laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Loogika mõisteid

Siin on loetletud loogika mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y A posse ad esse non valet consequentia - Ab esse ad posse valet, a posse ad esse non valet consequentia - Ab absurdo - Abduktsioon - Absurdsus - Aleetilised modaalsused - Algmõiste - Analüütiline otsustus - Analüütiline propositsioon - Argumentum ad hominem - Argumentum ad verecundiam - Arutlus - Arutlusviga Circulus vitiosus - Curry-Howardi vastavus Deduktiivne arutlus - Deduktsioon - Deontiline loogika - Dihhotoomia - Disjunktiivne süllogism - Disjunktsioon Eeldus - Eksemplar - Eksemplar-lause - Eristamatud Filosoofiline loogika - Füüsiline paratamatus - Füüsiline võimalikkus - Füüsiline võimatus Habemeajaja paradoks - Hägusloogika Idem per idem - Ignoratio elenchi - Implikatsioon - Induktiivne arutlus - Induktiivne loogika - Induktiivne tugevus - Induktsioon - Insolubiilid - Intuitsionistlik loogika Ja - Järeldamine - Järeldus - Järeldus (traditsiooniline loogika) Kahevalentne loogika - Kasutamine ja mainimine - Keel - Kehtestatav valem - Kehtetu arutlus - Kehtetus - Kehtiv arutlus - Kehtivus - Kesktermin - Klassikaline loogika - Kogum - Kolmevalentne loogika - Kompaktsusteoreem - Konjunktsioon - Konnektor - Kontradiktoorsus - Konnotatsioon - Kontingentne propositsioon - Kontingentsus - Koopula - Kvantifikatsioon - Kvantor Lambdaarvutus - Lause - Lausung - Liigierisus - Logitsism - Logos - Loogik - Loogikatehe - Loogiline paratamatus - Loogiline võimalikkus - Loogiline võimatus Mainimine - Maskiga mehe eksitus - Metakeel - Metateooria - Mitmevalentne loogika - Modaalne loogika - Modus ponens - Mudel - Mõtestatud lause Olemasolukvantor - Osaeitav otsustus - Osajaatav otsustus - Otsustus Piisav tingimus - Piisav ja tarvilik tingimus - Porphyriose puu - Predikaat - Predikaatloogika - Predikatsioon - Presupositsioon - Propositsioon - Põhjend - Püsipunktioperaator Russelli paradoks Siis ja ainult siis, kui - Sisu - Soo-liigisuhe - Soomõiste ja liigierisus - Subjekt - Sõna - Sõne - Süllogism - Süllogistika Tarvilik ja piisav tingimus - Tarvilik tingimus - Tautoloogia - "Teine analüütika" - Teooria - Termin - Tunnus - Tõepredikaat - Tõestus - Tõesus - Tõene - Tõeväärtus - Tõeväärtustabel - Tõeväärtustabeli meetod - Tüüp - Tüüp-lause - Tüüp-sõna Valesus - Valetaja lause - Valetaja paradoks - Vastuolulisus - Vastuväiteline tõestus - Venni diagramm - Välistatud kolmanda reegel - Välistav disjunktsioon - Väär - Väärus Õigsus Üksikmõiste - Üksiktermin - Üldeitav otsustus - Üldjaatav otsustus - Üldmõiste Yablo paradoks
1981. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 26. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1981) Eesti 26. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti 1.–16. juulini 1981 Rannus. Järelmatši võitis Kalev Parksepp. Peakohtunik: Jaan Vehlmann
1984. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 29. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1984) Eesti 29. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti 9.–24. juulini 1984 Aseris.
1986. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 31. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1986) Tallinn, 5.–20. märts 1986 (1) Mihhail Kisseljov (Läti) mängis turniiril kaasa väljaspool arvestust Peakohtunik: Peeter Rääk
1987. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 32. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1987) olid Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes, mis toimusid Tallinna Malemajas 22. veebruarist 8. märtsini 1987.
1988. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 33. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1988) Tallinna Malemaja, 4. - 19. mai 1988 Peakohtunik: Peeter Rääk
1989. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 34. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1989) toimusid Tallinna Malemajas 2.–16. mail 1989.
Pärtliöö veresaun

