekäigu laialivalguvus mõttekäigu stereotüüpsus patoloogiline üksikasjalikkus Mõistete häired: mõistete väärastus neologism Eristatakse järgmisi mõtlemise sisulisi häireid: sundmõtted ülekaalukad ideed luulud
Põderpõrnikas (perekond)

Põderpõrnikas (Lucanus) on põderpõrniklaste sugukonda kuuluv põrnikas. Eestis elab teiste seas liik põderpõrnikas (Lucanus cervus). Lucanus capreolus Lucanus capreolus Lucanus cervus Lucanus cervus Lucanus elaphus Lucanus formosanus Lucanus maculifemoratus Lucanus maculifemoratus Lucanus mazama Lucanus mazama Lucanus placidus]] Lucanus swinhoei Lucanus tetradon
Psüühika

Psüühika on individuaalsele kogemusele toetuv käitumist organiseerivate protsesside süsteem. Kuigi psüühika on kompleksne nähtus, on siiski võimalik eristada järgmisi psüühilise tegevuse etappe: Tajumine – tajumise abil hangitakse teavet ümbritseva kohta. Teabe tõlgendamine – selgitatakse, millist tähendust omab saadud teave olendi jaoks – nähtuse olemuse mõistmine. Hindamine – tõlgendamise teel saadud informatsiooni olulisuse hindamine olendi optimaalse talitlemise aspektist – keskkonna muutus on olendile kas kahjulik, kasulik või tähtsusetu. Motivatsiooni tekitamine keskkonna nähtuse suhtes ja vastava tegutsemismustri käivitamine. Püüdlemine toidu poole, põgenemine vaenlase eest. Saadud informatsiooni talletamine, et hõlbustada edaspidiseid tõlgendusi ja tegevusi. Kuigi reeglina on psüühika ajutegevuse väljendus, ei ole alati võimalik psüühilise tegevuse substraati selgelt piiritletud kujul välja tuua. Kõige primitiivsemaid psüühilise tegevuse avaldusvorme võib täheldada juba ainuraksetel – ainurakne ujub valguse poole või eemaldub liiga eredast valgusest (fototaksis), ainurakne ujub mineraalide kogumi poole või eemaldub mineraalide kogumi juurest (kemotaksis) – taksised. Ainuraksetelt on leitud ka primitiivseid mälu ja intellekti algeid. Philip Ball (23.01.2008). "Cellular memory hints at the origins of intelligence". Nature News (inglise). ajakiri Nature. Vaadatud 26.01.2008.
Horst Köhler

Horst Köhler (sündinud 22. veebruaril 1943 Poolas Skierbieszówis) on Saksamaa poliitik. Aastatel 2004–2010 oli ta Saksamaa liidupresident. Ta astus 31. mail 2010 ametist tagasi. Host Köhler sündis Bessaraabia sakslaste Eduard ja Elisabeth Köhleri seitsmenda lapsena. Tema vanemad olid lahkunud tänapäeva Moldovas asuvast kodust 1940 pärast Molotovi-Ribbentropi pakti sõlmimist, mis jättis Bessaraabia NSV Liidu mõjusfääri. 1944 põgenes perekond Leipzigisse, kus elas 1953. aastani, mil emigreerus Lääne-Berliini kaudu Ludwigsburgi. Köhler teenis kaks aastat Bundeswehris ja sai reservleitnandiks. Seejärel õppis ta majandust ja politoloogiat Tübingeni ülikoolis, mille lõpetas doktorikraadiga. 1969–1974 töötas ta majandusuuringute instituudis assistendina. 1993–1998 oli ta Saksamaa säästupankade assotsiatsiooni president. 1998–2000 oli ta Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga presidendiks. Sel ajal elas ta Londonis, kus panga peakorter asus. 2000–2004 oli ta Rahvusvahelise Valuutafondi tegevdirektor. Sel ajal elas ta Washingtonis. 23. mail 2004 valis Saksamaa Rahvusassamblee ta napi ülekaaluga (604 häälega 1205-st) Gesine Schwani ees Saksamaa presidendiks. Schwan sai 580 häält, 20 häält läks teistele kandidaatidele ja 1 saadik puudus südameataki tõttu. Köhler astus ametisse 1. juulil 2004. 23. mail 2009 valiti ta ametisse tagasi ka järgmiseks ametiajaks. Horst Köhler on abielus õpetaja Eva Köhleriga (sündinud Eva Luise Bohnet). Neil on kaks last: tütar Ulrika (sündinud 1972) ja poeg Jochen (sündinud 1977). Saksamaa president astus ametist tagasi, 31. mai 2010
Kongō

