laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Maailma Kaubandusorganisatsioon

Maailma Kaubandusorganisatsioon (inglise keeles World Trade Organization, WTO) on rahvusvaheline organisatsioon, mis reguleerib riikide omavahelist kaubandust. Maailma Kaubandusorganisatsioon loodi 1995. aastal Üldise Tolli- ja Kaubanduskokkuleppega (General Agreement on Tariffs and Trade, GATT) ühinenud riikide baasil. Maailma Kaubandusorganisatsioonil on 164 liikmesriiki ja 23 vaatlejaliiget, kellest enamik taotleb liikmestaatust. Vastavalt põhikirjale peavad vaatlejaliikmed (ainsa erandina Vatikan) 5 aasta jooksul vaatlejaliikmeks saamisest alustama liitumisläbirääkimisi. Maailma Kaubandusorganisatsiooni kõrgeim organ on ministrite konverents, mis koguneb üle aasta. Organisatsioonil on ka üldnõukogu, mis rakendab konverentsil vastu võetud põhimõtteid ja vastutab igapäevase haldamise eest, ning peadirektor, kelle määrab ametisse konverents. Maailma Kaubandusorganisatsiooni peadirektor on alates 2021. aasta märtsist Ngozi Okonjo-Iweala. 2013. aasta septembrist 2020, aasta augustini oli peadirektor Roberto Azevêdo. Organisatsiooni peakorter asub Šveitsis Genfis. Põhimõtteliselt on kõigi otsuste vastuvõtmisel igal riigil võrdselt 1 hääl. Tegelikult ei ole niisuguseid hääletusi veel kunagi toimunud. Otsuste tegemisel on alati jõutud konsensusele. Selle puuduseks on väga suur otsustamiseks kulunud aeg. Otsused kipuvad olema ka nii üldsõnalised, et neid on võimalik mitmeti tõlgendada. Suurima majandusega riik, mis ei kuulu Maailma Kaubandusorganisatsiooni, on Iraan. Eesti liitus Maailma Kaubandusorganisatsiooniga 13. novembril 1999. Maailma Kaubandusorganisatsiooni ametlik hoiuraamatukogu Eestis on Eesti Rahvusraamatukogu. Peter Sutherland, 1995 Renato Ruggiero, 1995–1999 Mike Moore, 1999–2002 Supachai Panitchpakdi, 2002–2005 Pascal Lamy, 2005–2013 Roberto Azevêdo, 2013–2020 Ngozi Okonjo-Iweala, alates 2021 Maailma Kaubandusorganisatsioon. "WTO Members and Observers". {{netiviide}}: eiran teksti "Kasutatud: 2017-01-05" (juhend) Maailma Kaubandusorganisatsiooni koduleht WTO väljaanded Eesti Rahvusraamatukogus
Valuutakurss

Valuutakurss ehk rahakurss on ühe riigi rahaühiku hind mingi teise riigi rahaühikutes. Valuutakurss muudab eri riikide valuutad ja nendes väljendatud hinnad omavahel võrreldavaks. Eristatakse kinniskursse ja liugkursse. Liugkursiga valuutakursid määratakse kindlaks valuutaturul. Liugkursid on kasutusel alates 1973. aastast. Mereste, U. (2003). Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide II (N–Y) Lk 158. ISBN 9985701313 Euroopa Keskpanga valuutakursid
Maksebilanss

Maksebilanss on riigi residentide ja mitteresidentide vahelisi majandustehinguid kajastav register. Oma majandusliku sisu järgi jaotatakse nimetatud tehingud tavaliselt jooksvateks (intresside ja dividendide saamine ning maksmine, kaupade ja teenuste ost ning müük) ning finantseerimistehinguteks (laenu andmine ja võtmine, otseinvesteeringud, finantsinstrumentide ost ja müük). Vastavalt sellele jaotatakse ka maksebilanss üldjuhul jooksev- ja finantskontoks (kapitalikontoks).
Roda JC

Roda JC (Eesti ajakirjanduses tihti Kerkrade Roda) on Hollandi linna Kerkrade jalgpalliklubi, mis hooajal 2009/10 mängis riigi kõrgliigas. Andres Oper (2005–2009, 103 liigamängu ja 32 -väravat) Roda JC koduleht
Heckscheri-Ohlini teoreem

