laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lavant

Lavant on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 675 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 22,55 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 303 inimest. Vald paikneb Lienzi linnast kagus. Pärast 5. sajandit asendas Lavant iidset Rooma asulat Aguntumit. 1948. aastal avastati hilisrooma ja varakristliku ajajärgu arheoloogilised varemed Kirchbichli mäel. Need avastused sisaldasid lossi jäänuseid piiskopi elupaigaga, 2. ja 3. sajandist pärit Rooma templit kalmude ja ohvrialtaritega, kahe torniga kindluseväravat ja 4. sajandist pärit neljas järgus ehitatud varakristlikku kirikut. Kirik purustati 7. sajandil ja asendati hiljem. Kihelkonnakirikut on esmamainitud 1090. aastal. Gooti stiilis Peeter-Pauli kirik ehitati aastal 1485 keskaegse kindlusehitise peale. Kirikus on romaani stiilis võlv, gooti tiibaltari jäänused ja tasane puidust gooti lagi 1516. aastast. St. Ulrichi palverännukirik Lavantis pärineb 17. sajandist ning selles on torn, läänevärav ja gooti ajast säilinud koor. Kirik renoveeriti 1770. aastal ning freskod, rokokoomaalid ja interjöör lisati hiljem. St. Ulrichi palverännukirik St. Ulrichi kihelkonnakiriku interjöör Peeter-Pauli kirik Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70714.pdf www.gemeindelavant.at
Tartu vald

Tartu vald on 2. järgu haldusüksus (vald) Tartu maakonnas. Tartu vald moodustati 2017. aastal Tartu valla, Laeva valla, Piirissaare valla ja Tabivere valla ühinemisel. 2024. aastast on Tartu valla sõpruslinn Vassõlkiv Kiievi oblastis Ukrainas. Vallas on 1 alev, 6 alevikku ja 70 küla. Alev Raadi Alevikud Lähte, Kõrveküla, Tabivere, Vahi, Vasula, Äksi Külad Aovere, Arupää, Elistvere, Erala, Haava, Igavere, Juula, Jõusa, Kaiavere, Kaitsemõisa, Kassema, Kastli, Kikivere, Kobratu, Koogi, Kukulinna, Kõduküla, Kõnnujõe, Kõrenduse, Kämara, Kärevere, Kärkna, Kärksi, Kükitaja, Laeva, Lammiku, Lilu, Lombi, Maarja-Magdaleena, Maramaa, Metsanuka, Möllatsi, Nigula, Nõela, Otslava, Pataste, Piiri, Puhtaleiva, Pupastvere, Raigastvere, Reinu, Saadjärve, Saare, Salu, Sepa, Siniküla, Soeküla, Soitsjärve, Sojamaa, Sootaga, Sortsi, Taabri, Tammistu, Tila, Toolamaa, Tooni, Tormi, Uhmardu, Valgma, Valmaotsa, Vedu, Vesneri, Viidike, Vilussaare, Voldi, Võibla, Väägvere, Väänikvere, Õvanurme, Õvi Alusharidust annavad Tartu vallas Kõrveküla lasteaed, Lähte lasteaed, Tabivere lasteaed, Raadi Lasteaed Ripsik ning Maarja-Magdaalena ja Raadi lastehoiud. Põhiharidust annavad Tartu vallas viis kooli – Kõrveküla Põhikool, Laeva Põhikool, Lähte Ühisgümnaasium, Tabivere Põhikool ja J. V. Veski nimeline Maarja-Magdaleena Põhikool. Vallavanem on aastast 2017 Jarno Laur. Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.05.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017. Eili Arula, "Vald kingib Ukraina sõpruslinnale bussi ja arvuteid", Postimees, 14. august 2024 (vaadatud 14.09.2024) Tartu valla koduleht
Leisach

Leisach on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 710 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 33,3 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 745 inimest. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.leisach.tirol.gv.at
Rae rauasulatuskoht

