laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sirje Annist

Anne-Sirje Annist (26. veebruar 1936 – 19. oktoober 2011) oli eesti ajaloolane ja arhivaar. Ta lõpetas 1954. aastal Viljandi 2. Keskkooli ja 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo eriala. Ta töötas Eesti Ajaloomuuseumis aastatel 1964–2008. Tema põhilised uurimisvaldkonnad olid asustusajalugu, mõisade ajalugu, mentaliteediajalugu ja Teise maailmasõja järgne repressiivpoliitika Eestis. "Kuidas parandada elu Eestis – 1943. aasta variant". Tuna nr 3/ 2006, lk 72–88 Summary in English Sirje Annist 2006. Tartu haritlaste vestlused NKVD-ga 1945–1946. Conversations of Tartu scholars with NKVD staff in 1945–1946. Summary. Teoses Töid ajaloo alalt 6. Varia historica I. Koost Aivar Põldvee, Ivar Leimus. Tallinn Sirje Annist 2004. "Meie ei ole ajaloota rahvas..." Lisandusi M. Ojamaa, A. ja T. Varmase Eesti ajaloo saamisloole" Akadeemia, nr 8, lk 1672–85.www.digar.ee/arhiiv/et/download_all/75315‎ "Ajaloomuuseumi protsess 1945.-1946. aastal". Tuna nr 3/2002, lk 46–57 Sirje Annist 2000. Väikelaste Hoiuasutus – Tallinna esimene lasteaed ? Vana Tallinn X (XIV). Tallinn 2000, lk 104–110 Sirje Annist 1998. Kultuur ja prefektuur. // Kultuur Eestis sõja-aastail 1941–1944. Toimetaja Kaalu Kirme. Tallinn, Acta universitatis scientiarum socialium et artis educandi Tallinnensis. Humaniora nr 10, lk 21–30 Sirje Annist oli kirjandus- ja rahvaluuleteadlase, tõlkija August Annisti ning ajaloolase ja õpetaja Linda Annisti tütar. Antropoloog Aet Annist on Sirje Annisti tütar ning kunstiteadlane ja kriitik Mirjam Peil Sirje Annisti õde. Ajaloolane ja ajaloolise traditsiooni koguja Linda Vilmre oli tema ristiema. Vello Kuldna, Heli Nurger. "Viiendat põlve haritlane Sirje Annist". Muuseum nr 2 (26)/ 2009. Lk 47–51 Vello Kuldna. In memoriam Sirje Annist. Muuseum nr 2 (30)/ 2011. Lk 53
Kahvel

Kahvel (< alamsaksa 'gaffele') on söögiriist, mille käepideme otsas on mitu (tavaliselt kaks kuni neli) kitsenevat haru, mis on sageli veidi kaardus. Tavaliselt tehakse kahvleid metallist. Kahvli abil tõstetakse toitu suhu või hoitakse seda küpsetamise ning tükeldamise ajal paigal. Suhu tõstetavat toitu hoitakse harude otsa torgatuna või nende peal. Ida-Aasias kasutatakse kahvli asemel rohkem söögipulki, kuid ka seal on hakanud kahvel rohkem levima.
Rakendusökoloogia

Rakendusökoloogia on ökoloogia valdkond, mis tegeleb ökosüsteemide majandamise ja ökotehnoloogia valdkonna teaduslike probleemidega. Rakendusökoloogia harud on näiteks agroökoloogia taastamisökoloogia
Stomatoloogia

