laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Taivo Linna

Taivo Linna (27. juuni 1941 – 28. märts 1996) oli eesti muusik, metallikunstnik ja sepp. Ta oli lõpetanud Kingissepa Keskkooli, koolipäevil õppis Kuressaare Muusikakoolis viiulit mängima. Haridusteed jätkas seejärel Tartu Kunstikoolis. Peale kohustuslikku teenistust Nõukogude armees (oli seal väeosa kunstnik), astus Taivo Linna Eesti Riiklikus Kunstiinstituuti metallikunsti õppima. Peale lõpetamist töötas 1970. aastatel Eesti Reklaamfilmi kunstnikuna. Taivo Linna oli ansamblite Peoleo (asutatud 1965) ja Kukerpillid (asutatud 1972) asutajaliige. Tema kujundatud on suur osa Tallinna vanalinna sepiseid, sealhulgas Rahvusraamatukogu omad. Kirjastus Trantero andis 1996. aastal välja Taivo Linna tööde kataloogi "Mees ja metall". Taivo Linna lemmikmuusikastiil oli džäss. Vanema vennana oli ta toeks ja suunajaks Ivo Linnale. Ivo Linna on öelnud: "Tema oli suunaja number üks, et minust saaks muusiku elukutse pidaja. Ilma vanema vennata ei oleks minust mingisugust lauljat saanud." Taivo Linna on kirjutanud muusikat. Laul "Küsimus" (Kes ütleb mulle, kes vastab …) oli nii Peoleo kui Rock-Hoteli repertuaaris. Kukerpillidele on ta loonud mitmeid lugusid: "Laadasõit", "Röövlipealik Rinaldini", "Muinasjutt", "Pudelilugu" jt. Taivo Linna oli kaastegev ka filmimaailmas - ta oli helikujundaja dokumentaalfilmis "Pühapäevamaalijad" ning operaator amatöörfilmis "Šampinjonid". Taivo Linna oli Ivo Linna ja Temme Linna, kes on kiviraidur, vanem vend ning nende tädimees oli Juhan Peegel. Tema isa Timoteus Linna oli õigeusu preester, koorijuht ja Kuressaare muuseumi direktor, ema Helene oli samuti muuseumis tööl. Ta oli abielus arhitekt Tiina Linnaga (naisevend oli Mati Talvik) ja nende tütred on filmirežissöör Leeni Linna ja advokaat Liisa Linna. Taivo Linna suri insulti. Ivo Linna: ilma vanema venna Taivota ... Õhtuleht, 27. juuni 2016. Vaadatud 04.02.2023. Taivo Linna. Sõnumileht, 30 märts 1996. Eesti kullafond. Kukerpillid. Eesti filmi andmebaas. Taivo Linna "Soolo puhkpillile". Installatsioon. Mees ja metall. Ivo Linna: minu vend Taivo oli see, kes minust inimese kasvatas. Kroonika, 27.06.2016. Sirje Rattus. Ivo Linna: ilma vanema venna Taivota poleks minust mingisugust lauljat saanud! Õhtuleht, 27. juuni 2016. Taivo Linna mälestuskontrsert Kuressaares.
Sõtse

Sõtse on isa õde. Mulgi ja tartu keeles ning läänemurdes võib sõna sõts tähendada õde. nõbu sugulussuhted
Nadu

Nadu on meheõde ehk meessoost abikaasa õde. Nadu on 3. astme hõimlane. Sugulussuhted
Tahkuna majaka tee

