laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Newfoundland

Newfoundland on Atlandi ookeani saar Põhja-Ameerika ranniku lähedal. Kuulub Kanadale ja on osa Newfoundlandi ja Labradori provintsist. Idas, kirdes ja lõunas külgneb ookeani avaosaga, edelas Caboti väinaga, läänes Saint Lawrence'i lahega ja loodes Belle Isle'i väinaga. Saare pindala on 111 390 km². Saarel on madalaid mägesid, kõrgusega kuni 814 meetrit. Rannikul on palju lahtesid ja poolsaari. Newfoundland on pindalalt maailma 16. ja Kanada 3. saar. 2006. aasta rahvaloenduse järgi elas saarel 479 105 inimest. Saare suurim asula on Saint John's. 5. augustil 1583 võttis Humphrey Gilbert Newfoundlandi Inglismaa kuningriigi valdusse esimese ülemerekolooniana. Ent asulaid hakati sinna rajama alles 1610. aastal, kui saarele moodustati esimene asundus (ja lähiaastatel veel mitu). Erinevalt tavalistest kroonikolooniatest olid Newfoundlandil, mille kuberner omas kogu koloonia maad. Valduskolooniad võisid tegutseda aktsiaseltsi põhimõttel ja nende põhiline eesmärk oli omanikele kasumi teenimine. Nõnda sarnanesid need Inglismaa maamõisatega. Aastatel 1610–1728 oli saarel rida omanikkubernere, kellest nii mõnigi polnud saart oma silmaga näinudki. Selgus, et kirja teel võis juhtida küll teises Inglismaa otsas olevaid mõisaid, ent mitte ookeanitaguseid valdusi, ja see pärssis saare arengut[viide?]. Osa kolooniaid müüdi riigile, osa läks pankrotti. Lõpuks moodustati nende asemele nii-öelda harilik, kroonikoloonia. 1655. aastal rajasid oma asulad saarele ka prantslased. Kasutades inglise kolooniate nõrkust, võtsid nad peatselt enamiku saarest enda kontrolli alla. Nende keskuseks oli Pleasance, tänapäeval Placentia. Kuningas Williami sõja ajal 1689–1697 vallutasid prantslased peaaegu kogu saare, ent Ryswicki rahuga taastati Ameerikas status quo. Järgnenud Kuninganna Anne'i sõjas 1702–1713 said prantslased lüüa ja vastavalt Utrechti rahule pidid Newfoundlandilt lahkuma.
The Invisible Woman

"The Invisible Woman" on 1940. aasta USA õudusfilm. Virginia Bruce John Barrymore (professor Gibbs) John Howard (Dick Russell) Charles Lane (hr Growley) Oscar Homolka (Blackie Cole)
Arteesia kaev

Arteesia kaev on kaev, mille vesi iseenesest maapinnale tõuseb. Selle nähtuse tekkepõhjuseks on asjaolu, et kaevu toitev veelade on kohati kaevu ülaosast kõrgemal. Seetõttu tõuseb vesi ühendatud anumate printsiibi tõttu iseenesest pinnale. Nähtusele on nime andnud Artois' provints. Arteesia kaeve leidub ka Eestis. Arteesia allikas Nõiakaev
Pavel Koltšin

