laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Silver Pramann

Silver Pramann (sündinud 28. veebruaril 1972 Tallinnas) on eesti pedagoog ja haridusjuht. Silver Pramann on lõpetanud 1990. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1995. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli. Tal on magistrikraad hariduse juhtimise alal ja ta on täiendanud end Humprey stipendiumi toel Washingtoni Ülikoolis. Silver Pramann on Tallinna Noorsootöö Keskuse looja ja oli aastatel 2000-2007 selle direktor. Seejärel oli ta Integratsiooni Sihtasutuses kultuuri ja noorsootöö üksuse juht ning Kultuuriministeeriumis nõunik. Aastatel 2013-2015 oli ta Tallinna Ülikooli Pedagoogilise Seminari direktor ja seejärel alates 2015. aasta sügisest kuni õppetöö lõppemiseni Tallinna Ülikooli Rakvere Kolledži direktor. Alates 2020. aasta sügisest on Silver Pramann Haridus- ja Noorteameti noortevaldkonna kvaliteedi ja arenguseire osakonna juhataja. TLÜ Pedagoogilise Seminari direktoriks sai Silver Pramann. Tallinna Ülikooli veebisait, 9. september 2013. Rannajõe, Maria-Elisa. Tallinna Noorsootöö keskuse uueks juhiks saab Riina Vaap. Eesti Päevaleht, 27. veebruar 2007. Kaljuvee, Kristel. Rakvere kolledž sai uue (ase)juhi. Virumaa Teataja, 22. august 2015.
Juan Ignacio Zoido

Juan Ignacio Zoido Álvarez (sündinud 21. jaanuaril 1957 Montellanos) on Hispaania jurist ja poliitik, ta kuulub Rahvaparteisse. Ta oli 4. novembrist 2016 kuni 1. juunini 2018 Hispaania siseminister. Ta sündis aastal 1957 Montellanos Sevilla provintsis, üles kasvas ta Fregenal de la Sierras Badajozi provintsis. Ta õppis õigusteadust algul Almería ülikoolis Almería provintsis Andaluusias, kuid lõpetas aastal 1979 Sevilla ülikooli Sevillas Andaluusias. 4. novembrist 2016 kuni 1. juunini 2018 oli ta Hispaania siseminister.
Diegeetiline heli

Diegeetiline heli (inglise keeles diegetic sound), ka tegelik heli (inglise keeles actual sound) on filmimuusikas heli, mille allikas on kaadris näha või mille allika olemasolu on järeldatav filmi maailmas ja filmi loos toimuva tegevuse põhjal. Diegeetiliste helide hulka kuuluvad kõik filmi maailma helid. Sõltuvalt heli tekitava objekti asukohast võib filmi maailmas asuv diegeetiline heli olla kas kaadrisisene (on screen) või kaadriväline (off screen). Diegeetiliste helide hulka kuuluvad näiteks filmi tegelaste hääled helid, mida tekitavad filmi maailmas olevad objektid otsene muusika (source music), mida tekitavad filmi looga samas filmi ruumis asuvad muusikainstrumendid või muusikat mängivad muud helitekitajad Filmimuusika mõiste 'diegeetiline' on seotud vana-kreeka mõistega diegees, mis tähendab "jutustatud lugu" (recounted story). Filmi diegees on võrdne filmi maailmaga, kus toimub filmi lugu. mittediegeetiline heli Diegetic sound. FilmSound.org. Learning Space dedicated to the Art and Analyses of Film Sound Design
Freestyle

Freestyle (ingl sõna-sõnalt 'vabastiil') võib tähendada järgmist: freestyle (muusikastiil) Freestyle, Rootsi ansambel "Freestyle", Lady Antebellumi singel, 2014 freestyle suusatamine ehk vigursuusatamine freestyle on vahel aga ka murdmaasuusatamise uisutehnika ehk vabastiil freestyle aeroobika freestyle slaalom on üks rulluisutamise võistlusalasid Freestyle BMX Freestyle Motocross ehk FMX Reebok Freestyle, naiste spordijalats Ford Freestyle, SUV Freestyle on Jakovlev Jak-141 NATO-koodnimi "Freestyler", ansambli Bomfunk MC's suurim hitt
Manufaktuuri tänav

