laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Iraagi Kuningriik

Hašemiitide Iraagi Kuningriik (araabia keeles المملكة العراقية الهاشمية‎, al-Mamlakah al-ʿIrāqiyyah ʾal-Hāshimyyah) oli Lähis-Idas aastatel 1932–1958 esksisteerinud riik. Iraagi Kuningriik rajati 23. augustil 1921 pärast Osmanite riigi lüüasaamist esimese maailmasõja Mesopotaamia kampaanias. Kuigi aastal 1920 oli Suurbritannia saanud Iraagi aladele Rahvasteliidu mandaadi, otsustati pärast 1920. aasta Iraagi mässu mandaat tühistada ning rajada de jure iseseisev, kuid de facto Suurbritannia võimu all tegutsev kuningriik. Plaan vormistati 1922. aasta Inglise-Iraagi lepinguga. Suurbritannia võim lõppes aastal 1932 1930. aasta Inglise-Iraagi lepingu alusel. Täielikult iseseisva Hašemiitide Iraagi Kuningriigi aeg oli kogu ulatuses ebastabiilne. Sunniitide võimulesaamine tõi kaasa assüürlaste, jeziitide ning šiiitide mässud, mis veriselt maha suruti. Aastal 1936 toimus riigis sõjaväeline riigipööre ning Bakr Sidqi määras peaministri kohusetäitjaks enda lähikondlase. Riigipöörete tõttu destabiliseerus riik 1941. aastani. Teise maailmasõja ajal aastal 1941 kukutasid Kuldväljaku ohvitserid Rashid Ali al-Gaylani juhtimisel prints-regent 'Abd al-Ilahi valitsuse. Lühikest aega oli Iraagis võimul natsimeelne valitsus, mille liitlasväed mais 1941 Inglise-Iraagi sõjas kukutasid. Liitlased kasutasid Iraaki hiljem Vichy-Prantsusmaa kontrolli all olnud Süüria Mandaadi ründamiseks ning Iraani tungimise toetamiseks. Samal ajal juhtis Bagdadi keskvalitsuse vastast ülestõusu ka kurdide juht Mustafa Barzani. Kuna ülestõus ebaõnnestus, põgenes Barzani enda kaaslastega Nõukogude Liitu. Aastal 1945, teise maailmasõja lõpus, liitus Iraak ÜRO-ga ning sai Araabia Liiga asutajaliikmeks. Jaanuaris 1948 puhkesid riigis ulatuslikud vägivaldsed meeleavaldused ehk Al-Wathbahi ülestõus: meelt avaldati Brittidega lepingu sõlmimise vastu ning kommunistide poolt. Protestid kestsid edasi kevadelgi, kuid lõppesid, kui mais kuulutati välja sõjaseisukord, kuna Iraak koos teiste Araabia Liiga riikidega astus sõtta Iisraeliga. Veebruaris 1958 sõlmisid Jordaania kuningas Ḩusayn ja Iraagi kroonprints `Abd al-Ilāh Araabia Föderatsiooni liidu, mis oli vastukaaluks äsjasõlmitud Egiptuse-Süüria liidule. Araabia Föderatsioon ei kestnud kaua, kuna juba juulis kukutati Iraagi monarhia Abd al-Karim Qasimi juhtimisel. Iraagi kuningate loend Iraak Iraagi ajalugu San Remo konverents Hunt, C. 2005 Iraagi Kuningriigi põhiseadus
Acetabularia