Pavel Konstantinovitš Koltšin (vene keeles Павел Константинович Колчин, 9. jaanuar 1930 Jaroslavl – 29. detsember 2010 Otepää) oli Nõukogude Liidu murdmaasuusataja, kes võistles NSV Liidu koondises 1950. ja 1960. aastatel. Ta kuulus Moskva Dinamo klubisse. 1956. aastal sai ta Nõukogude Liidu teeneliseks sportlaseks. Teda on autasustatud kahe Tööpunalipu ordeniga (1957 ja 1972) ning ordeniga "Austuse märk" (1970). 1968–1972 oli ta NSV Liidu suusakoondise treener. Koltšin osales kahtedel olümpiamängudel, saades kokku neli medalit. Kui ta sai 1956. aasta olümpiamängudel Cortina d'Ampezzos 15 km distantsil pronksmedali, oli ta esimene mitte Skandinaaviast pärit sportlane, kes on suusatamises saanud olümpiamedali. Samadel mängudel sai ta kuldmedali 4x10 km teatesõidus. Koltšin on võitnud ka Holmenkolleni mängudel 1958. aastal nii 15 km kui ka 50 km sõidu. Ka tema abikaasa Alevtina Koltšina on olümpiavõitja suusatamises 1964. aasta OM-il Innsbruckis. Koltšin on edukalt esinenud ka maailmameistrivõistlustel, kus ta võitis kolm hõbemedalit 1958. aasta MM-il Lahtis (15 km, 30 km ja 4x10 km) ning pronksmedali 1962. aastal Zakopanes (4x10 km). 1956 Cortina d'Ampezzos olümpiavõitja 4x10 km teatesõidus pronksmedal 15 km sõidus pronksmedal 30 km sõidus 1964 Innsbruckis pronksmedal 4x10 km teatesõidus 1958 Lahtis hõbemedal 15 km sõidus hõbemedal 30 km sõidus hõbemedal 4x10 km teatesõidus 1962 Zakopane pronksmedal 4x10 km teatesõidus Pavel Koltšini abikaasa Alevtina Koltšina on samuti endine tippsuusataja. Nad elasid 1973. aastast Otepää lähistel Konnasaarel. Eriliste teenete eest anti neile mõlemale 1996. aastal Eesti kodakondsus. Nende poeg Fjodor Koltšin oli kahevõistleja. Soome YLE TV2 tegi abielupaarist pooletunnise filmi "Alevtina ja Paveli suusarajad" . "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 1. jaanuaril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.valgamaalane.ee/?id=212463 Pavel Koltšin FIS-i kodulehel (inglise) Biograafia ESBL-is
Birgit Õigemeel (album)

"Birgit Õigemeel" on eesti laulja Birgit Õigemeele esimene stuudioalbum. See ilmus 25. jaanuaril 2008 plaadifirma MTH Publishing kaudu. Plaadilt anti välja neli singlit: "Kas tead, mida tähendab...", "365 Days", "Homme" ja "Ise". Album oli 3 nädalat Raadio 2 Eesti albumite edetabeli tipus. Birgiti esikplaadi müüginumbrid on jäänud vahemikku 5000 – 10 000 eksemplari. See on olnud Raadio 2 nädalaplaat. Plaadil on ka üks kaverlugu, mida Birgit laulab koos Riho Sibulaga. Pärast saatesarja lõppu alustas Birgit Õigemeel koostööd Alar Kotkase tiimiga, et välja anda võiduga kaasnenud debüütalbum. Mänedžeridega koostöös moodustati uus plaadifirma MTH Publishing, millest pool kuulub Birgitile. Album pidi algselt ilmuma 2007. aasta novembris ning sisaldama eestikeelseid laulusid. Välja anti see aga alles 2008. aasta jaanuaris, sisaldades ka ingliskeelseid laule ning ühte kaverit. Albumi esmaesitlus toimus 2008. aasta jaanuaris restoranis Mercado. Plaadi väljaandja MT Holding innustas Birgitit sõlmima lepingu heategevusfondiga Dharma ning nüüd läheb Birgiti debüütalbumi iga plaadi müügist 10 krooni 140 000 krooni maksva invalifti soetamise fondi. Vanalinna hariduskolleegiumis, mille ka Birgit ise 2007. aasta kevadel lõpetas, õpib pea igas klassis vähemalt kaks erivajadusega last ning kool oli palunud invalifti soetamiseks Dharmalt abi. Praeguseks on albumimüügist raha kogunenud juba üle 50 000 krooni. "Homme" – 4:09 "Peidame jäljed" – 4:09 "Kas tead, mida tähendab..." – 4:24 "Ise" – 3:46 "Kaugele maale" – 4:48 "Tiivad" – 3:47 "Kui mind kutsud Sa" – 3:46 "Välja mu peast" – 3:17 "365 Days" – 3:02 "Flower Child" – 3:26 "See päev on teel / All By Myself" (koos Riho Sibulaga) – 4:17 Senistest võitjatest on kõige edukam Birgiti debüütalbum ohtuleht.ee Välja otsitud 17. märts 2012 Birgiti debüütalbum tuleb välja novembris ohtuleht.ee Välja otsitud 17. märts 2012
365 Days

