laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Keskööpäike

"Keskööpäike" (algupärandi pealkiri "Midnight Sun") on Stephenie Meyeri romaanisarja "Videvik" planeeritud raamat, mis esitab romaani "Videvik" tegevuse Edward Culleni vaatepunktist. Sellele eelnes sarja neljas osa "Koidukuma". 2008. aasta augustis katkestas Meyer raamatu kirjutamise, sest selle 12 peatükki olid lekkinud internetti. Ta teatas, et juhtunu tõttu jääb raamat määramata ajaks ootele.Aga nüüd avalikustas ta isiklikult et raamat siiski ilmub 04.08.2020 inglise keeles
Zaijaniidide riik

Zaijaniidide riik ehk Abdalvadiidide riik oli riik praeguse Alžeeria alal 1235–1556. Seda valitses Abdalvadiidide dünastia. Pealinn oli Tlemcen. Riigi senine Almohaadide asevalitseja kuulutas end iseseisvaks 1235. aastal Almohaadide riigi lagunemisel, 14. sajandil (1337–1358) oli riik valitsetud Maroko Mariniidide dünastia poolt. 15. sajandil riik nõrgenes ning sattus naaberriikide - Ifriqiyat (Tuneesia, Ida-Alžeeria ja Lääne-Liibüa-Tripolitaania) valitsenud Hafsiidide dünastiast kaliifide, Maroko Mariniidide ja Vahemere põhjarannikul valitsenud Aragoni mõju alla. 1554. aastal langes nõrgenenud riik Osmanite riigi vasalliseisusesse.
Tartu–Kõrveküla tee

Tartu–Kõrveküla tee (varem Kõrveküla–Tartu tee, registrinumber 95) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Tartus Narva maantee ja Puiestee tänava ristmikult ja lõpeb Raadi alevis Jõhvi–Tartu–Valga tee 127. kilomeetril. Tee pikkus on 3,5 km. Linna piires kattub tugimaantee Narva maanteega (kohalik tee). Maantee algusest 2,2 km kaugusel ületab see Raadi kergliiklustee tunnelit. Teeregister, andmed seisuga 8.12.2022.
Ian Carmichael

Ian Gillett Carmichael (18. juuni 1920 – 5. veebruar 2010) oli Briti filmi- ja teatrinäitleja. Carmichael kogus tuntust selliste filmidega nagu "Private's Progress" (1957), "Brothers in Law" (1957) ja "I'm All Right Jack" (1959). Samuti tegi ta kaasa BBC draamasarjas "The World of Wooster" ja BBC sarjas "Wives and Daughters". Ian Carmichael andmekogus IMDb (inglise)
‘Abd ar-Raḩmān I

