laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Qin Shi Huangdi

Qin Shi Huangdi (sünninimega Yíng Zhèng; 259 – 10. september 210 eKr) oli esimene Hiina keiser, Qini dünastiast Ta valitses aastatel 221–210 eKr. Shi Huangdi valitses Qini riiki juba alates aastast 247 eKr. Halastamatu ja sõjaka poliitikaga õnnestus tal veerandi sajandi jooksul kõik tülitsevad Vana-Hiina väikeriigid alistada ning need esimest korda ühtseks keisririigiks liita. Ta valitses legistliku doktriini järgi, mis tähendas sisuliselt totalitaristliku riigi loomist: inimesed pidi jagatama sõjaväeüksuste kombel gruppidesse ja ühe eksimuse eest pidid kannatama kõik grupi liikmed. Et tagada keisririigi ühtsust, lasi Shi Huangdi lammutada endiste väikeriikide piiridel olevad kaitsemüürid ning alustas Suure Hiina müüri rajamist oma riigi põhjapiirile, et kaitsta seda rändrahvaste rünnakute eest. Lühikese ajaga muutus Shi Huangdi loodud impeerium väga võimsaks ning tema armee kasvas arvatavasti enam kui poole miljoni meheliseks. Ta asus korraldama suuri vallutusi lõuna suunas ning läänes saavutas ta esimesed diplomaatilised kontaktid Rooma impeeriumiga (Qini dünastia nimest tuleneb ka Hiina nimi Euroopa keeltes). Legistlik riigiideoloogia ei osutunud siiski kuigivõrd edukaks, sest vaid sõjalisele jõule ja karistustele tuginev riigiaparaat toimis vaid osava ja halastamatu Shi Huangdi võimul olles. Shi Huangdi suri 49 aasta vanuses aastal 210 eKr olles mitu kuud kestnud ringreisil mööda riiki. Ta suri juulis või augustis. Keisri surma varjati (ka enamiku kaaskondlaste eest) kuni saabumiseni kahe kuu pärast pealinna Xianyangi. Pärast tema surma võimule saanud tema noorim poeg Er Shi kaotas peagi võimu ning nii Qini riik kui ka dünastia hääbusid. Shi Huangdi loodud Hiina impeeriumi idee osutus siiski püsivaks, keisririik püsis mõningate vaheaegadega kuni 1912. aastani ning ka tänapäeva Hiina Rahvavabariigis on säilinud mitmeid Hiina impeeriumile omaseid jooni. Shi Huangdimausoleumi lähedal Shaanxi provintsis Xi'ani lähedal leiti 1974. aastal terrakotasõdalased, sõdalased olid mõeldud kaitsma Qin Shi Huangdid surnuteriigis pärast tema surma. Vana-Hiina Hiina keisrite loend amb
Kortel

Kortel on vedelike mahuühik. Seda kasutati 18. ja 19. sajandil viinamüügi mõõduna Eesti- ja Liivimaa kõrtsides. Viina mõõtmiseks kasutati tembeldatud vasknõusid: ühetoobine, pooletoobine, veerandtoobine (kortel) ja kümnendiktoobine. 18. sajandil: 1 toop = 4 kortlit = 1,177 liitrit 1 kortel = 0,2942 liitrit 19. sajandil: 1 toop = 4 kortlit = 1,2299 liitrit 1 kortel = 0,3074 liitrit 1/2 kortlit = 0,1537 liitrit 1/4 kortlit = 0,0768 liitrit Mõõtühikute loend inglise kortel Tuulik, Harry (detsember 2001). ""Kõrtsimees, kortel viina!"" (PDF). Põlvnemislugu nr. 26. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 12. jaanuaril 2014. Postitee. Maanteekõrtsid. Kasutatud 12. jaanuaril 2014. Tartu Ülikooli muuseum. Kaalu- ja mõõduühikud Eesti- ja Liivimaal. Kasutatud 12. jaanuaril 2014. Metrosert. Valik Eestis kasutatud mõõtühikuid. Kasutatud 12. jaanuaril 2014.
Lood (massiühik)

Lood on massiühik, võrdne 12,8 grammiga. 1 lood = 1/2 untsi = 3 solotnikku = 12,8 grammi Lood polnud Eestis rahvapäraselt eriti tuntud, seda kasutati põhiliselt poodides, kullassepaärides ja apteekides. Lõplikult kadus tarvituselt meetermõõdustiku kehtestamise järel 1929 aastal. Mõõtühikute loend Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 148
Caius

