laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Erzsébet Schaár

Erzsébet Schaár (29. juuli 1905 Budafok – 29. august 1975 Budapest) oli ungari skulptor. Ta õppis skulptuuri Zsigmond Kisfaludi Strobli käe all. 1932. aastal esines Schaár Budapestis oma esimese näitusega. 1935. aastal abiellus ta ungari skulptori Tibor Viltiga. 1970. aastal toimus Erzsébet Schaári retrospektiivnäitus Budapestis Műcsarnokis, paar aastat hiljem oli sama näitus üleval Antwerpenis ja Genfis. Paar aastat pärast skulptori surma, 1977. aastal, olid tema tööd üleval Wilhelm Lehmbrucki muuseumis Düsseldorfis. Erzsébet Schaári loodud skulptuure võib kohata sellistes linnades nagu Budapest, Kecskemét, Miskolc, Pécs. Suur osa tema loomingust asub Székesfehérváris István Püha muuseumis. 1962 – Munkácsy preemia 1972 – Ungari teeneline kunstnik
Maanteeääre

Maanteeääre oli mitme Eesti küla nimi: Maanteeääre (Ambla kihelkond) Maanteeääre (Kose kihelkond) Maanteeääre oli Suurekivi küla variantnimi
Amsterdami Ajax

AFC Ajax (täisnimi Amsterdamsche Football Club Ajax) on Hollandi jalgpalliklubi. See on üks suurklubidest PSV Eindhoveni ja Feyenoordi kõrval. Eriti tuntakse Ajaxit edukate noormängijate kasvulavana, üks neist talentidest oli näiteks Johan Cruijff. Ajax on võitnud UEFA Meistrite Liiga karika neli korda, sealhulgas 1970. aastate alguses kolm korda järjest, kui meeskonna üks põhimängijaid oli Johan Cruijff. Neljanda karika võitis klubi meeskond 1995. aastal. Tol ajal koosnes peaaegu kogu Hollandi rahvusmeeskond Ajaxi mängijatest. Seisuga 3. november 2020 Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. Hollandi meister (36): 1918, 1919, 1931, 1932, 1934, 1937, 1939, 1947, 1957, 1960, 1966, 1967, 1968, 1970, 1972, 1973, 1977, 1979, 1980, 1982, 1983, 1985, 1990, 1994, 1995, 1996, 1998, 2002, 2004, 2011, 2012, 2013, 2014, 2019, 2021, 2022 Karika võitja (20): 1917, 1943, 1961, 1967, 1970, 1971, 1972, 1979, 1983, 1986, 1987, 1993, 1998, 1999, 2002, 2006, 2007, 2010, 2019, 2021 Hollandi superkarika võitja (9): 1993, 1994, 1995, 2002, 2005, 2006, 2007, 2013, 2019 UEFA Meistrite Liiga võitja (4): 1971, 1972, 1973, 1995 UEFA karikavõitjate karika võitja: 1987 UEFA karika võitja: 1992 UEFA Superkarika võitja (3): 1972, 1973, 1995 Maailma klubide karika võitja (2): 1972, 1995 Iga hooaja lõpus valitakse Ajaxi hooaja parim mängija ja silmapaistvaim talent. Amsterdami Ajaxi koduleht (hollandi, inglise ja hiina keeles)
Pirsu

Pirsu (ka Pirso) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Anija mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lilli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lilli külaga. Külast on teateid juba Taani hindamisraamatus (1241 Pirsø). Marje Joalaid: artikkel "Lilli1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Priimaa

Priimaa oli küla Harjumaal, ajalooliselt Saksi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vahakulmu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vahakulmu külaga. Külast on teateid alates 1839 (Prikülla), ehkki varem eksisteeris juba Libliku vabakülana. Fred Puss: artikkel "Priimaa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Saukõrve

Saukõrve oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Pillapalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pillapalu külaga. Külast on teateid alates 1871 (Saukörw). KNAB (vaadatud 16.04.2018) Marje Joalaid: artikkel "Pillapalu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Peep Küngas

