laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
John Sulston

John Edward Sulston (27. märts 1942 Fulmer, Buckinghamshire, Inglismaa – 6. märts 2018) oli inglise bioloog. 2002. aastal jagas ta Howard Robert Horvitzi ja Sydney Brenneriga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinda organite arengu geneetilise regulatsiooni ja apoptoosiga seotud avastuste eest.
François Jacob

François Jacob (17. juuni 1920 Nancy, Prantsusmaa – 19. aprill 2013 Pariis) oli prantsuse bioloog. 1965. aastal anti talle, Jacques Monodile ja André Lwoffile Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind ensüümi- ja viirusesünteesi geneetilise kontrolli avastamise eest. 1945 – Vabastusorden 1965 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind Auleegioni suurristi orden 1962 – Taani Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliige 1964 – Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliige 1969 – USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliige 1969 – Ameerika Filosoofiaseltsi välisliige 1973 – Londoni Kuningliku Seltsi välisliige 1973 – Belgia Kuningliku Arstiteaduste Akadeemia välisliige 1976 – Prantsuse Teaduste Akadeemia liige 1996 – Prantsuse Akadeemia liige Ungari Teaduste Akadeemia välisliige Hispaania Kuningliku täppis- ja loodusteaduste akadeemia välisliige "The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1965". The Nobel Prize. Vaadatud 21. jaanuar 2021.  François Jacob – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
André Lwoff

André Michel Lwoff (8. mai 1902 Ainay-le-Château, Prantsusmaa – 30. september 1994 Pariis, Prantsusmaa) oli prantsuse mikrobioloog. 1965. aastal anti talle, Jacques Monodile ja François Jacobile Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind ensüümi- ja viirusesünteesi geneetilise kontrolli avastamise eest. "The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1965". The Nobel Prize. Vaadatud 21. jaanuar 2021.
Frogatto

Frogatto on platvormimängu sugemetega seiklusmäng, kus donkihhotlik konn on sunnitud ootamatult päästma oma sõbrad hädast. Mäng anti esmakordselt välja juulis 2010 ning leidis kriitikute tunnustuse iseäranis pikseldatud retrodisaini eest. Mäng on mitmeplatvormne, saadaval nii Linuxile, Windowsile, MacOSile kui mitmele tahvelarvutite opsüsteemile, seda käitav mootor on avatud lähtekoodiga, kuigi enamik kujundusest on omanduslik. Mängu peategelane on laisk, kuid terava keelega konn Frogatto, kes ärkab hilisel pärastlõunal oma kodus, kuid satub väljudes sekeldustesse ning on sunnitud näiliselt vastu tahtmist päästma võimukandjate punutud intriigide kütkest oma sõbrad ja kodusaare. Oma teekonnal võitleb konn väiksemate ja suuremate pahalastega, satub nendega pikkadesse ja intellektuaalselt mänglevatesse dialoogidesse, täites kohati lepitava diplomaadi rolli. Mängu peamine antikangelane on Milgram, kelle käsilasteks on kass-sõdalased, kuid ka saarel elavatest teistest elukatest nagu kuklased jt putukad on enamik Frogattole ohtlikud. Frogatto peamine relv on tema keel, millega ta napsab kinni eri esemeid ja elukaid, kasutab neid või sülgab kahjutuks tehtuna või ka laskemoonana kasutades välja. Donkihhotlikusse võitlusse sattunud konn kogub mängu käigus münte, aitab hättasattunud sõpru, täidab nende poolt soovitatud ülesandeid ning ostab või saab oma kangelastegude eest autasuks erivõimeid ja teisi abivahendeid, mille abil oma ülesannet paremini täita. Frogattot levitatakse nii lähtekoodina kui masinkeeles pakettidena eri platvormidele, ta on saadaval opsüsteemide poodides, 2013. aastast pandi mäng müügile Humble Store'is, mäng on saadaval ka enamiku Linuxi distrote jaoks, sh Ubuntu varamutes. Arendusmeeskond koosneb osalt Wesnothi lahingu arendajatest, mängu käitav Anura mootor on avaldatud zlibi litsentsiga, osa algsest kujundusest on avaldatud Creative Commons omistuslitsentsi all OpenGameArt portaalis, kuid suurem jagu visuaalsest ja helilistest kujundusest on omanduslik. Mängu on võimalik vabalt tõlkida gettexti tõlkesüsteemi abil, algselt toetati lisaks inglise ja hiina keelele suuremaid Euroopa keeli nagu prantsuse, hispaania, portugali ja saksa keelt. Frogatto & Friends koduleht Anura mootor Tutvustusvideo (eesti keeles)
Vehendi kadakas

