laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Asīl ‘Umrān

Asīl ‘Umrān (araabia keeles أسيل عمران‎) (sündinud 12. novembril 1989 Al-Khubaris) on Saudi Araabia laulja, kes sai kuulsaks Saudi Araabias ja paljudes Lähis-Ida maades, kui võttis osa tõsielusarjadest "Gulf Stars" ja "Heya wa Huwa". Ta kirjutas alla lepingule Rotanaga, mis on Araabia suurim plaadifirma. Tema perekond on pärit Al-Qaţīfist, aga nad kolisid Al Khubari, kuna ta isa töötas sõjaväes. Asīl on meedia esitleja Lojain ‘Umrāni õde. Ta läks tõsielusarja "Gulf Stars", et kiiremini kuulsaks saada. Hiljem abiellus ta Bahreini televisiooni ülekandja Khaled Al-Shaeriga. Asīli noorus ja lapselik nägu tegid temast esimese noorte staari Saudi Araabias. Fännide sõnul, kes alati temast uudiseid loevad, on tal karismaatiline iseloom ja ainulaadne anne. 25. juulil 2007 andis Asīl välja oma esimese stuudioalbumi "Khajlanah", et alustada oma lauljakarjääriga. Album tutvustas teda laiemale publikule. 2008. aastal ilmus tema teine stuudioalbum "Allah Yhannini", mille väljaandjaks ning levitajaks oli Saudi Araabia plaadifirma Rotana. Alates 23. septembrist 2010 hakkas Middle East Broadcasting Center (MBC) näitama tõsielusarja "Huwa Wa Heya", mis on 24/7 vaatega filmitud saade Asīl ‘Umrāni ja tema abikaasa Khaled Alsaheri igapäevastest tegevustest. Aastal 2011 andis ta välja oma kolmanda stuudioalbumi "Mo Bessahel". 9. juunil 2016 andis RedOne välja muusikavideo suure populaarsusega laulule "Don't You Need Somebody". Laul viis Asīli araabia muusika edetabelite tippu ja kindlustas talle koha araabia muusika superstaaride seas. 2007: "Khajlanah" 2008: "Allah Yhannini" 2011: "Mo Bessahel"
Alatskivi valla teenetemärk

Alatskivi valla teenetemärk oli Alatskivi valla kõrgeim aumärk, mida anti Eesti Vabariigi kodanikele või välismaalastele Alatskivi vallale osutatud eriliste teenete eest aastail 1998–2017. 2008. aastast anti teenetemärk igal aastal vaid ühele isikule. 1998 Karl Elken 1999 Albert Lauri, Lembit Kukk 2000 Elma Uibu, Lembit Holst 2001 Endel Zirk, Meeme Nugin 2002 Eldur Edela, Gösta Lidbo 2003 Virve Jõgeva 2004 Tiiu Müürsepp 2005 Helle-Maris Kiiss 2006 Karl Mangusson 2008 Eha Annast 2009 Jaan Pöör 2010 Maret Rätsep 2011 Maie Nisu 2012 Anne Elken 2013 Külli Must 2014 Reet Kruup 2015 Jüri Talvet 2016 Margus Paapsi 2017 Andu Tõrva Alatskivi Vallavolikogu 5. märtsi 1997 määrus nr 53 "Alatskivi valla aumärgid" statuudi muutmine
Ibtisam Lutfi

Ibtisam Lutfi (sündinud 28. septembril 1951; araabia keeles: ابتسام لطفي‎‎) on pime Saudi Araabia poplaulja. Ta sündis Khayriyyah Qurbanis (araabia keeles: خيرية قربان‎‎) Ta'ifis Saudi Araabias. Ta on üks esimesi naislauljaid selles riigis. Ta alustas oma lauljakarjääri 1960. aastatel Jiddah' linnas toimunud pulmapidudel esinedes. Järgmise kahe kümnendi jooksul sai ta kuulsaks oma kodumaal ja Egiptuses. Ibtisam loobus lauljakarjäärist 1980. aastate keskel oma ema surma tõttu. Kuid 2013. aasta 17. novembri telefonikõnes al-arabya channeli telekanaliga kinnitas Ibtisam, et kavatseb oma lauljakarjääri jätkata.
Shama‘ Ashnā

