laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Cesvaine loss

Cesvaine loss on endise Cesvaine mõisa peahoone. See pärineb 1896. aastast ja on eklektiline. Kasutatud on Tudorite ajastu Inglismaa ja renessansiajastu arhitektuurilisi elemente. Arhitektid on Hans Grisebach ja August Dinklage. Peahoone on rüüstamistest pääsenud ja vaatamata 2002. aasta tulekahjule on suur osa interjöörist säilinud. Hoone ehituskvaliteet on märkimisväärselt hea. Praegu asub peahoones Cesvaine kool. Nii loss ise kui ka kolm lossi kaminat ja üks kamin-ahi, lossi uksed, üheksa sealset lage ja neli laemaalingut on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised. Mõisa peahoone ehitati Cesvaine piiskopilinnuse asukohale. Linnusest on säilinud ainult üksikud müürijupid. Peauks Kelder Katus Põlenud katuseosa Nurgatorn Aken Laemaaling Laemaaling "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2021. Vaadatud 8. juunil 2019. Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles)
Kulminatsioon

Kulminatsioon on pinge haripunkt ajalises kunstiteoses, süžeelise teose puhul süžee arengus, konflikti kõrgpunkt. Ülekantud tähenduses räägitakse ka elus aset leidvate sündmuste kulminatsioonist. Tavaliselt esineb teoses üks kulminatsioon, kuid on teoseid, kus pinge ei tõuse pidevalt, vaid laineliselt. Sellistes teostes võib esineda ka enam kulminatsioone.
Bikava mõis

Bikava mõis (läti keeles Bikava muiža) oli mõis Vitebski kubermangus Režitsa maakonnas Bikava vallas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Rēzekne piirkonnas Gaigalava vallas Gaigalavas. XIX sajandil rajatud mõisakompleksist on säilinud 1936. aastal tublisti ümber ehitatud peahoone (lisati teine korrus), mõisavalitseja maja, park. Peahoones on Gaigalava kool. Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; (läti keeles)
Lõpplahendus

Lõpplahendus ehk konklusioon (lad conclusio 'lõpetus, järeldus') on konflikti(de) lahendus, sündmustiku lõpp-punkt traditsioonilises näidendis ja jutustavas proosas. Tragöödia lõppeb katastroofiga, komöödia lõpp on õnnelik või lepitav. Avatud vormiga näidendil ei tarvitse olla selget sisulist lahendust. Kui lõpplahendus esineb teritatud, üllatusefekti pakkuval kujul, nimetatakse seda puändiks (nt novellis, anekdoodis, epigrammis).
Itaalia jõed

Itaalia jõed on Euroopa teiste piirkondade jõgedest suhteliselt lühemad. Itaalia pikim jõgi on omanimelisel madalikul voolav Po, mille pikkus on 652 kilomeetrit. Itaalia lühim jõgi Aril voolab välja Garda järvest ja on 175 meetri pikkune. Alltoodud tabelis on loetletud jõed pikkusega üle 100 kilomeetri. Osaliselt Šveitsi territooriumil. Kaasaarvatud Meta oja (11 km)
Sõjateadlane (ajakiri)

Sõjateadlane (inglise keeles Estonian Journal of Military Studies), endise nimega KVÜÕA toimetised (Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste toimetised; inglise keeles ENDC Proceedings), on Eesti sõjateaduslik ajakiri, mida annab välja Kaitseväe Akadeemia. Ajakiri ilmub aastast 2003. Ilmumissagedus on vähemalt kord aastas, lisaks allsarjad. Artiklid ilmuvad nii eesti kui ka inglise keeles. Alates aastast 2016 kannab ajakiri nime Sõjateadlane. Sõjateadlase peatoimetaja on Andres Saumets. "KVÜÕA toimetised kannab nüüd nime Sõjateadlane". Eesti kaitsevägi. 8. märts 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. september 2017. Vaadatud 16. september 2017. Ajakirja koduleht
Puänt