‘Abd ar-Raḩmān I (araabia عبد الرحمن الداخل‎; 731 Damaskus – 30. september 788) oli Córdoba emiraadi rajaja, esimene Córdoba emiir (756–788) Andaluusias. ‘Abd ar-Raḩmān I oli kaliif Hishāmi pojapoeg. Pärast 750. aastal toimunud Omaijaadide kukutamist kalifaadis ja Abbasiidide veresauna Omaijaadide kallal põgenes ta Palestiina ja Egiptuse kaudu Magribisse. Seal aitas teda berberite hõim, millest tema ema pärit oli. Berberite toetusel maabus ta augustis 755 Andaluusias Málaga ja Almería vahel ning võitis mais 756 asevalitsejat Yūsuf ibn ‘Abd ar-Raḩmān al-Fiḩrīd. Samal aastal ülendas ta end emiiriks, lahutades sellega Andaluusia Abbassiidide kalifaadist. Kuni 760. aastani tuli tal siiski veel võidelda Abbassiidide pooldajatega. ‘Abd ar-Raḩmān I alustas valitsemist emiraadi korraldamisest. Andaluusia jaotati provintsideks, Kesk-Hispaaniasse aga rajati Mérida markkrahvkond, Toledo markkrahvkond ja Zaragoza markkrahvkond, mille eesotsas olid sõjaväelised komandandid, kes pidid kaitsma põhjapiiri kristlike riikide (sealhulgas Astuuria) eest. Markkrahvkondades valitsesid vägevad suguvõsad, mis valitsesid osalt Córdobast üsna sõltumatult. Nii valitses Zaragozat ja Ebro orgu kuni 907. aastani suure autonoomiaga Banū Qāsī suguvõsa. Aastal 778 leidis aset esimene kokkupõrge Frangi riigiga, kui mässuline Fiḩrī suguvõsa sõlmis liidu Karl Suurega. Zaragoza piiramine frankidel siiski ebaõnnestusid. Maha suruda tuli ka mitu berberite mässu (766–776). Siiski jättis ‘Abd ar-Raḩmān I oma järglasele kindlustatud riigi. ‘Abd ar-Raḩmān I ajal algas intensiivsem araablaste sisseränd Süüriast, mis kiirendas Andaluusia kultuurilist arabiseerimist tunduvalt. Juba ‘Abd ar-Raḩmān I alustas ulatuslikku ehitamist. Peale Córdoba kindlustamuse rajas ta Arruzafa palee ning alustas Córdoba mošee ehitamist. Uute niisutus- ja kanaliehitustehnikatega edendati põllumajandust. See lõi eeldused keskmise suurusega ja väikeste talumajapidamiste arenguks ning pani aluse hilisemale põllumajanduse õitsengule. Pärast ‘Abd ar-Raḩmān I surma 788 tõusis troonile tema poeg Hishām I.
Veisekasvatus

Veisekasvatus on loomakasvatuse haru, mis tegeleb veiste pidamisega piima, liha ja naha saamiseks või tööloomana kasutamiseks. Sõltuvalt otstarbest jaotatakse veisetõud järgmisteks rühmadeks: piimatõud liha-piimatõud lihatõud tööveisetõud. Piimatõugude kasvatamisega tegeleb piimakarjakasvatus ja lihatõugude kasvatamisega lihakarjakasvatus. Peale veiste tegeleb veisekasvatus kodustatud pühvlite, jakkide, seebude ja seebulaadsete veiste bantengide, gajaalide jt kasvatamisega. Marika Oeselg. Praktiline veisekasvatus. Olustvere : Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskool, 2015
Ilisós

Ilisós (kreeka Ίλισός) on väike jõgi Kreekas Atika piirkonnas. Jõgi algab Ymittóse mäeahelikust, voolab Ateenast läbi (antiikajal möödus linnast lõuna poolt) ja suubub Kifisóse jõkke (antiikajal suubus võib-olla Fálirou (Phaleroni) lahte). Ilisóse ääres seisis Platoni "Phaidroses" mainitud plaatan.
‘Abd ar-Raḩmān III

