laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ernst Bergmanni monument

Ernst Bergmanni monument on arstiteadlase, Tartu Ülikooli kasvandiku ja õppejõu, kirurgiaprofessor Ernst Bergmanni mälestuseks loodud mälestussammas, mis asub Tartus Toomemäel. See valmis 1913. aastal. Monumendi autor on saksa kujur Adolf von Hildebrand. Monumendi püstitamiseks moodustati 1907 toimunud 19. Liivimaa arstide päeval vastav komitee: Professor Ernst von Bergmannile mälestussamba püstitamise keskkomitee. Komitee esimees oli Werner Zoege von Manteuffel. Professor Ernst von Bergmannile mälestussamba püstitamise keskkomitee - 2668 Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 26.11.2015) Ernst Bergmanni monument kultuurimälestiste riiklikus registris Ernst Bergmanni monument Tartu kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste registris Professor Ernst von Bergmannile mälestussamba püstitamise keskkomitee - 2668 Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
Brunswick Junction

Brunswick Junction on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. 2001. aastal elas seal 1334 inimest. https://catalogue.data.wa.gov.au/dataset/localities/resource/55e1dae5-f9c4-418d-baf7-3b35c2d4533f
Buntine

Buntine on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. https://catalogue.data.wa.gov.au/dataset/localities/resource/55e1dae5-f9c4-418d-baf7-3b35c2d4533f http://www.censusdata.abs.gov.au/census_services/getproduct/census/2016/quickstat/SSC50214
Bullabulling

Bullabulling on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. Asulat läbib Suur Ida kiirtee. https://catalogue.data.wa.gov.au/dataset/localities/resource/55e1dae5-f9c4-418d-baf7-3b35c2d4533f http://www.censusdata.abs.gov.au/census_services/getproduct/census/2016/quickstat/SSC50202
Great Eastern Highway

Great Eastern Highway on maantee Lääne-Austraalias. Tee saab alguse Perthist ja lõpeb Kalgoorlies. Maantee pikkus on 550 kilomeetrit.
Burakin

Burakin on asula Lääne-Austraalias. https://catalogue.data.wa.gov.au/dataset/localities/resource/55e1dae5-f9c4-418d-baf7-3b35c2d4533f http://www.censusdata.abs.gov.au/census_services/getproduct/census/2016/quickstat/SSC50215
Kivisilla makett

Kivisilla makett on skulptuur Tartu Kaarsilla juures, Tartu kunagise Kivisilla pronksist makett. Makett paigaldati Kivisilla fondi eestvedamisel. Autor on skulptor Tiiu Kirsipuu, skulptuur avati 29. juunil 2004. Kivisilla makett
Busselton

Busselton on linn Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. Linna rajas 1832. aastal Busselli perekond. Busselton oli üks Austraalia kiiremini kasvavaid piirkondi eelmisel kümnendil[küsitav]. Linn on valitud kolmel korral (1995, 1996, 2005) Austraalia parimaks turiste teenindavaks linnaks. https://quickstats.censusdata.abs.gov.au/census_services/getproduct/census/2016/quickstat/UCL512002
Cadoux

Cadoux on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. https://catalogue.data.wa.gov.au/dataset/localities/resource/55e1dae5-f9c4-418d-baf7-3b35c2d4533f http://www.censusdata.abs.gov.au/census_services/getproduct/census/2016/quickstat/SSC50231
Caiguna

Caiguna on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. https://catalogue.data.wa.gov.au/dataset/localities/resource/55e1dae5-f9c4-418d-baf7-3b35c2d4533f http://www.censusdata.abs.gov.au/census_services/getproduct/census/2016/quickstat/SSC50232
Calingiri

Calingiri on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. https://catalogue.data.wa.gov.au/dataset/localities/resource/55e1dae5-f9c4-418d-baf7-3b35c2d4533f
Camballin