Pärtliöö veresaun oli hugenottide massiline tapmine Pariisis ööl vastu 24. augustit 1572 (pärtlipäeva) ja järgnenud päevil. Pärtliöö veresauna korraldasid katoliiklased Katariina di Medici ja Guise'ide algatusel, et hävitada oma poliitilisi vastaseid ja vabastada kuningas Charles IX hugenottide mõju alt. Kasutati ära, et hugenottide juhtkond oli seoses nende juhi Navarra Henri ja kuninga õe Marguerite de Valois' pulmadega Pariisi kogunenud; tapeti umbes 2000 hugenotti, sealhulgas kuninga mõjukas nõunik admiral Gaspard de Coligny. Tapatalgud korraldati ka provintsides. On teadmata, kui palju inimesi tapeti. Tänapäevased hinnangud kõiguvad 5000 ja 30 000 vahel. Pärtliöö veresaun oli hugenotisõdade pöördepunkt. Paljud tähtsad hugenotid tapeti ja ülejäänutest mõnedki pöördusid katoliiklusse. Allesjäänud hugenotid marginaliseeriti, neil polnud enam tähtsate asjade otsustusõigust. Kuigi Pärtliöö veresaun polnud mingil juhul unikaalne, oli ta 16. sajandi usuvaenustest kõige ohvriterohkem ja tuntum ning jättis kogu Euroopa protestantidele teadmise, et katoliiklus on verejanuline ja ebausaldusväärne religioon.
1990. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 35. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes olid Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes, mis peeti 1990. aastal. Paide, 6.–16. aprill 1990 augustis Vokal
1991. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 36. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1991) Laulasmaa, 30. juuni - 6. juuli 1991 Tallinn, 22 - 27. november
1992. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 37. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1992) Tallinn, 16.-26. jaanuar 1992 Tallinn, 26. jaanuar
1993. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 38. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1993) Tallinn, 15.–25. jaanuar 1993 Tallinn, 5.–11. veebruar 1993
1994. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 39. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes toimusid 24. jaanuarist 1. veebruarini 1994 Tallinnas. Peakohtunik: Peeter Rääk
1995. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 40. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1995) Tallinn, 7. - 17. jaanuar Peakohtunik: Edgar Mitt
1996. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 41. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1996) Tallinn, 2.-12. veebruar 1996
Aare jõgi