‘Abd ar-Raḩmān III (araabia keeles عبد الرحمن لثالث ) ehk ‘Abd ar-Raḩmān ibn Muḩammad ibn ‘Abd Allāh (889 või 891 – 15. oktoober 961 Córdoba) oli Umaijaadide dünastiast kaheksas Córdoba emiir 912–929 ja esimene Córdoba kaliif 929–961. ‘Abd ar-Raḩmān III oli Córdoba emiir al-Mundhīri venna pojapoeg ning sai oma vanaisa ‘Abd Allāh ibn Muḩammadi järglasena Córdoba emiraadi valitsejaks (vanaisa oli lasknud tema isa hukata). Tal õnnestus kõigepealt mitu mässu maha suruda ning 913 alistada Sevilla. Võitlust mässulistega kergendasid ‘Umar ibn Ḩafşūni surm (918) ning järgnev võimuvõitlus Ḩafşūni suguvõsa sees. Ka kodusõja puhkemine Leóni kuningriigis 925 nõrgendas markkrahvkondade muslimitest mässulisi, keda toetas León. Aastal 928 oli Ḩafşūni suguvõsa Bobastros sunnitud kapituleeruma. Samal aastal alistati Mérida markkrahvkond. Toledo vallutamisega jõudis mässude mahasurumine riigis lõpule. 16. jaanuaril 929 võttis ‘Abd ar-Raḩmān III endale kaliifi tiitli. Peamine põhjus oli oht Magribi šiiitidest Fatimiidide poolt, kes samuti nõudlesid Kalifaati. Hiljem oli Fatimiididega kokkupõrkeid ülevõimu pärast Marokos. Juba alates 914. aastast oli rajatud sõjalaevastikku, ning 931 hõivati mereäärsed linnad Ceuta ja Tanger (Melilla oli vallutatud juba 927) ning need muudeti kindlusteks. Liidud berberi hõimudega (sealhulgas Banū Īfrān) ja Salihhiididega takistasid Fatimiidide ekspansiooni jätkumist Marokos. Ka Kastiilia ning Leóni kuningriigi vastu kaitses ‘Abd ar-Raḩmān III end pikaajalises võitluses hästi, näiteks võideti 920 Leóni ja Navarra kuningriiki. Ent augustis 939 sai ‘Abd ar-Raḩmān III Simancase lahingus Leónilt rängalt lüüa; kaliif ise sai haavata ja pääses napilt vangivõtmisest. Siiski õnnestus 951 kehtestada Córdoba kalifaadi ülevõim Leóni, Kastiilia ja Barcelona üle, millega kaasnesid kristlastelt suured andamid. Córdoba kalifaadi tähtsust näitab ka tõik, et Bütsants sõlmis selle riigiga liidu Fatimiidide vastu ning Otto Suur saatis Córdobasse Saksa saatkonna. Pärast mässude mahasurumist puhkes riigi majandus õitsele. Sellele aitasid kaasa muu hulgas Idamaade niisutustehnikate kasutuselevõtt põllumajanduses ning siidiussikasvatuse alustamine. Ka Vahemere kaugkaubandusel oli suur tähtsus. Tänu kunsti, kultuuri ja teaduse edendamisele ning intensiivsele ehitamisele tõusis Córdoba Konstantinoopoli ja Bagdadi kõrvale üheks Vahemere maade tähtsamaks kultuuri- ja majanduskeskuseks. Muu hulgas rajati pärast 936. aastat Madīnat az-Zahrā'. Pärast ‘Abd ar-Raḩmān III surma sai Córdoba kaliifiks tema poeg al-Ḩakam II.
Kolõma mägismaa

Kolõma mägismaa ehk Gedan ehk Gõdan (vene keeles Колымское нагорье ehk Гедан ehk Гыдан) on mägismaa Venemaa kirdeosas Kirde-Siberis peamiselt Magadani oblasti territooriumil. Mägismaa lõunaosa paikneb Jama ja Gižiga lahe rannikul. Kolõma mägismaa koosneb mäeahelikest, lavamaadest ja seljakutest, mis eraldavad Kolõma jõe jõgikonda Vaikse ookeani vesikonna jõgedest. Suntar-Hajata ahelikust ulatub ta idas ja kirdes 1300 km kaugusele Anadõri jõelähteni. Mägismaa edelaosas on ülekaalus lavamaad, lühikesed mäeahelikud ja graniidist mäemassiivid kõrgusega 1500–1800 m. Kirdes paikneb mitu mäeahelikku, mis on eraldatud tektooniliste nõgude poolt. Need on Maimandžinski ahelik (kuni 1800 m), Ola lavamaa, Seimtšani-Bujundini nõgu, Omsuktšani ahelik (kuni 1962 m), Omsuktšani nõgu, Korkodoni ahelik, Kedoni ahelik, Ülemkedoni nõgu, Kongini ahelik, Molongdini ahelik jt. Kolõma mägismaa läänenõlval on mandriline paraskliima. Juuli keskmised õhutemperatuurid on +8...+10 °С, jaanuari –40 °С. Suvi on kuiv. Idanõlv on tuulepealne niiske kliimaga. Juuli keskmine õhutemperatuur on +4 °С, jaanuari kuni –20 °С. Kolõma mägismaa 2/3 territooriumist on metsatu, esineb sammalde ja samblikega mägitundra ning kääbus-seedermänd. Jõeorud ning mäeahelike ja seljakute nõlvade alaosad on kaetud kõrguseni 500 m põhja- ja kuni 800 m lõunanõlvadel hõredate lehisemetsadega. Orgude põhjas on levinud lammimetsad. Kolõma mägismaal on kulla, tina ja haruldaste muldmetallide leiukohad. Nõgudes on kivi- ja pruunsöe leiukohad. Mägismaal on rohkesti termaalvett.
Dominique Strauss-Kahn

