laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Le Quesnoy

Le Quesnoy (hollandi Kiezenet) on vald ja väike linn Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Ajalooliselt jäi vald Prantsuse Hainaut' provintsi. Enne 1940. aastate lõppu asus seal kingsepatööstus, millele järgnesid keemiavabrik ja meierei, andes teed selle iganädalasele turule, turismile, kohalike pendelrändele mujale, näiteks Valenciennesi, ja kohalikele poodidele. Le Quesnoyd on esimest korda tõendatult mainitud kujul, millele on lisatud väidetava asutaja ladinakeelne nimi, Haymon või Aymond: Haymon Quercitum (ladina quercus 'tammepuu', ladinakeelne mõiste, mida Gallias kunagi ei kehtestatud). See ilmus romaniseeritud hartades kui Caisnetum, et proovida sobituda 11.–14. sajandi pikardia murdesse, ning kui Haismont-Caisnoit, Le Kaisnoit, Le Caisnoy, Caisnoit ja Quesnoyt sama perioodi omandinimedes (Cambrai Hainaut' ja Condé uuringud). Quenoy on olemasoleva alternatiivse prantsuse Chênaie pikardia ekvivalent. Pikardia murdes Joret' liinist põhja pool ei ole ladina / ca-/ rühm arenenud nagu prantsuse quena, varem caisne, siis duquesne 'tammepuu' tuleb ladina cassinusest ja võib olla seotud fraxinusega ('tuhk'), galli päritolu *Cassano. Järelliide -oy on vorm, mis võetud ladina järelliitest -etu(m) pikardia murdesse, mis katab mõne osa Põhja-Prantsusmaast ja -Belgiast, mõnel juhul mujal langues d'oïl '​i murdekontiinumis etu-(m). Seda järelliidet kasutatakse sama liigi puude kogumi tähistamiseks. Ratingen, Saksamaa Morlanwelz, Belgia Dej, Rumeenia Cambridge, Uus-Meremaa Pürenee rahu Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Raucourt-au-Bois

Raucourt-au-Bois on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Robersart

Robersart on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Ruesnes

Ruesnes on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Lukkum

Lukkum ehk raamatulukk ehk raamatuhaak on metallist kinnis raamatu kaante eesservade küljes, iseloomulik peamiselt vanaaegsetele köidetele. Lukkum võib olla ka nahast või tekstiilist. Nagu agraff, koosneb ka lukkum haagist ja sellele vastavast aasast. Metall-lukkumitega raamat Nahklukkumite ja metallkinnitustega Sachsenspiegel, 1385 Leonardo da Vinci märkmeraamat III sõlmkinnitusega ümbrikköites, 1490 Tikitud raamatuköide ühe metall-lukkumiga. 1608 https://termin.nlib.ee/view/429
Saint-Aubin (Nord)

Saint-Aubin on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Saint-Hilaire-sur-Helpe

Saint-Hilaire-sur-Helpe on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Saint-Remy-du-Nord

Saint-Remy-du-Nord on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Salesches

Salesches on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Semousies

Semousies on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Kirikuaias on kolm Rahvaste Ühenduse sõjahauda Esimesest maailmasõjast. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Sepmeries

Sepmeries on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Taisnières-en-Thiérache

Taisnières-en-Thiérache on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Vendegies-au-Bois

Vendegies-au-Bois on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Everett Building

Everett Building on 16-korruseline kõrghoone, mis asub New Yorgis aadressil 200 Park Avenue South, Union Square'i taga East 17th Streeti ristmiku loodenurgal. Ehitisest üle tee asub W New York Union Square.  Everett Building – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Zbąszynek

Zbąszynek (saksa Neu Bentschen) on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Świebodzini maakonnas, Zbąszyneki valla halduskeskus. Asula on rajatud 1919. aastal. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus. Linnaõigused sai 1945. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/020811408064-0988649?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Zbąszynek Encyklopedia PWN
Ararati roheline

