laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Old School RuneScape

"Old School RuneScape" (OSRS) on Jagexi arendatud ja avaldatud paljude mängijatega võrgu-rollimäng (MMORPG). OSRS ilmus 22. veebruaril 2013 seoses "RuneScape'i" väheneva mängijaskonna ja selle uuenduste kohta avaldatud negatiivse mängijatepoolse tagasisidega. OSRS oli algselt täpne koopia RuneScape'ist 2007. aasta augusti seisuga, kuid aja jooksul on sellele lisatud uut mängusisu, mängumootoriuuendusi ja erinevaid pisiparandusi. Uue sisu lisamise kohta korraldatakse mängijate seas hääletus ja uuendus tehakse ainult juhul kui vähemalt 75% osalenutest hääletab uuenduse poolt. 2017. aasta seisuga oli OSRS-il RuneScape'ist rohkem kui kaks korda rohkem mängijaid, olenemata väiksemast toetuspersonalist ja harvematest uuendustest. "Old School RuneScape'i" peamine sisend mehaanika on viita ja vajuta. Mäng leiab aset fantaasiamaailmas nimega Gielinor, mis on jaotatud mitmeks piirkonnaks, kus mängija kontrollib ühte tegelast ning saab võidelda koletistega, suhelda teiste mängijatega, arendada oskuseid ning teha ülesandeid (quests). Enne kõike peab mängija läbima õpetuse, mis viiakse läbi saarel nimega Tutorial Island, et jõuda edasi Gielinor'i. Õpetuses tehakse mängijale selgeks, kuidas arendada oskusi ning selgitatakse mida mängu liidesed (interface) teevad. Pärast õpetuse läbimist on Tutorial Islandile pääsemine mängijale võimatu. "Old School RuneScape" võimaldab mängijatel raudmehe laadi (Ironman Mode), mis tähendab, et mängija (Ironman) ei saa teiste mängijatega kaubelda ega teiste mängijate asju maast üles korjata. Esimest korda tutvustati mängijaskonnale Ironman Mode't 2014. aasta oktoobris ja seda peetakse "Old School RuneScape" kõige raskemat viisi mängimiseks, sest hilises mängus on esemete saamine raske tugevamate koletiste tõttu. Hardcore Ironman Mode (mängijat kutsutakse Hardcore Ironman'iks) on Ironman Mode raskem versioon, millel on samad omadused nagu Ironman Mode'l, kuid Hardcore Ironman kaotab surres oma Hardcore staatuse ning muutub tavaliseks Ironman'iks. Ultimate Ironman Mode (mängijat kutsutakse Ultimate Ironman'iks) on Ironman Mode versioon millel on samuti samad omadused nagu Ironman Model, kuid Ultimate Ironman ei saa esemeid pangas hoiustada. Alexa Ray Corriea (19. veebruar 2013). "RuneScape bringing 'Old School' 2007 servers back online". Polygon (inglise keeles). Vaadatud 31. mail 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Jeremy Peel (22. veebruar 2013). "Old School Runescape sees the browser MMO dialled back to 2007". PC Games N (inglise keeles). Vaadatud 31. mail 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Welcome to Old School RuneScape Polls" (inglise keeles). Jagex. Vaadatud 31. mail 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Luke Winkie (10. mai 2017). "Inside the 'RuneScape' Demake That's More Popular Than the Main Game". Rolling Stone (inglise keeles). Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuni 2018. Vaadatud 31. mail 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Ametlik koduleht Old School RuneScape Twitteris Old School RuneScape'i wiki (inglise keeles)
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi Mälestuse Jäädvustamise Selts

Friedrich Reinhold Kreutzwaldi Mälestuse Jäädvustamise Selts oli 1920. ja 1930. aastatel tegutsenud Eesti selts, mille eesmärk oli osta Kreutzwaldi maja ja see muuta muuseumiks ning rajada Võrru tema monument. Monument valmis 1926 (Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument) ja ostetud maja muudeti muuseumiks 1941 (Kreutzwaldi Memoriaalmuuseum). Selts asutati 1923 Johannes Käisi ja Jakob Tedre eestvedamisel. http://lauluisa.ee/ajalugu/ (vaadatud 29.05.2018)
Kerava

