laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tarmo Laht

Tarmo Laht (sündinud 22. märtsil 1960 Kuressaares) on eesti arhitekt. Keskhariduse omandas Tarmo Laht Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis aastal 1979 ning arhitektuurialase kõrghariduse Tallinna Kunstiülikooli arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1985–1991. 1979–1990 töötas Tarmo Laht S. M. Kirovi nimelise kalurikolhoosi projektbüroos. Aastatel 1990–1997 töötas ta arhitektuuribüroos Alver Trummal Arhitektid OÜ. Alates 1997. aastast töötab Tarmo Laht arhitektuuribüroos Alver Arhitektid OÜ. Tarmo Lahti tuntumad tööd on De La Gardie kaubamaja, kortermaja Kadriorus, Ferrum kaubamaja Kuressaares ning City Plaza kontorihoone. Lisaks sellele on Tarmo Laht edukalt osalenud mitmetel arhitektuurivõistlustel. Restoran Toidutare Pirital, 1992 (kaasautorid Andres Alver, Tiit Trummal) Maa-aluse garaažiga kortermaja, 1999 (kaasautor Andres Alver) De La Gardie kaubamaja, 2000 (kaasautorid Andres Alver, Tiit Trummal) Kortermaja Kadriorus, 2000 (kaasautorid Andres Alver, Sven Koppel) Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi võimla, 2001 (kaasautorid Sven Koppel, Tiit Trummal, Ulla Mets) Kaubamaja Ferrum, 2002 (kaasautorid Andres Alver, Indrek Rünkla, Ulla Mets, Tiit Trummal) Pühajärve puhkekompleksi veekeskus, 2003 (kaasautorid Andres Alver, Indrek Rünkla, Ulla Saar) City Plaza, 2005 (kaasautorid Tiit Trummal, Andres Alver, Indrek Rünkla, Ulla Saar, Martin Melioranski) Pühajärve puhkekompleksi raamatukogu torn, 2006 (kaasautorid Ulla Saar, Andres Alver, Sven Koppel) Büroohoone Rävala puiesteel, 2006 (kaasautorid Andres Alver, Indrek Rünkla, Ulla Saar) Tartu ärikeskuse rekonstruktsioon hotellikompleksiks, 1997; 1. preemia Spordi- ja vabaaja kompleks Pärnu ranna-alal, 1998; 1. preemia Vabaduse väljaku linnaehituslik lahendus, 1998; 2. preemia (parim välja antud koht) Noblessneri laevaehitustehaste ja sadama-ala linnaehituslik lahendus, 2007; 1. preemia Tallinna raekoja konkurss, 2009 (kaasautorid Andres Alver, Sven Koppel, Indrek Rünkla, Ulla Saar); 2. preemia 2000 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Andres Alveri ja Tiit Trummaliga; De la Gardie kaubamaja Tallinnas) 2005 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (City Plaza) Arhitektuuribüroo Alver Arhitektid OÜ, töötajad Arhitektuuribüroo Alver Arhitektid OÜ, tööd Arhitektuuribüroo Alver Arhitektid OÜ, linnaehituslikud objektid Andres Kurg: "Postsotsialismist vaatemängulinna. Büroo- ja ärihooned City Plaza ning Rävala 4 Tallinnas" MAJA, 1-2007 Ingrid Lillemägi: "Ärihoone Ferrum Saaremaal Kuressaares" MAJA, 2-2003 Karin Paulus: "15 aastat ehitamist Eestis" Eesti Ekspress, 24. august 2006
VSS

