Opioidiepideemia

Opioidiepideemiaks nimetatakse olukorda, kui sõltuvust tekitavad opioide sisaldavad retseptiravimid (peamiselt tugevatoimelised valuvaigistid) põhjustavad väärtarvitamise (misuse) ning kuritarvitamise (harmful use) tagajärjel märkimisväärseid meditsiinilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke kahjusid, sealhulgas suurenevad märgatavalt üledoosist tingitud äkk -ja juhusurma juhtumid. Opioidid on erinevad ja väga tugevad valuvaigistid, näiteks oksükodoon (tavaliselt müüakse kaubamärkide all OxyContin ja Percocet), hüdrokodoon (Vicodin, Norco) ja väga tugev valuvaigisti fentanüül, mida sünteesitakse sarnaselt teiste opiaatidega nagu oopiumist saadud morfiin ja heroiin. Miks fentanüülist saadakse surmavaid üledoose? Fentanüül on umbes 80–100 korda tugevam kui morfiin ja 40–50 korda tugevam kui farmatseutilise kvaliteediga 100 protsenti puhas heroiin, seetõttu on üledoseerimine ja surmad nii sagedased. Isegi juhuslik kontakt kasutatud fentanüüliplaastriga võib lapse tappa. Nende ainete tõhusus ja tugevus ning ka kerge kättesaadavus on vaatamata nende suurele sõltuvus- ja üledoosiriskile muutnud need levinuks nii raviprotseduuridel kui ka meelelahutuslike narkootikumidena. Opioidid on efektiivsed ägeda valu ravimisel, kuid vähem kasulikud kroonilise (pikaajalise) valu ravimisel, kuna riskid kaaluvad sageli kasu üles. Peamine risk on väärkasutamine ja kuritarvitamine. Rahustava toime tõttu piklikaju hingamiskeskusesse võivad opioidid suurtes annustes põhjustada hingamisdepressiooni ja hingamispuudulikkust ning surma. Ülemaailmse pandeemia risk on opioidide kättesaadavust mõjutanud kogu maailmas. Aastas sureb maailmas ilma valu vaigistamata umbes 25,5 miljonit inimest, sealhulgas 2,5 miljonit last, paljud neist juhtudest esinevad madala ja keskmise sissetulekuga riikides. Valu leevendamise kättesaadavuse erinevused on eri riikides praegu märkimisväärsed. USA toodab või impordib 30 korda rohkem valuvaigisteid kui vaja. Madala sissetulekuga riigid, näiteks Nigeeria, saavad vähem kui 0,2% vajaminevast ja maailma rikkaimate riikide 10% kasutab 90% kogu maailma morfiinist. Ameerika opioidiepideemia on põhjustanud opiofoobia, mis segab mõnede Lääne seadusandjate ja heategevusorganisatsioonide esindajate vahelist vestlust “narkootikumide retoorikavastase sõja” vastuvõtmisest, et olla vastu opioidide kättesaadavuse suurendamise ideele teistes riikides, kartuses, et välismaal algavad sarnased opioidiepideemiad. USA moodustatud seireagentuur International Narcotics Control Board (INCB) on sõltuvuse ennetamiseks ja opioidide meditsiiniliseks kasutamiseks piisava kättesaadavuse tagamiseks koostanud opioidide juurdepääsetavust piiravad näidisseadused, mida see julgustab riike kehtestama. Paljud neist seadustest mõjutavad märkimisväärselt madala sissetulekuga riike; näiteks otsustas üks näidisseadus, et opioide võivad pakkuda ainult arstid, mis piiras opioidide kättesaadavust vaesemates riikides, kus arste oli vähem. 2018. aastal kritiseeris Hiina riikliku uimastikomisjoni juhataja asetäitja Liu Yuejin USA turu rolli opioidide nõudluse suurendamisel. Meditsiiniuudiste portaal STAT teatas 2016. aastal, et kuigi USA-sse smugeldatud heroiini peamiseks allikaks on Mehhiko kartellid, pakuvad Hiina tarnijad nii toores fentanüüli kui ka selle tootmiseks vajalikke seadmeid. Briti Columbias avastas politsei labori, kus valmistati iga kuu 100 000 fentanüüli pille, mida nad vedasid Alberta Calgarysse. 