Aare (saksa keeles Aare, prantsuse keeles Aar) on jõgi Euroopas Šveitsis, Reini lisajõgi. Vooluhulga poolest on Aare Reini tähtsaim lisajõgi, ületades kaugelt Moselit, Maini ja Neckarit. Algab Berni Alpidest Aare liustikult Grimseli kuru lähedal. Laskunud läbi Hasli oru ja Meiringenist ülalpool asetseva sügava Aare kuristiku, suubub Brienzi juures Brienzi järve. Jungfrau ümbrusest alla voolav Lütschine jõgi suubub Brienzi järve, mille kaudu selle veed jõuavad Aaresse. Aare voolab läbi Interlakeni Thuni järve. Seal võtab ta endasse Kanderi jõe koos Simme ja Engstligega. Brienzi ja Thuni järv on laevatatavad. Pärast Thuni järvest väljumist voolab mööda Šveitsi kiltmaad, algul põhja, muuhulgas ümber Berni linna, hiljem itta. Suubub vasakpoolse lisajõena Reini. Jõe pikkus on 295 või 291 km. Ta on pikim jõgi, mis voolab lähtest suudmeni Šveitsi territooriumil. Valgala pindala on 17 800 või 17 620 km². Langus on 1565 m. Kõrgvesi on kevadel ja suvel. Ülemjooksul on sageli suvised ja talvised tulvaveed. Keskmine vooluhulk on umbes 560 m3/s. Aare jõgi on energiarikas, sellel on mitu hüdroelektrijaama. Ta on laevatatav alates Thuni järvest. Kanali kaudu on ta ühenduses Bieli järvega. Aare jõe ääres asetsevad Bern, Aarau, Thun ja Solothurn . Surb Limmat Linth Sihl Reppisch Reuss Lorze Kleine Emme Sarner Aa Engelberger Aa Schächen Furkareuss Bünz Suhre Wigger Emme Zihli kanal Suze Broye Orbe jõgi Bieli järv Saane jõgi (Sarine) Sense jõgi Schwarzwasser Gürbe Thuni järv Kander Simme Engstligen Lütschine Brienzi järv Grimseli järv Oberaarsee (Ülem-Aare järv)
1997. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 42. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes toimusid Tallinnas 22. veebruarist 4. märtsini 1997.
1999. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 44. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1999) Tallinn, 31. jaanuar - 8. veebruar 1999
2000. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 45. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (2000) Tallinn, 3. – 13. märts 2000 Peakohtunik: Uno Plakk Tallinn, 24. – 27. aprill 2000 Villem Lüüs tuli Eesti meistriks parema koefitsiendi tõttu põhiturniiril.
2001. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 46. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (2001) Tallinn, 2. – 11. märts 2001 Tallinn, 11. – 12. aprill 2001
2002. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 47. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (2002) Tallinn, 8. – 18. märts 2002
2003. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 48. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (2003) toimusid 31. jaanuarist kuni 10. veebruarini 2003. 22. veebruar 2003
2004. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 49. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (2004) 30. jaanuar – 9. veebruar 2004 26. – 27. märts 2004 Järelmatšis peeti kõigepealt kaks partiid põhiturniiri ajakontrolliga, kuna need võitjat ei selgitanud jätkati kahe kiirpartiiga, seejärel aga juba mindi välgu peale, kus kohe esimene partii tõi tulemuse.
2005. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 50. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (2005) 27. jaanuar – 6. veebruar 2005
Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes Esimesed Eesti meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti 1955. aastal. Meistritiitlini on jõudnud 20 kabetajat, neist Raivo Rist on turniiri võitnud 9 korral. Selles arvestuses järgnevad talle Urmo Ilves 9 ja Nikolai Žadin 6 tiitlivõiduga.
Aastaaja tipp

Aastaaja tipp on aastaajast olenev elektrivõrgu kaudu toimuv maksimaalne elektri tarbimine. EuroTermBank Consortium [1] (vaadatud 06.04.2012)
Kanaari saared

Kanaari saared ehk Kanaarid on saarestik Atlandi ookeanis Aafrika looderanniku lähedal (100 km), Pürenee poolsaarest 1500 km kaugusel. See on üks Hispaania 17 autonoomsest piirkonnast. 1927. aastal jaotati Kanaari saared kaheks provintsiks: lääneprovintsiks (pealinn: Santa Cruz de Tenerife) ja idaprovintsiks (pealinn: Las Palmas de Gran Canaria). Kanaari saarte valitsus töötab neli aastat Santa Cruz de Tenerife's, järgmised neli aastat Las Palmas de Gran Canaria's. Linn, kus valitsus parajasti asub, ongi piirkonna pealinn. Arhipelaagi pindala on 7447 km², elanike arv on 2 155 000. Arhipelaag koosneb seitsmest suuremast ja kuuest väiksemast vulkaanilise päritoluga saarest. Saarestiku suuremad saared on Tenerife (2034 km²), Fuerteventura (1660 km²), Gran Canaria (1560 km²), Lanzarote (846 km²), La Palma (708 km²), La Gomera (370 km²) ja El Hierro (269 km²). Saared on vulkaanilised ja mägised, kuid erinevad üksteisest maastiku ja kliima poolest. Kõrgeim tipp on Tenerifel asuv Teide vulkaan (3718 m), mis on ühtlasi kogu Hispaania kõrgeim tipp. Kanaaridel on pehme, lähistroopiline kliima. Saartel on palju endeemseid taime- ja loomaliike. Saartest möödub Kanaari hoovus. https://www.ine.es/jaxiT3/Datos.htm?t=2853  Kanaari saared – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lõhisfaasmootor

