laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kolmas Maailm

Kolmas Maailm (ka enamusmaailm) on mõiste, mille all mõeldakse enamikku Aasia, Aafrika ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere riike, millest paljud olid 20. sajandi keskpaigani kolooniad. Tänapäeval on need riigid madalama industrialiseerimisastmega ning elustandardiga kui Esimese Maailma riigid. Algul kandis mõiste Kolmas Maailm positiivset ideed, et majanduslikult võivad need riigid areneda erinevalt Esimesest ja Teisest Maailmast. Hiljem on aga mõiste omandanud negatiivse tähenduse ning seda on seostatud kehvade elamistingimuste, suurte sotsiaalsete kontrastide, majandusliku stagnatsiooni ja poliitilise ebastabiilsusega. Samas on uute tööstusriikide tekkimine ja samal ajal paljude riikide vaesumine või stagnatsioon muutnud mõiste Kolmas Maailm mõttekuse küsitavaks, sest see on liiga laiaulatuslik (sellest ka mõnikord kasutatud sünonüüm "enamusmaailma"). Mõiste võttis kasutusele prantsuse demograaf Alfred Sauvy (1898–1990). Edaspidi hakati Kolmandaks Maailmaks nimetama eelkõige neid riike, mis 1961. aastal ühinesid Mitteühinemisliikumiseks ja end ida-lääne vastasseisust distantseerisid. Prantsuse koloonias Martinique'is sündinud poliitik ja psühhiaater Frantz Fanon (1925–1961) tegeles kogu elu rassismi ja kolonialismi ületamise teemadega. Teoses “Selle maailma neetud” võrdsustas ta Kolmanda Maailma allasurutud, vähearenenud maailmaga. Sellest alates kinnistus see majanduslikult vähearenenud riikide nimetus kõnekeeles. Esimene Maailm Teine Maailm Neljas Maailm Vähimarenenud riigid Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 22.08.2012)
Rahumäe tee

"Rahumäe tänav" suunab siia. Karksi-Nuia tänava kohta vaata artiklit Rahumäe tänav (Karksi-Nuia). Rahumäe tee on tänav Tallinnas Kristiine ja Nõmme linnaosas. Tänav algab A. H. Tammsaare teelt ja suundub lõunasse, kulgeb läbi Rahumäe kalmistu, teeb kaks käänakut ning lõpeb Raudtee tänaval. Rahumäe tee ristub Tuisu, Elektroni, Energia, Tervise, Piiri tänavaga. Rahumäe tee 2 asus autoremonditöökoda Rahumäe tee 4a asub, 1995. aastast Vahipataljoni hoone. Rahumäe tee 4b asub Välisluureameti hoone. Nõukogude ajal paiknes Järve piirkonnas Rahumäe tee ääres NSV Liidu piirivalve 106.Tallinna piirivalvesalga piirivalve staap. Rahumäe tee 6 endise NSV Liidu Siseministeeriumi, Eesti NSV Siseministeeriumi operatiivalluvuses olnud NSV Liidu Siseministeeriumi Sisevägede 357. konvoipolgu s/o 7519 ja Sisekaitse Operatiivrügemendi asukohas, Rahumäe tee 6/1 tegutsesid Põhja Prefektuuri Lõuna politseijaoskond, Kristiine konstaablijaoskond ja tänapäeval Põhja prefektuuri Lääne-Harju politseijaoskond. Rahumäe tee 5 asub Tallinna uus juudi kalmistu. Rahumäe tee 8a asub Rahumäe kalmistu. Enne 1940. aastat, mil Nõmme oli eraldi linn, kandis tänav nime Rahumäe tänav. Rahumäe - A. H. Tammsaare tee ristmik Liinibussid 23 ja 61 ja Energia tänav 2 ja 1, Rahumäe tee ääres Rahumäe-Tervise tänava ristmik Rahumäe-Tervise ristmik Alfredi pubi, Rahumäe tee 25 Rahumäe tee lõpp ja Alfredi pubi, Rahumäe tee 25 Rahumäe tee 27 Maa-õhk rakett põlenud töökojas, www.ohtuleht.ee, 22. veebruar 1999  Rahumäe tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vähim arenenud riigid