Acetabularia on klassi Ulvophyceae kuuluv rohevetiktaimede perekond. Perekonda kuulub 12 liiki. Nad elavad peamiselt subtroopilistes vetes. Acetabularia on üherakuline, ent rakk on väga suur (0,5 kuni 10 cm pikkune), sel on vars ja seenekübara taoline tipp. Perekonna autor on Jean Vincent Félix Lamouroux. Perekond on levinud troopilistes ja lähistroopilistes meredes. Acetabularia mediterranea elab Vahemeres ja Ida-Atlandi ookeani osas, mis sellega piirneb. Selle õitseng oli Triiase ja Juura ajastul. Acetabularia üherakuline tallus koosneb juuretaolisest risoidist, mille abil vetikas on substraadile kinnitunud, õhukesest (umbes 1 mm paksusest) varrest ja kübarast. Pikkus on vastavalt liigile 1–6 cm, kübara läbimõõt 0,5–1,5 cm. Varrel asetsevad männastena külgkasvundid, mis puulehtede taoliselt mõne aja pärast maha langevad. Kübar koosneb 30–75 radiaalsest kambrist. Talluse kest on suuremal või vähemal määral lubjastunud. Sees on suur vakuool, mille ümber ringlevad perifeerses tsütoplasmas arvukad kloroplastid. Acetabularia elutsükli kestus on liigiti ja laiuskraaditi erinev. Kaua aega on tal ainult üks väga suur diploidne rakutuum (esmane tuum), mis paikneb risoidis. Pärast kübara moodustumist toimub meioos – üleminek haploidsesse staadiumi. Järgneb mitoos, mis tekitab arvukalt haploidseid teiseseid tuumi, mis rändavad kübara kambrites. Moodustuvad paksud rakukestad, kus tekivad alguses ühe tuumaga tsüstid, neis aga toimub veel mitoose, kuni lõpuks on igas tsüstis 20–50 kahe viburiga gameeti. Vegetatsiooniperioodi lõpus kübar laguneb ja tsüstid vabanevad. Hiljem vabastavad nad katte ava kaudu gameedid. Eri soost gameetide (neil ei ole välist erinevust: isogameetia) ühinemisel tekib diploidne sügoot, mis kinnitub sobivale substraadile ja kasvab uueks vetikaks. Dasycladales, Lexikon der Biologie, spektrum.de Joachim W. Kadereit, Christian Körner, Benedikt Kost, Uwe Sonnewald. Strasburger Lehrbuch der Pflanzenwissenschaften. Springer Spektrum, Berlin/Heidelberg 2014, lk 597.
Viidike

Viidike on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 6.08.2022.
Veracruzi osariigi lipp

Veracruzi lipp on Veracruzi osariigi lipp. Veracruzi osariigi lipp (1999–2009) Veracruzi osariigi lipp (2010) Veracruzi osariigi vapp Flags of the World. crwflags.com. Vaadatud 19.05.23
Grünfin

Grünfin on Eesti tehnoloogiaettevõte, mis pakub jätkusuutliku investeerimise platvormi eraisikutest klientidele. Grünfini platvorm aitab kokku panna isikliku portfelli maailma parimatest börsil kaubeldavatest jätkusuutlikest fondidest. Ettevõte tegutseb Finantsinspektsioonilt saadud investeerimisühingu litsentsi alusel. Grünfin asutati 2020. aastal. Ettevõtte asutajateks on Triin Hertmann, Karin Nemec ja Alvar Lumberg. Ettevõte avas oma teenuse klientidele 2021. aasta oktoobris. Samal ajal teavitas Grünfin ka 2 miljoni euro suuruse investeeringu kaasamisest riskikapitalifondidelt Norrsken VC, Superangel, United Angels VC ning Lemonade Stand ja erinevatelt ingelinvestoritelt. Saarmann, Tanel (14. oktoober 2021). "Eesti tehnoloogiamiljonärid paigutasid raha uudsesse platvormi, kus kõik saavad investeerida". Ärileht. Vaadatud 31.10.2021. Laikoja, Linda-Liis (14. oktoober 2021). "Läks lahti! Endiste Wise'i tipptöötajate asutatud Grünfin avas lõpuks oma investeerimisplatvormi". Geenius. Vaadatud 31.10.2021. "Grünfin AS". Finantsinspektsioon. 4. oktoober 2021. Vaadatud 31.10.2021. Lockwood, Tasmin (26. oktoober 2021). "Here's the 13-slide pitch deck Grunfin, a startup that lets retail investors back sustainable funds, used to raise $2.3 million". Business Insider. Vaadatud 31.10.2021. Koduleht
Ksenotransplantatsioon