Stomatoloogia ehk hambaarstiteadus on teadus hammaste, suuõõne ja lõualuu haigustest. Stomatoloogiaga tegelev arst on stomatoloog ehk hambaarst. Stomatoloogia jaguneb terapeutiliseks stomatoloogiaks, mis hõlmab hammaste ja ümbritsevate kudede ravi ehk hambaravi mitteortopeedilisel ja -kirurgilisel teel, ortopeediliseks stomatoloogiaks, mis tegeleb moonete ravi ja vältimisega ning kirurgiliseks stomatoloogiaks, kus kasutatakse raviks kirurgilisi ehk invasiivseid meetodeid. Stomatoloogiaga on tihedalt seotud ka anestesioloogia. Endodontia, juureravi ehk hammaste juurekanalite raviga tegelev hambaraviharu; endodontiale spetsialiseerunud hambaarst on endodont; hambaproteetika ehk hammaste proteesimine, millega tegeleb hambaproteesiarst; hambumusfüsioloogia uurib hammastiku ehitust, hambumise häirete epidemioloogiat, etioloogiat, diagnostikat ja ravi; implantoloogia, mis hõlmab tehisjuurte paigaldamist; ortodontia, hammaste asendi, hambakaarte kuju ja funktsiooni parandamine, ortodontilise ravi läbiviija on ortodont; parodontoloogia, hammast ümbritsevate kinnituskudede ja igemete ravi, millega tegeleb parodontoloog; pedodontia ehk lastehambaravi, millega tegeleb laste hammaste ravile spetsialiseerunud hambaarst ehk pedodont; suupatoloogia, suu- ja hambahaiguste õpe ja diagnoosimine, sealhulgas karioloogia ehk kaarieseõpetus uurib kaariese etioloogiat, epidemioloogiat, patogeneesi, diagnostikat, ennetamist ja ravi; suu-, näo- ja lõuakirurgia, sealhulgas hambakirurgia; suukirurgia. Eestis loetakse erihambaarsti erialadeks: suu-, näo- ja lõualuukirurgia; ortodontia; restauratiivne hambaravi. Stomatoloogia termin on tuletatud vanakreeka sõnadest στόμα (stoma – suu) ja λόγος (logos – õpetus, mõiste, sõna). Hambaarst Hambaravi "Eriarstiabi erialade ja erialade lisapädevuste loetelu § 2". Riigi Teataja.
Patricia Neal

Patricia Neal (õieti Patsy Louise Neal; 20. jaanuar 1926 – 8. august 2010) oli USA teatri- ja filminäitleja.
Heikki Kalle

Heikki Kalle (sündinud 28. märtsil 1968 Tallinnas) on eesti ökoloog ja muusik. Ta on õppinud Tartu ja Oxfordi Ülikoolis ökoloogiat ja geograafiat. Muusikas peamiselt autodidakt. Avaldamiskõlblikke laulutekste ei kirjuta, viise aga küll. On kirjutanud ka filmimuusikat, luulekavade taustamuusikat (näiteks Asko Künnapiga koos esitamiseks). On teinud koostööd näiteks Tõnis Mäe, Kärt Johansoni, Riho Sibula ja Tuuli Tauliga ning ansamblitega Külm Mai, Jäääär, Jääboiler jt. Lisaks muusikale tegev ökoloogia, keskkonnakorralduse, looduskaitse ja ruumilise planeerimisega seotud valdkondades. Eesti Planeerijate Ühingu asutajaliige ja esimene esimees (2002–2006). "Öö on öö" (1998; eri esitajad): kõik laulud, va "Suur nukker kuu", mis on Jaan Söödi sulest, kõigi laulude sõnade autor on Indrek Hirv "Nii ongi" (2001; Jääboiler): "Lumevärv", "Sina said uue elu" ja "Unenäovabrik" "Igasugused" (2005; Külm Mai): "Endast välja", "Aeg", "Ratas", "Ilma vastu ei saa", "Mehejutt", "Mees mandoliiniga", "Sõjasulase laul", "Drop-D", "Torn", "Pool tinarasket kuud" "Pojaga restoranis" (2009; Jäääär): "Reinkarnatsioon" "Öö on öö 2009" (2009; Jäääär ja Heikki Kalle): kõik laulud Keskkonnakaitse ökoloogilised alused, autor: Timo Vuorisalo, Eestisse puutuva kirjutanud Loit Reintam ja Heikki Kalle; Tallinna Tehnikaülikool, 1999. Soovitusi planeerimisprotsessi ülesehitamiseks Töögrupi juht ja koostaja: Heikki Kalle; Käsiraamat, Siseministeerium, 2004. Linnaruumi funktsioonide kaardistamine Tallinna kesklinna näitel; Silm, Siiri; Ahas, Rein; Kalle, Heikki; Mark, Ülar; Keskkonnasäästlik planeerimine ja ehitus - Sustainable spatial planning and construction; Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu 2005. Pendelrändajate ajalis-ruumiline käitumine Tallinnas, juhtumiuuring mobiilpositsioneerimise meetodiga; Ahas, Rein; Aasa, Anto; Kalle, Heikki; Nuga, Mari; Järv, Olle; Silm, Siiri; Mark, Ülar; Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn, 2007. Spatial pattern and species richness of boreonemoral forest understorey and its determinants – a comparison of differently managed forests; Moora, M., Daniell, T. J., Kalle, H., Liira, J., Püssa, K., Roosaluste, E., Öpik, M., Wheatley, R. & Zobel, M.; Forest Ecology and Management 250: 64-70; 2007.
Öö on öö 2009

