laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ankrurahu

Ankrurahu on 0,29 hektari suurune rahu Väinameres Hiiumaa valla Salinõmme küla territooriumil. Saar kuulub Hiiumaa laidude maastikukaitseala Laidelahe sihtkaitsevööndisse. Ankrurahu on loode-kagu (või ka lääne-ida) suunas piklik, rannajoone pikkus on 375 meetrit. Ahelaiust on Ankrurahu loodes 400 meetri kaugusel. Muhus asuva Tammiski nukani jääb 7,2 km ja Sarve poolsaareni Hiiumaal 10,5 km. Ankrurahu on kaetud kiviklibu ja rändrahnudega. Suurimad taimed on kuivanud puud, mis asuvad laiu loodeosas. Nende juures on ka Ankrurahu kõrgeim punkt – umbes 2 meetrit üle merepinna. Saare ida- ja kaguosas leidub ainult kive. Ankrurahu Eesti looduse infosüsteemis Kaart ja andmed (arhiiviversioon)
Willowmore

Willowmore on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Dr Beyers Naudé vallas. Asula on rajatud 1862. aastal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Willowmore elanikest värvilisi 86,30%, mustanahalisi aafriklasi 9,95%, valgeid 2,96%, India või Aasia päritolu inimesi 0,17% ja teisi 0,63%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 94,53%, koosa keelt 3,22%, inglise keelt 1,19% ja tsvana keelt 0,47%. Willowmore South Africa Info https://census2011.adrianfrith.com/place/267003
Kaunertal

Kaunertal on alpiorg ja vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1287 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 193,5 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 593 inimest. Vald paikneb umbes 15 km Landeckist kagus Inni ülemjooksul. Kaunertali org on 28 km pikk ja kulgeb Prutzist (884 m) kagusse Kaunertali liustikule. Orgu läbib Faggenbaci jõgi, mis algab Weißseespitze mäe (3044 m) lõunaküljelt ja voolab Prutzi juures Inni, seal on ka hüdroelektrijaam. Gepatschi veehoidla (Gepatsch Stausee), mis asub Fagge jõe ülemjooksul, on 6 km pikk, mahutavusega 138 000 000 m³, ja on loodud kivise tammi taha, mis on 630 m pikk ja 130 m kõrge. Tamm ehitati 1961. aastal. Järve vett kasutatakse elektri tootmiseks 13 km pikkuse torusüsteemi kaudu, mis asub Kaunertali lõunaotsas. Generaatorirajatis Prutzis toodab 620 miljonit kW/h aastas. Järve pind on kõrgusel 1820 m. Peamine linn orus on Kauns (1050 m), mis asub Inni jõe ääres, selle Schranzi kabelis on Kauner Kreuz. Kaunertali liustiku tee jätkub üles kuni Weißenseeferneri liustikuni. See maksuline tee on kõrguselt viies sillutatud tee Alpides ja jõuab kõrguseni 2750 m. Oma 29 180-kraadise pöördega ulatub tee suusa-alani kõrgusel 2750 m. Peamine sissetulekuallikas on see liustiku suusa-ala oma 35 km nõlvade ja 10 tõstukiga, mis avati 1982. aastal. Tänu suusa-ala kõrgusele (2200-3050 m) ja liustikule on see tegev oktoobri keskpaigast juuni keskpaigani. 13. sajandi Berneggi lossi varemed oma gooti kabeliga asuvad samuti orus. Kurude loend Gemeindegrößenklassen mit der Einwohnerzahl 2021 www.kaunertal.eu
Eela Kuusküll

Eela Kuusküll (sünninimi Emilie Rosalie Wiitfeld; 1936. aastast perekonnanimi Sõstramets; 1940. aastast eesnimi Eela; 24. veebruar 1921 Vara mõis – 10. jaanuar 2003 Tallinn) oli eesti kirjastustegelane ja tõlkija. 1941. aastal oli ta ELKNÜ Harjumaa komitee instruktor. Pärast Teist maailmasõda töötas ta Eesti Riikliku Kirjastuse, hiljem kirjastuse Eesti Raamat poliitilise kirjanduse toimetuse juhatajana. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseisu saadik. Ta on ka tõlkinud kirjandust vene keelest eesti keelde. Ta on maetud Liiva kalmistule. 1970 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Kalmistute register HAUDI ERR arhiiv. Eesti Raadio saade. Need aastad ei unune,8.02.1987 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eela Kuusküll, kirjastuse Eesti Raamat poliitilise kirjanduse toimetuse juhataja Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eela Kuusküll (Sõstramets, 1966
Kauns