2015. aastal diagnoositi üledoos Calgary piirkonnas 90 inimesel. Lõuna-Californias paljastasid föderaalagendid kodus töötava kuue pillipressiga narkolabori; iga masin oli võimeline tootma tuhandeid tablette tunnis. Aastal 2018 suri naine Londonis pärast tramadooli retsepti saamist Prahas asuvalt veebiarstilt, kes polnud oma haiguslugu arvesse võtnud. Suurbritannia seadusandjad tunnistasid, et selle kordamise peatamiseks ei saa midagi teha. The Timesi reporter sai 2019. aasta septembris osta viiest veebiapteegist opioide ilma perearstiga ühendust võtmata, täites veebipõhise küsimustiku ja saates oma passi koopia. Tegu on epideemiaga, mis toidab ravimitööstuse huve, mida näitavad ka ravimitööstuse investeeringud opioididega seotud ravimite turustamise kohta. Retseptiga ostetavate opioidide levitajad nagu AmerisourceBergen , Cardinal Health ja McKesson ning ravimitootja Teva Pharmaceutical on peamised levitajad, kes käitlevad umbes 90% USA retseptiravimitest. Ohio ja Summiti maakonnad süüdistasid eelpool mainitud ettevõtteid üleriigilise opioidikriisi õhutamises. Valitsuse andmetel oli opioididega seotud umbes 400 000 USA üledoosiga seotud surmajuhtumit aastatel 1997–2017. Suur opioiditootja on veel Iisraelis asuv ravimitootja Teva. Ühendriikide 2015. aasta opioidiepideemia läks Valge Maja hinnangul maksma 504 miljardit dollarit ehk veidi üle poole triljoni dollari. Majandusnõunike kogu märkis oma analüüsis, et epideemia maksumus oli enam kui kuus korda senistest hinnangutest kõrgem. Varasemad hinnangud ei peegeldanud analüüsi kohaselt tugevate, kuid sõltuvust tekitavate valuvaigistite põhjustatud surmajuhtumite tegelikku arvu (BNS, 2017). USA 45. president Donald Trump kuulutas opioidipruukimise riiklikuks tervishoiualaseks hädaolukorraks. Valitsuse hinnangul sureb Ühendriikides opioidisõltuvuse tõttu iga päev ligi sada inimest. Opioidisõltuvuse raviks on asutatud kliinikuid ja tugirühmi. Lisaks on välja töötatud opioidisõltuvusest vabanemiseks ravim Suboxone. Ravim on vaid üks osa raviteenusest. Lisaks ravimi andmisele peab patsiendile TAI suuniste järgi osutama psühhiaatrilist, psühholoogilist ja sotsiaalset abi eesmärgiga parandada tema füüsilist ja vaimset tervist ning ka sotsiaalset olukorda. Põhiliseks ravimeetodiks opioidisõltuvusest vabanemiseks Eestis on metadoonravi. Tervise arengu instituudi (TAI) suuniste järgi peab metadoonasendusravi olema kättesaadav ka kinnipidamisasutustes viibivatele opioidisõltuvusega isikutele. Selle eesmärgiks on see, et vabaduses alustatud ravi ei tohi kinnipidamise tõttu katkeda. Eesti vanglates on metadoonasendusravi võimaldatud alates 2008. aastast. Spetsialistide sõnul viiakse metadooni abil läbi nii võõrutusravi kui ka toetavat säilitusravi, mis on pikemaajaline ega taotle sõltuvusest vabanemist. Lubatud on n-ö legaalne pilvesolek, mis ei tekita teistele kahju ning on ohutum võrreldes ebaseaduslike narkootikumidega. TAI nakkushaiguste ja narkomaania ennetamise osakonna hinnangul on opioidisõltuvus krooniline haigus, mille ravis kasutatakse mitmesuguseid ravimeid ja üheks peamiseks ravimiks on siiski ka metadoon. Metadoonil põhinev asendusravi on tõenduspõhine ning seda rakendatakse maailmas juba alates 1960. aastast. Maailma terviseorganisatsiooni hinnangul on metadoonasendusravi siiani üks kõige efektiivsemaid opioidisõltuvuse ravi meetodeid. Metadoon kuulub ka Maailma Terviseorganisatsiooni eluliste ja oluliste ravimite nimekirja. SAS (12. oktoober 2017). "Analytics for prescription drug monitoring (PDMP)". SAS Institutes INC. ©2019. Vaadatud 06.12.2019. Wikipedia contributors/ Vikipeedia kaastöölised (9. detsember 2019 22:14 UTC). "Opioid epidemic". Wikipedia, The Free Encyclopedia. Vaadatud 11. detsembril 2019. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |aeg= (juhend); parameetris |autor= on üldnimi (juhend) Valge Maja (20. november 2017). "Valge Maja: opioidiepideemia läks maksma üle poole triljoni". Pealinn. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. detsember 2019. Vaadatud 10. detsembril 2019. Wikipedia contributors/ Vikipeedia kaastöölised (3. detsember 2019 21:31 UTC). "List of largest biomedical companies by revenue". Wikipedia, The Free Encyclopedia. Vaadatud 11. detsembril 2019. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |aeg= (juhend); parameetris |autor= on üldnimi (juhend) Drugs.com: Sophia Entringer, PharmD (4. november 2019). "Suboxone". Drugs.com. Vaadatud 11. detsembril 2019. Erik Kalda (16. märts 2017, 0:03). "Narkomaanid saavad ka vanglas metadooni". Põhjarannik. Vaadatud 11. detsembril 2019.