laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lapstööjõud

Lapstööjõud on alla 15-aastaste (Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) järgi) tööhõive ehk osalemine majandustegevuses osalise või täistööajaga. Lapstööjõud võib pärssida laste kehalist, sotsiaalset või vaimset arengut. Lapstööjõu kasutamine ohustab tulevaste põlvkondade võimet muutustega toime tulla. Eri riikides on kehtestatud erinevad vanusepiirangud, millest nooremaid lapsi tööle võtta ei tohi. Paljudes kolmanda maailma riikides on lapsed tööle võetud varases nooruses. Eriti kasutavad lapsi rahvusvaheliste korporatsioonide alltöövõtjad. Lapstööjõu kontrollimine ja reguleerimine on kolmanda maailma riikides väga raske, sest lapsed töötavad väljaspool ametlikult reguleeritud tööturgu. Kogu maailmas on 218 miljonit 5–17-aastast last. Neist 152 miljonit (88 miljonit poissi ja 64 miljonit tüdrukut) on lapstööjõu kasutamise ohvrid. Peaaegu pooled neist (73 miljonit) teevad ohtlikku tööd. Kõige rohkem kasutatakse lapstööjõudu Aafrikas (72,1 miljonit), 62,1 miljonit Aasias ja Vahemere piirkonnas, 10,7 miljonit Ameerika Ühendriikides, 1,2 miljonit Araabia maades ning 5,5 miljonit Euroopa ja Kesk-Aasia riikides. Lapstööjõudu kasutatakse eelkõige põllumajanduses (71%), mis hõlmab kalandust, metsandust, loomakasvatust, vesiviljelust kui ka elatus- ja kaubanduslikku kasvatamist; 17% teenustest ja 12% tööstussektoris. Lapstööjõu kasutamist põllumajanduses on avastatud: banaaniistandustest Ecuadoris; teeistandustest Argentinas ja Bangladeshis; puu- ja köögiviljakasvandustest Ameerikas; kakaoistandustest Elevandiluurannikul. Tänapäeval on UNICEF ühinenud ILO-ga, et hoida ära laste tööjõu kasutamist. Valitsuste koostöös on UNICEF-i projekte rakendatud üle maailma. Seda selleks, et lapsed saaksid ohtlikust tööst eemalduda ja koolis käia. UNICEF töötab laste tööjõust mõjutatud riikides lapsi kaitsva keskkonna loomiseks – turvavõrgus, mis luuakse siis, kui valitsused ja kõik ühiskonnaliikmed teevad koostööd, et kaitsta lapsi igasuguse ebaseadusliku kasutamise vastu. Bangladeshis aitas UNICEF luua keskusi, mis pakuvad tüdrukutele kooliharidust, harrastustegevusi ja tervishoiuteenuseid. Programmi põhikomponent eeldab vanemate veenmist, et toetada tüdrukute haridust ja tunnustada tulevaste kasutegurite olemasolu, koolitades sealseid inimesi sellistes asjades. Marokos on UNICEF aidanud sadu lapsi eemaldada keraamika, vaipade kudumise ja nahktööstuse ekspluateerivast tööst. Burkina Fasos eemaldas UNICEF kolmest kullakaevanduspiirkonnast 150 last, et õpetada peresid ja kogukondi kaevandamise ohtude eest. UNICEF on töötanud laste tööjõu vähendamiseks ja kõrvaldamiseks, kasutades järgmisi strateegiaid: õiguskaitse, et tagada lapstööjõu kasutamine kehtiva õiguse alusel; hariduse kättesaadavuse ning kvaliteedi ja asjakohasuse parandamine, koolide vägivalla käsitlemine; perede ja kogukondade teadlikkuse tõstmine ning laste ekspluateerimise vastu võitlemine; sotsiaalkaitseprogrammid ja rahasiirded, et parandada perekondade ja elanike majanduslikku olukorda, et vähendada vajadust laste saatmiseks tööle. "Facts and figures". "Lapstööjõud: kultuur või meeleheide?". "Child Labour". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2017.
Müoonium

