laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Leo Yllö

Leo (Leonid) Yllö (24. detsember 1914 (vkj)/ 6. jaanuar 1915 Hakaja – 9. oktoober 1978 Kiljava, Nurmijärvi) oli eesti-soome agronoom. Ta lõpetas 1938 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna agronoomia osakonna. Samal aastal sai ta Mathias Wühneri kapitali I auhinna. 1939. aastal kaitses agronoomiamagistri väitekirja. Yllö oli ÜS Liivika vilistlane ja Eesti Agronoomide Seltsi Rootsis liige. Märkimisväärne oli ka tema tegevus ingerisoomlaste evakueerimisel Soome 1943. aastal. 1944. aastast elas ta koos perega Soomes, kus töötas Helsingi Ülikooli juures. Tema vend oli arst Adolf Yllö. Surmakuulutus[alaline kõdulink]. Helsingin Sanomat, 4. november 1978. Lk 4 Leonid Yllö. Die Steigerung der Feldfruchtbarkeit durch die Dränung. Tartu Ülikool Matti Yllö: Docktor Mattis öden och äventyr under åren 1944–70 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Eesti ohvitserid 1918-1940 Kaarel Vahtras. Professor Leo Yllö In memoriam. Teataja, 28. oktoober 1978, nr 20, lk 9
Ilmalik muusika

Ilmalik muusika on mittesakraalne, sekulaarne muusika. Ilmalik muusika levis kaua suulisel teel, sest vaimulikud kirjutasid kloostrites üles liturgilisi tekste ja laule. Vanimad säilinud rahvakeelsed ilmalikud laulud on kangelaslaulud (prantsuse keeles chanson de geste). Kõige enam on tänapäevaks säilinud rüütlilaule ehk keskaegset õukondlikku luulet. Esimesed ilmalike laulude kirjapanijad olid goljaarid ehk vagandid. Suurim vagandilaulude kogu on "Carmina Burana" (Beuerni laulud) 13. sajandist ja leitud Baierist ühest kloostrist.
Tallinna laht

Tallinna laht on Läänemere idaosas asuva Soome lahe siselaht Eesti põhjarannikul. Lahest lõunas paikneb Tallinna linn ning põhjas piiravad seda Naissaar ja Aegna saar. Idas eraldab seda Muuga lahest Viimsi poolsaar ja läänes Lohusalu lahest Suurupi poolsaar. Tallinna laht jaotatakse omakorda neljaks osaveekoguks: Kakumäe ehk Tiskre laheks, Kopli laheks ja Paljassaare laheks ning Tallinna reidiks. Tallinna laht on üks Eesti sügavamaid lahtesid. Suurim sügavus küünib ligi 100 meetrini. Lahes on mitu laevasõitu ohustavat madalat – Naissaarest idas Naissaare madal (sügavus kohati 3–4 m), sellest idas Keskmadal (7,4 m), Paljassaarest loodes Vahemadal (3,8 m), Naissaare lõunatipu lähedal Hülkari madal – ja karisid (Littergrund ja Paljassaare kari). Vahemadala tulepaak Tallinna lahes Hülkari tulepaak Naissaare lõunatipus Kopli lahe alumine tulepaak Palljää Stroomi rannas Suur-Paljassaare rand päikeseloojangu ajal Tallinna kõrghooned lahelt vaadates Uue ja vana Tallinna siluett lahelt vaadates Tallinna laht vaadatuna vanalinna poolt Autorite kollektiiv. 1996. Mereleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 419  Tallinna laht – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis 27. august 2016, ERR: Pirital levivas vetikahaisus on süüdi ka inimesed
Tagamõisa poolsaar