Ksenotransplantatsioon (kreeka ksenos – 'võõras' või 'kummaline') on elusrakkude, kudede või elundite siirdamine ühelt liigilt teisele. Siiratavaid rakke, kudesid või elundeid nimetatakse ksenotransplantaatideks. Huvi ksenotransplantatsiooni vastu algas juba 1905. aastal, kui kroonilise neeruhaigusega lapsele siirati küüliku neerud, kuid laialdasemalt hakkas protseduur huvi äratama 1960. aastatel, kui immunoloogias tehti suuri edusamme ning üritati siirata šimpansi neerud neerupuudulikkusega patsientidele. Samuti siirati 1984. aastal paavianisüda vastsündinule, kellel oli vasaku südame hüpoplastiline sündroom ja kes elas pärast südameoperatsiooni 20 päeva. Tänapäeval tingib ksenotransplantatsiooni arengut asjaolu, et inimeste pikenev eluiga on toonud kaasa krooniliste haiguste ja lõppstaadiumis elundipuudulikkusega patsientide arvu suurenemise ning pakkumise ja nõudluse vahel on suur lõhe. Ühe liigi elundite, kudede või elusrakkude siirdamine tõstatab palju eetilisi, zoonootilisi ja meditsiinilisi probleeme. Lisaks kerkib ksenotransplantatsiooni toimimisel üles küsimus elundite õiglasest jaotusest ning ka loomade heaoluga seotud küsimused, eelkõige need, mis on seotud doonorloomade elutingimustega. Viimasel kümnendil on selle vallas tehtud edusamme, sest geneetiline muutmine annab rohkem võimalusi luua just õiged siirdamiseks loodud ksenotransplantaadid. Sigu (Sus scrofa domesticus) peetakse praegu parimateks elundidoonorite kandidaatideks sigade ja inimeste füsioloogiliste sarnasuste tõttu. Lisaks on sigadel suhteliselt lühike tiinusperiood, suured pesakonnad ja neid on lihtne aretada, mistõttu nad on kergesti kättesaadavad. Geneetiliselt muundatud sead on muutumas üha enam tavapäraseks[viide?], mis tõstatab küll eetilisi probleeme, kuid suurendab ka siirdamise edukust. Geenide muutmise võimalus aitab võidelda äratõukereaktsioonide ja võimalike zoonoosidega. Šimpanside ja paavianide elundite ksenotransplantatsiooni on üldiselt just välditud eetiliste probleemide ja surmavate viiruste edasikandumise hirmu tõttu.[viide?] 2021. aasta septembris õnnestus esimest korda sea neeru siirdamine inimesele ilma kohese äratõukereaktsioonita.[viide?] Lu, T., Yang, B., Wang, R., & Qin, C (2020). "Xenotransplantation: Current Status in Preclinical Research". Frontiers in immunology. Vaadatud 31.10.2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) D K C Cooper, R Gaston, D Eckhoff, J Ladowski, T Yamamoto, L Wang, H Iwase, H Hara, M Tector, A J Tector (märts 2018). "Xenotransplantation—the current status and prospects". British Medical Bulletin. Vaadatud 31.10.2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Bernard E. Rollin (19. september 2020). "Ethical and Societal Issues Occasioned by Xenotransplantation". Vaadatud 31.10.2021.
Vilussaare

Vilussaare on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Raigo Piho

Raigo Piho (sündinud 22. aprillil 1993 Rakveres) on Eesti lohesurfar, endine karateka ja kahevõistleja. Fail:20230208 172431 SilverGutmann IMG 7609 (3).jpg Piho on 2014 ja 2015. aasta Eesti meister lohesurfi vabastiilis ja kolmekordne maailmameister talisurfis. 14. jaanuaril 2022 püstitas Piho uue Eesti kiirusrekordi lohe talisurfis, sõites merejääl suuskade ja lohega 108,86km/h. Raigo Piho on lisaks ka spordiedendaja, treener ja ettevõtja. "EOK premeeris mitteolümpiaalade rahvusvahelisi tiitlivõitjaid 26 000 euroga". www.ohtuleht.ee. Vaadatud 26. oktoobril 2023. "Maailmameister Raigo Piho: surfamine annab sõnulseletamatu vabaduse tunde - Tehingukeskus". www.tehingukeskus.ee. Vaadatud 26. oktoobril 2023. "Tartu sportlane Raigo Piho pälvis talisurfi MM-il kuldmedali". RingFM - Tartumaa, Võru- ja Põlvamaa, Viljandimaa. Vaadatud 26. oktoobril 2023. "Talisurfi MM oli eestlastele taas edukas". Delfi.ee. 14.02.2020. "Raigo Piho tuli lohelaua vabastiili Eesti meistriks". Err.ee. 01.09.2015. "Võsu Surfikooli juht: mul oli valik, kas lõpetan ära või..." 25.05.2021.
Iraagi kuningate loend

