laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mari Lill

Mari Lill (sündinud 21. detsembril 1945 Tallinnas) on eesti näitleja. Ta lõpetas 1964. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1968. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri III lennu. Seejärel töötas aastail 1968–1977 Eesti Riiklikus Noorsooteatris ja 1977–2021 Eesti Draamateatris. Ta on mänginud teatris üle 60 rolli. Rahvale on ta meelde jäänud eelkõige kui Väike nõid 1975 Eesti Televisiooni lastelavastusest "Väike nõid". 1977 "Surma hinda küsi surnutelt" (Antoni naine) 1985 "Naerata ometi" (Robi ema) 1988 "Varastatud kohtumine" (Asta) 1989 "Mardipäev" (ema) 1990 "Ainus pühapäev" (ema) 1991 "Vana mees tahab koju" (Maile) 1995 "Wikmani poisid" (pr. Laasik) 1998 "Libarebased ja kooljad" (Pander) 2007 "Sügisball" (kassapidaja) 2016 "Klassikokkutulek" (vanaproua) 2017 "Mehetapja/Süütu/Vari" (Kai Savolainen) 2020 "Kratt" (Vanaema) 1970. ja 1972. aasta aastapreemia 1974 Eesti NSV noorte lavajõudude ülevaatuse preemia 1975 Eesti NSV teeneline kunstnik 1975 naisnäitleja aastapreemia 1986 Eesti NSV Teatriühingu naispeaosatäitja auhind 1997 Suure Vankri auhind 2003 Valgetähe V klassi teenetemärk 2004 Väike Ants, Eesti Draamateatri kolleegipreemia parimale naiskõrvalosatäitjale 2021 EFTA parima naisnäitleja auhind (kogupere-õuduskomöödia „Kratt“ eest) Ta oli abielus Tõnu Tammega, tütred lastearst Katariina Tamm ja näitleja Elisabet Reinsalu. Mari Lille vend oli klaasikunstnik Ivo Lill. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Ivo Lill pani klaasi tantsima. Postimees. 22. september 2015 (lk. 14) Mari Lill Draamateatri kodulehel Mari Lill on nagu Väike Nõid: Kadunud asjad tulevad mu juurde ise tagasi / 28. august 2004, Õhtuleht, Jaanus Kulli
Aarike

Aarike on kunagine baltisakslastele kuulunud talukoht Tartumaal Kambja vallas Virulase külas, looduslikult kauni Voika-Tatra ürgoru lõunanõlval. See on kunagine veskitalu, kus jahvatati nii tangu kui ka püüli ning kedrati ja kraasiti villa. Tänapäeval asub osas ümberehitatud majadest Kambja vallale kuuluv SA Aarike Hooldekeskus 50 hoolealusele (2008). Hooldekeskus asutati 28. novembril 2004. Varem tegutses samades ruumides 1948. aastal loodud Aarike Invaliididekodu (rahvasuus ka vanadekodu), hiljem Aarike Internaatkodu ja aastast 1991 sotsiaalministeeriumi otsealluvusega Aarike Hooldekodu. | SA Aarike Hooldekeskus koduleht
Volfram