Ararati roheline (vene keeles Араратская зеленая, inglise keeles Araratskaya Green) on sügava oliivrohelise tooniga roheline värv, mida segatakse kuldookrist (PY 42) ja sünteetilisest orgaanilisest rohelisest asovärvist PG 8. Üks tootjaid on Nevskaya Palitra Peterburis, värv on olemas ainult õlivärvina kunstnikele mõeldud seerias Master Class. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. detsember 2019. Vaadatud 26. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. jaanuar 2019. Vaadatud 26. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Węgliniec

Węgliniec (saksa Kohlfurt) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Zgorzeleci maakonnas, Węglinieci valla halduskeskus. Węgliniec asub Zgorzelecist umbes 22 km kirdes. Asula on rajatud 16. sajandil, raudteeühenduse sai 1846. aastal. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus. Węgliniec sai linnaõigused 1967. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/030210125064-0936492?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 3.10.2022. Węgliniec Encyklopedia PWN
Villers-Pol

Villers-Pol on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Niemcza

Niemcza (saksa Nimptsch) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Dzierżoniówi maakonnas, Niemcza valla halduskeskus. Niemcza asub Dzierżoniówist umbes 13 km idas. Nimptsch sai linnaõigused 1282. aasta paiku. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. Niemcza Encyklopedia PWN
Krüsokolla

Krüsokolla on vaske sisaldav füllosilikaatne amorfne kristalliseerunud mineraal, mille rohelise, sinakasrohelise, sinise, mustjassinise kuni musta, vahel ka pruuni või kollase värvuse määrab vasesisaldus. Krüsokolla kristallid on nõeljad, kuid enamasti esineb krüsokolla peeneteralise või kobarja massina. Mineraali leidub vasemaardlais maapinnalähedases kivis, koostiselt on ta vasemaak, kuid kasutatakse dekoratiivkivina. Suurimad krüsokolla leiukohad on Venemaal, Kasahstanis, USA-s, Kongo DV-s ja Tšiilis. Krüsokolla nimetus on moodustatud kreekakeelsetest sõnadest χρυσός chrysos 'kuld' ja κολλα kolla 'liim' – viitena sellele, et krüsokollat kasutati abimaterjalina jootmisel. Nimetuse võttis 315. aastal eKr kasutusele Theophrastos. Roheline krüsokolla Kolm lihvitud krüsokollapala Sinaka kvartsiga kaetud stalaktiidi vormis krüsokolla Asuriidi-krüsokolla-malahhiidi segakivi Malahhiidi ja krüsokolla segakivi Krüsokolla ehtekivina https://kivid.info/602 https://www.mindat.org/min-1040.html Krüsokolla portaalis kivid.info.ee Chrysokoll. - Mineralienatlas - Fossilienatlas Chrysocolla. - mindat.org
Bailleul (Nord)

Bailleul (hollandi Belle) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Bailleuli kantonis. See paikneb Prantsuse Flandrias 3 km Belgia piirist ja 26 km Lille'ist loodes. Jardin des Plantes Sauvages du Conservatoire botanique national de Bailleul Bailleulis on raudteejaam liinil Lille'ist Calais'sse ja Dunkerque'i. Werne, Saksamaa, aastast 1967 Hawick, Šotimaa, Suurbritannia, aastast 1973 Izegem, Belgia, aastast 1992 Kyritz, Saksamaa, aastast 2012 Wałcz, Poola, aastast 2015 Edmond de Coussemaker Pharaon de Winter, maalikunstnik Marguerite Yourcenar, akadeemik Jean Delobel, poliitik Michel Delebarre, poliitik Bruno Dumont, filmirežissöör Philippe Édouard Léon Van Tieghem, bioloog ja botaanik, sündinud Bailleulis 1839. aastal Jean-Luc Samyn, džoki Prantsuse Flandria Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Berthen

Berthen (hollandi: Berten) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Bailleuli kantonis. Ta asub Mont des Catsi jalamil. Bertheni vaade Bertheni kirik Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Tšitšimeka-honase keel

