laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alar Läänelaid

Alar Läänelaid (sündinud 10. mail 1951) on maastikuökoloog ja dendrokronoloog. Lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli bioloog-botaanikuna 1974. a. 1979. aastal kaitses ta teaduste kandidaadi väitekirja "Hariliku männi rabavormid kõrgsoode dünaamika indikaatorina" Tartu Riiklikus Ülikoolis ja 2002. aastal kaitses ta doktoritöö (PhD) "Aastarõngasdateerimine Eestis" Helsingi Ülikoolis. Töötanud õppejõuna Tartu ülikoolis algul botaanika osakonnas, siis geograafia osakonnas. Õpetanud botaanikat, biogeograafiat, dendrokronoloogiat, looduskaitset jm. Alates 2020. a. emeriitdotsent. Läänelaid on uurinud Eesti taimestikku, rabamändide juurdekasvu, puude aastarõngaid ja nende laiuse seoseid kliimanäitajatega, Eesti põlispuude vanust, ajalooliste ehitiste, laevavrakkide, maalitahvlite ja viiulite vanust dendrokronoloogia abil. Ta on avaldanud üle 300 trükitöö Eesti taimedest ja taimestikust, eksootilistest taimedest, rabamändide juurdekasvust, puude aastarõngaste uurimisest, puude vanuse määramisest, ehitiste ja vrakkide dendrokronoloogilisest dateerimisest, maalitahvlite dateerimisest, lisaks reisikirju ja vesteid. 1998 Tartu Ülikooli innovatsioonipreemia 2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk 2011 Tartu Ülikooli aumärk 2015 Eesti teaduse populariseerimise riiklik auhind 2015 kategoorias „Tegevused/tegevuste sarjad teaduse ja tehnoloogia populariseerimisel“ II preemia projektile „Rode altar lähivaates“ (projekti koordinaator H. Hiiop) http://www.etag.ee/teaduse-populariseerimise-riiklike-auhindade-voitjad-on-selgunud/ 2017 Euroopa Liidu ja Europa Nostra muinsuskaitseauhind teadusuuringute kategoorias "Rode altari uurimis- ja konserveerimisprojekt" (projektijuht H. Hiiop) http://www.europeanheritageawards.eu/winners/rode-altarpiece-research-conservation-project/ 2017 Eesti muuseumide parima teadusürituse aastaauhind 2016, "Rode altar lähivaates" (projektijuht H. Hiiop) http://www.artun.ee/muuseumirotid-jagatud-parim-teadusuritus-2016-on-projekt-rode-altar-lahivaates/ 2019 Eesti Bioloogiaõpetajate Ühingu auliige 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis" 2020 Muinsuskaitseameti aastapreemia 2020 laureaat Parim uurija: Christian Ackermanni projekti uurimismeeskond 2022 Muinsuskaitseameti tänukiri "Aasta leid 2022" laureaat, keskaegse laevavraki avastamine Lootsi tänava maapõuest Tallinnas "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Teenetemärgi "100 semestrit Tartu Ülikoolis" kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. "Alar Läänelaid" Eesti teadusinfosüsteem ETIS https://www.etis.ee/CV/Alar_L%C3%A4%C3%A4nelaid/est/ Intervjuu, Eesti Mets detsember 2022 https://eestimets-digi.ohtuleht.ee/1076169/tartu-ulikooli-dendrokronoloogid-maaravad-puidu-vanust-viiulitest-laevavrakkideni Intervjuu Alar Läänelaiuga, Eesti Loodus 1, 2023 https://www.loodusajakiri.ee/eesti-loodus-12023/
Meinhard Niglas

Meinhard Niglas (5. juuli 1932 Käina vald, Hiiumaa – 2. märts 2007 Tallinn) oli eesti maadleja, treener ja kohtunik. Ta on üheksakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1953, 1954, 1956, 1958, 1959, 1960, 1961, 1962, 1963) Tuli Eesti meistriks sambomaadluses 1954. aastal. 1956. aastal sai NSV Liidu meistersportlaseks Kreeka-Rooma maadluses. 1957. aasta – 2. koht (3. koha – Nikolai Tšutšalov) 1959. aasta – 3. koht (Nõukogude Liidu meistrivõistlused peeti Nõukogude Liidu rahvaste spartakiaadi raames) 1960. aasta – 2. koht 1956. aasta – 1 koht. Tema parimad õpilasted olid Henn Põlluste, Ants Nisu, Olev Kiirend, Heldur Roone, Juura Kallari, Valeri Nikitin. 1972 – Eesti NSV teeneline treener Biograafia ESBL-is Sport24
Juura Kallari

