laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gorazd (Pavlík)

Gorazd (ka Gorazd II; kodanikunimega Matěj Pavlík; 26. mai 1879 Hrubá Vrbka – 4. september 1942 Praha) oli õigeusu vaimulik (piiskop), Tšehhia ja Slovakkia Õigeusu Kiriku (mis toona allus Serbia Õigeusu Kirikule) esimene eestseisja. Ta vahistati pärast Reinhard Heydrichi tapmist ja hukati. Ta kanoniseeriti aastal 1987 Tšehhia ja Slovakkia Õigeusu Kiriku, aga samuti Serbia Õigeusu Kiriku poolt pühakuks. Matěj Pavlík sündis aastal 1879 Hrubá Vrbkas, Moraavias, toonases Austria-Ungaris (praeguse haldusjaotuse järgi Hodoníni ringkonnas Lõuna-Morava maakonnas) katoliiklikus perekonnas. Ta lõpetas aastal 1898 kiitusega Kroměříži (asub praeguse haldusjaotuse järgi Kroměříži ringkonnas Zlíni maakonnas) saksa gümnaasiumi. Aastal 1902 Palacký Ülikooli Olomoucis usuteaduskonna, seejuures õppis ta iseseisvalt kirikuslaavi keelt. Aastal 1900 külastas ta Kiievit, et tutvuda õigeusu kiriku jumalateenistusega. 5. juunil 1902 võttis ta vastu vaimulikuseisuse sakramendi Olomouci peapiiskopi Theodor Kohni käest ning tast sai katoliku preester. Pärast preestriks pühitsemist oli ta preester Karlovices (praeguse haldusjaotuse järgi Bruntáli ringkonnas Morava-Sileesia maakonnas) ja Brumovices (praeguse haldusjaotuse järgi Opava ringkonnas Morava-Sileesia maakonnas).
Ladoga

Ladoga (vene keeles Ладога, soome keeles Latukka; vanadel kaartidel Novaja Ladoga (vene keeles Ладога Новая)) on küla Leningradi oblastis Tosno rajoonis. Küla on esimest korda mainitud 1834. aastal ja siis oli seal 26 talu. 1885 oli külas 26 talu. Külas elab 69 inimest (2010).
Robert Abadžjan

Robert Alekshander Abadžjan (Ռոբերտ Ալեքսանդրի Աբաջյան; 16. november 1996 – 2. aprill 2016) oli Mägi-Karabahhi Vabariigi sõjaväelane, nooremseersant. Ta sai postuumselt Artshahhi kangelase aunimetuse. 2016. aasta Armeenia-Aserbaidžaani kokkupõrgete käigus võitles ta ööl vastu 2. aprilli mitu tundi Aserbaidžaani relvajõudude eriüksustega kontrolljoone kirdelõigul. Kui ta ei suutnud enam vastu panna, teeskles ta allaandmist ning laskis lähenevad Aserbaidžaani sõdurid ja iseennast käsigranaadiga õhku. 8. mail 2016 autasustati teda postuumselt Kuldkotka ordeniga ja ta sai Artshahhi kangelase aunimetuse. Project: Support our Heroes, Paros Full of Life, Brave Hero – Robert Abajyan, iravaban.net, 24. aprill 2016. «Մոնումենտցի Կյաժը»՝ Արցախի հերոս Ռոբերտ Աբաջյանը, Mediamax, 10. mai 2016. 20-ամյա Ռոբերտ Աբաջյանը հետմահու ճանաչվել է Արցախի հերոս. ԼՂՀ-ում պարգեւատրել են հայրենիքի պաշտպաններին (լուսանկարներ), hetq.am.
Evelyn Kaldoja

Evelyn Kaldoja (sündinud 5. juuli 1980) on eesti ajakirjanik. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli politoloogia erialal 2003. aastal. Magistrikraadi politoloogia alal sai ta samas 2010. aastal. Evelyn Kaldoja töötab alates 2004. aastast Postimehe toimetuses, välisuudiste toimetuse juhataja on ta 2007. aastast. 2021 Valgetähe V klassi teenetemärk Päring andmebaasis ISE Palju õnne Postimees, 5. juuli 2015 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuli 2016. Vaadatud 13. mail 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2016. Vaadatud 13. mail 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Konverents "Euroopa hing"". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2016. Vaadatud 13. mail 2016. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Rahuliku päikese aasta

