laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pack (Steiermark)

Pack oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas. 2015. aastast on see Hirschegg-Packi valla osa. Pack asub Grazist läänes Packi sadula lähedal Steiermargi ja Kärnteni vahelise piiri ääres.
1992. aasta taliolümpiamängud

1992. aasta taliolümpiamängud olid XVI taliolümpiamängud, mis toimusid 8.–23. veebruarini 1992 Prantsusmaal Albertville'is. Olümpialinnaks kinnitati Albertville ROKi 91. istungul Lausanne'is 17. oktoobril 1986. Veel kandideerisid Anchorage (USA), Berchtesgaden (Saksamaa), Cortina d'Ampezzo (Itaalia), Falun (Rootsi), Lillehammer (Norra) ja Sofia (Bulgaaria). Otsustavas hääletusvoorus sai Albertville 51 häält Sofia 25 vastu. Need olid viimased taliolümpiamängud, mis toimusid suveolümpiamängudega samal aastal. Samuti olid need esimesed taliolümpiamängud, kus ka paraolümpiamängud peeti samas linnas. Võistluste patroon oli Prantsusmaa president François Mitterrand. Korralduskomitee COJO presidendid olid Michel Barnier ja Jean-Claude Killy. Olümpiamängudel osales 64 riiki 1810 sportlasega, neist 488 naist. Suurima võistkonna pani välja USA – 182 sportlast. Esimest korda osalesid Alžeeria, Bermuda, Brasiilia, Honduras, Horvaatia, Iirimaa, Sloveenia ja Svaasimaa. Esimest korda pärast 1964. aastat võistles Saksamaa ühendvõistkond. Eesti, Läti ja Leedu osalesid iseseisvate võistkondadega 56-aastase vaheaja järel. Endise Nõukogude Liidu vabariikide Venemaa, Ukraina, Valgevene, Kasahstani ja Usbekistani baasil moodustatud ühendvõistkond kandis SRÜ nime ja esines olümpialipu all. Esimest korda olid medalialad naiste laskesuusatamine, lühirajauisutamine ja vigursuusatamine. 16-aastasest Toni Nieminenist sai taliolümpiamängude kõigi aegade noorim olümpiavõitja. Ta sai suusahüpetes kaks kuld- ja ühe pronksmedali. Annelise Cobergerist (Uus-Meremaa) sai esimene lõunapoolkeralt pärit sportlane, kes on võitnud olümpiamedali (hõbemedali naiste slaalomis). Bobisõit Iluuisutamine Jäähoki Kahevõistlus Kelgutamine Kiiruisutamine Laskesuusatamine Lühirajauisutamine Mäesuusatamine Murdmaasuusatamine Suusahüpped Vigursuusatamine Sööstlaskumine (näidisala) Riikide paremusjärjestus 1992. aasta taliolümpiamängudel Eesti 1992. aasta taliolümpiamängudel
UTC+3:00

UTC+3:00 on ajavöönd, mis on 3 tundi ees maailmaajast UTC. Vööndis asuvad aasta läbi: Aafrikas:  Komoorid  Djibouti  Eritrea  Etioopia  Keenia  LAVile kuuluvad Prints Edwardi saared  Madagaskar  Prantsusmaale kuuluvad Bassas da India, Europa saar, Juan de Nova saar ja Mayotte  Somaalia  Tansaania  Uganda Aasias:  Bahrein  Iraak  Jeemen  Jordaania  Katar  Kuveit  Saudi Araabia  Süüria Euroopas:  Türgi  Valgevene  Venemaa Euroopa osa ja Venemaa poolt annekteeritud  Ukraina alad  Gruusia de jure osad  Abhaasia ja  Lõuna-Osseetia Suveajal asuvad selles vööndis: Euroopas: Bulgaaria Eesti Kreeka Küpros Põhja-Küpros Läti Leedu Moldova Transnistria Rumeenia Soome Ukraina  Suurbritanniale kuuluv Akrotiri ja Dhekelia Aasias:  Iisrael  Liibanon
UTC+2:00