Müoonium on eksootiline aatom, mis koosneb antimüüonist ja elektronist. Ta avastati 1960. aastal ja ta keemiline sümbol on Mu. Kuna müüon on palju suurema massiga kui elektron, on müoonium ebastabiilne ja lühikese elueaga (2 µs). Selle aja jooksul suudab ta moodustada selliseid ühendeid nagu müooniumkloriid (MuCl) ja naatriummüoniid (NaMu). Tõelist müooniumit, mis koosneks müüonist ja antimüüonist, pole aga tänini avastatud.
1934. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

Eesti-Soome 1934. aasta maavõistlus poksis toimus 21. novembril Helsingis tollases Heimola maja saalis (praeguse aadressiga Yliopistonkatu 5; tollase aadressiga Hallituskatu 15). Soome võitis 5:3. Kärbeskaal (kuni 50,8 kg): Harald Freimuth (EST) – Reino Vauhkonen (FIN) 3 – 0 Kukk-kaal (kuni 53,5 kg): Paavo Savolainen (FIN) – Boriss Gridin (EST) 3 – 0 Sulgkaal (kuni 57,2 kg): Åke Karlsson (FIN) – Erich Taar (EST) 3 – 0 Kergekaal (kuni 61,2 kg): Nikolai Stepulov (EST) – Arvo Siponen (FIN) 3 – 0 Kergekeskkaal (kuni 66,7 kg): Bruno Ahlberg (FIN) – Leopold Nieländer (hiljem Leopold Neeme) (EST) 3 – 0 Keskkaal (kuni 72,6 kg): Aarne Järvinen (FIN) – Nikolai Kapustin (hiljem Nigul Karits) (EST) KO 3 Poolraskekaal (kuni 79,4 kg): Hannes Koivunen (FIN) – Ferdinand Koorits (EST) 3 – 0 Raskekaal (üle 79,4 kg): Bronislav Virsa (hiljem Bronislav Võrse) (EST) – Gunnar Holmström (FIN) RSC 2
Traditsiooniline rahvastiku taastetüüp

Traditsiooniline rahvastiku taastetüüp on rahvastiku taastetüüp, mis on iseloomulik demograafilise ülemineku esimesele etapile. Sellisele taastetüübile on iseloomulikud suur sündimus ja suremus, loomulik iive kõigub nulli lähedal sõltuvalt loodusoludest ja haigustest. Traditsiooniline rahvastiku taastetüüp on iseloomulik primitiivsetele hõimudele ja vähim arenenud riikidele. Nüüdisaegne rahvastiku taastetüüp
Nüüdisaegne rahvastiku taastetüüp

Nüüdisaegne rahvastiku taastetüüp ehk modernne rahvastiku taastetüüp on rahvastiku taastetüüp, mis on iseloomulik demograafilise ülemineku neljandale etapile. Sellisele taastetüübile on iseloomulikud madalad sündimus ja suremus, loomulik iive on umbes nulli. Nüüdisaegne rahvastiku taastetüüp on iseloomulik Euroopa, Aasia ja Põhja-Ameerika kõrgelt arenenud riikidele. Traditsiooniline rahvastiku taastetüüp
Rahvastiku vananemine

Rahvastiku vananemine on rahvastiku keskmise vanuse kasv laste osatähtsuse vähenemise ja vanurite osatähtsuse kasvu tõttu. Samuti nimetatakse rahvastiku vananemiseks demograafilise ülemineku kolmandat etappi. Sellele etapile on iseloomulikud sündimuse langus, väike suremus, mille tõttu loomulik iive väheneb peaaegu nullini. Rahvastiku vananemine on iseloomulik üsna kõrge arengutasemega arenenud maadele.
Noemi