Tahkuna majaka tee (registrinumber 12113) on kõrvalmaantee Hiiumaal Kõrgessaare vallas Tahkuna poolsaarel. Tee pikkus on 10,6 km. Tee saab alguse Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee 34. kilomeetril Risti, Kidaste ja Malvaste küla piiril. Tee läbib Risti, Kidaste, Malvaste, Mudaste, Mangu, Kauste, Meelste ja Tahkuna küla. Tee lõpeb Tahkuna tuletorni juures. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 4 truupi. Teele jääb Malvaste bussipeatus. Teega ristub 3. kilomeetril Posti–Malvaste tee. Kogu tee on asfalteeritud. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad. Tahkuna tuletorn Hiiumaa militaarmuuseum Tahkuna rannakaitsepatarei nr 26 Peeter Suure merekindluse patarei nr 39 Malvaste kabeliaed Mihkli talu Kandle mänd Tahkuna looduskaitseala
Heinrich von Thülen

Heinrich von Thülen (surnud 1556) oli Liivi ordu käsknik, kelle karjäär tipnes Viljandi komtuuriks olemisega. Thülen pärines Vestfaali päritolu aadlisuguvõsast Thüleni asulast Briloni lähedalt. Tema vanemad olid tõenäoliselt Johann von Thülen ja Petronella von Kanstein. Liivimaale saabus Thülen tõenäoliselt 1500. aasta paiku umbes 15–20-aastaselt, samaaegselt tema pereliikmetega, kellest said orduvasallid. Üks tema sugulastest, Konrad von Thülen, oli 13. sajandi lõpus olnud Saksa ordu rüütelvend. Aastatel 1519–1521 oli Thülen Tallinna linnusekomtuur (Hauskomtur), 1523–1527 Pärnu komtuur ja 1527–1551 Järva foogt, tõustes selle ametiga ordut juhtivasse siseringi. Pärast pikaajalist Järva foogtiks olekut sai ta 1551. aastal Viljandi komtuuriks, sest eelmisest komtuurist Johann von der Reckest oli saanud ordumeister ning 1551. aastal oli too surnud, mistõttu Viljandi käsknikukoht vabanes lõplikult. Et Thülen oli samaealine ordumeister Heinrich von Galeniga (tõenäoliselt üle 70 aasta vana), siis oli ta tervis üpris vilets ja 1554. aastal loobus ta Viljandi komtuuri kohast. Seejärel elas ta tõenäoliselt Tallinnas, kus ilmselt 1556. aasta alguses suri. Sama aasta 10. jaanuarist on teada, et Thülen andis Tallinna vaeste toestuseks 10 000 marka isiklikku raha. Thülen on maetud Tallinna Niguliste kirikusse. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 875 (lk 651–652). Väinu Rozental. Eesti rikkaimad läbi sajandite. Äripäev Online (14. detsember 2007). Vaadatud: 18. september 2008
Theodor Saar

Theodor Saar ehk Kaerametsa Veeda (20. märts 1906 – 26. märts 1984) oli Kihnu õpetaja, koduloolane, Kihnu Meremuuseumi asutaja ja muusik. Saar uuris põhjalikult nii Kihnu kui ka teiste Lääne-Eesti väikesaarte, aga ka Pärnu- ja Läänemaa folkloori. Ta on Enn Uuetoa (Kihnu Jõnnu) ja Virve Kösteri (Kihnu Virve) kõrval tuntuim kihnlane. Kihnu: [turismijuht]. Tallinn, Eesti Raamat, 1965. Kihnu ja Ruhnu: [tutvustaja]. Tallinn: Eesti Raamat, 1973. Kihnu raamat. Tallinn: Emakeele Selts, 1998. Veretöö Läänemerel. Pärnu: Kihnu Kultuuri Instituut, 2006. 1976 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
Tahkuna nina

Tahkuna nina on neem, mis asub Tahkuna poolsaare põhjatipus.
Tahkuna kivilabürint