UTC+2:00 on ajavöönd, mis on 2 tundi ees maailmaajast UTC. Vööndis asuvad aasta läbi: Aafrikas:  Botswana  Burundi  Egiptus  Kongo DV idaosa  LAV (välja arvatud Prints Edwardi saared)  Lesotho  Liibüa  Lõuna-Sudaan  Malawi  Mosambiik  Namiibia  Rwanda  Sudaan  Svaasimaa  Zimbabwe Euroopas:  Venemaa Kaliningradi oblast Talveajal asuvad selles vööndis ka: Euroopas (Ida-Euroopa aeg):  Bulgaaria  Eesti  Kreeka  Küpros sh Põhja-Küpros  Läti  Leedu  Moldova sh  Transnistria  Rumeenia  Soome  Ukraina  Suurbritanniale kuuluv Akrotiri ja Dhekelia Aasias:  Iisrael  Liibanon  Palestiina
UTC+1:00

UTC+1:00 on ajavöönd, mis on 1 tund ees maailmaajast UTC. Vööndis asuvad aasta läbi: Aafrikas:  Alžeeria  Angola  Benin  Ekvatoriaal-Guinea  Gabon  Kamerun  Kesk-Aafrika Vabariik  Kongo DV lääneosa  Kongo Vabariik  Lääne-Sahara  Maroko  Niger  Nigeeria  Tšaad  Tuneesia Kui ei ole suveaega asuvad selles vööndis ka: Euroopa riigid, kus kehtib Kesk-Euroopa aeg.
Oceani 11

Oceani 11 (Ocean's 11) on Lewis Milestone'i 1960. aasta põnevuskomöödia. Filmis mängivad teiste seas ka nn. Rat Pack - Frank Sinatra, Dean Martin, Sammy Davis noorem, Peter Lawford ja Joey Bishop. Film esilinatus Las Vegases 3. augustil 1960 ja mujal 10. augustil 1960. 2001. aastal tehti filmi põhjal uusversioon Oceani 11 – kõrged panused, millele tehti ka kaks järge - Oceani kaksteist (2004) ja Oceani kolmteist (2007). 11 USA jalaväe 82. langevarjurite diviisi (82nd Airborne Division) veterani Danny Oceani ja Jimmy Fosteri juhtimisel saavad kokku suureks plaaniks - röövida uusaastaööl viit Las Vegase kasiinot samaaegselt: Sahara, Riviera, Desert Inn, Sands ja Flamingo. Rööv on sõjaväelise täpsusega läbi planeeritud. Josh Howard läheb tööle prügiauto juhiks, teised lähevad sihtmärkideks olevatesse kasiinodesse mitmesugustele töödele. Elektripostidele on paigaldatud lõhkeseadelised ja kasiinode varuelektrisüsteemid on ümber kaabeldatud, et nad avaksid hoopis kasiinode varakambrid. Täpselt uusaastaöö keskööl lastakse elektripost õhku ning Las Vegas Strip jääb pimedusse, samal ajal kui kasiinodes töötavad Oceani jõugu liikmed hiilivad varakambritesse ja viskavad kogu saadud raha prügikastidesse. Howard prügiauto juhina korjab need autosse peale, pääsedes nii politsei teesulgudest läbi. Raha peidetakse linnast välja prügimäele ja rööv paistab olevat õnnestunud. Kuid kohe peale röövi sureb jõugu elektrik Tony Bergdorf keset Las Vegas Stripi südameinfarkti, mis äratab politsei kahtluse, kes hakkavad uurima, kas tema surm oli seotud suurrööviga. Endine gängster Duke Santos saab kokku kasiinode ülemustega ja lubab vaevatasu eest nende raha tagasi saada. Kuna rööv oli hästi kavandatud, kahtlustab ta algul maffiat, kuid ta põrandaalusted kontaktid ei ole asjaga seotud. Tema kihlatuks on aga Fosteri ema, proua Restes, kes mainib, et Forster ja Ocean teenisid koos armees ning on parasjagu Las Vegases. Saanud politseilt teada, et Bergdorf võitles koos Oceani ja Fosteriga samas üksuses, nuputab ta Fosteri ja Oceani plaani välja selleks ajaks, kui Bergdorfi surnukeha jõuab matusebüroose. Duke nõuab Oceanilt poole jõugu saagist, mispeale jõuk otsustab peita raha Bergdorfi kirstu, peale 10 000 dollari tema lese jaoks. Raha plaanitakse tagasi saada, kui kirst saabub San Franciscosse. Matusekorraldaja aga veenab Bergdorfi leske matma ta Vegasesse, mispeale Bergdorfi põrm tuhastatakse - koos kogu kirstu peidetud rahaga. Frank Sinatra - Danny Ocean Dean Martin - Sam Harmon Sammy Davis noorem - Josh Howard Peter Lawford - Jimmy Foster Joey Bishop - "Mushy" O'Connors Richard Conte - Tony Bergdorf Henry Silva - Roger Corneal Buddy Lester - Vince Massler Richard Benedict - George "Curly" Steffans Norman Fell - Peter Rheimer Clem Harvey - Louis Jackson Angie Dickinson - Beatrice Ocean Cesar Romero - Duke Santos Ilka Chase - proua Restes Jean Willes - Gracie Bergdorf
Orissaare Muusikakool

