laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Laterns

Laterns on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Feldkirchi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Keo

Keo on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas. Keo külas sündis maalikunstnik Johannes Võerahansu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mäder

Mäder on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Feldkirchi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Meiningen (Vorarlberg)

Meiningen on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Feldkirchi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Irõna Bekeškina

Irõna Bekeškina (4. veebruar 1952 Ivdel – 21. märts 2020 Kiiev) oli ukraina sotsioloog. 2019. aastal oli ta veel mõttekoja Democratic Initiatives Foundation juht. Ukrainlased valivad taas, ilmselt jälle Zelenskõi leeri, Postimees, 21. juuli 2019
Toevaheldus

Toevaheldus on ottode ja romaani kirikuarhitektuuri iseloomustav ehitustava, mille puhul basiilika kõrgseina arkaadis vahelduvad rütmiliselt piilarid ja sambad. Levis lisaks Saksamaale ka Prantsusmaal ja Itaalias. Esines kaks peamist toevahelduse tüüpi: reini toevaheldus - vahelduvad piilar-sammas-piilar-sammas jne. alamsaksi toevaheldus - vahelduvad piilar - sammas - sammas - piilar - sammas - sammas jne. Alamsaksi tüüpi toevaheldus Hildesheimi Miikaeli kirikus Quedlinburgi St. Servatiuse kiriku alamsaksi toevaheldus Reini tüüpi toevaheldus Drübecki kloostrikirikus Knechtstedeni kloostrikirikus on piilaritel vööndkaari toetavad eendtoed Toevahelduse motiiv Milano St. Ambrogio kiriku kesklöövis Modena katedraali kesklööv piilaritel ja sammastel seotud süsteem Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
Lādzere

Lādzere on küla (vidējciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Vandzene valla edelaosas. Küla jääb valla keskusest Vandzenest 4, piirkonna keskusest Talsist 19 ja Riiast 129 kilomeetri kaugusele. Lādzere on tekkinud endise Lādzere karjamõisa (Ladsern, Ladsirn) keskuse juurde. Külas kasvab Läti suurim künnapuu Jaunoši ehk Lādzere künnapuu. Külla jääb ka Lādzere bussipeatus. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas dabas pieminekļi. Jaunošu vīksna "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 17. mail 2020.
Koikse

Koikse on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 20.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mozzarella

Mozzarella on juust, mille ajalugu sai alguse Itaalia lõunaosas Battipaglia piirkonnas. Mozzarella juustu valmistatakse traditsiooniliselt Itaalia pühvli piimast pasta filata meetodil. Seda toodetakse samal meetodil ka lehmapiimast kogu Itaalias, teistes Euroopa riikides ja Ameerika Ühendriikides. Mozzarella juust on ümara kujuga, kergelt soolane, valge, pehme ja ainulaadse venivusega. Pühvlipiima eelistatakse lehmapiimale, sest pühvlipiim annab puhtama valge värvuse, mis on mozzarella'le iseloomulik. Mozzarella on valgurikas, sisaldades üle 22 grammi valku 100 g kohta, ja vähese süsivesikusisaldusega, sisaldades umbes 2 grammi süsivesikuid 100 g kohta. Üldiselt moodustavad suurema osa juustu rasvadest küllastunud rasvad. Ükskõik, kas kasutatakse lehma- või pühvlipiima, valmistatakse mozzarella't alati pasta filata meetodil. Piima inkubeeritakse termofiilseid baktereid sisaldava vadakuga ja seejärel lisatakse see kohupiima moodustamiseks laabi. Kohupiim kuumutatakse vees või vadakus seni, kuni see muutub tekstuurilt elastseks. Kohupiim venitatakse, sõtkutakse ühtlaseks massiks ja vormitakse ümarateks pallideks ning seejärel valmib sellest mozzarella. Värske mozzarella maitseb alati kõige paremini, kuid see säilib umbes nädal aega ka külmkapis kinnises karbis. Lisaks saab seda säilitada nõrgas soolvees, mida tuleks iga päev uuendada. Mozzarella on üks neist juustudest, mida saab külmutada ilma, et tekiks maitse- või struktuurimuutused. Kõige rohkem kasutatakse mozzarella't pitsa peal ja mitmesuguste salatite koostisainena. Jana, A.H., Mandal, P.K. 2011. Manufacturing and Quality of Mozzarella Cheese: A Review Vaadatud 2. aprill 2020. Filippone, P.T. 2020. What Is Fresh Mozzarella Cheese? Vaadatud 3. aprill 2020. Joseph, M. 2018. Mozzarella Cheese: Nutrition Facts (and Is It Healthy?) Vaadatud 1. aprill 2020. Ajakirjade Kirjastus AS. Mozzarella Vaadatud 2. aprill 2020.
Serhi Martšenko

Serhi Martšenko (ukraina keeles Сергій Михайлович Марченко; sündinud 24. jaanuaril 1981 Makarivis Kiievi oblastis) on Ukraina majandustegelane ja poliitik. Ta on 20. märtsist 2020 Ukraina rahandusminister. Ta sündis 1981. aastal Makarivis Makarivi rajoonis Kiievi oblastis. Ta sai keskhariduse Makarivi 1. Keskkoolis. 2002. aastal omandas ta magistrikraadi riigi rahanduse juhtimises Ukraina Riiklikust Maksuteenistuse Akadeemiast. Ta oli 27. maist 2016 kuni 26. juulini Ukraina aserahandusminister. 21. augustist 2018 kuni 19. maini 2019 oli ta Ukraina Presidendi Administratsiooni ülema Ihor Rainini asetäitja. Alates 20. märtsist 2020 on ta Ukraina rahandusminister. Ta on abielus ning tal on tütar ja poeg.
Keila Tankimägi

Keila Tankimägi on tehisküngas Harju maakonnas Keilas. Tankimägi asub Keila mäe kõrgendikul, mille looduslik absoluutne kõrgus on 48 m. Tankimäe absoluutne kõrgus on 53,7 m. Tankimägi on nime saanud Nõukogude okupatsiooni ajal Keilas tegutsenud tankipolgu järgi. Mäge on kutsutud ka Leinomäeks – aastatel 1995–2003 Keila linnapeana olnud Leino Mäe järgi. Nõukogude ajal paiknes Loode-Keila metsades Nõukogude sõjaväe Eestis dislotseerunud 228. tankipolgu polügoon. Tankimäge kasutati tankide mäkketõusu ja -laskumise harjutamiseks. Tankipolgu territooriumil tegutses aastatel 1990–1991 Interrinde piraatraadiojaam Nadežda, mille abil edastati venekeelseid raadiosaateid kolm korda päevas. Pärast Nõukogude sõjaväe lahkumist 25. augustil 1994 hakati tankipolgu hooneid lammutama. Lammutusjäägid viidi Keila Terviseradade alale, peamiselt Tankimäele. 20. sajandi lõpus ja 21. sajandi alguses hakati Tankimäe ümbrusesse valdavalt lõuna ja ida poole arendama terviseradasid. Hoogsam areng sai alguse 2007. aastal. Tänapäeval on Tankimägi tuntud kelgunõlvana, mida läbivad Keila Terviseradade suusarajad. Küngast läbib ka 7 km matkarada. Tankimäe ümbruses asetseb veel võrkpalliplats, 3 rulluisurada, laste seikluspark tarzanirajaga, BMX-rattarada, 2 jalgpalliväljakut ja kettagolfirada. Mäel on peetud orienteerumisvõistlusi ja -päevakuid, koertekrossijookse, jalgrattavõistlusi, jüriööjookse jne. [1], "Reljeef". Maaamet. Vaadatud: 24.03.2020. Heli Nurger. "Keikæl, Kegel, Keila". Keila: Harjumaa Muuseum, 2003. ISBN 9985915860 Pekka Erelt. Raadiohääl Keila tankipolgust. Eesti Ekspress, 17. august 2006
Terebovlja

Terebovlja (ukraina Теребовля, poola Trembowla) on linn Ukrainas Ternopili oblastis, Terebovlja rajooni halduskeskus. Terebovlja asub Ternopilist umbes 30 km lõunas. Terebovljat on esmamainitud 1097. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1389. aastal. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks linn 1772. aastal Austria keisririigi võimu alla. Lühikest aega kuulus Terebovlja aastatel 1810–1815 Venemaa Keisririigile. 1918. aasta novembrist kuni 1919. aasta juunini oli Terebovlja Ukraina Rahvavabariigi koosseisus. 1919–1939 kuulus linn Poola koosseisu. 1939. aasta septembris hõivas Terebovlja Punaarmee ja mõni aeg hiljem annekteeriti linn Ukraina NSV osana Nõukogude Liidu koosseisu. Saksa väed vallutasid Terebovlja 6. juulil 1941, Punaarmee vallutas linna tagasi 23. märtsil 1944. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Terebovlja elanikest ukrainlasi 97,92%, venelasi 1,46%, poolakaid 0,30% ja valgevenelasi 0,10%. Теребовля Теребовлянська об'єднана територіальна громада Національний склад міст Datatowel.in.ua
Kõrvetaguse

Kõrvetaguse on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Raikküla valda. Kõrvetaguse peakraav Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 8.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Zbaraž

Zbaraž (ukraina Збараж) on linn Ukrainas Ternopili oblastis, Zbaraži rajooni keskus. Asub Gnizna jõe ääres. Linna on esmamainitud 1211. aastal. Linnaõigused sai 1939. aastal. 1569–1772 kuulus Rzeczpospolitale, 1772–1918 Austria-Ungarile (Galiitsiale) ja 1919–1939 Poola Vabariigi Tarnopoli vojevoodkonda. Zbaražis sündis poola peaminister Ignacy Daszyński (1886–1936). Zbaraži koduleht
Lipa

Lipa on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas. Külast on pärit Uku Masing. Tema kodukohaks olnud Einu talu on arvatud ajaloomälestiseks. Külas tegutses kuni 2009. aastani Raikküla Lasteaed-Algkool. Alates 1909. aastast paiknes kool Raikküla ministeeriumikooli hoones, mis on arvatud ajaloomälestiseks. Muinasajal asus külas Lipa linnus. Linnusekoht on arvatud arheoloogiamälestiseks nagu ka sellest umbes 300 m kagusse jääv muinaskalmistu. Uku Masingu kodukoht, Einu talu Raikküla ministeeriumikooli hoone Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Uus aeg suleb vana kogukonna südame" Maaleht, 16. juuli 2009
Souss

Souss on väga pehme pliiats, näiteks söest, nõest, või kriidipulbri ja sideaine (liimi) segust vormitud pulgake, mis võib olla must, valge, sangviini- või umbrapruun. Tänapäeval müüakse soussi sageli puitümbrises nagu pliiatseid. Soussi võib kasutada nii märjalt kui kuivalt joonistamiseks. Kuivalt kasutamiseks hõõrutakse souss peeneks ja kantakse hõõrlaga (tihedast paberirullist valmistatud poole kuni pooleteise cm jämedune pliiatsitaoline vahend) joonistusele. Võrreldes söega on soussi paberilt raskem eemaldada. Seepärast peaks joonistuse üldvormi enne paberile paika panema. Sousiga kaetud pindu saab hiljem pliiatsiga ja muude joonistusvahenditega üle töödelda. Kuid vastupidine pole võimalik, grafiidiga kaetud pinnale souss ei jää. Märjalt sarnaneb sousiga töötamine akvarellitehnikaga. Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 https://kunstjahobi.ee/est/catalogsearch/result/?q=sous Joonistamise ja maalimise õpik. Tallinn, Eesti NSV Kunst, 1963 Günther Reindorffi sousi ja itaalia pliiatsiga tehtud illustratsioonid Jack Londoni jutustusele "Valgekihv" Соус. – Художественная школа (materjali ajaloo ja kasutamise kohta, vene keeles) Video: töötamine sousiga märjalt (vene keeles)
Paljassaare põik

Paljassaare põik on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Paljassaare asumis. Tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Nimi on seotud Paljassaare teega. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 25.10.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 286.
Paagi tänav

Paagi tänav (13.06.1958) asub Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Paljassaare asumis meremärkide nimerühmas: paak - lihtsa ehitusega kaldamärk, mille tipus on valge kilp või plinktuli. Läheduses asus ajavahemikul 13.06.1958 - 27.07.1984 ka Toodri tee: tooder - navigatsiooniohtude ja laevateede tähistamiseks ettenähtud paika ankurdatud, ujuki abil vees püsti seisev varras, mille tipus on korv, rist, kera või lipp.
Monastõrõska