Camballin on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. 2006. aasta rahvaloenduse kohaselt elas asulas 702 inimest. https://catalogue.data.wa.gov.au/dataset/localities/resource/55e1dae5-f9c4-418d-baf7-3b35c2d4533f 2006 Census QuickStats : Camballin (State Suburb)[alaline kõdulink]
Capel (Austraalia)

Capel on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. https://catalogue.data.wa.gov.au/dataset/localities/resource/55e1dae5-f9c4-418d-baf7-3b35c2d4533f
Carcoola

Carcoola on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.
Carnamah

Carnamah on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. https://catalogue.data.wa.gov.au/dataset/localities/resource/55e1dae5-f9c4-418d-baf7-3b35c2d4533f
Carnarvon

Carnarvon on linn Austraalias Lääne-Austraalia osariigi India ookeani ääres. Asub ligikaudu Perthist 900 kilomeetri kaugusel põhjas. Linn asutati 1883. aastal. Kunagine NASA kosmoseaparaatide jälgimisjaam Sadamasild https://catalogue.data.wa.gov.au/dataset/localities/resource/55e1dae5-f9c4-418d-baf7-3b35c2d4533f
Carrabin

Carrabin on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. https://catalogue.data.wa.gov.au/dataset/localities/resource/55e1dae5-f9c4-418d-baf7-3b35c2d4533f http://www.censusdata.abs.gov.au/census_services/getproduct/census/2016/quickstat/SSC50267
Cataby

Cataby on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. Asub ligikaudu 170 kilomeetri (110 miili) kaugusel Perthist põhjas. https://catalogue.data.wa.gov.au/dataset/localities/resource/55e1dae5-f9c4-418d-baf7-3b35c2d4533f http://www.censusdata.abs.gov.au/census_services/getproduct/census/2016/quickstat/SSC50274
Krooniline pindmine keratiit

Krooniline pindmine keratiit ehk pannus on koertel esinev kornea põletikuline haigus. Haigust esineb sagedamini saksa lambakoertel, kuid on kirjeldatud ka teistel koeratõugudel.
Eesti sõnajalgtaimede süstemaatiline nimestik

Järgnev loend sisaldab kõik Eesti pärismaised sõnajalgtaimede liigid (kokku 48 liiki). Mets-vareskold - Diphasiastrum complanatum (Lycopodium complanatum) Nõmm-vareskold - Diphasiastrum tristachyum (Lycopodium tristachyum) Harilik ungrukold - Huperzia selago Harilik sookold - Lycopodiella inundata Karukold - Lycopodium clavatum Kattekold - Lycopodium annotinum Koldjas selaginell - Selaginella selaginoides Järv-lahnarohi - Isoetes lacustris Muda-lahnarohi - Isoetes echinospora Põldosi - Equisetum arvense Aasosi - Equisetum pratense Metsosi - Equisetum sylvaticum Raudosi - Equisetum hyemale Alssosi - Equisetum scirpoides Liivosi - Equisetum variegatum Karedahambane osi - Equisetum x trachyodon Vitsosi - Equisetum x moorei Konnaosi - Equisetum fluviatile Kallasosi - Equisetum x litorale Soo-osi - Equisetum palustre Harilik maokeel - Ophioglossum vulgatum Süstjas võtmehein – Botrychium lanceolatum Kuu-võtmehein - Botrychium lunaria Haruline võtmehein - Botrychium matricariifolium Kummeli-võtmehein - Botrychium multifidum Virgiinia võtmehein - Botrychium virginianum Kivi-imar - Polypodium vulgare Kilpjalg - Pteridium aquilinum Harilik soosõnajalg - Thelypteris palustris Mets-soosõnajalg - Thelypteris phegopteris Pruun raunjalg - Asplenium trichomanes Müür-raunjalg - Asplenium ruta-muraria Põhja-raunjalg - Asplenium septentrionale Harilik naistesõnajalg - Athyrium filix-fimina Sudeedi põisjalg - Cystopteris sudetica Habras põisjalg - Cystopteris fragilis Ida-kiviürt - Woodsia ilvensis Paas-kolmissõnajalg - Gymnocarpium robertianum Harilik kolmissõnajalg - Gymnocarpium dryopteris Harilik laanesõnajalg - Matteuccia struthiopteris Odajas astelsõnajalg - Polystichum lonchitis Ogane astelsõnajalg - Polystichum aculeatum Brauni astelsõnajalg - Polystichum braunii Maarja-sõnajalg - Dryopteris filix-mas Suga-sõnajalg - Dryopteris cristata Laiuv sõnajalg - Dryopteris expansa Ohtene sõnajalg - Dryopteris carthusiana Austria sõnajalg - Dryopteris dilatata Tähk-roodjalg - Blechnum spicant Eesti üheiduleheliste süstemaatiline nimestik Krall, H. et al. 1999. Eesti taimede määraja. Tartu.
Mets-vareskold

