laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Folkloorifestival Baltica

Folkloorifestival Baltica on rahvusvaheline folkloorifestival, mis toimub vaheldumisi Leedus, Lätis ja Eestis. I Folkloorifestival Baltica – 1987 Leedus II Folkloorifestival Baltica – 1988 Lätis; Teema: Laul III Folkloorifestival Baltica – 1989 Eestis; Teema: Soome-Ugri ja naabrite rahvapärimus; Laula kuni elad Folkloorifestival Baltica – 1990 Leedus planeeritud festival majandusraskuste tõttu ei toimunud. Teema: Balti ühtsus IV Folkloorifestival Baltica – 1991 Lätis; Teema: Pere ja traditsioonid V Folkloorifestival Baltica – 1992 Eestis; Teema: Eesti – meie kodu; Kodu, kodumaa VI Folkloorifestival Baltica – 1993 Leedus; Teema: Töö ja suvi rahvakalendris VII Folkloorifestival Baltica – 1994 Lätis; Teema: Päike VIII Folkloorifestival Baltica – 1995 Eestis; Teema: Kodu ja kodupaik IX Folkloorifestival Baltica – 1996 Leedus; Teema: Baltikumi ja Põhjamaade folkloor X Folkloorifestival Baltica – 1997 Lätis; Teema: - XI Folkloorifestival Baltica – 1998 Eestis; Teema: Oma ja ehtne XII Folkloorifestival Baltica – 1999 Leedus; Teema: Kultuuride mitmekesisus maailmas XIII Folkloorifestival Baltica – 2000 Lätis; Teema: Meri XVI Folkloorifestival Baltica – 2001 Eestis; Teema: Kodu on jäänud jälgedesse XV Folkloorifestival Baltica – 2002 Leedus; Teema: Perekond, ühiskond, riik, universum XVI Folkloorifestival Baltica – 2003 Lätis; Teema: Maa: hein, piim ja ühtsus XVII Folkloorifestival Baltica – 2004 Eestis; Teema: Kevad-suvised rahvakalendri tähtpäevad XVIII Folkloorifestival Baltica – 2005 Leedus; Teema: inimene XIX Folkloorifestival Baltica – 2006 Lätis; Teema: Meie maja XX Folkloorifestival Baltica – 2007 Eestis; Teema: Ring, ratas XXI Folkloorifestival Baltica – 2008 Leedus; Teema: Külalised, külaskäigud ja külalislahkus XXII Folkloorifestival Baltica – 2009 Lätis; Teema: Märgid ja sümbolid XXIII Folkloorifestival Baltica – 2010 Eestis; Teema: Laul ja liikumine XXIV Folkloorifestival Baltica – 2011 Leedus; Teema: Perekond XXV Folkloorifestival Baltica – 2012 Lätis; Teema: Tee XXVI Folkloorifestival Baltica – 2013 Eestis; Teema: Igal linnul oma laul XXVII Folkloorifestival Baltica – 2014 Leedus; Teema: Õnn XXVIII Folkloorifestival Baltica – 2015 Lätis; Teema: Pärand XXIX Folkloorifestival Baltica – 2016 Eestis; Teema: Jaaniaeg kui meie suurim suvepüha. Hüüdlause: "Baltica poeb põue ja kodu küla õue!" XXX Folkloorifestival Baltica – 4.–10. juuli 2017 Leedus Linda Raus. Eesti rahvatantsu ajaloo kronoloogia europeade.ee Rahvusvaheline folkloorifestival BALTICA folkloorinoukogu.ee Folkloorifestival Baltica Leedus baltica.llkc.lt
Taani kuningas