Peep Küngas (sündinud 5. augustil 1978) on eesti informaatik. 2002. aastal kaitses ta Tallinna Tehnikaülikooli matemaatika-informaatikateaduskonnas magistritöö teemal "Lineaarloogika programmeerimine intellektitehnika planeerimisel" ja 2006. aastal Norra Tehnikaülikoolis doktoriväitekirja teemal "Distributed Agent-Based Web Service Selection, Composition and Analysis through Partial Deduction". Peep Küngas on Inforegistri andmebaasi kaaslooja ja endine Register OÜ juhatuse liige. Töötab andmearhitektina Haridus- ja Noorteametis. Peep Küngas ETIS "Konflikt paiskas Inforegistri suurde kahjumisse". Äripäev, 31. juuli 2019 (digaris) Personaalse õpiraja taristu. Hariduse Infosüsteemide Sihtasutuse veebisait.
Lepa raudteepeatus

Lepa raudteepeatus oli raudteepeatus Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Lepa külas. Peatus asus Valga raudteejaamast 14 kilomeetri kaugusel. 1919. aastal pärast Eesti ja Läti vahelise piiri paikapanekut jäi raudteest Eestisse Žuldiņi ja Hopa raudteejaama vaheline lõik. 1923. aastal ehitati uus Eestist Valga raudteejaamast algav Valga–Koikküla raudteelõik, millel asus ka Lepa peatuskoht. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Laanemetsa valda. Teise maailmasõja ajal demonteeriti Lätit läbiv teeharu ja kasutusele jäi vaid Kaagjärve jaama läbiv teelõik. Peatuskoha juures asuv teemeistri maja (Lepa jaam) oli Taheva valla üldplaneeringus ette nähtud säilitada kui miljööväärtuslikku piirkonda. Lepa raudteepeatus ei olnud teise maailmasõja järel enam kasutusel. Eesti kitsarööpmelised raudteed T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 115. lk.
Roosna asundus

Roosna asundus võib tähendada järgmist: Roosna asundus (Järvamaa) Roosna asundus oli Roosna paikkonna (Virumaal) varasem nimi Roosna asundus oli Roosna paikkond (Läänemaal) varasem nimi
Aleksander Kościów

Aleksander Kościów (sündinud 5. mail 1974 Opoles Poolas) on poola nüüdismuusika helilooja, vioolamängija, pedagoog ja kirjanik. 2016. aastast on Kościów prorektor Fryderyk Chopini Muusikaülikoolis Varssavis. Kościów õppis Varssavi Muusikaakadeemias (nüüdses Fryderyk Chopini Muusikaülikoolis) 1993–1998 kompositsiooni Marian Borkowski juhendamisel (saades diplomi kiitusega) ja 1994–1998 vioolamängu Błażej Sroczyński juures. Kościów on kompositsioonikonkursside laureaat Katowices, Tychys, Varssavis, Częstochowas, Gdańskis ja Krakówis. 2004. aastal anti talle Fulbrighti Fondi stipendium (Junior Grant). Heliloomingus keskendub Aleksander Kościów eelkõige kammermuusikale (mh on ta loonud kümme keelpillikvartetti) ja koorimuusikale. Ta on kirjutanud kolm romaani: "Świat nura" (2006), "Przeproś" (2008), "Lecą wieloryby" (2010) ja jutustusi. Newsweek Polska numbris 52/2008 ilmus tema jutustus "Prawo głosu". Prawo głosu, Newsweek.pl, 21. detsember 2008 Elulookirjeldus (2007) Biograafia Poola Muusikainfo Keskuses
Elektroonikateadlane