Caius (ka Gaius) oli paavst 283–296. Ta oli 28. paavst. Caius oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Dalmaatsiast Solinist Caiuse pojana, kes oli Rooma keiser Diocletianuse sugulane. Teda on peetud püha Susanna onuks. Hiljem on Dalmaatsiast pärinenud paavst Johannes IV. Caiuse valimispäevana tunnustatakse tänapäeval 17. detsembrit 283, sest keiser Diocletianuse ajal toimunud kristlaste tagakiusamise tõttu on sellele vahetult eelnenud aja kohta säilinud vähe materjali ja Caiuse tegemistest pole seetõttu eriti teada. "Liber Pontificalise" järgi oli ta ametis 11 aastat 4 kuud ja 9 päeva, "Liberiuse kataloogi" järgi 12 aastat 4 kuud ja 7 päeva ning Eusebiose andmetel 15 aastat. Caiust mainitakse püha Susanna ja püha Sebastianuse kannatuslugudes. Caius oli julgustanud Sebastianust ja tema kaaslasi enne nende märtrisurma. Ta sätestas "Liber Pontificalise" järgi, et kedagi ei tohi piiskopiks ordineerida enne, kui see isik pole saanud madalamaid vaimulikupühitsusi. Ta jagas Rooma kogudused diakonite vahel. Ta ordineeris 25 presbüterit, 8 diakonit ja 5 piiskoppi. Caius olevat "Liber Pontificalise" järgi tagakiusamise eest põgenenud katakombidesse ja suri 22. aprillil 296 märtrina, kuigi sel ajal pole teada suuremaid tagakiusamisi. Ta maeti San Callisto katakombidesse, kust on leitud tema nimega epitaaf. Caiust on kunstis kujutatud koos tiaaraga. Caiust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 22. aprill koos paavst Soteriga. Teda austatakse eriti Dalmaatsias ja Veneetsias. J. N. D. Kelly "The Oxford Dictionary of Popes". 1996. "Liber Pontificalis". Louis Reekmans "Le complexe cémétérial du pape Gaius dans la catacombe de Callixte". Roma, 1988. Louis Reekmans "Les tombeaux des papes Gaius (283–296) et Eusèbe (309 ou 310) et les martyrs Calocerus et Parthenius dans la catacombe de Calliste." "Memoriam Sanctorum venerantes. Miscellanea in onore di Monsignor Victor Saxer". Città del Vaticano, Roma 1992: 689–709. Georg Schneider "La triplice deposizione di papa Gaio". "Nuovo Bullettino di Archeologia Cristiana" 13, 1907: 147–168. Chapman, J. (1908). "Caius and Soter, Saints and Popes." In The Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company. Vaadatud 12. mail 2019 (inglise keeles) Caiuse kirjad.
Tallinna Nikolai kirik

Piiskop Nikolai Imetegija kirik (ka Püha Nikolause kirik või Püha Nikolai kirik; vene keeles Церковь Святителя Николая Чудотворца) on MPEÕK õigeusu kirik Tallinna vanalinnas aadressil Vene tänav 24. Nikolause kirik (vene k. Церковь Св. Николая) ehitati aastatel 1822–1827 varem samal kohal olnud vene kaupmeeste kiriku kohale Peterburi arhitekti Luigi Rusca (1762–1822) 1807. aastal valminud projekti järgi ning on Tallinna vanim kuppelehitis. Kiriku algselt klassitsistlikud interjöörid on 19. sajandil osaliselt ümber kujundatud. Nikolai kiriku (vene k. Церковь Святителя и Чудотворца Николая) juures tegutses 1878. aastast Nikolai õigeusu kirikukool (Никольское церковно-приходское училище), külakooli õppeprogrammi alusel. Sisustuses on olulisel kohal kolmeosaline ikonostaas. Suuremalt jaolt on säilinud vana, aastatel 1685–1686 Moskva tsaaride Peetri ja Joanni tellimusel Moskva Relvapalati meistrite loodud ikonostaas. Enamik sellest asub lõunapoolses külgaltaris, mõned ikoonid ka põhjapoolses külgaltaris. Ikonostaasi rajamise ettevõtjateks olid ikoonimaalija Sergei Vassiljev (Rožkov) ja puusepp Avvakum Sergejev. Ikonostaas valmistati Pihkvas ning see valmis 1686. aastal. Kokku oli ikonostaasil 45 eraldiseisvat ikooni, millest 12 on tänaseks hävinud ning kaks ei ole välja pandud.  Pikemalt artiklis Tallinna Püha Nikolai kogudus Koguduses teeninud preestrid: preester/ülempreester Arseni Nikolski, Tallinna Püha Nikolai koguduses 09.02.1876–14.04.1890 ülempreester Nikolai Tsvetikov, Tallinna Püha Nikolai koguduses 14.04.1890–01.02.1899 ülempreester Vladimir Pokrovski, Tallinna Püha Nikolai koguduses 1940–1942 Tallinna Nikolai kabel Tallinna tornistik Orest Kormašov, Maria Smorževskihh-Smirnova, Eesti ikoonimaal, Eesti Kunstimuuseum, 2011 Tallinna Nikolai kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Artikkel Foto Venekeelne koduleht fotodega Kiriku ajaloost vene keeles Приходы Эстонской Православной Церкви Московского Патриархата. ТАЛЛИНН. Храм свт. Николая
Lood

