laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Merevägi

Merevägi on riigi sõjaväe osa (väeliik), mille põhiülesanne on sõjalise operatsioonide läbiviimine riigi territoriaalvetes ja vajadusel ka kaugemal merealadel. Mereväe rahuaegne põhiülesanne on tavaliselt riigi territoriaalvetes suveräänsuse tagamine, kohaloleku demonstreerimine ja sageli ka seadusliku korra tagamise toetamine. Merevägi on reeglina kõigil vähemalt osaliselt merega piirnevatel riikidel, kuid ka suuremate siseveekogude ääres paiknevad riigid võivad omada mereväe tüüpi sõjalisi struktuure. Mereväel on oma spetsiifiline vormiriietus, auastmed, struktuur, sümboolika ja traditsioonid. Merevägesid kasutatakse sageli tänu paindlikule iseseisvale tegevusvõimele ka väljaspool koduriiki meredel või rannikutel poliitilise või sõjalise kohaoleku demonstreerimiseks ja olukorra jälgimiseks. Traditsiooniliselt on meresõjalist poliitilist mõjutustegevust tuntud ka, kui suurtükipaadidiplomaatiat. Merevägi on juba antiikajast alates aidanud ellu viia riiklikku poliitikat – nii oli see näiteks Egiptuses, Pärsias, Kreekas, Roomas ja teistes arenenud merenduse ja laevaehitusega riikides. Samal ajal on valitsevad grupid kasutanud sõjalise võimsusega laevu mereäärsete alade anastamisel, näiteks külvasid Taani ja Norra viikingid 8.–10. sajandil hirmu ja häda Lääne-Euroopa ja Vahemere piirkonnas. Alates 15. sajandi alguses alanud suurte maadeavastuse ajastust kuni 19. sajandi lõpuni võitlesid juhtivate mereriikide Hispaania, Hollandi, Prantsusmaa ja Inglismaa mereväed uute mereteede valdamise pärast omavahel alatasa. 19. sajandi lõpus jäid kõrvale Hispaania ja Holland ning võitlusse sekkusid USA, Jaapani ja Saksamaa merevägi. Kaks maailmasõda 20. sajandil muutsid oluliselt jõudude vahekorda maailmamerel, võimu eest jäid võitlema USA ja Nõukogude Liit. Võrreldes Nõukogude Liiduga on tema õigusjärglase Venemaa sõjaline võimekus merel väiksem, kuid ka 21. sajandil tuleb Venemaaga maailmamerel siiski arvestada. Mereväe koosseisus võivad olla peamiselt: Staap Juhtimis- ja sideüksused Laevastik Mereväebaasid (koos ujuvvahendeid teenindavate kaldaüksustega) Merejalavägi (meredessantvägi) ja rannikukaitseüksused Erioperatsioonide üksused Rannakaitse raketi- ja suurtükiväeüksused Merelennuvägi Mereseire ja -luure kaldaüksused Uurimis- ja katsebaasid Õppeasutused ja õppeüksused Logistika- ja teenindustoetusüksused. Laevastik on mereväe põhiosa, mille põhijõuks ja iseloomulikuks alusvahendiks on sõjalaevad. Mereväe laevastiku koosseisuliste üksuste tavapärased nimetused ja järjestus: Laevastik Laevabrigaad Laevadivisjon Laevasalk Flotill - kindla piirkonna põhisena tegutsev iseseisev üksus. Laevadiviis - suurriikide laevastke suurte avameresõjalaevade koondis, praktiliselt enam ei kasutata. Lisaks võidakse laevadest moodustada vastavalt taktikalisele vajadusele spetsiifilisi ülesandepõhiseid üksusi: Laevade grupp (inglise keeles: task group, strike group) ehk eskaader Laevade tegevusüksus (inglise keeles: task unit) Mereväebaas Merelahing Sõjalaev Zheng He
Arthur Tansley

Arthur George Tansley (15. august 1871 – 25. november 1955) oli inglise botaanik, ökoloogia kui teadusharu pioneere. Tema esialgsed teadustööd olid suuresti mõjutatud taani taimeökoloogi Eugenius Warmingu poolt. 1935. aastal võttis ta kasutusele termini "ökosüsteem". Ta oli Suurbritannia Ökoloogiaühingu (British Ecological Society) asutajaid ning 20 aastat ajakirja Journal of Ecology toimetaja.
Wilken von Endorp