Vehendi kadakas on looduskaitsealune puu (kadakas) Vehendi külas Võrtsjärve ääres (umbes 60 meetrit järvest) Trepimäel, Rässa maaüksusel. Kadakas pole kõige paremas seisundis: viis haru on elus ja üks haru kuivanud. Kokku on kaheksa tüveharu. Suurima haru tüve ümbermõõt on 44–50 cm, kadaka kõrgus 7–8 meetrit. Vehendi kadakas Eesti looduse infosüsteemis
Puidurike

Puidurike on puidus tekkinud muudatus või kõrvalekaldumine normaalsest ehitusest. Puidurike alandab puidu kvaliteeti või teeb puidu osaliselt või täielikult kasutuskõlbmatuks. Puidurikked jagunevad looduslikeks ja inimtekkelisteks. Looduslikud rikked võivad tekkida puu kasvamisest või puuliigi eripäradest. Puidurikked on näiteks mäda- või tulioksad, puidusine, lõhed, kaldkiulisus (keerdkasv), ränipuit, salmilisus,  vaigupesad, silmad, kõverused, mõlud, putukvigastused, mädanik, mehaaniline vigastus, kaksiksäsi ja võõrlisandid. Puidu kahanemisel tekkinud sisejõud ületavad puidutugevuse piiri. On säsi-, ring-, külma- ja kuivamislõhed. Säsilõhe on puidu kuivamisel tekkiv süüsuunaline lõhenemine. Ringlõhe on puidus esinev ristsuunaline lõhenemine, mis tekib puidukiudude ümber ringikujuliselt. Külmalõhe on madalatel temperatuuridel puidus tekkiv lõhenemine. Kuivamislõhe on ebaühtlase kuivamise tagajärjel tekkinud rike. Pikselõhe on radiaallõhe või mitmesuguse sügavusega renn. Seenkahjustused muudavad puidu värvi. Sinetus on levinud männil, vahtral ja paljudel teistel puuliikidel. Elusates puudes vähese hapniku tõttu sinetus ei teki. Pruunmädanik esineb ainult pehmetes puitudes ja hävitab puidu tselluloosi. Kuiv mädanik Südamemädanik kahjustab puidu südamikku puutüve keskel. Märgmädanik tekib märja ja kuiva keskkonna vaheldumisel. Valgemädanik Tüüakus on ümarmaterjali tüükaosa läbimõõdu või laiuse järsk suurenemine. Kõverus on kõverdumine pikisuunas. Kaldkiulisus on puidukiudude kõrvalekaldumine pikiteljest. Salmilisus on puidukiudude looklev või segipaisatud asetus. Mõlu on ülekasvanud kuivanud puidu ala tüves, mille pinnal on radiaalne lõhe. Okslikkus on oksade olemasolu ja paratamatu puidurike. Tõugurikked on putukate tekitatud käigud ja avad. Parasiittaimede puidukahjustused on avad, mis tekivad parasiittaimede elutegevusest. Linnuõõs on linnu tekitatud õõnsus. Killu lahti murdumine Sisselõige on piki tüve risti lõikamine puidu säsi poole. Kaldlõige on lõige nurga all. Kaardumine on puidu pikkuse suunas tekkinud kõverus. Lõhenemine on puidukiudude eraldumine. Keerdumine on kõverdumine nii pikkuses kui ka laiuses. Kausistumine tekib kui laua pind kaardub üle selle laiuse. Pinnakõvastumine tekib kui puit või tüved kuivatatakse liiga kiiresti ja pind tõmbub kokku ja surub sisemuse kokku. Kärjemädanik tekib kuivatamise ajal sisemiste pingete tõttu, tekkinud radiaalsed ja ringikujulised praod meenutavad kärjemustrit. Lihtkõverus Liitkõverus Ovaalsed palgiliigid: keskel kaksiksäsi, all ränipuit Keerdkasv Keerdkasv saematerjalis Ülal kinnine mõlu, all lahtine mõlu Kaksiksäsi Mädaniku mõjul õõnestuv puit metsanduse mõisteid palk saematerjal Untera, H., Veibri, U. 2006. Puidurikked. Puiduteadus. Saarmann, E., Veibri, U. (toim). Vali Press OÜ. lk 433-450. "11 most Common Lumber Defects and Their Remedies". Wild Edge Woodcraft (Ameerika inglise). Vaadatud 20. märtsil 2024. Teak, Carib (26. juuni 2018). "Wood Defects Glossary". Carib Teak (Ameerika inglise). Vaadatud 26. märtsil 2024. Jänes, Jüri (2001). "Ümarpuidu mõõtmine ja hindamine" (PDF). Eesti Metsaselts. Vaadatud 27.02.2021.
Ladvapalk