Puänt (prantsuse keeles pointe 'teravik, tipp') on teritatud, vaimukas ja üllatusefekti pakkuv lõpplahendus novellis, epigrammis, anekdoodis, valmis, satiiris. Õnnestunud puänt tuleneb loogiliselt teose süžee- ja mõttearendusest.
Eesti 2008.–2010. aasta majandussurutis

Eesti 2008.–2010. aasta majandussurutis (kõnekeeles ka masu, täpe ja pupu) oli põhjustatud ülemaailmsest suurest majandussurutisest, mis algas 2007. aasta detsembris. 2010. aasta lõpuks hakkas Eesti majandus taas kasvama, kuid surutisest taastumine on osutunud prognoositust aeglasemaks. Kriisi või surutise lõpu kohta on esitatud erinevaid hinnanguid, majandusteadlase Andres Arraku sõnul lõppes see juba 2009. Kriisieelsete majandusnäitajateni jõudmine võttis Eestil aga veel aastaid. Mihkel Truup (2010). "Kriisiaja kvaasimanifestatsioonidest". Hortus Semioticus (Nr. 5). Originaali arhiivikoopia seisuga 4. aprill 2015. Vaadatud 15. märtsil 2016. Laura Raus Arrak: majanduskriis lõppes Eestis juba tunamullu Postimees, 10. jaanuar 2011 Kutt Kommel, Rain Leoma Elanike kultuuritarbimine on hakanud pärast majanduskriisi taastuma Staistikaameti statistikablogi, 03.08.2012 Evelin Allas Balti perede ostujõud viimase kümne aasta jooksul märgatavalt kasvanud, kuid siiski allpool kriisieelsest tasemest SEB, 24.04.2014 Kai Maran Taastatav tulubaas toob tasuta lasteaiatoidu Pealinn, 14. august 2017 Tõnu Mertsina "Majanduskriisi mõju Eesti majanduse struktuurile" ettekanne Tallinna ettevõtluspäeval 07.10.2010 Mihkel Eliste "Majanduskriisi mõju kinnisvaraturu arengutrendidele" EMÜ, 2015
Sõjateadus

Sõjateadus on interdistsiplinaarne teadusharu, mis uurib sõjalise jõu kasutamist ja selleks valmistumist kõigis sõjapidamisvaldkondades kogu konfliktispektri ulatuses. polemoloogia sõjandus sõjanduse mõisteid Sõjateadlane (ajakiri) Kategooria:Sõjateadlased Enno Mõts: Sõjateaduse määratlus ja selle programm, ajakiri Sõdur 03/18, issuu.com, juuli 2018
1980. aasta rongiõnnetus Balti jaamas

1980. aasta rongiõnnetus Balti jaamas toimus 4. oktoobril kell 15:23, kui Balti jaamas põrkasid kokku kaks elektrirongi. Õnnetuses hukkus 9 ja viga sai 46 inimest. http://www.epl.ee/news/eesti/suurimad-rongionnetused-eesti-140-aastasel-raudteel.d?id=51285820 (vaadatud 16.10.2013) Urmas Vahe: "Raudteekatastroof, mis vaikiti maha" Õhtuleht, 8. oktoober 2005 Urmas Vahe: "Aadi Mäe: meie peal korraldati näidisprotsess" Õhtuleht, 8. oktoober 2005 40 aastat Balti jaama rongiõnnetusest: raudteekatastroof, mis vaikiti maha; Õhtuleht, 02.10.2020 Suurimad rongiõnnetused Eesti 140-aastasel raudteel; EPL, 03.11.2010 Ajavaod: 30 aastat hiljem; ERR Digihoidla, 2011
Moe lennuõnnetus

