laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Albrecht III

Albrecht III nimelised valitsejad: Albrecht III oli Austria hertsog 1365–1395 Albrecht III oli Mecklenburgi hertsog 1384–1412 ja Rootsi kuningas (Albrekt) 1364–1389 Albrecht III oli Saksi-Wittenbergi hertsog 1375/80-1422 Albrecht Vaga oli Baieri hertsog 1438–1460 Albrecht Vapper oli Saksimaa hertsog 1485–1500 Albrecht III oli Saksi-Coburgi hertsog 1681–1699 Albrecht III oli Habsburgi krahv kuni 1199 Albrecht III oli Brandenburgi markkrahv 1268–1300 Albrecht III, Brandenburgi kuurvürst, on tuntud Albrecht Achillese nime all Albrecht I Albrecht II Albrecht IV Albrecht V Albrecht VI Albrecht VII
Merevaigutee

Merevaigutee oli kaubatee, mida mööda veeti merevaiku Läänemere äärest Kesk- ja Lõuna-Euroopasse ja Egiptusse. Merevaigutee võeti kasutusele Nero ajal ja seda kasutati kuni 150. aastani. Merevaiguteed on maininud ka Lennart Meri oma teostes "Hõbevalge" ja "Hõbevalgem". https://web.archive.org/web/20140517193452/http://www.nlib.ee/10709/ (vaadatud 17.05.2014) Anne Lill. Tacitus, aestii ja eestlased Sirp, 13.11.1998. Iidne merevaigutee siitmailt Itaaliasse on taaskord avatud Eesti Päevaleht, 6. märts 2013 Christian Hanus. Cultural Heritage of the Amber Road, Danube University Krems, March 22, 2016 Gudrun Biffl. Economic Performance of the Amber Road Today
Albrecht IV

Albrecht IV nime kandsid järgmised valitsejad: Albrecht IV, Austria hertsog 1395–1404 Albrecht IV, Mecklenburgi hertsog 1383–1388 Albrecht Tark, Baieri hertsog 1465–1508 Albrecht IV, Habsburgi krahv 1232–1239 Albrecht IV, Magdeburgi peapiiskop 1513–1545 Albrecht I Albrecht II Albrecht III Albrecht V Albrecht VI Albrecht VII
Piimandus

Piimandus on majandusharu, mis hõlmab nii piima tootmise, piima lüpsijärgse käsitsuse, piima vastuvõtu tootjatelt ja piima töötlemise piimatoodeteks (piimatööstus). Eestis tegutses aastatel 1937–1944 Õisu Piimandusinstituut. Piimandust on Eestis õpetatud Eesti Maaülikoolis, Õisu Põllumajandustehnikumis, Tartu Toidutööstus- ja Teeninduskoolis. Eesti entsüklopeedia. 7. köide: NÕUK–RAH. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1994, lk 300.
Kõõvits

Kõõvits on muistne tulekivist, kvartsist või mõnest muust kivimist tehtud tööriist, millega töödeldi loomanahkasid või puitu. Kõõvitsaid on leitud arvukalt kiviaja asulakohtadest. Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 293. Kriiska, Jonuks, Kraas: Kõõvitsad
Pekingi Välisõpingute Ülikool

Pekingi Välisõpingute Ülikool (hiina keeles 北京外国语大学; pinyin'is Běijīng Wàiguóyǔ Dàxué) on Pekingis asuv ülikool, mis on spetsialiseerunud eelkõige võõrkeeltele, kuigi õpetatakse ka õigust, majandust, ärijuhtimist, diplomaatiat, ajakirjandust jm (suunitlusega töötamaks asutustes ja ettevõtetes, millel on tihedad kontaktid muu maailmaga). Sel õppeaastal[küsitav] õpetatakse ülikoolis 73 keelt (eriala, lisaeriala või valikainena). Võimalik on õppida peaaegu kõiki Euroopa Liidu ametlikke keeli. Ülikooli peetakse keeleõppetasemelt parimaks Hiinas. Alates 2010. aastast saab Pekingi välisõpingute ülikoolis õppida valikainena ka eesti keelt. Selleks lähetab Eesti riik Pekingisse eesti keele ja kultuuri akadeemilise välisõppe programmi (EKKAV) raames eesti keele ja kultuuri lektori. Programmi koordineeris Eesti Instituut, 2021. aastast haldab programmi Haridus- ja Noorteamet. Pekingi välisõpingute ülikoolis alustas esimese lektorina 2010. aastal tööd Katrin Jänese. Peale Pekingi välisõpingute ülikooli saab eesti keelt õppida Pekingis veel ka Pekingi rahvusvaheliste suhete ülikoolis, kus töötavad ülikooli enda kutsutud eestlastest eesti keele õpetajad. 2010–2011 Katrin Jänese 2011–2014 Inga J. Isabel Adamson 2014–2018 Ilona Tragel 2018–2020 Helena Metslang 2020–... Külli Saia Välisülikoolid, kus saab õppida eesti keelt. Eesti keele ja kultuuri akadeemiline välisõpe (EKKAV). Haridus- ja Noorteameti veebisait. Tragel, Ilona. Eesti keele ja kultuuri õpetamisest Pekingi välisõpingute ülikoolis. Oma Keel, 1/2015. Tragel, Ilona; Tian Zhang. Tulemas on eesti keele õpik hiinlastele. Oma Keel, 1/2019. Pekingi välisõpingute ülikooli eestikeelne veebisait
Arnold Orav

