laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aeg meid muutnud on

"Aeg meid muutnud on" on 1995. aastal ilmunud ansambli Rock Hotel stuudioalbum. Plaadi andis välja firma Red Hot Records. Plaadi on masterdanud Mika Jussila Helsingis asuvas stuudios Finnfox Studios. Produtsendiks on Ülari Kirsipuu. Ivo Linna Heigo Mirka Margus Kappel Harry Kõrvits Andres Põldroo Tiit Kõrvits Ülari Kirsipuu Märkus: * Tundmatud nimed, mis hakkavad figureerima laulu autorite nimedena alates 1964. aasta Shawn Elliotti lauluversioonist.
Edu Valem (kool)

"Edu valem" on vene õppekeelega erakool Tallinnas. Kool paikneb alates 2012/2013. õppeaastast koolihoones Tartu mnt 23, kus varem on paiknenud vene õppekeelega Tallinna 3. Keskkool ja käesoleva sajandi algul Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium. Kool alustas tööd kahe klassikomplektiga ning plaanib igal aastal uue 1. klassi juurde võtta. Vanal Lasnamäel asub ka lasteaed "Edu valem". Kooli koduleht (vene keeles)
Kahekordne hüüumärk

Kahekordne hüüumärk (‼) on tüpograafiline märk, mis ühendab kaht hüüumärki. Selle Unicode'i kood on U+203C (8252).
!?

!? on hüüumärgi ja küsimärgi ühend. Seda kasutatakse tavaliselt hämmastusevarjundi markeerimiseks küsilause lõpus. See võib tähendada: tähelepanu vääriv käik males ja kabes ‽ (interrobang)
Interrobang

Interrobang (‽) on pealistikku asetatud hüüumärgist ja küsimärgist saadud kirjavahemärk. Mõnikord asendatakse see ühendiga ?! või !?. Seda kasutatakse mõnes keeles erutust või uskumatust või retoorilist küsimust väljendava küsilause lõpus. Koomiksis väljendab ta sageli üllatust. Märgi leiutas 1962 Martin K. Speckter, USA reklaamifirma Martin K. Speckter Associates juht. Ta leidis, et üheks kirjavahemärgiks kokkusurumine parandaks reklaami stiili. Ta tegi ettepaneku uue märgi kasutuselevõtuks ajakirjas TYPEtalks avaldatud artiklis ning palus lugejatel pakkuda sellele nime. Speckter valis välja nimetuse interrobang, mis on moodustatud ladina sõnast interrogatio, mis tähendab muu hulgas 'retoorilist küsimust', ning sõnast bang, mis tähendab trükkalite žargoonis 'hüüumärki'. 1960ndatel oli see märk suhteliselt palju kasutusel, kuid sellest pole saanud standardset kirjavahemärki.
¿¡Revolución!?

"¿¡Revolución!?" on Québeci ajakirjaniku ja filmimehe Charles Gervais' 2006. aastal valminud poliitiline dokumentaalfilm Venezuela presidendi Hugo Cháveze juhitud Bolívari revolutsioonist Venezuelas. Filmi produtseeris Télé-Québec. Filmis näidatakse teiste seas Hugo Chávezt, José Vicente Rangeli, Julio Borgest ja Donald Rumsfeldi. Filmi ajendas aprillis 2005 kuuldud uudis, et Hugo Chávez otsustas venezuelalastele tasuta laiali jagada miljon eksemplari "Don Quijotet". IMDb link puudub ¿¡Revolución!? andmekogus IMDb (inglise)
Revolución

"Revolución" on ansambli WarCry kuues stuudioalbum (2008).
¡A Luchar!

¡A Luchar! oli Colombia vasakpoolne poliitiline liikumine. See asutati 1985 Belisario Betancuri valitsuse rahvusliku dialoogi poliitika taustal legaalset väljundit otsinud põrandaaluste liikumiste Rahvuslik Vabastusarmee, Tööliste Revolutsiooniline Partei ja Revolutsiooniline Integratsiooniliikumine – Vaba Isamaa koostöös. 20. juunil 1985 korraldati poliitiline streik Betancuri majanduse liberaliseerimise ja rahuläbirääkimiste poliitika vastu. Aastal 1986 korraldati esimene kongress. Liikumise eesotsas oli Nelson Berrío.
!Action Pact!