Moe lennuõnnetus toimus 19. aprillil 1977 praeguse haldusjaotuse järgi Lääne-Virumaal Tapa vallas Moel. Nõukogude armee õhujõudude reisilennuk An-24, mis tõi Pärnu lennuväljalt Tapale sõjaväelendureid, kes olid Tapa lennuvälja lennuraja remondi ajaks lennukeid Pärnu toimetanud, riivas tiivaga tihedas tuisus Moe piiritustehase katlamaja 32 meetri kõrgust telliskorstent. (Piirituse tootmise jätkamiseks ehitati purunenud telliskivikorstna juurde ajutine metallkorsten). Lennuki üks mootor süttis õhus pärast lööki kohe põlema, lennuk paiskus seejärel seliliasendis lähedalolevale põllule, kuhu jäigi tossama. Õnnetuse põhjuseid oli mitu: ootamatu lumetorm, lennukijuhtimise ohutusnõuete rikkumine, korstnal puudusid punased hoiatustuled jne. Katastroofis hukkusid kõik 15 reisijatena pardal olnud 655. hävituslennuväepolgu lendurit ja 6 An-24 meeskonnaliiget. NSV Liidu õhukaitseväed Eestis Moe lennukatastroof "Moe lennukatastroof". Eesti monumentide e-kataloog. http://www.kuulutaja.ee/1977-voorriigi-ohvitseride-hukkumine-eesti-territooriumil/
Thomas Hurka

Thomas Hurka (sündinud 1952) on Kanada filosoof. Ta omandas bakalaureusekraadi Toronto Ülikoolis ning magistri- ja doktorikraadi Oxfordi Ülikoolis. Ta tegeleb moraalifilosoofia ja poliitikafilosoofiaga. 1978. aastast töötas ta Calgary Ülikoolis. Alates 2002. aastast on ta Toronto ülikooli filosoofiaprofessor.  Pikemalt artiklis The justification of national partiality The justification of national partiality. – Robert McKim, Jeff McMahan (toim). The Morality of Nationalism, Oxford: Oxford University Press 1997. Veebiversioon Google'i raamat "The Best Things in Life: A Guide to What Really Matters", Oxford University Press, 2011. "The Goods of Friendship", Thinking About Friendship: Historical and Contemporary Perspectives, Basingstoke: Palgrave Macmillan, 2012. "British Ethical Theorists From Sidgwick to Ewing", Oxford University Press, 2014. Koduleht Toronto ülikooli saidil CV ametlik koduleht Artiklid
Uulu Segakoor

Uulu Segakoor on Eesti segakoor. Koor asutati 2011. aastal ja selle kodusaal on Uhlapere seltsimaja Uulus. Koori dirigent on Annely Kuningas. Infot Uulu Segakoori kohta saab aadressilt https://www.facebook.com/uulusegakoor Uulus äratati ellu laulupüha traditsioon, Delfi, 23. juuli 2012
Kojutulek

"Kojutulek" ("Homecoming") on Harold Pinteri näidend. "Kojutulek" ("Coming Home") on Rosamunde Pilcheri romaan (eesti keeles ilmunud 1998). "Kojutulek. Viis lugu soomepoiste päevilt" on Heino Susi 1975 ja 1989 ilmunud raamat. "Kojutulek" ("Coming Home") on Hal Ashby 1978. aasta film. Filmi peaosades mängivad Jon Voight ja Jane Fonda, kes mõlemad võitsid oma rollisooritustega nii Kuldgloobuse kui ka Oscari.
Reima kadakas

Reima kadakas ehk Suursoo kadakas (ka Karla kadakas) on kaitsealune kadakas Harju maakonnas Rae vallas Suursoo külas. Reima kadaka tüve ümbermõõt rinnakõrguselt on 129 sentimeetrit ja kõrgus ulatub 7 meetrini. Puu vanust hinnatakse 300 aasta peale. Rae vald on kohalikul tasandil Suursoo külas kasvava kadaka looduskaitse alla võtnud. Puu kaitsevööndi suuruseks on määratud 9 meetrit. Lähemal kui 9 meetrit on keelatud igasugune majandustegevus. Reima kadaka kõrvalt läks mööda Põhjasõja-aegne tee Tallinna. Reima kadakast Rae valla kodulehel
Uurali rahvad

Uurali rahvad on samojeedi ja soome-ugri rahvad, keda seob omavahel keelesugulus. Uurali rahvad räägivad uurali keeli, mis samuti jagunevad samojeedi ja soome-ugri keelteks. Uurali rahvaid ja keeli uurib uralistika. Ka eestlased kuuluvad uurali rahvaste hulka. Nii nagu uurali rahvaste mõiste on ennekõike keelepõhine, on ka nende võimalikku sugulust teiste rahvastega (nt turgi või altai rahvastega) väidetud ennekõike võrdleva keeleteaduse andmete põhjal.
Armastus (täpsustus)

Armastuse mõistest ja nähtustest, mida nimetatakse armastuseks, räägib artikkel Armastus. Armastus on mitme teose pealkiri: "Armastus", ansambli Genialistid album "Armastus", 1927. aasta film, "Anna Karenina" ekraniseering "Armastus", Michael Haneke film (2012) "Armastus...", 2017. aasta Eesti dokumentaalfilm "Armastus", Ervin Lillepea kogumik "Armastus", ansambli Genialistid laul
Tallinna Linnavalitsuse nimekomisjon

Tallinna Linnavalitsuse nimekomisjon (lühemalt: nimekomisjon) on Tallinna Linnavalitsuse nõuandev organ, mis tegeleb Tallinnaga seotud kohanimeküsimustega. Nimekomisjon asutati 1965. aastal ja asutamisest aastani 1973 kandis nime Tallinna tänavanimede komisjon. Aastatel 1973–1990 kandis nime Tallinna nimevaliku komisjon. Tallinna entsüklopeedia. II köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 15
Uralistika

Uralistika on teadusharu, mis uurib uurali rahvaid ja keeli. Uralistika jaguneb fennougristikaks, mis uurib soome-ugri rahvaid ja keeli, ning samojedistikaks, mis uurib samojeedi rahvaid ja keeli. Tuntuimate uralistikaväljaannete hulka kuulub Eestis ilmuv Linguistica Uralica.
Samojedistika

Samojedistika on teadusharu, mis uurib samojeedi rahvaid ja keeli. See on osa uralistikast, mis uurib uurali rahvaid ja keeli.
Aforism

Aforism (vanakreeka sõnast ἀφορισμός (aphorismós) 'piiritus, määratlus') on efektselt sõnastatud üldistav elutarkus, üllatav väärtusotsustus. Aforism ei tõesta ega argumenteeri, vaid mõjub vaimukuse ja originaalsusega. Teravmeelsus on haritlase häbematus. (Aristoteles) Igaüks kuuleb ainult seda, millest ta aru saab. (Johann Wolfgang von Goethe) Südametunnistus on koer, kes käib su kannul ja haugub. (Autor teadmata) Aforismid on lühikesed, mõni koosneb ainult paarist sõnast: Rutta aeglaselt! (Octavianus Augustus) Teadmine on jõud. (Francis Bacon) Aforismidele on lähedased vanasõnad ja kõnekäänud, mis on anonüümsed, seevastu on aforism enamasti individuaallooming. Ta võib esineda nii iseseisva žanrina kui ka lülitatult pikemasse teksti, mis tervikuna ei ole aforistlik. Lakoonilist ja täpset väljendusviisi nimetatakse aforistlikuks stiiliks. Kuulsamaid aforiste: Platon, Seneca, Augustinus, Michel de Montaigne, Blaise Pascal Voltaire, Oscar Wilde, Friedrich Nietzsche, Arthur Schopenhauer, Georg Christoph Lichtenberg Eesti autoritest on aforisme oma tekstides kasutanud Friedrich Reinhold Kreutzwald, Juhan Liiv (teoses "Ääremärkused": Kivide varjudest ei saa müüri, küll aga kividest enestest.), Friedebert Tuglas, Anton Hansen Tammsaare, Karl Ristikivi ("Imede saar": Ainult nõrk kardab vasturääkimist). Aforismikogumikke on avaldanud ka Arvo Valton ("Uksed kriuksuvad öösiti", "Märklaud kilbiks", "Tagasi tulevikku"). Aforisme, Aforismid,
Soome-ugri hõimuliikumine

