laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Natalja Andreitšenko

Natalja Andreitšenko (vene Наталья Эдуардовна Андрейченко; sündinud 3. mail 1956 Moskvas) on vene filminäitleja. Aastail 1973–1977 õppis ta Üleliidulises Kinematograafiainstituudis filminäitleja erialal. Tema juhendajateks olid Sergei Bondartšuk ja Irina Skobtseva. Tema läbimurre filmimaailmas toimus aastatel 1978–1979, kui ta mängis Andrei Kontšalovski filmis "Siberiaad". Samuti on ta mänginud Leonid Kvinihidze muusikafilmis "Hüvasti, Mary Poppins" ja Pjotr Todorovski filmis "Sõjaväljaromaan". Natalja Andreitšenko oli abielus Austria näitleja ja filmilavastaja Maximilian Schelliga. Neil on tütar Nastassja Schell. Natalja Andreitšenko andmekogus IMDb (inglise)
Freundel Stuart

Freundel Jerome Stuart (sündinud 27. aprillil 1951) on Barbadose poliitik, kes oli 23. oktoobrist 2010 kuni 25. maini 2018 Barbadose peaminister. Ta on õppinud Lääne-India ülikoolis politoloogiat ja õigusteadust ning töötanud seejärel alates 1984. aastast juristina. Freundel Stuart kuulub Demokraatlikku Tööparteisse. Ta valiti parlamenti 1994. aastal. Järgmistel valimistel aastal 1999 kaotas ta oma koha. Aastal 2003 valiti ta senaatoriks. Pärast 2008. aasta valimisi sai Freundel Stuartist asepeaminister ja siseminister, pärast peaminister David Thompsoni haigestumist mais 2010 peaministri kohusetäitja ning pärast Thompsoni surma oktoobris 2010 peaminister kuni 2012. aastal toimunud valimisteni.
Briti Sõltumatu Filmiauhind

Briti Sõltumatu Filmiauhind ehk BIFA (inglise The British Independent Film Awards) on filmiauhind, mida antakse välja 1998. aastast, et väärtustada sõltumatult rahastatud Briti filme ja filmitegijaid.
Dean Barrow

Dean Oliver Barrow (sündinud 2. märtsil 1951) on Belize'i poliitik, kes oli alates 8. veebruarist 2008 kuni 12. novembrini 2020 Belize'i peaminister. Ta on ühtlasi rahandusminister. Ta on Ühendatud Demokraatliku Partei esimees. Dean Barrow on hariduselt jurist. Aastatel 1993–1998 oli ta asepeaminister ja välisminister ning seejärel kuni 2008. aasta valimisvõiduni opositsiooniliider.
Rutiil

