laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nenê (jalgpallur)

Anderson Luiz de Carvalho (mängijanimega Nenê; sündinud 19. juulil 1981 Jundiaís) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Juventude. Ta alustas klubikarjääri 1999. aastal Paulistas. Lisaks kodumaa klubidele on ta karjääri jooksul mänginud veel Hispaania, Prantsusmaa, Katari ja Inglismaa klubides. Hooaegadel 2007–08 ja 2009–10 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigaklubis Monaco. Viimasel hooajal lõi ta Monaco särgis kõrgliigas 14 väravat ning valiti liiga parimaks välismängijaks. Aastatel 2010–2013 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigaklubis Paris Saint-Germain. Hooaegadel 2010–11 ja 2011–12 valiti ta Prantsusmaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2011–12 lõi ta kõrgliigas 21 väravat, jagades sellega liiga hooaja suurima väravaküti arvestuses koos Olivier Giroudiga esikohta. 2018. aasta jaanuaris sõlmis ta kahe aasta pikkuse lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga São Paulo. 2019. aastal suundus ta Fluminensesse. Pärast seda on ta mänginud veel Vasco da Gamas ja Juventudes. Paulista Campeonato Brasileiro Série C: 2001 Paris Saint-Germain Ligue 1: 2012–13 Vasco da Gama Campeonato Carioca: 2016 "Negócio fechado: Nenê reforça o São Paulo por duas temporadas". Universo Online. 26.1.2018. Vaadatud 22.9.2018
Siyabuswa

Siyabuswa on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Nkangala ringkonnas. Aastatel 1981–1986 oli Siyabuswa KwaNdebele bantustani pealinn. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Siyabuswa elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,47%, India või Aasia päritolu inimesi 0,34%, värvilisi 0,06%, valgeid 0,03% ja teisi 0,10%. Ndebele keelt pidas emakeeleks 71,24% inimesi, pedi keelt 11,32%, suulu keelt 6,71%, sotho keelt 2,85%, svaasi keelt 1,95%, tsonga keelt 1,49%, inglise keelt 1,16% ja tsvana keelt 1,11%. https://census2011.adrianfrith.com/place/872026
954

954. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad Aastad: 949 950 951 952 953 - 954 - 955 956 957 958 959 ... ... Louis IV, Prantsusmaa kuningas
Diego Souza

Diego de Souza Andrade (sündinud 17. juunil 1985 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, ründav poolkaitsja või ründaja. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Grêmio. Ta on peaaegu kogu oma klubikarjääri veetnud Brasiilias ning mänginud kokku kümne Brasiilia klubi meeskonnas. Aastatel 2008–2010 mängis ta Palmeirases. 2008. ja 2009. aasta hooajal valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu ja 2009. aastal lisaks kõrgliiga parimaks mängijaks. 2011. aasta hooajal mängis ta Vasco da Gamas ning taas valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2016. aastal lõi ta Brasiilia kõrgliigas Sport Recife särgis 14 väravat, millega oli liigas kahe teise mängija kõrval hooaja parim väravakütt. Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 11. oktoobril 2009 mängus Boliivia vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 2017. aasta juunis sõprusmängus Austraalia vastu. Fluminense Campeonato Carioca: 2005 Flamengo Copa do Brasil: 2006 Grêmio Campeonato Gaúcho: 2007 Palmeiras Campeonato Paulista: 2008 Vasco da Gama Copa do Brasil: 2011 Sport Campeonato Pernambucano: 2017
953

953. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad Aastad: 948 949 950 951 952 - 953 - 954 955 956 957 958 ... ... ...
Põlletamine

Põlletamine oli eesti talupojapulmas pruudile põlle ettesidumine, sest põll oli abielunaise kohustuslik riideese. Reeglina järgnes see tanutamisele ja moodustas sellega koos siirderiituse välise, nähtava külje. Põlletamine oli küll laialdaselt tuntud, kuid ei olnud pulmariituse vältimatu osa. Tava oli kombeks peamiselt Põhja-Eestis. Kohati tehti seda ka enne tanutamist, isegi mõrsjakodus ning enne kirikusse sõitmist; teisal on see seotud mõrsja ehtimisega ja veimevaka jagamisega. Põlle etteseadja ehk põlletaja oli tavaliselt peiupoiss või pruudivend. Nagu tanu pähe, nii sobitati ka põlle ette kolmel korral. Kui algselt tõsine, maagilise sisuga tava muutus mänguliseks naljatluseks, siis suurenes ka sobituste arv. Pärast katsetusi leiti siiski põllele õige koht ja see seoti ette: tanutatud ja põlletatud mõrsjast sai noorik. Põlletamisele järgnes tavaliselt kohe põlle lappimine. Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 321 Ülo Tedre. Pulmasõnastik III
Põlle lappimine

