laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Helju Ridali

Helju Ridali (aastani 1977 Helju Variksoo; sündinud 1. detsembril 1943 Pluitsa külas Mäe vallas Petserimaal) on eesti keeleteadlane, germanist. Helju Ridali on põllumajandustöötajate tütar. Ta lõpetas 1962. aastal Värska Keskkooli, 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli saksa filoloogina ja 1974. aastal aspirantuuri. Filoloogiamagister (1993, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Zur Semstruktur deutscher be-, er- und ver-Verben. Zu einigen Möglichkeiten ihrer Wiedergabe im Estnischen". Täiendas end Saksamaal ja Šveitsis. Oli 1967–1969 Jõgeva Keskkooli saksa keele õpetaja, 1969–1992 Tallinna Pedagoogikaülikooli saksa keele kateedri vanemõpetaja, 1992–1994 saksa keele lektor, 1994–2002 dotsent, 1986–1987 saksa keele kateedri ja 1992–1998 saksa keele lektoraadi juhataja, aastast 2002 saksa keele lektor. Lugenud saksa keele morfoloogiat ja süntaksit, stilistikat ja leksikoloogiat. Uurimisvaldkond: saksa ja eesti keele fraseoloogia võrdlev uurimine, saksa prefiksverbide semantika edasiandmine eesti keeles, saksakeelsete tekstide stiili uurimine. 1994–98 rahvusvahelise lingvistilise ajakirja "Triangulum. Germanistisches Jahrbuch für Estland, Lettland, Litauen" teadusnõukogu liige. 45 teadustrükist. Glossar stilistischer Grundbegriffe. Tallinn, 1998 Zur stilistischen Analyse literarische Texte im DaF-Unterricht. // Deutsch in Estland und Ungarn. Frankfurt a.M., 2001 Germanistik in Tallinn: Texte, Thesen und Projekte zur deutschen Sprache und Literatur. H. 2 (koost). Tallinn, 2002 Zur Farbsymbolik in der deutschen und estnischen Phraseologie (Am Beispiel von festen Wendugen mit schwarz und weiß als einer Bedeutungskomponente). // Die deutsche Sprache im vielsprachigen Europa des 21. Jrhs. Szeged, 2002 Phraseologismen mit einem Zahlwort als obligatorischer Komponente im Deutschen und Estnischen. // Germanistik – Traditionspflege und neue Herausforderungen. Szeged, 2003 Zur Frequenz und Symbolik deutscher und estnischer Farbphraseologismen. // Beit. zur Geschichte der deutschen Sprache im Baltikum IV. Stuttgart, 2005. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Tallinna Pedagoogikaülikool (2002), 66 Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 100, 111. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Helju Ridali Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Johannes Carl Robert Riemschneider

Johannes Carl Robert Riemschneider (2. oktoober 1861 Kuramaa – 26. märts 1922 Berliin) oli eesti arst, zooloog ja ornitoloog. Johannes Carl Robert Riemschneider oli baltisakslane ja pastori poeg. Lõpetas Liibavi (Liepāja) Nikolai Gümnaasiumi, õppis 1882–1888 Tartu ülikooli arstiteaduskonnas. Oli 1889 arst Riias Rothenbergi kliinikus, 1889–1899 Rutzaus Kuramaal, 1899–1907 Ringenis Liivimaal, 1907 Tartus Mellini kliinikus, 1907–1908 Peterburi Aleksandri kliinikus, 1908–1909 Stackelni kliinikus, 1909–1921 Tartu saksa elementaarkoolis ja maksuasutuses, 1921–1922 Plötzis. 1910–1920 oli ta ühtlasi Tartu Linnahaigla ordinaator. Vogelleben an der Eismeerküste: aus dem Tagebuch einer Sommerreise 1897. s.l., 1997 Ueber die Binnenmollusken der Ostseeprovinzen. Dorpat, 1906 Livländische Najaden. Dorpat, 1907. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide. Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat. Dorpat, 1889, 808 Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 633. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
St. Anger

"St. Anger" on USA heavy metal'i bändi Metallica kaheksas stuudioalbum. See ilmus 2003. aastal. James Hetfield – vokaal, rütmikitarr Lars Ulrich – trummid Kirk Hammett – soolokitarr Bob Rock – basskitarr (oli ka produtsent, kuid asendas ka toona puuduolevat bassimeest, hiljem sai selleks Rob Trujillo) Kõik lood on kirjutanud James Hetfield, Lars Ulrich, Kirk Hammett ja Bob Rock.
Kristjan-Henn Riet

