laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vesiku kihid

Vesiku kihid (inglise keeles Vesiku Beds) on siluri ajastu Rootsiküla lademe Rootsiküla kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Rein Einasto aastal 1970. Kihistiku stratotüüp on Vesiku oja lähedal olev puurauk, kus kihid esinevad 0.0..5.9 meetril. Lisastratotüübiks on Kipi puurauk, kus kihid esinevad 42.2..53.6 meetril. Kihid on nime saanud Vesiku oja järgi. Vesiku kihid algavad teralise või ooliite sisaldava lubjakiviga või nende dolomiidistunud analoogidega. Kihid lõppevad savika mustrilise dolomiidiga. Vesiku kihtide all lamavad Kuusnõmme kihid, nendel lasuvad aga Soeginina kihid. Vesiku kihid Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018) Rootsiküla Stage H. Heinsalu & V. Viira: Raukas, A., Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. ISBN 9985-50-185-3. Vesiku kihid Eesti geokogude infosüsteemis
Lubomír Metnar

Lubomír Metnar (sündinud 6. oktoobril 1967 Olomoucis) on Tšehhi poliitik ja endine politseinik. Ta töötas politseis 1988. aasta märtsist kuni 2011. aasta juulini. 1993. aastal lõpetas ta Tšehhi Vabariigi Siseministeeriumi Kõrgema Politseikooli ja 1998. aastal Ostrava Ülikooli majanduse erialal. 2011. aasta augustist kuni 2013. aasta juunini ja 2014. aasta augustist kuni 2017. aasta detsembrini töötas ta eraturvafirma direktorina. Juulist 2013 kuni oktoobrini 2014 oli ta Tšehhi siseministri asetäitja. Alates 13. detsembrist 2017 kuni 27. juunini 2018 oli Lubomír Metnar Tšehhi siseminister. Alates 27. juunist 2018 kuni 17. detsembrini 2021 oli ta Tšehhi kaitseminister. Lubomír Metnar Government of the Czech Republic Czech Republic. Ministries, etc. rulers.org
Kohtla kaevandus

Kohtla kaevandus oli põlevkivikaevandus Viru maakonnas Kohtla-Nõmmel. Kohtla kaevandus rajati 1937. aastal New Consolidated Gold Fields Ltd. õlivabrikute juurde. Kohtla kaevandus oli omalaadne selle poolest, et seal toimus üheaegselt nii allmaa- kui ka pealmaakaevandamine. Kaevandus eksisteeris 1937–2001. Eesti iseseisvuse taastamise järel, 8. aprillil 1996 võttis Eesti valitsus vastu korralduse, mille alusel kujundati senine riigiettevõte Eesti Põlevkivi ümber aktsiaseltsiks Eesti Põlevkivi. 1997. aastal moodustati aktsiaseltsi Eesti Põlevkivi 14 tütarettevõtet, kellele Eesti Põlevkivi loovutas oma varad: AS Ahtme Kaevandus, AS Aidu Karjäär, AS Eesti Põlevkivi Ehitus, AS Estonia Kaevandus, AS Kohtla Kaevandus, AS Mäetehnika, AS Narva Karjäär, AS Põlevkivi Kaubandus, AS Põlevkivi Raudtee, AS Sirgala Karjäär, AS Sompa Kaevandus, AS Tammiku Kaevandus, AS Toila Sanatoorium ja AS Viru Kaevandus. Kohtla kaevandus suleti 1. aprillil 2001. aastal. Eesti Põlevkivi nõukogu otsuse järgi lõppesid kaevetööd 1. aprillist Kohtla ja 2002. aasta algusest Ahtme kaevanduses. Kohtla kaevanduse sulgemine oli tingitud nõudluse vähenemisest põlevkivi järele ning vajadusest muuta kontserni tootmistegevust efektiivsemaks. Kohtla oli viimane vanal kombainilaava tehnoloogial tegutsenud kaevandus. Mahajäetud Kohtla kaevandus kohandati Kohtla kaevanduspark-muuseumiks, mis nimetati hiljem Eesti Kaevandusmuuseumiks. Eesti Kaevandusmuuseum Kohtla karjäär "Kohtlas lõpeb põlevkivi kaevandamine" Delfi Ärileht, 24. märts 2001
1120

