laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ants Kasesalu

Ants Kasesalu (21. mai 1950 – 12. juuli 2006) oli eesti karikaturist. Tema esimene karikatuur ilmus 1973. aastal. Tema karikatuure avaldati peamiselt ajakirjas Pikker ja ajalehes Sirp ja Vasar. Ta osales mitmel karikatuurivõistlusel Tallinnas, Riias, Vilniuses, Leningradis, Gabrovos, Knokke-Heistes, Lääne-Berliinis, Marostica (Itaalia) ja Jaapanis. Ants Kasesalu on maetud Rahumäe kalmistule. 1977 – S. Kirovi nimelise näidiskalurikolhoosi võistluse "Meri ja mehed" peaauhind Kaks korda saanud auhinna karikatuurivõistlustelt "Mis siin naerda on?"[viide?] 1986 – Eesti NSV Vabatahtliku Karskusühingu, Eesti NSV Ajakirjanike Liidu ja ajakirja Pikker alkoholivastase karikatuurinäituse preemia 2000 – Oskar Lutsu huumoripreemia Marostica karikatuurivõistluse kataloogis "Linn ja inimene" (1982) Edgar Spriit "Homo Novus", kujundaja Rein Lauks, (Perioodika, 1988), ISBN 5797901358 "Ämber ja kühvel : 10 aastat Eesti riiki karikatuurides" (2001) ISBN 9985641477 A. Itskok (Mati Soomre) "Algus on otsas" (1998) A. Itskok & Maalehe Raamat ISBN 9985640322 Ants Kasesalu karikatuuridega Cartoonia.ru – Ants Kasesalu
Hillar Heinsalu

Hillar Heinsalu (14. märtsini 1936 Hillar Grossfürst; 2. juuli 1934 Lellapere – 5. oktoober 1991 Kohila) oli eesti karikaturist ja toimetaja. Ta õppis Tartu Kujutava Kunsti Koolis maalimist ja Eesti Põllumajanduse Akadeemias põllumajanduse mehhaniseerimist. Heinsalu hakkas karikatuure joonistama 1959. aastal. Töötas kunstilise toimetajana ajakirja Pikker toimetuses, hiljem oli vabakutseline karikaturist. Hillar Heinsalu on maetud Kehtna kalmistule. Baltimaade karikatuurinäituste kataloogis – "Homo Sapiens 3" (Vilnius 1981) Karikatuurikogumik – "Mis siin naerda on?" (Tallinn, 1982). Baltimaade karikatuurinäituste kataloogis – "Homo Sapiens 4" (Vilnius 1984) Edgar Spriit – karikatuurikogumikus "Homo Novus", kujundaja Rein Lauks, (Perioodika, 1988), ISBN 5797901358 1981 – Anconas sporditeemalise karikatuurivõistluse diplom 1983 – näituse "Kes naerab viimasena" Rahva Hääle ja ajakirja Pikker auhind 1983 – Anconas sporditeemalise karikatuurivõistluse II preemia 1985 – preemia looduskaitseteemaliste karikatuuride konkursil Riias 1985 – Anconas sporditeemalise karikatuurivõistluse diplom Suur Karikatuuri Entsüklopeedia Cartoonia: Hillar Heinsalu[alaline kõdulink] (vaadatud 6.01.2016). "Geni - Hillar Heinsalu". Suur karikatuurientsüklopeedia "Cartoonia": Hillar Heinsalu (vene ja inglise keeles)
Pamiers

Pamiers [pam'ier] on linn Prantsusmaal Ariège'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 256–473 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnapea on André Trigano. Selle linnastu valdade liit koosneb 24 vallast. See on ka departemangu suurima elanike arvuga asula. Crailsheim, Saksamaa Terrassa, Kataloonia Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Teenetemärkide Komitee