Dominique Strauss-Kahn (sündinud 25. aprillil 1949 Neuilly-sur-Seine'is, Pariis Prantsusmaa) on juudi päritolu Prantsusmaa majandus- ja poliitikategelane. Aastatel 2007–2011 oli Strauss-Kahn Rahvusvahelise valuutafondi juht. Strauss-Kahn tegutses aastatel 1997–1999 Lionel Jospini valitsuses rahandus- ja majandusministrina. Ta on Prantsusmaa Sotsialistliku Partei liige ning kuulub selle vasaktsentristlikusse tiiba. Ta kavatses kandideerida 2012. aasta Prantsusmaa presidendivalimistel Sotsialistliku Partei kandidaadina. Strauss-Kahn on olnud viimastel aastatel kriitiline neoliberaalse majanduskorralduse suhtes ja pöördunud 2000. aastatel majanduskriisi hoiatusega USA ametkondade poole. 3. aprillil 2011 esines ta pooleteisetunnise kontseptsioonilise kõnega Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga iga-aastasel ühisel koosolekul. Strauss-Kahn kõneles siis vajadusest kujundada kriisijärgses maailmas uus majandus- ja sotsiaalpoliitika nii riikides kui ka rahvusvahelises praktikas. 15. mail 2011 vahistati ta New Yorgi John F. Kennedy rahvusvahelisel lennuväljal kahtlustatuna hotelliteenija seksuaalses väärkohtlemises. Kohus otsustas teda eeluurimise ajaks kautsjoni vastu mitte vabastada ja ta saadeti Rikers Islandi vanglasse. Augustis 2011 otsustas prokurör kaebaja ebausaldusväärsuse tõttu Dominique Strauss-Kahni vastu esitatud süüdistused tagasi võtta. New Yorgis vahistati Rahvusvahelise Valuutafondi juht // DELFI, 15.05.2011 IMF: Strauss-Kahni vahistamine ei ole fondi teovõimet halvanud // DELFI, 15.05.2011
Dominique Blanc

Dominique Blanc (sündinud 25. aprillil 1956 Lyonis) on prantsuse näitleja. 6. septembril 2008 valiti ta 65. Veneetsia filmifestivalil parimaks naisnäitlejaks.
Ymittós

Ymittós (kreeka Υμηττός; vanakreeka ῾Υμηττός (Hymettos)) on mäeahelik Atikas, mis piirab Atika tasandikku kagust. Ymittós kerkib üle 1000 m. Antiikajal saadi Ymittósest metsa, mett ning valget ja sinist marmorit.  Ymittós – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Abdera (Hispaania)

