laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Valehäbi

Valehäbi (vt ka võltshäbi) on häbitunne, millel puudub selle tundmiseks alus/põhjus. See on üks häbi alaliikidest. Valehäbi tekib häbi simuleerimisel, mida on seostatud vigase eneserefleksiooniga. Valehäbi on inimese enda poolt psühholoogiliselt esile kutsutud, kuid erinevalt häbist puudub sellel korrelatiivne situatsioonist tulenev põhjus. Piir häbi ja valehäbi vahel on seega õrn – siira häbi korral omab inimene adekvaatset arusaama häbiväärse olukorra tekitamisest antud kontekstis, valehäbi korral on tegu aga kogeja individuaalse arusaamaga, et häbitunne on põhjendatud, kuigi teiste jaoks situatsioon häbiväärselt ei mõju. Võib väita, et see on sotsiaalühiskondlik sündroom, mida lapsed üldjuhul ei koge, välja arvatud ebaterves kasvukeskkonnas üles kasvades, mil ettekujutus iseendast välja kujuneb. Valehäbi tundvad inimesed väldivad teatud sotsiaalseid ja suhtlemist kätkevaid olukordi ning selle tekkimist on seostatud näiteks alaväärsuskompleksi, trauma esinemisega lapsepõlves ja järjepideva negatiivse vastumõjuga kaaslaste poolt, mille tulemusel moondub indiviidi minapilt ja igapäevane suhtlus teistega võib saada pärsitud. Valehäbi avaldub analoogselt häbiga. Selle kogemise võimalikud sümptomid võib laias laastus jaotada kahte gruppi: füüsilised ja sotsiaal-psühholoogilised tunnused. ettevajunud õlad keha jäikus/võimetus seda liigutada longus keha mahavaatamine ja silmkontakti vältimine nutmine oskamatus tegutseda spontaanselt punastamine takerdumine rääkides või tehes seda üleliia pehme häälega teiste eest peitumine ülitundlikkus hirm paista rumalana enda tunnete ja/või mõtete varjamine väärtusetu ja/või ärakasutatuna tundmine muretsemine teiste arvamuse pärast eemaletõugatuna/väljajäetuna tundmine hirm eksida perfektsionism pidev kahtlustamine suutmatus usaldada tähelepanu keskpunktis olemise vältimine identiteedi kaotamine püüdlus teisi vaigistada ja/või vajadus öelda viimane sõna soov olla nähtamatu ebapiisavana tundmine pidev kahetsemine Cuncic, A. 2021. What is shame? https://www.verywellmind.com/what-is-shame-5115076#signs-you-have-shame, (03.11.2021).
Hans Vadi

Hans Vadi (22. juuni 1928 Tallinn – 8. oktoober 2005 Tallinn) oli eesti rahvusest Nõukogude Liidu lendur, lennundustegelane ja spordikohtunik Vadi lõpetas aastal 1944 Tallinna poeglaste kaubanduskooli, 1946 Tallinna Rahandustehnikumi. Samal 1946. aastal alustas ta õppimist kursandina Eesti NSV OSOAVIAHIM-i Tallinna Aeroklubis mootorlennukursustel, kus algväljaõppesalga komandöriks oli äsja demobiliseerunud sõjaväelendur Hugo Abram. 1948 – sooritas Vadi oma esimese langevarjuhüppe ja lendas välja biplaan õppelennukil Po-2, millel lendamiseks sai ta ka pilooditunnistuse. 1948 jätkas Vadi lende ühepinnalisel õppe-treeninglennukil UT-2, mis saigi otsustavaks tema lendurielukutse valikul. Aastail 1949–50 töötas Vadi Tallinna Pioneeride Palees noortejuhendajana. 1951. aastal võeti Vadi vastu NSV Liidu relvajõudude Nikolajevi Merelennuväekooli, mille ta lõpetas 1952. aastal. Sõjakooli kursandina lendas ta lennukitel Jak-18 ja Tu-2. 1952 kuni 1960 töötas Vadi Nikolajevi Merelennuväekoolis lendur-instruktorina ja lendurina, omandades 1. klassi kvalifikatsiooni ja teenides välja majori auastme, lendas lennukitel Li-2, Il-28, Tu-16 ja Jak-18U kokku ligi 4000 tundi. Pärast demobiliseerumist 1960, asus Vadi tööle ALMAVÜ Tallinna Lennuspordiklubis purilennulüli lendur-instruktorina. Lendas purilennukitel KAI-12, A-11, A-15, L-13 "Blanik" ja teistel klubi purilennukitel. Vadi oli 1962–70 Tallinna Lennuspordiklubi ülem, lendas mootorlennukitel An-2 ja Jak-12. ALMAVÜ-st lahkumise ajaks oli tal kogunenud 5200 lennutundi. 1970–91 töötas Kirovi nim. näidiskalurikolhoosis. Vadi kuulus 1960–70 Eesti NSV Lennuspordiföderatsiooni presiidiumi (juhatusse), 1973–86 oli selle spordiliidu ase-esimees ja 1986–2003 ELF-i president. Alates 2003 ELFi Aupresident. Pärast lenduriameti mahapanekut, aastal 1970, tegutses ta puri- ja mudellennukohtunikuna, 1970 vabariiklik kategooria (Eesti NSV) ja 1980 Üleliiduline (NSV Liit) kategooria. "Teedel õhuavarustesse", Ants Künnapuu, Tallinn, kirjastus "Valgus" 1979, lk. 119-120 Kalju Seenema kirjutis ESBL
Zákupy

