laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Frederik I

Frederik I (7. oktoober 1471 Haderslevhus – 10. aprill 1533 Gottorp) oli Taani ja Norra kuningas aastatel 1523–1533. Frederik oli esimese Oldenburgi dünastiasse kuuluva Taani kuninga Christian I poeg ja hilisema kuninga Hansu noorem vend. Tema ema oli Dorothea Brandenburgist. 1482. aastal sai temast Holsteini kaashertsog, 1490 jagati hertsogkond aga tema ja Hansu vahel. Frederiki residentsiks sai Gottorpi loss Schleswigis. 1500. aastal korraldasid Hans ja Frederik viimase pealekäimisel suurejoonelise rünnaku Dithmarscheni talupoegade vabariigi vastu Holsteinis, kuid Taani, Rootsi ja Norra ühisväed, mida toetasid veel saksa palgasõdurid, said Hemmingstedti lahingus täielikult lüüa ja Dithmarschen säilitas oma iseseisvuse veel pooleks sajandiks. 1513. aastal, pärast Hansu surma, pakuti Frederikile Taani ja Norra krooni, kuid ta keeldus sellest, leides, et vennapoeg Christiani toetab enamik Taani ülikuist. 1523. aastal aga sundisid mässulised aadlikud Christiani troonist loobuma ja Frederik sai kuningaks. Kuid aastatel 1524–1525 oli tal tõsiseid raskusi oma võimu kehtestamisega, sest nii Jüütimaal kui ka Skånes mässavad talupojad ja aadlikud nõudsid Christiani võimu taastamist. Christiani-meelsete olulisimaks juhiks oli admiral Søren Norby, kes valitses Ojamaad ning ründas 1525. aastal 8000 mehega Helsingborgi kindlust. Frederiki-meelsete vägede juht Johan Rantzau suutis nad siiski tagasi lüüa ja pärast seda ei kujutanud mässulised Frederiki võimule enam suuremat ohtu. Christian II tegi siiski ka edaspidi katseid oma võimu taastamiseks. 1531. aastal maabus ta Norras ja püüdis seejärel Taanisse tungida. Frederik sõlmis seepeale liidu aga Christiani vana vastase Gustav Vasaga ning koos suutsid nad Christiani tabada. Frederik pani ta vangi, kuhu too jäi kuni surmani. Gustavi ja Frederiki liit jäi kestma aga kuni Frederiki poja Christian III ja Gustav Vasa surmani (vastavalt 1559 ja 1560). Alates 1526. aastast hakkas Frederik soosima protestantlust. Ta võttis enda kaitse alla peamise reformaatori Hans Tauseni ja hakkas 1527. aastal riigistama kloostrimaid. Siiski tegutses ta piisavalt ettevaatlikult ja suutis otsest konflikti katoliiklaste ja luterlaste vahel vältida. Kuid tema surma järel puhkes siiski Krahvisõda, mis oli suures osas seotud sellega, et tema poeg Christian III oli veendunud protestant. Et Frederik ei külastanud kunagi Norrat, siis ei kroonitud teda kunagi ka Norra kuningaks. Seetõttu nimetas ta end valitud Norra kuningaks. 1502. aastal abiellus Frederik oma täditütre Brandenburgi Annaga, kellega ta sai kaks last: prints Christiani (1503–1559) ja printsess Dorothea, kes abiellus Preisimaa hertsogi Albrechtiga. 1518. aastal abiellus Frederik Pommeri hertsogi Bogislaw X tütre Pommeri Sophiega. Neil oli kuus last.
Rakvere Ametikool

Rakvere Ametikool (varem Rakvere Kutsekeskkool) on Lääne-Viru maakonnas Rakveres asuv kutsekool. See on suurim kutseõppeasutus Lääne-Virumaal. Koolis õpib ligikaudu 1200 õpilast. 1981. aastal loodud Rakvere Kutsekeskkool nimetati 2008. aastal ümber Rakvere Ametikooliks. 1981–1996 Ülo Torm 1996–2001 Jaak Kaseväli 2001–2002 Eero Unt 2002–2014 Hannes Mets alates 2014 Kuno Rooba Rakvere Ametikooli veebisait "Rakvere ametikooli ligi 100 aastat vana peahoone sai värske ilme". ERR, 6. september 2012
1250

