laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alšejevski rajoon

Alšejevski rajoon (Älşäy rajoon) on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Rajevski. Rajoonis on 20 külaasundust, kus on kokku 104 asulat. 2015. aastal oli rajooni elanike arv 39 880, neist 39,3% baškiirid, 32,4% tatarlased, 22,7% venelased, 2,5% ukrainlased ja 1,6% tšuvašid. Rajoonis asub eestlaste asutatud Linda küla. Q126709394  Alšejevski rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Alšejevski rajooni koduleht
Askino rajoon

Askino rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Askino. Rajoonis on 15 külaasundust, kus on kokku 74 asulat. 2015. aastal oli rajooni elanike arv 19 343. 2010. aasta seisuga olid elanikest 68,9% baškiirid, 19,4% tatarlased ja 10,6% venelased. Q126683534  Askino rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Libesti

Libesti on vedel aine, mida kasutatakse seksuaalvahekorra ajal. Seda määritakse genitaalidele, et vähendada suguelundite hõõrdumist omavahel. Tavaliselt eritub sugulise erutuse ajal suguelunditest loomulikku libestit. Osadel inimestel ei eritu seda piisavalt või puudub libesti eritumine täiesti. Sisaldab enamjaolt vett ja glütseriini. Libiseb hästi ja ei kahjusta kondoome ja mänguasju. Kuivab ja imendub. Väga palju ei kasutata, sest need võivad põhjustada ärritust suguelunditel ja tekitada plekke. Kasutatakse enamjaolt massaažiks. Kallimad, libisevad hästi ja ei lahustu vees. Neid on mitmesuguseid. Libestiteemaline veebileht
Uri Rosenthal

Uriël Rosenthal (sündinud 19. juulil 1945 Montreux's) on Hollandi poliitik (Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest). Ta oli 14. oktoobrist 2010 kuni 5. novembrini 2012 Hollandi välisminister. Ta sündis aastal 1945 Hollandi juudi põgenike perekonnas (kes aastal 1942 põgenesid Prantsusmaa kaudu Šveitsi) Montreux's (asub Riviera-Pays-d'Enhaut' ringkonnas Vaud' kantonis, Genfi järve ääres Šveitsis). Õige pea pärast Uri sündimist naasis perekond Hollandisse. Ta lõpetas Haagis lütseumi ja Amsterdami Ülikooli poliitteaduste alal, kus ta omandas sotsiaalteaduste bakalaureuse ja aastal 1970 sotsiaalteaduste magistri kraadi. Aastal 1978 kaitses ta Rotterdami Erasmuse Ülikoolis sotsiaalteaduste alal filosoofiadoktori väitekirja. Ta oli aastast 1980 Rotterdami Erasmuse Ülikooli poliitteaduste ja avaliku halduse professor ning aastatel 1987–2011 avaliku halduse professor Leideni Ülikoolis.
Araneus angulatus

Araneus angulatus, rahvapärase nimetusega Kõpu must, on Euroopa ja ühtlasi Eesti üks suuremad ämblikke. Kõpu must on nime saanud Kõpu poolsaare järgi, kus teda esineb Eestis kõige arvukamalt. Ta eelistab avaraid männimetsi ja pehmet kliimat, sellepärast esineb teda kõige arvukamalt Lõuna-Euroopas. Mõnikümmend aastat tagasi oli Kõpu must Eestis väga haruldane, nüüd esineb teda rohkem. Kõpu musta kehapikkus ulatub 2 sentimeetrini, koos jalgadega 5–7 sentimeetrini. Araneus angulatus andmebaasis eElurikkus Urmas Tartes. "Kõpu must koob Eesti maal võrku" Õhtuleht, 10. august 2002
Grassmanni seadus

Grassmanni seadus on reeglipära vanakreeka ja sanskriti keeles, mis sätestab, et kui aspireeritud konsonandile järgneb silbialguline aspireeritud konsonant, kaotab esimene neist oma aspiratsiooni. Seadus on nime saanud Hermann Grassmanni järgi, kes selle 1863. aastal sõnastas. Sarnast nähtust kirjeldas sanskriti osas juba Pāṇini. Näiteid vanakreeka keelest: /tʰú-ɔː/ θύω 'ma ohverdan' → /e-tú-tʰɛː/ ἐτύθη '(see) ohverdati' /tʰrík-s/ θρίξ 'juus' → /tríkʰ-es/ τρίχες 'juuksed' /tʰáp-sai/ θάψαι 'matma' (aorist) → /tʰápt-ein/ θάπτειν 'matma' (preesens) /tápʰ-os/ τάφος 'haud' → /tapʰ-ɛ́ː/ ταφή 'matus' Reduplikatsiooni puhul, mille abil kreeka ja sanskriti keeles moodustatakse perfekti vormid, jääb reduplitseeritud silbi konsonant Grassmanni seaduse järgi aspireerimata, kui tüve alguskonsonant on aspireeritud. Näiteks /pʰu-ɔː/ φύω 'ma kasvan' → /pe-pʰuː-ka/ πέφυκα 'ma olen kasvanud'. N. E. Collinge, The Laws of Indo-European. Amsterdam: John Benjamins, 1985. ISBN 0-915027-75-5.
Albaania lipp

