laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Taali

Taali on küla Pärnumaal Tori vallas. Taali mõis Taali mõisa kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 19.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Anu Jürisson, "Taali kool suletakse", Pärnu Postimees 27. veebruar 2009
Võlli (Tori)

Võlli on küla Pärnumaal Tori vallas. 1977. aastal liideti Võlli külaga Jõhve. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 19.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Jõhve" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Võlli

Võlli on mitme koha nimi: Võlli, küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas Võlli, küla Tori vallas Pärnu maakonnas Võlli tänav, tänav kahes Eesti asulas
Alu küla

Alu on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. 1977. aastal liideti Alu külaga Häidaste. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda. Alu liigikaitseala Alu mägi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 20.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Häidaste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ermistu

Ermistu on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda. 1977. aastal liideti Ermistu külaga Lepaspea. Ermistu järv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 20.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Lepaspea" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Eino Jutikkala

Eino Kaarlo Ilmari Jutikkala (kuni 1931 Rinne; 24. oktoober 1907 Sääksmäki– 22. detsember 2006 Helsingi) oli soome ajaloolane. Jutikkala uuris peamiselt kultuuriajalugu; ta osales juba Gunnar Suolahti algatatud ja Väinö Voionmaa lõpule viidud esimese Soome kultuuriajaloo üldkäsitluse koostamisel 1933–1936. Jutikkala tegi teadust kuni kõrge vanuseni, veel 1997. aastal ilmusid tema sulest ülevaated surmakultuurist Põhja-Savos ja Jätkusõjast. Jutikkala osales ainsana nii I, II kui ka III Eesti ja Soome ajaloolaste päevadel (vastavalt 1933., 1937. ja 1999. aastal).
Kastna (Pärnu)

Kastna on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas Liivi lahe ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda. Küla on mainitud 1320. aastal, kui ordumeister Gerhard von Jork kinkis selle Padise kloostrile. Selle kohta kasutati nime Kaskenne. Külas oli Kastna mõisa keskus. Samuti asus selle lähikonnas mitu Vaiste mõisa hoonet. Külas tegutses aastatel 1921–1970 algkool. Kastnas asus endisele Pärnu Muuseumi direktorile Omar Volmerile kuulunud küün, mis paikneb nüüd Naissaarel ja on kasutusel kontserdipaigana. Külas asub ka Omar Volmeri mälestuskivi. Kultuurimälestistest on külas kivikalme Pernumägi. Küla territooriumi lõunaosas asub Kastna maastikukaitseala. Sinna alale jäävad ka kolm Kastna tamme, mis võeti looduskaitse alla juba 1938. aastal. Kastna Püha Arseniuse kirik jääb tegelikult naaberküla (Ranniku) territooriumile. Kastna asundus Kastna nina Kastna peakraav Kastna poolsaar Kastna kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 20.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kastna mõis SA Tõstamaa mõis SA Tõstamaa mõis mois.tostamaa.ee Kristel Kossar: "Naissaarel pannakse punki" Postimees Tallinn, 14. juuli 2014 Pärandkultuuri objekt: Omar Volmeri mälestuskivi (826:MAL:004) Eesti looduse infosüsteemis Kastna (Pärnu) kultuurimälestiste riiklikus registris Kastna kadastik Tõstamaa vald
Kastna

Kastna on mitme koha nimi: Kastna, küla Kehtna vallas Rapla maakonnas Kastna, küla Pärnu linnas Pärnu maakonnas Kastna hiiemägi Kastna mõis Kastna nina Kastna raba
Austria välismaateenistus