Lõhisfaasmootor ehk abimähisega mootor on ühefaasiline asünkroonmootor, mille staatoril asetseva peamähisega on rööbiti ühendatud abi-käivitusmähis. See abimähis on paigutatud peamähise pooluste suhtes 90kraadise nurga all, mistõttu nende mähiste faasis nihutatud voolude magnetväli tekitab lühisrootoris pöördemomendi. • Lõhispoolusmootor
Ühefaasiline kommutaatormootor

Ühefaasiline kommutaatormootor (inglise keeles single phase commutator motor) on vahelduvvoolumootor, millel on ühefaasiline ankrumähis ja mida toidetakse kommutaatori kaudu. Kontaktharjadega kommutaatormootorit kasutatakse laialdaselt käsitööriistades (elektritrellid, ketaslõikurid, mikserid jms), pesumasinates ja mujal.
Abiahel

Abiahel ehk abivooluahel ehk sekundaarahel ehk operatiivahel on abiotstarbeline vooluahel elektrisüsteemis. Abiahelat ja selle abikontakte läbiv elektrivool on põhiahelat läbivast elektrivoolust enamasti väiksem, harvadel juhtudel sellega võrdne (siis nimetatakse seda abiahelat paralleelahelaks). Tavaliselt kasutatakse abiahelaid juhtimis-, blokeerimis-, signalisatsiooni-, mõõte- vms lülituste läbiviimiseks.
Jamuna

Jamuna on Brahmaputra jõe nimi Bangladeshi territooriumil. Seda jõge ei tohi segi ajada Yamuna jõega.
Abikontaktor

Abikontaktor on kontaktor, mida kasutatakse juhtimislülitina. On kahte liiki abikontaktoreid: hetk-abikontaktor ja viit-abikontaktor.
Abilüliti

Abilüliti on lüliti elektrisüsteemis, mis sisaldab üht või enamat põhilülitusseadme poolt mehaaniliselt juhitavat abikontakti.
Abikontakt

Abikontakt (inglise keeles auxiliary contact) on elektrisüsteemis paiknev kontakt, mis on ühendatud abiahelasse ja mida põhilülitusseade (lüliti, relee, käiviti, kontaktor jms) juhib automaatselt. Abiahela kontakte läbiv elektrivool on põhiahela voolust enamasti väiksem, harvadel juhtudel sellega võrdne. Tavaliselt kasutatakse abiahela kontakte juhtimis-, blokeerimis-, signalisatsiooni-, mõõte- vms lülituste läbiviimiseks. Elektrikontakt Kontakt Liugkontakt
Kontakt