Teenetemärkide Komitee oli Vabariigi Presidendi juures tegutsenud komitee, mis korraldas Eesti teenetemärkide andmist ja sellega seotud tegevust. Komitee esimehe, esimehe asetäitja ja liikmed nimetas ametisse Vabariigi President oma ametiajaks. Komitee tegi ettepanekud teenetemärkide annetamiseks, registreeris teenetemärgid ja andis nende kavaleridele välja diplomid. Komitee kantseleiline asjaajamine toimus Vabariigi Presidendi Kantselei juures asunud Teenetemärkide Büroos. 2007. aastal komitee kaotati ja selle ülesanded anti Vabariigi Presidendi Kantseleile. ... 1936-? Johan Laidoner ... ?–1963 Aleksander Warma ... 1971–1990 Heinrich Mark
Saint-Girons

Saint-Girons [sän ži'ron] on linn Prantsusmaal Ariège'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 387–1200 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnapea on François Murillo. Selle linnastu valdade liit koosneb seitsmest vallast. Albese con Cassano, Saksamaa Sort, Kataloonia Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Bar-sur-Aube

Bar-sur-Aube [bar sür oob] on linn Prantsusmaal Aube'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 156–348 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnapea on Philippe Borde. Linnastu valdade liit koosneb 27 vallast. Gernsheim, Saksamaa Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Pidevus

Pidevuse all mõistetakse üldkeeles katkematut edasikestmist või ühendust. Erinevates valdkondades võib sõnal "pidevus" olla erinevaid tähendusi: pidevus on filosoofias seotud katkematu seose, püsivuse, sujuva ülemineku, piire kaotava ühenduse ning katkematu, ühetaolise kulgemisega pidevus on matemaatikas seotud pideva funktsiooni mõistega pidevus on füüsikas ja keemias seotud pideva protsessi mõistega pidev funktsioon pidev juhuslik suurus pidev spekter
Andreas Alamommo

Andreas Alamommo (sündinud 23. detsembril 1998) on Soome endine suusahüppaja. Ta osales Pyeongchangis 2018. aasta taliolümpiamängudel, kus sai suurel mäel 34. ja normaalmäel 38. koha. Andreas Alamommo FIS-i kodulehel
Eržvilkase vald

Eržvilkase vald (leedu keeles Eržvilko seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil. Valla pindala on 235 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2433 inimest. Valla keskuseks on Eržvilkase alev (2011. aastal 429 elanikku), vallamaja aadress on Ryto aikštė 1. Vallavanem on Gintaras Kasputis. Avietiškiai. Raamatusmugeldajate mälestusmärk Varlaukise kirik Pašaltuonyse kirik Eržvilkase kirik Lisaks küladele asub vallas veel Būdose huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud. [1]. Jurbarko rajono savivaldybė, vaadatud 6.01.2016. http://statistics.bookdesign.lt/table_125_07.htm?lang=lt#jurb_r
Rahandusminister

Rahandusminister on valitsuses minister, kelle ülesanne on riigi rahanduspoliitika kavandamine ning rahanduse süsteemne arendamine. Rahandusminister on rahandusministeeriumi juht. Rahandusministeerium Eesti rahandusminister
Merle Malvet

Merle Malvet (sünninimi Merle Suni; sündinud 1961) on Eesti riigiametnik. Merle Malvet on lõpetanud 1992. aastal Tartu Ülikooli koolipsühholoogia erialal. 2006. aastal sai ta Tartu Ülikooli Õigusinstituudis õigusteaduse magistri kraadi magistritööga "Õigus sotsiaalkindlustusele kui põhiõigus" (juhendaja Rait Maruste). Merle Malvet on töötanud sotsiaalministeeriumi sotsiaalkaitse osakonna juhataja asetäitjana, aastatel 2000–2014 sotsiaalkindlustuse osakonna juhatajana. Ta oli Euroopa sotsiaalharta ratifitseerimist ette valmistanud töörühma liige, aastatel 2000–2014 Euroopa sotsiaalharta valitsusekspertide komitee liige (2010–2014 asepresident). 2003–2004 oli ta Eesti Töötukassa nõukogu liige. 2014. aastal lahkus ta avalikust teenistusest. Aastatel 2016–2020 töötas ta sotsiaalministeeriumi piiriülese sotsiaalkindlustuse juhina ning Euroopa Liidu ja väliskoostöö osakonna nõunikuna. Aastast 2021 on ta Õiguskantsleri Kantselei nõunik. Merle Malvet, Matti Mikkola. Sotsiaalhoolekanne. Helsinki: Karelactio, 1998. 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk Merle Malvet. Õigus sotsiaalkindlustusele kui põhiõigus. Tartu Ülikooli Õigusinstituut. Tallinn 2006 "Õiguskantsleri Kantselei. Merle Malvet". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. mai 2021. Vaadatud 18. mail 2021.
Savimaardla