Iraagi kuningas (araabia keeles ملك العراق‎, Malik al-‘Irāq) oli Iraagi riigipea ja monarh aastatel 1921–1958. Kuningas oli ka Iraagi hašemiitide kuningakoja pea. Tema poole pöörduti kui "tema majesteet" (صاحب الجلالة).  Pikemalt artiklites Iraagi ajalugu ja Iraagi Kuningriik Pärast esimest maailmasõda ja Osmanite riigi likvideerimist läksid endise Osmanite Iraagi kolm vilajetti Suurbritannia võimu alla. Briti okupatsiooni ajal toimus mitmeid ülestõuse ning brittidele oli Iraagi hoidmine kulukas. Et panna Iraagis kehtima britimeelne režiim, toodi Al-Ḩijāzist võimule hašemiidi kuningad, kellest esimene oli Ḩusayn ibn ‘Alī poeg Fayşal I. Iraaklastele oli välismaalt pärit uus kuningapere võõras, kuid sellest hoolimata nimetas Suurbritannia valitsus pärast 1921. aastal toimunud võltsitud rahvahääletust uue valitseja ametisse. Eriti olid hašemiitidele vastu Iraagi šiiidid ja kurdid. Iraagi Kuningriik kestis kuni 1958. aastani, kui 14. juuli revolutsiooniga asutati Iraagi Vabariik.  Pikemalt artiklis Iraagi lipp Mesopotaamia Assüüria kuningate loend Akkadi kuningate loend Babüloonia kuningate loend Mesopotaamia dünastiate loend Iraagi president Iraagi presidentide loend Sunni dünastiate loend Anderson, Terry H. (2011). Bush's Wars. Oxford University Press. Lk 12. ISBN 9780199747528.
Võibla

Võibla on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 6.08.2022. Võibla küla leht
Väägvere

Väägvere on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Väägveres tegutseb alates 1839. aastast Väägvere pasunakoor. Väägveres tegutsevad ka Väägvere külateater ja Väägvere külakapell. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 6.08.2022.
Püüa-steriliseeri-vabasta

Püüa-steriliseeri-vabasta (PSV), tuntud ka kui püüa-viljatusta-vabasta (PVV), on meetod vabakäigukasside populatsiooni ohjamiseks. Protsess hõlmab kasside püüdmist, steriliseerimist (emastel) või kastreerimist (isastel), hilisemaks tuvastamiseks kõrvaotsa lõikamist või mikrokiibi paigaldamist, võimaluse korral vaktsineerimist ja ravi ning seejärel nende oma territooriumile tagasi laskmist. Kui asukohta peetakse ebaturvaliseks või muul viisil sobimatuks, asutatakse kassid ümber sobivamasse piirkonda. Ideaalis leitakse kodu noorematele sotsiaalsematele kassidele (kassipoja sotsialiseerumise aeg jääb 2.–7. elunädalasse). Vanema metsistunud kassi sotsialiseerimine tekitab loomal stressi, mis viib immuunsüsteemi tasakaalust välja ja loom võib haigestuda. Kassid, kes kannatavad tõsiste meditsiiniliste probleemide all (ravimatud haigused, rasked nakkushaigused või traumad/vigastused) eutaneeritakse. Programmide põhieesmärk on hulkuvate kasside populatsioonide vähendamine või täielik peatamine. See on siiani kõige laialdasemalt kasutatav mittesurmav ohjamismeetod. PSV eesmärk laieneb tihtipeale ka üldise kogukonna elukvaliteedi edendamisse: parem elukvaliteet kogukonna-kassidele kassirohkete piirkondade märkamine ja nende edendamine avalikkuse teadlikkuse tõstmine (loomapidamiseeskirja kehtestamine) vabakäigu-kasside põhjustatud kahju ja meelehärmi vähendamine ühiskonnas Eestis kehtiva loomakaitseseaduse ja loomatauditõrje seaduse kohaselt loetakse iga lemmikloom, kes liigub ilma omanikuta väljaspool oma kinnist territooriumi, omanikuta koduloomaks. Omapäi ringi liikuvatele koduloomadele kutsutakse loomapüüdja, kes kontrollib kohapeal kiibi olemasolu. Kui kiip on olemas ja registreeritud, võetakse omanikuga ühendust, et loom esimesel võimalusel omanikule tagastada. Kui kiip puudub, siis toimetatakse loom varjupaika. Kui endine omanik välja ei ilmu või kui uut omanikku ei leita, siis on seaduse järgi kohalikul omavalitsusel õigus mitte varem kui kaks nädalat pärast looma varjupaika võtmist loom eutaneerida. Juhul, kui kaks nädalat on möödas ning ei ole leitud vana ega uut omanikku, siis ei pea looma eutaneerima. Loomi võib varjupaigas hoida piiramata aja, kui selleks vajalikud rahalised vahendid on olemas. Miller, Philip & Boone, John & Briggs, Joyce & Lawler, Dennis & Levy, Julie & Nutter, Felicia & Slater, Margaret & Zawistowski, Stephen (2014). "Simulating free-roaming cat population management options in open demographic environments". PubMed.{{cite journal}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) "Loomakaitseseadus – Riigi Teataja". www.riigiteataja.ee. Riigikogu.{{cite web}}: CS1 hooldus: url-olek (link) "Loomatauditõrje seadus – Riigi Teataja". www.riigiteataja.ee.{{cite web}}: CS1 hooldus: url-olek (link)
Koduloomade passiivne suitsetamine

