laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Karlstad

Karlstad on tiheasustusega paikkond Rootsis, Värmlandi lääni ja Karlstadi valla keskus. Linn asub kohas, kui Rootsi pikim jõgi Klarälven suubub Vänerni. Linn paikneb Vänerni põhjakaldal. Elanike arv on 2020. aasta seisuga 65 856, millega on see Rootsis rahvaarvult 20. kohal. Karlstadile andis linnaõigused 1584. aastal hertsog Karl, kellest sai hiljem Rootsi kuningas Karl IX. Tema järgi on linn ka nime saanud. Karlstadis asuvad toomkirik, Karlstadi ülikool ja rahvusvaheline lennuväli, mis asub Karlstadi kesklinnast 16 km kaugusel. 1906. aastal asutasid vennad Anders, John ja Josef Löberg Karlstadis ettevõtte Löfbergs. Karlstadis valitseb niiske mandriline kliima. Linn on tuntud Rootsi ühe kõige päikselisema linnana. Aastas on seal keskmiselt 1923 päikeselist tundi. Keskmine õhutemperatuur on jaanuaris −2,8 °C ja juulis 17,7 °C. Aasta keskmine sademete hulk on 707 mm. Kõige enam sajab augustis (99 mm) ja kõige vähem märtsis (32 mm). Linnas tegutseb jäähokiklubi Färjestad BK, mis mängib Rootsi kõrgliigas. Färjestadi koduväljak asub Löfbergs Arenal. Karlstadi sõpruslinn Eestis on Jõgeva. Vaade Karlstadi kesklinnale Karlstadi toomkirik Östra sild Karlstadis on sündinud teiste seas: Jonas Brodin, jäähokimängija Victor Ejdsell, jäähokimängija Joel Eriksson Ek, jäähokimängija Nils Ferlin, luuletaja Jenny Fransson, maadleja Oscar Klefbom, jäähokimängija Zarah Leander, laulja ja filminäitleja Thomas Rhodin, jäähokimängija Statistical localities 2020 Statistical localities 2020 "Karlstads kommun samarbetar med kommuner i andra länder". karlstad.se. 12.6.2020. Vaadatud 21.2.2022
Karula (Iilpalu) kool

Karula kool on 1868. aastal Karula ja Annikvere valdade ühiselt Iilpalu külla asutatud kool. Õppeained olid samad, mis teisteski vallakoolides: usuõpetus, rehkendus, kirjutamine, lugemine, geograafia, laulmine, vene keele lugemine ja kirjutamine. Esimene koolmeister Villem Linkgreim oli hea laulumees, ta asutas laulukoori, mida ise ka juhatas. Kehvade palgaolude tõttu vahetusid õpetajad sageli, üks – Mart Mathias – sunniti koolist lahkuma vene keele mitteoskamise pärast. Artikkel põhineb üliõpilastööl: Riina Kolk "Haljala ümbruse külakoolide ajaloost XIX sajandil", Tallinn: TPedI, 1968; http://arhmus.tlu.ee/cgi-bin/epam?oid=116397
Sagadi kool

Sagadi kool oli kool Haljala kihelkonnas. Sagadi vallas töötas kool juba 1840. aastate algul. Kõikide koolikohustuslike laste jaoks oli seal ruumi napilt. Olukorrast püüti üle saada sellega, et endisele Sagadi kohtumajale rajati juurdeehitis, mis oli külm ja paekivist põrandaga. Nii asutati Sagadi valda 1873. aastal teine kool. Koolmeistrina ja kohtukirjutajana hakkas tööle Jakob Veinmann, aasta pärast võeti kooliõpetajaks Hans Veinmann, kelle kõrvalametiks oli orelimängimine Esku kabelis. Õppeaineteks olid usuõpetus, lugemine, kirjutamine, rehkendamine, laulmine ning vene keele lugemine ja kirjutamine. Hans Veinmann asutas kooli juurde laulukoori, millega esineti kirikus ja pidudel. 1889. aastal teatas rahvakoolide inspektor, et Sagadi valla koolimajad on halvas seisus ja koolmeistrid ei suuda piisavalt hästi vene keelt õpetada, mistõttu soovitab Sagadi valla koolid ühendada üheks suureks kooliks. Valla volimehed soovisid küll ehitada Sagadisse uue koolimaja, ent mõisnik lasi oma kuludega ehitada uue hoone hoopis Eskule. Artikkel põhineb üliõpilastööl: Riina Kolk "Haljala ümbruse külakoolide ajaloost XIX sajandil", Tallinn: TPedI, 1968; http://arhmus.tlu.ee/cgi-bin/epam?oid=116397
Käsmu kool