Kontakt on elektriahela osi omavahel ühendav puutepaar. Kontaktide põhiliigid on järgmised: kinniskontakt – juhtide omavaheliseks püsivaks liitmiseks, nt klemmkontakt, kruvikontakt (mõlemad lahtivõetavad), presskontakt (mittelahtivõetav); lülituskontakt – elektriahelate kokku-, lahku- või ümberühendamiseks; lülituskontakt(id) on näiteks mehaanilisel lülitil, releel, kontaktoril: liugkontakt – kestvaks kulgpuuteliseks ühendamiseks, nt puutepaar kontaktjuhe–vooluvõttur; Lülitus- ja liugkontaktid koosnevad enamasti paigalseisvast ja liikuvast poolest; ümberlülituskontaktil on kontaktipooli vähemalt kolm. Lülituskontakte nimetatakse selle järgi, missugune on nende lülitamiseelne seisund (normaal- ehk vabaolek): normaalolekus avatud kontakti nimetatakse sulgevaks kontaktiks ehk sulgekontaktiks; normaalolekus suletud kontakti nimetatakse avavaks kontaktiks ehk lahkkontaktiks. Olenevalt kontaktipoolte kujust võib nende kokkupuude olla punkti- või joonekujuline või siis pindjas; vastavalt on tegemist punkt-, joon- või pindkontaktiga. Kontaktipooltevaheline elektriline takistus – kontakttakistus – sõltub kontakti kujust, kontaktipooli kokkusuruvast jõust, samuti puutepindade materjalist ja siledusest. Elektritingmärk Abikontakt Liugkontakt ENE 5. köide, 1990 Elektrilised kontaktid
Pommitaja

Pommitaja ehk pommituslennuk on sõjalennuk, mida kasutatakse õhus maapealsete sihtmärkide hävitamiseks lennukipommide või õhk-pind tüüpi rakettidega. Pommituslennukeid hakati arendama enne esimest maailmasõda. Maailma esimese pommirünnaku lennukilt korraldas Itaalia Liibüas 1. novembril 1911 Itaalia-Türgi sõja ajal. Selleks kasutati harilikku lennukit, mis ei olnud pommide viskamiseks kohandatud. Esimest korda kasutati lennukit pommitamiseks Esimeses Balkani sõjas, kui Bulgaaria ohvitser Hristo Toprakčiev soovitas lennukist käsigranaate Türgi positsioonidele visata. Kapten Simeon Petrov kohandas esimesed lennukid, mis olid ette nähtud granaatide ja teiste lõhkekehade paigaldamiseks lennukisse ning nende allaheitmiseks sealt. Selliseid lennukeid võibki pidada esimesteks pommitajateks. Esimene õhurünnak, kus pommitamiseks kohandatud lennukeid kasutati, toimus 16. oktoobril 1912, kui lenduri abiline Prodan Tarakčiev viskas kaks pommi Edirne lähedal asuvale Karaagaci raudteejaamale lennukist Albatros F II, mida piloteeris Radul Milkov. Üks niisugune allaheidetud pomm, kaaluga 6 kg, tekitas plahvatuskohas u 4–5 meetri laiuse ja 1 m sügavuse lehtri. Kasutatud lennukite koodnimi oli Čataldža, Türgi linna Çatalca järgi. Bulgaarias ehitati selliseid pommituslennukeid Esimese maailmasõja lõpuni. Lennuki joonised müüdi ka Saksamaale, kus neid samuti ehitati. Esimeses maailmasõjas kasutasid sakslased ka tsepeliine pommitajatena. Esimene neljamootoriline pommituslennuk Venemaal oli 1914. aastal ehitatud Ilja Muromets. Kaugpommitaja Strateegiline kaugpommitaja
2007. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 52. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Tallinnas Paul Kerese Malemajas 1.–11. veebruarini 2007. Teist korda tuli individuaalselt Eesti meistriks Kenneth Karp. Turniiri peakohtunik: Lembit Vahesaar
Balaton

Balaton on järv Ungaris, Bakony'i mägede lõunajalamil. See on Ungari ja üldse kogu Kesk-Euroopa suurim järv. Järve pikkus on 78 km ja laius kuni 14 km, Tihany'i poolsaare kohal järv aheneb. Balaton on madal – suurim sügavus 12,2 meetrit, sedagi vaid Tihany'i poolsaare kohal. Eriti madal on lõunakalda lähedane vesi. Suviti on vesi madaluse tõttu väga soe ja liivarannad sobivad hästi supluseks. Järv on populaarne turismisihtkoht.
Kontakt (täpsustus)