Soome-ugri hõimuliikumine on soome-ugri rahvaste seas alates 20. sajandi algusest levinud hõimuliikumine, mis rõhutab soome-ugri rahvaste kultuurilist ja keelelist ühisosa. Omariikluse saavutanud soome-ugri rahvad (eestlased, soomlased ja ungarlased) toetavad selle raames väiksemate, peamiselt Venemaal elavate soome-ugri rahvaste kultuuri, keele ja ühiskonna püsimajäämist ja arengut. Nõukogude ajal oli hõimuliikumine suuresti takistatud ning keskendus peamiselt teadusuuringutele, sh fennougristikale ja etnograafiale. Tänapäeval tehakse hõimuliikumise raames koostööd ennekõike omariikluseta soome-ugri väikerahvaste kultuuri ja keele toetuseks ja arenguks, kuid ka kodanikuühiskonna arendamiseks. Eestis korraldab Fenno-Ugria Asutus koos teiste organisatsioonidega hõimupäevi ja muid sugulasrahvaste teemalisi üritusi. Hõimuliikumise edendamiseks on loodud rahvusvahelisi organisatsioone, nagu näiteks soome-ugri rahvaste konsultatiivkomitee ja noorteorganisatsioonide ühendus MAFUN, kahepoolsete sidemete hoidmisele keskendunud seltse, nagu Eesti-Saami Selts ning lokaalseid organisatsioone, nagu näiteks Eestis tegutsev Fenno-Ugria Asutus. Eestis on soome-ugri teemadega tegelnud hõimupoliitikud nagu Andres Heinapuu, Jaak Prozes ja Juku-Kalle Raid; neist viimane oli ka Riigikogu soome-ugri toetusrühma esimees, mis oli sellal Riigikogu suurim saadikurühm. 1930ndate keskel tõstatus Türgi liitumine soome-ugri hõimuliitu. Selle suurimaks propageerijaks oli Ungari Türgi saadik M. Jungert, kes tutvustas ideed ka Türgi juhile Kemal-Pashale, kes seda ka toetas. Saaremaa Teataja (Kuressaare : 1929-1935) nr.23 | 23. veebruar 1934 | lk 2
Nõmme Haridus- ja Rahvamajaselts

Nõmme Haridus- ja Rahvamajaselts oli Nõmmel aastatel 1928–1940 tegutsenud selts. http://www.nommeraadio.ee/meedia/pdf/RRS/Haridus%20ja%20-Rahvamaja-selts.pdf Aastatel 1928–1930 kandis selts nime Nõmme Haridusselts. Aastal 1929 hakkas seltsis tegutsema Nõmme Rahvaülikool. 17.12.2013. aastal registreerisid Jaak Tuuksam, Andro Roos ja Margus Lepa Nõmme Haridus- ja Rahvamajaselts MTÜ, mille esimene suurem ettevõtmine on seltsielu taastamine Nõmme keskuses Kahro majas. Ühingu eesmärk on edendada kodanike hariduse omandamist ja kunstilist eneseväljendust, eestimaalaste mandunud au- ja häbitunde taaselustamist, mille vahendina jätkab ühing Hjalmar Mäe alustatud ning okupatsioonide aastatel katkenud tegevust Nõmme Rahvaülikooliga. Ühingul on oma lipp, vapp, pitsat ja kahur. Tallinna entsüklopeedia. II köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 25
Nõmme Heakorra Selts

Nõmme Heakorra Selts on Nõmmel aastatel 1908–1939 ja aastast 1988 tegutsev selts. Seltsi asutas Nikolai von Glehn. Nõmme Heakorra Seltsil on leheküljestik Internetis. Tallinna entsüklopeedia. II köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 25 "Nõmme Heakorra Seltsi Internetileheküljestik". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. juuli 2019.
Ellips (lausekujund)

Ellips on lausekujund, kergesti juurdemõeldava või väheolulise sõna või sõnade väljajätt lausest, ilma et tähendus muutuks või tekstist oleks raske aru saada. Enamasti jäetakse välja kas alus või öeldis. Sellist lauset nimetatakse elliptiliseks lauseks. Ellips on kr k elleipsis 'väljajätmine, vahelejätmine, puudus'. Elliptilise stiiliga saavutatakse väljenduse kokkusurutus ja emotsionaalne pingestatus. Ellipsit esineb sagedasti lühivormides (aforism, sentents, vanasõna, mõistatus jt), pealkirjades, erutatud kõnes, luules, laulutekstides, kõnekeelsetes väljendites jm. Näiteks: Tänan! < (Ma) tänan (sind)! Kes ees, see mees! < Kes (on) ees, see (on) mees! Ma lõbus õllepruulija. < Ma (olen) lõbus õllepruulija. Ma kergem udusulest ja tugevam terasest. (Heiti Talvik, "Fööniks")
Tallinna Raudteelaste Klubi

Tallinna Raudteelaste Klubi oli Tallinnas 1950. aastatest kuni 1990. aastate alguseni tegutsenud raudteelasi ühendanud klubi. Klubi tegutses Kopli tänav 3 hoones. See ehitati Raudteelaste Kodu jaoks ning aastatel 1929–1940 tegutses seal hoones Raudteelaste Ühing "Raudam". Vabadussõjas langenud raudteelaste mälestustahvel Tallinna entsüklopeedia. II köide. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2004. Lk 133
Raudteelaste Klubi

Raudteelaste Klubi all võidakse mõelda: Tallinna Raudteelaste Klubi Tartu Raudteelaste Klubi
Hõimupäevad

Hõimupäevad on soome-ugri rahvaid, keeli ja kultuuri tutvustav avalikkusele suunatud üritustesari, mida Eestis on korraldatud 1928. aastast ja mille eestvedaja on Fenno-Ugria Asutus. Hõimupäevade tähistamisel osaleb soome-ugri rahvaste kultuuritegelasi, poliitikuid, teadlasi ja muusikuid Venemaalt, Ungarist, Soomest jm. Oluline roll on Eestis elavatel soome-ugri rahvastel ning nende loodud seltsidel ja folklooriansamblitel. Oktoobrikuu kolmandal nädalal kulmineeruv üritustesari sisaldab soome-ugri rahvaid tutvustavaid kontserte, näitusi, filmiõhtuid ja muid kultuuriüritusi. Igal aastal toimub ka hõimupäevade konverents. Fenno-Ugria kõrval sisustavad kultuuriprogrammi muudki kultuuriorganisatsioonid ja -seltsid. Osa üritusi toimub maakondades ja on suunatud koolinoortele. 1931. aastal võttis Helsingis toimunud neljas soome-ugri kultuurikongress vastu otsuse hakata tähistama hõimupäeva tähtpäevana oktoobri kolmandal nädalavahetusel. 1930. aastatel tähistati Eestis hõimupäeva laialt koolides ja valdades. Nõukogude ajal hõimupäevade traditsioon katkes, kuid 1988. aastal see taastati. 1990. aastal kasvas üheõhtustest üritustest välja nädalapikkune sari, mis sai nimeks hõimupäevad. Sügiseste hõimupäevade pidamine on saanud traditsiooniks ka Venemaa soome-ugri aladel. 1931. aasta otsust kinnitas 2000. aastal Helsingis toimunud soome-ugri rahvaste III maailmakongressi otsus. 2011. aastal kuulutas Riigikogu oktoobri kolmandal laupäeval tähistatava hõimupäeva riiklikuks tähtpäevaks. https://fennougria.ee/sundmused/hoimupaevad/ Jaak Prozes, Kadi Raudalainen (22. november 2021). "Hõimupäevad – Fenno-Ugria pikim traditsioon". Soome-ugri sõlmed ja sõnumid. Vaadatud 21. september 2022. Hõimupäevade ajalugu ja eesmärk MTÜ Fenno-Ugria Asutuse koduleht Hõimupäevad Jupiteris: dokumentaalfilmid, tele- ja raadiosaated ERRi voogedastuskeskkond Jupiter Hõimupäevad 2021 MTÜ Fenno-Ugria Asutuse koduleht Hõimupäevad 2020 MTÜ Fenno-Ugria Asutuse koduleht Hõimupäev sai riiklikuks tähtpäevaks Postimees 17. veebruar 2011
Vipera berus sachalinensis

Vipera berus sachalinensis on hariliku rästiku alamliik, mõnede autorite järgi liik Vipera sachalinensis. Vipera berus sachalinensis klassifitseeriti McDiarmidi, Campbelli ja Touré poolt (1999) (järgides Golay jt klassifikatsiooni (1993)) hariliku rästiku (Vipera berus) alamliigina. Osa autoreid vaatleb seda eraldi rästikuliigina. Nad elavad Venemaal (Amuuri oblastis ja Sahhalinil), Hiinas (Jilini provintsis) ja Põhja-Koreas. Harilik rästik Göran Nilson, Claes Andrén, Zbigniew Szyndler, The systematik position of the Common adder, Vipera berus (L.) (Reptilia, Viperidae) in North Korea and adjacent regions), Bonn.zool,Beitr. Bd 45, H.1., lk 49–56, Bonn, aprill 1994, Veebiversioon (vaadatud 16.10.2013) (inglise keeles) McDiarmid RW, Campbell JA, Touré T. 1999. Snake Species of the World: A Taxonomic and Geographic Reference, vol. 1. Herpetologists' League. 511 pp. ISBN 1-893777-00-6 (series). ISBN 1-893777-01-4 (volume). S. Ursenbacher, I. Sasu, M. Rossi, ja J.-C. Monney,ARE THERE MORPHOLOGICAL DIFFERENCES BETWEEN TWO GENETICALLY DIFFERENTIATED CLADES IN THE ADDER Vipera berus berus?, Herpetologia Petropolitana, Ananjeva N. & O.Tsinenko (eds.), pp. 96 – 98, Veebiversioon (vaadatud 16.10.2103) (inglise keeles) Mallow D, Ludwig D, Nilson G. 2003. True Vipers: Natural History and Toxinology of Old World Vipers. Krieger Publishing Company, Malabar, Florida. 359 pp. ISBN 0-89464-877-2.
Vambola Rähn

Vambola Rähn (15. veebruar 1923 Eristvere, Jõgeva vald, Laiuse kihelkond, Tartumaa – 18. jaanuar 1984 Tartu) oli eesti näitekirjanik, teatrikriitik ja publitsist. Ta õppis Painküla algkoolis, Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja lõpetas aastal 1941 Viljandi 2. Keskkooli. Aastal 1942 astus ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonda. Aastal 1943 mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke. Pärast sõda õppis ta lühemat aega Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu, kuid sunniti ülikoolist lahkuma. Ta on töötanud inspitsiendina Vanemuises ja näitlejana Ugalas, hiljem juhendas Tartus näite- ja estraadiringe. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Haud Tartu Maarja kalmistul
Riigikogu üldkoosolek

Riigikogu üldkoosolek oli põhiseaduslik institutsioon 1938. aasta põhiseaduse alusel. Riigikogu üldkoosolek koosnes Riigivolikogu ja Riiginõukogu liikmeist, keda kokku oli 120. Koosolekut juhatas Riigivolikogu esimees. Riigikogu Üldkoosoleku I koosseis koosnes I Riigivolikogu ja I Riiginõukogu liikmeist. See koosseis pidas 24. aprillist 1938 kuni 2. maini 1940 üheksa koosolekut. 1. (pidulikul) üldkoosolekul astus Konstantin Päts Vabariigi Presidendi ülesandeisse. Riigikogu üldkoosoleku stenograafilised aruanded ja nende lisad (ainult 1.–5. koosolek)
Regina Tõško

Regina Tõško (aastast 1968 Regina Süvalep; sündinud 11. juunil 1938 Luuga rajoonis Leningradi oblastis) on Eesti baleriin, ballettmeister-repetiitor ja näitleja. Ta lõpetas aastal 1955 Tallinna Koreograafiakooli (Liia Leetmaa klassis). Ta oli aastatel 1955–1976 Vanemuise solist, olles aastast 1960 ühtlasi balletitrupi pedagoog, aastast 1974 repetiitor ja aastast 1982 lavastaja assistent. Ta on mänginud ka sõnalavastustes, loonud tantse ja seadnud liikumist (Dmitri Kabalevski "Kevad laulab", 1964). Ta oli aastatel 1963–1984 abielus Kulno Süvalepaga. 1988 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane 1955 – Pjotr Tšaikovski "Pähklipureja" (Nukk) 1958 – Lydia Auster "Tiina" (Mari) 1959 – Edvard Grieg "Peer Gynt" (Ingrid ja Roheline tüdruk) 1961 – Eduard Tubin "Kratt" (Kratt ja Peretütar) 1962 – Nikolai Peiko "Orleans'i neitsi" (Agnes Sorel) 1964 – Bertolt Brecht / Kurt Weill "Kolmekrossiooper" (Lucy) 1965 – Eduard Vilde / Kulno Süvalep "Raudsed käed" (Juuli) 1965 – Kulno Süvalep "Naeratus" (Riina) 1967 – Ülo Vinter "Kevade" (Teele) 1967 – Igor Stravinski "Ööbik" (Kunstööbik) 1967 – Maurice Ravel "Kontrastid: Hispaania rapsoodia" (Naine) 1967 – Ain Kaalep "Iidamast ja Aadamast" (Eeva) 1968 – Igor Morozov "Doktor Ai-ai-ai" (Tanja ja Pääsuke) 1969 – Tammsaare / Kulno Süvalep "Kärbes" (Tiksi) 1971 – Astrid Lindgren / Epp Koger "Väike Tjorven, Pootsman ja Mooses" (Pelle) 1973 – Kulno Süvalep "Soolaleivapidu" (Aime) 1977 – August Kitzberg "Saabastega kass" (Saabastega kass) 1978 – Jevgeni Švarts "Lumekuninganna" (Väike röövlitüdruk) Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000
Berounka

Berounka (saksa keeles Beraun) on jõgi Tšehhis, Vltava vasakpoolne lisajõgi. Jõgi saab alguse Plzeňi linnas nelja jõe (Mže, Radbuza, Úhlava ja Úslava) liitumisel. Suubub Praha äärelinnas Vltavasse. Jõe pikkus on 139 km, valgala pindala 8861 km². Suuremad jõe ääres asuvad linnad on Plzeň, Beroun, Řevnice, Dobřichovice ja Černošice.  Berounka – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Cantagallo

Cantagallo – omavalitsusüksus Brasiilias Cantagallo – omavalitsusüksus Colombias Cantagallo – omavalitsusüksus Hispaanias (Salamanca provintsis) Cantagallo – omavalitsusüksus Itaalias (Prato provintsis) Cantagallo – tegelaskuju Walt Disney 1973. aasta filmis "Robin Hood"