Juura Kallari (2. jaanuar 1941 Mikitamäe vald, Võrumaa – 9. detsember 2005) oli eesti maadleja. Viiekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1964, 1966, 1967, 1969, 1970). Eesti meister vabamaadluses – 1963. Dünamo üleliidulistel meistrivõistlustel saavutas esikoha – 1964 ja 1965. Nõukogude Liidu meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses – 1963. Nõukogude Liidu meistersportlane vabamaadluses – 1964. Biograafia ESBL-is
Heldur Roone

Heldur Roone (sündinud 16. jaanuaril 1950 Harjumaal) on endine eesti maadleja. Üheteistkordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (raskekaalus – 1969, 1970, 1971, 1973, 1974, 1975, 1978, 1980, 1981, 1982, 1983 ja absoluutkaalus – 1975, 1978) NSVL meistersportlane – 1969 Biograafia ESBL-is Sport24
Valeri Pormann

Valeri Pormann (sündinud 25. detsember 1951 Rakveres) on Eesti maadleja ja maadlustreener. Ta on kahekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses – 1972. ja 1977. aastal. Georg Lurichi mälestusvõistlused – 5-kordne võitja. Alates 1971. aastast on ta NSV Liidu meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses. 1968. aastal võitis ta Tööjõureservide üleliidulistel noorte meistrivõistlustel kuldmedali. Tema poeg on maadleja Marger Pormann. Biograafia ESBL-is
Villi Olumets

Villi Olumets (sündinud 12. märtsil 1945 Mooste vallas Võrumaal) on eesti maadleja ja maadlustreener. Tema edukamad õpilased on Richard Karelson, Meelis Ludvig ja Leo Lumila. Villi Olumets on kuuekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1964, 1969, 1970, 1974, 1977, 1979); NSV Liidu meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses – 1964. 2012. aasta veteranide MM-il Budapestis sai kehakaalus kuni 76 kg kuldmedali. Tema poeg on jalgpallur Indro Olumets. "Villi Olumets tuli veteranide maailmameistriks" Raskesport.ee Biograafia ESBL-is EE|Eesti entsüklopeedia artikkel – Villi Olumets Villi Olumetsa tulemused Eesti meistrivõistlustel 2013. a Sarajevos peetud veteranide MM-i matš kuni 69 kg kehakaalus Istvan Csatlosi ja Villi Olumetsa vahel
Loetud read

Loetud read on Eesti Rahvusringhäälingu ja MTÜ HeadRead koostöös ERR-i veebi osana valminud veebikeskkond, milles avaldatud videolõikudes loevad Eesti kirjanikud ja tõlkijad ette katkendeid oma teostest. 2012. aasta veebruari keskpaiga seisuga on selles esindatud viis kirjanikku ja viis tõlkijat: kirjanikud Tiit Aleksejev ("Kindel linn"), Indrek Hargla ("Apteeker Melchior ja timuka tütar"), Armin Kõomägi ("Hea firma"), Kai Aareleid ("Vene veri") ja Paavo Matsin ("Doktor Schwarz. Alkeemia 12 võtit") ning tõlkijad Kätlin Kaldmaa (Madeleine Thien "Koerad välisservas"), Juhan Habicht (Jason Goodwin "Kuri silm"), Aet Varik (David Mitchell "Varikirjas"), Terje Loogus (Thomas Glavinic "Öötöö") ja Triin Tael (Rawi Hage "De Niro mäng"). Autorite tutvustused on kirjutanud Jan Kaus. Loetud read "Kirjanikud ja tõlkijad loevad ERRi veebilehel katkendeid oma teostest" Delfi, 8. veebruar 2012 Veiko Märka "Ängistuse võimendamine hävitab eesti kirjanduse" Sirp, 17.02.2012
Roberto Cammarelle