Wilken von Endorp (ka Wilhelm von Nindorf, Willeken von Schurborg, Villikn de Endorp) (surnud 26. märtsil 1287), Viljandi komtuur kuni 1281[küsitav] ja Liivimaa ordumeister 1281–1287. Endorp pärines Bremeni peapiiskopkonnast Nindorfist. Tema suguvõsa kuulus ministeriaalide hulka. Sõdis korduvalt leedulaste, semgalite ja žemaitidega. Wilken von Endorp andis 1283. aastal Viljandile linnaõigused ning tema valitsusajal ehitas Liivi ordu Valmiera, Burtnieki ja Trikāta linnused. Wilken von Endorp langes 1287 lahingus semgalite vastu (Garoze lahing - lahing Garoze jõel Emburga juures). Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 624 (lk 474–475). Russow, Balthasar: Nye Lyfflendische Chronice, Rostock 1578 Theodor Hirsch, Max Töppen, Ernst Strehlke: Scriptores Rerum Prussicarum: Die Geschichtsquellen der Preussischen Vorzeit bis zum Untergange der Ordensherrschaft, Leipzig 1861, lk. 644
Taks

Taks ehk taksikoer on koeratõug. Taks on pärit Saksamaalt. Taksikoerad aretati urukoerteks, et jahtida rebaseid ja suuremaid loomi. Taks on truu koer, kes valib perest välja ühe inimese, keda ta erilise hoolega hoiab. Taksi söömist tuleks kontrollida, kuna seda tõugu ohustab ülekaal. Standardtaksi normaalne kaal on 9 kg, kääbustaksidel on see väiksem. Taksid jagunevad karmi-, pika- ja siledakarvalisteks. Tõututvustus
Primaarproduktsioon

Primaarproduktsioon ehk algtoodang ehk esmane toodang (esmastoodang) on orgaaniliste ühendite valmistamine süsihappegaasi abil foto- või kemosünteesi kaudu. Primaarproduktsioonil baseerub kogu elusloodus. Fotosünteesi korral sünteesitakse süsihappegaasist ja veest valguse juuresolekul metanaali (sellest sünteesitakse omakorda keerukamaid süsivesinikke), kusjuures teise saadusena vabaneb hapnik: CO2 + H2O + valgus -> HCHO + O2. Kemosünteesi korral sünteesitakse süsihappegaasist, väävelvesinikust ja hapnikust metanaali, kusjuures kõrvalsaadustena tekib vesi ja vabaneb väävel: CO2 + 4H2S + O2 -> HCHO + 4S + 3H2O. Primaarproduktsiooni tootjad ehk autotroofid moodustavad toiduahela aluse. Enamikus on need maismaataimed ja vees elavad vetikad. Sõltuvalt sellest, kas rakuhingamist on arvestatud või ei, saab leida vastavalt primaarse neto- ja brutoproduktsiooni. Maismaal tekitavad peaaegu kogu primaarproduktsiooni soontaimed. Üksnes murdosa sellest tuleb mittesoontaimedelt, näiteks ainuraksetelt, sammaldelt ja samblikelt. Maismaataimede primaarproduktsiooni mõjutavad kõige rohkem vee ja valguse olemasolu. Näiteks kõrbetes, kus on vähe vett, ja polaarpiirkondades, kus on vähe valgust, on primaarproduktsioon vähene ja soontaimed võivad täielikult puududa. Veel vajavad taimed kasvuks mineraalaineid, teisisõnu mulda. Erinevalt maismaast tekitavad ookeanides peaaegu kogu primaarproduktsiooni vetikad. Ookeanis vabalt hõljuvatest organismidest enamik on ainuraksed ja enamik elatab end fotosünteesiga. Selliste elusolendite kogumit nimetatakse fütoplanktoniks. Arusaadavalt ei ole ookeanis veepuudust. Ookeani suure soojusmahtuvuse tõttu ei ole ka organismide nõuded äärmuslike temperatuuride talumisele nii aktuaalsed kui maismaal, pealegi kaitseb külmaga ookeani pinnale tekkiv merejää jääaluseid organisme edasise jahtumise eest. Vees mõjutavad primaarproduktsiooni peamiselt valguse ja mineraalainete kättesaadavus. Sekundaarproduktsioon Bioproduktsioon
Rannamõisa jõgi