Rae rauasulatuskoht on muistne rauasulatuskoht Harju maakonnas Rae vallas Rae külas Rae raba juures. Rauasulatuskoht on arvele võetud arheoloogiamälestisena. Rauasulatuskohta kasutati arvatavasti alates rauaaja algusest. Jüri rauasulatuskoht Autorite kollektiiv. Eesti esiajalugu. Tallinn: Eesti Raamat, 1982. Lk 393 Rae rauasulatuskoht kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 09.01.2018) Rae rauasulatuskoht kultuurimälestiste riiklikus registris
Kambja vald

Kambja vald on 2. järgu haldusüksus (vald) Tartu maakonnas. Kambja vald piirneb Nõo, Kastre, Põlva, Kanepi, Luunja ja Otepää vallaga ning Tartu linnaga. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga elab vallas 11 489 inimest. Vald moodustati 2017. aastal haldusreformi käigus Vabariigi Valitsuse poolt senise Kambja valla ja Ülenurme valla ühendamisel uueks omavalitsusüksuseks. Ülenurme Vallavolikogu ja Kambja Vallavolikogu ei soovinud vabatahtlikult ühineda, vaidlustades sundliitmise Riigikohtus. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium jättis vallavolikogude taotluse rahuldamata. Vallas ühinemise järel korraldatud rahvahääletusel 2018. aastal jäid enamusse siiski Ülenurme nime pooldajad ja nende nime-eelistuse kinnitas ka Kambja vallavolikogu, mistõttu vallavalitsus pöördus nimeküsimuses vabariigi valitsuse pole. Ehkki riigihalduse minister Janek Mäggi lubas 2018. aasta septembris otsust "mõne nädala jooksul", polnud 2019. aasta jaanuari lõpuks valitsus otsust veel langetanud ning Mäggi ilmutas valmidust jätta küsimus järgmise, 2019. aasta Riigikogu valimiste järgse valitsuse hooleks. Ka järgmine valitsus jäi 2017. aasta seisukoha juurde. Riigihalduse minister Jaak Aab põhjendas otsust kohanimenõukogu soovitusega, kus uute vallanimede valikul eelistati ajalooliste kihelkondade nimesid tänapäevaste vallakeskuste nimedele. Ülenurme ja Kambja juhtum oli ainus, kus haldusreformiga moodustatud vald soovis nime kohe muuta. Vallas on 5 alevikku ja 40 küla. Alevikud: Kambja, Külitse, Räni, Tõrvandi, Ülenurme Külad: Aakaru, Ivaste, Kaatsi, Kammeri, Kavandu, Kodijärve, Kullaga, Kõrkküla, Laane, Lalli, Lemmatsi, Lepiku, Läti, Madise, Mäeküla, Oomiste, Paali, Palumäe, Pangodi, Pulli, Pühi, Raanitsa, Rebase, Reola, Reolasoo, Riiviku, Sipe, Sirvaku, Soinaste, Soosilla, Sulu, Suure-Kambja, Talvikese, Tatra, Täsvere, Uhti, Vana-Kuuste, Virulase, Visnapuu, Õssu Kambja valla teenetemärk Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.06.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator https://www.kambja.ee/statistika (vaadatud 04.06.2021). Vabariigi Valitsuse 22. juuni 2017. a määruse nr 101 "Kambja valla ja Ülenurme valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 "Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine" muutmine" põhiseaduspärasuse kontroll Vilja Kohler Üllatus: Eesti kaardilt kaob suur Ülenurme vald!? Postimees, 28. veebruar 2017 Madis Hindre Kambjalased ootavad juba kuid valitsusest valla nime otsust ERR, 12.09.2018 Eili Arula Kambja valla nimeküsimus jääb uue valitsuse lahendada Tartu Postimees, 24.01.2019 Valitsus ei soostunud Kambja valda Ülenurmeks muutma ERR, 26.07.2019 Vilja Kohler Vastne Kambja vald tahab nimeks võtta Ülenurme vald Postimees, 8. jaanuar 2018 Kambja valla koduleht
Milla Jovovich