Käsmu kool avati 1873. aastal Aaspere vallas Käsmu külas. Aaspere parun Dellingshausen, tulles vastu rahva soovile, andis kooli tarvis talumaja ja maa ning lubas oma metsast küttepuid. Kooli vajaduste ja koolmeistri palga eest hoolitses vald. Lastele õpetati usuõpetust, lugemist, kirjutamist, rehkendust, geograafiat ja laulmist; vene keeles nõuti lugemist, kirjutamist ja sõnade päheõppimist. Käsmu koolmeistrina töötas aastatel 1873–1909 Toomas Eintrei, kes oli õppinud Kuuda seminaris. Lisaks pidas ta köstriametit ja täitis Käsmu tuletornis järelevaataja kohuseid. Toomas Eintrei oli ümbruskonnas tuntud ja lugupeetud mees. Ta oli reibas ja heatujuline, õpetas koolilastele palju laule ja ringmänge, vahel visanud ta ukse vahelt kompvekke klassi, kehvematele ostis raamatuid ja vihikuid. Kui moodustati Käsmu merekooli asutamise selts, võttis selle tegevusest osa ka Eintrei. 1887. aastast hakkas selts korraldama pidusid, nende algatajaks ja näitemängude juhatajaks oli T. Eintrei. Koolmeistrina töötas ta üle 36 aasta. Riina Kolk. Haljala ümbruse külakoolide ajaloost XIX sajandil. Tallinn: TPedI, 1968.
Laskesuusatamine 1988. aasta taliolümpiamängudel

Laskesuusatamisvõistlused 1988. aasta taliolümpiamängudel toimusid 20.–26. veebruarini. Laskesuusatamises võisteldi kolmel alal. Need peeti Canmore'i Põhjamaade keskuses, vastuvõtvast linnast Calgaryst umbes 100 kilomeetri kaugusel. Need olid viimased olümpiamängud, kus laskesuusatamises osalesid ainult mehed. Neli riiki võitis laskesuusatamises medaleid, Ida-Saksamaa võitis kaks kuldmedalit ja Nõukogude Liit võitis kõige rohkem medaleid, neli (1 kuld, 2 hõbedat, 1 pronks). Frank-Peter Roetsch võitis mõlemad individuaalsed kuldmedalid, Valeri Medvedtsev võitis aga kolm medalit, individuaalset kaks hõbedat ja teatevõistluses kulla. Itaalia kaks medalit olid riigi jaoks olümpiamängudel laskesuusatamises esimesed. Kuupäev: 23. veebruar Osavõtjaid: 72 võistlejat Riike: 22 Olümpiavõitja 1984:  Norra Eirik Kvalfoss Kuupäev: 20. veebruar Osavõtjaid: 71 võistlejat Riike: 21 Olümpiavõitja 1984: Saksa FV Peter Angerer Kuupäev: 26. veebruar Osavõtjaid: 16 võistkonda Olümpiavõitja 1984:  NSVL Dmitri Vasiljev Juri Kaškarov Algimantas Šalna Sergei Bulõgin
Dubljanõ

Dubljanõ (ukraina Дубляни, poola Dublany) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Lvivi rajoonis. Dubljanõ asub Lvivi kesklinnast umbes 8 km kirdes. Dubljanõt on esmamainitud 1440. või 1468. aastal. Linnaõigused sai Dubljanõ 1978. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dubljanõ elanikest ukrainlasi 98,53%, venelasi 0,93% ja armeenlasi 0,18. Dubljanõs asub Lvivi Riiklik Põllumajandusülikool. Сайт міста Дубляни Mista Національний склад міст Datatowel.in.ua Lviv National Agrarian University Internet Encyclopedia of Ukraine
Mai 2020