Lood on eesti keeles mitmetähenduslik sõna: Lood on vanaaegne massiühik. Lood on riist vee sügavuse määramiseks laevalt. Lood on riist püst-, rõht- või muu suuna määramiseks. Lood on loopealne ehk alvar. Lood oli Eesti sõjalaev. "Lood" on Riho Sibula album.
Disturbed

Disturbed on Ameerika Ühendriikides tegutsev hard rock'i ja metal'i ansambel. Bänd asutati 1996. aastal Chicagos. Dan Donegan – kitarr, klahvpillid (sündinud 1. augustil 1968) David Draiman – laul (sündinud 13. märtsil 1973) Mike Wengren – trummid (sündinud 3. septembril 1971) John Moyer – basskitarr (sündinud 30. novembril 1973) – bändis mängib alates 30. aprillist 2004 Steve "Fuzz" Kmak – basskitarr (sündinud 5. septembril 1970) – lahkus bändist 2003. aasta lõpus The Sickness (2000) Believe (2002) Ten Thousand Fists (2005) Indestructible (2008) Asylum (2010) Immortalized (2015) Evolution (2018) http://php.allstarz.ee/index.php?tegevus=vaata_artiste&id=165
Žanr

Žanr (prantsuse sõnast genre) on algselt tähendanud kunstiloomingu sisu iseloomust tingitud ja ajalooliselt traditsiooniliseks saanud kujutamisvormi. Tänapäeval nähakse aga žanri laiemalt kui kultuurilist või kommunikatiivset akti. Žanri mõiste pärineb Aristotelese "Poeetikast". Eepika žanrite hulka kuuluvad romaan, novell ja jutustus. Rahvaluule olulisemad proosažanrid on muinasjutt, müüt ja muistend. Näitekirjanduse põhižanrid on tragöödia, komöödia ja draama, kuid teistest žanritest eristatakse ka tragikomöödiaid. On ka veel kõnekäänd, lüürika, mõistatus, poeem, sonett, uudis, vanasõna. Muusikažanr Kunstižanr Kirjandusžanr Filmižanr Žanr keeleteaduses Retoorilised žanrid Devitt, Amy J. (2015), Heilker, Paul; Vandenberg, Peter (toim.), "Genre", Keywords in Writing Studies, Utah State University Press, lk 82–87. Miller, Carolyn R. (1984). ""Genre as Social Action"". Quarterly Journal of Speech. 70.2: 151–67.
Vanaarmeenia kalender

Vanaarmeenia kalender on Armeenias kasutusel olnud kalender, milles oli 13 kuud, neist 12 olid 30 päeva pikad ja lisakuu, kus oli ainult viis päeva. Iga kuu kandis Haik Naapeti tütre või poja nime. Vanaarmeenlastel olid nimed mitte ainult kuudel vaid ka igal kuupäeval. Nimi ²ÝáõÝ Arek ²ñ»· Hrant Ðñ³Ýï Aram ²ñ³Ù Markar Ø³ñ·³ñ Ahrank ²Ññ³Ýù Mazteh Ø³½¹»Ñ Asdghig ²ëïÕÇÏ Meeher ØÇÑñ Tsobaper Òáå³µ»ñ Mourtz Øáõñó Yerazgan Եր³½Ï³Ý Ani ²ÝÇ Barkhar ä³ñË³ñ Vanadour ì³Ý³ïáõñ Aramazt ²ñ³Ù³½¹ Mani Ø³ÝÇ Asag ²ë³Ï Masis Ø³ëÇë Anahid ²Ý³ÑÇï Arakadz ²ñ³·³Í Krkour ¶ñ·áõé Gortouk Îáñ¹áõÇù Ztmag ÌÙ³Ï Lousnag ÈáõëÝ³Ï Tzron òñûÝ Nbad Üå³ï Vahakn ì³Ñ³·Ý Sim êÇÙ Varak ì³ñ³· Kisheravar ¶Çß»ñ³í³ñ ja veel 13. lisakuu 5 päeva: Pailatsu Փայլացáõ Arusjak Արáõսյակ Hrat Հրատ Lusntag Լáõսնտաք Erevank Երեõանք Tundide nimed tähendasid taeva värve ööpäevas. Osa neist on jäänud kasutusele ka praegu ja tähendavad ajavahemikku: aig – koit; ahdgamuhdg – hämarik; aravot – hommik jne.
Mõõlu

