laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tundu

Tundu on küla Võrumaal Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda. Tundu küla läbivad Peeli ja Vaidva jõgi. 1977. aastal liideti Tundu külaga Pihkura, Piili (Peeli), Sae (1970 Soe) ja osa Luhtu külast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Mariko Faster: artikkel "Tundu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Johannes Gutenbergi Mainzi Ülikool

Johannes Gutenbergi Mainzi ülikool (saksa keeles Johannes Gutenberg-Universität Mainz) on ülikool Saksamaal Mainzis. Ülikool asutati 1477. Ülikoolis õpib üle 32 000 üliõpilase. Koduleht
George Gustav Heye Center

George Gustav Heye Center on Rahvusliku Põlisameerika Muuseumi (National Museum of the American Indian) harumuuseum, mis asub kunagises New Yorgi sadama tollihoones Alexander Hamilton U.S. Custom House. Lower Manhattani lõunatipul asuv põlisameeriklaste kunagist elu ja olu eksponeeriv muuseum on osa Smithsonian Institutionist. George Gustav Heye
Central Railroad of New Jersey Terminal

Central Railroad of New Jersey Terminal on kunagine raudteejaam Hudsoni jõe kaldal, Manhattani saare vastas. Jaamahoone on tänapäeval osa haljasalast Liberty State Parkist. Hoboken Terminal
Tava-kellukmürkel

Tava-kellukmürkel (Mitrophora semilibera) on kellukmürkli perekonda kuuluv seeneliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida parkidest ja aedadest ning salumetsadest. Tava-kellukmürkel andmebaasis eElurikkus.
Tellispunane pilvik

Tellispunane pilvik (Russula velenovskyi) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv söögiseen. Kübar on noorelt tellispunane, hiljem muutub keskelt kollakaks kuni oranžiks, väga limane; 5–10 cm lai. Tellispunane pilvik ei vaja kupatamist. Eestis kasvab ta kaasikutes, üsna harva. Tõnis Leisner "Eesti pilvikud", Tallinn, "Valgus", 1973, lk 30 Tellispunane pilvik andmebaasis eElurikkus
Saru

Saru on küla Võrumaal Rõuge vallas Võru–Mõniste–Valga maantee ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda. Külas asuvad Saru ristipuud. Saru küla lääneservas asub OÜ Saru Lauavabrik, mis kuulub AS Viljandi Aken ja Uks (111 töötajat seisuga 30.09.2023). Külas asub II maailmasõjas hukkunute ühishaud. Alaveski talus tegutseb Alaveski loomapark. Küla läänepoolset osa tuntakse Konnuvere nime all. Veel edasi lääne poole asub Lauavabriku (nimi lauatehase järgi). Külas paiknes Saru raudteepeatus (teivasjaam, 1896–1970). Küla lõunapiir jookseb mööda Mustjõge. Jõeäärne ala kuulub Koiva-Mustjõe maastikukaitseala koosseisu. Küla idapiir jookseb Ahelo jõe ääres. Jõel asub Saru Alaveski järv ning jõgi suubub küla piires Mustjõkke. Andrusõ Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "SARU LAUAVABRIK OÜ". Inforegister. II maailmasõjas hukkunute ühishaud kultuurimälestiste riiklikus registris Saru: artikkel "Saru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Rahvusvaheline suuruste süsteem

