laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Põhivõnkumine

Põhivõnkumine on keha (elastse keha) võnkumine täies ulatuses . See on liitheli 1. osaheli ja annab põhilise võnkesageduse ehk põhivõnkesageduse. Harmooniline võnkumine Lihtheli Füüsiline heli
Elastne keskkond

Elastne keskkond on keskkond, mida on võimalik elastselt deformeerida. Pidev keskkond K. Kenk "Elastsusteooria lühikursus", 2007
Kristjan Tamm

Kristjan Tamm (sündinud 1984. aastal Tallinnas) on eesti muusik, klassikaline kitarrist. Ta on lõpetanud Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli (Jelena Ossipova kitarriklassis). Tema soolorepertuaari kuulub muusikat barokist tänapäevani, ta on ka Tartu kitarrikvarteti liige. Ta on ennast täiendanud mainekate kitarristide ja pedagoogide meistriklassides ja õpenud klassikalist kitarri Põltsamaa Muusikakoolis ja Tartus Heino Elleri Muusikakoolis.
Stara planina orden

Stara planina orden (bulgaaria keeles орден "Стара планина") on Bulgaaria kõrgeim riiklik autasu. Orden asutati 4. augustil 1966. Orden lindiga Ordenitäht lindita I klass mõõkadeta I klass mõõkadega II klass mõõkadeta II klass mõõkadega
Utsunomiya

Utsunomiya on linn Jaapanis, Tochigi prefektuuri halduskeskus ja suurim linn. Utsunomiya asub Tōkyōst umbes 100 km põhja pool. Linn tekkis Utsunomiya lossi juurde. 10.–14. mail 1868 toimus Utsunomiya lossi lahing, milles keisririigi pooldajad võitsid šogunaadi pooldajaid. Utsunomiya linn asutati 1. aprillil 1896. 31. märtsil 2007 ühendati sellega Kamikawachi ja Kawachi linn. Linnas on Canoni optikaseadmete tehas, Honda konstrueerimisbüroo ja Japan Tobacco tubakavabrik. Linn on Jaapanis kuulus seal valmistatava pelmeenilaadse toidu gyōza poolest. Utsunomiya loomaaed on tuntust kogunud elevandisõnnikust amulettide tegemisega. Utsunomiyal on neli sõpruslinna: Manukau (Uus-Meremaa), Orléans (Prantsusmaa), Qiqihar (Hiina) ja Tulsa (USA). 栃木県／栃木県毎月人口推計月報, vaadatud 30.03.2021. Utsunomiya loomaaed teeb elevandisõnnikust amulette (vene keeles) Utsunomiya koduleht
Mooka

Mooka (jaapani 真岡市 Mo'oka-shi) on linn Jaapanis Tochigi prefektuuris. 栃木県／栃木県毎月人口推計月報, vaadatud 30.03.2021. Mooka koduleht
Nasukarasuyama

Nasukarasuyama on linn Jaapanis Tochigi prefektuuris. Linn loodi 1. oktoobril 2005 Karasuyama ja Minaminasu linnade liitmise teel. 栃木県／栃木県毎月人口推計月報, vaadatud 30.03.2021. Nasukarasuyama koduleht
Utö

Utö on Soomele kuuluv saar Läänemeres. Asub Hankost 90 km läänes. Saare pindala on 0,81 km². Halduslikult kuulub Pargase linna, varem Korpo valda. Utö on Soome lõunapoolseim asustatud saar. Seal elab püsivalt umbes 40 inimest. Saarel on tuletorn. Saarel on parvlaevaühendus Nauvoga. http://www.uto.fi/ https://visitparainen.fi/fi/uto/
Theodor Kallifatides