Volfram on keemiline element järjekorranumbriga 74. Ta esineb looduses 5 isotoobina, massiarvudega 180, 182, 183, 184 ja 186. Omadustelt on volfram metall. Tema tihedus normaaltingimustel on 19,25 g/cm3 ja sulamistemperatuur on 3422 Celsiuse kraadi. Rasksulavuselt jääb volfram maha vaid süsinikust. Olulisemad volframimaagid on volframiit ja šeliit. Volframi avastas Carl Wilhelm Scheele (1781). Uus element sai nimetuse mineraal volframiidilt. Juba keskajal märgati, et selle mineraali sisaldumine tinamaagis vähendab tina saagist: ta "varastab tina, õgides seda nagu hunt lammast". Sellest tuligi volframiidi nimetus (saksa keeles Wolf – hunt ja vanagermaani keeles Ramm – lammas). Kõrge sulamistemperatuuri pärast kasutatakse volframit hõõglampide niitide valmistamiseks samuti kaarlampides ja elektrontorudes. Volframit kasutatakse ka kiirlõiketerase legeerimismaterjalina (lisatakse kuni 18%), mis säilitab lõiketerade kõvaduse veel 800 °C juures. Koobaltiga tsementeeritud ja titaankarbiidi sisaldav volframkarbiid on volframterasest 1,3 korda kõvem ega pehmene oluliselt isegi 1100 °C juures. Volframi, vase ja nikli sulamist valmistatakse konteinerid radioaktiivsete ainete hoidmiseks. See sulam neelab radioaktiivset kiirgust pliist paremini. Sulameid on volframist tavalisel viisil raske saada, sest paljud metallid aurustuvad selle sulamistemperatuuril. Kõige sagedamini kasutatakse siin pulbermetallurgiat: pulbristatud metallide segu pressitakse ja paagutatakse kõrgel temperatuuril. Tihti sulatatakse saadud materjali elektriahjus veel uuesti. Volfram on sedavõrd plastiline, et 1 kg metallist saab venitada 3,5 km pikkuse traadi, millest piisab 23 000 elektrilambi valmistamiseks. Volframoksiidsed ühendid sarnanevad värvuselt, läikelt, kõvaduselt, elektrijuhtivuselt ja keemiliselt püsivuselt pronksidega. Nii neid nimetataksegi: sinine pronks (Na2O • WO2 • 4WO3), kuldpronks (Na2O • WO2 • WO3) jne. Suurim volframitootja on Hiina, kus toodetakse 80% maailma aastatoodangust (73 300 tonni 2006. aastal).
Herbert Ligi

Herbert Ligi (25. oktoober 1928 – 12. november 1990) oli eesti ajaloolane ja Tartu Ülikooli õppejõud. Herbert Ligi oli silmapaistvamaid agraar- ja asustusajaloo uurijaid, kes kerkis koos Sulev Vahtre, Ea Janseni, Helmut Piirimäe, Enn Tarveli ja teiste uurijatega esile 1960. aastatel. 1970–1990 töötas ta Tartu Ülikoolis ning oli alates 1974 üldajaloo õppetooli juhataja. 1980. aastate lõpus tegutses ta eesti ajalooteaduse deideologiseerimise nimel, taastas Õpetatud Eesti Seltsi (oli selle esimees 1988–1990) ning algatas Nõukogude massirepressioonide uurimise. Herbert Ligi oli Nõukogude Liidu kommunistliku partei liige (https://dea.digar.ee/article/truajaleht/1976/01/23/9) Herbert Ligi poeg oli arheoloog Priit Ligi ja on poliitik Jürgen Ligi. Herbert Ligi tütar on luuletaja Katre Ligi (luuletaja ja ühiskonnategelase Hando Runneli abikaasa). Ligi oli akadeemik Harri Moora väimees. Kaasautorluses Harri Mooraga "Baltimaade majandus ja ühiskondlik kord 13. sajandi algul" (1969; vene keeles 1969; saksa keeles 1970). "Eesti NSV majandusajalugu" (1979; vanema perioodi - kuni 19. saj. keskpaigani - põhiautor) Herbert Ligi In memoriam, Kleio, 1991, nr 4, lk 72. Heino Kään. Professor Herbert Ligi mälestuseks: "Maailma ajaloo" avaldamise lugu. Oma Saar, 27. detsember 2008.
Reenium

Reenium on element järjekorranumbriga 75. Seda esineb looduses kahe isotoobina, millest isotoop massiarvuga 185 on stabiilne ning isotoop massiarvuga 187 on radioaktiivne, poolestusajaga 43,5 miljardit aastat. Omadustelt on reenium metall. Selle tihedus normaaltingimustel on 21,0 g/cm3 ja sulamistemperatuur on 3186 Celsiuse kraadi. Reeniumi avastasid 1925. aastal sakslased Walter Noddack, Ida Tacke ja Otto Berg kolumbiidist ning nimetasid selle Reini jõe järgi.
Tiina Koivisto

