laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
20. juuli

20. juuli on Gregoriuse kalendri 201. (liigaastal 202.) päev. Juliuse kalendri järgi 7. juuli (1901–2099). 1820 – Eestimaa kuberner võttis kooleraepideemia tõkestamiseks kasutusele abinõusid. Tallinnas oli aasta jooksul olnud eraisikute seas 499 haigusjuhtu, millest 250 lõppes surmaga. 1955 – Tallinnas toimus 21. juulini kestnud XIV üldlaulupidu ja rahvakunstiõhtu. 1960 - troopilisele kuumusele järgnenud tugev paduvihm Tallinnas nurjas XV üldlaulupeo I kontserdi, mis liideti osaliselt teise kontserdiga 21. juulil. 1963 – Tallinnas toimus 21. juulini kestnud I üle-eestiline rahvatantsupidu (I Eesti NSV rahvatantsupidu). 1980 – Tallinnas avati Moskva Olümpiamängude purjeregatt. 1985 – Tallinnas toimus 21. juulini kestnud XX üldlaulupidu ja VI üldtantsupidu. 2022 – Tallinna lauluväljakul esines Saksamaa industrial metal''it viljelev ansambel Rammstein. 1944 – Adolf Hitlerile tehti atentaat. 1969 – Kuu pinnale laskusid esimesed inimesed, USA astronaudid Neil Armstrong ja Edwin Aldrin. 1976 – Marsile maandus esimest korda inimeste lähetatud NASA automaatjaam Viking I, mille ülesandeks oli pinnaseproove võttes leida sealt elu jälgi. 1994 – Valgevenes asus presidendiametisse Aleksandr Lukašenka.  Pikemalt artiklis Sündinud 20. juulil 1822 – Gregor Mendel, Austria munk, geneetika isa 1919 – Edmund Hillary, Uus-Meremaa alpinist ja maadeuurija 1934 – Uwe Johnson, saksa kirjanik 1951 – Krista Kaer, eesti tõlkija 1963 – Paula Ivan, rumeenia kergejõustiklane 1966 – Veiko Belials, eesti kirjanik 1973 – Peter Forsberg, rootsi jäähokimängija 1980 – Gisele Bündchen, Brasiilia modell ja näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 20. juulil 1903 – Leo XIII, Rooma paavst aastail 1878–1903 1923 – Francisco Villa, Mehhiko revolutsiooniaegne talurahvajuht 1926 – Feliks Dzeržinski, Nõukogude riigitegelane 1937 – Guglielmo Marconi, itaalia insener 1944 – Ludwig Beck, Saksa Riigi sõjaväelane 1944 – Joachim Murat, Murat' vürstliku perekonna pea 1944 – Claus von Stauffenberg, Saksa Riigi sõjaväelane 1962 – Hindrek Luhari, Eesti sõjaväelane 1973 – Bruce Lee, Ameerika Ühendriikide filminäitleja 2003 – Lauri Aus, eesti jalgrattasportlane (liiklusõnnetus) 2004 – Veera Saar, eesti kirjanik 2012 – Ivar Puura, eesti paleontoloog 2023 – Aadu Must, Eesti ajaloolane ja poliitik Eliapäev Rahvusvaheline malepäev Eestis – Elias, Erland, Liias 2007 – aastate kõrgeim õhutemperatuur +40,1 °C Slovakkias Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 129 "Ajalugu". Eesti Teaduste Akadeemia Naiskoor. Vaadatud 24. juunil 2024. Das Attentat auf Adolf Hitler vom 20. Juli 1944 Lebendiges Museum Online
Audoktor

Audoktor (doctor honoris causa, dr. h. c.) on tiitel, mida antakse erilise austuse märgiks mingi ülikooli poolt. Audoktori kraadi ei saa taotleda, selleks ei pea kirjutama doktoritööd ega sooritama eksameid. Tartu Ülikooli audoktorite loend Tallinna Ülikooli audoktorite loend
Preisi Teaduste Akadeemia

Preisi Teaduste Akadeemia (saksa keeles Preußische Akademie der Wissenschaften; ka Berliini Teaduste Akadeemia, saksa keeles Berliner Akademie der Wissenschaften) on teaduste akadeemia Saksamaal Berliinis. Akadeemia asutati 11. juulil 1700. Akadeemia on aja jooksul kandnud palju nimesid. Aastast 1992 kannab nime Berliini-Brandenburgi Teaduste Akadeemia (saksa keeles Berlin-Brandenburgische Akademie der Wissenschaften).
Salzburgi Ülikool

Salzburgi Ülikool (saksa Universität Salzburg) on ülikool Austrias Salzburgis. Ülikool asutati 1622. Tänapäeval õpib ülikoolis üle 18 000 õpilase. Ülikooli koduleht
Sorbonne'i Ülikool

Sorbonne'i Ülikool (prantsuse keeles Sorbonne Université) on ülikool Pariisis. Ülikool asutati 1. jaanuaril 2018. aastal endiste Pariisi 4. ja Pariisi 6. Ülikooli baasil, millega liideti veel mitu väiksemat õppeasutust. Ülikooli koosseisu kuulub Henri Poincaré Instituut. Pariisi Ülikool Ülikooli koduleht (ingliskeelne versioon)
Sojuz (mootorratas)

Sojuz (vene keeles Союз) oli Nõukogude Liidus valmistatud mootorratas. 1924. aasta 22. augustil Moskva Punaselt väljakult lähtunud katsesõidul – marsruudil Moskva-Harkiv-Moskva – läbis mootorratas 1476 kilomeetrit ja jõudis finišisse. "Советские мотоциклы" [Nõukogude mootorrattad]. soviet-moto.ru (vene). 28.03.2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 2.02.2017. Vaadatud 20.01.2017. Nõukogude mootorrattad — Mootorratas Sojuz Vaadatud 2017.01.20 (vene keeles)
Akadeemiline veerandtund

Akadeemiline veerandtund (ka akadeemiline veerand) on paljude riikide ülikoolides kehtiv akadeemiline tava, et loengud, seminarid või ka kohtumised, mille algusajaks on märgitud täistund, algavad tegelikult veerand tundi hiljem. Täpsustuseks võidakse kellaaja juures kasutada ladinakeelseid väljendeid cum tempore ("ajaga"; lühend c.t.) või sine tempore ("ajata", lühend s.t.). Viimane tähendab seda, et loeng vms algab täpselt, ilma akadeemilise veerandtunnita. Akadeemiline veerandtund on pärit ajast, kui kellaaega arvestati suuresti kirikukella löömise järgi. Kui kell lõi täistundi, oli üliõpilastel aega 15 minutit loengusse jõudmiseks. On arvatud, et see tava pärineb Uppsala Ülikoolist. "Tampereen yliopiston opiskelun sanakirja". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuni 2017. Vaadatud 20. jaanuaril 2017.
Strasbourgi Ülikool

Strasbourgi Ülikool (prantsuse Université de Strasbourg) on ülikool Prantsusmaal Strasbourgis. Ülikool asutati 1538. aastal. 1970. aastal jagati ülikool kolmeks: Strasbourgi I Ülikool, Strasbourgi II Ülikool ja Strasbourgi III Ülikool. 1. jaanuaril 2009 liideti need kolm õppeasutust taas. Tänapäeval õpib ülikoolis umbes 46 000 üliõpilast. Ülikooli koduleht
Varssavi Tehnikaülikool

Varssavi Tehnikaülikool (poola keeles Politechnika Warszawska) on tehnikaülikool Poolas Varssavis. Ülikool asutati 1826. aastal. Tänapäeval õpib ülikoolis üle 36 000 üliõpilase (2011. aasta seisuga). Ülikoolis õpetab 2453 õppejõudu. Ülikooli koduleht
Trieri Ülikool