Austria välismaateenistus (saksa Österreichischer Auslandsdienst) on alternatiivteenistus tsiviilteenistuse asemel, mis kestab (minimaalselt) 12 kuud. On olemas kolm erinevat võimalust teenistuses osaleda. Need on mälestusteenistus, sotsiaalteenistus ja rahuteenistus. Esimene austerlane astus rahuteenistusse 1. septembril 1992 endises koonduslaagris Auschwitz-Birkenaus (Poolas) kinni. Innsbrucki elanik ja politoloog Andreas Maislinger võttis samasuguste Saksamaa organisatsioonide idee enda peale. 1998. aastal asutati ühing, mis 2006. aasta lõpuks nimetati ümber "Austria välismaateenistuseks" (saksa keeles: Österreichischer Auslandsdienst; inglise keeles: Austrian Service Abroad). Austria mälestusteenistus töötab natsionaalsotsialismi ohvritega. Teenistuja töötab holokausti mälestuspaigas, näiteks muuseumis või uurimisinstituudis, nagu Yad Vashem Jeruusalemmas või Simon Wiesenthali Keskuses (Ameerikas). Austria sotsiaalteenistuses toetatakse mõne riigi majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Näiteks töötavad teenistujad tänavalastega, valitsusvälistes organisatsioonides või tegelevad joogiveega varustamise projektidega, eriti arengumaades. Rahuteenistujad tegelevad rahu kaitsega sõjalise konflikti piirkondades. Initsiatiivrühmad organiseerivad ühiseid seminare ja vestlusringe "vaenlaste" vahel, näiteks Iisraelis juutide ja palestiinlaste vahel. Informatsioonilehekülg Austria välismaateenistus Austria mälestusteenistus Austria sotsiaalteenistus Austria rahuteenistus
Aeronoomia

Aeronoomia on meteoroloogia haru, mis uurib tropopausi kohal oleva atmosfääri keemiat ja füüsikat. Vahetult tropopausi kohal olev atmosfääriosa on stratosfäär. Aeronoomia uurimisobjektideks on näiteks virmalised ja osoonikiht.
Imangali Tasmagambetov

Imangali Nurgaliulõ Tasmagambetov (kasahhi Иманғали Нұрғалиұлы Тасмағамбетов; vene Тасмагамбетов Имангали Нургалиевич; sündinud 9. detsembril 1956) on Kasahstani poliitik, Kasahstani peaminister 22. jaanuarist 2002 kuni juunini 2003. Imangali Tasmagambetov sündis 9. oktoobril 1956 Atõrau (Gurjevi) oblasti Mahhambeti rajoonis. Lõpetas Orali (Uralski) Puškini-nimelise Pedagoogilise Instituudi; filosoofiakandidaat. 1989 valiti ta Kasahhi Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu esimeseks sekretäriks. 1991. aastast juhtis Tasmagambetov Kasahstani riiklikku noorsooasjade komiteed, 1993. aastal sai Kasahstani presidendi abiks. Seejärel oli ta Atõrau oblasti äkim ja Kasahstani peaministri asetäitja. Tema eelkäija peaministri ametis oli Kasõm-Žomart Tokajev ja järglane Danijal Ahmetov.
Aheraine

Aheraine on koos maavaraga kaevandatavad kivimid ja mineraalid, mis pole antud kaevanduse kontekstis maavarad ning on seetõttu majanduslikult kasutud. Aheraine eraldatakse kaevandatavast maagist või toormest rikastamise käigus. Aheraine ladustatakse tavaliselt aherainemägedena või aherainepuistangutena. Näiteks Narva elektrijaamades jääb põlevkivi aherainet üle 1,5 miljonit tonni aastas. Puistangumets "Keila - Valingu raudteelõigu muldkeha valmib osalt põlevkivi jääkainest" ERR, 27. mai 2022
Ladejärk

"Ladejärk" on vananenud kronostratigraafilise üksuse nimetus. Ladejärk oli lademest suurem, kuid ladestikust väiksem üksus. "Ladejärk" (vene ярус) on termin, mida kasutatakse Venemaa ja endise Nõukogude Liidu geoloogilises kirjanduses, mistõttu oli ta kasutusel ka eesti keeles. Et rahvusvahelistes stratigraafilistes skeemides vastavat üksust ei ole, siis on Eestis selle kasutamisest loobutud. Ladejärgule vastav geokronoloogiline üksus on ajajärk. Stratigraafia ja geokronoloogiline skaala on pidevas arengus – Ivar Puura, Tõnu Meidla.
Ajujää

Ajujää ehk triivjää on veekogude jääkate, mis on jagunenud osadeks ning triivinud tekkekohast eemale. Ajujääd eristatakse kinnisjääst, mis asub tekkekohas ning on kinnitunud kalda või ranna külge. Ajujää veepinna katvus võib ulatuda kuni 100%. Kui vaba veepinda on väga vähe, siis nimetatakse vastavat ajujääd ka paakjääks. Vallideks kuhjunud ajujääd nimetatakse rüsijääks. Ajujääd liigutavad peamiselt tuuled ning hoovused. Ajujää hulka kuuluvad ka jäämäed. Kinnisjää
Energeetika mõisteid

