laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tšehhi keel

Tšehhi keel (čeština), ajalooliselt böömi keel (ladina keeles lingua Bohemica), on üks lääneslaavi keeltest. Seda räägib emakeelena umbes 12 miljonit inimest (tšehhid) peamiselt Tšehhis. Tšehhi keel on väga lähedane slovaki keelele. Enamik täiskasvanud tšehhe ja slovakke saab üksteise keelest raskusteta aru. Peale keelte läheduse on põhjuseks see, et enne Tšehhoslovakkia lagunemist olid nad pidevas kokkupuutes mõlema keelega. Ka poola keel on tšehhi keelele lähedane, kuid on kaugem sugulaskeel kui slovaki keel. Tšehhi keel kasutab ladina kirja ja tähestik põhineb ladina tähestikul, mida on täiendatud. Kiri on suuremalt jaolt foneetiline, st sõna hääldus on täpselt tuletatav selle kirjapildist (eranditeks on peamiselt võõrsõnad). Ladina alustähestikku tšehhi keele vajaduste järgi kohandades on saadud tšehhi tähestik: A Á B C Č D Ď E É Ě F G H CH I Í J K L M N Ň O Ó P Q R Ř S Š T Ť U Ú Ů V W X Y Ý Z Ž Tähed Q, W ja X on võõrtähed ja esinevad ainult võõrsõnades. Tähed A, I, F, I, J, K, L, M, N, O, P, R, S, T, U, V hääldatakse umbes nagu eesti keeles. E on eesvokaal ⟨ɛ⟩, mis sarnaneb nii vene Э kui ka eesti Ä-ga, Y hääldatakse samamoodi nagu I selle vahega, et Y-le järgnevad alati palataliseerimata kaashäälikud, I-le aga järgnevad sageli palataliseeritud kaashäälikud. Tähed Á, É, Í, Ó, Ú, Ý tähistavad pikki vokaale, st neid hääldatakse ligikaudu nagu eesti kaksiktähed AA, ÄÄ, II, OO, UU ja II. Ů on tekkinud vanast UO-st, aga tänapäeval hääldatakse nagu Ú. Š on palataliseeritud helitu häälik, Z ja Ž on helilised paarid S-le ja Š-le. Tähtede B, D ja G hääldus on sarnane tähtede Б, Д ja Г hääldusega vene keeles. H on heliline, eesti H-st tugevam, CH vastab eesti HH-le, C ja Č on umbes TS ja TŠ. Ď, Ň ja Ť on palataliseeritud D, N ja T, aga tugevamini kui samad eesti häälikud. Ř on omapärane häälik, mis tekib, kui samal ajal (mitte järjest!) hääldatakse R ja Ž või Š. See häälik kõlab eesti keele kõneleja kõrvale tavaliselt umbes nagu š või ž. Levinud on arvamus, nagu hääldataks tšehhi täht Ř hääldatakse nagu RŠ või RŽ; selline hääldusviis tuleneb kirillitsa transkriptsioonist ja on ebasoovitatav. Kui ei osata hääldada tšehhi Ř, on parem seda asendada R-ga või Ž-ga, sest rž on tšehhi keeles selgelt (fonoloogiliselt) eristatav ř-st. Näiteks tšehhi helilooja Dvořáki nime hääldus [dv'oraak] või [dv'ožaak] on tšehhipärse hääldusega sarnasem kui hääldus [dv'oržak]. Tšehhi sõnadel on, sarnaselt nagu eesti ja soome keeles, rõhk alati esimesel silbil, isegi kui järgmised silbid on pikemad või on tegemist võõrsõnaga. Nii tuleb näiteks tšehhi sõna samá hääldada nagu soome samaa, mitte nagu vene сама́. Tšehhi keeles on rõhk nõrgemini väljendatud kui eesti keeles. Tšehhi keel Všichni lidé se rodí svobodní a sobě rovní co do důstojnosti a práv. Jsou nadáni rozumem a svědomím a mají spolu jednat v duchu bratrství. Eesti keel Kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neile on antud mõistus ja südametunnistus ja nende suhtumist üksteisesse peab kandma vendluse vaim. Tšehhi nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Grupeto