Rahvusvaheline suuruste süsteem (International System of Quantities, ISQ) on füüsikaliste suuruste süsteem, mis on aluseks rahvusvahelise mõõtühikute süsteemile (SI). See suuruste süsteem on avaldatud rahvusvaheliste standardite sarjas ISO/IEC 80000. ISQ defineerib põhisuurustena seitse füüsikalist suurust: aeg, pikkus, mass, elektrivoolu tugevus, temperatuur, ainehulk ja valgustugevus. Kõik teised füüsikalised suurused tuletatakse põhisuurustest. Füüsikalised põhisuurused valitakse kokkuleppe kohaselt nii, et need ei avalduks teiste antud süsteemi kuuluvate suuruste kaudu. Vastavalt ISQ standardile ISO 80000-1 tähistatakse põhisuuruseid ja teisi füüsikalisi suurusi kursiivkirjas (kaldkirjas) tähtedega. Kokkuleppe kohaselt tähistatakse dimensioone püstkirjas suurtähtedega seriifideta kirjas ehk plokk-kirjas. Igale dimensioonile vastab kindel mõõtühik. Mõõtühikute tähised on püstkirjas. Tuletatud suurused on suuruste süsteemi kuuluvad füüsikalised suurused, mida määratletakse antud süsteemi põhisuuruste abil. Tuletatud suuruse dimensiooni tähis koosneb põhisuuruste astendatud dimensioonide korrutisest vastavalt tuletatud suuruse definitsioonile. Tuletatud suuruse dimensiooni märgitakse kujul L a M b T c I d Θ e N f J g {\displaystyle {\mathsf {L}}^{a}{\mathsf {M}}^{b}{\mathsf {T}}^{c}{\mathsf {I}}^{d}{\mathsf {\Theta }}^{e}{\mathsf {N}}^{f}{\mathsf {J}}^{g}} , kus dimensioonide astendajad võivad olla positiivsed, negatiivsed või võrdsed nulliga. Dimensiooni sümboli võib kirjutamata jätta, kui tema astendaja on võrdne nulliga. Suurus dimensiooniga 1 (üks) on dimensioonita suurus (selle dimensiooni korral on kõikide põhisuuruste dimensioonide astendajad võrdsed nulliga). Järgmises tabelis on loetletud mõned ISQ-s defineeritud füüsikalised suurused. Rahvusvaheline mõõtühikute süsteem Füüsikaline suurus Mõõtühik S. V. Gupta, Units of Measurement: Past, Present and Future. International System of Units, p. 16, Springer, 2009. ISO 80000-1:2009 Seriifideta kirjatüübi kasutamise kohustus ei ole päriselt selge, kuna ISO 80000-1:2009 seda ei maini. Samas teises allikas BIPM JCGM 200:2012 märgitakse seriifideta kirjatüübi kasutamise vajadust.
Oliivpilvik

Oliivpilvik (Russula olivacea) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv seen. Kübar on varieeruva värvusega, sageli oliivpruun, laius 4–22 cm. Ta esineb ka Eestis. https://elurikkus.ee/bie-hub/species/173225#overview Oliivpilvik andmebaasis eElurikkus
Vahapilvik

Vahapilvik (Russula puellaris) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv söögiseen. Kübar on violetse varjundiga purpurroosa või liharoosa kuni -punane, laialt rihvelja servaga 2–6 cm lai. Vahapilvik ei vaja kupatamist. Sarnaneb omadustelt pehme pilvikuga. Eestis kasvab ta kaunis sageli, eriti kuusikutes. Tõnis Leisner "Eesti pilvikud", Valgus, Tallinn, 1973, lk 28 Vahapilvik andmebaasis eElurikkus
Tursa

Tursa on küla Võrumaal Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Roosa pilvik

Roosa pilvik (Russula rosea) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv söögiseen. Kübar on värvuselt sarlakpunane või roosa, 6–10 cm lai. Teda on leitud ka Eestist. https://elurikkus.ee/generic-hub/occurrences/search?q=lsid:173290&lang=et#records Roosa pilvik andmebaasis eElurikkus
Sotsiaalne innovatsioon

Sotsiaalne innovatsioon kujutab endast uusi ideid ja tegevusviise, mis pakuvad sotsiaalsetele probleemidele ja väljakutsetele varasematest paremaid lahendusi, mille tagajärjel muutub ühiskonna ja kogukonna toimimine tõhusamaks. Sotsiaalne innovatsioon pakub lahendusi ühiskondlikele või sotsiaalsetele probleemidele uudsete ja varasemast paremini toimivate lahenduste väljatöötamise teel. Nendeks võivad olla tooted, teenused või protsessid. Sotsiaalne innovatsioon kujutab endast üldist võimekust luua ja ellu rakendada uusi ideid, mis loovad ühiskondlikku väärtust ning mis ei ole lihtsalt kasulikud, vaid parendavad lisaks ka ühiskonna tegutsemise võimekust. Bonifacio, M. (2014). Social Innovation: a Novel Policy Stream or a Compromise? An EU Perspective. European Review, Vol 22 (01), 145-169. Rohtla, K. (2014). Sotsiaalne innovatsioon läbi koosloome Eesti töötukassa näitel. Tallinn: Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituut. Empowering people, driving change Social Innovation in the European Union (pdf)
Tiitsa