1250. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad Aastad: 1245 1246 1247 1248 1249 - 1250 - 1251 1252 1253 1254 1255 ... ... 10. august – Erik Plovpenning, Taani kuningas ja Eestimaa hertsog 13. detsember – Friedrich II, Saksa-Rooma keiser
1251

1251. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad Aastad: 1246 1247 1248 1249 1250 - 1251 - 1252 1253 1254 1255 1256 ... Saare-Lääne piiskop Henricus rajas Pärnu. ... 31. märts – Wilhelm Modenast, Modena ja Sabina piiskop, kardinal ja paavsti legaat (sündis umbes 1184) Bohemund V, Antiookia vürst ja Tripoli krahv Pierre Mauclerc, Bretagne'i hertsog (sündis 1190) Matthias II, Lotringi hertsog (sündis umbes 1193)
1252

Sajandid: 12. sajand – 13. sajand – 14. sajand Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad – 1250. aastad – 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad Aastad: 1247 1248 1249 1250 1251 – 1252 – 1253 1254 1255 1256 1257 1252. aasta (MCCLII) oli 13. sajandi 52. aasta. 15. mai – paavst Innocentius IV andis välja bulla "Ad extirpanda", milles lubas ketserite ülekuulamisel tõe väljaselgitamiseks kasutada piinamist. 25. märts – Konradin, Švaabimaa hertsog ja Sitsiilia kuningas 9. juuni – Otto I, Braunschweig-Lüneburgi hertsog 29. juuni – Abel, Taani kuningas ja Eestimaa hertsog 1. august – Giovanni da Pian del Carpine, Itaalia diplomaat Heinrich I, Saksa vürst ja Anhalti krahv Katarina Sunesdotter, Rootsi kuninganna
Rudolf Tikman

Jaan Rudolf Tikman (25. märts 1890 Undla vald (Kadrina kihelkond), Virumaa – 17. märts 1976 Stockholm) oli eesti notar. Õppis Tartu Ülikoolis 1914–1918 ja 1920 arstiteadust, 1921–1922 metsandust ja 1922–1925 õigusteadust, lõpetas 1925. Korporatsiooni Fraternitas Estica vilistlane. Oli notar Tallinnas ja Nõmmel. Saksa sõjaväevõimude korraldusel nimetati 29. augustil 1941 Nõmme linnapeaks. 1944 põgenes Rootsi. Album Academicum Universitas Tartuensis 1918–1944. II köide. Tartu, 1994. Lk. 115.
Alfred Kivimäe

Alfred Kivimäe (kuni 1896. aastani Alfred Look, 1896–1938 Alfred Kissa; 12. jaanuar 1894 Valgjärve vald, Võrumaa – 28. oktoober 1959) oli eesti notar. Õppis Tartu Ülikoolis 1916–1918 arstiteadust ja 1921–1926 õigusteadust (lõpetas 1926). Korporatsiooni Fraternitas Estica vilistlane. Osales Vabadussõjas, oli 1922–1926 maamõõtja, alates 1927 notar Jõgeval. 1944. aastal põgenes Saksamaale, 1949 USA-sse. Album Academicum Universitas Tartuensis 1918–1944. II köide. Tartu, 1944. lk. 143.
1253

1253. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad Aastad: 1248 1249 1250 1251 1252 - 1253 - 1254 1255 1256 1257 1258 1260 Leedu suurvürsti Mindaugase kroonimine kuningaks. Järva-Jaani kihelkond – esmamainimine 1253, esialgne nimi Keytingen, hiljem Sankt Johannis ... ... Dōgen, jaapani budismi sōtō koolkonna rajaja Robert Grosseteste, inglise riigimees, skolastiline filosoof, teoloog, teadlane ja Lincolni piiskop Ungari Jolánta, Aragóni kuninganna Nicolaus von Nauen, Riia piiskop aastatel 1229–1253
Aleksander Teiss

