laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Liivimaa ordu maamarssalite loend

Liivimaa ordu maamarssalite loend loetleb teadaolevaid maamarssaleid: 1236/1238 – 1239 Rutger, varem ka Mõõgavendade ordu maamarssal 1241 Werner 1279 Gerhard von Katzenelnbogen 1300 Heinrich 1306 Kuno 1316 Heinrich (eelmisest erinev isik) 1324?–1328 Johann Ungnade 1330 Emeko Hake 1342, 1347–1349 Bernhard von Oldendorf 1354–1375 Andreas von Steinberg 1375–1385 Robin von Eltz 1387–1393 Johann von Ohle 1395–1404 Bernhard Hövelmann 1410 Hermann Vincke 1417–1420 Gerhard Wrede 1420–1422 Walrabe von Hunsbach 1422–1427 Dietrich Kra 1427–1431 Werner von Nesselrode 1432–1434 Frank Kirskorf 1434–1435 Heinrich von Böckenförde genannt Schüngel 1435–1441 Gottfried von Rodenberg 1441–1448 Heinrich von Notleben 1450–1461 Goddert von Plettenberg (Gotthard) 1462–1468 Gerhard von Mallinckrodt 1468–1470 Johann von Krieckenbeck genannt Spor 1470–1471 Lubbert von Varssem 1471 Bernd von der Borch 1472–1488 Konrad von Herzenrode 1489–1494 Wolter von Plettenberg 1495–1501 Heinrich von der Brüggen 1502–1529 Johann von dem Broele genannt Plater 1529–1535 Hermann von Brüggenei genannt Hasenkamp 1535–1551 Heinrich von Galen 1551–1556 Jasper van Munster 1556–1558 Christoph von Neuhof genannt Ley 1558–1560 Philipp Schall von Bell
Wolter von Plettenberg (Dobele komtuur)

Wolter von Plettenberg oli Dobele komtuur aastatel 1422–1426. Plettenberg pärines Vestfaalist, tõenäoliselt Hovestadtist Soesti lähedalt. Ta on esimene teadaolev Plettenbergi suguvõsa esindaja Liivi ordus. Hiljem sai tema sugulane ja nimekaim Liivi ordu maameistriks, tema samanimeline vend oli aga Viljandi komtuur. Esimese Wolter von Pletenbergi täpseid sugulussidemeid hilisematega pole teada, nagu ka seda, millal ta Liivimaale tuli või millal ta suri. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 675 (lk 512).
Zacharias Topelius