Roberto Cammarelle (sündinud 30. juunil 1980 Milanos) on Itaalia poksija. Cammarelle osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Robin Reidile (Suurbritannia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Cammarelle sai I keskkaalus (kuni 71 kg) pronksmedali 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Israel Akopkohjanile (NSV Liit) ning 29. Euroopa meistrivõistlustel (Göteborg, 1991), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Torsten Schmitzile (Saksamaa). http://amateur-boxing.strefa.pl/Championships/EuropeanChampionships2011.pdf 25. suveolümpiamängude poksivõistlus. Barcelona 1992. Tulemused inglise keeles 6. maailmameistrivõistlused poksis. Sydney 1991. Tulemused inglise keeles 29. Euroopa meistrivõistlused poksis. Göteborg 1991. Tulemused inglise keeles Roberto Cammarelle veebisaidil Olympedia (inglise)
Toomas Proovel

Toomas Proovel (sündinud 29. septembril 1973 Tartus ) on Eesti maadleja ja treener. Ta lõpetas 1991. aastal Lähte Keskkooli, 1995. aastal maadlustreenerina Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna, 2003. aastal Šveitsis Baseli Ülikooli spordiinstituudi ja 2005. aastal Saksamaal Bad Säckingenis füsioteraapia erakooli. 9-kordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1993, 1995, 1996, 1998, 1999, 2000, 2001, 2004, 2006) Tuntumad konkurendid – Hamza Yerlikaya, Thomas Zander. 2000. aasta suveolümpiamängud Sydneys – 9. koht (85 kg). 2004 Novi Sad – 12. koht; 2004 Taškent – 13. koht 1997 Wrocław – 21. koht (85 kg); 1998 Gävle – 13. koht (85 kg); 1999 Athena – 6. koht (85 kg); 2001 Patras – 14. koht (85 kg); 2003 Créteil – 36. koht (96 kg); 2005 Budapest – 17. koht (96 kg). 1995 Besançon – 18. koht (82 kg); 1996 Budapest – 16. koht (82 kg); 1998 Minsk – 11. koht (85 kg); 1999 Sofia – 9. koht (85 kg); 2000 Moskva – 15. koht (85 kg); 2001 Istanbul – 4. koht (85 kg); 2004 Haparanda – 10. koht (96 kg). 2000. aasta – 1. koht (85 kg); Põhjamaade meistrivõistlused 1993. aasta – 1. koht (juunior); 2000. aasta – 2. koht; 2005. aasta – 1. koht. Grand Prix of Germany 1998. aasta – 5. koht; 2003. aasta – 5. koht; 2005. aasta – 5. koht. Läänemere mängud Tallinn 1993. aasta – 1. koht. Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 1996. aasta – 1. koht; 1999. aasta – 1. koht; 2008. aasta – 3. koht. Georg Lurichi mälestusvõistlused 1996. aasta – 2. koht; 1998. aasta – 1. koht; 2005. aasta – 3. koht; 2006. aasta – 7. koht. Treener – Jakob Proovel EPMÜ TuS Adelhausen Tema isa oli Vahur Proovel (1946–2018), onu Jakob Proovel. Biograafia ESBL-is Toomas Proovel veebisaidil Olympedia (inglise)
Kummi

Kummi on kautšuki vulkaniseerimisel saadav sitke elastne materjal (elastomeerne süsivesinikpolümeer). Algselt toodeti seda mõne taime, nt kummipuu piimmahlast. Kõnekeeles nimetatakse kummiks ka kummivaiku, sealhulgas kummiaraabikut (E414).
Kivitäks

