laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Endla järv

Endla järv on järv Jõgevamaal Jõgeva vallas Kärde külas. Endla järv on 284,4 ha suur, asetsedes u 75 m kõrgusel merepinnast. Järve veetaset on korduvalt alandatud. Järve kaldad on enamikus mudased, turbased ja raskesti ligipääsetavad, ainult kirde pool on ka kõvemat kallast. Seal asub järve ulatuv poolsaar koos Juta kiviga. Endla järv on üks Eesti saarterohkemaid – seal on 34 saart [viide?]. Läbivoolujärv, kuhu suubub Mustjõgi ja mitmeid teisi kraave, samuti esineb allikaid. Väljavool toimub Räägu kanali kaudu Põltsamaa jõkke. Põltsamaa jõega ühendab järve ka Nava jõgi, mis võib sõltuvalt veetasemest voolata mõlemas suunas. Kaladest esineb järves särge, ahvenat, haugi ja linaskit, vähem säinast, kokre, kiiska, lutsu ja viidikat. Üks Eesti linnustikurikkamaid järvi. 19. sajandi teisel poolel kaevati järve veetaseme alandamiseks ja ümbruskonna heinamaade kuivendamiseks Räägu kanal (ehk Uusjõgi) Endla järvest Sinijärve kaudu Põltsamaa jõkke ning rajati Nava jõele tamm, kuid loodimisvigade tõttu alanes veetase vaid 30 cm. 1950. aastatel läbi viidud kanali süvendamise tagajärjel langes veetase sedavõrd, et enamik Endlast kadus. Nava jõgi, mis varem võis sõltuvalt veetasemete erinevusest voolata mõlemas suunas, voolas nüüd vaid Endla poole. 1968. aastal rajati Sinijärvele algeline pais, mis Endla järve suures osas taastas. 1997. aastal ehitati sinna kindlam pais. Pärast seda voolab põhiosa Põltsamaa jõe veest järve mitteläbiva haru kaudu ja Nava jõgi võib jälle mõlemas suunas voolata. Muistendi järgi on Endla tekkepõhjuseks uppunud Endlit leinava Juta pisarad. Endla järve ja Vanemuise kasutütart Jutat mainitakse eesti rahvuseepose "Kalevipoeg" sissejuhatuses: Tule sa, laulik-targa tütar! Jõua Endla järve`esta! Pikalt ju hõbedases peeglis Siidihiukseid silitasid. Samuti on Endla järvest juttu eepose kolmeteistkümnendas loos (Rännak laudadega. Minek allmaailma. Põrgupiigad), kus Kalevipoeg: Käänas teelta kura käele Otse Endla järve äärde, Sammus siis silmasihilla Piki sooda edaspidi. Järve lähedal künka juures oli koobas, millest sai alguse tee allmaailma. Endla järve, täpsemalt järves asuvat Ahervaresaart, kasutati Nõukogude ajal lendurite poolt sõjalise sihtmärgina ja järve heideti lennukipomme. 2017. aasta juulis leidsid keskkonnakaitseinspektorid Endla järvest Ahervaresaare juurest vene päritolu lennuki süütepommi ZAB-50 FP. Endla järvest on luuletuse kirjutanud Manivald Kesamaa pealkirjaga "Järv I". Räägu kanal Eesti looduse infosüsteemis Helmut Joonuks (1981). Põltsamaa jõgi. Tallinn. Lk 36–39 Katrin Möllits (1997). Endla ja ta sõsarjärved. Eesti Loodus, 10/1997 Kalevipoeg, Kirjastus "Eesti Raamat". Tallinn 1975, lk 7 Kalevipoeg, Kirjastus "Eesti Raamat". Tallinn 1975, lk 163 Endla järvest eestigiid.ee lehel
Kaiu järv