See artikkel räägib muusika ornamendist. Tartu vanamuusikaansambli kohta vaata artiklit Grupeto (ansambel). Grupeto, ka grupetto (itaalia keeles grupetto või gruppetto, väike rühm) on muusikas tavaliselt viiest helist koosnev ornament, mille mudel võib olla põhiheli - ülemine naaberheli - põhiheli - alumine naaberheli - põhiheli põhiheli - alumine naaberheli - põhiheli - ülemine naaberheli - põhiheli Grupeto noodikirja märk asetatakse põhiheli kohale. Märgi peale või alla lisatakse vajadusel naaberheli alteratsioonimärk.
Truden im Naturpark

Truden im Naturpark (itaalia: Trodena nel parco naturale) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Bolzanost lõunas. 2008. aasta märtsini kutsuti seda lihtsalt Truden. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1007 inimest ja valla pindala on 20,7 km². Truden külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Altrei, Capriana, Carano ja Montan. Trudeni vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Kaltenbrunn (Fontanefredde), Mühlen (Molini di Trodena) ja San Lugano. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel kõneleb 73,94% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 25,42% itaalia keelt ja 0,64% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Kaie Tanner

Kaie Tanner (sündinud 19. augustil 1975) on eesti dirigent, Eesti Kooriühingu tegevjuht ning Eesti Raadio Laste Laulustuudio õppealajuhataja. Aastatel 2010–2016 kuulus ta Euroopa Muusikanõukogu juhatusse. 1996–99 oli Eesti-Saksa noortekoori, 2001–2004 EELK Kirikumuusika Liidu noortekoori „Candela ardora“ ja 1999. aastast lastekoori „Väike küünal“ peadirigent. 2000–2007 juhatas Eesti Segakooride Liidu koori. Juhatanud lastekoore vaimulikel laulupidudel 2000. aastal Pärnus ja 2005. aastal Tartus ning laste- ja naiskoore Tallinna kirikukooride laulupäevadel. 2007. aastal toimunud X noorte laulupeol Ilmapuu juhatas ta mudilaskoore ning valiti mudilaskooride liigidirigendiks ka XXV laulupeole 2009. aastaks. XII noorte laulu- ja tantsupeol oli ta mudilaskooride dirigent. Oli Europa Cantat XX peakorraldaja. 1993. aastal lõpetas kuldmedaliga Tallinna 13. Keskkooli 1993–1996 õppis Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis koorijuhtimise ja muusikapedagoogika erialal 1994–1996 õppis EELK Kirikumuusikakoolis organist-koorijuhi erialal 1996–2000 õppis Eesti Muusikaakadeemias koorijuhtimise erialal ja kirikumuusika lisaerialal 1995–2001 Kaarli Koguduse Lasteaia muusikaõpetaja 1994–2001 Kaarli kiriku lastekooride dirigent ja laste muusikatöö koordinaator 2000–2009 Eesti Kooriühingu vastutav sekretär 2016 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (koorielu järjepidevuse hoidmise eest) 2018 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (koorimuusika aastapreemia koorimuusika pikaajalise arendamise eest ja festivali Europa Cantat korralduse eest) 2020 Gustav Ernesaksa koorimuusika edendamise stipendium "Kaie Tanner". Inforegister. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.08.2020. Vaadatud 11.10.2017. "Eesti Raadio Laste Laulustuudio". Eesti Raadio Laste Laulustuudio. Vaadatud 11.10.2017.[alaline kõdulink] "Kaie Tanner valiti taas Euroopa Muusikanõukogu juhatusse". Eesti Kooriühing. 25.06.2014. Originaali arhiivikoopia seisuga 11.10.2017. Vaadatud 11.10.2017. "Kaie Tanner". Eesti Kooriühing. Originaali arhiivikoopia seisuga 11.10.2017. Vaadatud 11.10.2017. Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA (20.04.2017). "Mudilaskooride eestvedaja: oleme pannud igasse laulu tükikesi oma hingest". Postimees. Vaadatud 11.10.2017. "Kukul külas: Kaie Tanner". Kuku Raadio. 01.07.2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 21.07.2018. Vaadatud 21.07.2018. "Kaie Tanner: CV". Eesti Kooriühing. 29.03.2011. Originaali (doc) arhiivikoopia seisuga 12.10.2017. Vaadatud 11.10.2017. Kukul külas, 01.07.2018. Kaie Tanner.
Priit-Andres Pärtna