“365 Days” on eesti laulja Birgit Õigemeele teine singel tema omanimeliselt albumilt. Ta osales selle lauluga ka lauluvõistlusel "Eurolaul 2008" ja sai seal kolmanda koha. Loole on meloodia kirjutanud Pearu Paulus, Alar Kotkas, Ilmar Laisaar ja sõnad Jana Hallas. Loo produtseeris Alar Kotkas. Laul anti välja 14. jaanuaril 2008. Laulu viiulipartii telliti Rootsist. "Pärast superstaari võistlust arvasin, et ei osale enam ühelgi konkursil, aga «365 Days» meeldis mulle liialt palju, et pakkumisele eitavalt vastata," on Birgit öelnud. See kirjutati võistluse "Eurolaul 2008" jaoks, kus see jõudis kolme edasipääsenu hulka. Lauluga saadi 12 990 häält ja tuldi 3. kohale. "365 Days" – 3:02 Saates "Laulud tähtedega" esitas Birgit selle laulu uusversiooni eestikeelsete sõnadega ("365 Days / Laulame veel"). Veel on ta laulu esitanud telesaate "Eesti otsib superstaari" teise hooaja finaalis, rahvusvahelisel lauljate võistlusel Baltic Song Contest ja oma kontsertidel. Birgit Õigemeele eurolaulu saab nüüd veebis kuulata elu24.ee Välja otsitud 31. märts 2012 [1][alaline kõdulink] publik.delfi.ee Välja otsitud 31. märts 2012 "Eurovisioonile sõidab Kreisiraadio". Elu24.ee. Marge Sillaots. ""Laulud tähtedega": võitsid Ines ja Valdo!". Muusikavideo ETV veebilehel
1958. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1958. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 22. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 4.–9. märtsini Soomes Lahtis. Kahevõistluses ja suusahüpetes peeti võistlused 1. märtsil. Lahtis toimusid maailmameistrivõistlused kolmandat korda. Eelmised MM-id olid 1926. ja 1938. aastal. Sakslased osalesid esimest korda 1939. aasta järel Saksa LV ja Saksa DV võistkonnana. Kuupäev: 4. märts Kuupäev: 2. märts Kuupäev: 8. märts Kuupäev: 6. märts Kuupäev: 5. märts Kuupäev: 7. märts Kuupäev: 2.-3. märts Kuupäev: 9. märts
Padakõrve looduskaitseala

Padakõrve looduskaitseala asub Peipsiääre valla territooriumil. Looduskaitseala on 1555,2-hektariline. Looduskaitseala loodi 1964. aastal, mil kaitsti suurt sipelgaasurkonda, hiljem on kaitse-eeskirja uuendatud. Aastal 2001 organiseeriti ala ümber Alatskivi-Padakõrve looduskaitsealaks, mis hiljem nimetati ümber Padakõrve looduskaitsealaks. Kaitstavad loomaliigid on laanekuklased ja väike-konnakotkas ning alal toitumas käiv must-toonekurg. Kinnitamata andmeil esineb ka lendorav. Kaitseala on jagatud kolmeks sihtkaitsevööndiks ja üheks piiranguvööndiks. Kaitseala peamisteks kaitseobjektideks on mõhnastikud, samuti mitmed metsatüübid (vanad loodusmetsad, siirdesoometsad jmt). Kaitsealal elutsevad laanekuklased (Formica aquilonia), kes kuuluvad Eestis looduskaitse III kategooriasse. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 09.04.2018) Keskkonnaekspertiis, A-J. Martin 1998 Padakõrve looduskaitseala kaitse-eeskiri
Naxos (täpsustus)