Aleksander Teiss (7. august 1895 Suuremõisa vald, Läänemaa – 15. juuni 1936 Nõmme) oli eesti sõjaväelane (aastast 1936 major) ja keemik. Õppis Tartu Ülikoolis 1921–1935 keemiat (lõpetas 1935 cum laude) ja 1935–1936 rakenduskeemiat (lõpetas 1936 cum laude). Hukkus Männiku laskemoonalao plahvatusel. Album Academicum Universitas Tartuensis 1918–1944. II köide. Tartu, 1994. Lk. 141.
Madis Nõu

Madis Nõu (10. märts 1897 Sootaga vald, Tartumaa – 22. september 1944 Läänemeri) oli eesti keemik. Õppis Tartu Ülikoolis 1917–1918 matemaatikat, 1919–1924 ja 1928–1929 keemiat (lõpetas 1929). 1932 mag. chem. teemal "Bensiini-alkoholi segud plahvatusmootorite jõuainena". Ta osales Vabadussõjas, oli aastast 1939 Riigi Piiritusmonopoli juhataja. Hukkus aurikul Moero Eestist põgenedes. Album Academicum Universitas Tartuensis 1918–1944. II köide. Tartu, 1994. Lk. 258.
August Leps

August Julius Leps (21. detsember 1895 (vkj)/ 2. jaanuar 1896 Puiatu, Adavere vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 26. veebruar 1972 Uppsala) oli Eesti advokaat ja poliitik. Ta õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas 1918, 1920–1923 ja lõpetas 1924. aastal. Akadeemiliselt oli ta Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 1918–1920 osales ta Vabadussõjas. 1923–1928 oli ta vandeadvokaadi abi ja alates 1928. aastast vandeadvokaat Rakveres. IV Riigikogu ja V Riigikogu liige. 1944. aastal põgenes ta Rootsi, töötas hiljem Uppsala Ülikooli õigusinstituudi arhiivis. Ta ei võtnud enam osa väliseesti organisatsioonide tegevusest, sest kartis oma Eestisse jäänud omaste pärast. "Väikeriik ja diktatuur". Akadeemia, 5/1937 "Uuest tsiviilseadustikust ja talundite pärimisõiguse reformist". Päevaleht nr 295, 30. oktoober 1939. Lk 2 Tema lapsed on insener ja koorijuht Olaf Leps, saksa filoloog Astrid Pommer (tema lapselaps on õigusteadlane Lauri Mälksoo), malekohtunik ja matemaatik Aaso Leps ning õigusteadlane Ando Leps. "Suri rkl. A. Leps". Vaba Eestlane nr 22, 17. märts 1972. Lk 4 Lauri Mälksoo. "Venelased ja sakslased vil! August Lepsi mälestustes". EÜSi XX album. Lk 42 Album Academicum Universitas Tartuensis 1918–1944. II köide. Tartu 1994. Lk 30 Album Academicum Universitas Tartuensis 1918–1944 Haud Stockholmi Metsakalmistul. SvenskaGravar
Eugen Reial

Eugen Reial (25. juuli 1901 Põltsamaa – 25. jaanuar 1985 Victoria, British Columbia, Kanada) oli eesti advokaat. Õppis 1921–1925 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, lõpetas 1925. Alates 1932. aastast vandeadvokaat Põltsamaal. Põltsamaa linnavolinik. 1944. aastal põgenes Saksamaale ning sealt suundus 1949. aastal Rootsi. Seejärel siirdus laevaga Kanadasse. geni.com ancestry.co.uk Album Academicum Universitas Tartuensis 1918–1944 II. Tartu 1994. Lk 141
1254

1254. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad Aastad: 1249 1250 1251 1252 1253 - 1254 - 1255 1256 1257 1258 1259 Riia piiskopkonna asutamine ... ... ... 7. detsember – Innocentius IV, Rooma paavst
Külm Mai

Külm Mai on eesti ansambel. Ansambel loodi Tartus. Katrin Pärn – laul Andrus Rootsmäe alias Inboil – laul Heikki Kalle – kitarrid Hillar Tork – bass Priit Part- kitarrid Margus Tammemägi-trummid, löökriistad Tekstide autorid: Inboil, Katrin Pärn, Indrek Hirv, Rein Ahas. Muusika autorid Heikki Kalle, Hillar Tork, Inboil, Katrin Pärn 2005 "Igasugused" Raimu Hanson. Uus ansambel Külm Mai laseb liugu Jääääre peal Postimees, 19. jaanuar 2006 Andero Kaha. Miks tegi InBoil veel ühe bändi? Õhtuleht, 23. veebruar 2006
Jari Sillanpää