Manufaktuuri tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosa Sitsi asumis. Tänav algab Kopli tänavalt ja lõpeb Sõle tänavaga ristumisel. Tänav on moodustatud endise Balti Puuvillavabriku territooriumile. Manufaktuuri tänav sai nime 5. mail 2010. Majad Manufaktuuri tänaval (Sitsi Õunaaia arendus), 31.03.2019 Majad Manufaktuuri tänaval (Sitsi Õunaaia arendus), 31.03.2019 Manufaktuuri tänav, 31.03.2019 Manufaktuuri tänava vana osa, 31.03.2019 Manufaktuuri tänava vana osa, 31.03.2019 Manufaktuuri tänava vana osa (vaade Balti Puuvillavabriku direktori elamule (1899)), 31.03.2019 Manufaktuuri tänava vana osa (Balti Puuvillavabriku tootmishoone peakorpus), 31.03.2019 Majad Manufaktuuri tänaval (Sitsi Õunaaia arendus), 14.10.2018 Manufaktuuri tänav Sõle tänava suunast (28.12.2017) Manufaktuuri tänava algus (12.07.2017), Kopli tn 26 // Manufaktuuri tn 4/1 Balti Puuvillavabrik Eesti Keele Instituut. "Tallinna tänavad linnaosade kaupa". Kohanimeandmebaas. Vaadatud 23.01.2018. Eesti Keele Instituut (05.01.2016). "Tallinna tänavanimed". Kohanimeandmebaas. Vaadatud 23.01.2018. Robert Nerman, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn: Tallinna Linnaplaneerimise Amet. Lk 281. ISBN 978-9949-33-215-1. RT IV, 24.05.2013, 21 Manufaktuuri kvartal (Hepsor) Põhja-Tallinna puuvillamanufaktuuri taaselustamine (KOKO Arhitektid) Sitsi Õunaaed
Mittediegeetiline heli

Mittediegeetiline heli (inglise keeles non-diegetic sound), ka kommenteeriv heli (inglise keeles commentary sound) on filmimuusikas heli, mille allikat pole ei kaadris näha ega selle olemasolu pole järeldatav ei filmi maailmas ega ka filmi loos toimuva tegevuse põhjal. Mitte-diegeetiline heli pärineb väljastpoolt filmi maailmas toimuvat filmi lugu. Diegeetilise ja mitte-diegeetilise heli erinevus sõltub meie kokkuleppest, kuidas me filme vaatame ja kuulame ning kuidas me filmidest aru saame. Tänu neile kokkulepetele me teame või aimame, et teatud helid on pärit filmi maailmas toimuvast filmi loost ning teised on pärit filmi maailmast ja loost väljastpoolt. Mängu diegeetilisi ja mittediegeetilisi helisid puudutavate kokkulepetega on võimalik kasutada näiteks määramatuse tunde (õudusfilm) tekitamiseks või publiku üllatamiseks (komöödia). Mittediegeetilise heli näideteks on: filmi loost kõrval seisva jutustaja kommentaar; heliefektid, mis on lisatud suurema dramaatilise efekti saavutamiseks; meeleolumuusika (mood music) Diegeetiline heli Non-diegetic sound. FilmSound.org. Learning Space dedicated to the Art and Analyses of Film Sound Design
Kõinastu vald

Kõinastu vald (saksa keeles Keinast) oli vald Saaremaal Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Maasi vallaga. Kõinastu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Kõinastu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kõrgepalu vald

Kõrgepalu vald (saksa keeles Hohenheide) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Tsooru vallaga. Kõrgepalu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Kõrgepalu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kõrvetaguse vald

Kõrvetaguse vald (saksa keeles Körwentack) oli vald Läänemaal Märjamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Vaimõisa vallaga. Kõrvetaguse vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Kõrvetaguse vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Küdema vald

Küdema vald (saksa keeles Kiddemetz) oli vald Saaremaal Mustjala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Mustjala vallaga. Küdema vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Küdema vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Laagna vald

Laagna vald (saksa keeles Lagena) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891. Peetri vald Laagna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Laagna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Lasila vald