Naxos võib olla: Küklaadide hulka kuuluv Kreeka saar Náxose saar muistne kreeka koloonia Sitsiilias Naxos, tänapäeva Giardini-Naxos Naxos, vanaaja linn Kreetal heliplaadifirma Naxos Hongkongist Náxos (täpsustus)
Cortina d'Ampezzo

Cortina d'Ampezzo on turismi- ja talispordikeskus Venetos Põhja-Itaalias. Cortina asub 1200 meetri kõrgusel merepinnast ja elanikke on seal üle 6000. Ampezzo org kuulus I maailmasõjani Austriale, Itaaliale läks ala sõjavõidu tõttu. Linn moodustati pärast sõda kuue küla liitmise teel. Cortinas toimusid 1956. aasta taliolümpiamängud. Olümpiamängud pidid seal juba 1944. aastal toimuma, kuid teise maailmasõja tõttu need ei toimunud. Cortina d'Ampezzos toimuvad ka 2026. aasta taliolümpiamängud. Piirkonna alpimäestikus on filmitud ka mitmeid filme, näiteks "Cliffhanger", "The Pink Panther" ja James Bondi filmi "For Your Eyes Only". Postkaarte Cortina d'Ampezzost Cortina d'Ampezzo ingliskeelne
Rudolf Pangsepp

Rudolf Pangsepp (18. september 1921 Tartu – 18. oktoober 2008) oli eesti kunstnik ja raamatukujundaja. Alghariduse omandas Tartu linna 16. algkoolis. Edasi õppis Tartu Pedagoogilises Progümnaasiumis, kuid majanduslikel kaalutlustel asus õppima Tartu Tehnikumi, mille lõpetas 1941. aastal. Kuna isa oli surnud juba 1934. aastal teenis suviti lisa Ratniku põllutöömasinate tehase õpipoisina ning Tartu Telefonivõrgus, kuhu suunati tööle ka pärast tehnikumi lõpetamist. Veel enne tööle asumist mobiliseeriti Punaarmeesse. Armees oli Eesti Laskurkorpuse 27. laskurpolgu raskekuulipilduja jaokomandör. Pärast sõda, 1945–1951 õppis Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas Ado Vabbe õpilasena graafika erialal. Suunati tööle Eesti Riiklikku Kirjastusse kunstiliseks toimetajaks. 1953–1967 töötas samas toimetuse juhatajana ning alates 1967–1986 kirjastuses Eesti Raamat direktori asetäitjana. Kuulus Eesti NSV Vabariikliku Tööstuskunsti nõukogu koosseisu ja Eesti NSV Kergetööstuse ministeeriumi kunstinõukogusse. Kujundas mitmeid raamatunäitusi välismaal: Soomes 1957, Saksa DV-s 1969 ja mitmel pool Nõukogude Liidus. Rudolf Pangsepa kujundatud on raamatusarjad "Eesti romaanivara", "Eesti novellivara", "Nobeli laureaat", "Klassikalised lood" ja "Mirabilia". Tema kujundatud on teosed „Välispanoraam” (1970–80ndad), „Alma mater Tartuensis 1632–1982” (1982), Eduard Vilde „Kolmkümmend aastat armastust” (1983, 1984. aastal sai ta selle eest J. Jenseni nimelise preemia), „Rudolf Hurt 1839–1907” (1989, trükigraafikapreemia 1990. aastal) ja Ivar Leimuse „Eesti Vabariigi rahad 1918–1992” (1993). Omakäeline elulugu. Eesti Kunstimuuseumi arhiivkogu EKMA.136.13.9/88-89 "Rudolf Pangsepp 18. IX 1921 – 12. X 2008". Sirp.ee. 17.10.2008. 1975 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 1984 Jaan Jenseni raamatugraafika aastapreemia (raamatukujunduse ja arhitektoonika preemia – sarjas "Eesti novellivara" ilmunud E. Vilde "Kolmkümmend aastat armastust")
Uppsala Ülikool