Rannamõisa jõgi on Matsalu lahte suubuv jõgi Läänemaal Lääne-Nigula vallas Ehmja, Enivere, Keskvere, Kuluse, Kurevere, Liivaküla, Martna, Rannajõe, Suure-Lähtru ja Väike-Lähtru, Allikmaa, Kedre, Kirimäe ja Turvalepa külas. Jõe suudmeala Rannajõe külas kuulub Matsalu rahvusparki. Rannamõisa jõe suudmest umbes 2,4 km edelasse jääb Kasari jõe suue, samas Rõude jõe, Kasari jõe põhjapoolse suudmeharu suue jääb vaid umbes 300 m lõunasse. Rannamõisa jõe pikkus on 26,1 km ja valgla pindala 198,2 km². Jõgi on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutavad majanduslikult (vee erikasutusluba) ettevõtted Taebla Kodu AS, Fazenda OÜ ja Matsalu Veevärk AS. Rannamõisa jõe keskkonnaregistri kood on VEE1106100. Sulgudes lisajõe järk - suubumine vasakult (v) või paremalt (p) – lisajõe suudme kaugus peajõe suudmest. Ave-Martna peakraav (I - v - ), Lähtru kraav (I - v - 19,2 km), Kaansemäe kraav (I - p - 12,3 km), Tabra oja (I - p - 8,1 km), Rägina jõgi (I - v - 5,9 km), Pahasoo peakraav (II - v - 3,4 km), Lõpe oja (III - p - 1 km), Raana jõgi (I - v - 2,3 km). Rannamõisa jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 24.04.2022.
Valeri Korb

Valeri Korb (sündinud 3. juulil 1954 Kohtla-Järvel) on Eesti poliitik. Ta lõpetas 1971. aastal Kohtla-Järve 14. Keskkooli ning 1999. aastal Peterburi Teenindusinstituudi majanduse erialal. 2002. aastal andis Peterburi Riiklik Ülikool talle kandidaadikraadi sotsioloogias. Aastal 2015 leiti, et väitekiri, mille eest ta kraadi sai, sisaldab valdavalt plagiaati. Korb on töötanud Eesti Põlevkivis koristustöölisena 1971–1988 ning Kohtla-Järve Linna Hariduskoondise juhatajana 1988–1990. Ta lõpetas NLKP liikmena 1984. aastal Leningradi Kõrgema Parteikooli ühiskonnateaduste erialal. Valeri Korb oli Kohtla-Järve Ahtme linnaosa vanem 1993–1996, Kohtla-Järve linnapea aastatel 1990–1991, 1996–1999, 2002–2003 ning abilinnapea 1991–1993. Korb oli Kohtla-Järve Linnavolikogu esimees 1999–2002 ja 2003–2007. Ta oli XI Riigikogu, XII Riigikogu ja XIII Riigikogu liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 205 häält ning ei osutunud valituks. Korb on Eesti Keskerakonna liige alates 1997. 2018 Kohtla-Järve aukodanik Valeri Korbi poeg Mihhail Korb on Keskerakonna poliitik, endine Riigikogu liige, Tallinna Kesklinna linnaosa vanem ja Kristiine linnaosa vanem. "Vene kodanikeühendus nimetab Valeri Korbi väitekirja plagiaadiks" ERR, 24. juuni 2015 Корб Валерий Николаевич / "ПРОБЛЕМЫ ФОРМИРОВАНИЯ ГОТОВНОСТИ МУНИЦИПАЛЬНЫХ СЛУЖАЩИХ К ПРОФЕССИОНАЛЬНОЙ ДЕЯТЕЛЬНОСТИ" Vene plagiaadimaffia kombitsad ulatuvad Riigikokku Mihhail Lotmani koduleht Järelkasv, Eesti Ekspress 1. juuni 2006 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. märts 2015. Vaadatud 25. märtsil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Raha loeb Valeri Korbi brigaad "Kohtu all olev Valeri Korb valiti Kohtla-Järve linnapeaks". Põhjarannik, 15. november 2002 "Kohtla-Järve linnavolikogu esimees sai rekordilist tasu". Postimees, 5. aprill 2007
Reaalservituut

