laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kahhovka

Kahhovka (ukraina Каховка, vene Каховка) on linn Ukrainas Hersoni oblastis Kahhovka rajoonis. Praegu on rajooni halduskeskus Nova Kahhovka, mis on kasvanud Kahhovkast suuremaks. Kahhovka asub Dneprile rajatud Kahhovka veehoidla kaldal. Kahhovka on asutatud 1791. aastal, linnaõigused sai 1918. aastal. Kahhovka hüdroelektrijaam ja pais asuvad Nova Kahhovkas. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kahhovka elanikest ukrainlasi 82,10%, venelasi 15,12%, valgevenelasi 0,68%, mustlasi 0,51 ja moldaavlasi 0,24%. 1492. aastal asutasid tänapäeva Kahhovka territooriumil kindluse Islam-Kermen (krimmi keeles İslâm Kermen اسلام كرمان; osmani اسلام كرمان Kṛṣṇa Ḩamanray, Kṛṣṇa Ḩāgli) Nimi tähendab tõlkes 'islami kindlust'. Ukraina allikates nimetati kindlust ka Aslani linnaks. Korduvalt tungisid sellesse kindlusesse kasakad – Dmõtro Võšnevetski (1556), Bohdan Ružõnski (1576), Mõhhailo Dorošenko (1628), Ivan Sirko (1673). Linnuse hävitas 1695. aastal Ivan Mazepa. 1771. aastal ehitati vana kindluse kohale Shagingirey kindlustus. 1791. aastal asutati kolonel Dmõtro Matvijovitš Kulikovski juhtimisel kaasaegne Kahhovka, mis sai nime kuulsate Vene sõjaväevendade Mõkola ja Vassõl Kahhovski järgi. Kulikovskite dünastiad ja sellele järgnenud omanikud — Pankejevid ja Trabotid — muutsid sellest tuntud kaubalinna, millele aitas palju kaasa soodne geograafiline asukoht kaubateede ristumiskohas, kunagise kuulsa Tavanski transpordi lähedal üle Dnepri. Kahhovka mängis olulist rolli Falz-Feynide, Trubetskyde ja Mordvinovide suurmõisatele tööjõu pakkujana. Just nende majandused määrasid sel ajal luua Tauria kubermangu näo Euroopas. 1886. aasta seisuga elas külas 611 inimest. 19. sajandi lõpus hakkas linnas arenema tööstuslik tootmine. Seal asusid põllutöömasinate tehased, õlletehas, viinavabrik, saeveski ja karastusjookide tehas. Kahhovkas oli 20. sajandi alguses 6 kooli, haigla, raamatukogu (üks vanimaid Ukrainas), rahvamaja ja elektrijaam. Monument "Legendaarne tatšanka" Endine Kahhovka tütarlaste gümnaasium Kahhovka tänav Kahhovka sünagoogi ajalooline foto Історія Каховська міська рада Національний склад міст Datatowel.in.ua
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2071

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2071 võeti ühehäälselt vastu 12. oktoobril 2012. Resolutsioon oli Põhja-Mali konflikti kohta ning sellega anti Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendusele (ECOWAS) ja Aafrika Liidule (AL) mandaat 45 päeva jooksul koostada teostatav kava Malisse sõjaliseks sekkumiseks. Võõrjõudude sekkumine Mali sõtta ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide loend 2001–2100 "Adopting Resolution 2071 (2012), Security Council Demands That Armed Groups Cease Human Rights Abuses, Humanitarian Violations in Northern Mali". ÜRO. 12. oktoober 2012. "Security Council paves way for possible intervention force in northern Mali". ÜRO. 12. oktoober 2012. Vaadatud 13. oktoober 2012. Resolutsiooni ingliskeelne tekst
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2085

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2085 võeti ühehäälselt vastu 20. detsembril 2012, sellega anti luba Aafrika juhitud rahvusvaheliseks Mali toetusmissiooniks (AFISMA). Resolutsioonis peeti meeles ka eelnevaid Põhja-Mali konfliktiga seoses tehtud resolutsioone (2056 ja 2071). ÜRO peasekretär Ban Ki-mooni sõnul oli resolutsiooni eesmärk "taastada Mali põhiseaduslik kord ja territoriaalne terviklikkus". Põhja-Mali konflikt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide loend 2001–2100 "Mali: Ban welcomes bilateral assistance to stop southward onslaught of insurgents". UN News Centre. 14. jaanuar 2013. Vaadatud 15. jaanuar 2013. Resolutsiooni ingliskeelne tekst
Konna (Mali)

