laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Loodusvara säästev hind

Loodusvara säästev hind (inglise sustainable price for a resource) on hind, mis tagab kauba või teenuse tootmisel tekkinud negatiivsete keskkonnamõjude leevendamise vastuvõetavale tasemele. keskkonnamajandus looduskasutus loodusvara kasutusõiguse tasu loodusvarade nappus säästev kasutus Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Manco Inca Yupanqui

Manco Inca Yupanqui (tuntud ka kui Manco II, ketšua keeles Manqu Inka Yupanki; 1516–1544) oli Inkade riigi ülemklassi liige (Sapa Inka), Inkade riigi viimase valitseja Atahualpa vend. Tema isa oli Inkade riigi üheteistkümnes valitseja Huayna Capac.
Pärtli Liisu

Pärtli Liisu on tammepuust skulptuur Paduvere talumuuseumi õuel. Skulptuuri autor on Peterburi kunstnik Grigori Azarenkov. Ooberst von Schwartz Päde küla http://www.e-kultuur.ee/feedback?recordId=oai:muis.ee:908154[alaline kõdulink] Eesti Rahva Muuseum: Fotokogu
Ooberst von Schwartz

Ooberst von Schwartz on tammepuust skulptuur Paduvere talumuuseumi õuel. Skulptuuri on valmistanud Peterburi kunstnik Grigori Azarenkov. Skulptuur kujutab Vaimastvere mõisa omanikku Christoph Jacob Schwartzi. Pärtli Liisu Johann Heinrich Maximilian Mylius Von Schwartzi matusekabel https://web.archive.org/web/20160305213254/http://www.e-kultuur.ee/feedback?recordId=oai:muis.ee:909720 Eesti Rahva Muuseum: Fotokogu http://peterernstwilde.blogspot.com/2010/04/vahelepoige.html http://ivokirss.blogspot.com/2007/04/kase-hans-s1753.html Tiit Lääne, Teekond läbi Vaimastvere http://www.docstoc.com/docs/40309939
Keskkonnakulutused

Keskkonnakulutused (inglise environmental expenditures) on kulutused keskkonnakaitse meetmete kavandamiseks ja rakendamiseks, samuti keskkonnale tekitatud kahju hüvitamiseks või olukorra parandamiseks. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Keskkonnakvaliteedinorm

Keskkonnakvaliteedinorm ehk keskkonnanorm (inglise en­vironmental quality standard) on saastuse lubatud tase keskkonnas, kuhu saastus paisatakse (õhk, vesi, pinnas) ning mis ei kahjusta inimese tervist ega vara. Keskkonnakvaliteedinormi kehtestamisel arvestatakse piirkonna eripära, keskkonna isepuhastusvõimet ja saasteaine teadaolevat järelmõju. Eestis kasutatakse kahetasemelist normimist. Keskkonnakvaliteedinormi sihtväärtus määrab loodusliku fooni lähedase, inimesele ja ökosüsteemile ohutu saastekontsentratsiooni. Piirväärtus määrab saasteainete kontsentratsiooni, mille ületamisel tuleb piirkond lugeda riskitsooniks. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Keskkonnarisk

Keskkonnariski (inglise keeles environmental risk) ehk keskkonnaohtu (inglise environmental hazard) laiemas tähenduses hinnatakse kui tõenäosust põhjustada soovimatuid ja ohtlikke keskkonnamuutusi (nt kliimamuutus, liigirikkuse muutused, keskkonnakemikaalid, invasiivsed võõrliigid, tolmeldajate vähenemine). Kitsamas tähenduses nimetatakse keskkonnariskiks kahjustuse, vigastuse, haiguse või surma tõenäosust inimese kavandatud ja korraldatava tegevuse tagajärjel. Keskkonnariski vähendamiseks rakendatakse mh keskkonnaauditit ja keskkonnamõju hindamist. keskkonnariski hindamine Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 01.10.2012)
Keskkonnariski hindamine

