laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Piiumetsa külanõukogu

Piiumetsa külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Väätsa külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 6, 1974: 117
Prangli külanõukogu

Prangli külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu hõlmas Prangli, Aksi ja Keri saare. Külanõukogu eksisteeris 1950–1971 ja seejärel liideti see Viimsi külanõukoguga. Prangli külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 26. septembrist 1950, millega muudeti Prangli valla töörahva saadikute nõukogu Prangli küla töörahva saadikute nõukoguks. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 6, 1974: 209 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Prangli, Vormsi, Kihnu ja Ruhnu külanõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 11. oktoober 1950
Põdrangu külanõukogu

Põdrangu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaa Vao vallas. Külanõukogu keskus asus Loksa külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Põdrangu külanõukogu 1950 septembrist Väike-Maarja rajooni koosseisu. 1954 juunis Põdrangu külanõukogu likvideeriti ja selle alad liideti Tamsalu külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 6, 1974: 287 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Pärsamaa külanõukogu

Pärsamaa külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Leisi külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 6, 1974: 332
Sterzing

Sterzing (itaalia: Vipiteno) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. See on Lõuna-Wipptali peamine küla. Läbi keskaegse linna voolab Eisacki jõgi. Vigil Raber (1490 – detsember 1552), restaureerija ja maalikunstnik, hiljem kirjanik ja toimetaja ning pianist Michael Gaismair (1490 Tschöfs, Sterzing – 15. aprill 1532 Padua), sotsiaalne revolutsionäär, peaehitaja Michael Schütz (19. juuli 1514 – august 1581 Hagenau im Elsass), arst, humanist ja kirjamees Kasper Goltwurm (1524 Sterzing – 1559 Weilburg), luterlik teoloog Johann Baptist Gänsbacher (8. mai 1778 – 13. juuli 1844 Viin), helilooja ja dirigent Josef Hirn (10. juuli 1848 Sterzing – 7. veebruar 1917 Bregenz), ajaloolane Carl Domanig (3. aprill 1851 – 9. detsember 1913 St. Michael, Bozen), kirjanik Konrad Fischnaller (10. detsember 1855 Sterzing – 14. veebruar 1941 Innsbruck), Tirooli Riigimuuseumi Fernandeumi (Innsbruck) hooldaja aastatel 1885–1912 Franco Bernabè (sündinud 1948), Telecom Italia tegevjuht Alex Schwazer (sündinud 1984), endine käija Hans Peter Fischnaller (sündinud 1985), kelgutaja Sandra Gasparini (sündinud 1990), kelgutaja 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 73,64% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 25,95% itaalia keelt ja 0,41% ladiini keelt. Sterzing/Vipiteno on tuntud klassikalise muusika ürituse Orfeo muusikafestivali paik. [1] Sterzing on koduks Leitner grupile, rahvusvahelisele tööstusele, kaablisüsteemide, lumekoristajate, kommunaalteenuste lintsõidukid, linnaraudteesüsteemide (minimetrò) ja tuuleturbiinide tootjale. Sterzingi sõpruslinn on Kitzbühel Tiroolis Austrias, aastast 1971 Lähivaade kesklinnale Linna sümbol Zwölferturmi torn on 46 m kõrge ja ehitati aastal 1472. Hans Multscheri muuseum Vaade Jumalaema kihelkonnakirikule Kesklööv Adam Mőlckhi freskodega Skulptuur Neustadtis Kihelkonnakirik Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles) Sterzingi veebikaamera Orfeo Muusikafestival [2]
Pöögle külanõukogu

Pöögle külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Polli külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 6, 1974: 336
Rahkla külanõukogu

Rahkla külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Laekvere külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 6, 1974: 373
Ranna külanõukogu (Orissaare rajoon)

Ranna külanõukogu oli külanõukogu Orissaare rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Leisi külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 6, 1974: 415
Risti külanõukogu (Harju rajoon)

Risti külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Padise vallas. Külanõukogu pindala oli 260 km² (1977). Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 6, 1974: 504
Roela külanõukogu (Mustvee rajoon)

Roela külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Roela külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Voore vallas. Külanõukogu keskus asus Roela asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Roela külanõukogu 1950 septembris Mustvee rajooni koosseisu. 1954 juunis Roela külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Saare külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 6, 1974: 513 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Ruhnu külanõukogu