Abdera oli vanaaja sadamalinn Hispaania lõunarannikul Malaca (Málaga) ja Carthago Nova (Cartagena) vahel bastulite asualal. Ta asus künkal praeguse Adra lähedal. Geograafilised koordinaadid on 36°44′ N, 3°01′ W. Linna asutasid kartaagolased kaubajaamana. Mõnda aega kestnud languse järel sai sellest Rooma riigis üks Hispania Baetica provintsi tähtsamaid linnu. Kõige vanematel Abdera müntidel on foiniikia kirjas abdrt ning Heraklese (Melkarth) pea ja tuunikala. Tiberiuse-aegsetel müntidel on linna peatempel kahe sambana püstitatud tuunikalaga.
Ḩāfez̧

Fail:HafezSeddighi.jpg Khwājah Shamsoddīn Moḩammad Ḩāfez̧-e Shīrāzī (خواجه شمس‌الدین محمد حافظ شیرازی; tuntud pseudonüümiga Ḩāfez̧; umbes 1325 – umbes 1389) oli üks kuulsamaid pärsiakeelseid luuletajaid. Sageli on teda nimetatud poeetide poeediks. Varasemas eesti ortograafias on tema nime transkribeeritud kujul Hafiz. Ḩāfez̧i kogutud teosed ("Diivan") võib leida enamiku iraanlaste kodudest. Tänini õpitakse ta värsse pähe ning kasutatakse vanasõnadena. Tema elu ja luulet on ohtralt analüüsitud, kommenteeritud ja tõlgendatud. 14. sajandile järgnenud pärsiakeelset kirjandust pole keegi ulatuslikumalt mõjutanud kui tema. Ḩāfez̧i gaseelide põhiteemad on armastus, veini ja joobumuse ülistus ning nende silmakirjalikkuse paljastamine, kes on seadnud end teiste üle kohtumõistjaks ja moraalivalvuriks. Tema mõju iraanlaste elus võib näha ta luuletuste sagedas kasutuses pärsia klassikalises muusikas, kujutavas kunstis ja kalligraafias. Ḩāfez̧i haud Shīrāzis on Iraani arhitektuuri meistriteos, mida sageli külastatakse. Ḩāfez̧i luulet on tõlgitud, mugandatud ja jäljendatud kõigis levinumates keeltes. Hazez (EI) E. Yarshater, I. An overview Hafiz and the Place of Iranian Culture in the World, Aga Khan III, 9. november 1936, London.
Tasapinnalisus

Tasapinnaline on ühemõõtmeline või kahemõõtmeline kujund, samuti punkt. Mõõde Kolmemõõtmelisus Tasapind
Põhja-Baikali mägismaa

Põhja-Baikali mägismaa (vene keeles Северо-Байкальское нагорье) on mägismaa Venemaa kaguosas Baikali järve ääres Irkutski oblastis ja Burjaatias. Põhja-Baikali mägismaal on mitu mäemassiivi ja tasaste tipualadega mäeahelikku (Ülemangara ahelik, Sõnnõri ahelik). Mägismaa kõrgeim koht 2578 m. Vitimi jõe org eraldab seda Patomi mägismaast. Koosneb moondekivimitest, kohati graniidist. Pinnases on igikelts. Põhja-Baikali mägismaal voolavad jõed kuuluvad Baikali järve vesikonna ja Leena jõgikonna koosseisu. Pikimad parvetusjõed on Tšaja (353 km), Tšetšui (231 km), Minja (176 km), Mogol (162 km), Okunaika (155 km), Kutima (141 km), Tõja (125 km), Domugda (115 km), Tšerepahhina (97 km) jt. Mägede nõlvad on kaetud lehisemetsaga, kõrgemal on mägitundra.
Juuli Suits