Zákupy (saksa keeles Reichstadt) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Česká Lípa ringkonnas. Zákupy asub Česká Lípast ligi 8 km idas ja Liberecist umbes 30 km lääneedelas. Zákupy vanalinn koos lossikompleksiga on alates 2003. aasta septembrist ajalooline linnakaitseala. Asula on tekkinud 13. sajandi lõpul. Zákupyt on esmamainitud 1315. aastal. Ürikutes on Zákupyt aleviks nimetatud esmakordselt 1378. aastal (teistel andmetel 1359. aastal). Linnaõigused sai Zákupy 1541. aastal. 1876. aasta juulis sõlmiti Zákupys Austria-Ungari ja Venemaa keisririikide vahel Reichstadti lepe. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Zákupy : právní ochrana Národní památkový ústav Stručná historie Město Zákupy Рейхштадт, 26 июня/8 июля 1876 г. Рейхштадтское соглашение между Россией и Австро-Венгрией Исторические материалы
Klara Geywitz

Klara Geywitz (sündinud 13. veebruaril 1976 Potsdamis) on Saksamaa sotsiaaldemokraatlik poliitik. Ta on alates 8. detsembrist 2021 Saksamaa elamumajandus-, linnaarengu- ja ehitusminister. Ta sündis aastal 1976 Potsdamis. Ta astus 16-aastaselt Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei liikmeks. Aastal 2002 lõpetas ta Potsdami Ülikooli politoloogina. 8. detsembrist 2021 on ta Saksamaa elamumajandus-, linnaarengu- ja ehitusminister. Ta on abielus ja kolme lapse ema. Usundi poolest on ta luterlane.
Infrapunaastronoomia

Infrapunaastronoomia on astronoomia haru, mis tegeleb taevakehade infrapunakiirguses vaatluse ja uurimisega. Infrapunakiirguse avastas 1800. aastal Briti astronoom William Herschel. Infrapunaastronoomia rajati 1830ndatel aastatel ja esialgu oli selle areng aeglane. 20. sajandil avastati, et infrapunakiirguses saab lisaks Päikesele ja Kuule uurida ka teisi taevakehasid. Pärast 1950. ja 1960. aastatel tehtud avastusi raadioastronoomias, rajati kaasaegne infrapunaastronoomia, et uurida taevakehi ja muid objekte väljaspool nähtava valguse lainepikkusi. Kuna atmosfäär neelab infrapunakiirgust, paiknevad infrapunakiirgust uurivad teleskoobid Maa kõrgetes piirkondades või kosmoses. Sellised teleskoobid on näiteks Herscheli kosmoseteleskoop, James Webbi kosmoseteleskoop ja VISTA. "Infrared Astronomy – Seeing the Heat". Routledge. Vaadatud 26. detsember 2021. "Why infrared astronomy is a hot topic". ESA. Vaadatud 26. detsember 2021.
Moravský Beroun