Keskkonnariski hindamine (inglise keeles environ­mental risk assessment) on keskkonnale avalduva kahjuliku mõju tagajärgede (keskkonna-, tervise-, sotsiaal-majanduslik mõju) ja nende ilmnemise tõenäosuse (ruumiline ja ajaline levik) hindamine. Keskkonnariski hindamine on oluline nt keskkonnamõju hindamisel ning keskkonnariskide (nt avariid, õnnetused) eest kindlustamisel ja vältimisel. Keskkonnariski hindamine on osa keskkonnariski analüüsist, mis sisaldab ka riski vältimis- ja leevendusmeetmete kavandamist ning nendest teavitamist huvirühmadele. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Keskkonnaluba

Keskkonnaluba (inglise environemntal permit) on kirjalik otsus, mis seab keskkonda mõjutavale tegevusele piirangud või erinõuded. Eestis on kasutusel nt keskkonnakompleksluba, vee-erikasutusluba, geoloogilise uuringu luba jm. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Keskkonnakompleksluba

Keskkonnakompleksluba (inglise integrated environmental permit) on kirjalik otsus, mis annab õiguse käitise või selle osa kasutamiseks viisil, mis mõjutab võimalikult vähe keskkonda. Keskkonnakompleksluba sätestab tingimused, mis peavad kindlustama vee, õhu ja pinnase kaitse ning käitises tekkinud jäätmete käitlemise. Keskkonnakompleksloa tingimused on suunatud saaste vältimisele ning tagama selle, et saastus ei kanduks ühest keskkonnaelemendist (vesi, õhk, pinnas) teise. Keskkonnaluba Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Fiskaalne keskkonnamaks

Fiskaalne keskkonnamaks (inglise fiscal environmental tax) on riigieelarvesse lisatulu toomiseks loodud maks. Maksu eesmärk võib küll olla käitumise muutmine, kuid samas ka tulu tekitamine riigieelarvesse. Fiskaalsed keskkonnamaksud on energiamaksud (nt süsinikdioksiidimaks), aga ka näiteks jäätme- ja pestitsiidimaksud. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 01.10.2012)
Jätkusuutlikkuse hindamine

Jätkusuutlikkuse hindamine (inglise sustainability assessment, sustainability impact assessment) on keskkonnamõju hindamise eriliik, mille eesmärk on tagada, et kavandatav tegevus võimaldab ja aitab kaasa kogukonna või piirkonna tasakaalustatud arengule pikemas ajaraamis. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Keskkonnaruumi seadus

Keskkonnaruumi seadus (inglise environ­mental space act, environ­mental space law) on hüpoteetiline õigusakt, mis peaks reguleerima ühiskonna tegevusviise ja ulatust nõnda, et see ei kahjustaks keskkonnaruumi (inglise environmental space) omadusi. Nagu on keelatud teatud inimõigusi piiravad ja inimsusvastased teod, peaksid olema otseselt piiratud ka toimingud, mis häirivad keskkonnaruumi stabiilsust. Keskkonnaruumi seaduse mõju õigusaktidele peaks olema analoogne põhiseadusega ja tagama alamate õigusaktide keskkonnaalase kooskõla. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Kalle Tammemäe