Elektroonikateadlane on tehnikateadlane, kelle tegevus on seotud kas elektronseadistes toimuvate füüsikaliste protsesside uurimisega ja elektronseadiste väljatöötamisega neid teadmisi ära kasutades, või elektronseadiste kasutamisega teatud tehniliste ülesannete täitmiseks ette nähtud seadmete loomisel. Esimest liiki elektroonikateadlasi nimetatakse ka elektro(n)füüsikuteks. Tüüpilisteks selle suuna esindajateks on tänapäeval teadlased, kes tegutsevad pooljuhtide füüsika alal, mikroskeemide disaini ja tehnoloogia alal ja nanotehnoloogia alal. Teise elektroonikateaduse suuna esindajad kuuluvad laiemalt rakenduselektroonikute alla, aga tegevusala spetsiifikat arvestades võivad olla liigitatud täpsemalt kas elektroonika rakendusala järgi (arvutitehnika, raadioelektroonika, telekommunikatsioonitehnika, olme-elektroonika, meditsiinielektroonika, jne.) või elektroonika üldisemat spetsiifikat järgides (analoogskeemitehnika, kõrgsagedus- ehk raadioelektroonika, ülikõrgsagedus- ehk mikrolainetehnika, digitaalskeemitehnika, trükkplaatsõlmede disain jne.). Eesti tehnikateadlaste hulgas on elektroonikateadlasi olnud küllaltki arvukalt seoses suhteliselt suure arvu elektroonikaettevõtete olemasoluga Eestis, eriti eelmisel sajandil.
Raadiotehniline elektroonika

Raadiotehniline elektroonika on see osa elektroonikast - teoreetilised alused, elektronseadised, skeemid jm., mis on mõeldud kasutamiseks raadiotehnilistes seadmetes ja süsteemides. Erinevus madalsageduslikust elektroonikast võib olla nii seadiste sisemise ehituse ja omaduste osas kui ka konstruktsioonis (korpus jm.). Raadioelektroonika on kogum raadiotehnikast ja elektroonikast, milles elektroonseid vahendeid kasutatakse raadiotehnilistes rakendustes. Elektroonika all ei tule mõista ainult elektroonikakomponentide kogumit. Elektroonsed komponendid on raadiotehnilise seadmestiku aktiivne võimendav ja signaale formeeriv osa.
Raadiotehniline seadmestik

Raadiotehniline seadmestik on seadmete kogum, mille ülesandeks on kas raadioside loomine või raadiosignaalide kasutamine muuks otstarbeks (radarites, meditsiinitehnikas jm). Tinglikult saab raadiotehnilise seadmestiku jagada passiivseks (antennid, lainejuhtmed jms) ja aktiivseks osaks (elektroonikaseadmed). Eraldi osana käsitletakse raadiotehnilise seadmestiku puhul tavaliselt toiteseadmeid, maste ja muid asjasse puutuvaid asju.
Tõmmisfail

Tõmmisfail on fail salvestusmeediumi sisu täielik koopia koos struktuuriandmetega. Tõmmiseid võib teha näiteks kõvakettast ja CD/DVD-plaadist (kettatõmmis) või arvuti mälust (mälutõmmis). Kuvatõmmis
Anne-Mari Virolainen

Anne-Mari Virolainen (sündinud 5. detsembril 1965 Turus) on Soome koonderakondlik poliitik. Ta oli 6. veebruarist 2018 kuni 6. juuni 2019 Soome väliskaubandus- ja arenguminister. Ta sündis aastal 1965 Turus. Ta lõpetas aastal 1990 Turu Kõrgema Majanduskooli (Turun Kauppakorkeakoulu) majandusmagistrina (kauppatieteiden maisteri), tema peaerialaks oli rahvusvaheline ärijuhtimine. Seejärel töötas ta ettevõtluses, sealhulgas turundusjuhina. Aastatel 2005–2007 töötas ta ICT Turku Oy-s turundusjuhina. Ta on aastast 1989 abielus ortopeed Petri Virolaineniga. Neil on sündinud 3 last, neist vanim laps suri aastal 2005 14-aastaselt Jansky-Bielschowsky tõppe.
Meditsiinielektroonika