!Action Pact! oli Inglismaa punk rock'i ansambel. See tegutses 1981–1986. George Cheex Wild Planet Dr. Phibes Joe Fungus Grimly Fiendish Phil Langham Thistles "Mercury Theatre - On the Air!" (UK Fall Out, 1983) "Survival of the Fattest" (UK Fall Out, 1984) "The Punk Singles Collection" (Captain Oi!, 1995) "Blitzkrieg Over You!: A Tribute to the Ramones" (Nasty Vinyl, 1998) "Heathrow Touchdown" EP "Suicide Bag" EP "People" "London Bouncers" EP "Question of Choice" "Yet Another Dole Queue Song" EP "Cocktail Credibility"
Action Pact

"Action Pact" on Kanada rokkansambli Sloan seitsmes stuudioalbum. See ilmus 19. augustil 2003.
¡Adiós Amigos!

"¡Adiós Amigos!" (1995) on ansambli Ramones neljateistkümnes ja viimane stuudioalbum. Plaadiümbrise kujundas Kalev Mark Kostabi.
¡Alabadle!

"¡Alabadle!" on Marcos Witti üheksas album (1994). Materjal salvestati avalikul esinemisel Méxicos 5. augustil 1994. "A Dios el Padre (La Doxologia)" 5:25 "Alabadle" 7:45 "Levántate Señor" 8:09 "Oh! Jesús" 6:48 "Tuya la Gloria Es" 3:48 "Temprano Yo Te Buscaré" 9:30 "Más El Dios de Toda Gracia" 5:32 "Santo, Santo, Santo" 8:03
Alarma

¡Alarma! on: "¡Alarma!", ansambli Daniel Amos album (1981) Alarma!, Mehhiko ajakiri "Alarma!", ansambli 666 singel Alarma!!!, Hispaania ansambel Alarma Records, leibel "The ¡Alarma! Chronicles", Terry Scott Taylor jutt
Trinidadi ja Tobago peaminister

Trinidadi ja Tobago peaminister (inglise keeles Prime Minister of Trinidad and Tobago) on Trinidadi ja Tobago valitsusjuht. Peaministri ametikoht loodi 1950. aastal, mil Trinidad ja Tobago sai Suurbritannia kolooniana laiendatud omavalitsuse. Saarte esimeseks peaministriks sai Albert Gomes. Kui 1958. aastal moodustati Lääne-India Föderatsioon, säilitas Trinidad ja Tobago selle koosseisus ka kohaliku valitsuskabineti eesotsas peaministriga. Pärast Föderatsiooni lagunemist võttis Trinidad ja Tobago kursi iseseisvusele, mis kuulutati välja 31. augustil 1962. Iseseisva Trinidadi ja Tobago esimeseks peaministriks sai Eric Williams, kes pidas seda ametit oma surmani 1981. aastal. Alates vabariigi väljakuulutamisest 1976. aastal on valitsusjuhi täielik ametinimetus Trinidadi ja Tobago Vabariigi peaminister. Vastavalt 1976. aasta põhiseadusele on Trinidad ja Tobago parlamentaarne vabariik, mis tähendab, et reaalselt kuulub igapäevane täidesaatev võim peaministrile ja tema juhitud valitsuskabinetile. Peaministrikandidaadi esitab parlamendile kinnitamiseks president, olles kohustatud kandidaadiks nimetama parlamendis suurima toetusega erakonna esimehe. Aastatel 2010–2015 oli esimese naispeaministrina ametis Kamla Persad-Bissessar. Alates 2015. aastast on peaminister Keith Rowley. Trinidadi ja Tobago valitsusjuhtide loend Trinidadi ja Tobago president Office of the Prime Minister (Trinidadi ja Tobago peaministri ametlik veebileht, inglise keeles, vaadatud 10. aprillil 2013)
Loodenina kaitseala

Loodenina kaitseala on kaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas (kuni 2014. aastani Kaarma vallas). Kaitseala pindala on 170 ha. Kaitseala on moodustatud 1965. aastal, et kaitsta veelindude, eriti luikede rändepeatuskohta. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 302. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Trinidadi ja Tobago valitsusjuhtide loend