Monastõrõska (ukraina Монастириська, poola Monasterzyska) on linn Ukrainas Ternopili oblastis Tšortkivi rajoonis, Monastõrõska linnahromada halduskeskus. Kuni 2020. aastani oli Monastõrõska rajooni halduskeskus. Monastõrõska asub Ternopilist umbes 61 km edelas. Monastõrõskat on esmamainitud 1433. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1454. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Monastõrõska elanikest ukrainlasi 98,87%, venelasi 0,72% ja poolakaid 0,21%. Історія міста Монастириська Монастириська громада Національний склад міст Datatowel.in.ua
Lipametsa

Lipametsa on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Zalištšõkõ

Zalištšõkõ (ukraina Заліщики, poola Zaleszczyki) on linn Ukrainas Ternopili oblastis, Zalištšõkõ rajooni halduskeskus. Zalištšõkõ paikneb Dnestri vasakul kaldal, Ternopili oblasti ja Tšernivtsi oblasti piiril. Zalištšõkõ asub Ternopilist umbes 102 km lõunas. Zalištšõkõt on esmamainitud 1340. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1766. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zalištšõkõ elanikest ukrainlasi 98,17%, venelasi 1,40% ja poolakaid 0,17%. Zalishchyky Karpaty Info Національний склад міст Datatowel.in.ua
Artur Kuznetsov

Artur Ivanovitš Kuznetsov (vene Артур Иванович Кузнецов; sündinud 12. märtsil 1945 Lõuna vallas Petserimaal, praeguse Venemaa haldusjaotuse järgi Laura külanõukogus Petseri rajoonis Pihkva oblastis) on Venemaa ametnik ning endine Eesti NSV riigitegelane ja füüsik. Ta lõpetas 1969. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna, 1975. aastal kaitses füüsika-matemaatika kandidaadi kraadi. 1968–1990 töötas Kuznetsov Teaduste Akadeemia füüsika instituudis. Ta oli 24. aprill 1990 – 29. jaanuar 1991 rahvussuhete problemaatika eest vastutav minister Edgar Savisaare valitsuses. 1991. aasta detsembris võttis Kuznetsov Venemaa kodakondsuse. Peale Eestist lahkumist asus ta tööle Venemaa välisministeeriumis. 1992. aasta jaanuaris määrati Kuznetsov Venemaa suursaadikuks Eestis, kuid Eesti valitsus ei olnud nõus Kuznetsovi suursaadikuna aktsepteerima. Ta oli 1995–2002 Vene välisministeeriumi suursaadiku auastmes esindaja Kaliningradis. Sergei Stadnikov. Rohkem mitte-eestlasi juhtivatele ametikohtadele. Eesti Päevaleht, 10. november 2000 Кузнецов Артур Иванович Kadri Liik. Artur Kuznetsov: Venemaa ei kavatse Kaliningradi maha müüa. Postimeees, 29. märts 2001
Sniķeri

Sniķeri on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Vandzene valla loodeosas. Küla asub Grīva jõe ääres. Sniķeris kasvab kaks looduskaitsealust põlispuud - Zīlēni Väike tamm ja Zīlēni Suur tamm. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Skreite

Skreite on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Vandzene valla keskosas.
Šumsk

Šumsk (ukraina Шумськ, poola Szumsk) on linn Ukrainas Ternopili oblastis, Šumski rajooni halduskeskus. Šumsk asub Ternopilist umbes 77 km põhjakirdes. Asulat on esmamainitud 1149. aastal. Linnaõigused sai Šumsk 1999. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Šumski elanikest ukrainlasi 97,92%, venelasi 1,02% ja poolakaid 0,82%. Історія міста Шумськ Шумська громада Національний склад міст Datatowel.in.ua
Modernism