Kalle Tammemäe (sündinud 10. septembril 1958 Antslas) on eesti infotehnoloog, endine Eesti Infotehnoloogia Kolledži rektor ja Tallinna Tehnikaülikooli õppeprorektor. Ta on õppinud aastatel 1964–1969 Misso Keskkoolis, aastatel 1969–1973 Juuru Keskkoolis ja aastatel 1973–1976 Nõo Keskkoolis. 1976–1981 õppis Tallinna Polütehnilises Instituudis arvutitehnika eriala, sai süsteemiinseneri diplomi. Aastatel 1984–1987 õppis kraadiõppes ja 1992–1994 doktorantuuris. 1981–1988 Tallinna Polütehniline Instituut, insener 1988–2000 ja 2005–... Tallinna Tehnikaülikool (1988–1990 assistent, 1990–1992 nooremteadur, 1992–1994 teadur, 1994–1995 ja 1996–1997 erakorraline dotsent, 1997–1997 vaneminsener, 1997–2000 ja 2000–2005 dotsent, 2005–2010 digitaaltehnika õppetooli erakorraline professor, 2010–2011 sealsamas külalisprofessor, 2011–2013 õppeprorektor, alates 2014 arvutisüsteemide projekteerimise õppetooli külalisprofessor) 1995–1996 Kuninglik Tehnoloogiainstituut, Rootsi, külalisteadur 1999–2001 "Computer Architectures" videokonverentsivahenditega kursuse läbiviimine Kemi-Tornio Polütehnikumis 2000–2002 "SoC architectures" kursuse läbiviimine Rootsi Kuninglikus Tehnoloogiaülikoolis kiipsüsteemide magistriprogrammi raames 2000–2010 Eesti Infotehnoloogia Kolledž, rektor 2000–2010 EITSA juhatuse liige / Eesti Infotehnoloogia Kolledži rektor 2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk Kalle Tammemäe Eesti Teadusinfosüsteemis TTÜ õppeprorektor on Kalle Tammemäe Õpetajate Leht 2. veebruar 2011
Päde küla

Päde küla (ka Pädeküla) oli küla Laiuse kihelkonnas Vaimastvere vallas, praeguse haldusjaotuse järgi Jõgeva vallas. Päde liivakarjäär asub Pedja raudteejaamast 1 km põhja suunas. Küla on esimest korda kirjalikes allikates mainitud 1411. aastal. Pädekülas oli koolimaja, mis hävis 1862.a. oktoobris toimunud tulekahjus. Lapsed jätkasid õpinguid Kõola koolis. Naparisti talust on pärit kunstnik Osvald Lääne Pärtjani talust on pärit koolmeister ja koduloo-uurija Marta Karu, Sepa talus on sündinud põllumajandusajakirjanik ja näitekirjanik Olev Anton. Pädeküla voor Päde liivakarjäär Ripuka mõis Villakvere Onga jõgi Rohe Pedja Jõgeva valla üldplaneeringu kehtestamine, Riigi Teataja, KO 2004, 75, 673 Heino Rannap: Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia, Haridusministeerium, 2012 Tiit Lääne: Teekond läbi Vaimastvere: Villakvere - Pedja teel[alaline kõdulink], 15.06.2011 Vana laut Päde külas Pedja jaama lähedal 1921, Eesti Rahva Muuseumi fotokogu, ERM Fk 439:355
Kahju tekitamine

Kahju tekitamine (inglise damaging) on tegevus(ed) või tegevusetus, mille tulemusena on kehtivaid väärtushinnanguid arvestades vähenenud mingi eseme (subjekti) või protsessi väärtus või muutunud selle tähendus. Kahju tekitamine ja kahju ulatus on üks alus vastutuse tekkimisele ühiskondlike kokkulepete (nt seadused, au- ja moraalikoodeksid) kohaselt. Keskkonnale kahju tekitamise probleemi tunnetamine muutub üha enam selliste ühiskondlike kokkulepete osaks. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Keskkonnasertifitseerimine

Keskkonnasertifitseerimine (inglise environmental certification) on protseduur, mille käigus erapooletu osapool – sertifitseerimisorgan – tõendab kirjalikult, et organisatsioon, toode, tootmisprotsess või teenus vastab kindlatele keskkonnanõuetele. Keskkonnasertifitseerimise positiivset tulemust kinnitatakse tavaliselt sertifikaadi või märgisega. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Carlyle Glean