Arnold Orav (aastani 1921 Arnold Köbler; 3. november 1912 Tallinn – 24. mai 1995 Palm Beach, Florida, USA) oli eesti ärimees. Ta lõpetas aastal 1932 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Aastatel 1934–1940 õppis ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas kaubandust. Ta oli korporatsioon Vironia liige. Sõja ajal töötas ta Lutheri vabrikus osakonnajuhatajana. Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale, aastal 1946 Saksamaalt Venezuelasse. Venezuelas lõi ta koos Albert Tattariga Lõuna-Ameerika suurima põllumajandusmasinaid ja autosid maale toova kompanii ACO Group, mille tegevjuhiks palgati Harry Männil. Orav sai korporatsiooni Lääne-Venezuela piirkonna asepresidendiks. http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1399
Albrecht VI

Albrecht VI nimelised monarhid: Albrecht VI der Freigiebige oli Austria ertshertsog 1457–1463 Albrecht VI oli Mecklenburgi hertsog 1464–1483 Albrecht VI oli Baieri-Leuchtenbergi hertsog 1646–1650 Albrecht I Albrecht II Albrecht III Albrecht IV Albrecht V Albrecht VII
Aastad (film)

"Aastad" on Eesti dokumentaalfilm, mis esilinastus 1977. aastal. Filmi režissöör on Peeter Tooming. Filmi tootis Tallinnfilm. Film kujutab Eduard Uibot, Kai Leetet ja Elonna Spriiti. Aastad Eesti filmi andmebaasis Aastad Eesti filmi andmebaasis
Uromacerina

Uromacerina on maoperekond. Perekonda Uromacerina klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: Uromacerina ricardinii (Peracca, 1897). Need maod on endeemsed Brasiilias. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Higher Taxa in Extant Reptiles Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 05.04.2014) (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Uromacerina Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 17.05.2014) (inglise keeles) Sissekanne ITIS-es Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne uBio-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Uromacerina ricardinii seisuga 17.05.2014.
Tropidodryas

Tropidodryas on maoperekond. Perekonda Tropidodryas klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Tropidodryas serra (Schlegel, 1837) Tropidodryas striaticeps (Cope, 1870). Need maod on endeemsed Brasiilias. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Higher Taxa in Extant Reptiles Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 05.04.2014) (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Tropidodryas Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 17.05.2014) (inglise keeles) Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI Taxonomy database'is Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne uBios Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Tropidodryas seisuga 17.05.2014.
Goa osariik

Goa on pindalalt India väikseim osariik. Goa oli 1510–1961 Portugali asumaa. India osariigiks sai ta 1987. 2011 census of India  Goa osariik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Goa osariigi valitsuse veebileht
Albrecht VII

Albrecht VII nime all olid tuntud: Albrecht VII, Mecklenburgi hertsog 1503–1547 Albrecht VII, Schwarzburg-Rudolstadti krahv 1574–1605 Albrecht VII, Burgundia hertsog 1598–1621 Albrecht I Albrecht II Albrecht III Albrecht IV Albrecht V Albrecht VI
Usuline tagakiusamine