Kristjan-Henn Riet (sündinud 14. märtsil 1944 Viljandis) on eesti geoloog. Lõpetas 1962 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja 1968 TÜ geoloogiaosakonna; Oli 1968–77 Eesti NSV TA Geoloogia Instituudi teadur, 1977–80 Riikliku Projekteerimise Instituudi Eesti Maaehitusprojekt ehitusgeoloog, aastast 1980 REI-s (aastast 1997 OÜ REI Geotehnika), viimati peahüdrogeoloog. Uurimisvaldkond: kaevandus- ja ehitushüdrogeoloogia. Täiendanud eestikeelset ehitus- ja hüdrogeoloogia terminoloogiat. О водопроницаемости карбонатной толщи ордовика на Эстонском месторождении горючих сланцев. // Изв. АН ЭССР. Химия. Геол. 23 (1974) 3 Eesti põlevkivimaardla ordoviitsiumi karbonaatse kihtkonna üldistatud filtratsioonimoodulid. // Geol märkmed 3. Tallinn, 1976 Статистические модели прогноза водопритоков в шахты и разрезы Эстонского междорождения горючих сланцев. // Изв. АН ЭССР. Геология 28 (1979) 1 Põhjavee samiinreostuse saneerimisest Keila-Joa raketibaasis. // EGS-i aastaraamat 31 (1998). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 101. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Eve Rihma

Eve Rihma (sündinud 7. novembril 1971 Jõgeva vallas Jõgevamaal) on eesti loomakasvatusteadlane. Eve Rihma on töölise tütar. Lõpetas 1990 Jõgeva 2. Keskkooli, 1994 EPMÜ loomakasvatuse erialal ja 1997 EPMÜ Loomakasvatusinstituudi magistrantuuri; magister (loomakasvatus, 1997, EPMÜ), väitekiri "Ülevaade eestikeelsest veisekasvatusalasest kirjandusest kuni 1918. aastani". Oli 1995–97 EPMÜ loomakasvatuse instituudi söötmisosakonna laborant, 1997–98 vanemlaborant, 1998–2005 teadur, alates 2005 veterinaarmeditsiini instituudi ja loomakasvatuse instituudi söötmisosakonna teadur. Uurimisvaldkond: söötade keemiline koostis ja toiteväärtus, veiste söötmine. NJF ja Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige. Üle 10 teadustrükise. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide The effect of barley meal on dairy cow`s dry matter intake, allantoin excretion and microbial protein synthesis in feeding alfalfa silage ad libitum. (kaasautor) // Agraarteadus (2001) 3 Dry matter intake of the first-parity cows, bred in Estonia, at the beginning of lactation (kaasautor). // Veterinarija ir zootechnika 22 (2003) 44 Milk urea concentration and PBV as indicators of effective protein use in feeding of dairy cattle (kaasautor). // Proc. of the conf. Animal breeding in the Baltics, 13–14. mai, Tartu (2004). Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Eve Rihma Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Endel Rihvk

Endel Rihvk (sündinud 2. aprillil 1939 Haapsalus) on eesti pedagoogikateadlane. Endel Rihvk on talupidaja poeg. Endle Rihvk lõpetas 1957. aastal Lihula Keskkooli ja 1964. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi tööõpetuse õpetajana. Aastal 1984 lõpetas ta NSV Liidu Pedagoogika Akadeemia Tööõpetuse ja Kutsesuunitluse Teadusliku Uurimise Instituudi aspirantuuri ja kaitses samas pedagoogikakandidaadi väitekirja "Взаимосвяз творческого и исполнителского компонентов деятельности учащийся в трудувом обучении". Ta oli 1984–1989 Eesti NSV Vabariikliku Õpetajate Täiendusinstituudi tööõpetuse ja kutsesuunitluse kateedri, 1989–1992 Eesti Hariduse Arenduskeskuse tööõpetuse ja kutsesuunitluse kateedri ning 1992–2002 Tallinna Pedagoogikaülikooli töö- ja kutseõpetuse osakonna kateedri juhataja (aastast 1987 dotsent). Aastatel 1996–2002 oli Rihvk ka Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskuse metoodik, 2002–2005 Kiili kooli tööõpetuse õpetaja. Aastast 2006 on ta Tallinna Ülikooli matemaatika-loodusteaduste instituudi dotsent. Rihvk on uurinud tööõpetuse metoodikat ja tehnilise loometegevuse osa õpilasisiksuse kujunemisel. Ta on mitme õpiku ja õppevahendi koostaja ning 75 teadustrükise autor. 2007 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Puitehistöö koolis. Tallinn, 1978. Seadiseid ja rakiseid kooli õppetöökojale. Tallinn, 1978. Oma kätega (kaasautor G. Nagel). Tallinn, 2001. Puidutööd. Tallinn, 2005, Metallitööd (kaasautor M. Soobik). Tallinn, 2007. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide TPÜ läbi aegade, 120. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Andri Riid