Theodor Kallifatides (kreeka Θοδωρής Καλλιφατίδης; sündinud 12. märtsil 1938 Moláois Peloponnesose piirkonnas Kreekas) on kreeka päritolu Rootsi kirjanik ja tõlkija. Kallifatides asus Rootsi elama 1964. aastal. Ta õppis Stockholmi ülikoolis filosoofiat ning tegutses sealsamas 1969–1977 praktilise filosoofia õppejõuna. Ta on avaldanud rootsi keeles üle 30 raamatu. Ta debüteeris luuleraamatuga, ent keskendus hiljem proosale. Kallifatides on kirjutanud ka filmistsenaariume. Ta oli oma romaanil põhineva filmi "Kärleken" (1980) lavastaja. 2017 Doblougi preemia "Minnet i exil" (1969) "Utlänningar" (1971) "Tiden är inte oskyldig" (1971) "Bönder och herrar" (1973) "Plogen och svärdet" (1975) "Den sena hemkomsten. Skisser från Grekland" (1976) "Den grymma freden" (1977) "Kärleken" (1978), eesti keeles "Armastus" (tõlkinud Anu Saluäär, Loomingu Raamatukogu 34/35, 1981) "Mitt Aten" (koos Henrik Tikkaneniga, 1978) "En fallen ängel" (1981) "Brännvin och rosor" (1983) "Lustarnas herre" (1986) "En lång dag i Athen" (1989) "Sidospår" (1991) "Vem var Gabriella Orlova?" (1992) "Cypern" (1992) "Ett liv bland människor" (1994) "Svenska texter" (1994) "Det sista ljuset" (1995) "Afrodites tårar" (1996) "De sju timmarna i paradiset" (1998) "För en kvinnas röst" (1999) "Ett enkelt brott" (2000) "Ett nytt land utanför mitt fönster" (2001), eesti keeles "Uus maa minu akna taga" (tõlkinud Ruth Laidmets, Loomingu Raamatukogu 7, 2015) "Den sjätte passageraren" (2002) "En kvinna att älska" (2003) "I hennes blick" (2004) "Herakles" (2006) "Mödrar och söner" (2007) "Vänner och älskare" (2008) "Slump: kollektiv roman" (2008) "Det gångna är inte en dröm" (2010) "Brev till min dotter" (2012) "Med sina läppars svalka" (2014) "Ännu ett liv" (2017), eesti keeles "Veel üks elu" (tõlkinud Anu Saluäär, Loomingu Raamatukogu 39-40, 2018) "Slaget om Troja" (2018), eesti keeles "Taplus Trooja pärast" (tõlkinud Anu Saluäär, Loomingu Raamatukogu 29–30, 2021) Theodor Kallifatides organisatsiooni Immigrant-institutet saidil Loe katkendit uuest Loomingu Raamatukogust: Theodor Kallifatidese "Uus maa minu akna taga"
Richard Louis Dugdale

Richard Louis Dugdale (1841 – 23. juuli 1883) oli ameerika sotsioloog.
Reussi jõgi

Reussi jõgi ehk Reuss (vanemas kirjaviisis Reuß) on jõgi Šveitsis. Reuss algab Alpidest. Andermattis laskub Reussi orgu tee Sankt Gotthardi kurult. Seal pöördub Reuss põhja ning läbib raskesti läbitava Schölleneni kuristiku. Allpool Reussi org laieneb ja jõgi voolab läbi Uri, suubudes Vierwaldstättersee Ursereni lahte. Reuss voolab järvest välja Luzernis ja suubub parempoolse lisajõena Aare jõkke.
Rulllaager

Rulllaager (inglise keeles roller bearing) on laager, mille veerevõrude vahel on rullid.
Roheline energia

Roheline energia on taastuvate energiaallikate baasil toodetud energia. Tavaliselt toodetakse niimoodi elektrienergiat. Rohelise energia liikideks on näiteks tuuleenergia, päikeseenergia, hüdroenergia, loodete energia.
Vooluallikas

Vooluallikas on elektrotehnikas elektrienergia allikas, mida kasutatakse peamiselt järgmistes seostes ja tähendustes: keemiline vooluallikas ‒ elektrokeemilisel muundamisel põhinev elektrienergia allikas; püsivooluallikas ‒ elektriahelate teoorias ideaalne vooluallikas; toiteplokk, toiteadapter ‒ väikese võimsusega toiteallikas (inglise k power supply), mis muundab elektrienergia parameetreid (peamiselt pinge liiki ja väärtust) elektritarvitile sobivaks.
Viktor Zubkov

Viktor Aleksejevitš Zubkov (Виктор Алексеевич Зубков; sündinud 15. septembril 1941 Sverdlovski oblastis) on Venemaa poliitik ja majandustegelane. Ta oli Venemaa peaminister aastatel 2007–2008 ja lühikest aega mais 2012. Viktor Zubkov on sündinud Sverdlovski oblastis Kuvšino rajoonis Arbati asulas. 1958–1960 töötas lukksepana. 1960–1965 õppis Puškinos Leningradi põllumajandusinstituudis. 1965–1967 teenis Nõukogude armees. 1967–1985 töötas Leningradi oblastis sovhoosides osakonnajuhataja, direktori asetäitja, direktori ja sovhooside ühenduse direktorina. 1985–1991 töötas Priozjorski linna täitevkomitee esimehena, NLKP Priozjorski linnakomitee esimese sekretärina, Leningradi oblastikomitee põllumajanduse ja toiduainetetööstuse osakonna juhatajana ning Leningradi oblasti täitevkomitee esimehe esimese asetäitjana. 1991–1993 töötas Peterburi linnavalitsuse väliskomitee esimehe asetäitjana. Selle komitee esimees oli Vladimir Putin. 1993–1999 töötas Zubkov Venemaa riikliku maksuameti juhataja asetäitjana ja Peterburi osakonna juhatajana. 1999 kandideeris Peterburi linnapeaks. Valimistel kogus ta 8,6% häältest, mis andis 4. koha. 1999–2001 töötas Venemaa maksuministri asetäitjana ja ministeeriumi Peterburi osakonna juhatajana. 2001–2004 töötas Venemaa rahandusministri esimese asetäitjana. 2001–2007 oli Venemaa finantsjärelevalve komitee esimees (2004. aastani esimehe kohusetäitja). 12. septembril 2007 esitas president Vladimir Putin ta Venemaa peaministri kandidaadiks. 14. septembril kinnitas Riigiduuma ta 381 poolthäälega 450-st peaministriks. Ametisse astudes pidas ta oma suurimateks väljakutseteks peaministrina riigi sõjatööstuse võimsuse taastamist ning majandusliku stabiilsuse ja sotsiaalse arengu kindlustamist. 8. mail 2008 kinnitas Riigiduuma uueks peaministriks senise presidendi Vladimir Putini, kelle valitsuses töötas Zubkov kuni 2012. aastani esimese asepeaministrina. Alates 2008. aastast on Zubkov ka Gazpromi nõukogu esimees.
Juuliku karjamõis

Juuliku karjamõis, ka Juuli mõis (saksa keeles Julienhof) oli Saku mõisa karjamõis Keila kihelkonnas, praeguse haldusjaotuse järgi Saku vallas Juuliku külas. Von Lilienfeld'ile kuuluva vapi kujutis pärineb 30. augustist 1650. Säilinud vapi kirjelduse autor on professor Ad. M. Hildebrandt. Juuliku karjamõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Juuliku krjms, www.eki.ee Juuliku karjamõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Buššel

Buššel (inglise bushel) on mahuühik. Seda kasutatakse eeskätt puisteainete mahu mõõtmiseks. Suurbritannia buššel on 36,3687 dm3 ja USA buššel on 35,2391 dm3.
Joseph Deiss