Trinidadi ja Tobago valitsusjuhtide loend esitab Trinidadi ja Tobago peaministrite nimekirja alates selle ametikoha loomisest 1950. aastal. Peaministri nimetus inglise keeles on aja jooksul muutunud: aastatel 1950–1959 oli see Chief Minister, 1959–1962 Premier ning alates Trinidadi ja Tobago iseseisvumisest 1962. aastal Prime Minister. Erakonnad LIRP – Lääne-India Rahvuslik Partei RRL – Rahva Rahvusliikumine TRL – Taastamise Rahvusliit ÜRK – Ühinenud Rahvuskongress Trinidadi ja Tobago riigipeade loend Trinidadi ja Tobago kuberneride loend
Angasilla mägi

Angasilla mägi asub Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Mägi võeti 1981. aastal kaitse alla (Angasilla mäe kaitseala; pindala 20 ha). Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 22. Angasilla mägi keskkonnaportaalis
Tihu looduskaitseala

Tihu looduskaitseala on looduskaitseala Hiiu maakonnas. Kaitseala pindala on 1406,9 ha. Kaitsealal asub Õngu soo ehk Tihu soo ning sinna jäävad Tihu järved. Kaitseala ajalugu ulatub 1962. aastasse, mil Tihu järv võeti kaitse alla ornitoloogilise keelualana. Vahepeal kaitsti ala Tihu maastikukaitsealana. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2018) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 597. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis "RMK töövõtja raius Hiiumaal kaitsealas ebaseaduslikult trasse" ERR, 27. mai 2023 Mart Erik: "Looduse "ümberkujundamisest" Hiiumaa näitel" ERR, 27. juuni 2023
Sedgwicki maakond

Sedgwicki maakond on maakond kahes Ameerika Ühendriikide osariigis: Sedgwicki maakond Colorados Sedgwicki maakond Kansases
Tikste maastikukaitseala

Tikste maastikukaitseala on maastikukaitseala Valga maakonnas Tõrva linnas. Kaitseala pindala on 38 ha. Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1964, kui kaitse alla võeti Tikste ürgorg ja Tikste järv. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 598. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Tilga maastikukaitseala

Tilga maastikukaitseala on maastikukaitseala Hiiu maakonnas. Kaitseala pindala on 40 ha. Kaitseala on moodustatud 1998. aastal, et kaitsta männikut ja männikus kasvavaid kaitsealuseid taimeliike. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 598. Tilga maastikukaitseala (KLO1000041) Eesti looduse infosüsteemis
Trinidadi ja Tobago põhiseadus

Trinidadi ja Tobago põhiseadus võib tähendada ühte kahest Trinidadi ja Tobago põhiseadusest: 1962. aasta põhiseadus – riigi esimene põhiseadus, mis kehtis 1976. aastani; 1976. aasta põhiseadus – riigi teine ja tänaseni kehtiv põhiseadus, mis pani aluse vabariiklikule riigikorrale.
Como (Colorado)

Como on asula Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis Parki maakonnas. Como on ajalooline raudteeasula. Usutavasti andsid asulale nime seal töötavad kaevurid Itaalia linna Como järgi. Linnas asub palju ajaloolisi hooneid ning linn sarnaneb kummituslinnaga, aga elanikkond on siiski umbes 20. Como asub 9813 jala (2991 meetri) kõrgusel üle merepinna.
Tilleoru maastikukaitseala

Tilleoru maastikukaitseala on maastikukaitseala Põlva maakonnas Ahja jõe ülemjooksu ürgorus. Kaitseala pindala on 145,8 ha Kaitseala on moodustatud 1957, et kaitsta Tilleorgu ja sealset jõeluhta[viide?], maastikukaitseala staatuses alates 2014. Tilleoru maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 27.12.2016) Tilleoru maastikukaitseala keskkonnaportaalis Tilleoru maastikukaitseala kaitse-eeskiri Riigi Teatajas
Tepripalu kaitseala

Tepripalu kaitseala on kaitseala Tartu maakonnas Nõo vallas. Kaitseala pindala on 8 ha. Kaitseala on moodustatud 1964. aastal, et kaitsta võsu-liivsibula (Jovibarba globifera; II kategooria liik) looduslikku kasvukohta ehk Tepripalu männikut. Männiku moodustavad ebaühtlase täiusega 50–65-aastased männid. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 596. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Teringi maastikukaitseala

