laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Joe Hahn

Joe Hahn (õieti Joseph Hahn, esinejanimi Mr. Hahn; sündinud 15. märtsil 1977 Glendale'is California osariigis (teistel andmetel Dallases Texase osariigis) USA-s) on ansambli Linkin Park liige. Bändi palus tal tulla kursusekaaslane Mike Shinoda. Ta on teinud seriaali "Salatoimikud" eriefekte. IMDB biograafia
Oßlingi vald

Oßling (ülemsorbi keeles Wóslink) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi. Döbra, Liebegast, Lieske, Milstrich (Jitro), Oßling, Scheckthal, Skaska, Trado ja Weißig. Valla koduleht (saksa keeles)
Leubsdorf

Leubsdorf on mitme koha nimi: Leubsdorf, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis Leubsdorfi vallas Leubsdorf, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis Leubsdorfi vallas asula Saksamaal Tüüringi liidumaal Lemnitzi vallas Leubsdorfi vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis Leubsdorfi vald Saksamaal Rheinland-Pfalz liidumaal Neuwiedi kreisis
Ottendorf-Okrilla vald

Ottendorf-Okrilla on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis. Asub 20 km Dresdenist kirdes. Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi. Grünberg, Hermsdorf, Medingen ja Ottendorf-Okrilla; ajaloolised kohad Ottendorf, Moritzdorf, Großokrilla, Kleinokrilla ja Cunnersdorf. Valla koduleht (saksa keeles)
Leubsdorfi vald

Leubsdorfi vald on kahe valla nimi: Leubsdorfi vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis Leubsdorfi vald Saksamaal Rheinland-Pfalz liidumaal Neuwiedi kreisis
Leubsdorf (Saksimaa)

Leubsdorf on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Leubsdorfi vallas. Kirik
Mike Shinoda

Mike Shinoda (sünninimega Michael Kenji Shinoda; sündinud 11. veebruaril 1977) on USA laulja ja muusikaprodutsent, bändi Linkin Park laulja. Tema isa on jaapani-ameerika ja ema vene-ungari päritolu. Mike'il on ka noorem vend Jason Shinoda (sündinud 1979). Ta hakkas bändi tegema koos Brad Delsoniga, lõi enda magamistuppa kodustuudio, kus salvestas ta laule. Nende bändi ei võtnud vastu ükski plaadifirma. Tema esimene bänd Linkin Park sai kuulsaks aastal 2000. Aastal 2005 tegi ta oma projekti Fort Minor.
Brad Delson

Bradford Phillip Delson tuntud ka kui Big Bad Brad (sündinud 1. detsembril 1977 Agoura Hills, California) on USA muusik, ansambli Linkin Park kitarrist. Ta on peaaegu terve elu sõbrustanud Mike Shinodaga, kellega koos ta lõpetas 1996. aastal keskkooli. Samal aastal kujunes ka bänd Xero. Nende sõprussidemed säilisid isegi siis, kui nad läksid eri kolledžitesse. Brad läks UCLAsse. Ta jagas seal ühikatuba basskitarrist Dave Farrelliga. Brad kutsus Dave Xerosse, mis oli alles muutnud oma nime Hybrid Theoryks. Nad lindistasid 1997. aastal oma esimese kasseti Xero Sampler Tape Mike'i kodustuudios. Ta lõpetas aastal 2000 bakalaureusekraadiga kommunikatsiooni erialal ja ta plaanis minna õiguskooli, kuid see eesmärk ei teostunud, kuna peagi sai Hybrid Theory plaadilindistamislepingu ja oli tõusu teel Linkin Parki nime all aastal 2000.
Lichtenberg

Lichtenberg on paljude kohtade nimi: Lichtenbergi rajoon Berliinis Lictenbergi metroopeatus Berliinis Lichtenberg, linn Saksamaal Baieri liidumaal Hofi kreisis Lichtenberg, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Lichtenbergi vallas Lichtenbergi vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Lichtenberg, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kamenzi kreisis Lichtenbergi vallas Lichtenbergi vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kamenzi kreisis Lichtenbergi vald Austrias Ülem-Austria liidumaal Lichtenberg (Bas-Rhin), asula ja vald Prantsusmaal ... Lichtenberg on ka perekonnanimi, mille tuntuim kandja on olnud saksa loodusteadlane, kirjanik ja filosoof Georg Christoph Lichtenberg.
Lichtenbergi vald