Usuline tagakiusamine on üksikisiku ja/või üksikisikute rühma süstemaatiline väärkohtlemine vastuseks nende usulistele tõekspidamistele ja/või usulisele kuuluvusele või eelnimetatud tõekspidamiste ja/või kuuluvuse puudumisele. Euroopa Liidu õiguses hõlmab usu mõiste „eelkõige teistlikke, mitteteistlikke ja ateistlikke veendumusi, osalemist üksinda või koos teistega eraviisilistel või avalikel formaalsetel usutalitustel, muudes religioossetes tegevustes või seisukohtade väljendustes või isikliku või ühiskondliku käitumise vormides, mis põhinevad või tulenevad mõnest religioossest uskumusest, või nendest hoidumist“ (Direktiiv 2011/95/EL, artikkel 10, lõige 1, punkt b). "Direktiiv 2011/95/EL". ELT. 20.12.2011. Vaadatud 3.10.2020. United Nations - Special Rapporteur of the Commission on Human Rights on freedom of religion or belief United States Commission on International Religious Freedom http://www.unhchr.ch/huricane/huricane.nsf/view01/5E72D6B7B624AABBC125713700572D09?opendocument About.com section on Religious Intolerance U.S. State Department 2006 Annual Report on International Religious Freedom xTome: News and Information on Religious Freedom
Tartu surmaneedus

"Tartu surmaneedus" on 1966. aastal valminud Ameerika Ühendriikide mängufilm. Grupp arheoloogiaüliõpilasi korraldab teadmatusest tantsupeo iidsel indiaanlaste matmiskohal. Teispoolsusest saabub indiaanipealik Tartu neid karistama. Noored seisavad korraga vastamisi üleloomulike ja ohtlike jõududega. Filmi järgi on nimetatud Tartu Surmaneeduse kirjastus. Fred Pinero – Ed Tison Babette Sherrill – Julie Tison Bill Marcus – Billy Mayra Gómez Kemp – Cindy Sherman Hayes – Johnny Gary Holtz – Tommy Maurice Stewart – Joann Doug Hobart – Tartu Frank Weed – Sam Gunter Brad F. Grinter – teadlane Jüri Suurväli (17. september 2017). "Koomiksiajakiri "Tartu Surmaneedus"". Hooandja.
LeAnn Rimes

LeAnn Rimes (sünninimega Margaret LeAnn Rimes; sündinud 28. augustil 1982 Jacksonis Mississippi osariigis) on USA pop- ja kantrilaulja.
Täkkeline villimardikas

Täkkeline villimardikas (Meloe proscarabaeus) on liik mardikalisi perekonnast villimardikas. Ta on suur tumesinine lühikeste kattetiibadega putukas, keda võib eriti kohata maikuus rohul kõndimas. Täkkeline villimardikas andmebaasis eElurikkus
Keijo Kurttila

Keijo Kurttila (sündinud 8. aprillil 1975) on soome murdmaasuusataja (sprinter). 2003 Val di Fiemmes 15. koht sprindis 2005 Oberstdorfis 15. koht sprindis 2002. aasta taliolümpiamängud Salt Lake Citys 25. koht sprindis 2006. aasta taliolümpiamängud Torinos 5. koht teatesprindis 23. koht vabastiilisprindis
Virumaa Kolmiküritus

Virumaa Kolmiküritus oli 2014. aastal (liikumisaastal) Rakvere Maraton MTÜ loodud rahvaspordiürituste sari. Tegemist oli regulaarset liikumist toetava sarjaga, mille peamiseks eesmärgiks oli luua Lääne-Virumaa inimestele innustav ja abistav tugi enda käima saamisel. Virumaa Kolmikürituse avaetapp oli Rakvere Kevadjooks, teine etapp oli Rakvere Rattaöö ja finaaletapp Südasuve Maraton. Marko Torm: Sa kas istud õhtuti teleri ees või kasutad oma aega aktiivselt, Delfi Sport, 13.05.2014 Uus kolmiküritus kutsub algajaid sportima, Raadio Elmar intervjuu Virumaa Kolmikürituse peakorraldaja Marko Tormiga, 09.05.2014 Uus kolmiküritus paneb virulased sportima, ERR Sport, 20.03.2014
Rakvere Kevadjooks

Rakvere Kevadjooks toimus 2014–2015 aastal Rakveres. Selle peamine eesmärk oli läbi liikumise austada emasid ja väärtustada emade rolli ühiskonnas. Rakvere Kevadjooksu korraldaja oli MTÜ Rakvere Maraton koostöös Rakvere Linnavalitsuse ja toetajatega.
Korvi kalmistu