Andri Riid (sündinud 18. märtsil 1972 Lool Harjumaal) on eesti tehnikateadlane. Andri Riid on teenistujate poeg. Lõpetas 1990 Tallinna Reaalkooli ja 1997 TTÜ infotehnoloogiateaduskonna; teadusmagister (1997, TTÜ) väitekiri "Fermentatsiooniprotsessi hägus modelleerimine ja juhtimine", tehnika-doktor (2002, TTÜ), väitekiri "Transparent Fuzzy Systems: Modeling and Control" Tallinn, 2002. Oli 1995–96 TTÜ automaatikainstituudi erakorraline teadur, 1997–2002 teadur, 2002– vanemteadur. Uurimisvaldkond: tehisintellekti meetodid, hägusloogikasüsteemide omadused, hägus modelleerimine ja juhtimine; uurinud hägusloogikasüsteemide interpreteeritavuse tingimusi, välja töötanud modelleerimis- ja juhtimisalgoritme. Üle 20 teadustrükise. Boris Tamme nimeline stipendium (2003). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Supervisory fed-batch fermentation control on the basis of linguistically interpretable fuzzy models (kaasautor E. Rüstern). // Proc. Est. Acad. Sci. Eng. 6 (2000) 3 Transparent fuzzy systems and modeling with transparency protection (kaasautor E. Rüstern). // Proc. IFAC Symp. Artif. Intel. Real Time Control. Budapest, 2000 Hägus loogika ja automaatjuhtimine. // TTÜ aastaraamat 2001 (2003) Identification of numerically accurate first-order Takagi-Sugeno systems with interpretable local models from data (kaasautor E. Rüstern). // J. Adv. Comp. Intel. Intelligent Informatics, 9 (2005) 5 Fuzzy backing control of truck and two trailers (kaasautorid A. Leibak, E. Rüstern). // Proc. IEEE International Conf. Comp. Cybern., Tallinn, 2006. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Andri Riid Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Mall-Anne Riikjärv

Mall-Anne Riikjärv (sündinud 17. jaanuaril 1943 Tallinnas) on eesti pediaater ja arstiteadlane. Mall-Anne Riikjärv on RAM-i laulja ja inglise filoloogi tütar. Ta lõpetas 1961. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, spetsialiseerus pediaatriks. 1977. aastal kaitses Riikjärv meditsiinikandidaadi kraadi Moskva 1. Meditsiiniinstituudis väitekirjaga "Бронхологические и цитологические методы исследования для оценки фазы ремиссии хронической пневмонии у детей" (Bronholoogilised ja tsütoloogilised uurimismeetodid kroonilise kopsupõletiku remissiooni gaasi hindamiseks lastel). 1992. aastal täiendas ta end Linköpingi Ülikoolis. Aastatel 1967–1971 oli Riikjärv Tapa Linnahaigla pediaater ja peaarsti asetäitja, 1971–1974 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi aspirant, 1974–1978 EKMI pulmonoloogia osakonna nooremteadur, 1978–1981 Tallinna 1. Lastehaigla peaarsti asetäitja ravi alal. Riikjärv oli 1981–1990 Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi peapediaater, 1990–1991 Tallinna 1. Lastehaigla pulmonoloog, 1991–2005 samas peaarsti asetäitja koolituse ja teaduse alal. Aastatel 2006–2013 oli ta Tallinna Lastehaigla juhatuse esimees. Aastatel 1990–2000 oli Riikjärv sotsiaalministeeriumi lastehaiguste nõunik. 1969. aastast on ta Eesti Lastearstide Seltsi liige, aastatel 1980–2001 oli ta ELS-i juhatuse liige, 1990–1994 sekretär, 1994–1998 president, 2001. aastast Eesti Lastearstide Seltsi auliige. Uurimisvaldkond: laste pulmonoloogia. Üle 40 teadustrükise. 2009 Kolme Tähe IV klassi orden Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Tallinna Lastehaigla Sõnumid. Sünnipäeva-eri. 28. märts 2013" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. august 2016. Vaadatud 1. novembril 2017. The prevalence of atopic sensitization and respiratory symptoms among Estonian schoolchildren (kaasautor). // Clin. Exp. Allergy 25 (1995) 12 Toiduallergia ja hüpoallergeensed segud. // Eesti Arst (1998) 2 Wheezing in relation to atopy and environmental factors in Estonian and Swedish schoolchildren (kaasautor). // Clin. Exp. All. 31 (2001) 12 Prevalence of self-reported food allergy and IgE antibodies to food allergens in Swedish and Estonian schoolchildren (kaasautor). // Eur. J. Clin. Nutr. 59 (2005) 3 Modest increase in seasonal allergic rhinitis and eczema over 8 years among Estonian schoolchildren (kaasautor) // Pedriatr. Allergy Immunol. 16 (2005) 4. Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituut, 35. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Helmut Erik Riikoja

Helmut Erik Riikoja (9. juuni 1909 Tallinn – 15. november 1990 Tallinn) oli eesti elektrotehnikateadlane. Helmut Erik Riikoja oli teenistuja poeg ja Heinrich Riikoja vend. Lõpetas 1927 Tallinna Reaalgümnaasiumi ja 1935 Tallinna Tehnikumi elektrotehnikaharu. Töötas 1927–1941 Tallinna telefonivõrgus ja postitalituses mitmesugustel ametikohtadel, 1941–1942 teenis Nõukogude armees, 1942–1944 Tšeljabinski telefonivõrgus ja Eesti NSV Sidevalitsuse operatiivgrupis Moskvas, Leningradis ja Võrus. Oli 1940–1941 ja 1944–1958 Tallinna Polütehnilise Instituudi õppejõud, aastast 1947 dotsent, 1947–1952 elekterside, 1952–1956 üldelektrotehnikakateedri juhataja; 1957–1961 ajakirja Tehnika ja Tootmine toimetaja, 1961–1975 EPA elektrifitseerimiskateedri juhataja ja dotsent. Uurimisvaldkonnad: sidelülituste teooria, ringhäälingu ja televisiooni tehnoloogia, põllumajanduse elektrifitseerimine, elektriohutustehnika; tehnika ajalugu ja oskuskeel. Osalenud ENE kavandamises ja olnud 1963–1978 selle peatoimetuse liige. Nõukogude Eesti preemia (1977). Üldine elektrotehnika (kaasautor). Tartu, 1949 Kolhoosi raadiosõlm. Tallinn, 1951 Elektriajam põllumajanduses. Tallinn, 1951 Elektri sünd. Tallinn, 1963 Vene-eesti elektrotehnika sõnastik. Tallinn, 1969 Avalik kõne (kaasautor). Tallinn, 1973 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide EPA BL, 271 TPI 1936–1968, 289–290, 295, 323, 414 TT ja TTÜ 1918–1944, 55 Sotsialistlik Põllumajandus (1969) 12,–573. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Jevgeni Riipulk

Jevgeni Riipulk (sündinud 27. aprillil 1968) on Eesti tehnikateadlane. Jevgeni Riipulk on arsti poeg. Lõpetas 1990. aastal Tallinna Tehnikaülikooli ja 2000. aastal samas doktoriõppe; tehnikadoktor (2000, TTÜ), väitekiri "Mikrolaine radiomeetria meditsiinilistes rakendustes". Aastast 2006 TTÜ matemaatika-loodusteaduskonna erakorraline vanemteadur. Uurimisvaldkond: biosignaalide interpreteerimine meditsiinitehnikas. Design of microwave radiometer for early detection of cancer (kaasautorid H. Hinrikus, H. Podra). // Physica Medica 13 (1997) Mapping of microwave radiation of tissues for exploration of breast tumors (kaasautor H. Hinrikus). // Proc. 2nd International Conf. on Bioelectromagnetism 15–18 February 1998, Melbourne, Australia, 1998 Microwave radiometry for medical applications (kaasautor H. Hinrikus). // Med. & Biol. Eng. & Comp., 1999 Tehnika elu kvaliteedi parandamiseks – biomeditsiinitehnika (kaasautor). // Teadusmõte Eestis. Tallinn, 2002 Study of effects of low level microwave field by method of face masking (kaasautor). // Bioelectromagnetics 26 (2005) 7 Modulated microwave effect on depression (kaasautor). // Biol. Effects of EMF-s. BEMS (2006). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Jevgeni Riipulk Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Helda Riis