Jari Veikko Sillanpää (sündinud 16. augustil 1965 Rootsis Ludvika vallas) on rootsisoomlasest Soome laulja. Aastal 1995 valiti ta telesaates "Tangomarkkinat" Soome tangokuningaks. Ta esindas lauluga "Takes 2 To Tango" Soomet 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel İstanbulis, kuid laul ei saanud poolfinaalist edasi. 2006. aastal ütles Sillanpää, et ta on homoseksuaalne ja elab koos mehega. Paar läks lahku juunis 2009. Praegu on ta koos eestlasest mehe Siimuga.[viide?] "Jari Sillanpää" (1996) "Hyvää Joulua" (1996) "Auringonnousu" (1997) "Varastetut helmet" (1998) "Onnenetsijä" (1999) "Kuninkaan kyyneleet" (2000) "Maa on niin kaunis" (2000) "Hän kertoo sen sävelin" (2001) "Määränpää tuntematon" (2003) "Parhaat" (2005) "Hän laulaa – Kuninkaan 10 kultaista vuotta" (2006) "Albumi" (2008) "Kuin elokuvissa" (2009) "Millainen laulu jää" (2011) "Rakkaudella merkitty mies" (2014) Jari Sillanpää koduleht Jari Sillanpää – Last.fm (inglise keeles) "Hän laulaa – Kuninkaan 10 kultaista vuotta" (DVD)
Linnusekomtuur

Linnusekomtuur (saksa keeles Hauskomtur) oli Saksa ja Liivi ordus linnusepealiku nimetus. Linnusekomtuur valitses konkreetse linnuse üle ning oli sageli käskniku (komtuuri või foogti) ja linna või muu linnuselähedase asula rahva vahendajaks. Nad hoolitsesid linnuste igapäevaelu korraldamise eest ning allusid otseselt käsknikule. Mõningad Liivi ordu linnusekomtuurid olid tavapärasest olulisemad, sest allusid otseselt ordumeistrile ning vastutasid sisuliselt foogt- või komtuurkonnaga võrdväärsete alade eest. Sellised olid näiteks Võnnu ja Riia linnusekomtuurid. Linnusepealikust eristas linnusekomtuuri see, et esimene oli enamasti erakorraline, linnusekomtuur aga konstantne amet. Ka oli linnusekomtuuri vastutusala tunduvalt selgemalt määratletud. Liivi ordu linnused
Aarne Viisimaa

Aarne Viisimaa (1935. aastani Arnold Peeter Vismann ehk Arnold Wisman, 25. november 1898 Sangaste – 2. oktoober 1989 Stockholm) oli eesti laulja (tenor). Arnold Wisman sündis külasepa pojana. Mõlemal tema vanemal oli ilus lauluhääl ning nad olid tegevad Sangaste Laulu ja Mängu Seltsis. Juba 15-aastaselt hakkas Arnold koori juhatama, osales näidendeis ning oli ka ise näitejuht. Pärast külakooli õppis ta Otepää progümnaasiumis ja Tartu Kommertskoolis ning astus siis 1920 Tartu Ülikooli kaubandusteaduskonna õpilaseks. Juba Kommertskooli ajal oli ta esinenud Vanemuise etendustes kooris ning pärast kooli lõpetamist sai samas tööd palgalise näitlejana draama ja opereti alal. Kuna töö kõrvalt oli kõrgkoolis õppimine raske, loobus ta sellest ning asus Stahlbergi juhatusel laulu õppima. Lavastas kahe aasta jooksul Vanemuises viis ooperit ning lõpetas 1927. aastal Tartu Konservatooriumi lauluklassi selle viimases lennus. Pärast konservatooriumi lõpetamist asus tööle Estonia teatrisse Tallinnas. Aarne Viisimaa laule salvestati grammofoniplaatidele, eriti populaarseks osutus tema sisselauldud "Lapsepõlve kodu". 1930. aastatel pidas ta Tallinnas kirjutustarvete äri. Korporatsiooni Ugala vilistlane. Tema poeg Vello Viisimaa oli opereti- ja estraadinäitleja. Tallinna Jaani Kogudus, II pihtkonna III personaalraamat; 1919-1940 Saaga TLA.1358.2.54:361 Arnold Vismann 15 a. laval. - Olion, nr 1 1933, lk 217. Maa Hääl : maarahva ajaleht, nr. 36, 26 märts 1934 Harri Kiisk. Aarne Viisimaa mälestuseks. Teataja, 14. oktoober 1989, nr 19, lk 9.
1255