Veronica Scopelliti (esinejanimega Noemi; sündinud 25. jaanuaril 1982 Roomas) on Itaalia laulja ja laulusõnade kirjutaja. 2009 – Sulla mia pelle (#3 Itaalia, #44 Euroopa) 2010 – Sulla mia pelle (Deluxe Edition) (#3 Itaalia, #42 Euroopa) 2011 – RossoNoemi (#6 Itaalia) 2012 – RossoNoemi - 2012 Edition (#12 Itaalia) 2009 – Noemi (#8 Itaalia, #97 Euroopa) 2009 – Briciole (#2 Itaalia, #51 Euroopa) 2009 – L'amore si odia (Noemi koos Fiorella Mannoiaga) (#1 Itaalia, #34 Euroopa) 2010 – Per tutta la vita (#1 Itaalia, #42 Euroopa) 2010 – Vertigini 2011 – Vuoto a perdere (#8 Itaalia, #47 Euroopa) 2011 – Odio tutti i cantanti 2011 – Poi inventi il modo 2012 – Sono solo parole (#3 Itaalia) 2009 – L'amore si odia koos Fiorella Mannoiaga 2009 – Quanto ti voglio koos Claudio Baglioni ja Gianluca Grignaniga 2010 – Il mio canto libero koos Amiche per l'Abruzzo artistidega 2010 – L'amore si odia (acustic version) koos Fiorella Mannoiaga 2010 – Come si cambia koos Neri per Casoga 2011 – La promessa koos Stadioga 2010 – 60° San Remo Festival, Per tutta la vita: positsioon 4 2012 – 62° San Remo Festival, Sono solo parole: positsioon 3 Kuldplaat, EP Noemi (üle 50 000 eksemplari) "Wind Music Awards", kõige paljutõotavam noor Itaalia artist Kuldplaat, laul Briciole (üle 15 000 eksemplari) Plaatinaplaat, laul Per tutta la vita (üle 30 000 eksemplari) "Wind Music Awards", album Sulla mia pelle "Wind Music Awards", laul L'amore si odia "Wind Music Awards", laul Per tutta la vita Kahekordne plaatinaplaat, album Sulla mia pelle (üle 140 000 eksemplari) "Wind Music Awards", album Sulla mia pelle Hõbedane Lint, parim laul (Vuoto a perdere) Plaatinaplaat, Vuoto a perdere (üle 30 000 eksemplari) "Premio Lunezia", Vuoto a perdere Kahekordne plaatinaplaat, laul L'amore si odia (üle 60 000 eksemplari) Kuldplaat, album RossoNoemi (üle 55 000 eksemplari) Plaatinaplaat, laul Sono solo parole (üle 30 000 eksemplari) 2009 – Noemi tour: Itaalia 2009/2010 – Sulla mia pelle tour I: Itaalia 2010 – Sulla mia pelle tour II: Itaalia, Sloveenia 2011 – RossoNoemi tour: Itaalia Ametlik koduleht
Vabariiklik Partei (Eesti)

Vabariiklik Partei (lühend VP) oli Eestis aastatel 1999–2012 tegutsenud rahvuslik-parempoolne eurovastane erakond. Seda juhtis Kristjan-Olari Leping. VP asutati 12. oktoobril 1999 Tartus. Erakondade registrisse kanti see 8. veebruaril 2001. Erakond koondas parempoolseid noori, kes olid vastu Eesti ühinemisele Euroopa Liiduga, väärtustasid iseseisvust ja demokraatlikku riigikorda. VP pooldas liberaalset majanduspoliitikat ja vabakaubandust. Oluliseks peeti aktiivset koostööd kõikide regioonidega. Leiti, et liikmelisus Euroopa Liidus piirab Eesti iseseisvust ja pidurdab Eesti arengut. Euroopa Liidu mõju vähendamiseks soovis VP arendada tihedamaid majanduslikke ja poliitilisi suhteid USA, Jaapani ja Kagu-Aasia riikidega. Julgeolekukaalutlustel peeti vajalikuks ka Eesti kuulumist NATO-sse. Erakond osales valimistel ainult ühe korra. 2002. aasta kohalikel valimistel Pärnus, kus selle linnapeakandidaat oli 22-aastane majandustudeng Kristjan-Olari Leping, toetas VP-d 1,1% valijatest. Erakond oli aastaid sisuliselt mitteaktiivne ning selle juriidiline keha ühendati lõpuks Eesti Iseseisvusparteiga. 13. jaanuaril 2012 kustutati VP registrist. "Euroopa Liidu vastased noored koondusid oma parteisse" Saarlane, 10. veebruar 2001 "Kristjan-Olari Leping: noorus pole takistus" Pärnu Postimees, 11. oktoober 2002
Orjanduslik kord