Ladvapalk on järgatud puu tüve ülaosast, kus asub võra. Ladvapalgist puu ladva poole jäävad paberipuidu- või küttepuidunotid. Ladvapalgis on palju oksi, mida loetakse puiduriketeks.
Hunditüüpi puud

"Hunditüüpi puudeks" nimetatakse kõnekeeles okslikke ja laiuva võraga puid, mis teistest üle kasvanud ja suruvad konkurentsis naaberpuid alla. Valgustus- ja harvendusraiete käigus raiutakse need puud tavaliselt välja.
Kõdusoomets

Kõdusoomets on kuivendatud soomullal kasvav mets. Eestis on hakatud kõdusoometsi maha raiuma soode taastamise eesmärgil. Puistud on üldiselt hea kasvuga, kuid see sõltub kuivendussüsteemi korrasolekust. Kõdusookuusikuid ohustab tuuleheide. Kraav Kasvukohatüüp Kõdusoo Eesti Looduse Fond (2016). "LIFE projekt „Soode kaitse ja taastamine"" (HTML). SA Eestimaa Looduse Fond, Tartu Ülikool ja MTÜ Arheovisioon on ellu viimas projekti „Soode kaitse ja taastamine“. {{netiviide}}: |failitüüp= nõuab parameetrit |url= (juhend); eiran teksti "https://soo.elfond.ee/projektist/" (juhend); parameeter |vaadatud= nõuab parameetrit |url= (juhend); puuduv või tühi |url= (juhend)
Metsastamine

Metsastamine (i.k. afforestation) on maakasutuse muutmine aidates kaasa metsa tekkimisele eesmärgiga hakata kasutama maad mets kasvatamiseks. Metsatustumine ehk raadamine. FAO (2000). "FRA 2000, On definitions of forest and forest change" (HTML) (inglise). FAO. The Forest Resources Assessment Programme is organized under the Forest Resources Division (FOR) at FAO headquarters in Rome. Afforestation is the conversion from other land uses into forest, or the increase of the canopy cover to above the 10% threshold. {{netiviide}}: |failitüüp= nõuab parameetrit |url= (juhend); eiran teksti "http://www.fao.org/3/ad665e/ad665e04.htm" (juhend); parameeter |vaadatud= nõuab parameetrit |url= (juhend); puuduv või tühi |url= (juhend)
Metsastumine

Metsastumine (inglise afforestation) toimub maakasutuse muutuse tõttu, mille tulemusel hakkab maatükil kasvama mets ja maa võetakse lõpuks arvele metsamaana. Kui metsastamise puhul soodustakse metsa taasteket paika, kus mets on varem kasvanud, siis metsastumise puhul ei kasvanud sel alal varem mets. Metsatustumine ehk raadamine Metsastamine FAO (2000). "FRA 2000, On definitions of forest and forest change" (HTML) (inglise). FAO. The Forest Resources Assessment Programme is organized under the Forest Resources Division (FOR) at FAO headquarters in Rome. Vaadatud 29.12.2020. Afforestation is the conversion from other land uses into forest, or the increase of the canopy cover to above the 10% threshold.
Radocyna