Trieri Ülikool (saksa Universität Trier) on ülikool Saksamaal Trieris. Ülikool asutati 1473. 1798. aastal pandi ülikool kinni, 15. oktoobril 1970 avati uuesti. 2011. aasta seisuga õpib ülikoolis 15 260 üliõpilast ja ülikoolis töötab 165 professorit. Ülikooli koduleht
Indrek Hein

Indrek Hein (sündinud 11. veebruaril 1963) on eesti arvutuslingvist (keeletehnoloog) ja arvutigraafik. Ta lõpetas 1981. aastal Nõo Keskkooli. Aastatel 1981–1986 õppis Leningradi Riiklikus Ülikoolis arvutuslingvistika erialal. Aastatel 1986–2016 oli ta Eesti Keele Instituudi võrguhaldur. 2016. aastast on ta sealsamas vanemtarkvaraarendaja. Indrek Hein on andnud suure panuse enamiku Eesti Keele Instituudi veebisõnastike ja e-keelenõu tehnilise lahenduse väljatöötamisse ja täiustamisse. Samuti on ta kujundanud-küljendanud pabersõnastikke, keeleteaduslikke ja aimeraamatuid. "Digimaailm näitab eesti keele elujõudu" Postimees AK, 14. jaanuar 2017 "Väike kurioosumite loend" Postimees AK, 23. detsember 2017 Keeletehnoloogia ehk arvutilingvistika Emakeeleseltsi koduleht. Vaadatud 07.03.2022. Indrek Hein Eesti Teadusinfosüsteemis (vaadatud 20.01.2017). Sõnaraamatud Elektrooniliste sõnastike, e-keelenõu, Sõnaveebi ja muude keeleressursside loetelu ja lingid EKI kodulehel. Vaadatud 07.03.2022. Indrek Heina töö kajastusi EKI kodulehel. Vaadatud 07.03.2022. Indrek Hein Eesti Teadusinfosüsteemis Tiina Paet. 100aastane ÕS kolis veebi1 Sirp, 14.12.2018
Lillian Gish

Lillian Diana Gish (14. oktoober 1893 Springfield, Ohio – 27. veebruar 1993 New York) oli USA teatri- ja filminäitleja, kelle filmikarjäär kestis 75 aastat, alates 1912. aasta lühitummfilmidest kuni 1987. aastani. Gishi kutsuti Ameerika kino esimeseks leediks ja teda peetakse teerajajaks filminäitlemise põhitehnikate alal. Gish sündis Ohio osariigis Springfieldis, tema vanemad olid Mary Robinson McConnell (1875–1948) ja James Leigh Gish (1872–1912), kes oli saksa päritolu. Ta oli noorem õde Dorothy, kellest sai ka populaarne filmitäht. Nende isa hülgas perekonna, nende ema teenis elatist näitlemisega. Vanemaks saades hakkasid õed koos emaga näitlemisega tegelema. Õed külastasid Mary Pickfordi, kes aitas neil saada lepingut American Mutoscope and Biograph Companyga. Nende esimene roll oli D. W. Griffithi lavastatud filmis "An Unseen Enemy" (1912). Lillian mängis paljudes Griffithi kuulsates filmides, sealhulgas filmides "Rahvuse sünd" (1915), "Sallimatus" ("Intolerance"; 1916), "Murtud õied ehk kollane mees ja tüdruk" ("Broken Blossoms or The Yellow Man and the Girl"; 1919), "Teekond itta" ("Way Down East"; 1920) ja "Tormi orvud" ("Orphans of the Storm"; 1921). Gishid mängisid kahe aasta jooksul rohkem kui 25 Hollywoodi lühifilmis ja nendest sai tummfilmiajastu ühed staarid. 1928. aastal tühistas MGM pärast filmi "The Wind" ebaõnnestumist Lillianiga lepingu. Hiljem on tema rolli selles filmis loetud tema karjääri üheks parimaks. 1930. ja 1940. aastate alguses mängis Gish teatris, kuid tegi hiljem kaasa ka veel mitmes filmis. 1946. aastal sai ta osatäitmise eest filmis "Duel in the Sun" parima naiskõrvalosatäitja Oscari nominatsiooni. Gish mängis aeg-ajalt filmides kuni elu lõpuni. 1971. aastal sai ta elutöö eest au-Oscari. Tema viimane osatäitmine oli filmis "Augustivaalad" ("The Whales of August"; 1987), kus mängisid teiste seas ka Bette Davis ja Ann Sothern. Gishi esimese ja viimase filmi vahele jäi 75-aastat, millega ta oli mõnda aega Guinnessi rekordite raamatus. Teda kutsuti "Ameerika kino esimeseks leediks". 1999. aastal valis Ameerika Filmiinstituut näitleja naisstaaride edetabelis (AFI's 100 Years...100 Stars) 17. kohale. Ta sai 8. veebruaril 1960 Hollywoodi kuulsuste alleel aadressile 1720 Vine Street omanimelise tähe. Gish olnud kunagi abielus ja tal ei olnud lapsi. Ta suri 99-aastaselt südamepuudulikkuse tagajärjel. Lillian Gish – North American Theatre Online AFI: 1984 Lillian Gish Tribute. afi.com. Vaadatud 22.1.2017 "Biography". tcm.com. Vaadatud 22.1.2027 Lillian Gish. Hollywood Walk of Fame. Vaadatud 22.1.2017 Lillian Gish andmekogus IMDb (inglise)
Leinalipp