Mai 2020, kroonika. 2020. aasta mai algas reedel ja lõppes 31 ööpäeva pärast pühapäeval. Kuupäevad:   1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 Eestist sai ÜRO julgeolekunõukogu eesistuja. Poolas olid kavas presidendivalimised, kuid koroonaviirushaiguse pandeemia tõttu jaoskondi ei avatud. Politseivägivalla tõttu suri USAs Minneapolises afroameeriklane George Floyd ja sellest said alguse massimeeleavaldused ja -rahutused (George Floydi surm).
Bradford L. Gilbert

Bradford Lee Gilbert (24. märts 1853 – 1. september 1911 Watertown New Yorgi osariik) oli ameerika arhitekt, kes baseerus New Yorgis.
Mauritiuse riigipeade loend

Mauritiuse riigipeade loend loetleb Mauritiuse kuninganna aastail 1968–1992 ja presidendid alates vabariigi väljakuulutamisest 1992. aastal.
Reed & Stem

Reed & Stem (tänapäeval WASA Studio) on ameerika inseneri- ja arhitektuuribüroo. Ettevõtte asutasid 1891. aastal St. Paulis partnerid Charles A. Reed (1858–1911) ja Allen H. Stem (1856–1931). Edukas partnerlus hõlmas mitmesuguseid võidutöid. 1961. aastal reformiti büroo uue nime Wank Adams Slavin Associates all ning 2004. aastal võeti kasutusele nimi WASA Studio.
Warren & Wetmore

Warren & Wetmore oli Ameerika Ühendriikide edukas arhitektuuribüroo. Ettevõtte asutasid partnerid Whitney Warren (1864–1943) ja Charles D. Wetmore (1866–1941).
New York Central Railroad

New York Central Railroad (aruandlusmärgina NYC) oli raudteevõrk, mis opereeris põhiliselt Kirdeosariikides ja Suure järvistu regioonis. Kompanii, mida omasid Vanderbildid aastani 1954, peakorter asus New York Central Buildingus. Pennsylvania Railroad (PRR) New York, New Haven and Hartford Railroad (NH)
Suure järvistu regioon

Suure järvistu regioon (inglise keeles Great Lakes region) koosneb kaheksast Ameerika Ühendriikide osariigist ja ühest Kanada provintsist Suure järvistu kallaste ääres. Ontario Illinois Indiana Michigan Minnesota New York Ohio Pennsylvania Wisconsin
Pikva mõisa park

Pikva mõisa park asub Anija vallas Pikva küla territooriumil. Mõisaansamblit tervikuks siduv park on vabakujuline ja on liigendatud kahte ossa. Pikva mõisa hoone ette jääb avar ja tasane ovaalne väljak. Varem on seal asunud ringtee ehk auring. Ka hoone taga on avatud väljak, mis on ääristatud puudegruppidega. Pargi omapäraks on kodumaiste puuliikide ülekaal. Pargi lõunapoolses osas kasvab rühmiti arukaski ja harilikke kuuski, esiväljaku servas kasvab harilikke mände, mis Põhja-Eesti parkide puhul on ebatüüpiline. 2005. aastal registreeriti kaitsvas pargi osas 23 puu- ja põõsaliiki, neist 13 olid võõramaised. Tänu uusehitiste puudumisele on muutumata säilinud mõisaaegne miljöö, tuntav on kooskõla pargi ja mõisa ehitiste vahel. Kõikjal võib tunnetada vabadust, hoonete vahele on jäetud “õhuruumi”. Jalutuskäik mõisas jääb meelde atraktiivsena, kus põlispuudest varjatud kõrvalhooned avanevad kord ühtedes, kord teistes kompositsioonilistes seostes. (Olev Abner, 2007) Ants Miidla (2009). Pikva lood. Infotrükk. Lk 51. Ants Miidla, Anne Oruaas (2009). Pikva lood. Infotrükk. Lk 51.
Lilli (Anija)

Lilli on küla Harju maakonnas Anija vallas. Külas asub kultuurimälestisena arvele võetud Lilli kivi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 31.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
2014. aasta pretendentide turniir