Tiina Koivisto on soome muusikateadlane. Filosoofiadoktor, Turu ülikooli musikoloogia osakonna vanemassistendi kohusetäitja, Sibeliuse Akadeemia kompositsiooni ja muusikateooria osakonna lektor. "Multilayered Rhythms, Meter, and Notated Meter: Temporal Processes in Elliott Carter's Second String Quartet". Theory and Practice, forthcoming. "Syntactical Space and Registral Spacing in Elliott Carter’s Remembrance", Perspectives of New Music 42(2), 2004: 158-189. "The Defining Moment: the Thema as Relational Nexus in Webern's Op. 27," In Theory Only, vol. 13/1-4, 1997: 29-69. "Aspects of Motion in Elliott Carter's Second String Quartet," Intégral 10, 1996: 19-52. "Musical Continuities in Schoenberg's Variations for Orchestra, Op. 31." Theory and Practice, vol. 20, 1995: 57-90. "On Musical Syntax and the Total Chromatic". In Principles of Music Composition: Aspects of Historical Dispersion. Lietuvos muzikos ir teatro akademija. 2004: 14-25. "Katsaus atonaalisen musiikin teorian ja analyysin kehittymiseen" (On the Development of Theory and Analysis of Atonal Music), Musiikki no. 2, 1999: 123-169. (Music; the journal of the Finnish Musicological Society.) "Avaruudesta, liikkeestä ja ajasta jälkitonaalisessa musiikissa" (On Spatiality, Motion, and Temporality in Post-Tonal Music). In Musiikin filosofia ja estetiikka. (Music Philosophy and Aesthetics). Ed. Alfonso Padilla and Juhani Torvinen. Helsinki: Yliopistopaino. 2005. "Modes of Temporality in Non-tonal Music", Fourth Biennial International Conference on Twentieth-Century Music, Brighton England. 2005 "On Interpretations and Influences of Anton Webern’s Music", 38th Baltic Musicological Conference, Vilnius, Lithuania. 2004 "Spaces and Moves: Interpreting Syntax in Non-Tonal Music", 14th Nordic Musicological Congress, Helsinki, Finland. 2004 "Metriset prosessit jälkitonaalisessa musiikissa", (Metric Processes in Post-Tonal Music) VIII musiikintutkijoiden symposium, (The 8th Symposium of the Finnish Researchers of Music), Helsinki, Finland. 2004 "Musical Syntaxes and the Resources of the Total Chromatic", 4th Music Theory Conference, Vilnius, Lithuania, 2004 Twelve-Tone Chords and Register: Spatial Processes in Elliott Carter's Remembrance." Society for Music Theory Conference, Madison, WI, U.S.A. 2003
Prangli loode tuletorn

Prangli loode tuletorn (ka Prangli loode tulepaak) on tuletorn Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli saare loodetipul Rouendi neemel. Tuletorn ehitati 1960. aastal. Tuletorni geograafilised koordinaadid on 59° 38′ 44″ N, 24° 58′ 8″ E. Valge raudbetoontorni kõrgus jalamist on 13 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 16 meetrit. Tuli vilgub pimedal ajal aasta läbi. Plinkimine toimub neli korda 0,5-sekundiliste vahedega, iga kord põleb tuli 0,5 sekundit järjest. Seejärel on 11,5 sekundit pime ja tsükkel algab uuesti. Prangli kagu tulepaak Prangli loode tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus
Johannes Hesse

Carl Otto Johannes Hesse (2. juuni 1847 Paide – 8. märts 1916 Saksamaa) oli saksa misjonär, kirjanik Hermann Hesse isa. Ta oli baltisakslane, kes sündis Eestis ja elas siin 11 aastat. Ta veetis 4 aastat (1869–1873) misjonärina Indias, kuid tema kehv tervis sundis teda Saksamaale pöörduma, kus ta sai tööd Hermann Gunderti juures. Ta armus Gunderti tütresse Mariesse ning nad abiellusid. Tema isa Carl Hermann Hesse töötas Paides ja Järvamaal maakonnaarstina. Tema onu Conrad Eduard Hesse oli Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja, vend Benjamin Hermann Karl Hesse oli aastatel 1880–1888 pastor Rõngus, 1889–1897 Tallinna Diakonisside Asutise rektor (olles ühtlasi 1891–1897 Tallinna Toomkoguduse abiõpetaja) ning 1897–1910 Tallinna Oleviste koguduse õpetaja, oli Tallinna Linnamisjoni asutaja. Johannes Hesse veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Flyleaf