Tagamõisa poolsaar (varem ka Tagala poolsaar, vene keeles мыс Хундсорт) asub Saaremaa loodeosas, jäädes Saaremaa valla territooriumile. Poolsaart piirab idast Tagalaht ja läänest Kihelkonna laht. Poolsaar on loodeosas on umbes 300 meetri laiuse maakaela kaudu ühenduses Harilaiuga. Tagamõisa põhjatipus asub Undva nina. Kirdeosa katab Tagamõisa hoiuala, maismaa pindalaga 1883.1 hektarit. Tagamõisa poolsaarel paikneb 16 küla: Undva, Neeme, Tohku, Vaigu, Vaigu-Rannaküla, Lätiniidi, Kalmu, Kuralase, Kõruse, Kõruse-Metsaküla, Tagamõisa, Sepise, Veeremäe, Kehila, Tammese, Kurevere. Kokku elas neis külades 2021. aasta rahvaloenduse alusel 98 inimest. Piirkonnas tegutseb Tagamõisa selts, seltsimaja avati 15. detsembril 1929. Selts on osalenud Kõruse külas Kivestu tuuliku mehhanismi taastamise ning tuulikuga seotud edasiste projektide juures. Samuti korraldatakse piirkonna kokkutulekuid, talguid ning õppepäevi. "Keskkonnaportaal | Andmed & kaart". register.keskkonnaportaal.ee. Vaadatud 25. juunil 2023. "VKR". estat.stat.ee. Vaadatud 25. juunil 2023. "RL21003: RAHVASTIK ELUKOHA (ASULA), SOO JA VANUSE JÄRGI, 31. DETSEMBER 2021". PxWeb. Vaadatud 25. juunil 2023. "Kihelkondlane : Kihelkonna valla infoleht 15 veebruar 2019 — DIGAR Eesti artiklid". dea.digar.ee. Vaadatud 26. juunil 2023. "Saaremaa Teataja : tasuta infoleht 7 juuli 2022 — DIGAR Eesti artiklid". dea.digar.ee. Vaadatud 26. juunil 2023.
Ants Ilus (loomakasvatusteadlane)

Ants Ilus (16. mai 1926 Tartu – 15. november 2008 Tartu) oli eesti loomakasvatusteadlane. 1948. aastal lõpetas TRÜ agronoomina. Sai aastal 1975 põllumajandusdoktoriks (väitekiri kinnitati aastal 1976). Ta töötas aastatel 1949–1994 Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudis teadurina, sealhulgas aastatel 1961–1965 veisekasvatuse osakonna juhatajana, aastatel 1965–1976 põllumajandusloomade söötmise sektori juhatajana, aastatel 1976–1987 oli instituudi teadusdirektor. 1979. aastal sai Eesti Põllumajandusakadeemia professoriks. Avaldanud üle 200 teadustöö peamiselt söötade ja veiste söötmise alalt. Tema isa Elmar Ilus oli eesti õigusteadlane, Tartu Ülikooli tsiviilõiguse ja -protsessi professor. Vend Peeter Ilus on eesti luuletaja, tõlkija ja ettevõtja. Eesti NSV teeneline teadlane (1978)
Kopli laht

Kopli laht on laht Harjumaal, halduslikult Tallinna linna osa. Kopli laht on üks Tallinna lahe osaveekogudest. Kopli laht asub Kopli poolsaare ja Kakumäe poolsaare vahel. Lahe edelarannal on pankrannik. Lahte suubub Mustjõgi. Vaade Kopli lahele. Taamal Kopli poolsaar Kopli lahe aerofoto edelast Kopli lahe kaldal asub Eesti Vabaõhumuuseum.  Kopli laht – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kakumäe laht

Kakumäe laht (ka Tiskre laht) asub Harju maakonnas, halduslikult Tallinna osa. Kakumäe laht on üks Tallinna lahe osaveekogudest. Laht asub ida poole jääva Kakumäe ja lääne poole jääva Suurupi poolsaare vahel. Lahe edelarannikut ilmestab Rannamõisa pank.
Puise nina