Kongō (金剛山 Kongō-zan) on mägi Jaapanis Honshū saarel. See on 1125 meetri kõrgune ja on seega Ōsaka prefektuuri kõrgeim mägi. Asub Chihayaakasaka küla haldusalas. Mäe järgi on nime saanud mitmed Jaapani sõjalaevad. http://www.kongozan.net/ http://www.kongozan.com/
Inimese seedeelundkond

Inimese seedeelundkond koosneb seedekanalist ja seedenäärmetest. Täiskasvanud inimese seedekanal on keskmiselt 8–10 meetrit pikk. Seedekanalisse kuuluvad suuõõs koos hammaste ja keelega, neel, söögitoru, magu, peensool, jämesool ja pärak. Seedeelundkonda kuulub veel kaks nääret – maks ja kõhunääre. Seedimine algab suus, kus toit peenestatakse hammastega. Suuõõnde eritub mälumisel süljenäärmest sülg. Süljes on ensüüm amülaas, mis lõhustab tärklist. Seega algab tärklise lõhustumine juba suus. Suust liigub toit neelu. Neel on lehtrikujuline lihaseline elund. Neelamisel keel aheneb, pehme suulagi tõuseb ning sulgeb tee ninaõõnde. Samal ajal katab klapikujuline kõrikaas sissepääsu kõrisse, vältides toidu sattumist hingamisteedesse. Neelust liigub toit söögitorusse. Toidu liikumist hõlbustab ohtralt erituv lima, mis aitab juhtida toitu makku. Maos algab toidu intensiivne seedimine, lisaks on magu toidu mahuti. Maonõre soolhappe toimel hävib maos enamik toidus leiduvatest mikroobidest. Maos algab valkude ning jätkub süsivesikute seedimine soolhappe ja ensüüm pepsiini toimel. Osaliselt seedunud toit liigub maost edasi peensoolde, mille esimest osa nimetatakse kaksteistsõrmiksooleks. Kaksteistsõrmiksooles toimub seedimise põhiline osa ning sinna suubuvad mitmed tähtsad seedenõred, kaasa arvatud trüpsiin. Soole siseseinad on kurrulised ja lisaks suurendavad soole seina väikesed väljasopistised – soolehatud. Peensooles lõpeb süsivesikute, valkude ja rasvade seedimine. Süsivesikute ja valkude koostisosad ning vitamiinid imenduvad verre ja rasvade koostisosad lümfisoontesse. Seedimata toidujäägid liiguvad edasi jämesoolde. Seal enam seedimist ei toimu. Jämesoole sisaldis on esialgu poolvedel, kuid kuna vesi pidevalt organismi tagasi imendub muutub toidumass tahkeks. Jämesoolde jäävad lõpuks alles toidujäätmed, mida keha ei vaja ja mis eemaldadakse organismist päraku kaudu. Väljaheide koosneb põhiliselt toidujääkidest, bakterimassist ja veest. Kehalise koormuse ajal on seedeelundite talitlus pärsitud. Toimuvad erinevate hormoonide (adrenaliin, noradrenaliin) kontsentratsiooni muutused. Väheneb seedeelundite verevarustus. "Bioloogia põhikoolile IV" - Urmas Kokassaar ja Mati Martin
Sanglepp