Teringi maastikukaitseala on maastikukaitseala Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Lilli külas. Kaitseala asub Viljandi maakonnas Mulgi valla lõunaosas Lilli külas, Läti piiri lähedal. Kaitseala on moodustatud 1999. aastal, selle pindala on 322,4 ha, millest maismaaosa on 317,3 ha ja veeosa 5,1 ha. Kaitse-eesmärk on säilitada sealseid sootüüpe ja elurikkust ning kaitsta vanametsa. Kaitseala on inimtegevusest puutumata, soostunud soosaarestikega ja vanametsaga maastik, ala koosseisu kuuluvad Teringi raba ja Alatsi järv. Kaitseala ümbritsevad intensiivse põllu- ja metsamajanduse piirkonnad. Kaitsealale on rajatud 4,5 km pikkune ja infotahvlitega varustatud Teringi õpperada, mis teeb ringi läbi kaitsealal asuva raba ja rabasaarte ning viib ka Alatsi järve juurde. Kaitseala kuulub Teringi loodusala nime all Natura 2000 kaitstavate alade võrgustikku. Teringi raba Alatsi järv Hille Lapp. "Teringi maastikukaitseala kaitsekorralduskava 2006-2015". Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19.10.2016. Vaadatud 20.10.2016. Teringi maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 19.10.2016) "Teringi õpperada (4,5 km)". Vaadatud 23.10.2016. Teringi maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.08.2016) Teringi maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis Teringi maastikukaitseala keskkonnaportaalis
RKO Pictures

RKO (Radio-Keith-Orpheum) Pictures on USA filmitootmise ja -levitamise ettevõte. Kui RKO Radio Pictures Inc. kuulus ta Hollywoodi kuldajastul viie suurima filmitootja hulka. Filmistuudio moodustati 1928. aasta oktoobris, kui Radio Corporation of America (RCA) ostis Keith-Albee-Orpheum (KAO) kinoketi ja Joseph P. Kennedy Film Booking Offices of America (FBO) filmistuudio. Filmistuudio tuntuimad filmid olid "King Kong" ja "Citizen Kane" ("Kodanik Kane"). Esialgne filmistuudio RKO Pictures lõpetas filmitootmise 1957 ja saadeti laiali kaks aastat hiljem. 1981. aastal ringhäälinguettevõte RKO General, kes oli ettevõte õiguste pärija alustas taas filmitootmist tütarettevõttes RKO Pictures Inc. 1989. aastal müüdi äri koos mõnede muu allesjäänud vara, kaubamärkide õiguse ja paljude RKO klassikaliste filmide uuestitootmise õigustega uutele omanikele ning tänapäeval on tegu väikese sõltumatu ettevõttega RKO Pictures LLC.
Sarve maastikukaitseala

Sarve maastikukaitseala on maastikukaitseala Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kaitseala pindala on 679 ha. Kaitseala on moodustatud 1973. aastal, et kaitsta haruldasi ja teadusliku väärtusega geoloogilisi objekte (Limneamere rannavallid) ning nendega seotud looduslikke ja poollooduslikke kooslusi. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 506. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Tudusoo looduskaitseala

Tudusoo looduskaitseala on looduskaitseala Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Kaitseala pindala on 4723,6 ha. Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1976, mil loodi pruunkarude reservaat. 1978 läksid ühise kaitse alla Tudu-Järvesoo ja Luusaare sookaitseala. Aastal 1997 moodustati Tudusoo maastikukaitseala, mis hiljem organiseeriti looduskaitsealaks. Seljamäe õppematkarada Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 608. Tudusoo looduskaitseala (KLO1000277) Eesti looduse infosüsteemis
Rock Hotel (kogumik)

"Rock Hotel" on ansambli Rock Hotel kolmest CD-plaadist koosnev kogumikalbum. Albumi andis 2008. aastal välja firma Elwood Muusik. Märkused: (1) Plaadiümbrisel on autoriks märgitud hoopiski Carl Putman. (2) Tundmatud nimed, mis hakkavad figureerima laulu autorite nimedena alates 1964. aasta Shawn Elliotti lauluversioonist. (3) Plaadiümbrisel autoriks märgitud ainult Bill Haley (puuduvad ülejäänud nimed) Märkus: (1) Plaadiümbrisel on jäetud märkimata Harry Warren, kes on laulu muusika autor. (2) Plaadiümbrisel on autoriks märgitud Joe Dolan, kes on laulu esitaja. (3) Plaadiümbrisel on autoriks märgitud Hank C. Burnette, kes pole antud laulu autor. Õige autor: Jonathan (Rocky) Burnette. Märkus: (1) Plaadi ümbrisel on üheks autoritest märgitud Johnny Cash, kes pole aga autor, vaid esitaja ja puuduvad tegelikud autorid Mack David ja Billy Sherrill. (2) Plaadiümbrisel on autoriks märgitud Antoine Domino
Initsiaator

