laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ehte Puhang

Ehte Puhang (sündinud 8. märtsil 1969) on Eesti tõlkija. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis bioloogiat ning lõpetanud Tartu Ülikooli semiootika ja kultuuriteooria erialal 2015. aastal. Agatha Christie "Haripunkti poole" (Hotger 1994) Agatha Christie "Nemesis" (Elmatar 1997) Toomas Kukk "Eesti taimestik" (Teaduste Akadeemia Kirjastus 1999) Arthur Conan Doyle "Söör Nigel" (Elmatar 1999) Kirsten Bakis "Hiidkoerte elud" (Varrak 2000) Arthur Conan Doyle "Valge sõjasalk" (Elmatar 2001) Rachel Storm "Idamaade mütoloogia entsüklopeedia" (Varrak 2001) Francis Wheen "Karl Marx" (Varrak 2002) Clive Ponting "Maailma roheline ajalugu" (Varrak 2002) Alain de Botton "Filosoofia lohutus" (Varrak 2003) Peter Mayle "Prantsuse naudingud" (Varrak 2003) Jeffrey Greene "Prantsuse vaimud" (Varrak 2004) Priit Vesilind "Eestlane igas sadamas" (Varrak 2004) Oliver Graham-Jones "Loomaaia jutujupid" (Varrak 2004) "Magustoidud" (Varrak 2005) Deng Ming-Dao "Rändav taolane" (Varrak 2005) Peter Mayle "Tagasi Provence'is" (Varrak 2005) Peter Moore "Tualetis mitte sittuda" (Varrak 2005) Arthur Cotterell ja Rachel Storm "Maailma mütoloogia entsüklopeedia" (Varrak 2006) Max Allan Collins "Patune linn" (Tänapäev 2006) Deng Ming-Dao "Seitse bambustahvlit pilvekotist" (Varrak 2006) Geraldine McCaughrean "Peeter Paan punases" (Varrak 2006) Deng Ming-Dao "Värav ääretusse maailma" (Varrak 2006) Priit Vesilind "Eesti aastal 1979" (Varrak 2006) Peter Mayle "Aasta Provence'is" (Varrak 2007) Michael Ondaatje "Anili vaim" (Tänapäev 2007) Lindsey Davis "Hõbepõrsad" (Tänapäev 2007) "Antiikmütoloogia ja -kultuur" (Varrak 2008) Lindsey Davis "Varjud pronksis" (Tänapäev 2008) Kevin McCloud "Värvide valimine" (Tänapäev 2008) Melissa Leventon "Mida kanti. Millal kanti" (Tänapäev 2008) Joseph O'Connor ja John Seymour "Sissejuhatus neurolingvistilisse programmeerimisse" (Tänapäev 2008) Deepak Chopra "Jeesus" (Tänapäev 2009) Clive Ponting "Uus maailma roheline ajalugu" (Varrak 2009) Robert Service "Seltsimehed: Maailma kommunismi ajalugu" (Varrak 2010) "Puhtu ajalugu ja loodus" (Estonia Maritima 2010) Dalai-laama XIV "Virgumine" (Tänapäev 2010) Kami Garcia ja Margaret Stohl "Ilusad olendid" (Tänapäev 2010) Kami Garcia ja Margaret Stohl "Ilus pimedus" (Tänapäev 2011) Ian Kershaw "Saatuslikud valikud" (Varrak 2011) Stephan Pastis "Timmu Ämber: tehti vigu" (Tänapäev 2014) David Walliams "Gängstamemm" (Tänapäev 2014) Solomon Northup "12 aastat orjana" (Tänapäev 2014) Jesper Hoffmeyer "Biosemiootika: Uurimus elu märkidest ja märkide elust" (Tallinna Ülikooli Kirjastus 2014) Jelena Ahtjorskaja "Paanika kohvris" (Tänapäev 2015) Peter Kerr "Apelsinid lumes: üks talv Mallorcal" (Tänapäev 2016) Jorge Luis Borges "Kujuteldavate olendite raamat" (Tänapäev 2019) "Elu keeled" (Teaduste Akadeemia Kirjastus 1996) "Eluteaduse metodoloogia" (Eesti Teaduste Akadeemia 1994) "Äratundmise teooria" (Teaduste Akadeemia Kirjastus 1995) "Võrkude teooria" (Sulemees 2002) Lõpetanute tähestikuline nimekiri Tartu Ülikool. Lõpetanute tähestikuline nimekiri.
Nogales