Moravský Beroun (aastatel 1869–1910 Beroun, ka Beroun na Moravě, saksa keeles Bärn) on linn Tšehhis Olomouci maakonnas Olomouci ringkonnas. Moravský Beroun asub Olomoucist ligi 27 km põhjakirdes. Moravský Beroun paikneb merepinnast 525 meetri kõrgusel. Asulat on esmamainitud 1339. aastal. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Moravský Beroun Místopisný seznam obcí České republiky O městě Město Moravský Beroun
Rtyně v Podkrkonoší

Rtyně v Podkrkonoší (saksa keeles Hertin) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Trutnovi ringkonnas. Rtyně v Podkrkonoší paikneb merepinnast 405 meetri kõrgusel. Küla on esmamainitud 1367. aastal. 1931. aastal anti Rtyněle uueks nimeks Rtyně v Podkrkonoší. Linnaõigused sai Rtyně v Podkrkonoší 1978. aastal. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Rtyně v Podkrkonoší Místopisný seznam obcí České republiky Základní informace Město Rtyně v Podkrkonoší
Volkstheater (Viin)

Volkstheater (eesti keeles 'rahvateater') on Austria pealinna Viini VII linnaringkonnas aadressil Neustiftgasse 1 asuv teater. Üks suuremaid teatrimajasid saksa kultuuriruumis on projekteeritud 1889. aastal Hermann Helmeri ja Ferdinand Fellneri kavandite järgi.  Volkstheater (Viin) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Volkstheateri koduleht
Israël Silvestre

Israël Silvestre, ka Israël Silvestre noorem (sündinud 13. augustil 1619/1621 Nancys, surnud 11. oktoobril 1691 Pariisis) oli prantsuse maalikunstnik ja graafik. Israel oli graafik Israël Silvestre vanema poeg. Joonistamise ja maalimise alustõed õppis ta oma isalt ja juba varajases nooruses ilmnes tema kunstianne. 1631. aastal jäi ta orvuks ja tuli elama oma onu Israël Henriet' juurde Pariisi. Seal arenes ta küpseks joonistajaks, kas onu toetusel, kes oli Jacques Callot' sõber ja Israëli oma õpilaseks võttis. Kunstnik reisis oma elu jooksul palju Prantsusmaa provintsides. Umbes 1640- aasta paiku oli ta Itaalias ja arvatavasti uuesti 1643–1644 ja 1653. Pariisis seadis ta end sisse 1659. aastal; 1662. aastal sai ta kuninga õuemaalijaks ja alates 1673. aastast oli ta dofään Louis' joonistusõpetaja. Silvestre tegi peamiselt topograafilisi maastiku- ja linnavaateid, suure osa söövitas ta neist ise, samuti publitseeris oma joonistuste järgi tehtud graafilisi lehti. Tema trükiplaatidelt trükiti veel pärast tema surmagi. Israël Silvestre (1619-1679). - boutiques de musées Israel Silvestre. - The British Museum
Chris Dickerson

Henri Christophe Dickerson (25. august 1939 – 23. detsember 2021) oli Ameerika Ühendriikide elukutseline kulturist.
Jõhvi kõrgustik

Jõhvi kõrgustik ehk Ahtme kõrgustik on väike kõrgustik Ida-Virumaa põhjaosas. Ta asub Kohtla-Järvest ja Jõhvist lõuna pool kuni Atsalama ja Ohakvere külani. Jõhvi kõrgustiku kõrgused ulatuvad 60 meetrini, kõrgeim tipp on 81 meetrit üle merepinna. Viru lavamaa maastikurajoonis on Jõhvi kõrgustikust kõrgemad vaid Sinimäed (84,6 m). Selle moodustatab laugete nõlvadega aluspõhjaline kõrgendik Ordoviitsiumi lubjakividest, mis on kaetud lubjarikka moreenikihiga. Jääaja lõpul oli see ala lühemat aega jääpaisjärvede vee all. Kõrgustiku alale ulatub Eesti põlevkivimaardla. Kõrgustiku pinnas on viljakas. Madalamad niisked alad on kaetud rohumaade ja soostunud metsadega.
Trmice

Trmice (saksa keeles Türmitz) on linn Tšehhis Ústí maakonnas Ústí nad Labemi ringkonnas. Trmice asub Ústí nad Labemist vahetult läänes, Bílina jõe kaldal. Trmicet on esmamainitud 1264. aastal. Aastatel 1939–1993 Ústí nad Labemi linna osa. Alates 1. jaanuarist 1994 on Trmice iseseisev linn. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. [usti-nad-labem.cz/dejiny/obce/ul-9-15.htm Trmice] Statutární město Ústí nad Labem English Město Trmice
Štramberk