Orissaare Muusikakool on muusikakool Saare maakonnas Orissaares aadressil Kuivastu mnt 29. Kool tegutseb alates 1.septembrist 1990. Orissaare Muusikakooli veebisait
Longs Peak

Longs Peak (Arapaho keeles: Neníisótoyóú’u) on mägi Põhja-Ameerikas Kaljumäestiku Front Range'i mäeahelikus. Mäe kõrgus on 4346 meetrit ning see jääb Kaljumäestiku rahvuspargi territooriumile. Longs Peak on Boulderi maakonna ja rahvuspargi kõrgeim mäetipp. Mägi on nimetatud maadeavastaja Stephen Harriman Longi auks. Longs Peaki tippu jõudis 23. augustil 1868 esimesena John Wesley Powell. "Longs Peak". National Geodetic Survey. Vaadatud 1. jaanuaril 2023. "Longs Peak". USGS NGIS. Vaadatud 1. jaanuaril 2023.
Kruopiai (Barstyčiai vald)

Kruopiai (žemaidi Kroupē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas. Külla jäävad osaliselt Žemaitija rahvuspark ja Mikytai maastikukaitseala. Asula on nime saanud isikunime Kruopis järgi. Külas on Kruopiai kalmistu. Külas asub looduskaitsealune Pūkštė mägi, mis on Skuodase rajooni kõrgeim punkt (171,8 m). Jalamilt on selle kõrgus 15 meetrit. Ühe legendi kohaselt asus mäel Tadeusz Kościuszko ülestõusu ajal Poola ja Leedu vägede väljaõppelaager. Mäele oli püstitatud ka vahitorn, ent üks kõrge mänd varjas vaate sellele suunale, kust venelased lähenesid. Üllatusrünnaku käigus said kõik kaitsjad surma. Teise loo kohaselt oli mäel kindlus, mille komandant oli Pokštase-nimeline mees. Kindlust rünnanud vaenlased tapsid kõik selle kaitsjad. Külla jääb jalajälge meenutava lohuga kivi, mille kohta räägitakse, et selle jälje olevat jätnud laumė. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad, kellele on sinna püstitatud kaks mälestusmärki. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Skuodo rajono savivaldybė Pūkštės kalnas Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 126 lk.  Kruopiai (Barstyčiai vald) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Barstytaliai

Barstytaliai (žemaidi Barstītalē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas. Külla jäävad osaliselt Žemaitija rahvuspark ja Mikytai maastikukaitseala. Külas asub Barstytaliai soo. 35 ha suurune soo on üks selle piirkonna suuremaid. Seal elutsevate lindude vaatlemiseks on püstitatud viie meetri kõrune vaatetorn. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Barstytalių pelkė
Kainach bei Voitsberg