Tiitsa on küla Võrumaal Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Elektrilevi

Elektrilevi OÜ (varasema nimega Eesti Energia Jaotusvõrk OÜ) on Eesti energiaettevõte; ühtlasi Eesti suurim võrguettevõte. Ettevõte ehitab ja haldab peaaegu kogu Eesti elektrivõrku. Elektrilevi tegutseb Tallinnas Veskiposti tänaval. Varem asus ettevõtte peahoone Kadaka teel. Ettevõte kanti Äriregistrisse 2004. aastal. Ettevõte on Eesti Elektritööstuse Liidu liige. 2021. aastal ostis Elektrilevi 28,9 miljoni euro eest Imatra Elektrile kuuluva Eestis asuva võrguteenuste äri. Ettevõtete ühinemisel kasvab Elektrilevi osakaal üle-eestilisest jaotusvõrgust 95 protsendini. Sealhulgas on Elektrilevi hallata 63 000 km elektriliine ja 25 300 alajaama. Ettevõtte äritulud olid 2020. aasta 224,7 miljonit eurot ning ärikulud 187,2 miljonit eurot. Puhaskasumit teeniti 33,5 miljonit eurot. Elektrilevi juhatuse esimees on Mihkel Härm. https://www.elektrilevi.ee/et/elektrilevi-tutvustus (vaadatud 15.07.2019) ERR, Kaarel Jänes, Eesti Elektritööde Ettevõtjate Liidu tegevjuht | (12. jaanuar 2024). "Kaarel Jänes: tormikahjude kõrvaldamiseks rikkemeeskondadest puudust pole". ERR. Vaadatud 13. jaanuaril 2024. "Elektrilevile ehitab uue peahoone Kaamos Kinnisvara" Elektrilevi, 03.12.2018 "Elektrilevi ostis Imatra Elektri ligi 30 miljoni euroga" ERR, 23. juuli 2021 Elektrilevi 2020. aasta majandusaasta aruanne "Üle 22 brigaadi likvideerib Lõuna-Eestis tormikahjustusi. Elektrita on umbes 2500 klienti". Delfi. Vaadatud 31. augustil 2023. Koduleht
Budapesti XXIII ringkond

Soroksár ehk Budapesti XXIII ringkond (ungari keeles Budapest XXIII. kerülete) on Budapesti haldusjaotuslik ringkond, mis asub linna lõunaosas Doonau lisajõe Ráckevei-Duna vasakkaldal. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Budapest
Hüti (Rõuge)

Hüti on küla Võrumaal Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda. Küla läbib Vaidva jõgi, mis ühineb küla loodenurgas Mustjõega. Küla läbib Mõniste–Ape maantee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 31.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Milzukalnsi looduspark