Albaania lipp on Albaania Vabariigi ametlik lipp. Riigi- ja rahvuslipu praegune kuju võeti ametlikult kasutusele 7. aprillil 1992, see on punasel põhjal must kahe peaga kotkas. Must kotkas on Albaania ametlik sümbol. Kahe peaga kotkas pärineb Bütsantsist. Seda kasutas Albaania rahvuskangelane Skanderbeg oma pitserina. Kotka kahepealisust tõlgendatakse Põhja- ja Lõuna-Albaania ühendamise sümbolina. Kui Albaania sai 1912 iseseisvaks, võeti see kasutusele riigilipuna. Albaania Kuningriigi ajal oli lipul kotka kohal "Skanderbegi kiiver". Kui 1946 Albaania kuulutati rahvavabariigiks, asendati see kollase servaga punase tähega, mis eemaldati 1989. Albaania Rahvavabariigi lipp 1946-1992 Albaania vapp Albaania lipu kujud läbi ajaloo Albaania lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Malle Hunt

Malle Hunt (sündinud 17. mail 1960 Tallinnas) on eesti merendusterminoloog. 1978 lõpetas ta Maardu Keskkooli ja 1985 Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna eesti keele ja kirjanduse erialal. Aastatel 1978–1994 töötas ta Eesti Keele Instituudis arvutuslingvistika sektoris. Aastatel 1994–2014 oli ta Veeteede Ameti teatmeteoste talituse juhataja. Juunist 2014 on ta Veeteede Ameti keelekonsultant. Aastast 1998 on ta Merekeele nõukoja liige ja Veeteede Ameti kontaktisik. Alates 2009. aastast on ta Mereviki toimetaja ja administraator. Navigatsioonimärgid Eesti vetes. List of Lights. Estonia 1995-2010 (töörühma juht ja keeletoimetaja) Eesti lootsiraamat. Tallinn: Veeteede Amet, 2003 (töörühma juht ja keeletoimetaja) Sailing Directions for Estonian Waters. Tallinn: Veeteede Amet, 2004 (töörühma juht) Eesti lootsiraamat. Tallinn: Veeteede Amet, 2007 (töörühma juht ja keeletoimetaja) Inglise-eesti meresõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2008 (töörühma liige) Malle Hunt Merevikis (vaadatud 16.02.2016) Malle Hunt Merevikis
Jarno Habicht

Jarno Habicht (sündinud 24. aprillil 1976 Tartus) on eesti tervishoiuametnik ja rahvaterviseteadlane. 1994. aastal lõpetas ta Gustav Adolfi Gümnaasiumi. 2000. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. 2010. aastal kaitses Tartu Ülikoolis meditsiinidoktori kraadi väitekirjaga "Health care utilisation in Estonia: socioeconomic determinants and financial burden of out-of-pocket payments". Aastatel 2001–2003 töötas ta Eesti Haigekassa tervishoiu spetsialistina. Aastatel 2003–2011 oli ta Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Eesti esinduse juht, aastatel 2011–2015 WHO esindaja Moldovas, 2015. aastast WHO esindaja Kõrgõzstanis. 2016. aastal avaldas ta soovi hakata juhtima Põhja-Eesti Regionaalhaiglat. 2011 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk Tema isa on kirjanik ja tõlkija Juhan Habicht. "Gustav Adolfi Gümnaasiumi ajaloomuuseum. Vilistlased 1994". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. aprill 2015. Vaadatud 16. veebruaril 2016. "Tartu Ülikooli lõpetajate tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. veebruar 2014. Vaadatud 16. veebruaril 2016. Tartu Ülikool. Jarno Habichti doktoritöö "Health care utilisation in Estonia: socioeconomic determinants and financial burden of out-of-pocket payments" kaitsmine[alaline kõdulink] Riigikogu Toimetised. Autoritest Diplomaatia. Jarno Habicht "PERHi juhiks kandideerivad veel Agris Peedu ja Jarno Habicht?". Med24. 27.10.2016. Vaadatud 14.03.2017. Eesti Vabariigi teenetemärgid. Jarno Habicht
Lenina

Lenina, vanasti Раманаў või Раманава (Ramanaŭ, Ramanava) on agrolinnake ja endine alev Valgevenes Mahiloŭ oblastis Horki rajoonis, Lenina külanõukogu halduskeskus. Asula asub Horki linnast 17 kilomeetri kaugusel. Lenina asub Miareja jõe kaldal merepinnast 206 meetri kõrgusel. Asulas on keskkool, muusikakool, kultuurimaja ja raamatukogu. Asula on nime saanud Vladimir Lenini järgi. Vaatamisväärsuseks on Teises maailmasõjas langenute memoriaalkompleks. Asulat on esimest korda mainitud aastal 1523. Aastal 1529 läks see Ostrogskite valdusse ja neilt abielu kaudu edasi Radziwillidele. Administratiivselt kuulus see Viciebski vojevoodkonda ja Orša maakonda. Aastal 1647 sai Ramanavast alev, kus oli 56 maja. Alevis asusid toona kõrts, viinavabrik, õigeusu kirik ja veski. XVII sajandil rajati alevisse vallikraavide ja muldvalliga ümbritsetud puidust kindlus. Kindluses asusid elumaja, staarostkonna haldushoone, pagaritöökoda ja vangla. Kindluse värava ees asus majandushoov, millel paiknesid kahekorruseline varakamber, kelder, aidad ja tallid. Kindluse juurde kuulusid veel pruulikoda, rehi ja söökla. Kindluse ees asus turuplats, mille ääres asus ka aastal 1759 valminud katoliku kirik. Poola jagamisel läks alev aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu ja Orša maakonda. Aastast 1772 hakkas alev kuuluma Dandukov-Korsakovidele. Aastaks 1880 oli alevis avatud postijaam. Seal asusid õigeusu kirik ja juutide palvemaja, alevis asusid ka vesiveski ja viinavabrik. Aastal 1897 peeti seal neli korda aastas laata. XX sajandi alguses oli Ramanavas üle tuhande elaniku. Aastal 1918 muudetui alevi nimi Leninaks. Aastal 1924 läks Lenina Valgevene NSV koosseisu, kus sellest sai küla. Enne Teist maailmasõda oli Leninas 335 elanikku. Saksa okupatsiooniväed tapsid 186 sealset elanikku ja septembris 1943 põletasid maha kõik küla majad.. Sama aasta oktoobris toimus küla all lahing, kus osalesid ühel pool Saksamaa, teisel poolel aga Poola, Prantsusmaa ja Nõukogude Liidu relvajõud. Aastal 1960 sai Leninast kohaliku sovhoosi keskasula. Aastal 1968 avati külas seal toimunud lahingu mälestuseks memoriaalkompleks. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. august 2018. Vaadatud 16. veebruaril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Т. 6. Кн. 2: Усвея — Яшын; Дадатак / Беларус. Энцыкл.; Рэдкал.: Г. П. Пашкоў (галоўны рэд.) і інш.; Маст. Э. Э. Жакевіч. — Мн.: БелЭн, 2003. — 616 lk. http://dir.icm.edu.pl/pl/Slownik_geograficzny/Tom_IX/730 http://db.narb.by/search/2508 Mälestused saksa okupatsiooni ajast
Arhangelskoje rajoon

Arhangelskoje rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Arhangelskoje. Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 71 asulat. 2015. aastal oli rajooni elanike arv 17 801. 2010. aasta seisuga olid elanikest 45,4% baškiirid, 38,5% venelased, 1,6% tatarlased ja 2,4% tšuvašid. Q126683534  Arhangelskoje rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Arhangelskoje rajooni koduleht
Aurgazinski rajoon

Aurgazinski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Tolbazõ. Rajoonis on 21 külaasundust, kus on kokku 137 asulat. 2015. aastal oli rajooni elanike arv 34 141. 2010. aasta seisuga olid elanikest 42,2% tatarlased, 29,3% tšuvašid, 18,9% baškiirid, 6,4% venelased, 1,2% ukrainlased ja 1% mordvalased. Q126683534  Aurgazinski rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Aurgazinski rajooni koduleht
Utšalõ rajoon

Utšalõ rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Utšalõ. Rajoonis on 1 linna-asundus ja 18 külaasundust, kus on kokku 88 asulat. 2015. aastal oli rajooni elanike arv 71 963. 2010. aasta seisuga olid elanikest 64,3% baškiirid, 18,2% venelased ja 15,9% tatarlased. Численность населения муниципальных образований Республики Башкортостан  Utšalõ rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Utšalõ rajooni koduleht
Tuimazõ rajoon

Tuimazõ rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Tuimazõ. Rajoonis on 1 linna-asundus ja 18 külaasundust, kus on kokku 114 asulat. 2010. aastal oli rajooni elanikest 38,5% tatarlased 33,7% baškiirid, 22,8% venelased, 1,5% tšuvašid ja 1,5% marid. Venemaa 2010. aasta rahvaloendus  Tuimazõ rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tuimazõ rajooni koduleht
Eesti Rahvuslik Konservatiivne Liit

Eesti Rahvuslik Konservatiivne Liit oli rahvuslaste ühendus. Selle aktiivsemad liikmed olid Martin Helme, Henn Põlluaas, Aivar Koitla ja Sten-Hans Vihmar.
Inger Kraav

Inger Kraav (neiuna Inger Koemets; sündinud 21. juunil 1941) on eesti kasvatusteadlane. 1964. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia eriala. 1965–1970 õppis TRÜ pedagoogika eriala aspirantuuris. 1984. aastal kaitses Tartu Riiklikus Ülikoolis pedagoogikateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Особенности состава учащихся и их личностных взаимоотношений в классах с углубленным изучением отдельных предметов" (juhendaja Heino Liimets). Aastatel 1963–1965 töötas ta Nõo Keskkoolis õpetajana. 1966-1970 TRÜ aspirantuur, 1970-1972 TRÜ nooremteadur. Aastatel 1973–1984 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli pedagoogika osakonna vanemõpetaja, 1985–2011 dotsent, 2011. aastast emeriitdotsent. Ta on olnud ka Ühiskondliku Pedagoogika Uurimise Instituudi isiksuse arengu sektsiooni juhataja ja hiljem ÜPUI nõukogu esimees. Tema uurimisvaldkonnad on olnud lapse areng, kodukasvatus ja kasvatusväärtused ning laste sotsiaalne tõrjutus ja sotsiaalne integratsioon. Tema juhendamisel on kaitstud neli doktoritööd. Tema isa oli kasvatusteadlane Enn Koemets (1911–1973) ja ema rahvaluuleteadlane Aino Koemets (Luiga) (1912-2004), vanaisa Georg Eduard Luiga oli ajakirjanik ja Päevalehe peatoimetaja. Abikaasa Endel Kraav õpetaja (Nõo RG). Lapsed: Mihkel Kraav on ajaloolane ja andmesidespetsialist, Siiri-Liisi Kraav on kasvatusteadlane (TÜ) ja PhD (Kuopio Ülikool, Soome), Ester Jääskeläinen (Kraav) on arst, onko-günekoloog. Õde Mai-Mirjam Alla oli sünnitusabiarst (Tallinna Keskhaigla) (1937-2006) ja õemees Madis Alla (1941–1989) füüsik, õepoeg Hendrik Alla on ajakirjanik. 2007 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2006 Tartu Ülikooli medal 2011 Tartu Ülikooli aumärk Eesti Teadusinfosüsteem. Inger Kraav E-kataloog ESTER. Краав, Ингер. Особенности состава учащихся и их личностных взаимоотношений в классах с углубленным изучением отдельных предметов. Диссертация на соискание ученой степени кандидата педагогических наук. Тарту: Тартуский государственный университет, 1984 "Tartu Ülikool. TÜ nõukogu valis kolm uut professorit ja nimetas emeriitdotsendi". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2021. Vaadatud 17. veebruaril 2016. "Tartu Ülikool. Sotsiaal- ja haridusteaduskonna emeriitdotsendid". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2016. Vaadatud 17. veebruaril 2016. Päewalehe Luiga. Tallinn: Tallinna Raamatutrükikoda. 2021. Eesti Vabariigi teenetemärgid. Inger Kraav "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tartu Ülikooli pedagoogika osakonna dotsent Inger Kraav (fotograaf Terje Lepp)
Helgi Aart

Helgi Aart (kuni 1958 Helgi Kruume; 13. aprill 1935 Kullamaa vald Läänemaal – 27. oktoober 2021) oli eesti loomaarst, loomaarstiteadlane ja loomakaitsja. Ta lõpetas 1953. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning 1958. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna. Ta lõpetas samal ajal kaugõppes ka Tartu Riikliku Ülikooli saksa filoloogina. Ta kaitses Eesti Põllumajanduse Akadeemias 1984. aastal väitekirja "Эпизоотологические особенности заболевании эстонских пород крупного рогатого скота энзоотическим лейкозом и совершенствование мероприятий по борьбе с болезнью" (Eesti veisetõugude ensootilisse leukoosi haigestumise episotoloogilised iseärasused ja haiguse tõrjemeetmete täiustamine) ning sai veterinaariakandidaadi kraadi. Ta töötas aastatel 1958–1963 õpetajana Peru koolis Märjamaa rajoonis ning aastatel 1958–1963 Haapsalus veterinaarlaboratooriumis ja toiduainetekontrolljaama juhatajana. Ta töötas aastatel 1969–1991 Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna õppejõuna. Alates 1991. aastast töötas ta era-loomaarstina. 1990 Eesti Akadeemiline Loomakaitse Ühingu asutajaliige ja selle esimene president 2000 "Aart, Helgi". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A – Ki. Tallinn 2000. Lk 20–21 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Zeaksantiin

Zeaksantiin on ksantofüllide rühma kuuluv oranžikas-kollane värvipigment, toiduvärvina E161h. Zeaksantiini keemiline valem on C40H56O2. Zeaksantiinil ja luteiinil on ühesugune keemiline valem – nad on isomeerid, kuid mitte stereoisomeerid. Zeaksantiini esineb munarebus, maisis, saialilleõites, apelsinides, virsikutes jm. Toiduainetööstuses kasutatakse zeaksantiini toiduvärvina või lisaainena ning seda toodetakse looduslikust materjalist või sünteesitakse keemiliselt. ZEAXANTHIN – Chemical and Technical Assessment (CTA), © FAO 2004 (PDF)
Triin Sinissaar

Triin Sinissaar (sündinud 27. oktoobril 1975 Moskvas) on eesti dramaturg ja tõlkija. Lõpetanud 1997. aastal Tartu Ülikooli prantsuse filoloogia erialal. 2004 Evelyn Waugh' romaani "Tagasi Bridesheadi" dramatiseering "Sebastian" 2006 "Genoom" (koos Jaanus Rohumaaga) 2013 "Valmisolek on kõik" (osa 4x10 minutilisest lavastusest) Triin Sinissaar on kirjutanud näidendid "Elisabethi lugu", "Kohtume sealpool pilvi" ja "Soolaev". "Vaimud ja hinged" (Alan Baker; 2000) "Sinihabe" (Kurt Vonnegut; 2001) "Ülestõusmispäev" (Brendan DuBois; 2002) "Minu oivaline lahutus" (Geraldine Aron) "Kinnimüüritud tuba. Kuulsaid jutte: hirmu, õudust ja põnevust." (Novellivalimik: Ambrose Bierce, Daniel Defoe, William Edmonstoune Aytoun, Walter Scott, Washington Irving, Honoré de Balzac, John Galt, Gerald Griffin, Nathaniel Hawthorne, Samuel Warren, James Hogg, Prosper Mérimée, Herbert Jenkins, Théophile Gautier, Catherine Crowe, Charles Dickens, Sheridan Le Fanu, Norman MacLeod, Wilkie Collins, Amelia B. Edwards, J. S. Fletcher, Tundmatu autor). Koostanud ja järelsõna Kalle Kurg. Tallinn, kirjastus Ilo 2009 ISBN 9789985578957 Samuti on Triin Sinissaar koostanud mitu prantsuse-eesti sõnastikku. 1999 Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse ergutuspreemia ("Me kohtume sealpool pilvi") 2001 Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse III preemia ("Elisabethi lugu")
Deadpool (film)

"Deadpool" on 2016. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide mängufilm antikangelasest Deadpoolist. Peategelast kehastab Ryan Reynolds.
Květa Pacovská

Květa Pacovská (28. juuli 1928 Praha – 6. veebruar 2023) oli tšehhi kunstnik ja paljude lasteraamatute illustreerija. 1992 Hans Christian Anderseni lastekirjanduspreemia Květa Pacovská, Eesti Ekspress, 12. oktoober 2007
Saruman