VSS on lühend, mis tähistab vintraudsest relvast seisvate siluettide laskmist. Lastakse nelja 100 m kaugusel seisvat siluetti: metssiga, mägilammas /gemss, metskits ja rebane. Igale siluetile sooritatakse viis lasku. Erinevaid siluette lastakse erinevatest laskeasenditest. Võistleja võib siluettide laskejärjekorra vabalt valida (kui ei ole võistluste reeglites järjekord lisatud). Laskeharjutuse (nelja silueti) sooritamiseks antakse ühele laskurile laskmiseks aega 20 min. Enne võistlusseeria alustamist on lubatud sooritada kaks proovilasku proovilehte. Proovilaskudele kulutatud aega ei arvestata võistlusaja sisse. Proovilaskudeks antakse aega 1 minut. Ajalimiidi lõppemisest teatab kohtunik neljandal minutil "üks minut". Viienda lasu sooritamiseks laskeasendi võtnud laskuri ajalimiidi lõppedes laskmist ei katkestata, vaid lubatakse tal lask sooritada. Võistkondlike võistluste läbiviimisel võistkonna laskmisega ühele märklehtede komplektile laskekohtade vahetamisega vastavalt vabadele märklehtedele, määrab võistkonnale eraldatud laskeaja juhend (nt kuueliikmelise võistkonna puhul 45 min). Laetakse ühe padruniga (kassetist laadimine ei ole lubatud). Võistlejal ei ole lubatud kasutada kindaid ega paksendusega spetsiaalset laskuririietust. Võistlejatel on lubatud peale proovilaskude sooritamist kasutada vaatetoru lasketulemuste kindlaks tegemiseks. Võistluslaskude sooritamisel on kõrvaline abi ning vaatetoru kasutamine keelatud. Relva kaliiber ei tohi olla alla 22 horneti. Optilisel sihikul piiranguid ei ole. Päästiku tõmbetugevus on vaba. Relva üldine kaal (koos optikaga) ei tohi ületada 5 kilogrammi. Võrdse tulemuse korral nii meeskondlikus kui individuaalses arvestuses, arvestatakse paremusjärjestust alljärgnevas järjestuses: paremus metssealaskmisel, paremus mägilambalaskmisel, paremus metskitselaskmisel, paremus rebaselaskmisel. Enim tabamusi 10, kõigi laskeasendite kokkuvõttes, seejärel vastavalt 9, 8 jne. Absoluutse tulemuse saavutamisel sooritatakse lisaseeria (5 lasku) loosiga võetud asendist. Juuniorid (J) Veteranid (V55) Seeniorid (M) Naised (N) Metssiga – seistes vabalt, ilma toeta. Metskits – seistes, toetudes kindlale toele (postile). Mägilammas – seistes, toetudes mägikepile (kepp toetub vabalt maale). Rebane – lamades, käelt. Lamamisasendis peab tugikäe nurk olema vähemalt 30 kraadi lamamispinna suhtes. On lubatud kasutada kallakpinda, 2 m pikkuse sileda aluspinna puhul võib esiosa kõrgus olla kuni 10 cm. Tabamus määratakse kuuliaugu järgi, st kaliibrilist korrigeerimist ei tehta. Laskurite mittesüülise ülemäärase tabamuse korral arvestatakse maha väikseim tulemus. Märklehte lastud ülemäärase lasu korral arvestatakse maha parim tulemus. Teesoo Laskurklubi
Männiku raudteepeatus

Männiku raudteepeatus (vene Рoмaнoвскaя) on raudteepeatus Harjumaal Saku vallas Männikul. Männiku raudteepeatuses asub üks madal (550 mm) perroon. Rong sõidab Balti jaamast Tallinna–Viljandi rongiliinil Männikule umbes 20 minutit. Peatuses peatub alates 1. jaanuarist 2014 päevas Elroni 4 Viljandi rongi (pooled Tallinna ja pooled Viljandi poole), 10 Türi rongi (pooled Türi ja pooled Tallinna poole), 8 Rapla rongi (pooled Tallinna ja pooled Rapla poole). Piletihinnalt kuulub peatus II tsooni. 11. detsembril 2009 avati Männikul uus 550 mm kõrgune pikk perroon. Männiku jaam rajati aastal 1916 Pärnu–Tallinna juurdeveoraudteele seoses Peeter Suure merekindluse pealadude ehitamisega selle lähedusse. 1960. aastate lõpus ehitati senine kitsarööpmeline raudtee ümber laiarööpmeliseks. Kuni 2004. aastani oli Männiku raudteejaam, kus asus lisaks peateele kaks kõrvalteed ja toimusid rongide vahetused. Jaamast kulges varem veel ka eraldi harutee 1990. aastate lõpuni tegutsenud Männiku vagunite seisubaasi. Endine jaam on nüüd Elroni rongide peatuskoht. Raudkivist jaamahoone valmis 1916. aastal Peeter Suure Merekindluse kindlusraudtee tüüpprojekti järgi. Viilkatusega jaamahoonet ilmestab tolle ajastu kohta uuenduslik ehitusmaterjal: silikaattellis, millest on laotud hoone nurgad ning raamistused akendel ja välisustel. Ehitis oli kasutusel jaamahoonena kuni selle sulgemiseni. Praegu on endine Männiku jaamahoone eraomanduses ja kasutusel elamuna. Männiku ja Tammemäe jaamade vahelisel ülesõidul toimus õnnetus juunis 1931. Sama ülesõit viib ka tänapäeval endisele polügoonile ja liivakarjääri. Sõjaväe veoauto sõitis rongile ette ja rong rebis selle tükkideks, lohistades mootori mitusada meetrit edasi. Autojuht hukkus. http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf Edelaraudtee Peeter Suure Merekindluse Maarinde Männiku lahingumoonalaod, Number: 83, Kultuurimälestiste riiklik register Mehis Helme "Eesti Raudteejaamad" (Tänapäev 2003) Eesti kitsarööpmelised raudteed  Männiku raudteepeatus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis FOTO: Männiku jaam aastal 1999; Baltic Trains Picture Gallery Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Saku raudteepeatus

