laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Impulsslamp

Impulsslamp on gaaslahenduslamp lühikeste tugevate valgusimpulsside tekitamiseks. Lahendus toimub väärisgaasi ksenooni keskkonnas, mis võimaldab saada päevavalguse spektriga sarnase spektri. Valgusimpulsiks vajalik energia vabaneb kondensaatori tühjenemisel. Impulsslampe kasutatakse pildistamisel (välklamp), signalisatsioonivahendina, stroboskoopides jm. Välklamp ENE, 3. kd, 1988, lk 587
Andrzej Pszenicki

Andrzej Pszenicki (vene keeles Анджей Павлович Пшеницкий; 10. detsember (29. november vkj) 1869 Pabianice, Piotrkówi kubermang – 5. august 1941 Varssavi) oli poola ehitusinsener. Andrzej Pszenicki õppis esialgu Pabienices, seejärel Piotrków Trybunalski koolis. Gümnaasiumi lõpetas kuldmedaliga ja jätkas õpinguid Peterburi teedeinseneride instituudis, mille lõpetas 1898. aastal. Pärast ülikooliõpinguid töötas 1919. aastani Peterburis – esialgu sildade insener-konstruktorina, hiljem peainsenerina. Ühtlasi töötas ta Peterburi teedeinseneride instituudis õppejõuna (professor 1916. aastast). 1916. aastast Peterburi tsiviilehitusinseneride instituudi sildade kateedri juhataja. 1908. aastal võitis ta Dvortsovõi silla projekteerimise rahvusvahelise konkursi. Aastail 1919–1921 elas ja töötas Eestis, kus aitas taastada sõjas kannatada saanud sildu ja projekteeris üle Narva jõe kulgeva Narva raudteesilla. Lühikest aega töötas ta õppejõuna Läti Ülikooli tehnikateaduskonnas Riias. Aastal 1921 naasis Varssavisse ja asus tööle Varssavi tehnikaülikooli – aastatel 1921–1939 oli ta sillaehituse kateedri juhataja, 1929–1932 ühtlasi ülikooli rektor. Pszenicki projektide järgi on teiste seas valminud Peterburi Dvortsovõi sild (ehitatud 1912–1916) ning üle Wisła jõe Piłsudski sild Krakówis (1934) ja Piłsudski leegionite sild Płockis (1938). Koos professor Nikolai Beleljubskiga projekteeris ta silla üle Msta jõe Borovitšis (Beleljubski sild, ehitatud 1905) ning üle Volga jõe 2 silda – Kaasani lähedal Romanovi (1911–1913) ja Simbirski lähedal Imperaatori silla (1913–1916). Andrzej Pszenicki suri Varssavis 5. augustil 1941, olles 71-aastane. Ta on maetud Powązki kalmistule. Tema nime kannab tänav Varssavis Mokotówi linnaosas. 1910 – Peterburi teedeinseneride instituudi Nikolaj kuldmedal (anti välja kord kümne aasta jooksul) 1923 – valiti Poola Tehnikateaduste Akadeemia tegevliikmeks 1938 – Varssavi tehnikaülikooli audoktor Dvortsovõi sild Peterburis üle Neeva jõe Piłsudski sild Krakówis üle Wisła jõe Sild üle Msta jõe Borovitšis
Välklamp

Välklamp on lühikest tugevat valgussähvatust (valgusimpulssi) tekitav lamp või valgusti, mida kasutatakse pildistamisel lisavalguse saamiseks. Kõige suurema levikuga on ksenoonimpulsslambid, sest nende päevavalguse spektriga sarnane spekter tagab võrdlemisi loomuliku värviesituse. Impulsslamp Ksenoonlamp
Huumlamp