Modernism (inglise keeles modernism) on valgustusajastu ideede jõudmine kunsti- ja kultuuripraktikasse, umbes aastal 1850. Modernism on kultuuriliikumiste seeria, milles uuendati (reformiti) erinevaid kunstiliike, sealhulgas paljusid suundumusi kujutavas kunstis, arhitektuuris, disainis, muusikas, kirjanduses, tantsus ja teatris. Modernism oli mäss 19. sajandi akadeemiliste, ajalooliste ja konservatiivsete traditsioonide vastu. Moodsat romaani, kaasaegset teatrit, arhitektuuri ja luulet tuli uuendada, et need peegeldaksid paremini kaasaegset tööstusühiskonda. Kultuurilis-kunstiline uuendusliikumine hoogustus pärast Esimest maailmasõda. Modernistlikku kunsti iseloomustas kunstivoolude teke ja nende saamine kunstitegemise peamiseks kandjaks. Kunstivoolude teket peetakse uue otsimise üheks iseloomulikuks sümptomiks, kuna see sisaldab püüet kvalitatiivseks progressiks, soovi teha midagi täiesti uut ja enneolematut. Seevastu modernistlik arhitektuur käis teadusliku arenguga rohkem käsikäes, millest annavad tunnistust sellised suunad nagu funktsionalism, kuigi ka see on uuenduslik hoiak mineviku suhtes, nt ornamentide põlgamise näol. Modernsus Modernistlik kirjandus Modernistlik kunst Postmodernism Valgustuse projekt Tiit Hennoste "Hüpped modernismi poole: Eesti 20. sajandi kirjandusest Euroopa modernismi taustal". Vikerkaar 1993, nr. 10 1997, nr. 10-11.
Vandzenes skola

Vandzenes skola (ka Vandzenes vidusskola, vanasti Vandzens muiža või Vandzenes muiža, tõlkes Vandzene kool) on küla (vidējciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Vandzene valla keskosas. Küla asub Šķēde jõe ääres. Vandzenes skola jääb valla keskusest Vandzenest 2, piirkonna keskusest Talsist 17 ja Riiast 139 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Vandzene mõisa (Wandsen) keskuse juurde. Mõisa häärberis tegutseb Vandzene põhikool. Vandzene mõisa keskus (sealhulgas park, tallid, tellistest sild, pruulikoda, kõrts, häärber, teenijate maja ja aednikumajake) on kultuurimälestistena riikliku kaitse all. Üheksa mõisa pargis kasvavat mändi ja üks sealsamas kasvava kuusk on looduskaitse all. Aastal 2015 oli külas 150 elanikku, aastail 2017 oli elanikke 141, aastal 2020 aga 129. Vietvārdu datubāze, vaadatud 2.04 2020 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. jaanuar 2021. Vaadatud 4. aprillil 2020. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Pidhaitsi

Pidgaitsi (ukraina Підгайці, poola Podhajce) on linn Ukrainas Ternopili oblastis, Pidgaitsi rajooni halduskeskus. Pidgaitsi asub Ternopilist umbes 46 km edelas. Asulat on esmamainitud 1416. aastal. Ürikutes on Pidgaitsit linnaks nimetatud esimest korda 1463. aastal. Magdeburgi linnaõigused sai Pidgaitsi 1539. aastal. 1772. aastal läks linn Esimese Poola jagamise tulemusel Austria keisririigi võimu alla. 1867. aastal sai Pidgaitsi maakonnakeskuseks. 1889. aasta mais hävis tulekahjus 75% linnast. 1919–1939 oli linn Poola koosseisus. 1939. aasta septembris hõivas linna Punaarmee ja mõni aeg hiljem annekteeriti Pidgaitsi Nõukogude Liidu koosseisu. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pidgaitsi elanikest ukrainlasi 99,50% ja venelasi 0,41%. Історична довідка Підгаєцька міська рада Національний склад міст Datatowel.in.ua
Lõpemetsa

Lõpemetsa on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Gennadi Golubkov

Gennadi Golubkov (sündinud 13. märtsil 1937 Jaroslavli oblastis) on Eesti poliitik. Ta lõpetas aastal 1959 Mari Riikliku Pedagoogilise Instituudi matemaatik-füüsiku erialal. 1961. aastast töötas Aseri Keraamikatehases, aastatel 1983–1990 oli ta Aseri Keraamikatehase direktor. 11. aprillist 1990 kuni 29. jaanuarini 1992 oli ta ehitusminister Edgar Savisaare valitsuses. Ta oli NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi liige. 1994. aastast on ta Keskerakonna liige. Riigivapi IV klassi teenetemärk (2002) Riigivapi III klassi teenetemärk (2006) http://vvk.ee/varasemad/k99/kandidaadid/8844.html
Tšortkiv