Korvi kalmistu on kalmistu Harjumaal Harku vallas Tutermaa külas. Kalmistu omanik on Harku vallavalitsus ning see on kasutuses. Korvi kalmistu asub Keila kesklinnast ligikaudu kaks ja pool kilomeetrit idas. Korvi kalmistu asutati 1927. aastal, sest Keila vana kalmistu oli peaaegu täis maetud. Kalmistu pühitseti 29. juulil 1928, esimene matus oli veidi hiljem. Täpsemalt maeti 6. septembril Keila-poolsele alale 63-aastane Aleksander Talkop. Kümme päeva hiljem maeti Saue-poolsele alale lapsena surnud Herta Preegel. Kalmistu algne suurus oli 2,8458 ha. Praegu on krundi pindala umbes 5,2 ha, millest matuste ala on umbes 1,3 ha. Kalmistule on maetud 1500 inimest. Kalmistu on saanud nime selle järgi, et see on rajatud endistele Korvi talu maadele. Tuntud inimestest on Korvi kalmistule maetud sünoptik Krista Odakivi, tehnikateadlane ja insener Allan Sumbak, fotograaf Olav Koska, haigekassaga võidelnud Marge Valdmann, proviisor Vambo Vahar, Keila raamatukoguhoidja Magda Kohava, pedagoog Indrek Sepp ning tuletõrjetegelane Aleksander Tammi. Samuti Keila kirikuteenijad M. ning A. Soom. Seal asub Saue kunagise koolijuhi ning karskustegelase Priidu Kohava sümboolne haud. Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002 Korvi kalmistul täitub 85 aastat Maaleht, 9. juuni 2013. Vaadatud 15. jaanuaril 2024 Allar Viivik. "Korvi kalmistul täitub 85 aastat". Harku Valla Teataja, 9. juuni 2013
Rakvere Rattaöö

Rakvere Rattaöö oli 2014 ja 2015 aastal Rakvere linnapäevade raames toimunud ja heategevuslikku iseloomu omav tervisespordiüritus. Kogu osavõtutasu annetati piirkondlikuks heategevuseks. Rakvere Heategevuslikku Rattaööd korraldas MTÜ Rakvere Maraton koostöös Rakvere Karmeli Koguduse, Virumaa Teataja, Rakvere Teatri, Rakvere Linnavalitsuse ja toetajatega. Rakvere Rattaöö kogus heategevuseks üle 3000 euro, Delfi Sport 09.05.2014 Rakvere Rattaööga abistatakse vägivalla ohvriks langenud naisi ja nende lapsi, 14.05.2014 Rattaöö korraldajad otsivad heategevuspartnerit, Delfi Sport, 14.04.2014
Komma

Komma on muusikas samast helist kahel eri moel tuletatud heli tavaliselt võrdtempereeritud pooltoonist väiksem intervall. Komma esineb puhtas häälestuses ja mõnes temperatsioonis. Võrdtempereeritud häälestuses komma puudub. Tuntumad kommad: Thomas Nicholson; Marc Sabat. Fundamental Principles of Just Intonation and Microtonal Composition Comma. – Xenharmonic Wiki
Südasuve Maraton

Viking Line Südasuve Maraton on tervisespordisündmus linnavälises keskkonnas, mis pakub sobilikke väljakutseid ja elamust. Südasuve Maraton toimub Lääne-Virumaal Võsul aastast 2014. Südasuve Maratoni korraldaja on MTÜ Rakvere Maraton koostöös Vihula Vallavalitsuse ja toetajatega. 7,7 km; 21,1 km; maraton; lastejooksud. Raja läbimine toimub joostes, kõndides, kepikõndides või sörkides. 2016 Südasuve maratoni võitsid Indrek Ilumäe ja Klarika Kuusk, Delfi Sport, 23.06.2016 Viking Line Südasuve Maratonil 2016.a. võistluskavas ka kiire rajaga poolmaraton, marathon100.com 29.03.2016 2015 Südasuve maratonil jätkus dramaatikat lõpuni marathon100.com 11.07.2015 2014 Marko Torm: Sa kas istud õhtuti tekela ees või kasutad oma aega aktiivselt, Maraton100, 13.05.2014 Uus kolmiküritus kutsub algajaid sportima, Raadio Elmar intervjuu Virumaa Kolmikürituse peakorraldaja Marko Tormiga, 09.05.2014 Võsul stardib südasuvel esimene jooksumaraton, Maraton100, 28.04.2014 Uus kolmiküritus paneb virulased sportima, ERR Sport, 20.03.2014 Südasuve Maraton koduleht Südasuve Maraton Facebookis
Traian Băsescu