Puise nina on neem Lääne-Eestis Matsalu rahvuspargis Puise poolsaarel; halduslikult asub Lääne maakonnas Haapsalu linnas. Neemest läände jääb Kakrarahu ja selle juures on veel mitu väikest saarekest. Puise ninal asub sadam, Nina talu ja veel mitu maja, sealhulgas elamut. Puise ninale viib Tuuru–Puise tee. 1974. aastal hukkus Puise nina lähedal tormisel merel Sven Onno, kelle auks on püstitatud mälestuskivi. Mälestuskivi lähedal on Eesti geodeetilise põhivõrgu punkt. Vaade nina poolt kirdesse. Nüüdseks on tee pinnatud Sven Onno mälestuskivi Puise nina juulis 2008 Puise nina 360° aeropanoraam / aerofoto. Talv 2012
Noarootsi poolsaar

Noarootsi poolsaar on poolsaar Lääne-Eestis, halduslikult jääb see Lääne-Nigula valda Läänemaal. Ajalooliselt oli Noarootsi poolsaar Läänemere saar, rootsikeelse nimega Nuckö. Mandriga ühines see umbes 19. sajandil. Poolsaarel asub mitu suhtelist suurt riimveelist järve, näiteks Sutlepa meri. Noarootsi kuulub traditsiooniliselt Eesti rannarootslaste asualale (koos Vormsi, Ruhnu jt saartega). Ehkki rannarootslaste ja rootsi keele valdajate arv on nüüdseks järsult vähenenud, on Noarootsis tänini kasutusel kakskeelsed kohanimed. Noarootsi kihelkond
Lahepere laht

Lahepere laht (ka Lahepera laht) asub Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Lahepere laht on Soome lahe siselaht. Lahte piirab läänest Pakri ja idast Lohusalu poolsaar. Lahepere lahe kohati liivane ja metsane looderannik on hinnatud suplus- ja vabaajaveetmispaik. Lahepere laht kaardil Lahepere laht (silmapiiril Pakri poolsaar)
Käsmu poolsaar

Käsmu poolsaar on poolsaar Põhja-Eestis Lääne-Viru maakonna Haljala valla haldusalas Poolsaar piirneb läänes Eru ja idas Käsmu lahega.
Sarve poolsaar

Sarve poolsaar asub Hiiumaa idaosas, administratiivselt jääb Hiiumaa valda. Poolsaart ümbritseb idast Väinamere avaosa ja läänest Soonlepa laht. Poolsaarest kagusse jääb Kaevatsi laid, itta Heinlaid. Sarve poolsaare mereäärsetel klibuvallidel on alvarid ehk loopealsed. Poolsaarel asub Sarve küla. Poolsaarele saab sõita mööda Heltermaa–Sarve–Aruküla teed.
Eeriksaare poolsaar

Eeriksaare poolsaar (nimetatud ka: Eeriksaar) on poolsaar Saaremaal. Kuni 2014. aastani kuulus poolsaar Lümanda valda, pärast seda kuni 2017. aastani Lääne-Saare valda ja alates 2018. aastast Saaremaa valda. Poolsaart piirab läänest Atla ja idast Kuusnõmme laht. Poolsaar on liigestatud rannajoonega, selle põhjatipu lähedal lõikub poolsaarde Roja abajas. Eeriksaare poolsaar kuulub Vilsandi rahvuspargi koosseisu. Eeriksaare külas on mitmed väärtuslikud ehitised ja üks mälestis – Hollandi tüüpi tuulik. Küla asustusstruktuur koosneb hajataludest, millest enam kui pooled on hävinud. "Vilsandi rahvuspargi koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. aprill 2019. Artes Terrae OÜ (2017). "Vilsandi rahvuspargi ehituspärandi,asustusstruktuuri ja maastike kultuuriväärtuste alusuuring" (PDF).
Püha Andreas Esmakutsutu ordeni kavaleride loend

