1921

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 | 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | ► | ►► 1921. aasta (MCMXXI) oli 20. sajandi 21. aasta. ... ... ... ... 31. mail ja 1. juunil toimusid Ameerika Ühendriikides Tulsa rassirahutused, kus valgetest elanikest koosnevad jõugud ründasid Oklahoma osariigis Tulsa maakonnas asuva Greenwoodi piirkonna mustanahalisi elanikke ja nende ettevõtteid. Seda on nimetatud Ameerika ajaloo kõige hullemaks rassilise vägivalla juhtumiks. ... 27. juuli – kanadalastel Frederick Bantingul ja Charles Bestil õnnestus eraldada insuliini, mis osutus tõhusaks suhkurtõve ravivahendiks. 25. august – Ameerika Ühendriikides Lääne-Virginia osariigis algas kuni sama aasta 2. septembrini kestnud Blair Mountaini lahing, mis oli riigi ajaloo suurim töölisülestõus ja suurim relvastatud ülestõus pärast kodusõda. ... ... ... ...  Pikemalt artiklis 1921. aasta Eestis 20. jaanuar – Tartus Emajõel toimusid esimesed suusavõistlused Eestis. Võisteldi 1500 ja 5000 m distantsil, osa võttis 10 suusatajat. 24. jaanuar – toimusid Eesti meistrivõistlused kiiruisutamises, kus kõik neli distantsi võitis Christfried Burmeister. 18. veebruar – Eesti Foto-Klubi sai tegevusloa. 26. veebruar – Riias toimusid rahvusvahelised kiiruisutamisvõistlused, kus kõik distantsid (500, 5000 ja 10 000 m) võitis Christfried Burmeister. Kõikidel distantsidel püstitas ta ka Eesti rekordi. 27. veebruar – Tartus toimusid Emajõel Eesti esimesed meistrivõistlused murdmaasuusatamises. Distantsi pikkus oli 25 km ja selle võitis Arnold Veiss. 28. veebruar – Tallinnas loodi Eesti Arstideseltside Liit. 13. märts – Aggio Bachmanni juhitud harrastusnäitlejatest koosnev Hommikteater andis esimese etenduse. 16. märts – Vabariigi Valitsus nimetas Karl Terrase riigisekretäriks. 18. märts – Vabariigi Valitsus kaotas Läänemaal, Pärnumaal ja Haapsalus 29. novembril 1918 maksma pandud sõjaseaduse. 22. märts – kinnitati lennundusaktsiaseltsi Aeronaut põhikiri. 11. aprill – asutati spordiselts Pärnu Tervis. 21. aprill – asutati Tallinna Jalgpalli Klubi (TJK). 1. mai – Vabariigi Valitsus kehtestas Eestis senise Tallinna aja asemel Ida-Euroopa aja. 10. mai – ärimees Eduard Saarepera annetas VS Spordi jalgpallimeeskonnale väärtusliku karika (Eesti jalgpallikarikas), mida hakati nüüdsest välja andma Eesti meistrile jalgpallis. 13. mai – Tallinnas pandi Narva ja Pärnu maanteel hobutrammide (konka) asemel liikuma mootortrammid. 16. mai – Tartus alustas tegevust Riigi Keskarhiiv. 16. mai – Kuusalu kalmistul avati[küsitav] Eesti esimene Vabadussõja mälestussammas. 5. juuni – Jakob Kukk ordineeriti Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskopiks. 8. juuli – Eesti osales esimest korda Rahvusvahelise Olümpiakomitee kongressil. 23. juuli – Tallinna Tiigiveski väljakul toimus Eesti-Rootsi maavõistlus jalgpallis. Mäng jäi viiki 0:0. See oli Eesti esimene jalgpalli maavõistlus koduväljakul. 3. august – Kohtlas olid esimesed põlevkiviõli katsetootmised. 23. august – toimus iseseisvusaja esimene autovõidusõit, millest võttis osa 8 autot ja 2 mootorratast. 29. august – Eestist jõudis Moskvasse Venemaa näljahädalistele toiduaineid vedav rong. 10. september – Kadrioru lossis avati Eesti Kunstimuuseumi esimene näitus. 12. september – Tallinnas avati kindralstaabi kursused (millest sai hiljem kõrgem sõjakool). 14. september – ilmus kirjandusrühmituse Tarapita häälekandja (Tarapita) esimene number. 18. september – Tartus lõppesid Eesti esimesed meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses ja tõstmises. 19. september – Tallinnas toimus esimene Eesti alal peetud rahvusvaheline poksivõistlus, kus spordiselts Sport oli vastamisi Inglise laevastiku madrustega. 22. september – Eesti, Läti ja Leedu said Rahvasteliidu liikmeks. Aaspere mõisa rajati lastekodu. 8. oktoober – asutati Eesti Arhitektide Ühing. 14. detsember – alguse sai erialaliit Eesti Jalgpalli Liit, kes eraldus Eesti Spordi Liidu jalgpalliosakonnast. 