Priit-Andres Pärtna (15. oktoober 1939 Lüganuse – 28. august 2020) oli eesti dirigent ja koolijuht. Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise erialal ja 1968. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise erialal Arvo Ratassepa õpilasena. Ta oli Kiviõli Muusikakooli (tänapäeval Kiviõli Kunstide Kooli) juhataja ja Lüganuse segakoori dirigent. 1986 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 2003 – Ida-Viru maakonna kultuuri elutööpreemia 2006 – Ida-Virumaa teenetemärk 2009 – Kultuurkapitali Ida-Virumaa aastapreemia Tema poeg on kontrabassimängija Tiit Pärtna. Lüganuse vallaleht, september 2020 Tänavusi lõpetajaid. Sirp ja Vasar, 22. juuni 1962 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lõpetajad Samuel Golomb. Priit Pärtna: Lüganuse laulupäevast on kenad mälestused! Valla Sõnumid: Lüganuse kuuleht, 1. oktoober 2014
Vadena

Vadena (saksa: Pfatten) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 10 km Bolzanost edelas. See on üks viiest vaid peamiselt itaaliakeelsest vallast Lõuna-Tiroolis. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1005 inimest ja valla pindala on 13,5 km². Vadena külgneb järgmiste valdadega: Auer, Bolzano, Bronzolo, Eppan, Kaltern, Laives ja Tramin. Vadena vallas on frazione (alljaotus) Piccolongo (Piglon) ja seal asub keskaegne loss Laimburg. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 61,50% rahvastikust esimese keelena itaalia keelt, 38,06% saksa keelt ja 0,44% ladiini keelt. Valla koduleht (itaalia ja saksa keeles)
Überetsch

Überetsch (saksa: Überetsch; itaalia: Oltradige) on künklik osa Etschtalist Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. See asub Bolzanost edelas ja on tuntud turismisihtkoht, kuulus oma veinide, losside ja järvede (Kalterer See, Montiggler Seen) poolest. Vallad Überetschis on Kaltern ja Eppan. Überetsch-Unterland Lõuna-Tirooli lauskmaa Überetschi raudtee
ELVO Kentaurus

Kentaurus on ELVO loodud Kreeka jalaväe lahingumasin. M2 Bradley CV90 Puma Warrior ASCOD Dardo Anders Tulpar Bionix K21 Tüüp 89 T-15 Armata VCTP Abhay MLI-84 MLVM
Fretingkorrosioon

Fretingkorrosioon on mehaaniline kulumine, mis tekib istupinnas, kui kehad üksteise suhtes väikese amplituudiga (1...150 μm) võnguvad. Näiteks võib see tekkida rummu ja võlli siirdeistus, aga ka neet- ja poltliites, liigendites, vedrudes, mootoriklappidel, elektrikontaktides, nukkmehhanismides. Liite pinnal tekib iseloomulik pulbriline korrosioonprodukt. Rikutud pinnast võib omakorda alguse saada väsimuspragu. Sellist kulumist leevendab tugeva pinguga ist. Mehaaniline kulumine Kulumine Kulumiskindlus
WPB Anders

WPB Anders (poola keeles Wielozadaniowa Platforma Bojowa Anders) on Poola jalaväe lahingumasin. See on nimetatud Teise maailmasõja aegse Poola kindrali ja hilisema Poola eksiilvalitsuse liikme Władysław Andersi järgi.
K21

K21 on Lõuna-Korea jalaväe lahingumasin. See on loodud asendama Lõuna-Korea varasemaid K200 KIFV jalaväe lahingumasinaid. Tootmine algas 2008. aastal ja Lõuna-Korea maavägi saab kokku umbes 466 ühikut. ASCOD Bionix AFV BMP-3 CV90 Dardo IFV FV510 Warrior M2 Bradley IFV Schützenpanzer Puma Tulpar IFV WPB Anders ZBD-97 YPR-765
Dardo