Milzukalnsi looduspark on kaitseala Lätis Kuramaal Tukumsi piirkonnas Smārde vallas Milzukalnsi suurkuplil ja selle ümbruskonnas. Kaitseala (läti keeles Milzukalns) loodi 2004. aastal, kaitsmaks Milzukalnsi mäge ja sealset loodust. Milzukalnsi mägi (kõrgus 113,8 m, suhteline kõrgus 57 m) võeti üksikobjektina looduskaitse alla 20. juunil 1924. Aastal 1974 loodi sinna polüfunktsionaalne hoiuala pindalaga 76 ha, mis aastal 2004 muudeti looduspargiks. Kuigi see mägi on kaitseala loomise põhjuseks, jäävad selle territooriumile veel kaks kõrgemat, kuigi mitte nii esinduslikku tippu – Poļi mägi kõrgusega 118, 7 m ja Pūneika mägi kõrgusega 125,7 m. Mäel kasvavad valdavalt lehtmetsad (pärn, saar, künnapuu), kaitsealale jääb ka männikuid ja kuusikuid. Kaitseala asub Põhja-Kuramaa kõrgustikul. Selle pindala on 74 ha. Kaitsealale jääb arheoloogiamälestis Ūdri-Milzukalnsi linnamägi. Mäe jalamil paikneb puhkekeskus, selle juures paikneb slaalomirada. Suurem osa kaitseala territooriumist kuulub Läti riigile, linnamäe ümbruses on 24 ha maad SIA "Dižkalni" valduses, lisaks rendib see riigilt veel 4,3 ha maad. 2,3 ha maad on SIA "Jaunūdri" valduses. Kaitsealal elavad laanepüü, musträhn, õõnetuvi, nõmmelõoke ja harivesilik. Seal elav kobras pole küll Lätis looduskaitse all, kuid kuulub siiski Berni konventsiooniga kaitstavate liikide nimekirja. Vahel elavad seal ka saarmas ja valgeselg-kirjurähn. Selgrootutest elavad seal harilik viinamäetigu, nahkjooksik, harilik käävtigu ja mustika-pisitigu. Sealsetes metsades kasvavad kattekold, karukold, balti sõrmkäpp, kahelehine käokeel, vööthuul-sõrmkäpp ja must seahernes. Kokku on sealt leitud 250 liiki soontaimi. Väärtuslikest elupaigatüüpidest esineb seal läänetaigat, siirdesoo- ja rabametsi ning eeldatavalt ka Tilio-Acerion-kooslustega nõlvade, jäärakute ja rusukallete metsi. Dabas lieguma "Milzukalns" aizsardzības plāns, detsember 2003. lk 5. Dabas lieguma "Milzukalns" aizsardzības plāns, detsember 2003. lk 20. Dabas lieguma "Milzukalns" aizsardzības plāns, detsember 2003. lk 22-23. Dabas lieguma "Milzukalns" aizsardzības plāns, detsember 2003. lk 22. Dabas lieguma "Milzukalns" aizsardzības plāns, detsember 2003. lk 24. Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel (läti keeles)
Fernandão

Fernando Lúcio da Costa (enam tuntud lihtsalt kui Fernandão; 18. märts 1978 Goiânia – 7. juuni 2014 Aruanã) oli Brasiilia jalgpallur, ründaja. Ta alustas klubikarjääri 1996. aastal kodulinna klubis Goiás. Klubikarjääri jooksul mängis ta veel Prantsusmaa kõrgliiga klubides Marseille Olympique ja Toulouse, Brasiilia kõrgliiga klubides Internacional ja São Paulo ning Katari kõrgliiga klubis Al-Gharafa. Kõige edukamad oli aastad 2004–2008 Internacionalis, kui ta võitis klubiga 2006. aastal Copa Libertadorese ja samal aastal klubide maailmameistrivõistlused. 2006. aastal valiti Fernandão lisaks Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Jalgpallurikarjääri lõpetas ta 2011. aasta São Paulos. 20. juulist kuni 20. novembrini 2012 oli ta Internacionali peatreener. Ainsa mängu Brasiilia jalgpallikoondises pidas ta 27. aprillil 2005, kui sõprusmängus kohtuti Guatemalaga. Fernandão hukkus 36-aastaselt 7. juunil 2014, kui helikopter Eurocopter AS35 koos tema ja veel nelja inimesega Aruanãs alla kukkus. Goiás Campeonato Brasileiro Série B: 1999 Copa Centro-Oeste: 2000, 2001 Campeonato Goiano: 1996, 1997, 1998, 1999, 2000 Internacional Klubide maailmameistrivõistlused: 2006 Copa Libertadores: 2006 Recopa Sudamericana: 2007 Campeonato Gaúcho: 2005, 2008 Al-Gharafa Qatar Stars League: 2009 Emir of Qatar Cup: 2009 "Former Internacional striker Fernandão dies in helicopter crash". NBC Sports. 7.6.2014. Vaadatud 18.7.2019
Hüti (Hiiumaa)