Siin on loetletud Venemaa Keisririigi Püha Andrease ordeni kavalerid.
Hays plc

Hays plc (LSE: HAS) on Inglismaa ettevõte, mis osutab värbamisteenust. Ettevõte on noteeritud Londoni börsil ja sisaldub ka FTSE 250 Indexis. Ettevõte asutati 1867. aastal kui kaioperaator, kes majandas ka ladusid Thamesi jõe ääres. Kuigi tegevus ise ulatub tagasi 17. sajandisse. Hays Wharf (eesti keeles: kai) eksisteerib ka tänapäeval kaubanduse ja restoranide keskusena Hay's Galleria. Hays oli esimene ettevõte Londoni börsil 1958. aastal ja laiendas 1960ndatel oma tegevust muudele seotud aladele nagu transport ja logistika. Kuna Londoni sadama tähtsus langes, siis oli nende kai viimane, mis seal 1969. aastal suleti. Kuveidi investeerimisfirma omandas 1975. aastal 34% firmast ning tõstis oma osaluse 100 protsendile 1980. aastal.1981. aastal investeerisid nad toiduainete tootmisse, keemiatööstusse ja kontoriteenustesse. 1986 ostsid nad firma Career Care Group. Kuveidi investorid müüsid firma juhtkonnale 1987. aastal ja 1989 läks ta tagasi börsile. 2001 müüs ettevõte maha oma keemiatööstuseharu. 2003. aastal otsustati hakata tegelema ainult värbamisteenustega. Tänapäeval pakub Hays värbamisteenust peamiselt teenistujate (raamatupidajate, pangateenistujate, kindlustustöötajate, juristide, haridustöötajate jpt) leidmiseks. Ettevõttes töötab 5700 värbamiskonsultanti, kes tegutsevad 391 büroos 27 riigis üle terve maailma. Peale värbamise tegeleb ettevõte ka palgauuringute, töötajate allhanke ja psühhomeetrilise hindamisega. International Directory of Company Histories "Hays History". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. august 2008. Vaadatud 20. novembril 2008. "Hays Galleria". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. oktoober 2005. Vaadatud 20. novembril 2008. "Hays: What we do". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. august 2008. Vaadatud 20. novembril 2008. www.haysplc.com
Ivy League

Ivy League on kaheksa USA eraülikooli spordiklubide ühendus. Tavaliselt kasutatakse seda terminit lihtsalt nende ülikoolide ühise nimetajana. Termin tähistab ka akadeemilist kõrgemat taset, vastuvõtutingimuste valivust ja sotsiaalset elitismi. "Princeton Campus Guide - Ivy League". Originaali arhiivikoopia seisuga 22.03.2010. Vaadatud 26.04.2007. Tänapäeval on kõik Ivy League ülikoolid usuliselt sõltumatud. Koduleht
Heinrich von Notleben