Mets-vareskold (Diphasiastrum complanatum, varem Lycopodium complanatum) on kollaliste sugukonda kuuluv taim. Ta kasvab kuivades männi- ja segametsades igihalja püsikuna. Vars roomav, enamasti maasisene, kuni 1 m pikk. Lapikud varreharud harunevad korduvalt, moodustades hõreda lehviku või lehtri. Soomusjad lehed asetsevad nelja reana, kaks rida neist väiksemad ja kaks suuremad. Eospead (sporofüllid) asuvad 15–20 mm pikkuses tähas varretaolise kandja tipus. Eoslehed on munajad, servast peenehambulised. Taim kannab eoseid juulis ja augustis. Mets-vareskolla eostest valmistatakse pulbrit haavade raviks. Mets-vareskold on Eestis III kaitsekategooria all, tema korjamine on keelatud. Mets-vareskold andmebaasis eElurikkus Vareskold Cybernature portaalis
Oskar Lutsu ausammas

Oskar Lutsu ausammas on 1987. aastal kirjanik Oskar Lutsu 100. sünniaastapäevaks püstitatud ausammas Tartus, Vabaduse puiestikus. Ausamba autorid on skulptor Aulin Rimm ja arhitekt Allan Murdmaa. O. Lutsu monument
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument (Tartu)

Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument on Tartus Vabaduse puiestikus Emajõe ääres asuv eesti kirjaniku ja arsti Friedrich Reinhold Kreutzwaldi mälestusmärk. See püstitati mahavõetud Vabadussõja mälestusmärgi asemele 1952. aastal. 2003. aastal nihutati Kreutzwaldi monument Gildi tänava joonele, et taastatud Vabadussõja mälestusmärk saaks tagasi endisele kohale. Monumendi autorid on skulptorid Johannes Hirv ja Martin Saks ning arhitektid Heiki Karro, Ants Mellik ja Mart Port. Fr. R. Kreutzwaldi monument kultuurimälestiste riiklikus registris Fr. R. Kreutzwaldi monument Tartu kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste registris
Nõmm-vareskold

Nõmm-vareskold (Diphasiastrum tristachyum, varem Lycopodium tristachyum) on kollaliste sugukonda kuuluv taim. Ta kasvab nõmmedel igihalja püsikuna. Vars roomav, enamasti maasisene, kuni 1 m pikk. Soomusjad lehed asetsevad nelja reana, kaks rida neist väiksemad ja kaks suuremad. Eospead asuvad mitmekaupa varretaolise kandja tipus. Taim kannab eoseid juulis ja augustis. Nõmm-vareskold on Eestis III kaitsekategooria all, tema korjamine on keelatud. III kaitsekategooria liikide kaitse alla võtmine Nõmm-vareskold andmebaasis eElurikkus
Harilik sookold