Nogales on mitme asula nimi: Nogales, linn USA-s Arizona osariigis Nogales, linn Mehhikos Sonora osariigis Nogales, linn Mehhikos Veracruzi osariigis ... Nogalesi vald Hispaanias Extremaduras
Henn Käämbre

Henn Käämbre (19. märts 1935 – 10. mai 2018) oli eesti füüsik ja tõlkija. Ta lõpetas 1952. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna, sai 1965. aastal füüsika-matemaatika kandidaadi kraadi ning väitles end 1990. aastal füüsika-matemaatika doktoriks. Ta töötas pikka aega Füüsika Instituudis Tartus. Oli Eesti Kongressi liige. Ta on olnud sõnastike autorina aktiivne eesti täppisteaduste erialakeele arendamisel, kirjutanud mitu füüsikaõpikut ja füüsikaalase populaarteadusliku raamatu "Laseriraamat" (Valgus. Tallinn 1978). Ta on tõlkinud veerandsada populaarteaduslikku raamatut, sealhulgas 2000. aastal ilmunud Robert H. Marchi "Füüsika võlu". 2005 Tartu Ülikooli medal 2010 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler 2010 Tartu Ülikooli aumärk Henn Käämbre Eesti Teadusinfosüsteemis Henn Käämbre Eesti biograafilises andmebaasis ISIK "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022.
Jaak Lõhmus

Jaak Lõhmus (28. september 1937 – 23. veebruar 2006) oli eesti füüsik. Ta lõpetas Tartu Ülikooli matemaatikaosakonna 1961. aastal. Ta töötas Tartus Füüsika Instituudis ning tegeles teoreetilise füüsika probleemidega. Ta koostas ka kooliõpikuid ja kirjutas mitu aimeraamatut. Lõhmus, Jaak; Palgi, Laur 1985. Osakestest osakestes: kaasaegsetest ettekujutustest mateeria struktuuri kohta. Tallinn: Valgus. Lõhmus, Jaak 1994. Uutesse maailmadesse: Aatom ja universum. Füüsika IX klassile. Tallinn: Koolibri. (2. trükk 1996.) Tema kohta Tartu Ülikooli ajakirjas Tema kohta Geni projektis
Virge Joamets