Tšitšimeka-honase keel ehk tšitšimeki keel on Mehhikos Guanajuato osariigis kõneldav keel, mis kuulub pame keelkonda. Tšitšimeka-honase keelt oskas Mehhikos 2010. aasta rahvaloenduse ajal 2190 inimest. https://site.inali.gob.mx/pdf/libro_lenguas_indigenas_nacionales_en_riesgo_de_desaparicion.pdf https://glottolog.org/resource/languoid/id/chic1272 http://endangeredlanguages.com/lang/3457
Kesk-Euroopa

Kesk-Euroopa on kindlalt piiritlemata ala Euroopas. Kesk-Euroopa mõiste erineb riigist riiki ning on muutunud ajast aega. Mõistet "Kesk-Euroopa" kasutati juba 19. sajandi algul, aga laiemalt hakati seda tarvitama 20. sajandi algul. Varem ei tuntud sellise määratluse järele vajadust, sest Euroopat jagati religiooni põhjal Lääne-Euroopaks, kus valitses katoliiklus, ja Ida-Euroopaks, kus valitses õigeusk. Seejärel jagunes tollane Lääne-Euroopa pärast reformatsiooni Põhja-Euroopaks, kus valitses protestantism, ja Lõuna-Euroopaks, kus paavstivõim jäi püsima. Omakorda Ida-Euroopa lõunaosa läks muhameedliku Osmanite riigi kätte ja polnud head ühistunnust, mis Kesk-Euroopat eristaks muudest piirkondadest. Ühistunnus hakkas tekkima 19. sajandil ja selleks oli saksa rahvus. Tollal oli sakslastega asustatud piirkond mõnevõrra teistsugune kui tänapäeval, ulatudes kaugemale itta. Ühtlasi vähenes 19. sajandil religiooni tähtsus. Kesk-Euroopa tähistas neid piirkondi, mida Saksamaa soovis nii poliitiliselt kui ka majanduslikult kontrolli all hoida. Nii näiteks kuuluvad Baltimaad Saksa traditsioonis samuti Kesk-Euroopasse, sest seal oli saksa vähemus väga mõjukas. 21. jaanuaril 1904 loodi Berliinis Kesk-Euroopa Majandusühendus, mis seadis oma eesmärgiks Saksamaa ja Austria-Ungari majanduskoostöö tihendamise. Hiljem laiendati seda piirkonda, hõlmates ka Hollandi, Belgia, Luksemburgi ja Šveitsi. 1915 avaldas saksa kristlik liberaal Friedrich Naumann raamatu "Mitteleuropa" ("Kesk-Euroopa"), milles kutsus üles pärast maailmasõja lõppu moodustama nende maade majandusliitu. Sinna pidid kuuluma kõik Prantsusmaa ja Venemaa vahel olevad maad. Pärast Saksamaa kaotust maailmasõjas kukkus see idee läbi. Geograafilises mõttes on Kesk-Euroopa põhjapiiriks Läänemere lõunarannik, kuid Taani jääb Kesk-Euroopast välja. Läänepiiriks on üldiselt Reini jõgi, lõunapiiriks Alpid. Idapiir on kõige ebamäärasem, sest sealkandis pole nii suurt jõge kui Rein ega nii kõrgeid mägesid kui Alpid. Ka Doonau ei sobi hästi piiriks. Eri ajaloolased ja majandusteadlased on Kesk-Euroopa idapiiri tõmmanud erinevalt. Pärast sotsialistliku maailmasüsteemi kokkuvarisemist on paljudes endistes sotsialismimaades hakatud väljendama soovi kuuluda Kesk-Euroopasse, mitte Ida-Euroopasse, samal põhjusel, miks Eestis soovitakse kuuluda Põhja-Euroopasse koos Soome ja Rootsiga, mitte Ida-Euroopasse koos Venemaaga. ÜRO liigituse järgi kuuluvad Kesk-Euroopasse:  Austria  Liechtenstein  Poola  Saksamaa  Slovakkia  Sloveenia  Šveits  Tšehhi  Ungari Kesk-Euroopa tasandik Mandri-Euroopa Põhja-Euroopa Lääne-Euroopa Ida-Euroopa Lõuna-Euroopa
Meelejahutaja kirjastus