Sanglepp ehk must lepp (Alnus glutinosa) on kaseliste sugukonda lepa perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine lehtpuuliik. Rahvapäraseid nimetusi: mustlepp, emalepp, soolepp, seatamm. Eestis pärismaine. Ta on ühekojaline. Kõrgus kuni 30 (35) m . Eesti kõrgeim must lepp (33,3 m, diameeter 63 cm) kasvab Järvseljal . Puu eluiga küünib 100–130 aastani . Lüllemäe sanglepp värdlepp Sanglepp "Järvseljal leiti Eesti kõrgeimad puud, Maaleht, 21.08.2012". Originaali arhiivikoopia seisuga 28.10.2012. Vaadatud 21.08.2012. Sanglepp andmebaasis eElurikkus Sanglepp õpikeskkonnas "Eesti taimed"
Kongo

Kongo on kahe riigi nimi: Kongo Demokraatlik Vabariik Kongo Vabariik Kongo nime kandnud kolooniad: Kongo Vaba Riik, Belgia kuninga isiklik valdus (1885–1908) Belgia Kongo (1908–1960) Prantsuse Kongo (1880–1960) Kongo (perekonnanimi) Alfred Kongo, maalikunstnik Linda Kongo, koduloouurija Marilin Kongo, laulja Kongo jõgi Kongō, mägi Jaapanis
Saksimaa riigipeade loend

Saksimaa riigipeade loend loetleb Saksimaa ja Meißeni markkrahvkonna riigipead nende riikide iseseisvusperioodidel.
Depressiivne luul

Depressiivne luul on mõtlemishäire, mille puhul haigel on veendumuslikud negatiivse sisuga mõtted. Haige on ekslikult veendunud, et ta on tühine, tähtsusetu, saanud hakkama mingi raske teoga. Tüüpilisel kujul esineb depressiivne luul bipolaarsete häirete ja skisoafektiivsete häirete korral. Kõikedest luuludest moodustab depressiivne luul ~5%. Depressiivseid luule: Alaväärsusluul Eitusluul Enesesüüdistusluul Hukuluul Hüpohondriline luul Patuluul Vaesusluul Väiksusluul
António Teixeira de Sousa

António Teixeira de Sousa (5. mai 1857 – 5. juuni 1917) oli viimane Portugali kuningriigi peaminister. Ta lõpetas 1883. aastal meditsiiniõpingud Porto Ülikoolis. 1889. aastal valiti ta Portugali parlamenti. 1900–1903 oli ta mereväe ja meretaguste alade minister ning 1903–1904 ja uuesti 1906 rahandusminister. Ta sai peaministriks 26. juunil 1910 ja oli ametis kuni 5. oktoobrini samal aastal, kui kukutati kuningas Manuel II ning Portugal kuulutati vabariigiks.
Francisco da Veiga Beirão

Francisco da Veiga Beirão (24. juuni 1841 – 11. november 1916) oli Portugali poliitik, peaminister 22. detsembrist 1909 kuni 26. juunini 1910.
Auksi

Auksi on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas asub Auksi järv, millest saab alguse Uueveski oja. Samuti asuvad külas kaitsealused Auksi rändrahn ja Auksi jalakas ning kaitse all mitte kuuluv Auksi põllukivi. Küla läbib Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee, mille 38. kilomeetrilt (Auksi järve ligidalt) saab alguse lääne suunas kulgev 3,6 km pikkune Auksi tee. Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda. Auksi kivi Auksi põllukivi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Null

Null ehk 0 on täisarv, mis otseselt eelneb arvule 1 ja otseselt järgneb arvule –1. Null on väiksem kõikidest positiivsetest arvudest ja suurem kõikidest negatiivsetest arvudest. Kui aga vaadelda arvude absoluutväärtusi, siis on null kõige väiksema absoluutväärtusega, väikseim võimalik arv. Null pole ei negatiivne ega positiivne arv. Selle ainulaadse positsiooni tõttu eristub null kõikidest teistest arvudest. Nulli tähistatakse numbriga 0. määramatu avaldis Null aasta Brahmagupta
Venceslau de Sousa Pereira de Lima