Heckscheri-Ohlini teoreem on üks neljast kriitilisest Heckscheri-Ohlini mudeli teoreemist. Teoreem väidab: Iga riik ekspordib kaupu, mis sisaldavad suurel hulgal antud maa külluslikku tootmistegurit ja impordivad kaupu, milles on suure osakaaluga antud maa napid tootmistegurid.
Impordikvoot

Impordikvoot on koguseline piirang imporditavale tootele. Piirang jõustatakse tavaliselt impordi litsentside andmisega teatud firmadele või indiviididele. Impordi kvoot tõstab imporditava toote hinda. Impordi litsentsi omanike poolt teenitud kasum on tuntud kui kvoodi-rent. Ekspordikvoot
Tšetšeeni Vabariigi lipp

Tšetšeeni Vabariigi lipp on Venemaa Föderatsiooni kuuluva Tšetšeeni Vabariigi lipp. Lipu kinnitas 25. mail 2004 Tšetšeenia Riiginõukogu ja 22. juunil 2004 Tšetšeeni Vabariigi president. Uus riiklik sümboolika, sealhulgas ka lipp, võeti ametlikult kasutusele 18. augustil 2004. 8. septembril 2003 teatas Ahmad Kadõrov pressikonverentsil, et peagi võetakse kasutusele uus riiklik sümboolika. Lamav hunt olevat vastuolus islami traditsiooniga. 19. novembril 2003 otsustas Tšetšeenia Riiginõukogu kuulutada välja uue puna-valge-rohelise lipu (ning vapi ja hümni) kavandi konkursi. Detsembris 2003 teatas Riiginõukogu asepresident, Tšetšeenia riikliku sümboolika töögrupi juht Danilbek Tamkajev, et töö kavanditega on lõppenud ning lipuvärvideks saavad punane ja roheline. Valgel ei olevat tšetšeenide ajaloo, kommete ja traditsioonidega mingit pistmist. Punane olevat tšetšeenide sajanditepikkune lipuvärv ning roheline sümbioliseerib islamit. Hiljem kinnitati siiski valge värviga lipp. Uut lippu kasutab põhiliselt valitsus. Opositsioon kasutab põhiliselt vanu lippe. Tšetšeeni Vabariigi varasem lipp sarnanes Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi lipuga. Tšetšeenia Vabariigi lipp on ristkülikukujuline kangas, millel on kaks põhivärvi – roheline ja punane. Neid lahutab kitsas valge riba. Lipu vardapoolses servas on valge kuldse rahvusliku ornamendiga kaunistatud laid. Rohelise välja kõrgus on 65 cm, valge 10 cm ning punane 35 cm. Valge vertikaalse laiu laius on 15 cm. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3. Kuldne rahvuslik ornamentika sümboliseerib ajaloolist ja eripärast tšetšeeni rahvust. Roheline on islami sümbol. Punane on sõltumatuse eest valatud vere või süütute tšetšeenide valatud vere sümbol. Valged laiud sümboliseerivad teed helgesse tulevikku või puhtust. Tšetšeeni Vabariigi varasem lipp ning ühtlasi Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi Vene-meelse opositsiooni lipp oli roheline kangas punase, valge, punase ja rohelise horisontaalse triibuga alumises osas. Proportsioonid olid 3:5. Tšetšeeni Vabariigi vapp Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi lipp Tšetšeeni-Inguši ANSV lipp Tšetšeeni Vabariigi sümboolika saidil geraldika.ru (vene keeles) Riiklik sümboolika: Tšetšeeni Vabariik ja Groznõi (vene keeles)
Duaalne majandus

Duaalne majandus on majanduse jagunemine kaheks väga erineva arengutasemega sektoriks. Üks rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline, eksportiv sektor ja teine kodumaisele turule orienteeritud rahvusvaheliselt konkurentsivõimetu sektor. Duaalses majanduses on duaalne tööjõuturg, mis väljendub erineva hariduse ja oskustega tööjõu koondumist suletud tööjõuturu segmentidesse.
Avatud majandus