Kainach bei Voitsberg on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas. Kainach asub Grazist läänes. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Acadia rahvuspark

Acadia rahvuspark (Acadia National Park) on Ameerika Ühendriikide rahvuspark, mis asub Maine'i osariigi ranniku keskosas. Rahvuspark hõlmab umbes poolt Mount Deserti saarest, osa Isle au Hautist, Schoodici poolsaare tipu ning osa 16-st rannikul asuvast saarest. Rahvuspark kaitseb ranniku pinnavorme, loodust ja kultuuripärandit. Acadia rahvuspargi pindala on 198,6 ruutkilomeetrit. Acadia rahvuspark loodi 1916. aastal. "Acadia". National Park Service. Vaadatud 1. jaanuaril 2023.
Piekoszów

Piekoszów on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas, Piekoszówi valla halduskeskus. Piekoszów asub Kielce kesklinnast ligikaudu 11,5 km läänes. Küla on esmamainitud 1337. aastal. Piekoszów sai linnaõigused 1. jaanuaril 2023. Historia Gmina Piekoszów Będzie 15 nowych miast od 1 stycznia 2023 Związek Miast Polskich, 14. juuli 2022
Kaliningradi aeg

Kaliningradi aeg (lühend vene keeles МСК−1, ladina kirjas MSK-1) on vööndiaja UTC+2:00 nimetus, mida kasutatakse Venemaal Kaliningradi oblastis. Kaliningradi aeg on seega maailmaajast kaks tundi ees. Kaliningradi oblast läks Moskva ajalt vööndiaega UTC+2:00 üle 1989. aastal koos Eesti, Läti ja Leeduga. 29. märtsist 1992 kasutati suvepreioodil suveaega UTC+3:00. 2011. aastast oli Kaliningradi aeg aasta läbi UTC+3:00, 2014. aastast UTC+2:00. https://web.archive.org/web/20150527082421/http://www.consultant.ru/document/cons_doc_LAW_165942/
Archesi rahvuspark

Archesi rahvuspark (Arches National Park) on rahvuspark Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis. Rahvuspargis asub üle 2000 liivakivist loodusliku kaare, sealhulgas 16 meetrit kõrge Delicate Arch ning mitmed geoloogiliselt unikaalsed objektid. Park asub osariigi idaosas Colorado platool paiknevas kõrbes. Pargi pindala on 310 ruutkilomeetrit. "Arches National Park". National Park Service. Vaadatud 1. jaanuaril 2023.
Paparčiai (Barstyčiai vald)

Paparčiai (žemaidi Papartē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas. Külla jäävad osaliselt Žemaitija rahvuspark ja Paparčiai telmoloogiline kaitseala. Seal asuvad mitmed kaitsealused loodusmälestised - Balnase nimeline rändrahn, Paparčiai tamm, Paparčiai sanglepp ja Paparčiai hobukastan. Külas on Paparčiai kalmistu. Paparčiai hobukastan on Salantai hobukastani järel ümbermõõdult teine hobukastan Leedus. Puu kõrgus on 21 meetrit, ümbermõõt aga 4,75 meetrit. Varem oli puu kahe tüvega, ent üks on murdunud. Murdmiskohal on teises tüves õõnsus. Žemaitija rahvuspargi kaitsevööndis kasvav Paparčiai sanglepa kõrgus on 21,1 meetrit, ümbermõõt aga 4,75 meetrit. Paparčiai tamme ümbermõõt on 4,17 meetrit. Selle kohta teab kohalik rahvas rääkida, et ühel talutüdrukul olnud kord kaks kosilast. Tüdruk ei suutnud otsustada, kumbaga abielluda. Üks poistest kutsus siis teise kohtamisele ja varitses teda selle tamme taga püssiga. Ta lasi konkurendi maha ja abiellus seejärel õnnelikult tüdrukuga. Muinsuskaitse all on külas asuvad muinaskalmed. Kalmed ulatuvad ka linnamäele, mis on samuti muinsuskaitse all. Kolmas muinsuskaitsealune objekt on Paparčiai või Auškalnise mägi. Tegemist on endise linnamäega, mis hiljem hüljati, ja selle asemele rajati teine külas asunud linnus. Legendide kohaselt asunud mäe tipus kord veski, mille aga raevunud Perkūnas põlema süütas. Mäe lähistel Samauskaste pere hoovis seisab lohukivi, mis pärines sellelt mäelt. Seal seisab ka ruunidega kaetud Päikesekivi, mis võis ka sellelt mäelt pärineda. Pereliikmete mälestused siiski erinevad, teise versiooni kohaselt pärineb see Barstyčiai kiriku juurest, kolmanda järgi hoopis Seda kandist veskist. Külas asub Apaštose mägi, millel põlenud kord püha tuli. Sinna rajatud kirik, mis aga peagi maha põles. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Skuodo rajono savivaldybė Paparčių kaštonas Paparčių juodalksnis Paparčių azuolas Senkapis Piliakalnis II Paparčių kalnas vad. Auškalniu Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 136-137 lk. Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 137-138 lk.  Paparčiai (Barstyčiai vald) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Delicate Arch