Kaiu järv on järv Jõgevamaal Mustvee vallas, üks Jõemõisa-Kaiu järvestiku järvedest, mis paikneb Kagu-Eesti lavamaa ja Vooremaa vahelises orundis. Pärast mandrijää taandumist asus antud kohas Peipsi jääpaisjärve laht, mis sai hiljem iseseisvaks järveks. Selle järve veetaseme alandamise, muda kogunemise ja kinnikasvamise tagajärjel ning Kääpa jõe süvendamisel on moodustanud kolm kitsaste väinadega ühendatud järve. Kaiu järv on selle järvestiku suurim järv. Kaiu järvest, mille pindala on 134,4 ha, voolab läbi Kääpa jõgi. Järves elutsevad latikas, särg, roosärg, haug ja ahven. Samuti on järves III kaitsekategooria kalaliigid – harilik hink ja vingerjas. Kaiu järve on mainitud rahvuseepose "Kalevipoeg" kuueteistkümnendas loos (Laevaehitus ja sõidu algus. Teekond maailma otsa. Lapumaa ja Varrak.), kui Kalevipoeg räägib, et ta on Kaiu järvest kartemata lauakoormaga läbi käinud ning et Kaiu järv on tal kaelast saadik. Kääpa maastikukaitseala Turismiwebi saidil  Kaiu järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kaiu järv Eesti looduse infosüsteemis
Raigastvere järv

Raigastvere järv on kagu-loode suunas piklik järv Tartu maakonnas Tartu vallas Raigastvere külas Vooremaa maastikukaitsealal. Raigastvere järv on 111 ha suurune ja keskmiselt 3,2 m sügavune läbivoolu järv. Raigastvere järvest eestigiid.ee lehel
Nõva Veskijärv

Veskijärv (ka Nõva Veskijärv, Tamre järv, Tamra järv) on pruuniveeline düstroofne järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Nõmmemaa külas, Tänavjärvest lääne pool. Järve kaldajoone pikkus on 7,8 km, valgla pindala on 23,5 km². Järv on pehmeveeline miksotroofne ehk pehmeveeline segatoiteline, selle veevahetus toimub kaks korda aastas. Järve ja tema elustiku kaitseks moodustati aastal 1964 Veskijärve kaitseala (pindala oli 216 ha). Tänapäeval kuulub järv Läänemaa Suursoo maastikukaitseala Veskijärve piiranguvööndisse. Järv on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Veskijärve kaldal on RMK puhkeplats. Veskijärve keskkonnaregistri kood on VEE2028400. 2017. aastal loendati järves kahepaikseid ja tähnikvesilikku. Järv on eraldunud Litoriinamerest. Järv on märgitud 18. sajandil krahv Ludwig August Mellini koostatud kaardile, mille järgi jäävad Tamre järvest itta Intaste järv ja Tana järv. Veskijärve veepinda on alandatud. Ammustel aegadel toimis ühendus Tänavjärvega. Tänavjärv Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 660. Veskijärve lõkkekoht loodusegakoos.ee Keskkonnaagentuur (2017). "Keskkonnaseire infosüsteem (KESE), Kahepaiksete seire 2017. a." Vaadatud 8.11.2020. Teet Krause (25.06.2014). "Veskijärv ja Tänavjärv - kaunid hetked kalastajale". kalale.ee. Vaadatud 8.11.2020. Veskijärv keskkonnaportaalis Nõva Veskijärv veebiportaalis eestigiid.ee
Osaliselt järjestatud hulk

Osaliselt järjestatud hulk ehk järjestatud hulk on hulk P, millel on defineeritud binaarne seos ≤ (osaline järjestus), mis on refleksiivne, transitiivne ja antisümmeetriline, ehk teiste sõnadega, hulga P mis tahes elementide a, b ja c puhul kehtivad tingimused a ≤ a (refleksiivsus) kui a ≤ b ja b ≤ c, siis a ≤ c (transitiivsus) kui a ≤ b ja b ≤ a, siis a = b (antisümmeetrilisus) Nii naturaalarvude, täisarvude, ratsionaalarvude ja reaalarvude tavapärane järjestus on osaline järjestus. Ent nende järjestuste puhul on tegemist lineaarse järjestuse, ehk teiste sõnadega, hulga P mis tahes erinevate elementide korral kehtib lisatingimus: a ≤ b või b ≤ a (täielikkus) Lineaarselt järjestatud hulka nimetatakse ka ahelaks. Enamik klassikalisi järjestusi on küll lineaarsed, kuid hulkade järjestus, mis tekib sellest, et üks hulk võib olla teise alamhulk, ei ole lineaarne. Järjestusi kohtab kõikjal, vähemalt matemaatikas ja selle naabervaldkondades, näiteks informaatikas. Esimene järjestus, millega puututakse kokku juba algkoolimatemaatikas, on naturaalarvude järjestus ≤. See intuitiivne mõiste on hõlpsasti ülekantav teistele arvuhulkadele, nagu näiteks täisarvudele ja reaalarvudele. Ettekujutus, et üks arv on teisega võrdne või teisest väiksem, on üks põhiline arvudega seotud intuitsioon üldse (kuigi tavaliselt pakub huvi ainult kahe arvu vahe, mis järjestusega pole kindlaks määratud). Teine igapäevane näide on sõnade tähestikuline järjestus sõnastikus. Ülalmainitud järjestustel on üks eriomadus: iga elementi saab võrrelda mis tahes teise elemendiga, ehk teiste sõnadega, ta on teisest suurem, teisest väiksem või teisega võrdne. See nõue ei ole siiski alati soovitav. Üks tuntud näide on hulkade järjestus, mis seisneb selles, et üks hulk võib olla teise alamhulk. Kui kõik ühe hulga elemendid on ühtlasi teise hulga elemendid, siis võib öelda, et esimene hulk on teisest hulgast väiksem või teise hulgaga võrdne. Kuid on hulki, mida ei saa teineteisega sel kombel võrrelda, sest kummaski on elemente, mis teises puuduvad. Seega on tegemist osalise järjestusega, mitte täieliku ehk lineaarse järjestusega nagu ülaltoodud näidetes.
Ahhaat