Hüti on küla Hiiumaal Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda, kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda. Küla piirneb idas ja kirdes Heiste, põhjas Paope, läänes Kiivera ning lõunas Sülluste külaga. Küla nimi tuletub klaasikoja mõistest kas saksa keelest Glashütte või rootsi keelest Glashytta. Külas asub Hüti looduskaitseala. Küla läbib Paope oja. Hüti talud 1917 Küla kuulus ajalooliselt Lauka mõisa alla. Hütil asus 17. sajandil Eesti esimene klaasikoda - Hüti klaasikoda. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis elas piirkonnas talunik Hütte Peter. Hiljem asus külas metsavahikoht. 1835 asus Hütis kaks talu, mille üks peremees sai perenimeks Küttim ja teine Püssim, sulased aga Klemm ja Valk (Walk). 1917 asus külas 4 talu. Hüti küla asub Lääne-Hiiumaa oluliste teede ristumiskohas. Külas ristub Käina–Hüti tee Kõrgessaare–Hüti–Puski teega, külast lähtuvad Paope–Hüti tee, Hüti–Laasi tee ja Kiivera–Sülluste tee. Klaasikoja endises asukohas teostas 1958–1961 väljakaevamisi Maks Roosma. Kunstnik Valev Sein rajas 2008 klaasikoja asukohta pudelipuu, mille 2013 asendas monumendiga "Soovide puu". Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Hüti" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Kõrgessaare valla elanike nimekiri; Rahvusarhiiv, era.4313.1.608; 1917 Reigi kihelkonna perekonnanimede panemise raamat; Rahvusarhiiv RA,EAA.1864.2.VIII-194; 1835
Merekultuur

Merekultuur on merenduse valdkonda hõlmav kultuur ehk kogu inimtegevus ja selle mõju (tulemus) merenduses. Merekultuur on mereriigi üldise kultuuri märkimisväärne osa. Merekultuuril on oluline roll merelises kogemuses (sealhulgas meremehekogemuses) ja merehariduses. Merekultuuri all võidakse laiemalt mõista mitte vaid otseselt merega, vaid ka teiste (pigem laevatatavate) veekogudega seotud kultuuri. Merekultuuri juurde kuuluvad peamiselt: Merenduslik üldine pärand Meretraditsioonid ja tavad Merelised pärimused Merendusega seotud käitumine ja suhtumine Veesõidukid Ajaloolised laevad Veesõidukite ehitamine ja ehitusvõtted Mereharidus Mereline kutseharidus Mereline huviharidus ja koolitus Mereline noorsootöö Merendusega seotud rekreatsioon ja sport Mereandidega tegelemine Mereandide püük Mereandide kasvatamine Mereteemaline kunst ehk marinism Mereline kujutav kunst Mereline käsitöö Mereline muusika Merealane teadustegevus Mereajalugu ja meresõiduajalugu Meresõjaajalugu Merekeel ja mereterminoloogia Merekeskkonna uurimine Merendusega seostuv muu majandustegevus või vara Mereline riietus ja varustus Mereandide töötlemine ja tarbimine Toitlustus, majutus ja muu tegevus sadamates ja randades Merekaubandus Merepääste ehk veepääste Veekeskkonna hoid Merekultuuri süsteemse hoiu ja arendusega tegelevad peamiselt riiklikud merendusasutused, merekoolid, mereorganisatsioonid, meremuuseumid, huvikoolid. Merekultuuri teadvustamiseks ja populariseerimiseks ühiskonnas korraldatakse peamiselt selliseid üritusi nagu merepäevad, konverentsid, festivalid, meremessid, paraadid, võistlused. Meri Merendus Laevandus Meremees Kalur Alus (laevandus) Mereriik
Fernandão (sündinud 1987)

