laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Oskar Hõim

Oskar Hõim (sündinud 1. juulil 2005 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis Paide Linnameeskond. Hõim on mänginud Eesti U16, U18 ja U19 koondistes kokku viis mängu ja löönud ühe värava. A-koondise debüüdi tegi Hõim 12. jaanuaril 2024 sõpruskohtumises Rootsi vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Nikita Mihhailov, Andreas Vaher, Kevor Palumets, Ramol Sillamaa, Robert Veering ja Kristo Hussar. Uuendatud seisuga 1. jaanuar 2024 Eesti karikas Eesti Superkarikas, Üleminekumängud UEFA Euroopa Konverentsiliiga Eesti Superkarikas Uuendatud seisuga 14. jaanuar 2024 Paide Linnameeskond Eesti karikas: 2023 Eesti jalgpallikoondislaste loend Luup peale | Kaotus küll, aga tahtejõuline üldpilt annab noortele Sinisärkidele lootust (galerii!) Soccernet.ee, 12. jaanuar 2024 Oskar Hõim Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Oskar Hõim koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Transfermarkti profiil
Richard Hodgson

Richard Hodgson (1804 London – 4. mai 1872 Essex ) oli inglise kirjastaja ja hobiastronoom. 1859. aastal vaatles ta samaaegselt Richard Carringtoniga hiljem Carringtoni sündmusena tuntud magnettormi. Hodgson astus aastal 1848 Kuningliku Astronoomiaseltsi ja aastal 1849 Kuningliku Mikroskoopiaseltsi liikmeks. Crockett, Christopher (17. september 2021). "Are we ready? Understanding just how big solar flares can get". Knowable Magazine. DOI:10.1146/knowable-091721-1. Vaadatud 30. septembril 2021. Hudson, Hugh S. (2021). "Carrington Events". Annual Review of Astronomy and Astrophysics. 59: 445–477. DOI:10.1146/annurev-astro-112420-023324. Vaadatud 30. septembril 2021.
Võrkpalli Balti liiga 2005/06 hooaeg

Võrkpalli Balti liiga 2005/06 hooaeg (sponsornimega Schenker Liiga) oli esimest korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele. 2006/07 hooajal osales Schenker Liigas 12 Baltimaade meeskonda (6 Eestist ja 6 Lätist). Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kodus-võõrsil süsteemis. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi. 12 tiimi jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele kolme nelja meeskonnaga final-fouri (1–4; 5–8; 9–12). Allikas: Schenker League 2005/2006 Main Tournament (updated 26.02.2006) Korraldaja: Rīga/LU Inčukalns Asukoht: Daugava Spordihall, Riia, Läti Allikas: Schenker League 2005/2006 Korraldaja: ESS Falck Pärnu VK Asukoht: Pärnu Rabahall, Pärnu, Eesti Allikas: Schenker League 2005/2006 Korraldaja: Cēsis/Cēsu Alus SK Asukoht: Cēsise SH, Cēsis, Läti Allikas: Schenker League 2005/2006 Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga kuu parimateks. Schenker Liiga 2005/2006b hooaeg Võistkonnad Eesti Võrkpalli Liidu arhiiv (vaadatud 14.01.2024). Novembri parim mängija oli Meresaar Eesti Päevaleht, 06.12.2005. Detsembri parim mängija on Raimonds Vilmanis Eesti Päevaleht, 18.01.2006. Schenkeri liigas valiti jaanuari parimaks Tomass Kalnins Eesti Päevaleht, 02.02.2006. Veebruari parimad on Sikaste ja Celitans Eesti Päevaleht, 07.03.2006. Märtsikuu parim mängija on Meresaar Eesti Päevaleht, 05.04.2006.
Krummnußbaum

Krummnußbaum on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Leiben

Leiben on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Ercsi

Ercsi on linn Ungaris Fejéri komitaadis Martonvásári kreisis. Ercsi asub Doonau paremal kaldal, komitaadikeskusest Székesfehérvárist umbes 36 km idas ja Budapestist ligikaudu 30 km lõunaedelas. Asulat on esmamainitud 1037. aastal. Aastatel 1526–1686 oli küla Türgi võimu all. Aleviks sai Ercsi 1800. aastal. 1912. aastal valmis Ercsi suhkruvabrik, mis oli tol ajal moodsaim Kesk-Euroopas. Teises maailmasõjas püsis rinne Ercsi juures mitu kuud ja asula sai rängalt kannatada. Linnaõigused sai Ercsi 2000. aastal. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Városunk Ercsi Város Hivatalos Honlapja. Vaadatud 14. jaanuaril 2024
Jayapura