Milica Bogdanovna Jovovich (serbiaː Милица Јововић, veneː Милица Богдановна Йовович, ukrainaː Милиця Богданівна Йовович; sündinud 17. detsembril 1975 Kiievis) on näitleja, modell ja muusik. Ta arstist isa on pärit Montenegrost, ema on vene ja ameerika filminäitleja Galina Loginova. Ta pere emigreerus Nõukogude Liidust 1981. aastal. Algul elasid nad Londonis, kuid siis siirdusid USA-sse Sacramentosse ja seejärel Los Angelesse. Tema tuntuimaks rolliks on Alice'i roll filmisarjas "Resident Evil". "Frequently Asked Questions" (inglise). Vaadatud 9.01.2018.  Milla Jovovich – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Milla Jovovich IMDb-s Milla Jovovichi koduleht
Kareena Kapoor

Kareena Kapoor (pärast abiellumist ka Kareena Kapoor Khan, sündinud 21. septembril 1980) on India näitleja. Ta on üks Bollywoodi populaarsemaid ja enim tasustatud näitlejaid. Bollywoodi näitlejate loend  Kareena Kapoor – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kareena Kapoor andmekogus IMDb (inglise)
Lapi sõda

Lapi sõda oli relvakonflikt Soome ja Saksamaa vahel Teise maailmasõja lõpul 15. septembrist 1944 kuni 25. aprillini 1945 Lapimaal. Mõned allikad käsitlevad seda sõda ka Jätkusõja osana. Aastal 1943 hakkas Saksamaa väejuhatus tegema ettevalmistusi juhuks, kui Soome sõlmib vaherahu Nõukogude Liiduga (Weisung Nr.50 für die Vorbereitung der Rückführung des Geb.A.O.K.20 nach Nordfinnland und Nordnorwegen, 28. september 1943.). Sakslased plaanisid 20. Mägiarmeega tagasi tõmbuda põhja suunas, et kaitsta niklikaevandusi Koola poolsaare Petsamo ümbruses. Talvel 1943–1944 täiustasid sakslased Põhja-Soome ja Põhja-Norra vahelist teedevõrku, kasutades selleks laialdaselt sõjavange. Suur osa sõjavangidest oli pärit Lõuna-Euroopast ning ikka veel suvemundreis, mistõttu inimkaotused olid suured. Üheks Nõukogude Liiduga sõlmitud vaherahu (19. september 1944) tingimuseks oli see, et Soome (sarnaselt Itaalia ja Rumeeniaga) pidi Wehrmachti oma pinnalt välja ajama. Algul üritasid Soome ja Saksa ohvitserid organiseerida rahulikku taandumist, kuid Nõukogude Liidu survel algas veel enne vaherahu lepingu sõlmimist ka lahingutegevus. 15. septembril 1944 üritasid sakslased hõivata Suursaart Soome lahes (operatsioon "Tanne Ost"), kuid Soome väed lõid nad tagasi, võttes suure osa Saksa dessandist vangi. Soomlasi juhtis Talvesõja Suomussalmi lahingu võidukas väejuht kindral Hjalmar Siilasvuo, sakslasi Lothar Rendulic. 28. septembril algas lahingutegevus ka Puhdasjärvil. Mõned päevad hiljem toimus Soome vägede dessant Tornio lähedal, millega rünnati sakslasi selja tagant. Saksa väejuhatus võttis seda kui eelnevate kokkulepete rikkumist ning alustas taandumise kaitseks tõsist sõjategevust. Tornio piirkonnas kestsid lahingud umbes nädala. Taandumisel kasutasid sakslased põletatud maa taktikat, hävitades kogu infrastruktuuri. Järgmised olulised lahingud olid Kemi vallutamine 7. ja 8. oktoobril, Taipale lahing 12.–14. oktoobril, Rovaniemi vallutamine 16. ja 17. oktoobril ja Muonio vallutamine 26.–30. oktoobril. Talve tulekul muutus sõda positsioonisõjaks, sest sakslased olid Loode-Lapimaal väga hästi kindlustunud. Viimane lahing toimus 24. aprillil Kilpisjärvil. Viimased Saksa väeüksused lahkusid Soomest 27. aprillil. Sakslaste kaotused sõjas olid umbes 950 surnut, 2000 haavatut ja 1300 vangilangenut, Soome poolel 774 surnut, 3000 haavatut, 262 teadmata kadunut. Lapimaal hävis kolmandik hooneist ning kõik maantee- ja raudteesillad peale kahe. Sada tuhat tsiviilelanikku siirdus sõjapõgenikena Rootsi. Soome armee demobiliseeriti, Saksa sõjavangid anti üle Nõukogude Liidule. Ametlikult kuulutas Soome Saksamaale sõja 4. märtsil 1945. Kolmas Riik EE 13: Lisad, Register. Artikkel: Jätkusõda. W. Hubatsch: Hitlers Weisungen für die Kriegführung 1939-1945. lk 231-232 Hölter, Hermann (1977), "Armee in der Arktis. Die Operationen der deutschen Lappland-Armee. [20. Gebirgs-Armee]. München: Schild Vlg, ISBN 3880140618 Kaltenegger, Roland (2003), "Krieg in der Arktis. Die Operationen der Lappland-Armee 1942 - 1945". Graz, Stuttgart: Stocker, ISBN 3702010188 Lapi sõja kaardid, skeemid, fotod ja laulud
Kate Beckinsale