Savimaardla on maardla, kust on võimalik kaevandada savi. Eesti üleriigilise tähtsusega savimaardlad on järgmised: Arumetsa savimaardla Aseri savimaardla Joosu savimaardla Kallavere savimaardla Kunda savimaardla Küllatova savimaardla https://www.riigiteataja.ee/akt/912187 (vaadatud 06.01.2016)
Sojourner

Sojourner oli NASA Mars Pathfinderi kulgur, mis maandus 4. juulil 1997 koos baasjaamaga Marsil ja uuris Marssi kolm kuud. Sojourneril olid ees ja taga kaamerad ning mitmed seadmed, et teaduskatseid teha. Kulgur pidi plaani järgi töös olema 7 soli võimalusega pikendada missiooni 30. solini. Tegelikult pidas kulgur vastu 83 soli. Baasjaam edastas viimase info 27. septembril 1997 ja jaamast saadi viimane nõrk signaal 3. oktoobril 1997. Sojourner oli side katkemisel töökorras, kuid see vajas Maaga sidepidamiseks baasjaama. Kulguri nimi tähendab rändurit ja selle pakkus konkursil välja USA Connecticuti osariigist pärit 12-aastane V. Ambroise. Nimekonkursil jäi teisele kohale Marie Curie ja kolmandale Judith Resnik. Sojourneril olid päikesepaneelid ja mittelaetavad akud, mis piirasid kulguri võimekust. Akude tühjenemisel sai kulgur tegutseda vaid päeval. Akud olid vajalikud ka selleks, et insenerid saaksid kulguri süsteeme Marsile lennu ajal kontrollida. Kulguri päikesepaneelide pindala oli 0,22 ruutmeetrit, nende efektiivsus 18% ja nende võimsus Marsil oli 16 vatti. Paneelid pidasid vastu pakasele kuni −140 °C. Teoreetiliselt oli baasjaam Pathfinder võimeline sidet pidama kuni poole kilomeetri kaugusel asuva kulguriga. Sojourner võis väljuda baasjaama levialast, kuid selle režiimi jaoks oli vajalik tarkvaramuudatus, sest baasjaam pingis kulgurit perioodiliselt. Kulgur ja baasjaam olid võimelised andmeid saatma ja vastu võtma, kuid nad ei saanud teha mõlemat korraga. Andmeid saadeti korraga kuni 2 kilobaiti. Kulgur oli varustatud spektromeetriga, mis suutis tuvastada Marsi kivide ja tolmu kõiki komponente peale vesiniku. Peale spektromeetri oli kulguril kaks kaamerat ees ja üks taga, aga kulguri liikumissuund otsustati Pathfinderi kaamera abil. Sojourner kaalus 11,5 kg ja Marsi gravitatsioonis 4,5 kg. Sarja "Star Trek: Enterprise" 4. hooaja 21. jaos on kaader, kus Sojourner on Marsil püstitatud monumendiks. Andy Weiri raamatus "Marslane" ja samanimelises filmis kasutab kogemata Marsile maha jäetud astronaut Mark Watney Pathfinderit ja Sojournerit, et Maaga ühendust võtta. "Mission to Mars: Mars Pathfinder/Sojourner Rover". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. veebruar 2014. Vaadatud 5. jaanuaril 2017. Mars Pathfinder Welcome to Mars Mars Microrover Power Subsystem NASA Names First Rover to Explore the Surface of Mars Mars Pathfinder Frequently Asked Questions The Radio Modem that is inside the Microrover....
Seiklussport