1255. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad Aastad: 1250 1251 1252 1253 1254 - 1255 - 1256 1257 1258 1259 1260 ... 27. august – Liivi ordu maameister Anno Sangerhausenist sõlmis rahulepingu Saaremaa maavanemate Ylle, Culle, Envi, Muntelene, Tappete, Yalde, Melete ja Cakega. ... ...
1256

1256. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad Aastad: 1251 1252 1253 1254 1255 - 1256 - 1257 1258 1259 1260 1261 ... ... ... ...
1257

1257. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad Aastad: 1252 1253 1254 1255 1256 - 1257 - 1258 1259 1260 1261 1262 Toimus jääajajärgse aja üks võimsamaid vulkaanipurskeid, Samalase vulkaan Lomboki saarel jättis maha tohutu kaldeera. Purset peetakse näiteks Londoni näljahäda põhjuseks. Karjalased korraldavad vallutusretke Rootsi, mille järel palub kuningas Waldemar I paavst Aleksander IV luba kuulutada välja Karjala vastu suunatud ristisõda, mis viib Kolmanda Rootsi ristiretkeni läbi Soome. ... ... ... ...
Berend Johann von Uexküll (1762–1827)

Berend Johann von Uexküll (барон Борис Васильевич Икскуль; 12. oktoober (vkj 1. oktoober) 1762 Tallinn – 11. mai (vkj 29. aprill) 1827 Haimre mõis) oli Eestimaa poliitik. Berend Johann von Uexküll sündis Gotthard Wilhelm von Uexkülli ja Johanna Juliana Austini pojana. Teenis Venemaa armees kus sai majori auastme. Oli Eestimaa maanõunik ja 1806–1809 Eestimaa rüütelkonna peamees. Aastast 1806 oli ta ka Eestimaa maamiilitsa ülem. Aastail 1808–1819 oli ta Eestimaa tsiviilkuberner ja võttis 1816. aastal üle ka ametist lahkunud Eestimaa kindralkuberner Paul Friedrich August von Holstein-Oldenburgi kohustused, kes tagasi Oldenburgi kolis. Hiljem oli ametis salanõunikuna ja aastatel 1820–1821 senaatorina. Talle kuulusid Vana-Vigala, Haimre, Valgu, Jädivere ja Matsalu mõis. Berend Johann von Uexküll ja tema abikaasa on maetud Vana-Vigala mõisa pargi osana olevale perekonnakalmistule. Berend Johann von Uexküll abiellus 1792. aastal krahvitar Elisabeth von Sieversiga, kes oli krahv Jacob Johann von Sieversi tütar. Abielust sündisid: Berend Johann Friedrich von Uexküll, kutsutud Borisiks (1793–1870), Vana-Vigala mõisnik, kaardiväerittmeister Elisabeth Juliane Katharina von Uexküll (1794–1867) Jakob Johann Karl von Uexküll (1795–1853) Wilhelm Eduard von Uexküll (sünd. 1799), husaariohvitser Alexander von Uexküll (1800–1853), Haimre mõisnik, Peterburi kunstiakadeemia liige Elisabeth Karoline von Uexküll (1802–1862), Uuesalu, Uue-Kasti ja Vana-Kasti pärijanna, abiellus krahv Karl von Sieversiga Karl Eduard on Uexküll (1804–1871), Valgu ja Nurme mõisnik Friedrich August von Uexküll (1807–1877), Matsalu mõisnik Uexküll Правительствующий сенат. Список сенаторов / Н. А. Мурзанов. — СПб.: Сенат. тип., 1911. Eric Amburger: Geschichte der Behördenorganisation Russlands von Peter dem Grossen bis 1917, lk. 389 Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kirik

Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kirik on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Saare maakonnas Saaremaa vallas Tornimäel. Krohvitud paeseintega, viie sibulkupliga kirik on erinevalt enamikust 1873. aastal Riia arhitekti Heinrich Scheeli tüüpprojekti järgi valminud Saaremaa kirikutest pika kellatorniga, mis on samuti kaetud sibulkupliga. Kirik on suurim Saaremaale 1873. aastal ehitatuist ja mahutab umbes 600 inimest. Kiriku viis torni tähistavad õigeusu traditsioonis Kristust ja nelja evangelisti. Tornimäe kirik pühitseti 1. oktoobril 1873 Riia ja Miitavi ülempiiskop Veniamini poolt Jumalasünnitaja Kaitsmise auks. 1944. aastal sai pühakoda rängalt kannatada, kuid kogudus parandas selle oma jõududega. Tänapäeval kasutab kirikut EAÕK Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kogudus. Juba usuvahetusliikumise algusjärgus 25. aprillil 1845 kinnitas Venemaa keiser instruktsiooni, mis nägi ette õigeusu kirikute juurde õigeusu kihelkonnakoolide asutamist. Aastatel 1847–1852 rajati õigeusu kihelkonnakoolid Jaani, Karja, Pöide ja Muhu kihelkonda. Lisaks nendele asutati hulgaliselt õigeusu abikoole, sh ka Tornimäe koguduse juurde. Tornimäe vana kalmistu Pöide kalmistu Saikla-Nõmme (Levala) kalmistu Eesti kirikute loend haldusüksuste kaupa Pöide kihelkond Laimjala Vassilius Suure kirik Jaani kihelkond "Koguteos Saaremaa II köide". TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri. Tallinn, 2007; lk 429-434; lk 924-926 Jaanus Plaat. "Saaremaa kirikud, usuliikumised ja prohvetid 18.-20. sajandil". Eesti Rahva Muuseum. Tartu, 2003; lk 136-140; lk 288-289 Martin Toon. "EAÕK Kuressaare Püha Nikolai koguduse ajalugu". Kuressaare, 1997. AS Terbo. Tallinn, 1997; lk 4-5; lk 69 Jaanus Plaat/Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 554-557 Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kirik (Teeliste kirikud). Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kogudus EAÕK kodulehel.
Detergendid

Detergendid (ladina sõnast detergēre 'puhtaks pesema') on sünteetilised pindaktiivsed ained, mida kasutatakse peamiselt sünteetilistes pesemisainetes pesemis- ja puhastustoime parandajatena (näiteks pesu- või nõudepesuvahendites). Detergendi ja seebi erinevus seisneb selles, et erinevalt seebist sisaldab detergent neutraalseid mitteleeliselisi aktiivseid pesemisaineid. Detergente jagatakse anioon- ja katioonaktiivseteks ning mitteioonaktiivseteks detergentideks. Anioonaktiivseid detergendid (nn pehmed detergendid) on bioloogiliselt paremini lagundatavad kui katioonaktiivsed detergendid (nn püsivad detergendid). Detergendid on veekogusse jõudes taimede jt autotroofide üheks peamiseks fosfori allikaks ja seetõttu võivad nad liia korral kutsuda esile veeõitsenguid ja eutrofeerumist. Seebid Pesemisaine Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
1258

Sajandid: 12. sajand – 13. sajand – 14. sajand Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad – 1250. aastad – 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad Aastad: 1253 1254 1255 1256 1257 – 1258 – 1259 1260 1261 1262 1263 1258 (MCCLVIII) oli 13. sajandi 58. aasta. 10. veebruar – Bagdadi piiramine lõppes mongolite võiduga. Piiramises hukkus üle 100 000 sõduri ja linnaelaniku. See tähendas ühtlasi Abbassiidide kalifaadi lõppu. 8. märts – Argun, Mongoli riigi ilkhaan 20. veebruar – al-Musta'sim, Abbassiidide kaliif
Freoonid