Dardo on Iveco Fiat Oto Melara Syndicated Company välja töötatud ja toodetud Itaalia jalaväe lahingumasin. Seda kasutab Itaalia maavägi, kus Dardo vahetas välja Ameerika päritolu soomustransportöörid M113. Itaalia armeel on 200 seda tüüpi lahingumasinat. Koduleht
Bionix

Bionix (BX) on ST Kineticsi toodetud Singapuri soomukiperekond. Bionix loodi asendama Singapuri maaväe vananevaid M113 tüüpi soomukeid.  Bionix – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kolhoos "Eha"

Kolhoos "Eha" oli Läänemaal Hanila vallas (endise nimega Karuse vallas) 12. septembril 1949. aastal moodustatud kolhoos. 1. jaanuaril 1951 liideti kolhoos "Eha" kolhoosiga "Nurme" ning moodustus kolhoos "Esimene Mai". Kolhoos moodustati Kiska ning Torgu külade baasil. Asutamiskoosolek kolhoosi loomiseks toimus 12. septembril 1949. aastal Laanevälja talu ruumides, kus olid koos inimesed kolmeteistkümnest majapidamisest. Koosoleku juhatajaks valiti August Pärna ja protokollijaks Ellen Itter. Koosolekul otsustati igale perele kolhoosis kasutamiseks jätta 0,25-0,60 hektarit põllumaad ning 1 lehm ja üks noor loom. Kolhoosi tüüppõhikirjale kirjutas alla 11 kolhoosnikku (August Pärna, Ellen Itter, M. Madisson, M. Soontak jt). Kolhoosi tarbeks ühistati kolmekümne isiku varad. Varade hulka kuulusid mitmesugused loomad (kanad, hobused jne), aga ka köied, äkked, vankrid, hooned jms. Kolhoosi inventariraamatus on kirjeldatud järgmised varad: 29 hobust (ruunad) 1 hobune (täkk) 5 sälgu 5 sälgu (märad) 48 lehma 3 mullikat 7 lammast 2 lammast (jäärad) 1 sugupull 8 põrsast 39 kana 1 kukk 67 hobuserakmete komplekti 40 ühe hõlmaga sahka 14 üheksa piiga vedruäket 40 puuäket 17 rohuniitjat 14 looreha 2 viljalõikusmasinat 4 reaskülvimasinat 1 kartulivõtmise masin 3 raudteljega vankrit 19 puuteljega vankrit 11 raudkodaratega vankrit 25 rege 16 köit 1 kaal 5 põllurulli 1 palgikelk 4 harkatra 24 hoonet (sh 11 lauta, 7 kuuri, 1 ait, 1 kanala, 1 eluruum, 1 laut+rehealune, 1 kontoriruum) 2 sõnnikuharki 22 ühe kuni kahekümne päevast vasikat 22 kahekümnepäevalist kuni kuuekuulist vasikat 15 kuue kuni kaheteistkümne kuulist vasikat 1950. aasta lõpuks plaaneeris kolhoos "Eha" omada 175 hektarit ühiskondliku külvipinda (nt kartulit plaaniti kasvatada 13 hektaril). Toodangu planeerimisel arvestati, et üks kana muneb 1950. aastal keskmiselt 100 muna. Piimatoodangu plaaneerimisel lähtuti sellest, et üks lehm toodab aastas 1700 liitrit piima. Töö organiseerimisel arvestati 36 inimesega (24 naist ning 12 meest). Külvata sooviti järgmisi sorte: kartul "Majesteet", suvinisu "Diamant", oder "Jõgeva 453", talirukis "Sangaste". 1. jaanuaril 1951 liideti kolhoos "Eha" kolhoosiga "Nurme" ning moodustus kolhoos "Esimene Mai". "Kolhoosi asutamiskoosoleku protokoll". 12.09.1949. Rahvusarhiiv Tartus, LAMA.456.1.89, lk 1. Vaadatud 11.10.2017. Kongi, I. (1985). "Eesti NSV põllumajandussüsteemi organisatsioon ja struktuur aastail 1940-1960. IV osa, 2. vihik". Lk 251. {{netiviide}}: parameeter |vaadatud= nõuab parameetrit |url= (juhend); puuduv või tühi |url= (juhend) "Vara ühistamise aktid". 13.09.-17.11.1949. Rahvusarhiiv Tartus, LAMA.456.1.91. Vaadatud 11.10.2017. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |aeg= (juhend) "Kolhoosi põhikiri". 12.09.1949. Rahvusarhiiv Tartus, LAMA.456.1.88. Vaadatud 11.10.2017. "Kolhoos Eha inventariraamat". 1949–1950. Rahvusarhiiv Tartus, LAMA.456.1.90, lk 1-23. Vaadatud 11.10.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: kuupäeva vorming (link) "Kolhoos Eha põllumajanduse arendamise plaan 1950. a". Rahvusarhiiv Tartus, LAMA.456.1.92. Vaadatud 11.10.2017. "Kolhoos Eha 1950. a tootmiplaan". Rahvusarhiiv Tartus, LAMA.456.1.93. Vaadatud 11.10.2017.
MLVM