Kathrin Romany Beckinsale (sündinud 26. juulil 1973) on Suurbritannia näitleja ja modell. Tema tuntuimate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Disko viimased päevad" ja "Armastus ja sõprus" ning "Teispoolsuse" filmisarjas.  Kate Beckinsale – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kate Beckinsale andmekogus IMDb (inglise)
Johannes Paulsen

Johannes Karl Paulsen (13. veebruar 1879 Krementšuk – 17. november 1945 Lübeck) oli eesti viiuldaja ja muusikapedagoog. 1907. aastal lõpetas ta Moskva konservatooriumi viiuli eriala Jan Hřímalý klassi, õppis samas konservatooriumis ka Sergei Tanejevi juhendamisel kompositsiooni. Aastatel 1912–1914 õppis Viinis dirigeerimise meistrikursustel. 1914. aastast tegutses Tallinnas viiulisolistina, kammermuusikuna, dirigendina ja muusikapedagoogina. Aastatel 1919–1939 oli ta Tallinna Konservatooriumi viiuliõppejõud, 1925. aastast professor. Teda loetakse eesti viiulikoolkonna rajajaks. Tema õpilasi olid Vladimir Alumäe, Hubert Aumere, Zelia Aumere, Herbert Laan, Evi Liivak, Roman Matsov, Rostislav Merkulov, Rudolf Milli, Eduard Poolakene, Carmen Prii, Olev Roomet, Jossif Šagal, Eevalt Turgan, Artur Värik ja Villem Õunapuu. 1939. aastal siirdus ta Poznańi, elu viimastel aastatel elas Lübeckis. Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990, lk 178
Teisesuse filosoofia

Teisesuse filosoofia on Jacques Derrida ja Michel Foucault' totaalset mõtlemist eitav arusaam. Teisesuse filosoofia lähtub Emmanuel Levinasi teise käsitlusest, millega puutusid kokku tema õpilased: Jean-Paul Sartre, Albert Camus, Gilles Deleuze, Julia Kristeva, Jacques Lacan ja Jacques Derrida. Nimetatud Prantsuse mõtlejad arutasid mina, vabaduse, keele ja teise suhte üle. Levinasi mõtlemises oli teisel oluline koht. Filosoofia vaenulikkus teise suhtes avaldus Parmenidesest kuni Martin Heideggerini. Teisesus on oluline dekonstruktsionismis. Lacani kirjeldatud "suur teine" ja Jean-Francois Lyotardi sündmus on samad mis Levinasi teine. Neid ühendab arusaam, et on olemas miski (välisus) või keegi väljaspool, enne sõnastamist ja mõistmist. Leho Lamus. "Mõtlemise mõistevõrk", lk 337-338.
Harmi mõis (Haljala)