Kauns on pisike vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1050 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 8,23 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 496 inimest. Vald paikneb umbes 12 km Landeckist kagus ja 1 km Kaunerbergist alla Inni ülemjooksul. Küla on piinanud mitu tulekahju; ainult mõned majad säilisid katastroofis. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Ladis

Ladis on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1189 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7,1 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 530 inimest. Vald paikneb 9,5 km Landeckist lõunas ja 1,4 km Faggenist läänes. Küla on tuntud oma väävli- ja happeallikate poolest. Teine oluline sissetulekuallikas on suusaturism. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.ladis.tirol.gv.at
Chandrasekhara Venkata Raman

Sir Chandrasekhara Venkata Raman (tamili keeles சந்திரசேகர வேங்கட ராமன்; 7. november 1888 – 21. november 1970) oli India füüsik. Ta sündis Thiruvanaikavalis, mis tänapäeval on Tiruchchirāppalli eeslinn Tamil Nadu osariigis, ning suri Bangalore'is. 1930. aastal sai ta Nobeli füüsikaauhinna Ramani hajumise avastamise eest. 1924 – valiti Londoni Kuningliku seltsi liikmeks 1928 – Matteucci medal 1930 – Knight Bachelor 1930 – Hughesi medal 1930 – Nobeli füüsikaauhind 1954 – Bharat Ratna 1957 – Rahvusvaheline Lenini rahupreemia
Upington

Upington on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis, ZF Mgcawu ringkonna halduskeskus. Linn asub Oranje jõe ääres. Asula tekkis 1873. aastal rajatud misjonijaama ümber. Linn on saanud nime Kapimaa koloonia peaministri Thomas Upingtoni järgi. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Upingtoni elanikkonnast värvilisi 62,6%, mustanahalisi aafriklasi 25,6%, valgeid 10,1%, India või Aasia päritolu inimesi 0,6% ja teisi 1,1%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 85,5%, koosa keelt 6,1%, tsvana keelt 3,2%, inglise keelt 2,1% ja teisi keeli 3,1%. https://census2011.adrianfrith.com/place/379002 https://census2011.adrianfrith.com/place/379003
Uus tänav (Rakvere)

Uus tänav on tänav Rakvere linna põhjaosas Kukeküla linnaosas. Loode-kagusuunaline Uus tänav on 390 m pikkune. See saab alguse Terase tänavalt, ristub ida poolt Herne tänavaga ja lääne poolt Saue tänavaga ning lõpeb Kurikaküla linnaosas Tuleviku tänava ristmikul. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult 0,6 km. Tänaval paiknevad peamiselt katusekorrusega ühepereelamud, mis on ehitatud põhiliselt 20. sajandi teises pooles. Tänava keskosas paiknevad ka nõukogudeaegsed garaažiühistute ehitised. Tänav külgneb lõunaoas Rakvere kunstmurustaadioniga. Linnaosad Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 3. veebruaril 2018) "Geoportaal".
Hideki Yukawa

Hideki Yukawa (jaapani keeles 湯川 秀樹 Yukawa Hideki, sünninimi Hideki Ogawa; 23. jaanuar 1907 Tokyo – 8. september 1981 Kyoto) oli jaapani füüsikateoreetik. 1949. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind nukleonidevahelist tugevat vastastikmõju vahendava osakese piioni ehk pi mesoni olemasolu ennustamise eest. Ta oli esimene jaapanlasest Nobeli auhinna laureaat.
Jaan Vihm

Jaan Vihm (4. juuni 1934 – 15. detsember 1986) oli eesti kinomehaanik. 1950. aastatel töötas ta Valga rajooni rändkino nr 25 kinomehaanikuna, 1970. aastatel Valga Rajooni Riikliku Kinovõrgu kinomehaanik-autojuhina. Ta on maetud Rõngu kalmistule. 1958 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 1976 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Tööpunalipu orden Kalmistute register HAUDI Eesti filmi andmebaas. Ringvaade "Nõukogude Eesti" nr 2, 4/5. Kinomehaanik Jaan Vihm Pukast (1977) Eesti filmi andmebaas. Dokumentaalfilm "Kutsumus" (1980)
Vene tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vene tänav on tänav Rakvere linna põhjaosas Kukeküla linnaosas. Loode-kagusuunaline Vene tänav on 365 m pikkune. See saab alguse Tallinna tänavalt, ristub Terase, Rohuaia ja Posti tänavaga ning lõpeb Saue tänava ristmikul. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennult 0,5–0,6 km. Tänav on hoonestatud peamiselt katusekorrusega ühepereelamutega, mis on ehitatud 20. sajandi esimeses ja teises pooles. Tallinna ja Vene tänava nurgal asus 1873. aastast esimene Rakvere linnahaigla, mille tarvis ehitati uus kivihoone 1932. aastal, arhitekt Ferdinand Gustav Adoff. Vahepeal lagunenud hoone (Vene 2a) on nüüdseks korterelamuks ümber ehitatud. Linnaosad Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 3. veebruaril 2018) "Geoportaal".
Reason, Truth and History