Jayapura on linn Indoneesias, Paapua provintsi keskus. Aastatel 1910–1962 oli linna nimi Hollandia, 1963–1968 Sukarnapura. 2010. aastal hinnati linna elanike arvuks 234 000 elanikku, kellest 80% olid mujalt Indoneesiast sisserännanud, 20% paapuad.
Romuald Twardowski

Romuald Twardowski (17. juuni 1930 Wilno – 13. jaanuar 2024) oli poola helilooja, pianist ja muusikapedagoog. Ta õppis aastail 1952–1957 Leedu muusika- ja teatriakadeemias, 1957–1960 jätkas õpinguid Varssavi Fryderyk Chopini Muusikaülikoolis. Tema õpetajateks olid leedu helilooja ja muusikapedagoog Julius Juzeliūnas ja poola helilooja Bolesław Woytowicz. Aastail 1963–1966 täiendas end Pariisis Nadia Boulangeri juures. Aastatel 1972–2010 oli ta Fryderyk Chopini Muusikaülikooli professor. Romuald Twardowski komponeeris muusikat paljudes žanrites, väikepaladest suurvormideni. Tema tuntumad ooperid on "Cyrano de Bergerac" (1962) ja "Maria Stuart" (1980). Romuald Twardowski Anaklasis. Vaadatud 14. jaanuaril 2024 Romuald Twardowski andmekogus IMDb (inglise)
Lisateenustasu

Lisateenuse tasu, ka abiteenuste tasu (inglise keeles accessorial charge) on laeva- või lennufirma poolt kasseeritav teenustasu lisaks tavapärasele transporditeenusele osutatavate täiendatavate teenuse, nagu peale- ja/või mahalaadimine jms eest. Transpordisõnastik. 2020. ISBN 9789916960059.
Ignati Mošegov

Ignati Mošegov (vene keeles Игнатий Николаевич Мошегов, permikomi keeles Ignati Mösšeg, Игнатий Мöсшег; 20. mai 1880 Durovo, Kotšovo vald, Tšerdõni maakond, Permi kubermang – 1965 Helsingi) oli permikomi ajaloo ja kultuuri uurija. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta Birski õpetajate seminaris. Saanud õpetaja kutse, õpetas ta lapsi Pistögi külas. 1908. aastal vallandati ta töölt, kuna oli õpetanud lastele permikomi keelt. Neli aastat oli ta töötu. 1912. aastast töötas ta maamõõtjana. 1914. aastal mobiliseeriti ta Tsaari-Venemaa sõjaväkke. Pärast ohvitserikooli lõpetamist Taškendis saadeti ta rindele, kus sai haavata ja sattus sakslaste kätte vangi. Oktoobrirevolutsiooni järel pöördus ta kodukülla tagasi. Venemaa kodusõja ajal võeti ta Koltšaki sõjaväkke. Ta haigestus tüüfusesse ja saadeti haiglasse ravile. Seejärel võeti ta Punaarmeesse, kus teda kui endist valget ohvitseri ei usaldatud. Ta kartis arreteerimist ja mahalaskmist. 1920. aasta augustis ületas ta illegaalselt Nõukogude Venemaa–Eesti piiri. Eesti võimuesindajad andsid talle Soome jõudmiseks raha ja passi. Soomes tegeles ta esialgu loengute pidamisega ja töötas kirjastustes. Ta pidas oluliseks soome-ugri rahvaste vaheliste kontaktide arendamist. Alates 1921. aastast osales ta komide esindajana soome-ugri kongressidel. Tema esimene raamat "Tõde bolševismist" ilmus 1922. aastal. 1924. aastal avaldati autobiograafiline jutustus "Ida põrgukatlas". 1930. aastal avas ta raamatukaupluse Tamperes ja 1933. aastal Helsingis. Ta tegeles aktiivselt soome-ugri rahvaste ajaloo uurimisega. Tema artikleid ja raamatuid avaldati mitmes võõrkeeles. Ta õpetas ka mitmele soome fennougristile komi keelt. 1939. aastal sai ta Soome kodakondsuse. Ta suri Helsingis vanadekodus 1965. aastal. I. Mõssheg: Totuus bolshevismista: heimokansalaisen, puna-armeijasta Suomeen paenneen syrjäänin kuvaus kokemuksistaan. Helsinki: Otava, 1922 I. Mössheg: Idän hiidenkattilassa: erään syrjääniläisen muistelmat. Jyväskylä: K. J. Gummerus, 1924 I. Moššeg: Hätähuuto kansojen vankilasta [I]. Helsinki: Otava, 1930 I. Moššeg: Hätähuuto kansojen vankilasta II: Komikansan menneisyys ja sen nykyiset olot. Helsinki: Otava, 1931 J. O Mosseg: Tunnetteko salaperäistä Venäjää? 1. Ovatko mainehikkaat bjarmialaiset kuolleet? Helsinki, Tekijä, 1939 J. O. M.: Sankari Pera: (syrjääniläinen tarina). Helsinki, Tekijä, 1939 Мошегов Игнатий Николаевич. Коми-Пермяцкая центральная национальная библиотека им. М.П. Лихачёва. Vaadatud 14. jaanuaril 2024 Памяти Мошегова Игнатия Николаевича (1880 — 1965 гг.) Коми-Пермяцкая центральная национальная библиотека им. М.П. Лихачёва. Vaadatud 14. jaanuaril 2024
Lisateenus

Lisateenus, ka abiteenus, (inglise keeles accessorial service) on laeva- või lennufirma poolt lisaks tavalisele transporditeenusele osutatav teenus. Sagedamini on need kokkuvedu, jaotusvedu, COD (Cash On Delivery) teenus, ladustamine jms. Transpordisõnastik. 2020. ISBN 9789916960059.
Kombineeritud vedu

Kombineeritud vedu, ka ühendatud vedu (ingl.k. accompanied transport) on maanteetranspordivahendi (ja selle juhi) vedu kasutades muud transpordiliiki ja/või veoviisi (näit. autorongi vedu parvlaeva või "veerev tee" tüüpi rongiga. Transpordisõnastik. 2020. ISBN 9789916960059.
Tamara Milaškina

Tamara Milaškina (vene keeles Тамара Андреевна Милашкина; 13. september 1934 Astrahan – 10. jaanuar 2024 Viin) oli vene ooperilaulja. Tamara Milaškina sündis Astrahanis. 1959. aastal lõpetas Tšaikovski-nimelise Moskva Riikliku Konservatooriumi. Neljanda kursuse üliõpilasena stažeeris ta Moskva Suures Teatris. Ta oli hääleliigilt sopran. Tema esimene roll oli Tatjana Pjotr Tšaikovski ooperis "Jevgeni Onegin" (1958); Lenski osas oli Sergei Lemešev. Aastail 1961–1962 stažeeris Milaškina Itaalias La Scalas. Seal esines ta 1962. aastal Giuseppe Verdi ooperis "Legnano lahing" Lida rollis. 1990. aastal lahkus Suurest Teatrist ja asus koos abikaasa Vladimir Atlantoviga elama Viini. Tamara Milaškina suri 89-aastaselt 10. jaanuaril 2024 Viinis. 1965 – Vene NFSV teeneline kunstnik 1968 – Vene NFSV rahvakunstnik 1971 – Tööpunalipu orden 1973 – NSV Liidu rahvakunstnik 1976 – Lenini orden 1978 – Mihhail Glinka nim. Vene NFSV riiklik preemia Tatjana (Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin", ooper Suures Teatris) Lida (Giuseppe Verdi "Legnano lahing", ooper La Scalas) Alisa (Giuseppe Verdi "Falstaff", ooper Suures Teatris) Liza (Pjotr Tšaikovski "Padaemand") donna Anna (Aleksandr Dargomõžski "Kivist külaline") Volhova (Nikolai Rimski-Korsakov "Sadko") Fevronia (Nikolai Rimski-Korsakov, "Jutustus nähtamatust linnast Kitežist ja neitsi Fevroniast") Jolanta (Pjotr Tšaikovski "Jolanta") Aida (Giuseppe Verdi "Aida") Tosca (Giacomo Puccini "Tosca") Памяти Тамары Милашкиной Музыкальное обозрение, 11. jaanuar 2024. Vaadatud 14. jaanuaril 2024
Vadagiai

Vadagiai (žemaidi Vadagē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. Vadagiai asub Varduva jõe kaldal. Jõel on küla kohal Vadagiai paisjärv. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II. Külas asuvad Renavase põhikool ja Renavase postkontor. Sinna jääb Vadagiai hüdroelektrijaam võimsusega 110 kW. Küla vanem osa asub Varduva ääres Kulija vesiveski ümbruses. See kandis algselt nime Letukiai. Küla on esmakordselt mainitud aastal 1568 (Letuki). Tänapäevase nime sai küla XIX sajandi esimesel poolel, mil asustus levis küla läänepoolsesse ossa. Aastal 2005 valmis Kulija vesiveski tammi kasutav Varduva hüdroelektrijaam. Varduva jõe kaldal asuvad Vadagiai linnamägi ja muinasasula. Asulakoht jääb Vadagiaisse, linnamägi aga Kražiškiaisse. Kompleks oli kasutusel esimesest aastatuhandest XIII sajandini. Kultuurikiht on sealses asulakohas 50 cm paksune. Selle kompleksi kõrval, piiranguvööndis, asub Hiiemägi, mida on peetud ka kompleksi osaks. Kaitse all on ka Vadagiai küla vana kalmistu. Vadagiaisse jääb veel samuti muinsuskaitse all olev Skėriai vana kalmistu. Selle territooriumile jääb kaitsealune muinaskalme. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Vadagių piliakalnio su gyvenviete Vadagių piliakalnio su gyvenviete gyvenvietė Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 187 lk. Vadagių kaimo senosios kapinės Skėrių senosios kapinės, vad. Vestuvių kapeliais Senkapis I Küla portaalis vietoves.Lt Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Skėriai

Skėriai (žemaidi Skierē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. Skėriai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II. Küla nimi on isikunime Skėrys mitmusevorm. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Küla portaalis vietoves.Lt Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Butikiai

Butikiai (žemaidi Butikē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. Butikiai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Varduva maastikukaitseala ja Natura 2000 ala Varduva jõgi. Küla nimi on isikunime Butikis mitmusevorm. Küla idaservas, Renavase mõisakompleksi piiril, asuvad Butikiai ehk Skėriai muinaskalmed. Kokku on seal viis hauda. 1764. aastal elas külas neli juuti. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Butikių, Skėrių kapinynas Lietuvos istorijos archyvas: B. SA-3725, l. 30. 1765-01-14 juutide register. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Maailma rahvaste mitmekeelne loend

Maailma rahvaste mitmekeelne loend # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y
Dingailai

Dingailai (žemaidi Dingālā) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. Dingailai asub Varduva jõe kaldal. Jõel on küla kohal Renavase paisjärv. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Varduva jõgi II ja Žemalė ümbruskond. Külas on veski ja Vaclovas Ackavickase nimeline algkool. Muinsuskaitse all on Dingailai lohukivi. Küla nimi tuleneb isikunimest Dingaila. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Dingailų akmuo su plokščiadugniu dubeniu Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Herbie Brennan

James Herbert Brennan (kirjanikunimi Herbie Brennan; 5. juuli 1940 Gilford, Põhja-Iirimaa – 1. jaanuar 2024 Tullow, Iirimaa) oli iiri kirjanik. Kirjutas peamiselt lastele ja noortele. Ühtekokku ilmus tal üle 100 raamatu ja neid on tõlgitud umbes 50 keelde. Eesti keeles on tema loomingust ilmunud "Haldjasõjad" (Tallinn: Varrak, 2005; originaalpealkiri "Faerie Wars") ja "Purpurkeiser" (Tallinn: Varrak, 2006; originaalpealkiri "The Purple Emperor"). Mõlemad raamatud tõlkis Liisi Ojamaa.
Lūšė raudteejaam

Lūšė raudteejaam oli raudteejaam Leedus Liibavi–Romno raudteel ja hiljem Kužiai–Venta raudteeliinil. Jaam asus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Ritinės ja jäi Riia keskraudteejaamast 128 kilomeetri kaugusele. Lūšė raudteejaam avati koos raudteega 1871. aastal. Tegemist oli IV klassi jaamaga. 1913. aastal töötasid seal jaamaülem, kolm jaamaülema abi, raudteevaht, kaubakaaluja ja viis pööranguseadjat. Hiljem asus seal piirijaam. Maailmasõdadevahelisel perioodil lukustati seal vagunite uksed, et inimesed ei saaks Lätis rongist lahkuda ning odavamaid tubakatooteid ega viina osta. Raudteejaam moodustas algul omaette asula, kus 1902. aastal oli 48 elanikku. 1923. aastal oli elanikke 49. Raudteejaama ümbruskond liideti 1970. aastatel Ritinėga. Aastail 1992–1993 lõpetas piir rongiliikluse Venta raudteejaama ja Läti vahel, sisuliselt lõpetas see ka jaama töö. Jaam suleti ametlikult 2003. aastal. L. V. Žeimantas. Liepos – Romnų geležinkelis 1869 – 1915., 2005. – Lk. 200 – 201. B. Kviklys. Mūsų Lietuva. – 2-oji (fotogr.) laida, 1992. – kd. 4. – lk. 404. Алфавитный списокъ населенныхъ мѣстъ Ковенской губерніи. – Ковна, Тіпографія Губернскаго Правленія, 1903. Lietuvos apgyventos vietos: pirmojo visuotinojo Lietuvos gyventojų 1923 m. surašymo duomenys. Kaunas: Finansų ministerija. Centralinis statistikos biūras, 1925. Lietuvos TSR administracinio-teritorinio suskirstymo žinynas, II dalis. – Vilnius, „Mintis“, 1976. [https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/TAR.402B94D82ADD Dėl viešojo naudojimo geležinkelio linijos Pabradė–valstybės siena ir Valstybės siena–Adutiškis–Didžiasalis (su joje esančiomis Adutiškio ir Didžiasalio stotimis), taip pat Karsakiškio, Šapelių, Šarkių, Lyduvėnų, Radžiūnų, Lauksargių, Mergalaukio, Dapšionių, Medininkų, Genių, Čiūtelių, Lūšės, Saldutiškio, Labos, Panemunėlio, Varlaukio, Žilių, Visagino ir Skersabalių stočių uždarymo Infot jaama kohta; fotod (vene keeles) Jaam vanal kaardil
Dūmaičiai

Dūmaičiai (žemaidi Dūmaitē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. Dūmaičiai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 ala Varduva jõgi ja Varduva maastikukaitseala. Küla nimi tuleneb sellest, et seal asusid Renavase mõisa suitsutuskojad (dūminės). Hiljem müüdi need inimestele elamiseks ja sellest on küla ka oma nime saanud. Gaurė mõis rajas sinna aastal 1710 karjamõisa. Aastal 1931 asutati külla algkool, koolis oli ka küla esimene telefon. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Rimoliai

Rimoliai (žemaidi Rimuolē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. Rimoliai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 ala Varduva jõgi ja Varduva maastikukaitseala. Muinsuskaitse all on Rimoliai linnamägi. Esimesest aastatuhandest XIII sajandini kasutusel olnud kompleks asub Varduva maastikukaitsealal. Varduva jõekäärus asuva linnuse hoovi pindala on 65x55 meerit. Nõlvad on 13-14 meetri kõrgused, läänes erosioonist osaliselt rikutud. Linnusehoovi piiras igast küljest vall; põhjas oli see meetri kõrgune ja 11 meetrit lai, lõunas aga 3,5 meetri kõrgune. Lõunas oli selle taga veel teine vall, mil laiust 7 ja kõrgust 0,3 meerit; see on erosioonist märgatavalt rikutud.Vallide vahel on viie meetri laiune ja meetri sügavune vallikraav. Põhjas asus eeslinnus, mille nõlvad on 4-7 meetri kõrgused. Seda piiravad meetri kõrgused ja 11 meetri laiused vallid. Sellest veel eespool asub asulakoht, kus on 50-60 cm paksune kultuurikiht. Küla nimi tuleneb isikunimest Rimas. Rimoliaid on esmakordselt mainitud aastal 1646. Lenkauskaste majapidamise juures oli votiivkabel puitskulptuuriga Pietà, hiljem kabel hävis ja skulptuur viidi üle Mažeikiai koduloomuuseumisse. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. https://www.geoportal.lt/map/ https://kvr.kpd.lt/#/static-heritage-detail/b564d884-7090-4c05-9f37-87688f400abd/true Rimolių piliakalnis su priešpiliu ir gyvenviete] Rimolių piliakalnio su priešpiliu ir gyvenviete piliakalnis, vad. Užpiliu Rimolių piliakalnio su priešpiliu ir gyvenviete priešpilis Rimolių piliakalnio su priešpiliu ir gyvenviete gyvenvietė Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Kulšėnai

Kulšėnai (žemaidi Kulšienā) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. Kulšėnai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 ala Varduva jõgi ja Varduva maastikukaitseala. Külas on paisjärv ja hüdroelektrijaam. Asulat on esmamainitud 1578. aastal. Küla nimi tuleneb sõnast "reis" (vanapäraselt kulšis). Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Šileikis G., Visockis A. Lietuvos istorijos datos, įvykiai, faktai, asmenybės., 1998. - Lk. 199 Küla portaalis vietoves.Lt Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Singulaarsus (süsteemiteooria)

Singulaarsus süsteemiteoorias viitab kontekstile, kus väike põhjus tekitab suure mõju. Mõistet singulaarsus kasutas esmakordselt James Clerk Maxwell 1873. aastal ebastabiilsete süsteemide selgitamiseks. Maxwell ei tee vahet dünaamilistel süsteemidel ja sotsiaalsetel süsteemidel. Maxwelli jaoks on singulaarsuste olemasolu eelkõige argument determinismi ja absoluutse põhjuslikkuse vastu. Kuigi samadele algtingimustele järgnevad alati samad sündmused, on sellisel väitel vähe väärtust maailmas, kus samu algtingimusi kunagi ei korrata. J. C. Maxwell: Does the Progress of Physical Science tend to give any Advantage to the Opinion of Necessity (or Determinism) over that of the Contingency of Events and the Freedom of the Will? In: L. Champbell, W. Garnett: The Life of James Clerk Maxwell. London 1882, S. 440ff.
Nausodė

Nausodė (žemaidi Nausuodė) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Žemalė ümbruskond. Küla põhjaosa ulatub Mažeikiai rajooni suurimasse metsa – Seda laande. Küla on esmamainitud 1646. aastal. Toona tükeldati Sapiehadele kuulunud mõis kruntideks ja sinna asunud rahvast sai alguse küla. Suurem ehitustöö algas seal siiski alles 1913. aastal. 1953. aastani oli külas ka telliselööv. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Tiškai

Tiškai (žemaidi Tėškā) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. Tiškai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 ala Varduva jõgi ja Varduva maastikukaitseala. Ka jääb osa kküla jõeäärseid alasid Rimoliai linnuse kaitsevööndisse. Küla nimi tuleneb sellest, et seal asunud Tiškai mõis kuulus aastail 1760-1900 Tiškadele. Suguvõsalt said nime nii mõis kui küla. Enne seda kandis küla nime Grūnsė. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Padvarninkai

Padvarninkai (žemaidi Padvarninkā) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. Asula nimi tuleneb sellest, et küla maad asusid mõisasüdame juures (padvare). Küla on esmamainitud 1646. aastal. Toona tükeldati Sapiehadele kuulunud mõis kruntideks ja sinna asunud rahvast sai alguse küla. Sealsele kalmistule on maetud Jaanuariülestõusu ajal Vene vägedega peetud lahingus langenud 13 ülestõusnut. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Vanaküla (Eassalu)

Vanaküla oli küla Eestis, mis kuulus algselt 1866. aastal moodustatud Võlla valla koosseisu. Hiljem liideti küla Eassalu küla territooriumiga. Vanaküla (ka Vana küla) nime päritolu ei ole täpselt teada, kuid see viitab väga vanale asustusele, mis võib olla algselt tekkinud kunagise suure Nätsi-Võlla veekogu kaldale. Nimega Vanaküla (Wanna kylla) on seda asukohta mainitud juba peaaegu 400 aasta tagasi – 17. sajandi II poolel koostatud Rootsi-aegsel kaardil (EAA.308.2.15 leht 1).