Saku raudteepeatus (saksa Sack) on raudteepeatus Harjumaal Saku vallas Sakus. Saku raudteepeatuses asub üks madal (550 mm kõrgune) perroon pikkusega 150 m. Mööda raudteed asub Saku Balti jaamast 17,3 km kaugusel, rong sõidab Sakku 21–25 minutit. Peatuses peatuvad kõik Elroni edelasuunalised reisirongid. Piletihinnalt kuulub peatus II tsooni. Saku jaam rajati koos raudteeliiniga 1900. aastal. 1960. aastate lõpul ehitati senine kitsarööpmeline raudtee ümber laiarööpmeliseks. Seoses sellega muudeti raudteejaam peatuskohaks, kõrvalteed demonteeriti. Varem läks Saku jaamast Saku õlletehasesse 1 km pikkune harutee. Harutee ehitati aastatel 1900–1901. Jaam oli 2014. aastani Edelaraudtee peatuskoht. Edasi kasutab peatust Elron. Koos jaamaga valmisid jaamahoone, kaubaait ja veetorn. Jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Käru, Lelle, Kohila jt jaamahoonetega. Hoone oli kasutusel kuni kitsarööpmelise raudtee sulgemiseni 1971. aastal. Nüüd on see kasutusel elamuna. Veetorn hävis teises maailmasõjas. Saku jaam, suvi 1905 Saku kitsarööpmelise raudtee jaam, 1933 Jaamahoone Einelaud Kaubaait Perroon Sakus Tallinna–Viljandi rongiliin Kitsarööpmeline raudtee Eestis http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf "Eesti kitsarööpmelised raudteed". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuli 2007. Vaadatud 13. detsembril 2009. Mehis Helme "Eesti Raudteejaamad" (Tänapäev, 2003) FOTO: Endine Saku jaam aastal 1971; Baltic Trains Picture Gallery YouTube-i video: Saku raudteepeatus suvel 2016 Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Kasemetsa raudteepeatus

Kasemetsa raudteepeatus on raudteepeatus Harjumaal Saku vallas Kasemetsal. Kasemetsa raudteepeatuses on üks madal (550 mm) perroon. Rong sõidab Balti jaamast Kasemetsale umbes 27-29 minutit. Kasemetsal peatub alates 2014. aasta jaanuarist päevas Elroni 4 Viljandi rongi (pooled Tallinna ja pooled Viljandi poole), 9 Türi rongi (viis Tallinna ja neli Türi poole) ja 8 Rapla rongi (pooled Tallinna ja pooled Rapla poole). Piletihinnalt kuulub peatus II ja III tsooni. "Saku valla elanikelt on saabunud Tallinna põllumeeste konvendile palve seisukoha võtmiseks raudteevalitsusele esitatava suhtes, milles palutakse uue peatuskoha avamist kitsaroopmelisel raudteel Saku ja Kiisa jaamade vahel. Uues peatuses palutakse toimetada ka piima vastuvõttu. Palve põhjendamiseks tuuakse ette, et praegu peavad kohalikud elanikud seal kõverikke tegema ümber Saku soo, et pääseda oma piimaga Saku jaama. Palvele on alla kirjutanud 120 talupidajat." Elroni koduleht http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf Uus peatuskoht kitsaroopalisele. Harjumaa. Teataja 27. märtsil 1937. Lk. 8 YouTube'i video: Stadler Flirt rong läbisõidul Kasemetsast FOTO: Kasemetsa peatus aastal 1968; Baltic Trains Picture Gallery Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Kiisa raudteejaam