Meditsiinielektroonika on elektroonika haru, kus töötatakse välja elektroonseid vahendeid meditsiinitehnika jaoks. Ajalooliselt võib röntgeniseadet pidada esimeseks meditsiinielektroonikaseadmeks ning röntgenitoru pidada ka üheks esimeseks elektronseadiseks. Sellest varasem on süsimikrofoniga kuuldeaparaat, mida võib tinglikult lugeda elektroonseks seadmeks. Laiemalt bioloogiaga seotud elektroonikat nimetatakse biomeditsiinielektroonikaks. Tänapäeva biomeditsiinitehnika ja meditsiinifüüsika põhinevad suures osas elektroonsete vahendite ja arvutustehnika ning tarkvara kasutamisel. Elektroonsed on suur osa kõigist meditsiinis kasutatavatest seadmetest, alates meditsiinilistest termomeetritest ja vererõhu mõõtmise seadmetest ning lõpetades implanteeritavate südamerütmuritega ja insuliinipumpadega, kohleaarse implantaadiga kuuldeaparaatide ja retinaalse implantaadiga nägemisaparaatidega. Patsiendimonitorid, ultrahelidiagnostika seadmed, meditsiinilised tomograafid ja paljud muud meditsiiniseadmed on peaaegu täielikult elektroonilised. Biomeditsiin Eesti Biomeditsiinitehnika ja Meditsiinifüüsika Ühing
100 Hits: The Best Rock & Power Ballads Album

"100 Hits: The Best Rock & Power Ballads Album" on 2017. aastal plaadifirmade Demon Music Group Limited ja Sony Music Entertainment UK Limited poolt välja antud viiest CD-st koosnev plaadikogumik.
Roosna asundus (Järvamaa)

Roosna asundus oli asundus Harjumaal. Asundus jääb tänapäeval Jõgisoo ja Reinevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus asundus Ambla kihelkonda. Asundus kaotati 1977, mil see liideti Jõgisoo ja Reinevere külaga. Fred Puss: artikkel "Roosna1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Seeneküla

Seeneküla on mitme endise objekti kohanimi: Seeneküla (ka Seene) Ambla kihelkonnas, praeguse Märjandi küla alal Seeneküla (ka Seene) Halliste kihelkonnas Seeneküla oli paikkond Ambla kihelkonnas, praeguse Tapa linna alal
Uuejärve

Uuejärve oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Pillapalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Nime on esmamainitud 1798. aastal kõrtsi nimena (Uusjerwe). Marje Joalaid: artikkel "Pillapalu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tänjala

Tänjala oli küla Järvamaal, ajalooliselt Purdi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Korba küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Anna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Korba külaga. Külast on teateid alates 1571 (Tennella (Tenniell) (küla Purdi mõisa all)). Marja Kallasmaa: artikkel "Tänjala" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Meeta Kristel

Meeta Kristel (28. juuli 1930 Kuivajõe vald, Harjumaa – 22. jaanuar 2019) oli eesti õpetaja. 1957. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi saksa keele eriala. Ta töötas Räpina Keskkooli saksa keele õpetajana ja õppealajuhatajana. Ta algatas Räpina Keskkoolis saksa keele süvaõppe. Ta oli ka ühingu Teadus kohaliku grupi esimees, EKP Põlva Rajoonikomitee liige ja Eesti NSV Haridusministeeriumi võõrkeelte komisjoni liige. Aastatel 1971–1975 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseisu saadik ja ühtlasi Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi liige. Ta on maetud Kose kalmistule. 1970 Eesti NSV teeneline õpetaja Tähtpäevi juulis. Koit, 11. juuli 2015 L. Tiitsmann. Õpetaja kogu olemusega. Nõukogude Õpetaja, 3. oktoober 1970 https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=0kLaYExEPaXe Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem. Kristel, Meeta – Eesti NSV Ülemnõukogu kaheksanda koosseisu saadik, Räpina Keskkooli õppealajuhataja (1971)
Ahtma