Huumlamp on huumlahendusel põhinev lahenduslamp, mis tekitab suhteliselt nõrka valgust. Lambi klaaskolvis on hõrendatud gaasis kaks külma (mitteköetavat) suurepinnalist elektroodi. Madalatemperatuuriline lahendus süttib katoodi juures; vahelduvpinge korral on katoodiks see elektrood, mis on parajasti negatiivne. Süttimispinge on katoodi madala temperatuuri tõttu suhteliselt kõrge (80–800 V). Elektroodidevahelise kauguse järgi eristatakse katoodhelendus- ja sammashelenduslampe. Katoodhelenduslambis on elektroodid sedavõrd lähestikku, et kiirgus tekib katoodi ümbritsevas õhukeses gaasikihis. Täitegaasiks on enamasti neoon, mis huumlahenduses helendab oranžikaspunaselt. Kuigi on kasutusel ka teistsuguse gaastäitega (ja erineva helendusega) lampe, tuntakse neid üldiselt neoonlampidena (ingl k neon lamp). Niisugune lamp on laialt kasutusel näiteks elektrilistes olmeseadmetes (veekeetja, triikraud jt) pingestust näitava signaal- ehk indikaatorlambina. Külmkaatoodlambis on pikas lahendustorus elektroodidevaheline kaugus nii suur, et kiirguse põhiosa tekib positiivsest elektroodist lähtuvas lahendussambas, mis täidab peaaegu kogu toru. Täitegaasiks võib neooni kõrval olla ka nt argoon koos elavhõbedaauruga (sinine helendus). Mitmevärvilise helendusega huumlampe kasutatakse laialdaselt reklaamvalgustuses. Huumlahendus Neoonlamp Külmkatoodhuumlamp ENE, 3. kd, 1988, lk 501
Pabianice

Pabianice on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas, Pabianice maakonna halduskeskus. Pabianice asub Łódźi kesklinnast ligikaudu 13 km lõunaedelas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/051011508021-0959079?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.  Pabianice – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Abatia

Abatia on pajuliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Perekonna autorid on Hipólito Ruiz López ja José Antonio Pavón. Nimetatud Sevilla ülikooli botaanikaprofessori Pierre Abat' auks. Tüüpliik on Abatia rugosa. Perekonnanime sünonüüm on Raleighia (George Gardner). APG II süsteemi järgi on ta pajuliste sugukonnas. Varem arvati ta õisikleheliste sugukonda, kannatuslilleliste sugukonna triibusesse Abatieae (Lemke 1988) või sugukonda Samydaceae (George Bentham, Joseph Dalton Hooker ja John Hutchinson). Perekonnas on The Plant Listi järgi järgmised liigid: Abatia americana (Gardner) Eichler Abatia angeliana Alford Abatia canescens Sleumer Abatia mexicana Baill. Abatia parviflora Ruiz & Pav. Abatia rugosa Ruiz & Pav. Abatia spicata (Turcz.) Sleumer Abatia stellata Lillo Catalogue of Life esitab järgmised liigid: Abatia americana Abatia angeliana Abatia canescens Abatia glabra Abatia mexicana Abatia microphylla Abatia parviflora Abatia rugosa Abatia spicata Abatia stellata Abatia perekonna liigid on pärismaised Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika troopika mägedes, Andides metsapiirist kõrgemal. Need on puud. Neil on vastak leheseis ning väga väikesed abilehed ja näärmed glandulae marginales lehealustel. Õiekattes on nii tupplehed kui ka kroonlehed; need on alusel tihedalt kokku kasvanud. Neil on palju niitjaid tolmukaid. George Don (A General History of the Dichlamydeous Plants: Calyciflorae, 1832, lk 722–723): Linnaeuse süsteem: Icosandria, Monogynia. Õietupp lühikese, veidi vurrkannukujulise toruga, mille suu on kaetud arvukate karvadega; tupeserv neljaosaline; sagarad lantsetjad. Kroonlehti ei ole. Tolmukaid umbes 20, kasvavad välja tupetoru aluse lähedalt. Tolmukaniidid lamedad, Abatia rugosa lehtedest tehakse Peruus musta tinti. "The Plant List". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuli 2013. Vaadatud 29. juunil 2016. [1] David J. Mabberley. The Plant-book: A Portable Dictionary of the Vascular Plants, Cambridge University Press 2008, lk. 1. ISBN 0521820715. Hipólito Ruiz López, José Antonio Pavón. Florae Peruvianae, et Chilensis Prodromus, 78, pl. 14. 1794. H. O. Sleumer. Flacourtiaceae. – Flora Neotropica, 1980, 22, lk 55–57. D. E. Lemke. A synopsis of Flacourtiaceae. – Aliso 1988, 12, lk 28–43. A. Bernhard. Flower structure, development, and systematics in Passifloraceae and in Abatia (Flacourtiaceae). – Int. J. Plant Sci., 1999, 160, lk 135–150. GRIN
Anti Haugas