Ruhnu külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu hõlmas Ruhnu. Külanõukogu moodustati 1950. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 6, 1974: 548
Rõusa külanõukogu

Rõusa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1966. Rõusa külanõukogu moodustati 1945. aasta augustis Pärnumaal Vändra valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Rõusa külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Rõusa külanõukogu septembris 1950 Vändra rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu territooriumil Lidia Koidula nimeline, Carl Robert Jakobsoni nimeline, "Sirbi ja Vasara" ning "Viisaastaku" kolhoos ning Võidula sovhoos. Seoses Kaansoo külanõukogu likvideerimisega liideti 1959. aasta veebruaris Rõusa külanõukoguga "Koidula" kolhoosi alad. Seoses Vändra rajooni likvideerimisega 1962. aastal arvati Rõusa külanõukogu Pärnu rajooni koosseisu. 1966. aastal Rõusa külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Vändra külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 7, 1975: 15 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus "Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest". Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38
Saare külanõukogu

Saare külanõukogu (enne 1967 Vassevere külanõukogu) oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu pindala oli 215 km² (1977). Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 7, 1975: 31
Carlos Gamarra

Carlos Alberto Gamarra Pavón (sündinud 17. veebruaril 1971 Ypacarais) on endine Paraguay jalgpallikoondise kaitsja. Ta mängis klubikarjääri jooksul Paraguay, Argentina, Brasiilia, Portugali, Hispaania, Kreeka ja Itaalia klubides. Gamarra oli üks kogenumaid mängijaid Paraguay koondises. Ta esindas Paraguayd koondises 110 mängus ja lõi 12 väravat. Paraguay rahvuskoondises tegi Gamarra debüüdi 3. märtsil 1993, kui mängiti Boliiviaga. 2004. aasta olümpiamängudel Ateenas, kus võideti hõbemedal, oli ta Paraguay meeskonna kapten. Finaalis kaotati Argentinale tulemusega 0:1. Saksamaal 2006. aasta maailmameistrivõistlustel tegi ta mängus Inglismaa vastu omavärava, kui kaotati tulemusega 0:1. Aastatel 1997 ja 1998 valiti ta Paraguay aasta jalgpalluriks. Cerro Porteño Paraguay liiga: 1990, 1992 Internacional Campeonato Gaúcho: 1997 Corinthians Campeonato Brasileiro Série A: 1998 Campeonato Paulista: 1999 Flamengo Campeonato Carioca: 2001 Copa dos Campeões: 2001 AEK Ateena Kreeka karikas: 2002 Internazionale Coppa Italia: 2005 Carlos Gamarra oli elukutselise sportlasena 180 cm pikk ja kaalus 86 kg.
Saku külanõukogu

Saku külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Tõdva vallas. Külanõukogu pindala oli 249 km² (1977). Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 7, 1975: 67
Salme külanõukogu

Salme külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu pindala oli 232 km² (1977). 1960 jaotati Salme külanõukogu Kuressaare, Lümanda ja Torgu külanõukogu vahel. 1972 nimetati Torgu külanõukogu Salme külanõukoguks. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 7, 1975: 70
Sangla külanõukogu

Sangla külanõukogu (1945-1954 Sangla-Jõesuu külanõukogu) oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Rannu külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 7, 1975: 81
Simuna külanõukogu

Simuna külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Avanduse vallas. Külanõukogu pindala oli 181 km² (1977). Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 7, 1975: 178
Jevgeni Urbanski

Jevgeni Urbanski (vene Евгений Яковлевич Урбанский; 27. veebruar 1932 Moskva – 5. november 1965 Buhhaara oblast, Usbeki NSV) oli vene näitleja. Jevgeni Urbanski lõpetas 1957. aastal Moskva Kunstiteatri stuudiokooli, samast aastast töötas ta Stanislavski-nimelise Moskva Draamateatri näitlejana. Jevgeni Urbanski hukkus filmivõtetel. Ta on maetud Novodevitšje kalmistule. Евгений Урбанский vokrug.tv Урбанский Евгений Яковлевич Чтобы помнили Jevgeni Urbanski andmekogus IMDb (inglise)
Võrdetegur