Tahkuna kivilabürint asub Tahkuna poolsaarel Tahkuna tuletorni ja Tahkuna nina vahelisel maa-alal. Tahkuna kivilabürint rajati Hiiumaa Kuninglik Karskete Ölutinautlejate Seltsi poolt 1997. aastal. Kivilabürint oli Kootsaare kivilabürindi koopia. Kuna rajatud labürindi juurde teabetahvlit tollal ei pandud, siis teadmatuses olevad turistid hakkasid ristspiraali laiendama ja aegamisi omandas rajatis lihtspiraali kuju. Taoline rahvalooming oli rajatise algloojatele vastukarva: „Õnneks lõhkus möödundaastane 9. jaanuari torm spiraali“ – 9. septembril 2006 taastati 1997. aastal rajatud labürint, kuid veidi teises asukohas - rohkem Tahkuna majakale lähemale. Kuna töökäsi oli napilt, siis rahvalooming jäeti alles. Lisaks rajati indiaani kultuurist pärinev kividest laotud elukaar. Urmas Selirand (12.09.2006). "Taasrajati Tahkuna kivilabürint". Saarlane.ee. Vaadatud 13.07.2008.[alaline kõdulink]
Kihnu lennuväli

Kihnu lennuväli (ICAO: EEKU) asub Kihnu saare põhjaosas, Sääre küla ja Kihnu sadama läheduses. Lennuväljal on kaks 7-tonnise kandevõimega 600 m pikkust valgustamata murukattega lennurada. Edela-kirdesuunaline lennurada on 500 m ulatuses perfokattega tugevdatud. Mõlemad rajad on tähistatud läve- ja lõpumärkide ning ääretähistega. 15. detsembrist 30. aprillini toimub Kihnust iga päev kaks lendu Pärnusse. Liini teenindab Avies lennukil Britten-Norman Islander. Peale lisatud suvine 2017 "Eesti lennundusteabe kogumik" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2009. Vaadatud 13. juulil 2008. "Lennuamet: reisija- ja kaubakäive ning lennuoperatsioonid 2007.aastal". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. november 2015. Vaadatud 13. juulil 2008. ""Pärnu-Kihnu lennuliini hakkab teenindama AS Avies"". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. detsember 2007. Vaadatud 13. juulil 2008.
Linnutaja (plaat)

C. R. Jakobsoni Talumuuseumi ansambli Linnutaja 1983. aastal välja antud heliplaat (LP). Nooruse hõiskamine = Ликование молодости (runoviis Pärnumaalt) 1.46 Jaanilaul = Иванов день (rahvalaul V. Tormise seades) 2.17 Kivikasukas = Эстонская танцевальная мелодия (rahvaviis) 1.24 Mõista = Угадай (rahvalaul M. Härma seades) 1.20 Torupillivalss = Вальс волынки (rahvaviis) 0.59 Kungla rahvas = Народ Кунглы (K. A. Hermann —- sõnad: Fr. Kuhlbars) 1.16 Kus on kurva kodu? = Где же дом сиротский? (rahvalaul M. Härma seades) 1.38 Torupillilugu = Волынка (rahvaviis) 1.03 Ringmängulaul = Хороводная (rahvalaul H. Kaljuste seades) 1.35 V. Vahter E. Vähi R. Viira Helgi Sildever M. Mahlapuu P. Murumets I. Kullamaa I. Tiits
Karl Reits