Traian Băsescu [traj'an bös'esku] (sündinud 4. novembril 1951 Basarabis) on Rumeenia poliitik, alates 2019. aastast Euroopa Parlamendi liige. Aastatel 2000–2004 oli Băsescu Bukaresti linnapea. 2004. aastal sai temast riigi president ja 2009. aastal valiti ta taas sellesse ametisse. 20. aprillist 23. maini 2007 ja 6. juulist 27. augustini 2012 olid tema volitused presidendina peatatud. Tema teine ja viimane ametiaeg presidendina lõppes 21. detsembril 2014, kui presidendina vannutati ametisse Klaus Iohannis. Enne poliitikukarjääri töötas Băsescu kaptenina ja riikliku laevafirma Navrom direktorina. Esimesel ametiajal ei laabunud president Băsescu koostöö peaminister Călin Popescu-Tăriceanuga. Băsescut süüdistati põhiseaduse rikkumises ja seaduste meelevaldses rakendamises. Kuigi Konstitutsioonikohus asus 2007. 17. jaanuaril seisukohale, et president pole põhiseadust rikkunud ning teda ei peaks tagandama, algatas Sotsiaaldemokraatlik Partei 18. jaanuaril presidendi Băsescu volituste peatamise. 19. aprillil 2007 peatas parlament häälteenamusega 322:108 (10 erapooletut; vajalik poolthäälte arv oli 233) presidendi volitused. Otsus jõustus 20. aprillil, kui Konstitutsioonikohus kiitis parlamendi otsuse heaks ja seadustega kooskõlas olevaks. Presidendi kohusetäitjaks sai parlamendi ülemkoja esimees Nicolae Văcăroiu. 19. mail toimus rahvahääletus president Traian Băsescu ametisse ennistamise küsimuses. Referendumil osales umbes 44 protsenti hääleõiguslikest kodanikest, kellest 74 protsenti toetasid presidendi ametisse ennistamist. 23. mail taastusid vastavalt rahvahääletuse tulemusele Băsescu volitused presidendina. 2009. aasta detsembris valiti Băsescu presidendivalimiste teises voorus presidendiks tagasi. Băsescu sai 50,37% häältest, tema sotsiaaldemokraadist vastaskandidaat Mircea Geoană 49,63%. President sattus vastuollu vasakpoolse peaministri Victor Pontaga. Parlamendis algatati menetlus tema volituste peatamiseks. 6. juulil 2012 peetud parlamendi erakorralisel istungil peatas parlament häältega 256:114 president Băsescu volitused ja kuulutas 29. juuliks välja rahvahääletuse tema ametist tagandamiseks. Presidendi kohuseid asus täitma parlamendi ülemkoja esimees Crin Antonescu. 2011 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk "Rumeenia presidendiks valiti napilt tagasi Băsescu" ERR Uudised, 7. detsember 2009 "Lävepakuküsitlused näitavad toetust Basescu jätkamisele" ERR Uudised, 19. mai 2007
Varajane rooste

"Varajane rooste" on 1979. aastal valminud Riia Filmistuudio mängufilm, mille stsenaarium põhineb Elīna Zālīte samanimelisel romaanil. Filmi tegevus toimub 1930. aastate alguses. Vaene maatüdruk Elza tuleb Riiga. Tükk aega ei õnnestu tal töökohta saada, lõpuks leiab ta endale koha ühes kontoris. Juhuslikult saab ta tuttavaks rikka ettevõtja Ķikulisega. Ķikulis teeb Elzale abieluettepaneku. Elza nõustub, kuna näeb rikka mehega abiellumises võimalust vaesusest pääsemiseks. Abielu aga kujuneb õnnetuks, Elza ja Ķikulise vahel puudub teineteisemõistmine. Elza armub Ķikulise poega Italosse. Film lõpeb traagiliselt – Elza laseb vihahoos Ķikulise maha ja pannakse mõrvarina vangi. Rimanta Krilavičiūtė – Elza Oļģerts Dunkers – Ķikulis Ivars Kalniņš – Italo Gunārs Cilinskis – prokurör Straujups Aigars Vilims – Jānis Ērika Ferda – proua Cimbara Dina Kuple – Elza ema
Cadillac CTS