Võrdetegur on suurus, mille lisamisel võrrandisse, kehtib võrdus antud suuruste vahel. Näiteks kvantfüüsika võrrandis E = h f {\displaystyle E=hf} on Plancki konstant h {\displaystyle h} võrdeteguriks energia ( E {\displaystyle E} ) ja sageduse ( f {\displaystyle f} ) vahel. Energia ja sagedus on võrdelised suurused.
Ülesküntud uudismaa

"Ülesküntud uudismaa" ("Поднятая целина") on vene kirjaniku Mihhail Šolohhovi romaan, mis kirjeldab kollektiviseerimist Doni jõe äärses külas. Romaan koosneb kahest osast, millest esimene osa ilmus 1932 ja teine 1959. Romaanis on värvikalt kujutatud erinevaid inimtüüpe, nagu linnast saadetud agitaator, keevaline Nagulnov või elutark Štšukari-taat. Lõkkele löövad armastusestki kangemad kired, mis puhkesid oma maatüki pärast. Romaan edastab Stalini seisukohti ja isegi tsiteerib tema artikleid, kuid lugu ei ole jutustatud päris ühemõttelisena. Teist osa kirjutas autor ligi kolmkümmend aastat. Seda peetakse kunstiliselt nõrgemaks. Palju tähelepanu on seal pühendatud Štšukari-taadi koomilisele kujule. Eesti keeles anti romaani esimene osa välja Venemaal 1935 Eduard Jürgenfeldti tõlkes ning Tallinnas Friedrich Kõlli tõlkes 1947 (kordustrükid 1954, 1966, 1975 ja 1980). Teine osa ilmus eesti keeles Tallinnas 1961 Otto Samma tõlkes (kordustrükid 1966, 1975 ja 1980). Aastal 1959 valmis romaani ainetel Lenfilmis Aleksandr Gennadijevitš Ivanovi film "Ülesküntud uudismaa", mis esilinastus 27. aprillil 1960 ja oli väga menukas (30,2 miljonit kinokülastust). Šolohhovi autorsus on seatud kahtluse alla. A. Teesalu. M. Šolohhovi "Ülesküntud uudismaa" käsitlemine XI klassis, Tallinn 1976.
Kuimetsa rahvamaja

Kuimetsa rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Rapla vallas Kuimetsa külas. Rahvamaja asutati 2006. https://web.archive.org/web/20171202121218/http://www.rahvakultuur.ee/Kuimetsa_Rahvamaja_147?&v=264&o=1166 (vaadatud 02.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Rein Koppelmann

Rein Koppelmann (28. mai 1941–21. juuni 2014 ) oli Eesti riigiametnik ja kultuuritegelane, kes tegutses ka filmilavastaja assistendi ja näitlejana. Ta oli aastatel 1976–1984 Eesti Rahvusraamatukogu direktor , mis oli tol ajal Eesti NSV Riiklik Raamatukogu , ning ta on olnud ka Vabaõhumuuseumi haldusdirektor. Eesti filmile "Tütarlaps mustas" ilmus video, milles kommenteeritakse filmi. Filmi valmimise lugu meenutavad Rein Koppelmann, Margit Ojasoon, Harry Rehe, Veronika Bobossova, Ly Pulk, Jaak Lõhmus. Tema vanemad olid Jaan ja Aliide Miralda Koppelmann ning õde Juta Rätsep. Rein Koppelmann on maetud Rahumäe Kalmistule. Eesti Rahvusraamatukogu, Eesti (2014). "Sõnumid". Raamatukogu. Originaali arhiivikoopia seisuga 3.12.2017. Vaadatud 02.12.2017. "Rein Koppelmann Biography". IMDb. Vaadatud 02.12.2017. Eesti Entsüklopeedia. "Eesti Rahvusraamatukogu". Vaadatud 02.12.2017. Eesti Rahvusraamatukogu. "Eesti Rahvusraamatukogu ajalugu". Vaadatud 02.12.2017. "Vabaõhumuuseum toibub põlengust". Postimees. 19.12.1997. Vaadatud 02.12.2017. Eesti Filmi andmebaas. "Rein Koppelmann". Vaadatud 02.12.2017. ERR Arhiiv (30.03.2011). "Kommentaare Eesti filmile: Tütarlaps mustas". Vaadatud 02.12.2017. Marita Radiko (22.03.2017). "Rein Koppelmann". Vaadatud 02.12.2017. Haudi Kalmistute register. "Rahumäe kalmistu, V, PV Al, 10-17, 4-kohaline kirstuplats". Vaadatud 06.12.2017.
Võidu park (Peterburi)