Lasila vald (saksa keeles Lassila) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Saksi vallaga. Lasila vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Lasila vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Lasinurme vald

Lasinurme vald (saksa keeles Lasinorm) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti see vald Salla vallaga. Lasinurme vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Lasinurme vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Lauguta vald

Lauguta vald (ka Lõuguta vald; saksa keeles Laukota) oli vald Läänemaal Ridala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Sinalepa vallaga. Valla moodustamise ajal oli Lõugutas vaid neli meeshinge ja üks talu. Lauguta mõis Lauguta vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Lauguta vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Laupa vald

Laupa vald (saksa keeles Laupa) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Särevere vallaga. Laupa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Laupa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Lehetu vald

Lehetu vald (saksa keeles Lehhet) oli vald Harjumaal Nissi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Riisipere vallaga. Lehetu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Lehetu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Lehmja vald

Lehmja vald (saksa keeles Rosenhagen) oli vald Harjumaal Jüri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kurna vallaga. Lehmja vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Lehmja vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Linnape vald

Linnape vald (saksa keeles Linnapäh) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Ambla vallaga. Linnape vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Linnape vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Lokuta vald

Lokuta vald (saksa keeles Tecknal) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kolu vallaga. Lokuta vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Lokuta vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Andri Ševtšenko

Andri Mõkolajovõtš Ševtšenko (ukraina keeles Андрій Миколайович Шевченко; sündinud 29. septembril 1976 Kiievi oblastis Dvirkivštšõnas) on endine Ukraina jalgpallikoondise ründaja. Ukraina kangelane (2004). 2016. aastal sai ta Ukraina koondise peatreeneriks. Ševtšenko oli 9-aastane, kui Kiievi Dünamo treenerid teda märkasid. 1994 debüteeris ta 17-aastaselt klubi põhikoosseisus. Dünamos võitis ta viis korda Ukraina meistrivõistlused (1995–1999), kolm korda karikavõistlused (1996, 1998 ja 1999) ning kolm korda SRÜ karikavõistlused (1996–1998). Kahe eduka hooajaga Valeri Lobanovski juhtimisel Meistrite liigas sai Ševtsenko tuntuks. Eriti edukas oli 1998. aasta, mil Dünamo võitis FC Barcelona võõrsil 4:0 ja jõudis Meistrite liiga poolfinaali, kus jäi kahe mänguga 3:4 alla Müncheni Bayernile. AC Milan ostis ta 1999. aastal. Kohe esimesel hooajal tunnistati ta 24 väravaga Serie A parimaks väravalööjaks, olles läbi aegade esimene mitteitaallane, kes seda oma debüüthooajal suutnud. Klubis 8 hooaega mänginud Ševtšenko lõi 322 mängus 175 väravat. Milani rivistuses on ta tulnud Itaalia meistriks (2004), võitnud karika (2003) ja superkarika (2004), võitnud Meistrite liiga (2003) ja Euroopa superkarika (2003). 2004. aasta valiti ta Euroopa aasta jalgpalluriks. 2006–2008 ja 2009 mängis Ševtšenko Chelsea FC-s, lüües 75 mängus 22 väravat. Vahepealse aasta mängis Ševtšenko laenulepingu alusel taas Milanis. Chelseaga võitis Ševtšenko 2007 Inglismaa karikavõistlused ja liigakarika. 2009–2012 mängis Ševtšenko taas Kiievi Dünamos. Ševtšenko debüüt Ukraina rahvuskoondises oli 25. märtsil 1995 Horvaatia vastu. Esimese värava Ukraina kasuks lõi ta 1. mail 1996 sõprusmängus Türgi vastu, ehkki mäng ise kaotati 2:3. Koondises on mänginud 10. novembri 2009 seisuga 94 korda ja löönud 43 väravat, kuid üheski mängus pole ta löönud üle ühe värava. Kõige rohkem väravaid on ta löönud Armeenia (4) ja Poola (3) vastu. Ševtsenko mängis 2006. aasta MM-il, kus Ukraina jõudis veerandfinaali. UEFA Euro 2012 esimeses mängus Rootsi koondise vastu lõi Ševtšenko kaks väravat, mis tõid Ukrainale 2:1 võidu. Andri Ševtšenko oli tippsportlasena 183 cm pikk ja kaalus 73 kg. Ta on abielus USA modelli Kristen Pazikuga. Neil on kaks poega, 29. oktoobril 2004 sündinud Jordan, kes on saanud nime Michael Jordani järgi, ja 10. novembril 2006 sündinud Christian. Pere kodune keel on itaalia keel, sest Ševtšenko ei valda inglise keelt piisaval tasemel. Jordan Ševtšenko ristiisa on AC Milani omanik Silvio Berlusconi. "Endine Ukraina ründestaar nimetati koondise uueks peatreeneriks". ERR Sport. 15. juuli 2016. Vaadatud 21.07.2016 Info 2006 MM-il Andriy Shevchenko tribute site (inglise ja hispaania keeles)
Loobu vald