Orjanduslik kord on marksistliku teooria järgi ühiskonnakord, mis põhineb seadustatud orjusel. Terminit kasutatakse enamasti ajaloolises tähenduses, viidates eelkõige Vana-Lähis-Idale ja antiikajale. Marksistlikus ajalookäsituses on orjanduslik kord üks ühiskonna arenguetappe. Tuntud orjanduslikud ühiskonnad on Vana-Egiptus, Sumer, Babüloonia ja Assüüria, Vana-Pärsia, Vana-Kreeka ja Vana-Rooma. Samas on orjandust praktiseeritud ka hilisematel aegadel, näiteks Ameerika Ühendriikide lõunaosariikides kuni Ameerika kodusõjani, ehkki toonast USA-d peetakse ühiskonnakorralt kapitalistlikuks. Samuti on orjandus olnud seaduslik paljudes ühiskondades, kus see oli kõrvaline ja polnud majanduse toimimise aluseks. Pärisorjust, mis kehtestas talupoegade sunnismaisuse ning suures osas ka maaisandale kuulumise, ei peeta tavaliselt orjandusliku korra, vaid feodalismi tunnuseks.
Arabuko-Sokoke rahvuspark

Arabuko-Sokoke rahvuspark on 1990. aastal rajatud rahvuspark Keenias. See asub rannikul, 110 kilomeetrit Mombasast põhjas, ja on looduskaitse all riikliku metsakaitsealana.[viide?] 6 ruutkilomeetri suurune rahvuspark moodustab vaid väikese osa Arabuko-Sokoke metsakaitsealast, mille loodeservas see paikneb. Ligi pool rahvuspargist jääb väljapoole metsakaitseala piiri, 2006–2007 rajatud elevanditara taha. Nüüdseks on selle asustanud kohaliku kogukonnad, nii et rahvuspargi piiri on raske leida. Rahvuspargist ei ole aga erilist abi metsa kaitsel, mis moodustab Ida-Aafrika rannikumetsa suurima säilinud osa (420 km²) ja kus on arvukalt endeemseid liike, sealhulgas imetajaid, linde ja taimi.[viide?] Metsakaitseala haldavad koos Keenia metsaamet (Kenya Forest Service), Keenia looduskaitseamet (Kenya Wildlife Service), Keenia rahvusmuuseum (National Museums of Kenya) ja Keenia metsauuringute instituut (Kenya Forest Research Institute) ja see on Keenia üks paremini kaitstud metsi. Algselt võeti see kaitse alla 1943. aastal Briti kroonimetsana (Crown Forest). Metsa ähvardab kohalike elanike maapuudus. Keenia looduskaitseamet teeb pargi kaitsel koostööd mitme kodumaise ja rahvusvahelise looduskaitseorganisatsiooniga.[viide?] Arabuko-Sokoke metsas on kolm metsatüüpi: segamets, Brachystegia ja Cynometra. Igaüks neist kaitseb erinevaid taime- ja loomakooslusi.[viide?] Rahvuspargile lähim linn on Malindi.[viide?] Arabuko-Sokoke rahvuspark Keenia looduskaitseameti kodulehel
Sokoke

Sokoke on küla Keenias Kilifi maakonnas. Sokokest Arabukoni ulatub Arabuko-Sokoke mets.
Käsukorrapoliitika