"Rahuliku päikese aasta" on 1984. aastal Poola, Ameerika Ühendriikide ja Saksamaa Liitvabariigi koostöös valminud mängufilm. On aasta 1946. Neljakümneaastane Emilia elab koos oma haige emaga Poola väikelinnas, mis asub endisel Saksamaa alal. Ümberringi valitseb kaos, viletsus ja nälg. Emilia naabriks on sakslannast prostituut Stella. Linna saabub Ameerika sõjaväekomisjon – otsima hukkunud liitlasvägede lendurite haudu. Komisjoni koosseisu kuuluv Norman armub Emiliasse ja tahab teda Ameerikasse kaasa viia. Legaalselt ei ole see aga võimalik ja Emilia otsustab koos emaga salaja üle piiri minna. Emilia ema aga teab, et ta ei peaks rasket reisi vastu. Ta rikub teadlikult oma niigi halva tervise ja sureb. Emilia võtab ema asemel piiriületusele kaasa Stella. Kuid üleviija väidab, et makstud on ainult ühe inimese eest. Emilia loobub oma kohast Stella kasuks. Mööduvad aastad, vanadekodu asukana saab Emilia teate pärandusest Ameerikast. Emilia otsustab lõpuks ometi Ameerikasse sõita, kuid on selleks liiga nõrk ja vilets. Filmi lõpetab visioonlik stseen, milles Emilia ja Norman tantsivad oma täitumata armastuse päikeselist tantsu. Maja Komorowska – Emilia Scott Wilson – Norman Hanna Skarżanka – Emilia ema Ewa Dałkowska – Stella Vadim Glowna – Herman Daniel Webb – David, Normani kolleeg Zbigniew Zapasiewicz – Szary Tadeusz Bradecki – Normani tõlk Jerzy Nowak – inglise arst Jerzy Stuhr – Adzio Halina Słonicka – lauljatar Wiesław Michnikowski – preester
Prõpjat

Prõpjat on kummituslinn Ukrainas Kiievi oblastis Prõpjatsi jõe kaldal. Prõpjat asub Tšornobõli ohutsoonis. Prõpjati hakati rajama 4. veebruaril 1970. Esialgu taheti linn koos tuumaelektrijaamaga rajada 25 km kaugusele Kiievist, ent teadlaste soovitusel valiti lõpuks praegune asukoht 100 km kaugusel Kiievist Valgevene piiri ääres. Linn sai nime linna lähedalt mööduva Prõpjatsi jõe järgi. Linnaõigused sai Prõpjat 1979. aastal. Linn asub umbes kolme km kaugusel Tšornobõli tuumaelektrijaamast. Seal elasid elektrijaama töötajad oma perekondadega. Pärast Tšornobõli tuumakatastroofi evakueeriti kõik linna ja ümbruskonna külade elanikud. Pärast tuumaõnnetust on asula elaniketa; 1986. aastal elas linnas 49 400 inimest. Prõpjati elanud asustati ümber paarikümne kilomeetri kaugusel asuvasse Slavutõtši linna. Veel hiljaaegu oli Prõpjat sisuliselt hilise nõukogude aja muuseum. Kõik korterelamud, ujulad, haiglad ja teised ehitised olid maha jäetud koos kogu sisustusega kuni riiete, mänguasjade ja paberiteni. Elanikel lubati kaasa võtta ainult isiklikud dokumendid ning saastumata raamatuid ja rõivastust. Pärast õnnetust hukati mõne kuritegeliku rühmituse liikmed, kes käisid Prõpjatis väärtesemeid toomas ja müüsid neid turul. Kurjategijaid oli lihtne tabada, sest esemed olid radioaktiivselt saastunud. Millalgi 21. sajandi algul on kuritegelikud jõugud linna täielikult rüüstanud. Linnast toodavad esemed ei ole enam radioaktiivsed ja varastatud on kõik tualetipoti istmeteni välja. Majade katused lasevad hooldamatuse tõttu vett läbi ning pole ime näha puid kasvamas majade katustel ja isegi sees. Mõnekümne aasta pärast on kogu linn eeldatavasti varemetes. Prõpjat ja selle lähiümbrus on veel mitmesaja aasta jooksul elamiskõlbmatud. Tänapäeval moodustab praktiliselt kogu radioaktiivse kiirguse tseesium-137, millel kulub kolm sajandit, et tema tase langeks tuhandikuni praegusest. Linna lähiümbruses elab hulgaliselt metsloomi, sealhulgas metsistunud hobuste karjad. Linna teenindas Janivi raudteejaam, mis asus Ovrutši ja Tšernigivi vahelisel raudteeliinil. 3. aprillil 2022 võtsid Ukraina dessantvägede üksused Prõpjati piirkonna enda kontrolli alla. Tšornobõli katastroof Kopatši Punane mets Prõpjati lõbustuspark Prõpjati FK Budivelnõk https://metro.co.uk/2019/05/07/what-does-chernobyl-look-like-now-is-it-safe-and-does-anyone-live-there-9426059/ Украинские военные взяли под контроль район Припяти и участок государственной границы с Беларусью - ZN.ua, 03.04.2022 (vaadatud: 03.04.2022) http://www.pripyat.com/
Liustikutuul