Kerava on linn Soomes Uusimaa maakonnas. Naabervallad on Vantaa, Tuusula ja Sipoo. Kerava alev eraldati Tuusulast 1924. aastal, linnaõigused sai 1970. aastal. Kerava sõprusomavalitsused on Hjørring Taanis, Reykjanesbær Islandil, Kristiansand Norras ja Trollhättan Rootsis. Koostöösidemed on ka selliste omavalitsustega nagu Vladimir Venemaal, Solt Ungaris, Ogre Lätis, Keila Eestis, Aschersleben Saksamaal ning Arumeru Tansaanias. Savio Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years Ystävyyskunnat kerava.fi  Kerava – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis  Kerava – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus Kerava koduleht
Antiochos VI Dionysos

Antiochos VI Dionysos Theos Epiphanes (kreeka keeles Αντίοχος Στ' Διόνυσος, ′Dionysos′, kreeka jumal, ὁ Θεός, ′jumal′, ja ὁ Ἐπιφανής, ′jumala kehastus′) (u 148 − u 140 eKr) oli Seleukiidide soost kuningas (145−140 eKr), nominaalne valitseja. Ta oli kuningas Alexandros I Balase (suri 146 eKr) ja tema abikaasa, Egiptuse printsessi Kleopatra Thea (u 164−121 eKr) poeg. Antiochose tõstis 145. aastal eKr troonile Süüria väepealik Diodotos Tryphon, kes ilmus poisslapsega Araabiast Apameiasse. Siis ründas Tryphon Antiookiat, mis alistus peagi, ja Antiochos marssis võidukalt linna. 143. või 142. aasta paiku anti teada, et Antiochos oli saanud kõhuhaiguse, mis vajas operatsiooni. Noor kuningas surigi operatsiooni käigus. Teistel andmetel oli tema surma eest vastutav patroon Tryphon. Seleukiidide riik Bevan, Edwyn Robert. "The House of Seleucus". Kd II. London: Edward Arnold, 1902. Lk 226, 227, 230 [1]. Chrubasik, Boris. "Kings and Usurpers in the Seleukid Empire. The Men who Would be King". Oxford: Oxford University Press, 2016. Lk 135−139 [2]. Antiochos VI Dionysose biograafia
Gripenbergi skandaal

Gripenbergi skandaaliks nimetatakse 1919. aasta novembris Tartus Vanemuise teatris puhkenud märulit. Soome-rootsi tantsukunstnikud Maggie Gripenberg ja Onni Gabriel esinesid Vanemuises 3. ja 5. novembril. Etendusel vilistasid pallaslased, mõned siurulased ja Odamehe kirjastusega seotud isikud tantsukunstnikud välja. Esinejate vaimustatud pooldajad hakkasid omakorda segajaid peksma. "Gripenbergi skandaalist Vikerraadio saates "Eesti Lugu"".
Hanko

Hanko on linn Soomes Uusimaa maakonnas. Asub Soome lahe kaldal. Naabervallad on Kemiönsaari vald ja Raseborgi linn. Venemaa Keisririigi aegu kandis linn vene keeles Гангэ nimekuju. Moskva rahulepinguga renditi linn 1940. aastal Nõukogude Liidule sõjaväebaasiks, kuid Jätkusõja ajal baas evakueeriti. 44% linnaelanikest on soomerootslased. Hanko merelahing, 1714 Hanko mereväebaas Population growth biggest in nearly 70 years Hanko koduleht
Maggie Gripenberg