Karl Heinrich Reits (1. juuli 1885 Tallinn – juuli 1941 Siimusti) oli 20. sajandi Eesti tuntumaid sõnaprohveteid. Talle on omistatud ennustust Eesti riigi hukkumisest, kuna inimesed olevat usu kaotanud. Karl Reits pärines jõukast uskliku kaupmehe perekonnast ja oli saanud korraliku hariduse. Ta oli Ilmarise tehases treial. Reitsid olid kaupluste ja majade omanikud. Noormehena abiellus ta endast kümme aastat vanema haritud naise Anna Amoriga. Jumal võtnud turuprohvetiks hüütud Karl Reitsiga ühendust juba esimese maailmasõja ajal, kui ta rindel vaenlase kätte langes ja sakslaste vangilaagris oli. 1925. aasta augustis nägi Reits keset päeva enese ees seismas Jeesust Kristust. Oma ristimist kirjeldab ta järgmiselt: "Sel silmapilgul nägin selgesti, kui mu pahemalt poolt meelekohast nagu tuli sisse läks ja ma kuulsin enese sees üht vaikset häält nagu inimest rääkivat: "Sa oled Püha Vaimu ja tulega ristitud!" 1929. aasta 23. juulil kuulis Karl taevast selget häält mis andis talle ka esimese prohvetliku ülesande eesti rahvale. 23. juulil 1929 kell 5 hommikul sai ta esimese jumaliku ilmutuse: "Kui teie näete Jeruusalemma sõjaväest ümberpiiratuna, siis rutake mägede peale, sest tema ärakaotamine on ligi." 30. juulil 1930 sai ta teise ilmutuse. Taevalik hääl ütles talle: "Kirjuta oma töökapi uksele – armuaeg lõpeb!". Kolmas ilmutus tuli 3. augustil 1931 kell 8 hommikul Ilmutusraamatu sõnadega: "Jumala nuhtlused on tulemas rahvale, sest rahvas on kuri." Seejärel hakkas Karl Reits kuulutama armu-evangeeliumi – algul kirikutes, pärast sealt väljaheitmist turul. Teda karistati korduvalt arestiga loata koosoleku pidamise eest avalikus kohas ja liiklemise takistamise eest. Karl Reits tapeti läti kommunistide poolt. Ta on maetud Jõgevamaale Otti talu kalmistule. Mees taevatulega. Esmaspäev, 16. oktoober 1933, nr. 42, lk. 4 Mees taevatulega. Esmaspäev, 16. oktoober 1933, nr. 42, lk. 4. "Prohvet" tuisus. Uus Eesti, 22. detsember 1937, nr. 348, lk. 7. Andres Kirjamägi. "Prohvet Karl Reits ja Eesti saatus", Rakvere Nelipüha Kogudus 2004, ISBN 9949107121
Paša

Paša (türgi keeles paşa پاشا , pärsia keeles پاشا) oli kõrgemate sõjaväelaste ja tsiviilametnike tiitel Osmanite riigis.
Muulukas

Muulukas (Fragaria viridis) on roosõieliste sugukonda maasika perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Muulukas kasvab Euroopas, Kaukaasia ja Kesk-Aasias. Levila põhjapiir kulgeb Lõuna-Norras, Rootsis ja Lõuna-Soomes. Põhja-Saksamaal on ta looduskaitse all. Eestis esineb Lääne ja Põhja-Eestis sageli, mujal harva. Muulukas eelistab lubjarikast pinnast. Kasvab kuivadel rohtunud nõlvadel, loodudel ja liivastel aasadel. Muulukas meenutab metsmaasikat ja kasvab 5–20 cm kõrguseks. Võsundid on lühikesed ja niitjad või puuduvad täielikult. Lehed on kolmetised ja läikivad, siidkarvased. Risoom võib olla kuni paar meetrit pikk. Õied on metsmaasika omadest suuremad, kreemikasvalged, asuvad väheõielistes kännastes. Kroonlehed on valged, 8–10 mm pikad. Tolmukaid on 10. Muulukas õitseb mai lõpus ja juunis. Väikestest pähklikestest koosnev rüüsvili on äraspidimunajas, punane, ainult allosas valkjas, õiepõhjast raskesti eraldatav, magusam kui metsmaasikas. Erinevalt metsmaasikast on muuluka tupplehed ja nendega ühepikkune välistupp tihedalt viljale liibuvad. Mõnikord, eriti varjus, valmivad nad punaseks muutumata. Iga maasika perekonna liigi genoomi aluseks on seitset kromosoomi sisaldav kromosoomikomplekt. Muulukas on diploidne ehk 14 kromosoomiga. Fragaria viridis ehk muulukas liigina on hinnangute kohaselt ilmnenud umbes 6,24 miljonit aastat tagasi. "Eesti taimede määraja" (toim. M. Leht). 2007. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu, lk 152 Kevin M. Folta, Thomas M. Davis (18.01.2007). "Strawberry Genes and Genomics". Critical Reviews in Plant Sciences. 25 (5): 399–415. DOI:10.1080/07352680600824831. ISSN 0735-2689. Vaadatud 21.07.2014. Qin Qiao, Patrick P. Edger, Li Xue, La Qiong, Jie Lu, Yichen Zhang, Qiang Cao, Alan E. Yocca, Adrian E. Platts, Steven J. Knapp, Marc Van Montagu, Yves Van de Peer, Jiajun Lei, and Ticao Zhang (2021.11.09). "Evolutionary history and pan-genome dynamics of strawberry (Fragaria spp.)". National Academy of Sciences. Originaali arhiivikoopia seisuga 2022-02-22. Vaadatud 2022.01.13. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |vaadatud= ja |aeg= (juhend)CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Muulukas andmebaasis eElurikkus
St. Thomasi Ülikool (Houston)