See artikkel räägib Mali linnast. Teiste tähenduste kohta vaata artiklit Konna. Konna on linn ja vald Mopti cercle's Mopti piirkonnas Malis. Linn asub Moptist 60 km kirdes, Nigeri jõe lammi idaääres. Sévarét ja Gaod ühendab maantee RN16 jääb linnast lõunasse. Konna valla pindala on umbes 838 ruutkilomeetrit, sellesse jääb lisaks linnale ka 24 ümberkaudset küla. Aastal 2009 oli valla rahvaarv 36 767. Neljapäevad on Konnas turupäevad, sinna tulevad kaubitsejad kõikidest lähedalasuvatest küladest. Communes de la Région de Mopti (PDF) (French), Ministère de l’administration territoriale et des collectivités locales, République du Mali, originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19. september 2012{{citation}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link). Common and Fundamental Operational Datasets Registry: Mali, United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs, originaali arhiivikoopia seisuga 6. jaanuar 2012. commune_mali.zip (Direction Nationale des Collectivités Territoriales, République du Mali) Resultats Provisoires RGPH 2009 (Région de Mopti) (PDF), République de Mali: Institut National de la Statistique, originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19. september 2012 Quensière, Jacques, toim (1994), La pêche dans le delta central du Niger: approche pluridisciplinaire d'un système de production halieutique (PDF) (French), Paris: ORSTOM, Karthala, lk 539 Carte VI, ISBN 2709912023{{citation}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link). Plan de Sécurité Alimentaire Commune Rurale de Konna 2006-2010 (PDF) (French), Commissariat à la Sécurité Alimentaire, République du Mali, USAID-Mali, 2006, originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 18. september 2012, vaadatud 24. märts 2012{{citation}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link).
Nova Kahhovka

Nova Kahhovka (ukraina keeles Нова Каховка, vene keeles Новая Каховка) on linn Ukrainas Hersoni oblastis Kahhovka rajoonis. Nova Kahhovka asub Dneprile rajatud Kahhovka veehoidla kaldal. Nova Kahhovka asutati 1952. aasta 28. veebruaril Kljutšove küla asemele. Nova Kakhovka linn asub Dnipro jõe vasakul kaldal, mõned kilomeetrid Kahhovkast allavoolu. Nova Kahhovka rajamine Kljutšove küla asemele algas 1951. aastal seoses Kahhovka hüdroelektrijaama ja paisu ehitamisega. Nova Kahhovka nime sai asula 1952. aasta 28. veebruaril. 2022. aasta 11. juuli ööl vastu 12. juulit toimusid Nova Kahhovkas võimsad plahvatused; võimalik, et tegemist oli Venemaa relvajõudude laskemoonalao plahvatusega, mille hävitamiseks Ukraina pool kasutas süsteemi HIMARS (2022. aasta rünnak Nova Kahhovkale). Väidetavalt hukkus rünnakus ka 22. armeekorpuse kindralmajor Artjom Nasbulin. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nova Kahhovka elanikest ukrainlasi 73,81%, venelasi 23,37%, valgevenelasi 0,91% ja armeenlasi 0,30%. "Война в Украине: новые обстрелы Николаева и Харькова; стороны говорят, что по Новой Каховке ударил HIMARS - Новости на русском языке". bbc.com (vene). BBC News Русская служба. 12. juuli 2012. Vaadatud 12. juulil 2012. Ammunition still exploding in Nova Kakhovka this morning US-asetuki puree Ukrainassa: taas meni kenraali ja yksi ammusvarikko Національний склад міст Datatowel.in.ua Empty supermarket shelves in Russia-occupied city of Nova Kakhovka. Euronews, 9. märts 2022 Удар ВСУ по складу в Новой Каховке. Что известно на данный момент. BBC News | Русская служба, 12. juuli 2022 Ukraine dam: Swans seen swimming through Nova Kakhovka [Ukraina tamm: luiged ujuvad läbi Nova Kahhovka]. BBC News, 7. juuni 2023 (video, 00:12)
Arthur Tedder