Tšortkiv (ukraina Чортків, poola Czortków) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Ternopili oblastis, Tšortkivi rajooni halduskeskus. Tšortkiv asub Sereti jõe ääres. Tšortkivi on esmamainitud 1427. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1522. aastal. 1349–1569 kuulus Poola kuningriiki, 1569–1772 Rzeczpospolitasse (1672–1683 oli Osmanite riigi valduses). 1772–1810 ja 1815–1918 kuulus Austria-Ungarile (Galiitsiale), 1810–1815 Venemaale ja 1919–1939 Poola Vabariigi Tarnopoli vojevoodkonda. 1939 algas Nõukogude anneksioon. 1941–1944 kestis Saksa okupatsioon. http://www.chortkivmr.gov.ua/
Kaluš

Kaluš (ukraina Калуш, poola Kałusz) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis, Kaluši rajooni halduskeskus (ei kuulu ise rajooni koosseisu). Kaluš asub Ivano-Frankivskist umbes 27 km loodes. Kalušit on esmamainitud 1437. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1549. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kaluši elanikest ukrainlasi 94,66%, venelasi 3,46%, valgevenelasi 0,20%, poolakaid 0,14%, moldaavlasi 0,06% ja juute 0,03%. Калуш Karpaty Info Національний склад міст Datatowel.in.ua
Röns

Röns on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Feldkirchi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Röthis

Röthis on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Feldkirchi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Satteins

Satteins on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Feldkirchi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Kolomõja

Kolomõja (ukraina Коломия, poola Kołomyja) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis, Kolomõja rajooni halduskeskus (ei kuulu ise rajooni koosseisu). Kolomõja asub Pruti jõe vasakul kaldal, umbes 49 km Ivano-Frankivskist lõunakagus. Kolomõjat on esmamainitud 1240. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1405. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kolomõja elanikest ukrainlasi 92,35%, venelasi 5,01%, poolakaid 0,49%, valgevenelasi 0,29%, moldaavlasi 0,10% ja juute 0,08%. Kolomõjas asub Põssanka muuseum. Raekoda Kirik Коломийський район[alaline kõdulink] Івано-Франківська обласна державна адміністрація Національний склад міст Datatowel.in.ua
Schlins

Schlins on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Feldkirchi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Snjatõn

Snjatõn (ukraina Снятин, poola Śniatyn) on linn Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis Kolomõja rajoonis. Kuni 2020. aastani oli Snjatõni rajooni halduskeskus. Snjatõn asub Pruti jõe vasakul kaldal, Ivano-Frankivskist umbes 84 km kagus ja Tšernivtsist ligikaudu 33 km loodes. Snjatõnit on esmamainitud 1158. aastal, linnaõigused sai 1448. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Snjatõni elanikest ukrainlasi 97,98%, venelasi 1,20%, poolakaid 0,29% ja valgevenelasi 0,15%. Національний склад міст Datatowel.in.ua
Schnifis

Schnifis on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Feldkirchi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Sulz (Vorarlberg)

Sulz on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Feldkirchi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Stūrīši (Lauciene vald)

Stūrīši (vanasti ka Stūriņi) on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene vallas. Küla asub valla keskusest Laucienest 9.5, piirkonna keskusest Talsist 5 ja Riiast 121 kilomeetri kaugusel. Suurem osa külast jääb Laidze valda ja moodustab ametlikult iseseisva küla. Stūrīši kujunes Talsi kirikumõisa juurde. Aastal 1896 asutati sinna Talsi leprosoorium. Aastal 2007 liideti sealne haigla Läti Nakkushaiguste keskusega. Haiglakompleksist on osa Läti punase Risti sotsiaalhoolekandekeskuse «Stūrīši» käsutuses. Külas asub Amenda kalmistu. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=138442 "Talsu pauguraine. Kultūrvēstures objekti". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. oktoober 2017. Vaadatud 4. aprillil 2020.
Übersaxen

Übersaxen on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Feldkirchi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.