Seiklussport on võistkondlik kestvusspordiala. Võistlus sarnaneb võistkondliku suundorienteerumisega, kus võistkond peab kaardi järgi maastikul navigeerides läbima etteantud kontrollpunktid ja paremusjärjestus selgitatakse raja läbimise kiiruse järgi. Võistlus jaguneb mitmeks järjest läbitavaks etapiks, mille distantside läbimiseks kasutatakse erinevaid meetodeid, liikudes jalgsi, jalgrattaga ja inimjõul liikuvate veesõidukitega (kanuu, kajak vm). Võistkonna suurus võib erinevatel võistlustel olla erinev, tavaliselt on võistkonnas kaks, kolm või neli liiget. Maailmameistrivõistlustel peab võistkonnas olema neli liiget, kellest vähemalt üks on naine. Rahvaspordivõistlused on tavaliselt ühepäevased, kus kogu distantsi läbimise aeg on sageli 3–8 tundi. Erinevates liikumisviisides läbitavate etappide vahel on sageli erinevaid lisaülesandeid, näiteks mitmesugused ronimis- või köielaskumisülesanded. Seiklusspordi maailmameistrivõistlustel on võistlusekspeditsiooni pikkus 500–800 km, võistlus kestab järjest mitu ööpäeva. Võistkonnad liiguvad peatumata päeval ja öisel ajal (kasutades otsmikulampe), kandes kaasas kogu vajalikku varustust, sööki ja jooki ning etappide vahel on minimaalsed puhkepausid. Maailmameistrivõistlusteks ja maailma karikasarja etappideks on kehtestatud standardne kohustusliku varustuse nimekiri. Seiklusspordi võistlustel järgitavad reeglid võistluste lõikes varieeruvad, iga võistluse korraldaja koostab konkreetseks võistluseks juhendi. 2014. aastast rakendatakse maailmameistrivõistlustel ja maailma karikasarja etappidel ühtseid võistlusreegleid. Seni puudub seiklusspordi rahvusvaheline spordiföderatsioon, kuid mõnes riigis (USA, Kanada, Portugal) on loodud rahvuslik spordialaliit. Eesti edukaim seiklusspordi võistkond Estonian ACE Adventure koosseisus Silver Eensaar, Rain Eensaar, Timmo Tammemäe ja Reeda Tuula-Fjodorov võitis 2021. aasta seiklusspordi maailmameistrivõistlustel Hispaanias Galicias hõbemedali. Eesti spordialade ja distsipliinide klassifikaator mainib seiklussporti ühe näitena kategoorias "Muud spordialad", kuid seni ei ole seiklussport Eestis riiklikult tunnustatud spordiala. Estonian Ace Adventure Team "Adventure Racing World Series Mandatory Equipment List" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 6. jaanuaril 2016. "Adventure Racing World Series Rules of Competition" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. detsember 2015. Vaadatud 6. jaanuaril 2016. Eesti võistkond võitis seiklusspordi MM-il hõbemedali. ERR sport, 6.10.2021 Spordialade ja distsipliinide klassifikaator Kaja Pino. Seiklussport – mitte ainult hulludele. Go Reisiajakiri nr 4, september 2006 http://www.delfi.ee/teemalehed/seiklussport Seiklussport Xdream
Milan Cabrnoch

Milan Cabrnoch (sündinud 6. augustil 1962 Čáslavis) on Tšehhi arst ja poliitik (Kodanike Demokraatlik Partei). Cabrnoch on lõpetanud Kutná Horas gümnaasiumi ja Karli Ülikooli pediaatrina. Seejärel töötas ta lastearstina. 1998–2004 oli ta Tšehhi parlamendi alamkoja liige ja 2004–2014 Euroopa Parlamendi liige. 1998, 2002 ja 2006 valiti ta ka Kolíni linnavolikogu liikmeks. Ta on olnud Euroopa Liidu – Venemaa parlamentaarse koostöö komisjoni delegatsiooni liige. Koduleht
Märjamaa Gümnaasium