1120. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad - 1120. aastad - 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad Aastad: 1115 1116 1117 1118 1119 - 1120 - 1121 1122 1123 1124 1125 ... Louis VII, Prantsusmaa kuningas ...
Kolleri karjäär

Kolleri karjäär (ka Kolleri kruusakarjäär) on tehisjärv ja karjäär Põlva maakonnas Kanepi vallas Saverna külas. Veekogu pindala 9,5 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus. Kolleri karjäär keskkonnaportaalis
Kurtna settebassein

Kurtna settebassein on tehisjärv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Veekogu pindala 2,7 ha². Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Šiauliai piiskopkond

Šiauliai piiskopkond (leedu keeles Šiaulių vyskupija, ladina keeles Dioecesis Saulensis) on katoliku kiriku diötsees, mis allub Kaunase peapiiskopkonnale. Piiskonda jäävad Jonava, Kelmė, Radviliškise rajoon, Pakruojise ja Šiauliai rajoonid ning Šiauliai linn. Piiskopi residents on Šiauliais ja katedraaliks on Šiauliai Peeter-Pauli katedraal. Diötsesaanpiiskop on 1997. aastast Eugenijus Bartulis. Šiauliai piiskopkond asetseb Leedus riigi põhjaosas. Ta piirneb idas Panevėžysi piiskopkonnaga, läänes Telšiai piiskopkonnaga ja lõunas Kaunase peapiiskopile otseselt alluvate aladega. Piiskopkonna pindala on 7 696 km². Seisuga 2004 oli piiskopkonnas 269 861 katoliiklast, kes moodustasid piiskopkonna elanikest 79,7%. Piiskopkonna territooriumil on 69 kogudust. Šiauliai piiskopkond asutati 28. mail 1997 paavst Johannes Paulus II poolt. Esimeseks piiskopiks sai Eugenijus Bartulis, kes aasta 2018 seisuga on jätkuvalt selles ametis olnud. Piiskopkonnas tegutseb kaks katoliku kooli (mõlemad Šiauliais); selle hallata on ka Ristimägi, mis on ühtlasi sealne peamine palverännakute sihtpaik. Piiskopkond jaguneb viieks dekanaadiks. Joniškise dekanaadile alluvad kogudused Gasčiūnais, Joniškises, Juodeikiais, Kriukais, Rudiškiais, Skaistgirysis, Žukančiais ja kaks kihelkonnakirikut Žagarės. Kelmė dekanaadile alluvad kogudused Karklėnais, Kelmės, Kiaunoriais, Kolainiais, Kražiais, Lioliais, Maironiais, Pakražantises, Pašilės, Stulgiais, Šaukėnais, Tytuvėnais, Užventises, Vaiguvas, Vidsodises ja Žalpiais. Pakruojise dekanaadile alluvad kogudused Klovainiais, Lauksodises, Linkuvas, Lygumais, Pakruojises, Pamūšises, Pašvitinysis, Rozalimases, Stačiūnais ja Žeimelises. Radviliškise dekanaadile alluvad kogudused Baisogalas, Dambavas, Dapšioniais, Grinkiškises, Kurais (tänapäeval osa Šniūraičiaist), Palonais, Pašušvysis, Pociūnėliais, Polekėlės, Radviliškises, Sidabravases, Šaukotases, Šeduvas, Šiaulėnais ja Vadaktais. Šiauliai dekanaadile alluvad kogudused Aukštelkės, Bazilionais, Gruzdžiais, Juozapavas, Kairiais, Kuršėnais, Kurtuvėnais, Kužiais, Meškuičiais, Micaičiais, Pakapės, Raudėnais, Šakynas, Šiupyliais, Varputėnais, Žarėnais ja katedraal, Rėkyva kirik ning veel kolm kihelkonnakirikut Šiauliais. http://www.gcatholic.org/churches/data/cathLT.htm#fnm http://www.catholic-hierarchy.org/diocese/dsiau.html .http://www.lcn.lt/en/bl/vyskupijos/siauliai/ Koduleht
Burõn