Harmi mõis (ka Armi mõis; saksa keeles Harm) oli Vihula mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal.. Harmi mõis (Haljala) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 10.01.2018) Harmi mõis (Haljala) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Jõe mõis (Käina)

Jõe mõis (saksa keeles Jöe) oli Vaemla mõisa karjamõis Käina kihelkonnas Läänemaal.. Jõe mõis (Käina) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 10.01.2018) Jõe mõis (Käina) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Licht-Land

Licht-Land oli saksa nudistide ajakiri, mis ilmus aastail 1924–1933. Licht-Land
Kalda mõis

Kalda mõis (saksa keeles Kalda) oli Harku mõisa karjamõis Keila kihelkonnas Harjumaal.. Kalda mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 10.01.2018) Kalda mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Läti mõis (Vigala)

Läti mõis (saksa keeles Lisettenhof) oli Vana-Vigala mõisa karjamõis Vigala kihelkonnas Läänemaal.. Läti mõis (Vigala) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 10.01.2018) Läti mõis (Vigala) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Maarjamäe mõis (Võnnu)

Maarjamäe mõis (saksa keeles Marienberg) oli Rasina mõisa karjamõis Võnnu kihelkonnas Tartumaal.. Maarjamäe mõis (Võnnu) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 10.01.2018) Maarjamäe mõis (Võnnu) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Muusi mõis

Muusi mõis (saksa keeles Julienhof) oli poolmõis Kadrina kihelkonnas Virumaal.. Karjamõis eraldati 1858. aastal Vohnja mõisast. Muusi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 10.01.2018) Muusi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Nurme mõis (Rakvere)

Nurme mõis (saksa keeles Nurms) oli rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal.. Nurme mõis (Rakvere) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 10.01.2018) Nurme mõis (Rakvere) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Ojaküla mõis

Ojaküla mõis (saksa keeles Oyel, Ojakül) oli Kunda mõisa karjamõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal.. Ojaküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 10.01.2018) Ojaküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Orava mõis (Nõo)

Orava mõis (saksa keeles Orrawa) oli Luke mõisa karjamõis Nõo kihelkonnas Tartumaal.. Orava mõis (Nõo) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 10.01.2018) Orava mõis (Nõo) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Ülejõe mõis (Pärnu)

Ülejõe mõis (saksa keeles Bremerseite) oli rüütlimõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal.. Ülejõe mõis (Pärnu) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 10.01.2018) Ülejõe mõis (Pärnu) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Vardi mõis (Paistu)

Vardi mõis (saksa keeles Schwarzhof) oli rüütlimõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Mõisast on teateid alates 1631. 1631. aastal läänistas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Gerhard von Vietinghoffile. 1664. aastal sai mõisa pärusomanikuks Ernst Friedrich von Reichau, kes 1671. aastal müüs ta mõisa Matthias Duderbergile, kellelt päris mõisa õepoeg Carl Gustav von Campenhausen (1644−1697 Avinurme). Campenhausenite perekonna valduses oli mõis kuni 1741. aastani, mil selle ostis Liivimaa maanõunik Berend Johann von Bock (1701−1769). Bocki perekonna (Heinrich August von Bock (1771−1863), Woldemar Bernhard Wilhelm Georg Heinrich von Bock (1816−1903) ja Heinrich Anton Hermann Karl Peter Moritz von Bock (1818−1903), Bernhard Ulrich Hannibal von Bock, Zoe von Bock ja Heinrich Johann Wolfgang von Bock (1860–1940)) omanduses oli mõis kuni 1913. aastani, mil selle omandas Arved Karl Leon von Brasch, kes oli ka mõisa viimane võõrandamiseelne omanik. Vardi mõis (Paistu) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 10.01.2018) Vardi mõis (Paistu khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Vardi mõis, EAA.5126. Eesti Ajalooarhiiv Vardi mõis (Paistu) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Vardi mõis (Paistu khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Tango (Ruja)