Joseph Deiss (sündinud 18. jaanuaril 1946 Fribourg) on Šveitsi majandusteadlane ja poliitik, Šveitsi liidupresident (2004). Deiss lõpetas Fribourgi ülikooli ja kaitses samas doktoriväitekirja pärast seda, kui oli end Cambridge'i ülikoolis täiendamas käinud. Temast sai majandusainete lektor. 1983. aastal sai ta Zürichi Tehnikaülikooli, Lausanne'i ülikooli ja Genfi ülikooli külalisõppejõuks. Aastatel 1993–1996 oli ta riiklik hindade järelevaataja. Seejärel naasis ta Fribourgi ülikooli majandus- ja sotsiaalteaduskonna dekaaniks. Dekaanina töötamise ajal oli ta ühtlasi Schumacher AG peadirektor ja Reiffeisenbanki juhatuse esimees. Deissi poliitikukarjäär algas 1981 Fribourgi kantoni parlamendis. Ta esindas Šveitsi Kristlik-Demokraatlikku Rahvaparteid. 1982–1996 oli ta oma koduküla Barberéche'i külavanem. 1991 sai ta üheks aastaks Fribourgi kantoni presidendiks. 1991 valiti ta Riiginõukokku. 1995–1996 oli ta selle väliskomisjoni aseesimees. 1996 sai ta komisjoni juhiks, mis pidi koostama uue Šveitsi põhiseaduse. 11. märtsil 1999 valiti ta koos oma erakonnakaaslase Ruth Metzler-Arnoldiga Šveitsi Liidunõukokku. Deiss kandideeris nõukogust tagasi astunud Flavio Cotti kohale. Valimine oli väga pingeline, sest sellele kohale kandideeris teisigi inimesi, enamjaolt kristlikke demokraate, kellele see koht oli tava järgi ette nähtud. Tema peakandidaadiks osutus Peter Hess, keda toetasid paljud konservatiivid. Deiss võitis alles 6. hääletusvoorus, kogudes 120 häält Hessi 119 vastu. Liidunõukogus juhatas Deiss kuni 2002. aastani väliskomisjoni ja alates 2003 majanduskomisjoni. 2003. aasta riiginõukogu valimised läksid Kristlik-Demokraatlikul Rahvaparteil halvasti ja nad kaotasid palju kohti. Seetõttu otsustas Šveitsi Rahvapartei Liidunõukogu uutel valimistel esitada kandidaadi Ruth Metzleri vastu. Valimised olid tasavägised, aga kolmandas hääletusvoorus kogus Rahvapartei kandidaat Christoph Blocher 121 häält Metzleri 116 vastu. See oli läbi aegade kolmas kord ja esimene kord pärast 1872. aastat, mil oma kohale tagasi kandideerivat Liidunõukogu liiget ei valita ametisse. Pärast lüüasaamist seadis Metzler oma kandidatuuri üles Deissi vastu, aga seal kogus Deiss juba esimeses hääletusvoorus 138 häält Metzleri 96 vastu ja valiti tagasi. Ta jäi ainsaks kristlikuks demokraadiks Liidunõukogus. Seejärel valiti Deiss 2004. aastaks Šveitsi liidupresidendiks, ta oli selles ametis 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2004. 27. aprillil 2006 astus Deiss ootamatult ametist tagasi. Samal aastal korraldati erakorralised liidunõukogu liikme valimised. Peale kristlike demokraatide ei esitanud ükski teine erakond oma kandidaati ja Deissi asemele valiti Doris Leuthard. kes astus ametisse 1. augustil 2006. 1971 La théorie pure des termes de l'échange international (doktoritöö) 1978 The regional adjustment process and regional monetary policy 1979 Économie politique et politique économique de la Suisse 1982 Initiation à l'économie politique: analyse économique de la Suisse 1994 Manuel d'économie politique (koos Danielle Meuwlyga) Joseph Deiss on abielus, tal on kolm poega. Ta on Rahvusvahelise Raoul Wallenbergi Sihtasutuse auliige.
NC

NC on mitmetähenduslik kood. NC on Uus-Kaledoonia 2-täheline maakood standardi ISO 3166 järgi NC on Põhja-Carolina USA postiteenistuse kood
Äntu maastikukaitseala

Äntu maastikukaitseala asub Edela-Virumaal Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Maastikukaitseala moodustati 1978. aastal. Selle pindala on 391 ha. 1980. aastal rajati kaitsealale 13 km pikkune matkarada. Kaitseala huvipakkuvamad objektid on lubjatoitelised Äntu järved: Sinijärv Vahejärv Valgejärv Linaleojärv Mäeotsa järv Umbjärv Kaanjärv Lisaks looduslikele järvedele on maastikukaitsealal veel kruusakarjääridesse tekkinud tehisjärvesid. Mäeotsa järves, Linaleojärves ja Kaanjärves kasvab valge vesiroos, järvesid ümbritseval õõtsikul ubaleht, soopihl ja soo-kuuskjalg. Umbjärve juures kasvab pruunikas pesajuur. Äntu Sinijärv, Eesti kõige selgema veega järv, Eesti Loodus nr. 5., mai 2016.
Athanasius

Athanasius on mehenimi, mis on kasutusel püha Athanasios Suure (suri 373) nime (nimi Athanasios) ladinapärase kujuna. Athanasiuse nime all võivad olla tuntud ka mitmed teised kirikutegelased: Athanasius I oli Napoli piiskop Athanasius II on Athanasios II, Aleksandria patriarhi ladinapärane nimekuju Athanasius III on Athanasios III, Aleksandria patriarhi ladinapärane nimekuju Athanasius Athonita on Trapezundi Athanasiose, Bütsantsi munga ladinapärane nimekuju Athanasius Kircher oli Saksa jesuiit Athanasios (täpsustus)
Dr Nick

Dr Nick (kodanikunimega George Constantine Nichopoulos; 29. oktoober 1927 Ridgway, Pennsylvania – 24. veebruar 2016 Memphis, Tennessee) oli kurikuulus kreeka päritolu USA arst, tuntud Elvis Presley ihuarstina. Dr Nick õppis meditsiini Vanderbilti Ülikoolis, mille lõpetas 1959. aastal. Elvist hakkas ta ravima 1967. aastal ning oli tema täiskohaga isiklik raviarst aastatel 1970–1977. Tihti on teda süüdistatud Elvise enneaegse surma põhjustamises, kuna ta kirjutas välja üleliia palju ravimeid, sealhulgas valuvaigisteid. 1980. aastal esitatigi talle süüdistus 14 patsiendile, sh Elvis Presleyle ja Jerry Lee Lewisele, üleliigsete arstirohtude väljakirjutamise eest. Selle tõttu peatati tema arstilitsents kolmeks kuuks kolmeaastase katseajaga. Jätkuva kergekäelise ravimite väljakirjutamise eest aga peatati litsents 1995. aastal jäädavalt. Sel aastal töötas ta ka lühikest aega Jerry Lee Lewise mänedžerina. Hiljem töötas ta meditsiinikindlustuse nõuete hindajana. Dr Nick oli temale esitatud süüdistustega nõus, kuid kinnitas, et need ravimid olid vajalikud kroonilistes valudes vaevlevatele patsientidele ning et püüdis Elvise ravimite kogust vähendada, kuid see osutus laulja iseloomu tõttu raskeks. Multifilmisarja "Simpsonid" tegelane, kreeka aktsendiga dr Nick Riviera, põhimõttelage ja oskamatu arst, põhineb dr George Nichopoulosel. http://www.elvisdoctor.com/
Päripinge

Päripinge on elektroonikas sellise polaarsusega elektripinge, mis põhjustab ühesuunalise elektrijuhtivusega elektriahelas olulise elektrivoolu tekkimise. Päripinge võib olla rakendatud nii komponendile (elektrovaakumseadis, gaaslahendusseadis, pooljuhtseadis) kui ka selle osale (pn-siire). Vastupinge
Västernorrlandi lään

Västernorrlandi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis. Västernorrlandi läänis on seitse valda: Härnösandi vald Kramforsi vald Sollefteå vald Sundsvalli vald Timrå vald Ånge vald Örnsköldsviki vald Q129406980
AR

AR võib tähendada: AR on Argentina 2-täheline maakood standardi ISO 3166 järgi. AR on Arkansas' osariigi USA postiteenistuse kood. Androgeeniretseptorit (AR) .ar a.r. Ar Arar
Jadaühendus

Jadaühendus ehk järjestikühendus on elektriahela elementide niisugune ühendamisviis, mille puhul kõiki elemente läbib üks ja seesama vool; seega on voolutugevus kõigis elementides ühesuurune. Pinge igal elemendil on võrdeline elemendi takistusega. Ahela elementideks võivad olla takistid, kondensaatorid ja induktiivpoolid, samuti vooluallikad ja elektritarvitid. Jadamisi ühendatud elemente (1, 2, ... n) läbib ühetugevune vool: I = I 1 = I 2 = ⋯ = I n . {\displaystyle I\mathrm {=} I_{1}=I_{2}=\cdots =I_{n}.} Ahela elementidele langevate pingete summa võrdub toitepingega: U = U 1 + U 2 + ⋯ + U n . {\displaystyle U\mathrm {=} U_{1}+U_{2}+\cdots +U_{n}.} Jadaahela kogutakistus on võrdne ahela elementide takistuste summaga. Jadaühenduses takistite kogutakistus R = R 1 + R 2 + ⋯ + R n . {\displaystyle R=R_{1}+R_{2}+\cdots +R_{n}.} Vahelduvvooluahelais on aktiivtakistuse R asemel reaktiivtakistus X või näivtakistus Z. Jadaühenduses induktiivpoolide koguinduktiivsus L = L 1 + L 2 + ⋯ + L n . {\displaystyle L=L_{1}+L_{2}+\cdots +L_{n}.} Jadaühenduses kondensaatorite kogumahtuvus C {\displaystyle C} saab arvutada valemist 1 C = 1 C 1 + 1 C 2 + ⋯ + 1 C n . {\displaystyle {\frac {1}{C}}={\frac {1}{C_{1}}}+{\frac {1}{C_{2}}}+\cdots +{\frac {1}{C_{n}}}.} Erijuhul, kui kõik mahtuvused on võrdsed: C 1 = C 2 = . . . = C n {\displaystyle C_{1}=C_{2}=...=C_{n}} , siis kogumahtuvus C = C 1 n . {\displaystyle C={\frac {C_{1}}{n}}.} Kahe rööbiti ühendatud kondensaatori kogumahtuvus C = C 1 × R 2 C 1 + C 2 . {\displaystyle C={\frac {C_{1}\times R_{2}}{C_{1}+C_{2}}}.} Jadaühenduses kasutatakse ka galvaani- ja akuelemente, näiteks galvaani- ja akupatareides. Kui järjestikku ühendatakse n {\displaystyle n} elementi pingega U e {\displaystyle U_{e}} , siis patarei pinge U = n U e . {\displaystyle U=nU_{e}.} Rööpühendus ENE 4. köide, 1989
Helilaine

Helilaine on tahkes, vedelas või gaasilises keskkonnas leviv deformatsioonilaine. Vedelas ja gaasilises keskkonnas levib helilaine pikilainena, milles keskkonna osakesed võnguvad laine levimise sihis. Laine levimisega kaasneb keskkonna paisumine ja hõrenemine, seega keskkonna deformatsioon. Heli saab lainena levida elastses keskkonnas. Vaakumis helilained ei levi, sest puudub keskkond, mis võnkumist edasi kannaks. Helilaine poolt keskkonna staatilisele rõhule lisanduvat vahelduvamärgilist akustilist lisarõhku nimetatakse helirõhuks. Energiat, mis kandub helilainega ajaühikus läbi laine levimise suunaga risti oleva pinna ühiku, nimetatakse heliintensiivsuseks.  Pikemalt artiklis Helilainevõrrand Helilainevõrrand on lainevõrrand, mis kirjeldab helilaine levi. Ühemõõtmeline helilainelevi võrrand helirõhu jaoks on vastavalt ∂ 2 p ∂ x 2 − 1 c 2 ∂ 2 p ∂ t 2 = 0 {\displaystyle {\partial ^{2}p \over \partial x^{2}}-{1 \over c^{2}}{\partial ^{2}p \over \partial t^{2}}=0} kus p {\displaystyle p} on helirõhk Pa x {\displaystyle x} on osakese nihe m c {\displaystyle c} on helikiirus m/s t {\displaystyle t} on aeg s Inimesel tekitab kuulmisaistingu õhus või vees leviva elastsuslaine poolt kuulmekilele avaldatav rõhk. Kõrv kuuleb helilaineid akustiliste võnkumistena, mille sagedus asub vahemikus 16 Hz kuni ligi 20 000 Hz. Laine Elastsuslaine ENE 2. köide, 1987
Wanda Jackson

Wanda Jean Jackson (sündinud 20. oktoobril 1937 Maudis Oklahoma osariigis) on USA rockabilly- ja kantrilaulja. Teda loetakse esimeseks naissoost rock'n'roll'i lauljaks. Wanda hakkas 1954. aastal kantrilugusid salvestama, kuid läks mõne aasta pärast Elvis Presley (kellega ta mõnda aega käis) soovitusel üle rock'n'roll'ile. Ta turneetas Ameerika Ühendriikides koos selliste rock'n'roll'i pioneeridega nagu Elvis Presley, Jerry Lee Lewis ja Buddy Holly. See oli menukas aeg, kuid 1961. aastal naasis ta taas kantri juurde. 1971. aastast jättis aga ilmaliku muusika maha ja esines järgmised 25 aastat kirikutes gospelmuusikat lauldes.
Tasakaaluolek

Tasakaaluolek on füüsikas keha niisugune seisund, kui talle mõjuvad jõud tasakaalustavad üksteist, nii et kehale mõjuv resultantjõud on null. Dünaamikas tähendab tasakaal seda, et keha ei muuda oma olekut. Võnkesüsteem, mis on püsiva tasakaalu olekus, hakkab pärast tasakaalust väljaviimist võnkuma. Need on enamasti harmoonilised võnked, mille sagedus sõltub võnkumisvõimelise süsteemi parameetritest. Resultantjõud. Tasakaaluasend Võnkesüsteem
Võnkesüsteem

Võnkesüsteem on vastastikmõjus olevatest kehadest koosnev süsteem, milles võib esineda võnkumine. Võnkesüsteemide ühised omadused: eksisteerib tasakaaluolek, mille korral süsteemi potentsiaalne energia on minimaalne; tasakaaluolekust välja viidud kehale mõjub koordinaatidest sõltuv jõud, mis püüab teda tasakaaluolekusse tagasi viia; nullist erineva mistahes kiirusega tasakaaluolekusse saabuv keha liigub inertsuse tõttu edasi Võnkumise võib põhjustada: elastsusjõud – kehtib Hooke'i seadus raskusjõud – kehtib gravitatsiooniseadus
Rütm ja bluus

Rütmibluus (ka rhythm and blues, lühendatult RnB, R&B) on popmuusika žanr, mis on välja kujunenud 1940. aastatel Ameerika Ühendriikides džässist, bluusist ja gospelist. Algselt esitasid seda afroameeriklased. Rütmibluusist on välja arenenud rock'n'roll, soul, funk ja reggae. Rütmibluus on 1940. aastail alguse saanud afroameerika popmuusika žanr. Seda terminit hakkasid kasutama kõigepealt plaadifirmad omaaegse "urbanistliku", džässil põhineva rütmimuusika kohta, mille sihtrühmaks olid linnades elavad afroameeriklased. See termin on kandnud oma olemasolu ajal ka erinevaid tähendusvarjundeid – 1950. aastate alguses võis rütmibluusi kohata sageli bluusiplaatidel. 1950. aastatest edasi – olles oma panuse andnud rock'n'roll'i arengule – hakati R&B-ks nimetama muusikat, mis arenes välja ning samal ajal sisaldas ka electric blues'i, gospelit ja souli. 1970. aastail kasutati terminit "rhythm and blues" soulmuusika ja funk-muusika varjunimena. 1980. aastail arenes välja rütmibluusi uus stiil, mida on hakatud kutsuma kaasaegseks R&B-ks (contemporary R&B). Muusikaajakirja Billboard ajakirjanik Jerry Wexler kommenteeris 1948. aastal rhythm & blues'i kui USA muusikatööstuse loodud müügiartikli nimetust. See asendas termini race music ('rassimuusika'), mis oli algselt kasutusele võetud küll mustanahaliste poolt, kuid pärast Teist maailmasõda hakkas omandama solvavat varjundit. Ajakirjanik ja muusikaprodutsent Robert Palmer defineeris rhythm and blues'i kui Ameerika mustanahaliste poolt mustanahaliste jaoks tehtavat muusikat. Rütmibluusi ansamblid koosnesid sageli vokaalsolistist, klaverist, ühest või kahest kitarrist, basskitarrist või kontrabassist, trummidest ja saksofonist. Ansambliseadeid lihviti perfektsuseni, sageli kasutati ka taustalauljaid. Suhteliselt lihtsad korduvad partiid tekitasid rütmiliselt aktiivseid, sageli hüpnootilisi helitekstuure. Pillimehed olid tihti riietatud ühesugustesse ülikondadesse või muudesse esinemiskostüümidesse. Laulude tekstid olid sageli fatalistliku sisuga ning kogu see muusika tundus olevat kui midagi vältimatut. 1930. aastatel alanud USA afroameeriklaste migratsioon suurlinnadesse Chicagosse, Detroiti, New Yorki, Los Angelesse ja mujale tekitas uue turu džässile, bluusile ja muudele nendega seotud muusikastiilidele, mida sageli esitasid kutselised muusikud nii üksi kui ka ansamblites. Rütmibluusi eelkäijad tulid džässist ja bluusist, mis hakkasid kattuma tänu sellistele muusikutele nagu Leroy Carr, Cab Calloway, Count Basie ja T-Bone Walker. Sel ajal toimus ka elektrikitarri kui sooloinstrumendi laiem kasutuselevõtt, populaarsed olid ka klaver ja saksofon. Ragtime
Rockabilly

Rockabilly on popmuusika stiil, mis kujunes välja 1950. aastatel USA lõunaosariikides hillbilly boogie'st, western swing'ist ja rhythm and blues'ist. Rockabilly-muusikast on välja kujunenud rock'n'roll. Nimetus "rockabilly" on tulnud sõnade "rock'n'roll" ja "hillbilly" liitmisest. Varem, kui rock'n'roll oli veel välja arenemata, nimetati rockabilly't "hillbilly-muusikaks". Johnny Cash Eddie Cochran Collins Kids Bill Haley & His Comets Buddy Holly & The Crickets Wanda Jackson Jerry Lee Lewis Roy Orbison Carl Perkins Elvis Presley Gene Vincent & The Blue Caps Tennessee Ernie Ford Boogie Company The Jumpin' Wheels Rockin' Lady & her Rivertown Boys Tri-Tones Wild Ones Old Iron Weekender American Beauty Car Show Rockabilly Invasion Valga Cruising Rockerid Teddyboyd Eesti rockabilly-foorum
Bill Haley & His Comets

Bill Haley & His Comets (tuntud ka nimede all Bill Haley and the Comets ja Bill Haley's Comets) oli Ameerika Ühendriikide rock'n'roll'i ansambel, mis loodi 1952. aastal ja tegutses kuni 1981. aastani, mil suri bändi solist Bill Haley. Bändi eelkäija oli 1949. aastal loodud Bill Haley and the Saddlemen. Nende kuulsaim lugu on 1954. aasta "Rock Around the Clock".