Loobu vald (saksa keeles Loop) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893. Loobu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Loobu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Lõhavere vald

Lõhavere vald (saksa keeles Lehowa) oli vald Viljandimaal Suure-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Sürgavere vallaga. Lõhavere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Lõhavere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Lõmala vald

Lõmala vald (ka Lömala vald[viide?]; saksa keeles Lemmalsnäse) oli vald Saaremaal Anseküla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Abruka vallaga. Lõmala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Lõmala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Lõo vald

Lõo vald (saksa keeles Leo) oli vald Saaremaal Anseküla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Abruka vallaga. Lõo vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Lõo vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Lõusa vald

Lõusa vald (saksa keeles Laus) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1869–1893 ja siis liideti see vald Avanduse vallaga. Lõusa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Lõusa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Lööne vald

Lööne vald (saksa keeles Köln) oli vald Saaremaal Valjala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kogula vallaga. Lööne vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Lööne vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Lümandu vald

Lümandu vald (saksa keeles Limmat) oli vald Läänemaal Märjamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1891 ja siis liideti see vald Vaimõisa vallaga. Lümandu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Lümandu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Mahtra vald

Mahtra vald (saksa keeles Machters) oli vald Harjumaal Juuru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Juuru vallaga. Mahtra vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Mahtra vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Maramaa vald

Maramaa vald (saksa keeles Marrama) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Raadi vallaga. Maramaa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Maramaa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Meedla vald

Meedla vald (saksa keeles Medel) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Loona vallaga. Meedla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Meedla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Metstaguse vald

Metstaguse vald (saksa keeles Metztacken) oli vald Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kuksema vallaga. Metstaguse vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Metstaguse vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Moe vald

Moe vald (saksa keeles Muddis) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Lehtse vallaga. Moe vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Moe vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Morna vald

Morna vald (saksa keeles Morne) oli vald Viljandimaal Paistu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1902 ja siis liideti see vald Õisu vallaga. Morna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Morna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Munalaskme vald

Munalaskme vald (saksa keeles Munnalas) oli vald Harjumaal Nissi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Riisipere vallaga. Munalaskme vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Munalaskme vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Tabivere vald

Tabivere vald oli vald Jõgeva maakonna lõunaosas Vooremaal. Eesti omavalitsuste haldusreformiga 2017. aastal liideti Tabivere vald Tartu vallaga Tartu maakonnas. Valla territooriumile jäid järvedest Saadjärve põhjaosa ning Elistvere, Kaiavere, Raigastvere ja Soitsjärv. Vallas asus Elistvere loomapark. Tabivere viimane vallavanem oli Tarmo Raudsepp. Vallas oli üks alevik ja 24 küla. Alevik: Tabivere Külad: Elistvere, Juula, Kaiavere, Kaitsemõisa, Kassema, Koogi, Kõduküla, Kõnnujõe, Kõrenduse, Kärksi, Lilu, Maarja-Magdaleena, Otslava, Pataste, Raigastvere, Reinu, Sepa, Sortsi, Tormi, Uhmardu, Vahi, Valgma, Voldi, Õvanurme. Tabivere valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. Tabivere vallavanem on olnud Viljar Õispuu, Kalev Raudsepp, Aare Aunap, Raul Rääsk, Riina Jääger, Kalmer Lain ja Tarmo Raudsepp. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Jõgeva maakonna Pajusi, Palamuse, Puurmanni, Põltsamaa, Tabivere ja Torma valla ning Põltsamaa linna, Järva maakonna Kabala ja Väätsa valla, Lääne maakonna Lihula alevi ning Ridala ja Taebla valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 12.12.1991)
Mustajõe vald