Arthur William Tedder (inglise Arthur Tedder, 1st Baron Tedder), GBC (11. juuli 1890 – 3. juuni 1967) oli Briti Kuningliku Õhuväe (Royal Air Force - RAF) marssal. Ta oli esimeses maailmasõjas piloot ja eskadroni komandör Kuninglikus Lennukorpuses (Royal Flying Corps). Sõdadevahelisel ajal asus ta tegevteenistusse vanemohvitserina Kuninglikus Õhuväes, kus ta teenis Türgis, Suurbritannias ja Lähis-Idas. Teise maailmasõja ajal, kui ta oli RAF Lähis-Ida Komando (RAF Middle East Command) õhuväe ohvitser, juhatas Tedder õhuoperatsioone Vahemerel ja Põhja-Aafrikas, muuhulgas Kreetalt evakueerumist ja operatsiooni Ristirüütel (Operation Crusader) Põhja-Aafrikas. Tema pommitamise taktikat hakati nimetama "Tedderi vaip" (Tedder Carpet). Hiljem oli Tedder Vahemere Õhukomando (Mediterranean Air Command) juht ja tänu sellele oli otseselt seotud liitlaste plaanidega teostada maabumine Sitsiilias ja edasi Mandri-Itaaliasse. Kui plaaniti operatsiooni Overlord – sissetungi Prantsusmaale –, määrati Tedder kindral Dwight Eisenhowerile alluva ekspeditsioonivägede ülemjuhatuse peakorteri ülemjuhataja asetäitjaks (Deputy Supreme Commander at Supreme Headquarters Allied Expeditionary Force). Pärast sõda töötas Tedder lennunduse (Chief of the Air Staff) staabiülemana, mil ta propageeris värbamise suurendamist, kuna paljud õhuväelased lahkusid teenistusest, kahekordistas RAFi hävituskomando (RAF Fighter Command) suurust ja korraldas 1948. aastal Berliini blokaadi ajal õhutranspordi. Ta töötas kõrgetel ametikohtadel äri- ja akadeemilistes ringkondades. Orange, Vincent (2004). Tedder: Quietly in Command. Frank Cass Publishers. ISBN 0-7146-4817-5.
Minski FK Dinamo

Minski FK Dinamo (valgevene keeles ФК Дынама Мінск) on Valgevene jalgpalliklubi, mis tegutseb Minskis. See mängib riigi kõrgliigas. Klubi on asutatud 1927. aastal. See oli ainus Valgevene jalgpalliklubi, mis mängis Nõukogude Liidu kõrgliigas. 1982. aastal tuli Minsk Dinamo Nõukogude Liidu meistriks. Alates 1992. aastast on Dinamo mänginud Valgevene kõrgliigas. See on tulnud Valgevene meistriks seitse korda, millest kuus korda 1990. aastatel. Lisaks on kolm korda võidetud Valgevene karikas. Minski Dinamo on Borissovi BATE kõrval üks kahest Valgevene klubist, mis on mänginud UEFA Euroopa Liiga alagrupiturniiril (hooaegadel 2014–15 ja 2015–16). Valgevene kõrgliiga: Võitja (7): 1992, 1992–93, 1993–94, 1994–95, 1995, 1997, 2004 Valgevene karikas: Võidud (3): 1992, 1993–94, 2002–03 Nõukogude Liidu meister: Võitja (1): 1982 Nõukogude Liidu karikavõistlused: Teise kohad (2): 1965, 1987 Ametlik koduleht
FK Minsk

FK Minsk (valgevene keeles ФК Мінск) on Valgevene jalgpalliklubi, mis tegutseb Minskis. See mängib riigi kõrgliigas. Klubi loodi 2006. aastal klubi Minski Smena põhjal. Tänu sellele mängiti kohe esimesel hooajal esiliigas, mis võideti ja aastal 2007 mängis FK Minsk esmakordselt Valgevene kõrgliigas. Hooajal 2007 jäi Minsk kõrgliigas viimaseks ja langes tagasi esiliigasse. Uuesti jõuti kõrgliigasse 2009. aastal, millest alates pole klubi kõrgliigast välja langenud. FK Minski parim koht Valgevene kõrgliigas on olnud kolmas, mis saavutati 2010. aastal. 2013. aastal võideti Valgevene karikas, kui karikafinaalis alistati linnarivaal Minski Dinamo. Hooaegadel 2011–12 ja 2013–14 osaleti UEFA Euroopa Liiga eelringimängudes. FK Minski naiskond mängib Valgevene naiste kõrgliigas ja on tulnud Valgevene meistriks seitse korda. Valgevene kõrgliiga: 3. koht (1): 2010 Valgevene esiliiga: Võitja (2): 2006, 2008 Valgevene karikas: Võitja (1): 2013 2. koht (1): 2012 2017. aastal mängis klubis Sergei Mošnikov, kes sai kirja 11 liigamängu ja ühe värava. Ametlik koduleht
Samasooliste abielu Costa Ricas