MLVM (rumeenia keeles Mașina de Luptă a Vânătorilor de Munte) on Rumeenia soomustransportöör.
Korablino rajoon

Korablino rajoon (vene keeles Кораблинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Korablino linn. Rajoon piirneb põhjas Starožilovo rajooniga, idas Sapožoki rajooniga, kagus Uhholovo rajooniga, lõunas Rjažski rajooniga, läänes Skopini rajooniga ja loodes Pronski rajooniga. Rajooni pindala on 1171 km². Elanike arv oli 2020. aastal 21 701, 2012. aastal 22 944, 2009. aastal 24 085 ja 2002. aastal 26 026. Korablino rajoonis on 115 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Korablino linna) ja üheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Pronja ja Ranova. Постановление министерства территориальной политики Рязанской области от 6 сентября 2023 года № 7 «Об утверждении Реестра административно-территориальных единиц и населенных пунктов Рязанской области»
80

80. aasta Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand Aastakümned: 30. aastad 40. aastad 50. aastad 60. aastad 70. aastad - 80. aastad - 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad Aastad: 75 76 77 78 79 - 80 - 81 82 83 84 85 Keiser Titus pühitseb sisse Rooma Colosseumi 100 päeva kestvate mängudega, mille käigus tapetakse 10 000 metslooma. ... ...
BVP M-80

BVP M-80 on Jugoslaavia jalaväe lahingumasin, mida toodeti 1980. aastatest kuni Jugoslaavia lagunemiseni.  Bosnia ja Hertsegoviina – 103+ M-80A'd  Horvaatia – 104 M-80A'd + 24 9P113 Polo  Serbia – 550 M-80A'd  Sloveenia – 52 M-80A'd  Ukraina – М-80А  Jugoslaavia – Edasiantud järglasriikidele. ЗСУ показали, яка із бригад отримала "копію БМП-2" із Словенії (фото) (vaadatud: 28.08.2022) MLI-84  BVP M-80 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sapožoki rajoon

Sapožoki rajoon (vene keeles Сапожковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Sapožoki alev. Rajoon piirneb kirdes Putjatino rajooniga, idas Sarai rajooniga, lõunas Uhholovo rajooniga, läänes Korablino rajooniga ja loodes Šilovo rajooniga. Rajooni pindala on 960 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 850, 2009. aastal 11 518 ja 2002. aastal 12 542. Sapožoki rajoonis on 54 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Sapožoki alevi) ja nelja külaasunduse koosseisu. Постановление министерства территориальной политики Рязанской области от 6 сентября 2023 года № 7 «Об утверждении Реестра административно-территориальных единиц и населенных пунктов Рязанской области»
MLI-84