Venceslau de Sousa Pereira de Lima (15. november 1858 – 24. detsember 1919) oli Portugali poliitik ja geoloog, peaminister 14. maist kuni 22. detsembrini 1909.
Suurusluul

Suurusluul ehk parafreenne ehk ekspansiivne ehk megalomaaniline ehk makromaaniline luul on luul, mille korral on inimesel ekslik veendumus, et tal on mingi eriline positiivne võime, koht, ülesanne. Inimene võib olla veendunud, et tal on selgeltnägija võimed (võimekusluul); ta on kuninga nõuandja (võimuluul); tema ülesanne on paljastada juutide salavandenõud (missiooniluul) vms. Suurusluulu korral tuleb alati kontrollida inimese väidete vastavust tegelikule olukorrale. Suurusluul esineb tavaliselt skisofreenia, bipolaarse häire ja skisoafektiivsete häirete korral. Suurusluulu esineb ligikaudu 20% kõigist luulujuhtudest. Suurusluul võib avalduda erinevates vormides: Kõrge päritolu luul Leidurlusluul Missiooniluul Reformaatorlusluul Rikkusluul Seksuaalse külgetõmbe luul Võimekusluul Võimuluul Dunningi-Krugeri efekt Nartsissism Uhkus
Karula (Viljandi)

Karula (varem Uue-Võidu) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Uueveski oja üks nimevariant on Karula oja. Küla läänepiiril asub Karula järv. Küla kuulus Viljandi kihelkonda, külas on olnud Karula mõis. Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda. Karula mõisa kalmistu Uue-Võidu järv Uue-Võidu maastikukaitseala Uue-Võidu vald Vana-Võidu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kokaviidika

Kokaviidika (ka Koka-Viidika) on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda. Kokaviidika oli 2000. aasta seisuga Saarepeedi valla elanike arvult kõige väiksem küla: 25 elanikku. Kokaviidikale lähimad külad on idas Saarepeedi, lõunas Taari, edelas Tobraselja ja loodes Võistre. Külast voolab läbi Koka oja. Koka on Eesti kohanimedes üsna laialt levinud. 18. sajandi algul leidus seda ainuüksi Viljandi kihelkonnas mujalgi. See võis tuleneda sõnast "kokka" 'küngas, mägi', ametinimetusest kokk või eesnimest Cocke, Koke. Viimase tuletas Leo Tiik isikunimest Habakuk. Viidik (Widik) on samuti levinud eesnimi. Sealsamas Võidu mõisas pidas 1751 hajatalu Teya Olo Widick. Arvatavasti on see kas nime Vitus teisend või lühend germaani Wid-tüve sisaldavatest nimedest Widdig, Wittichen, Wiedi(n)g või Wieti(n)g, mis on rahvasuus segunenud kalanimetusega viidikas. Tänapäeva Kokaviidika küla maa-ala asus Viljandi kihelkonnas ja kuulus Uue-Võidu mõisale. Kokaviidika on asendanud varasemad külanimed Harjaka ja Lustivere, vähemalt tänapäeval sellenimelisi paiku ei ole. 18. sajandi algul olid Koka talud Harjaka küla (Harjakas) all. 1583. aastal nimetati seda paika Lustifer ja 1797. aastal Lustiwer. 1751. aastal oli Võidu mõisas taluperemees Kocka Marti Widik, kelle järgi küla võibki olla nimetatud. 1806 elas Võidu mõisas talupoeg Kokka Widiko Josep, kes võib olla eelmise poeg. 1900. aasta paiku nimetati Коккавидика talu. Esimest korda mainiti Kokaviidika küla alles 1945. aastal. Riigivanem Jüri Jaakson ja matemaatik Hermann Jaakson sündisid Kokaviidikal. 1995. aastal püstitati Kokaviidika külla Jüri ja Hermann Jaaksonile mälestuskivi. Küla nimi esines 2016. aastal Kanal 2-s eetris olnud huumorisaates "Suur komöödiaõhtu", kus teiste seas naerutas televaatajaid väljamõeldud tegelane, Kokaviidika postiljon Herbert Ving (näitleja Argo Aadli). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 8.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti entsüklopeedia, 12. kd., lk 500. Eesti kohanimeraamat, kaart 30. Suur maailma atlas, lk 190. Eesti kohanimeraamat, lk 225. Kokaviidika küla on Eestis täiesti olemas! Postimees, 19.05.2016. (Vaadatud 21.05.2016)
Moori