Lichtenberg on mitme valla nimi: Lichtenbergi vald Saksimaal Kesk-Saksimaa kreisis Lichtenbergi vald Saksimaal Kamenzi kreisis Lichtenbergi vald Austrias Ülem-Austria liidumaal Lichtenberg (Prantsusmaa), asula ja vald Prantsusmaal
Lichtenberg (Kesk-Saksimaa)

Lichtenberg on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Lichtenbergi vallas.
Rob Bourdon

Robert Gregory Bourdon (sündinud 20. jaanuaril 1979) on USA muusik, ansambli Linkin Park endine trummar.
Ohlokraatia

Ohlokraatia (kreeka keeles jõuguvalitsus) on demokraatia väärastunud vorm, kõige halvema ja amoraalsema massi valitsus. Mõiste võttis kasutusele Vana-Kreeka kirjanik Polybios. Sellega on tegemist juhul, kui rahvamassid hakkavad vägivallatsema ning seaduslikkus ja kord kaovad (Venemaa pärast 1917. aasta veebruarirevolutsiooni). Populism
Porsche Cayenne

Porsche Cayenne on Saksa autotootja Porsche alates 2002. aastast toodetav luksusdžiip. Tegu oli esimese neljaukselise Porsche mudeliga ning pärast Porsche traktoritootmise lõppu 1950. aastatel ka esimese Porsche toodetava maastikusuutliku sõidukiga. Cayenne kasutab sama platvormi ja mitmeid tehnilisi komponente, mis on kasutusel ka Audi Q7 ja Volkswagen Touaregi juures. Esimest põlvkonda mudelinumbriga 955 toodeti aastatel 2002–2010. Mootorid olid siis 3,2-liitrine 250 hobujõuline V6 ning 4,5-liitrine V8 (võimsus vastavalt mudelile 340, 450 või 521 hobujõudu). Kõik mudelid olid nelikveolised. Uuendatud Cayenne müüki alustas Porsche 24. veebruaril 2007. Mootor on 3,6-liitrine V6 (290 hj) baasmudelil, 4,8-liitrine V8 (380 hobujõudu) Cayenne S-il ning tippmudelil Cayenne Turbo S 550-hobujõuline sama töömahuga V8 mootor. Baasmudelil ning Cayenne S-il automaatkäigukast lisavarustuses, tippmudelil aga baasvarustuses. Porsche Cayenne Porsche Cayenne Turbo Teise põlvkonna Cayenne'i tutvustati 2010. aasta Genfi autonäitusel. Uus mudel oli eelkäijast suurem, see sai suurema kalde all oleva tagaakna, pikemad, tagaluugile ulatuvad tagatuled ning Porsche Carrera GT-ga sarnased esituled. Uus Cayenne oli oma eelkäijast ka umbes 250 kg kergem. Kolmanda põlvkonna esitlus toimus virtuaalselt 29. augustil 2017 ning seda esitleti kui 2019. mudeliaasta autot. Uus Cayenne on ehitatud Volkswagen Group MLB platvormile. 2019. aastal lisandus kerevalikusse ka sportlikuma välimusega Cayenne Coupé. Kolmanda põlvkonna Cayenne kõige võimsam mudel on Cayenne Turbo S E-Hybrid, mille bensiini- ja elektrimootor arendavad kokku 680 hj ja 900 Nm. Cayenne Coupé Cayenne Coupé
BMW X5