Anti Haugas (sündinud 10. oktoobril 1992 Võrus) on eesti poliitik ja ettevõtja, XV Riigikogu liige. Ta on alates 2011. aastast Eesti Reformierakonna liige. Ta on lõpetanud põhikooli Haridus- ja Teadusministeeriumi kiitusega Võru Kesklinna Koolis. 2012. aastal lõpetas ta Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi, kus lõpetas matemaatika ja inglise keele eriklassi. 2021. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonnas halduskorralduse eriala. Anti Haugas on Reformierakonna Võru piirkonna esimees. Ta on olnud alates 2017. aastast Võru Linnavolikogu liige ja alates 2021. aastast selle esimees. Varem on ta olnud Eesti Reformierakonna Noortekogu välissekretär (2013–2014) ning peasekretär (2014–2017). 2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Anti Haugas Võru-, Valga- ja Põlvamaal Eesti Reformierakonna nimekirjas ja kogus 186 häält. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse valimistel oli ta Eesti Reformierakonna Võru linnapeakandidaat. Ta saavutas 239 häälega linna teise tulemuse. Anti Haugas on Võru Spordikooli võrkpalliosakonna kasvandik, tema treeneriteks on olnud Urmas Tali ja Aksel Saal. Ta on silma paistnud ka aktiivse abipolitseinikuna. 2018. aastal saavutas ta koos Aigar Kalnapenkisega Lõuna Prefektuuri abipolitseinike kutsemeistrivõistlustel teise koha. "Põhikooli ja gümnaasiumi õpilaste tunnustamise kord". "Võru Kesklinna Kool". "Riigikogu valimised 2015". "Kohalikud valimised 2017". Reformierakonna linnapeakandidaat Anti Haugas otsustas kandideerimise peaaegu kohe, Võrumaa Teataja, 29. juuli 2017 Anti Haugase CV, antihaugas.ee, vaadatud 21. märtsil 2018 Võru linnapeakandidaat hakkas vanadekodu juhatama, LõunaLeht, 24. mai 2018 Anti Haugas: Rail Balticut pole vaja. Või äkki ikka on?, Postimees, 14. juuni 2018
Abatia americana

Abatia americana on puuliik pajuliste sugukonna perekonnast Abatia. Seda kirjeldas esimesena George Gardner, praeguse nime sai 1872 August Wilhelm Eichlerilt (Carl Friedrich Philipp von Martius, Flora brasiliensis, 13: I. 510). Sünonüümid on Raleighia americana Gardn., Abatia tomentosa Mart. ex Eichl. ja Abatia brasiliensis Baill.
Maarjamaa Risti teenetemärk

Maarjamaa Risti teenetemärk (inglise keeles Order of the Cross of Terra Mariana, prantsuse keeles Ordre de la Croix de Terra Mariana) on Eesti Vabariigi teenetemärk. See asutati 1995 Eesti Vabariigi iseseisvuse auks. Maarjamaa Risti teenetemärki antakse Vabariigi presidendile ning kõrgeima klassi autasuna välismaalastele, kellel on erilisi teeneid Eesti Vabariigi ees. Ametist lahkunud Vabariigi presidentidele jääb Maarjamaa Risti teenetemärk alles. Maarjamaa Risti teenetemärgil on kuus klassi: üks eriklass – Maarjamaa Risti teenetemärgi kett; viis põhiklassi – I, II, III, IV ja V klass. Maarjamaa Risti kõigi klasside teenetemärkide ristid koos kilbiga on ühesuguse kujundusega ja ühesuurused. Maarjamaa Risti kõigi klasside teenetemärkide juurde kuuluvate muareelintide sinine värvitoon on rahvusvahelise PANTONE värvitabeli alusel 300 C. Eestis on Maarjamaa Risti teenetemärki alates 16. maist 1995 kuni 27. veebruarini 2006 antud kokku 686 korral, sealhulgas: kett 33 (seisuga 10. mai 2023 juba 60) I klass 147 II klass 110 III klass 142 IV klass 137 V klass 117 President Lennart Meri (1992–2001), 10.09.1995 (5. seeria) President Arnold Rüütel (2001–2006), 08.10.2001 (270. seeria) President Toomas Hendrik Ilves (2006–2016), 09.10.2006 (692. seeria) President Kersti Kaljulaid (2016–2021), 10.10.2016 President Alar Karis (2021–) Eesti teenetemärgid Maarjamaa Rist 20 aastat (PDF)
Rabakalised