Reaalservituut koormab teenivat kinnisasja valitseva kinnisasja kasuks nii, et valitseva kinnisasja igakordne omanik on õigustatud teenivat kinnisasja teatud viisil kasutama või et teeniva kinnisasja igakordne omanik on kohustatud oma omandiõiguse teostamisest valitseva kinnisasja kasuks teatavas osas hoiduma. Reaalservituut ei või teeniva kinnisasja omanikku kohustada mingiteks tegudeks, välja arvatud teod, mis on reaalservituudi teostamisel abistava tähendusega.
Mücka

Mücka on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi. Mücka, Förstgen (Dołha Boršć), Förstgen-Ost ja Leipgen (Lipinki). Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Neißeaue

Neißeaue on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis, Poola piiri ääres. See on Saksamaa kõige idapoolsem vald. Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi. Deschka (Deško), Emmerichswalde, Groß Krauscha, Kaltwasser, Klein Krauscha (Krušowk), Neu Krauscha, Zentendorf ja Zodel. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla koduleht (saksa keeles)
Kuldne retriiver

Kuldne retriiver on koeratõug retriiveri tõutüübist. Kuldne retriiver aretati jahikoeraks, kes toob jahimehele kätte tabatud linnu (eriti veelinnu). Kuldsed retriiverid armastavad vett ja neid on üsna lihtne treenida. Kuldne retriiver on pikakarvaline tõug, kelle tihe aluskarv hoiab hästi sooja välistingimustes ning sile pealiskarv tõrjub vett. Tõug sobib väga hästi elama maapiirkondadesse, vajab palju liikumisvõimalust õues, kuid teda on soovitatav hoida aiaga piiratud maa-alal, sest on kalduvus minna hulkuma. Kuldne retriiver sobib hästi juht- või abikoeraks pimedatele ja kurtidele, päästekoeraks jms. Sõbraliku ja leebe iseloomu tõttu ei sobi ta valvekoeraks, kuid on väga populaarne lemmikloom. Rahvusvaheline kuldse retriiveri päev "Kuldne retriiver" (PDF). EKL. Vaadatud 27.4.2020. "Golden Retriever" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 27.4.2020. Renée Willes. All världens hundraser, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9 Desmond Morris. Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3 Kuldne retriiver koer.ee saidil
Mait Aadna

Mait Aadna (sündinud 1948) on eesti komsomoli- ja haridustegelane. Ta lõpetas aastal 1971 cum laude Tallinna Polütehniline Instituudi mehaanikateaduskonna peenmehaanikaseadmete erialal. Ta on olnud ELKNÜ Keskkomitee sekretär (valitud 15. veebruaril 1974). Ta oli Tallinna Mehaanikakooli asedirektor, hiljem 1999. aastani direktori kohusetäitja, hiljem on olnud Tallinna Tööstushariduskeskuse erialajuht. Deutsch-estnische Berufsbildungszusammenarbeit: gemeinsame Projekte zur Unterstützung der Reform, Berliin 1997, ISBN 3-7888-0521-8 Endel Holm, Mait Aadna: "Oma võimetesse ja võimalustesse peab uskuma, Õpetajate Leht, 4. aprill 1997 Tallinna Tehnikaülikooli lõpetanud 1918-1993. Tallinna Tehnikaülikooli kirjastus 1993
Tartu I Muusikakool

Tartu I Muusikakool on muusikakool Tartus aadressil Tähe tänav 5. Muusikakoolis töötab 58 õpetajat, direktor on Kaido Otsing. Tartu I Muusikakoolis saab õppida järgmistel erialadel: Klaver Keelpillid (viiul, altviiul, tšello, kontrabass) Akordion Puupuhkpillid (flööt, oboe, klarnet, saksofon) Vaskpuhkpillid (trompet, metsasarv, tromboon, bariton, tenor, tuuba) Löökpillid (trummikomplekt, ksülofon, vibrafon) Üldosakond (laul, pop-jazz kitarr) Koolis tegutsevad sümfoniett- ja puhkpilliorkester. Koduleht
Thorvald Aadahl

Thorvald Aadahl (23. juuni 1882 Østfold, Rødenesi vald – 26. märts 1962) oli norra ajakirjanik ja kirjanik. Ta sai 1904 põllumajanduskandidaadi kraadi. Ta toimetas põllumajandusajalehte Landmansposten. Aastal 1918 kujundati see ümber poliitiliseks ajaleheks Nationen, millest sai Talurahvapartei (Bondepartiet; praegu Keskpartei) häälekandja. Aadahlil oli agitaatorina tähtis roll Talurahvapartei loomisel. Aastal 1931 soovitas Aadahl oma sõbral Peder Kolstadil võtta oma valitsusel kaitseministriks Vidkun Quisling. Aadahlile soovitas Quislingit Fredrerik Prytz. Ta on kirjutanud mitu näidendit. "Det store fund" ("Suur leid"; 1913), "Anklagede" (1920) ja "Millionen" (1927) on lavastatud rahvusteatris (Nationaltheatret). "Gårdsklokken" (1942) "Efterklangen" (1945) "P. M. Røwde. En mann og hans verk" (1951) "Skumring over makrelbekken" (1953) Norsk biografisk leksikon
Sostenuto-pedaal

Sostenuto-pedaal (itaalia keeles sostenuto 'püsiv') on klaveri keskmine pedaal. See pedaal lisati klaverile pedaalidest viimasena 19. sajandi keskel. Süstemaatiliselt hakkas seda klaveritele lisama Steinway sajandi viimasel veerandil. Tänapäeval kuulub see Ameerikas valmistatud klaverite standardisse, kuid Euroopas pole see nii populaarne. Sostenuto-pedaal käitub kui valikuline tre corde (parempoolne pedaal). See võimaldab noote kõlama jätta valikuliselt. Selle kasutamiseks tuleb alla vajutada klahv või akord ja seejärel sostenuto-pedaal. Pärast klahvide vabastamist (pedaal on allavajutatud) jäävad helid kõlama. Nüüd ikka veel pedaali all hoides mängitud noodid aga mitte. Keskmist pedaali on võimalik kombineerida parempoolse pedaaliga, kusjuures tre corde ei mõjuta sostenuto-pedaali poolt kõlama jäetud noote. Sostenuto-pedaali kasutatakse, kui soovitakse saavutada orelisarnast tekstuuri pikkade bassinootide ja kõrgemal muutuva harmooniaga (orelpunkt). Seda kasutatakse pedaalidest kõige vähem ning ainult mõni helilooja on oma teostes ette näinud selle kasutamist. Sostenuto-pedaali vajutatakse vasaku jalaga. Klaveri keskmine pedaal võib siiski olla ka muu funktsiooniga ning ei ole siis sostenuto-pedaal.
Ülenurme Muusikakool

Ülenurme Muusikakool on muusikakool Tartu maakonnas Ülenurmes aadressil Tartu maantee 5. Ülenurme Muusikakool alustas tööd 1989. aasta sügisel. Kool kasvas välja Ülenurme Keskkooli juures tegutsenud muusikaklassist, kus õppis üle 50 õpilase ja lapsi õpetas 5 pedagoogi. Kool sai klassiruumid Ülenurme Keskkooli hoones, kus käib õppetöö käib siiani. Õpinguid alustas 79 õpilast, kellest enamik oli pillimänguga tutvust teinud juba muusikaklassis. Kooli õppekavva lisandus uusi erialasid. Lisaks klaverile, akordionile, trompetile ja flöödile sai nüüd õppida ka viiulit, klarnetit, saksofoni, kannelt ja kitarri. Lapsi asus õpetama 11 pedagoogi – muusikaklassi seni viiele lisandus kuus uut eriharidusega õpetajat. Aastate jooksul on lapsi õpetanud 43 pedagoogi. 2007/2008. õppeaastal töötab koolis 18 õpetajat. Kooli sõpruskoolid on Elva Muusikakool ja Heinola Muusikakool Soomes. Muusikakoolis tegutseb alates 1999. aastast Ülenurme Laulustuudio. Stuudio asutaja ja ühtlasi ka tegevjuht on Ursel Oja. 1989–1998 Vello Voltein alates 1998 Ülle Andreson Koolil on märk, mille saab rinda iga lõpuklassi õpilane 1. septembri avaaktusel, oma sümboolika ja kooli lipp, mille sisseõnnistamine Tartu Pauluse kirikus toimus 2000. aastal. Lipuvärvid on valge ja sinine. Lipul on kujutatud kooli logo ja kooli nimi. [https://laulustuudio.ee/kontakt/ Ülenurme Muusikakooli laulustuudio veebisait. Koduleht
Lasnamäe Muusikakool

Lasnamäe Muusikakool on lastemuusikakool Tallinnas aadressil Punane tänav 69. Alates 1980. aastast tegutses Tallinna Laagna Gümnaasiumis muusikaklass. Aastate jooksul kujunes muusikaklassist muusikaosakond. Puhkpillieriala õpilaste baasil hakkas tegutsema ainuke üldhariduskooli puhkpilliorkester Tallinnas. Peale õppetöö tegeles muusikaosakond kultuuriürituste korraldamisega Lasnamäe linnaosas, eesti muusika tutvustamisega vene õppekeelega koolides, esines Vikerraadios ja Raadio 7s, osales laulupidudel ja kolmes rahvusvahelises projektis: "Erkki-Sven Tüür tuleb kooli" (koos Inglise muusikutega), "Europäevad 1997" Vantaas ja "Nuori Osaaja 2000" Helsingis. 1. septembril 2000 alustas Laagna Gümnaasiumi muusikaosakonna baasil tööd Lasnamäe Muusikakool. 31. oktoobril 2005 alustas muusikakool tööd endisest keskkoolist muusikakooli vajadusi arvestades ümberehitatud ruumides aadresil Punane tänav 69. Lasnamäe Muusikakoolis on võimalik õppida klaveri-, oreli-, viiuli-, süntesaatori-, akordioni-, kandle-, kitarri-, basskitarri-, jazzklaveri-, flöödi-, plokkflöödi-, oboe-, trompeti-, klarneti-, saksofoni-, aldi-, tenori-, baritoni-, tuuba- ja löökpillierialal. Lisaks erialapillile õpetatakse solfedžot, muusikalugu, üldklaverit, saatekujundust, improvisatsiooni ja koosmängu. Kooli direktor on Erika Jefimova. Koduleht
Rohtla

Rohtla on enamasti tasane sademetevaene avamaastik, kus taimkatte moodustavad kuivalembesed ja lühikese kasvueaga rohttaimed. Rohtlad esinevad kõikidel mandritel peale Antarktise, kummalgi poolkeral. Euraasia parasvöötmes nimetatakse neid stepiks, Ungaris pustaks, Põhja-Ameerikas preeriaks. Lõuna-Ameerikas paiknevad rohtlad nii lähistroopikas, kus neid nimetatakse pampaks, kui ka lähisekvatoriaalses kliimavöötmes, kus nad kannavad nime ljaano ja kampo. Esineb metsa ja rohtla vahepealset maastikku, kus puid küll leidub, kuid suhteliselt harvalt, üksikuna või väikeste saludena. Aafrika puisrohtlat nimetatakse savanniks, Eesti puisrohtlat puisniiduks. Rohttaimede kõrgus rohtlas võib olla üsnagi erinev. Loopealsel võib see mitte ületada mõnda detsimeetrit, aga preerias, pampas ja savannis võivad rohttaimed olla inimesest kõrgemad. Põhjusi, miks rohtlas puid ei kasva, on mitmeid. Tundras on maas igikelts, mis takistab puudel oma juurte pinnasesse ajamist ja üksnes rohttaimed, kelle juurestik sügavale ei küündi, saavad seal kasvada. Luhal toimuvad perioodilised üleujutused, millega toimetulekuks noored puud pole kohastunud. Niidul, näiteks puisniidul võib puude kasvamist takistada loomade karjatamine: kariloomad söövad äsjatärganud puud ära. Nad söövad rohttaimi ka, aga rohttaimed kasvavad juurest tagasi. Puud vajavad tavaliselt kasvamiseks rohkem vett kui rohttaimed, sellepärast kipuvad rohtlad asuma maailma kuivemates paikades.
Colin McGinn

Colin McGinn (sündinud 10. märtsil 1950 Inglismaal West Hartlepoolis) on Briti filosoof. Ta on seisukohal, et inimese vaim ei ole võimeline iseendast täielikult aru saama, sealhulgas lahendama teadvuse rasket probleemi. The Character of Mind (1982) The Subjective View: Secondary Qualities and Indexical Thoughts (1983) Wittgenstein on Meaning (1984) Mental Content (1989) The Problem of Consciousness (1991) Moral Literacy: Or How To Do The Right Thing (1992) The Space Trap (1992) Problems in Philosophy: the Limits of Inquiry (1993) Minds and Bodies: Philosophers and Their Ideas (1997) Ethics, Evil and Fiction (1997) Knowledge and Reality: Selected Papers (1998) The Mysterious Flame: Conscious Minds in a Material World (1999) Logical Properties: Identity, Existence,Predication, Necessity, Truth (2001) The Making of a Philosopher: My Journey Through Twentieth-Century Philosophy (2002) Mindfucking (2008)
Ménière'i tõbi