Delicate Arch on 16 m kõrgune looduslik kaar, mis asub Ameerika Ühendriikides Archesi rahvuspargis. Kaar on rahvuspargi ja Utah' osariigi sümbol ning seda kujutatakse ka osariigis registreeritud autode numbrimärkidel. "Delicate Arch". National Park Service. Vaadatud 1. jaanuaril 2023.
Miękinia

Miękinia (saksa keeles Nimkau) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Środa Śląska maakonnas, Miękinia valla halduskeskus. Miękinia asub Środa Śląskast umbes 10,5 km idas ja Wrocławi kesklinnast ligikaudu 22 km lääneloodes. Küla on esmamainitud 1305. aastal. Kuni 1945. aastani oli küla Saksamaa koosseisus. Miękinia sai linnaõigused 1. jaanuaril 2023. Sołectwa Oficjalny serwis internetowy Gminy Miękinia Będzie 15 nowych miast od 1 stycznia 2023 Związek Miast Polskich, 14. juuli 2022
Gudaliai

Gudaliai on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas. Külla jäävad osaliselt Žemaitija rahvuspark ja Mikytai maastikukaitseala. Külas on kolm Gudaliai kalmistut. Külla jääb osaliselt muinsuskaitsealune Gudaliai hiiemägi (teine pool jääb Pūčkoriai külla). Kohalike lugude põhjal ohverdati seal erinevatele jumalatele, põhiliselt noori veiseid. Teine kohalike legendidega seotud paik on Kaukalnise küngas. Seal elanud muiste kolp, kes öösiti osadele möödakäijatele varandust pakkus, teistele aga laulis. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. https://www.geoportal.lt/map/ Skuodo rajono savivaldybė Gudalių kalnas, vad. Alkos, Aukos kalnu Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 121-122 lk.
Padegimė

Padegimė on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas. Külla jäävad osaliselt Žemaitija rahvuspark ja Paparčiai telmoloogiline kaitseala. Padegimė mõisa on esmamainitud 1598. aastal. Külas on kaks Padegimė kalmistut. Muinsuskaitse all on külas asuv hiiemägi. Sellel põlenud kord mäe põhjaküljel asuval kivil püha tuli. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Padegimė. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kl. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. // lk. 260 Skuodo rajono savivaldybė Kalnas vad. Alkos kalnu Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 135 lk.
Köflach