Moori on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas on olnud Moori mõis. Moori küla jääb Viljandi – Kolga-Jaani – Põltsamaa maanteed pidi 10 km Viljandi linnast Põltsamaa suunda, maanteelt 1 km paremale. See on väike hajaküla 40 elanikuga (2011). Küla keskuses asub 8 korteriga kortermaja. Moori külas tegutseb külaseltsing külavanem Karmen Roosi eestvedamisel. Külas toimub iga-aastane jaanituli ja muid ühiseid üritusi aasta läbi. Külast saavad alguse Teraseoja ja Tusti oja. Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Peetrimõisa (Viljandi)

Peetrimõisa on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda. Külas on olnud Peetrimõisa karjamõis ja Väikemõisa mõis. Küla idapiiril voolab Tänassilma jõgi, külast voolab läbi Uueveski oja. Küla territooriumil asuvad Peetrimõisa paisjärv ja osa Rutsniku mädajärvest, samuti väike osa Uue-Võidu maastikukaitsealast. Väikemõisa mõisa peahoone Peetrimõisa mõisa valitsejamaja Peetrimõisa mõisa laut Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tänassilma jõgi Eesti looduse infosüsteemis Uueveski oja Eesti looduse infosüsteemis Peetrimõisa paisjärv Eesti looduse infosüsteemis
Taari

Taari on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda. Küla lõunapiiril voolab Tänassilma jõgi, samuti jookseb lõunapiir piki Vana-Võidu Mädajärve. Külast voolavad läbi Viru oja ja Koka oja, mõlemad suubuvad lõunapiiril Tänassilma jõkke. Viru ojale on külas paisutatud Kehklase järv. Küla kirdeosas asuvad Varesemäed. Külast läheb läbi Viljandi–Põltsamaa maantee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tõnissaare

Tõnissaare on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda. Külas asub Pingu järv. Tegemist on tüüpilise 20. sajandi monofunktsionaalse maa-asulaga. Sajandi algul ehitati külla kahekorruselisi ahiküttega, paljude väikeste korteritega elumaju, kus majutati teiste seas Viljandi tikuvabriku metsatöölisi. Tänapäeval seisab mitu sellist endist eluhoonet tühjalt ja on avariilises seisukorras. Laiemat tuntust on küla kogunud seoses 2008. aastal Kanal 2 eetris olnud Peeter Võsa saatega "Võsareporter", mille reportaažis kajastati Tõnissaare elanike omavahelisi tüliküsimusi. Kaamera ja mikrofoni ees lahati väidetavaid vargusi üksteise tagant, rohkeid alkoholi kuritarvitamise ja avaliku korra rikkumise juhte, pikantset kõneainet pakkusid külarahva intiimsuhted. Videoreportaaž valiti saatesarja populaarseimaks ning selle kaudu võis Eesti televaataja tutvuda värvikate tegelastega (hüüdnimedega Pudi, Kitukas, Vesipea, õed Puugid jm), kellest mõni on ka hiljem meedias esinenud. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Neftekamsk