Samasooliste abielu Costa Ricas seadustati Riigikohtu otsuse alusel 26. mail 2020. Costa Rica on esimene riik Kesk-Ameerikas, kus tunnustatakse ja sõlmitakse samasooliste abielusid. 8. augustil 2018 kuulutas Costa Rica ülemkohus samasooliste abielu keelavad perekonnaõiguse (perekonnaseadustiku) paragrahvid põhiseadusega vastuolus olevaks ning andis Seadusandlikule Kogule 18 kuud, et seadust vastavalt reformida, vastasel juhul oleks keeld kaotatud automaatselt. Otsus avaldati kohtubülletäänis 26. novembril 2018, mis tähendas, et samasooliste abielu saab seaduslikuks hiljemalt 26. mail 2020. See järgnes Ameerika Inimõiguste Kohtu 2018. aasta jaanuaris tehtud otsusele, milles öeldakse, et Ameerika inimõiguste konventsioonile allakirjutanud riigid peavad lubama samasooliste abielu. Greete Kõrvits (26. mai 2020). "Costa Rica esimene samast soost abielupaar vahetas sõrmuseid otse-eetris". Õhtuleht. Vaadatud 30.05.2020. Marek Kuul (04.02.2018). "Costa Rica presidendivalimiste keskseks teemaks on tõusnud geiabielud". ERR. Vaadatud 30.05.2020.
Vaçe Zela

Vaçe Zela (7. aprill 1939 Lushnjë, Albaania – 6. veebruar 2014 Basel, Šveits) oli albaania laulja ja laulukirjutaja. Ta oli muusikatööstuse juhtfiguur ja teda peetakse üheks 20. sajandi mõjukamaks muusikuks albaania keeles. Ta oli Albaania rahvakunstnik.
Babruiski FK Belšina

Babruiski FK Belšina (valgevene keeles ФК Белшына Бабруйск) on Valgevene jalgpalliklubi, mis tegutseb Babrujskis. See mängib riigi kõrgliigas. Klubi asutati 1976. aastal nime all Belšina Šinnik. Klubi ainus Valgevene meistritiitel pärineb 2001. aastast. Aastatel 1997, 1999 ja 2001 on võidetud Valgevene karikas. Klubi peasponsor on rehvitootja Belšina. Valgevene kõrgliiga: Võitja (1): 2001 Teine koht (1): 1997 Kolmandad kohad (2): 1996, 1998 Valgevene esiliiga: Võidud (3): 1992–93, 2005, 2009, 2019 Valgevene karikas: Võidud (3): 1997, 1999, 2001 Ametlik koduleht
Jānis Kreicbergs

Jānis Kreicbergs (24. juuli 1864 Eleja vald, Dobele kreis – 13. aprill 1948 Stockholm) oli Läti jurist, ühiskonnategelane ja publitsist. Ta oli I Riigiduuma liige Kuramaa kubermangust. Aastatel 1917–1918 oli ta Läti Ajutise Rahvusnõukogu täieõiguslik liige, kes volitati ja saadeti lääneriikidega läbirääkimisi pidama. Ta sündis 1864. aastal Eleja vallas Dobele kreisis. Ta õppis Sesava kihelkonnakoolis, Jelgava gümnaasiumis (kust pidi lahkuma), sooritas 1885. aastal Tartus gümnaasiumieksamid. 1890. aastal lõpetas ta Moskva ülikooli (õppis õigusteaduskonnas). Ta on töötanud advokaadina Liepājas (1891–1900), Riias (1901–1915), notarina Riias (1921–1933) ja Jēkabpilsis (alates 1933). Ta oli aktiivne Riia läti seltsis, valiti kirjutamisõhtute juhiks ning teatri- ja teaduskomitee juhiks. Teise maailmasõja ajal emigreerus Rootsi, ta suri 13. aprillil 1948 Stockholmis. 1926 Kolme Tähe orden
Žodzina Torpedo-BelAZ