Radocyna on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas Sękowa vallas. Radocyna asub Slovakkia piirist vähem kui 2 km kaugusel. Küla on esmamainitud 1603. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212205092-0464981?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Paleogeograafia

Paleogeograafia on loodusgeograafia haru, mis uurib ning kirjeldab geoloogilises minevikus Maal valitsenud looduslikke tingimusi. Paleogeograafia alla kuulub näiteks mandrite asendi ja kuju rekonstrueerimine, paleoklimaatiliste tingimuste väljaselgitamine jne.
Alphons Grosset

Alphons Grosset (3. jaanuar (vkj) 1849 Tukums − 23. märts (vkj) 1911 Tartu) oli tunnustatud pedagoog ja koolijuht, aastatel 1902−1906 Tartu Gümnaasiumi direktor. Tõeline riiginõunik (1905). Põlvnes Kuramaalt pärit suguvõsast. Tema isa Theodor Wilhelm Grosset (1815−1866) oli ülemõuekohtu advokaat ja seejärel Tukumsi linnasekretär. Ema Olga Calezski (suri 1904) põlvnes samuti juristiperekonnast. Alghariduse omandas Tukumsi kreiskoolis. 1864−1870 õppis Miitavi gümnaasiumis. Seejärel astus Tartu ülikooli, kus tudeeris lühikest aega õigusteadust. 1870−1874 õppis Peterburis Ajaloo-Filoloogia Instituudis, mille lõpetas filoloogiakandidaadi kraadiga. Aastatel 1874−1882 oli ta Kovno gümnaasiumi vanade keelte ülemõpetaja. Seejärel töötas aastatel 1883−1901 samal ametikohal Liibavi Nikolai gümnaasiumis. 1901−1902 oli ta Liibavi reaalkooli direktor. 1902. aasta oktoobris nimetati ta direktoriks Tartu gümnaasiumi, mille nimi muudeti 1904. aastal ümber Tartu Aleksandri gümnaasiumiks. Direktorina oli ta ametis 1906. aasta veebruarini. Ta vabastati ametist, kuna väidetavalt ilmutas leigust revolutsiooniliselt meelestatud õpilaste suhtes. Viidi üle Pärnu gümnaasiumisse, mille direktoriks oli sama aasta veebruarist augustini. Seejärel läks pensionile ja elas kuni surmani Tartus. Viimastel eluaastatel oli õpetajaks Zeddelmanni koolis ja teistes Tartu erakoolides. Ta oli abielus Marie Forsteriga. Poeg George Grosset (1889−1949) oli aastatel 1934−1939 Viljandi Saksa Kooli direktor. Püha Vladimiri ordeni III klass (1. jaanuar 1900) Püha Anna ordeni II klass Püha Stanislavi ordeni II klass Räder, Wilhelm. Album Curonorum 1808−1932. Riga: 1932. Nr 525. Lenz, Wilhelm. Deutschebaltisches biographisches Lexikon 1710−1960. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1970, lk 263. Hesse, Erich. Album Nevanorum 1847−1908. Dorpat: 1909. Nr 103. Hesse, Erich. Album Nevanorum 1847−1908. Dorpat: 1909. Nr 103 [1]. Lenz, Wilhelm. Deutschebaltisches biographisches Lexikon 1710−1960. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1970. Lk 263. Alphons Grosset veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital" Erik Amburgeri andmebaas. Nr 67164 [2]
Henn Vilbaste

