laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hugo Roostalu

Hugo Roostalu (sündinud 27. detsembril 1941 Väätsa vallas Järvamaal) on eesti mullateadlane. Lõpetas 1960 Olustvere Põllumajandustehnikumi ja 1965 EPA agronoomiateaduskonna; põllumajanduskandidaat (1974, Riia, Läti Põllumajandusakadeemia), väitekiri "Водно-воздушный и температурный режимы почв буроземного и псевдоподзолистого типов Эстонской ССР". 1965 Vabariikliku Agrokeemia Labori agrokeemik. 1970 EPA mullateaduse ja agrokeemia kateedri teadur, 1970–71 assistent, 1971–77 vanemõpetaja, 1977–79 dotsendi kohusetäitja, 1979–96 dotsent, 1996– EPMÜ mullateaduse ja agrokeemia instituudi professor, 2005– Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi mullateaduse ja agrokeemia osakonna juhataja, 1996–98 ja 2001–02 õppeprorektor ja 2002 rektori kohusetäitja. Uurimisvaldkond: põllu- ja metsamuldade hüdrofüüsikalised omadused, veega varustatus ja režiimid; muldade kasutussobivus ja viljakus; muldade fütoproduktiivsuse ja põllumajandusliku maakasutuse agroökoloogia ja majandusanalüüs; väetiste efektiivsus ja ratsionaalne kasutamine; riskianalüüs põllumajanduses. Агрофизическая характеристика почв буроземного, псевдоподзолистого, дерновоподзолистого и подзолистого типов Эстонской ССР (kaasautorid E. Kitse, L. Reintam). // Агрофизическая характеристика почв СССР. М., 1976 О коррелационной связи урожая зерна с коэффициентами спектральной яркости в различных фазах развития ячменя (kaasautor). // Исследование Земли из космоса, 1988 Vulnerability and Adaptation Assessment for Estonia. Vulnerability and Adaptation to Climate Change (kaasautor). // Kluwer Academic Publishers, 1996 Agroecological and economic principles in the application of nitrogen fertilizers in sustainable agriculture. Fertilization for Sustainable Plant Production and Soil Fertility (kaasautor P. Kuldkepp). // Proc. 11th International World Fert. Congr. IV, 1997 Sustainable Balance of Biofuels Supply-demand in Estonia (kaasautor). // Proc. of the 2nd World Conf. and Technology Exhibition on Biomass for Energy, Industry Climate Protection, Rome, Italy, Vol. 1 (2004) Potassium balance of arable soils in Estonia (kaasautor). // Nawozy I Nawozenie – Fertilizers and fertilization, VII, 3 (2005) 24. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 45 Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 38 Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 43. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Lembit Roostar