Koduloomade passiivne suitsetamine on protsess, mille käigus loomad hingavad sisse hõõguva sigareti suitsu või suitsetaja enda väljahingatavat suitsust õhku. Sigaretikonide jäätmed ei ole ainult inetu, vaid allaneelamisel võib see olla loomade tervisele ohtlik. Sigaretikonisid visatakse tavaliselt randa, tänavale, parki ja mujale, kus kodu- ja metsloomad võivad viibida allaneelamise ohule. Sigaretid sisaldavad umbes 4000 kemikaali, millest umbes 50 on kantserogeensed. Paljud neist on tubakakasvatuses kasutatud herbitsiidid, ininsektitsiidd, fungitsiidid ja näriliste tõrjevahendid, maitsestajad ja sigareti põlemiskiiruse reguleerijad. Ka tubaka niiskuse hoidmiseks lisatakse niisutajaid. Neid peetakse ohutuks, kui tarbitakse "toiduna", aga mitte põletamisel ja seejärel tarbimisel. Sigareti hõõgumisel satuvad keskkonda raskmetallid, nikotiin ja etüülfenool vees. Teateid nikotiini allaneelamisest koduloomadel on vähe. Allaneelamine võib põhjustada liigset süljeeritust, erutust, värinat, oksendamist, koordinatsiooni puudumist, nõrkust, krampe, hingamispuudulikkust ja isegi surmi. 2008. aastal viidi läbi uuring, et selgitada välja, kuidas suhtuvad lemmikloomaomanikud kodus suitsetamisse. Uuringus osales kokku 3293 täiskasvanud omanikku. Peamised tulemusnäitajad olid lemmikloomaomanike ja nende kooselukaaslaste suitsetamiskäitumine; lemmikloomaomanike kodudes suitsetamise eeskirjad; ja passiivse suitsetamise ohtude kohta teabe mõju omanikele. Vastajatest 21% olid praegu suitsetajad ja 27% osalejatest elas koos vähemalt ühe suitsetajaga. Lemmikloomaomanikud, kes suitsetavad teatasid, et teave lemmikloomade passiivse suitsetamiseiga kokkupuute ohtude kohta motiveeriks neid suitsetamisest loobuma (28,4%) ja paluks inimestel, kellega nad koos elavad, suitsetamisest loobuda (8,7%) või mitte suitsetada siseruumides (14,2%). Lisaks ütlesid mittesuitsetavad lemmikloomaomanikud, kes elavad koos suitsetajatega, et selle teabe saamisel paluksid nad inimestel, kellega nad koos elavad, suitsetamisest loobuda (16,4%) või mitte suitsetada siseruumides (24,2%). Umbes 40% praegustest suitsetajatest ja 24% mittesuitsetajatest, kes elavad koos suitsetajatega, märkisid, et nad oleksid huvitatud suitsetamise, suitsetamisest loobumise või SHS-i kohta teabe saamisest. "Tobacco and cigarette butt consumption in humans and animals" (PDF). "Pet owners' attitudes and behaviours related to smoking and second-hand smoke: A pilot study".
Julius LeBlanc Stewart