Kiisa raudteejaam (saksa Kisa) on raudteejaam Harjumaal Saku vallas Kiisal. Kiisa raudteejaamas on üks madal 550 mm kõrgune rööbasteedevaheline perroon. Balti jaamast sõidab rong Kiisale 29–32 minutit. Peatuses asub lisaks peateele ka kõrvaltee. Kiisal peatuvad kõik Elroni edelasuunalised reisirongid. Piletihinnalt kuulub jaam III tsooni. Kiisa kitsarööpmeline raudteejaam rajati 1928. aastal seoses sajandi alguses ehitatud Tallinna–Viljandi raudteeliiniga. 1960. aastate lõpus ehitati senine kitsarööpmeline raudtee ümber laiarööpmeliseks. Koos raudteejaamaga valmis mõisahoonet meenutav uhke kivist kahekorruseline jaamahoone, mis on tänapäeval Edelaraudtee kasutada. Hoone ehitati eriprojekti järgi, mille detailikäsitlus sarnaneb paljuski Leon Johansoni sama aja raudteejaama hoonete omaga. Kiisa jaamahoone kahte massiivset külgtiiba ühendab kitsam keskosa, kus asub ka peasissepääs. Kiisa jaam enne II maailmasõda Vana ooteplatvorm Ootesaal Kiisa raudteejaam vaatega Tallinna suunas Kiisa jaam ja uus perroon aastal 2020 http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf Mehis Helme: "Eesti Raudteejaamad" (Tänapäev 2003) Leele Välja: Raudteearhidektuur, Tallinn 2012 Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)
Roobuka raudteepeatus

Roobuka raudteepeatus on raudteepeatus Harjumaal Saku vallas Roobukal. Roobuka raudteepeatuses on üks madal (550 mm) perroon. Rong sõidab Balti jaamast Roobukale umbes 35–37 minutit. Peatuses peatub alates 1. jaanuarist 2014 päevas Elroni 8 Türi rongi (pooled Tallinna ja pooled Türi poole) ja 8 Rapla rongi (pooled Tallinna ja pooled Rapla poole). Piletihinnalt kuulub peatus III tsooni. http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Vilivere raudteepeatus

Vilivere raudteepeatus on raudteepeatus Raplamaal Kohila vallas Viliveres. Vilivere raudteepeatuses asub 550 mm kõrgune täismõõdus perroon, mis avati 2008. aastal. Rong sõidab Balti jaamast Viliverre umbes 38–40 minutit. Peatuses peatub alates 1. jaanuarist 2014 päevas Elroni 4 Viljandi rongi (pooled Tallinna ja pooled Viljandi poole), 8 Türi rongi (pooled Tallinna ja pooled Türi poole) ja 8 Rapla rongi (pooled Tallinna ja pooled Rapla poole). Piletihinnalt kuulub peatus III tsooni. http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Kohila raudteejaam