Ahhaat on vöödiline krüptokristalse kvartsi erim. Krüptokristalset, kuid ilma vöötideta kvartsi erimit tuntakse kaltsedonina. Ahhaate, milles vöödid paiknevad üksteise suhtes paralleelselt, nimetatakse oonüksiks. Ahhaat moodustub tavaliselt vulkaanilistes kivimites olevatesse tühemikesse, mida nimetatakse vesiikuliteks. Kivimites liikuvast hüdrotermaalsest veest sadestub välja ränidioksiid, mis moodustab vesiikulite seintele mikrodruuse (miarooliline tekstuur). Kui sadestuvate mineraalide koostis pisut muutub, siis muutub ka uue kihi värvus, mis annabki ahhaadile vöödilise välimuse. Kui tühemikud pole lõpuni ahhaadiga täitunud, siis võib selle sisemuses olla silmaga nähtavatest kristallidest kvartsidruus. Ahhaat on poolvääriskivi. Ahhaatbretša. Schwarzwald, Saksamaa. Pildil kujutatu laius on 12 cm. Poleeritud ahhaadilõik Austraaliast pärineva sammalahhaadi ümarlihv
Ryō Kawasaki

Ryō Kawasaki (jaapani keeles 川崎燎 Kawasaki Ryō; 25. veebruar 1947 Tōkyō – 13. aprill 2020 Tallinn) oli jaapani kitarrist ja helilooja. Pärast aastaid loodusteaduste õpinguid valis ta hoopis kitarristikarjääri. 1960. aastatel mängis ta mitmes jaapani džässansamblis. 1970. aastate alguses kolis ta New Yorki, kus leidis püsiva töökoha koos väga silmapaistva seltskonnaga, kaasarvatud Gil Evansi, Elvin Jonesi, Chico Hamiltoni, Ted Cursoni ja JoAnne Brackeeni bändidega. 1980. aastate keskel hakkas Kawasaki eelistama muusikale arvutiprogrammide koostamist. Samuti produtseeris ta techno dance'i lugusid, asutades nende väljaandmiseks ettevõtte Satellites Records. 1991. aastal pöördus ta tagasi džässi juurde, kus tema kitarrimäng osutus endiselt osavaks (albumid salvestas üks Jaapani firma, kuid neid müüdi USA-s tema enda firma kaudu). Kogenud muusikuna suudab Kawasaki ilma pingutusteta minna üle hard bop'ist jazz-rock'i. Tema mängustiili iseloomustavad sujuvus ja julgus. Ryō Kawasaki elas ja töötas 2000. aastast Eestis. Ryō Kawasaki koduleht Ryō Kawasaki biograafia Ryō Kawasaki Myspace Intervjuu Eesti Ekspressis
Õlitussüsteem

Õlitussüsteem on süsteem, mille ülesandeks on masinates ja mehhanismides hõõrduvate pindade õlitamine. Õlitamine vähendab pindadevahelist hõõret, jahutab hõõrduvaid pindu ja eemaldab detailide kulumisel tekkinud metallipuru. Õlitussüsteem koosneb õlipumbast, õlifiltrist, õlirõhunäiturist, õlitusjuhtmetest ja muudest detailidest (näiteks õlituslaager).
Willendorfi Venus

