laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Koolifoobia

Koolifoobia ehk koolihirm on alusetu hirm kooli minna. Sageli ei taha laps kooli minna sellepärast, et ta kardab oma vanemast lahkuda. Koolihirmu arvatakse esinevat kümnel lapsel tuhandest[viide?]. Kui laps kardab kooli minna, ei pruugi tegu olla koolifoobiaga. Kartus võib olla põhjendatud (olla seotud õpetaja, koolikaaslase või raske õppetööga).
Supernatural

"Supernatural" on Ameerika Ühendriikide müstikasari. "Supernatural" oli üks vähestest uutest ulmesarjadest, mis 2005/2006. aasta telehooaja üle elasid. Sarja peategelasteks on vennad Sam ja Dean Winchester. Kui nad veel väikesed olid, tappis deemon nende ema. Sellest ajast peale on nad koos isaga erinevaid üleloomulikke olendeid jahtinud, eesmärgiga lõpuks saada kätte nende ema tapnud deemon. Sari saab alguse, kui sama deemon Sami tüdruksõbra tapab ja nende isa salapäraselt kaob. Vennad asuvad teekonnale läbi Ameerika Ühendriikide, et leida oma isa. Sel retkel tuleb neil võidelda erinevate kummaliste olenditega. 4. hooajast toodi sarja ingel Castiel, kes on sellest ajast peale olnud vendadele sõbraks ja nõuandjaks, kuid neile ka häda kaela toonud. Üldjoones on "Supernatural" episoodiline sari, kus igas osas on uus vastane, kellest vabaneda tuleb, kuid tähelepanu pööratakse ka jätkuva tegevusliini arendamisele.
Līvāni

Līvāni (läti) (latgali Leivuons, saksa Lievenhof) on linn Lätis Latgales Daugava ääres, Līvāni piirkonna halduskeskus. Linna läbib Riia–Daugavpilsi raudtee. 13. sajandil kuulusid linna alad Jersika vürstiriiki. arheoloogilised väljakaevamised on näidanud, et seal asus jõe kaldal linnus. Arvatakse, et see võis olla Lepene kihelkonna keskuseks. Aastal 1533 rajasid Lievenid sinna alevi, mis on nende järgi ka nime saanud. Hiljem kuulus see Liivimaa hertsogkonda. Aastast 1677 kuulus see Pacidele, kes rajasid sinna esimese kiriku (1678). Alev hakkas kasvama pärast raudtee valmimist aastal 1861. Toona kuulus asula Korffidele, aastal 1872 avas N. Korff alevis tselluloosivabriku ja aastal 1887 avas Julius Foges seal klaasivabriku. Aastal 1822 hakkas tegutsema turbatööstus. Linn aastast 1926. Aastal 2008 läks sealne klaasivabrik pankrotti. 2009. aastani kuulus linna Preiļi rajooni. Parv üle Daugava Kesklinn Luteri kirik Katoliku kirik Vanausuliste kirik Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 30.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. J. Döring. Der Pilskalns in Schlossberg, mutmaβlich das alte Gercike. - Sb. Kurl., 1878, lk 63—65. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. veebruar 2016. Vaadatud 16. juulil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Koduleht
Raliki saared

Raliki saared ('päikeseloojangu saared') on saarestik Marshalli saarte lääneosas. Saarestikus elab umbes 20 000 inimest. Raliki saarte hulka kuuluvad Enewetaki atoll Ujelangi atoll Bikini atoll Rongdriki toll Rongelapi atoll Ailinginae atoll Wotho atoll Ujae atoll Lae atoll Kwajaleini atoll Libi saar Namu atoll Jabati saar Ainglaplapi atoll Jaluiti atoll Kili saar Namdriki atoll Eboni atoll Rataki saared
Rataki saared

Rataki ahelik ('Päikesetõusu saared') on saarestik Marshalli saarte idaosas, Seal elab umbes 31 000 inimest. Siia kuuluvad: Bokaki atoll Bikari atoll Utiriki atoll Taka atoll Mejiti saar Ailuki atoll Jemo saar Likiepi atoll Wotje atoll Erikubi atoll Maloelapi atoll Auri atoll Majuro atoll Amo atoll Mili atoll Knoxi atoll Raliki saared
Minamitori