Henn Vilbaste (17. detsember 1932 – 3. mai 1993) oli looduskaitsja, metsamees, ornitoloog ja jõhvikaaretaja. Lõpetas Eesti Põllumajanduse Akadeemia 1957. aastal metsamajandusinsenerina. Oli 1957 Tarvastu abimetsaülem, 1957–1961 Kaansoo metsaülem, 1961–1963 Matsalu Riikliku Looduskaitseala teadustöötaja, 1963–1993 Nigula Riikliku Looduskaitseala direktor. Algatas tihaslaste laiaulatuslikuks vaatlemiseks ja rõngastamiseks projekti „Operatsioon „Parus””. Rajas 1969. aastal rändlindude uurimiseks Kabli linnujaama. Tema eestvõtmisel ühines Eesti rahvusvahelise lindude rände uurimise programmiga „Operatsioon Baltika” (1970) ja roostikulindude rõngastamise programmiga „Acroprojekt” (1984). Kaasas linnuvaatlemisse ja rõngastamisse sadu linnuhuvilisi. Kuulus Lindude Rände Uurimise Balti Komisjoni. Tema juhtimisel rajati sookaitsealade võrgustik ja loodi jõhvikasoode kaitsmise teoreetilised alused ning inventeeriti 1965–1972 jõhvikasoid, tegi ettepaneku Soomaale rajada rahvuspargi. Ta oli ammendatud freesturbaväljadel jõhvika kasvatamise metoodika loojaid (selle alusel rajati jääkrabadesse 276 ha jõhvikakultuure) ja jõhvika geenifondi kaitseks ning aretustööks tarviliku jõhvikakollektsiooni (sisaldas 760 vormi) koostajaid. Aretanud koos abikaasa Juta Vilbastega 6 jõhvikasorti (Nigula, Maima, Kuresoo, Soontagana, Tartu, Virussaare) ja loonud metoodikad, mille kohaselt saab jõhvikakultuure rajada külvi teel ning suurendada jõhvikaseemnete idanevust. Gustav Vilbaste ja Ellen Vilbaste poeg, tema vend Juhan Vilbaste oli entomoloog. Abikaasa Juta Vilbaste on jõhvikaaretaja. Poeg Enn Vilbaste on ornitoloog, looduskaitsja ja Eesti majanduspiiri kaitsja, tütar Kristel Vilbaste on loodusajakirjanik. 1982 Eesti NSV suur looduskaitsemärk "Jõhvikasood hävivad" (1971) "Jõhvika kultiveerimise võimalustest Eesti NSV-s" (1974) "Operatsioon „Parus”" (1974) "Jõhvikakultuuride rajamise juhend" (1991) "Some results of the „Acroproject” in Estonia" (1993, koos Agu Leivitsiga) "Jõhvikas – põhjamaine viinamari" (1995, koos Juta Vilbaste ja Kristel (Ader) Vilbastega)
Polüeteentereftalaat

Polüeteentereftalaat ehk polüetüleentereftalaat (lühend PET) on polükondensatsiooni teel saadud termoplastne polümeer, mis kuulub polüestrite polümeerirühma. Selle laialdaselt kasutusel oleva plastmaterjali tootmisel on peamised lähteained dimetüültereftalaat, tereftaalhape ja eteenglükool. Polüeteentereftalaati kasutatakse kõige rohkem plastpudelite valmistamiseks, samuti formeeritakse sellest tekstiilkiudaineid, mitmesuguse paksusega (1–800 µm) kilet, valudetaile ja -tooteid. Polümeerid Plastid
Polüestrid

Polüestrid on lineaarse või hargnenud ahelaga polümeerid, mida saadakse mitmealuselisi orgaanilisi happeid ja alkohole polükondenseerides. Polümeeri peaahelas kordub regulaarselt esterside –[–CO–O–]–. Valdav osa polüestreid on lineaarse põhiahelaga termoplastsed polümeerid, mille lähteaineteks on tereftaalhape, ftaalhappe anhüdriid, etüleenglükool jt. Levinumaid polüestreid tähistatakse järgmiste lühenditega: PBT: polübuteentereftalaat, tereftaalhappe polümeer; PET: polüeteentereftalaat, tereftaalhappe polümeer; PLA: polülaktiid, piimhappe bioloogiliselt lagundatav polümeer; PTT: polütrimetüleentereftalaat; PEN: polüeteennaftalaat; PC: polükarbonaat, süsihappe ester; PEC: polüesterkarbonaat, karboksüülhappe ester; PAR: polüakrülaadid, aromaatsed polüestrid; UP: küllastamata polüestervaik. Looduslikud estrid on näiteks puuvaik, merevaik, šellak. Sünteetilistest polüestritest on kõige laiemalt kasutusel polüeteentereftalaat, millest formeeritakse polüesterkiudu ekstrusiooni meetodil. Selleks surutakse sula polümeeri läbi filjeeri peenikeste avade. Õhus jahtunud niite töödeldakse edasi vajalike omadustega tekstiilikiu saamiseks. Maailma tekstiilitööstuses on polüesterkiul sünteeskiudude seas juhtiv koht. Seda erinevate omaduste ja kasutusvõimalustega sünteeskiudainet toodetakse paljude kaubanduslike nimetuste all, näiteks crimplene, dacron, mylar, polyester, terylene, thermolite, trevira, eesti keeles ka lavsaan (vene лавсан järgi). Polümeerid Keemilised kiudained ENE 7. köide, 1994
Lick It Up