Märjamaa Gümnaasium on gümnaasium Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaal. Märjamaa kihelkonnas on teada esimesed katsed hariduse andmisest 1690, 1692, 1693. 1864. aastal asutati Märjamaa vallakool. 1913. aastal Märjamaa Kroonualgkool. 1918. aastal liideti kroonualgkool ja vene õigeusu kihelkonnakool ja asutati uus kool Märjamaa Algkool. 1946. aastal asutati Märjamaa Keskkool. Nõukogude okupatsiooni ajal kandis kool ka nime Ants Lauteri nimeline Märjamaa Keskkool. 1996. aastast kannab kool nime Märjamaa Gümnaasium. 2019/20. õppeaasta alguses õppis koolis 556 õpilast. Õpetajaid oli 56 ja klassikomplekte 27. https://web.archive.org/web/20160106175744/http://www.marjamaa.edu.ee/ajalugu (vaadatud 06.01.2016) "Märjamaa vald ütles üles töölepingu koolidirektoriga" ERR, 10. detsember 2019 Kooli koduleht
Orienteerumisklubi Orion

Orienteerumisklubi Orion (lühendatult OK Orion) on Eesti orienteerumisklubi. Klubi asutati Tallinnas 24. aprillil 1979. aastal. Klubi esimene esimees oli akadeemik Udo Margna. Klubi on korraldanud orienteerumisvõistlusi, orienteerumispäevakuid ja rogaine. 2005. aastal korraldas OK Orion Nõval 2. Euroopa rogaini meistrivõistlused. Klubi liikmetest on tuntumad Viiu Rebane, kes aastatel 1966–1986 võitis Eesti orienteerumise meistrivõistlustel kokku 59 medalit (20 kulda, 24 hõbedat, 15 pronksi). OK Orioni liige Leida Sevruk tuli mitu korda veteranide maailmameistriks orienteerumisjooksus (vanuseklassides N80, N85 ja N90). Oma tippspordi karjääri algaastatel (1999–2001) oli OK Orioni liige ka Olle Kärner. Eesti spordiregister. Orienteerumisklubi Orion "OK Orion. Klubi ajaloost". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuli 2015. Vaadatud 6. jaanuaril 2016. "II Euroopa Rogainimeistrivõistlused". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 6. jaanuaril 2016. "ESBL sporditulemused. Viiu Rebane". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 6. jaanuaril 2016. OK Orioni koduleht
Michel Galabru

Michel Galabru (27. oktoober 1922 – 4. jaanuar 2016 Pariis, Prantsusmaa) oli prantsuse teatri- ja filminäitleja. Ta oli tuntud eelkõige komöödianäitlejana. Tema kuulsaim filmiroll oli seersant Jérôme Gerber Saint-Tropez' sandarmi sarja filmides. Ta mängis kokku enam kui 250 filmis.
Metallide elektrokeemiline pingerida

Metallide elektrokeemiline pingerida (ka metallide aktiivsuse rida, metallide pingerida) on metallide järjestus nende redokspaaride standardpotentsiaalide kasvavas järjekorras. Metallide elektroodipotentsiaalide rea nullpunktis on vesinik Sellest vasakul (tabelis eespool) olevate metallide elektrokeemiline potentsiaal on nullist väiksem (miinusmärgiga) ja paremal (tagapool) olevate metallide potentsiaal nullist suurem. Pingereas on metallid oksüdatsioonivõime kahanevas järjestuses, seega kõige kergemini oksüdeerub (loovutab elektrone) liitium. Pingerea lõpus asuvad metallid on väärismetallid. Nende on keemiline aktiivsus on madal, nad on küllaltki inertsed elemendid. Pingerida iseloomustab metallide redoksomadusi vesilahustes. Pingereas vasakul (tabelis ülalpool) asetsev (negatiivsema elektroodipotentsiaaliga) metall on võimeline soolade vesilahustest välja tõrjuma kõiki temast paremal (tabelis allpool) olevaid (positiivsema elektroodipotentsiaaliga) metalle. Näiteks Zn + Cu2+ → Zn2+ + Cu. Pingereas vesinikust eespool asetsevad metallid on võimelised mitteoksideerivate hapete lahustest vesinikku välja tõrjuma. Kui kaks metalli elektrolüüdilahuses (ka vees või niiskes õhus) kokku puutuvad, korrodeerub kõigepealt pingereas eespool olev metall. ENE 7. köide, 1994 Elektroodipotentsiaalid, elektrokeemiline tasakaal
Annekatrin Kaivapalu