MLI-84 on Rumeenia jalaväe lahingumasin, mis põhineb Nõukogude Liidus toodetud BMP-1-l. Seda kasutab Rumeenia maavägi. MLI-84'id toodeti aastatel 1985–1991 kokku 178 ühikut. BVP M-80  MLI-84 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Puma (lahingumasin)

Puma on Rheinmetall Landsysteme ja Krauss-Maffei toodetud Saksa jalaväe lahingumasin. Puma loodi asendamaks Saksa maaväe vananevaid Mardereid. Programm Marderite asendamiseks kestab 2010. aastast aastani 2020. Pumade masstootmine algas 6. juulil 2009. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. oktoober 2010. Vaadatud 11. oktoobril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Tulpar (rauter)

Tulpar on Otokari toodetud Türgi jalaväe lahingumasin. Tulpar on nimetatud Turgi mütoloogiast pärit lendava hobuse Tulpari järgi. "Tulpar : Infantry fighting vehicle". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2020. Vaadatud 11. oktoobril 2017.
Abhay

Abhay (sanskriti keeles अभय) on Anusandhān evaṃ Vikās Sangaṭhani toodetud India jalaväe lahingumasin. Lahingumasinat arendatakse alates 1990. aastatest ja selle esimest kavandit tutvustati 2001. aastal. Prototüüpi demonstreeriti 2005. Abhay peaks välja vahetama India armee kasutatavad Nõukogude Liidu päritolu BMP-2-d.
Tulpar

Tulpar (kasahhi keeles Тұлпар, baškiiri keeles Толпар, tatari keeles Тулпар, kirgiisi keeles Тулпар, türgi keeles Tulpar, uiguuri keeles تۇلپار‎) on Turgi mütoloogias lendav või kiire hobune, mis sarnaneb vanakreeka mütoloogia Pegasusega. Mongoolia vapp Kasahstani vapp
DARDO

DARDO on Breda Meccanica Bresciana ja Oto Melara poolt valmistatud sõjalaevadele mõeldud lähikaitse relvasüsteem.  Argentina  Bangladesh  Ecuador  Liibüa  Itaalia  Malaisia  Peruu  Venezuela Bofors 40 mm
Loki

Loki (ka Loptr, isanime järgi Loki Farbautjarson) oli Skandinaavia mütoloogias pettuste jumal, keda kirjeldatakse "kõigi pettuste plaanijana". Tema isa oli hiid Farbaut ja ema hiiutar Laufey, Loki on Helblindi ja Býleistri vend. Teadaolevalt oli tal kuus või seitse last: hiiutar Angrboðaga Hel, hunt Fenrir ja maailmamadu Jörmungandr; oma naise Sigynniga Nari ja/või Narfi; mära kujul sai Loki täkk Svaðilfariga kaheksajalgse hobuse Sleipniri; Nooremas Eddas öeldakse ka Váli olevat Loki poeg. Loki suhet jumalatega kirjeldatakse mitmeti: vahel ta abistas neid ja vahel tekitas tüli, samuti oli ta Odini verevend. Loki on kujumuutja ning ilmub lugudes lõhe, mära, hülge, kärbse ning võimalik, et ka vana naise kujul. Loki hea läbisaamine jumalatega lõppes, kui ta korraldas jumal Baldri surma. "Loki riiukõnes" ("Lokasenna") kirjeldatakse Loki tülinorimist teiste jumalatega pidusöögil Ægiri kojas, kuni ta lõpuks põgeneb, ent kinni püütakse ja maailma lõpu Ragnarökini ühe oma poja soolikatega kinni seotakse, nii et talle tilgub näkku valusat maomürki. Ehkki Loki esineb paljudes müütides ning on üks silmatorkavamaid kujusid Skandinaavia mütoloogias, ei ole leitud märke tema kultusest ning ta nimi ei kajastu ka kohanimedes.
Friedrich Leht