Vähim arenenud riigid (inglise least developed countries, lühendina LDC) on ÜRO järgi riigid, mille rahvamajanduse kogutoodang (RKT) inimese kohta on alla 500 USD aastas, riikide tööstustoodang alla 10% RKT-st ning kirjaoskuse tase alla 20%. Terminiga "vähim arenenud riigid" viidatakse enamasti 40-le maailma kõige vaesemale riigile, mida iseloomustab äärmuslik vaesus, puudused tervisehoolduses, hariduses ja transporditeenustes, peamiselt põllumajandusele tuginev majandus, äärmuslikud geograafilised või klimaatilised olud (kuivus ja kõrbestumine, ulatuslikud loodusõnnetused, eraldatus jne). Esimene maailm Teine maailm Kolmas maailm Neljas maailm Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 22.08.2012) "Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2018".
Jüri-Mikk Udam

Jüri-Mikk Udam (sündinud 14. mail 1994 Tallinnas) on eesti sõudja. Ta on osalenud Londoni ja Tokyo olümpiamängudel. Udam lõpetas aastal 2013 Tallinna Reaalkooli ja 2017 mehaanikainseneri erialal USA-s Harvardi ülikooli, kus ta kuulus ka ülikooli sõudemeeskonda. Harrastanud 2000–2007 Bruno Nopponeni õpilasena ujumist, tegelnud 2002–2005 ka võistlustantsuga. Sõudetreeninguid alustas 2008 Jaarek Konsa käe all, hiljem treeninud Igor Prosvirnini (2009–2011), Reet Palmi (2011–2015), Matti Killingu (2017–2019) ja Veikko Sinisalo (2019–2021) juhendamisel. Tokyo OM 2020 neljapaadis 6. koht. Londoni OM 2012 kahepaadis 13. koht. EM 2021 neljapaadis kolmas koht, 2020 4. koht ja 2019 8. koht. MK 2021 neljapaadis etapivõit. MM 2017 paarisaerulisel kahepaadil 20. Universiaadil paarisaerulisel kahepaadil 2013 7. ja 2015 5. koht U-23 MM 2013 paarisaerulisel neljapaadil 11., 2014 ühepaadil 24. ja 2015 paarisaerulisel kahepaadil 11. U-19 EM 2012 M2x koos Geir Suursillaga Euroopa noortemeister. U-19 MM 2011 ühepaadil 16. ja 2012 paarisaerulisel kahepaadil 4. Tallinna parim meessportlane 2021. Sõudeliidu parim sõudja 2020–2021, juunior (U-23) 2015 ja noorsõudja 2012. SA Vabariigi presidendi Kultuurirahastu noore sportlase preemia (2012). https://olympics.com/en/athletes/juri-mikk-udam# https://gocrimson.com/sports/mens-heavyweight-rowing/roster/juri-mikk-udam/3559 https://www.tallinn.ee/est/Uudis-Selgusid-tanavused-Tallinna-parimad-sportlased-ja-parim-voistkond-3[alaline kõdulink] https://parnu.postimees.ee/1067350/evelin-ilves-premeeris-noori-sportlasi Biograafia ESBL-is
VK Rivaal Rakvere

Mitte segi ajada Rakvere Võrkpalliklubiga. VK Rivaal Rakvere oli Rakvere võrkpalliklubi. Võrkpalliklubi loodi 14. aprillil 1990 Rakvere Spordikooli treeneri Mati Meriranna eestvedamisel. Meeskond komplekteeriti toona Rakvere Spordikooli kasvandikest ning on edaspidi tuginenud Rakvere noorte järelkasvule. 2013. aastal võttis klubi vedamise Mati Merirannalt üle Raigo Pärs ning Rakvere Fruit Xpressi baasil loodi uus klubi, Rakvere Võrkpalliklubi. Aeroc Rakvere on tulnud kolm korda (1995, 1996, 1997) Eesti meistriks ning kaks korda võitnud Eesti meeste karikavõistlused võrkpallis (1995, 1996). 1990–2001 VK Rivaal Rakvere 2001–2009 VK Aeroc Rakvere 2009–2012 Rakvere Grossi Toidukaubad 2012–2013 Rakvere Fruit Xpress Kas Rakvere Võrkpalliklubi lõpetab kevadel tegevuse? Võrkpall24, 18.03.2019 Võrkpalliklubi Rivaal koduleht
Mihkel Ranna dendraarium

Mihkel Ranna dendraarium on Saaremaal Saaremaa vallas Neemi külas asuv dendraarium, millele pani 1925. aastal aluse küla sepp Mihkel Rand (1871–1958). Aed on rajatud paerähale, kuhu puude ja põõsaste istutamiseks tuli raiuda augud ja täita need mullaga.[1] Dendraariumis on üle 100 puu- ja põõsaliigi, teiste hulgas hõlmikpuu, hiibapuu, valge ja must mooruspuu, kaukaasia nulg jpt. Aeda kaunistavad väike bassein, tammepuust pingid ja omapärased kivid. Mihkel Ranna dendraariumist sai inspiratsiooni oma dendraariumi rajamiseks Juhan Alas. Neemi küla dendraarium
Triin Sommer

Triin Sommer (kasutanud ka esinejanime Trinity; abiellununa kandnud nime Triin Hunt; sündinud 21. novembril 1984) on eesti laulja. Ka tema õde Tene on tegutsenud lauljana. Koos on nad teinud bändi Sommer in The City.
Trinity

Trinity on ingliskeelne sõna kolmainsuse kohta. Trinity poolsaar Antarktikas Trinity saared Kanadas Trinity jõgi (California) Trinity jõgi (Texas) Triin Sommer, laulja, kes kasutas ka esinejanime Trinity Trinity (muusik) ehk Junior Brammer, Jamaica reggae-muusik Trinity (ansambel), Iiri rokkansambel, mida juhtis Vivian Campbell The Trinity Band, inglise hiphop- ja R&B-ansambel "Trinity", Clea album "Trinity", Mat Maneri album "Trinity", My Dying Bride'i album "Trinity", Prototype'i album "Trinity", Revolution Renaissance'i album "Trinity", Visions of Atlantise album "The Trinity", Sean Pauli album Stephanie Finochio, sõumaadleja, tuntud lavanime Trinity all "Trinity", ulmefilm aastast 2001 "Blade: Trinity", 2004. aasta põnevusfilm "Mu nimi on Trinity" (ingliskeelse pealkirjaga "They Call Me Trinity"; itaaliakeelse pealkirjaga "Lo chiamavano Trinità"), Itaalia spagetivestern aastast 1970 Andre Trinity, eesti kirjanik Trinity College Trinity House Trinity Laban, muusika- ja tantsukonservatoorium Trinity, USA esimese aatomipommi katsetuse koodnimi, väidetavalt inglise luuletaja John Donne'i soneti esiridade järgi: "Batter my heart, three-person'd God". Trinity (Matrix), Matrixi triloogia tegelaskuju Trinidad (täpsustus), sama hispaania keeles 17. juuli 2020, SUSAN MONTOYA BRYAN, Anniversary of world’s 1st atomic test fuels nuclear debate, APnews.com Kathryn Westcott (15.7.2005). "The day the world lit up" (inglise). BBC News. Vaadatud 17.7.2020.
Bas-Rhini departemang

Bas-Rhini departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Kirde-Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas. Eestikeelne mööndav nimevariant on Alam-Reini departemang. 1871. aastal, pärast Prantsuse-Preisi sõda, annekteeris Preisimaa departemangu täies ulatuses, kuna seal räägiti saksa dialekte. Departemang taasloodi 1919. aastal pärast esimest maailmasõda, kui Alsace-Lorraine Prantsusmaale tagastati. 2015. aastani kuulus departemang Alsace'i piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult viieks ringkonnaks: 2015. aasta haldusreformi käigus ühendati Hagenau ja Wissembourgi ringkond ning Strasbourg-Ville'i ringkond ja osa Strasbourg-Campagne'i ringkonna valdadest. Bas-Rhini departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Haut-Rhini departemang

Haut-Rhini departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Kirde-Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas. Eestikeelne mööndav nimevariant on Ülem-Reini departemang. Pärast Prantsuse-Preisi sõda annekteeriti departemang Saksa keisririigi koosseisu, kuna seal kõneldi saksa dialekte. Erandiks oli departemangu edelaosas Belforti ümbrus, mis oli peamiselt prantsuskeelne ja jäi Prantsusmaale, kus sellest moodustati Belforti territoorium. Pärast esimest maailmasõda tagastati Alsace-Lorraine Prantsusmaale ja departemang taastati, kuid Belforti sellega ei taasliidetud, sellest moodustati omaette departemang. 2015. aastani kuulus departemang Alsace'i piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult neljaks ringkonnaks: 2015. aasta haldusreformi käigus ühendati Colmari ja Ribeauvillé ringkond ning Thanni ja Guebwilleri ringkond. Fessenheimi tuumaelektrijaam Haut-Rhini departemangu haldusüksuste loend
Dordogne'i departemang

Dordogne'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Nouvelle-Aquitaine'i piirkonnas. Departemang on saanud nime Dordogne'i jõe järgi. Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt: Dordogne'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Gironde'i departemang

Gironde'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Edela-Prantsusmaal Nouvelle-Aquitaine'i piirkonnas. Departemang jaguneb halduslikult: Gironde'i departemangu haldusüksuste loend Akvitaania Populations légales 2021
Lot-et-Garonne'i departemang

Lot-et-Garonne'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Edela-Prantsusmaal Nouvelle-Aquitaine'i piirkonnas. Departemang loodi aastal 1790. Selle esialgne administratiivkeskus oli jagatud kahe linna, Aiguilloni ja Ageni vahel. Viimane on selleks tänapäevani. 2015. aastani kuulus departemang Akvitaania piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt: Lot-et-Garonne'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Abielulahutus

Abielulahutus (ka lahutus) on abielu lõpetamine seadusega kehtestatud korras abielupoolte eluajal. Abielulahutusega lõppevad abikaasade vastastikused abielulised kohustused. Abielulahutust reguleerivad seadused on riigiti erinevad, kuid neist enamik nõuab lahutusprotsessis kohtu või muu määratud institutsiooni sekkumist. Abielu lahutamisega võivad kaasneda vara jagamise, laste hooldusõiguse, elatise küsimuste lahendamine. Abielulahutus võimaldab endistel abikaasadel abielluda kellegi teisega. Abielu lahutamisest erineb abielu kehtetuks tunnistamine. Abielu saab lahutada perekonnaseisuasutuses abikaasade vastastikusel kokkuleppel. Abielu lahutatakse kohtus, kui abikaasad vaidlevad abielu lahutamise või lahutusega seotud asjaolude üle (lapsi, ühisvara jagamist, elatise väljamõistmist vms puudutavad vaidlused). Abielulahutuse võivad algatada mõlemad abikaasad koos või üks abikaasa üksi. Kui lahutust taotleb ainult üks abikaasa, saadab kohus taotluse teisele abikaasale teadmiseks. Abielu lahutatakse ka juhul, kui teine abikaasa on selle vastu. Võimalik on valida ka vabatahtlik pereasjade korraldamine ilma kohtuprotsessita. abielu juriidiline lõppemine abielu lahutamine Vana-Roomas elatis kooselu "Infopankki". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2011. Vaadatud 23. augustil 2012.
Ojārs Ābols

Ojārs Ābols (25. juuli 1922 Riia – 1. märts 1983 Riia) oli läti maalikunstnik ja kunstiteoreetik. Tema isa oli inglise keele õpetaja, kes 1939 repatrieerus Saksamaale. Ema Marta Ābola oli lasteaia juhataja, veendunud sotsiaaldemokraat. 1938–1940 käis ta Riia 2. Gümnaasiumis õppimise ajal Romans Suta stuudios, kus ta rajas illegaalse kommunistlike noorte ringikese. 1941. aastal astus ta 201. Läti laskurdiviisi. Kuni 1947. aastani oli ta Läti NSV Kunsti Ametiühingu keskkomitee esimees. Aastal 1947 astus ta NLKP-sse. 1946. aastal astus ta Läti Riiklikku Kunstiakadeemiasse, kus ta õppis Oto Skulme käe all monumentaalmaali ja mille ta lõpetas 1951. aastal diplomitööga "J. Sverdlov läti küttide keskel Riias 1919. aastal". 1956. aastal lõpetas ta I. Repini nimelise Kunstiinstituudi Leningradis. Tagasi Lätis, sai ta 1956 Kunstnike Liidu liikmeks. 1960. aastate teisel poolel eemaldus ta sotsialistlikust realismist. 1970. aastatel sai temast üks Läti tuntumaid kunstiteoreetikuid. Ta analüüsis kunsti ühiskonna arengu kontekstis. 1980. aastate alguses korraldas ta Riias suure näituse "Daba. Vide. Cilvēks" ("Loodus. Keskkond. Inimene"), kus esinesid oma töödega Andris Breže, Oļegs Tillbergs, Leonards Laganovskis ja teised noored kunstnikud. Ābols suri enne näituse avamist. Ojārs Ābols on maetud Riia metsakalmistule. Ta lõi mitmesuguse temaatikaga tahvelmaale ("Maastik rukkihakkidega" (1959), "Džemma" (1960), "Keskpäeval" (1963), "Antiikmotiiv" (1975)) ning laemaale ja seinamaale (laemaal Riia linnuses, 1958 kompositsioonid Riia hotellides Daugava ja Latvija). Alates 1970. aastatest lõi ta graafikat – raamatu- ja ajakirjaillustratsioone. Ojārs Ābols oli abielus filoloog Mirdza Ābolaga. Helilooja Juris Ābols on nende poeg. Hiljem oli ta abielus kunstnik Džemma Skulmega. Kunstnik Marta Skulme on nende tütar.
Absurditeater

Absurditeater on modernistlik teatrikunsti suund, mis lähtub maailma ja inimelu absurdsuse ideest. Suund tekkis pärast teist maailmasõda. Absurditeatrit iseloomustavad põhjuslikkuse puudumine, ringjas tegevus, arhetüüpsed tegelased, tähenduse kadu keeles. Tuntumad absurditeatri esindajad on Samuel Beckett, Eugene Ionesco, Jean Genet.
Regimantas Adomaitis

Regimantas Adomaitis (31. jaanuaril 1937 Šiauliai – 20. juuni 2022 Vilnius) oli leedu teatri- ja filminäitleja. Ta lõpetas 1959. aastal Vilniuse Riikliku Ülikooli, kus oli õppinud füüsika-matemaatikateaduskonnas, ja 1962. aastal Vilniuse Konservatooriumi. Ta mängis paljudes teatrilavastustes ja filmides ning oli lisaks Leedule tuntud ka välisriikides. 1985. aastal oli ta Berliini filmifestivali žürii liige. 1973 Leedu NSV teeneline kunstnik 1979 Leedu NSV rahvakunstnik 1981 Saksa DV riiklik preemia 1982 Leedu NSV riiklik preemia 1985 NSV Liidu rahvakunstnik 1997 Gediminase ordeni III järk 2000 Leedu iseseisvusmedal 2014 Leedu riiklik elutööpreemia kunsti ja kultuuri alal 2017 Rahvusvaheline auhind Balti Täht (Venemaa)
Ahelpiste

Ahelpiste on tikkimispiste, mida tikitakse eemalt enda poole nii, et iga järgnev piste algab eelmise piste seest. Tikitud ahelpistete rida sarnaneb heegeldatud ahelsilmuste reaga.
Ristpiste

Ristpiste on kaherealine tikkimispiste, mis koosneb kahest ristuvast pistest. Kõigepealt tikitakse ühe reana alumised poolpisted ning siis tagasireana pealmised poolpisted. Ristpistetikand
Tikkimispiste

Tikkimispiste või lihtsalt piste on tikkimisnõelaga tehtav piste või pisted, mis teostatakse alati samal viisil ning millel on äratuntav kuju. Tikkimispisted on tikkimise väikseimad üksused. Tikkimispistetest moodustuvad tikitavad kujundid ja mustrid. Eelpiste Tikkpiste Varspiste Ahelpiste Ristpiste Aedpiste Sämppiste
Tikkimisraam

Tikkimisraam on raam, millele pingutatakse tikitav riie, et see püsiks paigal ja tikkimispisted moodustuksid vajaliku pingusega. Tikkimisraam koosneb tavaliselt kahest kontsentrilisest ringi- või ellipsikujulisest rõngast. Suuremal rõngal on pingutusmehhanism (nt kruvi). Riide piirkond, millega parasjagu töötatakse, pannakse rõngaste vahele ning pingutatakse rõngad üksteise sisse. Tikkimisraame valmistati varem puust, luust või elevandiluust, tänapäeval kasutatakse ka plasti. Tikkimisraame valmistatakse eri suurustes.
Eesti Esitajate Liit

Eesti Esitajate Liit on üks Eesti loomeliitudest. See on teose esitajaid ühendav organisatsioon, mille peamiseks tegevuseks on esitajate õiguste teostamine ja kaitsmine. Liit on asutatud 21. märtsil 2000. Liidu koduleht
Metshaldja tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Metshaldja tänav on tänav Tartus Ihastes. Tänav algab Ihaste teelt, ristub Sõnajala, Kraavikalda, Arukase tänavaga ja lõpeb Põhjatamme puiesteel. Tänava pikkus on 900 meetrit.
Genova