Juuli Suits (4. mai 1884 Tartu – 13. jaanuar 1957 Tallinn) oli Eesti esimene kutseline keraamik ja tarbekunstnik. Juuli Suits õppis 1907. aastal Kristjan Raua juures, sealt siirdus Helsingisse, kus õppis Ateneumi kunsttööstuskooli (Taideteollisuuskeskuskoulu; asus Ateneumi majas) kõrgemas astmes keraamikat. Järgmised neli aastat õppis Saksamaal Karlsruhes ja Münchenis keraamikat ja skulptuuri. 1913. aastal sai ta Peterburis ülevenemaalisel kunstkäsitöönduse näitusel hõbemedali ning organiseeris esimesed tarbekunstikursused Tartus. Aastal 1918 naasis ta Tartusse, kus töötas Tartu Naisühingu Käsitöökooli keraamikaosakonnas õpetajana. Pärast Teine maailmasõda töötas ta Tallinna Riiklikus Kunstimuuseumis restauraatorina ja 1954. aastast kuni surmani Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis. Suits viljeles tekstiilikunsti, dekoratiivskulptuuri ja väikeseformaadilist pronksbareljeefi. Ta avaldas Postimehes ja Käsitöölehes arvustusi keraamika ja tekstiili kohta, kirjutas ülevaateid ja artikleid tarbekunsti ajaloost. Suits õpetas keeli, joonistamist, kompositsiooni ja keraamikat. "Surmateateid raudkardina tagant". Teataja, 30. jaanuar 1957 Nekroloog. Sirp ja Vasar nr 3, 18. jaanuar 1957. Lk 8 Leila Anupõld. "Suits, Juuli, keraamik ja tekstiilikunstnik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 494–495
Püstine hiirehernes

Püstine hiirehernes (Vicia cassubica) on taimeliik liblikõieliste sugukonnast hiireherne perekonnast. [1] Püstine hiirehernes andmebaasis eElurikkus
Neljaseemnene hiirehernes

Neljaseemnene hiirehernes (Vicia tetrasperma) on taimeliik liblikõieliste sugukonnast hiireherne perekonnast. Neljaseemnene hiirehernes andmebaasis eElurikkus
Karvane hiirehernes

Karvane hiirehernes (Vicia hirsuta) on taimeliik liblikõieliste sugukonnast hiireherne perekonnast. Õied on väikesed, valkjad sinaka varjundiga, 4–7 õiega õisikutes. Õisikuraag on ligikaudu lehe pikkune. Kaunad on kahe seemnega, rombjad. Karvane hiirehernes andmebaasis eElurikkus
Kahemõõtmelisus

Kahemõõtmeline kujund on kujund, mille punktid on ühel tasapinnal, aga mis ei ole ühemõõtmeline. Kahemõõtmeline ruum on ruum, millel punkti asukoha märkimiseks on vaja kahte arvu ehk kahe põhiteljega ruum. Kahemõõtmeline kujund on alati tasapinnaline kujund. Graafikud on tavaliselt kahemõõtmelised, samuti maalid, pildid, fotod. Tasapinnalisus Kahemõõtmeline ruum N-mõõtmeline geomeetria Mõõde Tasapind
Põld-hiirehernes

Põld-hiirehernes (Vicia villosa) on taimeliik liblikõieliste sugukonnast hiireherne perekonnast. Põld-hiirehernes andmebaasis eElurikkus
Géza Jakó

Géza Jakó (4. jaanuar 1886 – 19. oktoober 1943) oli ungari päritolu Eestis tegutsenud keraamik ja pedagoog. Géza Jakó kutsuti Eestisse 1923. aastal avatava keraamikaosakonna juhatajaks. Ta oli varem õppinud rakenduskunsti Lääne-Euroopas ning töötanud tekstiili ja keraamika alal. Jakó panus Eesti keraamikasse seisneb eelkõige modernse keraamikatöökoja rajamises ja kohalike savisortide uurimises. 1933. aastal andis Riigi Kunsttööstuskool välja Géza Jakó koostatud esimese eestikeelse keraamikaõpiku "Eesti savitööstuse käsiraamat". Jáko juhtis keraamikaosakonda kümme aastat ja viis osakonna tugevale tehnoloogilisele alusele. Géza Jakó viljeletud Ungari traditsioonist lähtuv keraamika kutsus Eesti kunstiringkondades esile terava kriitika. Aastal 1933 pöördus Géza Jakó tagasi Ungarisse.
Peenelehine hiirehernes