Uppsala Ülikool (Uppsala universitet) on riiklik ülikool Uppsalas Rootsis. 1477. aastal asutatud Uppsala Ülikool on Skandinaavia vanim ülikool. Seoses reformatsiooniga 1520. aastatel ülikooli tegevus vaibus, kuid alates 1593. aastast õppetöö taastati. Ülikooli kiire areng algas 1620. aastatel, kui kuningas Gustav II Adolfi rahaeraldused tagasid sellele suhteliselt suure majandusliku iseseisvuse. Üliõpilaste arv kasvas järgneva 10 aasta jooksul ligi tuhandeni. Uppsala Ülikooli professoriteks on omal ajal olnud paljud kuulsad teadlased, nende hulgas Olof Rudbeck, Anders Celsius, Carl von Linné ja Anders Ångström. Uppsala Ülikoolis on õppinud või õpetanud ka järgmised Nobeli auhinna laureaadid: Hannes Alfvén Svante Arrhenius Robert Bárány Hjalmar Branting Allvar Gullstrand Dag Hammarskjöld Erik Axel Karlfeldt Pär Lagerkvist Alva Myrdal Kai Siegbahn Manne Siegbahn Theodor Svedberg Nathan Söderblom Arne Tiselius Hugo Theorell Ülikoolis õpib umbes 39 100 üliõpilast ja 2400 doktoranti. Uppsala Ülikoolil on 9 teaduskonda: teoloogia-, õigus-, ajaloo-filosoofia-, keele-, ühiskonnateaduste, pedagoogika-, meditsiini-, farmaatsia-, loodusteaduste-tehnika teaduskond. Uppsala Ülikool kuulub Euroopa ülikoolide Coimbra gruppi. Uppsala ülikooli Gotlandi ülikoolilinnak (varem Gotlandi ülikool) Uppsala Ülikooli Liivimaa natsioon  Uppsala Ülikool – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Uppsala Ülikooli koduleht
Chalmersi Tehnikaülikool

Chalmersi Tehnikaülikool (Chalmers tekniska högskola) on eraülikool Göteborgis Rootsis. Ülikool asutati 1829. aastal rahaga, mille pärandas William Chalmers vaestele lastele kooli loomiseks. 1937. aastal muudeti ülikool riiklikuks, kuid 1994. aastast on see taas erakool ning kuulub sihtasutusele. Ülikoolis õpib umbes 10 300 üliõpilast ja 1100 doktoranti. Ülikool keskendub loodusteaduste, tehnoloogia ja arhitektuuri õpetamisele. Chalmersi Tehnikaülikooli koduleht
William Thomson

William Thomson, esimene parun Kelvin (Largsi parun Kelvin), tuntud kui lord Kelvin, (26. juuni 1824 Belfast – 17. detsember 1907 Largs) oli iiri-šoti füüsik, matemaatik ja insener. Teda tuntakse eelkõige tema termodünaamika-, elektri- ja matemaatikaalaste tööde järgi. Thomson võttis kasutusele absoluutse temperatuuri mõiste ja koostas temperatuuriskaala, mille kraad võrdub Celsiuse skaala kraadiga, kuid alguspunkt märgib absoluutset nulltemperatuuri (–273,15 °C). Thomson sõnastas ümber termodünaamika teise seaduse ning avastas termoelektrilise nähtuse – Thomsoni efekti. Tema järgi on nimetuse saanud temperatuuri mõõtühik kelvin. Vapp
Euroopa Majanduspiirkond