Rutiil on oksiidne mineraal, titaani oksiid (titaandioksiid TiO2). Rutiil on levinuim looduslik titaani oksiid. Rutiilil on kaks polümorfset erimit ehk sama koostise, kuid teistsuguse kristallstruktuuriga mineraali: anataas ja brukiit. Looduses on rutiilis alati ligi 15% teiste mineraalide jääke (eriti rauda, kuid ka tantaali, nioobiumi, kroomi ja tina). Rutiilile on iseloomulik punakaspruun värvus, väga kõrge kaksikmurdumine (0,286...0,296) ja suur tihedus (4,23–5,5 g/cm³). Rutiil esineb väikeste teradena peamiselt keskmise ja aluselise koostisega tardkivimeis, mõnes moondekivimis, mineraalsetes lõhedes, pegmatiidis ja setetes. Rutiil võib esineda nii eraldi kristallidena kui ka nn rutiili nõeltena, st piklike ja peenikeste kristallidena peamiselt kvartsi kristalli sisemuses. Rutiil on tavaline mineraal liiva raskete mineraalide fraktsioonis ning mõnes kohas rutiili kui titaani toorainet kaevandataksegi liivast. Suurim tootja on Austraalia. Rutiil on saadaval väga peene ja heleda kaltsineeritud pulbrina, tumeda kaltsineerimata pulbrina ja granuleeritud kujul. Põletuse lõpus, keraamikaahju jahtumisel, tekitab rutiil glasuuris erinevaid kristalliseerivaid, täpitavaid ja voolavaid efekte ning seda kasutatakse erinevat tüüpi värvilistes glasuurides, et ilmestada nende pinda. Seepärast on rutiil keraamikute hulgas kõrgelt hinnatud ning seda kasutades luuakse kauneid varieeruvaid glasuure. Rutiilis võib olla erinev kogus rauda ja muid lisandeid, mis tekitavad värvide ja pinnakujunduse muutusi. Rutiilis on just värvivad metalliühendid need, mis tekitavad variatsioone ning rutiili funktsioon glasuurides on enamasti osaliselt või peamiselt värvi andev. Juba 2% rutiili lisamine võib kõrgkuumusglasuuride puhul avaldada märkimisväärset mõju. Rutiil, olles ka ise kristalliline, julgustab mikrokristallide ja nirede teket glasuuris. Kuna rutiil sisaldab märkimisväärset rauda, tekitab selle kasutamine koos teiste värvainetega sageli määrdunud tooni või värvimuutusi, eriti kui glasuur on raua olemasolu suhtes tundlik. Glasuurides võib rutiil olla üsna tundlik hägustajate suhtes. Kummaliselt rutiil ja tina, teine hägustav tegur, võivad tekitada mõningaid väga huvitavaid reaktsioone ning on tavaline, et rutiilglasuurides leidub tina kuni 4%. Rutiilipulbri värvi järgi võiks arvata, et tegemist on mineraaliga, kuid pulber sisaldab tavaliselt 90% või rohkem titaandioksiidi. Granuleeritud rutiili kasutatakse mõnikord ka keraamilistes massides ja glasuurides, et luua täpiefekti. Rutiili kasutatakse ka spetsiaalseteks efektideks pliiglasuurides, kus seda võib olla kuni 15%. Tinaoksiid peidab täiesti rutiili sinise efekti, see toob välja raua värvi nii massis kui rutiilis endas. 4–8% rutiili lisamine paljudele kõrgkuumusglasuuridele võib muidu igava glasuuri muuta palju huvitavamaks. Mineraalide loend Perkins, D., Henke, K. R. (2003). Minerals in Thin Section (2. trükk). Prentice Hall. Lk 96. ISBN 0131420151 Klein, C., Hurlbut, C. S. (1993). Manual of Mineralogy (21. trükk). John Wiley & Sons. Lk 382. ISBN 047157452X
Taavi Pirk

Taavi Pirk (sündinud 2. jaanuaril 1979 Pala vallas) on Eesti poliitik. Ta õppis aastatel 1986–1994 Pala Põhikoolis, aastatel 1994–1998 Räpina Kõrgemas Aianduskoolis. Õpib aastast 2005 Tartu ülikoolis majandust. Ta peab Kadrina külas toitlustusasutust. Ta on Pala vallavolikogu liige ja Rahvaliidu noorteorganisatsiooni juht. Eestimaa Rahvaliidu juhatuse koosolekul 28. oktoobril 2010 valiti ta erakonna peasekretäriks. Tema huviala on vigursaagimine. Ta valmistub Kadrinasse eesti muinasjuttude tegelastega parki rajama. http://www.vvk.ee/?id=12449&code=0049&scode=0576&cid=8525
Mullateaduse mõisteid

Siin on loetletud mullateadusega seotud mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y A-horisont – huumushorisont agromullateadus aluskivim – andosoolid – atsonaalne muld – Atterburgi piirid – B-horisont - sisseuhtehorisont bioturbatsioon – boniteet – edafon – Eesti Mullateaduse Selts – eluviaalhorisont – eripind – ferraliitmuld – fulvohapped – gleihorisont – savihorisont gleimuld - savimuld gleistumine – gleistunud muld – hallmuld – hapestumine – humifitseerumine – humiinained – huumus – huumusained – huumushapped – huumushorisont – ibe – illuuvium – illuviaalhorisont – intratsonaalsed mullad – kamardumine – kores – kõdu – kõduhorisont – lateriit – lateriitmuld – leedemuld – leetmuld – leetumine – lessiveerumine – leostumine – leostunud muld – liivsavimullad – lõimis – lähtekivim – madalsoomuld – mineraalmaa – mineraalmuld – mineraliseerumine – moor muld – mull mulla degradatsioon mulla erosioon mulla happesus mulla kartograafia mulla klassifikatsioon mulla lupjamine mulla orgaaniline aine mulla orgaaniline osa mulla sooldumine mulla veerežiim mullabioloogia mullafüüsika mullageneetika mullageograafia – mullahingamine mullahorisont – mullakeemia mullakolloidid mullalahus – mullamikrobioloogia mullamineraloogia mullamorfoloogia mullaniiskus mullaprotsessid mullastikukaart mullastruktuur mullateadus – mullateke – mullatekketegur – mullatüüp mullavesi – mullaviljakus mustmuld – näivleetunud muld – organogeensed mullahorisondid – paepealne muld – pedoloogia – pedon – pedosfäär – peenes – plintiit – punamullad – rähk – saviliiv – savistumine – sekundaarne sooldumine – sisseuhtehorisont – solonets – sooldumine – soomuld soostumine – tensiomeeter tolm – turbahorisont – turbatsioon – turvas – mittetäielikult lagunenud taimejäänustest koosnev konsolideerumata sete turvasmuld – turvastumine – turvastunud muld – väljauhtehorisont – E-horisont Wentworthi skaala – Maateaduste mõisteid:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü
Silmiklased

Silmiklased (Satyrinae) on alamsugukond (varasema taksonoomia järgi sugukond, siis Satyridae) koerlibliklaste (Nymphalidae) sugukonnas, kuhu kuulub 3000 liiki. Eestist on leitud 19 liiki silmiklasi. Silmiklasi tunneb ära tiiva kannal olevate paksenenud tiivasoonte ja tiibadel paiknevate nn silmtähnide järgi. Tähne leidub nii tiiva üla- kui ka alaküljel. Lõuna-Ameerikast võib leida silmiklasi, kelle tiivad on muutunud läbipaistvateks, kuid silmtähnid on säilinud. Eestis on üks sagedasim silmiklane rohusilmik (Aphantopus hyperantus). Silmiklaste röövikud talvituvad. Röövikutele on iseloomulik kooniline kahe terava tipmega tagakeha. Silmiklaste röövikud toituvad öösiti kõrrelistel ja talvituvad lõikheinalistel. Mõnikord kestab röövikustaadium ka mitu aastat (näiteks tõmmusilmikutel (Erebia)). Nukud on lühikesed ja jässakad ning arenevad diapausita. Melanargia galathea (LINNAEUS, 1758) valgesilmik Hipparchia semele (LINNAEUS, 1758) nõmmesilmik Oeneis jutta (HÜBNER, 1806) rabasilmik Erebia ligea (LINNAEUS, 1758) harilik tõmmusilmik Erebia embla (THUNBERG, 1791) põhja-tõmmusilmik Maniola jurtina (LINNAEUS, 1758) kesasilmik Hyponephele lycaon (KÜHN, 1774) nurmikusilmik Aphantopus hyperantus (LINNAEUS, 1758) rohusilmik Coenonympha tullia (MÜLLER, 1764) villpea-aasasilmik Coenonympha pamphilus (LINNAEUS, 1758) kollakas aasasilmik Coenonympha arcania (LINNAEUS, 1761) kirju-aasasilmik Coenonympha glycerion (BORKHAUSEN, 1788) Coenonympha hero (LINNAEUS, 1761) vareskaera-aasasilmik Pararge aegeria (LINNAEUS, 1758) orasheinasilmik Lasiommata maera (LINNAEUS, 1758) harilik tumesilmik Lasiommata megera (LINNAEUS, 1767) kirju-tumesilmik Lasiommata petropolitana (FABRICIUS, 1787) varane tumesilmik Lopinga achine (SCOPOLI, 1763) sõõrsilmik
Paleontoloogia mõisteid

Siin on loetletud paleontoloogiaga seotud mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y akritarhid – Alvareze hüpotees – ammoniidid – areniidid – arheotsüaadid – biostroom – brahhiopoodid – brahhiosaurus – brontosaurus – diatomeeanalüüs – dinosaurus – elav fossiil – taime- või loomaliik (vahel ka kõrgem takson), mis esineb nii fossiilina kui ka elusorganismina tänapäeval fauna (paleontoloogia) – foraminifeerid – fossiil – mistahes eluvormi või selle elutegevuse mineraliseerunud jäljend fossiliseerumine – fusuliinid – fütoliit – taimse päritoluga ränistruktuur graptoliidid – ihnofossiilid – ihtüosaurus – kambriumi plahvatus – kivistis – mistahes eluvormi või selle elutegevuse mineraliseerunud jäljend korallid – kriidi lõpu väljasuremine – käsijalgsed – lagerstätte mammut – mastodon – mikrofossiil – mikropaleontoloogia – mosasaurus – nautiloidid – nematofüüdid – okasnahksed – ostrakoodid – paleolimnoloogia – paleontoloogia – paleontoloogiline meetod – paleotsönoos – pareiasaurus – peajalgsed – puudulukulised – rugoosid – rüükalad – sammalloomad – saurus – Signori-Lippsi efekt – skolekodondid – Smithi reegel – stegosaurus – stromatoliidid – stromatopoorid – subfossiil – tabulaadid – teriodondid – tetrakorallid – tetrapoodid – trilobiidid – vestiminifeerid – väljasuremine – ürgkilpkonn – ürglind – ürgskorpion – Maateaduste mõisteid:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü
Biokommunikatsioon

Biokommunikatsioon on kommunikatsioon organismide vahel või organismi sees, kus vähemalt üks kommunikatsioonis osaleja ei kasuta keelt. zoosemiootika
Proloog

Proloog (kreeka keeles prologos "eeskõne, sissejuhatus") on kirjandusteose algusosa, milles esitatakse mõni põhisündmustikule eelnenud sündmus või episood või selgitatakse teose sisu ning autori kavatsusi. Ekspositsioon Epiloog Reet Neithal, Mis on mis kirjanduses: kirjandusterminite leksikon keskkoolile (Tallinn: Koolibri, 1999 (Tartu: Greif)), lk 120.
Proletaarne kirjandus

Proletaarne kirjandus (ld proletarius 'Vana-Rooma vaesema rahvakihi liige') on marksistlikule klassivõitluse ja töölisliikumise ideoloogiale tuginev kirjandus. Proletaarne kirjandus tekkis 20. sajandi alguses ning on lähedane ühiskonnakriitilisele realismile. Proletaarse kirjanduse nimekamad esindajad on Martin Andersen Nexø ja Maksim Gorki, Eestis Juhan Lilienbach, Hans Pöögelmann, Villem Buk, Vassili Mölder, Otto Münther, Jaan Anvelt (kirjanikunimega Eessaare Aadu), Johannes Lauristin (kirjanikunimega Juhan Madarik). Marksistlik kirjandusteadus Sotsialistlik realism Reet Neithal, Mis on mis kirjanduses: kirjandusterminite leksikon keskkoolile (Tallinn: Koolibri, 1999 (Tartu: Greif)), lk 120.
Pleonasm

Pleonasm (kreeka keeles pleonasmos "üleliigsus", "liiasus") on sama või lähedase tähendusega sõnade tarbetu kordamine. Näiteks "nägin seda isiklikult omaenda silmaga pealt" või "kõrge pilvelõhkuja". tautoloogia Reet Neithal, Mis on mis kirjanduses: kirjandusterminite leksikon keskkoolile (Tallinn: Koolibri, 1999 (Tartu: Greif)), lk 116.
Polüloog

Polüloog (kreeka keeles poly "palju" ja logos "sõna, kõne") on mitme tegelase vaheline kõnelus näidendis ja eepilistes žanrides. Polüloog on dialoogi erijuhtum. Reet Neithal, Mis on mis kirjanduses: kirjandusterminite leksikon keskkoolile (Tallinn: Koolibri, 1999 (Tartu: Greif)), lk 116.
Trento provints

Trento provints ehk Trentino on provints Põhja-Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas. Provintsi keskus on Trento linn. Provintsi jääb Garda järve põhjaosa. Trento autonoomne provints jaguneb 16 ringkonnaks: ja 177 omavalitsusüksuseks (comune). Ala Albiano Aldeno Altavalle Altopiano della Vigolana Amblar-Don Andalo Arco Avio Baselga di Piné Bedollo Besenello Bieno Bleggio Superiore Bocenago Bondone Borgo Chiese Borgo Laresi Borgo Valsugana Brentonico Bresimo Brez Caderzone Terme Cagnò Calceranica al Lago Caldes Caldonazzo Calliano vald Campitello di Fassa Campodenno Canal San Bovo Canazei Capriana Carano Carisolo Carzano Castel Condino Castelfondo Castel Ivano Castello Tesino Castello-Molina di Fiemme Castelnuovo Cavalese Cavareno Cavedago Cavedine Cavizzana Cembra Lisignago Cimone Cinte Tesino Cis Civezzano Cles Cloz Comano Terme Commezzadura Contà Croviana Daiano Dambeli Denno Dimaro Folgarida Drena Dro Faedo Fai della Paganella Fiavè Fierozzo Folgaria Fondo Fornace Frassilongo Garniga Terme Giovo Giustino vald Grigno Imèr Isera Lavarone Lavis Ledro Levico Terme Livo Lona-Lases Luserna Madruzzo vald Malosco vald Malé Massimeno Mazzin Mezzana Mezzano Mezzocorona Mezzolombardo Moena Molveno Mori Nago-Torbole Nave San Rocco Nogaredo Nomi Novaledo Ospedaletto Ossana Palù del Fersina Panchià Peio Pellizzano Pelugo Pergine Valsugana Pieve Tesino Pieve di Bono-Prezzo Pinzolo Pomarolo Porte di Rendena Pozza di Fassa Predaia Predazzo Primiero San Martino di Castrozza Rabbi Revò Riva del Garda Romallo Romeno Roncegno Terme Ronchi Valsugana Ronzo-Chienise Ronzone Rovereto Roverè della Luna Ruffrè-Mendola Rumo Sagron Misi Samone San Lorenzo Dorsino San Michele all'Adige Sant'Orsola Terme Sanzeno Sarnonico Scurelle Segonzano Sella Giudicarie Sfruzi Soraga di Fassa Soveri Spiazzo Spormaggiore Sporminore Stenico Storo Strembo Telve Telve di Sopra Tenna Tenno Terragnolo Terzolase Tesero Tione di Trento Toni Torcegno Trambileno Trento vald Tre Ville Valdaone Valfloriana Vallarsa Vallelaghi Varena Vermiglio Vignola-Falesina Vigo di Fassa Villa Lagarina Ville d'Anaunia Volano Zambana Ziano di Fiemme Trento provintsi koduleht (itaalia keeles)
Plagiaat

Plagiaat (ladina keeles plagiarus "inimeseröövija, orjakaupmees") ehk loomevargus on võõra teose või selle osade avaldamine enda omadena. Plagiaadiks nimetatakse ka kirjaniku teose trükis avaldamist ilma tema nõusolekuta. Mistahes teost saab pidada plagiaadiks vaid juhul, kui see vastab kolmele kriteeriumile. Esiteks: esineb äratuntav sarnasus kahtlustatava teose ja mõne varasema teose vahel. Teiseks: teoste vahel esinevat sarnasust ei ole võimalik seletada juhusega. Kolmandaks: teose autor ei ole viitamise või tänusõnadega või muul viisil tunnistanud varasema teose kasutamist. Kõige sagedamini esineb plagiaati koolitöödes. Kõrgkoolides loetakse plagiaat akadeemiliste tavade rängaks rikkumiseks, mille eest võidakse üliõpilane eksmatrikuleerida. Sõltuvalt sellest, kuidas õpilane teksti käsitleb, on erinevaid plagiaadi liike. Kõige levinumad on remiksimine (autor võtab sisu erinevatest allikatest ja parafraseerib seda) ja eneseplagiaat (autor võtab oma teksti ja kasutab seda korduvalt, ilma seda viitamata), mashup ( erinevate allikate kopeerimine, viitamata ühelegi neist.) Tekstilisel kujul olevate teoste puhul on võimalik plagiaati tuvastada spetsiaalsete programmide abil, mis võrdlevad etteantud teksti mingisuguses andmebaasis olevate tekstidega. Üldjuhul on andmebaasiks mõne interneti otsingumootori (Google, Yahoo!, Bing) poolt indekseeritud veebilehed. Võimalik on ka näiteks ühe õppeaine õpilaste töödest luua andmebaas, mille piires programm püüab tuvastada sarnaseid töid. Tuntuim plagiaadituvastust võimaldav veebileht on turnitin.com. Tegemist on tasulise programmiga, mis võrdleb etteantud teksti enam kui 15 miljardi veebilehega. WCopyFind on vabavaraline programm, mis võimaldab võrrelda etteantud tekste (näiteks õpilaste esitatud referaate) omavahel. Tasuta ja spetsiaalselt eestikeelsete tekstide jaoks on mõeldud Tallinna Tehnikakõrgkoolis loodud plagiaadituvastusvahend. autoriõigus autoriõiguse seadus võltsing Reet Neithal, Mis on mis kirjanduses: kirjandusterminite leksikon keskkoolile (Tallinn: Koolibri, 1999 (Tartu: Greif)), lk 115–116. "What is Plagiarism? Breaches of Academic Integrity Not to Be Tolerated!". plagiarismsearch.com. 2. veebruar 2021. Loomevargus ehk plagiaat Tartu Ülikooli filosoofiateaduskond
Polükarbonaadid

Polükarbonaat ehk kihtplast on plast, mida kasutatakse tööstuses ja ehituses selle heade omaduste tõttu. Polükarbonaadil on suur löögitaluvus, väike väsimustegur ja suur kulumiskindlus. Plasti põhilised koostisained on polükarbonaadid: rühm termoplastilisi orgaanilisi polümeere, mille nimetus tuleneb sellest, et need on polüümid ja sisaldavad karbonaatide gruppi (-O-(C=O)-O-). Üks tarbijale nähtavaid polükarbonaadi kasutusi on andmekandjate CD, DVD ja BD valmistamisel. Karbonaadid
Polümorfism (mineraloogia)

Polümorfism on keemilise aine omadus kristalliseeruda mitmel eri kujul. Polümorfsed mineraalid on näiteks andalusiit, sillimaniit ja küaniit. Neil on erinev kristallstruktuur, kuid sama koostis: Al2SiO5. Isomorfism
Homosügootsus

Homosügootsus on diploidse või polüploidse indiviidi genotüübi seisund, kus homoloogiliste kromosoomide samas lookuses asuvad ühe geeni ühesugused alleelid ; näiteks dominantsed alleelid AA või retsessiivsed alleelid aa. Homosügootse genotüübiga indiviidi nimetatakse homosügoodiks. Eristatakse homosügootset dominantset genotüüpi ja homosügootset retsessiivset genotüüpi. Esimene esineb, kui üks lookus haarab endasse 2 alleeli, mis näitavad dominantset tunnust (AA), homosügootne retsessiivne genotüüp esineb aga kui üks lookus haarab endasse 2 alleeli, mis näitavad retsessiivset tunnust (aa). Alleel Heterosügootsus Viikmaa, M. Klassikalise geneetika leksikon. Vaadatud 04.10.2020.
Strategeem

Strategeem (vanakreeka στρατήγημα 'sõjaline kavalus') on tegevuste jadana arvestatud tegevuskava (käitumise algoritm) mingi ülesande lahendamiseks.[viide?] See on suunatud varjatud sihi saavutamiseks ja selle tingimatuks osaks on esmalt arvestamine vastaspoole psüühiliste omadustega, asendi ja seisundiga ning teisalt olukorraga.[viide?] Kavala plaanina on see originaalne tee militaarsete, tsiviilsete, poliitiliste, ökonoomiliste ja isiklike sihtide saavutamiseks. Algselt tuletatud kreeka sõnast stratēgos. Stratos kui armee (vägi) + agein kui juhtimine. Tähenduseks: armee juhtimisele sooritatav (vastasele enamasti ootamatu ja üllatav) manööver; hiljem üldisemalt kava(lus) ja skeem millegi saavutamiseks. Esimene tarvitus 15. sajandil seoses Sextus Julius Frontinuse teose "Strategematicon libri" taasavastamisega. Stratageem: inglise (stratagem), prantsuse (stratagème), itaalia (stratagemma), vene (stratagiema), ukraina (stratagiem) ja soome (stratagem). Strategeem: saksa ja türgi (strategem), ladina (strategema)) ja kreeka (stratgein). Eesti keeles, kui valdavalt saksa kultuuriruumi kuulunud kultuuris, on strategeemi "Ida mõtteloo leksikonis" (2006) nimetatud "sõjakavaluse" sünonüümiks. Seoses pealetuleva angloameerika kultuuriga on sellega kõrvuti kasutatav ka sõna stratageem. . (Ka R. Viigi ning T. Tiidemann ja A. Kalja leiutusprintsiipidega seotud tööd.) Herodotose, Thukydidese ja Xenophoni ja teiste vanakreeka autorite töödes on äratoodud rida strategeemideks nimetatud sõjalisi ja sõjalis-diplomaatilisi kavalusi. Kuid vanakreeka autoreid huvitas enam strateegia ( Xenophon "Ratsaväe juhtimisest", Onaxandra (?) "Strategicos"). Juba Kreekas kasutatud sõna sai laiema leviku läbi rooma riigimehe ja kirjaniku Sextus Julius Frontinuse (u 40–103) teose "Strategematicon libri" ("Strategemata"). See töö oli unustatud, kuni 15. sajandi Itaalia humanism selle taasavastas. Samanimelise kreekakeelse raamatu "Strategemata" ("Στρατηγηματα","Sõjakavalused") kirjutas makedoonia päritoluga Polyainos (u100–?), kelle teos on kogumik sõjalistest strategeemidest ja sisaldab umbes 900 salaplaanide näidet alates mütoloogilisest ajast kuni Augustuseni. Tänapäeval on laialt tuntud vanahiina 36 sõjakavalust. Vene Википедии samanimelises artiklis avaldatud arvamus, et nende eristamiseks vanakreeka ja vanarooma tõlgetest pärinevatest strategeemidest on vanahiina sõjakavalusi Läänes üldiselt nimetatud stratageemideks, on faktilist alust mitteomav (esimene?) katse neid keeleliselt omavahel eristada. [[1]]
Uim