Flyleaf on hard rock bänd Texasest. Bänd viljeleb hard rock'i ja alternative metal'i segu, mis ühendab sügavamõttelisi laulusõnu. Ansamblil on aastate jooksul on mitu nime: Sporos, Listen ja Passerby (nimi "Passerby" oli juba ühe teise bändi kasutuses). Lõpuks võeti nimeks Flyleaf, kuna see sobis bändi iseloomuga. "Flyleaf on tühi leht raamatu alguses. See on palgeleht, leht, kuhu sa kirjutad pühendusi, kellele sa raamatu kingid, ning just sellised meie lood on – isiklikud sõnumid, mis vajavad mõne hetke selginemist, enne kui jutustus algab," seletab Mosley. Flyleaf on pärit USA Texase osariigist väiksest Temple'i linnast, praegu aga on bändi ametlik kodu Temple'i naaberlinnas Beltonis. Flyleafi asutajateks saab nimetada Lacey Mosleyt ja James Culpepperit. Hiljem lisandusid bändi kitarristid Jared Hartmann ja Sameel Bhattacharya. Basskitarrist Pat Seals liitus bändiga aastal 2002. Flyleaf on mänginud koos nii kohali bändide kui ka üle maailma tuntud ansamblitega, näiteks: Riddlin Kids, Bowling for Soup, Fishbone, Breaking Benjamin, Saliva, Trust Company, Staind, 3 Doors Down, Evanescence jpt. Aastal 2005 salvestas ansambel esimese täispika albumi "Flyleaf". 12. aprillil, 2006, esines Flyleaf esimest korda live'is telekanalis Fuse TV Daily Download. Nad mängisid kahte lugu: "I'm So Sick", mis on olnud seal Top 5'es, ning "All Around Me". Nende muusika on segu screamolikust ja emotsionaalsest vokaalist ning hardrockilikust instrumentaalist. Bändi eeskujuks on olnud sellised bändid nagu Rage Against The Machine, Incubus, Soundgarden, The Smashing Pumpkins ja Nirvana. Kontserditurneedel on nad käinud näiteks koos bändidega P.O.D., Seether ja Shinedown ning loodavad varsti teha oma tuuri. Flyleaf EP (4 track) – 2004 Red Sam Breathe Today I'm Sorry Cassie Flyleaf EP (6 lugu) – 2005 I'm So Sick Fully Alive Breathe Today I'm Sorry Cassie Red Sam Flyleaf – Flyleaf – 2005 I'm So Sick Fully Alive Perfect Cassie Sorrow I'm Sorry All Around Me Red Sam There for You Breathe Today So I Thought Teised laulud Supernatural Ocean Waves Eyes To See Broken Wings Tiny Heart Guilty Believe In Dreams Penholder Amy Says Okay/Tina Flyleaf EP – "Breathe Today", "Red Sam", "Cassie" Flyleaf – "All Around Me", "Fully Alive", "I'm So Sick" "Breathe Today" (2004) "I'm So Sick" (2006) "Fully Alive" (2006) "All Around Me" (2007) "Sorrow" (2008) Ametlik koduleht Flyleaf Online
Tallium

Tallium (lühend Tl) on element järjekorranumbriga 81. Tal on 2 stabiilset isotoopi, massiarvudega 203 ja 205. Omadustelt on tallium metall. Tema tihedus normaaltingimustel on 11,85 g/cm3 ja sulamistemperatuur on 304 Celsiuse kraadi.  tallium – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus
Vanasüüria keel