Annekatrin Kaivapalu (kuni 1990 Annekatrin Vester; sündinud 22. juulil 1963 Tallinnas) on eesti keeleteadlane. Ta on lõpetanud 1981. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning 1986. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse erialal. Annekatrin Kaivapalu oli aastail 1990–1993 Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudis aspirant ning 1995–1999 Tallinna Pedagoogikaülikooli magistrant, sai magistrikraadi soome filoloogia erialal. Aastail 2002–2005 oli ta Jyväskylä Ülikoolis doktoriõppes, kaitses 2005. aastal väitekirja "Lähdekieli kielenoppimisen apuna" ning sai doktorikraadi. Aastail 1986–1989 töötas Annekatrin Kaivapalu Tallinna 4. Keskkoolis eesti keele, kirjanduse ja soome keele õpetaja ning Tallinna Pedagoogilises Instituudis eesti keele ja kirjanduse kateedris õpetajana ning aastail 1994–2003 Kärdla Keskkoolis eesti keele, kirjanduse ja soome keele õpetajana. Aastail 2004–2013 oli ta Soomes Jyväskylä ülikooli ja alates 2006. aastast on Tallinna Ülikooli õppejõud (dotsent). 2017. aastal valiti Annekatrin Kaivapalu Turu Ülikooli soome keele professoriks. Monikko kontekstissa ja kontekstitta. Virolaisten ja venäläisten taivutustestin tuloksia. // Yhdeksän tutkielmaa suomesta toisena ja vieraana kielena. Jyväskylä, 1999 Eesti ja soome (üli)õpilaste arvamusi emakeelest (kaasautor P. Muikku-Werner). // ES ar. Trt, 2000; Lähtekieli kielenoppmisen apuna. // Jyväskyla Sudies in Humanities 44 (2005) Reeglid ja analoogia võõrkeeleõppes soome mitmusevormide käänamise näitel. // Eesti Rakenduslingvistika Ühingu ar. Tln, 2006 Morphology in transition: plural inflection of Finnish nouns by Estonian and Russian learners (kaasautor M. Martin). // Acta Ling. Hungarica 54 (2007) 2 Lähtekeele mõju korpuspõhine uurimine. // Õppijakeele analüüs: võimalused, probleemid, vajadused. Tln, 2008 Vironkielisen suomenoppijan äidinkieli – ongelma, haaste vai voimavara? // Virittäjä 3 (2009) Metalingvistiline teadlikkus võõrkeeleõppes: oma keel võõras peeglis. // Lähivõrdlusi 19 (2010) Mõnede eesti sõnajärjemallide psühholingvistilisest reaalsusest. // Eesti Rakenduslingvistika Ühingu ar. Tln, 2010 Peeter Järvelaid. Eestlannast saab Turu Ülikooli soome keele professor. Eesti Päevaleht (Rootsi), 26. aprill 2017 Annekatrin Kaivapalu Eesti Teadusinfosüsteemis Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 1610-1611 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Kurti Vool

Kurti Vool (sündinud 7. veebruaril 1943 Tõugu külas Haljala vallas) on eesti karikaturist. Tema koolitee algas Varangul, 1961. aastal lõpetas Rakvere I keskkooli. Tallinna Polütehnilise Instituudi lõpetas 1969. aastal mehaanika erialal. Töötanud teadus-tootmiskoondises Mistra konstruktori ja projekti peakonstruktorina, Tallinnas Eesti Riiklikus Nukuteatris nukumehaaniku, hiljem direktori asetäitjana tehnika alal, ASis Univoice müügi tehnilise konsultandina, Rakvere KITis peakonstruktorina. Astera AS projekteerija. Teinud kaastööd huumori- ja satiiriajakirjale Pikker ja lasteajakirjale Täheke. Osalenud karikatuurinäitustel Tallinnas, Riias, Vilniuses, Peterburis, Gabrovos, Anconas; isikunäitused aastatel 1978, 1982, 1995. Toomas Kall, karikatuurikogumik "Kuueteistkümnemäng", karikatuurid joonistanud Hugo Hiibus, Edgar Valter, Olimar Kallas, Elle Tikerpäe, Heinrich Valk, Kurti Vool, Jüri Kerem, Kaja Põder, Rein Lauks, Priit Pärn, Mati Kütt, Toomas Kall, Ülo Emmus, Ilja Popovitš, Hillar Mets, Andrus Peegel (Kunst 1982) “Arva ära” (1987) Edgar Spriit, karikatuurikogumikus "Homo Novus", kujundaja Rein Lauks, (Perioodika 1988), ISBN 5797901358 “Mõtle ja mängi” (1990) “Soome-eesti eksitussõnastik” (1991) “Suur Must” (1992) 1976 – karikatuurinäitus "Meist ja meie linnast" 1983 – ETKVL Kaubandusliku Inventari Tehases isikunäitus 1976 – karikatuurivõistlus "Meist ja meie linnast", Eesti NSV Siseministeeriumi Riikliku Autoinspektsiooni eripreemia 1982 – Eesti NSV Ajakirjanike Liidu ja ajakirja Pikker karikatuurivõistluse I koht 1988 – Moskva rahvamajandussaavutuste näituse personaalpreemia[viide?] Tõsine mees - naljakad pildid. Virumaa Teataja, 31. mai 2008
Roswell