Kohila raudteejaam (saksa Koil) on raudteejaam Raplamaal Kohila vallas Kohilas. Kohila raudteejaamas asub kaks madalat 150 meetri pikkust perrooni. Mööda raudteed on Balti jaamast Kohilasse 33 km, rong sõidab sinna 35–43 minutit, ekspressrong aga 34 minutit. Jaamas paikneb neli raudteeharu ja üks harutee, mis suundub endisse Kohila paberivabrikusse. Kohilas peatuvad kõik edelasuunalised reisirongid. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt mahalaadimine. Piletihinnalt kuulub jaam III tsooni. 2. novembril 2012 avati Kohilas vana jaamahoone asemel uus rongi- ja bussireisijatele mõeldud reisikeskus, kus on ootesaal, piletikassa ja jaama juhtimiskeskus. 2014. aastal, kui liine hakkas teenindama Edelaraudtee asemel Elron, suleti jaamas asunud piletikassa. Aastatel 2019–2020 tegutses jaamahoone ühes ruumis Jaama Toidubaar, mida haldas OÜ Eifeli Köök. Kohila jaam rajati koos Tallinna–Viljandi kitsarööpmelise raudteeliiniga 1900. aastal. 1960. aastate lõpus ehitati senine kitsarööpmeline raudtee ümber laiarööpmeliseks. Aastatel 1906–1970 läks Kohila jaamast raudteeharu Kohila paberivabrikusse. Hiljem ehitati harutee laiarööpmeliseks ja seda kasutati kuni 1990. aastate lõpuni. Kohila vana jaamahoone valmis 1901. aastal. Hoone oli ehitatud tüüpprojekti järgi ning sarnanes Võhma, Käru, Surju, Lelle ja veel mitme jaamahoonega. Järgmisel kümnendil tehti hoonele juurdeehitus ja nii säilis jaamahoone kuni 2012. aasta kevadeni, mil see lammutati. Jaamahoone kohale kerkis uus tänapäevane reisikeskus, mille juurest ei puudu ka uued perroonid ning auto- ja jalgrattaparkla. Perrooni lõpus asub tänini raudteejaama veetorn. Kohaliku Rapla maleva Naiskodukaitse kogub 2020 seisuga veel raha selle taastamiseks. Kohila vana jaamahoone (lammutatud) Kohila vana jaamahoone aastal 2004 Ooteplatvormid Ootesaal Kohila raudteejaamast vaatega Tallinna suunas Kohila jaama tehnokorraldusakt; Edelaraudtee Infrastruktuuri AS Elron Mehis Helme (2018). Eesti raudteede 100 aastat. Post Factum. Lk 26. http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf Elektrooniline Riigi Teataja Kohtume 1. augustil Kohila raudteejaamas, tähistamaks meie raudteeliini 120. aastapäeva; Kohila: Kohila valla ajaleht, nr. 9, 23 juuni 2021 (DIGAR) TALLINN - LELLE; Eesti Raudteeajaloo Selts "Eesti kitsarööpmelised raudteed". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuli 2007. Vaadatud 24. detsembril 2009. [1] Mehis Helme "Eesti raudteejaamad" (Tänapäev, 2003) Eesti veetornid galerii Maaleht "Hüvasti, vana jaam: Kohila saab uue jaamahoone" Maaleht "Kas lammutamine oli vale samm? Pikk tee Kohila uue jaamahoone ehitamiseni" Õhtuleht "Piltuudis: Avati uus Kohila raudteejaam" ERR uudised "Kohilas avati uus reisikeskus" Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)
Lohu raudteepeatus

Lohu raudteepeatus (saksa Loal) on raudteepeatus Raplamaal Kohila vallas Mäliveres (nime saanud lähedal asuva Lohu küla järgi). Lohu raudteepeatuses on üks madal (550 mm) perroon. Rong sõidab Balti jaamast Lohule umbes 50 minutit. Peatuses peatub alates 1. jaanuarist 2014 päevas Elroni 4 Viljandi rongi (pooled Tallinna ja pooled Viljandi poole), 8 Türi rongi (pooled Tallinna ja pooled Türi poole) ja 8 Rapla rongi (pooled Tallinna ja pooled Rapla poole). Piletihinnalt kuulub peatus III ja IV tsooni. 11. detsembril 2009 avati Lohul uus perroon. Lohu pooljaam rajati 1920. aastatel Tallinna–Viljandi kitsarööpmelise raudtee äärde. Jaamas on Elroni peatuskoht, Tallinna–Rapla, Tallinna–Türi, Tallinna–Viljandi rongiliinidel ja endistel Tallinna–Lelle ning Tallinna–Pärnu rongiliinidel. Ühekorruseline paekivist Lohu jaamahoone valmis koos jaamaga. Hoone ehitati eriprojekti järgi. Ristkülikulise põhiplaani ja viilkatusega historitsistlikku ehitist iseloomustavad punastest tellistest laotud nurgad ning raamistused hoone akendel ja välisustel. Hoone oli piletimüügiks kasutusel kuni 1980. aastateni. Nüüd kasutusel elamuna. http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf Edelaraudtee Mehis Helme "Eesti Raudteejaamad" (Tänapäev 2003) FOTO: Lohu peatus ja reisirong D1 aastal 1990; Baltic Trains Picture Gallery Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Hagudi raudteepeatus