Taani kuningas on Taani Kuningriigi valitseja tiitel; kahel korral on riiki valitsenud ka kuninganna (praegu Margrethe II). Esimene Taani kuningas, kelle kohta on olemas enam-vähem kindlad ajaloolised andmed, on 10. sajandil valitsenud Gorm Vana. Gormist saadik on troon kuulunud ühele suguvõsale (erandiks vaid 1042–1047 valitsenud Magnus Hea), mis teeb Taani kuningliku perekonna vanimaks troonil olevaks dünastiaks Jaapani keisrisoo järel. ? – umbes 958/64 Gorm Vana umbes 958/64 – kõige hiljem 985 Harald I Sinihammas kõige hiljem 986 – 1014 Svend Harkhabe 1014–1018 Harald II 1018/19–1035 Knud II Suur 1035–1042 Knud III Hardeknud 1042–1047 Magnus Hea 1047–1076 Svend II Estridsen 1076–1080 Harald III Hen 1080–1086 Knud IV Püha 1086–1095 Oluf I Hunger 1095–1103 Erik Ejegod 1104–1134 Niels 1134–1137 Erik II Emune 1137–1146 Erik III Lam 1146–1157 Svend III ja Knud V 1154–1182 Valdemar I Suur 1182–1202 Knud VI 1202–1241 Valdemar II Võitja 1241–1250 Erik IV Plovpenning 1250–1252 Abel 1252–1259 Christoffer I 1259–1286 Erik V Glipping 1286–1319 Erik VI Menved 1320–1326 Christoffer II 1326–1329 Valdemar III 1329–1332 Christoffer II (2. korda) 1332–1340 interregnum 1340–1375 Valdemar IV Attertag 1376–1387 Oluf II 1387–1412 Margrete I, tegelikult võimul 1376–1412 1396–1439 Erik Pommerist, Kalmari uniooni esimene kuningas 1440–1448 Christoffer III Baierist 1448–1481 Christian I Oldenburg 1481–1513 Hans 1513–1523 Christian II, Kalmari uniooni viimane kuningas 1523–1533 Frederik I 1533–1534 interregnum 1534–1559 Christian III 1559–1588 Frederik II 1588–1648 Christian IV 1648–1670 Frederik III 1670–1699 Christian V 1699–1730 Frederik IV 1730–1746 Christian VI 1746–1766 Frederik V 1766–1808 Christian VII 1808–1839 Frederik VI, tegelikult võimul 1784–1839 1839–1848 Christian VIII 1848–1863 Frederik VII 1863–1906 Christian IX 1906–1912 Frederik VIII 1912–1947 Christian X 1947–1972 Frederik IX 1972–2024 Margrethe II 2024– Frederik X Taani riigipeade loend Taani kuninglik perekond Taani ajalugu
Šahrtuz

Šahrtuz on linn Tadžikistanis Hatloni vilajetis.
Šurob

Šurob on linn Tadžikistanis Sugdi vilajetis.
Aštarak

Aštarak on linn Armeenias, Aragatsotni maakonna keskus. http://www.armstat.am/file/article/demos_10_2.pdf  Aštarak – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Artašat

Artašat on linn Armeenias, Ararati maakonna keskus. https://www.armstat.am/file/article/bnakch_01.07.2015.pdf  Artašat – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Gavar

Gavar on linn Armeenias, Gegharkhunikhi maakonna keskus.  Gavar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jeghegnadzor

Jeghegnadzor on linn Armeenias, Vajotsh Dzori maakonna keskus.  Jeghegnadzor – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Prangli kagu tulepaak

Prangli kagu tulepaak on tulepaak Harjumaal Viimsi vallas Prangli saare kaguosas. Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 59° 36′ 56″ N, 25° 2′ 14″ E. Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 30 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 38,5 meetrit. Tuletorn ehitati 1954. aastal ja tänase kõrguse ja kuju sai 2006. aastal. Prangli loode tulepaak  Prangli kagu tulepaak – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Prangli kagu tulepaak navigatsioonimärkide andmekogus
Kelnase sadam

Kelnase sadam on sadam Kelnase külas Prangli saarel. Sadam asub saare põhjakaldal, kus oli kalasadam juba enne Teist maailmasõda. Tänapäeval silduvad sadamas kalalaevade kõrval ka huvilaevad. Sadamast lähtub laevaliin Leppneeme sadamasse. 2010. aastani sõitis sel liinil Helge, seejärel reisilaev Vesta ning alates 2013. aastast parvlaev Wrangö. Alates 2010. aastast opereeris laevaliini Kihnu Veeteede AS. 2018. aasta lõpust sai selle õiguse Tuule Liinid. OÜ Sama firma võitis ka hanke järgmiseks neljaks aastaks. Kelnase sadamat laiendati 2007. aastal. Sadamas on taastatud endine Kelnase kalatööstuse hoone, suviti korraldati kultuurikuuris üritusi. Avatud on turismiinfopunkt ja jalgrattalaenutus. Mölgi sadam Tauri Roosipuu. Võitlus liinide pärast. Meremees nr 3, 2020 Parvlaevaühendust Prangliga osutab järgmised neli aastat senine vedaja Tuule Liinid OÜ Viimsi valla koduleht, 7. oktoober 2020 Triin Olvet. "Uuendus teeb Kelnases ja Leppneemel jahtidele ruumi". Postimees, 25. aprill 2006 Urmas Tooming. "Uuenenud Leppneeme ja Kelnase sadam võivad valmida enne tähtaega". Postimees, 20. juuli 2007 "FOTOD: Prangli uue laeva jaoks on vaja sadamaid rekonstrueerida". Delfi, 24. aprill 2012
Punane kivi