Burõn (ukraina keeles Буринь, vene keeles Бурынь) on linn Ukrainas Sumõ oblastis, Burõni rajooni keskus. Burõn asub Sumõst umbes 77 km lääneloodes. Linna läbib Vorožba–Bahmatši raudteeliin. Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud 1392. aastal. Linnaõigused sai 31. juulil 1964. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Burõni elanikest ukrainlasi 94,68%, venelasi 4,17%, valgevenelasi 0,40%, mustlasi 0,28% ja armeenlasi 0,09%. Бурынь, Бурынский район our-travels.info Національний склад міст Datatowel.in.ua
Läti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimeeste loend

Läti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimeeste loend loetleb aastatel 1940–1990 Läti NSV Ülemnõukogu Presiidiumit juhtinud isikud. Sageli on neid käsitletud Läti NSV riigipeadena, kuid see määratlus ei ole päris täpne, sest konstitutsiooni kohaselt oli liiduvabariikides kollektiivseks riigipeaks Ülemnõukogu Presiidium tervikuna. Samas teostasid tegelikku võimu kohaliku kommunistliku partei keskkomitee I sekretärid. Läti NSV eksisteeris 21. juulist 5. augustini 1940 de iure iseseisva riigina, alates 5. augustist 1940 liiduvabariigina Nõukogude Liidu koosseisus. Läti NSV likvideeriti 4. mail 1990 Läti Vabariigi väljakuulutamisega, mis iseseisvus 21. augustil 1991. 1. juulist 1941 13. oktoobrini 1944 oli Läti territoorium okupeeritud Saksa vägede poolt ja Läti NSV juhtkond viibis eksiilis Venemaa territooriumil. Läti Kommunistlik Partei Läti NSV Läti riigipeade loend
Siimusti-Olju oosisüsteem

Siimusti-Olju oosisüsteem on oosisüsteem Pandivere kõrgustikul. Süsteemi kuuluvad Rakke-Edru voor, Kärde voor ja Siimusti oosid. http://entsyklopeedia.ee/meedia/eesti_oosipaigastikud/siimusti_olju_oosisusteem (vaadatud 05.05.2018) Oosisüsteemi skeem Eesti entsüklopeedia võrguversioonis
Jakobi mägi

Jakobi mägi (ka Jakobimägi, saksa keeles Techelferscher Berg) on kõrgendik Tartu kesklinnas. Mäe nõlval kulgeb Jakobi tänav ja jalamil endise Jakobi värava kohal asub Toome pood. Mäe kõrgus on 65 m üle merepinna. Riia mägi
Munamägi

Munamägi on mitme Eesti kõrgendiku nimi või nime osa: Suur Munamägi Väike Munamägi Munamägi (Pärnu)
Pärnu Munamägi

Munamägi on tehislik kõrgendik Pärnu kesklinnas. Ümber mäe on Munamäe park. Munamäe ajalugu ulatub Pärnu kindlustuste rajamise aega 17. sajandil. Munamägi tekkis 20. sajandi algul endisaegse Mercuriuse bastioni laiali ajamise tulemusena. Munamäe tekkele pani aluse Pärnu uute kindlustuste rajamise alustamine 1670. aastal. Siis hakati linna ümbritsema moodsa vallide süsteemi, bastionide, raveliinide ja laia vallikraaviga. Munamäe piirkonda Pärnus kasutati koos Vallikääruga hukkamiskohana ning koha kohta kasutati ka saksakeelset nimetust Schneckenberg (teomägi) ja Schreckenberg (hirmumägi) Munamäe park https://parnu.postimees.ee/2145989/kuidas-parnusse-kerkis-munamagi (vaadatud 05.05.2018) Kuidas Pärnusse kerkis Munamägi parnu.postimees.ee, 31. jaanuar 2007 Leo Leesment, Pärast lõplikku kohtuotsust, Nõukogude Õigus nr 4, 1971, lk 249
Mustoja mõhnastik

Mustoja mõhnastik on mõhnastik Võru maakonnas Setomaa vallas. See on Kagu-Eesti suurim mõhnastik. Mõhnastik jääb Mustoja maastikukaitsealale. Mustoja maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 05.05.2018)
Veeriku