Hagudi raudteepeatus (saksa Haggud) on raudteepeatus Raplamaal Rapla vallas Hagudis. Hagudi raudteepeatuses on üks madal (550 mm) täispikk perroon. Rong sõidab Balti jaamast Hagudisse umbes 55 minutit. Hagudis peatub alates 1. jaanuarist 2014 päevas 4 Viljandi rongi (pooled Tallinna ja pooled Viljandi poole), 8 Türi rongi (pooled Tallinna ja pooled Türi poole) ja 8 Rapla rongi (pooled Tallinna ja pooled Rapla poole). Piletihinnalt kuulub peatus IV tsooni. Septembris 1899 sõitis esimene rong ehitamisjärgus oleval Tallinna–Viljandi kitserööpmelisel raudteel Tallinnast Hagudisse. Hagudi pooljaam rajati koos raudteeliiniga 1900. aastal. 1960. aastate lõpus alustati kõikide Eesti kitsarööpmeliste raudteede asendamist uue laiarööpmelise raudteega (rööpmelaius 1520 mm). Tallinna–Rapla vaheline laiarööpmeline raudteelõik avati pidulikult 19. juunil 1969, kui Tallinnast saabus esimene laiarööpmeline reisirong D1-312. Kuni 2002. aastani paiknes Hagudis lisaks peateele üks kõrvaltee ning Hagudi tegutses raudteejaamana. Praeguseks on tegemist üksnes Elroni reisirongide peatuskohaga. Ühekorruseline puidust jaamahoone valmis koos jaamaga aastal 1900. Aastatel 1926–1927 tehti hoonele juurdeehitused ning sellisena on ta säilinud tänini. Kuni aastani 2002 kasutas hoonet Edelaraudtee. Praegu seisab osaliselt tühjana. http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf Mehis Helme, Eesti raudteede 100 aastat, lk. 26 Mehis Helme "Eesti Raudteejaamad" (Tänapäev 2003) FOTO: Hagudi jaam ja reisirong aastal 2001; Baltic Trains Picture Gallery Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Rapla raudteejaam

Rapla raudteejaam (saksa Rappel) on raudteejaam Raplamaal Raplas. Algselt oli jaama nimi Hermeti. Rapla jaamas asub kaks 550 mm kõrgust perrooni pikkustega 150 m. Päevas peatub Raplas umbes 20 reisirongi. Mööda raudteed on Balti jaamast Raplasse 54,4 km, mille läbimiseks kulub rongil umbes 53 minutit kuni üks tund, ekspressrongil aga kuni 50 minutit. Jaamas asub koos peateega neli raudteeharu. Samuti asub jaamas mitu haruteed, mis suunduvad erinevatele tööstusterritooriumitele. Raplas peatuvad kõik lõunasuunalised reisirongid, kokku toimub paarkümmend väljumist päevas. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Piletihinnalt kuulub jaam IV tsooni. Hermeti (hiljem Rapla) jaam rajati koos kitsarööpmelise Tallinna–Viljandi raudteega aastal 1900. Raudteejaam rajati mõni kilomeeter alevikust eemale, kuna kohalik parun ei soovinud jaama oma maa peale. Nõnda rajatigi jaam Valtu mõisa territooriumile. Seoses 1931. aastal avatud Rapla–Virtsu kitsarööpmelise raudteega sai Raplast sõlmjaam. Virtsu raudtee oli kasutusel kuni selle sulgemiseni 1968 aastal, kuigi Raikkülani käisid rongid veel kuni 1971. aastani. 1960. aastate lõpus alustati kitsarööpmelise raudtee asendamist uue laiarööpmelise raudteega. Tallinna–Rapla vaheline laiarööpmeline raudteelõik avati pidulikult 19. juunil 1969, kui Tallinnast saabus esimene laiarööpmeline reisirong D1-312. Varikatusega punastest tellistest hoone ehitamiseks kasutati ilmselt kohaliku tellisetehase toodangut. Ühekorruseline jaamahoone on säilinud suhteliselt algupärasel kujul, uuemal ajal on vaid lühendatud varikatust. Jaamahoonest ei saa osta rongidele pileteid, kuid hoone töötab ootesaalina. Tallinna–Viljandi rongiliin Rapla–Virtsu raudtee Raudteetransport http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf Mehis Helme, Eesti raudteede 100 aastat, lk 26 Mehis Helme "Eesti Raudteejaamad" (Tänapäev 2003) "Minutilise täpsusega"; Ühistöö: Rapla maakonna ajaleht, nr. 91, 2 august 1975. DIGAR "Renoveeritud Rapla raudteejaam lööb uksed valla", Õhtuleht; 25. september 2008 "Elron lisab homsest Rapla-Tallinn liinile täiendava väljumise", Tarbija 24; 8. jaanuar 2014 Rapla jaam; Eesti kitsarööpmelised raudteed Infot jaama kohta; fotod (vene keeles) Rapla jaamahoone raudtee poolt Rapla perroonid Rapla raudteejaama veetorn Edelaraudtee reisirong väljumas (2009) Elroni reisirong Stadler FLIRT Raplas
Koogiste raudteepeatus

Koogiste raudteepeatus oli raudteepeatus Raplamaal Kehtna vallas Koogistel, Lelle–Pärnu raudteel. Koogiste raudteepeatuses on üks madal perroon. Rong sõitis Balti jaamast Koogistele umbes 1 tund ja 35 minutit. Peatuses peatus päevas neli reisirongi (kaks Pärnu poole ja kaks Tallinna poole). Koogiste pooljaam rajati 1925. aastal. See asus Lelle raudteejaamast 8,4 kilomeetri kaugusel. Avamise ajal kuulus jaam Lelle valda. Hiljem sai sellest raudteepeatus. Algul oli Koogiste peatuses praeguse ühe asemel kaks rööpapaari. 1960. aastate lõpul ehitati seni kitsarööpmeline raudtee ümber laiarööpmeliseks. Uus tee avati 1971. aasta suvel. Lelle–Pärnu raudtee trassi seisukord on muutunud järjest halvemaks. Eesti Valitsus otsustas 2017. aastal, et ei investeeri Pärnu–Lelle 70 km raudtee trassile 17 000 000 eurot raudtee remondiks. Liinirongide liiklus Pärnu ja Lelle vahel lõpetati 8. detsembril 2018. 1926. aastal valminud jaamahoone, mis on ehitatud arhitekt Leon Johansoni tüüpprojekti järgi, oli kasutusel kuni 1980. aastateni. Hoone ehitati analoogselt Luuri, Tammiste, Tootsi ja Kõnnu jaama peahoonega. Väljaehitatud katusekorrusega kõrge poolkelpkatusega hoone esi- ja tagafassaadil paiknevaid keskrisaliite kroonib lopsaka puidust profiilkarniisiga raamistatud kolmnurkfrontoon. Fassaade ilmestavad laiad nurgalauad ja kaheksa ruuduga aknad. Peasissepääsuküljel asub kahepoolne klaasidega välisuks, mille kohal asetseb kaarliistudega liigendatud valgmik. Praegu on hoone kasutusel elumajana. Eesti kitsarööpmelised raudteed "Eesti kitsarööpmelised raudteed". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuli 2007. Vaadatud 28. novembril 2009. [1] Mehis Helme. Eesti raudteejaamad, Tänapäev 2003 Koogiste – raudteeäärne oaas kõrvalises paigas; Raplamaa Sõnumid, nr. 28, 9. juuli 2014 (DIGAR) Fotod: Koogiste elanikud süütasid Lelle-Pärnu rongiliikluse lõpetamise tõttu leinaküünlad; ERR uudised, 8. detsember 2018 Koogiste külla Lelle-Pärnu rongiliini asendavad bussid ei jõua; ERR uudised, 9. detsember 2018 FOTO: Koogiste jaam umbes 1936; Baltic Trains Picture Gallery Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)