Võidu park on avalik park Peterburi Moskva rajoonis. Leningradi blokaadi ajal asus praeguse pargi territooriumil olnud telliskivitehase kohal krematoorium. «Сады и парки Ленинграда». Л., 1981. С. 160—170. «Путеводители по садам и паркам Ленинграда и пригородов» сост. О. Лысяк, ред. Е. Винер; Л., 1960. — 4 с. «Сады и парки Ленинграда» сост. А. Филипченко; ред. Е. Винер; Л., 1959. — 44 с. — 470 зап. Гусаров А.Ю. Памятники воинской славы Петербурга. — СПб, 2010. — ISBN 978-5-93437-363-5. Горбачевич К. С., Хабло Е. П. Почему так названы? О происхождении названий улиц, площадей, островов, рек и мостов Санкт-Петербурга. — 4-е изд., перераб. — СПб.: Норинт, 1996. — С. 203—204. — 359 с. — ISBN 5-7711-0002-1.
Kaarli rahvamaja

Kaarli rahvamaja on rahvamaja Viljandi maakonnas Mulgi vallas Kaarli külas. Rahvamaja asutati 1965. Rahvamaja juhataja on Deily Tatar. https://web.archive.org/web/20171202131545/http://www.rahvakultuur.ee/Kaarli_Rahvamaja_147?f=185&t=187&o=589 (vaadatud 02.12.2017) https://web.archive.org/web/20171202203320/http://www.halliste.ee/teenused/haridus-kultuur-sport/rahvamajad/ (vaadatud 02.12.2017) Rahvamajast Halliste valla kodulehel Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Tuhalaane külamaja

Tuhalaane külamaja on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Mulgi vallas Tuhalaane külas. Külamaja juhataja on Anneli Anijärv. Külamajas tegutseb teiste seas Tuhalaane raamatukogu. http://www.karksi.ee/karksikulamaja (vaadatud 06.08.2018) Külamajast Karksi valla kodulehel
Saarepeedi rahvamaja

Saarepeedi rahvamaja on rahvamaja Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi külas. Rahvamaja juhataja on Ille Mirka. Rahvamaja asutati 1971. https://web.archive.org/web/20171202133159/http://www.rahvakultuur.ee/Saarepeedi-rahvamaja_147?o=670 (vaadatud 02.12.2017) Rahamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vastemõisa rahvamaja

Vastemõisa rahvamaja on rahvamaja Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Vastemõisa külas. Rahvamaja juhataja on aastast 1999 Rein Luup. Enne teda oli rahvamaja juhataja Mati Lepik. Rahvamaja valmis 1996. Rahvamaja projekteeris arhitekt Urve Rukki. https://web.archive.org/web/20171202133837/http://www.rahvamaja.eu/eile.html (vaadatud 02.12.2017) Rahvamaja koduleht
Uusna külamaja

Uusna külamaja on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Viljandi vallas Uusna külas. Rahvamaja juhataja on Ulve Kannimäe. Külamaja hoones tegutseb ka Uusna raamatukogu. https://www.viljandivald.ee/et/rahva-ja-kulamajad (vaadatud 02.12.2017) Rahvamajast Viljandi valla kodulehel
Väätsa rahvamaja

Väätsa rahvamaja on rahvamaja Järva maakonnas Türi vallas Väätsa asulas. Rahvamaja juhataja on Rait Pilipenko. https://web.archive.org/web/20171202134649/http://vaatsa.kovtp.ee/rahva-ja-kulamajad (vaadatud 02.12.2017) Rahvamajast Väätsa valla kodulehel
Albu Valla Rahvamajad

Albu Valla Rahvamajad on asutus Järva maakonnas Järva vallas. Asutuse alla kuuluvad Albu rahvamaja ja Ahula rahvamaja. Asutuse juhataja on Malle Lomp. https://web.archive.org/web/20171202135028/http://albu.ee/?page_id=397 (vaadatud 26.11.2017) Asutusest Albu valla kodulehel
Sindi seltsimaja

Sindi seltsimaja on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Sindis aadressil Pärnu maantee 44. Seltsimaja juhataja on Anneli Uustalu. https://web.archive.org/web/20171202135953/http://sindi.kovtp.ee/sindi-seltsimaja (vaadatud 02.12.2017) Seltsimajast Sindi linna kodulehel
Tirool-Lõuna-Tirool-Trentino