St. Thomasi Ülikool (University of St. Thomas) on katoliiklik ülikool Houstoni linnas Texase osariigis Ameerika Ühendriikides. Ülikool on asutatud 1947. aastal suunitlusega vabadele kunstidele. Ülikoolilinnak asub linna südamest umbes 3 km kaugusel. Selle keskuseks on pikk ristkülikukujuline õppehoonete kompleks, mille siseõue ühes otsas on ülikooli raamatukogu, teises otsas ülikooli kirik, külgedel aga osakonnad ja auditooriumid. Ülikoolis oli 2006. aasta sügisel 3607 üliõpilast ja 276 õppejõudu. Selles ülikoolis töötas John Deely. Ülikooli koduleht
Padula

Padula on paikkond Laagri aleviku ja Saue vahel. Halduslikult jääb see Saue valla Vanamõisa küla territooriumile. Kunagi oli Padulas Pääskülast Saue mõisa kulgeva talitee ääres kõrts (hoone on ümberehitatuna säilinud, kasutusel elamuna). Endise kõrtsihoone naabrusest voolab mööda Vääna jõgi.[viide?] Nõukogude perioodil kavandati Padula piirkonda suurt aianduskooperatiivi, kuid plaani ei teostatud. Plaanitud suvilate naabrusse oli kavandatud ka raudteepeatus (Padula raudteepeatus). Peatus ehitati alles aastal 2008.[viide?]
Padula raudteepeatus

Padula raudteepeatus on raudteepeatus Harju maakonnas Saue vallas Laagri aleviku ja Koidu küla piiril. Peatuse nimi on pandud kunagi naabruses asunud Padula kõrtsi ja talu järgi. Padula raudteepeatus asub laiarööpmelise Tallinna–Keila raudtee ääres 15 km kaugusel Balti jaamast, jäädes Urda ja Saue raudteepeatuse vahele. Raudtee äärde kummalegi poole on rajatud 30 meetri pikkune perroon, kust rongi siseneda ja sealt väljuda saab ainult rongi C-ala kaudu. Raudteepeatus avati 23. detsembril 2008. Piletihinnalt kuulub peatus II tsooni. Tööpäevadel peatub raudteepeatuses kokku 24 elektrirongi. Peatuskoha rajamist Laagri ja Saue vahele Padula paikkonda kavandati juba nõukogude perioodil. Peatus pidi teenindama naabrusse rajatavat aianduskooperatiivi. Nii kooperatiiv kui ka peatus jäid siis rajamata.[viide?] Padula raudteepeatust kasutavad peamiselt Koidu küla elanikud. Tulevikus võib lisanduda ka töötajaid Pärnu maantee äärde kavandatavatest tehnoparkidest. 2012. aastal valmis kergliiklustee, mis ühendab peatuse Koidu küla, Laagri aleviku ja Saue linnaga. Rongipeatuste nimekonkursil jäid sõelale urda ja Padula. Koduvald, nr 4, aprill 2007. Padula peatuskoht avatakse 23. detsembril. E24.ee, 22. detsember 2008 http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf "Sõiduplaan, Elron". 6.7 Ühistransport ja selle arenguvajadused. Majanduskeskkond. Saue valla arengukava 2009–2013 (2026) vastuvõtmine. Saue Vallavolikogu 22. jaanuari 2009. a määrus nr 1. Elektrooniline Riigi Teataja  Padula raudteepeatus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Bo Hai