Zacharias Topelius (ka Sakari Topelius, Zachris Topelius; 14. jaanuar 1818 Nykarleby vald – 12. märts 1898 Sibbo vald) oli rootsikeelne Soome kirjanik, ajakirjanik ja ajaloolane. Topelius oli arsti ja rahvaluulekoguja Zacharias Topelius vanema (1781–1831) poeg. Nende perekond kandis algselt nime Toppila, kuid kirjaniku vanaisa ladinapärastas selle kujule Toppelius ja isa jättis ühe p-tähe välja. Kirjaniku ema oli Katarina Sofia Calamnius. Topelius tuli Helsingisse 1831 ja ta sai Johan Ludvig Runebergi ümber kogunenud noorte rahvuslikult meelestatud meeste rühmituse liikmeks. Ta isegi elas Runebergi kodus mõnda aega. 1833. aastal astus ta Soome keiserlikku Aleksandri ülikooli ning sai sealt 1840. aastal magistrikraadi, 1844. aastal litsentsiaadikraadi ja 1847. aastal filosoofiadoktori kraadi. Tema doktoritöö kandis pealkirja "De modo matrimonia jungendi apud fennos quondam vigente" ("Vanade soomlaste abielukommetest"). Lisaks ajaloole õppis ta süvendatult teoloogiat ja meditsiini. 1842–1846 oli ta Soome Bioloogiaühingu (Societas pro fauna et flora fennica) sekretär. 1846–1861 töötas ta ülikooli raamatukogus. Sel ajal töötas ta Helsingi lütseumis ajaloo, statistika ja rootsi keele õpetajana. Topelius oli 1854. aastast Helsingi Ülikooli ajalooprofessor ning aastatel 1875–1878 rektor. Topelius oli üks soome rahvusromantilise kirjanduse silmapaistvaimaid esindajaid; ta kirjutas peamiselt rootsi keeles. Ta kirjutas sadu lüürilisi luuletusi, sealhulgas palju loodusteemadel. Tema luules oli tunda soome rahvaluule mõju. Väga tuntuks said tema muinasjutud, laulutekstid ja näidendid. Topelius oli üks esimesi soome romaanikirjanikke, kes avaldas ka Soome esimese ajaloolise romaani ("Hertiginnan af Finland", 1850). Tema ajaloolised teosed ülistavad patriotismi, jumalakartlikkust ja seisusteühiskonda. Tuntuse on saavutanud on tema romantilised "Velskri jutustused" ("Fältskärns berättelser"). Topelius on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule. "Velskeri jutustused. Esimene lugu: Kuninga sõrmus", Tõlkinud Ernst Raudsepp, Eesti Kirjanduse Selts 1923 "Aallotari jäljed", tõlkinud Linda Viiding, Eesti Riiklik Kirjastus 1957 "Knut Pillimees", tõlkinud Linda Viiding, Varrak 2003, ISBN 9985305590 "Muinasjutte", tõlkinud Linda Viiding, Eesti Raamat 1990, ISBN 5450008222 "Sampo Lappelill", tõlkinud Silvia Airik-Priuhka, Välis-Eesti & EMP 1984, ISBN 9186116304 Maamme kirja Reet Krusten. Kallimeelne mees läinud sajandist. Postimees, 10. märts 1998 Zacharias Topelius. 375 Humanitaari. Helsingi ülikooli humanitaarteaduskond. 20.6.2015.
Tõdva–Hageri tee

Tõdva–Hageri tee (registrinumbriga 11240) on kõrvalmaantee Saku ja Kohila vallas. Tee pikkus on 14,8 km. Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee kuueteistkümnendal kilomeetril Tõdva külas (Saku vald) ja lõpeb Kernu–Kohila tee kümnendal kilomeetril Hageri alevikus (Kohila vald). Tee kulgeb läbi Tõdva, Metsanurme, Roobuka, Aespa, Vilivere, Sutlema ja Hageri küla ning Kiisa ja Hageri aleviku. Tee ületab ühe silla (Kiisa sild üle Keila jõe tee kuuendal kilomeetril) ja 11 truupi. Teele jääb kuus bussipeatust: Kiisa, Kiisa raudteejaam, Standard, Soonurme, Ikarus, Optimist. Teega ristub esimesel kilomeetril Saku–Tõdva tee, neljandal kilomeetril Kasemetsa–Kiisa tee, kuuendal kilomeetril Kiisa jaama tee, seitsmendal kilomeetril Kiisa–Maidla tee, kaheksandal kilomeetril Kiisa–Kohila tee. Kuni Kasemetsa–Kiisa teeni on tee mustkattega, kuni Kiisa–Kohila teeni on tee asfaltkattega, edasi põlevkivituhkbetoonkattega. Tee on klassita, Hageri alevikus tänavaklassiga. Liiklussagedus on Saku–Tõdva teeni 3000–6000 autot ööpäevas, edasi Kasemetsa–Kiisa teeni 1000–3000 autot ööpäevas, edasi Kiisa–Kohila teeni 3000–6000 autot ööpäevas, edasi 9. kilomeetrini 1000–3000 autot ööpäevas ning sealt tee lõpuni 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on lõigul 4,5–10 km ja tee kahel viimasel kilomeetril (50 ja 70 km/h). Teevalgustus on Kiisa alevikust Harju maakonna piirini ning Hageri alevikus.
Lemmaltsalised

Lemmaltsalised (Balsaminaceae) on kanarbikulaadsete seltsi kuuluv sugukond kaheidulehelise taimi. Sugukonda arvatakse üle 850 liigi[viide?] ja neist enamik kuulub perekonda lemmalts (Impatiens). Lemmaltsaliste seas leidub nii üheaastasi kui ka püsikuid. Nende areaaliks on parasvöötme ja troopika piirkonnad, nende seas Põhja-Ameerika, Aasia, Euroopa ja Aafrika. Eestis esindab sugukonda üks perekond – lemmalts (Impatiens), milles Eestis on üks pärismaine liik ja kaks invasiivset võõrliiki.
Saldus