Genova (ka Genua, ladina keeles Genua) on sadamalinn Itaalias Liguuria maakonnas, città metropolitana di Genova halduskeskus. Genova oli liguurlaste asula. Arvatavasti tuleneb ka linna nimi liguuria dialektist, tähendades "põlve" ja vihjates linna geograafilisele asendile. Genova kujunes tänu oma looduslikule sadamale ja seda kaitsvatele mägedele tugevaks kaubanduskeskuseks juba kreeklaste ja foiniiklaste ajal. Hilisem Genova vabariik võistles võimsuselt jõuka Veneetsiaga. Genova tõus sai alguse 12. sajandil, mil tal õnnestus eemale tõrjuda rannikuid laastanud saratseenidest piraadid. Vabariigi ja Genova kuldne ajastu kestis 16. sajandist kuni 17. sajandi keskpaigani. Seejärel viisid aristokraatide omavahelised vastuolud ning Prantsusmaa (1668) ja Austria (1734) vallutused kogu piirkonna allakäigule. Il Gesù kirik ehk Santi Amborgio e Andrea kirik 1598–1616; barokkstiilis San Lorenzo katedraal San Donato kirik Genova uhkemad palazzo '​d on koondunud Via Garibaldi ja Via Balbi äärde. Genova doodžide palee Palazzo Reale; Savoia kuningate residents alates 17. sajandist Palazzo Bianco ("valge palee"); seal asub Genova olulisim kunstikogu Palazzo Rosso ("punane palee"); 17. sajandist pärinevas hoones asub kunstimuuseum. Esindatud on Veronese, Anthonis van Dycki, Düreri, Caravaggio jt teosed; muuseumisaalides on eksponeeritud ka väärtuslikku mööblit. Palazzo Tursi, endine raekoda; praegu asub seal Palazzo Bianco kunstimuuseumi laiendus. Palazzo del Principe Palazzo Spinola di Pellicceria Galata meremuuseum Castello D'Albertis (maailma kultuuride muuseum) Bisagno jõe ääres Genovast kirdes asub suur (160 ha) kalmistu. Kalmistu suuruse tõttu töötab seal sisebussiliin. Kalmistu asutati 1844. Staglienole on maetud Giuseppe Mazzini. Genova oli 2004. aastal Euroopa kultuuripealinn. Genovast on pärit: admiral Andrea Doria; maadeavastaja Christoph Kolumbus. Tegelikult ei ole kindlalt teada, kas Kolumbus sündis Genovas või linnast 15 km kaugusel asuvas Savonas. Porta Soprana kõrval asub väike majake, kus arvatavasti elas Kolumbuse perekond. Linna kuulsaimad jalgpalliklubid on Serie A-s mängivad Genoa CFC ja UC Sampdoria. Christoph Kolumbuse rahvusvaheline lennujaam Genua puri Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Varem saksa keele eeskujul kasutatud ladinakeelne nimekuju Genua on keelekorraldajate arvates eesti tekstis ebasoovitatav. Seda sobib kasutada antiigi kontekstis. Genova valla koduleht (itaalia keeles)
Lumimarja tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lumimarja tänav on tänav Tartus Ihastes. Tänav algab Kraavikalda tänavalt ja lõpeb Näsiniine tänaval. Tänava pikkus on 270 meetrit.
Veerpall

Veerpall ehk kõrbekera ehk kõrbepall ehk veere-üle-välja on kõrbes või stepis tuulest kantud veerevad kahara kui ja oksise varrega taimed või taimejäänused. Veerpalliks võivad olla eri liiki taimed: Amaranthus albus – valge rebashein Eryngium campestre – nurm-ogaputk Gypsophila paniculata – pööris-kipslill Salsola tragus – vene ogamalts Selaginella lepidophylla – jeeriku selaginell Sisymbrium altissimum – suur unilook jmt Mõnikord on sellised pallid päris suured. Sageli moodustub veerpall kogu taimest. Taimed võivad sel viisil kõrbes levida, puistates nii liikudes seemneid. Niisugust levimisviisi nimetatakse muuhulgas veerleviks ehk anemogeohooriaks, veerpalli vastavalt veerleviseks. anemohooria levis Masing, Viktor (toim.) 1992. Ökoloogialeksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk. 270.
Gästrike-Hälsinge nation