Ménière'i tõbi (ka ménière'i haigus; ladina keeles morbus Ménière) on sisekõrva haigus, mis põhjustab kuulmise nõrgenemist, tinnitust ja tasakaaluhäireid. Häiritud on vedeliku imendumine sisekõrvast, sisekõrva rõhk suureneb ning sisekõrva tasakaaluelundis olevaid vedelikke, (põhiliselt naatriumkarbonaadist koosnevat perilümfi ja kaaliumkarbonaadist koosnevat endolümfi) eraldav õhuke kelme võib puruneda. Tasakaaluelundina toimivate sisekõrva poolringkanalite töö kahjustub ning see toob kaasa tasakaaluhäired ja peapöörituse. Kui sisekõrvas kogunev vedelik kahjustab ka tigu, kaasneb tasakaaluhäiretele kuulmislangus. Tihti esineb kohinat või undamist kõrvades – nn tinnitust. Kahjustub tavaliselt üks, 20–25%-l haigetest mõlemad kõrvad. Haigus väljendub atakkidena, mis kestavad mõnest tunnist ööpäevani. Haigushoo ajal on haigel raskelt talutav pearinglus koos tugeva iiveldusega, mis ei lase püstiasendis olla ega raskemal juhul isegi silmi avada. Haiguse tekkepõhjused ei ole teada. Haigestutakse tavaliselt 40–50 aasta vanuses, kuid on teada ka tunduvalt nooremalt ja vanemalt haigestunuid. Ménière'i haiguse jaoks puudub efektiivne ravi. Tavaliselt kirjutatakse Eestis haigetele välja betaserci, kuid selle kasutegur on küsitav. Sümptomite leevendamiseks kasutatakse sisekõrva verevarustust soodustavat tsinnarisiini, samuti pearingluse ja iivelduse vastaseid ravimeid, turset alandavaid põletikuvastaseid ravimeid ja rahusteid. Mõned haiged on saanud abi homöopaatilisest ravimist Vertigoheelist. Raskemate juhtude korral kasutatakse ka kirurgilist ravi sisekõrva šunteerimisega rõhu alandamiseks, äärmisel juhul ka sisekõrva poolringkanalite eemaldamise või tasakaalunärvi läbilõikamisega. Viimased meetodid on tunnistatud viimasel ajal[millal?] ebaotstarbekateks. Ménière'i haigushoogude ennetamiseks on soovitatav vähendada soola (NaCl) tarvitamist, loobuda alkoholist, tubakast ja šokolaadist. Ménière'i haigus võib ägeneda ka negatiivsete emotsioonide (stressi) kogemise tagajärjel. Imperaator Titus Flavius Vespasianus, kes lasi seppadel kolida enda kõrvale lossi, et nende töö heliga summutada oma tinnitusest tulevaid kannatusi. Vincent van Gogh, kes tinnitusheli kannatuste pärast lõikas kõrva peast.[viide?] youtube.com vaadatud 24.05.11 Ménière'i haige kõrva ehitus Artikkel Heinar Kudevitast "Keegi võtaks nagu pea tugevasti käte vahele ja keeraks seda järsult vasakult paremale" Eesti Tinnituse ja Ménière'i Ühing Ménière'i haige Merike Kungla blogi Mis on tinnitus? Dr Julian Cowan Hill tinnitusest Individuaalne ravivõimalus Tinnituse leevenduseks Kanada päritolu näitleja William Shatner Muusik Marty Holland USA muusik Tim Donahue ravivõimalusest
Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend

Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loendis on loetletud Eesti Vabadussõja ja sellega seotud sündmuste ja isikute auks püstitatud mälestusmärgid. Välja on toodud mälestusmärgi nimi, esmaavamise aeg, mälestusmärgi asukoht nüüdisaegse haldusjaotuse järgi, esimese ja teise lõhkumise ja taastamise aeg. Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas Koostanud Mati Strauss. Vabadussõja mälestusmärgid Eesti Vabariigis. EK Bit, 1991