Käsukorrapoliitika ehk top-down on ingliskeelne idioom, mis tähistab käsukorda, millele vastandub taotlus lahendada probleeme kodanike algatusel ja üldsuse osalemisel. Käsukorrapoliitika vastandnähtus on altpoolt tulev algatus ehk bottom up. Käsukorrapoliitika säästva arengu strateegia kontekstis tähendab valitsuse juhtrolli tugevdamist, saavutamaks näiteks soovitud eesmärke kiiremini. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 10.07.2011) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 10.07.2011)
Monogeneetiline vulkaan

Monogeneetiline vulkaan on vulkaan, mis on tegutsenud vaid ühe korra. Monogeneetilisele vulkaanile vastandub polügeneetiline ehk korduvalt tegutsenud vulkaan. Enamik šlakikoonuseid on monogeneetilised. Monogeneetilistel vulkaanidel ei ole pidevat toidet magmakambrist. Pärast tegevuse lõppemist jahtuvad ja kivistuvad kanalid, mis vulkaani toitsid, mistõttu otsib magma endale edaspidi enamasti uue väljapääsu. Seetõttu võivad tekkida monogeneetilised vulkaaniväljad. Näiteks Michoacan-Guanajuato vulkaaniväli Mehhikos koosneb rohkem kui tuhandest vulkaanist, millest ajaloolisel ajal on tegutsenud Paricutín ja El Jorullo.
Dow Jonesi jätkusuutlikkuse indeksid

Dow Jonesi jätkusuutlikkuse indeksid on 1999. aastal kasutusele võetud ülemaailmsed indeksid, mis mõõdavad jätkusuutlikkuse poole pürgivate ettevõtete finantstulemusi majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsete kriteeriumide alusel. Dow Jonesi indeks Ettevõtte ühiskondlik vastutus Jätkusuutliku ühiskonna indeks Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 10.07.2011) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 10.07.2011)
Valner Valme

Valner Valme (sündinud 7. juulil 1970 Paides) on eesti kultuurikriitik. Ta on lõpetanud Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi ja Eesti Humanitaarinstituudi kultuuriteooria alal. Aastatel 2002-2023 kuulus Raadio 2 tiimi: algul Koit Raudsepa saates uusi plaate tutvustades, alates 2018 eksperimentaalse elektroonilise muusika saate "Lift" autorina. 2013-2023 oli "Muusikanõukogu" liige. "Muusikanõukogu" koosseisus saatejuht Raul Saaremets ning kriitikud Siim Nestor ja Valner Valme lahkus R2 eetrist detsembris 2023 reaktsioonina R2 õhtuse vööndi kaotamisele. 2024 jätkavad Saaremets, Nestor ja Valme "Muusikanõunike" nime all Areeni podcastina Delfi Meedias, saatesse on lisandunud Merit Maarits. Saatega "Lift" jätkab alates 2024 IDA Raadios. 2019-2023 oli Vikerraadio kirjandussaate "Loetud ja kirjutatud" üks juhte. Aastatel 2013–2020 oli ta Eesti Rahvusringhäälingu (ERR) kultuuriportaali vastutav toimetaja, olles ka portaali algataja. Alates 2021 töötab ta väljaande Edasi.org kultuuritoimetajana ja SA Kultuurileht veebitoimetajana. Ta on teinud kaastööd kümnetele väljaannetele. Osalenud mitmetes muusikažüriides, sealhulgas Eesti Laul (2009-2018) ja Eesti Muusikaauhinnad (alates 2004). Tõlkinud, koostanud ja toimetanud raamatuid. Ilmunud ilukirjanduslik kogumik Psaikobilli (koos Villem Valme, Janno Zõbini ja Kätlin Vainolaga). 2024 ilmus kogumik "Sireenid kõleda mere kaldal", milles valik Valme arvustusi, mõtisklusi ja vestlusi. Eluaegne melomaan. Viljandi punkboheemühingu Ilusad Moodsad Idioodid asutajaliige (1988). Tema abikaasa on Rebekka Lotman. Neil on kolm last. Valner Valme rubriigis "Autorid" Sirp 13.11.2015 Digaris. "Sireenid kõleda mere kaldal - Rahva Raamat". rahvaraamat.ee. Vaadatud 16. septembril 2024.
1933. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