Põlle lappimine, ka põlle paikamine, oli eesti talupojapulmas pulmarituaali eraldi episood ning järgnes põlletamisele. Põlle lappimise algatas pruudi vend. Kurtes, et peigmees on ostnud katkise põlle, kutsus ta pulmalisi põlle lappima (nt Lüganuse, Juuru, Märjamaa, Laiuse jne). Põll asetati õlgedega kaetud põrandale ja seda tuli pulmalistel rahaga katta. Esimese mündi heitis peig. Peiupoisid tõid pulmalisi ükshaaval põlle lappima. Pruudi vend näitas piitsavarrega, siin on auk ja siin auk! Auku sobis lappida hõbe-, mitte vaskrahaga, hiljem pandi juba paberraha. Et pruudile tööd muretseda, siis visati tihti rahad õlgedesse (Audru). Mõnel pool raha pandi koguni võistu: pruudi sugulane pani raha ja ütles: «Pruudi käsi peal!», siis pani peigmehe sugulane ja ütles «Peigme käsi peal» (Põltsamaa) jne. Ülo Tedre. Pulmasõnastik III Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 321 Põlle lappimine, TLM _ 207 G 254, Tallinna Linnamuuseum
952

952. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad Aastad: 947 948 949 950 951 - 952 - 953 954 955 956 957 ... ... ...
Pulmaviin

Pulmaviin oli alkohoolne jook eesti talupojapulmas. Pulmaviin oli meega magustatud ja naistepunaga värvitud viin. Pulmaviin oli ka pulmapassiks. Kuigi pulmakommetes on rohkesti mainitud viina, ei tähenda see, et pulmades oleks palju joodud. Põhiline pulmajook oli õlu. Viin oli mõneti rituaalne jook, mida pakuti lonksu kaupa ja joodi kindlatel puhkudel. Värvitud viin taandus kasutuselt tavalise viina ees 19. sajandi teise poole jooksul. Ülo Tedre. Pulmasõnastik III Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 321
Koitjärv (perekonnanimi)

Koitjärv on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Koitjärv uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Anderson, Graustein, Gross, Habicht, Hirsch, Kirstein, Köök, Kraupmann, Kreitsberg, Kriegeberg, Kriegerberg, Kronfeld, Kuktaal, Küttmann, Lätlane, Linzbach, Lusmann, Sidok, Uljata, Zeisig. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Koitjärv Eestis 18 mehel ja 19 naisel. Teet Koitjärv (*1963), riigiametnik ning looduskaitse- ja omavalitsustegelane. "Koitjärv". Onomastika. Vaadatud 22.09.2018. "Perekonnanimede statistika". Eesti Statistika. 01.01.2021. Vaadatud 18.07.2021.
Klaarpõll

Klaarpõll oli 19. sajandil Eestis eriti pidulik naiste riietusese, mis valmistati õhukesest klaasbatistist ja mida ehtisid suured tikitud lilled. Eesti rahvakultuuri leksikon. Toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 229
Suurbritannia peaministrite loend

Siin on loetletud Suurbritannia peaministrid. Suurbritannia riigipeade loend
951

951. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad Aastad: 946 947 948 949 950 - 951 - 952 953 954 955 956 ... ... ...
Pruudipõll

Pruudipõll oli 19. sajandi lõpupoole Muhus sealses pulmatraditsioonis kasutatud põll. Põll oli omakootud poolvillasest materjalist ning punast või oranži värvi. Põll valmistati üleni pappalusel ja kaunistati helmestikandi, kuljuste, müntide jm. ripatsitega. Eesti rahvakultuuri leksikon. Toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 229
Kiutpõll

Kiutpõll oli 19. sajandil Muhus kasutatud põll. Põll oli omakootud poolvillasest materjalist ning pikitriibuline. Põlle pappkõvendil olevat värvilist alast kaunistasid kardpael, ristpistes tikand, piiprellid jms. Eesti rahvakultuuri leksikon. Toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 229
Hayabusa 2