Štramberk (saksa keeles Stramberg) on linn Tšehhis Morava-Sileesia maakonnas Nový Jičíni ringkonnas. Štramberk asub Kopřivnicest vahetult läänes, Nový Jičínist ligikaudu 8 km idas ja Ostravast umbes 28 km lõunaedelas. Štramberk paikneb merepinnast keskmiselt 415 meetri kõrgusel. Madalaim kõrgus on 295 meetri merepinnast ja kõrgeim 557 meetrit. Štramberki vanalinn on alates 1969. aasta juunist linnakaitsereservaat. Štramberki on esmamainitud 1211. aastal, linnaõigused sai 1359. aastal. Štramberkis on sündinud tšehhi maailmarändur ja kirjanik Jiří Hanzelka (1920–2003). Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Štramberk Beskydy Štramberk : právní ochrana Národní památkový ústav Z historie Oficiální stránka města Štramberk HANZELKA Jiří 24.12.1920-15.2.2003 Generální heslář Biografického slovníku českých zemí
Reichard

Reichard (harvemini ka Reichardt) oli Švaabimaalt Nördlingenist pärit aadlisuguvõsa. Reichardite kohta on esimesi teateid XVI sajandist Švaabimaalt Nördlingenist. Suguvõsaliin algab Nördlingeni bürgermeistri Kilian Reichartiga (Reichard) (suri pärast 1544). Tema vanem poeg Kilian Reichard (suri 1634) oli nimekas õigusteadlane, kelle Püha Rooma keiser tõstis aadliseisusse. Liin jätkus tema noorem venna Sebastian Reichardiga (1561−1631). XVII sajandil asus suguvõsa elama Kärntenisse Friesachi, kuid naasis peagi Nördlingenisse. Brandenburgi kuurvürsti teenistuses staabikapteniks tõusnud Jakob Johann Reichard (1666−?) asus 1694. aasta paiku elama Liivimaale ja temast sai suguvõsa Liivimaa haru esiisa. Tema poeg Jakob Johann Reichard (1698−1782) oli krahv Šeremetjevi Vecpiebalga valduste disponent (mõisavalitseja). 23. septembril (vkj) 1784 said tema neli poega − Gotthard Wilhelm (1728−1791), Friedrich Casimir (u 1732−1786), Jakob Johann (1735−1805) ja Otto Fabian (suri pärast 1784) − Püha Rooma keisrilt aadlitiitli. Neist hargnesid suguvõsa eri liinid. Jakob Johannist alguse saanud Liivimaa rüütelkonda immatrikuleeritud Holdre haru kustus juba tema poja Georg Valentini surmaga 1835. aastal. Friedrich Casimiri liini viimane esindaja oli ilmselt pojapojapoeg Karl Wilhelm von Reichard (1849−1869). Gotthard Wilhelmist alguse saanud haru oli Riias alles veel 1930. aastatel. Johann Jakob vin Reichard (1735−1805) võeti 1790. aasta paiku Liivimaa kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse ja immatrikuleeriti 12. jaanuaril (vkj) 1797 Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Meditsiinidoktor Wilhelm von Reichard (1810−1893) võeti 3. augustil (vkj) 1866 Liivimaa kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse. Kilian Reichard (suri pärast 1544), Nördlingeni raehärra Kilian von Reichard (suri 1634), nimekas õigusteadlane Sebastian Reichard (1561−1631), Nördlingeni bürgermeister Conrad Reichard (1596−?), Nördlingeni bürgermeister, Friesachi raehärra Valentin Johann Reichard (1631−?), õigusteaduse doktor, Nördlingeni sündik Wilhelm von Reichard (1810−1893), meditsiinidoktor, kihelkonnaarst, luuletaja Kuramaa: Dzimtmisa (Adlig-Mißhof) (1871−1920) Liivimaa eesti distrikt: Holdre (Hollershof) (1794−1810 pandi-, 1810−1841 pärusvaldus) Liivimaa läti distrikt: Akenstaka (Klingenberg) (kuni 1837, pandivaldus), Ķizbele (Kipsal) (1810−1822, pandivaldus) Krusenstjern, Georg von. Die in die Gouvernements-Adelsgeschlechtsbücher von Livland, Estland und Kurland eingetragenen nichtimmatrikulierten baltischen Adelsgeschlechter. – Baltische Hefte. Sonderheft Nr. 2. Hannover-Döhren: Verlag Harro von Hirschheydt, 1958, lk 12. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 396, 398. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd XI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2000. Lk 267−268.
Nové Město pod Smrkem