See artikkel räägib liigist. Perekonna kohta vaata artiklit Sookold (perekond). Harilik sookold (Lycopodiella inundata) on kollaliste sugukonda kuuluv roomav, tõusvate harudega sõnajalgtaim. Kasvab soistel niitudel. Eestis esineb harva. On looduskaitse all (II kategooria). Harilik sookold andmebaasis eElurikkus
Maarja-sõnajalg

Maarja-sõnajalg (Dryopteris filix-mas) on sõnajalaliste sugukonda ja sõnajala perekonda kuuluv liik. Maarja-sõnajala rahvapärased nimetused on nõiasõnajalg, imarik, pillerkroon ja viigirohi. Ta on mitmeaastane suvehaljas eostaim, mis kasvab kuni ühe meetri kõrguseks. Vegetatiivselt paljuneb risoomi abil, generatiivselt eostega. Eelistab varjukaid niiskeid segametsi või võsastike: laane-,salu-, lammi- ja lodumetsas. Teda kasvatatakse ka ilutaimena aedades. Maarja-sõnajalg on üks levinumaid põhjapoolkera parasvöötme taimi. Teda leidub peaaegu kogu Euroopas ning Põhja-Ameerikas, vähem Kesk-Aasias. Eestis on ta tavaline. Maarja-sõnajala juurikas (risoom) on mürgine. Teda on rahvameditsiinis kasutatud juba rohkem kui kolm tuhat aastat. Maarja-sõnajalast saab abi paelusside vastu. Kui rohtu sisse võtta, siis halvab see paelussi lihased ja ta ei suuda enam iminappadega soole seinast kinni hoida. Pikemal mõjutamisel võib paeluss isegi surra. Inimene ei ole nii tundlik neile mürkidele, kuid mõne tunni pärast võivad nad halvata ka inimese silelihaseid. Seepärast on tingimata vajalik, et paar tundi peale rohu sissevõtmist võetaks kõhulahtistit. Kogu soolesisu koos paelussi ja mürkidega tuleb välja saada[viide?]. Kui maarja-sõnajalaga liialdatakse, tekib mürgistus tugeva kõhuvalu, peapöörituse ja oksendamisega. Lõpuks võivad muutuda kõik limaskestad sinakaks, tekkida silmade alla kollased laigud ja ilmneda õhupuudus. Kui sellises seisundis kannatanu ei saa kiiresti arstiabi, võib ta surra. Enne arsti kutsumist tuleb kannatanule kiiresti anda esmaabiks veega segatud pulbriks tehtud sütt, mis imab mürgi seedekulglast endasse. Kuna risoom on suhteliselt magusa maitsega, siis võivad nii mets- kui kodusead süüa neid paha aimamata ja saada mürgistuse. Samuti pannakse maarja-sõnajala lehti vahel ka padja sisse kilpnäärme suurenenud aktiivsuse korral. harilik naistesõnajalg (Athyrium filix-femina) Maarja-sõnajalg portaalis bio.edu.ee Kuresoo, R., Relve, R., Rohtmets, I. Eesti eluslooduse teejuht. Varrak 2005 Maarja-sõnajalg andmebaasis eElurikkus
Tartu Vabadussõja mälestussammas

Tartu Vabadussõja mälestussammas on Eesti Vabadussõjas langenud sõdurite mälestusmärk Tartus Vabaduse puiestikus. See on 17. septembril 1933 avatud ja 28. aprillil (mõningatel andmetel 29. aprillil) 1950 Nõukogude võimu poolt lammutatud monumendi koopia. Kuna pärast algse mälestusmärgi mahavõtmist jätkas rahvas lillede toomist senisele asukohale, püstitati sinna 1952. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument. Mälestusmärk avati uuesti oma endises asukohas 22. juunil 2003. See kujutab endast graniidist astmelisel alusel asetsevat risttahukat, millel seisab pronksist Kalevipoja kuju – Amandus Adamsoni algse skulptuuri koopia. Skulptor Ekke Väli modelleeris selle vanade fotode põhjal. Kalevipoeg seisab, pilk suunatud ette, mõõgale toetudes, tema alakeha katab loomanahk. Postamendile on raiutud aastaarvud: 1918–1920. Amandus Adamsoni loodud algne mälestussammas Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend Tullio Ilomets, Taastagem mälestussammas Tartus, Universitas Tartuensis, 2000 Mälestised • 27168 Vabadussõja mälestussammas register.muinas.ee (vaadatud 4.09.2013) 2003. aastal nihutati Kreutzwaldi monument Gildi tänava joonele, et taastatud Vabadussõja mälestusmärk saaks tagasi endisele kohale. "Võidupüha eel avab president Tartu vabadussamba" Tartu Linnavalitsuse pressiteade 18.06.2003 (vaadatud 4.09.2013) Tartu Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris "Tartus avati vabadussammas" EPL, 22. juuni 2003
Fregatt