Minamitori (ka Marcuse saar; jaapani 南鳥 (Minamitori) või 南鳥島 (Minami-Tori-shima 'lõuna linnusaar') on saar Vaikses ookeanis. See on Jaapani läänepoolseim saar. Geograafilised koordinaadid on 24° 18′ N, 153° 58′ E. Saare pindala on 1,2 km2. Kujult meenutab ta kolmnurka. Saart ümbritseb 50...300 m laiune korallriff. Kaldad ulatuvad kuni 8 meetrit üle merepinna. Saarel paikneb raadiosaatja Loran-C. See on maapealse, pikalainelise positsioneerimissüsteemi Loran osa. Algselt oli saatjal 411,48 m kõrgune mast, mis oli kõrgeim rajatis Vaikse ookeani piirkonnas. Praegu on selle asemel 213 m kõrgune mast. Saare avastas oletatavasti kapten Arriola 1694 aastal, kuid selle täpse asukoha määras alles 1874 USA vaatluslaev. Saar oli pikka aega USA ja Jaapani vaheliste vaidluste objekt, kuni USA müüs selle 1968 Jaapanile.
Nurmenukulised

Nurmenukulised (Primulaceae) on õistaimede sugukond kanarbikulaadsete seltsist. Nurmenukulised on rohttaimed. Nende lehed paiknevad kas juurmiselt või varrel vahelduvalt. Kroonlehed on enamasti liitlehised. Nurmenukuliste vili on kupar. APG III süsteem (2009) liitis nurmenukuliste sugukonnaga mürsiinelised, mida käsitletakse nüüd nurmenukuliste alamsugukonnana. Anagallis – varsapõlv Androsace – nõmmkann Centunculus – pisikas Glaux – rannikas Hottonia – vesisulg Lysimachia – metsvits Primula – nurmenukk Samolus – randpung Trientalis – laanelill Ardisiandra Asterolinon Badula Bryocarpum Coris Cortusa – kortuusa Dionysia – dionüüsia Dodecatheon – jumalatelill Douglasia – duglaasia Kaufmannia Omphalogramma Pelletiera Pomatosace Pseudoprimula Soldanella – soldanell Stimpsonia Vitaliana – mägikann Mürsiinelised [1] List of genera in family PRIMULACEAE
Kaasomand

Kaasomand on üheaegselt mitme isiku omand. Kõigil kaasomanikel on kaasomandile õigus. Kaasomanike osad ühises asjas on võrdsed, vastupidine peab olema kindlaks määratud kas siis vastava lepinguga või sätestatud seaduses. Kaasomand võib tekkida: seadusjärgse või testamendijärgse pärimisega; lepingu alusel omandamisega mitme isiku poolt; omandi jagamisel; juhuse tõttu; igamise, okupeerimise, leiu või ümbertöötamise korral mitme isiku poolt. Juhul kui on vajalik asja korras hoidmine või säilitamine on igal kaasomanikul selleks õigus ilma teistelt kaasomanikelt küsimata, kuid ta võib teistelt kaasomanikelt nõuda vajalike kulutuste hüvitamist võrdeliselt nende osadega. Käsutamise puhul kuulub see õigus igale kaasomanikule ainult tema mõttelise osa ulatuses. Seda võib siis kaasomanik müüa, kinkida, pantida, kuid kaasomanik ei või võõrandada asja ühtegi reaalset osa teistelt küsimata. Kolmandate isikute suhtes on kaasomanikul kõik omaniku õigused, ta esineb kui terve asja omanik. Asja võõrandamiseks või tema otstarbe ning tähenduse muutmiseks on nõutav kõigi kaasomanike üksmeelne otsus. Kinnisasja mõttelise osa võõrandamisel isikule, kes ei ole kaasomanik ega seaduse järgi eesõigustatud, on teistel kaasomanikel võõrandatava mõttelise osa ostu eesõigus, ostueesõigus kehtib ka kinnisasja kaasomaniku mõttelise osa müügil sundenampakkumise teel. Kuid tähelepanu tasub pöörata ka sellele, et ostueesõigust ei kohaldata, kui kaasomanik võõrandab kinnisasja mõttelise osa alanejale sugulasele või vanemale. Ükski kaasomanikest pole kohustatud jääma püsivalt omanikuks, vaid võib igal ajal nõuda kaasomandi lõpetamist. Kaasomandi lõpetamisel jagatakse asi vastavalt kaasomanike kokkuleppele. Jagamisviisideks võib olla: füüsiline asja jagamine; müümine ja müügist saadud raha jaotamine; asja müümine ühele kaasomanikest, kes teistele nende osad siis välja maksab; kohtulik jagamine, kus kohtule antakse laiad võimalused. Kasutatakse peamiselt juhul kui kaasomanikud ei saavuta kokkulepet kaasomandis oleva asja jagamise viisi suhtes. Sellisel juhul otsustab kohus vastavalt asjaoludele, kas jagada asi kaasomanike vahel reaalosades, anda asi ühele või mitmele kaasomanikule, pannes neile kohustuse maksta teistele kaasomanikele välja nende osad rahas, või müüa asi avalikul või kaasomanike vahelisel enampakkumisel ning saadud raha jagada kaasomanike vahel vastavalt nende osa suurusele. Kaasomanike õigusjärglaste suhtes kehtivad kaasomanike kokkulepe ja enamuse otsus ühise kinnisasja valdamise ja kasutamise korra kohta, samuti kokkulepe kinnisasja kaasomandi lõpetamise keelu kohta, kui need on kantud märkusena kinnistusraamatusse.
Vaskvitriol

Vaskvitriol ehk vasksulfaat-5-vesi ehk vasksulfaat pentahüdraat, mille keemiline valem on CuSO4·5H2O, on vask(II)sulfaadi vesilahusest kristalliseeruv sinine keemiline ühend. Seda kasutatakse näiteks taimekahjurite tõrjeks. Vaskvitriol esineb mineraal kalkantiidina. Vase vees lahustuvad ühendid on mürgised, ärritavad ja keskkonnale ohtlikud. Vasksulfaat reageerib endast aktiivsemate metallidega. CuSO4 + Zn → ZnSO4 +Cu CuSO4 + Fe → FeSO4 + Cu CuSO4 + Mg → MgSO4 + Cu CuSO4 + Sn → SnSO4 + Cu 3CuSO4 + 2Al → Al2(SO4)3 + 3Cu Mõned metallid on aktiivsemad nagu näiteks magneesium ja alumiinium. Nad kaasavad ühe reaktsiooniga ka teise, mille käigus tekib hüdroksiid ja vabaneb ka vähesel määral vesinikku. Vasksulfaat
Heino Rannap

Heino Rannap (sünninimi Heino Reinbach; sündinud 9. juunil 1927 Hallistes) on eesti muusikapedagoog ja pedagoogikateadlane. Heino Rannap on õpetajate poeg. Lõpetas 1945 Viljandi 2. Keskkooli ja 1950 muusikaõpetajana Tallinna Riikliku Konservatooriumi; pedagoogikakandidaat (1969, TÜ), väitekiri "Музыкальное воспитание в эстонской народной школе и семье (до 1917 г.)", pedagoogikadoktor (1986, Moskva PA), väitekiri "Музыкальное воспитание в эстонских школах (с 1917 до 1980-х годов)". Ta oli 1950–1954 ja 1977–1995 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia õppejõud: 1987–1994 professor, aastast 1995 emeriitprofessor, 1978–1986 muusikapedagoogikateaduste teaduskonna dekaan, 1986–1987 koolimuusika ning 1987–1995 pedagoogika ja metoodika kateedri juhataja, 1954–1970 Tallinna Muusikakooli direktor, 1970–1977 TPedI dotsent, kultuurhariduse kateedri ja muusikakateedri juhataja, 1981–1998 Ühiskondliku Pedagoogika Uurimise Instituudi (ÜPUI) kooliajaloo probleemgrupi juhataja ja 1989–1998 ÜPUI direktor. Heino Rannap on juhatanud mitmeid kontserte ning oli 1965. ja 1969. aastal üldlaulupidude sümfooniaorkestrite üldjuht. Koostanud erialakogumikke ja Eesti kooli biograafilise leksikoni, uurinud muusika- ja kooliajalugu, olnud orkestridirigent. Tööst muusikaringides. Tallinn 1960 Muusika eesti perekonnas ja rahvakoolis. Tallinn 1972: Muusikaseltsid Eestis I, Tallinn 1974 Muusikaõpetus Eesti koolis. Tallinn 1977 Tallinna Riiklik Konservatoorium. Tallinn 1979 Tee muusikasse. Tallinn 1984 Õpetaja osast Eesti kultuuriloos. Tallinn 1985 Õpetajad kooli-, kultuuri- ja ühiskonnategelastena (kaasautor). Tallinn 1990 Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia. Eesti Haridusministeerium 2002 Eesti Muusikaakadeemia professorid 1919–2001. Tallinn 2002 Ilmar Tõnisson Pärnu muusikaelus ja Eesti muusikahariduses. Tallinn–Pärnu 2005 2002 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium Tema isa oli kooliõpetaja Jaan Rannap. Tema vend oli lastekirjanik Jaan Rannap. Tema abikaasa oli viiuldaja Ines Rannap ja nende poeg on pianist ja helilooja Rein Rannap. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Rannap, Heino. Eesti Kooli ja pedagoogika kronoloogia. Eesti Haridusministeerium, 2002 (täiendatud 2012). Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn 1990, 198–199 EE 8, 27–28 EE 14, 406 TPÜ, 86 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Preiļi

Preiļi (läti) (latgali Preili) on linn Lätis Latgales, Preiļi piirkonna keskus. Linna nimi saksa keeles on Prely, poola keeles aga Prele. Linnas asub Preiļi loss. Kirjalikes allikates on Preiļit esimest korda mainitud aastal 1250, ent asula ümbruses asuvad X sajandist pärinevad linnamäed. Tänapäevane asula kujunes käsitööliste ja kaupmeeste asulana Preiļi mõisasüdame lähedusse. Aastal 1850 sai Preiļist alev, kus aastal 1894 oli 2104 elanikku. Kuigi Preiļi on üks vanimaid Läti asulaid, on ta linn aastast 1928. Aastal 1935 oli linnas intensiivse väljarände tõttu vaid 1662 elanikku, neist pooled olid juudid. Teise maailmasõja järel oli seal elanikke ligikaudu tuhat. Nõukogude ajal kasvas linna elanike arv märgatavalt, kuna sinna rajati mitmeid tööstusettevõtteid. 2009. aastani oli Preiļi rajooni keskus. Kesklinn Borchide perekonna rahula Katoliku kirik Vanausuliste kirik Tuletõrjedepoo Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. http://dir.icm.edu.pl/pl/Slownik_geograficzny/Tom_IX/33 http://www.preili.lv/
Eesti Roheline Rist

Eesti Roheline Rist (lühend ERR) on Eesti mittetulundusühing. Eesti Rohelise Risti peaeesmärk on Eesti looduskaitseühingute töö sidumine, samuti tehakse koostööd Rahvusvahelise Rohelise Ristiga. Eesti Roheline Rist propageerib säästvat arengu ja Läänemere kaitset. 1997. aastal loodi Eesti Rohelise Risti ettepanekul Maailma Hapnikufond (WOF). "Eestis on ka Roheline Rist" Õhtuleht, 4. mai 1998
Biosfäärikaitseala

Biosfäärikaitseala on rahvusvahelise tähtsusega kaitseala, mis on tunnustatud UNESCO programmi "Inimene ja biosfäär" (Man and the Biosphere) alusel. 2007. aastal oli The World Network of Biosphere Reservesi andmeil 105 riigis kokku 529 biosfäärikaitseala. Eesti ainus biosfäärikaitseala oli 1990–2006 Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala, mille põhimäärus tühistati Eesti valitsuse poolt 2006. aastal. Tänapäeval on selle asemel UNESCO tunnustatud Lääne-Eesti saarte biosfääri programmiala. Biosfäärikaitseala tegevust juhib Sihtasutus Biosfääri Programm.
Asus Eee PC

Asus Eee PC on väike sülearvuti, mis kaalub alla 1 kilogrammi. Asus Eee'd toodab Asus ja see on osa Asus Eee tooteperest. Ilmunud on Asus Eee PC seeriad Eee 700, Eee 900 ja Eee 1000. Asus teatas, et nimi "Eee" on lühend Asuse motost "Easy to learn, easy to work, easy to play" ehk "Lihtne õppida, lihtne töötada, lihtne mängida". Esialgu teatas Asus, et arvuti baashind on 199 USA dollarit, kuid lisaseadmete ja muude vahenditega koos võib maksumus tõusta 399 dollarini. Siiski selgus kiiresti, et nii odavalt ei saa arvuteid müüa, ja baashind kerkis ruttu 399 dollarini, kusjuures pooljuhtketta maht 4 GB jäi samaks. Hakati müüma mudelit 2G Surf, mille muutmälu maht oli 512 MB. Eee baasmudel 4G tuli müügile 16. oktoobril 2007 Taiwanis. Kiiresti järgnesid 3 mudelit. Juba 2007. aastal müüdi Eee 700 seeria arvuteid üle 300 000 ja järgmisel aastal mitu miljonit. Intel teatas, et Eee on kooskõlas tema turundusstrateegiaga "World ahead" ehk "Maailm eespool", mille eesmärk on pakkuda igale maailma inimesele võimalus omada arvutit. Turule tuleku ajal äratas Asus Eee tähelepanu oma väikese kaalu, Linuxi operatsioonisüsteemi, pooljuhtketta ja suhteliselt väikese hinnaga. Uuematele mudelitele on lisatud võimalus kasutada Windows XP operatsioonisüsteemi ja üldtuntud kõvaketast. Eee 900 seeria lasti ametlikult müügile Hongkongis 16. aprillil 2008 ja Suurbritannias 1. mail. Arvuti maksis Suurbritannias koos käibemaksuga 329 naelsterlingit. Saksamaal ja Austrias algas müük 26. juunil. 900 seeria mõõtmed olid pisut suuremad: 225×165×35 mm ja kaal oli umbes 1 kg. Arvutil oli mitmepuutepadi, mis võimaldas kasutajal kahe sõrmega kerida ja näpistusžesti abil suumida. Seda müüdi mõnel turul Linuxi ja mõnel turul Windowsi operatsioonisüsteemiga. Eee 1000 seeria lasti müügile 3. juunil 2008 Taipeis. Sellel oli uus 10-tolline ekraan ja 1,6 GHz Intel Atomi keskprotsessor, Linux ja 8 GB või 32 GB pooljuhtketas. Mudelil 1000H oli Windows XP Home või Linux ja 80 GB või 160 GB kõvaketas. Aku kestis mudelil 1000 4,2–7,5 tundi ja mudelil 1000H 3,2–7 tundi. Eee kasutab standardset x86 protsessorit ja sellepärast saab sellele väikese vaevaga installida enamikku operatsioonisüsteeme. Täielik riistvaraline toetus on siiski muutlik, eriti viimastel mudelitel. On näidatud, et Eeele saab installida Microsoft Windowsi, Linuxit, BSD-d, Solarist ja teisi UNIXi-laadseid operatsioonisüsteeme, Mac OS X-i, Androidi ja Syllable'i.  Eee PC – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Urbanus

Urbanus on mitme paavsti nimi: Urbanus I Urbanus II Urbanus III Urbanus IV Urbanus V Urbanus VI Urbanus VII Urbanus VIII
Ahjuõun

Ahjuõun on magustoit, mis saadakse õunte küpsetamisel prae- või leivaahjus. Tuleb võtta head hapud õunad, laduda pannile ja pista kuuma ahju. Liiga madala temperatuuri juures nad kuivavad ja jäävad tuimaks. Pärast võib peale raputada suhkrut ja kaneeli. Keerulisem viis on eemaldada õuntel enne küpsetamist südamik ja täita õõnsus suhkru, kaneeli ja rosinatega. Ahjuõunakala
Rosin

Rosin on kuivatatud viinamari. Olenevalt päritolust ja kasutatud marjasordist tuntakse suurt hulka rosinasorte nagu sultana, korint jne. Rosinad võivad olla kas "kividega" (seemnetega) või ilma. Rosinatootmine on laialt levinud Araabia maades, kus islam ei luba alkoholi tarvitada. Seepärast ei toodeta seal veini, vaid tehakse viinamarjad rosinateks. "USDA National Nutrient Database". www.nal.usda.gov (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 3.03.2015. Vaadatud 20.12.2010.
Kandava

Kandava (läti) (liivi keeles Kāndav) on linn Lätis Kurzemes Tukumsi piirkonnas Abava jõe ääres. Linn asub Riiast 91 kilomeetri kaugusel, merepinnast 75 meetri kõrgusel. Linnas on muistne (kurelaste) linnamägi, ordulinnuse varemed ning terviklik ajalooline linnasüda. Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Kandava vanalinn, Kandava ordulinnuse varemed koos püssirohutorniga, elumaja aadressil Lielā iela 14, Kandava linnamägi ehk Kirikumägi, Kandava luteri kirik koos selle oreli, kantsli ja pihilambiga, Kandava muinaskalmed ja Vilkumuiža järve muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Katkukünka muinaskalmed. Looduskaitse all on Ozolāji lava tamm, Kandava mets-pirnipuu, Kandava pöök, Talsu iela jalakas, aadressil Abavas iela 6 kasvav saar ja üks nimetu põline tamm. Linn jääb täielikult Abava ürgoru loodusparki. Kandavat on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1230 ( villa Candowe). Arvatakse, et asula nimi tuleb liivi keelest. Aastal 1253 läks see Liivi ordu valdusse. Ordu rajas kurelaste linnamäele Kandava ordulinnuse, kust hoiti kontrolli all kogu kuralaste Vanema maakonna alasid. Linnus oli Kandava foogtide residentsiks. Keskajal oli Kandava alev (aastast 1625). Aastail 1645–1676 tegutses seal püssirohuvabrik. Aastal 1710 laastas Kandavat katk. Aastal 1881 oli Kandavas 1520 elanikku, neist 494 olid lätlased, 244 sakslased ja 775 juudid. Linn aastast 1917, kuigi osaliselt sai asula linnaõigused juba aastal 1892. Aastal 1904 valmis linnast mööduv Moskva–Ventspilsi raudtee. 2009. aastani kuulus Tukumsi rajooni. Aastail 1999–2021 oli linn Kandava piirkonna keskus. Kandava linnamägi Turuplats Katoliku kirik Luteri kirik Sild üle Abava jõe Kandava foogt Kandava ordulinnus Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 27.12 2018 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 27.12 2018 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 15.07 2018 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS http://www.kandava.lv/
Korint

Korint on väike tume seemneteta rosin. Korint on nimetuse saanud Korintose linna järgi Peloponnesosel. Garibaldi küpsis
Sultana

Sultana on hele seemneteta rosin, tüüpiliselt valmistatud viinamarjasordist "Thompson Seedless". Sultana rosinaid toodetakse palju Türgis.
Thompson Seedless

"Thompson Seedless" on heleda lauaviinamarja sort, mida kasutatakse värskelt söömiseks ja Sultana rosinate valmistamiseks.
Lääne-Eesti madalik

Lääne-Eesti madalik (ka Lääne-Eesti rannikumadalik) on Eesti suurim maastikurajoon. Selle pindala on 6035 km2, hõlmates 13,3 % Eestist. Lääne-Eesti madalik kulgeb põhja–lõuna suunas Soome lahest Liivi laheni ja selle pikkus on 119–120 km. Madalik oli Läänemere algstaadiumeil viimase jääaja lõpus suure osa ajast vee all, on kerkinud merest umbes 9300 14C aastat tagasi. Madaliku suure pindala tõttu on selle reljeef väga mitmekesine. Lääne-Eesti madaliku iseloomustab lääneosas võrdlemisi pikk rannajoon (umbes 510 km ). Madaliku keskosas asub katkendlik Lääne-Eesti klindi paekivikuline ahelik. Lääne-Eesti madalikule on omased haruldased poollooduslikud niidud, neist tähelepandavamad on ranna- ja puisniidud. Madalikul on mitu kaitseala, neist tähtsaim on Matsalu rahvuspark, peale selle on veel Läänemaa Suursoo maastikukaitseala, Silma ja Avaste looduskaitseala. Suurim sügavus on 217 meetrit. Arold, I. (2005). Eesti maastikud. Tartu Ülikooli Kirjastus Raukas, A. & Rõuk, A-M. (1995). Pinnamood ja selle kujunemine. Rmt.: Raukas, A (koost.), Eesti: loodus. Valgus, Tallinn
Vibusaag

Vibusaag on käsisaag, mis koosneb kaarekujulisest (vibu meenutavast) puidust või metallist valmistatud raamist ja selle vahele pingutatud kitsast saelehest. Saag Raamsaag
Qiqihar

Qiqihar (varem eesti keeles Tsitsikar venekeelse nime Цицикар eeskujul) on linn Hiinas Heilongjiangi provintsis Qiqihar Shi's. Linnal ei ole halduslikku staatust ega kindlaid piire. Qiqihar asutati 1691. aastal. 1931–1945 oli linnas Jaapani sõjaväebaas. 1945–1950 oli Qiqihar Nenjiangi provintsi pealinn.
Valdemārpils

Valdemārpils (läti) (kuni 1926 Sasmaka; saksa keeles Saßmacken, ka Sansmagen, Sassmaggen, Sassmaken) on linn Lätis Kuramaal Talsi piirkonnas. Linn on Ārlava valla halduskeskuseks. Linnas asub metsamuuseum, seal asub ka raamatukogu. Sasmaka mõisahoone lähedal kasvab Valdemārpilsi pärn‎, lisaks kasvab Sasmaka järve lähistel üks looduskaitse alla võetud sanglepp. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all vanalinn, sealne luteri kirik kantsli, altari ja nende maalingutega, pannoo aadressil Lielā iela 27, sünagoogi hoonetekompleks ja Dupurkalnsi linnamägi, hiiepaigana on kaitse all ka Valdemārpilsi pärn. Kohaliku kaitse all on Ārlava kiriku kantsel, orel, orelirõdu, ja altar, Valdemārpilsi sünagoogi peahoone ja kaks abihoonet. Piirkonna varasemad asukad olid liivlased, XI–XIII sajandil asusid sinna elama kuralased. Piirkond kuulus Vanema muinasmaakonda. Sasmakat on esimest korda mainitud aastal 1582. Aastal 1656 andis Jakob Kettler asulale alevi staatuse. Põhjasõja ajal tabas asulat katk, suri suurem osa alevi elanikest. Kahanenud asulast sai taas küla. Aastal 1834 sai Sasmakats taas alev. XIX sajandil valmuis sealne luteri kirik. Aastal 1881 olid suurem osa alevi elanikest juudid. Linn aastast 1917. Aastail 1916–1917 valmis ka linna läbiv Valdgalest Rojasse viiv kitsarööpmeline raudtee. Praeguse nime sai seal elanud Krišjānis Valdemārsi järgi aastal 1926. Kuulus 1. juulini 2009 Talsi rajooni. Sasmaka mõisa peahoone Valdemārpilsi luteriusu kirik Krišjānis Valdemārsi mälestuskivi Valdemārpilsi sünagoog Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 30.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2021. Vaadatud 27. detsembril 2018. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2021. Vaadatud 27. detsembril 2018. Koduleht
Tallinna Tehnikum

Eestis kandsid Tallinna Tehnikumi nime 20. sajandi I poolel kaks riiklikku tehnikakooli: Tallinna Tehnikum (1920–1936) oli kõrgem riiklik õppeasutus, mille tegutsemise aluseks oli Asutava Kogu seadusandliku delegatsiooni poolt 1920. aastal vastu võetud Tallinna Tehnikumi põhikiri. Tallinna Tehnikaülikooli eelkäija. Tallinna Tehnikum (1929–1944) oli keskastme riiklik õppeasutus, mille tegutsemise aluseks olid 1928. aastal vastu võetud Tallinna Tehnikumi seadus ja 1929. aasta Tallinna Tehnikumi elluviimise määrus. Tallinna Polütehnikumi eelkäija. Aastatel 1932–1936 tegutsesid mõlemad tehnikumid Vene-Balti laevaehitustehase peahoones Koplis (Kopli 101). Sel ajal oli mõlema Tallinna Tehnikumi ühine direktor Enn Nurmiste.