Heinrich von Notleben (surnud tõenäoliselt 1448) oli Liivi ordu maamarssal ja Liivi ordumeistri koha pretendent 15. sajandi teisel veerandil. Heinrichi vanemaid pole teada. Ta sündis Notlebenis Gotha lähedal ning tema perekond oli ilmselt üks tähtsusetumaid väikeaadli suguvõsasid. Teada on ka tema vend Albrecht von Notleben, kes esineb ühes allikas 1439. aastal. Heinrich oli aastatel 1430–1431 Kuldīga komtuur, kuid langes 17. septembril 1431 Nakeli lahingus poolakate kätte vangi. Sealt vabanes ta alles 1434. aasta jaanuaris. Seejärel sai temast Järva foogt, kuid juba 1435. aasta 1. septembril langes ta Swienta lahingus taas Poola vangistusse. Sedakorda pääses ta sealt 1437. aastal ning naasis Järva foogti ametisse. 1438. aasta 2. märtsil valiti Notleben reinimaalaste partei poolt Liivi ordumeistri kandidaadiks, ehkki Notleben ise Reinimaalt ei pärinenudki. Vestfaallased vastasid sellele Heidenreich Vincke von Overbergi valimisega. Reinimaalasi soosiv kõrgmeister Paul von Rusdorf kinnitas Notlebeni ametisse, kuid Liivi ordu käsknike enamus sellega ei nõustunud. Seetõttu jõudis kätte maiskondade konflikti kõrgpunkt, kus Liivi ordul oli sisuliselt korraga kaks ordumeistrit. Notleben ise mõistis aga, et talle Liivimaal piisavalt toetust ei ole ega püüdnudki ordumeistri au endale saada, vaid jätkas Järva foogti kohuste täitmist. Sellest siiski Vinckele ei piisanud ja 1439. aastal, kui viimane Liivi ja Saksa orduharude poolt ametlikult kinnitati, seda vaatamata kõrgmeistri jätkuvale vastuseisule, pagendati Notleben vähetähtsale Rēzekne foogti ametikohale. 1441. aastal sai aga Saksa ordu kõrgmeistriks Konrad von Erlichshausen, kes otsustas vaenutsevaid orduharusid lepitada ning kinnitas ka Vincke ametisse. Sellele järgnes ka Vincke ja Notlebeni leppimine ning viimasest sai Liivimaa reinimaalaste lõplikuks lepitamiseks maamarssal, tähtsuselt teine mees ordus. Ehkki tema ametisseastumise aastaks loetakse tavaliselt 1441., on ta allikates marssalina esinev alles alates 1442. aasta oktoobrist. 1448. aastal Notleben tõenäoliselt suri, sest maamarssali ametisse astus Goddert von Plettenberg ja Notleben enam kusagil allikates ei esine. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 632 (lk 480–484).
Uustomism

Uustomism ehk neotomism ehk uusskolastika ehk neoskolastika on 19. sajandi teisel poolel keskaegsest skolastilisest filosoofiast (tomismist) välja kasvanud kristlik teoloogia ja filosoofia suund. Skolastika
August Eenlaid

August Eenlaid (2. mai 1905 – 23. detsember 1979) oli eesti põllumajandusteadlane, entomoloog. Ta lõpetas Tartu Ülikooli 1939. aastal. Ta oli TRÜ rakenduszooloogia kateedri juhataja (1944–1951) ning Eesti Põllumajandusakadeemia entomoloogia ja aianduse kateedri juhataja (1951–1976), ühtlasi TRÜ põllumajandusteaduskonna dekaan (1950–1951), EPA kaugõppeosakonna juhataja (1951–1954) ja EPA õppeprorektor (1954–1972). A. Eenlaiu erialaks oli rakenduszooloogia; ta uuris peamiselt putukaist taimekahjureid ja putukatõrje meetodeid. Eenlaid, August 1966. Tähtsamate kahjulike ja kasulike putukate süstemaatiline nimestik. Tartu: Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Eenlaid, August 1974. Juhend taimekahjurite ja kahjustuste tundmaõppimiseks. Tartu: Eesti Põllumajanduse Akadeemia.
Ülle Udam

Ülle Udam (25. juuli 1938 Kaisma vald (Pärnu-Jaagupi kihelkond) – 7. september 2015) oli eesti poliitik. Ta lõpetas aastal 1961 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafia teaduskonna geograafia ja joonestamise õpetajana. Ta on olnud Kohila vallavolikogu esimees. Ülle Udam suri 7. septembril 2015 ja ta maeti 19. septembril 2015 Hageri kalmistule. 2015 – Kohila valla teenetemärk http://www.vvk.ee/varasemad/k99/kandidaadid/6551.html http://kohila.kovtp.ee/maetute-otsing
Maaja Ranniku

Maaja Ranniku (1. märts 1941 Abja – 24. oktoober 2004 Tallinn) oli Eesti maletaja, naiste rahvusvaheline meister (1964). NSV Liidu meister 1963, 1967 Eesti meister 1961, 1963, 1967, 1973, 1981, 1982, 1984, 1987, 1988, 1991 Sissekanne saidil chessgames.com Biograafia ESBL-is
Renaissance Center

