laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ben Barnicoat

Benjamin George Barnicoat (sündinud 20. detsembril 1996 Chesterfieldis) on Briti võidusõitja. Ta võistles 2016. aastal Vormel 3 Euroopa meistrivõistlustel. Barnicoat alustas oma motospordikarjääri kardis 2006. aastal, kus ta tegutses 2015. aastani. 2010. aastal võeti ta vastu McLareni toetusprogrammi. Barnicoat võitis Suurbritannias mitmeid kardisõidu meistritiitleid ning oli 2012. aastal ka CIK-FIA Euroopa meister KF2 klassis. Barnicoat debüteeris vormelisõidus 2013. aastal, kuid jäi aktiivseks kardisõiduks. 2013. aasta lõpus sõitis Barnicoat oma esimesed üheistmelised võidusõidud Fortec Motorsportsis Briti Vormel Renault' sügisestel meistrivõistlustel. Ta saavutas kaks võitu ja võitis meistritiitli. 2014. aastal osales Barnicoat Fortec Motorsportsi meeskonnas kokku neljal Vormel Renault meistrivõistlustel. Ta võistles terve hooaja Põhja-Euroopa Vormel Renault’s ja võidutses 258-242 punktiga meistrivõistluste heitluses Louis Delétrazi vastu. Samuti alustas ta regulaarselt alpisõidus ja Briti vormel-Renault’s ning külalisstardina Vormel Renault 2.0 Eurocupis. 2015. aastal võistles Barnicoat Fortec Motorsportsi eest Vormel Renault 2.0 Eurocupil. Kolme võiduga lõpetas ta hooaja kokkuvõttes neljandal kohal. Samuti lõpetas ta külalisstardid Alpine Vormel Renault’s. Barnicoat võistles ka Fortec Motorsportsi eest BRDC Vormel 4 meistrivõistlustel sügissarjas. Sellega otsustas ta meistritiitli enda jaoks kolme võiduga. 2016. aastal lülitus Barnicoat Euroopa Vormel 3 meistrivõistlustel. Esiteks, 2015. aasta novembris nimetati tema võidusõidumeeskonnaks Prema Powerteam. 2015. aasta lõpus tegi Barnicoat aga endiselt Fortec Motorsportsi ja Hitech Grand Prix Vormel 3 testimist. 2016. aasta alguses kinnitati ta lõpuks Hitech Grand Prix’l Vormel 3 sõitjaks. Ta võitis kaks sõitu ja saavutas kokkuvõttes üheksanda koha. Sisemisel kaotas ta meeskonnakaaslasele George Russellile 134:274 punktiga. 30. juulil 2020 teatas Carlin Buzz Racingu meeskond, et Enaam Ahmed ja tema sponsorid on meeskonnast taandunud ning Barnicoat asendab ta 2020. aasta FIA Vormel 3 meistrivõistlustel neljandast ringist koos Clément Novalaki ja Cameron Dasiga. Pärast Silverstone'is peetud kahe vooru mängimist asendati Barnicoat aga kuuendas voorus Leonardo Pulciniga. Ben Barnicoati veebisait (inglise keeles) Ben Barnicoati karjääri statistika (inglise keeles)
Jiddah Corniche ringrada

Jiddah Corniche ringrada (araabia keeles حلبة كورنيش جدة) on 6,174 kilomeetrit pikk tänavaringrada Punase mere ääres Jiddah' sadamalinnas Saudi Araabias. Rajal toimus esimene Saudi Araabia Grand Prix 5. detsembril 2021 2021. aasta Vormel 1 hooaja eelviimase etapina. Rada on nimetatud ka kiireimaks tänavarajaks Vormel 1 kalendris, kus keskmised kiirused ulatuvad 250 kilomeetrini tunnis. Tegu on pikkuselt teise rajaga Vormel 1 kalendris, millest on pikem ainult Belgias asuv Spa-Francorchamps ringrada. Ringrada asub Jiddah' sadamalinnas Punase mere ääres. Raja disainis kuulsa radade disaineri Hermann Tilke poeg Carsten Tilke. 1. septembril 2022 teatati, et Jiddah's toimub 2022. aasta turismiautode maailmameistrivõistluste hooaja viimane etapp, mille tarvis ehitati lühem rajatrass. Ametlikud kiireimad ringid Jiddah Corniche ringrajal: "Formula 1 Saudi Arabian Grand Prix Showcases Jeddah Corniche Circuit to Media". Saudi Arabian Grand Prix. 25. juuli 2021. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. november 2021. Vaadatud 27. september 2022. "F1 schedule 2021: Formula 1 announces provisional 23-race calendar for 2021". Formula1.com. 10. november 2020. Vaadatud 27. september 2022. "Fastest ever F1 street circuit revealed for Saudi Arabian Grand Prix in Jeddah". Formula1.com (inglise). 18. märts 2021. Vaadatud 28. september 2022. "F1 adds Saudi Arabian Grand Prix night race to 2021 calendar". Formula1.com (inglise). 5. november 2020. Vaadatud 28. september 2022. Wilde, Jon (27. august 2021). "Jeddah to be 'one of the world's best circuits'". PlanetF1. Vaadatud 28. september 2022. "WTCR All Set For A Middle Eastern Adventure As 2022 Calendar Is Completed". FIA WTCR | World Touring Car Cup (Ameerika inglise). 1. september 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2022. Vaadatud 28. september 2022. "Jeddah Corniche Circuit". Formula1.com. 5. detsember 2021. Vaadatud 28. september 2022. "2022 Jeddah FIA Formula 2 Race 2 Statistics". Motorsportstats. 27. märts 2022. Vaadatud 28. september 2022. "PSCME Porsche Racecars". Vaadatud 28. september 2022. "2022 Porsche Sprint Challenge Middle East Jeddah Race 1 Final Classification" (PDF). Vaadatud 28. september 2022. "2022 Porsche Sprint Challenge Middle East Jeddah Race 2 Final Classification" (PDF). Vaadatud 28. september 2022.
Rempi

Rempi (ka Rempji) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla kaguosas. Seal asub Rempi bussipeatus. Külas asuvad Vecviekšeļi keskaegne kalmistu (Kalmemägi) ja sealsed kellamännid on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all. Looduskaitse all on kaks nimetut põlispuud (tamm ja remmelgas) ning Kellamänd ümbermõõduga 3,85 meetrit. Aastal 2007 oli külas 18 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Autotransporta direcija Vecviekšeļu viduslaiku kapsēta (Kapu kalns) ar zvanu priedi[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Mācītājmuiža (Jaunpiebalga vald)

Mācītājmuiža (Kirikumõis) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas, sealt läheb läbi maantee P33. Asula on kujunenud endise Jaunpiebalga kirikumõisa keskuse juurde. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 40 elanikku. Vietvārdu datubāze
Jānēni

Jānēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla lääneosas Tulija jõe kaldal. Jānēni keskaegne kalmistu (Kalmemägi) on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Kohaliku kaitse all on Tūlija linnamägi. Asula on kujunenud endise Lejasjānēni talu juurde, mida on esmamainitud 1856. aastal. Kuni 1871. aastani tegutses seal kool, õpetajateks olid Jaunpiebalga Jāņaskola kooli lõpetanud. Esimene õpetaja oli Spricis Lobītis, kes pidas seda ametit kolm aastat. Seejärel asus sinna helilooja Emīls Dārziņši isa Andžs Dārziņš. Aastail 2009–2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. 2007. aastal oli külas 3 elanikku. "Jānēnu viduslaiku kapsēta (Kapu kalns)". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2022. Vaadatud 28. septembril 2022. Tūlijas pilskalns Dažādi. Plašāka informācija par Piebalgas kultūras pieminekļiem un vēsturiskajām vietām Vietvārdu datubāze
Konstantin Aranovski

Konstantin Aranovski (sündinud 19. novembril 1964 Korsakovis) on vene jurist, endine Venemaa Föderatsiooni põhiseaduskohtu kohtunik (2010–2022), Venemaa teeneline jurist. ""Настоящий демарш": судья КС России ушел в отставку на фоне "референдумов" в Украине". bbc.com (vene). BBC News Русская служба. 27. september 2022. Vaadatud 28. septembril 2022.
Boriss Moissejev

Boriss Mihhailovitš Moissejev (vene keeles Борис Михайлович Моисеев, valgevene keeles Барыс Міхайлавіч Маісееў; 4. märts 1954 Mahiloŭ – 27. september 2022 Moskva) oli vene estraadilaulja, tantsija ja koreograaf. Vene Föderatsiooni teeneline kunstnik (2006). Moissejev naasis Venemaale 1991, filmides Ekspressia dokumentaalfilmi. Ta suri Moskvas 27. septembril 2022 68-aastaselt. Умер Борис Моисеев - РИА Новости. 27.09.2022 (vene keel) Boriss Moissejevi ametlik veebisait
Jaunzemi (täpsustus)

Jaunzemi on mitme koha nimi. Jaunzemi, Ilzene valla halduskeskus Jaunzemi, küla Variņi vallas Jaunzemi, küla Mārkalne vallas Jaunzemi, küla Tirza vallas Jaunzemi, küla Lizumsi vallas Jaunzemi, küla Jaunpiebalga vallas Jaunzemi, küla Ļaudona vallas
Jaunzemi (Jaunpiebalga vald)

Jaunzemi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla põhjaosas. Seal asub Jaunzemi bussipeatus. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 9 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Ilzēni (Jaunpiebalga vald)

Ilzēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla loodeosas. Aastal 2007 oli seal 4 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Vietvārdu datubāze
Dukuļi (Jaunpiebalga vald)

Dukuļi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas. Aastal 2007 oli seal 17 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Vietvārdu datubāze
Kleivas (Jaunpiebalga vald)

Kleivas on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla lääneosas. Sellest loodesse jääb Kleivase järv. Külas kasvav mänd ümbermõõduga 2,66 ja kõrgusega 19 meetrit ning Kleivase hiidmänd ümbermõõduga 3,1 ja kõrgusega 21 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2007 oli seal 12 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Hubert Jakobs

Hubert Jakobs, sündinud 1956. aastal, on 1970. aastate teisel poolel olnud tuntud omakirjastuslikus tegevuses ning alates 1986. aastast osalenud kristlikus usulis-poliitilises liikumises Elu Sõna. 1975 "Kuller" I-II. 1978 "Tõlet" I-III. 1978 "Tõleti Raamatukogu" 1-2. 1978-1979 "Poolpäevaleht" 1-7. 1979 "Asja käik". 1986 pastor. 1987 Harta 87 eestvedaja. 1988 Eestist ja Nõukogude Liidust välja saadetud. 1995-2017 Tallinna Harta koguduse Charismata Ministries väljaannete toimetaja. Harta.ee. Meie ajalugu.
Naukšēni (Jaunpiebalga vald)

Naukšēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla lääneosas. Seal asub Naukšēni bussipeatus. Aastal 2007 oli seal 13 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. https://www.atd.lv/pieturvietas/15260 Autotransporta direcija] Vietvārdu datubāze
Cebuļi

Cebuļi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla edelaosas Brici järve kaldal. Küla kohal asub järves Brici järveelamu, mis on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Varem on kohaliku kaitse all olnud järveelamu kohal rannal asunud Brici muinasasula. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Vietvārdu datubāze "Bricu ezera mītne". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2022. Vaadatud 28. septembril 2022. "Bricu apmetne". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2022. Vaadatud 28. septembril 2022.
Pēterīši

Pēterīši on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla lääneosas. Aastal 2007 oli seal 7 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Vietvārdu datubāze
Lāci

Lāci on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla lõunaosas. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Vietvārdu datubāze
Barhaan

Barhaan ehk kaarluide on poolkuukujuline luide, mis asetseb valitsevate tuulte suunaga risti ja kumerusega vastu tuult. Barhaani tuulepealne nõlv on pikk ja lauge (nõlva kallakus 10–15°), tavaliselt on ta kaetud tuuleviredega. Tuulealune nõlv on lühike ja järsk (32–35°). Terav kaarluite hari on kaarekujuline, kaarluite otsad ulatuvad pärituult ette. Kaarluite kõrgus on erinev: 2–3 meetrist 15 meetrini, aga kohati veelgi kõrgem (Liibüa kõrbes kuni 20–30 meetrit). Üksikud kaarluited on harvad, tavaliselt tekivad merelaineid meenutavad barhaaniahelikud. Nende kõrgus võib ulatuda üle 60–70 meetri. Kõrgeim Euraasia kaarluide (210 m) on Sarõkum ("kollane mägi") Põhja-Dagestanis, mille kõrgus väheneb umbes 1 meetri võrra aastas. Viimase 20 aasta jooksul vähenes ta kõrgus 25 meetrit. Luide
Zariņi

Zariņi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla lääneosas. Seal asub Zariņi bussipeatus. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Dzirkstiņi

Dzirkstiņi (kohalikus murdes Dzirkstīni) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla lõunaosas. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 3 elanikku. Vietvārdu datubāze
Lahn (Hessen)

Lahn oli kreisivaba linn Lääne-Saksamaal Hesseni liidumaal, mis moodustati 1. jaanuaril 1977 Hesseni administratiivreformi käigus, kui Gießeni ja Wetzlari linnad omavahel liidendati kreisivabaks linnaks. Et tegu oleks võrdse liitmisega, sai uus linn endale nimeks Lahn läbi linna voolava jõe järgi. Lisaks Gießenile ja Wetzlarile liideti ka Heuchelheimi asulast Gießeni kreisist ning 13 muud Wetzlari kreisi asulat. Hesseni peaminister Albert Osswald (SPD), kes oli pärit Gießenist, kirjeldas uut linna "Sajanditööna" (Jahrhundertwerk), kuna see tugevdanuks Hesseni keskosa, luues tõmbekeskuse põhjaosa Kasseli ja lõunaosa Frankfurdi vastu. Linnade liitmine osutus aga vägagi ebapopulaarseks, eriti Wetzlaris, kuna linnal ei olnud ühtset linnasüda. Mõlemad linna osad, Lahn-Gießen ja Lahn-Wetzlar võistlesid omavahel - Gießen oli valitsus-, ülikooli- ja kaubanduskeskus, samas Wetzlar oli tööstus- ja kaubanduskesus. Linnasüdamed olid üksteisest 15 kilomeetri kaugusel, ning linnadevaheline ala (täna Heuchelheimi ja Lahnau asulad) oli väga hõredalt asustatud ja meenutas rohkem külasid. Wetzlari elanikud kartsid strukturaalselt alla jääda suuremale Gießenile ja linna muutumist Gießeni magalaks. Ka uus postiindeks võimendas seda tunnet - Lahni postiindeksiks sai endine Gießeni 6300, kuid kirjad Gießenisse kandsid postiindeksit "6300 Lahn 1" ja Wetzlarisse "6300 Lahn 2". Ka Gießeni ja Wetzlari vahelised elanikud kartsid, et linna laienemise käigus kaotavad nad oma ruraalse karakteri ja kartsid linnadevahelise liikluskoormuse suurenemist. Ka nime "Lahn" valikut peeti suuresti ebaõnnestunuks - algselt plaaniti linna nimetada Gießen-Wetzlariks, kuid valiti "Lahn", et linnaga liidetud külad saaksid oma nimed liita, kuid linnaelanike arvates polnud nimel ajalugu. Autodele ilmusid kleepsud: "Wenn ich Lahn seh, krieg ich Zahnweh" (Kui ma näen Lahni, saan ma hambavalu"), ka Lääne-Saksamaa liidukantsler Helmut Schmidt märkis, et "'Lottet Lahnis' ei suuda ma ette kujutada" ("Unter einer Lotte in Lahn kann ich mir nichts vorstellen"), mis oli sõnademäng, viidates Johann Wolfgang von Goethe romaani "Noore Wertheri kannatused" tegelase Lottele ja Thomas Manni romaanile "Lotte Weimaris". Linnade liitmisel olid ka poliitilised tagajärjed - 20. märtsil 1977 toimunud Hesseni kohalikel valimistel kaotas liitlinna loomise poolt olnud SPD suurelt CDU kandidaatidele, kes kandideersid Lahni linna vastastena, võites nii 50.7% häältest, linnapeaks valiti Wilhelm Runtsch, kes suri aga juba 20. augustil 1977 ja ta vahetas välja Hans Görnert, kes oli ka Gießeni linnapeaks kuni 1985. aastani. 31. juulil 1979 saadeti liitlinn laiali. Gießen kaotas oma enne Lahni eksisteerimist olnud kreisivaba staatuse ja inkorporeeriti nüüd Gießeni kreisi, kuid sai endale uue Lützellindeni linnaosa linna edelaosas, mis Lahni loomise käigus linnaga liideti. 1. jaanuaril 1981 moodustati Kesk-Hessenis uus Gießeni ringkond ning linn sai selle halduskeskuseks. Wetzlar inkorporeeriti uude Lahn-Dill-Kreisi, linnaga liidendati veel seda ümbritsenud kaheksa asulat, mis olid varem Lahni linna koosseisu inkorporeeritud.
Roci

Roci on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla lõunaosas. Seal asub Roci bussipeatus. Aastal 2007 oli seal 35 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Tirznieki

Tirznieki on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla lõunaosas Tirza jõe kaldal. Seal asub Tirznieki bussipeatus. Külas asuvad Tirznieki muinaskalmed olid varem muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Aastal 2007 oli seal 20 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. https://www.atd.lv/pieturvietas/12817 Autotransporta direcija] "Tirznieku senkapi". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2022. Vaadatud 28. septembril 2022. Vietvārdu datubāze
Žagari

Žagari on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla lõunaosas. Seal asub Žagari bussipeatus. Aastal 2007 oli seal 4 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Baši

Baši on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas. Bašis kasvavad tammed (esimese ümbermõõt 4,1 ja kõrgus 23 meetrit, teise ümbermõõt 5,95 ja kõrgus 23 meetrit, kolmanda ümbermõõt 4,15 ja kõrgus 18 meetrit) on looduskaitse all. Aastal 2007 oli seal 15 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Kanāži

Kanāži on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla idaosas Vilaune jõe kaldal. Aastal 2007 oli seal 2 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Vietvārdu datubāze
Viņķi

Viņķi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas. Seal asub Viņķi bussipeatus. Külas asuv kunstnik Kārlis Miesnieksi elupaik on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. 2007. aastal oli seal 18 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpiebalga piirkonda. Autotransporta direcija "Gleznotāja K.Miesnieka dzimtās mājas". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2022. Vaadatud 28. septembril 2022. Vietvārdu datubāze
Kaņepi

Kaņepi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas. Külas kasvav Kaņepi pärn ümbermõõduga 4 meetrit ja Kaņepi tamm ümbermõõduga 5,54 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2007 oli seal 18 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Viekšeles

Viekšeles on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas, sellest loodesse jääb Viekšelese tiik. Tīrumviekšeļi linnamägi (ka Lohumägi või Ahjupealne) on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Ka on regionaalse kaitse all on Tirumviekšeļi keskaegne kalmistu. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli seal 11 elanikku. "Tīrumviekšeļu pilskalns (Dobu kalns, Krāsns augša)". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2022. Vaadatud 28. septembril 2022. "Tīrumviekšeļu viduslaiku kapsēta". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2022. Vaadatud 28. septembril 2022. Vietvārdu datubāze
Skubiņi

Skubiņi (kohalikus murdes Skubīni) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla lääneosas. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 17 elanikku. Vietvārdu datubāze
Kraken (väeüksus)

Kraken on Ukraina sõjaväeluure HUR MO eriotstarbeline üksus. Üksuse esimene operatsioon oli Vene vägede kätte langenud Vilhivka tagasivallutamine 25. märtsil 2022. Järgmine edukas operatsioon oli Ruska Lozova tagasivallutamine 29. aprillil 2022. Sama aasta juuli keskel tungis üksus Vene vägede käes olevaase Bilohorivkasse ning võttis vangi ühe Vene sõjaväeluure liikme. Üksus osales 2022. aasta septembris Balaklija Vene vägede käest tagasi vallutamises. 2022. aasta oktoobri alguses avaldas üksus fotod Vene vägede käest tagasi saadud Kupjansk-Vuzlovõis ja Kivšarivkas. 2024. aastal tegutses üksus Tšassiv Jari piirkonnas. Kraken Balaklijas 2022. aasta septembris Eriründekompanii embleem Soomusmasinate kompanii embleem Спецпідрозділ “KRAKEN” провів спецоперації в Білогорівці (vaadatud: 28.09.2022) «Я рекомендую ще не повертатися в Харків», — начальник штабу спецпідрозділу KRAKEN (vaadatud: 28.09.2022) Від добровольців до елітного формування. Історія харківського спецпідрозділу ГУР "Кракен", - ФОТО (vaadatud: 27.11.2022) Операція, з якої починався контрнаступ ЗСУ: унікальні кадри звільнення Балаклії https://24tv.ua/yak-zvilnyali-balakliyu-unikalni-kadri-operatsiyi_n2165889 (vaadatud: 08.10.2022) Спецпідрозділ ГУР “Кракен” показав кадри зі звільнених Куп’янськ-Вузлового та Ківшарівки на Харківщині. ФОТО (vaadatud: 23.10.2022) KRAKEN показав, як працюють водії під час обстрілів Часового Яру (vaadatud: 14.05.2024) Канадський броньовик Roshel Senator уперше помічений на полі бою в бійців KRAKEN 16.09.2022 (vaadatud: 20.11.2022) KRAKEN shows how drivers work during the shelling of Chasiv Yar (vaadatud: 20.05.2024)
Boļi

Boļi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla idaosas Vilaune jõe kaldal. Looduskaitse all on männid ümbermõõtudega 2,74 meetrit, 2,64 meetrit ja 2,96 meetrit, lisaks veel üks põline tamm. 2007. aastal oli seal 12 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpiebalga piirkonda. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Euroopa Patsientide Foorum

Euroopa Patsientide Foorum (inglise keeles: European Patient Forum) on Euroopa patsientide organisatsioonide katusorganisatsioon. Nende 78 liikme hulka kuuluvad ELi tasandil tegutsevad haigusspetsiifilised patsientide rühmad ja riiklikud patsientide koalitsioonid. Eesti Puuetega Inimeste Koda on Euroopa Patsientide Foorumi täisliige ning saab pakkuda kandidaati EPF-i juhatusse, mille valimised toimuvad igal aastal. European Patient Forum (2021). "About Us". Vaadatud 29.09.2022.
Rudgalvji

Rudgalvji on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla kirdeosas Koiva jõe kaldal. Seal asub Rudgalvji bussipeatus. Looduskaitse all on Rudgalvji hiidmänd ümbermõõduga 3,9 ja kõrgusega 17 meetrit. Aastal 2007 oli seal 11 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Naudēļi

Naudēļi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas Koiva jõe kaldal. Külas kasvav Kalna Kļavi vaher on looduskaitse all. Aastal 2007 oli seal 18 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Strupiņi

Strupiņi (kohalikus murdes Strupīni) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas Koiva jõe kaldal. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Vietvārdu datubāze
Mostene

Mostene on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla põhjaosas. Seal asub Mostene bussipeatus. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli seal 11 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Niklavas

Niklavas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla põhjaosas. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Riikliku kaitse all on Lejas Niklavase talu rehi. Lejas Niklavase kivi on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze "Zemnieku sētas "Lejas Niklavas" rija". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. september 2022. Vaadatud 29. septembril 2022. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Paupi

Paupi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla põhjaosas. Seal asub Paupi bussipeatus. Külas kasvav vaher ümbermõõduga 4 meetrit, kadakas ümbermõõduga 0,8 meetrit, Vecpaupi tamm ümbermõõduga 4,8 meetrit ja Mazpaupi tamm ümbermõõduga 4,9 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2007 oli seal 16 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Skrāģi

Skrāģi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla lääneosas. Seal asub Skrāģi bussipeatus. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli seal 11 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Ķūģi

Ķūģi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla asub valla lääneosas Koiva jõe kaldal. Seal asub Ķūģi bussipeatus. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija