laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hanstedt (Uelzen)

Hanstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 55,31 km². 31. detsembril 2017 elas seal 885 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Himbergen

Himbergen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 39,46 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1701 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.himbergen.de
Jelmstorf

Jelmstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 13,71 km². 31. detsembril 2017 elas seal 770 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Natendorf

Natendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 34,44 km². 31. detsembril 2017 elas seal 741 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.natendorf.de
Römstedt

Römstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 18,97 km². 31. detsembril 2017 elas seal 783 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Schwienau

Schwienau on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 31,27 km². 31. detsembril 2017 elas seal 709 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Weste

Weste on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 25,27 km². 31. detsembril 2017 elas seal 965 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Wriedel

Wriedel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 104,15 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2398 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.wriedel.de
Oetzen

Oetzen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 30,7 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1163 inimest. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Rätzlingen

Rätzlingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 8,47 km². 31. detsembril 2017 elas seal 475 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Rosche

Rosche on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 71,74 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2034 inimest. Vald asub umbes 13 km Uelzenist idas. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Stoetze

Stoetze on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 39,05 km². 31. detsembril 2017 elas seal 583 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Suhlendorf

Suhlendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 61,04 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2456 inimest. Valda kuuluvad Molbathi, Nestau, Groß ja Kleine Ellenbergi külad. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.suhlendorf.de
Järveküla (Saaremaa)

Järveküla küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas. Eesti külade loend Järveküla järv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jaapani perekonnanimede loend

Siin on loetletud jaapanipäraseid perekonnanimesid
Eimke

Eimke on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 82,83 km². 31. detsembril 2017 elas seal 822 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.eimke.de
Gerdau

Gerdau on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 37,97 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1424 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.gerdau.de
Arvajheer

Arvajheer on linn Mongoolias, Övörhangaj aimaki keskus. Arvajheer asub Hangai eelmäestikus 1813 meetri kõrgusel merepinnast. Kesklinn Administratsiooni hoone Teatrihoone Park Arvaikheer mongolia-trips.com
Suderburg

Suderburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 129,48 km². 31. detsembril 2017 elas seal 4602 inimest. Vald asub umbes 11 km Uelzenist edelas. Valda kuuluvad peale Suderburgi veel järgmised külad: Bahnsen, Böddenstedt, Hamerstorf, Hösseringen, Holxen ja Räber. Sutherburgi on esmamainitud 1004. aastal. 1847. aastal avati raudteeliin Celle – Uelzen – Lüneburg – Harburg – Wilhelmsburg ja 1850. aastal avati Suderburgi raudteejaam ning seda laiendati 1859. aastal. 1957. aastal liideti Suderburgiga Graulingeni, Oldendorf I ja Suderburgi külad. Sophus Schmidt (1792–1841), Hannoveri vabadusvõitleja, kohtutäitur Bleckedes ja maaomanik Suderburgis Heinrich Christoph Wilhelm Hillmer (1831–1916), ehitusmeister Karl Hillmer (1869–1944), Wiesenbauschule direktor Carsten Kadach (1964–), endine FIFA assistent Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.suderburg.de
Kalma

Kalma küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ulaangom

Ulaangom on linn Mongoolias, Uvsi aimaki keskus. Ulaangom on asutatud 1686. aastal, klooster rajati 1871. aastal. Ulaangom Mongolia Guide
Laari keel

Laari keel (laari keeles اَچُمی atšomi) on iraani keelte Lääne-Iraani rühma kuuluv keel, mida räägitakse Iraanis Farsi provintsis. Laari keel on pärsia keele lähedane sugulaskeel, mida sageli loetakse pärsia keele murdeks. Laari keelt kirjutatakse mugandatud araabia kirjas. https://www.ethnologue.com/language/lrl http://www.language-archives.org/language/lrl
Mustafa Džemiljev

Mustafa Abduldžemiljoglu Džemiljev (Kõrõmoglu) (krimmitatari keeles Mustafa Abdülcemil oğlu Cemilev (Qırımoğlu); ukraina keeles Мустафа Джемілєв; sündinud 13. novembril 1943 Mižrittšjas Krimmi ANSV-s Vene NFSV-s) on Ukraina poliitik, krimmitatarlaste rahvusliku liikumise juhte, inimõigusaktivist, endine dissident ja poliitvang. 18. mail 1944 küüditati tema pere koos teiste krimmitatarlastega Krimmist Usbeki NSV-sse. 1962. aastal astus Taškendi maaparanduse instituuti, kust ta 1965. aastal eksmatrikuleeriti poliitilistel põhjustel. Ajavahemikus 1966–1986 korduvalt istunud vangilaagrites (kokku 15 aastat). Pärast Ukraina iseseisvumist 1991. aastal lülitus poliitilisse ellu. Aastatel 1991–2013 oli Krimmitatari Rahva Medžlisi esimees. Alates 1998. aastast on Ülemraada liige ja 2014. aastast Ukraina presidendi volinik krimmitatari rahva asjades. 2013. aastal Ülemraadas toimunud arutelus armeenlaste genotsiidi tunnistamise seaduse eelnõu üle esines Džemiljev selle kriitikaga. 1996 – Konyas Konya provintsis asuva Selçuki Ülikooli audoktor 1998 – Nanseni pagulaste auhind 2001 – Vürst Jaroslav Targa V järgu orden 2003 – Vürst Jaroslav Targa IV järgu orden 2005 – Victor Gollanczi auhind 2011 – Auhind Õigluse Valgus 2014 – Vabariigi orden (Türgi) 2014 – Çanakkales Çanakkale provintsis asuva Çanakkale 18. Märtsi Ülikooli audoktor 2014 – Bursas asuva Bursa Uludagi Ülikooli audoktor 2015 – Leedu orden Teenete eest Leedu ees 2016 – Vilniuses asuva Mykolo Romerio Ülikooli audoktor 2018 – Vabaduse orden 2023 – Ukraina kangelane В Раде началась борьба вокруг геноцида армян. vesti-ukr.com Мустафа Джемілєв гість програми "Кисельов. Авторське". Intervjuu Jevgeni Kisseljovile. YouTube, 9. oktoober 2018 (vene keeles)
Kareda (Saaremaa)

Kareda küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Helmholtzi võrrand

Helmholtzi võrrand on Hermann von Helmholtzi järgi nimetatud lineaarne osatuletistega diferentsiaalvõrrand kujul: ( ∇ 2 + k 2 ) A = 0 , {\displaystyle (\nabla ^{2}+k^{2})A=0,} kus ∇ 2 {\displaystyle \nabla ^{2}} on Laplace'i operaator, k {\displaystyle k} on lainearv ja A {\displaystyle A} on amplituud. Helmholtzi võrrand kerkib esile füüsikalisi nähtusi kirjeldavatates aja- ja ruumimuutujaid sisaldavates osatuletistega diferentsiaalvõrrandite lahendamisel. Näiteks eeldades igas ruumipunktis lihtharmoonilisi võnkumisi esitab Helmholtzi võrrand lainevõrrandi ajast sõltumatul kujul ja seeläbi võimaldab lihtsustada lainelevi nähtuse analüüsi keskendudes vaid normaalvõnkevormide ruumimuutlikkuse analüüsile. Näiteks vaadeldes lainevõrrandit kujul: ( ∇ 2 − 1 c 2 ∂ 2 ∂ t 2 ) u ( r , t ) = 0. {\displaystyle \left(\nabla ^{2}-{\frac {1}{c^{2}}}{\frac {\partial ^{2}}{\partial t^{2}}}\right)u(\mathbf {r} ,t)=0.} Eeldades lihtharmoonilisi võnkumisi on lahendis u ( r , t ) {\displaystyle u(\mathbf {r} ,t)} aja ja ruumimuutujud eraldatavad: u ( r , t ) = A ( r ) T ( t ) . {\displaystyle u(\mathbf {r} ,t)=A(\mathbf {r} )T(t).} Asendades viimase algsesse lainevõrrandisse saame muutujad eraldada: ∇ 2 A A = 1 c 2 T d 2 T d t 2 . {\displaystyle {\frac {\nabla ^{2}A}{A}}={\frac {1}{c^{2}T}}{\frac {d^{2}T}{dt^{2}}}.} Muutujate eraldamise võtte kohaselt leidub antud harilikule diferentsiaalvõrrandile lahend siis ja ainult siis, kui võrrandi mõlemad pooled võrduvad konstandiga. Valides konstandiks − k 2 {\displaystyle -k^{2}} saame ∇ 2 A A = − k 2 {\displaystyle {\frac {\nabla ^{2}A}{A}}=-k^{2}} ja 1 c 2 T d 2 T d t 2 = − k 2 . {\displaystyle {\frac {1}{c^{2}T}}{\frac {d^{2}T}{dt^{2}}}=-k^{2}.} Korrutades esimest eraldatud muutujatega diferentsiaalvõrrandit A-ga saame Helmholtzi võrrandi: ∇ 2 A + k 2 A = ( ∇ 2 + k 2 ) A = 0. {\displaystyle \nabla ^{2}A+k^{2}A=(\nabla ^{2}+k^{2})A=0.} Oma seotuse tõttu lainevõrrandiga kerkib Helmholtzi võrrand esile paljudes erinevates füüsika valdkondades nagu elektromagnetism, seismoloogia ja akustika. Laplace'i operaator
Kavandi

Kavandi küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas. Järveküla järv Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sinu Mets

Sinu Mets on kord kvartalis ilmuv perioodiline väljaanne, metsaomanikele mõeldud õppeleht. Sinu Metsa väljaandja on SA Erametsakeskus. Esimene Sinu Metsa number ilmus 2003. aastal. Neli esimest numbrit ilmusid ajavahemikul 2003–2006 mitteperioodiliselt ajalehena, mida andis välja MTÜ Tähevalgus. Perioodiliselt ilmub alates 5. numbrist, mis ilmus 16. novembril 2006. Aastatel 2006–2010 ilmus A4-formaadis 16-leheküljelise vihikuna, alates 2011. aastast on 36-leheküljeline. Seoses mahu suurenemisega jaotati sisu nelja suuremasse rubriiki: näpunäited ja teave metsaomanikele; uudised ja teave jahimeestele; kirjutised metsakooslusest; teated ja ametlik informatsioon. 2008. aastal ilmus Sinu Metsa 48-leheküljeline erinumber linnas elavatele metsaomanikele. 2016. aasta 26. oktoobril ilmus Sinu Metsa tavaformaadis erinumber vene keeles. Sinu Metsa numbrite kokkupaneku on SA Erametsakeskus tellinud riigihanke korras ajalehetoimetustelt ja väljaanne ilmub vastava ajalehe vahel. Kõige pikemalt on Sinu Mets ilmunud Maalehe vahel. Alates 2015. aastast (kaasa arvatud 2019. aasta) on Sinu Mets ilmunud Postimehe vahel. Osa tiraažist jääb SA Erametsakeskusele, kus väljaannet levitatakse tasuta kohapeal ja erametsaomanike metsaühistute kaudu. Sinu Mets on loetav ka elektrooniliselt. Õppeleht Sinu Mets Erametsakeskus
Uhnaagijn Hürelsüh

Uhnaagijn Hürelsüh (mongoli keeles Ухнаагийн Хүрэлсүх; sündinud 14. juunil 1968 Ulaanbaatar) on Mongoolia poliitik (Mongoolia Rahvapartei), aastast 2021 riigi president. Uhnaagijn Hürelsüh lõpetas 1989. aastal Mongoolia Sõjalise Kõrgkooli ja 1994. aastal Riigihalduse ja Juhtimise Instituudi. Juristidiplomi sai ta Mongoolia Riiklik Ülikoolist 2000. aastal. 1989–1990 teenis ta Mongoolia Rahvaarmees poliittöötajana. 1987. aastal astus ta Mongoolia Rahvarevolutsioonilisse Parteisse. 1991–1994 töötas ta Mongoolia Rahvarevolutsioonilise Partei Keskkomitees. 1994–1996 ja 1999–2000 oli ta Mongoolia Rahvarevolutsioonilise Partei parlamendifraktsiooni nõunik. 1997–2005 oli ta Mongoolia Rahvarevolutsioonilise Partei noorteorganisatsiooni juht. Aastatel 2000–2004 kuulus ta Mongoolia Rahvarevolutsioonilise Partei juhtkonda ja 2008–2013 oli partei peasekretär. Tema initsiatiivil nimetati Mongoolia Rahvarevolutsiooniline Partei 2010. aasta novembris ümber Mongoolia Rahvaparteiks. 2000–2008 oli ta Mongoolia parlamendi liige ja samaaegselt 2004–2006 eriolukordade minister ja 2006–2008 inspektsiooniminister. 2012–2014 oli ta jälle parlamendi liige. 2014–2017 oli ta Mongoolia peaministri asetäitja. 4. oktoobrist 2017 kuni 27. jaanuarini 2021 oli ta Mongoolia peaminister. 21. novembrist 2017 kuni 25. juunini 2021 oli ta Mongoolia Rahvapartei Keskkomitee esimees. Alates 25. juunist 2021 on Uhnaagijn Hürelsüh Mongoolia president. Ухнаагийн Хурэлсух : Премьер-министр Монголии ТАСС. Энциклопедия Countries Me-My rulers.org china.org.cn/world/Off_the_Wire/2021-06/25/content_77588133.htm Newly-elected Mongolian president stresses national unity China.org.cn, 25. juuni 2021
Tomáš Petříček