BMW X5 on esimene luksusmaastur BMW jaoks, mida toodab Saksa autotootja BMW AG. Seda autot aga ei toodeta Münchenis Saksamaal, vaid peamiselt BMW USA tehases Lõuna-Carolina osariigis Spartanburgis. Alates teisest põlvkonnast on X5 saadaval ka seitsmekohalisena. Esimest põlvkonda toodeti aastatel 1999–2006. Esimene mudeliuuendus ehk facelift tehti 2004. aastal. Saadaval olid 3-liitrine R6 diisel, 3,0-liitrine R6 bensiinimootor ning 4,4-, 4,6- ja 4,8-liitrine V8-bensiinimootor. R6 bensiini- ja diiselmootorid olid saadaval nii 6-käigulise (184 hj mootoriga 5-käigulise) manuaalkäigukastiga kui ka 5-käigulise automaatkäigukastiga. V8 mootoreid sai ainult automaatkäigukastiga. Teist põlvkonda toodeti aastatel 2006 kuni 2013. Oluline uuendus oli standarvarustusse lisandunud BMW iDrive ning lisaks sai nüüd X5 osta ka 7 istmelisena. 3,0 R6 bensiinimootor (272 hj) BMW N52B30 3,0 R6 Twin turbo R6 bensiinimootor (306 hj) BMW N55B30 4,8 V8 bensiinimootor (350 hj) BMW N62B48 4,4 V8 Twin turbo bensiinimootor (407 hj) BMW N63B44 4,4 V8 M Twin turbo bensiinimootor (555 hj) BMW S63 3,0 R6 diiselmootor (232 hj) BMW M57TU2D30 3,0 R6 Turbo diiselmootor (242 hj) BMW M57TU2D30 3,0 R6 Twin turbo diiselmootor (265 hj) BMW M57TU2D30 3,0 R6 Twin turbo diiselmootor (282 hj) BMW M57TU2D30 3,0 R6 Twin turbo diiselmootor (302 hj) BMW M57TU2D30 Kõik mudelid on 6-käigulise ja 8-käigulise automaatkäigukastiga. Kõige võimsam, BMW X5 M, kasutas BMW X6 M jõuallikat, milleks oli V8-turbomootor, mis arendas 563 hobujõudu. E70 mudeliuuendus tehti 2011. aastal ja seda nimetati LCI uuenduseks. Kolmanda põlvkonna X5 oli tootmises 2013–2018. Sarnaselt varasemaga, olid valikus bensiini- ja diiselmootorid, millele hiljem lisandus pistikuhübriid mudelitähisega xDrive40e. Kõige sportlikuma mudeli X5 M keretähiseks sai F85. Sellel autol oli 4,4-liitrine 423 kW (575 hj) ja 750 N⋅m V8 turbomootor, mis tegi sellest autost läbi aegade kõige võimsama nelikveolise BMW mudeli. Mootor oli varustatud M TwinPower Turbo ja Valvetronic tehnoloogiatega ning auto kiirendas 0-100 km/h 4,2 sekundiga. Neljanda põlvkonna info avalikustati 2018. aastal. Auto baseerub Cluster Architecture (CLAR) platformil, mida kasutavad ka BMW 5. seeria (G30) ja 7. seeria (G11) mudelid. BMW X5 neljas põlvkond Zhang, Benjamin (6. juuni 2018). "BMW just unveiled its new high-tech X5 SUV to take on Mercedes-Benz and Lexus". Sheehan, Sam (5. juuni 2018). "BMW X5 styling leaks onto internet early".
Sisuedastus

Sisuedastus on elektroonilise meedia[küsitav] ehk "sisu" (näiteks meediafailide või arvutiprogrammide) edastamist interneti või leviedastuse teel. Interneti vahendusel võib sisuedastus toimuda allalaadimise teel serverist või P2P-võrgustike kaudu. Leviedastuse teel saab sisu saata korraga paljudele kasutajatele, sel moel toimub näiteks reklaamteadete saatmine mobiiltelefoni.
Homer Simpson

Homer Jay Simpson (armastusnimi Homie) (sündinud 19. aprillil 1956) on joonissarja "Simpsonid" peategelane. Homeri abikaasa on Marge Simpson, lapsed Bart Simpson, Lisa Simpson ja Maggie Simpson, isa Abraham Simpson ja ema Mona Simpson. Homer töötab Springfieldi tuumaelektrijaamas, mille omanik on Montgomery Burns. Homer on saanud nime Matt Groeningi isa Homer Groeningu järgi. Homeri teksti loeb näitleja Dan Castellaneta. Kui Homer teeb midagi valesti või vigastab end, siis ta ütleb "D'oh!"
Hartšoo

Hartšoo (gruusia ხარჩო) on vürtsitatud supp veise- või lambalihast, riisist ja maisijahust; gruusia rahvusroog.
Hybrid Theory

"Hybrid Theory" on ansambli Linkin Park esimene album. See ilmus 2000. aasta oktoobris. Papercut One Step Closer With You Points Of Authority Crawling Runaway By Myself In the End A Place for My Head Forgotten Cure for the Itch Pushing Me Away
Rehepapp

Rehepapp oli mõisa poolt palgatud talumees, kelle ülesanne oli kütta mõisa rehes reheahju ning valvata kuivava vilja ja rehepeksu järele. Juba 15. sajandi kirjalikes allikates leidub nimetust rehepapp. Rehepapiks võeti mõni talumees külast või elatanud mõisa-ametimees. Rehepapp on eesti muistendite, rahvanaljandite ja mõisavarguslaulude sagedane tegelane, seotud ka Vanapagana-juttudega. Harilikult kavalpea ja naljamees, tüssab ta Vanapaganat (kuradit) ja ka mõisnikku. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 246 Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 177
Avavili

Avavili on vili, mis valmimisel avaneb ja seemned laiali pillab, enamasti kuivvili. Avaviljad on näiteks kaun, kupar, kukkur. Sulgvili
Andur (botaanika)

Andur on tugevalt eenduv keskrood lõikheinaliste lehtedel ja viljadel, kõrreliste pähikute libledel, lõikheinaliste õite kandesoomustel.
Mulda

Mulda on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Mulda vallas. u 1860 Kirik Saeveski
Neuhausen

Neuhausen on mitme koha nimi: Neuhausen am Rheinfall, vald ja linn Šveitsis Schaffhauseni kantonis Vastseliina (saksakeelne nimi Neuhausen) Vastseliina piiskopilinnus on kandnud Neuhauseni ja Schloß Neuhauseni nime. Gurjevsk (saksakeelne nimi Neuhausen), linn Venemaal Kaliningradi oblastis Neuhausen, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis Neuhauseni vallas Neuhauseni vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis ...
Neuhausen (Saksimaa)

Neuhausen on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Neuhauseni vallas. Kirik ja Schloss Purschenstein Raudteejaam Vaade talvel
Neuhauseni vald

Neuhausen on mitme valla nimi: Neuhausen am Rheinfall, vald Šveitsis Schaffhauseni kantonis Neuhauseni vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis ...
Niederwiesa

Niederwiesa on asula Saksamaal Saksimaa Kesk-Saksimaa kreisis Niederwiesa vallas. Raudteejaam Kirik
Oberschöna

Oberschöna on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Oberschöna vallas. Oberschöna asub 6 km Freibergist läänes, 6 km Brand-Erbisdorfist loodes ja 30 km kaugusel Chemnitzist idas.
Kurat

Kurat on kristluses ning ka teistes aabrahamlikes religioonides Jumalaks pürgiv vaim, kes võib meelitada ka inimesi pattu tegema. Kuradi paralleelnimetuseks on saatan. Erinevate rahvaste kristluse-eelse usundi ja mütoloogia mõjul on kuradi kuju eri rahvaste usundilistes kujutelmades omandanud kristlikust õpetusest lahkuminevaid jooni. Sageli kujutatakse kuradit pooleldi antropomorfsena inimese pea ja kehaga, kuid siku sarvede, saba ja jalgadega (vrd Paan, saatür, faun). Eesti rahvausundis on tuntud rumalavõitu Vanapagan (ka Vanatühi, Vanakuri jm) oma majakondsete ja sulastega. Eesti keele sõna kurat tuleneb tõenäoliselt tüvest kura, mis tähendab 'vasakut, pahemat'. On oletatud ka, et tegu on laenuga slaavi talve- ja surmajumaluse nimest (Krt, vrd vene keeles черт). Eesti keeles on kurat tavalisimaid kirumissõnu. demonoloogia Kuradimuuseum Valk, Ülo (1994). "Eesti rahvausu kuradi-kujutelm kristliku demonoloogia ja rahvusvahelise folkloori kontekstis: ilmumiskujud". Doktoritöö kokkuvõte. TÜ eesti ja võrdleva rahvaluule õppetool. Vaadatud 25.01.2023. Harmening, Dieter (1991). "Kurat, pattulangemine ja nõidus. Zauberei im Aberland. Vom Anteil der Gelehrten am Wahn der Leute. Skizzen zur Geschichice des Aberglaubens". Königshausen & Neumann. Vaadatud 25.01.2023.
C (programmeerimiskeel)

C (hääldus inglispäraselt [sii]) on standardiseeritud programmeerimiskeel, mille lõid 1970. aastate alguses Brian Kernighan, Dennis Ritchie ja Ken Thompson eesmärgiga leida sobiv keel uue operatsioonisüsteemi UNIX programmeerimiseks. Tänapäeval saab C programmeerimiskeelt kasutada praktiliselt igas operatsioonisüsteemis, ning sellest on saanud üks populaarsemaid keeli, mida kasutatakse laialdaselt nii süsteemi- kui ka rakendustarkvara loomisel. Programmeerimiskeelel C on palju järeltulijaid, tähelepanuväärseim neist on C++, mis peamise vahega toob C-sse klassid. Keele tekkimine on tihedalt seotud ja paralleelne operatsioonisüsteemi UNIX loomisega 1969–1973 firma AT&T Bell Labs-i arenduskeskuses. C eellasteks on BCPL ja B programmeerimiskeeled. Esimene C-s kirjutatud suurem rakendus oli 1973. aasta suvel kirjutatud arvuti PDP-11 UNIX-i tuum (kernel). Järgnevatel aastatel arendas meeskond keelt edasi, keskendudes peamiselt ja andmetetüüpide arendamisele, ning C-s kirjutatud programmide teistele riistvara platvormide ülekantavusega seotud küsimustele. Esimene avalikult keelt tutvustav raamat, B. Kernighani ja D. Ritchie: The C Programming Language, ilmus 1978. aastal, ning sellest sai mitteametlik C standard järgmiseks kümnendiks. Esimesena uutest riistvaraplatvormidest kanti C üle arvutitele Interdata 8/32 ja DEC VAX 11/780. Keele kiire levik algas 1980. aastate alguses, esimene ametlik ANSI standard võeti vastu 1989. aasta lõpus (ANSI 89 C). C-l on mitu otsest järglast, näiteks Objective C, C++, Concurrent C , C*, Modula 3 ja Eiffel. Lihtsaim programm C-keeles näeb välja nii: int main() { return 0; } See programm ei tee mitte midagi muud, kui väljastab operatsioonisüsteemile veakoodi 0 (mis tavaliselt tähendab vigadeta väljumist). Hello world on C-keeles järgmine: #include <stdio.h> int main(void) { printf("Tere, maailm!\n"); return 0; } See programm väljastab teksti "Tere, maailm!". Paljud tänapäevased programmeerimiskeeled on pärit kaugest sugulasest C-st. Mitmetel on osaliselt sarnane süntaks – C++, C#, Java, JavaScript, PHP, Perl. Algajatele on C enamasti raskelt omandatav viitade, mäluhalduse ja stringide töötlemise keerukuse tõttu. Kuna C on riistvarale lähedane keel, siis kasutatakse seda operatsioonisüsteemide draiverite (ehk ajurite) ning operatsioonisüsteemide tuumade (kernel) kirjutamiseks, näiteks BSD, Linux, Solaris, Windows jpt. ALGOL C++ COBOL C# Pascal Fortran GNU Compiler Collection Java Lisp C-- != Esimesed C kompilaatorid Nimekiri vabadest C/C++ kompilaatoritest Ken Thompson Dennis M. Ritchie http://www.cs.bell-labs.com/who/bwk/ Brian Kernighan http://www.cs.bell-labs.com/who/dmr/ Dennis M. Ritchie http://www.cs.bell-labs.com/who/ken/ Ken Thompson C keele ajalugu The International Obfuscated C Code Contest – rahvusvaheline programmeerimisvõistlus hägustatud C keeles
Beebiraamat

Beebiraamat on raamat, kuhu lapsevanem teeb sissekirjutusi lapse arengu kohta. Raamat algab sageli raseduse päevikuga, mida ema kirjutab raseduse ajal. Traditsiooniliselt kasutatakse sissekanneteks märkmikke või vihikuid. Poodides on ka müügil erinevateemalisi tühje beebiraamatuid, mida saab kinkida katsikule minnes. Järjest enam emasid on aga teinud ka selle teemalisi kodulehti tasuta serveritesse. Tavaliselt on rohkem vaeva ja ressursse kulutatud lehtedel, millele on registreeritud lapse või vanema omanimeline domeeni aadress. Blogide ilmumisega internetimaastikule on järjest enam vanemaid hakanud jagama oma muljeid avalikult. Elektroonilise päeviku eeliseks traditsioonilise paberraamatu ees on see, et sugulased ja sõbrad saavad olla kursis lapse arenguga iga päev. Blogimootoritel on ka RSS-i või e-kirjaga uuendustest teatamise võimalus, mis vähendab vanematelt igapäevast tuttavate pärimist lapse arengu kohta. Viimasel ajal[millal?] on suurenenud ka isade arv, kes kirjutavad beebiga seonduvast, kuna võrdlemisi suur osa blogi kirjutajatest on mehed. Eestikeelsetest beebiraamatukeskkondadest on populaarsed "Beebiveeb" ja "Beebifoto".
C++

C++ on üldotstarbeline staatiliste andmetüüpidega multifunktsionaalne programmeerimiskeel, mis toetab abstraheerimist, polümorfismi, protseduraalset, objektorienteeritud ja üldistavat programmeerimist. Keelt arendas Bjarne Stroustrup alates 1979. aastast objektorienteeritud programmeerimist võimaldava täiendusena programmeerimiskeelele C ja see kandis algselt nime C with Classes. Nime C++ sai ta 1983. aastal. Nimi C++ on mäng tema eellase C ja sealt tuntud ++ operaatoriga. Avaldis C++ tähendab kummaski keeles: suurenda muutuja C väärtust ühe võrra. 1990ndatel sai C++ üheks populaarseimaks programmeerimiskeeleks, kuid viimasel ajal[millal?] on keelele lisatud ka olulisi uuendusi. C++ on üks esimesi objektorienteeritud programmeerimiskeeli, mida kasutatakse laialdaselt tänaseni. C++ on (üksikute mööndustega) tagasiühilduv programmeerimiskeelega C ning võimaldab kasutada olemasolevaid C teeke ja koodi. Tänapäevane C++ põhitugevus seisneb just üldistamises ehk võimes manipuleerida veel teadmata andmetüüpidega (vaata C++ Standard Template Library), samal ajal olles ka riistvaralähedane ning kiirem võrreldes Java ja C#-ga. C++ laiendus AspectC++ võimaldab lisaks ka aspekt-orienteeritud programmeerimist. C++ on laialt kasutust leidnud rakendustes ja ka operatsioonisüsteemides. Näiteks enamik Windowsist ja selle tarkvarast on kirjutatud C++is, lisaks osa MacOS-ist ning palju muid rakendusi, alustades Google'ist, Facebookist, Mozilla Application Suitest ning Amazonist lõpetades Microsoft Office'i, Adobe Systemsi ja Doom 3-ga. Hello world programm C++ keeles, nii nagu esitas seda keele looja Bjarne Stroustrup oma raamatus: #include <iostream> int main() { std::cout << "Tere, maailm!\n"; } C++ kasutatakse tihti suuremate ja veakindlate süsteemide loomisel, mille puhul on kiirus oluline. C osutuks selleks liiga raskelt hallatavaks, Java ja C# liiga aeglaseks või suureks või mõnel muul põhjusel mittesobivaks.[viide?] Mall (programmeerimine) C++ Standard Template Library GNU Compiler Collection C C# Java C++ keel Nimekiri vabadest C/C++ kompilaatoritest Nimekiri C++ programmidest ja rakendustest
Reinsberg (Saksimaa)

Reinsberg on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Reinsbergi vallas.
Reinsbergi vald

Reinsbergi vald on kahe valla nimi: Reinsbergi vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis Reinsbergi vald Austrias Alam-Austria liidumaal Scheibbsi ringkonnas
Reinsberg

Reinsberg on mitme koha nimi: Reinsberg, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis Reinsbergi vallas Reinsbergi vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis Reinsbergi vald Austrias Alam-Austria liidumaal Scheibbsi ringkonnas ...
Weißenborn

Weißenborn on mitme koha nimi Saksamaal: Weißenborn, asula Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Weißenborni vallas Weißenborn, küla Saksi-Anhalti liidumaal Burgenlandkreisis. Weißenborn, asula Hesseni liidumaal Werra-Meißner-Kreisis Weißenborn, Saksimaa liidumaa Zwickau linna osa ... Weißenborni vald
Weißenborn (Saksimaa)

Weißenborn on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Weißenborni vallas. Asulas on raamatukogu, algkool, lasteaed, eralastehoid.
Weißenborni vald

Weißenborni vald on mitme valla nimi Saksamaal: Weißenborni vald Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Weißenborni vald Hesseni liidumaal Werra-Meißner-Kreisis Weißenborni vald Tüüringi liidumaal Saale-Holzland-Kreisis
Toolse foogtkond

Toolse foogtkond (eksisteeris 1471–1558) oli Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles Gebiet). Foogtkonda kuulusid maavaldused Virumaal, Järvamaal ja Põhja-Lätis Aluliina (saksa Marienburg) lähistel. Olulisim osa foogtkonnast asus siiski selle keskuse, Toolse ordulinnuse ümber. Foogti peamiseks ülesandeks oli valvata Tallinna ja Narva meretee vahel asuvat kohalikku sadamat, et seal ei toimuks ebaseaduslikku kauplemist. Toolse foogtkond oli väikseim pikemat aega eksisteerinud ordu haldusüksus, mida saabki seletada just kohaliku sadama kontrollimise tähtsusega. Foogtkonna asutas ordumeister Johann Wolthus von Herse. Toolse foogt
Laanekuklane

Laanekuklane (Formica aquilonia) on sipelglaste sugukonda kuklase perekonda kuuluv putukas. Laanekuklased elavad Euroopas Skandinaaviast põhjas kuni Itaalia ja Bulgaariani lõunas ning Suurbritanniast läänes Venemaani idas, kuid neid on kohatud ka Ohhoota mere põhjakaldal Siberis. Nad elavad peamiselt okasmetsades, aga vahel ka segametsades. Euroopa mägedes elavad nad kuni 2400 meetri kõrguseni, peaaegu metsapiirini. Laanekuklase pesade kõrgus ulatub kahe meetrini ja põhja läbimõõt kuni nelja meetrini. Kõige suuremad pesad asuvad Soomes. Laanekuklaste üksikud pesad moodustavad kolooniaid, mis omakorda kuuluvad föderatsiooni. Neid peetakse üheks kõige arenenuma sotsiaalse võrgustikuga loomarühmaks. Laanekuklasel on must ümar tagakeha, punakas keha esiosa ja ülipeen talje. Nad elavad kolooniatena ja pesas elab kuni 100 000 putukat. Pesad on polügüünsed ehk teisisõnu elab ühes sipelgapesas mitu emast, kelle järglased ühes pesas koos elavad. Sissetungijate vastu on laanekuklased väga agressiivsed. Töösipelgas on 4–8,5 mm pikk. Mesinike jaoks kujutavad laanekuklased kahjureid, kes võivad ööpäeva jooksul tarust ära viia kuni kilo mett. Sipelgate peletamiseks on kasutatud tomatilehti, rabarberit, mõnel pool ka kaneelipulbrit. Laanekuklane on Eestis ja ka Rahvusvahelise Looduse ja Loodusvarade Kaitse Ühingu (IUCN) poolt kaitse alla võetud. Laanekuklane elab Eestis peamiselt Ida-Eestis, kus moodustab kõige suuremaid asurkondi. Alatskivi, Kiidjärve ja Räpina metskondades asuvates Eesti suurimates asurkondades asub igas umbes 2000 pesakuhilat. Veidi väiksemad asurkonnad on Kunda metskonnas, Lahemaa ja Karula rahvusparkides. Põlvamaal Põlva vallas asub Akste looduskaitseala, mis moodustatud 1977. aastal eesmärgiga kaitsta laanekuklase elupaiku. Tartu maakonnasl Vara ja Alatskivi valla territooriumil asuv 1610 hektari suurune Padakõrve kaitseala loodi 1964. aastal ja see oli tollal kogu NSV Liidu esimene sipelgakaitseala. III kategooria looduskaitse all olevad liigid Eestis Marika Mänd. 1978. Peredevahelised suhted laanekuklase (Formica aquilonia Jarr.) koloonias. Tartu Ülikooli zooloogia kateedri diplomitöö. Laanekuklane andmebaasis eElurikkus