Hayabusa 2 (jaapani keeles はやぶさ2 'rabapistrik 2') on Jaapani kosmoseagentuuri JAXA kosmoseaparaat, mille eesmärk on uurida asteroidi 162173 Ryugu ja tuua sellelt Maale pinnaseproove. Missioon startis 3. detsembril 2014 Tanegashima Kosmosekeskusest ja jõudis Ryugu orbiidile 27. juunil 2018. Hayabusa 2 võttis Ryugult pinnaseproovid 21. veebruaril ja 5. aprillil 2019. Aparaat uuris Ryugut novembrini 2019 ja asus seejärel tagasiteele Maa suunas. Kapsel pinnaseproovidega eraldus aparaadist 220 000 km kaugusel Maast ning see maandus 5. detsembril 2020 Austraalias Woomeras. Hayabusa 2 suundus uurima asteroidi 1998 KY26, mille juurde saabub 2031. aastal. Hayabusa 2 on edasiarendatud Hayabusast, mis uuris aastatel 2005-2007 asteroidi 25143 Itokawa. 21. septembril 2018 eraldusid Hayabusa 2 küljest kaks kulgurit, mis maandusid edukalt Ryugu pinnale. "Imaging Ryugu from an altitude of 6km". JAXA Hayabusa 2 Project. Vaadatud 22. september 2018. "Hayabusa-2: Japan spacecraft leaves asteroid to head home". BBC News. Vaadatud 8. detsember 2020. "Hayabusa-2: Capsule with asteroid samples in 'perfect' shape". BBC News. Vaadatud 8. detsember 2020. "Japan's Hayabusa2 aims to probe asteroid "1998KY26" in 2031". Kyodo News. Vaadatud 8. detsember 2020. "Hayabusa". NASA. Vaadatud 2. oktoober 2018. "MINERVA-II1: Successful image capture, landing on Ryugu and hop!". JAXA Hayabusa 2 Project. Vaadatud 22. september 2018.
Kraupmann

Kraupmann (Kraupman) on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kraupmann-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Koitjärv. Kraupmann (Kraupman) on unikaalne perekonnanimi, mida on pandud vaid Albu mõisas Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal ühele perele. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga perekonnanime Kraupmann kandvaid inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. "Kraupmann". Onomastika. Vaadatud 22.09.2018. "Nimede statistika". Eesti Statistika. 01.01.2021. Vaadatud 24.07.2021.
Eesti Kool

Eesti Kool on olnud mitme väljaande nimi: Eesti Kool (ajakiri, 1935) Eesti Kool (ajakiri, 1918) Eesti Kool (jätkväljaanne, 1965)
950

950. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - 950. aastad - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad Aastad: 945 946 947 948 949 - 950 - 951 952 953 954 955 ... ... ...
Rüpepoiss

Rüpepoiss oli eesti talupojapulmas pruudile peiukodus tavaliselt esimese söömise ajal sülle pandud poiss, kes jäi sinna söögiajaks. Rüpepoisiks valiti enamasti peiu kõige noorem meessoost sugulane või ristilaps. Lapsele andis mõrsja pärast sukad ja vöö või kindad (nt Haljala, Kuusalu, Vigala, Pärnu jne). Tegemist on viljakusmaagilise tavaga, mille eesmärgiks oli, et pruudil oleks hea lasteõnn ning noorpaari esimene laps oleks poisslaps. Mõnes kohas on last nimetatud ka sülepoisiks (Keila, Pöide, Tori, Tarvastu jne). Lisaks oli tava rakendamise aeg mõneti erinev: sülepoiss pandi mõrsjale sülle kohe, kui ta peiu koju jõudis; pärast söömist, ent enne põlle lappimist; õhtusöögil; esimesel hommikul peiukodus enne nooriku tantsitamist. Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 321 Ülo Tedre. Pulmasõnastik III
Pulmakott

Pulmakott oli pulmaliste poolt pulma kaasa toodud toidukott. Pulmakott oli üle maa tuntud. Vallalised kutsutud pulmalised tulid enamasti ilma kotita. Kutsutud abielus või perekonnaga pulmaliste kaasavõetav toidukott sisaldas tavaliselt leiba ja saia või kahte sorti leiba; soolaliha või kuivatatud-suitsutatud lamba- või seakintsu; lännikuga võid, 19. sajandi teisel poolel ka pool toopi viina. Lisaks võeti kaasa kohupiima, sõira, kartuleid, piima, mune. Tavas avaldub omaaegse küla vastastikune abistamine. Pulmakoti toojale andis perenaine mõnikord pudelist pulmaviina rüübata. Etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn. 1995. lk 151 Ülo Tedre. Pulmasõnastik IV
949

949. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad - 940. aastad - 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad Aastad: 944 945 946 947 948 - 949 - 950 951 952 953 954 ... ... ...
NGINX

NGINX on vabavaraline tarkvara, mida kasutatakse peamiselt veebiserverina. Lisaks saab seda kasutada kirjade-postiteenuse puhverserverina (IMAP, POP3, SMTP) ja ka koormuse jaoturina (inglise k. load balancer) HTTP, TCP ja UDP serveritele. Igor Sysoev alustas projektiga aastal 2002 ning kirjutas NGINX-i esialgu C10K probleemi lahendamiseks. C10K probleemi näol on tegemist 1999. aastal Dan Kegeli loodud terminiga selgitamaks veebiserverite suutmatust toime tulla rohkete samaaegsete ühendustega. Oma sündmuspõhise ja asünkroonse arhitektuuriga sai NGINX-st kiiresti kõige kiirem saadaval olev veebiserver. Pärast projekti vabavaraliseks muutmist aastal 2004 hakkas projekt eksponentsiaalset arenema ning Sysoev otsustas asutada ettevõtte NGINX, Inc. (aastal 2011). Ettevõtte eesmärk oli toetada platvormi arendust ning turule toodi toode nimega NGINX Plus, mille näol on tegemist laiendatud funktsionaalsusega eelkõige ettevõtetele suunatud kaubandusliku tootega. NGINX'st on kaks versiooni - OSS NGINX ja NGINX Plus. Viimane pakub mitmeid lisa funktsionaalsusi, mida OSS NGINX's ei ole. HTTP/TCP/UDP koormusejaotur (inglise k. Load Balancer) Sisu vahemälusse salvestamine (inglise k. Content Cache) Veebiserver (inglise k. Web Server) Julgestuskontrollid (inglise k. Security Controls) Dünaamilised moodulid (inglise k. Dynamic Modules) Seire (inglise k. Monitoring) Kõrgkäideldavus (inglise k. High Availability (HA)) Kubernetes Ingress kontroller (inglise k. Kubernetes Ingress Controller) Programmeeritavus (inglise k. Programmability) Meedia voogedastus (inglise k. Streaming Media) Amazon Linux 2017.09 (x86_64) Amazon Linux 2 LTS (x86_64) CentOS 6.5+ (i386, x86_64) 7.0+ (x86_64, ppc64le) Debian 8.0 (i386, x86_64) 9.0 (i386, x86_64) FreeBSD 10.4+ (x86_64) 11.1+ (x86_64) Oracle Linux 6.5+ (i386, x86_64) 7.0+ (x86_64) Red Hat Enterprise Linux 6.5+ (i386, x86_64) 7.0+ (x86_64, ppc64le) SUSE Linux Enterprise Server 12, 12 SP1 (x86_64) Ubuntu 14.04 LTS (i386, x86_64, aarch64) 16.04 LTS (i386, x86_64, ppc64le, aarch64) 18.04 LTS (x86_64) Novembris 2018 läbi viidud Netcrafti Veebiserverite uuringust selgus, et NGINX omab on 21.71 protsendilist turuosa veebiserverite tootjate hulgas. Tänu sellele on NGINX positsioneerinud end Microsofti järel teisele kohale. Uuringus osales 1,652,185,816 lehekülge, 226,752,928 unikaalset domeeni ja 8,048,899 veebiserverit. Nginx Changes Coding Style NGINX Licence NGINX glossary Mobily, Tony (2012). "Interview with Igor Sysoev, author of Apache's competitor NGINX". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. oktoober 2013. Vaadatud 23. septembril 2018. Dan, Kegel (1999). "The C10K problem". Igor Sysoev NGINX Features NGINX technical specs "Netcraft Web Server survey". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. november 2018. Vaadatud 27. novembril 2018.
USS Enterprise

USS Enterprise on mitme aluse nimi: USS Enterprise (CVN-65), tuumalennukikandja (1961–2017)
Koloti

Koloti on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Capricorni ringkonnas Polokwane vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Koloti elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,75%, värvilisi 0,17%, valgeid 0,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,02% ja teisi 0,01%. Pedi keelt pidas emakeeleks 95,37%, suulu keelt 1,07%, ndebele keelt 0,61% ja inglise keelt 0,58%. https://census2011.adrianfrith.com/place/974024
Aleknonys

