Joakim Puhk

Joakim Puhk (25. mai 1888 Viljandi – 14. september 1942 Kirovi vangla, Kirovi oblast) oli Eesti avaliku elu tegelane, ettevõtja ja poliitik, Kaubandus-Tööstuskoja esimees. Joakim Puhk sündis 1888. aastal Viljandimaal Jaak Puhki peres ning oli vendadest vanim ja kõige aktiivsem. Perekonnas olid nooremad vennad Voldemar Puhk (1891–1937), Eduard Puhk (1890–1943), Aleksander Puhk (1893–1941) ja Evald Puhk (1897–1942). Joakim Puhk õppis Riia kaubanduskoolis. Ta võttis osa 1905. aasta revolutsioonist ja oli selle eest 1907–1909 Venemaal Peterburis Krestõ vanglas kindlusvangistuses. Joakim Puhki isa Jaak Johann Puhk oli 1881. aastal asutanud perefirma, mis 1914. aastal sai nimeks J. Puhk & Pojad. 1917. aastal alustas Puhk äritegevust Eestis. Lisaks kaasomaniku staatusele perefirmas koos isa ja venna Voldemar Puhkiga oli Joakim Puhk veel masinaehituse vabriku Ilmarine direktor. Joakim Puhk oli 5. detsembrist 1918. aastast – 1919 Toitlusministeeriumi toitlusministri abi. 1920. aasta Tartu rahu sõlmimisel oli Joakim Puhk Eesti delegatsiooni kaubandusekspert. Joakim Puhk oli Kaubandus-Tööstuskoja asutaja ja juhatuse esimees alates 1925. aastast. Puhk oli aastatel 1921–1927 Leedu aukonsul Tallinnas, aastast 1927 Soome aukindralkonsul Eestis, aastast 1931 konsulaarkorpuse vanem, võttis osa Rahvasteliidu tööst. Pärast Friedrich Akeli kõrvalejäämist Rahvusvahelise Olümpiakomitee tegevusest 1932. aastal, eriti aga Berliini olümpia ettevalmistuste kerkis päevakorda vajadus ROK-i oma liikme järele. Puhki kandidatuur esitati 1936. aasta jaanuaris kõigepealt Eesti Olümpiakomiteele ning seal leidis ta kandidatuur üksmeelse toetuse. Soome ja Rootsi olümpiakomiteede soovitusel esitati Joakim Puhk ROK-i liikmekandidaadiks. Hääletamine ROK-is andis taas üksmeelse heakskiidu. Joakim Puhk on seni viimane eestlane, kes kuulus Rahvusvahelise Olümpiakomitee valitud seltskonda ning oli seda kuni surmani 1942. aastal. Eesti edu Berliinis ja Joakim Puhki teened leidsid ka rahvusvahelist märkimist samal 1936. aastal, mil teda autasustati Saksamaa olümpiaaumärgiga. Joakim Puhk ja tema kolm venda arreteeriti 31. augustil 1940 Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi orderiga. Üks sellele otsusele allakirjutajatest oli endise riigikukutaja Viktor Kingissepa poeg Sergei Kingissepp. Nagu mitmed vahistatud, viibis Joakim Puhk Tallinna Patarei vanglas kuni sõja alguseni. 1941. aasta juuni lõpul saadeti ta koos teiste vangidega Kirovisse. Seal mõistis NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi erinõupidamine ta 8. augustil 1942 surma mahalaskmise läbi. Joakim Puhk lasti Kirovi vanglas maha 14. septembril 1942. 1929 Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk 1935 Kotkaristi II klassi teenetemärk 1936 Saksa olümpiaaumärk, I klass 1999 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk, postuumselt Joakim Puhk oli pärit suurärimehe Jaak Johann Puhki paljulapselisest perest. Jaak Puhkil oli kaks tütart ja kuus poega, üks poegadest, Ernst Friedrich (1895–1903) suri lapseeas. J. Puhk ja Pojad perefirmale kuulusid lisaks 1913. aastal asutatud veskiärile ning selle juurde loodud makaroni- ja leivatehasele veel ka Puhki nime kandev kaubamaja, Eesti suurim autoäri ning masinaehitustehas Ilmarine, samuti rohkesti kinnisvara ja kunstiteoseid. Eduard ja Voldemar Puhk abiellusid Johann Köleri venna dr. Köleri tütardega. Voldemar Puhk suri Eestis 1937. aastal. Joakim, Aleksander ja Evald Puhk surid kõik Venemaal vangilaagris, vend Eduard Puhk pääses vahistamisest, kuna tegutses 1940. aasta juunipöörde ajal Puhkide esindajana Soomes, kus ta Teise maailmasõja ajal 1943. aastal suri. Joakim Puhkil oli kaks tütart: Eva Agne Puhk (Videse) ja Anna-Mirjam Puhk (Kaber), kelle poeg on laulja Peeter Kaber. Arvatakse, et Mark Sinisoo oli tema poeg. Nimetused., Riigi Teataja, nr. 6, 11 detsember 1918 EE. VI 1936.a. lk 1072–73. Eesti riigi algusaegade 8 mõjuka äriliidri vara ja selle saatus, Äripäev, 22.02.2008 Kaubandus-tööstuskoda eramajanduse arendajana. Uus Eesti, 8. november 1935, nr 52, lk 6. Biograafia ESBL-is Viis venda, kelle taskus oli Eesti riigikassa, 26. mai 2005 "Eesti riigi algusaegade 8 mõjuka äriliidri vara ja selle saatus" Äripäev, 22. veebruar 2008 "Äridünastia pärijad: skeemitajad tegid meid paljaks" Postimees, 24. november 2010 Ajavaod. Ärimehed: J. Puhk ja Pojad, ETV, 22. detsember 2013 Emotsionaalne samm: Eesti äridünastia poolt loodud ettevõte taandus Eestist, Ärileht , 30. oktoober 2014 Vikerraadio ajaloosaade "Eesti lugu" Joakim Puhkist. Pekka Erelt: "SUUR LUGU | Joakim Puhk. Eesti mõjuvõimsaima perekonna häving" Eesti Ekspress, 9. juuni 2021