Nové Město pod Smrkem (saksa keeles Neustadt an der Tafelfichte) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Libereci ringkonnas. Nové Město pod Smrkem asub Poola piiri ääres, Liberecist ligi 22 km kirdes. Nové Město pod Smrkem asub merepinnast 465 meetri kõrgusel. Asula on rajatud 1584. aastal, linnaõigused sai 1592. aastal. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Nové Město pod Smrkem Místopisný seznam obcí České republiky Historie v datech Město Nové Město pod Smrkem
Marek Rätsep

Marek Rätsep (sündinud 23. juulil 1969) on eesti muusik ja merendustegelane. Ta on ansambli Untsakad basskitarri mängija ja laulja ning purjelaevanduse ja merepääste entusiast ning laevajuht. Ta on Eesti Vabatahtliku Mere- ja Järvepääste juhatuse liige. [1] (vaadatud 31. detsembril 2021)
Pauluse Raamatupood

Pauluse Raamatupood on Tartus tegutsev raamatupood, mis alustas tegevust 1. märtsil 2002. Poes on saadaval peaaegu kõik eestikeelsed kristliku sisuga väljaanded. Lisaks kristlik sümboolika, muusika, ehted ja kirikutarbed. 5. aprillil 2005 hävis pood tuleõnnetuse tagajärjel, kuid avas taas uksed sama aasta 8. juunil. Pauluse Raamatupoe omanik on Tartu Pauluse kogudus. Raamatupoe koduleht
Wolfgang Schmidt

Wolfgang Schmidt (sündinud 23. septembril 1970 Hamburgis) on Saksamaa sotsiaaldemokraatlik poliitik ja jurist. Ta on alates 8. detsembrist 2021 Saksamaa eriülesannete minister ja liidukantselei juht Olaf Scholzi valitsuses. Ta sündis aastal 1970 Hamburgis. Ta hakkas aastal 1991 õppima Hamburgi ülikoolis õigusteadust ja lõpetas aastal 1995, lõpetades oma õpingud esimese riigieksamiga. Seejärel õppis ta kaks aastat Baskimaa Ülikoolis Bilbaos. Seejärel töötas ta Hamburgi ülikoolis teadusassistendina, mille järel sooritas aastal 2002 teise riigieksami. Ta on aastast 1989 Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei (SPD) liige. Aastatel 2002–2005 töötas ta Schmidt Olaf Scholzi nõuniku ja hiljem personaliülemana Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei peasekretärina. Ta järgnes Scholzile personaliülemana, kui viimane määrati SPD parlamendirühma esimeheks. Kantsler Angela Merkeli valitsuses töötas Schmidt taas Scholzi personaliülemana Saksamaa töö- ja sotsiaalministeeriumis. Aastatel 2010–2011 töötas Schmidt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni esinduse direktorina Saksamaal. 2011. aasta märtsist 2018. aasta märtsini oli ta Hamburgi Senati kantselei riiginõunik ning Hamburgi Vaba Hansalinna liiduvalitsuse, Euroopa Liidu ja välisasjade täievoliline esindaja. Aastatel 2014/15 juhatas ta Saksamaa Euroopa ministrite konverentsi ja esindas Hamburgi Euroopa Regioonide Komitees aastatel 2015–2018. Schmidti peeti tema ametiajal Hamburgi "mitteametlikuks välisministriks" ja ta vastutas ühiselt G20 tippkohtumise korraldamise eest Hamburgis 2017. aastal. Kui tema mentor Olaf Scholz läks Angela Merkeli neljandasse valitsusse rahandusministriks ja Saksamaa asekantsleriks (14. märtsist 2018 kuni 8. detsembrini 2021), sai Schmidt Saksamaa rahandusministeeriumi riigisekretäriks (eesti mõistes kantsleriks). 8. detsembrist 2021 on ta Saksamaa eriülesannete minister ja liidukantselei juht. Ta räägib soravalt hispaania keelt, on abielus mehhiklannaga ja neil on kaks last.
Lemmikloomade toortoitlus