Vanasüüria keel ehk süüria keel on aramea keele keskmurdel põhinev kirjakeel. Ta kuulub semi keelte hulka. Süüria keel on 2. sajandil, aramea keele keskmurdel, tekkinud kirjakeel. Süüria keel oli Lähis-Ida kristlaste usukultuse keel 5.–17. sajandini. Tänapäeval on süüria keel kasutusel süüria nestoriaanide ja jakobiitide kiriku kultusekeelena.
Kolossova

Kolossova (ka Kolosova, Golosovo, Kolosovka, Kolu, Kaja, Kalda) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Tsätski nulka. Kolossovas asus 6-klassiline algkool. Küla idapiiril voolab Piusa jõgi. Külast läände jääb Mustoja maastikukaitseala. Küla läbib Matsuri–Sesniki tee. Kolossovas asub Jumalamäe-nimeline koht. Sinna püstitati 2007. aastal viljakusjumal Peko kuju, mille autor on Renaldo Veeber. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Pärandkultuuri objekt: Jumalamägi (934:HII:001) Eesti looduse infosüsteemis
Altküla

Altküla on mitme Eesti küla nimi: Altküla (Lääne-Harju), küla Lääne-Harju vallas Harju maakonnas Altküla (Märjamaa), küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas Altküla (Põhja-Pärnumaa), küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas Altküla (Toila), küla Toila vallas Ida-Viru maakonnas
Altküla (Lääne-Harju)

Altküla on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Altküla (Põhja-Pärnumaa)

Altküla on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Altküla (Märjamaa)

Altküla on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 6.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Aasa

Aasa (kohakääne Aasale) on küla Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas. Küla asub Pärnumaa põhjapiiri lähedal Tallinna–Pärnu maanteest pisut ida pool. Küla piiresse jääb loodes endine Liisamõisa karjamõis, mida mainiti 1805 kujul Lisettenhoff ja 1839 kujul Lisettenhof. See asus Pärnu-Jaagupi kihelkonnas ja kuulus Kaelase mõisale. 1920-ndatel moodustati mõisa maadele Kaelase asundus, mis 1939. aasta paiku nimetati Aasa külaks. Külanimi tuleb ilmselt asukohast jõelooke kohal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.08.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et Eesti kohanimeraamat, lk. 23
Anelema

Anelema on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Küla järgi on nime saanud Jaani lademe Anelema kihistu. Anelema kraav Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Stratigraafia terminoloogia
Arase

Arase on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Eametsa (Põhja-Pärnumaa)

Eametsa on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Eametsa

Eametsa nime kannavad kaks küla Pärnu maakonnas Eametsa, küla Põhja-Pärnumaa vallas Eametsa, küla Tori vallas
Poloonium

Poloonium (esialgse nimetusega raadium F) on element järjekorranumbriga 84. Kõik ta isotoobid on radioaktiivsed. Stabiilseim on isotoop massiarvuga 209, mille poolestusaeg on 103 aastat, kuid seda ei esine looduses. Polooniumi looduslikest isotoopidest on pikima elueaga isotoop massiarvuga 210, mille poolestusaeg on 138 päeva ja mis tekib uraani radioaktiivsel lagunemisel. Polooniumi avastas 1898. aastal abielupaar Pierre ja Marie Curie. Nimetus anti Marie Curie sünnimaa Poola järgi. Polooniumi sulamistemperatuur on 254 kraadi ja keemistemperatuur 952 kraadi. Poloonium on oluline tervist kahjustav looduslik kiirgusallikas.
Eametsa (Tori)