Willendorfi Venus on naisekujuke, mille avastas 7. augustil 1908 paleoliitikumi asulakohast Willendorfi linna lähedalt Austriast Wachau piirkonnast (tänapäeval Alam-Austria liidumaa) arheoloog Josef Szombathy. Kuju leiti Aurignaci ajastu lössilasundist terrassilt, mis on Doonau jõest 30 meetrit kõrgemal. Kujukese avastamisest teatas esimesena Yale'i Ülikooli antropoloog George Grant MacCurdy (1863–1947), kes juhtus suvel 1908 Viinis olema. Szombathy oli talle seda kujukest näidanud. 1990. aasta hinnangul, mis põhineb stratigraafial, on kujuke nikerdatud umbes 24 000...22 000 eKr. Algul arvati, et kuju on pärit ajast umbes 15 000...10 000 eKr, umbes samast ajast mis Lascaux' koopamaalid. 1970. aastatel nihutati dateeringut tagasi ajale 25 000...20 000 eKr ning 1980. aastatel koguni 30 000...25 000 eKr. Väga vähe on teada selle päritolust, valmistamise viisist ja kultuurilisest tähendusest. Tõenäoliselt kasutati ränikivist tööriistu. Materjal ei olnud kohalik ja võib-olla oli see ka nikerdatud mujal. Willendorfi Venuse pikkus on 11,1 cm või 11,25 cm või 11,9 cm. Ta on nikerdatud poorsest lubjakiviooliidist, mis ei ole kohalikku päritolu, ja õrnalt värvitud punase ookriga (algselt oli värvitud paksu värviga). Tal on väga huvitav kuju. Ta näib kujutavat väga rasket, rasvavoltidega alasti naist, kellel on aga väga peened käsivarred, mis katavad tohutuid täidlasi rindu. Häbe on väga rõhutatud. Istmik on lai. Nägu ei ole näha, sest see on kaetud millegagi, mis meenutab patse või lokke. Randmetel on sakilised käevõrud. Jalgade kuju ei võimaldaks tal oma jalgadel seista. Sellepärast on arvatud, et teda ei tulnud ainult vaadata, vaid ka käes hoida. Pisut üleolev hüüdnimi, mis vihjab selle rasvunud, rõhutatud viljakusega kujukese võrdlusele Venusega, ei ole kõigile uurijatele vastuvõetav. Asjatundjad ei taha teda samastada ka paleoliitilise Vana-Euroopa Emakese Maaga, Gaia-taolise jumalannaga. Tema tüsemus võib tähendada kõrget staatust küttide-korilaste ühiskonnas: peale ilmse viljakuse viitab see turvalisusele ja edukusele. Willendorfi Venus asub praegu Viini Loodusloomuuseumis (Naturhistorisches Museum). Originaali peetakse nii väärtuslikuks, et pikka aega eksponeeriti ainult koopiat. Nüüd on ekspositsioonis spetsiaalne aardevitriin. Tegemist on Austria tuntuima paleoliitikumi leiuga ning kõige tuntuma esiaegse inimfiguuriga. Et tegemist on vanima tuntud naise- (ja üldse inim)figuuriga, siis sai temast omamoodi Ürg-Eeva, esimene naine. Ta kujundab meie ettekujutust esiaja kunstist. Pärast Willendorfi Venuse avastamist ja sellele nime andmist on avastatud mitu sarnast kujukest, mida nimetatakse Venuse-kujukesteks. Samast kohast on leitud mammutikihvast kujukesed Venus II ja Venus III. Venus II on võib-olla lõpetamata 22,5 cm kõrgune naisekujuke. Veenus III on 9 m kõrgune ovaalne keha. Dolní Věstonice Venus Pilt Pilt Pildid kujust ja Willendorfist "Willendorfi Veenus võib pärineda Itaaliast" ERR Novaator, 2. märts 2022
Survevalu

Survevalu ehk injektsioonvormimine on survetöötluse liik, mille puhul sula aine juhitakse surve all valuvormi. Survevaluvormid valmistatakse süsinik- või legeerterasest. Survevalumeetodil valatakse laialdaselt tsingi, magneesiumi, alumiiniumi ja vase alusel saadud sulameid ja plastmassi.
Tsementeerimine

Tsementeerimiseks võidakse nimetada tsementimist või tsementiitimist.
Noolutamine