Meelejahutaja AS oli kirjastus, mis tegutses aastatel 1989–1996 Tallinnas ja kirjastas eeskätt huumoriväljaandeid: ajalehte Meelejahutaja ja raamatusarja "Meelejahutaja raamatukogu". "Meelejahutaja raamatukogu" teosed 1. Priit Aimla – Seitse korda seitse ; kujundus: Hugo Hiibus; (1990) 2. Lauri Leesi – Üksildase uitaja mõtisklused ; kujundus: Hugo Hiibus; (1991) 3. Kirill Teiter – Kirill ; kujundus: Hugo Hiibus; (1991) 4. Sulev Nõmmik – Meistrid ; kujundus: Hugo Hiibus; (1991) 5. Margus Lepa – Klaver katusel ; kujundus: Hugo Hiibus; (1991) 6. Henno Käo – Kui õige laulaks? ; Illustraator: Henno Käo; (1991) 7. Mart Juur – Jamasuutra e. 29 kentsakat poosi; Illustraator Heiki Ernits; (1991) 8. Vahur Kersna – Kreizist Hits; Illustraator: Vahur Kersna; (1991) 9. Ivar Kallion – Jõulunaeratus; Illustraator: Edgar Valter; (1991) 10. Riho Mesilane – Peaaegu vabas Euroopas; (1992) 11. Eha Kostabi – Prooviloom; Illustraator: Kalju Kurepõld; (1992) 12. Toivo Tootsen – Ajaviidet : pila- ja pulalood ehk valimata teosed romaanist rahvajutuni ; kujundus: Hugo Hiibus; (1992) 13. Lembit Remmelgas – Vastalised lood; (1992) 14. Eha Kostabi – Pott peas; Illustraator: Kalju Kurepõld; (1992) 15. Riho Lahi – Põrgut oleks vaja!; Illustraator: Hugo Hiibus; (1993) 16. Lembit Sibul – Erakõned ; kujundus: Hugo Hiibus; (1993) 17. Koostanud Ralf R. Parve - Nätsti! ; kaas ja illustratsioonid: Raimo Aas; (1994) 18. Priit Aimla – Öösel tehtud ; kujundanud Raimo Aas; (1994) 19. Raimo Aas –Surmatunnistusega ellu; autori kujundus; (1994) 20. Kalle Käsper – Härra Käsperi tõsilood ; kujundanud Raimo Aas; (1994) 21. Jüri Paet – Komplutt ; kujundanud Raimo Aas (1994) 22. Ralf R. Parve – Irveid iseseisvuse võitluspäevilt ; kujundus: Lembit Küüts; (1994) 23. Arvo Haug – Üleskeeratav raadio – Kütaaluse Kata riigisaladused ; kaas: Hugo Hiibus; (1995) 24. Silver Alev – Naljamosaiik : humoreskid, estraadiintermeediumid ; tsensuur: Andrus Esko ; kujundanud Hugo Hiibus; (1995) 25. Juta Üts – Austraalia peidmees ; kujundanud Hugo Hiibus; (1995) 26. Jüri Randviir – Klatši ja kitši; (1995) 27. Mati Jakson – Uusi Eesti asju : kakskümmend äriprojekti vaid viie krooni eest ; kujundus Hugo Hiibus; (1995) 28. Hardi Tiidus ja Olev Remsu – Tere, inimene! ; kujundus: Hugo Hiibus; (1995) 29. Hugo Hiibus – Pardon! ; kujundus: Hugo Hiibus; (1996) 30. Pilved pea kohal ; toimetaja Toivo Tootsen ; eessõna: Tarmo Kariis ; kujundus: Hugo Hiibus; (1996) 31. Raimo Aas, Ralf R. Parve, Jüri Paet – Meie nätsti : (huvitav Žurnaal) ; kujundus: Hugo Hiibus; (1996) 32. Helend Peep, Erik Linnumägi – Grimmiga ja grimmita; kujundus: Hugo Hiibus; (1996) 33.-34. Toivo Tootsen – Jõhvi Joosepi jutud ; kujundus: Hugo Hiibus; (1996)
Küüned (kaardimäng)