Virge Joamets (aastani 1990 Virge Virkhausen; sündinud 1969) on eesti muusikateadlane. Lõpetanud 1998. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia muusikateaduse erialal, 2023. aastal Tartu Ülikooli keeletoimetamise eriala mikrokraadiprogrammi. Töötas 1995. aastal kultuurilehes Sirp muusikatoimetajana ja aastatel 1997–2009 Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis muusikaajaloo õpetajana. Alates 2012. aastast on ta ajakirja Muusika toimetaja, alates 2017. aastast ka keeletoimetaja. Eesti Muusikateaduse Seltsi (1992), Eduard Tubina Ühingu (2019), Eesti Muusikaõpetajate Liidu (2020), Eesti Heliloojate Liidu (2021) liige, Eesti Keeletoimetajate Liidu (2023) liige. "Vanemuise muusikateater aegade peeglis. 150 valitud lavastust", Vanemuine (2020) Koostanud Eesti Kontserdile näitused: "Richard Strauss 150" (2013), "Klahvpillide ajalugu I: klaveri eelkäijad" (2014), "Klahvpillide ajalugu II: klaver" (2016), "Klaveri soolo" (2018) Festivalide bukletid-kavaraamatud: "Kuningriik" (Johann Straussi muusika Elva laululaval, 1999, 2000); "Baroki pidunädal" (2002), "Klassika pidunädal" (2003), "Romantismi pidunädal" (2004), "Mozarti pidunädal" (2005); "Klaver 2014"; kontsertide sari "Eesti Heliloojate Liit 90" (2015); "Pärnu muusikafestival" (2013, 2015–2022); "Eesti heliloojate festival" / "AFEKT" (2014–2016, 2018–2023); "Virmalised" (Eesti Interpreetide Liit 20, 2019); "Eesti muusika nädal" (Eesti Interpreetide Liit, 2021–2022); "Urmas Sisask 60. Teekond universumi südamesse" (2020); "Eesti muusika päevad" (2020–2023); "TubIN" (Eesti Kontsert, 2021–2023) "Võimaliku kohtumise tagamaadest". Essee Johann Sebastian Bachist ja Georg Friedrich Händelist Paul Barzi näidendi "Võimalik kohtumine" kavalehel. Vanemuise suvelavastus (2007) "Tartu ülikooli aula kui kontserdisaali ajaloost I: 80 aastat Tartu Helikunsti Seltsi kammermuusikasarjast" – Teater. Muusika. Kino 2012, nr 5. "Tartu ülikooli aula kui kontserdisaali ajaloost II: Grosser Hörsaal der Keiserlichen Universität." - Teater. Muusika. Kino 2013, nr 1, nr 3 ja nr 4 "Eesti muusika biograafiline leksikon". Kaastöö (sadakond artiklit). Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007/2008 Eesti Teatriliidu biograafiline leksikon internetis. Kaastöö (umbes 200 artiklit): www.entsyklopeedia.ee, 2016 "Vanemuine – eesti vanim muusikateater". – "Vanemuine". Toim. Anu Tonts, Tartu, 2007 "Tartu 20. sajandi muusikaelu". – "Tartu. Ajalugu ja kultuurilugu" [1], toim. Heivi Pullerits, Ilmamaa, 2005 Eesti Muusikalugu. Multimeedia-leksikon. Multimeediumileksikon (üks autoritest), 2004 "Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool 85". Tartu, 2004 – koostaja, toimetaja, mõnede tekstide autor "Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool 90". Tallinn, 2009 – koostaja, toimetaja, mõnede tekstide autor Artiklid, arvustused, intervjuud, tõlked väljaannetes: Muusika, Sirp, Kultuurileht, Teater. Muusika. Kino, Muusikaleht, Tartu Postimees Keeletoimetajana: "Otsa kooli ajaraamat. 100 aastat Georg Otsa nimelist Tallinna Muusikakooli" (2019); Tõnn Sarv, "Igaviku poole. Kirjutisi" (2020) Eesti muusika biograafiline leksikon. 1. köide: A–M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk. 174.
Orange'i maakond (California)

Orange'i maakond on maakond Ameerika Ühendriikides California osariigis. Asub Vaikse ookeani rannikul. Suurim linn on halduskeskus Santa Ana. Suuremad linnad on veel Anaheim, Huntington Beach, Fullerton ja Orange. Maakonna pindala on 2460 km². See on Lõuna-California kõige väiksem maakond. Maakond eraldus Los Angelese maakonnast 1. augustil 1889. Lootuses maakonda migratsiooni soodustada, sai maakond nime apelsini järgi (inglise keeles orange). Algselt põhineski maakonna majandus tsitrusviljade ja avokaadode kasvatamisel, kuid põllumajandus hakkas peale teise maailmasõja lõppu alla käima. Kuid just siis algas maakonna tõeline kasv, 1954. aastal Interstate 5 avamisega sai maakonnast nn magalarajoon inimestele, kes kolisid Lõuna-Californiasse, et töötada sealsetes lennundus- ja kosmosetööstusettevõtetes. Ka Disneylandi avamine 1955. aastal aitas kaasa majanduskasvule. 1940. aastal elas maakonnas 130 760 inimest, kuid 1960. aastal juba 703 925, 1970. aastal 1 420 386, 1980. aastatel kasvas maakonna elanike arv kahe ja 2010. aastaks kolme miljonini. Asustustiheduselt on see San Francisco maakonna järel osariigis teisel kohal. 1994. aastal läks maakond pankrotti. Maakonna võlg oli 2,2 miljardit dollarit. Maakond sai pankrotist jagu 12. juunil 1996. Maakond oli varem kuulus ühe Ameerika kõige konservatiivseima maakonnana – nii California seadusandlikus kogus kui ka Kongressis on maakonda esindanud peaaegu alati vabariiklased. Alates maakonna loomisest 1889. aastal ei ole maakond presidendivalimistel Vabariikliku partei poolt hääletanud vaid neljal korral. 1948.–1988. aastal sai maakonnas Vabariikliku partei kandidaat alati vähemalt 60% häältest, välja arvatud 1964. aasta, kui ultrakonservatiivne Barry Goldwater sai 55,9% häältest. 1990.–2000. aastatel hakkas maakonnas (nagu California osariigis üldse) tugevnema Demokraatlik Partei. Nii 2008. kui ka 2012. aasta valimistel sai Barack Obama maakonnas vastavalt 47,6% ja 45,6% häältest. 2016. aastal võitis maakonnas presidendivalimised Hillary Clinton esimese demokraadina 80 aasta järel. 2018. aasta vahevalimistel võtsid demokraadid kontrolli maakonna kõigi kuue Esindajatekoja ringkonna üle. Ka 2018. aasta California kubernerivalimised olid pärast 1978. aastat esimesed, kus maakonnas võitis Demokraatliku partei kandidaat (Gavin Newsom). Los Angelese maakond (loodes ja põhjas) San Bernardino maakond (kirdes) Riverside'i maakond (idas) San Diego maakond (kagus) Interstate 5 Interstate 405 Interstate 605 State Route 1 State Route 22 State Route 39 State Route 55 State Route 57 State Route 72 State Route 73 State Route 74 State Route 90 State Route 91 State Route 133 State Route 142 State Route 241 State Route 261 Laguna Beach Newport Beach, taustal Santa Ana mäed Disneyland Anaheimis O.C. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Ametlik koduleht
Barbeau

Barbeau (inglise Barbeau Peak) on mägi Qikiqtaaluki maakonnas Nunavutis Kanadas, Nunavuti ja Kanada Arktika saarestiku kõrgeim tipp. Asub Ellesmere'i saarel Quttinirpaaqi rahvuspargis. Sai nime Kanada etnograafi ja folkloristi Charles Marius Barbeau auks.
Riverside'i maakond

Riverside'i maakond (Riverside County) on maakond Ameerika Ühendriikides California osariigis. Asub osariigi lõunaosas sisemaal. Koos San Bernardino maakonnaga moodustab Riverside'i maakond Inland Empire'i piirkonna. Suurim linn on halduskeskus Riverside. Suuremad linnad on veel Moreno Valley, Corona, Temecula ja Murrieta. Tuntud kuurortlinnad on Indian Wells, La Quinta, Rancho Mirage, Palm Springs ja Palm Desert. Maakonna pindala on 18 910 km². Veepindala on 250 km². See on pindalalt California neljas maakond. Maakonna pikkus idast läände on 290 km. Maakonna idapiiri moodustab Colorado jõgi. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 2 418 185. Aastal 2010 oli elanikke 2 189 641. See on elanike arvult osariigi neljas ja riigi 10. maakond. Asustustihendus on 127,9 in/km². Suurem osa maakonna kesk- ja idaosast on kaetud kõrbetega. Maakonnas asub Joshua Tree rahvuspark. Maakonna kõrgeim mägi on San Jacinto Peak (3302 m). Maakonna madalaim koht asub merepinnast 71 meetrit madalamal. San Bernardino maakond (põhjas ja kirdes) La Pazi maakond, Arizona (idas) Imperiali maakond (lõunas) San Diego maakond (lõunas) Orange'i maakond (edelas ja läänes) Praeguse maakonna alal elasid algselt luiseño, cupeño ja kahuilja indiaanihõimud. Maakond moodustati 9. mail 1893 San Bernardino ja San Diego maakonna osadest. Maakond on saanud nime Riverside'i linna järgi. Clevelandi metsakaitseala (osa) Coachella Valley National Wildlife Refuge Joshua Tree rahvuspark (osa) San Bernardino metsakaitseala (osa) Santa Rosa and San Jacinto Mountains National Monument Dos Palmas Preserve California Citrus State Historic Park Mount San Jacinto State Park Maakonnas asub lisaks 19 ürgloodusala (wilderness area). https://public.tableau.com/shared/369W2KRSW, vaadatud 22.08.2021. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Riverside'i maakonna koduleht
Lugu Igori sõjaretkest

"Lugu Igori sõjaretkest" (vanavene keeles: Слово о пълку Игоревѣ; vene keeles: Слово о полку Игореве; ukraina keeles: Слово о полку Ігоревім) on anonüümne eepiline lugulaul, mis on kirjutatud vanas idaslaavi keeles 12. sajandi lõpul. Lugu jutustab Rjurikute soost Igor Svjatoslavovitši (1151–1201/1202) retkest turgi rändrahva polovetside vastu 1185. aastal. Lugulaulu taasavastas 1795. aastal Aleksei Mussin-Puškin, kes avaldas selle 1800. aastal. Originaal hävis aga 1812. aastal tules, kui Moskva Napoleoni sissetungi ajal maha põles. Aleksandr Borodin lõi 1887. aastal selle loo põhjal ooperi "Vürst Igor", mille esmaettekanne oli 1890. aastal. "Laul Igori retkest". Vene keelest tõlkinud August Annist, illustreerinud Aleksander Tassa – Looming 1941, nr 5/6, lk 528–545; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis "Lugu Igori sõjaretkest". Vene keelest tõlkinud ja kommenteerinud August Annist; illustreerinud Vladimir Favorski. Eesti Raamat, Tallinn 1965, 98 lk August Annist, "Laul Igori retkest – vene kangelaslugu" – Looming 1941, nr 5/6, lk 521–527; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis Anatoli Ljubarski, "Lugu Igori sõjaretkest (Poeemi esimese väljaande 150. aastapäeva puhul)" – Looming 1950, nr 12, lk 1491–97; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis Sergei Issakov ja Juri Lotman, "Vanavene kangelaslugu eesti keeles" – Keel ja Kirjandus 1966, nr 3, lk 188–191 (hinnang lk 189: "A. Annisti tõlge on täiesti korrektne ja, mis peaasi, kõlab hästi eestikeelsena.") Valmar Adams, "Veel "Igori loo" eestindusest. Tõlketeoreetilisi marginaale" – Keel ja Kirjandus 1966, nr 6, lk 384–385 Vaapo Vaher, "Kalevipoeg ja vürst Igor" – Sirp 19. detsember 2003, lk 5 “Lugu Igori sõjaretkest” pole võltsing teadus.ee, 30. juuni 2006
Veebruar 2005

Veebruar 2005, kroonika Paavst Johannes Paulus II toimetati kella 23 paiku gripi tõttu haiglasse. Algas Hiina kalendri järgi aasta 4702, kukeaasta. Liibanoni pealinnas Beirutis mõrvati Rafik Hariri, kes oli olnud Liibanoni peaminister 2004. aasta oktoobrini. Hariri tapnud pommiplahvatuses hukkus veel paarkümmend inimest. Toimusid parlamendivalimised Kõrgõzstanis. Toimusid parlamendivalimised Tadžikistanis.
Ploomisortide loend

Siin loetletakse ploomipuu sorte ja sortide rühmi. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y 'Althanni renklood' - 'Amitar' - 'Ave' - 'Aprikoosiploom' 'Crescent' 'Edinburgh' ('Duke of Edinburgh') - 'Emma Leppermann' 'Hiigelploom' - 'Hiiu sinine' 'Jefferson' - 'Jenikejevi renklood' - 'Jubileum' - 'Julius' 'Kadri' - 'Karksi ploom' - 'Kirke' - 'Kollane härrasploom' - 'Kollane mirabell' - 'Kometa' - 'Kubanskaja Kometa' - 'Kullamaa suur' 'Liisu' - 'Liivi kollane munaploom' 'Mara' – 'Märjamaa' 'Nancy mirabell' - 'Nižegorodskaja' - 'Noarootsi punane' 'Ontaario' - 'Oullinsi renklood ('Reine-Claude d'Oullins') 'Perdrigon' - 'Polli munaploom' - 'Pulkovo säilisploom' - 'Pärnu sinine ploom' 'Reform-renklood' - 'renkloodid' - 'Renklod Haritonovoi' - 'Renklod Jenikejeva' - 'Roheline renklood' - 'Ruth Gerstetter' 'Skoroplodnaja' - 'Suhkruploom' - 'Suur kollane munaploom' - 'Suur Tõll' - 'säilisploomid' 'Zarja' - 'Zjutini ploom' 'Tamme sinine ploom' - 'Tartu kaunitar' - 'Tartu kollane ploom' - 'Tartu punane ploom' - 'Tartu värviline ploom' - 'Tragöödia' 'Varajane punane' - 'Varajane sinine' - 'Viktooria' - 'Vilmitar' - 'Vilnor' 'Wangenheimi säilisploom' - 'Washington' - 'Wilhelmine Späth'
Tǎrgovište

Tǎrgovište (bulgaaria Търговище 'turg', türgi Eski Cuma) on linn Bulgaarias, Tǎrgovište piirkonna keskus. Asub Vrana jõe mõlemal kaldal Mustast merest 125 km kaugusel läänes. Linna on esmamainitud 1573. aastal Eski Cuma nimega. Tǎrgovištel on kaheksa sõpruslinna: Cottbus, Saksamaa (1994) Târgovişte, Rumeenia (1996) Smolensk, Venemaa (2002) Santa Maria da Feira, Portugal (2002) Waterloo, Iowa, Ameerika Ühendriigid (2002) Kozáni, Kreeka (2002) Suresnes, Prantsusmaa (2001) Compton, California, Ameerika Ühendriigid https://www.grao.bg/tna/t41nm-15-06-2024_2.txt "International Contacts". Targovishte Municipality. Originaali arhiivikoopia seisuga 13.08.2007. Vaadatud 22.12.2013. "Our twin cities- Cottbus". www.cottbus.de/. Vaadatud 22.12.2013. Koduleht
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav

Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav on tänav Tartus Tähtvere linnaosas. Tänav algab Jakobi tänava ja Laulupeo puiestee ristist ja kulgeb linna piirini, jätkudes Tartu–Tallinna maanteena. Tänava pikkus on umbes 2260 m. Kreutzwaldi tänavast vasakule jääb peamiselt era- või väikestest kortermajadest koosnev Tähtvere linnaosa, paremale aga Tähtvere park. Muuhulgas jäävad tänava vasakusse serva Soome arhitekti Alvar Aalto projekteeritud funktsionalistlik eramaja Villa Tammekann, kus tänapäeval tegutseb Turu ja Tartu ülikoolide ühine Granö keskus, ning Eesti Maaülikoolile kuuluvad kunagise Tähtvere mõisasüdame majad. Pärast ristumist Friedrich Tuglase tänavaga jääb Kreutzwaldi tänava mõlemasse külge Eesti Maaülikooli linnak. Kuna Tähtvere park jääb täispikkuses Kreutzwaldi tänava äärde, on tänava numeratsioon mõnevõrra iseäralik: vasakul poolel jõuavad majanumbrid teispool Tuglase ristmikku juba 50-ni, samas kui paremal tänavapoolel kannab Maaülikooli peahoone numbrit 1. Tänav sai nime eesti kirjaniku Friedrich Reinhold Kreutzwaldi järgi (Tartu linnavolikogu otsus 24. oktoobril 1932). Tähtvere mõisa uus peahoone. Tähtvere mõisa uus peahoone. Tähtvere mõisa vana peahoone. Tähtvere mõisa tallid. Eesti Maaülikooli peahoone, Kreutzwaldi 1. Eesti Maaülikooli spordihoone, Kreutzwaldi 3
Kreutzwaldi tänav (täpsustus)

Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav Haapsalus Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav Kehras Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav Kohtla-Järvel Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav Põltsamaal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav Rakveres Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav Tallinnas Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav Tartus Kreutzwaldi tänav Türil Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav Võrus Nõmmel oli 1927-1959 Kreutzwaldi tänav, praegu on see Lauliku tänav
Neal Stephenson

Neal Town Stephenson (sündinud 31. oktoober 1959) on ameerika ulmekirjanik. Eesti keeles on ilmunud tema küberpungi klassikasse kuuluv romaan "Lumevaring" (tõlkinud Juhan Habicht, Tallinn: Varrak, 2003), mis pälvis 2004. aastal eesti ulmeauhinna Stalker. Neal Stephenson-i veeb Artikleid Neal Stephensonist autori otsing ESTER-is Excerpt from Cryptonomicon
Jack Vance

John Holbrook Vance (28. august 1916 San Francisco California – 26. mai 2013) oli ameerika ulmekirjanik. Enamik tema teoseid on välja antud Jack Vance'i nime all. Ta on saanud vähemalt järgmised auhinnad: Hugo auhinna 1963. aastal raamatu "Dragon Masters" eest ja 1967. aastal raamatu "The Last Castle" eest; Nebula auhinna 1966. aastal, samuti "The Last Castle" eest; Jupiteri auhinna 1975. aastal; World Fantasy Awardi 1984. aastal elutöö eest ja 1990. aastal "Lyonesse: Madouc'i" eest; Edgari auhinna 1961. aastal "The Man in The Cage'i" eest; 1990. aastal oli ta WorldConi aukülaline; 1997. aastal nimetati ta SFWA suurmeistriks.
Ramsteini õhuväebaas

Ramsteini õhuväebaas (inglise keeles Ramstein Air Base; IATA: RMS, ICAO: ETAR) on Ameerika Ühendriikide õhuväe (USAF) baas Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal. Seal asub United States Air Forces in Europe – Air Forces Africa (USAFE-AFAFRICA) staap ning NATO Allied Air Commandi (AIRCOM) staap. Ramsteini õhuväebaasi koduleht
Neue Deutsche Härte

Neue Deutsche Härte (lühend NDH) on saksa industrial metal'i suund. Lugude tekstid on valdavalt saksa keeles. Suuna algatajaks oli Oomph!, tuntuim näide on Rammstein. ASP Bettelprinz b.o.s.c.h. Butzemann Dark Diamonds Dein Feuer Dementi Der Bote Die Allergie Die Apokalyptischen Reiter Die Vorboten die! Dossche Eisbrecher Eisenherz Eisheilig Erzwerk Etwas Dein Exfeind Extramensch Fleischmann Frau Falter Haertefall Hämatom Hammerschmitt Hanzel und Gretyl Heldmaschine Herren Hertzton Herzbruch Herzer Herzparasit In Extremo In Viro Joachim Witt Kind Tot Knorkator Krankheit L'Âme Immortelle Leichenwetter Letzte Instanz Maerzfeld Megaherz Menschenwahn Niederschlag nulldB Omega Lithium Oomph! Ost+Front Peragon Projekt Mensch Pronther Rammstein Rinderwahnsinn Ruoska Samsas Traum Schacht Scherbentanz Schlafes Bruder Schlagwerk Schock Schockraum Schwarzer Engel Schweisser Seelenzorn Silberschauer Stahlhammer Stahlmann Stark Treiben Stimmkraft Stoneman Subway to Sally Tanzwut Treibhaus Üebermutter Umbra et Imago Unheilig Untoten Von Den Ketten Weissglut Weto
Juhuluule

Juhuluule (ka: tarbeluule, salongiluule, tähtpäevaluule) on mingiks kindlaks sündmuseks kirjutatud luule. Reiner Brocmann Jakob Heinrich von Lilienfeld Carl Gustav von Staden Villem Alttoa, Aino Valmet "17. sajandi ja 18. sajandi alguse eestikeelne juhuluule" (Eesti Raamat 1973) Kairit Kaur "Baltisaksa naiste juhuluulest XVII sajandi keskpaigast XVIII sajandi lõpuni" (PDF)
Seadus (täpsustus)

Õigusteaduses ja politoloogias nimetatakse seaduseks seadusandliku tegevuse ehk seadusloome produkti. Seadusloome aluseks on tavaliselt põhiseadus. Seaduseks võidakse nimetada ka mingi organisatsiooni (näiteks ülikooli või kiriku) põhikirja. Seadus ehk käsuõpetus on judaismis Tooraga sätestatud käsud. Filosoofias ja teaduses nimetatakse loodusseaduseks nähtuste objektiivset, olulist, püsivat, üldist ja vältimatut seost.
Puiestee

Puiestee ehk allee on puudega palistatud tee (ka teed ääristav puuderida). Puiesteed on peaaegu alati rajatud puude istutamise teel. Enamasti on puiestee (suuremalt jaolt) sirge ning puud selles on samaliigilised ja ühevanused. Ühtluse eesmärk on rõhutada maastiku perspektiivi. Puiestee võib olla ette nähtud nii jalakäijatele (nt puiesteed parkides) kui ka sõidukitele. Viimaste hulka kuuluvad ka need puiesteed, mis on ühtlasi tänavad. Selline puiestee võib olla ka aadressikoht. Eesti keeles on puiestee lühend aadressikohana pst: näiteks aadress "Kolde puiestee 4" on lühendatult "Kolde pst 4". Allee pole täielikult puiestee sünonüüm: kui alleeks nimetatakse vahel ka suurte põõsastega, harvem skulptuuridega ääristatud teed (nagu sfinkside allee Egiptuses, mis viib vaarao Hatšepsuti hauakambri juurde), siis puiestee on ilmselgelt seotud puudega. Sõna puiestee on saadud sõnadest puu ja tee, selle sünonüüm allee tuleb aga prantsuse sõnast allée, mis tähendab eelkõige pargipuiesteid. Samamoodi ei ole ka teistes keeltes sarnased sõnad alati sama tähendusega: nii kasutatakse inglise keeles puiestee kohta sõna allée, kuid ka avenue, samas kui sarnase kõlaga alley tähendab hoopis kõrvaltänavat. Eestis on puiesteid rajatud paljude mõisate juures, mõned mõisaalleed on olnud mitme kilomeetri pikkused (näiteks Olustvere ja Sangaste mõisa viivad puiesteed). Puiesteed on ka enamikus Eesti linnades (näiteks Tallinnas Sõpruse, Vabaduse, Estonia, Kaarli, Mere ja Toompuiestee, Tartus Tamme, Laulupeo ja Taara puiestee), ehkki 20. sajandi viimasest kolmandikust on uusi puiesteid rajatud harvemini. Allee Toila-Oru pargis Katariina allee Võrus Kaarli puiestee Tallinnas Allee Meeri mõisa pargis Avenüü Haljasala Park ehk puiestik Bulvar
Jenny McCarthy

Jennifer Ann McCarthy (sündinud 1. novembril 1972) on USA modell, koomik, näitleja, publitsist ja aktivist. Ta alustas karjääri 1993. aastal ajakirja Playboy modellina ning hakkas seejärel näitlejaks.