Rabakalised (Scheuchzeriaceae) on üheiduleheliste taimede sugukond. Sellesse sugukonda kuulub Eestis rabades kasvav rabakas.
Rabakas

Rabakas (Scheuchzeria palustris) on ainus taimeliik rabakaliste sugukonnas. Ta kasvab peaaegu ainult rabaälvestes ja laukaservades. Eesti rabades tavaline. Rabakas andmebaasis eElurikkus
Õisluhalised

Õisluhalised (Juncaginaceae) on konnarohulaadsete seltsi kuuluv taimede sugukond. Sellesse sugukonda kuulub kahe Eestis kasvava liigiga perekond õisluht.
Chamaetia

Chamaetia on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv alamperekond. Sektsioon: Salix sect. Chamaetia Salix nivalis Salix reticulata - võrkjas paju Salix vestita. Arguse pajuliikide süstemaatikas (George W. Argus, 1999) liigitatakse alamperekonda Chamaetia järgmised pajud: Salix sect. Chamaetia Dumort. Salix nivalis Hook. Salix reticulata L. Salix reticulata subsp. glabellicarpa Argus Salix reticulata subsp. reticulata Salix vestita Pursh. Enamik selle alamperekonna liike on ümarate lehtedega. Nende tundra- ja mägipajude seas on peale pisikesekasvuliste pajupõõsaste ka selliseid murumadalad taimi, kellel saab kõndida. Chamaetia alamperekonna pajud kasvavad kaugel põhjas ja kõrgel mägedes. Eestile lähimad paigad, kus saab pajude peal kõndida, on Skandinaavia mäestikus. Salix sect. Chamaetia Dumortier, veebiversioon (vaadatud 29.06.2016) (inglise keeles) George W. Argus, CLASSIFICATION OF SALIX IN THE NEW WORLD, 1999, (vaadatud 19.06.2016)(inglise keeles) Ülle Reier, Paju võib olla ka madal kui muru, Aasta puu EL 2006/10, veebiversioon (vaadatud 29.06.2016)
Sõatamm

Sõatamm (ka Koiva tamm, Koiva Sõjatamm) asub Valgamaal Valga vallas Tsirgumäe külas Koiva jõe ääres Koiva puisniidul asuv kaitsealune tamm. Puu kõrgus on 20 m ja ümbermõõt 627 cm (2007. aasta andmed). Tamm on looduskaitse all alates 1959. aastast. Tegemist on suuruselt teise tammega Valgamaal, jäädes alla vaid Pühajärve sõjatammele. Koiva-Mustjõe maastikukaitseala ja Koiva-Mustjõe luha hoiuala kaitsekorralduskava 2010-2018 (pdf), lk 32. Keskkonnaamet. Kasutatud: 03.07.2016 Koiva tamm. Keskkonnaregister. Kasutatud: 03.07.2016
Virve nõiutud männid

Virve nõiutud männid asuvad Lääneranna vallas Tuhu külas Virve talu maadel. 2001. aastal leidis Hendrik Relve sealt eest väga erinevatest puudest koosneva männiku. Enamiku puude vanus oli umbes 50 aasta ringis ja nende keskel oli ka päris palju üle 100-aastasi mände. Noorte mändide keskmine kõrgus oli 11 meetrit ja vanade mändide kõrgus 15 meetrit. Hendrik Relve on Kirjandusmuuseumi rahvaluule arhiivist lugenud, et vanasti peeti neid mände pühadeks hiiepuudeks. Kohalikud külaelanikud peavad puid nõiutud mändideks ja ei luba neid raiuda; kes selle vastu eksinud, neid tabavat kas koduloomade haigestumine või koguni surm. Hendrik Relve, "Põlispuud", lk 114, 2003, Koolibri Hendrik Relve, "Põlispuud", lk 114, 2003, Koolibri
Simmaniduo kassett