Sir Carlyle Arnold Glean (11. veebruar 1932 Gouyave – 21. detsember 2021) oli Grenada pedagoog, poliitik ja riigiametnik, aastatel 2008–2013 Grenada kindralkuberner. Glean omandas kodumaal rakendusliku pedagoogilise hariduse. Tööle asus ta algkooliõpetajana ja sai hiljem koolidirektoriks. Akadeemilise kõrghariduse omandas ta Kanadas Calgary Ülikoolis, kus kaitses 1970. aastal bakalaureusekraadi ja 1973. aastal magistrikraadi pedagoogikas. Aastatel 1974–1976 oli ta Grenada õpetajate seminari rektor ja 1976–1986 töötas ta Lääne-India Ülikooli haridusteaduskonna õppejõuna. Pöördunud 1986. aastal Grenadasse tagasi, sai Gleanist poliitik Rahvusliku Demokraatliku Kongressi koosseisus. Aastatel 1990–1995 oli ta Grenada haridusminister. Ta on olnud ka Rahvusliku Demokraatliku Kongressi peasekretär ja aseesimees. Aktiivsest poliitikast taandus ta 1998. aastal. 27. novembrist 2008 kuni 7. maini 2013 oli ta Grenada kindralkuberner. Usutunnistuselt oli Carlyle Glean katoliiklane. Ta abiellus 1955. aastal ja tal on viis last. Carlyle Gleani elulugu Grenada valitsuse veebisaidil (inglise keeles, vaadatud 13.10.2012)
Kohalik areng

Kohalik areng (inglise local development) on majanduslik ja sotsiaalne ning looduskasutuse ja looduskaitsega seotud edenemine kogukonnas, mis on määratletud kindla, enamasti ühe kohaliku omavalitsuse või muu väiksema haldusalaga. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Hartwicki reegel

Hartwicki reegel (inglise Hartwick's rule) on ressursimajanduses defineeritud järgmiselt: "kui riigi majandus sõltub oluliselt mõnest taastumatust loodusvarast (nt nafta), siis on stabiilse majanduskasvu vältimatu eeldus sellest loodusvarast saadava kasumi taasinvesteerimine". See ei pruugi olla jätkusuutlikkuse saavutamise eelduseks. Hartwicki reeglile tüüpilist situatsiooni kohtab Norras. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Maastikuhooldus

Maastikuhooldus (inglise landscape management) on laiemas tähenduses kompleksne looduskaitsevaldkond, mille eesmärk on ökoloogiliselt ja esteetiliselt väärtuslike ja mitmekesiste maistute kujundamine ja kaitse sihipärase planeerimise ja tegevusega; teisalt ka intensiivse maakasutuse soovimatute kaasnähtude vähendamine. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Maastikupoliitika

Maastikupoliitika (inglise landscape policy) on maastiku hindamise põhimõtete, strateegiliste sihtide ja suuniste kogum toimiva ja esteetilist rahuldust pakkuva terviku loomiseks. Maastikupoliitikat rakendatakse nt mingis piirkonnas kavandatava tegevuse (majandusarendus ja looduskaitse) ettevalmistamisel. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Metsahool

Metsahool (inglise forest stewardship) on metsa looduskaitseliselt ja sotsiaalselt vastutustundlik kasutamine ning majandamine (säästev metsandus), et hoida ja rohkendada metsa väärtusi ka tulevaste põlvede tarbeks. On algatatud vastavaid riiklikke programme, näiteks USAs Metsahoole programm (inglise Forest Stewardship Program), mis toetab metsaomanikke, kes praktiseerivad metsa säästvat majandamist ja mitmekülgset kõrvalkasutust. mahemetsandus Metsahoolekogu (FSC) säästev metsandus Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Mitme-kriteeriumi hindamine

Mitme-kriteeriumi hindamine (inglise multi-criteria evaluation, multi-criteria analysis) on hindamismeetod otsusetegemise hõlbustamiseks, kui võimalikke lahendusvariante on mitu ja eesmärke, millele sobivaim variant peab vastama, on samuti mitu. Valikuvariantide hindamiseks määratletakse eesmärkidele vastavad kriteeriumid, mis võivad kajastada nii erinevaid mõõtühikuid (nt rahaline, füüsiline ehk loodusvarade kasutus, sotsiaalne ehk jaotumus ühiskonnas ja ajaline kriteerium) kui ka erinevaid tasandeid (nt kohalik, riiklik ja piirkondlik). Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Võrdlusanalüüs