Žodzina FK Torpedo-BelAZ (valgevene keeles ФК Тарпеда-БелАЗ Жодзіна) on Valgevene jalgpalliklubi, mis tegutseb Žodzinas. See mängib riigi kõrgliigas. Klubi on asutatud 1961. aastal. Aastatel 1970, 1971, 1980 ja 1981 tuli see Valgevene NSV meistriks. Valgevene kõrgliigas on see pidevalt mänginud alates 2002. aastast. Parima kohana on saavutatud neljal hooajal neljas koht. 2016. aastal võitis klubi Valgevene karika, alistades karikafinaalis Borissovi BATE. Aastatel 2011 ja 2017 on osaletud Valgevene superkarikafinaalis, kuid mõlemal korral on seal Borissovi BATE-le kaotatud. Kolmel hooajal on Torpedo-BelAZ mänginud UEFA Euroopa Liiga eelringides. Hooajal 2016–17 jõuti kolmandasse eelringi, kus kaotati Austria klubile Viini Rapid. Klubi peasponsor on Žodzinas tegutsev autotehas BelAZ. Valgevene karikas: Võidud (1): 2016 Teine koht (1): 2010 Valgevene superkarikas: Teised kohad (2): 2011, 2017 Valgevene NSV meister: Võidud (4): 1970, 1971, 1980, 1981 Ametlik koduleht
Jana Maláčová

Jana Maláčová (sündinud 24. juunil 1981 Uherské Hradištěs) on Tšehhi poliitik. Ta kuulub Tšehhi Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Ta on õppinud Johann Wolfgang Goethe Frankfurdi ülikoolis ja Londoni Majandus- ja Poliitikateaduste koolis. 2007. aasta novembrist kuni 2011. aasta veebruarini töötas ta Regionaalarengu ministeeriumi Euroopa Liidu fondide analüütikuna. 2012. aasta jaanuarist kuni 2014. aasta aprillini töötas ta Tšehhi parlamendi esinduses Euroopa Parlamendi juures. 2014. aasta maist kuni 2015. aasta juunini töötas ta Tšehhi Vabariigi valitsuses Euroopa Liidu asjade osakonnas. Alates 2015. aasta juunist kuni 2018. aasta juulini oli ta Töö- ja sotsiaaliministeeriumis osakonnajuhataja. Alates 30. juulist 2018 kuni 17. detsembrini 2021 oli ta Tšehhi töö- ja sotsiaalminister. Alates 2019. aasta märtsist kuni 2021. aasta detsembrini oli ta üks Tšehhi Sotsiaaldemokraatliku Partei aseesimeestest. Jana Maláčová Government of the Czech Republic Czech Republic. Ministries, etc. rulers.org Jana Maláčová Novinky, 20. september 2019 Pražská ČSSD podpořila Janu Maláčovou na předsedkyni strany Parlamentní listy, 8. detsember 2021
Željka Cvijanović

Željka Cvijanović (Жељка Цвијановић; sündinud 4. märtsil 1967 Teslićis) on Bosnia ja Hertsegoviina poliitik, alates 16. novembrist 2022 on ta Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri liige ja kuni 16. juulini 2023 ühtlasi esimees. Aastatel 2013–2018 oli ta Serblaste Vabariigi peaminister, 19. novembrist 2018 kuni 15. novembrini 2022 Serblaste Vabariigi president. Cvijanović on õppinud filosoofiat Sarajevo ülikoolis ja õigusteadust ning filosoofiat Banja Luka ülikoolis. Željka omandas magistrikraadi Ta on töötanud õpetaja, õppejõu ja tõlgina. 2006. aastast töötas ta Serblaste Vabariigi peaministri nõunikuna Euroopa integratsiooni ja rahvusvaheliste suhete alal. Aastatel 2010–2014 oli ta Serblaste Vabariigi majandussuhete ja regionaalse koostöö minister. 2014. aastal kandideeris ta Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri serblasest liikme kohale. Ta sai 310 867 häält, kuid kaotas Mladen Ivanićile, kes sai 311 799 häält. Aastal 2018 kandideeris ta Serblaste vabariigi presidendiks ja võitis 29 999 häälega valimised. Ametisse astus ta 19. novembril 2018. Ta on esimene selles ametis olnud naine. Cvijanović on abielus ja kahe lapse ema. Ta on isa poolt serblane, aga ema poolt horvaat. "Željka Cvijanović na svečanosti preuzela mandat predsjednice RS-a" (in Bosnian). Klix.ba. 19 november 2018 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. november 2019. Vaadatud 30. mail 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.biografija.org/politika/zeljka-cvijanovic/ "Okončano brojanje u RS: Cvijanović osvojila 29.999 glasova više od Govedarice" (in Bosnian). Klix.ba. 16 October 2018. "Biography | Предсједник Републике Српске | Жељка Цвијановић". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. november 2019. Vaadatud 30. mail 2020. Pavković, Jozo (18 september 2018). "Srpske premijerke optužene da su ustaške "unučice"". Večernji list Serblaste Vabariigi presidendi koduleht
Kaspars Dubra