Gästrike-Hälsinge nation (akronüüm GH) on Rootsi üliõpilasorganisatsioon (rootsi keeles nation), mis on üks 13 Uppsala Ülikooli juures tegutsevast üliõpilasorganisatsioonist. Sinna kuuluvad peamiselt Hälsinglandi ja Gästriklandi provintsist pärit üliõpilased. Liikmeid on umbes 2000. Gästrike-Hälsinge nation on moodustatud Gästrike ja Hälsinge nationide liitmisel 1811. aastal. Gästrike-Hälsinge nationi eelkäijate Gästrike ja Hälsinge nationi varasest ajaloost ei ole palju teada. Kõik Gästrike nationi 1702. aasta eelsed dokumendid hävisid suures tulekahjus. Hälsinge nationi kohta on üks sissekanne 1646. aastast pärinevas arveraamatus, kuid tõenäoliselt oli organisatsioon olemas juba varem. Gästrike ja Hälsinge nationi liitmise üheks Gästrike-Hälsinge nationiks kinnitas ülikooli senat 2. novembril 1811. Liitmise põhjuseid oli mitu. Mõlemad organisatsioonid olid väikesed ja majanduslikes raskustes. Ülikoolis oli käimas ühinemiste laine, mille käigus väiksemad organisatsioonid liideti. Lisaks oli mõlema organisatsiooni eesotsas sama inspektor: alates 1790. aastast teoloogiaprofessor Erik Jonas Almquist ja alates 13. novembrist 1808 teoloogiaprofessor Samuel Ödmann. Olukord, kus üks professor oli rohkem kui ühe nationi inspektor, polnud ebatavaline, kuid Samuel Ödmann oli inspektoriks erakordselt paljudes nationides: lisaks Gästrikele ja Hälsingele ka Uplandsi ja Smålandsi nationis. Korporatsioon Sakala, sõprusleping sõlmitud 1939. aastal (Tartu) Satakuntalainen Osakunta (Helsingi) Kristianstads nation (Lund) Korporatsioon Filiae Patriae, sõprusleping sõlmitud 2002. aastal (Tartu) Sakala Sõprusorganisatsioonid, Kasutatud: 23. august 2012 Filiae Patriae Sõprusorganisatsioonid, Kasutatud: 23. august 2012 Gästrike-Hälsinge nationi koduleht (rootsi keeles)
Blade: Trinity

"Blade: Trinity" (kasutatud ka pealkirju "Blade III" ja "Blade III: Trinity", eesti keeles ka "Blade: kolmik") on 2004. aastal esilinastunud vampiiritemaatiline õuduspõnevusfilm. Film on filmide "Blade" ja "Blade II" järg. Filmi režissöör ja stsenarist on David S. Goyer. Filmi peategelast vampiirikütt Blade'i kehastab Wesley Snipes. Muudes olulisemates rollides teevad kaasa Kris Kristofferson, Jessica Biel, Ryan Reynolds, Parker Posey, Dominic Purcell ja Paul Levesque (Triple H).
Aube'i departemang

Aube'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Kirde-Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas. Departemang sai nime Aube'i jõe järgi. 2015. aastani kuulus departemang Champagne-Ardenne'i piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt: Aube'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Amityville'i õudus

"Amityville'i õudus" ("The Amityville Horror") on mitme teose pealkiri. "Amityville'i õudus" ("The Amityville Horror: A True Story") on Jay Ansoni 1977. aastal ilmunud raamat. "Amityville'i õudus. Osa 2" on John G. Jonesi kirjutatud ja 1982. aastal ilmunud järg eelmisele teosele. Raamatute järgi on aastail 1979–2011 tehtud ka kümmekond filmi. Näiteks: "Amityville'i õudus", 1979. aasta film "Amityville'i õudus", 2005. aasta film, mis on 1979. aasta filmi uustöötlus
Vārkava piirkond

Vārkava piirkond (läti Vārkavas novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Latgales. Piirkonna keskus oli Vecvārkava. Suuremad külad on veel Vanagi, Rimicāni, Arendole ja Piliškas. Piirkond moodustati 2002. aastal. 2009. aastal liideti sellega Vārkava vald. 2021. aastal liideti Vārkava piirkond Preiļi piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021.