Peenelehine hiirehernes (Vicia tenuifolia) on taimeliik liblikõieliste sugukonnast hiireherne perekonnast. Peenelehine hiirehernes andmebaasis eElurikkus
Suvivikk

Suvivikk ehk kurehernes ehk vikk (Vicia sativa) on taimeliik liblikõieliste sugukonnast hiireherne perekonnast. Vikk on hinnatud eelkõige söödakultuurina. Ahtalehine hiirehernes andmebaasis eElurikkus
Didrik Solli-Tangen

Didrik Solli-Tangen (sündinud 11. juunil 1987 Porsgrunni vallas) on Norra laulja. Ta valiti Norra esindajaks 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "My Heart Is Yours". Laul ei pälvinud kõrgeid punkte ning jäi 20. kohale, mis on korraldajamaale läbi aegade mitte kõige halvem, ent siiski üks kehvemaid tulemusi. Ametlik koduleht
Jean-Louis Trintignant

Jean-Louis Trintignant (11. detsember 1930 Piolenc – 17. juuni 2022) oli prantsuse filminäitleja. Jean-Louis Trintignanti tuntumad rollid on filmides "Mees ja naine", "Kolm värvi: punane", "Minu öö Maudi juures" ja "Z". Berliini filmifestivali auhind (1968) Berliini Hõbekaru filmi "L'homme qui ment" eest Cannes'i filmifestivali auhind (1969) Parima meesnäitleja auhind rolli eest filmis "Z" David di Donatello auhind (1972) Euroopa filmiauhind (2012) Parima meesnäitleja auhind rolli eest Michael Haneke filmis "Armastus" Neljal korral on ta olnud Prantsuse Kunstide Akadeemia auhinna Césari nominentide hulgas (1987, 1995, 1996 ja 1999). Trintignant oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli näitleja Stéphane Audran. Aastail 1960–1976 oli ta abielus filmilavastaja Nadine Trintignantiga. Sellest abielust sündis kolm last: Marie Trintignant (1962–2003), Vincent Trintignant (sündinud 1973) ja Pauline, kes suri 11-kuuselt. Tema onu Maurice Trintignant oli tuntud autovõidusõitja. Jean-Louis Trintignant andmekogus IMDb (inglise)
Kolmemõõtmelisus

Kolmemõõtmeline objekt on objekt, mis mahub kolmemõõtmelisse ruumi, ent ei ole tasapinnaline kujund. Kolmemõõtmeline eukleidiline ruum on ruum, millel punkti asukoha märkimiseks on vaja kolme arvu, ehk kolme põhiteljega ruum. Mitteeukleidiliselt on see ruum, mille kirjeldamiseks on vaja kolme mõõdet. 3D-mudelite, -skulptuuride, -arhitektuuri jms loomisel kasutatakse kolmemõõtmelist geomeetriat. Kolmemõõtmeline ruum N-mõõtmeline geomeetria Mõõde
Eesti I Portselanitööstus