"Simmaniduo kassett" on ansambli Simmaniduo 1990. aastal ilmunud album (kassett). I pool "Simmaniduo alustab" (Sander Karu) "Meie kapten vaatas silmapiirile" (meremeeste laul / S. Karu) "Vii laev mind edasi" (vana meremeeste valss / S. Karu) "Trilleri polka" (S. Karu) "Susanna" (rahvalik laul / S. Karu) "Tere jälle" (S. Karu / V. Kollin) "Uks lahti tee" (S. Karu / rahvaluule) "Tule, tule sa" (läti rahvalaul / S.Karu) "Merimehe armastus" (S. Karu / rahvaluule) "Heia-heia" (rahvalik laul / S. Karu) Salvestatud 1989-1990. Sander Karu (laul, kannel, rütmimasin) ja Ants Loos (laul, basskitarr) II pool "Kevade valss" (rahvalik laul) "Jaaniöö" (rahvalik laul) "Neiuke, kallike" (rahvalik laul) "Oo, mu Christine" (P. McCartney / S. Karu) "Valga - Valgamaa" (S. Karu) "Sinu ilusad sinised silmad" (rahvalik laul) "Noorpaari valss" (H. Träss) "Kärna-Ärni" (S. Karu) "Simmaniduo lõpetab" (Sander Karu) Salvestatud 1987-1988. Sander Karu (laul, kannel, rütmimasin) ja Kalev Mäekalle (laul, basskitarr) Ajaloolised Simmaniduo (Simmani Duo) kassetid
Luna (Cluji maakond)

Luna (ungari Aranyoslóna, saksa Lohne) on asula Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Cluji maakonna Luna vallas, ning on selle valla keskus. Õigeusu kirik (rumeenia Biserica Ortodoxă) pärineb 1890. aastast. 1850. aastal oli 2547 elaniku seas 1851 rumeenlast, 411 ungarlast, 266 mustlast ja 3 juuti. 1992. aastal oli 4375 elaniku seas 3564 rumeenlast, 504 ungarlast ja 307 mustlast. Asula keskusest umbes 2 km kagu suunas paikneb Câmpia Turzii lennuväebaas. Luna rumeenia õigeusu kirik lehel Biserici.org. Rumeenia keeles
Koblenz

Koblenz on kreisivaba linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal Reini ääres Moseli suudmes. Suurtest linnadest asuvad Koblenzi läheduses Mainz (90 km ülesvoolu) ja Bonn (60 km allavoolu). Enne 1926. aastat kasutati ka nimekuju Coblenz. 2005. aastal elas linnas 106 600 inimest ja 2008. aastal 106 300 inimest. Linnas on Bundeswehri hangete asutus. Gallia sõjas lasi Caesar aastal 55 eKr Koblenzi lähedal ehitada silla üle Reini jõe. Koblenzis on välja kaevatud roomlaste asula varemed, mis pärinevad umbes aastast 20 eKr. Aastal 8 eKr rajasid roomlased sinna kindluse Castellum apud Confluentes ('kindlus jõgede kokkuvoolu kohas'). See andis alust 1992 tähistada linna 2000. aastapäev. Koblenz on üks vanimaid saksa linnu (vanim on Köln). 5. sajandi keskel vallutasid frangid roomlaste asula ja Koblenzist sai frangi kuningate residents. 882. aastal hävitasid linna normannid. Heinrich II kinkis 1018 frankide kuningalossi Trieri peapiiskop Poppo von Babenbergile. Alates 1198. aastast kuulus Trieri peapiiskop kuurvürstide nõukokku. 13. sajandil hakkas Koblenz Reini Liidu liikmena kiirelt arenema ning Koblenzi õitseng kestis kuni Kolmekümneaastase sõjani. 1632 vallutasid linna Rootsi väed ja loovutasid selle prantslastele. Saksa-Rooma riik võttis 1636 linna tormijooksuga tagasi. 1688 vallutasid prantslased taas Koblenzi ja hävitasid selle vanalinna. 1794 vallutasid Koblenzi revolutsioonilise Prantsusmaa väed François Marceau juhtimisel, kes küll ise lahingus langes. Koblenz liideti Prantsusmaaga ja sai 1801 Luneville'i lepinguga Reini-Moseli departemangu keskuseks. 1814 vallutasid linna Vene väed. Viini kongress andis 1815 linna Preisimaale ja 1822. aastast asus Koblenzis Preisimaa Reini liidumaa valitsus. Esimese maailmasõja ajal okupeerisid Koblenzi taas Prantsuse väed ja selleks, et linna nimi (Coblenz) oleks vähem prantsuspärane, hakati seda 1926. aastast kirjutama K-tähega (Koblenz). Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. "Germany arrests military aide suspected of spying for Russia – DW – 08/09/2023". dw.com (inglise). 10. august 2023. Vaadatud 10. augustil 2023. Koblenzi koduleht
Kandlemuusika kogu perele