Fregatt (hollandi keeles fregat) on lahinguotstarbeline sõjalaev, mis on mõeldud teiste sõjalaevade või tsiviillaevade julgestamiseks ja kaitseks ning iseseisvaks patrullteenistuseks avamerel. 17.–18. sajandil oli fregatt kolmemastiline raapurjestuses kiire sõjalaev, millel oli üks kahuritekk kuni 60 kahuriga. Fregatt oli näiteks ka 6–20 aerupaariga galeer. Fregatt-tüüpi purjesõjalaevast arenes 19. sajandi lõpus pärast aurumasinate kasutuselevõttu välja ristleja. Fregattide tüüpilised ehituslikud ja võimelised iseärasused: veeväljasurve üldjuhul 3000–6000 t, erandjuhul ka vähem, kuid reeglina vähemalt 2500 t, autonoomsus üle 2 nädala, pikkus 100-150 m, kiirus vähemalt 25 sõlme, tõrjevõime kolmes dimensioonis (allvee, pealvee, õhu), reeglina pardahelikopter. Relvastuse hulka kuuluvad peamiselt pealveetõrje raketid, õhutõrjeraketid, allveelaevade vastased relvad, universaalsuurtükk, erinevad seiresüsteemid, sealhulgas sonar. Fregattidel on 2–3 vahivahetust ja nad on võrdlemisi suure merekindluse ning autonoomsusega. Fregati komandör on tavaliselt keskmine vanemohvitser (Eesti auaste kaptenleitnant). Tänapäeva mereväes on fregatt tavaliselt õhu-, pealvee- ja allveetõrjevõimega sõjalaev, mis on võimeline vajadusel ka iseseisvalt lahinguülesandeid täitma. Fregattide ülesandeks on julgestada ja vajadusel kaitsta nii suuremaid, kui väiksemaid sõjalaevu, abilaevu ja samuti tsiviillaevade konvoisid vaenlase ootamatute rünnakute eest avamerel ja rannikumerel. Üldjuhul tegutsevad fregatid avamerel sõjalaevade koondise osana. Venemaal nimetatakse fregatte sageli kas suurteks allveetõrjelaevadeks (Большой противолодочный корабль) või patrull-laevadeks (Сторожевой корабль). Korvett – fregatist väiksem sõjalaevaliik Hävitaja – fregatist suurem sõjalaevaliik
Böhlen

Böhlen on linn Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis. Großdeuben Gaulis Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Borna

Borna on suur kreisilinn Saksamaal, Saksimaa Leipzigi kreisi halduskeskus. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Frohburg

Frohburg on linn Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis. Benndorf, Bubendorf, Eschefeld, Frauendorf, Greifenhain, Nenkersdorf, Roda, Schönau ja Streitwald. 2009. aastal liideti linnaga Eulatali vald. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Geithain

Geithain on väikelinn Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisi lõunaosas. Geithain, Mark Ottenhain, Niedergräfenhain, Syhra, Theusdorf ja Wickershain. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Soomuslaev

Soomuslaev oli lahinguvõimeline soomuskaitsega jõuseadmega sõjalaevatüüp 19. sajandi lõpust ja 20. sajandi alguseni. Soomuslaevade vajadus kerkis esile pärast lõhkevate mürskude kasutuselevõttu, millele senised puitkerega laevad ei pidanud enam vastu. Soomuslaevade eelkäijateks võib lugeda soomustatud ujuvpatareisid, mida kasutati rannikukindlustiste vastu võitlemisel Krimmi sõjas 1855. aastal. Esimene spetsiaalselt ehitatud ja merekõlbulik soomuslaev oli 1859. aastal Prantsusmaal ehitatud La Gloire. Esimene soomuslaevade lahing oli 1862. aasta Ameerika Setsessioonisõjas, kus kohtusid soomuslaevad CSS Virginia ja USS Monitor. Esimesed soomuslaevad olid puidust, kuid kaetud metallplaatidega. Esimene enamuses terasest valmistatud soomuslaev oli 1876. aastal Prantsusmaal valminud Le Redoutable. Sajandivahetuseks oli kujunenud välja soomuslaevade põhimõtteline ehitus. Soomuslaevade põhirelvastus oli kahte soomustorni mahutatud 2x2 suurtükki kaliibriga kuni 305 mm (12 tolli). Lisaks keskosas kasemattides väiksema kaliibriga kahurid väiksemate laevade tõrjeks ning sageli ka torpeedoaparaadid. Tolleaegse reegli järgi pidi laev taluma oma kahuritega võrdseid tabamusi. Vene mereväes nimetati suuremaid soomus-lahingulaevu eskaadrisoomuslaevadeks. Samuti olid sajandivahetuse paiku kasutuses väiksemad, madala pardaga ja pöörlevate suurtükitornidega rannakaitse soomuslaevad ehk "monitorid" (soomuslaeva Monitor järgi). Viimaste mereomadused olid aga viletsad (näiteks soomuslaev Russalka uppus tormis Soome lahel) ja neist loobuti sajandivahetuse paiku. Soomuslaevade ajastu kõrghetk ja ühtlasi lõpusignaal olid Vene-Jaapani sõda ja Tsushima lahing. Esimese maailmasõja alguseks oli enamus soomuslaevu asendatud soomusristlejate ja lahingulaevadega. USS Monitor Knjaz Potjomkin-Tavritšeski Slava Schleswig-Holstein
349

349. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad - 340. aastad - 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad Aastad: 344 345 346 347 348 - 349 - 350 351 352 353 354 ... ... ...
348

348. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad - 340. aastad - 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad Aastad: 343 344 345 346 347 - 348 - 349 350 351 352 353 ... ... ...
347

347. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad - 340. aastad - 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad Aastad: 342 343 344 345 346 - 347 - 348 349 350 351 352 ... ... Sophronius Eusebius Hieronymus - vanarooma kristlik õpetlane, teoloog ja kirikuisa ...
346

346. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad - 340. aastad - 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad Aastad: 341 342 343 344 345 - 346 - 347 348 349 350 351 ... ... ...
345

345. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad - 340. aastad - 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad Aastad: 340 341 342 343 344 - 345 - 346 347 348 349 350 ... ... ...
344

344. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad - 340. aastad - 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad Aastad: 339 340 341 342 343 - 344 - 345 346 347 348 349 ... ... ...
343

◄ | 3. sajand | 4. sajand | 5. sajand | ► ◄ | 310. aastad | 320. aastad | 330. aastad | 340. aastad | 350. aastad | 360. aastad | 370. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 339 | 340 | 341 | 342 | 343 | 344 | 345 | 346 | 347 | ► | ►► 343. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Maecius Memmius Furius Placidus ja Flavius Pisidius Romulus. Toimus arvatavasti Sardica kirikukogu. ... Li Shou, Cheng Hani keiser Püha Nikolaus, kristlik pühak
342

342. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad - 340. aastad - 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad Aastad: 337 338 339 340 341 - 342 - 343 344 345 346 347 ... ... ...
341

341. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad - 340. aastad - 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad Aastad: 336 337 338 339 340 - 341 - 342 343 344 345 346 ... ... ...
340

340. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad - 340. aastad - 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad Aastad: 335 336 337 338 339 - 340 - 341 342 343 344 345 ... ... ...
Hävitaja

Hävitaja (lühend esmanimetusest torpeedopaatide hävitaja) on iseseisva opereerimisvõimega ja suure autonoomsusega kiirekäiguline lahinguotstarbeline avamere sõjalaev, mis on mõeldud võitluseks vastase pealveelaevadega, allveelaevadega ja lennuvahenditega. Kirjanduses kohtab hävitaja kohta ka nimetusi miiniristleja, eskaadrimiinilaev (vene k: эска́дренный миноно́сец - lüh. эсми́нец; prantsuse k: torpilleur d’escadre) või destroier (inglise k: destroyer; saksa k: Zerstörer). Tüüpilised näitajad: Veeväljasurve: u 6000-9000 t Autonoomsus: vähemalt 3 nädalat Pikkus: u 150-175 m Reeglina pardahelikopter. Hävitaja erineb fregatist suurema autonoomsuse ja lahinguvõime poolest. Neid kasutatakse sageli lennukikandjate saatelaevadena. Tänapäeva hävitajate põhirelvaks on juhitavad raketid. Laevaklass kujunes välja 19. ja 20. sajandi vahetusel vastusena torpeedopaatide laiale kasutuselevõtule maailma juhtivate riikide poolt. Hävitaja peamiseks ülesandeks oli suuremate laevade kaitsmine torpeedopaatide rünnaku eest ja iseseisvalt või eskaadri koosseisus torpeedorünnakute teostamine. Sellest, et torpeedosid oli Venemaa Keisririigis kombeks kutsuda iseliikuvateks miinideks, sai laevaklass alternatiivse, venekeelses inforuumis laialdaselt kasutatud nimetuse eskaadrimiinilaev. Esimese maailmasõja ajal lisati neile ülesannetele ka allveelaevade tõrje ja õhukaitse. Külma sõja käigus muutus hävitaja roll oluliselt: 1960. aastate alguses said hävitaja peamiseks relvaks juhitavad raketid, hävitajate mõõtmed ja veeväljasurve kasvasid. Tänaseks on peaaegu ära kadunud vahe hävitaja ja raketiristleja vahel ning hävitajast on saanud enamiku mereriikide suurim ja võimsaim sõjalaevatüüp. Novik Steregutši HMS Sheffield Wambola Lennuk HMS Glowworm Vene keeleruumis on hävitajat kutsutud ka "eskaadri miinilaevaks" või "miiniristlejaks". Terminiga "eskaadri-" on vene meresõjanduskeeles tähistatud ühtlasi avamere või ookeanikõlbulikku lahingutoetus- või toetusostarbelist sõjalaevaliiki. Merekeele nõukoja koosolekul tõi Rein Raudsalu näite: "eskaadri miiniristleja jääb alati miiniristlejaks, ehkki võib erinevatesse laevastikuüksustesse kuuludes kanda erinevaid täiendnimesid". ristleja MEREKEELE NÕUKOJA Koosoleku teokirjad @ VTA veeb[alaline kõdulink] - Teokirjad
339

339. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad - 330. aastad - 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad Aastad: 334 335 336 337 338 - 339 - 340 341 342 343 344 ... ... ...
338

338. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad - 330. aastad - 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad Aastad: 333 334 335 336 337 - 338 - 339 340 341 342 343 ... ... ...
334

334. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad - 330. aastad - 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad Aastad: 329 330 331 332 333 - 334 - 335 336 337 338 339 ... ... ...
333

333. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad - 330. aastad - 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad Aastad: 328 329 330 331 332 - 333 - 334 335 336 337 338 ... ... ...