Helda Riis (sündinud 9. detsembril 1937 Tallinnas) on eesti bioloog. Helda Riis on kingsepa ja juuksuri tütar. Lõpetas 1955 Tallinnas Kaubandustehnikumi, 1963 TPedI ja 1972 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi (EBI) aspirantuuri; bioloogiakandidaat (1973, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Динамика численности почвенных водорослей в основных типах почв Эстонской ССР и факторы, обусловливающие ее". Oli 1966–69 ja 1972–75 EBI nooremteadur, 1975–88 vanemteadur, 1988–90 vaneminsener, 1990–93 insener. Uurimisvaldkond: mulla mikrobioloogia, mullavetikate kvantitatiivse dünaamika ning nende grupilise ja liigilise koosseisu selgitamine, tugeva toimega antropogeensete faktorite mõju mullavetikate kvantitatiivsele dünaamikale ja floristilisele koosseisule. 2 monograafiat ja 23 teadustrükist. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Динамика численности почвенных микроорганизмов и соединений азота в почве (kaasautor). Тлн, 1971 Количественная динамика почвенных водорослей (kaasautor). Тлн, 1975 Seasonal dynamics of the number of soil microorganisms (kaasautor). // Pedobiologia 18 (1978) Микробиологические процессы в почве при орошении жидкой фракцией свиного навоза (kaasautor). // Изв. АН Эст., Биология, 38 (1989) 4 Эффект от удобрения микроэкосистемы почвенных микроорганизмов минеральными элементами (kaasautor). // Изв. АН Эст., Биология, 39 (1990) 1. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Riina Riisalo

Riina Riisalo (aastani 1975 Riina Pedak; sündinud 24. juunil 1954 Tallinnas) on eesti psühholoog. Riina Riisalo on teenistujate tütar. Lõpetas 1972. aastal Tallinna 39. Keskkooli ja 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia erialal. Oli 1982–1993 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi vanemlaborant ja nooremteadur, 1993–2001 teadur, 2002– sotsiaalministeeriumi peaspetsialist. Uurimisvaldkonnad: arsti-patsiendi suhtlus, emade meditsiinialased teadmised ja hoiakud, krooniliselt haige lapse rehabiliteerimise võimalused, kutsehaiguste diagnoosimise uued neuropsühholoogilised meetodid. Võtnud osa kooli tervisekasvatuse programmi väljatöötamisest. The possibilities to investigate the functional state of CNS by occupational neurotoxic effect (kaasautor V. Tuulik). // Abstr` book of World Congress of IASSID, 1996, July 8–13, Helsinki, Finland Keemiline stress (kaasautorid E. Altrov, V. Tuulik). // Eesti Töötervishoid (1997) 2 Neural network algorithms for the analyzing of QEEG and psychometrical/psychological data by chronic occupational neurotoxic diseases of CNS (kaasautor). // Proc. of the Euro Brain`97. Aalborg, Denmark, 1997 The health condition of regular soldiers at the beginning of military service (kaasautor). // Abstr of Catastrophe Med. Conf. Tallinn, 1998 Effects of 7 Hz-modulated 450 mhz electromagnetic radiation on human performance in visual memory tasks (kaasautor). // International J. of Radiation Biology 78 (2002) 10. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
PZL-Świdnik

PZL Świdnik SA (poola keeles Wytwórnia Sprzętu Komunikacyjnego PZL-Świdnik S.A.) on Poola kopterite ja väikelennukite tootja. Tehas rajati Świdnikisse 1951. Esialgu kandis ta nime WSK-Świdnik. 1957 sai ta nimeks WSK PZL-Świdnik. Alates 1956 hakkas ta litsentsi alusel tootma nõukogude koptereid Mil Mi-1 ja sai selle peamiseks tootjaks kogu maailmas. Ta on ainus ettevõte, mis tootnud Mi-1 järeltulijat Mil Mi-2. 1954–1980 tootis ettevõte mootorrattaid WSK. Kokku valmis 2 miljonit mootorratast ning nende mootori töömaht oli 125 cm³ ja 175 cm³. 1980. aasta juulis toimus ettevõttes suur streik. Veel samal kuul see lõppes, kui valitsus oli enamiku tööliste nõudmisi rahuldanud. Alates 1980. aastate lõpust toodab ettevõte Poolas projekteeritud keskmist kopterit PZL W-3 Sokól. Ta toodab ka kergekoptereid PZL SW-4 Puszczyk. 1991 reorganiseeriti ettevõte riiklikuks aktsiaseltsiks WSK PZL-Świdnik SA. 2010. aasta algul omandas Świdniki AgustaWestland. Mil Mi-1 Mil Mi-2 PZL Kania (Kitty Hawk) PZL W-3 Sokol (Falcon, pistrik) PZL SW-4 Puszczyk (Towny Owl, linna öökull) PZL SM-2 PZL SM-4 Latka (Dragonfly, tondihobu) Kergekopter PZL SW-4 Mil Mi-2 Poola õhujõudude PZL SW-4 Mootorratas WSK M06B3 Poola politsei PZL Kania PZL PZL Świdnik - koduleht
Hella-Viiu Riisalu