Koerte ja kasside toortoitmine põhineb nende metsikute sugulaste toitumise analüüsil ja seeläbi püütakse rahuldada nende evolutsioonilisi vajadusi. Metsikute kasside ja koerte söödav saak on toitaineliselt loomulikult tasakaalus. Sisuliselt on toortoidu tasakaalustamine lihasööjate saagi taas kokku panemine. Tervislik toortoit peab olema mitmekesine, see aitab vältida puudushaiguste teket. Dr. Becker's Real Food For Healthy Dogs And Cats: Simple Home Made Food
Burgtheater

Burgtheater (eesti keeles 'linnuseteater' või '(k. u. k.) õukonna teater') on Austrias Viinis Innere Stadti ringkonnas aadressil Universitätsring 2 asuv rahvusteater. See on saksa kultuuriruumi olulisim teater, üks tähtsamaid maailmas.[viide?] Praeguses hoones, mis on ehitatud Gottfried Semperi ja Karl von Hasenaueri projekti järgi, tegutseb teater alates 1888. aastast. Volksgarten  Burgtheater – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Burgtheateri koduleht
1969. aasta Somaalia riigipööre

1969. aasta Somaalia riigipööre oli 21. oktoobril 1969 Somaalias toimunud võimupööre, millega tulid võimule Kõrgeima Revolutsiooninõukogu vasakäärmuslikud ohvitserid eesotsas Maxamed Siyaad Barre'iga. Somaalia relvajõud võtsid Barre'i käsul Muqdisho enda kontrolli alla ning nõudsid riigi seniste juhtide tagasiastumist. Riigipöörde käigus keegi viga ei saanud, president Sheikh Mukhtar Mohamed Hussein ja peaminister Muhammad Haji Ibrahim Egal astusid tagasi ning algas 21-aastane Barre'i autokraatlik valitsusaeg. Riigipöördeni viinud pinged said suuresti hoogu sama aasta märtsis toimunud vastuolulistest parlamendivalimistest. Pärast riigipööret oli Somaalia 1977. aastani Nõukogude Liidu satelliitriik ning pärast seda Ameerika Ühendriikide liitlane. Tegu oli vaid üheksa aastat iseseisvana eksisteerinud riigi esimese eduka ning kokku kolmanda riigipöördekatsega. Susan M. Hassig; Zawiah Abdul Latif (september 2007). Somalia. Marshall Cavendish. Lk 29–. ISBN 978-0-7614-2082-8. David Lamb (6. august 2008). Vietnam, Now: A Reporter Returns. PublicAffairs. Lk 257–. ISBN 978-0-7867-2578-6.
Strasbourg

Strasbourg on linn Kirde-Prantsusmaal, Grand Esti piirkonna ja Bas-Rhini departemangu keskus ja suurim asula (Prantsusmaa suuruselt seitsmes). Asub Illi jõe ääres. Strasbourgis asuvad Euroopa Nõukogu (tööruumid asuvad Euroopa palees), Euroopa Inimõiguste Kohus ja Euroopa Parlament, kuigi viimane käib koos ka Brüsselis. EM Strasbourg Business School Strasbourgi Ülikool Strasbourgi Eesti Kool Populations légales 2021  Strasbourg – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis https://www.strasbourg.eu/ Raadiosaade "Aja jälg kivis"
Bobby Darin