Leinalipp on leina märgiks väljapandav lipp. Leinalipp heisatakse poolde vardasse või sellele lisatakse mustad lindid. Pika Hermanni tornis on Eesti lippu leinalipuna heisatud kolmel korral: parvlaeval Estonia hukkunute mälestuseks, Lennart Meri surma puhul ja Haapsalu lastekodu põlengu ohvrite mälestuseks.[viide?]
Lissaboni Ülikool

Lissaboni Ülikool (portugali Universidade de Lisboa) on ülikool Portugalis Lissabonis. Ülikool on asutatud 22. märtsil 1911. Tänapäeval õpib ülikoolis umbes 22 000 üliõpilast. Ülikooli koduleht
Melbourne'i Ülikool

Melbourne'i Ülikool (inglise keeles University of Melbourne) on ülikool Austraalias Melbourne'is. Ülikool asutati 1853. aastal. See on Austraalia vanuselt teine ülikool ja vanim ülikool Victoria osariigis. 2021. aasta seisuga õppis ülikoolis üle 54 000 üliõpilase. "Facts and figures". University of Melbourne. Vaadatud 14. november 2022. Ülikooli koduleht
Tallinna Saksa Reaalkool

Tallinna Saksa Reaalkool oli Tallinnas aastatel 1919–1939 tegutsenud õppeasutus, mis oli Tallinna Peetri Reaalkooli õigusjärglane kõrvuti eestikeelse Tallinna Reaalkooliga. Kool tegutses kuni 1929. aastani Tallinna Reaalkooli hoones allüürnikuna, seejärel aadressil Luise tänav 1 Erich Jacoby projekteeritud uues koolihoones, mis oli Saksa Reaalkooli käsutuses kuni 1939. aastani. Kooli direktor oli aastatel 1919–1932 Arthur Spreckelsen ja seejärel kuni 1939. aastani Jakob Hansen., siis Tallinna V Gümnaasiumi direktor Tiit Reinaste. Hoone lammutati 2020. aastal. 1919–1923 Tallinna Linna Saksa Poeglaste Keskkool (Revaler Städtische Deutsche Mittelschule für Knaben) 1923–1937 Tallinna Linna Saksa Poeglaste Gümnaasium (kuni 1929. aastani eksisteerinud humanitaarklassi tõttu saksa keeles Revaler Städtisches Deutsches Real- und Neuhumanistisches Gümnasium). Alates 1929. aastast kasutati ka mitteametlikku nime Tallinna Saksa Ülemreaalkool (Revaler Deutsche Oberrealschule, RDOR) 1937–1939 Tallinna V Gümnaasium ja Tallinna V Progümnaasium 1934–1937 tegutses koolis ka uut tüüpi viieklassiline Tallinna Linna Saksa Keskkool Kooli tegevus lõppes 1939. aastal, peale suure osa baltisakslaste lahkumist umsiedlung'i käigus. 1944. aasta märtsipommitamises koolihoone suuresti hävines, püsti jäid vaid kiviseinad. 1947.–1948. aastal hoone rekonstrueeriti ja ehitati kolmekorruseliseks, 1951. aastal ehitati koolimajale tänavajoonega risti kvartali sisse võimla (arhitekt Asti Valamaa). Karmo, lk 777. Karmo, lk 856. Karmo, lk 799. 1103. Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 261., Riigi Teataja, nr. 108, 23 august 1940 Karmo, lk 796. Karmo, lk 796–799. Märt Karmo. Must-kuldne mütse me peas… II: Tallinna Reaalkool 1920–1940, Saksa Reaalkool 1919–1939. Tallinn 2011. Revaler Deutsche Oberrealschule. Dokumentation: Paul Nassauer und Werner Winter, Redaktion: Gunnar Erik Verg. Hannover-Döhren 1981.
Cornelli Ülikool