Friedrich Leht (19. aprill 1887 Tartu – 20. jaanuar 1961) oli Eesti kunstnik ja kunstipedagoog. Tema vanemad rändasid 1888. aastal Venemaale. Ta õppis Peterburi Kunstide edendamise Seltsi koolis. 1914. aastal lõpetas ta Keiserliku Kunstide Akadeemia juures asuv Kõrgem Kunstikooli kujurina. Osales punaarmeelasena Vene kodusõjas. 1919. aastal suunati Moskvasse Vene SFNV Hariduse Rahvakomissariaadi kunstiosakonna juhatajaks. 1923. aastast oli ta Revolutsioonilise Venemaa Kunstnike Assotsiatsiooni (AHRR) parteiorganisatsiooni sekretär. Aastatel 1944–1949 oli ta V. Surikovi nimelise Moskva Kunstiinstituudi skulptuuriosakonna dekaan. Teda peetakse sotsialistliku realismi esindajaks. Aastatel 1949–1950 oli ta Tallinna Tarbekunstiinstituudi, 1951–1959 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi direktor. Tema juhatamisel kehtestati instituudis üleliidulised õppeplaanid ja avati venekeelsed õpperühmad. 1951 Eesti NSV teeneline kunstitegelane Rita Peirumaa. Hruštšovi aja "sula" ning muudatused ENSV kunstipoliitikas ja -elus 1950. aastate teisel poolel. Magistritöö. Tartu Ülikool, 2004 David Vseviov. Friedrich Leht - Moskvast saadetud direktor. Kogumikus: Kunstitööstuskoolist Kunstiakadeemiaks. 100 aastat kunstiharidust Tallinnas. Tallinn: Eesti Kunstiakadeemia, 2014 Reet Varblane. Tartu Riiklik Kunstiinstituut. Sirp, 29. märts 1991 Tiina Kolk. Ars longa, vita brevis est. Postimees, 3. november 2014 Eesti Kunstiakadeemia ajalugu Eesti Kunstimuuseumi digitaalkogu. Friedrich Leht
Stroboskoopiline efekt

Stroboskoopiline efekt (kreeka k strobos, ’pöörlemine’) avaldub kiiresti pöörleva (või võnkuva) eseme nägemises liikumatuna või aeglaselt pöörlevana, kui eset valgustatakse pulseeriva (perioodiliselt vilkuva) valgusega, kusjuures pulseerimissagedus (vilkumissagedus) on eseme pöörlemissagedusega (peaaegu) võrdne või sellega kordne. Stroboskoopilise efekti tekitamise seade on stroboskoop. ENE 8. köide, 1995
20. augusti mälestuskivi

20. augusti mälestuskivi on Tallinnas Toompeal Toompea tänava ja Falgi tee ristmiku juures asuv mälestuskivi, millega meenutatakse Eesti taasiseseisvumisega seotud sündmusi 20. augustil 1991. 20. Augusti Klubi
August Teppo Lõõtsamuuseum

August Teppo Lõõtsamuuseum on Võru maakonnas Võru vallas Loosu külas Tigase talus asuv muuseum, mille eesmärk on August Teppo lõõtspillipärandi säilitamine, eksponeerimine ja uurimine. Tigase talu on Teppo kodutalu ja seda on nimetatud ka lõõtsataluks. Muuseumi haldab MTÜ A. Teppo Lõõtsatalu. Muuseum on avatud suvekuudel. Seal viiakse läbi ka koolitusi ja kultuuriüritusi. https://www.lootsatalu.ee/et/lootsamuuseumi-tutvustus/ (vaadatud 12.10.2017) Muuseumi koduleht
Balti raamatumess

Balti raamatumess (inglise Baltic Book Fair) on igal aastal ühes Balti riigi pealinnas toimuv raamatumess. ... 2013 Tallinnas 2014 Riias 2015 Vilniuses ... https://web.archive.org/web/20171012075624/http://www.kul.ee/et/tegevused/kirjandus/rahvusvaheline-tegevus (vaadatud 12.10.2017)
ISO 639-1

ISO 639-1 on esimene osa rahvusvahelisest keelekoodide standardist. See sisaldab 136 kahetähelist koodi maailma tähtsamatele keeltele. Koode on mugav kasutada keelte tähistamiseks. Näiteks: eesti keele kood on et, inglise keele kood on en, soome keele kood on fi. Koodid võeti ametlikult kasutusele 2002. aastal. List of ISO 639-1 codes