Liustikutuul on tuul, mis puhub mägiliustike ja mandrijää kohal piki liustiku nõlva ülevalt alla. See tuul on tunduvalt püsivam kui katabaatiline tuul. See tuul tekib selletõttu, et liustiku kohal olev õhk on jahe ja raske ning raskusjõu mõjul ta hakkab ümbritsevate alade poole liikuma. Üldmaateadus. Õpik kõrgkoolile. Lk. 262
Illuminatsioon (film)

"Illuminatsioon" on 1973. aastal valminud Poola mängufilm. Filmi proloogis selgitab poola filosoof ja kunstiajaloolane Władysław Tatarkiewicz sõna "illuminatsioon" filosoofilist ja religioosset tähendust. Illuminatsioon on selles kontekstis Jumala jagatud vaimuvalgus kui kogemise vältimatu tingimus. Filmi peategelane on Franciszek Retman, kes saabub ühest väikelinnast Varssavi ülikooli füüsikat õppima. Franciszek püüab otsida tõde nii elust kui ka teadusest, kuid ta sattub pidevalt piirangutele ja takistustele, ta ei suuda leida vastuseid teda piinavatele küsimustele. Franciszeki suhe endast vanema naisega lõpeb kiiresti, tema sõber hukkub mägedes, tuttav matemaatik sureb ajuoperatsioonil. Franciszek peab ajutiselt ülikooliõpingud katkestama, et teenida ülalpidamist oma perekonnale. Ta töötab tehases ja haiglas, kus osaleb uneuuringutel. Eluraskused viivad ta vahepeal isegi kloostrisse, kuid sealtki ei leia ta lõplikku tõde. Ta pöördub tagasi perekonna juurde ja kaitseb väitekirja. Kuid teadlaskarjääri algul annab tunda haige süda. Stanisław Latałło – Franciszek Retman Monika Dzienisiewicz-Olbrychska – Agnieszka Małgorzata Pritulak – Małgorzata Edward Żebrowski – arst Jan Skotnicki – Chory Włodzimierz Zonn – dekaan Bogdan Mielnik – Bogdan Mielnik Władysław Marek Turski – Władysław Marek Turski Włodzimierz Zawadzki – assistent Joanna Żółkowska – tüdruk unenäos Łukasz Turski – eksamikomisjoni liige Władysław Tatarkiewicz – Władysław Tatarkiewicz Iwo Białynicki-Birula – Iwo Białynicki-Birula
Saksi-Lauenburgi palee