Kaspars Dubra (sündinud 20. detsembrilil 1990 Riias) on Läti jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Ukraina kõrgliiga klubis FK Oleksandrija ja Läti jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Läti klubis Skonto FC. Läti kõrgliigas on ta mänginud veel JFK Olimpsi (2008–2009), FK Ventspilsi (2012–2014) ja FK RFSi ridades. Ta on tulnud Läti meistriks 2010. aastal Skontoga ning 2013. ja 2014. aastal Ventspilsiga. Lisaks on ta mänginud Poola esiliiga klubis Bytom Polonia (2012), Valgevene kõrgliiga klubis Borissovi BATE (2015–2017), Kasahstani kõrgliiga klubis Pavlodari Irtõš (2017–2018) ja alates 2019. aastast Oleksandrijas. Aastatel 2015 ja 2016 tuli ta Borissovi BATE-ga Valgevene meistriks. Dubra tegi Läti rahvuskoondises debüüdi 17. novembril 2010 sõprusmängus Hiina vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 29. märtsil 2016 sõprusmängus Gibraltari vastu. Riia Skonto Virsliga: 2010 Balti liiga: 2010–11 Ventspils Virsliga 2013, 2014 Läti karikas: 2012–13 Borissovi BATE Valgevene liiga: 2015, 2016 Valgevene karikas: 2014–15 Valgevene superkarikas: 2015, 2016 FK Panevėžys A lyga: 2023
Leerimetsa

Leerimetsa on küla Hiiumaal Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda. Leerimetsa piirneb põhjas Partsi, läänes Loja, edelas ja lõunas Vilivalla ning idas Reikama külaga. Leerimetsa küla on saanud nime metsa järgi. Kohanimi kujunes sõnast "leer" (kõva savipõhi meres, laager). Leerimetsa küla läbib Suuremõisa jõgi. 2011. aasta rahvaloenduse ja 2021. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud. Leerimetsa talud 1939. aastal Leerimetsa asundus kujunes 1930. aastail, kadus pärast 1940. aastaid ja taastati külana 1997. aastal. Leerimetsa küla lõunaosa piirneb Tammela–Hellamaa teega. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Leerimetsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Statistikaameti andmebaas 2021. aasta rahvaloendus RL21003: RAHVASTIK, 31. DETSEMBER 2021 | Aasta, Sugu, Elukoht ning Vanus. Statistikaamet. Vaadatud 17. juuni 2022 kl 17 Pühalepa valla elanike ja kinnisvarade nimekirjad; Rahvusarhiiv RA, ERA.4320.2.166a
Dāvis Stalts

Dāvis Stalts (sündinud 23. veebruaril 1982 Riias) on liivi rahvusest Läti poliitik, muusik ja ajakirjanik; ta on ka Liivi Kultuuriseltsi esimees. Ta oli aastatel 2011–2014 seimi liige. Ta sündis aastal 1982 Riias. Ta on õppinud Riia eesti algkoolis ja Riia Põhjamaade Gümnaasiumis, seejärel õppis ta Läti Ülikoolis. Ta on töötanud kaitseministeeriumi värbamis- ja noorsookeskuse ajalehe Tēvijas Sargs ajakirjanikuna. Ta on Liivi Liidu juhatuse esimees. Ta on Läti üliõpilaskorporatsiooni Patria liige. 2009. aasta Läti kohalikel valimistel kandideeris Riia linnavolikogu "Kodanike liidu" nimekirjas. 2011. aastal lahkus ta "Kodanike liidust" ja moodustas ühingu "Demokraatlikud patrioodid", mille fraktsioon oli hiljem Riia linnavolikogus esindatud. Ta on ühingu juhatuse aseesimees. 2011. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta rahvusliku liidu Rahvusliku Liidu "Kõik Läti eest!" – "Isamaale ja Vabadusele / LNNK" nimekirjast seimi 11. koosseisu liikmeks, ilma et ta oleks erakonna liige. Pärast pikki erimeelsusi lahkus ta 2013. aasta aprillis Rahvusliidu Saeimas fraktsioonist, kuid teatas, et jätkab Valdis Dombrovskise valitsuse toetamist. Tema isa Dainis Stalts ja ema Helmī Stalte olid (liivi) folkloristid ja poliitikud. Õde Julgī Stalte on muusik.
Andrej Doležal