Noolutamine on eelnevalt karastatud terase kuumutamine kriitilisest punktist madalama temperatuurini, hoidmine nimetatud temperatuuril ja jahutamine. Noolutamine tõstab karastatud terase kõvadust, sitkust, plastsust ja vähendab sisepingeid. Tuntakse kolme noolutamise liiki: madal noolutamine, keskmine noolutamine ja kõrge noolutamine.
Lõõmutamine

Lõõmutamine on terase kuumutamine üle kriitilise punkti, hoidmine nimetatud temperatuuril ja aeglane jahutamine. Jahtumine toimub tavaliselt koos ahjuga ning kestab tavaliselt mitmeid päevi. Lõõmutamine vähendab terase kõvadust, kuid parandab struktuuri ning vähendab tunduvalt sisepingeid. mittetäielik lõõmutamine isotermiline lõõmutamine Sferoidiseeriv lõõmutamine Difusioonlõõmutamine Rekristallisatsioonlõõmutamine
Seismilised pinnalained

Pinnalained on seismilised lained, mis levivad piki maapinda või piki maasisest geoloogilisi struktuure eraldavat pinda. Pinnalained jagunevad Love'i ja Rayleigh' laineteks. Pinnalaineid eristatakse keha sisemuses levivatest kehalainetest, mis jagunevad P-laineteks ja S-laineteks.
Normaliseerimine

Normaliseerimine on terase kuumutamine 50–60 °C võrra üle kriitilise punkti, hoidmine nimetatud temperatuuril ja jahutamine seisvas õhus. Lõõmutatud terasega võrreldes on normaliseeritud terasel peeneteralisem struktuur. Normaliseeritud terase tugevus ja kõvadus on mõnevõrra suuremad lõõmutatud terase vastavatest näitajatest, kuid plastsus on mõnevõrra väiksem.
Tsüaneerimine

Tsüaneerimine on terase pinnakihi samaaegne rikastamine süsiniku ja lämmastikuga. Tsüaneerimist viiakse läbi samadel eesmärkidel, mis tsementiitimist. See suurendab terase pinna kõvadust, kulumiskindlust ja väsimustugevust. Masinaehitusteraste puhul toimub protsess tavaliselt temperatuuridel 820...970 °C, kiirlõiketerastel 540...560 °C.
Aliteerimine

Aliteerimine on terase või malmi pinnakihi rikastamine alumiiniumiga. Aliteerimise tagajärjel omandab materjal kõrge kuumuspüsivuse (kuni 900 °C), kuna toote pinnale moodustub tihe alumiiniumoksiidist kile.
Koosa järv

Koosa järv (ka Kuusjärv) on järv Tartumaal Peipsiääre vallas, Emajõe suudmeala Praagalt 4 km lääne pool. Koosa järvest 0,5 kilomeetrit edela pool paikneb Sirkjärv. Koosa järv on 281,3 ha suur, suurim sügavus on 1,9 m ja keskmine 1,2 m. Järve kaldad on madalad ja enamasti turbased. Peipsiga ühenduse tõttu on järves rikkalikult kalaliike. Enim leidub ahvenat, särge, hauge, latikat säinast, kiiska ja roosärge. Koosa järvest eestigiid.ee lehel
Normaliseerimine (täpsustus)

"Normaliseerimine" on mitmetähenduslik sõna. Normaliseerimine on terase kuumutamine 50...60 °C võrra üle kriitilise punkti, hoidmine nimetatud temperatuuril ja jahutamine seisvas õhus. Normaliseerimine oli Praha kevade järgne jäiga poliitika periood Tšehhoslovakkias. Normaliseerimine (filosoofia) Andmete normaliseerimine on andmebaasis olevate andmete korrastamine andmete kordumise ja vastuolude vältimiseks Normaliseeritud ujukomaarv
Leegu järv

Leegu järv (ka Leego järv või Pühajärv) on järv Tartumaal Kastre vallas Ahunapalu külas. Järv asub Peipsi-äärsel madalikul, Kalli järvest 2 km kagu pool. Leegu järv on 85,6 ha suur, suurim sügavus ulatub 1,6 meetrini ja keskmine on 0,6 m. Taimestik on liigivaene. Kallastel kasvab järvkaisel, vähem pilliroogu, ahtalehist hundinuia ja sooalssi. Kalastik sõltub aastaajast: kevadel domineerivad särjed, sügisel on enim säinast, suvel ja talvel aga latikad. Vähem leidub ahvenat, hauge, linaskit, kiiska ja nurgu. Talvel on järv sageli ummuksis ja paljud kalad surevad. Eesti järvede loend Leegu järvest eestigiid.ee lehel
Lahepera järv