Saldus (läti) on linn Lätis Kurzemes, Salduse piirkonna keskus. Linn asub merepinnast 95 meetri kõrgusel Ciecere jõe kaldal, Riiast 119 kilomeetri kaugusel. Linna vana saksakeelne nimi on Frauenburg. Sealne 5PM puurauk on Adze kihistu neostratotüüp, Stirnase kihistu neostratotüüp, Skrunda kihistu neostratotüüp, Ziemeli kihistiku neostratotüüp, Priekule kihistiku neostratotüüp, Kuiļi kihistu neostratotüüp, Kuldiga kihistu ja selle Bernāti kihistiku ning Ēdole kihistiku neostratotüüp, Salduse kihistu ja selle Brocēni kihistiku neostratotüüp, Dreimani kihistu neostratotüüp ja Blīdene kihistu neostratotüüp. Salduse kihistu on linna järgi nime saanud. Saldust on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1253 (Salden). Toona asus seal kuralaste linnus, mis asus Skrunda ja Zemgale vahelisel maal. 14. sajandil rajas ordu kuralaste linnamäele oma linnuse, mille juurde tekkis alev. Põhjasõja ajal hävisid nii linnus kui ka alev. Saldus oli Venemaa keisririigi Kuramaa kubermangu Kuldīga kreisis Salduse kihelkonna keskus ja linn aastast 1917. Teise maailmasõja ajal toimusid linna pärast lahingud, kuid linn jäi sakslaste kätte kuni Saksamaa alistumiseni. Saldus oli 2009. aastani Salduse rajooni keskus. Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 30.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Saldus Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) Saldus Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 19.08.2019) Saldus Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 10.08.2019) Saldus Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 24.08.2019) Saldus Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 16.08.2019) Saldus Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.08.2019) Saldus Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019) Saldus Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019) Saldus Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019) Saldus Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019) Saldus Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019) Saldus Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) Saldus Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) Stratigraafia terminoloogia Salduse koduleht
Kellukalised

Kellukalised (Campanulaceae) on astrilaadsete seltsi kuuluv taimede sugukond. Siia sugukonda kuulub umbes 70 perekonda 2000 liigiga[viide?]. Kellukalised on enamasti rohttaimed ja põõsad, harva ka väikesed puud. Sugukonna levinumad perekonnad on tüüpperekond kellukas (Campanula), Lobelia ja Platycodon. Eestis on enamik selle sugukonna esindajaid perekondadest Campanula – kellukas, Jasione – sininukk, Lobelia – lobeelia, Phyteuma – rapuntsel. Kellukaliste õis on korrapärane ja viietine, õie värvus on kas valge või kollane. Õiekate on kaheli, tupp- ja kroonlehed on liitlehised. Hüpoteetiline kellukaliste õievalem on järgmine: *K(5)C(5)A5G(2...5)ü. Vili on kupar.
Searching for Jerry Garcia

"Searching for Jerry Garcia" on Ameerika Ühendriikide räppari Proofi teine stuudioalbum, mis ilmus 9. augustil 2005 plaadifirma Iron Fist väljaandel. See album jäi ühtlasi ka viimaseks, kuna Proofi tulistati 2006. aastal. Album jõudis USA edetabelis Billboard 200 albumite arvestuses 65. kohale. Albumi väljaandmise aeg 9. august 2005 märkis 10 aasta möödumist Jerry Garcia surmast. Plaadil on kokku 20 lugu ja nendel teevad kaasa palju tuntud räpparid, teiste hulgas 50 Cent, Method Man, B-Real, Obie Trice ja Nate Dogg. 1. "Knice" 2. "Clap wit Me" 3. "Biboa's Theme" 4. "When God Calls..." 5. "Forgive Me" (koos 50 Centiga) 6. "Purple Gang" 7. "Nat Morris" 8. "Gurls wit da Boom" 9. "High Rollers" (koos B-Reali & Method Maniga) 10. "Rondell Beene" 11. "Pimplikeness" (koos D12-ga) 12. "Ali" koos (MC Breediga) 13. "No. T. Lose" (koos King Gordyga) 14. "Jump Biatch" 15. "M.A.D." koos (Rude Jude) 16. "72nd & Central" (koos Obie Trice & J-Hilliga) 17. "Sammy da Bull" (koos Nate Doggi & Swifty McVayga) 18. "Black Wrist Bro's" (koos 1st Born'ga) 19. "Slum Elementz" (koos T3 of Slum Village & Mudd of 5ela'ga) 20. "Kurt Kobain"
Stende