Veeriku on Tartu linnaosa, mis paikneb Tartu lääneosas. Veeriku linnaosa piir kulgeb järgmiselt: linna piir - Tartu-Tallinna raudtee - Näituse tänav - L. Puusepa tänav - Tervishoiu tänav - N. Lunini tänav - Ülase tänav - Tulbi tänav - Kullerkupu tänav - Ravila tänav - Viljandi maantee. Veeriku linnaosa piirneb Tähtvere, Vaksali ja Maarjamõisa linnaosaga ning Kambja vallaga ja Tartu linnaga. Veeriku linnaosa pindala on 281 ha ja seal elab 1. jaanuari 2012 seisuga 5561 registreeritud elanikku. Asustustihedus (1979 in/km²) on Tartu keskmisest (2535 in/km²) väiksem. 2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Veerikul 5502 inimest, neist 3079 naist ja 2423 meest. Veeriku elanikest 612 olid vanuses 0–6 aastat, 618 vanuses 7–18 aastat, 3359 vanuses 19–64 aastat ja 913 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 1958 in/km2. Veerikul elas 5,62% tartlastest. Põhjapoolses osas võtab Ravila tööstuspark enda alla 31,3 hektarit. Linnaosa keskele koonduvad elektriliinid, kus Eesti Energia käsutuses on 7,6 ha maad. Haridusasutustest asuvad seal Kannikese lasteaed ja Meelespea lasteaed ning põhiharidust andev Veeriku kool. Lastekaitsepäeval 2009 avati Veeriku pargis mänguväljak, mille loomisel oli võetus arvesse just laste ja noorte soove ja arvamust. Visa spordihallis (Ravila 80) on võimalik mängida pallimänge, viia läbi poksi, judo ja jõutreeninguid ning mängida saalihokit. Tervise- ja spordiklubis Arena (Betooni 9) on ujula kahe basseiniga, võimlemissaal ja jõusaal. Arhitekti tänav Astri tänav Betooni tänav Hommiku tänav Kannikese tänav Karikakra tänav Klaasi tänav Kressi tänav Kullerkupu tänav Lehola tänav Lõuna tänav Maisi tänav Mooni tänav Nikolai Lunini tänav Nisu tänav Näituse tänav Puidu tänav Ludvig Puusepa tänav Ravila tänav Rukki tänav Sangla tänav Tervishoiu tänav Tulbi tänav Varju tänav Veeriku tänav Viljandi maantee Vitamiini tänav Õhtu tänav Õie tänav Ülase tänav "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 6, ptk "Asend" "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 29, ptk "Rahvastik" "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 28, ptk "Rahvastik"
Melmoth

Melmoth on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis King Cetshwayo ringkonnas, Mthonjaneni valla halduskeskus. Linn on asutatud 1888. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Melmothi elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,00%, valgeid 2,64%, värvilisi 1,43%, India või Aasia päritolu inimesi 0,82% ja teisi 0,12%. Suulu keelt pidas emakeeleks 87,46% inimestest, inglise keelt 4,51%, ndebele keelt 2,70%, afrikaani keelt 2,27% ja tsvana keelt 0,85%. https://census2011.adrianfrith.com/place/590014
Nongoma

Nongoma on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas, Nongoma valla halduskeskus. Linn on asutatud 1887. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nongoma elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,99%, valgeid 0,93%, värvilisi 0,76%, India või Aasia päritolu inimesi 0,69% ja teisi 0,64%. Suulu keelt pidas emakeeleks 92,71% inimestest, inglise keelt 2,30%, ndebele keelt 1,24%, afrikaani keelt 0,54% ja tsvana keelt 0,50%. Nongoma Show Me South Africa https://census2011.adrianfrith.com/place/580088
Peltoni turbiin

Pelton- ehk koppturbiin on impulsi tüüpi hüdroturbiin. Peltoni turbiini leiutas 1870. aastatel Lester Allan Pelton. Peltoni turbiini ülesandeks on energia eraldamine liikuva vee impulsist. Selliseid turbiine kasutatakse suure veerõhu ja väikeste vooluhulkade korral, näiteks mägijõgedel, kus hüdroelektrijaama veehoidla paikneb tavaliselt kõrgemal kui turbiinihoone. Eelnevatel turbiinidel oli väljavoolav vesi tavaliselt suure kiirusega, mille tagajärjel kaotati turbiinides suurel hulgal dünaamilist energiat. Koppturbiini laba geomeetria kujundati aga nii, et kui turbiini velg liigub poole veejoa kiirusega, siis vesi lahkub väga väikese kiirusega turbiinist, seega on tema disainiga võimalik koguda peaaegu kogu vee impulssenergia. Peltoni turbiin toimib kõige paremini rõhukõrgustel 100–1800 m. Peltoni turbiini võimsus võib ulatuda üle 400 MW. "Peltons wheel". "Pelton- ehk koppturbiin". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. mai 2018. "Pelton turbine".
Brixlegg