Saksi-Lauenburgi palee (tuntud ka kui Saksi-Lauenburgi (Rosenbergi) palee; tšehhi keeles Sasko-Lauenburský palác või Palác Sasko-lauenburský (Rožmberský)) on algul gooti, hiljem renessanss- ja barokkstiilis ehitatud maja number 63/9 Tšehhi pealinna Praha Hradčany linnaosa Hradčanské väljakul. Selles majas elas 1372. aastast kuni surmani 1399. aastal saksa arhitekt, ehitaja, puunikerdaja ja skulptor Peter Parler, kes oli Euroopa gooti arhitektuuri silmapaistev mõjutaja ning paljude uute kujunduselementide ja ehituspõhimõtete kavandaja. Ta võttis muu hulgas osa Praha Svatý Víti ehk Püha Viituse katedraali ning Karli silla projekteerimis- ja ehitustöödest. Maja number 63/9 ja selle kõrval oleva Rosenbergi maja number 62/10 fassaadid ehitati rekonstrueerimise käigus visuaalselt ühtseks, millest tuleneb nimi Saksi-Lauenburgi (Rosenbergi) palee. Selle nimega on ehitis registreeritud riiklikuks kultuurimälestiseks number 151664 ja see kuulub muinsuskaitse alla alates 3. maist 1958. Ehitise praegune välimus pärineb aastatest 1726–1727. Väidetavalt on säilinud palee hoov ja grafitid ning kabeli fresko aastast 1755. Saksi-Lauenburgi palee – Praha, CZ (cs: Sasko-Lauenburský palác – Praha, CZ), Wikipedia Entries on Waymarking.com, inglise ja tšehhi keeles Hradčanské väljakul (cs: Na Hradčanském náměstí...), Praha 1, 3. märts 2016, Praga magica, tšehhi keeles Saksi-Lauenburgi (Rosenbergi) maja, Hradčanské väljak 10/62 (cs: Sasko-lauenburský (Rožmberský) dům, Hradčanské náměstí 10/62, Hradčany), tšehhi keeles Fragment dokumendist, (cs: Detail dokumentu), Metainfosüsteem (cs: Metainformační systém), tšehhi keeles Kultuurimälestiste kataloog (cs: Památkový katalog), Národní Památkový Ústav, tšehhi keeles
Märkenöör

Märkenöör on tööriist, millega saab märgistada sirget joont tasasel ja sirgel pinnal nii horisontaalselt kui ka vertikaalselt. Sellega on lihtsam märgistada kaugemaid vahemaid kui joonlauaga. Seda vahendit kasutatakse tihti ehitus- ja puusepatöös. Puidu märgistamisel nööriga ei pea pind olema hööveldatud ega sirgete servadega. Märkenöör, nailonist või sarnasest materjalist nöör, kaetud värvipuru, tavaliselt kriidipuruga, tõmmatakse kahe punkti vahele sirgelt pingule. Seejärel tõmmatakse nöör pinnast eemale ja lastakse järsu liigutusega vastu pinda. Pinnale tekib kriidipurust sirge joon. Märkenööri kasutatakse tavaliselt suhteliselt tasastel pindadel, kuid kui nöör on pingul ja märgistatava lõigu otsad on peaaegu samal tasapinnal, saab nööriga märgistada ka ebatasasemad pinnad. Lõigus, mida tahetakse märgistada, võib esineda auke ja tühimikke. Kui nöör tõmmatakse liiga pingule, võib see katkeda. Katkemist võib soodustada niiskuse sattumine tööriista. Nöör on tavaliselt paigaldatud mugavasse korpusse. Märgistada saab mitut värvi kriidipuruga. Märkenööri on kasutatud ehitusel juba iidses Egiptuses. Encyclopaedia Britannica: Chalk line, tool Chalk line
Durham (Põhja-Carolina)

Durham on linn Ameerika Ühendriikides Põhja-Carolina osariigis, Durhami maakonna halduskeskus. Durhamis asub Duke'i Ülikool.
Freddie

Gábor Alfréd Fehérvári (esinejanimega Freddie; sündinud 8. aprillil 1990 Győris) on Ungari laulja. Ta saavutas saate "Rising Star" Ungari versioonis neljanda koha. Ta esindas Ungarit 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Pioneer", mis saavutas 108 punktiga 19. koha. Tema vanaisa oli Ungari jalgpallitreener Alfréd Fehérvári (1925–2007). Ametlik koduleht
Nina Kraljić

Nina Kraljić (sündinud 4. aprillil 1992 Lipovljanis) on Horvaatia laulja. Ta võitis Horvaatia telesaates "The Voice" esikoha. Ta esindas Horvaatiat 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Lighthouse", mis sai 73 punktiga 23. koha. Tema esimene debüütalbum ilmus 2016. aasta septembris. Ametlik koduleht
Hans Modrow

Hans Modrow (27. jaanuar 1928 Jasenitzis (tänapäeval Jasienica, Poola) – 11. veebruar 2023 Berliin) oli Saksa poliitik ja Saksa DV riigitegelane. Hans Modrowi isa oli meremees ja ema pagar. Ta lõpetas rahvakooli 1942. aastal ja õppis seejärel 1942–1944 masinalukksepaks. 1945. aasta algul mobiliseeriti ta Volkssturmi. Ta langes Punaarmee kätte vangi ja oli aastatel 1945–1949 Nõukogude Liidus sõjavangis, kus õppis ka antifašistlikus koolis. 1949. aastal vabanes Modrow sõjavangist ja pöördus Saksamaale tagasi. Ta töötas lühikest aega masinalukksepana ning astus 1949. aastal Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse, Saksa Vaba Noorsoo Liitu ja Saksa Vabade Ametiühingute Koondisse. 1949–1952 töötas Modrow Saksa Vaba Noorsoo Liidu osakonnajuhatajana ja liidumaa sekretärina Brandenburgis ja Mecklenburgis. 1952–1961 oli ta Saksa Vaba Noorsoo Liidu Kesknõukogu liige. 1953–1961 oli ta Saksa Vaba Noorsoo Liidu Ida-Berliini allorganisatsiooni esimene sekretär ja Saksa Vaba Noorsoo Liidu Kesknõukogu sekretär. Vahepeal õppis ta 1952–1953 Moskvas Komsomoli Kõrgkoolis. 1954–1957 õppis ta kaugõppes SSÜP Keskkomitee juures asuvas Parteikoolis "Karl Marx". 1959–1961 õppis ta kaugõppes Berliinis Majanduskõrgkoolis "Bruno Leuschner". 1958. aastast kuni 1990. aastani oli ta Rahvakoja (parlamendi) liige. 1958–1967 oli Hans Modrow Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaat. 1967–1989 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige. 1967–1973 töötas ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Berliini allorganisatsiooni agitatsiooni- ja propagandasekretärina. 1973–1989 oli Mordow Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Dresdeni piirkonna esimene sekretär. 13. novembrist 1989 kuni 12. aprillini 1990 oli Hans Modrow Saksa DV Ministrite Nõukogu esimees (valitsusjuht). 1989. aasta novembris ja detsembris oli Modrow Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liige. Alates 1989. aasta detsembrist oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei (hiljem Demokraatliku Sotsialismi Partei) aseesimees ja alates 1990. aasta veebruarist Demokraatliku Sotsialismi Partei auesimees. Alates 1990. aasta oktoobrist kuni 1994. aastani oli ta Saksamaa Liidupäeva liige. 1995. aastal algatas Dresdeni Maakohus tema suhtes kriminaalasja seoses valimistulemuste võltsimisega Saksa DV-s. Teda karistati rahatrahvi ja tingimisi vabaduskaotusega. 1999–2004 oli Hans Modrow Euroopa Parlamendi liige. Hans Modrow geb. 1928 Lebendiges Museum Online Countries Ga-Gi. German Democratic Republic rulers.org Hans Modrowwhoswho.de Hans Modrow :geb. 27. Januar 1928 Jasenitz (Kreis Ueckermünde) Chronik der Wende
Panagiótis Pikramménos

Panagiótis Pikramménos (kreeka keeles Παναγιώτης Πικραμμένος; sündinud 26. juulil 1945 Ateenas) on Kreeka poliitik ja jurist ning alates 9. juulist 2019 Kreeka asepeaminister. Ta oli 2012. aastal Kreeka peaminister. Pikramménos lõpetas 1963. aastal Kreeka Saksa kooli (kreeka keeles Γερμανική Σχολή Αθηνών) ja 1968. aastal Ateena ülikooli õigusteaduskonna. Ta sooritas magistrieksamid avaliku õiguse erialal Pariisi II Ülikoolis (prantsuse keeles Université Paris II Panthéon-Assas). Tal on olnud juriidiline erapraksis Londonis ja Ateenas. Kuna 2012. aasta Kreeka parlamendivalimistel ei suutnud poliitikud omavahel kokkuleppele jõuda, määras president Károlos Papoúlias Panagiótis Pikramménose 16. mail 2012 ajutise spetsialistidest koosneva valitsuse juhiks. Ta oli Kreeka peaminister 20. juunini 2012, sest 17. juunil 2012 toimusid 2012. aasta Kreeka erakorralised parlamendivalimised ja nende valimiste tulemusel moodustati uus valitsus.
Hüpertensioon