2014. aasta male MM-võistluste tiitlipretendentide turniir (inglise keeles World Chess Championship Candidates Tournament 2014) oli 2014. aastal Hantõ-Mansiiskis peetud male MM-võistluste pretendentide turniir. Turniiri võitis Indiat esindav 44-aastane eksmaailmameister Viswanathan Anand, kes sai õiguse kohtuda MM-tiitlimatšis valitseva maailmameistri Magnus Carlseniga. 2014. aasta pretendentide turniir peeti märtsis 2014 Hantõ-Mansiiskis. Osavõtjaid oli kaheksa. Mängiti kaks ringi ringsüsteemis (kokku 14 vooru), ajakontrolliga 120 minutit 40 käigule, seejärel 60 minutit järgmisele 20 käigule, mille järel 15 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta. Reglement määratles, et kui osavõtjad kogusid võrdse arvu punkte, siis sai määravaks omavaheliste kohtumiste seis, kui see osutus viigliseks, siis sai määravaks suurem võitude arv, kui ka see oli võrdne, siis sai määravaks parem Bergeri koefitsient. Kui ka see oli võrdne, siis otsustas lisapartiide tulemus. Turniir kuulus 21. kategooriasse. Auhinnafond moodustas 420 000 eurot (esikohale tulnud maletaja sai 95 000 eurot). ¹) Reitingud on antud 2014. aasta märtsi seisuga ¹) Kramnik oli edukam omavahelistes kohtumistes 2014. aasta MM-tiitlimatš World Chess Championship Candidates Tournament 2014. chessgames.com Rules & regulations for the Candidates Tournament of the FIDE World Championship cycle 2012-2014. fide.com
Rava-Ruska

Rava-Ruska (ukraina Рава-Руська, poola Rawa Ruska, vene Рава-Русская) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Lvivi rajoonis. Rava-Ruska kesklinn asub Poola piirist vähem kui 5 km kaugusel, Lvivist umbes 52 km põhjaloodes. Rava-Ruska on raudteesõlm. Asulat on esmamainitud 1455. aastal. Rava-Ruska sai Magdeburgi linnaõigused 1622. aastal. Poola esimese jagamise tagajärjel läks linn 1772. aastal Austria keisririigi võimu alla. Aastatel 1919–1939 oli linn Poola koosseisus. Saksa väed hõivasid linna 14. septembril 1939. Vastavalt Molotovi-Ribbentropi pakti salajastele lisaprotokollidele anti linn sama kuu lõpus üle Nõukogude Liidule. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rava-Ruska elanikest ukrainlasi 96,23%, venelasi 2,54%, poolakaid 0,66% ja valgevenelasi 0,25%. Рава-Руська Замки і храми України Cимволіка Рави-Руської Рава-Руська міська рада Rawa Ruska. History[alaline kõdulink] Virtual Shtetl IX Rajd Rowerowy Lubycza Królewska – Rawa Ruska PTTK Oddział w Zamościu Національний склад міст Datatowel.in.ua
2013. aasta pretendentide turniir

2013. aasta male MM-võistluste tiitlipretendentide turniir (inglise keeles World Chess Championship Candidates Tournament 2013) oli 2013. aastal Londonis peetud male MM-võistluste pretendentide turniir. Turniiri võitis Norrat esindav 22-aastane suurmeister Magnus Carlsen, kes sai õiguse kohtuda MM-tiitlimatšis valitseva maailmameistri Viswanathan Anandiga. 2013. aasta pretendentide turniir peeti märtsis 2013 Londonis. Osavõtjaid oli kaheksa. Mängiti kaks ringi ringsüsteemis (kokku 14 vooru), ajakontrolliga 120 minutit 40 käigule, seejärel 60 minutit järgmisele 20 käigule, mille järel anti 15 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta. Reglement määratles, et kui osavõtjad kogusid võrdse arvu punkte, siis sai määravaks omavaheliste kohtumiste seis, kui see osutus viigliseks, siis sai määravaks suurem võitude arv, kui ka see oli võrdne, siis sai määravaks parem Bergeri koefitsient. Kui ka see oli võrdne, siis otsustas lisapartiide tulemus. Turniir kuulus 22. kategooriasse. Peakohtunikuna tegutses Austria rahvusvaheline arbiiter Werner Stubenvoll. Auhinnafond moodustas 510 000 eurot (esikohale tulnud maletaja sai 115 000 eurot). ¹) Reitingud on antud 2013. aasta märtsi seisuga ¹) Carlsen võitis viis, Kramnik neli partiid. See sai otsustavaks turniiri võitja selgitamisel; Svidler tuli kolmandaks, sest võitis Aronjani omavahelistes kohtumistes 1,5:0,5 2013. aasta MM-tiitlimatš Candidates Tournament 2013. chess-results.com Rules & regulations for the Candidates Tournament of the FIDE World Championship cycle 2011-2013. fide.com
Metropolitan Transportation Authority