Mustajõe vald (saksa keeles Mustajöggi) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. Vald eksisteeris 1867–1924[viide?]. Mustajõe vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Mustajõe vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Mädapea vald

Mädapea vald (saksa keeles Mättapäh) oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Rakvere vallaga. Mädapea vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Mädapea vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Määri vald

Määri vald (saksa keeles Meiris) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti see vald Avanduse vallaga. Määri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Määri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Mõdriku vald

Mõdriku vald (saksa keeles Mödders) oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Rägavere vallaga. Mõdriku vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Mõdriku vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Mõigu vald

Mõigu vald (saksa keeles Moik) oli vald Harjumaal Jüri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kurna vallaga. Mõigu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Mõigu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Mõisamaa vald

Mõisamaa vald (saksa keeles Moisama) oli vald Läänemaal Märjamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Haimre vallaga. Mõisamaa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Mõisamaa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Mõisamaa vald (Simuna kihelkond)

Mõisamaa vald (saksa keeles Moisama) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1871–1893 ja siis liideti see vald Salla vallaga. Mõisamaa vald (Simuna kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Mõisamaa vald (Simuna kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Mõnnuste vald

Mõnnuste vald (saksa keeles Mönnust) oli vald Saaremaal Kärla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kärla vallaga. Mõnnuste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Mõnnuste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Mõtsu vald

Mõtsu vald (saksa keeles Metzeboe) oli vald Läänemaal Hanila kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Paadrema vallaga. Mõtsu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Mõtsu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Mündi vald

Mündi vald (saksa keeles Müntenhof) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Mäo vallaga. Mündi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Mündi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Port Louis

Port Louis on Mauritiuse pealinn India ookeani ääres. See on Mauritiuse suurim linn ja tähtsaim sadam ning Port Louis' ringkonna keskus. Linna pindala on 6,3 km², koos eeslinnadega 42,7 km². Elanike arv oli 147 688 (2003. aasta rahvaloendus). Mauritiuse halduskeskusena asutasid prantslased Port Louis' 1735. aastal. Sadam oli seal olnud juba alates 1638. aastast. Linn on nimetatud kuningas Louis XV auks. Port Louis' teater 1950. aastatel 2005 Aapravasi Ghat
Navesti vald

Navesti vald (saksa keeles Nawwast) oli vald Viljandimaal Suure-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899(?) ja arvatavasti siis liideti see vald Olustvere vallaga. Navesti vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Navesti vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Nurme vald

Nurme vald (saksa keeles Nurms) oli vald Harjumaal Nissi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Riisipere vallaga. Nurme vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Nurme vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Ohakvere vald

Ohakvere vald (saksa keeles Ahagfer) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891. Ohakvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Ohakvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Beaux-Arts

Beaux-Arts, Beaux Arts või Beaux arts on prantsuskeelne mõiste, mis vastab eesti keeles kaunitele kunstidele. Mõiste võib viidata järgmisele: Société nationale des beaux-arts, kahte prantsuse kunstnike rühmitust koondav Kaunite Kunstide Liit Académie des Beaux-Arts, kunstiinstitutsioon Prantsusmaal École des Beaux-Arts, kunstikoolid Prantsusmaal École nationale des beaux-arts de Lyon, Lyon École nationale supérieure des Beaux-Arts, Pariis Académie Royale des Beaux-Arts, kunstikool Belgias Beaux-Arts Institute of Design ehk BAID, arhitektuuri- ja kunstikool New Yorgis Beaux-Arts arhitektuur, uusbarokne arhitektuuristiil Palais des Beaux Arts, Beaux Arts Gallery, Briti moodsa kunsti muuseum Beaux Arts Trio, muusikagrupp Beaux Arts (Washington), väike asula Seattle'i suurlinnastus Kaunis kunst, populaarne maalikunsti stiil 19. ja 20. sajandi vahetusel, "kaunite kunstide" üldise mõiste kontseptsioon, mis tähendab kunsti kunsti pärast