Hella-Viiu Riisalu (sündinud 29. jaanuaril 1948 Paistu vallas Viljandimaal) on eesti keemik. Hella-Viiu Riisalu on talupidaja tütar. Ta lõpetas 1967 Maardu Keskkooli, 1972 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) keemiaosakonna, 1977 Tallinna Ühiskondliku Patendiinstituudi ja 1989 Leningradi Lensoveti-nimelise Tehnoloogia Instituudi aspirantuuri; keemiakandidaat (1989, Leningradi Tehnoloogia Instituut), väitekiri "Взаимодействие производных фосфористой кислоты с изатином и карбонильными соединениями, содержащимися в смоле сланца-кукерсита". Oli 1972–1973 TRÜ meditsiini kesklabori vanemlaborant, 1973–1992 Kohtla-Järve Põlevkivi Instituudi nooremteadur ja vanemteadur, 1992–1997 Kohtla-Järve Linnavalitsuse arenguosakonna juhataja, 1997–2001 Ida-Virumaa Maavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna peaspetsialist, 2001 Ida-Virumaa Omavalitsuste Liidu projektinõustaja, 2003–2004 Tallinna Tehnikaülikooli (TTÜ) projektijuht, aastast 2005 TTÜ põlevkivi instituudi kütuste teadus- ja katselabori juhataja ja erakorraline vanemteadur. Uurimisvaldkond: orgaaniline süntees põlevkiviproduktide baasil, fosforit sisaldavad heterotsüklilised ühendid. 14 teadustrükist, 2 autoritunnistust. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Изучение возможности синтеза триарилфосфита на базе сланцевых водорастворимых фенолов (kaasautorid L. Kalde, V. Vassiljev). // Гор.сл. (1979) 3 Исследование антикоррозионных свойств некоторых беззольных присадок в композициях с детергентно-диспергирующими присадками (kaasautor). // Нефтепереработка и нефтехимия (1981) 5 Фосфорсодержащие гетероциклы. Конденсация изатина и N-метилизатина с 2-диалкиламино-1,3,2-диоксафосфоланами (kaasautorid B. Ionin, V. Vassiljev). // Ж. общ. химии 54 (1984) 3 Фосфорсодержащие гетероциклы. Конденсация изатина с производными фосфористой кислоты (kaasautorid B. Ionin, V. Vassiljev). // Ж. общ. химии 55 (1985) 10 Küla elab! Ida-Virumaa külade uurimuse aruanne (kaasautorid A. Rekkor, L. Tõnis). Jõhvi, 1998. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Richard Riisberg

Richard Riisberg (ukj 17. aprill 1900 Porkuni vald – 27. november 1934 Erastvere vald, Võrumaa) oli eesti metsateadlane. Richard Riisberg oli talupidaja poeg. Lõpetas 1920 Rakvere Reaalgümnaasiumi ja 1932 TÜ metsaosakonna. Oli 1921–24 TÜ õppe- ja katsemetskonna abimetsaülem, 1924–34 metsaülem, 1934 Erastvere metsaülem. Uurimisvaldkond: metsamelioratsiooni mõju mitmesuguste puistute juurdekasvule erinevais sootüüpides. Uurimus sai Zooloogia ja Botaanika Instituudi metsasektori sellealase uurimistöö aluseks. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eriotstarbeliste tarbepuude kultuurid ülikooli õppe- ja katsemetskonnas. EM (1933) 5 Kuivendusmõju metsa juurdekasvule mitmesuguseil sootüüpidel. // EM (1934) 7; Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 74 Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 74 Richard Riisberg. // Eesti Mets (1935) 3, 111, Margus, M, Meikar, TÜ põllum-teaduskonna metsaosk 80. Tartu, 2000, 52. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.