Stende (läti) on linn Lätis Kurzemes Talsi piirkonnas. Linna läbib Riia–Ventspilsi raudtee, seal asub Stende raudteejaam. Linn asub merepinnast 72 meetri kõrgusel. Stendes on raamatukogu. Stende tekkis aastail 1901–1904 seoses Moskva–Ventspilsi raudtee ehitamisega. Stende raudteejaama juurde tekkinud asula sai nime jaamalt, see aga omakorda Stende mõisalt, mille maadel see asus. Aastani 1925 olid kasutusel ka nimekujud Renčuciems või Stendesciems. Aastal 1961 sai Stendest alev. Linn aastast 1991. Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu http://www.stende.lv/
Adriano Celentano

Adriano Celentano (itaalia hääldus:  adriˈaːno tʃelenˈtaːno; sündinud 6. jaanuaril 1938 Milanos) on itaalia laulja, koomik, näitleja, filmirežissöör ja saatejuht.
Full Clip: A Decade of Gang Starr

"Full Clip: A Decade of Gang Starr" on Ameerika Ühendriikide hiphopbändi Gang Starr kogumikalbum, mis sisaldab 32 lugu aastatest 1989–1999. Album anti välja 13. juulil 1999. Esimene CD 1. "Intro" 2. "Full Clip" 3. "Discipline" 4. "Words I Manifest (Remix)" 5. "Ex Girl to Next Girl" 6. "I'm the Man" 7. "Mass Appeal" 8. "Jazz Thing (Video Mix)" 9. "The Militia" 10. "Tonz 'O' Gunz" 11. "Royalty" 12. "Who's Gonna Take the Weight" 13. "You Know My Steez" 14. "Above the Clouds" 15. "Just to Get a Rep" 16. "DWYCK" Teine CD 1. "All 4 Tha Ca$h" 2. "Step in the Arena" 3. "Work" 4. "Soliloquy of Chaos" 5. "Take It Personal" 6. "Speak Ya Clout" 7. "Gotta Get Over (Taking Loot)" 8. "1/2 & 1/2" 9. "The ? Remainz" 10. "Code of the Streets" 11. "So Wassup?!" 12. "Now You're Mine" 13. "Betrayal" 14. "B.Y.S." 15. "Credit Is Due" 16. "The Militia II (Remix)" 17. "You Know My Steez (Three Man & a Lady Remix)"
Topograafia

Topograafia on teadusharu, mis tegeleb maapinna mõõdistamisega ja mõõtmistulemuste põhjal geograafiliste objektide (situatsiooniobjektide) kujutamisega topograafilistel kaartidel. Topograafilise mõõdistamise põhimeetod on aerofoto- ja satelliitmõõdistamine. Väikeste maa-alade mõõdistamisel kasutatakse tahhümeetrilist mõõdistamist (mensulmõõdistamine ei leia enam kasutust) ja sel juhul saadakse maa-ala kohta plaan. Topograafia on tihedalt seotud geodeesia ja kartograafiaga. Sageli käsitletakse topograafiat geodeesia haruna, mis tegeleb väikeste maa-alade mõõtmisega, kus Maa kumer pind loetakse tinglikult tasapinnaks ja mõõtmiste tulemusel saadakse plaan.
Nvu