Ahtma (kirjakeeles ka Ahtmaa, Ahtama) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Põllküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Käesalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Käesalu külaga. Külast on teateid alates 1583-1589 (Achtema). Ahtama jõgi Marja Kallasmaa: artikkel "Ahtma" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Aiaotsa

Aiaotsa oli küla Harjumaal, ajalooliselt Maardu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Randvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jõelähtme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Randvere külaga. Marje Joalaid: artikkel "Aiaotsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Altjõe

Altjõe oli küla Harjumaal, ajalooliselt Nabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Paekna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. 1920. aastatel jaotati Nabala küla Altjõe ja Pealtjõe külaks. 1977 liideti mõlemad külad Paeknaga. Peeter Päll: artikkel "Paekna" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Peeter Päll: artikkel "Nabala" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pealtjõe

Pealtjõe oli küla Harjumaal, ajalooliselt Nabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Paekna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. 1920. aastatel jaotati Nabala küla Altjõe ja Pealtjõe külaks. 1977 liideti mõlemad külad Paeknaga. Peeter Päll: artikkel "Paekna" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Peeter Päll: artikkel "Nabala" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Harku-Nõmme

Harku-Nõmme oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Harkujärve ja Tiskre küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil üks osa sellest liideti vastloodud Harkujärve külaga ja teine osa vastloodud Tiskre külaga. Marja Kallasmaa: artikkel "Harkujärve" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Peeter Päll: artikkel "Tiskre1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Hatu-Metslõugu

Hatu-Metslõugu oli küla Harjumaal, ajalooliselt Hatu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pae küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pae külaga. Metslõugu Kloostri-Metslõugu Marja Kallasmaa: artikkel "Pae1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kloostri-Metslõugu

Kloostri-Metslõugu oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Padise küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Madise kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Padise külaga. Metslõugu Hatu-Metslõugu Marja Kallasmaa: artikkel "Metslõugu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ilmasoo

Ilmasoo oli küla Harjumaal, ajalooliselt Põllküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Madise küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Madise kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Madise külaga. 1346 on mainitud kohanime Ylmensalo, alodium Ylmezallo (mõis). Marja Kallasmaa: artikkel "Ilmasoo" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kadakaotsa

Kadakaotsa oli küla Harjumaal, ajalooliselt Perila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Perila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Perila külaga. Kadakaotsas elasid saunikud (saunaküla). Marje Joalaid: artikkel "Perila" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kaersoo

Kaersoo oli küla Harjumaal, ajalooliselt Paasiku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Salumäe ja Sambu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Salumäe ja Sambu külaga. 1249 kuni Rootsi aja alguseni kuulus küla Tallinna piiskopile. Marja Kallasmaa: artikkel "Kaersoo" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kaiesoo

Kaiesoo oli küla Harjumaal, ajalooliselt Raasiku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Linnakse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Linnakse külaga. Marje Joalaid: artikkel "Kaiesoo" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kangla

Kangla oli küla Harjumaal, ajalooliselt Aruküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Järsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Järsi külaga. Külast on teateid alates 1241 (Kangelæ). Peeter Päll: artikkel "Kangla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kangusti

Kangusti oli küla Harjumaal, ajalooliselt Klooga mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Maeru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Maeru külaga. Külast on teateid alates 1712 (Kanggust). Marja Kallasmaa: artikkel "Maeru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kaugemäe

Kaugemäe oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kiviloo mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kiviloo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kiviloo külaga. Külast on teateid alates 1690 (Kaugmeggi By). Tiina Laansalu: artikkel "Kiviloo" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kibru