Neftekamsk on tööstuslinn Venemaal Baškortostani Vabariigis. Linn asub Kama jõe ääres. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Neftekamski elanikest tatarlasi 30,5%, venelasi 29,1%, baškiire 27,8%, marisid 9,4% ja udmurte 1,2%. 1955. aastal leiti Arlani mari küla juurest naftat. Naftapuuraukude juurde tekkis töölisasula, mis 1963 sai linnaõigused. 1962 hakati ehitama hüdroelektrijaama ja 1968 kunstnahavabrikut. Linnas on auto- ja bussitehas ning lennujaam. Neftekamski koduleht
Ring

Ring ehk kinnine ring on ringjoone poolt piiratud tasandi osa. Ring sisaldab kõiki punkte, mis on kas ringjoonel või ringjoone sees. Mõnikord nimetatakse ringiks (lahtiseks ringiks) ainult ringjoone sees asuvate punktide hulka. Ringi keskpunktiks nimetatakse seda piirava ringjoone kõikidest punktidest võrdsel kaugusel olevat fikseeritud punkti, mis asub ringiga (ja ringjoonega) samal tasandil. Ringi raadiuseks nimetatakse ringi keskpunkti kaugust ringjoonest (ringi keskpunkti kaugust ringjoone mis tahes punktist), samuti ringi keskpunkti ringjoone ükskõik millise punktiga ühendavat sirglõiku. Ringi diameetriks nimetatakse niisugust sirglõiku, mis ühendab kaht ringjoone punkti ja läbib ringi keskpunkti, samuti sellise sirglõigu pikkust. Diameeter on raadiusest 2 korda pikem. Diameeter jaotab ringi kaheks võrdse pindalaga sektoriks. Ühikringiks nimetatakse niisugust ringi, mille raadiuse pikkus on 1 ühik. Üldjuhul on ühikringi keskpunktiks koordinaattelgede nullpunkt. Rõngas on kujund, mille moodustavad kaks samal tasandil asuvat kontsentrilist (ühise keskpunktiga) ringjoont. Rõngas sisaldab kõiki punkte, mis asuvad kas ükskõik kummal ringjoonel või suurema ringjoone sees, kuid mitte väiksema ringjoone sees. C = 2 ⋅ π ⋅ r {\displaystyle C=2\cdot \pi \cdot r} , kus C on ringi ümbermõõt, r – ringi raadius, π – pii. S = π ⋅ r 2 {\displaystyle S=\pi \cdot r^{2}} , kus S on ringi pindala, r – ringi raadius, π – pii. [1] (ingliskeelne video ringi pindala valemi tuletamisest)
Välgita

Välgita on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas on olnud Välgita mõis. Külas asuvad Välgita ohvrikivi ja Välgita järv. Külast saab alguse Rootsi kraav. Külast voolab läbi Viru oja, millele on paisutatuda Muraka järv. Küla lähistel paikneb Välgita soo. Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Paranoiline luul

Paranoiline luul on luul, mille puhul haige on veendunud, et teda tahetakse kahjustada. Patsient on veendunud, et inimesed tänaval kuidagi imelikult jälgivad teda, keegi varastab ta kodust tema asju, teda jälitab kuritegelik jõuk jne. Paranoiline luul esineb tavaliselt skisofreenia puhul. Küllalt tavaline on paranoiline luul ka Alzheimeri tõve korral. Kuid erinevalt skisofreeniast, mil luul on tavaliselt laiahaardeline, Alzheimeri tõve korral on paranoiline luul olmeluulu tasemel. Paranoilise luulu esinemissagedus moodustab kõikidest luuludest ~75%. Paranoilisi luule: Avatusluul Erootiline luul Instseneeringuluul Hüljatusluul Intermetamorfoosiluul Jälitusluul Kahjustusluul Kiivusluul Mõjustusluul Mürgitusluul Nõidusluul Suhtumisluul Süüdistusluul Tagakiusamisluul Teisikuluul Tähendusluul