Võrdlusanalüüs, võrdlusuuring (ingl.k. benchmark; benchmarking) on strukturaalne meetod tuvastamaks nii era- kui ka avaliku sektori organisatsioonide parimaid praktikaid, võrdlemaks neid oma toimingute ja protsessidega ning kasutamaks parimaid praktikaid oma toimingute parendamiseks ja tõhustamiseks. Eesmärgiks on tuvastada valdkonna "parim oma klassis" ettevõtete tootlikud ja efektiivsed toimingud ja protsessid ja võtmaks neid kasutusele oma ettevõtte protsesside, toodete ja teenuste parendamiseks. See on organisatsiooni tulemuslikkuse näitajate võrdlus teiste (parimate) samalaadsete organisatsioonide näitajatega oma tulemuslikkuse parendamise eesmärgil. Organisatsioonid teevad ka sisest võrdlusanalüüsi, jälgides ja võrreldes jooksvat tulemuslikkust mineviku tulemuslikkusega. Võrdlusanalüüs otsib võimalusi parendada vaadeldavat äriprotsessi, rakendades eeskätt parimaid praktikaid, mitte pelgalt tulemuslikkust mõõtes. Võrdlusanalüüs on protsess, mille käigus organisatsioon teeb kindlaks oma kriitilised edufaktorid, uurib, kuidas teistel edukamatel organisatsioonidel (või organisatsiooni allüksustel) on õnnestunud neid faktoreid saavutada, ning viib oma tegevustesse sisse vajalikud täiustused. Võrdlusanalüüs on ühtlasi juhtimisvahend, mis hõlmab organisatsiooni või üksikisiku tegevuse võrdlemist samal tegevusalal saavutatud taseme või parima tulemusega. Võrdlusanalüüsi abil kavandatakse ja rakendatakse meetmeid sellise tulemuse saavutamiseks. Võrdlusanalüüsi eesmärk võib olla näiteks tootmisprotsessi tõhustamine ja keskkonnanäitajate parandamine. Võrdlusanalüüsi kasutatakse laialdaselt ka avaliku sektori ja kogukonna arendamisel. Logistikasõnastik. Seilecs. 2021. ISBN 9789916960066. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 13.10.2012)
Partnerlus

Partnerlus (inglise partnership) on kahe või mitme ühenduse või asutuse ühine töö, kusjuures ükski osaline ei võta vastu otsuseid ühepoolselt. Partnerluse puhul otsustavad osapooled koostöö eesmärgid, tegevuskava ja vahendid koos. Partnerlusega sarnaneb kahe või mitme poole vaheline konsulteerimine, kuid partnerluse korral on koostöö märksa suurem[viide?], s.t partnerlus on rohkem kui lihtsalt konsulteerimine. Avaliku ja erasektori partnerlus tähendab avaliku võimu ning mittetulundusühenduse ja/või ettevõtte koostööd. huvirühm üldsuse kaasamine üldsuse osalemine Lagerspetz, M., 2006. Kodanikuühiskonna lühisõnastik. Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liit, Tallinn
Hapnikubilanss

Hapnikubilanss (inglise oxygen balance) on suhe atmosfääri lisanduva hapniku (fotosüntees, osalt ka keemilised reaktsioonid maakoores) ja sealt võetava (hingamine, kõdunemine, anorgaaniliste ainete oksüdatsioon, kütuste põletamine, tööstuslik kasutamine) hapniku vahel. Hapnikuringe Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 01.10.2012)
Tervola vald

Tervola on vald Soome Lapi maakonnas. Naabervallad on Keminmaa vald, Ranua vald, Rovaniemi linn, Simo vald, Tornio linn ja Ylitornio vald. Läbi valla voolab Kemijoki. Suuremad külad on Koivu, Lapinniemi, Runkaus ja Ylipaakkola. Kirikukülas on kolm kirikut. Valda läbib raudtee ja seal asub Tervola raudteejaam. Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years, vaadatud 24.05.2024.  Tervola vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tervola koduleht
Ökorelv