"Reason, Truth and History" ("Mõistus, tõde ja ajalugu") on Hilary Putnami filosoofiline raamat. See ilmus 1981 Cambridge University Pressi väljaandel. Autor püüab vabaneda mitme dihhotoomia survest, millest peamine on objektiivne ja subjektiivne vaade tõele ja mõistusele. Kui mõni niisugune dihhotoomia on aktsepteeritud kui vaadete ja mõtlemisstiilide tüübid, siis hakatakse neid vastandeid võtma peaaegu ideoloogiliste siltidena. Paljud filosoofid pooldavad mõnd tõe "koopiateooria" (tõe vastavusteooria) varianti ning näevad ainsa alternatiivina tõe objektiivsuse eitamist ning kapituleerumist ideele, et kõik mõtteskeemid ja vaatekohad on lootusetult subjektiivsed. Julge vähemus (Thomas Kuhn vähemalt mõnes meeleolus, Paul Feyerabend, Michel Foucault) seab end vastupidise sildi alla. Nad nõustuvad, et naiivse tõekontseptsiooni alternatiiv on näha mõtlemist, ideoloogiaid, teooriaid subjektiivsetena ning kaitsevad jõuliselt relativistlikku ja subjektiivset vaadet. Filosoofilise vaidluse ideoloogilisus ei ole tingimata halb: kõige täpsemateski teadustes kaitstakse ja rünnatakse uusi ideid erapooliku jõulisusega. Ka poliitikas on polariseerumine ja ideoloogiline tulisus mõnikord vajalikud, et probleemile moraalset tõsidust anda. Ent aja jooksul saavad uutest ideedest vanad, nad pole enam väljakutsuvad, ja see, mis varem keskendas tähelepanu, hakkab nüüd takistama uute alternatiivide uurimist. Tõeteooriate vaidluses on see juhtunud. Esimeses kolmes peatükis selgitab Putnam tõekontseptsiooni, mis ühendab objektiivsed ja subjektiivsed komponendid. See vaade ulatub tagasi Immanuel Kantini. Koopiakontseptsiooni saab tagasi lükata, omistamata kõike ajavaimule, geštaldivahetustele või ideoloogiale. Tõe ja ratsionaalsuse vahel on väga tihe seos. Fakti ainus kriteerium on see, et teda on ratsionaalne aktsepteerida. Näiteks kui on ratsionaalne aktsepteerida, et pilt on ilus, siis saab olla fakt, et pilt on ilus. Nii et saavad olla väärtusfaktid. Aga ratsionaalne aktsepteeritavus ja tõesus on erinevad mõisted. Jääb alles realistlik intuitsioon, et väide võib olla mingil ajal ratsionaalselt aktsepteeritav, kuid mitte tõene. Putnam ei usu, et ratsionaalsust defineerivad muutumatud kaanonid või printsiibid. Metodoloogilised printsiibid on seotud meie maailmavaatega, sealhulgas vaatega iseendile kui maailma osadele, ja muutuvad ajaga. Sellest, et meie arusaamad mõistusest ajaloos arenevad, ei tee Putnam järeldust, et mõistus ise saab midagi olla või millekski areneda, ega lõpeta kultuurirelativismi ja strukturalismi seguga. Ratsionaalsus ei piirdu laboriteadusega ega ole seal põhimõtteliselt teistsugune kui mujal. Sipelgas jätab liival liikudes jälje, mis juhuslikult meenutab Churchilli. Kas sipelgas tegi pildi, mis kujutab Churchilli? Enamik inimesi ütleks, et ei, sest sipelgal polnud kavatsust, kuid meie võime seda joont pildina näha.
Pohronský Inovec

Pohronský Inovec (ungari keeles Garammenti-Inóc) on vulkaanilise päritoluga mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi ka Slovaki keskmäestikust. Varem arvati see Vtáčniku osaks, aga tänapäeval peetakse seda eraldi maastikurajooniks. Mäestiku moodustavad andesiit ja rüoliit. Kõrgeim tipp on Veľký Inovec (900,6 m). Mäestiku põhjapoolsem osa Veľká Lehota küla ümbruses on tasasem. Mäestikku katavad valdavalt lehtmetsad, valitsevaks puuliigiks on harilik tamm. Vaatamisväärsusteks on XIV sajandil rajatud Živáni vahitorni varemed, Starohutský juga ja nn Andesiidimeri – 1,4 hektari suurune laavaväli, mis jääb administratiivselt Malá Lehota küla piiridesse. Pohronský Inovec piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega: kirdes Vtáčniku, loodes Tribeči, kagus Štiavnica mäestiku ja edelas Doonau küngastikuga. "Karpaty.net". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. mai 2008. Vaadatud 3. veebruaril 2018. Infot piirkonna kohta; fotod (tšehhi keeles)
Meediapleier

Meediapleier on arvutiprogramm multimeediafailide, näiteks videote, filmide ja muusika esitamiseks. Meediapleierid kuvavad tavaliselt standardseid meedia juhtimise nuppe, mis on tuttavad füüsilistelt seadmetelt, näiteks magnetofonidelt ja CD-mängijatelt. Nendeks nuppudeks on play(►), pause, fastforward, backforward ja stop(■). Populaarsematel operatsioonisüsteemidel on tavaliselt vähemalt üks meediapleier. Näiteks Windowsil on Windows Media Player ja Mac OS X-il on QuickTime Player. Ka Linuxi operatsioonisüsteemil võib olla meediapleiereid, näiteks: SMPlayer, Amarok, Audacious, Banshee, MPlayer, Rhythmbox, Totem, VLC Media Player ja xine. Androidi operatsioonisüsteemil on Google Play Music tavaline meediapleier koos paljude teiste mobiilirakendustega nagu Poweramp, Beautiful Music Player, VLC Media Player. Erinevatel meediapleieritel võivad olla erinevad eesmärgid ja omadused. Videopleierid on meediapleierite rühm, mille põhiotstarve on digitaalse video esitamine. Näiteks Windowsi DVD Player mängib ainult DVD-videoplaate. Media Player Classic saab mängida audio- ja videofaile, kuid selle programmi omadused, nagu värvikorrektuur, pildi teravustamine, suumimine, DVB toetus ja subtiitrite toetus on ainult kasulikud videomaterjalide jaoks, näiteks animafilmide ja mängufilmide jaoks. Näiteks, AIMP mängib eranditult audiovorminguid. MediaMonkey mängib nii audio- kui ka videovorminguid, kuid selle paljud omadused (meediateek, laulusõnade avatus, muusika kujutamine, internetiraadio) on suunatud helivormingule. Kuid on ka universaalseid meediapleiereid. Näiteks Windows Media Player, millel on omadusi nii heli kui ka video jaoks, kuigi mitte nii palju kui Media Player Classicul ja MediaMonkeyl koos.
Lendkabe

Lendkabe (vene keeles летающие шашки või ka леталки) ehk algseisude loosimine (vene keeles жеребьевка начальных позиций) on vene ja brasiilia kabes kasutatav partiide algseisude loosimine, kus tavapärasest algseisust liigutatakse mingile muule väljale 1 või 2 kivi. Näiteks üleskirjutus a3>a5 h6>a3 tähendab, et partiid alustatakse seisust, kus kivi a3 on liigutatud väljale a5 ja kivi väljalt h6 väljale a3 (vaata diagrammi). Lendkabe puhul on alustajaks pooleks valge ja enamasti mängitakse mikromatše. Seisude loosimiseks kasutatakse spetsiaalset loositabelit. Süsteem võeti kasutusele ideega sundida mängijaid mängima tundmatuid seise ja seeläbi vähendada viikide hulka võistlustel. Lendkabet kasutatakse paljudel tippvõistlustel (alates 2015 aastast ka Eesti meistrivõistlustel). Fischeri male
Nauders

Nauders (romanši: Danuder) on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1394 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 90,3 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1560 inimest. Vald asub Ötztali Alpide kõrgorus Alpide peaahelikust põhjas. Vald paikneb umbes 29 km Landeckist lõunas, maanteel, mis viib Pfundsist Inntali orus läbi kitsa Finstermünzi kuristiku kuni Rescheni kuruni ja piirile Vinschgau ringkonnaga Lõuna-Tiroolis, Itaalias. Lähedal on kolmikpunkt Šveitsi piiriga; läänes viib maantee Sesvenna Alpidesse ja Martinasse Alam-Engadini orus. Iidsetel aegadel oli kaubatee üle Rescheni kuru osa Rooma Via Claudia Augustast, mis viis Itaaliast üle Ida-Alpide Raetia pealinna Augusta Vindelicorumisse (Augsburgi). Nauders asub tõenäoliselt mansio kohas, mida kaasaegsed kutsusid Inutrium. Kuid alates 200. aastast langes maanteeühenduse tähtsus, kui seda järk-järgult asendas Brenneri mäekuru maantee idas. Kihelkonda Nudres on esmamainitud 1150. aasta dokumendis; 13. sajandist võõrustas see tähtsat tollijaama. Sajandite jooksul tekkis arvukalt konflikte Tirooli maade, mis kuulusid aastast 1363 Austria Habsburgidele, piiril Šveitsi Konföderatsiooniga, mis kulmineerusid Švaabi sõjaga 1499. aastal. Naudersit, mis siis oli osa Tirooli Vinschgau piirkonnast lõunas, hallati Naudersbergi lossist, 14. sajandi alguses püstitatud keskaegsest linnusest. 1472. aastal püstitas Habsburgist Austria ertshertsog Sigismund kitsaskohta Inni jõel Finstermünzi linnuse. Naudersbergi loss Finstermünz Finstermünz kaotas lõpuks oma funktsiooni, kui 1854. aastal ehitati Carl von Ghega plaanide järgi uus mägitee Naudersi kõrgoruni. Austria võimud püstitasid uuele maanteele Inntali orgu Hochfinstermünzi linnuse, mille kujundasid Franzensfeste linnuse ja Rastatti liidulinnuse järgi ning mehitasid k.k. Landesschützen väesalgaga. Pärast Teise maailmasõja lõppu põgenesid mitmed natsiametnikud, nagu Eduard Roschmann ja Oswald Menghin, rotiradu pidi Naudersi ja Rescheni kuru kaudu, et pääseda vahistamisest. Karl von Blaas (1815–1894), maalikunstnik Ernst Hairer (sündinud 1949), matemaatik https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70615.pdf www.nauders.tirol.gv.at
Pettneu am Arlberg

Pettneu am Arlberg on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1222 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 56,8 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1454 inimest. Vald paikneb 16,3 km Landeckist läänes. Paika on esmamainitud 1300. aastal kui Ponte novu (nou), mis tähendab uut silda. Peamised sissetulekuallikad on suve- ja taliturism ning põllumajandus. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.pettneu.tirol.gv.at
Paul Uusman

Paul Uusman (2. juuni 1910 Tallinn – 21. veebruar 1988 Tallinn) oli eesti kultuuritegelane. 1940. aastal sai ta Riigi Ringhäälingu direktoriks ja Eesti NSV Raadiokomitee esimehe asetäitjaks. Teise maailmasõja aastatel oli ta Leningradi ja Moskva Raadio Eesti toimetuse diktor ja vastutav toimetaja. Aastatel 1944–1949 oli ta Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Eesti NSV Raadiokomitee esimees, 1949–1953 Eesti NSV Raadioinformatsiooni Komitee esimees. Aastatel 1953–1975 oli ta Eesti NSV Kultuuriministeeriumis ministri asetäitja. Aastatel 1940–1950 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu saadik. Aastatel 1953–1987 oli ta ajalehe Sirp ja Vasar toimetuskolleegiumi liige. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1965 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Tööpunalipu orden Punatähe orden Orden "Austuse märk" Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri Paul Uusman (nekroloog). Sirp ja Vasar, 26. veebruar 1988 1096. Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 262., Riigi Teataja, nr. 107, 22 august 1940 Paul Uusmani juubeli puhul. Sirp ja Vasar, 5. juuni 1970 Aksel Tamm: Kolleegium ei olnud vandekohus. Sirp, 20.02.2004 Kalmistute register HAUDI Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Uusman, Paul – Eesti NSV kultuuriministri asetäitja (1969) ERR arhiiv. Käidud teedelt: Paul Uusman, 21.06.1985 ERR arhiiv. Kirjutamata memuaare: Paul Uusman, 31.08.1986
Pfunds

Pfunds on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 970 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 140,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2577 inimest. Vald paikneb 19,7 km Landeckist lõunas ja 5 km Šveitsi piirist põhjas. Küla on kirjalikult esmamainitud 1282. aastal. Peamine sissetulekuallikas on turism. Pfunds, vana sild ja tornmaja Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.pfunds.tirol.gv.at
Kruonise vald

Kruonise vald (leedu keeles Kruonio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaišiadoryse rajooni territooriumil. Valla pindala on 224 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2775 inimest. Valla keskus on Kruonise alev, kus aastal 2011 oli 661 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g.13. Vallavanem on Audrius Slavinskas. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Kruonio seniūnija. Kaišiadorių rajono savivaldybė, vaadatud 3.02.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 3.02.2017.
Krugersdorp

Krugersdorp on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas. Krugersdorp on asutatud 1887. aastal. Linn on saanud nime buuride poliitikategelase Paul Krugeri järgi. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Krugersdorpi elanikest valgeid 50,22%, mustanahalisi aafriklasi 42,27%, India või Aasia päritolu inimesi 5,38%, värvilisi 1,37% ja teisi 0,75%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 42,03%, inglise keelt 19,50%, tsvana keelt 14,49%, suulu keelt 4,82%, koosa keelt 3,68%, sotho keelt 3,56%, pedi keelt 2,47%, tsonga keelt 2,37%, venda keelt 1,65% ja ndebele keelt 1,53%. https://census2011.adrianfrith.com/place/763004
S1 (Berliin)

S1 on Berliini S-Bahni liin Oranienburgi ja Berlin Wannsee vahel. Liin on ligi 52 km pikk ja sellel asub 35 peatust, neist viis väljaspool Berliini linna piiri. Tipptunnil sõidab liin 10-minutilise intervalliga, muul ajal 20-minutilisega.
Poolkinnised avangud

Poolkinnised avangud on maleavangud, mis algavad valge avakäiguga 1.d2-d4 ja millele mustad teevad ükskõik millise muu vastukäigu peale käigu 1...d7-d5. Benoni kaitse Blumenfeldi gambiit Bogoljubovi kaitse Budapesti gambiit Englundi gambiit Grünfeldi kaitse Hollandi kaitse India kaitse Krejciki gambiit Lipuindia kaitse (Uus-India) Nimzowitschi kaitse (Nimzo-India) Poola kaitse Stountoni gambiit Trompowsky rünnak Vana-India kaitse Volga gambiit (Benko gambiit)
Meediasemiootika

Meediasemiootika on semiootika haru, mis tegeleb meediatekstide uurimisega. Meediasemiootika uurimisobjektid on märgid, sümbolid, indeksid, koodid, tekstid, narratiivid, metafoorid, mis on seotud info vahendamisega.
Kaišiadoryse rajoon

Kaišiadoryse rajoon (leedu Kaišiadorių rajono savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus endise Kaunase maakonna aladel. Rajooni pindala on 1087 km². 2017. aasta seisuga elas seal 30 857 inimest. Rajoon moodustati 1950. aastal, tänapäevastes piiridest on aastast 1999, mil osa selle maadest läks moodustatava Elektrėnai omavalitsuse koosseisu. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Kaišiadoryse, Kruonise, Nemaitonysi, Palomenė, Paparčiai, Pravieniškėse, Rumšiškėse, Žasliai ja Žiežmariai vald. Eraldi haldusüksused moodustavad veel Kaišiadoryse ja Žiežmariai linnad. Halduskeskus on Kaišiadoryse linn. Teised tähtsamad asulad on Žiežmariai linn ning Kruonise, Rumšiškėse ja Žasliai alevid. 2011. aasta seisuga olid elanikest 94,78% leedulased, 2,59% venelased, 1,04% poolakad, 0,23% ukrainlased, 0,23% valgevenelased ja 1,13% oli teistest rahvustest. Rajooni suurimad jõed on Nemunas ja selle lisajõgi Neris. Rajooni kaguosa jääb Dzūkija kõrgustikule. Osaliselt jääb rajooni Kaunase veehoidla. Rajooni territoorium jääb osaliselt Kaunase veehoidla regionaalpargi territooriumile, osaliselt aga Aukštadvarise regionaalparki. Dovainonys Kalviai järv Lašiniai konglomeraadipaljand Kaukinė järv Aleksiejūniškėse kivi Neprėkšta Rumšiškėse metsa mänd Darsūniškise mineraalveeallikas Dovainonysi paljand Antakalnise pärn Kovaičiai kivi Veršiukase järv Žasliai järv Statkūniškė järv Gudiena Rajoonivalitsuse hoone Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. Rajooni koduleht (leedu keeles)