Aleknonys on küla Leedus Alytuse rajoonis Simnase vallas. Aleknonys asub Žuvintase järve kaldal. Külas on Žuvintase biosfäärikaitseala direktsioon. [1]
948

948. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad - 940. aastad - 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad Aastad: 943 944 945 946 947 - 948 - 949 950 951 952 953 ... ... ...
Elandskraal

Elandskraal on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Sekhukhune ringkonnas Ephraim Mogale vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Elandskraali elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,42%, India või Aasia päritolu inimesi 0,30%, värvilisi 0,27% ja teisi 0,02%. Pedi keelt pidas emakeeleks 80,61% inimesi, tsonga keelt 5,36%, suulu keelt 4,85%, ndebele keelt 3,06%, tsvana keelt 1,69% ja svaasi keelt 1,17%. https://census2011.adrianfrith.com/place/983005
Meteliai

Meteliai on küla (endine linn) Leedus Lazdijai rajoonis Seirijai vallas. Küla asub Metelysi ja Dusia järvede vahelisel kahe kilomeetri laiusel maaribal. Meteliais on Meteliai regionaalpargi direktsioon. Küla lähistel Širvintase metsas kasvavad looduskaitse all olevad Širvintase suur tamm ja õõnes tamm, vaatamisväärsuseks on veel aastal 1822 valminud katoliku kirik. Küla on nime saanud Metelysi järve järgi. Kohaliku legendi kohaselt on külale nime andnud münt (leedu keeles mėta). Teise rahvapärimuse kohaselt tuleb küla nimi metssigadest (kohalikus murdes meiteliai). Küla ümbruse metsades olevat sigadele ajujahti peetud ja see seajooksutamisepaik (meiteliai atbėga) lühenenud siis Meteliaiks. Küla kohta pärinevad esimesed teated aastast 1508. See kuulus algul Simnase mõisale, mis oli riigimõis. Küla kuulus Trakai vojevoodkonda ja Trakai maakonda. Aastal 1574 rajati sinna kuninglikud hobusetallid, kuigi küla elanike traditsiooniliseks tegevusalaks jäi kalakasvatus. Esimesteks teadaolevateks omanikeks olid Sakavičiused, seejärel Radziwillid ja alates XVII sajandist Sapiehad. Aastal 1619 valmis esimene sealne kirik ja Meteliaist sai kohaliku kihelkonna keskus. XVII sajandil sai Meteliai ka linna staatuse. Aastast 1800 kujunes sealne mõis riigimõisaks. Aastail 1818-1822 ehitati Meteliaisse uus kirik, ent vana kiriku sisustus säilitati. Aastal 1822 rajati ka Dusia järve äärde Kryžiai kabel, kus asub koopia Baruny Jumalaema ikoonist. Meteliai kaotas linnaõigused aastal 1832. Tsaariajal oli asula venekeelne nimekuju Метеле Aastal 1823 elas Meteliais 69 juuti, külas oli 549 elanikku ja lisaks veel 187 elanikku Meteliai mõisas. Teise maailmasõja järel tegutsesid Meteliai ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude võimud küüditasid neli Meteliai elanikku. Nõukogude perioodil oli küla kalakasvatusmajandi keskasulaks. Meteliai kirik Väljak Meteliais Meteliai kirikuaed Kryžiai kabel Širvintase suur tamm Metelysi järv [1] Национальный атлас Беларуси, Mińsk 2002, lk. 266-267. Метеле. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Kd. 19 (37) : Мекенен — Мифу-Баня. С.-Петербургъ, 1896., 167 lk. Kazys Misius. Meteliai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. XIV (Magdalena-México). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008. 764 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Évora

Évora on linn Portugalis Alentejos, Évora ringkonna ja Évora valla keskus. Évora vald on üks Portugali suurimaid, selle pindala on 1307,08 km² Évora vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Linnas on toomkirik ja Évora ülikool. http://www.cm-evora.pt/
36

◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 0. aastad | 10. aastad | 20. aastad | 30. aastad | 40. aastad | 50. aastad | 60. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 32 | 33 | 34 | 35 | 36 | 37 | 38 | 39 | 40 | ► | ►► 36. aasta oli 1. sajandi 36. aasta. Vana-Rooma konsuliteks olid Sextus Papinius Allenius ja Quintus Plautius ... ...
Pulmanaljad