Initsiaator on mingi protsessi, tegevuse, sündmuse jm algataja. Ebastabiilse süsteemi keemilise plahvatuse vallandab mingi energia impulss, kas leek, säde, temperatuuri tõus, mehaaniline löök jmt. Keemiliste ahelreaktsioonide käivitamiseks kasutatakse radikaalinitsiaatoreid või katalüsaatoreid. Päikesevalgus käivitab roheliste taimede fotosünteesi reaktsioonid, olles seejuures energiaallikaks. Tuumapommis olev tuumakütuse hulk peab ületama ahelreaktsiooni tekitamiseks vajaliku kriitilise massi, et piisavalt palju tuumalõhustumisel tekkivaid neutroneid algataks uue tuumalõhustumise reaktsiooni.
Rumbi looduskaitseala

Rumbi looduskaitseala on looduskaitseala Järva maakonnas Türi vallas. Kaitseala pindala on 71,6 ha. Kaitseala moodustati 2001. aastal, kui kaitse alla võeti must-toonekure püsielupaik ja ürgmetsailmeline puistu. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 487. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Sirtsi looduskaitseala

Sirtsi looduskaitseala on looduskaitseala Ida-Viru ja Lääne-Viru maakonna piiril. Kaitseala koosneb 6-st lahustükist, mille kogupindala on 4558 ha. Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1967, kui moodustati pruunkarude reservaat. Aastal 1981 võeti kaitse alla Sirtsi soo (Sirtsi sookaitseala). Praegused piirid ja staatus aastast 2001. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 516. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Sookuninga looduskaitseala

Sookuninga looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kaitseala pindala on 5868,6 ha. Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1964, kui kaitse alla võeti kaks Jäärja metskonna kvartalit (123 ja 140) ehk Rongu mets. Aastal 1991 moodustati Rongu, Kodaja ja Ruunasoo sookaitseala, mille baasil 1991 moodustati Sookuninga looduskaitseala. Sookuninga looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 519. Sookuninga looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis Sookuninga looduskaitseala keskkonnaportaalis
Suigu looduskaitseala

Suigu looduskaitseala on looduskaitseala Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Kaitseala koosneb kahest lahustükist, mille kogupindala on 82 ha. Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1976, kui sealse ürgmetsa kaitseks moodustati reservaat. Praegused piirid ja staatus aastast 1999. Suigu looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 525. Suigu looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis Suigu looduskaitseala keskkonnaportaalis
Taarikõnnu looduskaitseala

Taarikõnnu looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu ja Rapla maakonnas. Kaitseala pindala on 2816,3 ha. Kaitseala moodustati 2001. aastal, kui kaitse alla võeti mitmekesine soomaastik ja kaitsealused liigid. Looduskaitsealale jäävad Taarikõnnu (Põrguraba), Laianiidu ja Lõo (Aruniidu) raba. Laukarohke Taarikõnnu raba moodustab kaitseala südame. Kaitsealustest liikidest on alal esindatud kaljukotkas, must-toonekurg, metsis, teder, laanepüü ja öösorr. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 23.05.2022) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Santos

Santos on linn Brasiilias São Paulo osariigis. Asub Atlandi ookeani rannikul umbes 80 km kaugusel São Paulost. Linn asutati 1543. aastal. Santose sadam on kaubakäibelt Ladina-Ameerika suurim sadam. Santoses asub Eesti aukonsulaat. Aukonsul on Flemming Patrick Rickfors. Linnas tegutseb jalgpalliklubi FC Santos. Santose koduleht (portugali keeles)
Tahkuna looduskaitseala