"Öö on öö 2009" on Jääääre 2009. aasta album. Heikki Kalle laule Indrek Hirve, Rein Ahase ja Katrin Pärna sõnadele laulavad Tõnis Mägi, Kärt Johanson, Riho Sibul, Jaan Sööt, Tuuli Taul ja Tõun (Tõnu Timm). "Üks tüdruk nutab hommikuti õues" "Aeg" "Kevadel algavad peod" "Kuu laul" "Sina oled minuga" "Toomingate aeg" "Läbipaistev kuu" "Lemmikpüksid" "Dialoog" "Ah alati on hilja" "Salaja" "Kaks vahast õuna" "Su silmamuna külgetõmbejõud" "Lume värv"
Oskar Woldemar Speer

Oskar Woldemar Speer (3. veebruar 1838 Riia – 15. jaanuar 1898 Suure-Jaani) oli Eesti vaimulik. Õppis aastatel 1850–1857 Riia Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta 1857–1861. Oli pärast ülikooli lõpetamist koduõpetaja Erastvere mõisas. Prooviaastal oli ta 1864–1865 Kanepi Jaani koguduses Georg von Holsti juures. Ordineeriti 10. oktoobril 1865 Riias õpetajaks. Oli 1865–1866 Tartu, Viljandi ja Pärnu praostkondades. Oli 1866–1869 Suure-Jaani Johannese koguduses adjunktõpetaja ja 1869–1898 samas koguduses (introdutseeriti 15. veebruaril 1870) õpetajaks. Tema poeg Viktor Woldemar Theodor Speer oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja. Tema väimees oli Halliste Püha Anna koguduse õpetaja Erwin Karl Reinhold von Dehn. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Popkantri

Popkantri on kantrimuusika alaliik, milles on ühinenud Nashville'i kantri ja soft rock. Popkantri kujunes välja 1970. aastatel. Glen Campell Dixie Chicks Billy Ray Cyrus Miley Cyrus Faith Hill The Marshall Tucker Band Roger Miller Olivia Newton-John Dolly Parton Eddie Rabbitt LeAnn Rimes Jessica Simpson Billie Jo Spears Taylor Swift Tanya Tucker Shania Twain Keith Urban Hank Williams juunior
Palderma kraav

Palderma kraav on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Piirsalu külas. Kraavi pikkus on 5,3 km ning see suubub paremalt Vihterpalu jõkke (36,1 km suudmest). Kraavi valgla on 24,5 km². Kraavist põhja poole jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitseala (Valgeristi raba). Kraav on tehislik avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Palderma kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1101800. Palderma kraav keskkonnaportaalis
Kännis

Kännis (ka polükormon) on hulkrakne liitorganism, kelle suhteliselt iseseisvad haruorganismid on elusosa kaudu ühenduses. Kännised moodustuvad tavaliselt vegetatiivse paljunemise teel, kui tütarorganismid jäävad vanemorganismiga ühendusse. Kännis on seega see osa kloonist, kus ühendus organismide vahel püsib. Kännised on väga tavalised vegetatiivselt uuenevate taimede, samuti korallide seas. Taimede puhul nimetatakse kännise osi (haruorganisme) rametiteks või võsudeks, loomade puhul loomikuteks. Genet Ramet Kloon Masing, Viktor (toim.) 1992. Ökoloogialeksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk. 122.
Jagdaqi allringkond

Jagdaqi allringkond (hiina keeles) 加格达奇区, Jiāgédáqí Qū) on Hiina Rahvavabariigi Sise-Mongoolia autonoomse piirkonna Orotšooni autonoomse hošuuni osa Heilongjiangi provintsi Da Hinggan Lingi ringkonna halduse all. Pindala on 1587 km² või 1400 km². Allringkonna keskus on Jagdaqi (Jagdaqi suurvallas, 加格达奇镇). Elanike arv on 155 000 (2003). Sihtnumber on 165000. Hiina riigitee 111 Nenjiangi–Guliani raudtee Ametlik koduleht (hiina keeles) Infosait (hiina keeles)
Genet

Genet on ühe sügoodi vegetatiivne järglaskond, mille moodustavad organismid või kännised. Genetit moodustavatel organismidel on üks ja sama genotüüp. Genetis olevaid organisme või haruorganisme nimetatakse rametiteks. Mõiste võttis kasutusele John Harper. Ramet Kännis Kloon Masing, Viktor (toim.) 1992. Ökoloogialeksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk. 63.
Tuuli Velling

Tuuli Velling (varem Tuuli Taul; sündinud 18. jaanuaril 1986 Pärnus) on eesti laulja ja luuletaja. Ta on lõpetanud 2005. aastal kuldmedaliga Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi, Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli pop-jazz'i laulu erialal (2010) ning täiendanud end Codartsi ülikoolis Hollandis (2010–2011), lisaks omandanud Eesti Kunstiakadeemias bakalaureusekraadi graafilises disainis (2017). Velling on rahvusvahelise džässikonkursi Nõmme Jazz lauljate kategooria võitja (2009) ja Soomes toimunud rahvusvahelise lauljate konkursi Lady Summertime II koha omanik (2009). Debüütalbum "Kuus ruutmeetrit põrandapinda" ilmus aastal 2013. Sellel mängivad Teet Velling, Marti Tärn, Tõnu Tubli, Raivo Tafenau, Merje Kägu, keelpillikvartett Prezioso, Kristjan Randalu, Mai Agan jt. Üheteistkümnest albumil olevast laulust on üheksa loo sõnade ja viisi autor Tuuli Velling ning kahe loo viisi autor kitarrist Merje Kägu. Kägu laulud on kirjutatud eesti luuletajate tekstidele . Tuuli Velling on andnud välja kaks luulekogu: "Täiuslik ja turvaline" (2010) ja "6 m2" (ilmus koos albumiga "Kuus ruutmeetrit põrandapinda" (2013)) . Tema luulet on tõlgitud inglise ja ungari keelde . Ta on üks 27 luuletajast, kelle tekstid sisalduvad Baltimaade uuema luule antoloogia Eestit käsitlevas köites „Contemporary Estonian Poetry. A Baltic Anthology” (University of New Orleans Press, 2013) . "Täiuslik ja turvaline" (2010; luulekogu) "6 m2" (2013; luulekogu) http://www.jazz.ee/vana/index.php?page=musician&id=473[alaline kõdulink] Eesti Kunstiakadeemia (01.06.2017). "Formatsioon". [1] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. mai 2015. Vaadatud 18. mail 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) [2] [3] [4] Koduleht Mele Pesti. "Areeni tulevikutähed: Tuuli Taul: noor, ilus, andekas ja mõistlik" Eesti Ekspress, 5. jaanuar 2006 Kaarel Kressa. "Tuuli Taul ei oska niisama vedeleda" Eesti Päevaleht, 21. aprill 2007 Meelis Kapstas. "Tuuli turvalise täiuslikkuse vastu" Kroonika, 5. august 2010 Maarja Hindoalla. "Kihvtid asjad tulevad ennast ületades" Postimees, 13. oktoober 2013
Ramet

Ramet on haruorganism, geneti või kännise iseseisev või suhteliselt iseseisev osa. Taimede puhul on rametiks näiteks võsu, loomade puhul näiteks loomik. Mõiste võttis kasutusele John Harper. Genet Kännis Kloon Masing, Viktor (toim.) 1992. Ökoloogialeksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk. 213.
Hardu peakraav

Hardu peakraav (ka Kiisa soon) on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Keedika, Luigu, Seljaküla ja Vidruka külas. Peakraavi pikkus on 13,1 km. Peakraav suubub Seljaküla külas vasakult Vihterpalu jõkke (31,1 km suudmest). Peakraavi valgla on 25 km². Lähe on Luigu külas Palivere raba lääneservas. Suudmest umbes 2 km kirdesse jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitseala (Valgeristi raba), umbes 2,5 km läände jääb Leidissoo looduskaitseala (Leidissoo). Hardu peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Hardu peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1101900. Hardu peakraav keskkonnaportaalis
Songlingi allringkond

Songlingi allringkond (hiina keeles) 松岭区, Sōnglǐng Qū) on Hiina Rahvavabariigi Sise-Mongoolia autonoomse piirkonna Orotšooni autonoomse hošuuni osa Heilongjiangi provintsi Da Hinggan Lingi ringkonna halduse all. See ei ole ametlik haldusüksus. Pindala on 15 799 km² või 16 800 km². Allringkonna keskus on Xiaoyangqi (Xiaoyangqi suurvallas, 小扬气镇). Elanike arv on 35 000 (2003), rahvastiku tihedus 2 in/km². Sihtnumber on 165000. Hiina riigitee 111 Nenjiangi–Guliani raudtee
John Harper