"Tango" on Eesti ansambli Ruja tangolaul, mille sõnad kirjutas Ott Arder ja muusika Rein Rannap. Ehkki laul valmis 1982. aastal, ilmus "Tango" plaadistatuna esmakordselt alles Ruja 1999. aasta kogumikus "Need ei vaata tagasi..." (kogumiku 2. osa, 3. CD, järjekorranumber 19, pikkus 3:07) ning 2011. aasta plaadil "Kormoranid ehk Nahkpükse ei pesta", mis koosnes samanimelises filmis kasutatud muusikast. Lugu esineb ka 2008. aastal Vanemuise teatris salvestatud rokkooperi "Ruja" videosalvestisel. "Tango" sõnad ja noodid ja avaldati seevastu märksa varem, juba 1984. aastal populaarsete noodikogumike sarja "Laulge kaasa!" väljaandes nr 73 (koostaja Valter Ojakäär). 2013. aastal ilmus laul ka Rein Rannapi autorikogumikus "Laule ansamblile Ruja". Televisioonis esitas Ruja "Tangot" 1983. aastal saates "Kitsas king: Laulud". Lisaks Rujale on "Tangot" esitanud näiteks Ruja loomingu kontserdil "Rujaleidja" 2001. aastal ooperilaulja Jassi Zahharov, telesaates "Laululahing" Haapsalu kammerkoor (2009), saates "Eesti otsib superstaari" Teele Viira (2011) ja instrumentaalversiooni on esitanud tšelloansambel C-Jam (2015) 2008. aastal käsitles Hannes Rumm Ruja "Tangot" ERRi raadiosaates "Kõik puhuvad". Saates meenutas Rein Rannap laulu Tallinna linnahalli helistuudios toimunud lindistamist, mille käigus tema hinnangul sai kasutatud liiga rohkelt helitehnilist töötlust, kuna stuudios osutus neile parasjagu kättesaadavaks tavatult palju Lääne tehnikat. Rannapi mälestuste kohaselt oli Arderil laulutekst valmis enne, kui Rannap kirjutas sellele muusika. "Tango" sõnad ja andmed Ruja kodulehel (vaadatud 10.01.2018) "Need ei vaata tagasi... Osa 2" kataloogis Ester (vaadatud 10.01.2018) "Muusika filmist Kormoranid, ehk, Nahkpükse ei pesta" (CD) kataloogis Ester (vaadatud 10.01.2018) "Ruja: rockooper" (DVD) kataloogis Ester (vaadatud 10.01.2018) Tiiu Laks "Ruja-maania alles algab – seekord Tartus teatrilaval" EPL, 12.08.2008 (Vanemuise kodulehel; vaadatud 10.01.2018) "Laulge kaasa! 73" kataloogis Ester (vaadatud 10.01.2018) "Laule ansamblile Ruja" kataloogis Ester (vaadatud 10.01.2018) "Kitsas king: Laulud" ETV, 09.07.1983 (ERRi arhiiv; vaadatud 10.01.2018) Igor Garšnek "Rujaleidja - kes leidis, kes mitte?" Sirp, 03.08.2001 (vaadatud 10.01.2018) "«Laululahingu» finaali sai WAF" Postimees, 18. aprill 2009 (vaadatud 10.01.2018) "Staarisaate finalistid esitavad kaks laulu" Postimees, 21. mai 2011 (vaadatud 10.01.2018) C-JAM Päikeseloojangu kontserdid – Crazy Cellos, 05.08.2015 (vaadatud 10.01.2018) "Kõik puhuvad. Uunikum. Hannes Rumm" ERR, 19.05.2008 (kuulatud 10.01.2018) "Tango" sõnad ja andmed Ruja kodulehel
Magnoolia (tango)