"Kandlemuusika kogu perele" on kandlemees Sander Karu 2016. aastal ilmunud CD. Kandlemees Sander tervitab (Sander Karu) Elva männid (Sander Karu) Mutionu pidu (rahvalik viis) Läksin mina (Reinlender) (rahvalik viis) Ja siis tõusis aktsiis (Sander Karu) Me lähem rukist lõikama (rahvalik viis) Sinilill (Kord kõndisin ma…) (rahvalik viis) Trilleri polka" (Sander Karu) Padespaan (Nadinunnadi) (rahvalik viis) Põdra maja (rahvalik viis) Tere kaunis kevad, suvi, sügis, talv (Sander Karu) Mäletad kevadet õites (rahvalik viis) Juba linnukesed (Eesti rahvaviis) Kord olin ma röövlite pealik (rahvalik viis) Mul on üks tore tädi (rahvalik viis) Uks lahti tee (Sander Karu) Metsa läksid sa (rahvalik viis) Merimehe armastus (Sander Karu) Süda tuksub tuks, tuks, tuks (rahvalik viis) Ilusti, kenasti (rahvalik viis) Valga, Valgamaa (Sander Karu) Üks vanamees raius (Perekonna valss) (rahvalik viis) Simmaniduo lõpetab (Sander Karu) Salvestatud mai 2016 Kandlemees Sander avaldas albumi 17 rahvaliku lauluga, ERR 7. juuni 2016 Kandlemuusika kogu perele koduleht Info discogsis
Costel Pantilimon

Costel Fane Pantilimon (sündinud 1. veebruaril 1987 Bacăus) on Rumeenia jalgpallur, väravavaht. Ta kuulub Rumeenia jalgpallikoondise ja Inglise klubi Nottingham Foresti ridadesse. Kasvuga 203 cm oli ta 2016. aastal Premier League'i pikim mängija.
Luna vald

Luna vald (rumeenia Comuna Luna, ungari Aranyoslóna község) on 2. järgu haldusüksus Rumeenias Cluji maakonnas. Valla keskus on Luna asulas. Vald asub tervenisti ajaloolise Transilvaania alal. Elanikest oli 2002. aastal 86,2% rumeenlasi, 10,25% ungarlasi, 3,5% mustlasi ja 0,05% sakslasi. Gligorești (ungari Sósszentmárton), Luna (ungari Aranyoslóna), Luncani (ungari Aranyosgerend). Rumeenia rahvaloenduste võrdlus. Saksa ja inglise keeles Luna vallavalitsuse koduleht
1 kannel ja rahvalikud laulud

"1 kannel ja rahvalikud laulud" on Kandlemees Sanderi 2014. aastal ilmunud CD. "Kandlemees Sander tervitab" (Sander Karu) "Heade mõtete linn, Tartu" (Sander Karu) "Pingike" (rahvalik viis) "Tootsi polka" ("Imeliku polka") (rahvalik viis) "Tilu-lilu" (rahvalik laul) "Eide kaebus" (rahvalik laul) "Roosiaias kõndis nägus neid" (rahvalik laul) "Riksu Kaarel" (rahvalik laul) "Kahe duuri polka" (rahvalik laul) "Mu akna alla tuli" (rahvalik laul) "Hõissa" (rahvalik laul) "Õrn ööbik" (Karl Ramm/Gustav Wulff) "Riidaja polka" (rahvalik laul) "2 laulijat" (rahvalik laul) "Vanamemm" (rahvalik laul) "Kandlemees Sander lõpetab" (Sander Karu) Salvestatud 2014 Eesti Rahvusbibliograafia "1 kannel ja rahvalikud laulud" "1 kannel ja rahvalikud laulud" koduleht
10 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 30. aastad eKr | 20. aastad eKr | 10. aastad eKr | 0. aastad eKr | 0. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 13 eKr | 12 eKr | 11 eKr | 10 eKr | 9 eKr | 8 eKr | 7 eKr | ► | ►► Aasta 10 eKr oli 10. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 744 ab urbe condita. Vana-Rooma konsuliteks olid Africanus Fabius Maximus ja Iullus Antonius. ... 1. august - Rooma keiser Claudius Agrippa I, Juudamaa kuningas Marcus Verrius Flaccus, rooma grammatik ...
Eberhard Jüngel