Saruman ehk Saruman Valge (hiljem Saruman Mitmevärviline) on väljamõeldud tegelane (võlur) J. R. R. Tolkieni raamatutriloogiast "Sõrmuste Isand". Samuti on teda mainitud raamatus "Kääbik ehk Sinna ja tagasi". Istar, Raudlinna võlur. Saruman oli võlurite vennaskonna istarite juht, kes tuli Keskmaale umbes Kolmanda Ajastu 1000. aastal. Surematutel Maadel oli ta nimi Curumo ja ta oli sepp Aulë maia. Keskmaale ilmudes kandis ta valgeid rõivaid, tal olid läikivmustad juuksed ning ta rääkis ühtaegu targa ja kauni häälega. Haldjad kutsusid teda Curuníriks ehk Kavalaks Meheks ning ta rändas Keskmaal ringi, otsides võimalusi Musta Isanda võitmiseks. Ajapikku tärkas temas uhkus ja võimuiha. 2759. aastal sai Saruman enda kätte Orthanci torni võtmed ning ta asus Raudlinna, kuhu koondas valge käega musta lipu alla suure orkide, poolorkide, uruk-haide ja nõgilaste armee. Ta takerdus Sõrmuste Isanda punutud võrku ja muutus algul enesegi teadmata tema teenriks. Kuid Sõrmuse Sõjas hävitati Sarumani vägi põhjalikult nii Raudlinna rünnanud Entide kui Sarvelinna lahingus tema armee purustanud rohirrimite käe läbi. Lõpuks murdis Gandalf pooleks tema saua, hävitades nõnda tema maagilised võimed. Sarumani langus oli nii suur, et ta püüdis saada pisikestki kättemaksu Maakonnas. Selle haleda katse surusid maha vaprad kääbikud ning lõpuks tappis võluri tema jäägituim tallaalune Gríma Ussikeel. Raamatus kujutatakse Sarumani võimsa võlurina, kes on võlurite Valge Nõukogu juht. Sõrmuste Isanda filmides kehastab Sarumani Christopher Lee.
Narva 6. Kool

Narva 6. Kool on põhikool Narvas aadressil Kerese 22 endise Narva Peetri kooli hoones. Kooli õppekeel on vene keel. Alates 31. juulist 1959 kuni 1. septembrini 2001 tegutses kool Narva 6. Keskkoolina, 1. septembrini 2014 tegutses kool gümnaasiumina ja 1. septembrini 2015 asus hoones aadressil Kreenholmi 25. 2015/16. õppeaastast liideti kool Narva Peetri kooliga. Vjatšeslav Požlakov Svetlana Kolpakova (...–2007) Tereza Filippova (direktori kohusetäitja) Jekterina Golubtsova Jelizaveta Tšertova (direktori kohusetäitja) Narva 6.kool (vaadatud 06.06.2020) Kooli andmed EHISes Väikegümnaasiumid kaovad ajalukku Õpetajate leht 30.04.2015 Narva kool boikoteerib uut direktorit Delfi, 21.03.2007 (vaadatud 06.06.2020) Kooli koduleht
Tahukas (ansambel)

Tahukas oli 1970. aastatel Viljandi kultuurimaja juures tegutsenud ansambel. Ansamblis mängisid tolleaegsed Viljandi koolide õpilased, kellest hiljem kujunesid tuntud muusikud, sealhulgas Aarne Saluveer ja Neeme Punder. Üllar Priks. Roosa maja hiilgeaeg: kümneid biitbände ja saalikaupa andunud fänne. Sakala, 26. september 2015 Eesti ansamblite andmebaas. Tahukas Tahukas (1976). Veis linnas
Tšišmõ rajoon

Tšišmõ rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Tšišmõ. Rajoonis on 1 linna-asundus ja 15 külaasundust, kus on kokku 104 asulat. 2010. aastal oli rajooni elanikest 55% tatarlased, 20,2% venelased, 18,7% baškiirid, 2,5% ukrainlased ja 1,5% mordvalased. Venemaa 2010. aasta rahvaloendus  Tšišmõ rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tšišmõ rajooni koduleht
Baimaki rajoon

Baimaki rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Baimak. Rajoonis on 22 külaasundust, kus on kokku 92 asulat. 2010. aastal oli rajooni elanikest 83,3% baškiirid, 11,9% venelased ja 3,5% tatarlased. Venemaa 2010. aasta rahvaloendus Q69499838  Baimaki rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Baimaki rajooni koduleht
Duvani rajoon

Duvani rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Mesjagutovo. Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 47 asulat. 2010. aastal oli rajooni elanikest 63,9% venelased, 20,4% baškiirid, 12,8% tatarlased ja 1,6% mordvalased. Q126687602  Duvani rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Duvani rajooni koduleht