Cornelli Ülikool (inglise keeles Cornell University) on eraülikool USAs New Yorgi osariigis Ithaca linnas. Ülikool kuulub organisatsiooni Ivy League. Ülikool on asutatud 1865. aastal. Tänapäeval õpib ülikoolis umbes 21 000 üliõpilast. Ülikooli koduleht
Georgetowni Ülikool

Georgetowni Ülikool (inglise keeles Georgetown University) on katoliiklik eraülikool Ameerika Ühendriikides Washingtonis. Ülikool on asutatud 1789. aastal. Tänapäeval õpib ülikoolis umbes 18 000 üliõpilast ja seal õpetab umbes 2000 õppejõudu. Ülikooli koduleht
Marylandi Ülikool

Marylandi Ülikool (inglise keeles University of Maryland, College Park) on ülikool Ameerika Ühendriikides Marylandi osariigis College Parki linnas, Washingtoni piirist 6,4 km kaugusel. Ülikool asutati 1856. aastal. Tänapäeval õpib ülikoolis umbes 38 140 üliõpilast ja töötab 4509 inimest. Ülikooli koduleht
Aristokraatia

Aristokraatia ehk parimate võim on valitsemise kord, kus võim kuulub päritavate eesõigustega üliklikule vähemusele; vastandub monarhiale ja demokraatiale. Esimesena kirjeldas sellist riiki Platon oma teoses "Riik". Vanaaja riikides oli tegemist hõimuaristokraatiaga - ülikutega. Aristokraatia oli tollases poliitilises sõnavaras termin, mis tähistas sugukonna/hõimu eliidist välja kasvanud kõrgema päritoluga isikute võimu. Milline valitseja oli Platoni silmis parim valitseja, seda põhjendas tema õiglase riigi õpetus. Platon paigutab tõelised aristokraatiad kaugesse minevikku, millest me teame enam legendide kui kogemuse kaudu. Igal juhul valitsevad aristokraatia, millest Platon kõneleb, tingimustes need, kelle hinges domineerib mõistuslik hingerahu ja kes seetõttu on kompetentsed riigiasju otsustama. Seega on siin tegu õiglase riigi ideele lähedase valitsemiskorraldusega. Iga järgmine valitsemistüüp on sellest ideaalist üha kaugemal. Klassikaliseks aristokraatlikuks riigiks oli Sparta. Aristokraatlikul riigil on alati suured eeldused muutuda oligarhiliseks riigiks. 8. sajandi algul eKr valitses peaaegu üle kogu Kreeka sugukondlik aristokraatia, mille võim tugines primitiivsele maaomandile ja orjapidamisele. Basileuste (väepealikud/ füülivanemad) võim vähenes ajapikku, tähtsamat osa hakkasid mängima aristokraatia nõukogud. Aristokraatlikud sugukonnad hõlmasid järjest enam maa, mis oli tähtsaim rikkus. Kehtis suuline tavaõigus ehk lihtrahvas pidi aristokraatiale kuuletuma. Sugukondliku 7. sajandil algas tugev sotsiaalne diferentseerumine, käsitöö eraldumine põllumajandusestst ja poliste teke. Uus, linnastunud, käsitööga seot rikaste kiht satub konflikti põllumajandusliku aristokraatiaga, kes soovib säilitada poliitilise võimu monopoli. Pikkamisi kaotas sugukondlik aristokraatia oma võimu varanduslikul alusel tekkinud maa-aristokraatiale, keda linna-aristokraatiaga sidusid ühised majanduslikud huvid. (antiikautorid nimetasid seda seltskonda uusrikasteks ehk timokraatiaks.) Sugukondlik kord kaotas oma tähtsuse. Kujunevad välja orjanduslikud linnriigid – polised. Majanduslikult enamarenenud Kreeka keskustes, kus poliitilised segadused olid suuremad, kujunes välja varane türannia – siirdevorm poliste arengus, millel oli kaks vormi: ühel juhul sai türann võimule, kui rahvas hakkas mässama sugukondliku aristokraatia vastu. Teine vorm Väike-Aasia Kreeka linnades ja saarekogukondades pärast nende allutamist Pärsia võimule. Teine variant tähendas lihtsalt Pärsia oligarhilistest ringkondadest pärineva tegelase troonilepanekut Pärsia ametnike poolt. Esimese variandi puhul toetus türanni võim vähese maaga või maata kehvikuile. Türannia tähendas tegutsemist linnaorjanduse huvides, vana aristokraatia kõrvaldamist võimult ja füülide reforme. Elitarism
Eimutis Misiūnas

Eimutis Misiūnas (sündinud 1. aprillil 1973 Vilniuses) on Leedu jurist, kohtunik ja poliitik. Ta oli 13. detsembrist 2016 kuni augustini 2019 Leedu siseminister. Ta lõpetas aastal 1996 Leedu Politseiakadeemia juristi kvalifikatsiooniga. Aastatel 2004–2010 täiendas ta ennast Mykolas Romerise Ülikoolis, ta sai sotsiaalteaduste doktoriks (õigusteaduse alal). Ta oli aastatel 1996–2014 õigusteaduse õppejõuna Mykolas Romerise Ülikoolis. Aastatel 2008–2015 töötas ta Leedu Vabariigi Eriteenistuses Korruptsiooni Ennetamisee Büroos peaspetsialistina. Novembrist 2015 kuni detsembrini 2016 töötas ta Vilniuse ringkonnakohtus kohtunikuna. 13. detsembrist 2016 kuni augustini 2019 oli ta Leedu siseminister Saulius Skvernelise valitsuses Ta on abielus ning on poja ja tütre isa. Lisaks leedu keelele valdab ta inglise, vene ja prantsuse keelt. Eimutis Misiūnas Leedu siseministeeriumi kodulehel (inglise keeles)
McGilli Ülikool

McGilli Ülikool (inglise keeles McGill University) on ülikool Kanadas Québecis Montréalis. See on vanim ja tähtsaim ülikool Kanadas. Ülikool sai nime šoti-kanada kaupmehe James McGilli (1744–1813) järgi, kelle pärandi abil rajati 1813. aastal McGilli kolledž, mis muudeti 1821. aastal Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninga George IV otsusega ametlikult ülikooliks. 1821. aastat loeb ülikool ka enda sünniaastaks, kuigi akadeemiline tegevus algas alles pärast seda, kui 1829. aastal sai Montréali meditsiiniinstituudist ülikooli esimene akadeemiline üksus. 1843. aastal loodi kunstide teaduskond ning 1848. aastal õigusteaduskond. Tänapäeval õpib seal umbes 40 000 üliõpilast. Akadeemilisi töötajaid on 1684. Ülikooliga on olnud seotud 12 nobelisti ja arvukalt teisi väljapaistvaid inimesi. Ülikoolilinnak asub Mount Royali juures. Teine keskus (Macdonaldi linnak) asub linnast väljas Sainte-Anne-de-Bellevues Montréali saare lõunaosas. Students mcgill.ca Faculty and staff mcgill.ca Ülikooli koduleht
Wilhelm in Bayern

Wilhelm, Baieri hertsog (saksa: Wilhelm, Herzog in Bayern) (10. novembril 1752 Gelnhausenis – 8. jaanuaril 1837 Landshutis või Bambergis) oli Birkenfeld-Gelnhauseni pfaltskrahv aastatel 1789–1799 ja esimene hertsog Baieris 16. veebruarist 1799 kuni oma surmani aastal 1837. 17. detsembrist 1803 kuni 20. märtsini 1806 oli Wilhelm Bergi hertsog. Wilhelm oli oma poja, hertsog Pius Augusti Baieris kaudu keisrinna Elisabethi vanavanaisa. Wilhelm sündis 10. novembril 1752 Gelnhausenis pfaltskrahv Johanni ja tema naise Sophie Charlotte pojana. Aastal 1778 sai Wilhelmist Baieri Teaduste Akadeemia auliige. Wilhelm abiellus 30. jaanuaril 1780 Mannheimis pfaltskrahvinna Maria Anna von Pfalz-Zweibrückeniga, esimese Baieri kuninga Maximilian I õe ja Zweibrückeni pfaltskrahvi Friedrich Michaeli tütrega. Wilhelm ja Maria Anna said kaks last: poeg (6. mai 1782) Maria Elisabeth (5. mai 1784 – 1. juuni 1849) Pius August (1. august 1786 – 3. august 1837) 16. veebruaril 1799 suri Wittelsbachide perekonna pea, Baieri kuurvürst Karl Theodor. Selleks ajaks oli jäänud kaks Wittelsbachide perekonna haru: Zweibrücken (hertsog Maximilian Josephi juhtimisel) ja Birkenfeld (pfaltskrahv Wilhelmi juhtimisel). Maximilian Joseph päris Karl Theodori tiitli "Baieri kuurvürst", samas Wilhelm sai kompensatsiooniks tiitli "hertsog Baieris". Sellisel kujul tiitel valiti, kuna aastal 1506 kehtestati Wittelsbachide perekonnas meesliinis esmasünniõigus, mis tõi kaasa ainult ühe Baieri hertsogi igal ajahetkel. Wilhelm maeti perekonna Baieri hertsogite hauakambrisse Tegernsee kloostris.
Lõuna-California Ülikool

Lõuna-California Ülikool (inglise University of Southern California, lühendatult USC; spordiuudistes ka Southern Cal) on eraülikool Ameerika Ühendriikides Los Angeleses. Ülikool asutati 1880. aastal. Tänapäeval õpib ülikoolis 42 469 üliõpilast ja töötab umbes 4000 õppejõudu. Ülikoolil on oma korvpallimeeskond Trojans. Ülikooli koduleht
Rutgersi ülikool

Rutgersi ülikool (inglise Rutgers, The State University of New Jersey) on ülikool Ameerika Ühendriikides New Jersey osariigis New Brunswicki, Newarki ja Camdeni linnas. Ülikool on nimetatud Ameerika iseseisvussõja kangelase Henry Rutgersi järgi (:en). Ülikool on asutatud 1766. aastal. Tänapäeval õpib ülikoolis umbes 67 000 üliõpilast ja töötab umbes 3000 õppejõudu. Ülikooli koduleht
Major