Lembit Roostar (1. veebruar 1934 Mäetaguse vald, Virumaa – 20. juuli 2009) oli eesti arstiteadlane, kirurg ja sõjaväearst. Lembit Roostar oli talupidaja poeg. Ta lõpetas aastal 1953 Jõhvi 1. Keskkooli ja 1959 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna; meditsiinikandidaat (1968, TÜ), väitekiri "Aordi bifurkatsiooni ja jäsemete magistraalarterite emboolia ja ägeda tromboosi ravist", meditsiinidoktor (1974, TÜ), väitekiri "Клинико-биохимические нарушения при острой имешении конечностей". Oli 1959–1990 NSVL relvajõudude meditsiiniteenistuse ohvitser, 1970–1975 Tartus sõjaväehaigla osakonna ülem, ühtlasi TÜ anatoomia ja histoloogia kateedri assistent, 1975–78 Mongoolias välisõjaväehaigla peakirurg, 1978–1981 ja 1984–1990 Leningradi Sõjameditsiini Akadeemia õppejõud: 1986–1990 kateedri ülema asetäitja, 1986–1989 dotsent, 1989–1990 professor, 1981–1984 Afganistani armee peakirurgi konsultant ja peakirurg. 1990–1992 TÜ hospitaalkirurgia kateedri juhataja, 1992–1999 TÜ kardioloogiakliiniku kardiotorakaalkirurgia professor, õppetooli juhataja, aastast 1999 emeriitprofessor. Täiendas end Soomes, Saksamaal, Bulgaarias, Šveitsis, USA-s ja Hiinas. Eesti Kirurgide Assotsiatsiooni, Rahvusvahelise Kardiovaskulaarkirurgia Ühingu, Trauma ja Erakorralise Kirurgia Euroopa Assotsiatsiooni liige, Balti Kirurgide Assotsiatsiooni president (1995-98). Uurimisvaldkond: kaasasündinud südamerikked lastel, endokardiidi kirurgiline ravi, klapirikete taastavad operatsioonid, rinna- ja kõhuõõnevigastused. Üle 500 teadustrükise, 8 monograafiat. Eesti Vabariigi teaduspreemia (1992, kollektiivis). 1999 Tartu Ülikooli suur medal Tema poeg oli Eesti Vabariigi diplomaat Sulev Roostar. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 4.12.2022. EE 14, 434 Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Trt, 2004, 168–170, 187 Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 968–969 Eesti Arst (2004) 1, 68 Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 234, 246, 259, 262, 264, 266. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Lembit Roostar 01.02.1934–20.07.2009 Kuidas Eesti arst Afganistanis lennuki maa peale tõi The therapy of acute arterial thrombosis (kaasautor). // J. Cardiovascul. Surg. 18 (1977) 3 Эмболия и острый тромбоз артерий конечностей (kaasautor). Тлн, 1984 Südamekirurgia. Tartu, 1991 Лекции по актуальным вопросам торакальной хирургии. Трт, 1992 Боевые огнестрельные ранения. I. Грудь, живот. Трт, 1993 Боевые огнестрельные ранения. II. Сердце. Кровеносные сосуды. Трт, 1993 Indications for surgery in penetrating chest injuries. // Ann. Chir. Gynaecol. 82 (1993) 3 Treatment plan used for vascular injuries in the Afghanistan war. // Cardiovascul. Surg. 3 (1995) 1 Välikirurgia (kaasautor). Tartu, 1996. Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Arne Roostna

Arne Roostna (sündinud 1. märtsil 1958 Tartus) on eesti loomakasvatusteadlane. Arne Roostna on zootehnikute poeg. Lõpetas 1976 Tartu 8. Keskkooli ja 1981 EPA zooinseneriteaduskonna; põllumajanduskandidaat (1989, EPA), väitekiri "Биологические характеристики молодняка крупного скота эстонской красной и эстонской чернопестрой пород". 1982–90 EPMI-i eriloomakasvatuse kateedri zootehnik, 1990–94 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi söötmise ja söötade uurimise osakonna teadur. Uurimisvaldkond: veisekasvatus. 15 teadustrükist. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti punast ja eesti mustakirjut tõugu vasikate kasvamisest ja arenemisest. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi. Veisekasvatus.(1988) 25 Eesti punast ja eesti mustakirjut tõugu vasikate kasvamise iseärasusi. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi. Veisekasvatus. (1990) 16 Suuretoodanguliste lehmade põhisöödaline ja pooljõusöödaline söötmine (kaasautor). // ELVI tead tööde kogumik. Loomakasvatus. 64 (1993) Lehmade kaltsiumi- ja fosforitarbe rahuldatus Laiuse, Võhandu ja Järva-Jaani kolhoosides (kaasautor). // ELVI tead tööde kogumik. Loomakasvatus. 64 (1993). Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992, 47, 122 Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 69. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Gundo-Felix Roosve