Tomáš Petříček (sündinud 27. septembril 1981 Rokycanys) on Tšehhi poliitik (Tšehhi Sotsiaaldemokraatlik Partei). 2004. aastal sai ta Prahas Karli ülikoolis bakalaureusekraadi politoloogia ja rahvusvaheliste suhete alal ning 2006. aastal samas magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal. 2009. aastal sai ta Brüsselis Rahvusvaheliste ja Strateegiliste Uuringute Keskuses (CERIS) magistrikraadi riigijuhtimise ja arengupoliitika alal ning 2010. aastal Warwicki Ülikoolis magistrikraadi rahvusvahelise poliitilise ökonoomia alal. Doktorikraadi sai ta Karli ülikoolis 2014. aastal rahvusvaheliste suhete alal. Aastatel 2012–2014 töötas ta mittekoosseisulise õppejõuna Karli ülikoolis. 2014–2017 töötas ta Euroopa Parlamendis nõunikuna. 2017. aasta maist kuni detsembrini töötas ta töö- ja sotsiaalministri asetäitjana. 2018. aasta jaanuarist kuni juulini oli ta Euroopa Parlamendi nõunik. 2018. aasta augustist oktoobrini oli ta Tšehhi välisministri asetäitja. Alates 16. oktoobrist 2018 kuni 12. aprillini 2021 oli Tomáš Petříček Tšehhi välisminister. Tomáš Petříček Government of the Czech Republic Czech Republic. Ministries, etc. rulers.org
Ideri Ülikool

Ideri Ülikool (mongoli keeles Идэр дээд сургууль) on eraülikool Ulaanbaataris Mongoolias. Ideri Ülikool on asutatud 1995. aastal. Ider University UniRank Ideri Ülikooli koduleht
Codex Regius

Codex Regius (islandi keeles Konungsbók; tõlkes 'Kuningaraamat'), arhiivitähistusega GKS 2365 4º (Gammel Kongelig Samling), on keskaegne Islandi manuskript (koodeks), milles on kirjas "Vanema Edda" moodustavad 29 vanapõhjakeelset poeemi. Codex Regiuse päritolust ja varasest ajaloost on väga vähe teada, kuid arvatakse, et see kirjutati 1270. aasta paiku. On teada, et 1643. aastaks oli see Lõuna-Islandil asuva Skálholti piiskopi Brynjólfur Sveinssoni valduses, kes saatis selle 1662. aastal sünnipäevakingina Taani kuningas Frederik III-le. Mõnede teadlaste arvates on võimalik, et manuskripti saatis Brynjólfurile Islandi poeet Hallgrímur Pétursson. Seejärel hoiti seda pikka aega Kopenhaagenis asuvas Taani Kuninglikus Raamatukogus. 21. aprillil 1971 saadeti koodeks tagasi Islandile, kus seda hoitakse Reykjavíkis asuvas Árni Magnússoni instituudis. Kuna õhutransporti ei peetud piisavalt turvaliseks, toimetati manuskript Islandile laevaga, mida saatis sõjaväeline eskort. Orchard 2013, lk 10. McTurk 2008, lk 83. Dodds 2014, lk 12. Dodds, Jeramy (tõlk.; 2014). The Poetic Edda. Coach House Books. ISBN 9781770563858 McTurk, Rory (2008). A Companion to Old Norse-Icelandic Literature and Culture. John Wiley & Sons. ISBN 9781405137386 Orchard, Andy (tõlk.; 2013). The Elder Edda. Penguin UK. ISBN 9780141393735 Laule kaugest minevikust. Ajaleht Raamat nr 34
Kuninguste

Kuninguste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas. Aastatel 1977–1997 oli Kuninguste liidetud Tagavere külaga. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Kuningate haud Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kuninguste. Eesti kohanimeraamat, vaadatud 31.10.2019.
Mongoolia Rahvusvaheline Ülikool

Mongoolia Rahvusvaheline Ülikool (mongoli keeles Монгол олон улсын дээд сургууль, inglise keeles Mongolia International University) on eraülikool Ulaanbaataris Mongoolias. Mongoolia Rahvusvaheline Ülikool on asutatud 2002. aastal. Õppetöö toimub inglise keeles. Mongolia International University UniRank
Arthur Wellesley (täpsustus)