Kibru oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vihterpalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Alliklepa ja Vintse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Alliklepa ja Vintse külaga. Asula eksisteeris kahe osana: Suur-Kibru (eestirootsi Stora Kivra) ja Väike-Kibru (eestirootsi Lilla Kivra). 1977 liideti Suur-Kibru Alliklepa külaga ja Väike-Kibru Vintse külaga. Kibru külas on sündinud tuntud paadipõgenik Johannes Lapmann. Marja Kallasmaa: artikkel "Kibru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kimbalu

Kimbalu oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kõnnu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kõnnu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kuusalu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõnnu külaga. On märkimisväärne, et Kõnnu külaga liidetud Kimbalu küla moodustab Kõnnu külast lahustüki, mille vahele jäävad Kalme ja Murksi küla. 1920. aastatel loeti endisaegne Kimbalu küla Kõnnu asunduse osaks, ent 1930. aastatel eraldati see asundusest. Marje Joalaid: artikkel "Kõnnu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Koplimetsa

Koplimetsa oli küla Harjumaal, ajalooliselt Väo mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Veneküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jõelähtme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Venekülaga. Küla tekkis 19. sajandi teisel poolel. Marje Joalaid: artikkel "Koplimetsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Laadrevälja

Laadrevälja oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vääna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vääna-Jõesuu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vääna-Jõesuu külaga. Marja Kallasmaa: artikkel "Laadrevälja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lagesöödi

Lagesöödi oli küla Harjumaal, ajalooliselt Ravila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võlle küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kose kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võlle külaga. Külast on teateid alates 1913 (Lakseddi). Tiina Laansalu: artikkel "Lagesöödi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lenderma

Lenderma oli küla Harjumaal, ajalooliselt Ravila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Palvere ja Nõmbra küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kose kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Palvere külaga. Külast on teateid alates 1241 (Lendælemet). Tiina Laansalu: artikkel "Lenderma" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Liivaaugu

Liivaaugu oli küla Harjumaal, ajalooliselt Perila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Perila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Perila külaga. Liivaaugu tamm Marje Joalaid: artikkel "Perila" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Miilimaa

Miilimaa oli küla Harjumaal, ajalooliselt Haiba mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mõnuste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõnuste külaga. Küla moodustati 1920. ja 1930. aastatel. Peeter Päll: artikkel "Miilimaa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Mäeranna

Mäeranna oli küla Harjumaal, ajalooliselt Rannamõisa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Muraste ja Suurupi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Muraste ja Suurupi külaga. Külast on teateid alates 1900 (Мяеранна). Marja Kallasmaa: artikkel "Mäeranna" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 16.04.2018)
Nabala-Nõmme

Nabala-Nõmme (ka Nõmmeküla) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Nabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sookaera küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sookaera külaga. Külast on teateid alates 1871 (Nemme). Peeter Päll: artikkel "Sookaera" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Niine

Niine võib tähendada järgmist: Niine (Hageri kihelkond), endine küla Niine (Rapla kihelkond), endine küla Niine oli Niinja küla variantnimi
Nirgu

Nirgu oli küla Harjumaal, ajalooliselt Ravila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Voose küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kose kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Voose külaga. Tiina Laansalu: artikkel "Voose1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Nõmmemõisa

Nõmmemõisa oli küla Harjumaal, ajalooliselt Ravila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ahisilla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kose kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ahisilla külaga. Küla on nimetatud Nõmme karjamõisa järgi. Tiina Laansalu: artikkel "Ahisilla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Padiküla

Padiküla oli küla Harjumaal, ajalooliselt Sausti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kiili alevi, Sausti ja Vaela küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kiili alevi, Sausti ja Vaela külaga. Küla on mainitud juba Taani hindamisraamatus (Pattas). 1744-1765 moodustati küla alale karjamõis ja küla ise hävis. Padiküla moodustati uuesti 1920. aastatel Sausti mõisa maadest. Peeter Päll: artikkel "Padiküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pagavere

Pagavere oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vääna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Püha küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Püha külaga. Külast on teateid alates 1379 (Packeuore). Marja Kallasmaa: artikkel "Pagavere1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.