Mõõlu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Märdi (Rõuge)

Märdi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Märdi

Märdi on mitme koha nimi. Märdi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Märdi on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Märdi järv Märdi tänav on Valgas Märdimiku
Möldri (Rõuge)

Möldri on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nilbõ

Nilbõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nogu

Nogu (aastani 1997 Nogo) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ortumäe

Ortumäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Muna küla

Muna on Võrumaal Rõuge vallas asuv küla. Lähimad külad on loodes Rasva, põhjas Hapsu, idas Kuuda, lõunas Vadsa ja edelas Kokõ. Seda nime esmamainiti 1796 kujul Torbi Munna Petre L. Madle. 1839. aastast pärineb nimekuju Muna. Koht asus Rõuge kihelkonnas ja kuulus Haanja mõisale. 19. sajandini loeti Muna Torbi küla osaks, seejärel ta iseseisvus (iseseisev oli veel 1945), siis liideti Rasva külaga ja taastati 1997. Külanimi on tekkinud lisanimest Muna, mis ilmselt tulebki sõnast "muna". Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, kaart 44 Eesti kohanimeraamat, lk. 383
Paaburissa

Paaburissa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Paeboja

Paeboja on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Koosneb Kikka (elanik Elli) ja Mõttussõ (elanik Imbi) talust. Piirneb ühelt poolt kahe taluga Räestu külaga, teiselt poolt Võru–Mõniste maanteega ja orust Veriojaga. Imbi juurest läheb Ala-Sännä nn Poola tee, mis olevat nime saanud sellest, et Poola sõjavägi sealt kord läbi läks. Küla teenindab autokauplus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Petrakuudi

Petrakuudi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pugõstu

Pugõstu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pulli (Rõuge)

Pulli on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Põdra (Rõuge)

Põdra on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Põru (Rõuge)

Põru on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pärlijõe

Pärlijõe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Püssä

Püssä on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Viliksaarõ

Viliksaarõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tsutsu

Tsutsu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tüütsi

Tüütsi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Raudsepä

Raudsepä on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saarlasõ

Saarlasõ (aastani 1997 Saarlase) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Saarlasõ küla Palu talu on Kauksi Ülle sünnikodu.[viide?] Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Väiku-Ruuga

Väiku-Ruuga on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Utessuu

Utessuu (Utesoo) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sika (Rõuge)

Sika on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tindi

Tindi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Tindi asub Rõugest idas ja läbi selle kulgeb Rõuge–Rebäse–Haanja tee. Küla põhjaosas liituvad Rõuge–Kurgjärve–Haanja teega Rõuge–Vastseliina tee ja Rõuge–Verijärve tee. Küla lõunaosas asub Liinjärv. Sellesse suubuv Tindi oja jääb aga juba Rõuge territooriumile. Külas asub Rõuge linnamägi, kus paikneb ka Rõuge vaatetorn. Rõuge linnamägi Rõuge muinastalu Rõuge vana kalmistu Liinjärv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saki

Saki on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Toodsi

Toodsi on Võru maakonnas mitme koha nimi: Toodsi on küla Setomaa vallas Toodsi on küla Rõuge vallas Tootsi hääldus on samuti Toodsi Toodsi järv on järv Misso vallas
Toodsi (Rõuge)

Toodsi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Küla läbib Rõuge–Kurgjärve–Haanja tee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rebäsemõisa

Rebäsemõisa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sadramõtsa

Sadramõtsa (aastani 1997 Sadrametsa) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Roobi

Roobi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Suurõ-Ruuga

Suurõ-Ruuga on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Soomõoru

Soomõoru on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Soekõrdsi

Soekõrdsi ehk Soekõrtsi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sikalaanõ

Sikalaanõ ehk Sikalaane on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Riitsilla

Riitsilla on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vadsa

Vadsa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tsirgupalu

Tsirgupalu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Küla põhjapiirile jääb Valga–Koidula raudteelõik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ristemäe

Ristemäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ruuksu

Ruuksu ehk Rooksu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rasva

Rasva on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tilgu

Tilgu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sandisuu

Sandisuu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kümme jardi

"Kümme jardi" on 2004. aastal USA-s valminud järg komöödiafilmile "Üheksa jardi" (2000), mille peaosi mängivad Matthew Perry ja Bruce Willis. Peategelane Oz (Matthew Perry) elab õnnelikult oma naise Cynthiaga (Natasha Henstridge) Californias ja peab edukat hambaravipraksist, kuni ühel päeval vanglast vabanenud maffiaboss Lazlo (Kevin Pollak) röövib Cynthia, et teada saada Jimmy Tudeski (Bruce Willis) asukohta. Oz otsustab Jimmylt abi paluda ja sõidab tema juude Mehhikosse, kus Jimmy aga rahuliku elu elab ja algul Ozi aitamast keeldub, kuni selgub, et Lazlo on nad juba üles leidnud. Sellest algab tagaajamisjaht, millest ei puudu tülid, draamad ega ka naljakad seigad. Bruce Willis – Jimmy 'The Tulip' Tudeski Matthew Perry – Nicholas 'Oz' Oseransky Natasha Henstridge – Cynthia Amanda Peet – Jill Kevin Pollak – Lazlo "Üheksa jardi" Kümme jardi andmekogus IMDb (inglise) Yahoo Movies: Kümme jardi
Tiidu

Tiidu on mitme koha nimi: Tiidu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas Tiidu on küla Valga maakonnas Otepää vallas Tiidu on eesnimi Tiidunina Tiidu mänd Tiido
Tiidu (Rõuge)

Tiidu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Küla asub Rõuge aleviku kõrval Jaanipeebu ja Tindi külade vahel. Küla lääneossa jääb Rõuge Valgjärv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tialasõ

Tialasõ ehk Tealase on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Savioru

Savioru on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Simmuli

Simmuli ehk Simuli on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Algkude

Algkoed ehk meristeemid (inglise keeles meristematic tissues) on taimedele omased diferentseerumata rakkudest koosnevad koed. Mitmeaastastel taimedel ehk püsikutel püsivad meristeemid kogu elu, mis võimaldab neil pidevalt kasvu jätkata. Eristatakse primaarset meristeemi ehk esimeristeemi, mis tekib kohe, kui seemnes hakkab arenema idu, ja sekundaarset meristeemi ehk teismeristeemi, mis kujuneb eristunud kudedes. Algkoel on kaks põhiomadust: kiire paljunemine võime muutuda teiste kudede rakkudeks ehk diferentseerumisvõime Meristeem koosneb tihedalt paiknevatest rakkudest, mis on väga õhukese (esmase) kestaga. Rakkude õõs on täidetud tsütoplasmaga, suuri vakuoole ei ole. Raku keskel on suur tuum. Asukoha järgi eristatakse nelja algkoe rühma: tipmine ehk apikaalne meristeem – paikneb juurte ja varte pea- ja külgharude tippudes, seal toimub taime pikkuskasv; külgmine ehk lateraalne meristeem, nimetatakse ka kambiumiks – paikneb telgelundites pinnaga paralleelse kihina. Põhjustab elundite kasvu laiusesse ehk jämenemist; vahe- ehk interkalaarne meristeem – asub varre sõlmevahede (varrelülide) alumises osas, lehtede ja õieraagude alusel. Võimaldab vastavate elundite pikkuskasvu; haava- ehk kalluse meristeem – tekib taime vigastatud koha ümber ja võimaldab haavade kinnikasvamist. Loomadel nimetatakse püsiva paljunemisvõimega rakke tüvirakkudeks. Focus Ace Spm 2009 Biology, lk 33 Hamdan Mohd.Nor, Wahida Abdullah, Quek Yoke Hua, Choo Yan Tong, Kee Bee Suan, Focus Ace Spm 2009 Biology, Penerbitan Pelangi Sdn. Bhd, 2009, ISBN 978-983-00-3629-8. Google'i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 25.05.2013) Selgitav video Youtube'is, 1. osa (inglise keeles) Selgitav video Youtube'is, 2. osa (inglise keeles)
Taudsa

Taudsa ehk Tautsa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.