Eesti–Soome 1933. aasta maavõistlus poksis toimus 12. novembril 1933 Tallinnas tollases Gonsiori tänava maneežis (hävinenud; praeguse aadressi järgi Gonsiori 3a kohal). Soome võitis tulemusega 4:4. Tulemus oli küll viigiline, aga sellisel puhul sai määravaks raskekaalu võit. Kärbeskaal (kuni 50,8 kg): Harald Freimuth (EST) – Väinö Huuskonen (FIN) 3–0 Kukk-kaal (kuni 53,5 kg): Veikko Huuskonen (FIN) – Boriss Gridin (EST) 3–0 Sulgkaal (kuni 57,2 kg): Åke Karlsson (FIN) – Erich Taar (EST) TKO 3 Kergekaal (kuni 61,2 kg): Nikolai Stepulov (EST) – Taito Kauranen (FIN) 3 – 0 Kergekeskkaal (kuni 66,7 kg): Sten Suvio (FIN) – Nikolai Kapustin (hiljem Nigul Karits) (EST) 2 – 1 Keskkaal (kuni 72,6 kg): Harry Frey (EST) – Bruno Ahlberg (FIN) 2 – 1 Poolraskekaal (kuni 79,4 kg): Aleksander Reino (EST) – Kaleva Sandgren (hiljem Kaleva Sampila) (FIN) 2 – 1 Raskekaal (üle 79,4 kg): Gunnar Bärlund (FIN) – Johannes Visnapuu (EST) KO 2
Ettevõtte ühiskondlik vastutus

Ettevõtte ühiskondlik vastutus ehk vastutustundlik ettevõtlus on kontseptsioon ja juhtimisvahend, mille alusel ettevõtted integreerivad sotsiaalsed ja keskkonnaeesmärgid vabatahtlikult oma tegevusse ning suhetesse huvirühmadega. Ettevõtte ühiskondlik vastutus aitab parandada sotsiaalset sidusust, soodustab uuendust, arendab ettevõtluskultuuri ning tõstab ettevõtete ja riigi konkurentsivõimet. See tähendab seda, et mingi ettevõtte edukuse hindamiseks ei vaadata ainult finantstulemusi, vaid ka seda, kuidas ettevõte arvestab oma tegevuse sotsiaalset mõju ja ökoloogilist jalajälge. Eriti oluliseks peetakse seda, kui ettevõtte suudab jätkusuutlikkust ja eetilisust viljeledes edendada ka oma äriedu. Sotsiaalmajandus Sotsiaalne ettevõtlus Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 20.10.2012) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 10.07.2011)
Mare Pork

Mare Pork (neiuna Mare Metssoo; sündinud 17. aprillil 1950) on eesti psühholoog, psühhoterapeut ja koolitaja. Mare Pork on lõpetanud 1968. aastal Tallinna 10. Keskkooli kuldmedaliga. Seejärel õppis ta Tartu Riikliku Ülikoolis psühholoogia erialal, neljandast kursusest läks üle Moskva Riiklikku Ülikooli. Moskvas kaitses ta 1977. aastal ka väitekirja "Исследование межполушарной асимметрии в процессе стереоскопического восприятия" ja sai psühholoogiakandidaadi kraadi. Hiljem on ta end täiendanud Inglismaal ja Ameerika Ühendriikides, sealhulgas stažeerinud Middletowni Nõustamiskeskuses ja Yale'i Ülikoolis. Mare Pork töötab Tallinna Ülikoolis kliinilise psühholoogia (emeriit)professorina. Talle kuulub konsultatsioonifirma HR Consulting. Pork on teinud psühholoogiakoolitusi Invictas, Äripäeva koolituskeskuses jt koolitusfirmades. Ta on psühholoogina nõustanud näiteks tippsportlasi Kristina Šmiguni ja Kaia Kanepit. Ta on kuulunud Heateo Sihtasutuse nõukokku. Mare Pork on kirjutanud psühholoogiat tutvustavaid artikleid ajakirjades Director, Pere ja Kodu, Eesti Naine, Kirke jts. Tema sulest on pärit eessõna Shere Hite'i raamatu "Seks ja äri" eestikeelsele tõlkele (Tartu: Fontese Kirjastus, 2001) ja järelsõna Richard Lepsingeri raamatu "360° tagasiside kasutamise kunst ja teadus" tõlkele (Tallinn: Tänapäev, 2004). 2014 – Valgetähe IV klassi teenetemärk М. А. МАТОВА "ФОРМИРОВАНИЕ АСИММЕТРИИ И СИММЕТРИИ ЗРИТЕЛЬНОГО ВОСПРИЯТИЯ В ПРОЦЕССЕ ПРАКТИЧЕСКОЙ ДЕЯТЕЛЬНОСТИ ЧЕЛОВЕКА" Tarmo Teder "Jumalal on psühhoterapeudiga võrreldes mitu eelist" EPL, 12. aprill 1996 (intervjuu). Haridusjuhtide Aastakonverents 2010 programm[alaline kõdulink] Fastleader.com kodulehel. Jaan Martinson. "Kristina palkas Rootsi koondise peatreeneri Inge Bråteni" Õhtuleht, 4. juuli 2005. Kaia Kanepi: ma ei pea karjääri lõpetamise peale veel mõtlema. Eesti Päevaleht, nr 223, 18.11.2014. "Heateo SA 2004. aasta üldaruanne" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 11. juulil 2011. "Presidendilt saab tänavu teenetemärgi 99 inimest" ERR, 5. veebruar 2014. "Mare Pork: hirmununa või vihasena on inimene rumalam kui muidu. Ukraina sõjavägi on sellest õppinud" Maaleht, 24. november 2022 Mare Pork – koolitus ja konsultatsioonid "Psühholoog: kuninglik pulm pakub palju inimeste tunnetele" ERR, 29. aprill 2011 "Mare Pork: hinnatõus koos lollitamisega teeb vihaseks" Äripäev, 16. detsember 2010 Sulev Oll "Mare Pork: Kes ei jaksa rõõmustada, võiks kogu hingest tahta olla rahulik" Maaleht, 30. aprill 2009 (intervjuu) "Mare Pork: eestlane häbeneb õnnelik olla" Äripäev, 30. aprill 2009 Marika Jürgenson "Mõtted loovad saatuse" Tervis Pluss, 13. aprill 2009 (intervjuu) Tarmo Teder "Jumalal on psühhoterapeudiga võrreldes mitu eelist" Eesti Päevaleht, 12. aprill 1996 (intervjuu) "Mare Pork: Koolitus olgu puhkus ja pingutus" Rajaleidja.ee/Äripäev Veiko Täär intervjueerib Mare Porki ja Vahur Krafti Nordea telesaates, 26. aprill 2010 (video)
Pinus

Pinus näitab keha pinetatust mingis punktis. Pinus on määratud kolmel risttasapinnal esinevate pinedega. Suvalistel pindadel esinevate pinede arvutamiseks kehtivad kõik pingete analüütilised ja graafilised seosed.
Tööhõive

Tööhõive on inimeste hõive riigi majanduses. Tööhõivet iseloomustavad tööhõive määr ja tööhõive struktuur. Tööhõive määr on hõivatud inimeste osatähtsus tööealises rahvastikus. Tööhõive määr Eestis aastatel 1997–2023 (vanuserühm 15–64) Soomes oli 15–64-aastaste tööhõive määr 2022. aastal 73,8%. Saksamaal samas vanuserühmas 2023. aastal 77,2%. Tööhõive struktuuri iseloomustab eri sektorites hõivatud inimeste osatähtsus. Tööhõive struktuur näitab riigi majanduse arengutaset. Arengumaade elanikud on hõivatud peamiselt põllumajanduses, kõrgelt arenenud riikides teeninduses. Tööhõive struktuur Eestis aastatel 1989–2010 (%) Statistikaamet Statistisches Bundesamt
Rahvastikupüramiid