"Magnoolia" (vene keeles "Магнолия", sageli ka "Танго Магнолия") on Vene estraadilaulja Aleksandr Vertinski 1931. aastal loodud tangolaul. Bessaraabias, tollase Rumeenia aladel toimunud kontserdireisi ajal kirjutatud palast kujunes Vertinski üks populaarsemaid laule ja üks tuntumaid vene tangosid. Lüüriline laul kõneleb Yvetta-nimelisest naisest, kes igatseb oma armsamat Singapuris, toonases Briti koloonias. Magnoolia kui eredavärviliste õitega lõunamaine taim oli 20. sajandi alguse vene kirjanduses kujunenud üheks kauge eksootilise troopika sümboleist. Eksootilisust rõhutavad ka kohati koomilise liialduse varjundiga väljendid nagu "banaanilis-sidrunilises Singapuris" ("В бананово-лимонном Сингапуре"). Laulu esimene plaadistus tehti 1932. aastal Briti plaadifirmas Columbia. 1933. aastal järgnes plaadistus Varssavis firmas Syrena Electro. Hiljem andis Columbia salvestise välja ka USA-s, samuti avaldas selle seal mitmel Vertinski kogumikul firma Kismet. Kuna Vertinski veetis suurema osa elust välismaal ja naasis Nõukogude Liitu alles 1943. aastal, kus lüürilise meelelaadiga muusika oli pikka aega ebasoosingus, ei plaadistatud ka "Magnooliat" NSV Liidus Vertinski eluajal. Küll on seda korduvalt avaldatud postuumsetel kogumikplaatidel, mis ilmusid Venemaal pärast NSV Liidu lagunemist, näiteks "То, что я должен сказать" (1994), "Легенда века" (1999) ja "Чужие города" (2000). Pala populaarsust illustreeris Vertinski oma mälestustes looga juhtumist, kus keegi tundmatu inglise härrasmees palus tal Pariisis esitada inglase lemmiklaulu, mille nime too paraku ei mäletanud. Viisijupi järgi tundis Vertinski ära oma "Magnoolia" ja esitas selle, nii et inglane jäi ülimalt rahule. Alles järgmisel päeval sai laulja teada, et talle tundmatu härrasmees oli Walesi prints. Laulu püsivast populaarsusest Venemaal annab tunnistust 2018. aastal korraldatud küsitlus, mille andmeil küsimusele, mida vastaja teab Singapurist, vastati kõige sagedamini värsireaga "Magnooliast". Vene lauljaist on pala esitanud näiteks Filipp Kirkorov (NTV aastavahetussaates), Oleg Menšikov ansambliga 7B ja Oleg Pogudin. Laulule viitab vene kirjanik Sergei Dovlatov teoses "Soolo Underwoodile": "Valvuri romanss: "Banaanilis-sidrunilises Sõktõvkaris..."" "Magnoolia" kõlab Vertinski esituses ka Aleksei Balabanovi filmis "Morfiin" (2008), ehkki selle tegevus toimub 1917–1918, umbes 14 aastat enne laulu kirjutamist. Eesti keeles on "Magnooliast" teinud tõlkelise uusversiooni luuletaja Indrek Hirv, kes esitas selle pealkirja "Tango Magnoolia" all ka oma samanimelisel tangoplaadil (2014). Hirve tõlge sündis algselt lavastuse "Viimane tango 1944 – Pallase lõpp" tarbeks. Иван Толстой "Вертинский" Радио Свобода/Internet Archive Julia Sherstyuk-Viswanathan "Food for the Soul and Stomach", Rmt "ASEAN-Russia: Foundations and Future Prospects", Singapore: Institute of Southeast Asian Studies, 2012, lk 291 Сергей Довлатов Соло на ундервуде Raimu Hanson "Poeet laulis lapsepõlve plaadile" Postimees, 11. oktoober 2014 Mihkel Truman "Arvustus: Indrek Hirv laulab tangot" ERR, 17.12.2014 Riina Mägi "Kultuuri tukse Peipsi veerel" Vooremaa, 12.08.2014 "Magnoolia" tekst ja noodid