Bobby Darin (sünninimi Walden Robert Cassotto; 14. mai 1936 New York – 20. detsember 1973 Los Angeles, California) oli USA poplaulja. Ta esitas nii popmuusikat, džässi, rock'n'roll '​i, folki, svingi kui ka kantrit. Ta alustas karjääri laulukirjutajana, kirjutades laule Connie Francisele. 1950. aastate teises pooles alustas Darin ka ise lauljakarjääri. Tema esimene hittlaul oli "Splish Splash" (1958). Sellele järgnesid sellised hitid nagu "Queen of the Hop" (1958), "Dream Lover" (1959), "Mack the Knife" (1959) ja "Beyond the Sea" (1960). "Mack the Knife" oli tema esimene ja ainus esikohasingel USA-s. 1950. aastate lõpuks on Darin saavutanud tuntuse teen idol '​ina. 1960. aastal pälvis Darin esimest korda välja antud parima uue artisti Grammy auhinna. Lisaks pälvis samal aastal tema "Mack the Knife" parima salvestise Grammy. Lauljakarjääri kõrvalt mängis Darin 1960. aastatel tosinas mängufilmis. 1962. aastal pälvis Darin parima uue meesnäitleja Kuldgloobuse. Aastatel 1960–1967 oli Darin abielus näitleja Sandra Deega. Neil oli poeg Dodd Mitchell. Dee ja Darin mängisid koos filmides "Läheneb september" ("Come September"; 1961), "If a Man Answers" (1962) ja "That Funny Feeling" (1965). 2004. aastal valmis Dee ja Darini elul põhinev film "Beyond the Sea". Filmi lavastas Kevin Spacey, kes kehastas filmis ka Darinit. Darinil oli terve elu probleeme tervisega. Kaheksa-aastaselt diagnoositi tal südamerike. Samuti kannatas ta reuma all. 1971. aastal tehti talle esimene südameoperatsioon. Darin suri 1973. aasta detsembris 37-aastaselt pärast järjekordset südameoperatsiooni. 1990. aastal võeti Darin Rock'n'rolli Kuulsuste Halli ja 1999. aastal Laulukirjutajate Kuulsuste Halli liikmeks. 2010 pälvis ta postuumselt ka Grammy elutööauhinna. Bobby Darin. Encyclopædia Britannica. Vaadatud 6.10.2020 Bobby Darin andmekogus IMDb (inglise)
Alamik

Alamik on maa-ala, mis paikneb maailmamere tasemest allpool. Maailma sügavaim alamik on Surnumere nõos (–422 m). Surnumere nõgu (–422 m; 2008. aasta lõpu seis) Danakili alang ehk Afari alang (–154 m) Turpani nõgu (–154 m) Karagie nõgu (–132 m) Kaspia madalik (–28 m; maailma suurim alamik) "Long-term changes of the Surface Level" (inglise keeles). Israel Oceanographic and Limnological Research.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)[alaline kõdulink]
Vít Rakušan

Vít Rakušan (sündinud 16. juunil 1978 Kolínis) on Tšehhi poliitik ja pedagoog, ta on erakonna Starostové a nezávislí esimees. Ta on 17. detsembrist 2021 Tšehhi siseminister; lisaks on ta samast ajast Tšehhi esimene asepeaminister. Ta sündis aastal 1978 Kolínis. Ta õppis ajalugu ja germanistikat Lõuna-Tšehhi ülikoolis České Budějovices ja koolijuhtimist Karli ülikoolis. Aastast 2001 hakkas ta õpetama Kutná Hora gümnaasiumis saksa keelt, ajalugu ja politoloogiat. Ta liitus aktiivse poliitikaga 2010. aastal, kui kohalike omavalitsuste valimistel oli tal loosungiks "Muudatus Kolíni jaoks" (tšehhi keeles Změna pro Kolín) ja valiti Kolíni linnavolikogu saadikuks. Sama aasta novembris valiti ta Kolíni linnapeaks. 2014. aasta kohalike omavalitsuste valimistel valiti ta tagasi linnavolikogu liikmeks ja Kolíni linnapeaks. Ta osales 2012. aastal Kesk-Böömimaa piirkondlikel valimistel erakonnavaba kandidaadina poliitilistes ühendustes TOP 09 ja Starosta Kesk-Tšehhi maakonnas(Tšehhi keeles TOP 09 a Starostové pro Středočeský kraj) ning valiti maakonnanõukogusse. Aastal 2015 liitus ta liikumisega Starostové a nezávislí. Ta oli liikumise riikliku komitee liige ja Kesk-Tšehhi maakonna piirkondliku organisatsiooni esimehe esimene asetäitja. VIII. liikumise vabariiklikul kongressil 2016. aasta mais valiti liikumise esimeseks aseesimeheks, saades 144 delegaadi häälest 137 (95%). 17. detsembrist 2021 Tšehhi siseminister; lisaks on ta samast ajast Tšehhi esimene asepeaminister. Taon teist korda abielus, tema praeguseks naiseks sai septembris 2015 Marie Auerová, neil on kaks poega; lisaks on tal esimesest abielust tütar. Pere elab Kolínis. Tema isa on arst ja poliitik Jan Rakušan (sündinud 1947).