Euroopa Majanduspiirkond (EMP) on 1994. aastal Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga loodud ühine majanduspiirkond, mis hõlmab Euroopa Liidu liikmesriike ja kolme Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riiki (Norra, Island ja Liechtenstein). EMP eesmärk on kaupade, teenuste, kapitali ja isikute vaba liikumine (nn neli vabadust) ühisel turul. Sisuliselt võimaldab EMP EFTA riikidel osaleda Euroopa Liidu siseturul ilma ELi liikmeks astumata. Nad on kohustatud vastu võtma peaaegu kõik ELi ühtset turgu käsitlevad õigusaktid, välja arvatud põllumajanduse ja kalanduse valdkonnas, mida lepinguga ei reguleerita. EFTA riikidel on aga ametliku otsustusprotsessi kaudu võimalus varakult suunata ja mõjutada EMPga seotud poliitika kujundamist ja uute õigusaktide vastuvõtmist. Mercosur EMP ja Norra toetused Euroopa Liidu institutsioonide terminibaas IATE "Euroopa Majanduspiirkonna leping". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. märts 2014. Vaadatud 14. märtsil 2014. EFTA koduleht
Türisalu pank

Türisalu pank (harvemini Türisalu paekallas) on pank Harku vallas Türisalus. Panga kõrgus läänes on 29–31 meetrit, idapoolne ots on 4–6 meetrit madalam. Tegemist on Pakri tüüpi astanguga, mille jalamiks on Kambriumi liivakivid. Panga läänepoolses otsas langeb klindiastangult Türisalu joastik. Türisalu pank on olnud populaarne koht enesetapjate jaoks. 2008. aasta suvel paigaldati kogu Türisalu pankranniku pikkuses piire, mis ei lase autoga sõita panga äärele – sellega üritatakse ära hoida tulevasi enesetappe ja õnnetusjuhtumeid. Aastal 1963 ehitati pangale filmi "Hamlet" tarbeks Kronborgi lossi koopia, misjärel kohalik rahvas panka ka Hamletimäeks kutsuma hakkas. Türisalu panga järgi on nime saanud Türisalu kihistu, ühtlasi on pank ka selle stratotüübiks. Ülemised 3,8 meetrit moodustab Väo kihistu lubjakivi ja dolomiit, selle all on 20 cm ooididega lubjakivi. Allpool on 1,2 meetrit Pakri kihistu liivarikast lubjakivi, seejärel 2,3 meetrit Toila kihistu lubjakivi. Türisalu kihistu savikilt paljandub 5,1 meetri ulatuses ja sisaldab liivakiviläätsesid. Allpool on 4,8 meetrit Kallavere kihistu liivakivi, mis sisaldab savikilda vahekihte. Paljandi alumise otsa moodustab Tiskre kihistu savi vahekihtidega liivakivi. Panga koordinaadid on: 59° 25′ 13″ N, 24° 19′ 19″ E. Türisalu panga idaserv Vääna-Jõesuu lähistel, suvi 2010 Türisalu pank, suvi 2010 Aerofoto Türisalu pangast Pangapealne 2020. aasta septembris Eesti pankade loend Kalle Suuroja Põhja-Eesti klint Eesti looduse sümbol, Tallinn 2006, lk. 135 K. Suuroja. 2005. Põhja-Eesti klint. Eesti Geoloogiakeskus. Lk 75 "Türisalu pank – enesetaputuristide Meka" Eesti Ekspress, 17. jaanuar 2008 "Reporter.ee: Türisalu pank saab peagi puitkattega teraspiirde" Postimees, 17. juuli 2008 Vääna-Jõesuu küla ajalugu Heinart Puhkim, 2009 http://stratigraafia.info/glossary.php?keyword=T%C3%BCrisalu+kihistu "Eesti stratotüüpsed paljandid". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. juuni 2021. Vaadatud 31. augustil 2019.
Tuhala nõiakaev