Avatud majandus on aktiivsetes suhetes teiste riikide majandustega. Vastandina on suletud majandus eelkõige siseturule orienteeritud. Majanduse avatus sõltub riigi suurusest, geograafilisest asendist, maavarade olemasolust või puudumisest, kuulumisest riikide ühendusse jne. Majanduse avatust iseloomustavad kaupade eksport ja import, (välis-)kaubandusbilanss, väliskaubanduse üle- ja puudujääk (defitsiit). Väikesed avatud majandused kasutavad sageli fikseeritud vahetuskurssi ja maailma intressimäärasid i=i*+Q kus i on antud riigi intressimäär, Q on riskipreemia ja i* on välis- intressimäär. Toimib fiskaalpoliitika, eelarvekulude suurendamisele reageerib keskpank (valuutanõukogu) rahapakkumise kasvuga. Fiskaalpoliitikal pole mõju intressitasemele, küll aga kodumaisele hinnatasemele. Imporditõkked mõjutavad netoeksporti, suurendavad nominaalset SKP-d. Samas on ka negatiivne mõju kodumaisele hinnatasemele.
Avalik hüvis

Avalik hüvis ehk üldkasutatav hüvis (ka ühiskondlik kaup, avalik kaup, ühiskaup, sotsiaalkaup, ebasoovitatav: avalik hüve) (inglise public good) on hüvis, mille tarbimine on konkurentsitu ja välistamatu. Avalikule kaubale vastandub erakaup. Avaliku hüvise pakkumine olemasolevas koguses täiendavale tarbijale ei too kaasa lisakulusid ei avaliku hüvise pakkujale ega ka avaliku hüvise teistele tarbijatele. Avaliku hüvise tarbimine ühe isiku poolt ei vähenda teistele isikutele tarbimiseks jäävat avaliku hüvise kogust. Tarbimiseks olev avaliku hüvise kogus on kõigi isikute jaoks sama. Täiendavate tarbijate lisandumine ei pruugi tekitada vajadust täiendava hüviseühiku tootmiseks. Avaliku hüvise tarbimisest ei saa kedagi välja lülitada või on see liiga kulukas. seadusandlus riigikaitse välisteenistus puhas õhk majakas Erakaup Ühisomand Ühisvara U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M).
Maniküür

Maniküür (prantsuse keeles manucure < ladina keelest manus 'käsi' + cura 'hooldus') on käte, eelkõige sõrmeküünte iluhooldus. Pediküür
Amata Kabua

Amata Kabua (1928 – 20. detsember 1996 Honolulu) oli Marshalli Saarte esimene president (1979–1996). Enne presidendiks saamist oli ta kooliõpetaja ja Majuro pealik. Ta on ka Marshalli Saarte hümni sõnade ja viisi autor.
Aruniit

Aruniit on niit, mis asub kuival või parasniiskel alal. Põõsarinne on väga liigirikas, rohurinne kidur ja puurinne peamiselt puudub. Tekib raide põlengute ja niitmise tagajärjel. Jaguneb neljaks: looniit, nõmmeniit, paluniit ja pärisaruniit. Taimestiku puurindesse kuuluvad arukask, pihlakas ja sanglepp. Põõsarinne: kadakas, kukerpuu, kuslapuu, kontpuu, kibuvits, paakspuu. Rohurinne: kukehari, punane aruhein, hobumadar, lubikas, muulukas. Pärisaruniit Rohumaa Pärandkooslus
Forever Marshall Islands

"Forever Marshall Islands" on Marshalli Saarte riigihümn. Võeti ametlikult kasutusele 1991. Sõnade ja viisi autor on riigi esimene president Amata Kabua. My island (heart) lies o'er the ocean; Like a wreath of flowers upon the sea; With a (the) light of Mekar from far above; Shining the with the brilliance of rays of life; Our Father's wondrous creation; Bequeathed to us, our Motherland; I'll never leave my dear home sweet home; God of our forefathers protect and bless forever Marshall Islands. Märkus. Sulgudes olevaid sõnu võib/võidi laulda neile eelnevate sõnade asemel. Aelon eo ao ion lometo; Einwot wut ko loti ion dren elae; Kin meram in Mekar jen ijoilan; Erreo an romak ioir kin meramin mour; Iltan pein Anij eweleosim woj; Kejolit kij kin ijin jikir emol; Ijjamin Ilok jen in aolemo ran; Anij an ro jemem wonakke im kej rammon Aelin kein am. Midi-fail Noodid (.pdf)
Jim Carrey

James Eugene Carrey (sündinud 17. jaanuaril 1962 Ontario provintsis Newmarketis) on Kanada päritolu ameerika filminäitleja ja koomik. Tema tuntuimad rollid on olnud komöödiafilmides "Ace Ventura: Loomadetektiiv", "Mask", "Loll ja lollim", "Valevorst" ning "Kõikvõimas Bruce". Ta on mänginud ka draamafilmides "Trumani show", "Mees kuu pealt" ja "Karge meele igavene sära". Kuigi Carrey on filmides näidelnud alates 1980. aastast, ei saavutanud ta tähelepanu enne 1994. aastat, mil võitis mitu auhinda aasta uustulnuka kategoorias. Carrey on tuntud eeskätt komöödianäitlejana laste- ja noortefilmides. Nickelodeoni väljaantava Laste valiku auhinna kandidaadiks on ta nimetatud 12 korda ja võitnud neist 6, Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks on ta nimetatud 15 korda ja võitnud neist 5. MTV filmiauhinna kandidaadiks on ta nimetatud 21 korda ja ta on võitnud neist 9. 1994 nimetati Carrey filmiga "Mask" Kuldgloobuse kandidaadiks parima muusikali- või komöödianäitleja kategoorias, aga ta ei võitnud seda auhinda. 1997 nimetati ta filmiga "Valevorst" Kuldgloobuse kandidaadiks samas kategoorias ja endiselt ta ei võitnud. 1998 nimetati ta filmiga "Trumani show" Kuldgloobuse kandidaadiks parima draamanäitleja kategoorias ja parima ulmefilmi auhinna Saturn kandidaadiks parima näitleja kategoorias. Ta võitis neist esimese. 1999 pälvis Carrey taas Kuldgloobuse osa eest filmis "Mees kuu pealt" parima muusikali- või komöödianäitleja kategoorias. Sama rolli eest nimetati ta Kanada aasta filminäitleja auhinna kandidaadiks komöödianäitleja kategoorias, aga ei võitnud. 2000 mängis Carrey nimiosa filmis "Kuidas Grinch jõulud varastas". Selle rolli eest nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödianäitleja kategoorias, Saturni kandidaadiks näitleja kategoorias ja Kanada aasta filmiauhinna kandidaadiks komöödianäitleja kategoorias. Ta ei võitnud neist ühtki. 2004 mängis Carrey filmis "Karge meele igavene sära". Selle rolli eest nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödianäitleja kategoorias, Saturni kandidaadiks näitleja kategoorias ja Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinna kandidaadiks meespeaosatäitja kategoorias. Ta ei võitnud neist ühtki. 2007 mängis Carrey filmis "Number 23" ja nimetati selle rolli eest halvima filmi auhinna Kuldne Vaarikas kandidaadiks, aga ei saanud seda. Tema tütar Jane Carrey on laulja. Jim Carrey Online Jim Carrey andmekogus IMDb (inglise)
James Gandolfini

James Joseph Gandolfini (18. september 1961 Westwood, New Jersey – 19. juuni 2013 Rooma) oli Kuldgloobuse ja Emmy auhinnaga pärjatud USA filminäitleja. Ta kehastas maffiabossi Tony Sopranot USA draamaseriaalis "Sopranod". Kinolinal kuuluvad tema tuntumate rollide hulka osatäitmised filmides "8mm", "Tõeline romanss", "Mehhiklane", "Tooge jupats" ja "Üksildased südamed". Gandolfini sai 2013. aasta 19. juuni õhtul Itaalias Roomas puhkusel olles südameinfarkti ja suri teel haiglasse. "James Gandolfini died of cardiac arrest". News24. Associated Press. 20. juuni 2013. Vaadatud 22. juunil 2013. "James Gandolfini's Son Witnessed Dad in Cardiac Arrest" (inglise). ABC News. 20. juuni 2013. Vaadatud 22. juunil 2013. "Gandolfini autopsy confirms heart attack as cause of death-source" (inglise). Reuters. 21. juuni 2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2013. Vaadatud 22. juunil 2013. Delfi -> Publik -> Inimesed, "10 fakti, mida sa "Sopranode" staar James Gandolfini kohta ei tea ". James Gandolfini andmekogus IMDb (inglise)
Tšetšeeni Vabariigi vapp

Tšetšeeni Vabariigi vapp on Venemaa Föderatsiooni kuuluva Tšetšeeni Vabariigi riigivapp. See kinnitati 25. mail või 26. mail 2004 Tšetšeenia Riiginõukogus ning 22. juunil 2004 Tšetšeeni Vabariigi presidendi seadlusega nr 125. Uus vapp võeti kasutusele lamava hundiga vapi (Itškeeria Tšetšeenia Vabariigi vapp) asemel põhjendusega, et vana vapp ei ole islami traditsioonidega kooskõlas. Uus vapp vastab ametlikel andmetel rahvuslikule mentaliteedile ja tšetšeeni rahva kohale tänapäeva maailmas. 25. veebruaril 2004 kiitis Tšetšeeni Vabariigi Riiginõukogu heaks uue vapi esialgse kavandi, millel oli muuhulgas ära toodud Tšetšeeni Vabariigi nimi vene ja tšetšeeni keeles. Vapil on valge ringi ümber kaks rõngast, sisemine sinine ja välimine kollane. Valge ringi sees paiknevad ruudukujuliselt ülal sinised stiliseeritud mäed, vasakul ajaloolist järjepidevuse väljendav sinine tšetšeenide keskaegne kaitsetorn (vainahhide torn), paremal Tšetšeenia loodusrikkusi sümboliseeriv sinine naftapuurtorn ning keskel tšetšeeni punane ühtsuse ja igaviku sümbol rahvusliku ornamendi kujul. Sinises rõngas on vasakul ja paremal sümmeetriliselt kollane nisupea, mis sümboliseerib tšetšeeni rahva rikkust, ning ülal kollane poolkuu ja viieharuline täht. Kollases rõngas on sinine rahvuslik ornament valgel taustal. Tšetšeeni Vabariigi lipp Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi vapp Riiklik sümboolika: Tšetšeeni Vabariik ja Groznõi (vene keeles) Tšetšeeni Vabariigi vapp ja esialgne kavand saidil geraldika.ru (vene keeles)
Edie Falco

Edith Falco (sündinud 5. juulil 1963 New Yorgis) on kolme Emmyga pärjatud USA näitleja. Ta on tuntud eesjätt maffiaboss Tony Soprano naise Carmela kehastajana USA draamaseriaalis "Sopranod" ja Diane Wittleseyna vanglasarjas "Oz". Edie Falco andmekogus IMDb (inglise) Biography at Hollywood.com Sopranos cast biography(arhiveeritult)
Vinh

Vinh on sadamalinn Vietnamis, Nghệ Ani provintsi halduskeskus. Asub Tongkingi lahe kaldal. Linn oli varem tuntud ka nimede all Ke Van, Ke Vinh, Vinh Giang, Vinh Doanh ja Vinh Thi. http://www.vinhcity.gov.vn/
Vanajärv

Vanajärv (ka Luke Vanajärv) on väikejärv Tartumaal Nõo vallas Lukel. Vanajärv kuulub makrofüüdijärvede klassi. Vanajärvest saab alguse Luke oja. Muistend järvest Vanajärv keskkonnaportaalis
Štšokino

Štšokino on linn Venemaal Tula oblastis, Štšokino rajooni keskus. Asub Tulast 25 km lõunas. Asutatud 1870. aastal pruunsöeleiukoha juurde, 1938 sai linnaõigused.
Jonathan Firth

Jonathan Stephen Firth (sündinud 6. aprillil 1967) on Briti filminäitleja. Jonathan Firth on Kate Firthi ja tuntud filminäitleja Colin Firthi noorem vend. Jonathan Firth andmekogus IMDb (inglise)
Pucki maakond

Pucki maakond (poola powiat pucki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Pomorze vojevoodkonnas Läänemere kaldal.
Gießen

Gießen on linn Saksamaa lääneosas Hesseni liidumaal, Gießeni kreisi keskus. Asub Lahni jõe ääres. Gießeni ülikool Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Gießeni koduleht
Kahesendine münt

Eesti Vabariigi 2-sendine metallvahetusraha lasti käibele 3. jaanuaril 1934. 1935/36. eelarveaastal vermiti täiendavalt juurde 3 006 500 kahesendist münti. RTL 1934, 1. Rahaseaduse muutmise seaduse (RT 30 – 1933) § 4 põhjal Majanduseministeeriumi rahanduseosakond laseb käibele, alates 3. jaanuarist 1934, Eesti Vabariigi 2-sendilise metallvahetusraha, mille väliskuju, mõõdud, raskus ja metallide koostis on Rahaseaduse ülaltähendatud muutmise seaduses ettenähtud korras kinnitatud Vabariigi Valitsuse poolt. 2-sendilise metallvahetusraha esikülje joonistuseks on reljeefis: vahetusraha nimesväärtuse number “2”, numbri kohal kaares sõnad “Eesti Vabariik”, mille algul ja lõpul punkt ja numbri all kaares sõnad “kaks senti”. Vahetusraha tagakülje joonistuseks on reljeefis: kolm stiliseeritud leopardi kujutist ja vahetusraha väljaande aastaarvu number “1934”. Vahetusraha ringpind on sile. Vahetusraha läbimõõt on 19,50 mm ja normaalkaal – 3,4 grammi, milles kõrvalekaldumise tolerantsiks on lubatud 1% pluss või miinus. 29. detsembril 1933. Nr. 3029/L. Majanduseministeeriumi rahanduseosakonna direktor A. Keller. Laenude büroo juhataja Fr. Hübner. Vabariigi Valitsuse otsus 8. novembrist 1933 nr. III
Kümnesendine münt (1931)

Eesti Vabariigi 10-sendine metallvahetusraha lasti käibele 1. aprillil 1932 (kuigi mündile on vermitud aastaarv 1931). 1934/35. eelarveaastal vermiti täiendavalt juurde 1 721 000 kümnesendist münti. RTL 1932, 23. Rahaseaduse § 5 põhjal (RT 48 – 1927) Vabariigi Valitsuse poolt 12. aprillil 1929, 12. novembril 1930 ja 19. augustil 1931 kinnitatud 10-sendise metallvahetusraha välise kuju, mõõtude, raskuse ja metallide koosseade järgi valmistatud Eesti Vabariigi 10-sendised metallvahetusrahad Majanduseministeeriumi rahanduseosakond laseb liikvele, sama seaduse § 4 põhjal, alates 1. aprillist 1932. 10-sendise vahetusraha esikülje joonistuseks on reljeefis: vahetusraha nimesväärtuse number “10”, numbri kohal kaares tekst “EESTI VABARIIK”, mille alul ning lõpul punkt ja numbri all sirge reana sõna “SENTI”. Vahetusraha tagakülje joonistuseks on reljeefis: väikese riigivapi kujutis ja vahetusraha väljaande aastaarvu number “1931”. Vahetusraha ääred on reljeefist kõrgemad, äärte sisekülgedele rööbastikku mõlemal küljel ümbritseb reljeefe sõõrina pärlinöör. Vahetusraha ringpind on sile. Vahetusraha läbimõõt on 17,75 mm ja normaalkaal – 2,5 grammi, milles lubatud tolerants võib olla 1% pluss või miinus. 12. märtsil 1932. Nr. 376/L. Majanduseministeeriumi rahanduseosakonna direktor A. Keller. Riigi laenude ja keskarvepidamise büroo juhataja N. Puura. Vabariigi Valitsuse otsus 19. augustist 1931 nr. VI
Kahekümnesendine münt (1935)

Eesti Vabariigi 20-sendine metallvahetusraha lasti käibele 15. oktoobril 1935. 1935/36. eelarveaastal vermiti 4 254 000 ja 1936/37. 355 000 kahekümnesendist münti. RTL 1935, 80. Rahaseaduse muutmise seaduse (RT 30 - 1933) põhjal Majandusministeeriumi rahandusosakond laseb käibele, alates 15. oktoobrist 1935, Vabariigi Valitsuse 14. augusti 1935 otsuses määratud nõuete kohaselt münditud 20-sendilised metallvahetusrahad. 20-sendilise metallvahetusraha esikülje joonistuseks on reljeefis: vahetusraha nimesväärtuse number “20”, numbri kohal kaares tekst “Eesti Vabariik”, mille algul ning lõpul punkt ja numbri all sirge reana sõna “senti”; tagakülje joonistuseks on reljeefis: väikse riigivapi kujutis ja vahetusraha väljaande aastaarvu number “1935”. Vahetusraha mõlema külje reljeefe ümbritseb sõõrina pärlinöör. Vahetusraha ääred on reljeefist kõrgemad; raha ringpind on sile. 30. septembril 1935. Nr. 57/L. Majandusministeeriumi rahandusosakonna direktor A. Keller. Laenude büroo juhataja eest Fr. Teisker. [1]
Ühesendine münt (1939)

1939. aastal vermitud 1-sendine on viimane sõjaeelses Eesti Vabariigis käibelelastud münt. Reaalselt jõudis münt käibele 25. juulil 1940, neli päeva pärast Eesti NSV väljakuulutamist, ning see oli kasutusel kuni 25. märtsini 1941. Mündid vermiti Riigi Trükikojas. Need pidid välja vahetama 1929. aasta ühesendised mündid, mille kujundus erines teistest sendimüntidest. Münt on punakaspruuni värvi ning kaalub 1,9 grammi, läbimõõt on 1,6 sentimeetrit, paksus 1 millimeeter ning selle serv on sile. Mündi esiküljel on legend "EESTI VABARIIK" ning nimiväärtus nii numbriga "1" kui ka sõnadega "ÜKS SENT". Mündi tagaküljel on kolme lõvi kujutis ning vermimise aasta "1939". Majandusministeeriumi Rahandusosakonna teadaanne Eesti Vabariigi 1-sendise 1939. a. väljaande metallvahetusraha kupüüri käibelelaskmise kohta RTL 1940, 66. Rahaseaduse (RT 1933, 30, 208) § 4 põhjal Majandusministeeriumi Rahandusosakond laseb käibele, alates 25. juulist 1940, Vabariigi Valitsuse 4. detsembri 1939 otsuses (RT 1939, 111, 855) määratud nõuete kohaselt münditud 1-sendised metallvahetusrahad 1939. a. väljaandena. Tallinnas, 22. juulil 1940. Nr. 31460/L. Majandusministeeriumi Rahandusosakonna direktori as. A. Reiman. Laenude büroo juhataja R. Muremaa. Ühesendine münt (1929)
Rääkspart

Rääkspart (Anas strepera) on Põhja-Euroopas, Aasias ja Põhja-Ameerika keskosas levinud linnuliik. Rääkspart oli Eestis kuni 20. sajandi keskpaigani haruldane mittepesitsev suvilind. Rääkspardi esimene pesitsemine Eestis tehti kindlaks 1953. aastal Ermistu järvel Pärnumaal. Rääkspart on praegu Lääne-Eestis väikesearvuline, mujal harv haudelind; tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 2000–3000 paarile, talvist arvukust 0–10 isendile. "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Otsing: Mareca strepera andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele) Rääkspart YouTube'is
Joseph Wenzel

Joseph Wenzel (Joseph Wenzel Maximilian Maria von und zu Liechtenstein, sündinud 24. mail 1995 Londonis) on Liechtensteini vürstliku perekonna liige. Oma ema, Baieri printsessi Sophie kaudu on ta ka Inglismaa ja Šotimaa mõeldav tulevane troonipärija Stuartite pärilusliini kaudu.
Heinrich-Donatus

Heinrich-Donatus (Ernst-August Alexander Wilhelm Bernhard Krafft Heinrich-Donatus Prinz zu Schaumburg-Lippe, sündinud 13. mail 1994 Bückeburgis) on Schaumburg-Lippe vürstliku perekonna pea Alexanderi ainus poeg ja pärija. Pilt
Alexander (Schaumburg-Lippe prints)

Alexander (Ernst-August Alexander Christian Viktor Hubert Prinz zu Schaumburg-Lippe, sündinud 25. detsembril 1958 Düsseldorfis) on Schaumburg-Lippe vürstliku perekonna pea ja titulaarne Schaumburg-Lippe vürst 28. augustist 2003. Tema vanemad olid prints Philipp-Ernst ja printsess Eva-Benita. 27. augustil 1993 abiellus ta Sayn-Wittgenstein-Berleburgi printsessi Marie-Louisega (hüüdnimega Lilly). Abielust sündis 1994 poeg Ernst-August Alexander Wilhelm Bernhard Kraft Heinrich Donatus. Abielu lahutati 2002. Tema suhe disainer Jette Joopiga äratas suurt meediahuvi. 30. juunil 2007 abiellus ta Müncheni advokaadi Nadja Anna Zsöksiga (sündinud 1975). Neil sündis 2008 tütar Friederike Marie Caroline Elisabeth Thaddaea Benita Eleonore Felipa. Promi-Liebe: Jette Joop wieder solo, Spiegel Online, 29. juuni 2004. Esivanemad Pilt (koos Marie Louisega) Pilt [1]