Brixlegg on linn (1927) ja vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 534 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 9,1 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2900 inimest. Linn asub Alam-Inntalis ja Alpbachtali suudmes. Alpbach, Kramsach, Radfeld, Rattenberg, Reith im Alpbachtal, Wildschönau Linna on esmamainitud kui Prisslech 788. aastal, kuigi asustust peetakse palju vanemaks. Kihelkonnakirik "Unsere Liebe Frau" Mühlbichli kabel ja sõjamälestusmärk Laneggi tornimaja Aidahoone Inni jõe kaldal Kaevandus- ja metallurgiamuseum Stephan Eberharter, mäesuusataja ja olümpiavõitja Mathias Rebitsch, alpinist Karlheinz Töchterle, liidumaa teadusminister Karl Pearson külastas paika pühapäeval, 2. septembril 1883 ja kirjutas passioonist Montanwerke Brixlegg AG on ainus vasetootja Austrias ning tegeleb vase ja teiste väärismetallide tagasisaamisega vaseutiilist ja muudest vasesisaldusega sekundaarmaterjalidest. Esimesed ülestähendused vase ja hõbeda rafineerimistehasest Brixleggis pärinevad aastast 1463. 20. sajandi alguses, maagi kaevandamise vähenemise järel Tiroolis, muutus toodang vase tagasisaamiseks vanametalli sulamitest. Muud tööandjad on tekstiilitööstus (1954. aastal asutatud Giessweini firma), pudeldatud mineraalvee ja mittealkohoolsete jookide tootja (Silberquelle) ja turism (rõhuasetusega taliturismile). Paigas on suur väline rulaväljak, mis korraldab ka rahvusvahelisi võistlusi. Aichach (Saksamaa) Statistics Austria www.brixlegg.tirol.gv.at
Ebbs

Ebbs on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 475 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 40 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 5480 inimest. Ebbs paikneb Alam-Inntalis Kufsteini lähedal, Innist idas Kaiseri mägede jalamil. Ebbs on üks suuremaid valdu Kufsteini ringkonnas. Lisaks on see üks suuremaid külasid Tiroolis ja kuna see on 475 m üle merepinna, on see ka madalaim küla Tiroolis. Inn kujundab piiri Baieriga. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. Koduleht www.ebbs.tirol.gv.at
Mõõtesüsteem

Mõõtesüsteem on tehniline mõõtmissüsteem, mis on tavaliselt ette nähtud kasutamiseks tööstuslikus keskkonnas või teadusuuringutes. Väga olulised kasutusalad on ka kosmoseuuringud ja biomeditsiin, kus enamik biomeditsiinitehnilisi lahendusi kujutab endast teatavat mõõtesüsteemi. Tänapäevased mõõtesüsteemid on ülekaalukalt elektroonsed, kuigi sisaldavad vajaduse korral ka elektrilisi ja mitteelektrilisi osi. Mõõtesüsteem koosneb mõõtevahenditest, mis on ühenduskaablite või sidevahendite abil ühendatud mõõteandmete vastuvõtjaga, mis registreerib ja töötleb mõõteandmeid ning milleks tavaliselt on arvuti. Mõõtesüsteemid on mõõteelektroonika üks kõige olulisemaid rakendusi. Mõõtesüsteemi osade vahelise side pidamiseks on kasutusel kas juhtmetega või juhtmeteta sidevahendid. Teatud juhtudel kasutatakse sidevahendiks Ethernetti või Internetti. Varem on selleks kasutatud mitmeid spetsiaalseid liideseid nagu seda olid HP-Bus ja muud sellel baseeruvaid lahendused 1970. aastatel (IEC Instrument Bus), CAMAC veelgi varasemast perioodist, ning arvutite interfeisse (ühendussiine/ühissiine). Mõõtesüsteem võib olla automaatikasüsteemi osa. Tuntuimad mõõtesüsteemid on tehnoloogiliste protsesside iseloomulike parameetrite mõõtesüsteemid, näiteks ehitusmaterjalide tööstuses ja keemiatööstuses, aga ka hoonetesse sisse ehitatud mõõtesüsteemid hoonete sisekliima jälgimiseks ja juhtimiseks. Mõõtesüsteemid võivad olla ka hajusa struktuuriga (ilma keskse juhtimiseta). Erilise osa mõõtesüsteemidest moodustavad biomeditsiiniliste mõõtmiste süsteemid (alates patsiendi monitooringu süsteemidest). Tark tolm Biomeditsiiniliste mõõtmiste süsteemid ja bioküberneetilised süsteemid HB Bus/Instrument Bus Meteoroloogiliste mõõtmiste süsteemid
Kahtluskoolkond