Eametsa on küla Pärnu maakonnas Tori vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. 2010. aasta juulis toimusid külas komöödiasarja "Kälimehed" filmivõtted. Külas asub Pärnu lennujaam. Tegemist on populaarse elamupiirkonnaga Pärnu linna külje all, mille rahvastik pidevalt kasvab. Piirkonnas on palju elamute ehitustöid ning 2023. aasta sügiseks valmib ka uus kergliiklustee, mis ühendab küla Sauga alevikuga. Kiiresti kasvava elaniku arvu tõttu tekkisid suveti piirkonnas probleemid piisava veevarustusega. 2023. aastal valmisid uued torustiku ehitustööd, mis sidusid küla veevarustuse Pärnu veega. 2022. aastal toimusid külas passiivse elektroonilise side juurdepääsuvõrgu rajamistööd, mis tõid piirkonda kiire interneti võimaluse. Külas elab 872 elanikku. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 16.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Anniki Leppik. Teleseriaal võetakse linti Pärnumaal. Pärnu Postimees, 24. juuli 2010 "Tori vald hakkab uuel aastal rajama jalgratta- ja jalgteed Eametsa". www.torivald.ee. Vaadatud 19. juulil 2023. "Sindi Vesi teatab Eametsas vee- ja kanalisatsioonitorustike ehitustööst". www.torivald.ee. Vaadatud 19. juulil 2023. "Agarad murukastjad ähvardavad kogu küla kraaniveeta jätta". Pärnu Postimees. 20. juuni 2023. Vaadatud 19. juulil 2023. "Statistika - Tori vald". www.torivald.ee. Vaadatud 19. juulil 2023.
Eense

Eense on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Küla läbivad Enge jõkke suubuv Naravere oja ja sellesse suubuv Halinga peakraav. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Eerma

Eerma on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Küla läbivad Elbu oja ja Angoja. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ertsma

Ertsma on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Halinga

Halinga on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Halingal asub automuuseum. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Libe, Katariina (31. august 2023). "Lastega Pärnumaad avastamas – alpakad, kalad, seikluspark ja Minizoo tarantlid ning maod". Pere ja Kodu. Vaadatud 1. septembril 2023.
Astaat

Astaat on keemiline element järjenumbriga 85. Kõik ta isotoobid on radioaktiivsed. Stabiilseim neist on isotoop massiarvuga 210, mille poolestusaeg on 8 tundi, kuid seda looduses ei esine. Looduses esineb väikeses koguses astaadi isotoope massiarvudega 215, 216, 218 ja 219. Stabiilseim neist on isotoop massiarvuga 219, mille poolestusaeg on 56 sekundit. Maakoores on hinnanguliselt alla 30 g astaati. Astaat on üks haruldasematest elementidest Maakoores, esinedes ainult temast suurema tuumalaenguga elementide radioaktiivse lagunemise produktina. 1940. aastal saadi astaati esmakordselt sünteetilisel teel pommitades vismutit alfaosakestega. Avastajad: Dale R. Corson, Kenneth Ross MacKenzie ja Emilio G. Segrè. Kolm aastat hiljem leiti seda ka loodusest. Nimetus tuleb vanakreeka sõnast astatos (ἄστατος), mis tähendab ebastabiilset, ebapüsivat.
Helenurme

Helenurme on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kablima

Kablima on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaelase

Kaelase on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kangru (Põhja-Pärnumaa)

Kangru on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kangru

Kangru on mitme Eesti koha nimi: Kangru, alevik Kiili vallas Harju maakonnas Kangru, küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas Kangru, küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas
Tuumalaeng

Tuumalaeng on tuumarelva osa, milles toimub tuumaenergia plahvatuslik vabanemine.
Kangru (Kiili)

Kangru on alevik Harju maakonnas Kiili vallas. Endine Kangru küla sai aleviku staatuse 18. augustil 2008. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 7.07.2022.
Kangru (Märjamaa)

Kangru on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 7.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kodesmaa

Kodesmaa on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. 1977. aastal liideti Kodesmaa külaga Kondi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Kodesmaa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kuninga (Põhja-Pärnumaa)

Kuninga on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kuninga

Kuninga on mitme koha nimi: Kuninga, küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas Kuninga, küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas Kuninga tänav Kuningaküla Kuningamäe Kuningapalu Kuningaplats
Kuninga (Põhja-Sakala)

Kuninga on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda. Suuremal osa küla läänepiirist voolab läbi Kõpu jõgi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kõpu jõgi Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.08.2016)