Lahepera järv (ka Lahe järv) on järv Tartumaal Peipsiääre vallas Savimetsa külas. Lahepera järv on 100,4 ha suur, suurim sügavus on 4,2 m ja keskmine 2,4 m. Läbivool järvest on nõrk, loodest voolab sisse oja ja leidub allikaid, väljavool toimub järve kagu sopist Lahe jõe kaudu Peipsi järve. Lahepere järvest eestigiid.ee lehel
Veisjärv

Veisjärv (ka Veisejärv ja Valgejärv) on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku kaguosas, Viljandimaal Viljandi vallas Veisjärve külas. Järve pindala on 480,7 ha, suurim sügavus on 4 m, keskmine sügavus 1,3 m ja kõrgus merepinnast 96,5 m, järve põhjas lasub kuni 4,5 meetri paksune mudakiht. Järve edelaküljest voolab Õhne kanali kaudu välja 94 km pikkune Õhne jõgi, mis suubub Võrtsjärve. Veisjärve veetaseme hoidmiseks on Õhne kanalile ligikaudu 240 m allavoolu ehitatud puidust pais. Järve lõunaosast 3 km lääne pool asub Sakala kõrgustiku kõrgeim tipp Härjassaare mägi. Järve veevahetus toimub kord aastas. Limnoloogilise tüübi järgi on järv kalgiveeline miksotroofne ehk kalgiveeline segatoiteline järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Veisjärv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Veisjärve kalaliigid on ahven, haug, kiisk, koha, latikas, mudamaim, nurg, roosärg, särg, viidikas ja vingerjas. Veisjärv kuulub Rubina looduskaitseala koosseisu (Veisjärve piiranguvöönd). Järves on registreeritud kaitsealune liik vingerjas. Õhne jõgi Rubina looduskaitseala Veisjärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2017) "Rubina looduskaitseala kaitsekorralduskava 2012-2021". Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 22.08.2016. Vaadatud 19.08.2016. Veisjärv keskkonnaportaalis (vaadatud 19.08.2016) Rubina looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis Veisjärv Eesti looduse infosüsteemis Veisjärv keskkonnaportaalis
Riho-Bruno Bramanis

Riho-Bruno Bramanis (sündinud 1. jaanuaril 1967) on endine eesti käsipallur ja käsipallitreener. Ta on olnud Eesti koondise peatreener ja Audentese spordikooli käsipalliosakonna treener. Lõpetanud 1985. aastal Tallinna 54. Keskkooli, õppinud aastatel 2002–2006 Tallinna Ülikoolis rekreatsiooni. Käsipallitreeninguid alustas 1978. aastal Tallinna Oktoobri rajooni Spordikoolis Enno Karrisoo juhendamisel. Elukutselisena on ta käsipalli mänginud Eestis, Lätis ja Rootsis. 1996. aastast elas ta kaheksa aastat perega Jaapanis ja mängis seal profikäsipalli. 2008. aasta lõpus tabasid teda jalavigastused, mille tõttu lõpetas Bramanis mängijakarjääri ning keskendus treeneritööle. Tulnud 3 korda Eesti meistriks: 1990. aastal Kooperaatori, 1991. aastal Tallinna Lihakombinaadi ja 2005. aastal Chocolate Boysi meeskonnas. Tulnud Hiroshima Wakunaga meeskonnas 1998. aastal Jaapani meistriks ja võitnud 5 korral Jaapani karika. 1994–2002 – Eesti parim käsipallur 1998 – Jaapani parim käsipallur 2007 – võitis Chocolate Boysi meeskonnas Eesti karika. Valitud 20. sajandi Eesti parimaks käsipalluriks. 2016. aastast töötab ta Albion Reiside reisijuhina Jaapanis, Aafrikas, Kesk-Aasias ja Ameerikas. Õhk riisiterade vahel : kaheksa aastat Jaapanis / Riho-Bruno Bramanis, Kertu Bramanis; [värsid tõlkinud Kertu Bramanis ja Rein Raud]. [Tallinn]: Tänapäev 2010. 240 lk. Abikaasa Kertuga on neil tütar Melissa ning Audentese esiliigas ja HC Tallase meistriteliigas käsipalli mängiv poeg Jesper. Maarja Värv. Riho-Bruno Bramanis lõpetas vigastuse tõttu mängijakarjääri. Postimees Sport. 19.01.2009. Uus amet viis Riho-Bruno Bramanise ameeriklaste musta nimekirja Riho-Bruno Bramanis lõpetas vigastuse tõttu mängijakarjääri. Postimees, 19. jaanuar 2009 Biograafia ESBL-is
Nguyễn Minh Triết