José Fernando Viana de Santana (enam tuntud kui Fernandão; sündinud 27. märtsil 1987 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliiga klubis Bahia. Ta alustas klubikarjääri 2007. aastal kodulinna klubis America. Enne 2019. aastal Bahiaga liitumist on ta mänginud veel sellites Brasiilia klubides nagu Flamengo, Palmeiras, Paysandu, Guarani ja Atlético Paranaense, Türgi kõrgliiga klubides Bursaspor ja Fenerbahçe ning Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al-Wehda. Hooajal 2014–15 lõi ta Bursaspori meeskonnas Türgi kõrgliigas 22 väravat, millega oli sel hooajal liiga suurim väravakütt. Seejärel mängis ta kolm hooaega Fenerbahçes, kellega jäi hooaegadel 2015/2016 ja 2017/2018 Türgi liigas teisele kohale.  Fernandão (sündinud 1987) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Fernandão saidil Soccerway (inglise)
Peebu

Peebu on küla Võrumaal Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sale pilvik

Sale pilvik (varem ka 'õrn pilvik'; Russula gracilis) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv söögiseen. Kübar on mitmevärviline, keskelt alates must, roheline, punane, lameda kühmuga. Sale pilvik on kupatatult söödav. Ta on Eestis sage. Sale pilvik andmebaasis eElurikkus
Elliot

Elliot või Elliott võib tähendada järgmist: Elliot (LAV), asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Elliot (eesnimi) (ka Elliott) ...
Connecto Eesti

Connecto Eesti AS on Eesti energiaettevõte, mis projekteerib, ehitab ja hooldab elektri-, telekommunikatsiooni- ja gaasivõrke. Ettevõtte asutas 2001 AS Eesti Telefon. Tollal oli see ASi tütarettevõte. 2005-2017 kandis ettevõte nime Eltel Networks AS. Tollal kuulus see kontserni Eltel Group Corporation. 2017 lahkus AS kontsernist ja ettevõtte nimeks sai Connecto Eesti AS. https://www.connecto.ee/ (vaadatud 15.07.2019) Koduleht
Oe

Oe on küla Võru maakonnas Antsla vallas. Oel on sündinud Bernard Kangro ja Karl Pärsimägi. Küla põhjapiirile jääb Valga–Koidula raudteelõik. Ärnu jõgi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sulo Wuolijoki

Sulo Ilmiö Wuolijoki (12. aprill 1881 Hauho – 24. juuni 1957 Luopioinen, Pirkanmaa maakond) oli Soome poliitik ja ajakirjanik. Ta oli aastatel 1908–1923 abielus Hella Wuolijoega. Ta sündis 1881. aastal Hauhos Vuolijoe mõisas. 1897. aastal lõpetas Jyväskylä lütseumi, kus tema klassivennad olid Edvard Gylling, Martti Kovero ja Otto Wille Kuusinen. Ta õppis ka Helsingi Ülikoolis. Aastatel 1907–1913 oli ta sotsiaaldemokraadist Eduskunna liige. Ta tõlkis koos Otto Wille Kuusineni, Yrjö Sirola ja Pertti Uotilaga soome keelde "Internatsionaali", mis soome keeles kandis pealkirja "Kansainvälinen". Ta oli aastatel 1908–1923 abielus Hella Wuolijoega, neil sündis tütar Vappu, Vappu mees oli poliitik ja diplomaat Sakari Tuomioja, tema tütrepoeg on soome poliitik Erkki Tuomioja. Tema isa oli Juho Wuolijoki, ema Serafina Antintytär Lagervik, vend Wäinö Wuolijoki oli poliitik. Sulo Wuolijoki Eduskunna kodulehel (soome keeles)
FK Tobol

FK Tobol (kasahhi keeles Тобыл Футбол Клубы, Tobyl Fýtbol Klýby) on Kasahstani jalgpalliklubi, mis tegutseb Kostanajs. See mängib riigi kõrgliigas Premer Lïgası. Klubi on asutatud 1967. aastal. Praeguse nime sai klubi 1995. aastal. 2010. aastal tuli Tobol Kasahstani meistriks. Aastatel 2002–2010 jõuti üheksa hooaega järjest Kasahstani liigas vähemalt nelja hulka. 2007. aastal võideti Kasahstani karikas. Kasahstani Premer Lïgası: Võidud (2): 2010, 2021 Kasahstani karikas: Võidud (1): 2007 UEFA Intertoto karikas: Võidud (1): 2007 Ametlik koduleht
Elukaar