Siin on loetletud energeetika mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y aastaaja tipp ahiküte akumulaator alajaam alalisvooluvõrk alternatiivenergia A-mast auruturbiin barrel bensiin biodiislikütus biokütus biomass biomassienergia bituumensüsi boiler diisel-elektriline veoajam diiselgeneraator dünamo elekter elektrienergia elektrienergia ülekanne elektrifitseerimine elektriliin elektrimajandus elektritootmisvõimsus elektritootmisportfell elektrivool elektrivõrk elektroenergeetika elektromagnetiline energia elektron energeetika energia energiabilanss energiabörs energiajulgeolek energiakriis energiamets energiamuundur energiatarbimise juhtimine energiatõhusus entroopia erg etanool Euroopa Liidu energiapoliitika faas faasipinge fossiilkütus gaas gaasiturbiin gaaskütus generaator genereerimine geotermaalenergia globaalne soojenemine gravitatsiooniaku hajaenergeetika heitmed hooratas hüdroelektrienergia hüdrogeneraator hüdroturbiin kasutegur katel kaugküte kaugküttevõrk keemiline energia keevkiht keevkihtkatel kivisüsi kodune elektrienergiasalvesti kogukonnaenergeetika kolle koostootmine kõrgepinge küttekulujaotur küttesüsteem kütteväärtus kütus kütuseelement kütuseelementide vesinikuenergeetika kütusemajandus kütusetööstus kütusevaru liinipinge lokaalküte maagaas maandus maapinnalähedane geotermaalenergia madalpinge mikrotootmine naatriumioonaku nafta naftakütus naftamaardla naftatipp nanopatarei nimipinge otsemetanool-kütuseelement patarei polümeerelektrolüüt-kütuseelement primaarenergia pruunsüsi pumpelektrijaam puugaasigeneraator põlemissoojus põlevkivi põrandaküte pöördlabaturbiin päikeseelektrijaam päikeseenergeetika päikeseenergia päikesejälgija päikesekollektor päikeseküte päikesepatarei radiaator radioisotoopgeneraator reaktor releekaitse roheline energia sekundaarenergia sinine energia soojus soojusenergeetika soojusenergia soojusenergia arvesti soojuskoormus soojusmajandus soojusvaheti staatiline reaktiivvõimsuse kompensaator staatiline sünkroonkompensaator säästev energeetika söetööstus süsi süsinik süsinikdioksiid süsiniku jalajälg süsinikumaks taastuvenergia taastuvenergia tasu tahkekütus tarbimisprognoos termotuumaenergeetika termotuumareaktor tipunõudlus turbabrikett turbatööstus turbiin turvas tuuleenergia tuumaenergeetika tuumaenergia tuumkütus ujuv tuumaelektrijaam universaalne võimsusvoo kontroller vahelduvvool varustuskindlus vedelgaas vedelgaasiterminal vedelkütus vesinikuenergeetika vetikaõli võrgupinge võrgusagedus õhusaaste ülekandekaod ülijuhtivus
Stan Marsh

Stanley Randall William Marsh on animasarja "South Park" üks peategelastest.
Alabaster

Alabaster on kipsi peeneteraline massiivse tekstuuriga erim. Alabaster on väga pehme. Tema kõvadus Mohsi skaalal on kõigest 1½–2, mistõttu teda saab küünegagi kriimustada. Sõna "alabaster" tuleb ladina keele (alabaster) kaudu kreeka keelest (ἀλάβαστρος). Sinna on ta laenatud egiptuse keelest. Sõna algne päritolu on vaieldav. Vana-Egiptuses oli Alabastroni linn, kuid on võimalik, et nimetus pärineb egiptuse jumalannale Bastile pühendatud anumatest, mida nimetati a-labaste. Basti kujutati emalõvina ja nende anumate, mis sageli olid alabastrist valmistatud, kaanel oli tihti emalõvi kujutis. Alabastri all on peetud silmas ka marmorit, kuid ilma täpsustuseta nimetus "alabaster" tähendab tänapäeval kindlasti kipsi. Alabaster on enamasti valge ja kergelt läbikumav. Kuid kolmes kohas maailmas on leitud ka musta alabastri soon: üks neist on Itaalias, teine Hiinas ja kolmas Oklahomas. Alabastrit kasutatakse ehiskivina mitmesuguste nikerdiste, kujude jms valmistamiseks. Läbi aegade on sellest valmistatud religioosse tähtsusega esemeid. Viimastel sajanditel on alabastrist tehtud siseruumides olevaid käsipuid. Välistingimustes ei saa alabastrist esemeid säilitada, sest ta on vees lahustuv. Kui alabastri siledat poleeritud pinda pesta nõudepesuvedelikuga, siis kaotab alabaster suurema osa oma läbikumavusest ja särast, muutudes valgeks, karedaks ja tuhmiks. Alabastri läbikumavust saab vähendada ja muuta ta läbipaistmatuks, väga marmori sarnaseks. Selleks tuleb alabastrist ese asetada vette ja kuumutada vett aegamööda peaaegu keemiseni. Seda tuleb teha väga hoolikalt, sest kui temperatuuri piisavalt ei reguleerita, muutub ese hoopis kriitvalgeks. Marmorjaks muutumise efekt on seotud osalise veetustamise ehk dehüdratiseerumisega. Seleniit Alabastervalge
Jenny Lind