Nvu (kääldatakse "N-view" või eestipäraselt "en-vjuu") on veebiautoriseerimisprogramm, mille edasiarendus on lõpetatud ja mis baseerub Mozilla Suite Composeri komponendil ja Geckol. Kui Mozilla Internet Suite lõhuti eraldi osadeks (brauser, meiliklient, jne) siis Nvu korjas Composeri üles ja arendas teda edasi, lisades mõned seni puudunud funktsioonid. Nvu on vabavara ja sobivaks alternatiiviks näiteks Microsoft FrontPage'ile ja Macromedia Dreamweaverile. See tähendab, et erinevalt teistest samal põhimõttel töötavatest programmidest saab Nvu'd tasuta ja legaalselt alla laadida ning vajadusel ja oskuste olemasolul ka enda vajadustele kohandada. Nvu on disainitud olema võimalikult mugav algajale kasutajale, kes ei pea isegi HTML-i või CSS-i tundma. Kasutaja vormistab oma kodulehe justkui tekstitöötlusprogrammis, millega saab lihtsalt lisada pilte, tabeleid, linke, jne. Projekti alustas ja sponsoreeris Linspire. Linspire palkas Daniel Glazmani, endise Netscape Communications Corporationi töötaja juhtivaks arendajaks. Nvu on saadaval Linuxi, Mac OS X ja Microsoft Windowsi kasutajatele ja teda saab üles sättida peaaegu igale platvormile. Esialgne plaan 2005. aasta juunis nägi ette Nvu muudatuste pookimine Mozilla Composerisse, kuid Mozilla Suite arendamine lõpetati ja seda ei tehtud. Daniel Glazman lõpetas 2006. aasta käigus Nvu ametliku arendamise ja hakkas arendama successor Mozilla.org projektina selle järglast, mida kutsutakse lihtsalt Composeriks (või Mozilla Composer 2.0-ks) ja mis hakkab toetama nii PHP-d kui ka CSS-i. Vabavaralised omaalgatuslikud arendajad on Nvu lähtekoodi kasutanud, et luua ajutine järglane, mille suurim erinevus peale disainelementide on lihtsalt veaparandused ja mis väidetavalt vajub unustusse niipea, kui Daniel Glazman saab valmis Composeri. Nvu sobitub W3C veebistandarditega. Vaikimisi luuakse lehed HTML 4.01 veebikeeles ja kasutatakse CSS-i stiliseerimiseks, kuid neid sätteid saab ka muuta, kasutamaks vanemaid standardeid. Programm sisaldab ka sisseehitatud HTML validaatorit, mis laeb lehe W3C HTML validaatorisse ja kontrollib ühtivust. Erinevalt konkureerivatest programmidest on Nvu loodud kood üpris lihtne ja kasutajale mõistetav, kui võrrelda näiteks Microsoft Frontpage'i loodud veebilehekoodiga, mis sisaldas liialt ülearust koodi ja oli kasutajale mõistetamatu.
Emoräpp

Emoräpp on suhteline termin räppmuusika suunale, mida on keeruline defineerida. Väidetavalt kuuluvad emoräpi viljelejate hulka sellised artistid nagu Atmosphere, Sage Francis, Sole, P.O.S. jne. Kõik eelnimetatud artstid aga kuuluvad ennemini alternatiivräpi või underground räpi kilda. Väidetavalt defineerib emoräppi emotsionaalne lüürika, mis on halb eristus, kuna ka gängsta räpp võib olla emotsionaalsete sõnadega ning RnB, kui tänapäeva hiphopmuusika osa, põhinebki emotsioonidel. Väidetavalt nimetatakse emoräpi peamiste esinumbritena Anticoni, Rhymesayersi räppareid ning puhuti ka Def Juxi räppareid. Atmosphere – Tryin' To Find A Balance P.O.S. – Bleeding Hearts Club Brother Ali – Uncle Sam Goddamn Sage Francis – Escape Artist
Halhõn goli lahing