Bo Hai on laht Kollase mere loodeosas. Piirneb lõunas Shandongi ja idas Liaodongi poolsaarega. Bo Haid ühendab Korea lahega Bohai väin. Lahe põhja–kirdeosas on Liaodongi laht ja lõunaosaas Laizhou laht. Bo Hai läänesopp on Bohai Wan.
St. Thomasi Ülikool

St. Thomasi Ülikool (inglise keeles St. Thomas University või University of St. Thomas) on mitme ülikooli nimi: St. Thomasi Ülikool (St. Thomas University) New Brunswickis St. Thomasi Ülikool (St. Thomas University) Floridas Miami Gardensis St. Thomasi Ülikool (University of St. Thomas) Houstonis St. Thomasi Ülikool (University of St. Thomas) Minnesotas Saint Paulis
Tallinna Ülikooli Õigusakadeemia

Tallinna Ülikooli Õigusakadeemia oli Tallinna Ülikooli kolledž, eraülikooli Akadeemia Nord õigusjärglane. Tallinna Ülikooli Õigusakadeemia asutati 2010. aastal, kui eraülikool Akadeemia Nord sõlmis Tallinna Ülikooliga liitumislepingu. 2015. aastal moodustati Tallinna Ülikooli Õigusakadeemia põhjal Tallinna Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi õigusteaduse õppesuund. Tallinna Ülikooli Õigusakadeemiat juhtis aastatel 2010–2014 rahvusvahelise õiguse professor Rein Müllerson. Akadeemia Nord (esialgu kandis nime Tallinna Bakalaureuse Erakool) asutati 1991. aastal ning oli üks vanimaid erakõrgkoole Eestis. Akadeemias Nord oli võimalik õppida õigusteadust, psühholoogiat ning reklaami ja turundust nii bakalaureuse- kui ka magistriõppes. Kõrgkoolil oli kolm teaduskonda: õigus- ja juhtimisteaduskond (viimane dekaan Ilmar Selge), psühholoogia- ja kommunikatsiooniteaduskond (viimane dekaan Voldemar Kolga) ning humanitaarteaduste keskus (juhataja Ene Grauberg). 14. juunil 2010 allkirjastas Eraakadeemia Nord OÜ juhatuse liige Indrek Grauberg volitatud esindajana Akadeemia Nord liitumislepingu Tallinna Ülikooliga. Akadeemilises plaanis toimus liitumine põhiliselt õigusteaduse ja marketingi õppekavade ning nendega seotud kohalike ja rahvusvaheliste lepingute ülevõtmise kaudu. Liitmise tulemusel alustas 1. juulil 2010 Tallinna Ülikooli iseseisva kolledžina tegevust Tallinna Ülikooli Õigusakadeemia, mis tegeles õppe-, teadus- ja arendustegevusega õigusteaduse valdkonnas, milles Akadeemia Nord sai kõrghariduse kvaliteediagentuuri hindamisnõukogult tähtajatu õiguse õpet läbi viia. 14. juunil 2010 sõlmitud liitumisleping põhines Tallinna Ülikooli ja Akadeemia Nord vahel 2. novembril 2009 sõlmitud koostöölepingul, haridus- ja teadusministri 30. novembri 2009. aasta käskkirjal ja Eesti kõrghariduse kvaliteediagentuuri ettepanekutel Akadeemia Nordile õppe läbiviimise õiguse andmise kohta. Senised Akadeemia Nord õiguse õppekavade üliõpilased said jätkata õpinguid Tallinna Ülikooli Õigusakadeemias. Ka kõigi muude Akadeemia Nord õppekavade üliõpilased said õpinguid jätkata, kuid nende õpetamisse kaasati Tallinna Ülikooli õppejõud. 2011. aastal sõlmiti koostööleping Sisekaitseakadeemiaga. 2015. aastal Tallinna Ülikoolis toimunud struktuurireformi käigus sai Õigusakadeemiast Tallinna Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi õigusteaduse õppesuund. 2015. aastal valiti ühiskonnateaduste instituudi direktoriks õigusteaduste doktor Indrek Grauberg. 2020. aastal valiti ta teist korda ühiskonnateaduste instituudi direktoriks. Tooming, Urmas. Akadeemia Nord alustab tööd Tallinna Ülikooli koosseisus. Postimees, 14. juuni 2010. Tallinna Ülikooli koosseisus alustab tööd Õigusakadeemia. Tallinna Ülikooli veebisait. "Tallinna Ülikooli Õigusakadeemia ja Sisekaitseakadeemia sõlmisid koostöölepingu" tlu.ee, 24. august 2011 Alo Raun "Nordi rektor: Tartu Ülikool ei ole nii nõrk, nagu mina arvan" Postimees, 16. juuni 2010 "Väliseksperdid: Tallinna ülikooli õigusakadeemia tuleb TTÜ-ga liita" Eesti Päevaleht, 22. juuli 2015
Urda raudteepeatus