Rahvastikupüramiid on graafiline kujutis, mis näitab eri vanuserühmade jaotust soo kaupa mingi piirkonna (tavaliselt riigi või maailma regiooni) rahvastikus. Rahvastikupüramiid koosneb kahest tagakülgedega kokkupuutunud tulpdiagrammidest, X-teljel on märgitud rahvastiku osa protsentides ja Y-teljel on märgitud vanuserühma vanuste vahemik. Üks diagramm näitab naiste osa viieaastases vanuserühmas, teine näitab meeste osa. Rahvastikupüramiidid on kõige efektiivsem variant rahvastiku soolise-vanuselise struktuuri graafiliseks kujundamiseks. Eesti interaktiivne rahvastikupüramiid aastatel 1990–2050 Statistikaameti andmetel Riikide rahvastikupüramiidid aastatel 1950–2050 ÜRO andmete järgi Riikide rahvastiku profiilid, sh ka rahvastikupüramiidid Beautiful But Terrible Population Pyramids
Apollodoros

Apollodoros (2. sajand eKr) oli Ateenast pärit vanakreeka õpetlane. Ta tegutses Aleksandrias.
Kevin Davies

Kevin Davies (sündinud 1960 Londonis) on Briti päritolu molekulaargeneetik ja teaduskirjanik. Ta õppis Oxfordi Ülikoolis biokeemiat ja sai doktorikraadi Londoni Ülikooli St Mary’s Hospital Medical Schoolist inimgeneetikas. Pärast järeldoktorina töötamist Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis ja Harvard Medical Schoolis võeti ta 1990. aastal tööle Londonis ajakirja Nature toimetusse. Ta oli juhtiva geneetikaajakirja Nature Genetics asutajaid (1992) ja toimetaja, hiljem oli Bio-IT World Magazine'i asutajaid ja toimetaja. Praegu elab Davies Lexingtonis Massachusettsis. 1995 – Breakthrough: The Race to Find the Breast Cancer Gene. John Wiley & Sons (kaasautor Michael White) 2001 – Cracking the Genome: Inside the Race to Unlock Human DNA. Free Press 2010 – The $1,000 Genome: The Revolution in DNA Sequencing and the New Era of Personalized Medicine. Free Press 2017 – DNA: The Story of the Genetic Revolution. Alfred A Knopf (kaasautorid James Watson ja Andrew Berry) 2001 – Genoome muukides: Võidujooks inimese DNA mõistatuse lahendamiseks. (Sari "Roheline raamat". Tõlkinud Mari Kelve, Tambet Orrin ja Ain Raitviir.) Tallinn: Varrak. ISBN 998-5305108 https://aleph.nkp.cz/F/?func=find-c&local_base=aut&ccl_term=ica=xx0006334 Kevin Davies Ph.D.. goldlabfoundation.org Kevin Davies. amazon.com Foto temast ja tema lühibiograafia Kevin Davies. amazon.com Author of The $1,000 Genome, Kevin Davies. Youtube, 15. oktoober 2010
Polügeneetiline vulkaan

Polügeneetiline vulkaan on vulkaan, mis on tegutsenud rohkem kui ühe korra. Polügeneetilisele vulkaanile vastandub monogeneetiline ehk ainult ühekordselt tegutsenud vulkaan. Polügeneetilised on näiteks koonilise kujuga kihtvulkaanid ja lamedamad kilpvulkaanid. Näiteks Etna ja Kilauea on tegutsenud peaaegu pidevalt juba väga pikka aega. Paljud polügeneetilised vulkaanid on pikka aega uinunud olekus, et ükskord taas ärgata. Polügeneetiliste vulkaanide all on tõusvad magmavoolud, mis kogunevad magmakambritesse, kust nad aeg-ajalt läbi vulkaanilõõri väljutatakse.