Kivitäks (Oenanthe oenanthe) on linnuliik rästaslaste sugukonna kivitäksi perekonnast. Kivitäks pesitseb Euroopas, Loode-Aafrikas, Aasia ja Põhja-Ameerika põhjaosas. Eestis on kivitäks tavaline haudelind, tema pesitsusaegne arvukus on viimase hinnangu järgi 20 000 – 30 000 paari. 26. oktoobril 2013 tuvastati Eestis uue linnuliigina meil varem kohtamata liiv-kivitäks, kelle peamine levila jääb stepialadele. Kivitäksi perekonnas on üldse kokku arvel 22 liiki. Kivitäks talvitub Aafrika lõunaosas. Alaskal pesitsevate lindude rändetee ühe otsa pikkus on kuni 15 000 kilomeetrit läbides keskmiselt 290 kilomeetrit päevas. Elupaigana eelistab kivitäks avamaastikke. Teda leidub kuivadel aasadel, karjamaadel, loopealsetel, uhtorgudes, saviste kinkude nõlvadel, põlendikel ja jäätmaadel, samuti jõgede järskudel kallastel. "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 18. veebruaril 2012. Kivitäks on linnurände maailmameister[alaline kõdulink] http://bio.edu.ee/loomad/Linnud/OENOEN2.htm Kivitäks andmebaasis eElurikkus Kivitäks Koostanud: Inga Sõelsepp. Loodusõpe [1] Loodusteadusliku hariduse keskuse õpikeskkonnad.
Rove Digital

Rove Digital on Eesti ettevõte. 2007. aastal tõusis see kiiresti ajalehe Äripäev IT- ja arvutifirmade, telekommunikatsioonifirmade edetabeli ettevõtte hulka Maailmas on Rove Digital tuntuks saanud kui rämpspostitaja, Trooja hobuste levitaja ja küberkuritegevuse pesa. Rove Digital on SpamHausi poolt pandud teisele kohale nimekirjas "Top 10 Worst Spammers" ning selle juht Vladimir Tšaštšin kümnendale kohale nimekirjas "Top 10 worst chief executives" tegevuse eest ettevõttes EstDomains 15. veebruaril 2012 otsustas Harju Maakohus, et Timur Gerassimovi, Dmitri Jegorovi, Vladimir Tšaštšini ja Konstantin Poltevi väljaandmine USA-le on õiguslikult lubatav. Varem on kohus sarnase otsuse langetanud ka Anton Ivanovi ja Valeri Aleksejevi osas. Esimesena viidi USAsse Anton Ivanov sama aasta aprillis. EstDomains IT- ja arvutifirmade, telekommunikatsioonifirmade TOP[alaline kõdulink] Äripäev, 28. november 2007 Investigations on a Cybercrime Hub in Estonia Top 10 Worst Spammers Spamhaus Rove Digital Spamhaus Top 10 worst chief executives 24. november 2008 Kohus lubas küberkuritegevuses kahtlustatavad USA-le loovutada Postimees, 17. veebruar 2012 Küberkuritegudes kahtlustatav mees viidi USA-sse Delfi, 20. aprill 2012 Estonian company Rove Digital taken down in massive clickjacking fraud sting Esthost Taken Down – Biggest Cybercriminal Takedown in History The FBI Might Cut Off the Internet For Millions of People on March 8th Rove Digitali süüdistus
Mükobiont

Mükobiont on seenkomponent, üks osapool seene ja fotosünteesiva organismi (fotobiondi) vastastikku kasulikus kooselus, mille tulemusena moodustub samblik. Mükobiondina toimib samblikus tavaliselt kottseen, üksjuhtudel kandseen. Mükobiont on selles kooselus domineeriv osapool, kuna seenehüüfid moodustavad põhiosa sambliku tallusest, seen on säilitanud võime suguliseks paljunemiseks. Samblikus osaleva seene liigi järgi määratakse ka sambliku liigiline kuuluvus. Fotobiont Mükotroof Tiina Randlane, Andres Saag, Ljudmilla Martin, Einar Timdal & Luigi Nimis. Eesti puudel kasvavad suursamblikud, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011.
Lehtsamblikud

Lehtsamblik on lame, lapik, puulehte või rosetti meenutava tallusega samblik, mis kinnitub alaküljega substraadile. Lehtsamblike tallus koosneb neljast kihist: Kõige pealmises kihis, mida nimetatakse korteksiks ehk koorkihiks, on omavahel tihedalt seotud seenehüüfid, mis moodustavad umbes paarisaja μm paksuse kaitsva kihi. Mõnedel Parmeliaceae liikidel katab korteksit 0,6–1 μm paksune epikorteksikiht, millel pole rakulist ehitust, vaid see on rakueritis. Ülemise kortekskihi all on vetikarakkude kiht, kus vetika rakud on tihedalt seenehüüfide vahel. Iga fotobiondi rakk on tavaliselt ümbritsetud hüüfidega. Kolmandas kihis ehk medullas, mis asetseb vetikakihi all, on hajusalt paiknevad hüüfid. Selles kihis ei esine vetikarakke. Medulla ehk säsi all on alumine korteks, mis jällegi koosneb tihedalt põimunud seenehüüfidest. Alumises korteksis on sageli juuretaolised seenestruktuurid ehk ritsiinid, mis aitavad tallusel substraadile kinnituda. suursamblikud Büdel, B., Scheidegger, C. (1996). "Thallus morphology and anatomy". Lichen Biology: 37–64 Tiina Randlane, Andres Saag, Ljudmilla Martin, Einar Timdal & Luigi Nimis. Eesti puudel kasvavad suursamblikud, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011.
Janīna Kursīte-Pakule

Janīna Kursīte-Pakule (sündinud 2. märtsil 1952 Arendoles) on Läti kirjandusteadlane ja poliitik, 2008. aastast alates Läti Seimi liige. Kuulub ühendusse Rahvuslik Liit "Kõik Läti eest!" – "Isamaale ja Vabadusele/LNNK". 2011–2014 kuulus erakonda Ühtsus. Ta õppis aastatel 1970–1974 Tartu Riiklikus Ülikoolis ja 1974–1976 Läti Riiklikus Ülikoolis. 1996. aastast alates on ta Läti Ülikooli professor. 1999–2007 oli ta filoloogiateaduskonna dekaan. Janīna Kursīte-Pakule oskab eesti keelt. 6. novembril 2018 andis ta seimis ametivande liivi keeles. 1999 Balti Assamblee teaduspreemia 2007 Kolme Tähe teenetemärk Läti valmistub referendumiks vene keele staatuse üle http://www.delfi.lv/news/national/politics/kursite-pakule-skaidro-kapec-zverestu-deva-libiesu-valoda-soctiklotaji-sasutusi.d?id=50556805 Tutvustus seimi kodulehel
Majandusarvestus

Majandusarvestus on majandustehingutest tuleneva informatsiooni töötlemise süsteem, mille käigus toimub informatsiooni vaatlemine, kogumine, töötlemine, edastamine ja tõlgendamine info kasutajatele. Majandusarvestuse protsess hõlmab andmete kogumist, identifitseerimist, mõõtmist ja hindamist; kogutud informatsiooni registreerimist, töötlemist ja kokkuvõtmist; majandustegevuse kohta aruandluse – nii kohustuslike raamatupidamisaruannete kui ka ettevõttesiseste aruannete – koostamist; aruannete interpreteerimist analüüsi käigus ettevõtte sisemiste ja väljaspool tehtavate otsustuste tarvis. Majandusarvestus on infoprotsess, millel on oma infotarbijad. Infotarbijad jaotuvad ettevõttevälisteks infotarbijateks ja ettevõttesisesteks infotarbijateks. Sõltuvalt infotarbijate huvist on nende suhe ettevõtte majandustulemustega erinev. Väliseid infotarbijaid (aktsionärid, võlausaldajad, riigiametid jne) huvitab ettevõtte kui terviku kohta käiv informatsioon, mida võimaldab finantsarvestus. Ettevõttesiseseid infotarbijad (juhtkond, töötajaskond jt) vajavad informatsiooni ettevõttesiseste igapäevaste otsuste vastuvõtmiseks. Nemad vajavad informatsiooni, mis võimaldab hinnata ettevõtte strukturaalsete allüksuste ja eri tegevussegmentide tulemusi. Ettevõttesiseste tulemuste arvestusega tegeleb juhtimisarvestus. Enamlevinud on definitsioon, mille kohaselt juhtimisarvestus tegeleb organisatsioonisiseselt ärijuhtide informatsiooniga varustamiseg, et kergendada paremate otsuste vastuvõtmist (Drury). Juhtimisarvestust võib määratleda kui informatsiooni identifitseerimise, mõõtmise, kogumise, analüüsi, interpreteerimise ja levitamise protsessi aitamaks ärijuhte organisatsiooni eesmärkide täitmisel (Horngren, Sundem).
Eurütoopne organism