Urda raudteepeatus on raudteepeatus Harju maakonnas Saue vallas Laagri aleviku lõunaserval. Peatus on nimetatud lähedal asuvast Urda kinnistu järgi. Urda raudteepeatus asub laiarööpmelise Tallinna–Keila raudtee ääres ligi 15 km kaugusel Balti jaamast. Peatus jääb Laagri ja Padula raudteepeatuse vahele. Alates 2022. aastast on Urda peatuses kaks perrooni: Tallinna suunduvad rongid peatuvad Urda 2. tee platvormi ääres (Coop Maksimarketi-poolne platvorm) ning Keila/Paldiski/Turba suuna rongid 1. tee platvormi ääres (Laagri-poolsel platvormil). Urda raudteepeatust läbivad Elroni reisirongid. Raudteepeatus kuulub teise sõidutsooni. Ümberistumisvõimalused Laagri alevikus: Bussipeatus Urda jaam: buss L1 (Laagri aleviku siseliin) buss 112 (Saue jaam – Zoo) Bussipeatus Urda (Laagri Bauhofi ees): buss 18A (Urda – Viru keskus) buss 119 (Tallinn–Lehetu) buss 163 (Tallinn–Haiba) buss 191 (Tallinn–Saue) Veskitammi tänaval bussipeatuses Laagri alevik liinibussidele 20A (Laagri alevik – Viru Keskus) ja 27 (Laagri alevik – Harkujärve). Minnes mööda Pärnu maanteed Tallinna poole tagasi, tuleb ümberistumisvõimalus bussipeatuses Laagri Tallinna liinibussidele 18 (Laagri–Viru keskus) ja 27 (Laagri alevik – Harkujärve). Raudtee ääres on kaks ooteplatvormi pikkustega 150 meetrit. Urda raudteepeatus avati liikluseks 6. augustil 2008. Raudteepeatus ehitati Euroopa Regionaalarengufondi (ERDF) projekti raames. Peatusest põhja poole jääb Laagri aleviku Kuuse tänava elamurajoon. 2022. aastal valmis läbi Urda teine peatee, mis võimaldab kummaski suunas üheaegset rongiliiklust. Seoses uue teega rajati ka teine ooteplatvorm ning pikendati jalakäijate tunnelit. Raudtee alla on rajatud jalakäijate tunnel, kust pääseb Pärnu maantee äärsesse Laagri Maksimarketisse ja Laagri Rimisse. Kaubanduskeskuse lähedal asub Tännassilma tehnopark. Laagri uus raudtee­peatus tuleb kasutusele juunis. Euroopa Liidu struktuurifondid, 09. mai 2008 "Elroni tsoonid". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. november 2015. Vaadatud 22. oktoobril 2015. "Bussipeatus "Laagri Maksimarket". Sõiduplaanid". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. oktoober 2014. Vaadatud 29. juulil 2009. "Bussipeatus "Laagri alevik". Sõiduplaanid". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. oktoober 2014. Vaadatud 29. juulil 2009. "Bussipeatus "Laagri". Sõiduplaanid". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. detsember 2017. Vaadatud 29. juulil 2009. AS Eesti Raudtee avaldamata andmed. Urda jaama ehitatakse uut ooteplatvormi; Harju Elu, 06.05.2021 Elektriraudtee avab homme täiesti uue peatuskoha.[alaline kõdulink] Viater Ehitus AS koduleht.  Urda raudteepeatus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Sõidame Urtta. wipsi blogi, 7. juuli 2008 Urda peatuskoht; Eesti Raudteeajaloo Selts Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Botswana pula