Gundo-Felix Roosve (25. veebruar 1929 Tallinn – 24. juuli 1997 Tallinn) oli Eesti põllumajandusteadlane. Gundo-Felix Roosve oli teenistujate poeg. Lõpetas 1948 Tallinna 1. Keskkooli ja 1953 EPA agronoomina; majanduskandidaat (1968, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Köögiviljanduse arendamine Tallinna ümbruse spetsialiseeritud sovhoosides". Oli 1951–1953 Tartu aianduse katsepunkti agronoom, 1953–1961 Kurvitsa sovhoosi direktor, 1961 Kartuli ja Köögivilja Tootmisele Spetsialiseerunud Sovhooside Trusti asedirektor, 1962–1965 Põllumajandusministeeriumi Maaviljeluse Valitsuse ja 1965–1981 Aianduse Peavalitsuse juhataja asetäitja, 1981–1986 Aianduse Peavalitsuse juhataja, 1986–1991 Saue sovhoosi asedirektor, 1991–1993 Saue Agrofirma ja 1993–1996 AS Sagro nõunik. Uurimisvaldkond: Eesti katmikalade üldskeemi koostamine, kasvuhooneköögiviljade turvassubstraadil viljelemise tehnoloogia loomine. Üle 100 teadustrükise ja aimeartikli. Aianduse arendamine individuaalsektoris. Tallinn 1985 Teaduslik-tehniline progress aianduses. Tallinn 1987 Köögiviljandus (kaasautor). Tallinn 1988 Ananass või artišokk. Vähetuntud ning eksootilisi puu- ja köögivilju (kaasautor L. Meensalu). Tallinn 1996 1968 NSV Liidu Rahvamajandusnäituse kuldmedal 1975 Nõukogude Eesti preemia (kollektiivis) 1984 NSV Liidu Rahvamajandusnäituse hõbemedal 1988 Eesti NSV teeneline aiandustöötaja Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn 1998. Lk 119 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Haud Tallinna Rahumäe kalmistul Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Hardi-Erik Roosve

Hardi-Erik Roosve (kuni 1939 Rose, 24. märts 1931 Tallinn – 27. detsember 2008) oli eesti loomakasvatusteadlane. Hardi-Erik Roosve oli riigiametniku poeg. Asus 1947. aastal õppima Tallinna 2. Keskkooli, kuid lahkus ja lõpetas õhtukooli. Lõpetas 1955 EPA zootehnikateaduskonna ja 1964 EPA aspirant; põllumajanduskandidaat (1964, EPA), väitekiri "Eesti suurt valget tõugu emiste piimatoodang, piima keemiline koostis ja nende parandamise abinõud". Oli 1955–1962 Vana-Võidu loomakasvatustehnikumi eriainete õpetaja, 1964–1967 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi seakasvatuse osakonnas noorem- ja vanemteadur, 1967–1990 Eesti NSV Kõrg- ja Keskerihariduse Komitees ja Eesti NSV Hariduskomitees inspektor, 1990–1998 Eesti Entsüklopeediakirjastuse "Eesti põllumajandusentsüklopeedia" toimetuse juhataja. Õpetanud Tallinna Polütehnilises Instituudis ja Tallinna Pedagoogilises Instituudis põllumajandusaluste ja looduskaitse kursust (vanemõpetaja, alates 1989 dotsent). Õpetanud Tallinna Reaalkoolis bioloogiat. Uurimisvaldkond: seakasvatus. Avaldanud 44 teadustrükist. Polli Katsebaasi seakarja kujunemine. // EPA tead tööde kogumik, 27 (1963) Über den Einsatz von Lysin und Methionin in der Schweinfütterung (kaasautor). // Wiss. Z. der Universität Rostock. 18 (1969) 1–2 Eesti suurt valget tõugu emiste laktatsioonikõverad. // ELVI. tead tööde kogumik, 11 (1967). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Lepamets, Maarja. "Erinevate sugupõlvede mälestused Tallinna Reaalkoolist" (PDF). Vaadatud 11. juuni 2023.[alaline kõdulink] ELVI, 47, 115 Agraarteadus (1991) 2, 214–215. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Andres Root