Punane kivi on rabakivist hiidrahn Prangli saarel. Tegu on ainsa hiidrahnuga Prangli saarel. Punase kivi ümbermõõt on 31,1 meetrit, pikkus 11,1 m, laius 8,8 m ning kõrgus 2,8 m. Rahnu maapealse osa maht on umbes 160 m3. On kumera laega ümarakontuuriline rahn, mis alusel laieneb liivapinnasesse. Rahnu pind on sile, kuid omapäraste veeuuristusjälgedega, mis annab tunnistust kunagisest lasumisest merepõhjal. Nimetus "Punane kivi" tuleneb arvatavasti sellest, et tegemist on rabakiviga. Rabakivid on aga punakat värvi. Kuna aga kivi on kaetud paksu samblike kihiga ei pruugi punane värvus esmasel vaatlusel hästi silma paista. Rahn pole üksikobjektina looduskaitse all, kuid jääb Prangli maastikukaitsealale. Eesti hiidrahnude loend Pirrus, Enn (2009). Eestimaa suured kivid. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus. Martin Suuroja, Kalle Suuroja. Eesti 100 rändrahnu, 2006, ISBN 9949136210 "Prangli punane kivi". EELIS Infoleht. Vaadatud 27.12.2022. Prangli punane kivi ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis  Punane kivi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mölgi sadam

Mölgi sadam ehk Prangli lõunasadam on sadam Prangli saare lõunaosas. Kelnase sadam Kadri Jakobson: "Kuidas väikesaarest sai eliidi suvituskants" Äripäev, 5. jaanuar 2007
Kotkakivi

Kotkakivi on rändrahn Prangli saare põhjaosas. Rändrahnu ümbermõõt on 19 m ja kõrgus 3,5 m. Eesti geoloogilise baaskaardi seletuskiri. Prangli kaardileht. Tallinn: Eesti Geoloogiakeskus, 2002, lk 5.  Kotkakivi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kurvitsalised

Kurvitsalised (Charadriiformes) on mitmekesine lindude selts, kuhu kuulub umbes 350 liiki. Enamik kurvitsalistest on seotud veekogude ja avamaastikega. alklased‎ jämejalglased‎ kajaklased‎ karkjalglased kurvitslased‎ merisklased naaskelnoklased tiirlased‎ tülllased‎ änlased‎
Folkloorifestival Baltica 2007

XX rahvusvaheline folkloorifestival Baltica toimus eri paigus üle Eesti 13.–17. juulini 2007. Festivaliüritused toimusid järgmistes maakondades: Harjumaal Hiiumaal Jõgevamaal Järvamaal Põlvamaal Pärnumaal Tartumaal Viljandimaa Festivali juhtmõte oli "ring" ja see oli pühendatud Baltica folkloorifestivalide 20. aastaringile. Osavõtjaid oli lisaks Eestile Costa Ricast, Iirimaalt, Itaaliast, Karjalast, Koreast, Kreekast, Leedust, Lätist, Norrast ja Valgevenest. Folkloorifestival Baltica XX Rahvusvaheline folkloorifestival Baltica
Tartumaa trallam (2007)

VIII Tartumaa trallam on folkloorifestivali Baltica raames 16.–17. juulil 2007 Tartus, Elvas ja Rannul toimunud rahvapärimusüritus, millel esinejad tutvustasid oma sellealaseid oskusi-teadmisi. Tartumaa trallam Tartumaa trallami 2007 kava
Taaralinna taaderant

Taaralinna taaderant on Tartu noorte folklooripäev. Esinevad koolide ja lasteaedade lapsed. Esimest korda toimus üritus 1992. aastal, kasvades välja Tartumaa trallamist. I Taaralinna taaderant – 30. mai 1992 II Taaralinna taaderant – 29. mai 1993 III Taaralinna taaderant – 28. mai 1994 IV Taaralinna taaderant – 27. mai 1995 V Taaralinna taaderant – 1. juuni 1996 VI Taaralinna taaderant – 31. mai 1997 VII Taaralinna taaderant – 30. mai 1998 VIII Taaralinna taaderant – 29. mai 1999 IX Taaralinna taaderant – 3. juuni 2000 X Taaralinna taaderant – 1. juuni 2001 XI Taaralinna taaderant – 20. mai 2004 XII Taaralinna taaderant – 25. mai 2006 XIII Taaralinna taaderant – 16. juuni 2007 XIV Taaralinna taaderant – 2010 XV Taaralinna taaderant – XVI Taaralinna taaderant – 1. juuni 2013 "Taaralinnas peeti kevadpidu" Tartu Postimees, 2. juuni 1997
Mikilä järv

Mikilä järv (ka Mähkli järv, Mikila järv, Paabu järv) on järv Võrumaal Antsla vallas Kaika ja Mähkli küla piiril, jääb Karula rahvuspargi alale. Mähkli järv on põhjaloode-lõunakagu suunas piklik 8 hektari suurune järv, mille suurim sügavus on 6,3 meetrit. Järve läbivool on nõrk, sisse voolab üks oja Veetka järvest ja väljavool toimub Tinu oja kaudu Ärnu jõkke ning sealt Väiksesse Emajõkke. Mikilä järv Eesti looduse infosüsteemis Mikilä järv veebiportaalis eestigiid.ee
Ärnu jõgi

Ärnu jõgi (ka Meiga jõgi) on jõgi, mille ülemjooks asub Võrumaal ja alamjooks Valgamaal, Väikese Emajõe vasakpoolne lisajõgi. Ärnu jõe lähe asub Antslast 5,5 km kagu pool, suubub Väiksesse Emajõkke vasakult poolt tema keskjooksul 50 km kaugusel suudmest. Ärnu jõe pikkus on 27,5 km ja valgla pindala 165 km². Tähtsamad lisajõed on Haabsaare oja, Leese oja ja Vareseoja. Ärnu jõgi keskkonnaportaalis Ärnu jõgi veebiportaalis eestigiid.ee
Suurejõe maanteesild

Suurejõe maanteesild on raudbetoonist talasild üle Pärnu jõe Suurejõe juures.
Presidentide tamm

Presidentide tamm on tamm, mille 2005. aasta mais Kaali kraatrit külastanud Soome president Tarja Halonen ja Eesti president Lennart Meri istutasid Kaali Põhikooli ette. „Presidendid kuulasid Kaali koolilaste esitatud eesti- ja soomekeelseid tervituslaule ja istutasid koolimaja ette tamme. Riigipäid tervitanud Pihtla vallavanema Tõnu Hüti sõnul ajalugu kordub: oma Saaremaa-visiidi ajal on Kaali kooli juurde tamme istutanud ka esimene Eesti president Konstantin Päts. Et Pätsi tamme eluiga jäi lühikeseks, lõppedes koos nõukogude aja algusega, lubas Meri, et koos Haloneniga istutatud tamme vanuseks saab keskmise euroopa tamme iga, see tähendab tuhande aasta ringis.“ – "Talvist, T. ja Tulk, M. 2000. Saaremaad külastasid Soome ja Eesti president. "Meie maa", 18. mai. Võrgus kättesaadav 17.07.2007". Originaali arhiivikoopia seisuga 30.09.2007. Vaadatud 17.07.2007.
Kaali Kool

Kaali Kool on lasteaed-algkool Saare maakonnas Saaremaa vallas Kaali külas. Kaali Kool asub umbes 100 meetri kaugusel Kaali kraatrist ja tegutseb praeguses asukohas alates 8. detsembrist 1920, kui kolme külakooli - Pihtla, Sagariste ja Kõljala kooli - õpilased hakkasid õppima koos Kaali mõisahoones. 1936. aastal ehitati mõisahoone vundamendile uus koolimaja. Kogu maja läbis kapitaalremondi 2004. aastal. 2011. aastal kolis samasse majja ka lasteaed. Kuni 2014/2015. õppeaasta lõpuni oli kool põhikool, alates 2015. aasta sügisest on Kaali kool 6-klassiline. Kaks turisti imetlevad Kaali järve ja vahetavad mõtteid. "Kuidas küll see kivi nii täpselt keset järve oskas kukkuda!" "Ja oli ikka vedamine, et koolimaja pihta ei kukkunud..." Kaali saab moodsa koolimaja. Meie Maa, 29.mai 1936, nr. 60, lk. 4. Puutsa, Monika. Kaali 11 õpilast peavad kooliteed jätkama mujal. Saarte Hääl, 9. aprill 2015. Kaali Kooli veebisait
Pöide maalinn

Pöide maalinn ehk Kahutsi maalinn ehk Kahutsi linnus ehk Iruste maalinn on Saaremaa üks suuremaid muinasaegseid ringvall-linnuse tüüpi linnuseid. Maalinn asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Pöide külast umbes 2 km kaugusel läänes, Kahutsi küla territooriumil. Maalinn asetseb kuni 5 m kõrgusel loodusliku seljaku kirde poolsel osal. Suhteliselt tasase, 0,3 cm kuni 1,3 m paksusega kultuurikihiga ovaalse kujuga linnuseõu on 3700–3800 ruutmeetrit. Ringvalli kõrgus siseküljelt on 5,70 m, välisküljelt kuni 11 m. Ringvalli ehituseks on kasutatud maakive ja mulda. Maalinnal on kaks kinnivarisenud väravakäiku. Linnuseõue keskel asetseb kividega täidetud lohk, mis võib olla muistne kinniaetud kaev. Esimest korda on linnust mainitud Henriku Liivimaa kroonikas (XXX: 5), järgmisena on seda maininud Mellin 1794. aastal (kartograaf krahv Ludwig August Mellin), Luce 1811. aastal (Kuressaare õpperingkonna inspektori Johann Wilhelm Ludwig von Luce) ja Hueck 1840. aastal (vist Alexander Friedrich Hueck, kes oli hariduselt arst). Aastatel 1990–1992 toimusid Pöide maalinnas Vello Lõugase ja Marika Mägi juhtimisel arheoloogilised väljakaevamised. Maalinna ei ole muistset vabadusvõitlust käsitlevates kroonikates mainitud. On spekuleeritud, et selleks ajaks võis maalinn olla maha jäetud ja asendatud Muhu maalinnaga.[viide?] Tänapäeval tähistab ümbruskonna rahvas linnuses jaanipäeva ja põletab jaanituld. Saaremaa 2. Ajalugu. Majandus. Kultuur, 2007, lk 60 Eesti giid. Pöide küla Vaade läänevallile. Taamal vasakul jaanitule ase Maalinna suur siseõu koos vallidega Pöide maalinn kultuurimälestiste riiklikus registris
Turgi rahvad

Turgi rahvad on turgi keeli kõnelevad rahvad Aasias ja Euroopas. Suuremad rahvad on türklased, aserid, usbekid, kasahhid, uiguurid, türkmeenid, tatarlased, kirgiisid, baškiirid, tšuvašid ja hakassid. Turgi rahvaste keeli, kultuuri ja ajalugu uurib turkoloogia. Turgi keeled
Hartha

Hartha on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis. Aschershain, Diedenhain, Wallbach, Wendishain, Nauhain, Lauschka, Steina, Saalbach, samuti aastal 2004 liidetud Gersdorf osadega Langenau, Kieselbach, Neudörfchen, Schönerstädt ja Seifersdorf. Linna koduleht
Leisnig

Leisnig on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Freiberger Mulde jõe ääres. Brösen, Fischendorf, Gorschmitz, Klosterbuch, Meinitz, Minkwitz, Queckhain, Paudritzsch, Röda, Scheergrund, Tautendorf ja Tragnitz. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Roßwein

Roßwein on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis. Roßwein (linn), Gleisberg, Wetterwitz, Wettersdorf, Haßlau, Niederforst, Klinge, Ossig, Naußlitz, Seifersdorf, Ullrichsberg ja Zweinig. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Waldheim

Waldheim on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis. Waldheim (linn) Reinsdorf Neumilkau Vierhäuser Massanei Schönberg Heiligenborn Neuschönberg Unterrauschenthal Oberrauschenthal Gilsberg GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Kurgja maanteesild

Kurgja maanteesild on 2001. aastal Kurgjal üle Pärnu jõe ehitatud 25-tonnise[küsitav] kandejõuga rippsild[viide?]. 75,5 meetri pikkune ja 6 meetri laiune sild on ühesuunaline. Silla ehitus läks maksma 5,6 miljonit krooni. See on Eesti esimene autoliikluseks mõeldud rippsild.
Pliiglasuur

Pliiglasuur (vanasti ka seatinaglasuur) on glasuur, mille peamiseks sulandajaks on mõni pliioksiid (plii(II)oksiid PbO, plii(II,IV)oksiid Pb3O4, plii(IV)oksiid PbO2). Tegemist on madalkuumusglasuuriga. Pliiglasuurid liigitatakse läbipaistvateks ja katvateks pliiglasuurideks. Esimene pliiglasuur leiutati arvatavasti Mesopotaamias umbes 17. sajandil eKr. Sellest ajast on leitud savitahvlile kirjutatud pliiglasuuri retsept. Savitahvel leiti tänapäeva Iraagi põhjaosast. Plii Lead glaze. - CERAMICA CH Pliiglasuurid. - Tehnoloogia keraamikas II (Eesti Kunstiakadeemia 2012) Lead glaze. - CERAMICA CH
Rippsild

Rippsild on sillatüüp, mille puhul sillatekk (silla liiklust kandev osa) ripub. Rippsilla puhul kasutatakse trossi (või kette, algselt ka nööri), mis on tõmmatud üle takistuse (jõe, kuristiku) pinge alla ning otstest ankurdatud maasse. Selle kõrval leidub ka vähekasutatud iseankurduvaid rippsildu, mille puhul peatrossid ankurdatakse peatalade külge. Püloonid ehk tugipostid – hoiavad trossi üleval. Ankrud – hoiavad trossi pinge all. Riputid, tavaliselt rippkaablid – kinnitavad sillateki kandva trossi (peakaabli ehk peatrossi) külge. Kasutatakse ka jäiku vardaid. Sillatekk – sillataladest moodustuv pind, millel toimub liiklus. Rippsilda on võimalik ehitada suhteliselt pikka, võrreldes muude sillatüüpidega Rippsild võimaldab säilitada (vee)liikluse silla all Konstrueerimine ja ehitamine on suhteliselt lihtne – ehituse ajaks pole vaja oluliselt lisatoestust, mistõttu saab rippsilla ehitada näiteks üle sügavate kuristike, kus alt toestamise võimalus puudub. Rippsillal puudub jäikus, mistõttu see võib halbade ilmastikuoludega, näiteks tugeva tuulega, muutuda liiklusele ohtlikuks. Rippsillale mõjuv jõud seda ületavast liiklusest ei ole tasakaalustatud, mistõttu ei sobi rippsild näiteks rongiliikluseks. Sild Çanakkale 1915 (Türgi) – maailma pikim rippsild, pikima sildeava pikkus on 2023 m. Akashi-Kaikyo rippsild (Jaapan) – endine maailma pikim rippsild, pikima sildeava pikkus 1991 m (kogupikkus 3911 m). Unioni sild (Inglismaa ja Šotimaa vahel) – vanim siiani kasutuses olev rippsild maailmas, ehitatud üle Tweedi jõe 1820. aastal. Pikkus 137 m. Brooklyni sild (New York) – kuulus Manhattanit ja Brooklynit ühendav sild. Kuldvärava sild – üle San Francisco lahte Vaikse ookeaniga ühendava Golden Gate'i väina. Tacoma Narrowsi sild – kurikuulus sild, mis 1940. aastal sattus tugeva tuule käes resonantsi ja purunes. Purunemine on jäädvustatud ka filmilindile. Eesti pikim rippsild (kogupikkus 180 m) asub Võru linnas, see ühendab linna Tamula järves asuva Roosisaare poolsaarega. See on mõeldud ainult jalakäijatele, silla projekteeris ka varem mitu rippsilda projekteerinud Jaan Linno. Vana sild vahetati uue vastu välja 1999. aastal. 1931. aastal paigaldati Viljandis üle Kaevumäe oru Viljandi rippsild, mille kinkis linnale endine Tarvastu mõisnik Karl von Mensenkampff. Rippsildu leidub Eestis ka näiteks Vääna-Jõesuus, Kosel, Saha-Lool, Keila-Joal ja Pirita jõel Tallinna botaanikaaia juures. Vantsild http://www.epl.ee/artikkel/29329 Šveitsis avati maailma pikim rippsild
Vantsild

Vantsild on sillatüüp, kus sillatekk ripub otse püloonide külge kinnituvate vantide (kaablite või jäikade tõmbevarraste) küljes. Vantsild sarnaneb toimivate jõudude poolest pigem konsoolsillale kui rippsillale, kuigi vahel, näiteks Tehnikaleksikonis, loetakse vantsilda välise sarnasuse põhjal rippsilla variandiks. Vantsilla raskust kannavad püloonid, rippsilla raskust peavad kandma ankrud. Vantsilla esimese teadaoleva projekti esitas Veneetsia leiutaja Fausto Veranzio oma raamatus "Machinae novae" aastal 1595. Paljud varased rippsillad olid osalt ka vantsillad. Neil ei läinud hästi ja nad ei ole säilinud. 1817 rajati Inglismaale Tweedi jõele Dryburghi sild, mis järgmise aasta jaanuaris jõkke kukkus. Silla konstruktsiooni parandati ja sild taastati, kuid 1838 varises see uuesti kokku. 1824 kukkus Saksamaal jõkke Saale jõel olev ripp-vantsild. Need õnnetused andsid vantsillale halva maine ja kulus aastakümneid, kuni neid jälle ehitama hakati. 1868 valmis Prahas Franz Josephi sild (hävinud), 1873 sama projekti järgi Londonis Alberti sild (säilinud) ja 1883 New Yorgis Brooklyni sild (säilinud). Vanim säilinud puhtakujuline vantsild asub USA-s Texases Bluff Dale'is ja see avati 1890. Eesti pikim vantsild on Smuuli viadukt Tallinnas kogupikkusega 380 meetrit. Sellest 170 meetrit on vantsild ja 200 meetrit viieavaline talasild. Eesti esimene vantsild on jalakäijatele mõeldud Tartu Turusild, mis valmis 2003. aastal. Tartu Turusilla pikkus on 251,5 meetrit ja rippuvat osa kannavad 7 paari vante. Tehnikaleksikon, lk. 565 "Russki saare silla uudised". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2012. Vaadatud 15. aprillil 2012.
Konsoolsild

Konsoolsild on sillatüüp, mis ehitatakse horisontaalselt ulatuvate konsoolide abil. Tavaliselt kasutatakse kahte vastaskaldal asuvat konsooli, mis eenduvad takistuse (nt jõe) kohale. Konsoolide vabad otsad võivad omavahel kokku puutuda, moodustades ise sillateki, või võivad toetada nende vahel olevat vaba osa või talasilda, tavaliselt sõrestiksilda. Kuna konsooli üks ots peab kangisüsteemi laadselt ehk õla põhimõtet kasutades tasakaalustama konsooli vabale otsale mõjuvaid jõudusid, ehitatakse sinna sageli tornid. Maailma pikim konsoolsild on Pont de Québec Quebecis Kanadas. Silla kogupikkus on 549 meetrit, kaks 177-meetrise vaba õlaga konsooli toetavad endi vahel 195-meetrist osa. Sild valmis 1919. aastal.
Talasild

Talasild on sild, mille korral raskust kandvad talad (sillatekk) toetuvad kahe otspunktiga tugedele. Talasillad on nüüdisaja sillaehituses tavalisimad. Kõige lihtsam talasild on purre, mis võib sisuliselt olla üle takistuse (jõe, kuristiku) asetatud laud või palk. Pikemad talasillad on jaotatud osadeks, igal talal oma toetuspunktid. Talasilla sildeehitis on tehtud rauast, raudbetoonist või puidust. 1981. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus. 656 lk
Kaarsild

Kaarsild on sild, mis kasutab raskuse kandmiseks kaart. Kaarele mõjuv jõud suunatakse kaare haarade kaudu maasse. Sillatekk ei pea kaarsillal olema kaarekujuline, samas võib sillatekk olla kaarekujuline näiteks talasillal. Üks kuulsamaid Eesti kaarsildu on Tartu kaarsild (tuntud ka kui Jalakäijate sild ja Betoonsild). Maailma pikim kaarsild on Lupu sild Shanghais peasildeavaga 550 meetrit. Tõmbevööga kaarsild – Lupu sild Puidust kaarsild Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal Tartu kaarsild Krki sild Tiberiuse sild