Andrej Doležal (sündinud 23. märtsil 1981 Bratislavas) on Slovakkia poliitik ja insener. 2004. aastal lõpetas ta Slovakkia Tehnikaülikooli elektriinseneri ja infotehnoloogia teaduskonna magistrikraadiga. 2004–2008 töötas ta ettevõttes Siemens PSE. 2008–2012 oli ta telekanali TV Markíza-Slovakia tehnikadirektor. 2012. aasta oktoobrist kuni 2017. aasta oktoobrini oli ta Slovakkia Raadio ja Televisiooni tehnikadirektor. 2018. aasta juunist kuni 2020. aasta märtsini töötas ta ettevõtte Towercom innovatsioonidirektorina. Alates 21. märtsist 2020 kuni 15. maini 2023 oli ta Slovakkia transpordi- ja ehitusminister. Minister - Andrej Doležal Ministry of Transport and Constriction of the Sloval Republic Slovakia. Ministries, etc. rulers.org
Ariarne Titmus

Ariarne Titmus (sündinud 7. septembril 2000 Launcestonis Tasmaania osariigis) on Austraalia ujuja. Praegu esindab ta Cali Condorsit, mis on osa Rahvusvahelisest Ujumisliigast. 2015. aastal kolis Titmus ja tema pere Tasmaaniast Queenslandi paremate treenimisvõimaluste nimel. Ta võistles esmakordselt rahvusvahelistel võistlustel 2017. aasta ujumise maailmameistrivõistlustel Budapestis naiste 200 meetri vabaujumises. 2018. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel võitis Titmus kulla 4 x 200 meetri vabaujumises. 14. detsembril 2018 püstitas ta uue maailmarekordi 2018. aasta FINA ujumise lühiraja maailmameistrivõistlustel naiste 400 meetri vabaujumise võistlusel ajaga 3.53,92, ületades kaks kuud varem Wang Jianjiahe püstitatud rekordi 0,05 sekundi võrra. Titmus valiti üheks 27 ujujast, kes esindas Austraaliat Lõuna-Koreas Gwangjus toimunud 2019. aasta maailmameistrivõistlustel. Pärast naiste 400 meetri vabaujumises teise koha saavutamist võitis ta kuldmedali ja ületas finaalis Okeaania rekordi ajaga 3.58,76, edestades sekundiga Ameerika ujujat Katie Ledeckyt. Teise kuldmedali võitis ta 4 × 200 m vabaujumises, kus Austraalia finišeerus uue maailmarekordiga 7.41,50. Neljanda medali nendel maailmameistrivõistlustel võitis ta 800 m vabaujumises, kus oli finišis kolmandana. 2019. aastal kuulus ta Cali Condorsit esindava Rahvusvahelise Ujumisliiga avakoosseisu, kes saavutas detsembris USA Nevada osariigis Las Vegases peetud viimasel finaaletapil kolmanda koha. Titmus võitis kogu hooaja jooksul, sealhulgas finaalis, mitu korda 400 meetri vabaujumise. 2020. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs tuli ta olümpiavõitjaks nii 200 meetri kui ka 400 meetri vabaltujumises. 200 meetri distantsi võitis ta olümpiarekordiga 1.53,50 ja 400 meetrit Okeaania rekordiga 3.56,69.  Ariarne Titmus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ariarne Titmus SwimSwam.com leheküljel Ariarne Titmus Austraalia ujumisliidu leheküljel Ariarne Titmuse intervjuu 7Sport kanalile YouTubes