""Lick It Up"" on ansambli Kiss 1983. aasta album. "Exciter" - 4:10 "Not for the Innocent" - 4:22 "Lick It Up" - 3:56 "Young and Wasted" - 4:05 "Gimme More" - 3:43 "All Hell's Breakin' Loose" - 4:34 "A Million to One" - 4:17 "Fits Like a Glove" - 4:04 "Dance All Over Your Face" - 4:16 "And on the 8th Day" - 4:02
Animalize

""Animalize"" on ansambli Kiss 1984. aasta album. "I've Had Enough (Into the Fire)" - 3:52 "Heaven's on Fire" - 3:21 "Burn Bitch Burn" - 4:42 "Get All You Can Take" - 3:44 "Lonely Is the Hunter" - 4:28 "Under the Gun" - 4:01 "Thrills in the Night" - 4:21 "While the City Sleeps" - 3:41 "Murder in High-Heels" - 3:52
Asylum

""Asylum"" on ansambli Kiss 1985. aasta album. "King of the Mountain" - 4:17 "Any Way You Slice It" - 4:02 "Who Wants to Be Lonely" - 4:01 "Trial by Fire" - 3:25 "I'm Alive" - 3:43 "Love's a Deadly Weapon" - 3:29 "Tears Are Falling" - 3:55 "Secretly Cruel" - 3:41 "Radar for Love" - 4:02 "Uh! All Night" - 4:01
Crazy Nights

"Crazy Nights" on ansambli Kiss 1987. aasta album. "Crazy Crazy Nights" - 3:47 "I'll Fight Hell to Hold You" - 4:10 "Bang Bang You" - 3:53 "No, No, No" - 4:19 "Hell or High Water" - 3:28 "My Way" - 3:58 "When Your Walls Come Down" - 3:25 "Reason to Live" - 4:00 "Good Girl Gone Bad" - 4:35 "Turn On the Night" - 3:18 "Thief in the Night" - 4:07
Hot in the Shade

""Hot in the Shade"" on ansambli Kiss 1989. aasta album. "Rise to It" - 4:08 "Betrayed" - 3:38 "Hide Your Heart" - 4:25 "Prisoner of Love" - 3:52 "Read My Body" - 3:50 "Love's a Slap in the Face" - 4:04 "Forever" - 3:52 "Silver Spoon" - 4:38 "Cadillac Dreams" - 3:44 "King of Hearts" - 4:26 "The Street Giveth and the Street Taketh Away" - 3:34 "You Love Me to Hate You" - 4:00 "Somewhere Between Heaven and Hell" - 3:52 "Little Caesar" - 3:12 "Boomerang" - 3:30
Revenge

""Revenge"" on ansambli Kiss 1992. aasta album. "Unholy" - 3:40 "Take It Off" - 4:50 "Tough Love" - 3:44 "Spit" - 3:32 "God Gave Rock 'n' Roll to You II" - 5:18 "Domino" - 4:01 "Heart of Chrome" - 4:02 "Thou Shalt Not" - 3:59 "Every Time I Look at You" - 4:38 "Paralyzed" - 4:14 "I Just Wanna" - 4:07 "Carr Jam 1981" - 2:46
Carnival of Souls: The Final Sessions