14. detsember – registreeriti Noorte Meeste Kristlik Ühing. 22. detsember – registreeriti Eesti Lauljate Liit.  Pikemalt artiklis Sündinud 1921 1. jaanuar – Alain Mimoun, prantsuse jooksja 1. jaanuar – Ilmar Torn, eesti kunstnik 5. jaanuar – Friedrich Dürrenmatt, šveitsi kirjanik 6. jaanuar – Ants Viidalepp, eesti kunstnik 8. jaanuar – Leonardo Sciascia, itaalia kirjanik 22. jaanuar – Arno Babadžanjan, helilooja 29. jaanuar – Herta Laipaik, eesti kirjanik 31. jaanuar – Mario Lanza, itaalia päritolu ameerika ooperilaulja ja näitleja 31. jaanuar – Abu Sayeed Chowdhury, Bangladeshi poliitik 4. veebruar – Betty Friedan, feminist 4. veebruar – K. R. Narayanan, India poliitik 16. veebruar – Hua Guofeng, Hiina poliitik 21. veebruar – John Rawls, USA filosoof 21. veebruar – Lembit Remmelgas, eesti tõlkija ja kriitik 22. veebruar – Jean-Bédel Bokassa, Kesk-Aafrika poliitik 22. veebruar – Giulietta Masina, itaalia filminäitleja 24. veebruar – Ludvík Aškenazy, Tšehhi kirjanik ja ajakirjanik 11. märts – Ástor Piazzolla, Argentina helilooja 12. märts – Gianni Agnelli, itaalia tööstur 12. märts – Emil Laansoo, eesti muusik 21. märts – Vassili Džugašvili, Jossif Stalini poeg 21. märts – Arthur Grumiaux, belgia viiuldaja ja muusikapedagoog 24. märts – Vassili Smõslov, maletaja 25. märts – Simone Signoret, prantsuse näitleja 1. aprill – André Stil, Prantsuse kirjanik 15. aprill – Georgi Beregovoi, Nõukogude kosmonaut 16. aprill – Peter Ustinov, vene päritolu Briti kirjanik, näitleja ja režissöör 23. aprill – Rein Sepp, eesti luuletaja ja tõlkija 25. aprill – Karel Appel, hollandi maalikunstnik 12. mai – Joseph Beuys, saksa kunstnik 21. mai – Andrei Sahharov, vene füüsik ja poliitik 23. mai – Grigori Tšuhrai, filmirežissöör ja stsenarist 8. juuni – Suharto, Indoneesia poliitik 11. juuni – Harald Suislepp, eesti kirjanik 11. juuni – Edgar Mattisen, eesti kirjanik 28. juuni – P. V. Narasimha Rao, India poliitik 1. juuli – Seretse Khama, Botswana poliitik 5. juuli – Viktor Kulikov, Nõukogude sõjaväelane 6. juuli – Nancy Reagan, Ronald Reagani abikaasa 18. juuli – John Glenn, USA astronaut 22. juuli – Herman Heinla, eesti kunstnik 2. august – Ruth Barcan Marcus, USA filosoof ja loogik 19. august – Gene Roddenberry, USA teleprodutsent 1. september – Willem Frederik Hermans, hollandi kirjanik 12. september – Stanisław Lem, poola kirjanik 30. september – Deborah Kerr, šoti päritolu Briti filminäitleja 13. oktoober – Yves Montand, prantsuse laulja ja näitleja 18. oktoober – Jesse Helms, USA poliitik 22. oktoober – Georges Brassens, prantsuse laulja 24. oktoober – Jüri Saarma, eesti psühhiaater 25. oktoober – Mihai I, Rumeenia kuningas 5. november – Fawziyah, Egiptuse printsess ja Iraani šahhinna 14. november – Ea Jansen, eesti ajaloolane 19. november – Géza Anda, Šveitsi pianist 27. november – Alexander Dubček, Tšehhoslovakkia poliitik 29. november – William Alston, USA filosoof 5. detsember – Eeva-Liisa Manner 11. detsember – Ilmar Laaban, eesti luuletaja ja publitsist 18. detsember – Juri Nikulin, vene näitleja 19. detsember – Adolf Wiklund, rootsi laskesuusataja 29. detsember – Dobrica Ćosić, serbia kirjanik ja Jugoslaavia poliitik  Pikemalt artiklis Surnud 1921 8. veebruar – Pjotr Kropotkin, vene anarhist 3. aprill – Villem Sikk, endine Jõgeva alevivanem 16. august – Petar I, Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriigi kuningas 31. august – Karl von Bülow, Saksa sõjaväelane 2. oktoober – Wilhelm II, endine Württembergi kuningas 14. november – Isabel, Brasiilia keiserliku perekonna pea 22. november – August Weizenberg, eesti skulptor 16. detsember – Camille Saint-Saëns, prantsuse helilooja füüsika – Albert Einstein keemia – Frederick Soddy meditsiin – auhinda välja ei antud kirjandus – Anatole France rahu – Karl Hjalmar Branting, Christian Lous Lange ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 202–206.