Eurütoopne organism on elupaika vähevaliv organism ehk laia ökoloogilise amplituudiga organism. Ta on võimeline elutsema mitmes erinevas biotoobis. Talle vastandub stenotoopne organism. Eurübiont
Kaltsifiil

Kaltsifiil ehk kaltsikool on lubjalembeline liik ehk organism, mis eelistab elutseda lubjarikkas keskkonnas. Kaltsifiilide näideteks on punapeet, elulõng, harilik mustnupp ja osa Euroopa käpalisi. Kaltsifoob
Stokesi seadus

Stokesi seadus [stouksi] on loodusseadus, mis käsitleb vedelikus liikuvale kerale mõjuvat hõõrdetakistust. Vastavalt Stokesi seadusele mõjub piiramatus viskoosses keskkonnas aeglaselt liikuvale jäigale kerale hõõrdetakistus F = 6 π μ r v {\displaystyle F=6\pi \mu rv} , kus μ {\displaystyle \mu } on keskkonna sisehõõrdetegur ehk dünaamiline viskoossus, r {\displaystyle r} keha raadius ja v {\displaystyle v} kiirus. Stokesi seadus eeldab, et keha on jäik, sest kui ta ei ole jäik, siis ta deformeerub hõõrdejõu toimel, misjärel ta ei ole enam täpselt kerakujuline ja talle hakkab mõjuma teistsugune hõõrdetakistus. Stokesi seadus eeldab, et keha liigub aeglaselt, mis võimaldab vedeliku laminaarset voolamist tema ümber. Kui keha liigub kiiresti, siis tekitab ta enda läheduses turbulentsi, millega kaasnevad keerisvoolud ei allu nii lihtsale matemaatilisele analüüsile. Stokesi seaduse tuletas 1851 George Gabriel Stokes. Seadust kasutatakse viskosimeetrias. Stokesi seadust kasutab viskosimeeter, millega mõõdetakse vedelike viskoossust. Viskosimeeter koosneb klaastorust, mis on täidetud uuritava vedelikuga. Sellesse lastakse kera, mille läbimõõt ja tihedus on teada. Kui kera tihedus on suurem vedeliku omast, siis hakkab ta selles vabalt langema. Üldjuhul saavutab kera kiiresti lõppkiiruse, mis mõõdetakse. Selleks on klaastorule tavaliselt tehtud ühesuguste vahedega rõhttriibud. Kui vedelik ei paista läbi, siis saab kera kiirust mõõta elektrooniliselt. Kui on teada kera läbimõõt, tihedus ja lõppkiirus ning uuritava vedeliku tihedus, saab selle põhjal arvutada vedeliku viskoossuse. Kui Stokesi seadust uuritakse koolis, kasutatakse vedelikuna tavaliselt glütseriini või siirupit. Ühtlasi on võimalik vedelikku kindla temperatuurini kuumutada, et uurida vedeliku viskoossuse sõltuvust temperatuurist.
Holmi tänav

Holmi tänav on umbtänav Haapsalus Holmi linnaosas. See algab Kaluri tänavalt ning kulgeb kirde suunas. Holmi tänava aadressiga on 16 kinnistut. Aadressil Holmi 14 asub Veskiviigi sadam koos vana jahtklubi ja trahteriga.
Holmi

Holmi on linnaosa Haapsalu põhjaosas. Holmi kallas Holmi Kaluri Lahe Sadama Uus-Sadama Westmeri Väike-Viigi
Holmi (täpsustus)

Holmi on osa mitme geograafilise objekti nimest. Holmi on linnaosa Haapsalus. Holmi rajoon Venemaal Novgorodi oblastis Holmi park Naissaarel Holmi park Tartus Holmi park Tallinnas Holmi alumine tulepaak Haapsalus Holmi ülemine tulepaak Haapsalus Holmi lõugas, laht Naissaare juures Holmi tänav Haapsalus Holmi tänav, endine tänav Tartus Holmi kallas, tänav Haapsalus Holmi tee Naissaarel
Lahe tänav

Lahe tänav on mitmes Eesti asulas: Lahe tänav Haapsalus Lahe tänav Käina alevikus Lahe tänav Narvas Lahe tänav Nasva külas (Kaarma vald) Lahe tänav Pärnus Lahe tänav Tallinnas Lahe tee
Madis Sihimets