Uimed on veeloomade liikumisorganid, mis on tekkinud jäsemest või nahakurrust. Uimed esinevad näiteks kaladel, kahepaiksetel, mõnedel tigudel. Kõrgemate loomade jäsemed on evolutsiooni käigus arenenud ürgkalade uimedest.  Pikemalt artiklis Kalauimed Kalauimed jagunevad paaris- ja paarituteks uimedeks. Paarisuimed on kõhu- ja rinnauimed (mõnel liigil ka pärakuuim, nt tursal), paaritud aga selja-, saba- ja pärakuuim. Seljauimi võib olla kuni kolm, mõnel liigil on selja-, saba- ja pärakuuim lindina kokku kasvanud (nt angerjal ja emakalal). Seljauim EE 10. köide, 1998.
Paleolimnoloogia

Paleolimnoloogia on teadusharu, mis on tihedalt seotud limnoloogia ja paleoökoloogiaga. Paleolimnoloogiliste uuringute eesmärk on sageli rekonstrueerida siseveekogude (peamiselt järvede ja jõgede) endisaegne seisund ning määratleda minevikus toimunud muutused järve ontogeneesis, mida on põhjustanud eriti kliima muutumine, inimmõju (nt eutrofeerumine ja hapestumine) ja muud veekogu seisundit mõjutavad tegurid. Paleolimnoloogiliste uuringute käigus uuritakse eriti põhjasetteid ja neis leiduvaid organismide jäänuseid (näiteks ränivetikate pantsereid (diatomeeanalüüs), karpvähiliste ja limuste kodasid, õietolmu (õietolmuanalüüs), surusääsklaste vastsete kitiinseid osi). Paleolimnoloogia temaatikat käsitlev nimekaim väljaanne on Journal of Paleolimnology. Diatomeeanalüüs
Ülenev aort

Ülenev aort on inimese aordi piirkond südamest aordikaareni ehk aordi lõik, mille jooksul see liigub ülespoole. Üleneva aordi eesmärk on varustada südamelihast verega, mis toimub kahe sellest hargneva pärgarteri kaudu. Veresoon Arter
Stepan Jarts

Stepan Jarts (sündinud 15. augustil 1978). Ta on lõpetanud Tallinna Majaka Teeninduskooli koka erialal ja W. Kandulski Euroopa kutseliste kondiitrite kooli Poolas. Baltic Culinary Star Cup 2011 Grand Prix võitja Aasta kokk 2010 – II koht Riga Open Culinary Cup 2010 – II koht Tal on poeg ja tütar.
Frederick Loewe

Frederick Loewe (10. juuni 1901 Berliin – 14. veebruar 1988 Palm Springs) oli USA helilooja. Alates 1924. aastast elas ta Ameerika Ühendriikides. Frederick Loewe on näiteks populaarsete muusikalide "Minu veetlev leedi" ja "Camelot" muusika autor. Frederick Loewe : amerikanischer Musicalkomponist Munzinger Koduleht Frederick Loewe andmekogus IMDb (inglise)
Erireostus

Erireostus on veereostuse suurus teatava üksikreostaja (nt elaniku, karilooma) või ka toodangu- või tooraineühiku kohta. Tavaliselt väljendatakse erireostust inimekvivalentides. Eriveeheide Inimekvivalent *Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Eriveeheide

Eriveeheide on reovee hulk toodanguühiku või ööpäevahulk ühe inimese või looma kohta. Erireostus Eriveekulu Veeheitenorm Inimekvivalent Keskkonnasõnaraamat 2004. [1].
Eriveekulu

Eriveekulu on vee hulk, mis kulub ühe tarbija ööpäevase vajaduse rahuldamiseks või toodanguühiku valmistamiseks. Sageli väljendatakse eriveekulu liitrit ööpäevas (l/d). Erireostus Eriveeheide Veeheitenorm Inimekvivalent Keskkonnasõnaraamat 2004. [1].