Tuhala nõiakaev on ajutine tõusuallikas Tuhala maastikukaitsealal Tuhala karstiala läbival maa-alusel jõel. Kui Nabala karstialal plaaniti lubjakivi kaevandamist, siis tõusis nõiakaev karstialal kaevandamise vastaste kampaanias kesksele kohale ja selle kaitseks koguti 65 000 allkirja. Nõuti Nabala maastikukaitseala moodustamist. 2012. aastal läbi viidud Eesti ime valimisel võitis hääletuse Tuhala nõiakaev. Kaev hakkab suurvee ajal vett üle ääre ajama kui vee vooluhulk Tuhala jões on vähemalt 5000 liitrit sekundis ja Eesti pikima, Virulase karstikoopa kohal on veetase 2,35 m kõrgemal kui Nõiakaevu pealne plate. Tuhala nõiakaev "keeb" välja kuni 100 liitrit vett sekundis. On unikaalne karstiallikas, kuna veesurve tekib Tuhala maa-aluses jões ja tegemist ei ole arteesia kaevuga. Kaevurakked ehitati tõenäoliselt samal ajal, kui asutati Tuhala kool. 1958. aastal tõsteti rakete kõrgust 1 meetri võrra. Kaevus on huumushapetest veidi pruunikas, puhas rabavesi. 2009 2010 2010 2011 2013 Rahvapärimuse järgi hakkab Nõiakaev keema, kui Tuhala nõiad kaevus vihtlevad. Tuhala valla rahvalik nimetus oli Nõiavald. "Nõiakaevule appi!". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2011. Vaadatud 14. märtsil 2011. "Kaevandajad tahavad Nabala karstialal edasi tegutseda" Maaleht, 1. august 2012 "Palju õnne, Eesti ime 2012 – Tuhala nõiakaev!". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. september 2015. Vaadatud 31. märtsil 2013. Loodusmälestised 22. Harjumaa-Raplamaa, Kohila karstivaldkond. Kose, Kohila. Koostanud Hella Kink. Toimetanud Anto Raukas. Teaduste Akadeemia Kirjastus. Tallinn 2011. Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 190–193. Ants Talioja. Tuhala radadel. Kirjastus OÜ Kadmirell. Tallinn 2012. Gustav Vilbaste. Loodusvaatleja nr 4/5 september 1936. Kose erinumber. "Palju õnne, Eesti ime 2012 – Tuhala nõiakaev!" Eesti Päevaleht, 27. juuni 2012 "Nõiakaevu lähedale pressiv kaevandaja seljatas valla" Eesti Päevaleht, 5. detsember 2008 Tuhala nõiakaevu loitsu laulu saab kuulata ja videot vaadata siit Tuhala nõiakaevu loitsu sõnad leiab siit
Tuhala maastikukaitseala

Tuhala maastikukaitseala oli maastikukaitseala Harjumaal Kose vallas. See hõlmas paikkonda, mille asustuse vanus on ligi 3000 aastat. Kaitseala läheduses oli muu hulgas 11 muistset asulakohta, 30 väikselohulist kultusekivi, 3 kivikalmet ja 4 hiiekohta. Tuhala kiriku ja mõisapargi vahele jäävas Heinasoos asub Eesti vanim, 3.–4. sajandist pärinev palktee. Eesti suurimal karstialal võib näha kõiki tüüpilisi karstivorme. Karstiväljal voolab Mahtra soostikust Tamsi allikatest alguse saav Pirita vasakpoolne lisajõgi Tuhala jõgi, mille pikkus on 26 km ja millest 1,5 km voolab maa all. Karstimaastikku läbiva matkaraja pikkus on 2,5 km. Kaitseala kaotati 2014. aastal seoses Nabala-Tuhala looduskaitseala moodustamisega. Tuhala karstiala Tuhala nõiakaev Tuhala Looduskeskus Tuhala maastikukaitseala ja Alema looduskaitseala kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine
Sava