Halhõn goli lahing oli 11. mail 1939. aastal alanud vahejuhtum Mongoolia ja Mandžuuria piiril Halhõn goli jõe juures. Kuna kogu piirkond oli kaardistamata, puudus üheselt määratletud piirijoon. Jaapan teatas, et kes Mandžuuria piiri rikub, see rikub Jaapani piiri ja Nõukogude Liit teatas, kes Mongooliat ähvardab, see ähvardab Nõukogude Liitu. 11. mail 1939 oli üks umbes 80-meheline Mongoolia piirivalve grupp Halha jõe lähistel, valis omale ööpaika ja hobustele söödapaika. Neile sattus peale Mandžuuria piirivalvegrupp ja peletas nad tagasi üle Halha jõe. 14. mail kohtusid grupid samas kohas, aga seekord sunniti mandžuurlased põgenema. Halha jõe ääres oli Jaapani kontingent juuliks kasvanud terveks armeegrupiks. Venelased olid ehitanud 7 silda üle Halha ja kaitsesid sillapäid suurtükiväe, tankide ja automaatrelvadega hästi varustatud jalaväega. Juuli lõpul katsus Jaapani 6. armeegrupi ülem, kindral Michitarō Komatsubara ületada Halha jõge pontoonsillaga ja tungida kõrgendikule venelaste tagalas. See õnnestus, aga varustuse järelvedu polnud võimalik ja vene väed lõid jaapanlased pärast mõne-päevast võitlust tagasi idakaldale. Stalin määras Nõukogude Liidu üksuste juhatajaks Georgi Žukovi. Kuuajalise ettevalmistusega määras Žukov pealetungi alguseks 20. augusti. Nõukogude Liidu parimad eliitväeosad, tankiüksused ja lendurid, kaasa arvatud Hispaania kodusõja kogemustega lendurässad, koguti Mongooliasse. Jaapanlaste poolel osales lahingus 80 000 meest, 135 tanki ja 450 lennukit. Žukov pani neile vastu 35 jalaväediviisi, 20 ratsaväeeskadroni, 500 suurtükki, 500 tanki ja 600 lennukit. 31. augustil oli terve Jaapani 6. väliarmee sisse piiratud ja peaaegu hävitatud. Üle 50 000 jaapanlase sai surma või langes vangi. Kuigi see oli Jaapani sõjaväe kõigi aegade suurim kaotus, jäi see Läänes suuresti märkamata, kuna samal ajal oli tähelepanu keskpunktis Poola ründamine ja Teise maailmasõja algus. Konflikt lõppes 16. septembril 1939.
Orzeł

Orzeł ['ožel] (eesti keeles 'kotkas') oli Poola allveelaev, mis ehitati Hollandis De Schelde laevatehases 1938. aastal. Laev anti üle 2. veebruaril 1939. Teise maailmasõja puhkedes oli see Poola laevastiku kõige kaasaegsem allveelaev.  Pikemalt artiklis Orzełi juhtum Kui aga NSV Liit 17. septembril 1939 Poolale kallale tungis, põgenes Orzeł järgmisel päeval Tallinnast. "Orzełi põgenemine käis väga lihtsalt," on meenutanud madrus Boris Kivik. "Elektri-telefoniliin lõigati läbi ja kail olnud valvur Boris Mahlstein meelitati laeva, kus ta uimaseks löödi, ning laev asuski kai äärest eemalduma." Allveelaev ilmus välja Gotlandi lähistel ning saatis kaks kaasavõetud Eesti meremeest toiduainete ja kojusõidurahaga kummipaadis maale. Interneeritud laeva põgenemine andis NSV Liidule ettekäände süüdistada Eestit Nõukogude Liiduga sõjas oleva riigi abistamises. 24. septembril nõudis NSV Liit Eestilt ultimatiivselt vastastikuse abistamise pakti allakirjutamist, ähvardades keeldumise korral sõjaga. Eesti alistus ja 28. septembril kirjutati lepingule alla. 1980. aastatel ehitati Nõukogude Liidus uus samanimeline allveelaev, mis on siiani Poola lipu all. Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt Laskmata jäänud lask ja päästetud au Laskmata jäänud lask ja päästetud au Tallinna Postimees, 16. september 2009 Orzel saatis eestlased maale küpsiste ja viskiga Postimees, 22. september 2009
Rooma-Katoliku Kiriku oikumeenilised kirikukogud

Nikaia I kirikukogu Konstantinoopoli I kirikukogu Efesose kirikukogu Kalchedoni kirikukogu Konstantinoopoli II kirikukogu Konstantinoopoli III kirikukogu Nikaia II kirikukogu Konstantinoopoli IV kirikukogu Lateraani I kirikukogu Lateraani II kirikukogu Lateraani III kirikukogu Lateraani IV kirikukogu Lyoni I kirikukogu Lyoni II kirikukogu Konstanzi kirikukogu Vienne'i kirikukogu Baseli-Firenze kirikukogu Lateraani V kirikukogu Trento kirikukogu Vatikani I kirikukogu Vatikani II kirikukogu EELK Kirikukogu
Tampa