Shama‘ Ashnā (puštu keeles شمع اشنا‎; sündinud 23. märtsil 1985) on Afganistani laulja. Ta laulab puštu ja dari keeles. Shama sündis Jalālābādis, aga elab nüüd Kabulis, kus ta sai ka hariduse. Ta on etniline puštu. Shama oskab puštu, urdu ja pärsia keelt. Tema soolokarjäär algas 2007. aasta lõpupoolel ja kohe hittlauludega. Singel Afganistani rahvusarmeest murdis populaarsuse rekordeid. Tema puštukeelne album Afganistani kriketimeeskonnast sai kiiresti hitiks pärast selle ilmumist. Järgmine album, "Tappay", saavutas edu samanimelise lauluga ''Tappay''. Samal aastal avaldas Shama veel ühe puštukeelse albumi Peshawaris Pakistanis. Shama on öelnud, et ''ainus vahe debüütalbumi ja uute albumite vahel on puštu muusika arranžeerimine''. Tema lemmiklauljad ja -inspireerijad on Karan Khan, Naghma ja Baryalai Samadi. Shama huvitub heategevuslikust tööst, aga ta ei armasta annetusi küsida. Ta kogus tähelepanu ka India publiku seas lauluga "Da Kirkat Millai Lobgharhi", mida on esitanud mitmed tuntud puštu lauljad. Hiljem kaverdasid seda laulu India lauljad. Shamal on siiani väike fännibaas Indias.
Aimi Säremat

Aimi Säremat (sündinud 3. aprillil 1946) on eesti õpetaja ja koolijuht. Ta on lõpetanud 1964. aastal Põlva Keskkooli. 1993. aastal lõpetas ta kaugõppes Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna pedagoogika erialal, diplomitöö "Haridusoludest ja kooli arengust Käina kihelkonnas 18. sajandi algusest kuni 1918. aastani". Ta on töötanud 1970. aastatest Käina 8-klassilise Kooli õpetajana ning direktori asetäitjana õppe- ja kasvatustöö alal. Aastatel 1982–2008 oli ta sama kooli (hilisemad nimed Käina Põhikool, Käina Gümnaasium ja Käina Kool) direktor ja vene keele õpetaja, hiljem kuni 2018. aastani sotsiaalpedagoog. Aastatel 2004–2016 oli ta Eesti Keskerakonna liige. 1974 – Eesti NSV Haridusministeeriumi ning Haridusala, Kõrgemate Koolide ja Teaduslike Asutuste Töötajate Ametiühingu Eesti Vabariikliku Komitee aukiri 1989 – Eesti NSV teeneline õpetaja 2001 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk 2012 – Käina valla aukodanik "Põlva Ühisgümnaasiumi vilistlased. 11. lend 1964". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. november 2017. Vaadatud 15. novembril 2017. "Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna pedagoogika eriala kaugõppe lõpetanud 1993. aastal". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. november 2017. Vaadatud 15. novembril 2017. TLÜ Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum. Aleksander Elango. Retsensioon Aimi Säremati diplomitöö "Haridusoludest ja kooli arengust Käina kihelkonnas 18. sajandi algusest kuni 1918. aastani" Tartu, 1993 kohta Haridustööajad alustasid kooliaastat pidulikult. Hiiumaa Teataja, 1. oktoober 2018 "Äriregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. november 2017. Vaadatud 15. novembril 2017. Teenetemärkide kavalerid TLÜ Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum. Käina 8-kl Kooli direktor Aimi Säremat (1987)
Jasmine Thompson

Jasmine Ying Thompson (sündinud 8. novembril 2000) on Suurbritannia laulja ja Youtube'i kuulsus. Thompson alustas karjääri 10-aastaselt, filmides ennast laulmas ning laadides videod Youtube'i. Aastal 2014 tegi ta koostööd Saksamaa deep house'i produtsendi Robin Schulziga laulus "Sun Goes Down". Laul jõudis esikümnesse paljude riikide edetabelites, sealhulgas Austraalias, Saksamaal, Austrias ja Šveitsis. 2017. aasta augusti seisuga on tal 2,8 miljonit jälgijat ja üle 460 miljoni vaatamise. Tema akustiline kaver Chaka Khani laulust "Ain't Nobody" jõudis 32. kohale Suurbritannia singlite edetabelis; see edu viis selleni, et tema kaverit kasutati Sainsburys reklaami taustalauluna. Remiks DJ Felix Jaehni poolt aastal 2015 sai suureks hitiks; remiks tuli Suurbritannias teisele kohale ning jõudis edetabelisse veel mitmes riigis. Tema häält on kirjeldatud sõnadega kummaline, pehme ja hõõguv. Thompson sündis 8. novembril 2000 Londonis. Ta on pooleldi inglane (isa poolt) ja pooleldi hiinlane (ema poolt). Pereliikmed ja fännid on Thompsonit kirjeldanud nii: "Ta on alandlik, kaastundlik ja väga armastav inimene." Aastal 2017 avas Thompson avalikkuse ees vanemate abielulahutuse teemat, mis inspireeris teda muusika kirjutamisel. Intervjuu tehti Thompsoni EP "Wonderland" ilmumise puhul.
Vägeva raamatukogu

Vägeva raamatukogu oli raamatukogu Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Vägeva külas. Raamatukogu asutati 1948. aastal ja suleti 2019. Raamatukogu juhataja on Maret Hurt. "Karmil sõjajärgsel ajal avatud Vägeva raamatukogu läks manalateele" Õhtuleht, 15. november 2019 https://web.archive.org/web/20171115211407/http://vagevark.blogspot.com.ee/ (vaadatud 15.11.2017) Vägeva raamatukogust Põltsamaa raamatukogu kodulehel
W87

W87 on Ameerika Ühendriikide termotuumalõhkepea. See loodi paigaldamiseks mandritevahelisele ballistilisele raketile LGM-118A Peacekeeper, mis pidi korraga kandma kuni 12 W87-lõhkepead. Aastatel 1986–2005 oli relvastuses 50 W87-lõhkepeaga Peacekeeperit. Alates 2007. aastast, seoses Peacekeeperite relvastusest mahavõtmisega 2005. aastal, laaditi 250 W87-lõhkepead ümber vanematele Minuteman III rakettidele, üks lõhkepea raketi kohta. W87 väljatöötamine algas 1982. aasta veebruaris Lawrence Livermore'i riiklikus laboris ning neid toodeti 1986. aasta juulist 1988. aasta detsembrini. Kõigi relvastuses olevate W87 "eluiga" pikendati 2004. aasta paiku veel kolmekümneks aastaks Riikliku Tuumajulgeoleku ameti läbi viidud "Life Extension Refurbishment Programi" raames. Tuumarelvade loend "The W87 Warhead". Nuclear Weapon Archive (inglise keeles). 1. september 2001. Vaadatud 28. detsember 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "REPORT OF THE SPECIAL COMMITTEE OF THE ACADEMIC SENATE ON THE UNIVERSITY'S RELATIONS WITH THE DEPARTMENT OF ENERGY (DOE) LABORATORIES". California Ülikool (inglise keeles). 21. november 1989. Vaadatud 28. detsember 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "NNSA's Life Extension Program Meets Defense Needs Without Testing or New Weapon" (inglise keeles). Riiklik Tuumajulgeoleku Amet. 19. november 2004. Originaali arhiivikoopia seisuga 20. mai 2017. Vaadatud 14. jaanuar 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) W87 The Nuclear Weapon Archive'is. (inglise keeles)
Võsupere raamatukogu

Võsupere raamatukogu on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võsupere külas. Raamatukogu jagab ühte hoonet Võsupere lasteaia ja Võsupere külastuskeskusega. Raamatukogu juhataja on Aili Raudla. http://www.lvkrk.ee/images/aruanded-2009-2014/2015/V%C3%B5supere.pdf (vaadatud 15.11.2017) https://web.archive.org/web/20171218220826/http://www.virumaa.info/maakond/kultuur/raamatukogundus (vaadatud 15.11.2017)
Šolohhovi rajoon

Šolohhovi rajoon (vene keeles Шолоховский район (aastani 1984 Vjošenskaja rajoon (Вёшенский район)) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Vjošenskaja staniitsa. Rajoon piirneb põhjas ja idas Volgogradi oblastiga, lõunas Bokovskaja rajooniga ja läänes Verhnedonski rajooniga. Rajooni pindala on 2527 km². Elanike arv oli 2012. aastal 26 987, 2009. aastal 28 780 ja 2002. aastal 29 629. Šolohhovi rajooni asulad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Don, Dubrovaja ja Rešetovka. Q126684906
Aizkuja mõis

Aizkuja mõis (saksa keeles Aiskuje, läti keeles Aizkujas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb mõisakompleks Madona piirkonna Sarkaņi valla Aizkuja külla.
Apeltiene mõis

Apeltiene mõis (saksa keeles Appelthen) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Bučauska mõis

Bučauska mõis (saksa keeles Butzkowsky, läti keeles Bučauskas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Graši mõis

Graši mõis (saksa keeles Alt-Geistershof, varem Geistershof ja Brinckenhof, läti keeles Grašu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Kārkli mõis

Kārkli mõis (saksa keeles Neu-Geistershof) oli rüütlimõis, hiljem Graši karjamõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Kroņamuiža mõis

Kroņamuiža mõis (saksa keeles Kronenhof, läti keeles Kroņamuiža) oli rüütlimõis, hiljem Dzelzava karjamõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Kraukļi mõis

Kraukļi mõis (saksa keeles Gravendahl, läti keeles Kraukļu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Kusa mõis

Kusa mõis (saksa keeles Kussen) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Lode mõis (Cesvaine kihelkond)

Lode mõis (saksa keeles Lohdenhof, ka Thielen, läti keeles Lodes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Kūrēni mõis

Kūrēni mõis (saksa keeles Engelhardtshof) oli rüütlimõis, hiljem Graši karjamõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Oļi mõis

Oļi mõis (saksa keeles Ohlenhof) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Kārzdaba mõis

Kārzdaba mõis (saksa keeles Kerstenbehm) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Pärnu Kunstikool

Pärnu Kunstikool oli kunstikool Pärnus aastatel 1980 kuni 2020. 2020. aastal liideti kool Pärnu Kunstide Majaga, mille uueks nimeks sai Pärnu Kunstide Kool. Kool asus Pärnus aadressil Kerese tänav 3. Kooli direktor oli Kristel Kallau. Kooli haldas Pärnu linnavalitsus. "Kunstikooli ja kunstide maja asemele tekib Pärnu Kunstide Kool". 8. mai 2020. Originaali arhiivikoopia seisuga 26.09.2020. Vaadatud 3.01.2022. https://web.archive.org/web/20200807173642/https://xn--prnukunstikool-5hb.ee/kontakt (vaadatud 16.11.2017) http://media.voog.com/0000/0004/5600/files/P%C3%A4rnu%20Kunstikooli%20p%C3%B5him%C3%A4%C3%A4rus.pdf (vaadatud 16.11.2017)
Põltsamaa Muusikakool

Põltsamaa Muusikakool on muusikakool Jõgeva maakonnas Põltsamaal aadressil Lille tänav 2/4. Kooli direktor on Tuuli Jukk. Kooli haldab Põltsamaa vallavalitsus. Põltsamaa Muusikakool alustas tegevust 1959. aastal endise Leihbergi kaubamaja teisel korrusel. Kooli avaaktus toimus 15. septembril 1959 Põltsamaa kultuurimajas. Kooli asutamise eestvedaja ja esimene direktor (aastatel 1959–1971) oli Voldemar Lemmik. Tema juhtimisel taastati 1948. aastal Põltsamaal puhkpilliorkester. Ta asutas 1955. aastal Põltsamaal Eesti esimese naispuhkpilliorkestri ja juhatas seda kuni 1965. aastani. Esialgu alustas kool tegevust viies ruumis. Avamisel võeti vastu 50 õpilast klaveri, akordioni, viiuli ja puhkpillide erialale. Esimesed pillid laenati kultuurikeskuselt ja keskkoolilt. 1962. aastal oli koolil kasutada seitse klassiruumi. Õpilasi oli ligemale sada, õppejõude üheksa. Koolile oli muretsetud viiulid ja klaverid, puhkpilliõpilaste hea esinemise eest saadi kultuuriministeeriumilt komplekt Tšehhi puhkpille. Esimesena lõpetas kooli 1962. aastal hilisem Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor ja puhkpilliosakonna juhataja Hannes Altrov klarneti erialal (õpetaja Voldemar Lemmik. Voldemar Lemmik Aleksander Kossatkin Anne Kaus Hannes Männik Tuuli Jukk 2009 Jõgevamaa kultuuripärl Kontaktid. Põltsamaa Muusikakooli veebisait. Põltsamaa 60-aastane muusikakool jätkab head traditsiooni. Vooremaa, 16.11.2019 10 aastat Põltsamaa Laste-muusikakooli. Jõgeva rajoonileht Punalipp, 20. detsember 1969, lk 3 Laste muusikakoolis." Põltsamaa rajoonileht Kiir, 5. juuni 1962, lk 4 https://tartu.postimees.ee/215729/jogevamaal-sai-kultuuriparli-tiitli-poltsamaa-muusikakool (vaadatud 16.11.2017) Kooli koduleht
Saku Muusikakool

Saku Muusikakool on muusikakool Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus aadressil Tallinna mnt 10. Kooli direktor on Tauno Valdna. Kool alustas tegevust 1. septembril 1979. aastal Saku Keskkooli hoones kaheksa õpetaja ja 68 õpilasega. Kolm aastat hiljem eraldati muusikakoolile oma maja (endine Saku Keskkooli internaadihoone aadressil Aiandi tänav 2b), mis kohandati muusikakoolile sobivaks. Ruumipuudusel töötasid mõned õpetajad ka Saku õlletehase administratsiooni hoones ja kodus. 2002. aasta jaanuaris valmis aadressil Tallinna maantee 10 spetsiaalselt muusikakoolile ehitatud maja 12 klassiruumi, kammersaali ja muude kooli tööks vajalike ruumidega. Ajavahemikul 1979–2022 on Saku Muusikakooli lõpetanud 372 õpilast. Muusikakooli direktor oli aastatel 1979–2009 Jaak King. Kairi Kosk – helilooja Reet Kanger – muusikaõpetaja, koorijuht Toomas Uustalu – tromboonimängija Tiina Tartlan – koorijuht Diana Põld – Saku Gümnaasiumi muusikaõpetaja, koorijuht Eha Sõelsepp – saksofoniõpetaja Andrus Poolma – RAMi laulja Marge-Ly Rookäär – koorijuht, Klassikaraadio tegevtoimetaja Matis Leima - helilooja Muusikakoolist. Saku Muusikakooli veebisait. Kooli koduleht
Rudolf Tobiase nimeline Kärdla muusikakool

Rudolf Tobiase nimeline Kärdla Muusikakool on muusikakool Hiiu maakonnas Kärdlas aadressil Uus tänav 4. Kool asutati 1960. aastal ja see on nimetatud eesti helilooja Rudolf Tobiase järgi. Kuni 2007. aastani tegutses kool Kärdlas aadressil Vabrikuväljak 6. 2007. aastal restaureeriti põhjalikult tollase Kärdla Ühisgümnaasiumi nn vana koolimaja aadressil Uus tänav 4 ja Kärdla Muusikakool koliti sinna. 1960-1965 Viiu Pitk-Õunapuu 1965-1970 Tiia Järg 1970-2010 Enna Nilsson alates 1. jaanuarist 2012 Arvo Haasma https://web.archive.org/web/20171116091532/http://www.rahvakultuur.ee/Rudolf_Tobiase_nimeline_Kardla_Muusikakool_147?&v=184&o=1527 (vaadatud 16.11.2017) https://web.archive.org/web/20171116091142/http://www.kardla.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=18:kaerdlamuusikakool&catid=18 (vaadatud 16.11.2017) Rudolf Tobiase nimeline Kärdla Muusikakool Facebookis
Kemi jõgi

Kemi (karjala Kemijoki, soome Kemijoki, vene Кемь) on jõgi Euroopas, Karjalas. Algab Ala-Kuittijärvest. Voolab valdavalt itta, läbides kärestikke ja järvi. Suubub Valgesse merre. Pikkus 191 km, valgla 27 700 km².
Viljandi Muusikakool

Viljandi Muusikakool on muusikakool Viljandis aadressil Carl Robert Jakobsoni tänav 16. Kooli asutas 5. veebruaril 1945 Augustin Pung, kes oli ühtlasi ka kooli esimene direktor. Algul kandis kool nime Viljandi Lastemuusikakool. Nõukogudeaegsete muusikakoolide õppekavad jäid ajale jalgu ja sisuliste muudatuste tegemiseks oli ainuke võimalus taotleda näidiskooli nimetust. 1980. aastal leiti, et kooli kaasaegne ainebaas, nõuetele vastav metoodiline pagas ning lastesõbralik õpikeskkond võimaldab anda koolile näidislastemuusikakooli nimetuse. Selle kinnitas Eesti NSV kultuuriministeerium. Uus staatus ei toonud kaasa mingeid ainelisi eeliseid, kuid andis suurema iseseisvuse katsetamiseks õppeplaanide ja -ainetega. Õppeaeg ühtlustati kõigil erialadel: nüüd sai muusikakoolis nagu üldhariduskooliski õppida kaheksa aastat ja seejärel edasi minna keskastmesse. Eriti andekad ja töökad õpilased (Heli Meibaum-Saard, Ene-Mai Salumäe, Jana Perens-Allik jt.) said eriprogrammi alusel õppides ettevalmistuse otse Tallinna Konservatooriumi minekuks. 1991. aastal nimetati kool ümber Viljandi Muusikakooliks. Kool tegutseb 19. sajandi lõpul ehitatud Vana-Võidu mõisniku Georg von Stryki linnaresidentsis. Aastatel 2016–2017 läbis maja põhjaliku renoveerimise ja ümberehituse, ning avati uuesti 5. mail 2017. 1945–1966 Augustin Pung 1966–2003 Kalle Tamra 2003–2022 Tonio Tamra 2023–... Maarja Soomre Viljandi Kammerkoor Viljandi Muusikakooli Puhkpilliorkester http://www.viljandimuusikakool.ee/muusikakooli-ajalugu (vaadatud 16.11.2017) Viljandi Muusikakooli ajaloost – 60. juubelil. Viljandi Muusikakooli veebisait. Olev Kenk (5. mai 2017). "Viljandi avas renoveeritud muusikakooli". ERR. Vaadatud 16. novembril 2017. "Viljandi Muusikakooli ajalooline hoone on tänaseks läbinud põhjaliku uuenduskuuri". YIT. 1. mai 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. november 2017. Vaadatud 16. novembril 2017. Kooli koduleht
Madal-Beskiidid

Madal-Beskiidid (poola Beskid Niski, slovaki Nízke Beskydy) on mäestik Euroopas, Beskiidide idaosas. Kulgeb ida-lääne sihis. Kõrgus kuni 1001 meetrit.
Rakvere Muusikakool

Rakvere Muusikakool on muusikakool Lääne-Viru maakonnas Rakveres aadressil Carl Robert Jakobsoni tänav 8. Kool asutati 19. märtsil 1945 Rakvere Muusikaalgkoolina. Idee algataja ja eestvedaja oli muusikapedagoog Jaan Pakk, kes ka ise kooli pikka aega juhtis. Täitevkomitee eraldas poole elumajast aadressil Kalinini tänav 59 (tänapäeval Pikk tänav 59). Riiklikust klaverifondist saadi kolm "poolpidust" klaverit. 1948. aasta kevadel anti välja esimesed lõputunnistused: lõputunnistuse nr 1 sai hilisem muusikapedagoog ja Tallinna Riikliku Konservatooriumi õpetaja Valve Lepik ja nr 2 hilisem tuntud koorijuht Kuno Areng. Arvo Pärt lõpetas Rakvere Lastemuusikakooli 1953. aastal. 1. oktoobril 1945 alustas Kiviõlis tööd Rakvere Muusikaalgkooli filiaal. 1949 nimetati kool ümber Rakvere Lastemuusikakooliks. 1991 nimetati kool ümber Rakvere Muusikakooliks. 1960. aastal kolisid viimased elanikud majast välja. Muusikakooli käsutusse sai terve maja. Et aga maja oli omal ajal ehitatud elumajaks, siis kooli vajadustele see ei vastanud. Klassid olid läbikäidavad. Saaliks oli maja kõige suurem tuba, kaks klassi asusid akendeta ruumides ja kõikjal kostis muusika. 1991. aasta veebruaris nimetati Eesti Vabariigi lastemuusikakoolid muusikakoolideks ja kool sai nimeks Rakvere Muusikakool. 1. juulil 1993 sai Rakvere Muusikakool enda käsutusse endise lasteaia maja aadressil Posti 6b (tänapäeval Carl Robert Jakobsoni tänav 8). 2023. aastast on kooli direktor Mart Aus. 1945–1963 Jaan Pakk 1963–1979 Väino Steinberg 1979–2000 Liivi Lukas 2000–2002 Tõnu Klomann 2002-2023 Toivo Peäske alates 2023 Mart Aus Valve Lepik Kuno Areng Arvo Pärt Eda-Ines Etti Uuno Taremaa Kadri Voorand http://rakveremuusikakool.edu.ee/meie-kool/ajalugu/ (vaadatud 16.11.2017) Kooli koduleht
Võru Muusikakool

Võru Muusikakool on muusikakool Võrus aadressil Vabaduse tänav 5. Kooli direktor on Märt Metsla Kool asutati 1956. aastal Võru Lastemuusikakoolina. Lõputunnistuse nr 1 sai 1957. aastal Oivo Rein. Kool tegutses kuni 1957. aasta jaanuari lõpuni Võru rajooni kultuurimaja Kannel hoones. Seejärel anti koolile üürilepingu alusel kasutada Võru täitevkomitee endised ruumid aadressil Lenini tänav 17 (tänapäeval Jüri tänav). Alates 1990. aasta novembrist tegutseb kool aadressil Vabaduse tänav 5. Alates 2002. aastast tegutseb Võru Muusikakoolis keelpilliorkester, mille dirigent on Jaan Randvere. 1956–1981 Hendrik Juurikas ... 1992–2003 Ilmar Kudu 2003–2011 Celia Roose 2011–2014 Neeme Punder 2014–2023 Piret Rips-Laul alates 2023 Märt Metsla Ajalugu. Võru Muusikakooli veebisait. Võru Muusikakooli orkester. Eesti Sümfooniaorkestrite Liidu veebisait. Võru Muusikakooli veebisait
Märket

Märket on kaljulaid Läänemeres Ahvenamaa läänepiiril. Lõunast uhub saarekest Ahvenameri, põhjast Selkämeri ja läänest Ahvenanrauma. Kaljuse taimestikuta laiu pindala on 3,3 ha ja kõrgus kuni 2 m. Laid on jagatud Soome ja Rootsi vahel vastavalt 1809. aasta Hamina rahulepingule. Praegune saart läbiv piirijoon pandi paika S-kujulisena 1985. aastal, arvestades vajadust säilitada kummalegi riigile tema esialgne rannajoon ja püügiõigused. Majakas ja abihooned, mille soomlased rajasid 1885. aastal eksikombel saare kõige kõrgemale kohale Rootsi poolele, liidendati tagasi Soome territooriumile, tagastades sama suure maa-ala saare idaosast. Soome pool kuulub Hammarlandi valla koosseisu, Rootsi pool jaguneb Östhammari valla ja Norrtälje valla vahel. Märket on Soome läänepoolseim maismaapunkt. See on teadaolevalt üks maailma väiksemaid meresaari, mis on jaotatud kahe riigi (ja samas kolme erineva omavalitsuse) vahel. Veel veidi väiksem võib olla Koiluoto Kagu-Soomes piiril Venemaaga. Märketi majakas hakkas tööle automaatrežiimis 1977. aastal, 1979. aastast on saar asustamata.  Märket – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Õhufoto
Tartu II Muusikakool

Tartu II Muusikakool on muusikakool Tartus aadressil Kaunase puiestee 23. Kooli direktor on Aile Parmsoo. Kool asutati 1976. aastal Tollal tegutses kool A. H. Tammsaare nimelise Tartu 1. Keskkooli (tänapäeval Hugo Treffneri Gümnaasium) ruumides. 1994 sai kool ruumid aadressil Kaunase puiestee 23, kuid esialgu kuulus koolile vaid maja teine korrus (esimene korrus olu Tartu Invaühingu käsutuses). Maja esimene korrus saadi enda käsutusse siis, kui Tartu Invaühing sealt välja kolis. http://www.tmk2.tartu.ee/kontakt/ (vaadatud 16.11.2017) Ajalugu. Tartu II Muusikakooli veebisait. Kooli koduleht
Peetri lasteaed-põhikool

Peetri lasteaed-põhikool on lasteaed-põhikool Harju maakonnas Rae vallas Peetri alevikus. Õppeasutuse kooli osa (s.t põhikool) avati 1. septembril 2009 ja teine osa (s.t lasteaed) avati 5. oktoobril 2009. https://web.archive.org/web/20171116103955/http://www.peetri.ee/1-septembril-avati-peetri-kool/ (vaadatud 16.11.2017) http://www.peetri.edu.ee/lasteaed/uldinfo/ (vaadatud 16.11.2017) Õppeasutuse koduleht
Risti Põhikool

Risti põhikool on põhikool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Risti alevikus. Aastast 2023 on kooli direktor Kaidi Uueda. 9. novembril 1921 avati Ristil endises kauplusehoones Rõuma algkool. 1924 nimetati kool ümber Risti algkooliks. 1944 nimetati kool ümber Risti Mittetäielikuks Keskkooliks. 1960 nimetati kool ümber 8-klassiliseks Risti kooliks. 1989 nimetati kool ümber Risti põhikooliks. Risti raamatukogu http://www.risti.edu.ee/kool/ajalugu/? (vaadatud 16.11.2017) Kooli koduleht
Risti kool

Risti kool võib olla: Risti Kool Harju-Risti külas või Risti Põhikool Risti alevikus