Euroregioon Tirool-Lõuna-Tirool-Trentino (saksa: Europaregion Tirol-Südtirol-Trentino; itaalia: Euregio Tirolo-Alto Adige-Trentino) on Euroregioon, mille moodustasid kolm erinevat piirkondlikku omavalitsust Austrias ja Itaalias: Austria liidumaa Tirool (s.o. Põhja- ja Ida-Tirool) ning Itaalia autonoomsed provintsid Lõuna-Tirool ja Trentino. Ühenduse piirid vastavad endisele vürstlikule Tirooli krahvkonnale, Habsburgide monarhia kroonimaale (sealhulgas endised vürstlikud piiskopkonnad Trento ja Brixen), mis kujundas sajandeid elu Alpide piirkonnas. Ühendusest on provintsi fašistide poolt muutmise tõttu välja jäänud Cortina, Livinallongo, Colle Santa Lucia, Pedemonte, Valvestino ja Magasa, kuid nad hääletasid aastal 2007/2008 tagasipöördumise poolt Lõuna-Tirooli/Trentino provintsidesse, mida Itaalia seadusandja Roomas ei ole veel heaks kiitnud. Jagatuna pärast Esimest maailmasõda säilitas piirkond suure osa oma kultuurilisest terviklikkusest seoses oma traditsiooniliselt tugeva kiindumusega maasse ja sügava omavalitsussooviga mõlemal pool piiri. Pikaajalised kultuurilised, sotsiaalsed ja majanduslikud sidemed, nagu ka sarnaste huvide tunnistamine, mis põhineb traditsioonilisel rollil transiidimaana ja suuresti identsetel keskkonnatingimustel Ida-Alpides, viisid aastal 1998 kolme provintsi Euroregiooni loomiseni. Keeleliselt on Austria Tirooli rahvastik saksakeelne, samas valdav enamus Trentino asukaid on itaaliakeelsed. Lõuna-Tiroolis kõneleb ligikaudu 2/3 emakeelena saksa keelt ja 1/4 itaalia keelt. Kokku on 62% Euroregioonist saksakeelne ja 37% itaaliakeelne. Umbes 1% Euroregiooni kogurahvastikust kõneleb emakeelena ladiini keelt, see rühm on päline peamiselt Lõuna-Tiroolis, aga ka Trentinos ja Bellunos. Euroregioon arvudes, nagu see oli 31. detsembril 2006: Piiriülene koostöö kolme naabri vahel katab täna palju valdkondi, sealhulgas turism, liiklus, taristu, sotsiaalteenused ja keskkonnaprobleemid tundlikul Kesk-Alpide alal. Aastal 2001 kutsuti ellu ühine Alpendeklaration (Alpideklaratsioon), säästva arengu harta majandusliku surve sobitamiseks kohalike elanike sooviga säilitada oma elukeskkond. Brüsselis loodi ühine kontaktasutus suhete edendamiseks Euroopa Liiduga. Pärast Austria Tirooli ja Lõuna-Tirooli parlamentide vahelist ajaloolist kohtumist aastal 1971 (esimene 57 aasta jooksul) laiendati 20 aastat hiljem ühiskohtumisi Trentino kaasamisega. 1990. aastatel anti Austria liidumaale Vorarlbergile, kellel olid piirkonnaga tihedad sidemed minevikus, vaatlejastaatus Kolme Provintsi Parlamendis (Dreier Landtag). Nõukogu kohtumisi peeti erinevates ajaloolise tähtsusega kohtades, nagu Innsbruck ja Tirooli endine pealinn Merano. Tirooli ajalugu Lõuna-Tirooli ajalugu Euroregioonide loend Tirool-Lõuna-Tirool-Trentino koduleht (inglise, saksa ja itaalia keeles)
Orissaare kultuurimaja

Orissaare kultuurimaja on kultuurimaja Saare maakonnas Saaremaa vallas Orissaare asulas, Kuivastu maantee 37. Kultuurimaja juhataja on Anu Viljaste. Kultuurimaja valmis 1959. Kultuurimälestis nr 27352 Orissaare keskväljak koos pärnaalleega rajati 1950. aastal osana Orissaare rajooni halduskeskuse planeeringust. Ansamblituumikusse kuuluv kultuurimaja on ehitatud 1959. aastal arhitekt Arnold Matteuse projekti järgi. https://web.archive.org/web/20171202140526/http://www.orissaare.ee/rahva-ja-kulamajad (vaadatud 02.12.2017) Orissaare Kultuurimaja Kuivastu mnt 37 maht ja fassaadid kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 19.02.2022) Kultuurimajast Orissaare valla kodulehel
Mustjala rahvamaja

