laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Toulouse'i ülikool

Toulouse'i Ülikool (Université Fédérale Toulouse Midi-Pyrénées; lühend UFTMP) on avalik-õiguslik ülikool Prantsusmaal. Toulouse'i Ülikool asub Midi-Pyrénées' piirkonna pealinnas Toulouse'is. Ülikool asutati 2007. aastal. Toulouse'i Ülikoolis töötab ligi 15 000 õppejõudu ning õpib üle 104 000 üliõpilase. Université Toulouse 1 Capitole Université Toulouse - Jean Jaurès Université Paul Sabatier Institut national polytechnique de Toulouse Institut national des sciences appliquées de Toulouse Institut supérieur de l'aéronautique et de l'espace Institut d'études politiques de Toulouse Centre universitaire Jean-François-Champollion École nationale supérieure des mines d'Albi-Carmaux École nationale de l'aviation civile École nationale supérieure d'architecture de Toulouse École nationale de formation agronomique Toulouse Business School Institut catholique d'arts et métiers L'Université dans le Top 100 mondial Koduleht
Voldemar Tago

Voldemar Taggo (ka Voldemar Tago, ka Voldemar Taggu; 22. august 1887 (ukj) Narva – 18. september 1960 Pärnu) oli Eesti dirigent. Ta lõpetas 1908. aastal Peterburi konservatooriumi Jaan Tamme metsasarveklassi. Aastail 1905–1909 mängis ta Peterburi orkestris, 1909–1910 Vanemuise orkestris. Järgnenud aastatel juhatas Voldemar Taggo Peterburis K. Nezlobini teatri orkestrit ja suviti Sevastopoli orkestreid. Esimese maailmasõja aastatel oli ta tsaariarmee ratsapolgu orkestri kapellmeister. Aastast 1918 tegutses ta Eestis. 1918–1926 oli ta Vanemuise teatri muusikajuht. 1920–1922 oli ta Kuperjanovi polgu orkestri ja 1920–1921 soomusrongi diviisi orkestri dirigent. Aastatel 1922–1924, 1926–1931 ja 1935–1936 juhtis Taggo Tallinna kino-orkestreid ning Haapsalu ja Pärnu suvemuusikaorkestreid, sealhulgas 1931. aastani oli ta Tallinna kino Gloria Palace filmiorkestri dirigent. Aastatel 1937–1940 töötas ta Riigi Ringhäälingu orkestri dirigendina ja 1940–1950 Endla teatri operetidirigendina. Seejärel oli Voldemar Taggo Üleliidulise Autoriõiguste Kaitse Valitsuse Eesti vabariikliku osakonna Pärnu volinik. Pärnuga seob dirigent Voldemar Taggot pikaajaline muusikategevus. Tema juhatusel Pärnu rannasalongi (kuursaali) taga kõlakojas toimunud suvemuusikaorkestri kontserdid olid lahutamatu osa vabariigiaegse Pärnu suvedest. „Voldemar Taggo mahukas hästikorraldatud noodikogu võimaldas esitada mitmekülgset repertuaari alates kõrvupaitavast viisirikkast kergest muusikast ooperikatkendite ja sümfooniateni välja. Sageli esinesid kahetunnise kava täiendaval sisustamisel solistid,“ meenutas kultuuritegelane Arnold Anton Taggot maestro 120. sünniaastapäeva puhul Pärnu Postimehes. 1940. aastal sai temast Endla teatri muusikaalajuht ja orkestrijuht. „Meeldivad vokaalpartiid ja korrektne saatemuusika pakkusid sel süngel ajajärgul koos suursuguste lavadekoratsioonide ja kostüümidega ülimat naudingut ja rõõmsat meelelahutust. Neis publikut köitvais lavastustes oli märkimisväärne roll suurte kogemustega muusikajuhil Voldemar Taggol,“ kirjutas Arnold Anton. Pensionipõlves tegi Taggo Pärnus elades peamiselt kirjatööd ning juhtis lühikest aega ka kohalikku sümfooniaorkestrit. 22. augustil 2022 avati Pärnu kuursaali kõrval dirigent Voldemar Taggole pühendatud mälestuspink. Taggole pühendatud pingi avamisel meenutasid muusikut tema lähedased ja Endla teatri direktor Roland Leesment. Ajastukohast muusikat esitas trompetist Chris Sommer. Voldemar Taggo tütar on laulja Marvi Taggo. Arnold Anton. Meenutades maestro Voldemar Tagot, Pärnu Postimees, 15. mai 2007
Rolf Liiv

Rolf Liiv (sündinud 9. juunil 1979) on eesti kirjanduskriitik, luuletaja ja pedagoog. Aastal 2003 lõpetas Rolf Liiv Tallinna Pedagoogikaülikooli põhikooli prantsuse keele õpetaja erialal. Ta on õpetanud Audentese algkoolis prantsuse keelt. Praegu töötab ta OÜ-s Tehnilise Tõlke Keskus tõlkija-toimetajana. 2015. aastal andis Justiitsministeerium talle prantsuse-eesti vandetõlgi õigused. Rolf Liiv on avaldanud kirjanduskriitikat ajalehtedes Sirp ja Eesti Päevaleht. Avaldanud sisemise maailma üle mõtiskleva, veidi religioosse luuleraamatu ning ühiskonnakriitilist luulet ajalehes Sirp ja ajakirjas Looming. "Enda sisse minek" (luulekogu; Tallinn; Aleksandra 2003) Erlend-Ferdinand Vennola "Nõnda kisendas Vaikus" (2017) järelsõna autor 2004 Sotsia kirjandusfestivali luuleäss Ta on Toomas Liivi poeg. Ilmus Toomas Liivi artiklikogu, Eesti Päevaleht, 17. märts 2012
Vaike Pilvistu

Vaike Pilvistu (kuni 1940 Vaike Brenner, aastast 1950 Vaike Piirimaa; 17. august 1926 Mäo – 6. märts 1993 Põlva) oli eesti luuletaja. Luuletajadebüüdi tegi ta 1950. aastal kohalikus ajalehes. Tema esimene luuletuste raamat ("Hingeaken") ilmus 1982. aastal. "Hingeaken". Tallinn: Eesti Raamat 1982. 63 lk "Käed". Tallinn: Eesti Raamat 1985. 55 lk "Suur tee kõliseb kõrva". Tallinn: Eesti Raamat 1987. 82 lk
Robert Artur Holst

Robert Artur Holst (21. detsember 1885 (ukj) Kambja vald, Tartumaa – 19. aprill 1943 Stupino, Vosturallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eestis maailmasõdadevahelise perioodi mõjukamaid ettevõtjaid. Õppis Tartu reaalkoolis ja Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Äritegevust alustas 1909. aastal oma isa äri tegeliku juhina. 1909–1918 oli Tartu Krediit Ühisuse nõukogu liige, 1916–1917 Tartu sõjatööstuse komitee kaubajaoskonna juhataja ja pealaekur. 1918. aastast teenistuses toitlusministeeriumis. 1919. aastast kaubandus-tööstusministeeriumi kaubanduse osakonna juhataja. 1920. aastast alates oli tegev AS Silva asutamisega, aastatel 1920–1922 selle juhatuse esimees. 1921 võttis ta üle Tallinna kaubandusettevõtte Rob. Holst & Ko. 1921 asutas ta koos ettevõtja Jakob Tilloga lennundusettevõte Aeronaut. Oli Aeronaudi juhatuse esimees kuni selle likvideerimiseni. 1927. aastast OÜ "Riola" šokolaadi- ja kompvekitööstuse juhatuse liige, 1929. aastast direktor. 1930. aastast Aktsia Panga juhatuse liige. Võttis vabariigi valitsuse delegaadina osa esimesest kauba- ja kaablilepingu sõlmimisest Soome Vabariigiga Helsingis. 1922. aastal oli kaubanduseksperdina kaasas Genua konverentsil. AS Aeronaut juhatuse esimehena osales aastatel 1922 kuni 1928 toimunud õhusõidu konverentsidel Berliinis, Stockholmis, Münchenis, Viinis ja Roomas. 1927. aastal osales kaubanduskodade konverentsil Stockholmis. 1922–1932 oli Holst Austria aukonsul Tallinnas. "Eesti riigi-, avaliku- ja kultuurielu tegelased. 1918 - 1938". Eesti Kunstnike Liidu väljaanne; Tallinn 1939 Kommunismiohvrite andmebaas vahendatud biograafia Eesti Antiikautode Galerii kodulehel
855

855. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad - 850. aastad - 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad Aastad: 850 851 852 853 854 - 855 - 856 857 858 859 860 ... ... 2. märts – Lothar I, Frangi keiser
Peter Christensen

Peter Christensen (sündinud 23. aprillil 1975 Sønderborgis) on Taani poliitik (Venstre). Ta oli 30. septembrist 2015 28. novembrini 2016 Taani kaitseminister. Ta kuulub liberaalsesse erakonda Venstre. Ta oli 8. märtsist 2011 kuni 3. oktoobrini 2011 Taani maksuminister. 30. septembrist 2015 28. novembrini 2016 oli ta Taani kaitseminister (Lars Løkke Rasmusseni II valitsuses).
Orava sovhoos

Orava sovhoos oli sovhoos Eesti NSV-s Põlva rajoonis Suuremetsa külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Orava külas. Orava sovhoos moodustati 1958. aastal varasemate väikeste kolhooside liitmise teel. 1989. aasta seisuga oli sovhoosi üldpindala ca 7900 hektarit, sellest haritavat maad ca 3500 hektarit, metsamaad ligi 1900 ha. Sovhoosi töötajate arv 1976. aasta seisuga oli 320, 1989. aasta seisuga aga ca 250. Sovhoos tegeles teraviljakasvatuse, seakasvatuse ja veisekasvatusega (lüpsikari). Sovhoos likvideeriti 1993. aastal. Pähn. Kodukohapäev Kamnitsas. Valgus, august 2012[alaline kõdulink] Jaan Kappo. Põlva rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1989, lk. 140 Nõukogude Eesti. Entsüklopeediline teatmeteos. Tallinn: Valgus, 1978, lk 368
Lily Luik

Lily Luik (sündinud 14. oktoobril 1985) on Eesti pikamaajooksja. Ta sai 2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus maratonis 47. koha (aeg 2:48:49). 2015. aasta maailmameistrivõistlustel sai ta 38. koha (2:45.22). 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros sai ta 97. koha (2:48.29). Tema isiklik rekord on maratonis 2:40.30, mis on joostud 15. novembril 2015 Valencias. Ta on üks Luikede kolmikõdedest (teised kaks on samuti pikamaajooksjad Liina ja Leila). Lily Luik Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Estonian triplets running for Olympic glory in Rio, BBC, 28. mai 2016 (video, 56 sekundit, inglise keeles) Jim White. Rio 2016 Olympics: Jemima Sumgong wins Kenya's first ever women's marathon gold, but Estonian triplets also make history, The Daily Telegraph, 15. august 2016 (inglise keeles)
Ruusa sovhoos

Ruusa sovhoos oli sovhoos Eesti NSV-s Põlva rajoonis Alaküla külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Ruusa külas. Ruusa sovhoos moodustati 1944. aastal, kuuludes 1950. aastani Võrumaa ja seejärel 1961. aastani Räpina rajooni alla. 1968. aastal ühineti kolhoosiga Uus Ilm. 1989. aasta seisuga oli sovhoosi üldpindala ca 6600 hektarit, sellest haritavat maad üle 3200 hektari, metsamaad ca 2500 ha. Sovhoosi töötajate arv 1976. aasta seisuga oli 312. Sovhoos tegeles peamiselt seakasvatuse ja veisekasvatusega (lüpsikari). Sovhoosi direktor aastatel 1975–1993 oli Väino Kivioja. Sovhoos likvideeriti 1993. aastal. Jaan Kappo. Põlva rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1989, lk. 85 Nõukogude Eesti. Entsüklopeediline teatmeteos. Tallinn: Valgus, 1978, lk 368 Põlvamaa kolhoosi­esimehed pidasid suvepäevi. Maaleht, 27.06.2015
Liina Luik

Liina Luik (sündinud 14. oktoobril 1985) on Eesti pikamaajooksja. 2014. aasta poolmaratoni maailmameistrivõistlustel sai ta naistejooksus 48. koha 1:14.18 Ta sai 2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus maratonis 29. koha (aeg 2:41:48). 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis sai ta maratonis 27. koha (2:39.42). Ta osales 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros maratonis, kuid katkestas. Tema isiklik rekord poolmaratonis on 1:12.44, mis on püstitatud 1. märtsil 2015 Itaalias Ostias, ja maratonis 2:39.42, mis on püstitatud 30. augustil 2015 Pekingi maailmameistrivõistlustel. Ta on üks Luikede kolmikõdedest (teised kaks on samuti pikamaajooksjad Lily ja Leila). Liina Luik Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Estonian triplets running for Olympic glory in Rio, BBC, 28. mai 2016 (video, 56 sekundit, inglise keeles) Jim White. Rio 2016 Olympics: Jemima Sumgong wins Kenya's first ever women's marathon gold, but Estonian triplets also make history, The Daily Telegraph, 15. august 2016 (inglise keeles)
Leila Luik

Leila Luik (sündinud 14. oktoobril 1985) on Eesti pikamaajooksja. 2014. aasta poolmaratoni maailmameistrivõistlustel sai ta naistejooksus 47. koha 1:14.18 Ta sai 2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus maratonis 43. koha (aeg 2:45:59). 2016. aasta suveolümpiamängudel sai ta maratonis 114. koha (2:54.38). Tema isiklik rekord poolmaratonis on 1:13.58, mis on püstitatud 3. märtsil 2013 Itaalias Ostias, ja maratonis 2:37.11, mis on joostud 1. detsembril 2013 Shanghais. Ta on üks Luikede kolmikõdedest (teised kaks on samuti pikamaajooksjad Liina ja Lily). Leila Luik Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Estonian triplets running for Olympic glory in Rio, BBC, 28. mai 2016 (video, 56 sekundit, inglise keeles) Jim White. Rio 2016 Olympics: Jemima Sumgong wins Kenya's first ever women's marathon gold, but Estonian triplets also make history, The Daily Telegraph, 15. august 2016 (inglise keeles)
Hans Moks

Hans Moks (15. oktoober 1923 Sootaga vald, Tartumaa – 11. oktoober 2011 Toronto) oli Eesti päritolu Kanada kergejõustiklane (odaviskaja). 1942. aastal lõpetas ta Hugo Treffneri gümnaasiumi ja seejärel asus õppima TÜ Kehalise Kasvatuse Instituuti. 1944. aastal põgenes ta Rootsi ja 1951. aastal emigreerus Kanadasse. Ta oli 1950. aastatel Kanada parimaid odaviskajaid. Aastatel 1952, 1953, 1955, 1957 ja 1958 tuli ta odaviskes Kanada meistriks. 1958. aasta Briti impeeriumi ja Rahvaste Ühenduse mängudel võitis ta odaviskes tulemusega 70.41 pronksmedali. Tema isiklik rekord odaviskes oli 1955. aastal visatud 72.78. Moks töötas 30 aastat (kuni pensionile jäämiseni) rakenduskunstnikuna firmas Nor Bakeri. Aastast 2015 korraldatakse Tabiveres tema mälestusvõistlust. Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.11.2015) Biograafia ESBL-is
Reet Palm-Killing

Reet Palm-Killing (enne 2014. aastat Reet Palm; sündinud 14. septembril 1959 Tartus) on Eesti sõudja ja sõudetreener. Ta lõpetas aastal 1977 Tartu 1. Keskkooli ja 2006 treeninguõpetuse ja spordi juhtimise erialal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna magistriõppe. 2006. aastast Pärnu Spordiseltsi Kalev SK direktor. Avaldanud kirjutisi Spordilehes ja Eesti Sõudjas. Sõudmistreeninguid alustas 1973. aastal Inge Pindi juhendamisel. Võitnud 1978 MM-il paarisaerulisel roolijaga neljapaadil pronksmedali 1977 paarisaerulisel kahepaadil 10. koht 1986 üliõpilaste MM-il ühepaadil 500 m ja 2000 m distantsil hõbemedal 1985 ja 1986 – ühepaadil kuldmedal (mitteolümpiadistantsidel) 1983 – hõbemedal 1986 – pronksmedal 1977 – paarisaerulisel kahepaadil kuldmedal 1987 – paarisaerulisel kahepaadil hõbemedal 1976, 1978 ja 1979 – paarisaerulisel roolijaga neljapaadil kuldmedal 1981 – paarisaerulisel roolijaga neljapaadil pronksmedal 1982 – kaheksapaadil hõbemedal 1984 ühepaadil 1. ja paarisaerulisel neljapaadil 3. koht 1976 – NSV Liidu noortemeister ühepaadil 1975 – NSV Liidu noortemeister ühepaadil 1974 – NSV Liidu noorte meistrivõistluste pronksmedal paarisaerulisel kahepaadil 1983–86 – ühepaadil, 1975 ja 1984–85 – paarisaerulisel kahepaadil, 1985 – roolijaga neljapaadil, 1985 – paarisaerulisel neljapaadil, 1975 ja 1984 – paarisaerulisel roolijaga neljapaadil 1984–86, 1992, 2004 ja 2006–07 – kaheksapaadil. . 1977 – suurmeister. Töötanud aastast 1991 sõudetreenerina (7. kutsetase, 2005). Olnud 2007–09 Eesti noortekoondise peatreener. Õpilasi: Katrin Herm, Allar Raja, Jaan Laos, Rauno Talisoo, Sten-Erik Anderson, Joosep Laos, Carel Kivimaa, Tõnis Paara. Sõudeliidu parim treener 1994, noortetreener 2009–12 ja juunioride treener 2015–16. Olnud 1992–97 ja aastast 2001 Sõudeliidu juhatuse ning 1997–2001 revisjonikomisjoni liige. Alates 1999 Pärnu Sõudekeskuse Kalev juhatuse liige ja 2001–10 Eesti Treenerite Liidu juhatuse liige. 1978, 1979 – Eesti parim naissportlane 1987 – Kalevi auliige 2010 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (Pärnu Kalevi sõudeklubi kauaaegne edukas juht) 2012 – Pärnu aasta õpetaja Ta on Lembit ja Asta Palmi tütar ja Mari Järvelaiu õde. Tema abikaasa on Matti Killing. Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.11.2015) Biograafia ESBL-is
Raspel

Raspel on viilist suuremate ja harvemate hammastega käsitööriist pehmete materjalide (nt puidu) töötlemiseks. Vastavalt kasutusotstarbele võidakse erinevaid raspleid nimetada tisleriraspliteks, kabjaraspliteks või saaparaspliteks. http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=raspel&F=M "Eesti keele seletav sõnaraamat"
Veriora sovhoos

Veriora sovhoos oli sovhoos Eesti NSV-s Põlva rajoonis Veriora külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Viluste külas. Veriora sovhoos moodustati 1960. aastal, kuuludes algselt Räpina rajooni, 1961. aastast Põlva rajooni. 1970. aastal liitus Veriora sovhoosiga Leevi kolhoos. 1989. aasta seisuga oli sovhoosi üldpindala 9900 hektarit, sellest haritavat maad 4800 hektari, metsamaad üle 3100 ha. Sovhoosi töötajate arv 1976. aasta seisuga oli 490. Sovhoos tegeles veisekasvatuse, teraviljakasvatuse ja kartulikasvatusega. Sovhoosi direktor aastatel 1960–1963 oli Jüri Helleste, aastatel 1963–1984 Julius Punison, aastatel 1984–1990 Heino Kostabi ja aastatel 1990–1993 Raivo Siniaas. Sovhoos likvideeriti 1993. aastal. Jaan Kappo. Põlva rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1989, lk. 143–144 Nõukogude Eesti. Entsüklopeediline teatmeteos. Tallinn: Valgus, 1978, lk 368 E-kultuuripärand. Julius Punison[alaline kõdulink]
Kiraŭsk

Kiraŭsk (transkribeerituna Kiravsk) on linn Valgevenes Mahiloŭ oblastis, Kiraŭski rajooni halduskeskus. Kiraŭsk asub Mahiloŭ linnast 89 kilomeetri kaugusel, merepinnast 136 meetri kõrgusel. Haridust annavad kaks keskkooli, spordikool ja kunstikool. Linnas on kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Kiraŭskis töödeldakse lina, seal valmistatakse juurviljakonserve ja pressitakse õli. Linnas toodetakse ka ehitusmaterjale. Linna kohal asunud Kačeryčy küla on esimest korda mainitud XVI sajandil. XIX sajandil rajati sinna karjamõis. Aastal 1939 rajati Kačeryčy kohale Kiraŭski alevik, ühtlasi sai sellest Kiraŭski rajooni halduskeskus (varem oli see asunud Startsy külas). Aastal 1959 sai asulast alev, aga 4. juunil 2001 sai alevist linn. The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements Linn Valgevene fotoentsüklopeedias Fotod linnast
Cheikh Hadjibou Soumaré

Cheikh Hadjibou Soumaré (sündinud 1951 Dakaris) on Senegali poliitik. Ta oli aastatel 2007–2009 Senegali peaminister. Ta oli aastatel 1991–1995 Bank of Credit and Commerce Internationalis Senegalis halduriks. Seejärel töötas ta Senegali majanduse rahanduse ja planeerimise ministeeriumis. 19. juunist 2007 kuni 30. aprillini 2009 oli ta Senegali peaminister.
Võhandu sovhoos

Võhandu sovhoos oli sovhoos Eesti NSV-s Põlva rajoonis Mikitamäe külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Mikitamäe külas. Võhandu sovhoos moodustati 1958. aastal. 1989. aasta seisuga oli sovhoosi üldpindala 8400 hektarit, sellest haritavat maad 2900 hektari, metsamaad üle 2000 ha. Sovhoosi töötajate arv 1976. aasta seisuga oli 340. Sovhoos tegeles veisekasvatuse ja teraviljakasvatusega. Sovhoosi direktor aastatel 1972–1989 oli Tõnu Zernask. "Maaleht, 21.02.1991" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4.03.2016. Vaadatud 12.11.2015. Beresje-Lüübnitsa-Audjassaare-Laossina küla maastikuhoolduskava. Tartu 2003[alaline kõdulink] Jaan Kappo. Põlva rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1989, lk. 106 Nõukogude Eesti. Entsüklopeediline teatmeteos. Tallinn: Valgus, 1978, lk 368
Kiraŭski rajoon

Kiraŭski rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1295 km². 2015. aasta seisuga elas seal 20 012 inimest. Rajoon moodustati 12. veebruaril 1935. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Baravica, Dobasna, Luboničy, Myškavičy, Paŭłavičy, Skryplica ja Stajki külanõukogu. Halduskeskus on Kiraŭski linn. Teisi asulaid: Dobasna, Žyličy ja Myškavičy. Krynki Lipień Jalizava Biarezina jõgi Rajooni suurimad jõed on Biarezina rajooni läänepiiril ja Druć idapiiril, teised suuremad jõed on Olsa ja Dobasna jõgi. Rajooni territoorium asub Kesk-Biarezina tasandikul, keskmiselt 160–120 meetri kõrgusel. Kõrgeim punkt asub Kazuličy küla lähistel ja ulatub 196,4 meetrit üle merepinna. 2009. aasta seisuga olid elanikest 85,8% valgevenelased, 12,63% venelased ja 1,57% oli teistest rahvustest. 69,3% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 29,54% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 39,2% elanikke, vene keelt aga 56,97%. http://library.mogilev.by/kray/kirovsk/[alaline kõdulink]  Kiraŭski rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Infot rajooni kohta (vene keeles) Rajooni kaart
Kiviõli JK Irbis

Kiviõli JK Irbis oli Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Kiviõlis. Kiviõli FC Irbis Kohtla-Järve FC Lootus Kohtla-Järve JK Alko
Harilik sugapea

Harilik sugapea (Cynosurus cristatus) on kõrreliste sugukonda kuuluv rohttaimeliik. Väikeste mätastena kasvav kollakasroheline taim. Lehed on harilikul sugapeal 1–3 mm laiad, lehelaba on lühike, suhteliselt tugeva keskrooga ja lame. Keeleke on kuni 1 mm pikkune ja tömp. Pööristähk on kitsas, loogelise teljega. Pähikuid on kahesuguseid: välimised lehvikutaolised ja viljatud ning sisemised viljuvad. Taimed kasvavad 20–60 cm kõrguseks. Eestis on taime paiguti, tavaline on ta Saaremaal ja Kagu-Eestis. Ta kasvab niitudel ja puisniitudel, samuti kultuuris. Eesti taimede määraja. Toim. M. Leht. Eesti Maaülikool, Eesti Loodusfoto, Tartu, 2007. Lk 364 Harilik sugapea andmebaasis eElurikkus
Harilik punand

Harilik punand (Fumaria officinalis) on magunaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on Eestis tavaline ja kasvab põldudel, aedades, prahipaikades. Eesti taimede määraja. Toim. M. Leht. Eesti Maaülikool, Eesti Loodusfoto, Tartu, 2007. Lk 126 Harilik punand andmebaasis eElurikkus
Mets-kurereha

Mets-kurereha (Geranium sylvaticum) on kurerehaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on Eestis tavaline, ehkki Loode-Eestis ja Hiiumaal on teda vähem. Kasvukohana eelistab ta varjukaid segametsi, puisniitude põõsastikke, kaldavõsastikke. Eesti taimede määraja. Toim. M. Leht. Eesti Maaülikool, Eesti Loodusfoto, Tartu, 2007. Lk 185 Mets-kurereha andmebaasis eElurikkus
Tõnis Kark

Tõnis Kark (sündinud 19. oktoobril 1978) on eesti vaimulik, politseikaplan. Ta lõpetas 1997. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi ja 2005. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonna. 11. juulil 2007 ordineeriti ta diakoniks ja 4. juulil 2010 õpetajaks. Ta on õppinud Vanemuise teatri õppestuudios.[viide?] Teinud näitlejana kaasa lasteteatris Trumm.[viide?] Loonud ansambli Pööriö[viide?]ö ja salvestanud CD-plaadi.[viide?] 2006–2015 Eesti Kaitsevägi (kaplan) 2015 Politsei- ja Piirivalveamet (inspektor) Tema ema on näitleja Laura Baumverk ja isa näitleja Tõnu Kark. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. november 2015. Vaadatud 13. novembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Uus noor vaimulik Tõnis Kark, Eesti Kirik, 10. august 2010 Kaplan Kark. Tõnu poeg, Eesti Ekspress, 12. november 2015
Voldemar Sassi nimeline sovhoos

Voldemar Sassi nimeline sovhoos (ka V. Sassi nimeline sovhoos) oli sovhoos Eesti NSV-s Põlva rajoonis Ihamaru külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Krootuse külas. Voldemar Sassi nimeline sovhoos moodustati 1950. aastal varasema Krootuse sovhoosi asemele. Majandile pandi nimi kommunistliku liikumise tegelase Voldemar Sassi järgi. 1955. aastal liitus V. Sassi nimelise sovhoosiga Partorg Lume nimeline kolhoos, 1972. aastal osa varasemast Veski sovhoosist. 1978. aasta seisuga oli sovhoosi üldpindala 11 900 hektarit, sellest haritavat maad 4500 hektari. Sovhoosi töötajate arv 1976. aasta seisuga oli 452. Pindala poolest oli V. Sassi nimeline sovhoos Põlva rajooni suurim majand. Sovhoos tegeles seakasvatuse ja teraviljakasvatusega. Esimese Eesti NSV majandina katsetati nutriate kasvatamist. Sovhoosi direktor aastatel 1976–1986 oli Jaagup Evestus. 1987. aastal reorganiseeriti sovhoos Krootuse kolhoosiks. Alfred Kasepalu. Põllumajandus Põlva rajoonis. Tallinn: Eesti NSV Teaduste Akadeemia kodu-uurimise komisjon, 1978 Jaan Kappo. Põlva rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1989, lk. 61–62 Nõukogude Eesti. Entsüklopeediline teatmeteos. Tallinn: Valgus, 1978, lk 368 Rein Raudvere. Põlvamaa kolhoosi­esimehed pidasid suvepäevi. Maaleht, 27. juuni 2015
Saksamaa ja Nõukogude Liidu sõprus- ja piirileping

Saksamaa ja Nõukogude Liidu sõprus- ja piirileping (saksa keeles Deutsch-Sowjetischer Grenz- und Freundschaftsvertrag) oli 28. septembril 1939 Saksamaa ja Nõukogude Liidu vahel sõlmitud leping, mis oli ühtlasi Molotovi-Ribbentropi pakti täiendav dokument. Saksamaa ja Nõukogude Liidu sõprus- ja piirilepinguga nõustus NSV Liit loovutama Saksamaale Masoovia ja Lublinimaa idapoolse osa – vastuseks nõusoleku eest anda Leedu nõukogude mõjusfääri. Poola Teises maailmasõjas Leedu Teises maailmasõjas
Karjamaa-raihein

Karjamaa-raihein (ka inglise raihein, Lolium perenne) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taime leidub Eestis hajusalt ja ta kasvab tallatud kohtadel, rohtunud teedel, teeäärtel, samuti kultuurtaimena karjamaadel ja murudes. Marianna Saar "Murud" Tallinn, 1979, lk 31 Eesti taimede määraja. Toim. M. Leht. Eesti Maaülikool, Eesti Loodusfoto, Tartu, 2007. Lk 372 Marianna Saar "Murud" Tallinn, 1979, lk 31–33 Karjamaa-raihein andmebaasis eElurikkus