Major on kaptenist kõrgem ja kolonelleitnandist madalam sõjaväeline auaste maaväes ja õhuväes. Mereväes vastab majorile kaptenmajori auaste. Eesti Kaitseväes on major kõige madalam vanemohvitseri auaste. Eesti Vabadussõja ajal Eesti sõjaväes majori auastet ei eksisteerinud. Tänapäeva majori auastmele vastas tollane kapteni auaste, kuna tänapäeva kapteni auastmele vastas tolleaegne alamkapteni sõjaväeline auaste. Majori (kaptenmajori) auastmele võis ülendada ohvitsere, kes teenisid IX (pataljoni ülem) ja X (üksiku kompanii ülem) astme ametikohal. Majori auastmele vastav põhiametikoht kaitseväe maismaaüksuste rahuaegsetes koosseisudes on üldjuhul üksikkompanii (ei allu pataljonile, vaid otse suuremale üksusele või väekoondisele) ülem, ka pataljoni või brigaadi staabiohvitser. Ukraina maaväe majori õlak Ukraina õhujõudude majori õlak USA maaväe majori õlak
Syracuse'i ülikool

Syracuse'i ülikool (inglise Syracuse University) on eraülikool Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis Syracuse'i linnas. 2019. aastal õppis ülikoolis umbes 22 850 õpilast. Ülikooli deviis on "Suos Cultores Scientia Coronat" ('teadmised kroonivad neid, kes neid otsivad'). Syracuse'i ülikool loodi 24. märtsil 1870, mil New Yorgi osariigis Limas tegutsenud USA metodisti kiriku juhitud Genesee College kolis Syracuse'i linna. Õppetöö algas ülikoolis 1871. aastal. Syracuse'i ülikool pakub enam kui 400 bakalaureuse-, kraadiõppe- ja erialast programmi kokku 13 kolledžis. Syracuse'i ülikool on tuntud oma info- ja raamatukoguteaduste, arhitektuuri, avalike suhete, ärijuhtimise, spordikorralduse, avaliku halduse, inseneriteaduste programmide poolest. Ülikooli teadusinstituutide hulka kuuluvad muuhulgas gerontoloogiaga tegelev Aging Studies Institute, inseneriteaduste keskus Center for Advanced Systems and Engineering ja biomaterjale uuriv teadusinstituut Syracuse Biomaterials Institute. Ülikooli pearaamatukogu avati 1972. aastal ja seal on 2,3 miljonit raamatut. New Yorgi osariigi ülikooli (SUNY) süsteem juhib Syracuse'i ülikooli linnaku juurde kuuluvat keskkonnateaduste ja metsanduse instituuti. Ülikool viib läbi ka mitmeid rahvusvahelisi programme, millest tuntumad leiavad aset Londonis ja Firenzes. Ülikooli spordivõistkonnad kannavad nime Syracuse Orange. Syracuse'i ülikool kuulub USA üliõpilasspordi organisatsiooni NCAA konverentsi Atlantic Coast Conference. Syracuse'i ülikooli lakrossimeeskond on tulnud USA ülikoolide meistriks kümnel korral ja on sellega riigi edukaim. Lisaks on Syracuse'i ülikooli meeskond võitnud USA ülikoolide meistrivõistlused korvpallis (2003), poksis (1936) ning krossijooksus (1951 ja 2015) ja jalgpallis (2022). 2015. aastal tuli ülikooli naiskond USA üliõpilasmeistriks maahokis. Suurem osa spordivõistlustest leiab aset Syracuse'i ülikooli linnakus asuval JMA Wireless Dome'il. Syracuse'i ülikooli vilistlaste hulka kuuluvad teiste seas USA 46. president Joe Biden, New Yorgi osariigi 57. kuberner Kathy Hochul, kirjanikud Shirley Jackson, George Saunders ja Joyce Carol Oates, kultuuriantropoloog Ernest Becker, stsenarist, filmiprodutsent ja näitekirjanik Aaron Sorkin, näitleja Vera Farmiga, muusik Lou Reed, õhuväelane ja astronaut Eileen Collins ning Ameerika jalgpallur Jim Brown. Hall of Languages on Syracuse'i ülikooli linnaku vanim hoone (valminud 1873) Syracuse'i ulikooli linnakus asuv 1889. aastal valminud uusromaanika stiils Crouse College, kus asub ülikooli kujutava kunsti ja näitekunsti kolledž Korvpallimäng Syracuse'i ülikooli JMA Wireless Dome'il Syracuse University. britannica.com. Vaadatud 16.02.2021 Ülikooli koduleht