Tampa on linn Ameerika Ühendriikides Florida osariigis, Hillsborough' maakonna halduskeskus. Tampa asub Florida poolsaare läänerannikul Tampa lahe ääres. Linn asutati 1849. aastal, kuid kasvama hakkas alles pärast seda, kui 1883. aastal avastati ümbruskonnas suured fosforiidi leiukohad. Tampa kuulub koos Saint Petersburgi ja Clearwateriga linnastusse, mida nimetatakse Tampa lahe piirkonnaks. Tampa pindala on 441,9 km2 ja seal oli 2008. aastal 382 888 elanikku. Üks linna suuremaid tööandjaid on MacDilli õhujõudude baas. Tampas on kaks suurt ülikooli: Lõuna Florida Ülikool ja Tampa Ülikool. Tampa hüüdnimed on Cigar City ja The Big Guava. Sagedase välgu järgi on nime saanud linna NHL-is mängiv jäähokimeeskond Tampa Bay Lightning. Lisaks sellele kuuluvad põhiliigadesse Ameerika jalgpalli meeskond Tampa Bay Buccaneers ja pesapallimeeskond Tampa Bay Rays. Tampas asub Wikipedia peaserver. Piraadipidu Tampas Kirik Tampas tampagov.net välja otsitud 18.01.11 Tampa linna koduleht
Halhõn gol

Halhõn gol on jõgi Ida-Mongoolias ja Põhja-Hiinas. Saab aluse Suur-Hingani läänenõlvadelt ja suudmes jaguneb kaheks jõeharuks, vasakpoolne suubub Bujr nuuri järve ja parempoolne Orxoni jõkke. Jõe pikkus on 232 km. Valgla suurus on umbes 17 000 km2. Halhõn goli lahing
Subate

Subate (läti) on linn Lätis Augšdaugava piirkonnas Leedu piiri ääres. Asub ajaloolise Sēlija alal. Elanikke oli 2007. aastal 1176 ja 2010. aastal 749. Subate tekkis kaubanduskeskuse ja sõjalise tugipunktina seelide aladele. Algselt allus see Daugavpilsi komtuuridele. Aastal 1570 andis Gotthard Kettler Subate turupaiga (Subbath) Platerite suguvõsa valdusse. 17. sajandil võtsid Platerid vastu katoliku usu. Sellega seoses muudeti ka Subate luteri kirik aastal 1677 katoliku kirikuks. Aastal 1690 sai sellest jesuiitide kirik. Luterlikud linnaelanikud asusid seepeale elama Subate järve idakaldale, Prode mõisa maadele, rajades sinna alevi, mida hakati nimetama Jaunsubateks (tõlkes Uus Subate). Aastal 1682 andis mõisa omanik H. F. Osten-Sacken kaks tuhat taalrit alevisse ladinakooli rajamiseks, kus õpetati lätlastest talunike lapsi. Aastal 1686 püstitati Jaunsubatesse ka luteri kirik. Vana Subatet oli sel ajal hakatud nimetama Vecsubateks. Aastal 1680 sai see Magdeburgi linnaõigused. Aastal 1720 ehitasid jesuiidid sinna uue puidust palvemaja, mida uuendati aastal 1763. Aastal 1773 lõpetasid jesuiidid asulas oma misjonitegevuse. Umbkaudu samal ajal asusid asula idaossa elama vanausulised. Aastal 1831 püstitati läänepoolse asula turuväljakule praegune katoliku kiriku hoone. Aastal 1894 liideti Vecsubate ja Jaunsubate ühtseks Subate aleviks, asula sai piiratud linnaõigused. Linn aastast 1917. 2009. aastani kuulus Daugavpilsi rajooni ja seejärel 2021. aastani Ilūkste piirkonda. Subate luteri kirik Vanausuliste kirik Keskväljak Suurem Subate järv Väiksem Subate järv Katoliku kirik Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024.  Subate – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis