Luminestsents

Luminestsents (ladina keeles lumen valgus) on mittesoojuslik helendus (valguskiirgus), mis tekib aine aatomite siirdumisel suurema energiaga (ergastatud) olekust väiksema energiaga olekusse (põhiolekusse). Ergastamiseks on mitmeid võimalusi: nähtav valgus ja ultraviolettkiirgus → fotoluminestsents, elektriväli → elektroluminestsents, elektronidega pommitamine → katoodluminestsents, keemiline reaktsioon → kemoluminestsents, jpt. Luminestsentskiirgust võib nimetada «külmaks» kiirguseks selles mõttes, et on jälgitav eelkõige madalatel temperatuuridel, samas kui soojuskiirgus muutub märgatavaks alles piisavalt kõrgetel temperatuuridel (alles mitmesaja kraadini kuumutatud keha hakkab kiirgama silmale nähtavat punast kiirgust). Luminestsents jääb lühikeseks, kuid lõplikuks ajavahemikuks kestma ka peale ergastava protsessi peatamist. Seda nimetatakse järelhelenduse kestuseks. Tinglikult eristatakse lühikese järelhelendusega luminestsentsi – fluorestsentsi – ja pikemat aega kestvat luminestsentsi – fosforestsentsi. Luminestseerivaid aineid nimetatakse luminofoorideks, liigid vastavalt fluorofoorid ja fosfoorid. Termini pakkus välja 1888. saksa füüsik Eilhard Wiedemann. Nimetus tuleb ladina keelest, sõnast "lumen" (valgus) ja sõna moodustavast elemendist "-escence" (algama, saama (millekski), kalduma olema). Elektroluminestsents, tekib ainet läbiva elektrivoolu toimel, näiteks teatud pooljuhtstruktuuriläbimisel valgusdioodis Katoodluminestsents, näiteks kui elektronkiir tabab katoodkiiretoru ekraani luminofoorikihti Fotoluminestsents, luminestsents neeldunud footonite toimel Fluorestsents, lühemalainelise kiirgusega ergastamisel väljakiiratav pikemalaineline kiirgus, mõnel juhul toimub ka vastupidi Fosforestsents, sarnaneb eelmisega, kuid emissioon on pikemaajaline Kemoluminestsents, valguse kiirgamine keemilise reaktsiooni tulemusel Bioluminestsents, helendamine elusorganismides toimuvate biokeemiliste reaktsioonide tulemusel, näiteks lutsiferiini oksüdatsioon jaanimardikates Elektrokemiluminestsents, tekib elektrokeemiliste reaktsioonide tõttu Lüoluminestsents, tekib tahke aine (tavaliselt tugevalt kiirgust saanud) lahustumisel vedelikus Kandoluminestsents, emissioon teatud ainete kuumutamisel, mistõttu tekib erinevus oodatavast mustkiirguri spektrist Kristalloluminestsents, kristalliseerumise käigus tekkiv luminestsents Mehhanoluminestsents, tekib tahkiste mehaaniliselt mõjutamisel Triboluminestsents, tekib kui materjali kraabitakse, hõõrutakse või purustatakse, ehk sidemete katkemisel materjalis Fraktoluminestsents, mõnede kristallide mõrastamisel või kilduteks purunemisel tekkiv luminestsents Piesoluminestsents, tekib teatud tahkistele rõhu avaldamisel Sonoluminestsents, valgussähvatused mis nähtavad vedelikus heliga tekitatud mullide implosioonil Radioluminestsents (stsintillatsioon), ioniseeriva kiirguse mõjul tekkiv luminestsents Termoluminestsents, aines salvestunud energia vabanemisel temperatuuri tõstmise teel Krüoluminestsents, valguse eraldumine objekti jahutamisel (teada näiteks mineraal wulfeniidiga) Materjalimaailm: Luminofoorid "Über Fluorescenz und Phosphorescenz, I. Abhandlung" Annalen der Physik und Chemie, 34: 446-463. luminescence (n.) Online Etymology Dictionary. Vaadatud 19.07.23. Sidran, M. (1986). "The Luminescence of the Moon". Kopal, Zdeněk (toim). Advances in Astronomy and Astrophysics. Kd 6. Academic Press. Lk 301.