John Lander Harper (27. mai 1925 – 22. märts 2009) oli inglise bioloog. Ta oli üks taimede populatsioonibioloogia rajajaid, samuti ökoloogiaõpikute autor. 1978 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks 1984 – valiti USA Riikliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks (evolutsioonibioloogia sektsioon) 1990 – Darwini medal 1992 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
Songling

Songling on mitme asja nimi: Songlingi allringkond (松岭区) Sise-Mongoolias Heilongjiangi halduse all Song Ling (松岭, 松嶺), mäestik Liaoningi provintsis Songi dünastia keisrite hauad (宋陵) Henani provintsis Pu Songling
Ando Martin Kass

Ando Martin Kass (sündinud 26. aprillil 1961 Torontos Kanadas) on eesti vaimulik Ameerikas. Alg- ja keskhariduse omandas Kanadas Torontos, seejärel lõpetas North Yorki Georg S. Henry keskkooli (Ontario Secondary School) Honours Graduationi diplomiga juunis 1979 ja Toronto Yorki ülikooli geograafia erialal bakalaureusekraadiga. Usuteadust on ta õppinud Waterloo Lutheran Seminarys ja Toronto ülikooli Wycliffe College'is, lõpetades viimase Master of Divinity kraadiga aastal 1988. Lisaks sai ta sama Faculty of Educationis BEd kraadi 1989. aastal. Prooviaastal oli Toronto Peetri koguduses õpetaja Andres Tauli juhendamisel. Ordineeriti õpetajaks 19. juunil 1994 peapiiskop Udo Petersoo poolt, teda assisteerisid praost Edgar Heinsoo ja abipraost Tõnis Nõmmik. Määrati teenima (ja veel 1996. aastal teenis) E.E.L.K. Cleveland-Ohio kogudust Ameerika Ühendriikides. Tema emapoolne vanaisa oli Tallinna Jaani koguduse õpetaja Aleksander Täheväli, tädimees peapiiskop Konrad Veem, isa diakon Tarvo Kass. Eesti Kirik nr. 4. 1994 Eesti Kirik nr. 3, 1996.
Põlendmaa kraav

Põlendmaa kraav (ka Põlendmaa peakraav) on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Seljaküla külas ning Lääne-Nigula vallas Hindaste ja Variku külas. Kraavi pikkus on 3,8 km. Kraav suubub Seljaküla külas vasakult Vihterpalu jõkke (24,9 km suudmest). Kraavi valgla on 10,5 km². Lähe on Hindaste külas. Suudmes, Vihterpalu jõe vastaskaldal, on Läänemaa Suursoo maastikukaitseala. Ka lähtest kirdesse (Kõrgeraba) ja loodesse (Järveraba ja Hindaste järv) jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitseala. Kraavist edelasse jääb Leidissoo looduskaitseala (Leidissoo). Põlendmaa kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Põlendmaa kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1102000. Põlendmaa kraav keskkonnaportaalis
Xiaoyangqi

Xiaoyangzi (小扬气, Xiǎoyángqì) on asula Hiinas Sise-Mongoolias Orotšooni autonoomses hošuunis Heilongjiangi provintsi Da Hinggan Lingi ringkonna halduse all, Songlingi allringkonna ja Xiaoyangzi suurvalla keskus.
Huzhong

Huzhong (呼中, Hūzhōng) on asula Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas, Huzhongi allringkonna ja Huzhongi suurvalla keskus.
Ajakirja Time 100 parimat filmi läbi aegade