Ökorelv (inglise ecological weapon) on ökosüsteemi mõjutuste kaudu sõjalise ülekaalu saavutamiseks kavandatud relv ja relvasüsteem. Paratamatult kujunevad igasugused massihävituseks kavandatud relvad kasutamisel suuremal või vähemal määral ökorelvaks. Nii bioloogilise, keemilise kui tuumarelva mõju võib pöördumatult kahjustada ökosüsteemi. On viidatud ka võimalike klimaatiliste (meteoroloogiliste) relvade mehhanismidele, mille olemuseks on mitmesuguste mõjutusvahendite abil näiteks destruktiivsete atmosfäärimuutuste esilekutsumine ning nende nii ajas kui ka ruumis kontrollitud juhtimine. Samuti on viidatud tektoonilise relva toimepõhimõttele, mis võimaldaks maakoore teatud piirkonnas suurejõuliste plahvatuste abil vallandada maakoores olevaid pingeid ning kutsuda esile maavärinaid. Ökosüsteemis kätketud energia ulatuslik kasutamine sõjalisel otstarbel on aga ilmselt pöördumatu iseloomuga ning väljub praktikas arvatavasti kontrolli alt. Ökoterrorism Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 13.10.2012)
Siduja

Siduja (inglise sink) on ökosüsteemi osa, mis suudab vastu võtta ja kahjutustada inimese tekitatud saaste- ja jääkaineid (sh CO2 sidumine; vette, õhku ja pinnasesse sattuvate heitmete neutraliseerimine, lagundamine ning uuesti looduslikku ringesse laskmine). Süsiniku sidujana toimivad nt ookeanid, metsad ja sood, mis neelavad rohkem süsinikdioksiidi, kui eraldavad seda. Seetõttu on nende ökosüsteemide säilitamine ja kaitse väga oluline kliimamuutuse negatiivsete mõjude leevendamisel. Süsinikusidumine Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 01.10.2012)
Toormemahukas tootmine

Toormemahukas tootmine (inglise raw-material-intensive production) on tooteühiku kohta palju loodusvarasid kasutav tootmistegevus (Eestis näiteks põlevkivi karjääriviisiline kaevandamine). Kapitalimahukas tootmine Materjalikulu teenuseühiku kohta Tööjõumahukas tootmine Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 13.10.2012)
Puhtam tootmine

Puhtam tootmine (inglise keeles cleaner production) on strateegia tootmistegevuse ja toodete täiustamiseks, et vähendada neist tulenevaid riske inimestele ja ümbritsevale keskkonnale ning tõsta nende ökotõhusust. Puhtama tootmise põhimõte on saaste vältimine, mida saavutatakse taaskasutuse, töötlemise, tehnoloogia muutmise, kontrollmehhanismide, ressursikulu vähendamise, materjalide asendamise jms teel. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 13.10.2012)
Game Maker

Game Maker (GM) on Windowsile ja Mac OS X-ile Delphi programmeerimiskeeles kirjutatud programm, mille abil saab välja töötada arvutimänge, tundmata keerulisemaid keeli nagu C++ või Pascal. Game Makeri algne looja on Mark Overmars, praegune arendaja ja avaldaja on YoYo Games – tarkvaraettevõte, kus Overmars töötab. Game Makeris on sisseehitatud skriptimiskeel GML (Game Maker Language). Lihtsamaid toiminguid saab teha pelgalt ikoonide lohistamisega, mis on algajatele kergem, kuigi kogenumad programmeerijad seda tavaliselt ei kasuta. Viimane Game Makeri väljalase on 8.1. Programmi abil loodud mänge võib levitada tasuta või raha eest EXE-failidena. Game Makerist on olemas tasuta Lite-versioon ja tasuline Pro-versioon. Tasulise versiooniga saab teha osakeste süsteeme (particle systems), 3D-mänge, näidata videot, kasutada internetiühendust mitme mängijaga (multiplayer) mängude loomiseks ja palju muud. GML-iga on võimalik luua juba üsna keerulisi ja ilusaid mänge. Ametlik koduleht Endine ametlik koduleht Ametlik kommuun Eesti mängumeisterdamise kommuun
Probleemtoode