Pula (tsvana keeles 'vihm; õnnistus') on Botswana rahaühik. Lühend on BWP. Pula jaguneb 100 thebe'ks (tsvana keeles 'kilp'[viide?]). Pula võeti kasutusele 1976. aastal. Enne seda oli Botswana iseseisvuse ajal (1966–1976) kasutusel Lõuna-Aafrika rand (ZAR). Märtsis 2011 võrdus 1 euro umbes 9,3 Botswana pulaga.
Urmas Voolpriit

Urmas Voolpriit (26. mai 1976 Tallinn – 4. veebruar 2022) oli eesti muusik. Aastatel 2007 kuni 2019 töötas ta Eesti Televisioonis helirežissöörina. Ta oli ansambli Blind kitarrist ja laulja ning muusikakollektiivi Memoriaalansambel kitarrist. 4. veebruaril 2022 tabas Voolpriitu ootamatu terviserike ning ta suri 45-aastaselt. Voolpriidu mälestuseks kõlas Eesti Laul 2022 teise poolfinaali lõputiitrite ajal Blindi hitt "Emmanuelle". Merit Maarits (4. veebruar 2022). "Suri muusik Urmas Voolpriit". ERR. "Mis laul kõlas Eesti Laulu lõppedes? ETV tegi südamliku järelhüüde lahkunud kolleegile". Sky.ee. 5. veebruar 2022.
California laht

California laht (mööndav nimekuju Kalifornia laht) on laht Vaikse ookeani idaosas, Põhja-Ameerika (Mehhiko) ja California poolsaare vahel, avaneb lõunasse. Lahe põhjatipus on tugevad looded. Asub kuuma ja kuiva kliimaga piirkonnas. Lahte ümbritseb Sonora kõrb. Lahte suubub Colorado jõgi.
Tsvana keel

Tsvana keel (tsvana Setswana) on bantu keel, mida kõneletakse Aafrika lõunaosas Botswanas (enamuskeel) ning Lõuna-Aafrika Vabariigi Loodeprovintsis (enamuskeel) ja Põhja-Kapimaa provintsis, aga ka Namiibias ja Zimbabwes. Tsvana keel on Botswana üks kahest ja Lõuna-Aafrika Vabariigi üks üheteistkümnest ametlikust keelest. Kõnelejate koguarv on umbes 4 miljonit, neist Botswanas on umbes 1,5 miljonit. Tsvana keel kasutab ladina kirja.