Hüpertensioon ehk arteriaalne hüpertensioon on püsivalt normaalsest kõrgem arteriaalne vererõhk. Eristatakse essentsiaalset hüpertensiooni ehk kõrgvererõhktõbe ja sekundaarset hüpertensiooni. Piirväärtuseks inimesel on süstoolne üle 140 mm Hg ja diastoolne üle 90 mm Hg. Põhjuseks võib olla veresoonte ahenemine, neeru- ja kesknärvisüsteemi haigused. Vererõhk kasvab vanemas eas ja on seotud nii pärilike tegurite kui eluviisidega. Piirates suitsetamist, tehes füüsilist tööd, tarbides vähem soola, loomseid rasvu ja alkoholi võib vererõhu tõusu peatada või isegi langetada. Vererõhku võivad tõsta ka mõned muude haiguste raviks tarvitatavad arstimid. Keskmiseks piirväärtuseks koertel ja kassidel on süstoolne üle 160 mm Hg ja diastoolne üle 100 mm Hg. Keskmine süstoolne vererõhk üle 200 mm Hg vajab kohe ravi. Hüpertensiooni põhjuseks koertel ja kassidel on neeruhaigused, hüperadrenokortitsism, kilpnäärme haigused, diabetes mellitus, maksa haigused, krooniline aneemia ja mõned ravimid (erütropoetiin, glükokortikosteroidid). Geriaatrilistel koertel ja kassidel on hüpertensiooni peamiseks põhjuseks neeru haigused. Koertel ja kassidel esineb sagedamini sekundaarset hüpertensiooni. Hüpotensioon Vererõhk Henik et al. How to Obtain a Blood Pressure Measurement. Clin Tech Small Anim Pract 20:144-150 2005 Acierno, M., Labato, M.A., Hypertension in Renal Disease: Diagnosis and Treatment. Clin Tech Small Anim Pract 20:23-30 2005
Pilve tänav (Narva)

Pilve tänav on tänav Narvas Sutthoffi linnaosas. Tänav algab Jõesuu tänavalt, ristub 2. Jõesuu tänavaga, Pikse põiguga, Päikese, Puhangu, Puidu ja Laastu tänavaga ning lõpeb Puškini tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 490 m.
Kalju Vaha

Kalju Vaha (17. juuni 1926 Tartu – 22. juuni 1962 Tallinn) oli eesti näitleja. Kalju Vaha isa oli äriteenija, ema pangaametnik. Ta õppis aastatel 1937–1940 Tartu 1. Progümnaasiumis ja 1940–1944 Tartu 5. Õhtukeskkoolis, lõpetas 1945. aastal Tallinna 9. Õhtukeskkooli, õppis 1945–1948 Estonia draamaõpperühmas. Kalju Vaha töötas aastatel 1945–1948 ja 1950–1959 näitlejana Estonias (oli ühtlasi lavastaja assistent ja näitejuht, osales ka balletis) ning 1948–1950 Endlas. Kalju Vaha oli tuntud ka estraadinäitlejana. Ta mängis filmis "Andruse õnn". Kalju Vaha oli aastatel 1947–1962 abielus Lia Laatsiga. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 152
Texas Lightning

Texas Lightning on Hamburgist pärit Saksa kvintett, mis esitab popkantrit. See asutati 2000. aastal. Sinna kuuluvad telesarjakoomikud Olli Dittrich, Markus Schmidt, Uwe Frenzel ja Olli Dittrich ning solist Jane Comerford. Texas Lightning esindas 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Ateenas Saksamaad lauluga "No No Never", mis saavutas 36 punktiga 14. koha. Koduleht
Seouli piiskopid ja peapiiskopid

Katoliku kiriku Seouli peapiiskopkond (ladina keeles Archidioecesis Seulensis) loodi 10. märtsil 1962 Korea Apostlikust Vikariaadist (mis loodi 9. septembril 1831). Järgnevas tabelis on toodud Seouli piiskopid (alates 1962. aastast peapiiskopid).
Narva sild