Cadillac CTS on Cadillaci kaubamärgi all General Motorsi toodetud keskklassi auto, mida toodeti kolm põlvkonda aastatel 2002–2019. Esimese ja viimase põlvkonna CTS oli saadaval ainult sedaanina, aga teise põlvkonna CTSi sai lisaks sedaanile ka universaali ja kupeena. 1. põlvkond 2. põlvkond 2. põlvkonna Coupe 2. põlvkonna Wagon Kolmandat põlvkonda esitleti 2013. aasta märtsis kui 2014. mudeliaasta autot. See oli viis meetrit pikk ja 1,8 meetrit lai ning sellele pakutakse kolme mootorit: kaheliitrist turboga bensiinimootorit võimsusega 203 kW (276 hj) ja 3,6-liitrist bensiinimootorit (325 või 426 hj) ja kahte käigukasti: kuue- ja kaheksakäigulist automaatkäigukasti. Tippmudel CTS-V varustati 6,2-liitrise mahtkompressoriga V8-mootoriga, mille võimsus 477 kW (649 hj). 3. põlvkond Cadillac CTS-V
Audi A6

Audi A6 on Audi toodetavate autode seeria, mida tänaseks kokku 5 põlvkonda nii sedaani kui universaalina. Tegu on Audi 100 järeltulijaga ja kuna Audi tähistas oma varasemaid samasse klassi kuuluvaid 100 seeria mudeleid tähistega C1 kuni C4 ning esimese põlvkonna A6 oli tehniliselt Audi 100 mudelivärskendus, siis ka sai ka esimese A6 keretähiseks C4. A6 põhikonkurentideks Euroopas on BMW 5. seeria ja Mercedes-Benzi E-klass. Audi A6 on kas esiveoline või siis Audi quattro nelikveosüsteemiga ning alates 1999. aastast pakuti maasturlikuma välimusega Allroad mudeleid. Esimese põlvkonna Audi A6, mida esitleti 1994. aastal, oli tegelikult 4. põlvkonna Audi 100 mudeliuuendus - A6 sarnanes nii välimuselt kui ka sõitjateruumi poolest vägagi viimase põlvkonna Audi 100-ga. Uuendati iluvõret, esi- ja tagatulede disaini ning alguses oli ka mootorivalik sama Audi 100-l pakutuga. Sarnaselt eelkäijaga pakuti endiselt sedaani ning ka universaalkeret (Avant). 1. põlvkond 1. põlvkond Avant Audi A6-st tehti ka võimsam ning spotlikum versioon, mis Audi 100 ajastul kandis nimetust Audi S4 ja mis peale A6 tulekut sai nimeks Audi S6. Hiljem sai S4 Audi A4 sportversiooni tähiseks. S6 varustati 2,2-liitrise (2226 cm3) turboga varustatud R5 bensiinimootoriga, mis arendas 169 kW (230 hj) ja 326 N⋅m. Tippkiiruseks oli 235 km/h, kiirendusaeg 0-100 km/h 6,7 sekundit. Autol oli kuuekäiguline käsikäigukast ja pidev Torsen T-1 Quattro nelikvedu. S6-st oli ka võimsam 4,2-liitrise V8 mootoriga versioon, millel 213 kW (290 hj) ning see auto varustati standardis 4-käigulise automaatkäigukastiga ning lisana pakuti 6-käigulist käsikäigukasti. Ka V8-ga varustatud S6 oli Quattro nelikveoga. 2. põlvkonna jooksul lisandus 1999. aastal mudelivalikusse ka kõrgema kliirensiga ja maasturlikuma välimusega Audi A6 allroad quattro. 2. põlvkond Avant 2. põlvkond Avant 2. põlvkond Avant 2. põlvkonna A6 Allroad 3. põlvkond sedaan 3. põlvkond sedaan L 3. põlvkond Avant 3. põlvkond Allroad Quattro 4. põlvkonna Audi A6 hakati tootma 2011. aastal ning 2014 sai auto kerge värskenduse. Selle käigus lisandusid valgusdioodidega (LED) maatriksesilaternad, kiirem internetiühendus ja uued mootorid (2,0 TDI Ultra). 4. põlvkonna sedaan 4.põlvkond Avant 4.põlvkond Allroad Quattro 5. põlvkonna Audi A6 (C8) on tootmises 2018. aastast ja mootorivalikus on ainult 2,0 ja 3,0-liitrised bensiini- ja diiselmootorid. Kõik mootorid on varustatud 48-voldise kerghübriid-lahendusega (MHEV). Erandiks on Audi RS6 Avant, millel mootoriks on 4,0-liitrine V8 bensiinimootor võimsusega 441 kW (600 hj). 5. põlvkond sedaan 5. põlvkond Avant Audi A6, veebiversioon (vaadatud 18.05.2014)
BMW 2. seeria kupee