Kaardimängu Küünte puhul on tegemist lihtsa kaardimänguga: Mõlemale mängijale jagatakse 5 kaarti, kaarte käiakse kordamööda ning võidab see, kes esimesena kaartidest lahti saab. Kaartide käimisel tuleb silmas pidada, et käia saab ainult sama masti või sama numbriga / pildiga kaarti, mis maha viimasena käidi. Erandiks on järgmised kaardid: Ässad - Jätavad vastase käimiskorra vahele Kuued - Annavad vastasele ühe kaardi juurde ning jätavad tema käigukorra vahele Seitsmed - Annavad vastasele kaks kaarti juurde ning jätavad tema käigukorra vahele Emandad - Emandat saab käia ükskõik, mis kaardile ning selle kaardiga soovitakse masti, mida vastane peab käima Ärtu kuningas - Saab käia peale kõikidele kaartidele. Annab vastasele üles 4 kaarti ning jätab tema käimiskorra vahele Kui mängija ei saa käia peale maas olevale kaardile, peab ta võtma maast ühe kaardi. Kui mängija ei saa ikka käia, läheb käimiskord vastasele. Mängijal on võimalus võtta maast kaart ka oma käimiskorra ajal. Sellisel juhul läheb käimiskord vastasele. (vint.ee)
Prochowice

Prochowice (saksa Parchwitz) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Legnica maakonnas, Prochowice valla halduskeskus. Prochowice asub Legnicast umbes 16 km idakirdes. Parchwitz sai linnaõigused 1280. aasta paiku. Oli 14.–18. sajandini soolaga kaubitsemise keskus. Raudteeühenduse sai 1898. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. Prochowice Encyklopedia PWN
Siechnice

Siechnice (saksa Tschechnitz, 1936–1945 Kraftborn) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Wrocławi maakonnas, Siechnice valla halduskeskus. Siechnice asub Wrocławi kesklinnast umbes 11 km kagus. Asulat on esmamainitud 1253. aastal. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus. Linnaõigused sai Siechnice 1. jaanuaril 1997. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/030210423084-0881160?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 7.10.2022. The history of Siechnice Commune in a nutshell Gmina Siechnice
Wojcieszów

Wojcieszów (saksa Kauffung) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Złotoryja maakonnas. Wojcieszów asub Złotoryjast umbes 19 km lõunas ja Jelenia Górast ligikaudu 14 km läänekirdes. Asula oli olemas juba 16. sajandil, kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus. Linnaõigused sai Wojcieszów 1973. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/030210126011-0936517?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 3.10.2022. Wojcieszów Encyklopedia PWN
Playing the Angel

"Playing the Angel" on Depeche Mode'i üheteistkümnes stuudioalbum, mis ilmus 2005. aastal. See on esimene Depeche Mode'i album, kus lugude kirjutamisel osales laulja Dave Gahan. Paljude fännide ja kriitikute arvates on "Playing the Angel" võrdväärne Depeche Mode'i parimate teostega ning et bänd on end viimaks taas leidnud pärast Alan Wilderi lahkumist 1995. aastal. Kui arvamused bändi kahe viimase albumi "Ultra" ja "Exciteri" kohta on seinast seina, siis arvustused "Playing the Angeli" kohta on enamjaolt kiitvad. Album jõudis Suurbritannia edetabelis kuuendale, USAs seitsmendale ja Saksamaal esikohale. Albumit on seni[küsitav] müüdud ligi kolm miljonit eksemplari. "A Pain that I'm Used To" "John the Revelator" "Suffer Well"* "The Sinner In Me" "Precious" "Macro" "I Want It All"* "Nothing's Impossible"* "Introspectre" "Damaged People" "Lilian" "The Darkest Star" Kõik lood on kirjutanud Martin Gore, välja arvatud tärniga (*) märgitud, mille on kirjutanud David Gahani / Christian Eigneri / Andrew Phillpotti. "Precious" "A Pain that I'm Used To" "Suffer Well" "John the Revelator/Lilian"
Nowogrodziec