Narva ja Jaanilinna vahel on Narva ajaloos olnud üle Narva jõe mitu silda: 16. sajandi teisel poolel – 17. sajandi lõpus oli ujuv puitsild Narva jõe aeglasema vooluga laiemas kohas 1649. aasta plaani järgi rajati 1698. aastal statsionaarne puitsild jõe kitsamas kohas, ehitaja oli Hans Kindler 1828–1829 ehitati puitsilla asemel graniidist tugisammastega keiser Nikolai I nimeline sild. Narva jõe puitsilla viis võrdset ava à 23,7 m oli sillatud puitprussidest kaartega. Kalda- ja jõesambad tehti vaialustele paest ja alumised osad kuni kaarte kandadeni olid vooderdatud suurte puhtalt tahutud graniitplokkidega. Silla kogupikkus oli 149 meetrit. 2023. aasta 2. juunil avati Narva jõe kaldapealsel mälestustahvel 200 aasta möödumisest silla ehituse alustamisest. 1960. aastal avati Sõpruse sild --- Narva raudteesildade kohta vaata artiklit Narva raudteesild Puitsild üle Narva jõe Narva sild 19. sajandil Karl von Kügelgen. Vaade Narva sillale ja Jaanilinnale 1818. aastal 1829. aastal ehitatud graniittugisammastega sild Graniittugisammastega sild (1913), Johannes Pääsuke Narva Sõpruse sild (2011) Narva raudteesild (2009) О.Ида. Нарва. 2009 "VE: Kindler, Hans – ehitusinsener". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. august 2016. Vaadatud 7. juulil 2016. О.Коченовский. Нарва. Таллинн, "Валгус", 1991 "Narvas avati mälestustahvel Eesti esimesele betoonehitisele". www.ehitusuudised.ee. 30. mai 2023. Vaadatud 2. juunil 2023.
The Common Linnets

The Common Linnets on 2013. aastal asutatud Hollandi ansambel. Algselt oli ansambel duett, kuhu kuulusid solistid Ilse DeLange ja Waylon. 2014. aasta mais Waylon lahkus ansamblist ning tema asemele tuli USA kantrilaulja Jake Etheridge. Lisaks kuuluvad ansamblisse veel JB Meijers ja Matthew Crosby. The Common Linnets esindas 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kopenhaagenis Hollandit lauluga "Calm After the Storm", mis saavutas 238 punktiga teise koha. The Common Linnetsi debüütalbum "The Common Linnets" ilmus 2014. aasta mais. Teine album "II" tuli müügile 2015. aasta septembris. 2014. aastal võitis ansambel European Border Breakers Awardsi auhinna. Ansambli nimi "The Common Linnets" tähendab inglise keeles kanepilindu. "The Common Linnets" (2014) "II" (2015) Ametlik koduleht
Kärevere looduskaitseala

Kärevere looduskaitseala on looduskaitseala, mis asub Tartust loodes, Tartu linnas ja Tartu vallas. Kaitseala koosneb viiest lahustükist, pindalaga kokku 1789 hektarit. Ilmatsalu linnutorn Kärevere (Tartu) Kaitsekorralduskava
Maagiline kuup

Maagiline kuup on matemaatikas kolmemõõtmeline kujund, mis on samaväärne maagilise ruuduga, st ta on n x n x n muster, kus iga rea, veeru, "tugisamba" ja nelja peadiagonaali summa on võrdne sama arvuga, mida kutsutakse maagiliseks konstandiks – M3(n). Kui maagiline kuup koosneb arvudest 1, 2...n3, siis: M 3 ( n ) = n ( n 3 + 1 ) 2 . {\displaystyle M_{3}(n)={\frac {n(n^{3}+1)}{2}}.} . Kui lisaks on iga diagonaalse läbilõike summa samuti võrdne maagilise arvuga, siis on tegemist täiusliku maagilise kuubiga. Kui lisaks iga katkise diagonaali summa on samuti võrdne maagilise arvuga, siis on tegemist ülediagonaalse kuubiga, st kõik võimalikud jooned on võrdsed maagilise arvuga. Ülediagonaalset kuupi on samuti kutsutud täiuslikuks kuubiks, kuid antud juhul see nii ei ole. Maagiline kuup veebilehel mathworld.wolfram.com