Freoonid (keemiafirma DuPont kaubamärgist Freon) ehk klorofluorosüsinikud on keemilised ühendid, milles üks või kõik orgaanilise ühendi (tavaliselt alkaani) vesiniku aatomid on asendunud kloori või fluori aatomitega. Üks levinumaid freoone on diklorodifluorometaan (CCl2F2). Freoonid on keemiliselt väga püsivad gaasilised ühendid, ei lahustu vees, ei ole mürgised ega põle, on kergesti veeldatavad ja tavaelus inertsed (sh kõrgete temperatuuride suhtes). Samas võivad nad keskkonda sattudes jõuda kõrgematesse atmosfääri kihtidesse, kus nad päikesekiirguse toimel lagunevad ja reageerivad stratosfääris paikneva osoonikihti moodustavate ühenditega. Varem kasutati freoone laialdaselt külmutusseadmetes (nt külmkappides) ja pihustites, kuna inertsuse tõttu on nad inimestele ohutud. Nende kasutamist hakati piirama, kui tehti kindlaks seos osoonikihi lagunemise ja freoonide vahel. Tänapäeval reguleerib freoonide töönduslikku tootmist 1987. aastal sõlmitud Montréali protokoll, tehnikas asendatakse need sageli fluorosüsivesinikega, mis ei sisalda kloori ja seetõttu ei kahjusta ka osoonikihti. "Külmutusainete hulk atmosfääris on mõistatuslikult kasvanud" ERR Novaator, 5. aprill 2023
1259

1259. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad Aastad: 1254 1255 1256 1257 1258 - 1259 - 1260 1261 1262 1263 1264 ... Harju-Viru vasallid nimetavad ennast Taani kuningale saadetud kirjas vasallide koguks (universitas vasallorum), mis viitab vasallide koondumist rüütelkonnaks. ... ... 29. mai – Christoffer I, Taani kuningas ja Eestimaa hertsog Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 41
Suuri sõnameistreid

"Suuri sõnameistreid" on Eesti Riikliku Kirjastuse ilukirjanduslik, ühtse kujundusega romaanisari, mis ilmus aastatel 1957–1961. Sarjas ilmus 33 romaani kokku 48 köites. Sarja kujunduse autorid on Hendrik Vitsur ja Paul Reeveer.
Clive Ponting

Clive Sheridan Ponting (13. aprill 1947 – 28. juuli 2020) oli Briti teaduskirjanik ja ajaloolane. Ponting, Clive 1994. Lihavõttesaare lugu. Eesti Loodus 10: 316–319. Ponting, Clive 2002 [1991]. Maailma roheline ajalugu: Keskkond. ja suurte tsivilisatsioonide kokkuvarisemine. (Tõlkinud Ehte Puhang. Sari "Roheline raamat".) Tallinn: Varrak. ISBN 998530487X Ponting, Clive 2009 [2007]. Uus maailma roheline ajalugu: Keskkond ja suurte tsivilisatsioonide kokkuvarisemine. (Tõlkinud Ehte Puhang. Sari "Roheline raamat".) Tallinn: Varrak. ISBN 978-9985-3-1776-1 Puhang, Ehte; Kull, Kalevi 1994. Maailma roheline ajalugu. Eesti Loodus 10: 316.
1260

◄ | 12. sajand | 13. sajand | 14. sajand | ► ◄ | 1230. aastad | 1240. aastad | 1250. aastad | 1260. aastad | 1270. aastad | 1280. aastad | 1290. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1256 | 1257 | 1258 | 1259 | 1260 | 1261 | 1262 | 1263 | 1264 | ► | ►► 1260. aasta (MCCLX) oli 13. sajandi 60. aasta. 13. juuli – Liivimaa ristisõda: Žemaidid saavutasid Durbe lahingus otsustava võidu Saksa ja Liivimaa ordu vastu. Ristisõda Leedusse luhtus. 3. september – Ain Jaluti lahingus Galileas said mongolite väed lüüa mamelukkide sõjaväelt. 4. september – Siena sõjavägi purustas Monteperti lahingus märksa ülekaalukama Firenze armee. 24. oktoober – pühitseti sisse Chartres'i katedraal, mis on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse. Bremen sai hansalinnaks. Urbanus IV kutsus Anjou Charlesi Napoli ja Sitsiilia valitsejaks. Hiiumaa jagati Saare-Lääne piiskopi ja Liivi ordu vahel ... 10. märts – Heinrich I, Saare-Lääne piiskop 13. juuli – Burchard von Hornhusen, Liivimaa ordumeister 15. oktoober – Knud Valdemarsen