""Carnival of Souls: The Final Sessions"" on ansambli Kiss 1997. aasta album. "Hate" - 4:36 "Rain" - 4:46 "Master & Slave" - 4:57 "Childhood's End" - 4:20 "I Will Be There" - 3:49 "Jungle" - 6:49 "In My Head" - 4:00 "It Never Goes Away" - 5:42 "Seduction of the Innocent" - 5:16 "I Confess" - 5:23 "In the Mirror" - 4:26 "I Walk Alone" - 6:07
Siberi

Siberi on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Küla on erinevatel aegadel nimetatud ka kui Siberi-Liiva, Liiva küla ja Siberi Liivaküla. Küla hakkas 1881. aastal rajama Kunda tsemendivabriku rajaja, Kunda mõisnik John Karl Girard de Soucanton Kunda mõisa, tsemendivabriku ja kaevanduse töötajatele. Siberi külas on sündinud kirjanik Jüri Parijõgi, ajakirjanik Ulvar Käärt ja eesti vanimaks elanud inimene Ottilie-Armilde Tinnuri. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kalev Katus, Allan Puur, Asta Põldma, Luule Sakkeus. Rahvastiku ühtlusarvutatud sündmus- ja loendusstatistika. Lääne-Virumaa 1965–1990. Tallinn: Eesti Kõrgkoolidevaheline Demouuringute Keskus, 1996 "Heili Tarjan. Mis seob Siberit, Kundat ja Jüri Parijõge? Viru-Nigula Teataja. Eesti Elu, 20.11.2014". Originaali arhiivikoopia seisuga 2.04.2015. Vaadatud 26.03.2015. Margit-Mariann Koppel: "Elu Eesti Siberis" Kultuur ja Elu
Psycho Circus

""Psycho Circus"" on ansambli Kiss 1998. aasta album. "Psycho Circus" - 5:30 "Within" - 5:10 "I Pledge Allegiance to the State of Rock & Roll" - 3:32 "Into the Void" - 4:22 "We Are One" - 4:41 "You Wanted the Best" - 4:15 "Raise Your Glasses" - 4:14 "I Finally Found My Way" - 3:40 "Dreamin'" - 4:12 "Journey of 1,000 Years" - 4:47
Sonic Boom

""Sonic Boom"" on ansambli Kiss 2009. aasta album. "Modern Day Delilah" - 3:37 "Russian Roulette" - 4:32 "Never Enough" - 3:26 "Yes I Know (Nobody's Perfect)" - 3:02 "Stand" - 4:50 "Hot and Cold" - 3:36 "All for the Glory" - 3:49 "Danger Us" - 4:22 "I'm an Animal" - 3:47 "When Lightning Strikes" - 3:45 "Say Yeah" - 4:27
Monster (album)

""Monster"" on ansambli Kiss 2012. aasta album. "Hell or Hallelujah" - 4:07 "Wall of Sound" - 2:55 "Freak" - 3:35 "Back to the Stone Age" - 3:01 "Shout Mercy" - 4:04 "Long Way Down" - 3:51 "Eat Your Heart Out" - 4:06 "The Devil Is Me" - 3:40 "Outta This World" - 4:29 "All for the Love of Rock & Roll" - 3:21 "Take Me Down Below" - 3:24 "Last Chance" - 3:05
Ģigas

Ģigas (ka Ģigu ciems) on küla (mazciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda. Küla asub valla lõunaosas. Seda läbib maantee A11. Külas asuv Žubri talu elumaja on arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink]
Ģeistauti

Ģeistauti on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 14 meetri kõrgusel Leedu piiri lähistel. Külas kasvavad pärnad ümbermõõtudega 3,69 meetrit ja 3,58 meetrit, sanglepad ümbermõõtudega 2,92 meetrit, 3,01 meetrit, 2,92 meetrit ning 3,95 meetrit, saar ümbermõõduga 3,97 ja kõrgusega 22 meetrit ning künnapuu ümbermõõduga 5,4 ja kõrgusega 26 meetrit on looduskaitse all. Külas asuvad Ģeistauti muinaskalmed on arheoloogiamälestisena riikliku kaitse all. 2006. aastal elas külas umbkaudu 30 inimest. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. mai 2022. Vaadatud 29. detsembril 2020.