Johanna Maria Lind (ka Jenny Lind; 6. oktoober 1820 Stockholm – 2. november 1887 Malvern) oli rootsi ooperilaulja. Jenny oli tüdrukutekooli juhataja Anne Marie Felborgi (1793–1856) vallaslaps. Tema isa oli raamatupidaja Niklas Jonas Lind. Jenny vanemad abiellusid alles 1834. aastal. Jenny sünniaastaks peetakse küll aastat 1820, kuid ei sündimine Rootsis ega ka sünniaasta ole kindlat tõendamist leidnud. Näiteks on teada, et 1. septembril 1850 jõudis ta Liverpoolist New Yorki Inglise laevaga S. S. Atlantic, kus tema vanuseks oli märgitud hoopis 39, seega oleks ta sünniaasta hoopis 1810. Jenny lauluhäält märgati juba lapseeas. Kui ta oli umbes üheksa-aastane, kuulis tema lauluhäält teenijatüdruk mademoiselle Lundberg, kes oli Kuningliku Rootsi Ooperi tantsija. Lundberg oli noore Jenny häälest vaimustatud ja aitas tal sisse saada Kuninglikku Teatrikooli. Laval hakkas Jenny lauljana esinema 10-aastaselt ning 17-aastaselt oli ta Rootsi Kuningliku Ooperi silmapaistvaim laulja, 20-aastaselt oli ta Rootsi Kuningliku Muusikaakadeemia liige ja Rootsi kuninga õukonnalaulja. Esimese suurrolli laulis ta 1838. aastal Carl Maria von Weberi ooperis "Nõidkütt". 1843. aastal tutvus ta kontserdireisil Taanis Hans Christian Anderseniga, kes temasse armus, kuid Lindil puudusid kirjaniku vastu tunded. Sellel ja järgmisel aastal kirjutas Andersen sellest inspireerituna kolm muinasjuttu: "Inetu pardipoeg", "Ingel" ja "Ööbik". Neist viimase mõjul hakati Lindi kutsuma Rootsi ööbikuks. 1852. aastal abiellus ta Bostonis Otto Goldschmidtiga (1829–1907). Abielust sündis kolm last: 1853. aastal Saksamaal ning 1857. ja 1861. aastal Inglismaal. See teeb tema sünniaasta 1810 ebatõenäoliseks. 1887. aastal suri ta vähki. Ta on maetud Great Malverni kalmistule Inglismaal Worcestershire'i krahvkonnas.
Alass

Alass on ümara läbilõike, lameda põhja ning järskude seintega termokarstiga seotud negatiivne pinnavorm. Alassid tekivad pinnases oleva jää sulamise tõttu, mis viib langatuslike negatiivsete pinnavormide tekkeni, mille sügavus on tavaliselt 3...40 meetrit, läbimõõt aga 100 meetrist 15 kilomeetrini. Alasside põhju võivad täita järved. Termin on pärit Jakuutiast, kus alassid on tavalisteks pinnavormideks jõeterrassidel, näiteks Leena jõe alamjooksul.
Carl Reinecke

Carl Reinecke (23. juuni 1824 Altona, tänapäeval Hamburg – 10. mai 1910 Leipzig) oli saksa helilooja, pianist ja dirigent. Reinecke sündis Altonas, mis sel ajal oli Taani valduses. Teda õpetas tema isa, muusikaõpetaja Johann Peter Rudolph Reinecke. Ta alustas muusika kirjutamist 7-aastaselt ja esines esimest korda avalikult pianistina 12-aastaselt. 1843. aastal toimus tema esimene kontsertreis, tänu millele sai ta 1846. aastal õukonnamuusiku ametikoha Taani kuninga Christian VIII juurde Kopenhaagenisse. 1851. aastal asus ta tööle professorina Kölni Konservatooriumis. Järgnevatel aastatel esitati ta Barmeni muusikadirektori kohale ja temast sai muusikadirektor ja dirigent Singakademie-s Wrocławis. 1860. aastal kutsuti ta professoriks kompositsiooni ja klaveri alal Leipzigi Konservatooriumisse ja Leipzigi Gewandhaus orkestri dirigendiks. Ta juhatas seda orkestrit kuni 1895. aastani. Reinecke õpetajakarjäär kestis 35 aastat, aastani 1902. Tema paljude õpilaste seas olid ka Edvard Grieg, Christian Sinding, Leoš Janáček, Isaac Albéniz, Johan Svendsen, Felix Weingartner ja Max Bruch. 80-aastaselt, esitades oma loomingut Welte-Mignon firma klaverimängu salvestaval seadmel, sai temast kõige varem sündinud pianist, kelle mängu on mis tahes vormis salvestatud. Ta lõi üle 300 teose (sh oopereid, neli klaverikontserti ja kammermuusikat). Neist tuntuim on flöödisonaat "Undine".
Äkim

Äkim on oblasti kuberner Kasahstanis. Äkim määratakse ametisse presidendi poolt. Äkim on ka kohaliku omavalitsuse juht, kelle määrab ametisse oblasti äkim.
Eric Cartman

Eric Theodore Cartman on animasarja "South Park" üks neljast peategelasest. Sarjas viidatakse talle tavaliselt perekonnanimega. Ta on kooliõpilane, kes elab koos oma emaga. Tema häält mängib Trey Parker.
Kyle Broflovski

Kyle Broflovski on animasarja "South Park" üks peategelastest.
Kenny McCormick

Kenneth James McCormick on animasarja "South Park" üks peategelasi. Kenny sõbrad on Stan Marsh, Kyle Broflovski ja Eric Cartman (hiljem ka Butters). Kenny elab koos teiste "South Parki" tegelastega South Parki väikelinnas, mis asub USAs Colorado osariigis. Kenny on pärit vaesest perest ning kannab pidevalt oranži jopet, mis on inspireeritud sarja tegijate kooliaja sõbrast. Hooaegadel 2–5 sureb Kenny peaaegu igas osas (v.a tänupüha erisaates). Kenny suremine seostub sarja tegijate klassivennaga, kes oli pidevalt haige ja klassis käis ringi jutt, et ta on surnud. Kenny suremine lõpeb 5. hooaja 13. osas "Kenny sureb", kus Kenny nakatub surmava viirusega ning tema sõbrad teevad kõik, et Kenny päästa. Algselt pidi Kenny suremise üle võtma Kyle, kuna Stan ja Kyle olid liiga sarnased. Kuna Kenny suri pea igas osas, ei saanud vaatajad eriti teada tema isiksusest. Kenny tuli tagasi 7. hooaja esimeses osas "Tühistatud".
Visoko

Visoko on linn Bosnia ja Hertsegoviina keskosas, Zenica-Doboj kantonis. Linn asub Bosna ja Fojnička jõe ühinemiskohal.  Visoko – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kirjand

Kirjand on üles ehitatud tekst. See on enamasti mõne lehekülje pikkune proosavormis kirjutis, mis tuleb kooliõpilastel koostada õppetöö käigus harjutusülesandena või kontrolltööna (eriti emakeele ja kirjanduse õpetamisel), võistlustööna või eksamitööna (näiteks küpsuskirjandina või sisseastumiskirjandina). Kirjand võib olla arutlev, kirjeldav või jutustav. Arutleva kirjandi puhul nõutakse tavaliselt, et ta koosneks sissejuhatusest, teemaarendusest ja kokkuvõttest. Kirjand võib kombineerida elemente esseest (oma seisukohad) ja (ümber)jutustusest (ilukirjanduslikus vormis kirjeldused), kuid ei sisalda tavaliselt viiteaparatuuri ega otsekõnet. Võrreldes esseega on kirjand vähem kujundlik ja ei tõsta autori arvamust esile. Kirjandikursus Cicero Kirjandiõpetus Argo Kerb "Tiit Hennoste: las kirjand sureb rahus" Õpetajate Leht, 2. märts 2012 Kirjandi hindamisjuhend
Kavaru

Kavaru on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda. Kavaru külakeskus ja sadam Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 20.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kiraste

Kiraste on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 20.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kõpu (Pärnu)

Kõpu on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda. Pootsi-Kõpu Kolmainu kirik Kõpu kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 20.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lao

Lao on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda. Külas asub Munalaiu sadam. 1977. aastal liideti Lao külaga Kaapre. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 21.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Lao" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lõuka

Lõuka on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 21.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Brasília

Brasília on Brasiilia pealinn ja Liiduringkonna keskus. Linn asub Amazonase ja Paraná jõgikonna veelahkmel. Brasília kuulub 1987. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. Aastal 1891 viidi Brasiilia põhiseadusesse punkt, mille kohaselt tuleb pealinn Rio de Janeirost tulevikus uude linna üle viia. Uuele pealinnale pandi nurgakivi juba 7. septembril 1922, kuid ehitus jäi soiku, ning võeti uuesti käsile alles president Juscelino Kubitscheki käsul 1956. aastal. Linn projekteeriti ja ehitati riigi uue pealinnana Le Corbusieri ideede järgi ja see valmis 41 kuuga (1956–1960). Arhitektideks olid Lucio Costa (linnaplaneering), Oscar Niemeyer (tähtsamad hooned) ja Roberto Burle Marx (maastikuarhitekt). Linn planeeriti ristikujulisena, kuid maastiku eripära tõttu sai ta pigem lennukikujuliseks. 21. aprillil 1960 viidi pealinn Rio de Janeirost üle. 21. aprillil 1962 avati Brasília ülikool. Sama aasta 31. mail pühitseti sisse linna katedraal. 1967 valmis televisioonitorn, 1977 postkontor, 1978 linnapark ja 1981 keskpanga hoone. Alates 2001. aastast töötab linnas metroo.  Brasília – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Linna koduleht Photos of Brasília
Männikuste

Männikuste on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda. Külas asub Tõhela kirik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 22.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pootsi

Pootsi on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda. Pootsi on märterpiiskop Platoni sünnikoht.  Pikemalt artiklis Pootsi algkool Pootsi kool alustas 1921. aastal tegevust Pootsi mõisa valitsejamajas. Aastal 1962 koliti mõisa peahoonesse ning koolist sai põhikool. 1998. aastal koliti kool endisse internaati mõisa valitsejamajas. Mõisa peahoone tagastati endistele omanikele. Pootsi Põhikool muudeti 6-klassiliseks algkooliks 2000. aastal. Järgmisel aastal liideti algkool Tõstamaa Keskkooliga, kuid õppetegevus sai Pootsis jätkuda kuni aastani 2004. Pootsi külakeskus Pootsi mõisa peahoone Pootsi pood Pootsi tuulik Pootsi hooldekodu Pootsi bussipeatus Pootsi jalgpalliväljak Pootsi tuulik Pootsi algkool Pootsi mõis Pootsi park Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kirik Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 22.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. SA Tõstamaa mõis mois.tostamaa.ee
Rammuka (Pärnu)

Rammuka on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda. Kolga luited Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 23.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rammuka

Rammuka on mitme koha nimi: Rammuka, küla Rõuge vallas Võru maakonnas Rammuka, küla Pärnu linnas Pärnu maakonnas
Ranniku

Ranniku on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda. Külas asub Kastna õigeusu kirik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 23.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tõhela

Tõhela on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda. Külas tegutses aastatel 1921–2000 6-klassiline algkool. Tõhela külakeskus Külaseltsi buss Tõhela Ristija Johannese kirik Tõhela järv Tõhela soo Tõhela voor Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 23.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. SA Tõstamaa mõis mois.tostamaa.ee
Tõlli (Pärnu)

Tõlli on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda. Tõlli külas kasvab looduskaitsealune Tõrvanõmme mänd. 1977. aastal liideti Tõlliga osaliselt Lõõba küla. Tõrvanõmme Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 23.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Lõõba" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.