Kahtluskoolkond on Paul Ricœur'i välja pakutud fraas, mille eesmärk oli tabada ühist joont, mis läbiks 19. sajandi mõjukaimate saksa kultuuriruumi mõtlejate Marxi, Freudi ja Nietzsche kirjutisi. Ta nimetas noid kolme "peakahtlustajateks". Too nii-nimetatud koolkond (sekundaarses kirjanduses teatud ka kui kahtlustatavuse hermeneutika) piiristas tuvastuvuse ja taju tasakaalu "seletuse" ja "mõistmise" vahel, mis omakorda kehtestas esituse väljendusi. Michel Foucault Paranoidne skisofreenia
Suure-Jaani voorestik

Suure-Jaani voorestik on voorestik Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Voorestik on kirde-edelasuunaline. Voorestiku voorete suhtelised kõrgused on kuni 10 m ja pikkused kuni 2,2 km. Voorestiku üks voori on Vingissaare voor. Kolga-Jaani voorestik http://www.eestigiid.ee/index.php?CatID=14 (vaadatud 05.05.2018)
Vryheid

Vryheid on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas, AbaQulusi valla halduskeskus. Vryheid asutati 1884. aastal. Linn oli 1884–1888 eksisteerinud buuride Uue Vabariigi (Nieuwe Republiek) pealinn. 'Vryheid' tähendab Afrikaani keeles 'vabadus'. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vryheidi elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 84,51%, valgeid 12,14%, värvilisi 1,74%, India või Aasia päritolu inimesi oli 1,32% ja teisi 0,28%. Suulu keelt pidas emakeeleks 79,84% elanikest, afrikaani keelt 10,21%, inglise keelt 6,20%, ndebele keelt 0,94% ja tsvana keelt 0,57%. http://www.southafrica-travel.net/kwazulu/vryheid.html Vryheid Vryheid Villa Prince Imperial https://census2011.adrianfrith.com/place/529014
Tornimägi (Pärnu maakond)

Tornimägi (ka Sõjamägi) on luide Pärnu maakonnas Luitemaa looduskaitsealal. Luite kõrgus on 34 meetrit üle merepinna ja on sellega kõrguselt Eesti teine luide (esimene on Tõotusemägi, millel on kõrgust 40 m üle merepinna). 2004 püstitati luitele vaatetorn. Samas paigas asus kartograafilistel ülesannetel püstitatud torn ka juba 1904. aastal. Tornimäelt kulgeb läbi Rannametsa-Tolkuse looduse õpperada. http://www.eestiloodus.ee/artikkel1979_1972.html (vaadatud 05.05.2018) "Rannametsas avatakse vaatetorn" Eesti Päevaleht, 17. märts 2004 Rannametsa-Tolkuse looduse õpperada (2,2 km)
Tõotusemägi

Tõotusemägi on luide Pärnu maakonnas Luitemaa looduskaitsealal. Luite kõrgus on 40 m üle merepinna (jalamilt mõõdetuna 29 m) ja on sellega Eesti kõrgeim luide.[viide?] http://www.eestiloodus.ee/artikkel1979_1972.html (vaadatud 05.05.2018)
Elektriliste suuruste mõõtmine