Julius LeBlanc Stewart (6. september 1855 Philadelphia, Pennsylvania – 4. jaanuar 1919 Pariis, Prantsusmaa) oli Ameerika Ühendriikide maalikunstnik, kes veetis oma karjääri Prantsusmaa pealinnas. Tema isa, suhkrukaubanduse miljonär William Hood Stewart, kolis 1865. aastal perekonna Philadelphiast Pariisi, kus mehest sai silmapaistev kunstikoguja ning Marià Fortuny ja Barbizoni koolkonna varane patroon. Julius õppis teismelisena Eduardo Zamacois' käe all, siis École des Beaux-Arts'is Jean-Léon Gérôme'i käe all ning oli hiljem Raymondo de Madrazo õpilane. Stewartite perekonna rikkus võimaldas tal elada lakkamatut välismaist elu ja maalida seda, mis talle meeldis, sageli suuremõõtmelisi grupiportreesid. Esimene neist "Pärast pulma" (Drexeli ülikooli kunstikogu, 1880) kujutas, kuidas kunstniku vend Charles ja tema pruut Mae, rahastaja Anthony J. Drexeli tütar, asusid mesinädalatele. Järgnevad grupiportreed kujutasid tema sõpru – sealhulgas näitlejannasid, kuulsusi ja aristokraate – sageli koos oma autoportreega kuskil nende seas. Ta osales alates 1878. aastast kuni 20. sajandi alguseni regulaarselt Pariisi Salongis ning aitas korraldada 1894. aasta väljapanekut "Ameeriklased Pariisis". "Ristimine" (Los Angelese Maakonna Kunstimuuseum, 1892), mis väidetavalt kujutab Vanderbilti perekonna kokkutulekut, näidati 1893. aasta Chicago maailmanäitusel ja pälvis tunnustuse 1895. aasta Berliini rahvusvahelisel näitusel. Ta maalis rea purjetamispilte James Gordon Bennett juuniori jahi Namouna pardal. Kõige edukam neist, "Veneetsias jahi Namouna pardal" (Wadsworth Atheneum, 1890), näitas laevatekil toimunud purjetamispidu ja sisaldas näitlejanna Lillie Langtry portreed. Teine, "Vahemerel purjetamine" (1896), mis müüdi 2005. aastal 2,3 miljoni USA dollari eest, püstitas kunstniku teoste rekordhinna. Elu lõpus pöördus ta religioossete teemade poole. Kuid kõige paremini on ta siiski meelde jäänud belle époque'i ühiskonda kujutavate portreede ja sensuaalsete aktide poolest.  Julius LeBlanc Stewart – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Õvi

Õvi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Õvi kivikülv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 6.08.2022.
Kõrveküla

Kõrveküla on alevik Tartu maakonnas, Tartu valla keskus. Kõrveküla asub 5 km Tartust põhja pool. Kõrvekülas on Kõrveküla põhikool, lasteaed, Kõrveküla raamatukogu ja Härma raamatukogu. Vana koolimaja hoone, mis on eravalduses, on helilooja ja koorijuhi Miina Härma sünnikodu. Vanas koolimajas on[küsitav] ka Miina Härma elukäiku tutvustav muuseum (Miina Härma nimeline klass-muuseum). Samuti paikneb alevikus kultuurimälestis Kõrveküla asulakoht, mille vanus on kultuurimälestiste registrile teadmata. Alevikust 2 km loodes on Vasula järv ja 3 km kagus endine Raadi sõjaväelennuväli. 2 km Narva suunda jääb kruusakarjääri tõttu osaliselt hävinud Inglimägi (86 m). Kõrveküla nime on mainitud ürikuis aastast 1582 (Korwa nime all), alevik aastast 1977. Kõrveküla asulakoht Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.08.2022. Kõrveküla kultuurimälestiste riiklikus registris
Masinasõna