Nguyễn Minh Triết (sündinud 8. oktoobril 1942) on Vietnami riigitegelane. Ta oli Vietnami president 27. juunist 2006 kuni 25. juulini 2011.
Kaitsemaagia

Ürgusundid kasutasid palju kujusid, mis ei olnud kunstilisel eesmärgil vaid vaenulike mõjude eemalehoidmiseks, kas selles elus või pärast surma. Arheoloogidel on hea näide Hiinast leitud Terrakotasõdalased. Animism Ürgusund Apotropaion Martin Puhvel, "Põlistelt põldudelt: Põhja- ja Loode-Euroopa rahvaste folkloorist ja vanemast kirjandusest", Ilmamaa, Tartu 2009, lk 77–86 (artikkel "Ristteede ravi- ja kaitsemaagia") Reet Hiiemäe, "Kaitsemaagia Eesti rahvausundis". Pegasus, Tallinn 2012, 224 lk; ISBN 9789949472871
Ürgusund

Ürgusund on usundiloos nimetus varaseimale usundikihistusele, mis oli ilmselt olemas juba neandertali inimesel. Teavet vanematest usundivormidest saame arheoloogilistelt väljakaevamistelt, hauapanuste ja koopajooniste järgi. loodususund animism etnoloogilised usunditeooriad maagia tõrjemaagia šamanism Kulmar, T., 2006. Üldine usundilugu: religiooniteaduse põhimõisted. Tartu ülikooli kirjastus. Lk 112
Filoloogia

Filoloogia on humanitaarteadus, mis uurib keelt ja kirjandust. Filoloogia põhiharud on keeleteadus (lingvistika), kirjandusteadus ja folkloristika (rahvaluuleteadus). Uuritavate kultuuripiirkondade alusel eristuvad kulturoloogiaga piirnevad alldistsipliinid nagu klassikaline filoloogia (Antiik-Kreeka ja -Rooma), orientalistika (Lähis- ja Kaug-Ida), romanistika, germanistika, fennougristika jts. Üksikuid keeli ja rahvaid käsitlevad nt inglise filoloogia, vene filoloogia, eesti filoloogia jts. Algselt mõisteti filoloogia all klassikalist filoloogiat. Teistesse kultuuripiirkondadesse laienes filoloogia alles pärast renessanssi. Alates põhiharude iseseisvumisest 18.-19. sajandil kasutatakse terminit "filoloogia" eelkõige nende ühisnimetajana või interdistsiplinaarsete uurimuste tähistamiseks. Filoloogiaga tegelevat inimest nimetatakse filoloogiks. Fennougristika Germanistika Indoloogia Klassikaline filoloogia Orientalistika Romanistika Sinoloogia Skandinavistika Slavistika folkloristika keeleteadus kirjandusteadus kulturoloogia Gruppo04 Filoloogia alaste veebisaitide loetelu Joel Sang. "Laguneb? Ei lagune?". Keel ja Kirjandus 2016 / 8–9
Austusobjekt

Austusobjekt on usundis see, mis on kultuse keskmes, see, millele on rituaalne tegevus või sisehoiak suunatud. Eristatakse konkreetseid austusobjekte nagu puu, mägi, välk, pilv, mida hingestati (animism) ja millele toodi ohvreid, ning abstraktseid austusobjekte: vaim, taevas, hingejõud, jne. Kõik sellised kultuslikud nähtused mahuvad üldmõiste "polüteism" alla. Kui räägitakse neist kui austusobjektidest, siis kasutatakse mõistet "jumalus".
Viisavabadus

Viisavabadus on õigus siseneda ühe riigi kodanikul teise riiki ilma viisata. Viisavabaduse lepivad kas kaks riiki kahepoolselt omavahel kokku või üks riik vabastab teise riigi kodanikud viisakohustusest ühepoolselt. Schengeni viisaruum Riigid, kuhu Eesti kodanikel on õigus siseneda viisata