Sava [s'aava] on jõgi Euroopa kaguosas. Jõe lähe asub Alpides Sava Dolinka ja Sava Bohinjka ühinemiskohas. Voolab kagu ja ida suunas, läbides Ljubljanat ja Zagrebi. 940-kilomeetri pikkune jõgi suubub Belgradi kohal paremalt Doonausse. Püha Sava katedraal
Neuchâteli järv

Neuchâteli järv (sks. k. Neuenburgersee) on järv Euroopa keskel Šveitsi loodeosas pealinnast Bernist 30–40 km lääne pool. Järve pindala on 218 km2, pikkus kirde-edela suunal 38,5 km, ruumala 14 km3 ning suurim sügavus 153 meetrit. Veetase on 429 meetrit üle merepinna. Järve valgla katab umbes 2670 km2. Neuchâteli järv on suurim täielikult Šveitsi piires paiknev järv. Suurim linn järve kaldal on samuti Neuchâtel. Kirde pool on samas orundis jätkuks Bieli järv.
Järvselja looduskaitseala

Järvselja looduskaitseala asub Tartu maakonnas Kastre vallas (Agali, Ahunapalu ja Järvselja külas) ja Põlva maakonnas Räpina vallas Haavametsa külas. Kaitseala suurus on 184 hektarit. 1924. aastal loodud Järvselja reservaat on Eesti vanim metsakaitseala. Järvselja metsad võeti kaitse alla juba 1924. aastal Andres Mathieseni eestvõttel. Tollane pindala oli 12,8 hektarit. Hiljem loodi suurema pindalaga Võnnu vallas asuv Järvselja looduskaitsekvartal (19 hektarit). Looduskaitsealaks organiseeriti see 2006. aastal. Looduskaitsealal kaitstakse põlismetsakooslusi: vanad lodumetsad, soolehtmetsad, siirdesoo- ja rabametsad jmt. Seal on kaks sihtkaitsevööndit: Ürgmetsa sihtkaitsevöönd; Järvselja sihtkaitsevöönd. Esimeses on inimesel lubatud kõndida ainult mööda laudradasid, Järvselja sihtkaitsevööndis võib viibida aga vabalt, rikkumata looduskaitsealal sätestatud norme. Järvselja looduskaitseala kaitse-eeskiri
Waw (süüria täht)

ܘ Waw (ܘ) on süüria tähestiku kuues täht. Estrangelo, klassikaline variant Idasüüria variant
Konguta looduskaitseala

Konguta looduskaitseala asub Elva vallas Konguta külas. Selle suurus on 32,76 hektarit. Kaitsealal kaitstakse Eestis II kategooria looduskaitsealust liiki – kaunist kuldkinga (Cypripedium calceolus) –, samuti sealset haruldast taimestikku. Kaitseala käsitletakse ühe piiranguvööndina. Konguta looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri Konguta looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis
Alatskivi maastikukaitseala

Alatskivi maastikukaitseala asub Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Maastikukaitseala suurus on 378 hektarit. Kaitsealal kaitstakse järvi, nende ümbrust ja seal väljakujunenud pärandmaastikku. Eriti esinduslik on sealne Kuningvere järv. Samuti kuuluvad seal kaitse alla loomastik ja taimestik. Kaitse alla võeti piirkonda 1964. aastal ja see hõlmas Alatskivi maastikuala ja Kuningvere järve paremat kallast. Aastal 2000 kaitseala laiendati ning nimetati ümber maastikukaitsealaks. Alatskivi maastikukaitseala kaitse-eeskiri
WAW

WAW või waw võib tähendada järgmist: Waw, foiniikia täht Waw, süüria täht ... Wāw VAV WAV