Elektriliste suuruste mõõtmine on mõõtmise liik, mille käigus mõõdetakse elektrilisi suurusi või elektriahelate parameetreid. Põhilisteks mõõdetavateks elektrilisteks suurusteks on pinge U ja vool I. Vahelduvpinge ja vahelduvvoolu korral võivad pinge ja/või vool olla kompleksarvulised suurused. Voolu mõõdetakse reeglina vooluahelasse ühendatava šundi või vahelduvvoolu korral ka voolutrafo abil. Põhilisteks elektriahela parameetriteks on takistus või juhtivus alalisvoolu jaoks ja impedants Z või kompleksjuhtivus Y vahelduvvoolu jaoks. Elektriliste suuruste mõõtmiseks kasutatakse tänapäeval reeglina elektroonseid mõõtevahendeid. Pinge mõõtmiseks kasutatakse elektronvoltmeetreid. Elektriliste suuruste (pinge, voolu ja takistuse) mõõtmise universaalsed vahendid on multimeetrid. Multimeetrid võivad sisaldada ka impedantsi reaktiivse komponendi mõõtmise vahendeid, tavaliselt induktiivsuse L ja/või mahtuvuse C mõõtmise vahendi kujul. Olemas on ka spetsiaalsed impedantsi või kompleksjuhtivuse mõõtmise seadmed. Sellised mõõteseadmed on komplekstakistuse mõõtesillad, komplekstakistuse või kompleksjuhtivuse kompensaatorid, jm. elektrilised või elektroonsed mõõtevahendid.
Anne Salak-Horina

Anne Salak-Horina (sünninimi Anne Salak, aastast 1985 Anne Horina; sündinud 2. augustil 1959 Kablis) on eesti ja NSV Liidu kettaheitja. Ta lõpetas 1981. aastal 4. Kutsekeskkooli Tallinnas. Ta alustas kergejõustikutreeninguid Tallinna Tööjõureservides Aleksander Lohu õpilasena. Ta võitis 1981. aastal Eesti NSV meistrivõistlustel kuulitõukes hõbeda ja kettaheites pronksi ning oli heitjate seeriavõistlusel kokkuvõttes teine. 1982. aasta alguses asus ta Moskvasse elama, ta võistles AKSK ridades. Aastal 1986 täitis Tallinnas heitjate seeriavõistlusel Eesti NSV rekordit ületava tulemusega 66.42 suurmeistrinormi, sai Hea Tahte mängudel 10. koha ja oli maailma aasta edetabelis 12. kohal. Tuli 1987 tulemusega 65.74 NSV Liidu meistriks. Biograafia ESBL-is "Eesti naiste kettaheiterekord võib rännata Moskvasse". Postimees, 5. mai 2018
Kõpu kõrgustik

Kõpu kõrgustik on kõrgustik Hiiu maakonnas Kõpu poolsaarel. Kõrgustik on tekkelt mandrijääkuhjatis. Kõrgustiku kõrgeim koht on Tornimägi, mille kõrgus on umbes 68 m. Kõrgustikul on mitmeid luited, näiteks Rebastemäed. Kõpu kõrgustik Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 05.05.2018) Kõpu kõrgustik Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Tõstamaa-Varbla kõrgustik

Tõstamaa-Varbla kõrgustik on Lääne-Eesti madaliku kõrgem ala (kõrgustik); halduslikult jääb Pärnu maakonda. Kõrgustiku kõrgeim koht ei küündi üle 45 m. Kõrgustiku piires eristatakse kolme ala: Varbla ja Tammiste-Koeri suurvoort ning Tõstamaa kõrgendikku. Tõstamaa-Varbla kõrgustik Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 05.05.2018) Tõstamaa-Varbla kõrgustik Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Vaaksaare kõrgustik

Vaaksaare kõrgustik on Haanja kõrgustiku idapoolne osa. Kõrgustiku kõrgeim koht on Kuksina mägi (212 m üle merepinna). "ehitusinfo.ee". Originaali arhiivikoopia seisuga 4.03.2016. Vaadatud 05.05.2018.
Erl

Erl on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 476 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 27,0 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1497 inimest. Vald asub 15 km Kufsteinist põhjas, piiril Baieriga (Saksamaal). Asustus sai alguse 3. sajandil; Erli on kirjalikult esmamainitud 788. aastal. Külas toimub 1613. aastast alates igal kuuendal aastal passioon[viide?]. Seal korraldatakse ka palju hiljem asutatud suvist ja talvist Tirooli festivali – see on klassikalise muusika ja ooperi teemaline muusikafestivali, millele pani aluse Gustl Kuhn. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70510.pdf www.erl.at Tirooli festival