Mustjala rahvamaja on rahvamaja Saare maakonnas Saaremaa vallas Mustjala külas. Rahvamaja juhataja on Edith Viira. Rahvamaja valmis 1931. https://web.archive.org/web/20160403175843/http://www.mustjala.ee/index.php?sisu=allasutused&teema=rahvamaja (vaadatud 02.12.2017) Rahvamajast Mustjala valla kodulehel
Hellamaa külakeskus

Hellamaa külakeskus on kultuurikeskus Saare maakonnas Muhu vallas Hellamaa külas. Külakeskuse juhataja on Tiina Jõgi. https://web.archive.org/web/20171202141417/http://www.muhu.ee/Hellamaa-kultuurikeskus1 (vaadatud 02.12.2017) Külakeskusest Muhu valla kodulehel
Lasva rahvamaja

Lasva rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Võru vallas Lasva külas. Rahvamaja juhataja on Sirje Kuuseorg. Lasva rahvamaja on ehitatud tsaariaegse magasiaida müüridele. Eesti Vabariigi iseseisvuse algaastatel oli see aidahoone. Ehitusprojekti autorid on Võru rajooni Agrotööstuse ehitusjärelevalve insener Kalle Sibul ja Võru KEKi ehitusinsener Enn Martinson. Projekti lähteülesandeks oli kolhoosile Oktoobri Lipp kuuluva aida ümberehitamine kolhoosi kontor-klubiks ja sööklaks. Rahvamaja valmis 1975. aastal. Maja esimesel korrusel tegutseb lisaks rahvamajale Lasva raamatukogu ning teisel korrusel MTÜ Lasva Käsitööselts ja MTÜ Lasva Sõprade selts. Lasva Rahvamajas tegutsevad isetegevuskollektiivid: nais- ja segarahvatantsurühm, Lasva meeskoor, näiteringid Näitelust ja Häänali ning laste huviring ja eakate tantsuring. Igal aastal korraldab Lasva rahvamaja traditsioonilist Lasva järvemuusika üritust ja ürituste sarjas „Viis Võru valla päeva" Lasva piirkonna päeva. Lasva rahvamaja haldab Lasva ajalugu tutvustavat veetorn-galeriid, mis on kuulus oma klavertrepi poolest. Lasva Rahvamaja magasiaida müür Lasva Rahvamaja saal Lasva veetorn-galerii "Kultuuriasutused". Võru valla koduleht. Vaadatud 24.04.2022. "Lasva klavertrepiga veetorn-galerii". Võru valla koduleht. Vaadatud 24.04.2022.
NELF

NELF (lühend ingliskeelsest nimetusest New European Left Forum, eesti keeles Uus Euroopa Vasakfoorum) on 1991. aasta novembris loodud vasakparteide ühendus. Eestist kuulub NELFi Eesti Vasakpartei, kes liitus 1995. aastal. NELFi põhiliseks töövormiks on kaks korda aastas toimuvad koosolekud, millest põhiliselt võtavad osa liikmesparteide välissekretärid. Traditsiooniks on saanud, et talvine koosolek toimub Lõuna-Euroopas ja suvine Põhja-Euroopas. Barcelonas 1993. aastal toimunud koosolekul võeti vastu ühine deklaratsioon "Uus Euroopa uues maailmas", milles on fikseeritud NELFi põhilised poliitilised seisukohad. Dublinis 1996. aasta mais toimunud koosolekul alustas tööd NELFi naistefoorum. 1996. aasta oktoobris pandi Helsingi koosolekul paika Maastrichti lepingut käsitlevad ühised seisukohad. 6.–8. juunil 2003 toimus NELFi koosolek Helsingis ja Tallinnas, mille raames toimus ka tollase Tallinna linnapea vastuvõtt raekojas. 2004. aastal loodi NELFi baasil kaks üle-euroopalist parteid Euroopa Vasakpartei ja Põhjala Vasak-Roheline Allianss. 2006. aasta suvine koosolek toimus Kopenhaagenis.