laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Edgar Leopold Puide

Edgar Leopold Puide (aastani 1937 Edgar Leopold Puksmann, 5. veebruar 1907 Tallinn – 27. aprill 1986 Stockholm) oli eesti metsateadlane. Edgar Leopold Puide oli sepa poeg. Lõpetas 1926 Tallinna Ühistehnikagümnaasiumi. 1936. aastal lõpetas Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonna, kaitses diplomitöö "Põhiveepinna kõikumine metsamaadel ülikooli õppe- ja katsemetskonnas 1930.–1934. a." Oli 1930–33 (üliõpilasena) TÜ õppe- ja katsemetskonna assistendi kohusetäitja, 1933–35 Tudu metskonna metsnik, 1936–44 Voltveti Metsakooli (aastast 1939 Tihemetsa Metsatehnikum) õpetaja. Õpetas metsamelioratsiooni, maamõõtmist ja ehitusõpetust. Läks 1944 Rootsi, kus oli 1945–52 Riigimaade ja -metsade Valitsuse ametnik, 1952–62 metsanduskonsulent, 1962–64 büroosekretär, 1964–72 büroodirektor. Ühtlasi oli 1961–65 Rootsi Kuningliku Metsaülikooli metsamelioratsiooni õppejõud, 1968–74 Carpenbergi Metsakooli praktikumide juhendaja. Uurimisvaldkond: põhjaveerežiim ja metsakasvu mõjutavad tegurid. Pani aluse süstemaatilistele uuringutele selles valdkonnas. Etendas juhtivat osa Rootsi metsamelioratsiooni viimisel kaasaegsele teadustasemele. Töid metsakuivendusest. Võttis osa arvukatest erialakonverentsidest ja kongressidest Rootsis, Soomes jm. Tegeles ka eesti ilukirjanduse tõlkimisega rootsi keelde (Mati Unt "Sügisball" ("Höstbal", 1983) koos P. Puidega). Oli 1956–76 Eesti Metsamees Eksiilis toimetaja liige, professor Andres Mathieseni kapitali nõukogu ja Eesti Metsateadlaste Ühingu Rootsis liige (1975–86 esimees). Ligi 30 teadust-t ja aimeartiklit. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti Mets. 1936, nr. 2, lk. 75 Põhjaveepinna kõikumine metsamaadel Ülikooli Õppe- ja Katsemetskonnas 1930. – 34. a. Tartu, 1936 Märkmeid metsakraavitamisest Rootsis. // Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 1949–1976, 1989 (1954) 14 Metsakuivendamisest Rootsis. // Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 1949–1976, 1989 (1955) 19 Metsaväetamisest Rootsis. // Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 1949–1976, 1989 (1966) 46. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 454 Kohh, E. Edgar Puide 50-ne aastane. // Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 1949–1976, 1989 (1957) 23, 25–26 Raukas, A. Edgar Puide. In memoriam. Mälestuskilde ühe eesti metsateadlase elukäigust. // Eesti Päevaleht. Stockholm (1986) 21. V Margus, M. Edgar Puide. // Mets ja Puu (1992) 1, 31,32 Margus, M., Meikar, T. Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakond 80. Tartu, 2000, 47. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Tiiu Puik

Tiiu Puik (sündinud 11. aprillil 1941 Padise vallas Harjumaal) on eesti oligofrenopedagoog ja logopeed. Tiiu Puik on talupidaja tütar. Lõpetas 1959 Keila Keskkooli, 1965 Tartu Pedagoogika Kooli, 1974 TÜ defektoloogia erialal, 1981 aspirantuuri. Oli 1974–75 Rapla Keskkooli logopeediaklassi õpetaja, 1975–77 TÜ eripedagoogika kateedri õpetaja, 1977–91 vanemõpetaja, aastast 1992 mitmes asutuses logopeed. Õpetanud logopeediat, koolieelse kasvatuse erimetoodikat. Uurinud kurtide laste isiksust, koolieelikute ja algklasside õpilaste kõnepuudeid. Koostanud aastail 1997–2005 üle 20 õppevahendi I–III klassi õpilastele (emakeele ja õigekirja töövihikud, õigekirja õpikud). Umbes 30 teadustrükist, aimeartikleid. Logopeedia. Tartu, 1985 Koolieelse kasvatuse erimetoodikate programm ja metoodiline juhend. Tartu 1988 Logopeedia õppemetoodiline juhend. Tartu 1989 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987, 43; II, 135. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Priidu Pukk

Priidu Pukk (30. september 1943 Kuressaare – 29. aprill 2022 Stockholm) oli eesti tehnikateadlane. Priidu Pukk oli Otto Puki poeg. Pukk põgenes 1944 koos perega Rootsi. Ta lõpetas 1962 Gubbängeni Gümnaasiumi, 1974 Kuningliku Tehnikaülikooli (KTH) inseneriteaduse erialal, temast sai tehnikamagister masinatehnikas ja masinate konstrueerimises (1972, samas). Ta täiendas end 1971 pedagoogikaülikoolis ning alustas 1974 doktoriõpet (väitekiri kaitsmata). 1971. aastast on Pukk olnud KTH õppejõud – teadusassistent, lektor, dotsendi kohusetäitja, 1985. aastast korraline dotsent. Ta on õpetanud mehaanikat, tugevusõpetust, masinaelemente, joonestamist ja masinate konstrueerimist ning koostanud õppevahendeid. Samuti on ta osalenud konstruktorite õppe loomises Eskilstunas Mälardaleni Ülikoolis ning töötanud seal 1977. aastast korduvalt külalisõppejõuna. Priidu Puki peamine uurimisvaldkond on masinaehitus. Peamiselt on ta tegelenud Rootsi tööstuse tootearendusega, olnud projektijuht ning osalenud asutuste ja ettevõtete uurimis- ja tootearendusprojektides. Ta on pidanud ettekandeid konverentsidel Rootsis, Eestis, Saksamaal jm. 1991. aastal oli Pukk TTÜ külalisõppejõud, millele järgnes koostöö TTÜ mehaanikateaduskonna instituutidega, sh kaastegevus projektis TEMPUS kaasaegse tootearendusõppe loomisel TTÜ-s. Ühtlasi on ta juhendanud KTH-s TTÜ õppejõude. Ta on DAAAM Balticu rahvusvahelise programmikomitee liige, Rootsi Eestlaste Esinduse/Rootsi Eestlaste Liidu (REE/REL) esinduskogu liige (1966–2006) ning TTÜ audoktor (2006). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Korporatsioon Fraternitas Estica 1907–1982" Toronto, 1983, lk 139 "Mente et manu" 7. juuni 2006 Priidu Pukk Tallinna tehnikaülikooli kodulehel Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Reet Pukk

Reet Pukk (aastani 1960 Reet Parmas, sündinud 7. detsembril 1934 Tallinnas) on eesti arvutiteadlane. Reet Pukk on õpetaja tütar. Õppis 1949–53 Tallinna Õpetajate Instituudis, lõpetas 1953 (eksternina) Tallinna 6. Kaugõppekeskkooli, 1959 Moskva Ülikool, 1965 aspirantuuri Moskvas Teoreetilise ja Eksperimentaalfüüsika Instituudis, füüsika-matemaatikakandidaat (1967, Eesti TA), väitekiri "Алгоритмы и программы однократного и двухкратного интегрирования, экономящие число обращений к подинтегральной функции". Oli aastast 1959 Küberneetika Instituudi teadur, 1970–1990 süsteemtarkvara sektori vanemteadur, ühtlasi aastani 1991 ka Moskva Elektrooniliste Juhtimisseadmete Instituudi vanemteadur. Uurimisvaldkonnad: süsteemprogrammeerimine, arvutusmeetodid, metasüsteemide koostamine arvutitele. Üle 10 teadustrükise. Исследование алгоритмов оптимизации числа узлов квадратурных формул при заданной точности квадраты. // Ж. вычислительной мат и мат физики 5 (1965) 2 О некоторых идеях ускорения процесса интегрирования: // Изв. АН ЭССР. Физ.-мат. и техн. наук 15 (1967) 4 Система с процедурной ориентацией в интегрированной системе программирования. // Тр. Инст-а электронных управляющих машин 43 (1974) Метасистема для создания информационно-связанных специализированных систем программирования. // Ж. Кибернетика 6 (1974) (Киев). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti TA Küberneetika Instituut 1990. Tallinn, 1990, 46–47 Matemaatika ja kaasaeg XV (1968), 135.139. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Eduard Pukkonen

Eduard Pukkonen (sündinud 15. septembril 1960 Tartus) on eesti geoloog, kartograaf ja orienteeruja. Lõpetas 1978. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafia teaduskonna geoloogia eriala. Aastatel 1987–1990 oli Teaduste Akadeemia aspirant. Kaitses 1993. aastal Tartu Ülikoolis geoloogiamagistri kraadi tööga "Uraan Eesti diktüoneemakildas (leviku seaduspärasused)". Töötas 1983–1997 ENSV Geoloogia Valitsuses (aastast 1990 Eesti Geoloogiakeskus), aastatel 1993–1997 selle infoosakonna juhataja. Aastatel 1997–2010 planeeringute, geoinfosüsteemide ja digitaalkartograafiaga tegeleva OÜ Dereevosi juhataja. Aastatel 2011–2013 Maa-ameti geoinfosüsteemide büroo juhataja. 2014. aastast Eesti Energia geoloog. Teinud uurimusi diktüoneemaargilliidi geoloogia ja geokeemia kohta. Avaldanud 18 teaduspublikatsiooni. Макроэлементы и малые элементы в граптолитвом аргиллите Эстонии. Горючие сланцы 6 (1989) 1 Toivo Kallaste, Eduard Pukkonen. Pyrite varities in Estonian Trenadocian argillite (Dictyonema shale). Proceedings of the Estonian Academy of Sciences, Geology 41 (1992) 1 Eduard Pukkonen, Marge Rammo. Distribution of molybdenum and uranium in the Tremadoc graptolitic argillite (Dictyonema shale) of North-Western Estonia. Bulletin of Geological Survey of Estonia (1992), 2(1) Eduard Pukkoneni artiklid Eesti artiklite andmebaasis Index Scriptorum Estoniae GIS-päev 2014 videoettekanne "Põlevkivi kaevandamine läbi aja ja ruumi" Eduard Pukkonen (Eesti Energia) Harrastab orienteerumist 1973. aastast. 2007. aastal võitis rogaini Euroopa meistrivõistlustel segavõistkondade arvestuses koos Marje Viirmanni ja Mati Preitofiga pronksi. Veteranide segavõistkondade arvestuses võitnud rogaini MMil 2008 kulla (koos Marje Viirmanni ja Mati Preitofiga) ja 2013 hõbeda (koos Marje Viirmanniga), rogaini EMil võitnud koos Marje Viirmanni ja Mati Preitofiga 2 kulda (2007, 2009) ning koos Marje Viirmanniga hõbeda (2011) ja 2 pronksi (2005, 2012). 2010–2021 Rahvusvahelise Rogainiföderatsiooni nõukogu liige 2010–2012 Eesti Geoinformaatika Seltsi (ESTGIS) juhatuse liige 2011–2017 Eesti Orienteerumisliidu juhatuse liige Eesti Geoloogia Seltsi volikogu liige Eduard Pukkonen on töölise poeg. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti spordi biograafiline leksikon. Eduard Pukkonen "Eesti Geoloogia Selts. Volikogu". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. jaanuar 2015. Vaadatud 1. jaanuaril 2015. Eesti geoloogia. Biograafiline teatmik. Tallinn 1995. Lk 92 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 766 Biograafia ESBL-is Eduard Pukkoneni blogi Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Leena Puksa

Leena Puksa (aastani 1981 Leena Karu, sündinud 7. märtsil 1951 Tartus) on eesti arstiteadlane ja neurofüsioloog. Leena Puksa on arsti tütar. Lõpetas 1969 Tartu 5. Keskkooli, 1975 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinidoktor (2003 Tartu Ülikool), väitekiri "Late responses in motor nerve conduction studies F waves and A waves in normal subjects and patients with neuropathies". Täiendas end neurofüsioloogias 1990–1993 ja 2001–2002 Turu Ülikooli neurofüsioloogia osakonnas, 1993–1995 Uppsala Akadeemilises Haiglas, 2004–2005 Helsingi Ülikooli Haiglas. Oli 1977–2004 Tartu Kliinilise Haigla neuroloogia osakonna ja Tartu Ülikooli Kliinikumi närvikliiniku arst, aastast 2005 vanemarst-õppejõud. Aastast 1994 kõrgema kategooria neuroloog. Uurinud elektromüograafilisi parameetreid, nende ealisi väärtusi ja diagnostilisi kriteeriumeid. Significance of A waves recorded in routine motor nerve conduction studies (kaasautor). // Electroencephalogr. Clin. Neurophysiol. 101 (1996) 6 Occurrence of A-waves in healthy subjects (kaasautorid E. Stålberg, B. Falck) // Electroencephalogr. Clin. Neurophysiol. 110 (1999) 9 Polüneuropaatiad ja nende diagnoosimise tänapäevased kriteeriumid (kaasautor). // EA (2002) 11 Occurrence of A-waves in F-wave studies of healthy nerves (kaasautorid E. Stålberg, B. Falck). // Muscle & Nerve 28 (2003) 5 Reference values of F wave parameters in healthy subjects (kaasautorid E. Stålberg, B. Falck). // Clin. Neurophysiol. 114 (2003) 6 Karpaalkanali sündroom. Diagnoosimise ja ravi nüüdisaegsed aspektid (kaasautor T. Asser). // EA (2005) 8. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Leena Puksa – meditsiinidoktor. // EA, 2003, 7, 518 Tartu Ülikooli Kliinikumi 200, 241, 245 Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 309, 318. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Tõnu Pukspuu

Tõnu Pukspuu (sündinud 15. veebruaril 1937 Raplas) on eesti tehnikateadlane. Tõnu Pukspuu on ettevõtja poeg. Lõpetas 1955 Tallinna 2. Keskkooli, 1960 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) energeetika-teaduskonna tööstusettevõtete ja -seadmete elektrifitseerimise erialal, tehnikakandidaat (1976, Leningradi Tehnoloogiainstituut), väitekiri "Разработка и исследование системы управления влажностью и точностью измельчения сырьевого шлама". Oli 1960–78 tsemenditehase "Punane Kunda" automaatikainsener, 1978–91 Tallinna Elektrotehnika Instituudi laborijuhataja, 1991– OÜ SystemTest juhatuse esimees. Uurimisvaldkond: tööstusautomaatika, mõõte- ja kontrollsüsteemid. TTÜ elektriajamite ja jõuelektroonika eriala lõpetajate eksamikomisjoni esimees. Üle 10 teadustrükise. Двухкаскадная система регулирования сырьевой мельницы. // Цемент (1975) 2 Сравнение методов идентификации сырьевой мельницы. // Цемент (1975) 6 Исследование влияния качества стабилизации тонкости и влажности шлама на активность клинкера и производительность печи. // Техн. инфорm. ВНИИЭСМ. Цементная и асбестоцементная промышленность 4 (1976). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Andres Pulges

Andres Pulges (sündinud 5. oktoobril 1958 Tartus) on eesti arstiteadlane. Andres Pulges on veresoontekirurg; töölise poeg ja Riina Pulgese abikaasa. Lõpetas 1976. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduse alal. Aastatel 1984–1987 oli TRÜ teaduskonnakirurgia kateedri aspirant, meditsiinikandidaat (1989, TRÜ), väitekiri "Хирургическое лечение болезни и синдрома Рейно и синдрома нейроваскулярнoй компрессии". Täiendas end Stockholmis. Oli aastatel 1983–1984 Tartu Kliinilise Haigla veresoontekirurgia osakonna kirurg, nooremteadur, 1988–1992 Tartu Ülikooli teaduskonnakirurgia kateedri assistent, 1992–1995 kirurgiakliiniku assistent, 1995–2006 dotsent, 2000–2006 kardiovaskulaar- ja torakaalkirurgia kliiniku juhataja ning sama õppetooli hoidja, aastast 2006 kardioloogiakliiniku vanemteadur, aastast 2005 ka Põhja-Eesti Regionaalhaigla kirurgiakliiniku veresoontekirurgia osakonna vanemarst. Uurinud veresoonte haigusi, nende kirurgilist ravi. Üle 70 teadustrükise, 2 monograafiat. Inimtoidu loomulikud ja sünteetilised komponendid (kaasautor). Tartu, 1996 Venous allografts for infrainguinal vascular bypass (kaasautor). // Cardiovasc. Surg. 5 (1997) 1 Ülevaade ülajäseme ja sõrmede replantatsioonidest Tartu Ülikooli Kliinikumi kardiovaskulaar- ja torakaalkirurgia kliinikus (kaasautor). // EA (2001) 11 Pulsilaine analüüs – uus mitteinvasiivne meetod endoteeli funktsiooni hindamiseks (kaasautor). // EA (2003) 9 Is elective abdominal aortic aneurysm repair accompanied by high grade oxydative stress? (kaasautor). // Scand. J. Surg. 92 (2003) 3 Impact of oxydative stress on arterial elasticity in patients with atherosclerosis (kaasautor). // American J. Hypertention 19 (2006) 9. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 136 Tartu Ülikooli Kliinikumi 200, 179, 185 Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 111, 112, 238, 242, 247. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Riina Pulges

Riina Pulges (aastani 1980 Riina Pähn, sündinud 5. juunil 1959 Väike-Maarjas Lääne-Virumaal) on eesti arstiteadlane ja oftalmoloog. Riina Pulges on juristi tütar ja Andres Pulgese abikaasa. Lõpetas 1976 Jõgeva Keskkooli, 1985 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Oli 1985–1989 Tartu Meditsiinikooli silmahaiguste, nina-kõrva-kurguhaiguste ja kirurgia õpetaja, 1989–1992 TÜ otorinoloogia ja oftalmoloogia kateedri assistent, 1992–1995 silmakliiniku assistent, 1995–2000 vanemassistent, aastast 2006 Tartu Ülikooli Kliinikumi arst-õppejõud. Uurimisvaldkonnad: silma eesmise segmendi kirurgia, keratoplastika, laugude plastika, orbita kirurgia. Eesti Silmaarstide Seltsi (1994), Eesti Kudede ja Organite Transplantatsiooni Ühingu (2003) ning Euroopa Refraktiivse ja Kataraktikirurgia Seltsi (2005) liige. 10 teadustrükist. Silmaravimid (kaasautor A. Panov). Tartu, 1995 Mõned vanaduskatarakti teket soodustavad seniteadmata tegurid. (kaasautor). // Eesti Rohuteadlane (1997) Lisa Vanaduskatarakti riskitegurid. Originaalandmatega ülevaade (kaasautor). // EA (2000) 5 Vanaduskatarakti riskifaktori – perekondliku eelsoodumuse etioloogiline analüüs. (kaasautor). // EA (2000) 5 Polymorphic Glutathiones S-transferases as genetic risk factors for senile cortical cataract in Estonians (kaasautor). // Invest. Ophthalmol. Vis. Sci. 41 (2000) 8 Polymorphic glutatione S-transferase M1 is a risk factor of primary open-angle glaucoma among Estonians (kaasautor). // Exp. Eye Res.71 (2000), 5. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Jõgeva Keskkooli vilistkaste nimekirjad. Jõgeva Põhikooli veebisait. Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 135–136 Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Trt, 2004 309 Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 362, 367, 368. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Diminutsioon

Diminutsioon on muusikas kompositsioonitehniline operatsioon, mille käigus toimub helivältuse lühenemine. Diminutsioon on augmentatsiooni vastandmõiste. Diminutsiooni kasutati juba renessansspolüfoonias, kui meloodiakatket korrati proportsionaalselt lühemates noodivältustes. Diminutsioonideks ehk koloratuurideks nimetatakse ka virtuoosses vokaalmuusikas kasutatavaid vokaalpartii kõige kiiremates vältustes passaaže. augmentatsioon
Helgi Maie Pulk

Helgi Maie Pulk (sündinud: Helgi Maie Lahk, 16. augustil 1923 Tartu – 16. november 2012) oli Eesti inglise filoloog. Helgi Maie Pulk oli töölise tütar ja Jaan Pulga abikaasa. Lõpetas 1941 Tartu 3. Keskkooli, 1949 TÜ filosoofiateaduskonna inglise filoloogina. Oli 1949–61 TÜ võõrkeelte kateedri vanemõpetaja, 1961–84 inglise keele kateedri vanemõpetaja. Õpetanud inglise keelt põhikeelena, lugenud erikursusi grammatikast ja stilistikast; koostanud õppevahendeid. Helgi Maie Pulk on maetud Tartu Vana-Peetri kalmistule. Uurinud tänapäeva inglise keele grammatikat ja leksikoloogiat. Üle 10 teadustrükise. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Tartu kalmistute kaardirakendus Texts for physicists. Tartu, 1960 Ühendid eessõnadega into ja to eesti kohasuhteid märkiva illatiivi vastetena kaasaegses inglise keeles. // TÜ Toim 149 (1964) Reader in English and American literature. Tartu, 1969 Eessõnalistest tegu-, omadus- ja nimisõnadest tänapäeva inglise keeles. // TÜ Toim 345 (1975) A selection of english proverbs and idiomatic expressions (kaasautor). Tartu, 1977 Some english prepositions and their use. Tallinn, 1978 Phrasal verbs in present-day English. Tartu, 1981. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 421 Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 239. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Reet Pulk-Piatkowska

Reet Pulk-Piatkowska (aastani 2000 Reet Pulk, sündinud 25. juunil 1963 Pärnus) on eesti kunsti- ja arhitektuuriajaloolane. Reet Pulk-Piatkowska on õpetaja tütar. Lõpetas 1981 Pärnu 1. Keskkooli, 1987 Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna kunstiajaloolasena ning 2001 Euroülikooli sisekujunduskunstniku erialal. Oli 1987–1988 Eesti Ajalooarhiivi vanemmetoodik ja Tartu Kivilinna Gümnaasiumi ajalooõpetaja, 1988– Tartu Kunstimuuseumi teadussekretär, aastast 2006 ka näitusemaja juhataja, ühtlasi oli 1993–1995 Tartu Kunstikooli, 2001–2003 Euroülikooli kunstiajaloo ja 2008-2017 TÜ maaliosakonna lektor.. Aastast 2015 töötab galeristina Kõrgema Kunstikooli Pallas galeriis Pallas (end galerii Noorus). Uurimisvaldkonnad: eesti kunstiajalugu. Teinud arhitektuuriajaloolisi uuringuid arhitektuurimälestiste restaureerimiseks Tartus (Tartu haavakliinik), Lõuna-Eestis (Joosu, Mäksa, Rasina mõis, Uhti kõrts) jm. Uurimistulemusi säilitatakse Muinsuskaitseameti arhiivis. Avaldanud töid eesti maalikunstnikest, koostanud näitusi eesti ja väliskunstist, kirjutanud näituseülevaateid. Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikoni kaasautor. Tallinn 1996 Ants Laikmaa ja tema ateljeekool 1903–1932 (kaasautor). Tartu 1996 "Academia Gustaviana hoone Tartus". // Muinsuskaitse aastaraamat 2004. Tallinn 2005. Lk 34–35 Eesti kunstnikud Pariisis (kaasautor). Tallinn 2005 Tartu Kunstimuuseumi kroonika 1990–2005 (kaasautor). Tartu 2005 Alfred Kongo 1906–1990 (kaasautor). Tartu 2006 Athena Kultuuri- ja Konverentsikeskus Tartus alias kino „Athena“ ja restoran „Volga“ // Muinsuskaitse aastaraamat 2007. Tallinn 2008. LK 34-36 Antoniuse hotell Tartus. // Muinsuskaitse aastaraamat 2009. Tallinn 2010. Lk 27-29 Endel Kõks. Vapruse, vabaduse ja rõõmuga!(kaasautor). Tartu 2013. Helle Vahersalu. Lumi, rooste, värv (kaasautor). Tartu 2019. Valik kureeritud näitustest 2006 Alfred Kongo 100. Tartu Kunstimuuseum 2007 Mari Rääk ja Lagle Israel. Teineteisemõistmine. Tartu Kunstimuuseum 2009 TÜ 90. TÜ õppejõudude portreede näitus. TÜ raamatukogu 2016 Missioon. Tartu Kõrgema Kunstikooli õppejõudude näitus. Lüneburg Kulturbäckerei (DE) 2019 Pallase naiskunstnikud 1919-2019. Galerii Noorus ; Töid kooli fondist. Juhendaja Helle Vahersalu. Galerii Noorus 1994 Eesti Kunstnike Liit 1995 Rahvusvahelise Muuseumide Nõukogu (ICOM) Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.