Köflach on väike linn (Stadtgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas, Stubalpe mäe jalamil. Linnal on Piberi külas asuv hobusekasvandus, mis varustab lipitsa tõugu hobustega kuulsat Hispaania ratsakooli Viinis. Traditsiooniliselt söekaevandamise poolest tuntud Köflach on aeglaselt muutumas tööstuslinnast teenindussektori keskuseks. Sellel on raudteeühendus Voitsbergiga. Peamised vaatamisväärsused on Lipizzanergestüt Piber (Piberi hobusekasvandus) oma kuulsate valgete lipitsa tõugu hobustega ja kuumaveekümbla Therme Nova, mida varustatakse mineraalveeallikast Piberis. Huviväärsuseks on ka kunsti- ja kultuurimaja, kus toimuvad näitused, peamiselt kohalike kunstnike omad. Köflachis on raudteepeatus, see on esimene jaam Köflachi ja Grazi vahelisel raudteel. Lähim Autobahn (kiirtee) on Süd Autobahn A2, lähimad ühenduspunktid on Modriach ja Mooskirchen. Olulisimad maanteed on B70 Packerbundesstraße, mis ühendab Köflachi Grazi ja Villachiga, ning B77 Gaberl Straße. Olulised tööstusettevõtted on klaasitootja Stölzle Oberglas ja turvatoolide tootja LEAR (eriti Magna Steyri jaoks). Giengen an der Brenz, Saksamaa, 1962. aastast Ferdinand Pamberger (1873–1956), maalikunstnik ja graafik Hannah Perschel (* 1940), kunstnik Stefanie Werger (*1951), muusik, kirjanik ja näitleja Leo Lukas (* 1959), kabareekunstnik ja kirjanik Hannah Scheucher (*1993), graafiline disainer Edmund Dittmer (*1956), veinisõber Hubert Eisner (1897–?), Austria nats Viktor Elser (1893–1979), rahvuspoliitik, volikogu rahvusnõunik (linnapea 1924–1934) Anton Lukesch (1912–2003) ja Karl Lukesch (1917–1991), misjonärid ja Lõuna-Ameerika uurijad Green Boots Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Krottendorf-Gaisfeld

Krottendorf-Gaisfeld on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas. Vald asub Grazist läänes. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Badlandsi rahvuspark

Badlandsi rahvuspark (Badlands National Park, lakota keeles: Makȟóšiča) on Ameerika Ühendriikide rahvuspark, mis asub Lõuna-Dakota edelaosas. Park kaitseb 982,4 ruutkilomeetrit järsult erodeerunud kaljukesi ja tippe ning USA suurimat inimtegevusest häirimata segarohupreeriat. Parki valitseb Riiklik Pargiteenistus ning rahvuspargi lõunaosa hallatakse koos Oglala Lakota hõimuga. Rahvuspark moodustati 4. märtsil 1929 riikliku mälestisena ning rahvuspargiks sai see 10. novembril 1978. Badlandsi rahvuspargis elab üks maailma ohustatumaid liike, mustjalg-tuhkur, keda alates 1990. aastatest on taasasustatud elama mitmetesse Ühendriikide rahvusparkidesse. "10 Things You Didn't Know About Badlands National Park". U.S DOI. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. jaanuar 2023. Vaadatud 1. jaanuaril 2023. "Black-footed Ferret: Rebounding in the Badlands". National Park Service. Vaadatud 1. jaanuaril 2023.
Ligist

Ligist on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas. Ligist asub Lääne-Steiermargi eelmäestikus. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Biscayne'i rahvuspark

Biscayne'i rahvuspark (Biscayne National Park) on Ameerika Ühendriikide rahvuspark, mis asub Florida osariigis Miami-Dade'i maakonnas. Park säilitab Biscayne'i lahte ja selle avamere tõkkerahusid. 95 protsenti pargi pindalast on vesi ja lahe kaldal asub ulatuslik mangroovimets. Pargi pindala on 700 ruutkilomeetrit ja see hõlmab pargi suurimat saart Elliott Key, mis on moodustunud kivistunud korallrahust. Pargi avamereosa hõlmab Florida Korallrahu põhjapoolseimat piirkonda, mis on üks maailma suurimaid korallrahusid. Biscayne'i rahvuspark kaitseb nelja erinevat ökosüsteemi: kaldaäärne mangroovisoo, Biscayne'i lahe madalad veed, lubjakivist koralle ja avamerel asuvat Florida Korallrahu. Mandri ja saare servade kaldasood pakuvad kasvukohta kaladele, molluskitele ja koorikloomadele. Pargis võib vaadelda kuutteist ohustatud liiki. Biscayne'is elab ka väike ohustatud ameerika krokodillide populatsioon ja mõned ameerika alligaatorid. "Offering The Best In Eco-Education Adventures". Biscayne National Park Institute. Vaadatud 1. jaanuaril 2023. "Ecosystems". National Park Service. Vaadatud 1. jaanuaril 2023.
Maria Lankowitz

