Tartu-Maarja kihelkond

Tartu-Maarja kihelkond (lühend TMr; saksa keeles Dorpt Kirchspiel, Kirchspiel St. Marien, varem Kirchspiel St. Johannis) oli kihelkond Tartumaal ja Liivimaa kubermangus Tartu kreisis Tartu linna ümbruses. Tartu-Maarja kihelkond on asutatud 13. sajandil. Muinasajal asus selle põhjapoolse osa kohal Jogentagana väikemaakond (muinaskihelkond), lõunapoolse osa kohal aga oletatav Ugandisse kuulunud muinaskihelkond keskusega Tartus. Kihelkond oli suur ning tihedalt asustatud, seal oli palju mõisaid. Kihelkonnakirik oli Tartu Maarja kirik. Kihelkonnas paiknes 30 mõisat: kaks kirikumõisat, 15 rüütlimõisast peamõisat koos viie kõrvalmõisaga, kaks poolmõisat, üks linnamõis ning neli riigimõisat koos ühe kõrvalmõisaga. Lisaks veel 15 karjamõisat. Tartu-Maarja kirikumõis (Pastorat Dorpat-St. Marien) Andressaare (Andresaar), Tammistu karjamõis Anne (Annemõis, Annenhof), Vasula karjamõis Aru (Arro) karjamõis Engevere (Engefer) Haage (Haakhof) kirikumõis Haava (Hawa), Vesneri kõrvalmõis, karjamõis Ihaste (Ihasteküll) Ilmatsalu (Ilmazahl) rüütlimõis Jaama (Jama) linnamõis Joora (Joora) karjamõis Kaarli (Karlsberg), Tammistu kõrvalmõis Kabina (Kabbina) rüütlimõis Kangru (Kangro) karjamõis Kardla (Kardell) Karlova (Karlowa) rüütlimõis Kavastu (Kawast) rüütlimõis Korova (Korrowa) karjamõis Kvissentali (Quistenthal), Raadi karjamõis Lemmatsi (Ruhenthal) poolmõis, varem Karlova kõrvalmõis Lepiku (Leppiko) karjamõis Luunja (Lunia) rüütlimõis Maarjamõisa (Marienhof) riigimõis Maramaa (Marrama) rüütlimõis Muuli (Mulemoise; ka Kirjutajamõis (Kirritoga) Möllatsi (Mollatz), Vesneri karjamõis Müta (Mütta, Obstbaumschule), karjamõis Piiskopi (ka Papimõis; Bischofshof) riigimõis Pilka (Pilken) rüütlimõis Poksi (Poksi) karjamõis Preedi (Predi) karjamõis Puta karjamõis Põvvatu (Pöwwato), Luunja kõrvalmõis Raadi (Rathshof) rüütlimõis Raadlovi (Radlowi) karjamõis Robi (Robi), Raadi alluvuses[küsitav] Rojasilla (Rojasilla), Vasula karjamõis Ropka (Ropkoy) rüütlimõis Rõõmu (Römo, Freudenhof) karjamõis Räni (Renningshof) rüütlimõis Ränna (Rennaküla) Saeveski (ka Saage; Saghof), Kavastu karjamõis Savikoja (Sawwikodda), Luunja karjamõis Sirgu (Sirgo), Luunja kõrvalmõis Taabri (Anrepshof, Kuyvenorm) riigimõis Tamme (Tammenhof) karjamõis Tammistu (ka Tammiste; Tammist) rüütlimõis Tereski (Terreski), Sootaga karjamõis Tila (Tilla), Raadi karjamõis Tordi (Tordi, Beigut), Taabri kõrvalmõis Traksi (Traksi), Maramaa karjamõis Uhti (Ucht)[küsitav], Reola karjamõis Vahi (Franzenhütte, Wahhi) poolmõis Vanaaseme (Friedrichsberg), Vorbuse karjamõis Vanamõisa (Luunja-Vanamõisa, Wannamois), Luunja kõrvalmõis Vasula (Wassula) rüütlimõis Veibri (Timmofer) riigimõis Vesneri (Wesslershof) rüütlimõis Viira (Wiira), Kavastu karjamõis Vorbuse (Forbushof) rüütlimõis Väike-Kabina (Klein-Kabbina) Ülenurme (Uellenorm) rüütlimõis Haage vald (1887–1899) Jaama vald (1866–1891) Karlova vald (1866–1892) Kavastu vald (1866–1917) Luunja vald (1866–1917) Maarjamõisa vald (1866–1899) Maramaa vald (1866–1891) Pilka vald (1874–1892) Raadi vald (1866–1917) Ropka vald (1866–1917) Taabri vald (1866–1892) Tammistu-Kaarli vald (1866–1892) Vasula vald (1866–1891) Vesneri vald (1866–1892) Vorbuse vald (1866–1917) Kihelkonna maad paiknevad tänapäeval tervikuna Tartu maakonna aladel. Kihelkonna põhiosa asub Emajõe vasakkaldal pika siiluna Tartust kuni Peipsini. Kaks eraldatud ala asuvad Tartust läänes Ilmatsalu mõisa ümbruses ning Tartust lõunas Ülenurme mõisa lähikonnas. Kihelkonna aladel paikneb ka suur osa Tartu linnast. Kihelkonna lõunapoolse serva alad moodustavad Luunja valla. Sellest põhja pool olevad mahukad alad on Tartu valla lõunaosas. Kihelkonna loodenurk ja lääneosa jääb Tartu linna, väike osa ka Elva valla idaossa. Alad Tartu edela- ja lõunaküljel kuuluvad Kambja valda. Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843, seite 13 Tartu-Maarja kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 5. märts 2012) Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 384–385. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 247–255.