Pulmanaljad olid Eesti talupojapulmas tembutamised pulmaliste lõbustamiseks pulmarituaalide vaheaegadel. Pulmanaljad olid nii ajaviiteks kui rahakogumiseks mõeldud ettevõtmised. Kui talupojapulmades rituaalne osa aja jooksul vähenes, siis suurenes just pulmanaljade osakaal. Pärimusliku tausta, ent tugeva improvisatsioonilise lisandiga pulmanaljad olid põhiliselt kahesugused: ühelt poolt teatavad talitused (näit rehepeksmine, kohtumõistmine, tohterdamine, oksjonipidamine, titeristimine, veski tegemine jne.), teiselt poolt maskeeringud (loomad, teatud tüüpi inimesed jne). Pulmanaljad olid teatavaks võistluseks saajarahva ja vakarahva vahel. Ühed pulmalised (peiupoolsed mõrsjakodus ja vastupidi) püüdsid pulmamajast ära viia pruuti, tüdrukuid, pulmalauda jms., kuna vastaspool pidi valvama ja neid takistama. Levinumad pulmanaljad olid veel ebamõrsja esitamine; peiupoiste ja pruuttüdrukute karistamine, kui nad kombekohaselt koos ei maganud; võltslaulatus; kupulaskmine; arstimine jne. ja muud töid-talitusi matkivad mängud. pulmapukk pulmahani pulmahobune pulmakell pulmakohus pulmaratsanik pulmasünnitaja pulmatohter valeviinad valtsnoorik Ülo Tedre. Pulmasõnastik III Eesti rahvakultuuri leksikon. Toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 224
Pulmaleib

Pulmaleib oli eesti talupojapulmadeks küpsetatud leib - odrajahust karask, kakk või odraleib. 19. sajandi keskpaiku tehti pulmaleib kodus jahvatatud ja hästi sõelutud rukkijahust, segatud keeva veega, leiba nimetati peenleivaks. Hiljem hakati pulmaleiba tegema veskis jahvatatud rukkipüülist. Magushapu peenleib oli eesti talus pühade-, pulma- ja matuseleivaks veel 1930. aastate paiku. Pulmaleibade kuju erines tavaleibade omast ning suurus sõltus pulmaliste arvust. Pulmaleivaga olid seotud mitmed noorpaarile leivaõnne taotlevad kombed. Nii pidi kogu pulmapeo ajal üks terve leivapäts puutumatult seisma. See tagas uskumuste kohaselt perekonnale õnne ja peletas eemale toidumured. Pulmaleib oli tavalisest maitsvam ja suurem, sageli rattakujuline, mitmesuguste märkidega ehitud leib. Leib oli laual (laua otstel) juba enne pulmaliste tulekut, leiba võisid lõigata ainult pulma ametmehed - pruudikodus pruudivend, peiukodus ajumees või isamees. Etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn. 1995. lk 152 Ülo Tedre. Pulmasõnastik III
Sonop

Sonop on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Madibengi vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sonopi elanikest mustanahalisi aafriklasi 80,45%, valgeid 18,85%, värvilisi 0,56%, India või Aasia päritolu inimesi 0,06% ja teisi 0,11%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 38,17%, afrikaani keelt 18,32%, tsonga keelt 15,98%, pedi keelt 10,06%, suulu keelt 3,45%, venda keelt 2,75%, inglise keelt 2,43%, sotho keelt 2,04%, ndebele keelt 1,48%, koosa keelt 1,36%, svaasi keelt 0,83%, viipekeelt 0,14% ja teisi keeli 2,98%. https://census2011.adrianfrith.com/place/661038
Mooinooi

Mooinooi on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Madibengi vallas. Mooinooi on kaevanduslinn, piirkonnas kaevandatakse plaatinat ja kroomi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mooinooi elanikest valgeid 58,42%, mustanahalisi aafriklasi 37,95%, värvilisi 2,89%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21% ja teisi 0,51%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 59,22% inimesi, tsvana keelt 13,13%, inglise keelt 5,73%, sotho keelt 5,36%, koosa keelt 4,67%, tsonga keelt 3,36%, suulu keelt 2,46% ja pedi keelt 2,35%. MTE Mooinooi EXPO 2018 Mining Online https://census2011.adrianfrith.com/place/661048
Sandfontein

Sandfontein on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Moses Kotane vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sandfonteini elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,66%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15%, värvilisi 0,14%, valgeid 0,02% ja teisi 0,02%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 73,37% inimesi, pedi keelt 11,09%, tsonga keelt 4,06%, koosa keelt 3,63%, suulu keelt 2,32%, sotho keelt 2,05% ja inglise keelt 0,99%. https://census2011.adrianfrith.com/place/664066