Madis Sihimets (sündinud 29. aprillil 1989) on Eesti maadleja. 2008. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 2. koht; 2009. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 2. koht; 2010. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 3. koht; 2011. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 3. koht; 2011. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 2. koht; 2012. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 2. koht. 2003. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 3. koht (kadett); 2003. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 3. koht (juunior); 2004. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1. koht (juunior); 2005. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1. koht (juunior); 2005. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (kadett); 2005. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (juunior); 2006. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (kadett); 2006. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (juunior); 2007. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1. koht (juunior); 2007. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (juunior); 2008. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1. koht (juunior); 2008. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (juunior); 2009. aasta Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1. koht (juunior); 2009. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1. koht (juunior); 2008. aasta İstanbul – 18. koht (juunior); 2006. aasta Ankara – 8. koht (juunior). 2005. aasta Tirana – 20. koht (kadett); 2006. aasta İstanbul – 5. koht (kadett); 2007. aasta Belgrad – 5. koht (juunior); 2008. aasta Košice – 3. koht (juunior); 2009. aasta Tbilisi – 7. koht (juunior). Herman Kare Tournament 2011. aasta – 8. koht. Põhjamaade meistrivõistlused 2002. aasta – 2. koht (kadett); 2005. aasta Euroopa kadettide meistrivõistlused – 3. koht; 2006. aasta Juunioride maailmameistrivõistlused – 2. koht. Biograafia ESBL-is [1]
Sitsiilia krahvkond

Sitsiilia krahvkond oli normanni riik, mis koosnes Sitsiilia ja Malta saarest aastatel 1071–1130. Krahvkonna moodustamine algas Sitsiilia normannide poolt vallutamise käigus (1061–91) 965. aastal asutatud Sitsiilia moslemiemiraadilt. Krahvkond on seega üleminekuperiood Sitsiilia ajaloos. Pärast moslemite alistamist ja nende kas sunnitud või vabatahtlikku liitmist normannide väega toimus edasine üleminekuperiood krahvkonna ja sitsiillaste jaoks. Sitsiilia krahvkonna asutas Robert Guiscard aastal 1071 oma nooremale vennale Roger Bossole. Guiscard ise oli saanud 1059. aastal paavst Nicolaus II-lt tiitli Sitsiilia hertsog (dux Siciliae) julgustuseks vallutada see moslemitelt. Aastal 1061 tehti esimene jääv normanni vallutus (Messina). Aastal 1071, pärast Sitsiilia emiraadi pealinna ja tulevase krahvkonna pealinna Palermo langemist, ülendas Guiscard Rogeri krahviks ja andis talle pea täieliku võimu saarel. Küll jättis ta endale aga poole Palermost, Messina ja Val Demone. Roger asus valitsema krahvkonda, mis koosnes ühtlasi Guiscardi plaanitavatest vallutustest. Veebruaris 1091 jõudis Noto langemisega Sitsiilia vallutamine lõpule. Malta vallutamine algas hiljem samal aastal; see lõpetati aastal 1127, kui saare araabia administratsioon välja saadeti. Robert Guiscard jättis Rogeri mitmetähenduslikesse suhetesse oma järglastega Apuulia ja Calabria hertsogkonnas. Roger II ja Wilhelm II valitsemise ajal puhkes konflikt kahe normanni vürstkonna vahel, vastavalt Rogeri ja Roberti nõbude vahel. Paavst Calixtus II vahendustegevusel ja vastutasuks abi eest Ariano krahvi Jordani juhitud mässu vastu aastal 1121 loovutas lastetu Wilhelm kõik oma Sitsiilia territooriumid Rogerile ja nimetas ta oma pärijaks. Kui Wilhelm aastal 1127 suri, päris Roger mandri-hertsogkonna. Kolm aastat hiljem ühendas ta oma valdused vastupaavst Anacletus II nõusolekul Sitsiilia kuningriigi moodustamiseks. Sitsiilia anti aastal 1059 kristliku tagasivallutuse ootuses paavst Nicolaus II poolt "hertsog" Robert Guiscardile. Guiscard andis selle krahvkonnana oma vennale Rogerile. Normannide sissetung Lõuna-Itaaliasse, Sitsiilia kuningriik