Renaissance Center on pilvelõhkujate kompleks USA-s Michigani osariigis Detroitis. See on linna ja kogu osariigi kõrgeim ehitis. Asub vahetult Detroiti jõe kaldal. Hoonetekompleksi keskmise torni kõrgus on 221 m ja sel on 73 korrust. Seal asub Marriotti hotell. Keskmine torn ja neli 39-korruselist kõrvaltorni valmisid 1977. aastal. 1981. aastal valmis veel kaks 21-korruselist kõrvaltorni. Hoonetes asuvad muu hulgas General Motorsi peakorter ning Jaapani ja Kanada peakonsulaadid. Renaissance Centeris on kokku 511 000 m2 põrandapinda. Kompleksi peaarhitektiks oli John Portman.  Renaissance Center – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Hannover (täpsustus)

Hannover on linn Saksamaal, Alam-Saksi liidumaa pealinn. Selle järgi on nime saanud: SMS Hannover, Saksamaa liinilaev Hannoveri dünastia, Braunschweig-Lüneburgi kuurvürstkonna, Hannoveri kuningriigi ja Suurbritannia valitsejate dünastia Hannover, ajalooline piirkond Saksamaal Braunschweig-Lüneburgi hertsogkond, hiljem ka Hannover Braunschweig-Lüneburgi kuurvürstkond, ka Hannover (1697–1803/14) Hannoveri kuningriik (1814–1866) Hannoveri provints (1866–1946) Hannoveri maa (Land Hannover) Briti okupatsioonitsoonis (23. augustist 31. oktoobrini 1946) Hannoveri kreis (1885–2001) Hannoveri regioon (2001. aastast)
Anseküla tuletorn

Anseküla tuletorn on tuletorn Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaare idarannikul. Moodustab Lõu tulepaagiga sihi, kus Anseküla tuletorn on sihi ülemine märk. Neljatahulise betoonist tuletorni kõrgus on jalamist 22 meetrit ja merepinnast 42 meetrit. Ülalt on tuletorn must ja alt valge. Tuletorni geograafilised koordinaadid on 58° 5′ 54″ N, 22° 13′ 53″ E. Asub sihi alumisest Lõu tulepaagist 3 kilomeetri ja 128 meetri kaugusel. Tuletorn ehitati 1952. või 1953. aastal Anseküla kiriku (hävis 1944) kohale, rannast 3 kilomeetri kaugusele. 2007. aastal tehti tuletornile juurdeehitus. Tuletorni tuli paigaldati 8 meetrit kõrgemale, sest see ei paistnud puude tagant enam välja. 1990. aastate keskpaigast töötab tuletorn päikesepatareide toitel. Selle ajani oli majakavaht Armin Aste, kes oli ka Lõu tulepaagi vaht. Raul Vinni. Anseküla tuletorn sai pikenduse. Oma Saar, 25. mai 2007. Anseküla tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus Viis majakat. Eesti Ekspress, 18. märts 2004.  Anseküla tuletorn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Anseküla tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus Pilt kiriku ja tuletorni asukohast (1) Pilt kiriku ja tuletorni asukohast (2)
Hanover

Hanover on Saksamaa linna Hannoveri ingliskeelne nimi. Seda nime kannavad paljud kohad ja muud asjad. Hanoveri vald Jamaical Hanover (Manitoba) Hanover, linn Ontario provintsis Hanover, linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Hanover, asum Brightonis Hanoveri saar, saar Patagoonia saarestikus Hanover (Illinois) Hanover (Indiana) Hanover (Kansas) Hanover (Maine) Hanover (Maryland) Hanover (Massachusetts) Hanover (Michigan) Hanover (Minnesota) Hanover (New Hampshire) Hanover (New York) Hanover (Ohio) Hanover (Pennsylvania) Hanover (Virginia) Hanover College
Otto von Bistram