Ajakirja Time 100 parimat filmi läbi aegade avaldati ajakirja Time poolt 2005. aastal. Nimekirja arvati filme, mis olid esilinastunud alates 3. märtsist 1923 (ehk päevast, mil ilmus Time'i esimene number) kuni 2005. aasta alguseni. Nimekirja koostasid kriitikud Richard Schickel ja Richard Corliss ning avaldatud nimekiri osutus Internetis väga populaarseks, kogudes juba ainuüksi esimese nädala jooksul 7,8 miljonit külastuskorda. Nimekirja kuulub tegelikult 106 filmi. Nimelt on selles loetud üheks tervikuks bengali režissööri Satyajit Ray "Apu triloogia", Peter Jacksoni lavastatud "Sõrmuste isanda" triloogia, Leni Riefenstahli suurteos "Olümpia" ning Francis Ford Coppola "Ristiisa" esimene ja teine film. Ka sisaldab nimekiri kolm miniseriaali: Krzysztof Kieślowski lavastatud "Dekaloog" (kogupikkusega 15 ja pool tundi), Rainer Werner Fassbinderi "Berlin Alexanderplatz" ning Jon Amieli "Laulev detektiiv". Corliss, Richard (2. juuni 2005). "That Old Feeling: Secrets of the All-Time 100". Time.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 18.09.2012. Vaadatud 9. august 2010. The ALL-TIME 100 Movies
Uudo Tari

Uudo Tari (sündinud 19. detsembril 1931 Tartus) on eesti luterlik vaimulik. Tari õppis Tartu 15. Algkoolis, lõpetas 1946. aastal Jageli Eesti Algkooli (Schleswig-Holsteini liidumaal) ja 1950. aastal Lingeni Eesti Gümnaasiumi (asus Emsi jõe ääres Emslandi kreisis Alam-Saksi liidumaal). Sõjaolukorras oli perekond põgenenud 1944. aastal Saksamaale, Saksamaalt siirduti 1950. aastal USA-sse Marylandi osariiki Baltimore'i linna. Uudo Tari alustas õpinguid Gettysburgi College’is Pennsylvania osariigis, kuid siis võeti ta sõjaväeteenistusse. Pärast sõjaväeteenistust asus ta õppima Marylandi ülikooli inseneriteaduskonda. Aastal 1961 lõpetas ta ülikooli aeronautikainsenerina bakalaureusekraadiga ning asus tööle lennutööstusse: Pratt & Whitney ettevõttesse Connecticuti osariigis. Aastal 1967 sai ta mehaanikainseneri magistrikraadi Connecticuti Ülikoolist. Pratt & Whitney tehastes töötas ta 32 aastat, kuni erruminekuni aastal 1993. Usuteaduslikke õpinguid alustas ta aastal 1988 EELK Usuteaduse Instituudis, omandades diplomi aastal 1994. Prooviaastal oli ta E.E.L.K. Connecticuti koguduses abipraost Valdeko Kangro juhendamisel. Tari oli ka sama koguduse juhatuse esimees aastatel 1977–1993. Õpetajaametisse ordineeriti Tari 19. juunil 1994 peapiiskop Udo Petersoo poolt, keda assisteerisid praost Edgar Heinsoo ja abipraost Tõnis Nõmmik. Pärast ordineerimist asus Uudo Tari ametisse USA Esimese praostkonna vikaarõpetajana. EELK Connecticuti kogudust asus ta teenima õpetajana 22. augustil 1996 (introdutseeriti ametisse 1. novembril 1997), EELK New Yorgi Kogudust aastal 1997 (introdutseeriti ametisse 2. novembril 1997). Aastal 2001 valiti õpetaja Tari juba USA Esimese praostkonna praostiks. Uudo Tari arvati emerituuri alates 18. jaanuarist 2023 ja otsustati anda talle EELK aukiri pikaajalise ustava teenimise eest. New Yorgi Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku koguduse hooldajaõpetajaks alates 18. jaanuarist määrati Markus Vaga. Eesti Kirik nr. 4. 1994 Eesti Kirik nr. 1. 1998 Sissekanne Väliseesti isikuloolises andmebaasis (VEPER) Ylo Anson "Praost ja magister Uudo Tari - 75" Vaba Eesti Sõna, 20. detsember 2006
Xinlin

Xinlin (新林) on asula Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas, Xinlini allringkonna ja Xinlini suurvalla keskus.
Aihui linnarajoon

Aihui linnarajoon (爱辉区, Àihuī Qū) on 3. järgu haldusüksus Hiinas Heilongjiangi provintsi lääneosas Heihe Shi idaosas Amuuri ääres Venemaa piiril. Selle keskus on Xing'ani kvartal (兴安街道). Pindala on 14 443 km²[viide?] või 13 993 km²[viide?]. Elanike arv oli 2003. aasta seisuga 190 000[viide?]. Varasemad elanike arvud[viide?]: 1990: 80 282 2000: 112 961 2002: 119 500 Aihui linnarajoon loodi 1993 varasemast 3. järgu haldusüksusest Heihe Shi'st, kui endisest Heihe ringkonnast (黑河地区) sai praegune Heihe Shi. Aihui linnarajoonis on muu hulgas Heihe linn, Aiguni linna koht (Aiguni uuslinna paik) Aihuni suurvallas ja Dawujia küla, kus on säilinud mandžu keele kõnelejaid[viide?]. Rahvusvähemustesse (mandžud, hueid, dahurid, orotšonid jt) kuulub umbes 18 500 inimest (9,4% rahvastikust) Aihui linnarajooni kirjeldus (hiina keeles)
Aisne'i departemang