Andres Root (3. juuli 1956 Tallinn – 23. juuni 2016) oli eesti majandusteadlane ja analüütik. Lõpetas 1974 Tallinna 21. Keskkooli ja 1978 Tallinna Polütehnilise Instituudi raamatupidamise erialal; majanduskandidaat (1983, Eesti NSV TA Majanduse Instituudi), väitekiri "Экономическая эффективность производства и её матричное моделирование (на примере легкой промышленности Эстонской ССР)". Oli 1978–1992 TTÜ-s aspirant, vanemteadur, dotsendi kohusetäitja, laborijuhataja ja prodekaan. Aastast 1992 AS KPMG Estonia (1992–2001 juhatuse esimees). Vannutatud audiitor (1992). 1990–1999 audiitortegevuse nõukogu esimees/aseesimees. Aastast 2002 oli audiitorite kutsekomisjoni liige (2002–2005 esimees). Eesti NSV riiklik teaduspreemia 1987 (kollektiivis). Eesti auditeerimiseeskirja koostamise koordinaatoreid ja põhiautoreid. Kirjutanud rohkesti majandusarvestust ja auditeerimist populariseerivaid artikleid. Uurimisvaldkond: majandustegevuse kompleksanalüüs. 2005 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Rahvastik loenduspeeglis (kaasautor U. Mereste). Tallinn, 1988 Ettevõttesisene sidusanalüüs ja toodangu struktuur. Tallinn, 1991 Audiitorkontroll. Tallinn, 1991 Väärtpaberite võlud ja ohud. Tallinn, 1991 Maksukäsiraamat I–II (kaasautor) Tallinn, 1998 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 434. Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 349, 447, 501 Kes on kes Eesti 2000. Tallinn, 2000, 169. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Hillar Muidar Rootare

Hillar Muidar Rootare (26. aprill 1928 Tallinn – 2. oktoober 2008 Atlanta, USA) oli eesti päritolu keemik. Põgenes 1944 Rootsi ja sealt 1946 USA-sse. Lõpetas 1949 Lincolni Keskkooli Jersey Citys (New Jersey, USA) ja 1952 Wagneri Kolledži New Yorgis, Ph.D. (1973, Michigani Ülikool, Ann Arbor), väitekiri "Free suface energies, heats of solution and heats of immersion of calcium apatite powders". Oli keemik mitmes koondises aastast 1957, 1966–1973 Michigani Ülikooli stomatoloogiakooli uurimisassistent ja 1973–1977 vanemuurija, 1977–1982 uurija ettevõttes Micromerities Instrument (Georgia) ja aastast 1982 ettevõttes Quantachrome (New York). Uurimisvaldkond: tehisluude saamiseks sobivad materjalid, nende paakumisprotsess, pooride suuruse jaotumise mõõtmine ja reguleerimine poorsetes materjalides. Ameerika Keemiaühingu, Sigma Xi, Ameerika Metallide Ühingu jm liige. Üle 40 teadustrükise. Surface areas from mercury porosimeter measurements (kaasautor C. Prenzlow). // J. Phys. Chem. 71 (1969) 8 A review of mercury porosimetry. // Adwanced Experimental Techniques in Powder Metallurgy. New York, 1970. http://www.geni.com/people/Dr-Hillar-Rootare/6000000001629347459 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 106 American Men and Women in Science 6 (1986), 274. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Elmar Roots

Elmar Roots (19. aprill 1900 Kuigatsi vald, Tartumaa – 12. detsember 1962 Giessen) oli eesti loomaarstiteadlane. Elmar Roots oli käsitöölise poeg. Lõpetas 1920 Tartu Õpetajate Seminari ja 1924 TÜ loomaarstina; veterinaariadoktor (1927, Viini Ülikool), väitekiri "Über die Abtötung von Ascarideneiern in Pferdefaeces". Osales Vabadussõjas. Oli 1924–25 Haapsalu jaoskonna veterinaararst ja 1925 TÜ väikeloomade kliiniku assistent, 1926–28 TÜ stipendiaat Viinis, Leipzigis ja Utrechtis. 1928–31 TÜ loomatervishoiu õppetooli dotsent, 1931–33 erakorraline professor, 1933–41 professor, 1931–37 loomaarstiteaduskonna dekaan, 1938–40 TÜ haldusprorektor, ühtlasi 1928–40 zoohügieeni ja loomatoitmise instituudi juhataja. Läks 1941 Saksamaale. Oli 1941–45 Berliini Friedrich-Wilhelmi Ülikooli toiduainete hügieeniinstituudis assistent ja teadur, 1946–47 Oldenburgis Friesoytesi Impfstoffwerke bakterioloog ja 1947–62 Justus Liebigi nimelise Giesseni Ülikooli professor ning veterinaariahügieeni ja loomataudide instituudi juhataja (1955–56 ühtlasi loomaarstiteaduskonna dekaan). Zürichi Ülikooli audoktor (1960), Saksa Loodusteadlaste Akadeemia liige (1962). Uurimisvaldkond: piimahügieen, loomatervishoid, mastiidid, mikrobioloogia. 92 teadustrükist. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Über den Keimgehalt gesunder und kranker Uteri unserer Haustiere (kaasautor). // Centralbl. f. Bakteriol. Parasitenkunde u. Infektionskrankheiten 110 (1929) 1–3 Die Brucellose und ihre Bekämpfung. // Zweite Vet.-tagung der Baltischen Staaten vom 8.–11. August in Tartu und Tallinn. Tartu, 1935 Veterinärhygiene (kaasautor). Berlin, 1955 Herstellung des Salmonella gallinarum-Trockenantigens für die Agglutinationsreaktion (kaasautor). // Berliner und Münchener Tierärztliche Wschr. (1958) 22 Elektronmikroskopische Untersuchungen an Gehirnen bei der experimentellen Tollwutinfektion. // Z. f. Naturschutzung 17b (1962) 3. Uute dotsentide elulood. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1928) 5, 140–143 Kukk, J., Mathiesen, E. Vil! Prof. dr. Elmar Rootsi mälestuseks. // Fraternitas Tartuensis II. Toronto, 1961, 33–37 Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 106 E. M(athiesen). Elmar Roots. // Fraternitas Tartuensis V. Toronto, 1992, 226–229, 331–333 Elmar Roots ja Tartu ülikool / Koost Hain Tankler. Tartu, 2000. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Jaan E. Roots

Jaan E. Roots (sündinud 25. mail 1951 Strömsundis Rootsis) on eesti keemik. Filosoofiakandidaat 1974, filosoofiadoktor (1978, Uppsala Ülikool), väitekiri "On static and dynamic properties of dilute and moderately concentrated solutions polysturene in transdekalin close to and far from the theta temperature". Oli Uppsala Ülikooli füüsikalise keemia instituudi dotsent. Aastast 1981– Londoni Kuningliku Teaduse ja Tehnoloogia Kolledži teadur. Uurimisvaldkond: makromolekulide füüsikaline keemia. Molecular transport in semidilute macromolecular solutions (kaasautor). // J. Macromol Sci 19 (1980) Scaling concepts in the interpretation of diffusion and sedimentation phenomena in semidilute polymer and polyelectrolute solations (kaasautor). // Prog. Polymer Sci 8 (1982). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 107. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Jüri Roots

Jüri Roots (20. jaanuar 1935 Pala vald, Tartumaa – 14. november 2019) oli eesti agrotehnikateadlane. Jüri Roots oli kooliõpetajate poeg. Lõpetas 1953 Tartu 1. Keskkooli, 1958 EPA mehaanikateaduskonna ja 1964 Moskva Timirjazevi-nimelise Põllumajandusakadeemia aspirantuuri; tehnikakandidaat (1966, Moskva Põllumajandusinseneride Instituut), väitekirjas käsitleb hammasrataste kompleksvea kindlaksmääramise metoodikat silindriliste hammasrataste remondil (taastamisel) põllumajanduslikes remondiettevõtetes. Oli 1964–66 EPA masinate remondi kateedri assistent, 1966–67 statistika ja raamatupidamise kateedri vanemõpetaja, 1967–69 majandusküberneetika kateedri vanemõpetaja, 1969–76 dotsendi kohusetäitja, 1976–90 dotsent, 1978–90 kateedri juhataja, 1990–92 informaatika ja juhtimise kateedri dotsent ja juhataja, aastast 1992–2005 EPMÜ informaatika õppetooli juhataja. 2005 EPMÜ majanduse- ja sotsiaalinstituudi vanemspetsialist. Uurimisvaldkond: matemaatiliste meetodite kasutamine masinate remondi planeerimisel, tarkvara väljatöötamise automatiseerimine, andmebaaside loomine ja kasutamine. Üle 50 teadustrükise. Определение оптимального количества агрегатов и узлов на техническом обменном пункте Р/О "Сельхозтехника". // EPA tead tööde kogumik 93 (1974) О выводе аналитического выражения функции восстановления и использование ее для планирования ремонта. // EPA tead tööde kogumik 121 (1978) Применение теоремы Бейеса для определения доремонтного и межремонтного ресурсов агрегатов и узлов тракторов. // EPA tead tööde kogumik 158 (1986). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 71–72 II, 125 Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 102 EPMÜ BL II, 8. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Lembit Roots