Masinasõna (inglise keeles machine word) ehk arvutisõna (ka infosõna) on arvutitehnikas kindla pikkusega (järjestikuste bittide arvuga) andmeüksus, mida töödeldakse tervikuna konkreetse arhitektuuriga protsessoris. Tänapäeva arvutites on sõna pikkus kordne minimaalse adresseeritava üksusega, milleks on bait. Seega on sõna pikkus kordne 8 bitiga ja enamasti 32 või 64 bitti. IT terministandardi sõnastik
Massmälu

Massmälu on infotehnoloogias suuremahuline säilmälu. Peamised massmäluseadmed on kõvaketas, pooljuhtketas, mälukaart ja mälupulk, varem ka näiteks diskett ja CD-ROM. Massmäluseadmeid kasutatakse arvuti salvestusmäluna. Välismälu
Lähte

Lähte (kohakääne Lähtele) on alevik Tartumaal Tartu vallas. Alevikus asub Lähte Ühisgümnaasium. Lähtet mainiti 1688 kujul Lechteküll ja 1796 kujul Lechte. Küla asus Tartu vallas ja kuulus Kärkna mõisale. Kohanimi pärineb samast sõnatüvest kui lõunaeesti läte : lätte 'allikas'. Põhjaeesti keeles on nüüdseks hääbunud sõna lähe : lähte 'allikas'. Nime algkuju oli läktegen. Juba varem, 1638 mainiti Hookatsi külas elavat isikut Lette Pap. Kui Hookatsi peaks olema Lätte varasem nimi, on seda küla mainitud 1582 kujul Holkacz, 1584 kujul Hokacz, 1627 kujul Hohekatz ja 1638 kujul Hoyekatz. Lähte õigeusu kalmistu juures paiknes kunagi õigeusu kirik, millest on säilinud vaid vundament. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.08.2022. Eesti kohanimeraamat, lk. 346
Pikaajaline majanduskriis

Pikaajaline majanduskriis oli kogu maailma haarav hinna- ja majanduslangus, mis algas 1873. aastal ja kestis olenevalt kasutatud mõõdikutest kas 1879. või 1896. aastani. Kriis oli kõige rängem Briti saartel, Lääne-Euroopas ja Põhja-Ameerikas, kus Ameerika Ühendriikide kodusõjale järgnenud kümnendil oli toimunud tugev majanduskasv, mida õhutas Teine tööstusrevolutsioon. Sündmust nimetati sel ajal "Suureks depressiooniks" ja see kandis seda nimetust kuni 1930. aastate ülemaailmse majanduskriisini. See oli üldise deflatsiooni ja retsessiooni periood, kus puudus nende majanduslik taandumine.  Pikaajaline majanduskriis – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kirovi oblast

Kirovi oblast on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Volga föderaalringkonnas. Kirovi oblast moodustati 5. detsembril 1936 endisest Kirovi kraist. Suuremad linnad on Kirov, Kirovo-Tšepetsk, Vjatskije Poljanõ, Slobodskoi ja Kotelnitš. Rajoonid: Afanasjevo rajoon Arbaži rajoon Belaja Holunitsa rajoon Bogorodskoje rajoon Darovskoi rajoon Faljonki rajoon Jaranski rajoon Jurja rajoon Kiknuri rajoon Kilmezi rajoon Kirovo-Tšepetski rajoon Kotelnitši rajoon Kumjonõ rajoon Lebjažje rajoon Luza rajoon Malmõži rajoon Muraši rajoon Nagorski rajoon Nema rajoon Nolinski rajoon Omutninski rajoon Oparino rajoon Oritši rajoon Orlovi rajoon Pižanka rajoon Podossinovetsi rajoon Santšurski rajoon Slobodskoi rajoon Sovetski rajoon Suna rajoon Svetša rajoon Šabalino rajoon Zujevka rajoon Tuža rajoon Uni rajoon Uržumi rajoon Verhnekamski rajoon Verhošižemje rajoon Vjatskije Poljanõ rajoon Linnaringkonnad: Kirovi linnaringkond Kirovo-Tšepetski linnaringkond Kotelnitši linnaringkond Slobodskoi linnaringkond Vjatskije Poljanõ linnaringkond 2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas oblastis 1 503 529 inimest, kellest 90,8% olid venelased, 2,9% tatarlased, 2,6% marid ja 1,2% udmurdid. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas oblastis 1 341 000 inimest. Linnades elas 71,8% rahvastikust. 2010. aasta rahvaloendus[alaline kõdulink] Oblasti koduleht