Aisne'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas. Ta on nime saanud Aisne'i jõe järgi. 2015. aastani kuulus departemang Picardie piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult: Aisne'i departemangu haldusüksuste loetelu Populations légales 2021
Piirsalu jõgi

Piirsalu jõgi (ka Kuijõgi, Kuie jõgi, Tagaveski jõgi) on jõgi Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu külas ning Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kuijõe, Piirsalu ja Seljaküla külas. Piirsalu jõe lähe on Harju- ja Läänemaa piiril, Ellamaa külast 2 km lääne pool. Lähe asub Palivere-Risti vallseljaku põhjanõlval ja Turvaste Mustjärvest 3 km lõuna pool. Jõgi suubub paremalt Vihterpalu jõkke 17,3 km kaugusel viimase suudmest. Lisajõed: Lepaste oja (suubumine paremalt, 15,7 km Piirsalu jõe suudmest), Kõrtsioja (vasakult, 3,1 km suudmest), Kaldamäe oja (paremalt, 1,3 km suudmest), Pennu oja (paremalt, 0,3 km suudmest). Lepaste oja suubumiskohast umbes 1,5 km kirdesse jääb Mustjärve raba hoiuala (Mustjärve raba ja Turvaste Mustjärv). Alates Kõrtsioja suubumiskohast voolab jõgi Läänemaa Suursoo maastikukaitseala idaservas. Jõe ületab Keila–Haapsalu maantee (Kuijõe-Mõisa sild). Silla lähedal on Kuie rahaallikas. Kaladest leidub jões haugi, jõeforelli, ahvenat, luukaritsat. Jõgi on tumedaveeline ja humiinaineterikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Piirsalu jõe keskkonnaregistri kood on VEE1102100. Piirsalu jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 18.05.2022. Arvi Järvekülg. Eesti jõed, Tartu 2001.
Jura departemang

Jura departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Bourgogne-Franche-Comté piirkonnas. See on nime saanud Juura mägede järgi. 2015. aastani kuulus departemang Franche-Comté piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult: Juura mägedes käiakse matkamas ning tegeldakse suusatamise ja teiste talispordialadega. Jura departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021 Departemangu koduleht (prantsuse keeles)
Jaan Paavle

Jaan Paavle (22. aprill 1940 – 9. august 2010) oli eesti kirjanik ja kunstnik. Paavle andis välja kuus luulekogu, neist esimene oli 1972. aastal ilmunud "Vabaarmastus". 35-aastaselt astus ta Tallinna kunstiinstituuti keraamikat õppima. 1990. aastatel huvitus Paavle performance-kunstist. Ta õpetas Tallinna kunstikoolis lastele performance'it ning töötas Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis valvurina. Jaan Paavle lõi keraamikat, maalis, kirjutas luuletusi, näidendeid, filmi- ja teatrikriitikat, tegi ise mõned filmid ning mängis mitme filmi massistseenides. Alati on alati Olev Remsu "Sada protsenti kunstnik" – Õhtuleht.ee, 13. august 2010 "Hullu kunstniku elu". Õhtuleht, 16. jaanuar 1999 "Hullu kunstniku elu". Õhtuleht, 16. jaanuar 1999 Karin Koppel "Suri poeet ja kunstnik Jaan Paavle". ERR, 9. august 2010 "Suri poeet ja kunstnik Jaan Paavle". Õhtuleht, 9. august 2010 Olev Remsu "Sada protsenti kunstnik" – Õhtuleht.ee, 13. august 2010
Doubs' departemang

Doubs [duu] on departemang Prantsusmaal Bourgogne-Franche-Comté piirkonnas. See on nime saanud Doubs' jõe järgi. 2015. aastani kuulus departemang Franche-Comté piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult: Doubs' departemangu haldusüksuste loend Saugeais' Vabariik Populations légales 2021 Departemangu koduleht (prantsuse keeles)