Maria Margarita (Maggie) Gripenberg (11. juuni 1881 Helsingi – 28. juuni 1976 Maarianhamina) oli soome tantsija. Maggie Gripenberg andis esimese tantsuetenduse Soome Rahvusteatris 1911. aastal, kui oli tutvunud Isadora Duncani vabatantsu ideedega. Gripenberg õppis ka Emile Jaques-Dalcroze rütmikakoolis. Nende mõjutusel oli Gripenbergi uus tantsustiil vabam kui ballett, ta tantsis alati paljajalu. 1951. aastal anti Maggie Gripenbergile Pro Finlandia medal. 1919. aastal esinesid Maggie Gripenberg ja tema lavapartner Onni Gabriel Tartus. Etenduse järel puhkes kähmlus siurulaste, pallaslaste ja ülejäänud publiku vahel. Sündmus sai tuntuks kui Gripenbergi skandaal. Otavan Iso Musiikkitietosanakirja. Helsinki: Otava. 1977. Lk ISBN 951-1-04191-6. "Nn Gripenbergi skandaalist Vikerraadio saates "Eesti Lugu"".
Läänemere kultuurikeskus

Läänemere kultuurikeskus (inglise The Baltic Sea Cultural Centre, lühendatult BSCC) on Poolas Gdańskis asuv kultuuriasutus, mis keskendub Läänemere-äärsete riikide kultuurialasele koostööle. BSCC asutati umbes 1992. BSCC direktor on Larry Ugwu. Varem on direktor olnud Adam Hlebowicz. https://web.archive.org/web/20180530134414/http://www.nck.org.pl/en/our-activities (vaadatud 29.05.2018) https://web.archive.org/web/20161020054235/http://www.nck.org.pl/en/contact/our-team/director (vaadatud 29.05.2018) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 21.04.2015) Keskuse koduleht
Jevgeni (Rešetnikov)

Jevgeni (meedias kasutusel ka vorm: Eugeni; vene keeles Евгений; kodanikunimega Valeri Germanovitš Rešetnikov, vene keeles Валерий Германович Решетников; sündinud 9. oktoobril 1957 Majakovski asulas Jesili rajoonis Akmola oblastis Kasahhi NSV-s) on Vene Õigeusu Kiriku vaimulik, Tallinna ja kogu Eesti metropoliit. Aastatel 1995–2018 oli ta Moskva Vaimuliku Akadeemia rektor. 29. mail 2018 valiti Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku täiskogul Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku eestseisjaks ja kinnitati patriarh Kirilli poolt sellele ametikohale sama aasta 3. juunil. Ta sündis aastal 1957 Majakovski asulas Jesili rajoonis Akmola oblastis Kasahhi NSV-s, kuid kasvas üles Kirovis. 16. aprillil 1994 pühitseti ta Moskva piiskopkonna Vereja vikaarpiiskopiks (:ru). 25. veebruaril 2000 ülendati ta peapiiskopiks, 3. juunil 2018 metropoliidiks. 18. jaanuaril 2024 teatas politsei- ja piirivalveamet, et ei pikenda metropoliit Jevgeni elamisluba ja seetõttu peab ta 6. veebruariks Eestist lahkuma. Kaitsepolitsei hinnangul ohustab kirikujuhi tegevus Eesti julgeolekut. Muuhulgas on siseministeeriumi esindajad Rešetnikoviga korduvalt rääkinud ja talle selgitanud, et tal tuleb oma avalikus tegevuses ja sõnavõttudes loobuda Kremli režiimi ja Venemaa sõjategevuse õigustamisest. Vaatamata varasematele hoiatustele pole Rešetnikov Eesti õigus- ja väärtusruumi sobimatut teguviisi muutnud. Seetõttu on Rešetnikovi tegevus riigile julgeolekuohuks, teatas PPA. 6. veebruaril 2024 lahkus ta Eestist Moskvasse ning teatas, et jätkab Eesti Õigeusu Kirikut juhtimist distantsilt.
Lennart Meri Euroopa Sihtasutus

Lennart Meri Euroopa Sihtasutus on 2002 asutatud Eesti sihtasutus, mille eesmärkide seas on Lennart Mere mõtteid kasutades tutvustada Eesti riiki, rahvast, kultuuri ja majandust nii Euroopas kui ka kogu maailmas. Sihtasutus annab välja Lennart Meri stipendiumi. Sihtasutus on olnud ka Lennart Meri konverentsi korraldajaid.[viide?] http://epl.delfi.ee/news/eesti/lennart-meri-euroopa-sihtasutuse-poordumine?id=51034431 (vaadatud 29.05.2018) http://epl.delfi.ee/news/eesti/lennart-meri-euroopa-sihtasutuse-poordumine?id=51034431
Istutustoru

Istutustoru on puude istutamiseks kasutatav tööriist. Istutustoru on kõige tõhusam abivahend taimeistikute käsitsi istutamisel, sest võimaldab istutajal töötada seistes ning hoida ergonoomiliselt korrektset kehaasendit. Õige kasutus tagab mugava ja kiire töötulemuse. Istutustoru koosneb käepidemest, torust, pedaalist, vedrust, sulgurteravikust. Tööriista toodetakse mitmes suuruses: väikeste istikute istutamiseks väiksema, suuremate jaoks suurema läbimõõduga toruga. Samuti on tööriista eri pikkuses. Istutustoru leiutas Soomes 1970. aastatel Tapio Saarenketo. Ta nimetas tööriista pottiputki'ks, mis tähendab soome keeles potitoru. Leiutis kogus peagi populaarsust ja on tänapäeval laialdaselt kasutusel. Õiged töövõtted: Suru istutustoru maasse sobiva sügavuseni. Pane taim torusse. Ava jalaga vajutades istutustoru teravik. Tõsta toru spiraalselt keerates maast üles nii, et muld ei jääks toru teraviku külge. Tihenda muld taime ümber. Sule toru teravik ja võta vaba käega uus taim, samal ajal vali uus istutuskoht. Jälgi, et taim jääks istutamisel paar sentimeetrit mullapinnast sügavamale, et vältida turbamätta läbikuivamist. "Istutustoruteemaline veebileht Pottiputki.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. märts 2018. Vaadatud 30. mail 2018. Nõuandeid metsauuenduseks. RMK veebileht
Entebbe rahvusvaheline lennujaam

Entebbe rahvusvaheline lennujaam (IATA: EBB, ICAO: HUEN) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Entebbet ja Kampalat Ugandas. Lennujaam asub Kampala kesklinnast umbes 40 kilomeetri kaugusel. Lennujaam on Eagle Airi kodulennujaam. Lennujaama läbis 2014. aastal rohkem kui 1,5 miljonit reisijat.
Robert Gabriel Mugabe rahvusvaheline lennujaam

Robert Gabriel Mugabe rahvusvaheline lennujaam (IATA: HRE, ICAO: FVHA), varasem Harare rahvusvaheline lennujaam, on rahvusvaheline lennujaam Harares Zimbabwes. Lennujaam on Zimbabwe rahvusliku lennufirma Air Zimbabwe kodulennujaam. Lennujaama läbis 2009. aastal üle 600 000 reisija.
Rajiv Gandhi rahvusvaheline lennujaam

Rajiv Gandhi rahvusvaheline lennujaam (IATA: HYD, ICAO: VOHS) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Hyderabadi, Telangana osariigi pealinna ja suurimat linna. Lennujaam asub umbes 24 kilomeetrit Hyderabadi kesklinnast. Lennujaam avati 23. märtsil 2008. Lennujaam on nime saanud India endise peaministri Rajiv Gandhi järgi. Lennujaamas on üks reisiterminal, kaubaterminal ja kaks lennurada.
Hamid Karzai rahvusvaheline lennujaam

Hamid Karzai rahvusvaheline lennujaam (pärsia keeles: میدان هوائی بین المللی حامدکرزی‎; IATA: KBL, ICAO: OAKB) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Kabuli linna Afganistanis. Lennujaam asub umbes 5 kilomeetrit Kabuli kesklinnast. Lennujaam oli varem tuntud kui Kabuli rahvusvaheline lennujaam ja kohalikult Khwaja Rawashi lennujaam.
Jinnahi rahvusvaheline lennujaam

Jinnahi rahvusvaheline lennujaam (urdu keeles: جناح بین الاقوامی ہوائی اڈا) (IATA: KHI, ICAO: OPKC) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Karachi linna Pakistanis. Lennujaam on riigi kõige aktiivsem lennujaam. Lennujaama läbis 2016. aastal rohkem kui 6,8 miljonit reisijat. Lennujaam rahvusliku lennufirma Pakistan International Airlinesi kodulennujaam.
Hartumi rahvusvaheline lennujaam

Hartumi rahvusvaheline lennujaam (IATA: KRT, ICAO: HSSS) (araabia keeles: مطار الخرطوم الدولي) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Sudaani pealinna Hartumi. Lennujaama läbis 2009. aastal rohkem kui 2,1 miljonit reisijat. Lennujaam on suletud alates 15. aprillist 2023, mil selle 2023. aasta Sudaani konflikti alguses vallutas paramilitaarne rühmitus RSF.
Kozmodemjansk

Kozmodemjansk ehk Tsikmä (mäemari Цикмä) on linn Venemaal Mari Eli Vabariigis. Tegemist on nii mäemari rahva kui ka Mäemari rajooni keskusega. Linn asub Volga (Tšeboksarõ veehoidla) parempoolsel kaldal. 1551. aastal maabus maride kindluse Tšikma juures Ivan Julm pärast Kaasani vallutamist. Pärast maride alistamist venelaste poolt 1583. aastal rajati Kozmodemjansk kindlusena samale kohale. Linn on nime saanud pühakute Kuzma ja Demjanini järgi, sest nende nimepäeval oli Ivan Tšikma alla saabunud. Volga ääres paiknevast Kozmodemjanskist kujunes arvestatav kaubanduskeskus ning linn sai linnaõigused 1781. aastal. Sealt läks läbi Moskva–Pekingi kaasaegne kaubatee ja toimusid suured kaubalaadad. 1858. aastaks elas linnas viis tuhat elanikku ja linn oli kogu 19. sajandi jooksul puidukaubanduse keskus. Esimene haigla asutati 1868. aastal, pank 1875. aastal, raamatukogu 1882. aastal ja trükikoda 1891. aastal. 1989. aastal elas seal 24 400 elanikku, kellest 29% moodustasid marid. Tänapäeval Kozmodemjansk kaubalinnana ei toimi ja linn areneb nagu tüüpiline Kesk-Venemaa linn. Hästi ja kompleksselt on linna madalamas osas säilinud 19. sajandil ehitatud puunikerdustega majad, mäel asuvad peaasjalikult nõukogudeaegsed majad. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel võib linna elanikkonna laias laastus jagada venelasteks (2/3) ja marideks (1/3), loomulikult on vähesel määral esindatud ka teised rahvused. Mari esimese suure kunstniku, ühiskonnategelase ja akadeemiku Aleksandr Grigorjevi nime kandev kunsti ja koduloomuuseum asub Kozmodemjanskis. Muuseumi allkorrusel asub ajalooline väljapanek, üleval kunst. Kõrgel Volga jõe kaldal tegutseb mäemari vabaõhumuuseum, mis avati 1983. aastal Kozmodemjanski linna 400. aastapäevaks. Selle rajamisel ühendasid oma jõud Mäemari rajoonivalitsus ning kohalikud kolhoosid-sovhoosid. Muuseumis on üle 60 hoone. Kunagi oli muuseum teinud koostööd ka Eesti vabaõhumuuseumiga. http://maristat.gks.ru/wps/wcm/connect/rosstat_ts/maristat/resources/6c4399804bb63a8fb954ff0201bee476/territoria+MO_2013.htm Q127240625 Jaak Prozes (25.03.1993). ""Marid, kes elavad "mägedes""". Päevaleht. Heiko Kruusi (01.01.2019). Soome-ugri sõbrad bussiga Marimaale ja tagasi. Soome-Ugri sõlmed. Lk 141-143. http://pages.marsu.ru/kuzma/
Cochini rahvusvaheline lennujaam

Cochini rahvusvaheline lennujaam (IATA: COK, ICAO: VOCI) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Kochi linna Kerala osariigis Indias. Lennujaam asub umbes 25 kilomeetri kaugusel Kochi kesklinnast. Lennujaam avati 10. juunil 1999. aastal. Lennujaama läbis 2017. aastal aprillist kuni 2018. aastal märtsini rohkem kui 10,1 miljonit reisijat. 18. augustil 2015. aastal sai lennujaamast maailma esimene lennujaam, mis kasutab ainult taastuvenergiat (päikesepaneelide abil).
Netaji Subhas Chandra Bose rahvusvaheline lennujaam

Netaji Subhas Chandra Bose rahvusvaheline lennujaam (IATA: CCU, ICAO: VECC) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Kolkota linna Lääne-Bengali osariigis Indias. Lennujaam asub umbes 17 kilomeetrit Kolkota kesklinnast.
Allama Iqbali rahvusvaheline lennujaam

Allama Iqbali rahvusvaheline lennujaam (urdu keeles: علامہ اقبال بین الاقوامی ہوائی اڈا) (IATA: LHE, ICAO: OPLA) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Lahore linna Pakistanis. Lennujaama läbis 2016. aastal rohkem kui 4,9 miljonit reisijat. Lennujaam on Pakistani rahvusliku lennufirma Pakistan International Airlinesi kodulennujaam.
Kenneth Kaunda rahvusvaheline lennujaam

Kenneth Kaunda rahvusvaheline lennujaam (IATA: LUN, ICAO: FLKK) on rahvusvaheline lennujaam Lusakas Sambias. Enne ümbernimetamist 2011. aastal riigi esimese presidendi Kenneth Kaunda auks oli see tuntud kui Lusaka rahvusvaheline lennujaam. Lennujaama suudab aastas teenindada kuni kaks miljonit reisijat. 2012. aastal läbis lennujaama 787 tuhat reisijat.
Seišellide rahvusvaheline lennujaam

Seišellide rahvusvaheline lennujaam (IATA: SEZ, ICAO: FSIA) või Aéroport de la Pointe Larue prantsuse keeles, on rahvusvaheline lennujaam Seišellidel. Lennujaam asub umbes 11 kilomeetrit Mahé kesklinnast. Lennujaama läbis 2013. aastal rohkem kui 700 000 reisijat.
Halina Górecka

Halina Sylwia Górecka (neiupõlvenimi Halina Richter, hiljem Halina Herrmann; sündinud 4. veebruaril 1938 Chorzówis) on Poola ja Saksamaa endine kergejõustiklane, jooksja. 1960. aastal Rooma olümpiamängudel kuulus Halina Górecka pronksi võitnud Poola 4×100 meetri jooksu teatevõistkonda. Neli aastat hiljem Tōkyō olümpiamängudel võitis ta 4×100 meetri teatejooksus Poola naiskonna koosseisus kuldmedali. 1968. aastal México olümpiamängudel esindas ta Lääne-Saksamaa naiskonda. Halina Górecka veebisaidil Olympedia (inglise)
Rostovi oblasti lipp

Rostovi oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Rostovi oblasti lipp. Ametlikult võeti lipp kasutusele 10. oktoobril 1996. Rostovi oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kolmeks horisontaalseks laiuks, ülalt alla sinine, kollane ja punane. Kanga vardapoolses osas on aga valge vertikaalne laid, mis moodustab 1/5 lipu laiusest. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3. Lipul olevad värvid sümboliseerivad ajalooliselt oblastis elanud rahvaid. Punane on venelaste, sinine kasakate ning kollane kalmõkkide värv. Ühtsed värvid Venemaa lipuga (sinine, punane ja valge) rõhutavad, et Rostovi oblast on lahutamatu Venemaa Föderatsiooni osa. Rostovi oblasti vapp Rostovi oblasti lipp Rostovi oblasti ametlikul lehel (vene keeles) Riiklik sümboolika: Rostovi oblast - Rostovi Doni ääres (vene keeles)
Uuetoa saunakask

Uuetoa saunakask on kask Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Raadna külas Uuetoa talu alal. Puu ümbermõõt on 337 cm (mõõdetuna 1,2 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m. Puu istutas 1834 taluperemees, tähistades nõnda oma sauna valmissaamist. Sauna järgi on ka nimi saunakask. Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn: Koolibri, 2003. Lk 149
Tudu Pilvepuu

Tudu Pilvepuu (lühemalt Pilvepuu) oli hõbepappel Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Tudu asulas Tudu põhikooli juures. 2019. aastast loetakse puu hävinuks. Puu ümbermõõt on 536 cm (mõõdetuna 0,6 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m. Puu istutati kevadel 1929 uue Tudu koolimaja valmimise puhul. Kool oli sisse õnnistatud detsembris 1928. Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn: Koolibri, 2003. Lk 140 "Hõbepappel "Pilvepuu"". EELIS infoleht. Vaadatud 25.02.2021.
Pedassaare mänd

Pedassaare mänd on mänd Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Pedassaare külas. See on arvatavasti Eesti vanim mänd. 1999 mõõdeti männi vanuseks 460 aastat. Puu rinnasümbermõõt on 356 cm ja kõrgus 14 m. Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn: Koolibri, 2003. Lk 136
Vanale pärn

Vanale pärn on pärn Järva maakonnas Türi vallas Jõekülas Vanale talu alal. Puu on võetud looduskaitse alla. Puu rinnasümbermõõt on 180 cm ja kõrgus 28 m. Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn: Koolibri, 2003. Lk 167
Kurgja mesilakuusk

Kurgja mesilakuusk on kuusk Pärnu maakonnas Vändra vallas Kurgja külas C. R. Jakobsoni talumuuseumi õuel. Puu on nimetatud selle järgi, et varem oli puu lähedal mesila. Puu rinnasümbermõõt on 304 cm ja kõrgus 32 m. Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn: Koolibri, 2003. Lk ???
Asuja künnapuu

Asuja künnapuu on künnapuu Pärnu maakonnas Saarde vallas Laiksaare külas.[viide?] See oli Eesti kõrgeim künnapuu. Puu on hävinud. Puu rinnasümbermõõt on 510 cm ja kõrgus 31,3 m. Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn: Koolibri, 2003. Lk 176 "Hiljaksjäänud külaskäik Asuja künnapuu juurde". Hiiu Leht. 3. november 2020. Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2021. Vaadatud 23.02.2021.
Riia Mootorimuuseum

Riia Mootorimuuseum (läti keeles Rīgas motormuzejs) on suurim vanasõidukite muuseum Baltimaades, asukohaga Läti, Riia. Muuseum on riiklik, olles transpordiministeeriumi valduses. Muuseumis on ka kohvik ja spordiklubi. Muuseum loodi aastal 1989 aastal Läti antiikauto klubi (AAK) initsiatiivil. Maja ehitati Latgyprogorstroy arhitekti Viktors Valgumsi disaini järgi. Alates 1992 aastas on muuseum riiklik. Üks silmapaistvamaid väljapanekuid muuseumis on 1938 aasta Auto Union Tüüp D koopia. Auto originaali päästis hävitamisest Läti auntiikauto klubi president Viktors Kulbergs. Peale läbirääkimisi Audi AG aastal 1995 vahetati auto Crostwaite & Gardiner and Roach toodetud koopia vastu. Originaal on nüüd Audi muuseumis Ingolastadis. 1938 Auto Union racing car Tüüp D, koopia Ford Köln Y (1933) Lätis ehitatud Ford-Vairogs V8 "De Luxe" (1938) Horch 830BL (1935) Harley-Davidson mudel WL (1947) Moskvitš 400-420 Moskvitš 401-424E Packard Super Eight 1502 (1937) Lätis ehitatud RAF-2907 Hansa G 12/36 Renntorpedo (1914) ZIL-112 Sports (1961) Varey, Mike (2003). 1000 Historic Automobile Sites. Elderberry Press, Inc. Lk 409. ISBN 1-930859-50-3. "Auto Union Type". seriouswheels.com.
Tammiste mõisa peksumänd

Tammiste mõisa peksumänd on mänd Pärnus Tammiste tee 1. Varem asus seal Tammiste mõis. Mõisa pärisorjadest talupoegi peksti karistuse puhul just selle männi all ja sellest ka puu nimi. Puu on võetud looduskaitse alla. Puu rinnasümbermõõt on 154 cm ja kõrgus 12 m. Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn: Koolibri, 2003. Lk 171 Peksumänd keskkonnaportaalis