Nowogrodziec (saksa Naumburg am Queis) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Bolesławieci maakonnas, Nowogrodzieci valla halduskeskus. Nowogrodziec asub Bolesławiecist umbes 14 km läänedelas. Naumburg am Queis sai linnaõigused 1233. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. Nowogrodziec Encyklopedia PWN
Mirsk

Mirsk (saksa Friedeberg/Isergebirge, varem Friedeberg am Queis) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Lwówek Śląski maakonnas, Mirski valla halduskeskus. Mirski kesklinn asub Tšehhi piirist umbes 7 km kaugusel. Asulat on esmamainitud 1201. aastal, linnaõigused sai 1329. või 1337. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. Historia miasta Mirsk Gmina Mirsk
Säde (täpsustus)

Säde on väike hõõguv osake. Säde võib veel tähendada: Säde oli Eesti karskuse selts Kaarli vallas, Halliku kihelkonnas, alates 1890 Säde oli Rakveres tegutsev kino Säde oli Tallinnas ilmuv ajaleht, (1906–1907) Säde oli Kilingi-Nõmme, kaubanduse ja kuulutuse ajakiri, (1921) Säde oli Leningrad, Noorsoo poliitika, kirjanduse ja teaduse kuukiri, (1924–1926) Säde oli Leningrad, ÜLKNÜ keskkomitee ja Leningradi oblasti komitee Eesti sektsioonide häälekandja, (1927–1929) Säde on endine väliseestlaste küla Baškortostanis Säde oli Hageri, Hageri alg- ja täienduskooli õpilaste Lootusringi häälekandja, (1929) Säde oli "Viru Hääle" kirjanduslik-teaduslik lisa, ilmus Rakveres (1932–1933) Säde oli Rõuge rühma noorkotkaste ajaleht, (1933–193?) Säde oli Tallinna Linna 18. Algkooli õpilaste ajakiri, (1938–1939) Säde oli Eesti NSV-s ilmunud laste- ja noorteleht, (1946–1990) Säde oli Kadrina Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja, (1951–1953) Säde on Tallinn, moe- ja elustiiliajakiri, alates 2016 Säde oli Valga selts Säde oli Valgas tegutsenud teater Säde jõgi on jõgi Läti põhjaosas Säde oli sovhoos Pärnu rajoonis Säde on perekonnanimi Säde on eesnimi
Klassipilt

Klassipilt on ühe klassi õpilastest tehtud grupifoto. Klassipilte võidakse teha traditsiooniliselt igal aastal või erilistel puhkudel (nt tähtpäeva aktus, kooli lõpetamine). Klassipildi enamlevinud kompositsioon on selline, kus esimene rida istub ja järgmised seisavad nende taga rida-realt kõrgenevatel astmetel. "Kalju Parm – fotograaf, kes on klassipilte teinud 43 aastat" Õpetajate Leht, 9. september 2016
Alexander Rueb

Alexander Rueb (27. detsember 1882 Haag – 2. veebruar 1959 Haag) oli hollandi malefunktsionäär, etüdist, maleliteraat, maletaja ja malekohtunik, rahvusvaheline arbiiter (1951). Rueb oli hariduselt jurist. Maletajana osales ta 1924. aastal Pariisis Hollandi meeskonna koosseisus mitteametlikul maleolümpial, kus Holland sai 18 võistkonna hulgas 11. koha. Aastatel 1923–1929 oli Rueb Hollandi Maleföderatsiooni president. Ta oli Rahvusvahelise Maleföderatsiooni (FIDE) asutajaid ja selle esimene president aastatel 1924–1949 (1949. aastast FIDE aupresident). Alexander Ruebi foto
1960. aasta suveolümpiamängud