Eberhard Jüngel (5. detsember 1934 Magdeburg – 28. september 2021 Tübingen) oli saksa evangeelne teoloog. Ta oli 2003. aastani Tübingeni ülikooli süstemaatilise teoloogia ja religioonifilosoofia professor ning hermeneutika instituudi direktor. Jüngeli vanematekodus ei olnud religioon au sees. Üks päev enne gümnaasiumi lõpetamist heideti noor Jüngel koolist välja, sest ta oli välja astunud kiriklike diakooniaasutuste konfiskeerimise kui ebaõiglase ja ebaseadusliku akti vastu. Pärast seda oli tal võimalik õppida ainult evangeelset teoloogiat kiriklikus kõrgkoolis. Ta tahtis saada pastoriks. Aastal 1957 õppis ta ühe semestri illegaalselt Zürichi ülikoolis Gerhard Ebelingi juures, käies kord nädalas Baseli ülikoolis Karl Barthi juures, jättes kodumaal mulje, nagu oleks ta närvivapustuse tõttu õppetööst eemal. Tema oluliste õppejõudude seas olid filosoof Gerhard Stammler ning teoloogid Heinrich Vogel ja Gerhard Ebeling. Otsustavat teoloogilist mõju avaldas Ernst Fuchs, kelle kaudu Jüngel õppis tundma Rudolf Bultmanni ja Martin Heideggeri. Šveitsis avaldas talle suurt mõju kohtumine Karl Barthiga. Barthi juures avaldas talle mõju tema teoloogilise ütlemise keskendatus ning ühtaegu tema rahulikkus ja intellekti pingevabadus. Barthilt õppis Jüngel, et taeva vastu huvi tundes tuleb maale truuks jääda. Teoloogiaõpingud lõpetas Jüngel 1960. aastal. Jüngel asus tööle Berliini kiriku vikaarina ja sealse kirikliku kõrgkooli assistendina. Aastal 1961 kaitses ta Lääne-Berliinis doktoritöö "Paulus und Jesus".
Bogdan Stancu

Bogdan Sorin Stancu (sündinud 28. juunil 1987 Piteștis) on Rumeenia jalgpallur. Ta mängib Türgi kõrgliiga Süper Lig klubis Gençlerbirliği S.K.. Aastatel 2009–2017 mängis ta Rumeenia jalgpallikoondises. Ta mängib kesktormaja või vasakääre kohal.
1962. aasta Eesti meistrivõistlused jalgrattasõidus

1962. aasta Eesti meistrivõistlused jalgrattasõidus toimusid mitmes osas. Krossisõit peeti 7. oktoobril Tallinnas. Meeskondadest oli esimene Lokomotiiv koguajaga 4:17,25, Dünamo tulemuseks jäi 4:18.01. Kehakultuurlase aastaraamat 1962, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1963. http://www.sport24.ee, 29. juunil 2016
1962. aasta Eesti meistrivõistlused laskmises

1962. aasta Eesti meistrivõistlused laskmises toimusid 18.–27. augustil Tallinnas. Võistkonnad: 1. ALMAVÜ 72 2. Dünamo 66,5 3. Tööjõureservid 56,5 4. BLTSK 39 5. Jõud 12 Kehakultuurlase aastaraamat 1962, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1963. http://www.sport24.ee, 29. juunil 2016
1962. aasta Eesti meistrivõistlused mäesuusatamises

1962. aasta Eesti meistrivõistlused mäesuusatamises toimusid osakaupa. Slaalom peeti 8. veebruaril Otepääl. Kehakultuurlase aastaraamat 1962, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1963. http://www.sport24.ee, 29. juunil 2016
1962. aasta Eesti meistrivõistlused sõudmises

1962. aasta Eesti meistrivõistlused sõudmises peeti 9. septembril Pärnus. Kehakultuurlase aastaraamat 1962, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1963. http://www.sport24.ee, 29. juunil 2016
1962. aasta Eesti meistrivõistlused vehklemises

1962. aasta Eesti meistrivõistlused vehklemises toimusid 19.–22. aprillil Tallinnas. Võistkondadest oli esimene Dünamo I, järgnesid Kalevi I ja II koosseis. Kehakultuurlase aastaraamat 1962, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1963. http://www.sport24.ee, 29. juunil 2016
1962. aasta Eesti meistrivõistlused suusatamises

1962. aasta Eesti meistrivõistlused suusatamises peeti 7.–13. veebruarini Otepääl, teatesõidud talispartakiaadi raames samas 31. märtsil. Kehakultuurlase aastaraamat 1962, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1963. http://www.sport24.ee, 29. juunil 2016