Maria Lankowitz on väike turulinn (Marktgemeinde), Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas Köflachi lähedal, Stubalpe mäe jalamil. Maria Lankowitzi on ürikutes esmamainitud 1415. aastal. 15. sajandist pärit kirik on Mariazelli järel olulisim Steiermargi palverännukoht. Mägikarjamaadel, kus suviti karjatatakse lipitsa tõugu hobuseid Viinis asuvale Hispaania ratsakoolile, on suusarajad ja murdmaasuusarajad. Endistest söekaevandustest on saanud järv ja golfiväljak. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Bodzanów

Bodzanów on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Płocki maakonnas Bodzanówi vallas. Bodzanów asub Płockist umbes 23 km idas ja Varssavi kesklinnast ligikaudu 72 km lääneloodes. Bodzanów sai linnaõigused 1351. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. Bodzanów sai linnaõigused tagasi 1. jaanuaril 2023. Bodzanów po ponad 150 latach znów będzie miastem infoPłockTV, 29. detsember 2022 Będzie 15 nowych miast od 1 stycznia 2023 Związek Miast Polskich, 14. juuli 2022
Kultuurpuistu

Kultuurpuistu on külvatud või istutatud puistu. Kultuurpuistu erinevus tavalisest metsast seisneb selles, et kui tavaline mets on hakanud kasvama looduslikult ja sealt võib leida erinevat liiki puid, siis kultuurpuistu on inimese rajatud ja tavaliselt kasvab seal ainult üks puuliik. Kultuurpuistu eesmärk on saada metsast kvaliteetset puitu toodete valmistamiseks ja madalama kvaliteediga puitu energiatootmiseks. Kultuurpuistuid kasutatakse puidu ja mittepuiduliste metsasaaduste tootmiseks. Sellist metsa kasutatakse aktiivselt puhkuseks, samuti marjade ja seente korjamiseks. Lisaks puidu ja puitkiu tootmisele pakuvad kultuurpuistud muid ökosüsteemile kasulikke teenuseid, sealhulgas seovad nad süsinikku, toodavad puhast vett, reguleerivad hüdroloogilist tsüklit, ühendavad mosaiikset maastikku elurikkuse säilitamiseks ja leevendavad kõrbestumist. Inimesed on puude istutamisega tegelenud pikka aega. Juba vanad kreeklased ja roomlased tegelesid puude istutamisega. Näiteks tõid roomlased Inglismaa alale mitmeid õuna- ja pähklipuu liike, kuid suurem istutamine puidu tootmiseks algas alles 17. sajandil. 20. sajandi jooksul on saanud küpseks üks põlvkond männimetsi, poolteist põlvkonda kuusemetsi ja kaks põlvkonda lehtpuumetsi. Mets saaks hakkama ka, inimese abita, aga kuna vabalt kasvav puukooslus ei anna majanduslikku tulu piisavalt, sekkub inimene, et saada rohkem tulu. metsanduse mõisted "Metsanduslikudmõisted". Taxatio. Vaadatud 01.01.2023. "Forest types: Plantation vs natural, and softwood vs hardwood" (PDF). Forestlearning. Vaadatud 01.01.2023. "Enamik meie lemmikmetsi on kultuurpuistud". Eramets. Vaadatud 01.01.2023. "Forest Plantations". Sciencedirect. Vaadatud 01.01.2023. "Ecosystem Goodsand Services from Plantation Forests" (PDF). Cifor. Vaadatud 01.01.2023. "The history of tree planting". Conservationhandbooks. Originaali arhiivikoopia seisuga 1.01.2023. Vaadatud 01.01.2023.