1960. aasta suveolümpiamängud olid XVII kaasaegsed suveolümpiamängud. Need toimusid 25. augustist 11. septembrini 1960 Itaalia pealinnas Roomas. Roomale oli antud juba IV olümpiamängude korraldamise õigus, kuid Rooma loobus mängudest majandusraskuste tõttu, ning nii peeti 1908. aasta olümpiamängud Londonis. Hiljem kandideeris Rooma mitu korda (1924, 1936, 1940 ja 1944), kuid alles viiendal korral usaldati roomlastele uuesti mängude korraldamine. Otsustavas hääletusvoorus ROK-i 50. istungil Pariisis 1955. aastal edestati häältega 35:24 Lausanne'i. Muud kandideerinud linnad olid Ateena, Brüssel, Budapest, Buenos Aires, Chicago, Detroit, Lausanne, Los Angeles, México, Minneapolis, New York, Philadelphia, Rio de Janeiro, San Francisco, Tōkyō. Peaareeni ehitamist oli alustatud juba 1933. aastal, kuid alles 1953. aastal valmis Stadio Olimpico (100 000 pealtvaatajakohta), mis asub Foro Italico spordikompleksis. Osales 83 riiki 5895 sportlasega (sealhulgas 610 naist). Suurim võistkond oli Saksamaa ühendvõistkond – 296 sportlast, väikseim aga Guineal – 1 sportlane. Esimest korda osalesid Lääne-India Liit, Maroko, San Marino, Sudaan, Tuneesia ja Ühinenud Araabia vabariik. Lääne-India Liit oli Suurbritannia initsiatiivil Kariibi mere väikestest riikidest ja territooriumidest (Anguilla, Dominica, Barbados, Antigua, Grenada, Saint Lucia, Trinidad ja Tobago, Saint Vincent, Jamaica, Montserrat, Saint Christopher ja Nevis) eksisteerinud 1958–1962 ühendus, kes esines ühendvõistkonnaga ka Rooma OM-il. Ühinenud Araabia Vabariigi olid moodustanud Egiptus ja Süüria, ehkki riigi võistkonnas olid peaaegu kõik pärit Egiptusest. Spordialasid oli kavas 19 (kergejõustik, jalgpall, korvpall, maahoki, aerutamine, sõudmine, vehklemine, moodne viievõistlus, ujumine, vettehüpped, veepall, poks, maadlus, tõstmine, purjetamine, jalgrattasport, ratsutamine, võimlemine, laskmine). Võistlusalasid oli 150. Kergejõustikualasid oli kavas 34 (neist 10 naiste ala). Uuesti võeti olümpiamängude kavva naiste 800 meetri jooks. Aerutamine Jalgpall Jalgrattasport Kergejõustik Korvpall Laskmine Maadlus Maahoki Moodne viievõistlus Poks Purjetamine Ratsutamine Sportvõimlemine Sõudmine Tõstmine Ujumine Veepall Vehklemine Vettehüpped
Folke Rogard

Bror Axel Folke Per Rogard (sünninimi Axel Rosengren; 6. juuli 1899 Stockholm – 11. juuni 1973 Stockholm) oli rootsi malefunktsionäär ja malekohtunik, rahvusvaheline arbiiter (1951). Rogard oli hariduselt jurist. Aastatel 1947–1964 oli ta Rootsi Maleföderatsiooni esimees ning 1947–1948 ja 1957–1959 ühtlasi Põhjamaade Maleföderatsiooni president. 1947. aastal valiti ta Rogard Rahvusvahelise Maleföderatsiooni (FIDE) asepresidendiks ja 1949. aastal presidendiks. 1970. aastal vahetas Max Euwe ta presidendiametis välja. Rogard valdas nelja võõrkeelt. Oli viis korda abielus. Tema kolmas abikaasa oli kostüümikunstnik Gueye Rolf (abielu kestis 1938–1944) ja neljas abikaasa näitleja Viveca Lindfors (1944–1949). Kolmas abikaasa Gueye Rolf Neljas abikaasa Viveca Lindfors Folke Rogardi foto