Adam Otto Wilhelm von Bistram (Venemaal tuntud kui Adam Ivanovitš Bistrom, vene keeles Адам Иванович Бистром; 23. oktoober 1774 Märjamaa – 17. oktoober 1828) oli baltisakslasest Venemaa sõjaväelane (kindralleitnant). Ta sündis Märjamaa, Luiste ja Päädeva mõisniku kindralmajor Hans Heinrich von Bistrami ja Charlotte Helene von Tiesenhauseni pojana. Tema vennast Karl Heinrich Georg von Bistramist sai samuti väljapaistev sõjaväelane (jalaväekindral). Püha Vladimiri ordeni IV klass (26. mai 1807) Püha Vladimiri ordeni III klass (5. november 1812) Püha Anna ordeni II klass koos briljantidega (25. veebruar 1813) Püha Georgi ordeni IV klass (11. juuli 1813 Püha Georgi ordeni III klass (18. märts 1814) Püha Anna ordeni I klass koos briljantidega (17. september 1814) Rootsi Mõõgaorden sõjaliste teenete eest (1813) Kuldmõõk kirjaga "Vapruse eest" (1808) Kuldmõõk briljantide ja kirjaga "Vapruse eest" (1814) Bistram Otto von Bistram veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital" Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust (saksa k.) Põhjalik teenistuskäik (vene k.) Teenistuskäik (vene k.)
Adolf Kneser

Julius Carl Christian Adolf Kneser (19. märts 1862 Grüssow, Mecklenburg – 24. jaanuar 1930 Breslau (Wrocław)) oli saksa matemaatik. Adolf Kneser oli kirikuõpetaja poeg. Ta lõpetas Rostocki gümnaasiumi ja astus 1879. aastal Rostocki ülikooli matemaatikat õppima. Kolmandal semestril siirdus Berliini ülikooli, kus kaitses 1884. aastal doktoriväitekirja ja sai doktorikraadi. Seejärel töötas ta Marburgi ülikoolis ja 1886. aastast Breslau ülikooli eradotsendina. Valiti 1889. aastal Tartu Ülikooli rakendusmatemaatika erakorraliseks ja 1890 korraliseks professoriks, kellena töötas 1900. aastani. Aastatel 1900–1905 töötas ta Berliini Mäeakadeemias, 1905–1928 oli Breslau ülikooli professor ja rektor. Preisi TA (1923) ja NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliige (1924). Tartus hakkas ta uurima süsteemi liikumist mittepüsiva tasakaalu asendi ümbruses ja koostas variatsioonarvutuse õpiku (1900). Töid ka integraalvõrrandite teooria alalt. Peeter Müürsepp, "Kuulsaid 19.-20. sajandi matemaatikuid". - Tallinn, 1985 Bibliograafia
Reagan

Reagan võib tähendada järgmist: Reagan on Iiri päritolu perekonnanimi (iiri keeles Ó Riagáin või Ó Ríogáin), mida peamiselt seondatakse USA presidendi Ronald Wilson Reaganiga. Nancy Reagan, Ronald Reagani abikaasa Maureen Reagan, Reagani tütar esimesest abielust Jane Wymaniga Michael Reagan, Reagani poeg ja saatejuht Patricia Ann Reagan, tuntud ka kui Patti Davis, Ronald ja Nancy Reagani tütar Ron Reagan (Ronald Prescott Reagan), Reagani poeg ja ajakirjanik USS Ronald Reagan on lennukikandja (CVN-76). Reagan on asula USA-s Indiana osariigis. Ronald Reagan Washington National Airport
Ludwig Friedrich Kämtz

Ludwig Friedrich Kämtz (11. jaanuar 1801 Treptow, Pommeri (Pomorze) – 20. detsember 1867 Peterburi) oli saksa füüsik ja meteoroloog. Õppis 1819–22 Halle Ülikoolis õigusteadust, filoloogiat, füüsikat ja matemaatikat. Omandas 1823 samas doktorikraadi. Oli 1827–41 Halle, 1841–65 Tartu Ülikooli füüsikaprofessor, seejärel Peterburis Füüsika Peaobservatooriumi direktor. Koostas ja avaldas 1860–64 kolmeköitelise meteoroloogiateatmiku "Repertorium für Meteorologie", milles 6 artiklit käsitlevad meteoroloogiliste vaatluste tulemusi Tartus. Kämtzi peetakse kaasaja meteoroloogia üheks rajajaks. Ta käis uurimisretkedel Alpides, kus jälgis liustike dünaamikat ja ilmastikunähtusi. Oma artikleis on käsitlenud Golfi hoovust, tuuli jms. Tartus alustas reeglipäraseid meteoroloogilisi vaatlusi, mõõtis õhurõhku, õhutemperatuuri, tuule suunda ja tugevust. Koos meteoroloogiaga luges Kämtz Tartu ülikoolis ka klimatoloogiat. Ta oli Loodusuurijate Seltsi asutajaliige ja Peterburi Teaduste Akadeemia liige (1865). Bibliograafia Teoseid
Erna Normann

Erna Normann (aastani 1932 Erna Oidermann, 17. (vkj) / 30. september 1904 Tartu – 11. veebruar 1978 Tartu) oli Eesti folklorist. Erna Normann oli käsitöölise tütar. Lõpetas 1923. aastal ENKS Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi, õppis 1923–1926 ja 1932–1936 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, lõpetas filosoofiamagistri kraadiga rahvaluule erialal (ümber arvestatud 1947 filoloogiakandidaadiks), väitekiri "Kurg kündmas" (Tartu 1935). Akadeemiliselt oli ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige. Töötas 1929–1938 ERM-i arhiivraamatukogus, 1938–1941 ja 1943–1944 ERA-s, oli 1945–1950 KM rahvaluuleosakonna juhataja ja vanemteadur, 1952–1957 KM-i teadussekretär, 1957–1969 vanemteadur, 1970–1972 KKI teadur. Õpetas õppeülesande korras TRÜ-s mitut loengukursust. Spetsialiseerus lühivormidele ning hiiu- ja vägilasmuistenditele. Osales hiiumuistendite akadeemilise väljaande kahe köite ning 1964–1972 eesti vanasõnade teadusliku väljaande koostamises. Uurimusi vanasõnadest ja mõistatustest. Avaldanud folkloorseid lasteraamatuid. Näiteid rahvalaulude motiivistiku arenguteest. // Kaleviste mailt. Tartu 1935 Valimik eesti vanasõnu. Tallinn 1955 Üle õue õunapuu. Kaasautor Selma Lätt. Tallinn 1955, 2. trükk 1989 Muistendeid Kalevipojast. Kaasautor Eduard Laugaste. Tallinn 1959 Marjakobar ja teisi setu muinasjutte. Kaasautor Herbert Tampere. Tallinn 1959 Muistendeid Suurest Tõllust ja teistest. Kaasautorid Eduard Laugaste, Ellen Liiv. Tallinn 1963 Sada saarelehte, tuhat toomelehte. Kaasautor Selma Lätt. Tallinn 1968 Eesti vanasõnad I–III, V (koostajaid). Tallinn 1980-1987 1960 Kalevalaseura 1963 SUS-ivälisliige Tema abikaasa oli Herbert Normann. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide EKnBL, 376 EKrBL 376 KK (1964) 9, 570–571 Richard Viidalepp. Erna Normann (nekroloog). // KK (1978) 5, 319–30 A. L. "Rahvaloomingu uurija Erna Normann surnud". Teataja nr 5, 4. märts 1978. Lk 9 EE 14. Tallinn 2000. Lk 327 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 109–110 Haud Tartu Maarja kalmistul Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Albert Suurkivi

Albert Suurkivi (26. veebruar 1894 – 30. november 1977 New Jersey, USA) oli Eesti poliitik. A. Mark. Rkl. Albert Suurkivi surnud. Teataja, 7. jaanuar 1978, nr. 1, lk. 8.