See artikkel räägib üldmõistest. Ajalehe kohta vaata artiklit Elukaar (ajaleht). Elukaar on inimese elukäik tema sünnist kuni tema surmani. Tavaliselt eristatakse elukaares nelja etappi: lapsepõlv, noorpõlv, keskiga ja vanadus. olelusring "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 18.07.2019)
Ema süda

Ema süda Üks paigake siin ilmas on, kus varjul truudus, arm ja õnn; :,: kõik, mis nii harv siin ilma peal, on pelgupaiga leidnud seal. :,: Kas ema südant tunned sa? Nii õrn, nii kindel, muutmata, :,: ta sinu rõõmust rõõmu näeb, su õnnetusest osa saab. :,: Kui inimeste liikuvat au, kiitust, sõprust tunda saad, :,: kui kõik sind põlg’vad, vihkavad, kui usk ja arm sust langevad, :,: siis ema süda ilmsiks lä’eb, siis veel üks paik sull’ üle jääb, :,: kus nutta julged igal a’al – truu, kindla ema rinna na’al. :,: Mõnd’ kallist südant kaot’in, mis järel’ nuttes leinasin, :,: aeg andis teised tagasi: ei ema südant – iialgi! :,: "Ema süda" (originaalpealkirjaga "Emmasüdda") on Lydia Koidula luuletus, mis on tuntuks saanud ka viisistatuna. Luuletus ilmus 1867 Koidula luulekogus "Emajõe ööbik". Hiljem viisistas luuletuse Robert Theodor Hansen. Laul ilmus esimest korda Juhan Elkeni kogus "Koolilaste laulud" (1913). "Ema süda". laulud.ee. Vaadatud 27.01.2021. "Ema süda", esitab Maarja, YouTube
Brigaadiadmiral

Brigaadiadmiral (bulgaaria keeles бригаден адмирал) oli Bulgaaria mereväes aastatel 2000−2010 kehtinud sõjaväeline auaste. 2010. aastal nimetati see ümber kommodooriks ja 2017. aastal flotilliadmiraliks. Sellest oli kõrgem kontradmirali (контраадмирал) ja madalam 1. järgu kapteni (капитан І ранг) auaste. Maaväes vastas sellele brigaadikindral.
Kobela

Kobela on alevik Võru maakonnas Antsla vallas. Asub Antslast läänes Vahtsõkivi järve ääres. Kobela alevikus asub arhitekt Toomas Reinu projekteeritud ja 1973. aastal valminud Linda rahvamaja. Alevikus oli 2005. aastal 458 elanikku. Kobelas asub ettevõte Linda Nektar, mis toodab puuvilja- ja marjaveine ning siidreid. Boose Linda kolhoos Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Esileht Linda Nektar Ilmar Palli, "Kobela? Ei või olla... Aga on siiski!", Maaleht, 1. mai 2008
Budapesti I ringkond

Budapesti I ringkond (ungari keeles Budapest I. kerülete) on Budapesti haldusjaotuslik ringkond, mis asub linna keskel Doonau jõe paremkaldal. Ringkond kannab samuti nime Várkerület (eesti keeles Kindluse ümbruskond). Tegu on Buda ajaloolise keskusega, kus asub Buda palee, sellealune tunnel ning mida ümbritsevad Tabáni ja Krisztinavárosi linnaosa ning ositi Gellérti mägi. Viini I ringkond (Innere Stadt), Viin Austria Praha I ringkond, Praha Tšehhi Bratislava I ringkond, Bratislava Slovakkia Capestrano, Itaalia Carouge, Šveits Lendava, Sloveenia Marlow, Inglismaa Regensburg, Saksamaa Senta, Serbia Székelyudvarhely, Rumeenia Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Budapesti V ringkond
Trio keel

Trio keel on kariibi keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad triod Surinames ja Brasiilias Pará osariigis. Trio keelt kõneles 2003. aasta seisuga Surinames 1400 inimest ja Brasiilias 2006. aasta andmetel 730. Trio keeles on 7 vokaalfoneemi ja 10 konsonantfoneemi. https://www.ethnologue.com/language/tri/ Carlin, Eithne B. A Grammar of Trio, a Cariban Language of Suriname