Kontakt (ld contactus 'puudutus') tähendab suhtlemist, kokkupuudet, puutekohta või ühendust. Kontakt on elektriahela osi ühendav puutepaar. Kontakt ehk psühholoogiline kontakt Kontakt on Eesti ansambel. Kontakt – on astronoomias üleminek ühelt varjutuse või kattumise faasilt järgmisele. "Kontakt" ("Contact"), Robert Zemeckise 1997. aasta film. "Kontakt", Vene 2005. aasta ulmedraama. "Kontakt", telesaatesari. ENE 5. köide, 1990 H. Eelsalu, 1996. Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus
Ülehelikiirus

Ülehelikiiruseks nimetatakse kiirust, mis on suurem kui helikiirus antud keskkonnas. Kuivas õhus merepinna tasandil standardatmosfääri ISA tingimustes on helikiirus ligikaudu 343 m/s ehk 1235 km/h. Heli läbib ühe kilomeetri ligikaudu kolme sekundiga. Keha liikumisel ülehelikiirusel kaasneb õhu kokkusurutavuse tõttu lööklaine. Õhus ülehelikiirusel liikuvate objektide kiirust kirjeldatakse Machi arvuga (mach'ides; tähisega M). Helibarjäär Ülehelipauk Hüperhelikiirusel lend
Selgjärv

Selgjärv (varem ka Järvselja järv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Järvselja külas. Selgjärv on pruuniveeline düstroofne järv. Limnoloogiliselt tüübilt on järv pehmeveeline ja segatoiteline. Järvest voolab läbi Apna jõgi. Selgjärv Eesti looduse infosüsteemis Keskkonnaministri 22. juuni 2001 määrus nr 33 "Pinnaveekogude veeklassid, veeklassidele vastavad kvaliteedinäitajate väärtused ning veeklasside määramise kord" (RTL 2001, 81, 1108)
Peegeldustegur

Peegeldustegur on peegeldunud kiirgusvoo või valgusvoo ja langeva voo jagatis antud tingimustel. Suurim võimalik peegeldusteguri väärtus on 1, mille järgi peegeldub pinnalt tagasi 100% sellele langevast valgusest. Ruumide valgustamisel on enamasti otstarbekas, et pindade peegeldustegurid on suured, kuna siis säästetakse valgusenergiat.
Peegelkolb

Peegelkolb on kolb, mille osa sise- või välispinda on valguse suunamiseks muudetud peegelpinnaks. Need pinnad võivad seejuures olla ka mõnele kiirgusele (näiteks infrapunasele) läbipaistvad.
Srem

Srem on viljakas piirkond Doonau ja Sava jõe vahel. Selle idaosa kuulub Serbiale, lääneosa Horvaatiale.
Käivitusvool

Käivitusvool (inglise keeles starting current) on ruutkeskmine püsivool, mida võetakse vooluvõrgust mingi seadme käivitusperioodil alates nullkiirusest kuni normaalse töökiiruseni. Seejuures peab olema mootorile rakendatud nimipinge ja nimisagedus. Käivitusvool on palju suurem kui mootori nimivool, vanematel alalisvoolumootoritel võib see ületada nimivoolu 10...30 korda. Suure käivitusvoolu vähendamiseks kasutatakse käivitusreostaate või elektroonilist juhtimist. Lühisrootoriga asünkroonmootoritel on käivitusvoolu ja nimivoolu suhe 5,5...7,0.
2006. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 51. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Tallinnas Paul Kerese Malemajas 26. jaanuarist – 5. veebruarini 2006. aastal. Turniiri peakohtunik: Lembit Vahesaar
Käivitusmoment

Käivitusmoment on elektrimootori tekitatud elektromagnetiline pöördemoment miinus mootori ventilatsiooni takistus ja laagrite hõõrdemoment käivitusperioodi kestel alates nullkiirusest kuni koormuskiiruseni. Seejuures peab mootorile olema rakendatud nimipinge ja nimisagedus.
Käivitusmootor