Metropolitan Transportation Authority (MTA) on New Yorgi osariigi ühistranspordi eest vastutav avaliku sektori ettevõte, mis teenindab Downstate New Yorgi kahteteist maakonda ja Connecticuti edelaosa kahte maakonda. MTA on Ameerika Ühendriikide suurim ühistranspordiamet.
Downstate New York

Downstate New York ('New Yorgi alamosariik') on New Yorgi osariigi lõunaosa, mis jaguneb kolmeks piirkonnaks: New York City, Hudson Valley ja Long Island. Upstate New York
Upstate New York

Upstate New York ('New Yorgi ülemosariik') on Ameerika Ühendriikide New Yorgi osariigi põhjaosa, mis jääb New Yorgi suurlinnapiirkonnast ja Hudsoni orust põhja poole. Downstate New York
Mustjõe

Mustjõe on küla Harju maakonnas Anija vallas, Tallinna–Narva raudtee ääres. Külas asub Mustjõe raudteepeatus. 1925 rajati Mustjõele Eesti esimene karusloomakasvandus (hõberebased). Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 20.12.2022. Statistikaamet, vaadatud 31.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.01.2023.
Putnami maakond (New York)

Putnami maakond (Putnam County) on maakond Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Putnami maakonna koduleht (inglise keeles)
Dutchessi maakond

Dutchessi maakond (Dutchess County) on maakond Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Dutchessi maakonna koduleht (inglise keeles)
East Side Access

East Side Access on Metropolitan Transportation Authority maa-aluste ehitustööde projekt New Yorgis, mis laiendab Long Island Rail Roadi põhiliini Queens'is uude jaama Grand Central Terminali all. Manhattani saare East Side'i uus jaam ja vajalikud tunnelid alustavad eeldatavasti tööd 2022. aastal, viisteist aastat ajast maas.
Nadvirna

Nadvirna (ukraina Надвірна, poola Nadwórna) on linn Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis, Nadvirna rajooni halduskeskus. Nadvirna asub Ivano-Frankivskist umbes 34 km lõunaedelas. Nadvirna sai Magdeburgi linnaõigused 1591. aastal. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks linn 1772. aastal Austria keisririigi võimu alla. 1919–1939 kuulus Nadvirna Poola koosseisu. 1939. aasta septembris hõivas Punaarmee Nadvirna ja mõni aeg hiljem annekteeriti linn Ukraina NSV osana Nõukogude Liidu koosseisu. Saksa väed vallutasid Nadvirna 1941. aasta juuli algul, Punaarmee vallutas linna tagasi 27. juulil 1944. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nadvirna elanikest ukrainlasi 94,26%, venelasi 3,32%, poolakaid 0,25%, valgevenelasi 0,24% ja moldaavlasi 0,06%. Сайт міста Надвірна Mista Про місто Надвірнянська міська рада Національний склад міст Datatowel.in.ua
Jalase

Jalase (jallai = jalakas, soome keeles jalo 'suur, jõuline, õilis') on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas. Jalase küla arendustöö eest sai Aino-Helene Valgma 1993. aastal Eesti Taassünni auhinna. Külakompleksis on 23 talu: Oosi, Aadu, Tiido-Joosepi, Otto, Mäe, Reinu, Andrekse, Matsi, Väljamardi, Otsa, Tiidotõnikse, Pikapõlma, Viina, Siimu, Männiku, Latsi-Sõelaveski, Sepa, Jalase koolimaja, Väljataguse, Pekla, Kerstiaugu, Leese, Neeruti. Küla on esmamainitud 1241. aastal (küla nimi oli Jalaes, Taani dokumentide järgi Iales). 1389. aastal on mainitud küla mõisaasemena, mis näitab, et enne Jüriöö ülestõusu oli tekkinud Jalasele mõis. 1389. aastal oli küla nimest saanud Yallas, mis oli vasallimõis 3 adramaaga. 1586. aastal sai küla nimeks Jallistkulle, 1700. aastal Jallas ning 1900. aastast on küla nimetatud Jalase külaks. Külas tegutses ka külakool (1880–1961), millest hiljem sai koolimuuseum. Praeguseks on see registreeritud kinnismälestisena. Algkoolis õpetas 81 aasta jooksul 10 õpetajat ja 4 lühiajalist asendajat. Esimene koolmeister oli Jüri Nerva. Koolis oli 20–30 õpilast olenevalt sellest, mitme klassiga kool töötas ning milline oli kooli piirkond. Pärast kolhoosi moodustamist 1949. aastal ei suudetud kooli üle 12 aasta enam töös hoida ning see suleti. 20. sajandi keskpaigas tegutsesid Jalasel Jalase Haridusseltsi laulukoor, Jalase orkester, Jalase näitering, Jalase pritsimehed ja Jalase võrkpallimeeskond. Jalase maastikukaitseala Hundiaukude karstiala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. A. Paidla. "Jalase küla". eestigiid.ee. Vaadatud 31.03.2020. suuline allikas, Maret Evestus (30.03.2020) Ülle Taimla, Aino Valgma (1997). Jalase küla aja ja looduse lood. Tallinn: Avita. "Jalase külakooli hoone". Kultuurimälestiste riiklik register. Vaadatud 31.03.2020.
Edward Watkin

Edward Watkin (26. september 1819 – 13. aprill 1901) oli Suurbritannia parlamendi liige, raudteendusmagnaat ja visionäär. Watkini torn
Horodenka

Horodenka (ukraina Городенка, poola Horodenka) on linn Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis Kolomõja rajoonis. Kuni 2020. aastani oli Horodenka rajooni halduskeskus. Horodenka asub Ivano-Frankivskist ligi 45 km idakagus. Horodenkat on esmamainitud 1195. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1668. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Horodenka elanikest ukrainlasi 98,47%, venelasi 1,11% ja poolakaid 0,22%. Городенка Мой штетл Національний склад міст Datatowel.in.ua
Kaigepere

Kaigepere on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Georg von Ritter

Georg Christian Gottlieb von Ritter (Venemaal tuntud kui Georgi Ivanovitš, vene keeles Георгий Иванович фон Риттер) (1731 või 1742 − 10. aprill (vkj) 1807 Pärnu) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant) ning Kuressaare ja Pärnu komandant. Pärit ilmselt Saksamaalt. 1760. astus ta Württembergi teenistusse, kust lahkus 1765. aastal. Järgmisel aastal astus Venemaa teenistusse ja temast sai 1. Moskva jalaväepolgu alamporutšik. Läks juba 1767. aastal erru, kuid naasis teenistusse 1770. aastal ja teenis Peterburi leegionis. Osales Vene-Türgi sõjas. Porutšikuks ülendatuna osales sõjas Poola Bari konföderatsiooni vastu. 1776. aastal sai kapteni auastme ja määrati teenima Tallinna jalaväepolku. Alates 1780. aastast teenis majorina Polotski garnisonis. Osales 1794. aasta Poola sõjakäigul. 1797. aastal määrati ta Polotski garnisonipolgu komandöriks. 1798−1800 oli ta Polotski komandant ja Polotski garnisonipataljoni šeff. 1800. aastal läks ta kindralleitnandi auastmes erru, kuid astus juba samal aastal taas teenistusse ja nimetati Permi musketäripolgu šeffiks. 1801−1804 oli ta Kuressaare komandant. Seejärel määrati samale ametikohale Pärnus, kus oli ametis surmani. Püha Vladimiri ordeni IV klass (10. november 1806) Erik Amburgeri andmebaas. Nr 75819. Русский биографический словарь. Томь 16. Москва: Типография Г. Лисснера и Д. Собко, 1896-1918, lk 231. Erik Amburgeri andmebaas. Nr 75819 [1]. Русский биографический словарь. Томь 16. Москва: Типография Г. Лисснера и Д. Собко, 1896-1918. Lk 231 [2]. Georg von Ritteri portree ja eluloolised andmed
Paukjärve loodusrada

Paukjärve loodusrada on 5,1 meetri pikkune loodusrada Harjumaal Kuusalu vallas Aegviidu-Kõrvemaa puhkealal. Paukjärve loodusrada asub Põhja-Kõrvemaa looduskaitsealal ning kulgeb mööda Paukjärve-äärseid oose ja oosidevahelisi orgusid. Rada on ringikujuline, tähistatud kollaste värvimärkidega puudel. Rajal on 9 huvipunkti kirjeldustega, vaatetorn ja telkimisala Paukjärve kallastel. Paukjärve loodusrada on Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) eramaa. Paukjärve loodusrajal, täpsemalt sellel telkimisalal, on suur ajaloo- ja kultuurilooline tähtsus: enne teist maailmasõda toimusid seal Noorte Meeste Kristliku Ühingu (NMKÜ) suvelaagrid. Seal treenisid ka Eesti Vabariigi korvpallikoondise sportlased, sealhulgas olümpiakoondis. Hiljem pidasid telkimisalal laagreid skaudid ja Nõukogude aja alguses ka pioneerid. 1953. aastast kuulus see koht Nõukogude Armee suurtükiväe katsepolügooni alla. Laagrit ja selle rajatisi meenutab nüüd vaid lõkkeaseme betoonring järve kaldal. Marjadest ja seentest on loodusrajal mustikad, pohlad ja kukeseened. Kaitsealused liigid on ujuv penikeel ja järv-lahnarohi, kaladest on valdav ahven, leidub ka särge ja haugi. Umerikjärves leidub haruldast vesikuuske. Loomadest võib kohata metssiga. Metsatüüpidest vahelduvad niiske ja hämar laanemets ning valgusküllane männi-palumets. Soodla jõgi on 75 km pikkune Jägala jõkke suubuv jõgi Põhja-Eestis. Kaasikjärv on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 0,7 ha ja kaldajoone pikkus 317 m. 14 meetri sügavune Metstoa Ümerikjärv on Põhja-Eesti sügavaim järv. Paukjärv on Eesti üks puhtamaid järvi, mille läbipaistvus küünib 6 meetrini. Järve suurim sügavus on 11,1 meetrit ja laius 360 m. Loodusrajal asub piirikivi, mis on talu, kinnistu, omavalitsuse või riigi piiril asuvat punkti märkiv kivi. Vahelduva maastiku moodustavad sealsed oosid. Paukjärve vaatetorn on loodusrajale jääv kuusepalkidest valmistatud 8,5-meetrine torn. Põhja-Kõrvemaal kasvavad palumetsad, mis on eesti metsatüüpidest kõige levinumad. Palumetsi leidub parasniisketel kuni ajutiselt liigniisketel liivastel lubjavaestel muldadel. Paukjärve loodusrajal võib näha ka nõmmemetsa ehk nõmmikut. Nõmmemetsad on hõredad ja aeglasekasvulised kuivadel ja vaestel liivmuldadel kasvavad männikud. [1]Paukjärve loodusrada. Vaadatud 26.03.2020. Aegviidu-Kõrvemaa puhkeala. Loodusega koos. Vaadatud 26.03.2020. [2][alaline kõdulink]Kultuuripärand. Vaadatud 26.03.2020. [3]Kõrvemaa ja Jõgevamaa külastusalade väärtuste eksponeerimise kaardistamine ja laekunud ettepanekud. Vaadatud 26.03.2020. [4]Paukjärv. Vaadatud 26.03.2020. [5]Soodla jõgi. Vaadatud 01.04.2020. [6]Kaasikjärv. Vaadatud 01.04.2020. [7][alaline kõdulink]Loodus. Vaadatud 26.03.2020. [8]Paukjärv. Vaadatud 01.04.2020. [9]Palumetsad. Vaadatud 01.04.2020. [10] Nõmmemetsad. Vaadatud 01.04.2020. Aegviidu-Kõrvemaa puhkeala Keskkonnaagentuur
Vaht (perekonnanimi)

Vaht on eesti perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vaht 368 inimesel (172 mehel ja 196 naisel). Perekonnanimede levikult on Vaht meeste seas 383. kohal ja naiste seas 358. kohal. Nimi on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 11,55. Andrus Vaht, eesti löökpillimängija ja muusikapedagoog (1951–2016) Sergei Vaht, Eesti vehkleja (1979–) Viktor Vaht, Eesti NSV riigi- ja parteitegelane (1929–2011) ... https://www.stat.ee/nimed/pere/Vaht