BMW 2. seeria kupee on väikeautode klassi kuuluv BMW toodetav mudeliseeria, mis on tootmises alates 2014. aastast, kui BMW otsustas eraldada BMW 1. seeriast kupeed ja kabriolettmudelid ning nimetas need ümber BMW 2. seeriaks. Sarnaselt toonase 1. seeriaga oli tegu tagarattaveoga mudeliga. Saadaval oli kaks keretüüpi: kaheukseline kupee (coupé) tähisega F22 ja kaheukseline kabriolett mudelitähisega F23. Selles on neli istekohta, aga tagaiste sobib pigem lastele. 2. seeria kupee on 4,4 meetrit pikk ja 1,8 meetrit lai ning selle telgede vahe on 2,7 meetrit. Pakiruum mahutab 390 liitrit. Mootorivalikus on viis mootorit: kaks bensiinimootorit (184 ja 326 hj) ja kolm diiselmootorit (143,184 ja 218 hj). 2016. aastal lisandus valikusse ka võimsam versioon M240i, millel 340 hj (250 kW) ning M240i xDrive, mis oli nelikveoline. BMW 2. seeria mudelist ehitati ka M-mudel nimega BMW M2, mille mudelitähiseks sai F87 ning mida esitleti 2016. aastal. M2 oli tagarattaveoga ning see varustati N55 tähistust kandva 272 kW (370 hj) ja 465 N⋅m arendava ühe turboga R6 bensiinimootoriga. Käigukastid olid kas 6-käigulised käsikäigukastid või 7-käigulised topeltsiduriga automaatkäigukastid. Auto tippkiirus oli elektrooniliselt piiratud 250 km/h juures. 2018. aasta Pekingi autonäitusel esitletud M2 Competition oli M2 30 kW (41 hj) ja 85 N⋅m võimsam edasiarendus, mis oli varustatud topeltturboga. 0-100 km/h kiirendus käsikäigukastiga võtab aega 4,4 sekundit ja 7-käigulisel topeltsiduriga automaatkäigukastiga 4,2 sekundit. Tippkiirus on elektrooniliselt piiratud 250 km/h, aga kui osta juurde M Driveri lisapakett, on tippkiiruseks 280 km/h. BMW M2 BMW M2 Competition BMW M2 Competition Samuti turustatakse ka BMW 2. seeria Active Tourerit ja Gran Tourerit BMW 2. seeria nime all, aga tegu oli teisele platvormile ehitatud esiveolise mahtuniversaaliga. 2019. aasta oktoobris esitles BMW uut 2. seeria Gran Coupé mudelit, mis kasutas sama esiveolist BMW UKL platvormi, mis on ka 2. seeria Active Toureri (F45) ja Gran Toureri (F46) juures kasutusel. BMW F44 BMW M235i BMW M235i
Tropidodipsas

Tropidodipsas on maoperekond. Perekonda Tropidodipsas klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Tropidodipsas annuliferus Boulenger, 1894 Tropidodipsas fasciata Günther, 1858 Tropidodipsas fischeri Boulenger, 1894 Tropidodipsas philippii (Jan, 1863) Tropidodipsas repleta Smith, Lemos-Espinal, Hartman & Chiszar, 2005 Tropidodipsas sartorii Cope, 1863 Tropidodipsas zweifeli Liner & Wilson, 1970. Need maod elavad Mehhikos ja Kesk-Ameerikas. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Higher Taxa in Extant Reptiles Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 05.04.2014) (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Tropidodipsas Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 18.05.2014) (inglise keeles) Sissekanne IUCNis Sissekanne NCBI Taxonomy database-s Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne uBio-s Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Tropidodipsas seisuga 18.05.2014.