Probleemtoode (inglise product of concern) on toode, mille jäätmed põhjustavad või võivad põhjustada tervise- või keskkonnaohtu, keskkonnahäiringuid või keskkonna ülemäärast risustamist. Jäätmeseaduse (2004) kohaselt on Eestis probleemtooted patareid ja akud, mootorsõidukid ja nende osad, elektri- ja elektroonikaseadmed ja nende osad, rehvid ning põllumajandusplast. Varasema jäätmeseaduse redaktsiooni järgi arvati probleemtoodeteks ka PCB-sid (polükloorbifenüüle) sisaldavad seadmed. "Tootja vastutab"-põhimõte Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 13.10.2012) 2004. Jäätmeseadus, [2] (avaldamismärge RT I, 04.04.2012, 5)
Aktsepteerimisvalmidus

Aktsepteerimisvalmidus (inglise keeles willingness to accept, lühendatult WTA) on tingliku hindamise meetodi osa, mille puhul tehakse küsitluse teel kindlaks, kui suur peab olema hüvitus, et inimesed loobuksid mingist keskkonnafunktsioonist; kasutatakse näiteks lähedal asuva metsa puhkeväärtuse määramiseks. Maksevalmidus Tasuvusanalüüs Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 13.10.2012)
Maksevalmidus

Maksevalmidus (inglise keeles willingness to pay, lühendatult WTP) on tingliku hindamise meetodi osa, kus inimeste küsitluse teel tehakse kindlaks, kui palju ollakse nõus maksma keskkonnaseisundi parandamise või säilitamise eest. Kasutatakse eelkõige kaupade või hüvede puhul, millel pole kindlat rahalist väärtust, näiteks metsa alalhoidmine puhkeeesmärgil. Aktsepteerimisvalmidus Tasuvusanalüüs Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 13.10.2012)
Tallinna Hiiu Põhikool

Tallinna Hiiu Põhikool oli üldhariduskool Tallinnas Nõmmel. Kooli eelkäijaks loetakse 1927. aastal asutatud Nõmme Linna I Algkooli. Kool suleti 2006. aastal, kui Tallinna Linnavolikogu 19. juuni 2006. aasta määrusega liideti Tallinna Hiiu Põhikool Tallinna Nõmme Gümnaasiumiga. Liidetud koolis jätkus 1. septembril 2006 õppetöö kahes majas: 1.–6. klass aadressil Raudtee 55 (Tallinna Hiiu Põhikooli hoone) ja 7.–12. klass aadressil Raudtee 73 (Tallinna Nõmme Gümnaasiumi hoone). Hoones tegutseb nüüd Hiiu Kool. Leho Lõhmus. Nõmme ajalugu. Koolibri 2006. Lk 80–81 "Ajaloost lühidalt". Tallinna Nõmme Gümnaasium. Originaali arhiivikoopia seisuga 9.07.2014. Vaadatud 09.07.2014. Järve, Linda. Miks tingimata uus kool? Õpetajate Leht, 4. mai 2018. Hiiu Algkool. Genealogy Projects and Information
Click

Click Airways on Araabia Ühendemiraatide lennufirma. Clickair on Hispaania lennufirma. MexicanaClick (varasema nimega Click Mexicana) on Mehhiko lennufirma. Hyundai Click on Hyundai väikeauto. Click on Iirimaal ja Kanadas ilmuv ajakiri. Click! on Rumeenia tabloidleht. "Click – superpult" (originaalpealkiri "Click") on 2006. aasta film Adam Sandleriga peaosas. "Kujutle mind ja sind" (originaalpealkiri "Imagine Me & You", algne pealkiri "Click") on 2005. aasta film, mille peaosades on Piper Perabo ja Lena Headey. Shannan Click on USA modell. Click-keemia