Lembit Roots (2. mai 1931 Viljandi – 20. detsember 1993 Tartu) oli eesti mehaanikateadlane. Lõpetas 1949 Viljandi 2. Keskkooli, 1954 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika osakonna, oli 1958–1960 aspirant, füüsika-matemaatikakandidaat (1963, TRÜ), väitekiri "Об устойчивости пластинок различной формы". Oli 1954–1955 TRÜ teoreetilise mehaanika kateedri assistent, 1955–1958 ja 1960–1970 vanemõpetaja, 1970–1992 dotsent, 1993 rakendusmatemaatika instituudi dotsent. Uurimisvaldkond: elastsusteooria, hüdromehaanika. 46 teadustrükist. Valitud küsimusi teoreetilisest mehhaanikast. 4. Analüütiline mehhaanika. Tartu 1963 Teoreetiline mehaanika (kaasautor Ü. Lepik). Tallinn 1971 Kõrgem matemaatika (kaasautor). Tartu 1981 Diferentsiaal- ja integraalarvutus (kaasautor E. Sakkov). Tartu 1994 Ta oli silmapaistev Eesti maletaja. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 387; II, 153. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Riho Roots

Riho Roots (aastani 1940 Richard Roots, 6. august 1900 Jõelähtme vald, Harjumaa – 12. november 1979 Viljandi) oli eesti arstiteadlane, patoanatoom ja hügieenik. Riho Roots oli talupidaja poeg. Lõpetas aastal 1919 Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi. Osales Vabadussõjas, lõpetas aastal 1927 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. 1927–1928 oli TÜ kohtuarstiteaduse instituudi assistent, 1929–1931 täiendas end Grazis ja Viinis. Oli 1931–1939 Tallinna Linna Keskhaigla prosektor, 1939–1940 TÜ patoloogia instituudi assistent, 1940–1941 vanemõpetaja, 1941–1944 prosektori kohusetäitja, 1944 vanemõpetaja, 1945–1950 hügieeni kateedri juhataja, kohusetäitja, aastast 1946 dotsent, 1944–1945 ka Tartu Sanitaarharidusmaja direktor, 1946 ajakirja Nõukogude Eesti Arst toimetaja, 1950–1970 Viljandi haigla patoanatoom ja Viljandi meditsiinikooli lektor. Oli Akadeemilise Arstiteaduse Seltsi liige (1923–1927), Tartu Teadusliku Arstide Seltsi ja Tallinna Eesti Arstide Seltsi sekretär (1927–1938). Uurimisvaldkond: kohtumeditsiin, patoloogiline anatoomia ja hügieen. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. oktoober 2013. Vaadatud 6. jaanuaril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Surmavad õnnetusjuhtumid Tartu Ülikooli Kohtuliku Arstiteaduse Instituudi lahangumaterjali põhjal. // EA (1928) 5 Vastsündinute meleena juht. // Eesti Arst (1929) 4 Lisatis ipriidimürgistuse kasuistikale. // Eesti Arst (1940) 10. Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 120 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 57 Nõukogude Eesti Tervishoid (1970) 6, 459 Nõukogude Eesti Tervishoid (1980) 1, 59–60 Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 309–310. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.