Arthur Wellesley võib viitada järgnevatele inimestele: Arthur Wellesley, 1. Wellingtoni hertsog (1769–1852), inglise-iiri väejuht ja riigimees Arthur Wellesley, 2. Wellingtoni hertsog (1807–1884), briti sõjaväelane ja aadlik Arthur Wellesley, 4. Wellingtoni hertsog (1849–1934), briti sõjaväelane ja aadlik Arthur Wellesley, 5. Wellingtoni hertsog (1876–1941), briti sõjaväelane ja aadlik Arthur Wellesley, Douro markii (born 1978), 8. Wellingtoni hertsogi pojapoeg Arthur Wellesley Hughes (1870–1950), tuntud ka kui Arthur Wellesley, kanada muusik ja helilooja
Klot (täpsustus)

Klot on mitme aadlisuguvõsa nimi: Klot a. d. H. Heydenfeld (Lazdona kihelkonnas asunud Sarkaņi mõisa järgi), baltisaksa aadlisuguvõsa Klot (Pommeri aadlisuguvõsa) Klot von Kobbenrode, Vestfaali aadlisuguvõsa Klot von Nateln, Vestfaali ministeriaalisuguvõsa Clodt von Jürgensburg
Vechta kreis

Vechta on kreis (Landkreis) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Sellega külgnevad (põhjast ja päripäeva) Oldenburgi, Diepholzi, Osnabrücki ja Cloppenburgi kreis. Kreisi pindala on 813 km². 31. detsembril 2017 elas seal 140 540 inimest. Koos Cloppenburgi naaberkreisiga on kreis tugevalt katoliiklik peamiselt luterlikus piirkonnas, olles nii üks Saksamaa kõige konservatiivsemaid piirkondi. Liidupäeva valimistel moodustab kreis koos Cloppenburgi kreisiga Cloppenburg-Vechta valimisringkonna, mis on traditsiooniliselt olnud CDU tugevaimaks valimisringkonnaks. 13. sajandil omandas piirkonna Münsteri piiskop ja sellest sai osa tema vaimulikust riigist. Kui Saksamaa vaimulikud riigid 1803. aastal kaotati, anti Vechta Oldenburgile, kuigi vaimulikult kuulus see endiselt Münsterisse. Sellest tulenevalt kasutatakse piirkonna jaoks ka nime Oldenburger Münsterland (koos Cloppenburgi kreisiga). Praegune kreis loodi 1945. aastal ja sellest sai osa äsjaloodud Alam-Saksi liidumaast. Maastik on üldiselt tasane. Ainult lõuna pool on Damme linna lähedal mäeahel, mida kutsutakse Damme mäed (Dammer Berge). Dümmeri järve läänekallas koos külgnevate soodega on samuti kreisi osa. GeoNames https://www1.nls.niedersachsen.de/statistik/ Kreisi veebileht
Elupaigatüüp

Loodusdirektiivi elupaigatüüp ühendab omadustelt sarnaseid elupaiku, mille säilitamist peetakse Euroopa Liidus oluliseks, nende kaitseks on moodustatud Natura 2000 alad. Elupaigatüübid on loetletud Loodusdirektiivi I lisas; iga Euroopa Liidu liikmesriik, sealhulgas Eesti, on koostanud tema territooriumil esinevate elupaigatüüpide kirjeldused. I lisas olevate elupaigatüüpide rühmad on järgmised: Rannikud ja soolakud Ranniku- ja sisemaaluited Mageveekogud Parasvöötme nõmmed ja võserikud Jäiklehised võserikud Looduslikud ja poollooduslikud rohumaad Soode elupaigad Paljandid ja koopad Metsade elupaigad. Igas elupaigatüüpide rühmas on allrühmad ja neisse liigutavad elupaigatüübid. Igale elupaigatüübile on antud originaalne numbriline kood, paljude koodide juures on lisaks tärn (näiteks *1150 Rannikulõukad). Tärniga tähistatakse esmatähtsaid elupaigatüüpe, mida kõik liikmesriigid peavad säilitama seal, kus nad esinevad. Loodusdirektiivi elupaigad inventeeritakse ja nende seisundit seiratakse perioodiliselt (2013–2018 andmeid töödeldakse). Jaanus Paal. "Loodusdirektiivi elupaigatüüpide käsiraamat" (PDF). 2000. Paal, Jaanus (2007). Loodusdirektiivi elupaigatüüpide käsiraamat. Tallinn: Auratrükk. "Inventuurijuhendid". "Maastike ja elupaikade seire". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. aprill 2017. "Reporting under Article 17 of the Habitats Directive (period 2007-2012)". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. aprill 2019.