Tahkuna looduskaitseala on looduskaitseala Hiiu maakonnas Hiiumaa valla põhjaosas. Kaitseala pindala on 1878,6 hektarit . Kaitsealal asub Hiiumaa ainus loodusreservaat. Kaitseala territoorium paikneb Tareste, Kauste, Kodeste, Lehtma, Meelste ja Tahkuna külas. Tahkuna looduskaitseala eesmärk on inimmõjuta või vähese inimmõjuga põlismetsade, soode ja kinnikasvavate järvede kaitse, luidete ja luitemetsade säilitamine ning kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitse. Kaitsealalt on tuvastatud 16 kaitsealust linnuliiki, 21 kaitsealust soontaime liiki ja üks kaitsealune samblaliik (roheline hiidkupar). Tahkuna looduskaitsealal asub Lehtma loodusreservaat ja 6 sihtkaitsevööndit. Loodusreservaadi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine loodusliku protsessina. Reservaadis on keelatud majandustegevus, loodusvarade kasutamine ja inimeste viibimine, välja arvatud järelevalvetöödel, päästetöödel ja kaitseala valitsemisega seotud töödel, samuti teadustegevuse ja kaitseala seisundi jälgimise ja hindamise eesmärgil. Järidemetsa sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina. Kauste sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on metsakoosluste tüübi ning elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine. Kodeste metsa sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on metsakoosluste tüübi ning elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine. Kodeste soo sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina. Lepaniidi sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina. Lõimastu sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on metsakoosluste tüübi ning elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine. Tahkunat läbis Anneõuest kuni Kauste külani Riigimetsa Majandamise Keskuse matkarada, mis likvideeriti 2013. Kaitsealal asub Karjaselja metsanduslik õpperada. 1924 keelati Tahkunas kasvavate jugapuude alal lageraied. Praegune kaitse-eeskiri kinnitati 2006. aastal. Eesti Vabariigi Valitsus otsustas 6. novembril 1936 kaitse alla võtta 4 Kärdla metsandiku metsakvartalit kogupindalaga 74,2 hektarit, kus keelati jugapuude raie ja loomade karjatamine. Hiiumaa rajooni TSN Täitevkomitee otsustas 28. mail 1958, 20. septembril 1961 ja 25. septembril 1962 jugapuude kasvuala kaitset tõhustada. Jugapuude kaitseala sai räsida 1967. aasta augustitormis. Tahkuna looduskaitseala moodustati 2. veebruaril 1997. Tahkuna looduskaitseala. Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Kaitseala andmed EELISes. Eesti Vabariigi Valitsuse otsus veekogu ja maa-alade looduskaitse alla võtmise kohta 6. novembrist 1936. Riigi Teataja 13. november 1936 Tahkuna looduskaitseala kaitse-eeskiri. Tahkuna looduskaitseala (KLO1000290) Eesti looduse infosüsteemis [loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/GetFile.aspx?fail=-1365997911 Tahkuna looduskaitseala kaitsekorralduskava 2015–2024.]
Tammiku looduskaitseala

Tammiku looduskaitseala oli looduskaitseala Harju ja Rapla maakonnas. Kaitseala koosnes kahest lahustükist, mille kogupindala oli 379 ha. Kaitseala moodustati 1991. aastal, kui kaitse alla võeti neli allikasood, kus kasvab mitmeid haruldasi ja kaitsealuseid liike. Kaitseala kaotati 2014. aastal seoses Nabala-Tuhala looduskaitseala moodustamisega. Tammiku looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Tammiku looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis
Tillniidu looduskaitseala

Tillniidu looduskaitseala on looduskaitseala Rapla maakonnas Kehtna vallas. Kaitseala pindala on 37,9 ha. Kaitseala moodustati 2001. aastal, kui kaitse alla võeti ürgmetsailmeline puistu ja seal pesitsev must-toonekurg. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2018) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 598. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Goiânia

Goiânia on linn Brasiilias, Goiási osariigi pealinn. Asub riigi keskosas, 200 km kaugusel riigi pealinnast Brasíliast. Goiânia on plaanilinn, mille rajamist alustati 24. oktoobril 1933. 1987 toimus linnas radioaktiivse aine leke, nn Goiânia õnnetus. Goiási Föderaalülikool https://www.ibge.gov.br/estatisticas/sociais/populacao/22827-censo-demografico-2022.html?edicao=37225, vaadatud 24.10.2023. http://www.goiania.go.gov.br/
Veski looduskaitseala

Veski looduskaitseala on looduskaitseala Põlva maakonnas Kanepi vallas. Kaitseala pindala on 63 ha. Kaitseala moodustati 2001. aastal, kui kaitse alla võeti must-toonekure püsielupaik. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 660. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kasti maastikukaitseala

Kasti maastikukaitseala on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala pindala on koos vee- ja maismaaosaga u 193 ha. Kaitseala on moodustatud 2000. aastal, et kaitsta Lõuna-Saaremaa pärandkultuurmaastikku, rannaniite ja haruldasi taimeliike. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 204. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis