laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pargi mõis

Pargi mõis (saksa keeles Parkhof) oli poolmõis Läänemaal Märjamaa kihelkonnas. Mõis asutati 1828. aastal Kõrvetaguse mõisast eraldatud alast. Parkhofi mõis http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Pargi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 25.01.2016) Pargi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Uue-Kasti mõis

Uue-Kasti mõis (saksa keeles Neu-Kasty) oli Vana-Kasti mõisa kõrvalmõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Mõis asutati 18. sajandi algul Vana-Kasti mõisast eraldatud alast. 1866. aastal asutas krahv Eduard Karl Jakob Sievers (1820–1900) kolm eraldi Sieversite fideikomissi: Liivimaa kubermangu 1. Läti aladel asuvad Volmari kreisis Matīši kihelkonna Vilzēni mõis, Aloja kihelkonna Stakenberģi mõis koos Puršēni mõisaga. 2. Harjumaa Raasiku, Kambi ja Paenurme koos Topi metsaga. 3. Läänemaa Märjamaa kihelkonna Vana- ja Uue-Kasti koos Uue-Märjamaa maakohaga. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Uue-Kasti mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 25.01.2016) Uue-Kasti mõis (Märjamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Uue-Kasti mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Uue-Märjamaa mõis

Uue-Märjamaa mõis (rahvasuus Uuemõisa; saksa keeles Neu-Merjama) oli Vana-Kasti mõisa kõrvalmõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Mõis asutati 1825. aastal (Vana-)Märjamaa mõisast eraldatud alast ja oli algselt Vana-Märjamaa mõisa juurde kuuluv poolmõis, mille omanikeks oli von Ploschkuste perekond. Aastal 1849 müüdi Uue-Märjamaa mõis (Vana-)Kasti mõisnikule ning seejärel muutus ta Vana-Kasti mõisa kõrvalmõisaks. Mõisa viimaseks riigistamiseelseks omanikuks oli Helene Elisabeth Marie von Stackelberg. Pärast riigistamist Eesti Vabariigi omandisse elas mõisas perekond Riidebach. Uue-Märjamaa mõis kujutas endast ühekorruselist poolkelpkatusega puithoonet, mis oli alles veel vähemalt kuni 1969. aastani. Seejärel hoone lammutati ning 1971-73 ehitati selle kohale Märjamaa lasteaed Pillerpall. Vana-Märjamaa mõis "Märjamaa Nädalaleht 26 veebruar 2009 — DIGAR Eesti artiklid". dea.digar.ee. Vaadatud 5. augustil 2024. "Märjamaa kihelkond". Portaal "Eesti mõisad". Vaadatud 5. augustil 2024. Uue-Märjamaa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 25.01.2016) "Lasteaia ajalugu". Märjamaa Lasteaed Pillerpall. Vaadatud 5. augustil 2024. Uue-Märjamaa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Wilhelm Ostwaldi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Wilhelm Ostwaldi tänav asub Tartus Maarjamõisa linnaosas Tartu Ülikooli linnakus. Tänav algab Ravila tänavalt ja lõpeb Sanatooriumi tänaval. Tänav sai nime Friedrich Wilhelm Ostwaldi järgi, kes on füüsikalise keemia üks rajajaid ning ainus Eestis töötanud teadlane, kes on pälvinud Nobeli auhinna (küll mitte Tartu Ülikoolis viibimise ajal). Otsuse Wilhelm Ostwaldi tänavale nimepanekuks langetas Tartu linnavolikogu 21. jaanuaril 2016. Ettepaneku tegi Tartu Ülikool, teise nimevalikuna oli kaalumisel Teaduse tänav. Varem kandsid W. Ostwaldi tänava äärsed krundid numbreid Ravila tänava järgi. Tänaval asub Tartu Ülikooli füüsikahoone Physicum. Aune Rumm Tartu Linnavolikogu istungil Tartu Linnavolikogu pressiteade 21.01.2016 Kaspar Koort Uus tänav saab väärika nime Tartu Postimees, 3. november 2015. Kaspar Koort Uus tänav saab väärika nime Tartu Postimees, 3. november 2015
Leopoldo Galtieri

Leopoldo Fortunato Galtieri Castelli (15. juuli 1926 Caseros – 12. jaanuar 2003 Buenos Aires) oli Argentina kindral ja diktaator. Ta juhtis 1982. aastal Falklandi saarte vallutamist.
Sonora osariik

"Sonora" suunab siia. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Sonora (täpsustus). Sonora osariik on osariik Mehhiko põhjaosas. Piirneb põhjas Ameerika Ühendriikidega, idas Chihuahua osariigi, lõunas Sinaloa osariigi, loodes Baja California osariigi ja läänes California lahega. Sonora osariik on loodud 1824. aastal. 1830. aastal jagati osariik kaheks ning lõunaosast moodustati Sinaloa osariik. Sonora osariik on jagatud 72 kohalikuks omavalitsusüksuseks. Sonora osariigi lipp Sonora osariigi koduleht
Džairahhi rajoon

Džairahhi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Inguši vabariigis. Rajoonis on 5 kohalikku omavalitsusüksust ja 85 asulat. Q126687602  Džairahhi rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vepsa kirjandus

Vepsa kirjandus on vepsa keeles kirjutatud ilukirjandus. Nikolai Abramov Anatolii Petuhov Vepsa muinasjutte / kogunud ja raamatuks seadnud Kristi Salve ; pildid joonistanud Ülle Meister. - Tallinn : Perioodika, [1993]. - 78, [1] lk. : ill. ISBN 5797904675 Vepsa vanasõnad. 1. : eesti, vadja, liivi, karjala ja vene vastetega / Eesti Teaduste Akadeemia, Keele ja Kirjanduse Instituut ; [koostanud V. Mälk... jt.]. - Tallinn : Eesti Teaduste Akadeemia, 1992. - 352 lk. Vepsa vanasõnad. 2. : eesti, vadja, liivi, karjala ja vene vastetega / Eesti Teaduste Akadeemia, Keele ja Kirjanduse Instituut ; [koostanud V. Mälk... jt.]. - Tallinn : Eesti Teaduste Akadeemia, 1992. - 353-681 lk. : kaart. Kurgede aeg / Nikolai Abramov ; [vepsa keelest tõlkinud ja järelsõna: Jaan Õispuu, vene keelest tõlkinud Arvo Valton ; toimetanud Arvo Valton ; joonistused: Andres Varustin]. - Tallinn : Kirjastuskeskus, 2010. – 64 lk. : ill., portr. – (Väikeste rahvaste suur kirjandus). ISBN 9789949445400
Kosmos (Ahtme kino)

Kosmos oli kino Ahtme linnaosas Kohtla-Järvel Sõpruse ja Lehola tänava ristil, ametliku aadressiga Sõpruse 20. Arhitekt Raul-Levroit Kivi projekteeris 1950. aastate lõpus 400 istekohaga laiekraankino tüüpprojekti. Selline kino kavandati ka Ahtmesse, mis 1960. aastal liideti Kohtla-Järve linnaga ning kino on edaspidi tuntud ka kui Kohtla-Järve oma. Kino avati 1961. aastal. Selle tüüpprojekti järgi valmisid kinod ka Võrus (Noorus), Tallinnas Pääskülas (Koit) ja Tartus (Ekraan). Kinos lõpetati filmide näitamine umbes 1992. aastal. Seda on püütud ehitada ümber nii kaupluseks kui ka hiljem eluhooneks, kuid see seisab seni kasutuseta. Niina Raid. "Kivi, Raul-Levroit" // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 187 Kino "Kosmose" hoone Ehitisregistris "Tartu kino Ekraan jääb muinsuskaitse alt välja" ERR kultuur, 25. märts 2022 "Endise kino Kosmos hoonesse tuleb autoremonditöökoda". Põhjarannik, 12. juuni 2004 Ümberehitusprojekti registreerimine 2008. aastal Ehitisregistris "Kino "Kosmos" välisvaade Ahtmes". Foto: Samuel Migdal, 1966. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiivi kogu
Malgobeki rajoon

Malgobeki rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Inguši vabariigis. Rajooni halduskeskus on Malgobek. Rajoonis on 12 kohalikku omavalitsusüksust ja 12 asulat. Q126687602  Malgobeki rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Malgobeki rajooni koduleht
Igor Dmitrijev (näitleja)

Igor Dmitrijev (vene Игорь Борисович Дмитриев; 29. mai 1927 Leningrad – 26. jaanuar 2008 Peterburi) oli vene teatri- ja filminäitleja. Igor Dmitrijev andmekogus IMDb (inglise)
Campeche osariik

Campeche osariik on osariik Mehhiko lõunaosas, Atlandi ookeani rannikul. Piirneb lõunas Guatemalaga. Campeche osariik on loodud 1858. aastal. Campeche osariik on jagatud 11 kohalikuks omavalitsusüksuseks. Campeche osariigi lipp Censo de Población y Vivienda 2020 Campeche osariigi koduleht
Nazrani rajoon

Nazrani rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Inguši vabariigis. Rajooni halduskeskus on Nazran (ei kuulu rajooni koosseisu). Rajoonis on 9 kohalikku omavalitsusüksust ja 10 asulat. Q126687602  Nazrani rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Taldomi rajoon

Taldomi rajoon on haldusüksus Venemaal Moskva oblasti põhjaosas. Rajoonikeskus on Taldomi linn. Põhjas piirneb Taldomi rajoon Tveri oblasti Kaljazini ja Kimrõ rajooniga, idas ja kagus Sergijev Possadi rajooniga, lõunas ja loodes Dmitrovi rajooniga ning läänes Dubna linnaga. Kõrgus merepinnast on 113–167 m. Suuremad jõed on Volga lisajõed Dubna ja Hottša. Rajoonis on suured soomassiivid. Rajoonis on 4 linna- ja 4 külaasundust. Suuremad asulad on Taldom, Zaprudnja ja Verbilki. Rajooni elanike arv oli 2017. aasta alguses 47 737. Rajoonis asub kaitseala Žuravlinnaja rodina, kus on üks suuremaid sookurgede rände-eelseid kogunemispaiku Kesk-Venemaal. Q127263059 Rajooni koduleht
EIES

EIES (Electronic Information Exchange System) ehk elektrooniline informatsioonivahetussüsteem oli varajane internetipõhine teatetahvlisüsteem, mis võimaldas reaalajas asünkroonset suhtlust.
KOM

KOM on tekstipõhise sisendiga teatetahvlisüsteem. Esimene süsteemi rakendus oli QZKOM, mis avati 1978. aastal Rootsis. Hiljem imiteerisid teised süsteemid selle kasutajaliidest.
Active Server Pages

ASP ehk Active Server Pages on serveripoolne veebirakenduse raamistik, mida kasutatakse dünaamiliste veebilehtede loomisel. Aastal 2002 loodi ASP edasiarendus ASP.NET.
Maroua

Maroua on linn Kamerunis, Kaug-Põhjapiirkonna halduskeskus. Asub Ferngo ja Kaliao jõe ääres. Maroua on puuvillatööstuse keskus. Marouas on etnograafiamuuseum. Linna lähedal asub Waza rahvuspark.
Sunža rajoon

Sunža rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Inguši vabariigis. Rajooni halduskeskus on Sunža. Rajoonis on 11 kohalikku omavalitsusüksust ja 11 asulat. Q126687602  Sunža rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Sunža rajooni koduleht
Reivyčiai vald

Reivyčiai vald (leedu keeles Reivyčių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Mažeikiai rajooni territooriumil. Vald asub Mažeikiai ümbruskonnas ja piirneb põhjas Lätiga. Valla pindala on 98 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1611 inimest. Valla keskuseks on Mažeikiai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja aadress on Laisvės g. 216. Vallavanem on Stanislovas Putelis. Lisaks küladele asub vallas Leckava alev, kus 2011. aastal elas 195 inimest. Buknaičiai kalmistu Leckava pühapaik Kabaldikai Kušlėnai kabel [1][alaline kõdulink]. Mažeikių rajono savivaldybė, vaadatud 26.01.2016. [2]. Mažeikių r. sav. , vaadatud 25.01.2016.
Koiola mõis

Koiola mõisa all võidakse mõelda Vana-Koiola mõisat Vastse-Koiola mõisat
Vastse-Koiola mõis

Vastse-Koiola mõis (saksa keeles Neu-Kirrumpäh-Koiküll) oli rüütlimõis Võrumaal Põlva kihelkonnas. Varasemal ajal kuulus see Vana-Koiola riigimõisa koosseisu. Mõis rajati sinna 1744. ja 1751. aasta vahel. Keiser Paul I doneeris 1800. aastal kümne adramaalise valduse Anna von Brandtile (sündinud von Kruse) (1732−1815); nii eraldati Vastse-Koiola iseseisvaks rüütlimõisaks. 1814. aastal omandas selle Georg von Campioni (u 1757−?) ja seejärel Johann Georg Friedrich Edler von Emme (1762−1839), kes selle 1834. aastal ära pantis. Pandivaldajad olid järgemööda perekond Löwenwolde, Roth, Schiemann, Wilcken ja Krüdener. Viimased said mõisa 1843. aastal päriseks ja olid mõisaomanikud XIX sajandi lõpuni. 1901−1902 kuulus mõis Riia kaupmehele Robert Braunile (suri 1908), seejärel 1908. aastani Markovitele ja 1908−1912 parun Edgar Otto von Krüdenerile (1876−1964). Viimane omanik oli Alexander von Sivers (1843−1926), kellelt see 1919. aastal võõrandati. Häärber on hävinud; ilmselt oli see puithoone. Kõrvalhooneid oli arvukalt: neist olulisemad olid valitsejamaja, ait, ait-kuivati, laudad. Park oli stiililt vabakujuline ja see oli võrdlemisi suur. Vastse-Koiola mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877, lk 243-244 [1]. Rahvusarhiivi Kinnistute register. Nr 72. Vastse-Koiola mõis [2]. ERA.T, f. 76, n. 1, s. 3141, L 43-44 [3]. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 243-244 [4]. Vastse-Koiola mõis Kultuurimälestiste riiklikus registris Vastse-Koiola mõisa kõrvalhooned Vastse-Koiola mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Vastse-Koiola mõis Rahvusarhiivi Kinnistute registris
Mäeküla mõis

Mäeküla mõis oli mitme Eesti mõisa nimi: Mäeküla mõis (Hageri), Hageri kihelkonnas Mäeküla mõis (Türi), Türi kihelkonnas
Tedre mõis

Tedre mõis oli mitme Eesti mõisa nimi: Tedre mõis (Otepää) (Teddre), Otepää kihelkonnas Tedre mõis (Türi) (Tedre), Türi kihelkonnas Tedre mõis (Vastseliina) (Tedre), Vastseliina kihelkonnas
Türi mõis

Türi mõis (saksa keeles Turgel) oli Türi-Alliku mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Türi valda. Türi-Alliku mõis (Türi kihelkonnas) Türi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Türi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Peeter Koppel

Peeter Koppel (sündinud 13. juulil 1976 Tallinnas) on eesti majandusanalüütik ja kolumnist, kes kommenteerib sageli Eesti meedias majandusteemasid, eriti finantsturgude käitumist ja seda mõjutavaid tegureid. Aastatel 2000–2016 õppis Peeter Koppel Estonian Business Schoolis raamatupidamist ja finantsjuhtimist, kaitstes ärijuhtimise erialal algul bakalaureuse- (BBA) ja hiljem magistrikraadi (Executive MBA). Aastatel 2006–2008 oli Koppel investeeringujuht ettevõttes Evli Securities AS ja aastatel 2002–2004 väärtpaberi- ja valuutamaakler Sampo Pangas. Alates aastast 2008 kuni 2023 aastani töötas Koppel SEB Pangas privaatpanganduse strateegina, kus tema ülesandeks oli varade investeerimine. Peamiselt vastutas ta investeerimisportfellide allokatsiooni ja tootlikkuse eest. Samuti oli tema ülesandeks kommunikatsioon klientidega.[viide?] 2000. aastal avaldas Äripäeva kirjastus toona Äripäeva börsitoimetuse ajakirjanikena töötanud Peeter Koppeli, Romet Kreegi ja Tõnis Oja koostatud raamatu "Raha kasvatamise raamat". Aastast 2021 veab Peeter koos Mihkel Nestoriga majanduspodcasti Nestor&Koppel, kus arutletakse ja selgitatakse majandusolukorda ning finantsturgude käitumist ja neid mõjutavaid tegureid. https://www.seb.ee/taskuhaaling Euroala kriis lõõmab edasi Diplomaatia nr 125/126, veebruar 2014 Peeter Koppel: Kas Euroopa Keskpanga rahatrükist oli ka kasu. Postimees, 2. november 2015 Peeter Koppel: Kas eetika on raha vaenlane. Postimees, 27. november 2015 Peeter Koppel: 2016 aasta riskid. Postimees, 18. detsember 2015 Peeter Koppel: Ühe ajastu lõpp. Postimees, 31. detsember 2015 Peeter Koppel: Odava kütuse pidu ja pillerkaar. Postimees, 14. jaanuar 2016 Majandusguru Peeter Koppel: raha ei tee õnnelikuks, aga vaesus teeb õnnetuks Postimees, 3. märts 2023 Peeter Koppel lahkumisintervjuus: minu tööülesanne oli saada kuulsaks Äripaev, 11. aprill 2023 Kahekõne: Peeter Koppel ETV, 19. veebruar 2015 Uudis+. Peeter Koppel. Negatiivne euribor Vikerraadio, 12. november 2015 Peeter Koppel: kas Euroopa Keskpanga rahatrükist oli ka kasu? Postimees, 2. november 2015 Taskuhääling | SEB… Majandusguru Peeter Koppel: raha ei tee õnnelikuks, aga vaesus teeb õnnetuks Peeter Koppel lahkumisintervjuus: minu tööülesanne oli saada kuulsaks
Seda vald

Seda vald (leedu keeles Sedos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Mažeikiai rajooni territooriumil. Valla pindala on 170 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2847 inimest, aastal 2021 oli elanikke 2261. Valla keskuseks on Seda linn (2011. aastal 1138 elanikku). Vallamaja aadress on Baranausko a. 1. Vallavanem on Audronė Dipševičienė. Varem on vallavanemaks olnud Leonas Vytautas Derkintis, Stasys Keleris ja Algirdas Grinkevičius. Dagiai Žadeikiai kabel Grūstė kabel Užežerė muinaskalme Rimoliai linnamägi Uikiai kabel Vallas on järgmised asulad: [https://web.archive.org/web/20240118200414/https://www.mazeikiai.lt/savivaldybe/struktura-ir-kontaktin%C4%97-informacija/administracija/sedos-seniunija/seni%C5%ABnijos-veiklos-nuostatai/ Mažeikių rajono savivaldybė], vaadatud 18.01.2024.
Transpositsioon (muusika)

Transpositsioon on muusikas helikõrguse muutumine teatud intervalli võrra. Transpositsioon on üks permutatsioonidest. Transpositsiooni teostamine on transponeerimine. Transpositsiooni kasutatakse näiteks vokaalteose helikõrguslikul kohandamisel vastavalt laulja hääle diapasoonile muusika noteerimisel transponeerivale muusikainstrumendile, kompositsioonitehnilise operatsioonina näiteks dodekafoonias Vokaalmuusikas on transponeerimisega tegeldud ilmselt aegade hämarusest peale. Organistide kutseoskuste hulka kuulus võimekus transponeerida koraalisaateid vastavaks laulja hääle diapasoonile. Omamoodi standardiks kujunes vokaalteoste transponeerimine 19. sajandil, kui laulutsükleid hakati välja andma erinates hääleulatustes: kõrges, keskmises, madalas. Instrumentaalmuusikas on näiteks juba 1537. aastast teada transponeeriv klaviatuur, mida kasutati vastavalt keelpillide erinevale häälestusele. 19. sajandil kadus transponeeriv klaviatuur üldiselt käibelt, kuid klaveriõpetajate poolt töötati välja terved harjutuste kogumikud, mis sisaldasid sarnaseid harjutusi kõigis helistikes. Transponeerimine on keskseks kontseptsiooniks dodekafoonias ja teistes post-tonaalse muusika tehnikates. Näiteks Olivier Messiaen võttis kasutusele piiratud transpositsioonidega heliread, mille puhul heliridade teatud segmendid olid muude transpositsioonide segmentidega. See tähendab, et heliridu on võimalik transponeerida ainult piiratud arvu intervallide võrra ning kõiki tema heliridu ühendas koherentne helikõrguste struktuur. Ka Webern kasutas oma hilisemas muusikas dodekafoonilisi piiratud transpositsionaalse variatiivsusega heliridu.
Nõidus

Nõidus ehk nõidumine on praktika, kus teatud rituaalide, maagia või maagiliste esemete, nõiasõnade, üleloomulike jõudude või olendite jmt vahendusel püütakse mõjutada inimesse puutuvaid asju (ravida või esile kutsuda haigusi, muuta ilma, ennustada tulevikku, soodustada või nurjata mingeid ettevõtmisi, saavutada kontrolli teiste inimeste mõtete või tunnete üle jms). Ristimine, reliikviate ringikandmine on näiteks kristlik nõidus. Nõiduseks nimetatakse vahel ka nõidumise konkreetset rakendust või nõidumise tulemust. Nõiakunst on nõiduste ja nõidusteks vajalike oskuste kogum. Usk nõiduse toimimisse rajaneb suuresti maagilisel maailmamõistmisel, kus millegi jäljendust, kujutist või sümbolit samastatakse originaaliga nii, et sellega sooritatavaid toiminguid arvatakse mõjutavat reaalset maailma. Selle uskumuse üldtuntuimaks näiteks on Haiti voodoos levinud komme torkida nõeltega vaenlase vahakujukest, lootes vaenlasele sel viisil valu, haigusi ja surma põhjustada. Alates hilisest kiviajast on paljudes kultuurides olnud nõidusele spetsialiseerunud isikud (nõiad, šamaanid, manatargad, teadmamehed), kellel on usutud olevat nõiduseks erilised võimed. Nõiad võisid tegelda näiteks ravimise, ennustamise ja ennete tõlgendamise, usundilise pärimuse hoidmise ning mitmesuguste rituaalide läbiviimisega, olles hilisemate ühiskondade preestrite, filosoofide, arstide, alkeemikute ja teadlaste eelkäijad. Kristlased suhtuvad enda usundi välisesse nõidusesse taunivalt ning peavad nõidade nõiavõimete allikaks tavaliselt ühendust saatanaga. Keskajal olid kristlikel usutegelastel välja töötatud meetodid nõidade tuvastamiseks ning nõidade üle peeti kohtuprotsesse (nõiaprotsessid), mille süüdimõistva tulemuse korral nõidu sageli hukati. Usk nõidusesse ja nõidadesse on läänelikes ühiskondades jäänud püsima vaatamata teaduslik-materialistliku maailmapildi levikule massilise koolihariduse kaudu. Alates 20. sajandi teisest poolest on huvi nõiduse vastu Lääne kultuuris pigem kasvamas New Age'i ja uuspaganlike usuliste liikumiste (nt Wicca) mõjul. Nende tõlgenduses on nõidumine teadusliku maailmapildi raames (seni) seletamata iseloomuga energiatega manipuleerimine. Tänapäeval võidakse nõidusega tegelejaid nimetada näiteks sensitiivideks, ekstrasenssideks, tervendajateks, imearstideks jne. Nõiamärgid Nõiasõnad Nõid Maagia Okultism Esoteerika Alternatiivmeditsiin Animism Šamanism Blåkulla nõiaprotsessid Pendle Hilli nõiaprotsessid
Šerkšnėnai vald

Šerkšnėnai vald (leedu keeles Šerkšnėnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Mažeikiai rajooni territooriumil. Valla pindala on 133 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1890 inimest, aastal 2021 oli elanikke 1561. Valla keskuseks on Šerkšnėnai küla. Vallamaja aadress on Vyšnių g. 2. Vallavanem on Alina Čekienė (aastast 2016). Varasemad vallavanema on olnud Aleksandras Derkintis (1995-2001) ja Alfonsas Šakauskas (2001-2015) Alfonsas Šakauskase ja Alina Čekienė ametiaegade vahel oli vallavanema kohusetäitjaks Antanas Valtas. Žemalė kirik Lėlaičiai kabel Vallamaja Šerkšnėnai Rubikai kirik Liūdėnai kabel Vallas on järgmised asulad: [https://web.archive.org/web/20240126153907/https://www.mazeikiai.lt/savivaldybe/struktura-ir-kontaktin%C4%97-informacija/administracija/%C5%A1erk%C5%A1n%C4%97n%C5%B3-seni%C5%ABnija/seni%C5%ABnijos-veiklos-nuostatai/ Mažeikių rajono savivaldybė], vaadatud 26.01.2024.
Tirkšliai vald

Tirkšliai vald (leedu keeles Tirkšlių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Mažeikiai rajooni territooriumil. Valla pindala on 119 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3883 inimest. Valla keskuseks on Tirkšliai alev (2011. aastal 1507 elanikku), vallamaja aadress on S.Dariaus ir S.Girėno g. 24. Vallavanem on Juozas Kungys. Geidžiai Balėnose kabel Jautakiai veski Geidžiai hiidrahn Daubariai linnamägi Jautakiai linnamägi Jonaičiai kalmistu Lėteniai Pievėnai kirik Geidžiai kirik Plėnakiai muinaskalme Užlieknė kirik Voveriai Vallas on järgmised asulad: Mažeikių rajono savivaldybė, vaadatud 4.02.2024.
Viekšniai vald

Viekšniai vald (leedu keeles Viekšnių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Mažeikiai rajooni territooriumil. Valla pindala on 211 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4586 inimest. Valla keskuseks on Viekšniai linn (2011. aastal 1938 elanikku), vallamaja aadress on Tilto g. 12. Vallavanem on Kornėlijus Kryžius. Ašvėnai Žalionė kalmistu Žibikai tamm Juodasise rändrahn Boguslavas Kegriai pühapaik Čekai Uogiškiai Sild üle Trimėsėdise jõe Dauginiai kirik Skleipiai. Pais Virvytėl Gyvoliai Santekliai [1][alaline kõdulink]. Mažeikių rajono savivaldybė, vaadatud 26.01.2016. [2]. Mažeikių r. sav. , vaadatud 25.01.2016.
Židikai vald

Židikai vald (leedu keeles Židikų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Mažeikiai rajooni territooriumil. Valla pindala on 198 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2247 inimest, aastal 2021 oli elanikke 1834. Valla keskuseks on Židikai alev (2011. aastal 440 elanikku), lisaks asub vallas ka Pikeliai alev (2011. aastal 378 elanikku). Vallamaja aadress on M. Pečkauskaitės g. 10. Vallavanem on Skirmutė Flemingienė. Aastail 1995-2003 oli vallavanemaks Vida Olšauskienė, aastail 2003-2014 aga Stanislava Valatkevičienė. Juodeikiai Bukančiai kabel Dautarai mõisa peahoone Allee Dautarai mõisa pargis Griežė linnamägi Senmiestė Ritinė mõisa allee Obeliškiai Ukrinai kirik Kražiškiai kabel Židikai Račaliai kabel Ukrinai Vallas on järgmised asulad: Mažeikių rajono savivaldybė, vaadatud 14.01.2024.
Ristik (ajakiri)

Ristik on ristsõnaajakiri, mis ilmus ebaregulaarselt aastatel 1993–1996 ning uuesti hakkas ilmuma aastal 2002. Peatoimetaja: Ilmar Trull Väljaandja: AS Pikker (1993–1996) Füüsiline kirjeldus: 28 cm Ilmumissagedus: 1993 – 2 korda aastas 1994 – 5 korda aastas 1995 – 2 korda aastas 1996 – 3 korda aastas Pealkirja täiendandmed: "Pikri ristsõnad" (1993, nr. 1) "AS Pikker ristsõnad" (1993, nr. 2 – 1995, nr. 9) UDK 793.7 (051) Samanimeline ristsõnade ajakiri Ristik hakkas ilmuma 2002. aastal. Peatoimetaja: Tarmo Tuule Väljaandja: AS Ajakirjade Kirjastus Tegijad: Adolf Mardikas, Rauno Pärnits, Ilmar Trull jt. Ristik ilmub iga kuu esimestel päevadel. Ajakirjade Kirjastuse väljaantavad ristsõnad
Karabulak

Karabulak on linn Inguššias Venemaal. Linnaõigused sai 1995. aastal. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikest ingušše 30 060 (97,09%). Suuremad vähemusrahvad olid tšetšeenid 376 (1,21%) ja venelased 254 (0,82%). Karabulaki koduleht (vene keeles)
Karula kirikumõis

Karula kirikumõis (saksa keeles Pastorat Karolen) oli kirikumõis Karula kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Valga valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 26.01.2016)
Eduard Selleke

Eduard Selleke (18. juuli 1885 Puhja, Tartumaa – 1. märts 1976) oli eesti fotograaf. Pildistas põhiliselt Tartu linna vaateid ning seda aastakümnete jooksul. Fotosid on alles tuhandeid. Näiteks ERM-i kogus. Kirje Eesti fotograafide eluloolises andmebaasis