Roswell on linn Ameerika Ühendriikides New Mexico osariigis, Chavesi maakonna halduskeskus. Roswell on tuntud seal 1947. aastal väidetavalt toimunud juhtumi tõttu, mille käigus olevat alla kukkunud ufo. Linnas asub ufomuuseum. Roswellis on sündinud näitleja Demi Moore ja laulja John Denver. Linna koduleht
Rahvasport

Rahvasport on sport, mille keskseks motiiviks on kehaline aktiivsus tervise säilitamiseks ja tugevdamiseks ning kehaliste võimete arendamiseks. Rahvasporti eristatakse sageli saavutusspordist. Samas ei tähenda rahvasport tingimata võistlusmomendi puudumist. Ka rahvaspordivõistlustel võisteldakse sageli auhindadele, konkurents võib olla tugev ja auhinnad arvestatava väärtusega. Teiselt poolt ei ole piirid rahvaspordi, tervisespordi, liikumisharrastuse ja harrastusspordi mõistete vahel selged, mõnikord kasutatakse neid sünonüümidena, kuid sageli ka eristatakse nende mõistete mahte. Eesti Olümpiakomitee endine president Mart Siimann on väitnud: "Ei ole üheselt mõistetavat selgust mõistetes – rahvasport, tervisesport, liikumisharrastus." Rahvaspordina harrastatakse väga erinevaid spordialasid, sealhulgas jooksmist, suusatamist, ujumist, autosporti, matkasporti, tennist, lauatennist, malet ja kabet. Eesti tuntumad ja osavõturohkemad rahvaspordiüritused on Tartu Maraton, SEB Tallinna Maraton, Suurjooks ümber Viljandi järve, Paide-Türi Rahvajooks, Jüri Jaansoni Kahe Silla Jooks, Eesti Ööjooks, Tartu Rattamaraton, Roheliste Rattaretk, Tallinna orienteerumisneljapäevakud. Nõukogude perioodil korraldati Eesti erinevais paigus osavõturohkeid rahvamatku. 2014. aasta oli Eestis kuulutatud liikumisaastaks. Liikumisaasta 2014 raames korraldati üle Eesti kokku umbes 1700 rahvaspordiüritust. Tõnu Pääsuke: saavutussport on veduriks rahvaspordile. Hiiu Leht, 13. juuni 2014[alaline kõdulink] Kuusalu valla spordi arengukava 2014–2020 Mart Siimann. Sport ja Eesti Olümpiakomitee[alaline kõdulink] "Liikumisaasta 2014". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. jaanuar 2016. Vaadatud 6. jaanuaril 2016. Kenny Kivikas. Rahvaspordiürituste atraktiivsust kujundavad tegurid Eestis. Magistritöö. Tartu Ülikooli Pärnu Kolledž. Pärnu 2015 Vana aja asjad: Rahvasport (ETV 2004)
Spirit

Spirit võib tähendada mitut asja. Spirit (Wisconsin), linn USA-s Wisconsini osariigis. Spirit (kulgur), NASA Marssi uurinud kulgur. Spirit (album), Soome bändi Reckless Love'i 2013. aastal ilmunud album.