Käivitusmootor on abimootor, mida kasutatakse peamasina käivitamise kiirendamise hõlbustamiseks. Käivitusmootor on tavaliselt peamootoriga mehaaniliselt ühendatav.
Õhkjahutus

Õhkjahutus on masina või seadme selline jahutus, mille puhul kadudest tingitud soojus eemaldatakse ventilatsiooni või ventilaatori abil. Teine võimalus õhkjahutust efektiivsemaks muuta on suurendada jahutatava objekti pinna pindala, et rohkem soojust paremini õhku pääseks. Õhkjahutus on võimalik tänu termodünaamika teisele seadusele siis, kui ümbritsev õhk on jahutatavast objektist jahedam.
Vöötkood

Vöötkood (ka ribakood, joonkood, triipkood) on kodeerimissüsteem, mis esitab muutuva jämeduse ja sammuga püstkriipsudest märke, mis on kaupadel, ID-kaartidel, postisaadetistel jm, ja see identifitseerib kodeeritud kujul toodet, isikut, tootjat, aadressi jne. Peale vöötide sisaldab kaubakood ka numbreid, mis sisaldavad kindlates gruppides konkreetset infot. Vöötkoodi põhiline ülesanne on ühelt poolt identifitseerida toode, teiselt poolt võimaldada seda toodet kassas tuvastada koodilugerite ehk skannerite abil. Kord kaubale määratud vöötkoodi kasutavad kõik kauba liikumise ahela lülid tootjast müüjani. Seda on vaja nii kaupade liikumise paremaks jälgimiseks kui ka kaubanomenklatuuri korrastamiseks. Eestis kasutatakse kaupade kodeerimiseks 2 liiki EAN-koodi: EAN-13 ja EAN-8. Numbrite arv koodis (13 või 8) sõltub kaubapakendi pinna suurusest, kuhu kood tahetakse paigutada: põhiliselt kasutatakse 13-numbrilist koodi, pisipakenditel 8-numbrilist koodi. RRR VVVV TTTTT C RRR – reeglina valmistaja riigi tunnus (Eesti kood 474); siinkohal tuleb arvestada, et riigi tunnus ei tähenda alati seda, et toode on antud riigis valmistatud, vaid seda, millise riigi koodiregistris kood on registreeritud. VVVV – ettevõtte tunnus. TTTTT – toote tunnus. C – kontrollnumber, mida saab arvutada kindla skeemi kohaselt ja mis näitab, kas uuritava kauba kood on õige ja registreeritud. RRR TTTT C Lühikoodis puudub ettevõtte tunnus ja ka toote tunnus väljendatakse vähemate numbritega. Vöötkoodiluger
Täpsus

Täpsus on näitaja, mis iseloomustab mingi mõõteriistaga mõõdetud näidu lähedust mõõdetava suuruse tõesele väärtusele. Täpsus ja kordustäpsus
Danzig (täpsustus)

Danzig võib olla: Danzigi vabalinn Gdański saksakeelne nimi Tanska küla saksakeelne nimi Danzig on metal'i ansambel, mille asutas Glenn Danzig
Ergutusahel

Ergutusahel (inglise keeles exciting circuit) on vooluahel, milles liigub elektrimasina ergutusvool. Selles ahelas on erguti, peamasina mähised ning vajadusel ka ergutusreostaat ja mõõteriistad.
Ergutusmähis

Ergutusmähis (ingl excitation winding) on magnetsüsteemi mähis, mida läbiva vooluga – ergutusvooluga – tekitatakse elektrimasinas energiamuunduseks vajalik magnetväli. Erguti
Ergutusvoolu reguleerimine

Ergutusvoolu reguleerimine (ingl field control) on elektrigeneraatori või elektrimootori ergutamiseks vajaliku voolu muutmine eesmärgiga reguleerida (enamasti stabiliseerida) vastavalt generaatori pinget või mootori pöörlemiskiirust. Enamasti toimub reguleerimine automaatselt. Erguti