Eesti I Portselanitööstus oli aastatel 1932?–1939 tegutsenud Eesti keraamikaettevõte. Selle asutasid Riigi Kunsttööstuskoolis keraamikat õppinud koolivennad Helmut Käsukond ja Jüri Jüriloo. Töökoja asutamise aasta määramisel on küsitavusi, kuid üldiselt võib arvata, et see toimus 1932. aastal. Üüriti Kotzebue 16a hoovis asunud vana soolalao ruumid. Ruumidesse ehitati ahjud, paigutati savi- ja glasuuritrumlid ning muu vajalik sisseseade. Esialgne plaan oli hakata tootma tehnilist portselani: elektriisolaatoreid, õllepudelikorke, salvipurke jne. Helmut Käsukond lahkus ettevõttest üsna varsti pärast selle käivitamist. Portselanitööstusse võeti tööle 1933. aastal Keraamika Tööstuskooli lõpetanud Ainold Sauman ja Friedrich Viitman. Aastatel 1936–1938 töötas ettevõttes 1936. aastal rakenduskunstniku tunnistusega kooli lõpetanud Mari Rääk. Seal on töötanud ka Arnold Kallas. Tänavapoolsest puumajast võeti lisaks soolalaole kasutusele treimis- ja dekoreerimisruumidena veel kaks tuba. Kui algselt plaanitud tehnilise portselani tootmisest ei tulnud midagi välja, orienteerus Jüriloo ümber kunstilise keraamika, peamiselt kõrgkuumusesemete tootmisele. Jüriloo töökojas põletati kõrgkuumustoodete kõrval ka madalkuumuskeraamikat. Eriti tuleb tunnustada töökojas kasutusel olnud soolapõletust. Vähesed selles tehnikas säilinud nõud asuvad Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis, Tallinna Linnamuuseumis ning ühes erakogus. Jüri Jüriloo töökojas olid kasutusel ka saviglasuurid. Nende glasuuridega kaetud esemetest on Ellinor Piipuu teostest säilinud aiafiguur „Kitsetall“ ja suur roheline draakonitega vaas. Jüriloo töökojas käisid oma keraamikaesemeid põletamas skulptorid Ferdi Sannamees, Aleksander Kaasik, Enn Roos, ka Aino Alamaa. 1937. aastal esines töökoda oma väljapanekuga RaKÜ 5. näitusel. 1939. aastal oli ettevõte pankrotis ja see müüdi OÜ Kodukäsitööle. Ettevõtte toodete põhjast leiab markeeringu EIP. Matvei, Jutta (2015). "Jüri Jüriloo ja tema portselanitööstus" (PDF). weebly.com. Vaadatud 21.12.2021. Kangro-Pool, Rasmus (20.11.1937). "RaKü näitus". Päevaleht. Vaadatud 21.12.2021. Toimetaja Voldemar Eller (1937). Rakenduskunsti Ühing "Rakü" 5. üldnäitus : 14. novembrist - 4. detsembrini 1937. Tallinn: Rakü.
Marie Trintignant

Marie Joséphine Innocente Trintignant (prantsuse hääldus: [maʁi tʁɛ̃tiɲɑ̃] ( kuula); 21. jaanuar 1962 – 1. august 2003) oli prantsuse filminäitleja. Marie Trintignant oli filminäitleja Jean-Louis Trintignant' ja filmilavastaja Nadine Trintignant' tütar. Ta on maetud Père-Lachaise'i kalmistule. Marie Trintignant andmekogus IMDb (inglise) Marie Trintignant cineartistes.com-i lehel "Prantsuse filmitäht suri koomast väljumata", Õhtuleht, 2.08.2003
Neljamõõtmelisus

Neljamõõtmelisus on matemaatikas ruumi omadus, mis seisneb selles, et tema mõõde on 4. Relatiivsusteoorias räägitakse näiteks neljamõõtmelisest aegruumist. Kolmemõõtmeline ruum n-mõõtmeline geomeetria Mõõde Tasand
Nadine Trintignant

Nadine Trintignant (neiupõlvenimi Nadine Marquand; sündinud 11. novembril 1934 Nice'is) on prantsuse filmilavastaja. Tema tuntum linateos on 1967. aastal valminud draamafilm "Mon amour, mon amour". Filmi peaosa mängis tema endine abikaasa Jean-Louis Trintignant. Nadine Trintignant oli aastail 1960–1976 abielus filminäitleja Jean-Louis Trintignantiga. Sellest abielust sündis kolm last: Marie Trintignant (1962–2003), Vincent Trintignant (sündinud 1973) ja Pauline, kes suri 11-kuuselt. Tema vend on samuti tuntud filmilavastaja Christian Marquand. Nadine Trintignant andmekogus IMDb (inglise)