laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Soots

Soots on eesti perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Soots 421 inimesel: 202 mehel ja 219 naisel. Perekonnanimede levikult on Tuisk meeste puhul 292. kohal ja naiste puhul 297. kohal. Perekonnanimi Soots on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 13,85. Ago Soots, eesti näitleja (1984–) Ants Soots, eesti koorijuht ja pedagoog (1956–) Jaan Soots, Eesti sõjaväelane ja poliitik (1880–1942) Oivo Soots, Eesti sõjaväelane (1904–1944) Terje Soots, eesti raadioajakirjanik (1961–2003) Viivi-Anne Soots, eesti orienteeruja, jooksja, rogainija ja seiklussportlane (1971–) ... https://web.archive.org/web/20200224202650/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Soots (vaadatud 24.02.2020)
Ussolje

Ussolje on linn Venemaal Permi krais, Ussolje rajooni keskus. Asub Kama jõe paremal kaldal, Permist 190 km põhja pool. Ussolje on asutatud 1606. aastal. Linnaõigused sai 1918. aastal. 1932. aastal liideti Ussolje Kama vataskaldal asuva Berezniki linnaga, kuid 1940. aastal eraldati taas omaette linnaks. Linnas asub Stroganovide stiilis Stroganovide maja. Q126719912 Ussolje koduleht
Jõe tänav

Jõe on tänav mitmes Eesti linnas, alevis, alevikus ja külas: Jõe tänav asub Harju maakonnas Aegviidu alevis Jõe tänav asub Jõelähtme külas Jõe tänav asub Jõgeva linnas Jõe tänav asub Kadrina alevikus Jõe tänav asub Keila linnas Jõe tänav asub Kilingi-Nõmme linnas Jõe tänav asub Kiltsi alevikus Jõe tänav asub Kiviõli linnas Jõe tänav asub Kohila alevis Jõe tänav asub Kohtla-Nõmme alevis Jõe tänav asub Kose alevikus Jõe tänav asub Kose-Uuemõisa alevikus Jõe tänav asub Kostivere alevikus Jõe tänav asub Kunda linnas Jõe tänav asub Kuressaare linnas Jõe tänav asub Kärla alevikus Jõe tänav asub Käru alevikus Jõe tänav asub Lagedi alevikus Jõe tänav asub Leisi alevikus Jõe tänav asub Lohusuu alevikus Jõe tänav asub Loksa linnas Jõe tänav asub Mustvee linnas 1. Jõe tänav asub Narva linnas 2. Jõe tänav asub Narva linnas Jõe tänav asub Narva linnas Jõe tänav asub Narva-Jõesuu linnas Jõe tänav asub Nasva külas Jõe tänav asub Tori vallas Nurme külas Jõe tänav asub Paide linnas Jõe tänav asub Pajusti alevikus Jõe tänav asub Palamuse alevikus Jõe tänav asub Palivere alevikus Jõe tänav asub Pälli külas 1. Jõe tänav asub Pärnu linnas 2. Jõe tänav asub Pärnu linnas 3. Jõe tänav asub Pärnu linnas 4. Jõe tänav asub Pärnu linnas Jõe tänav asub Põltsamaa linnas Jõe tänav asub Püssi linnas Jõe tänav asub Raasiku alevikus Jõe tänav asub Rapla linnas Jõe tänav asub Räpina linnas Jõe tänav asub Sillamäe linnas Jõe tänav asub Sindi linnas Jõe tänav asub Sõmeru alevikus Jõe tänav asub Särevere alevikus Jõe tänav asub Tallinna linnas Jõe tänav asub Tori vallas Tammiste külas Jõe tänav asub Tartu linnas Jõe tänav asub Tori alevikus Jõe tänav asub Tsirguliina alevikus Jõe tänav asub Tõrva linnas Jõe tänav asub Türi linnas Jõe tänav asub Valga linnas Jõe tänav asub Võru linnas Jõe tänav asub Võsu alevikus Jõe tänav asub Vändra alevikus
Poekett

Poekett on sarnaste jaemüügikaupluste rühm, mis müüb sama tüüpi kaupu ning millel on rohkem kui üks haru. Kõik kauplused või filiaalid on peakontori kontrolli all. Filiaalid avatakse linna või isegi riigi erinevates osades. Poeketid võivad koosneda kahest, kümnest või sadadest jaemüügikauplustest. Sellised poed on spetsialiseerunud konkreetsele tootele - sama toodet pakutakse erinevates sortides ja mudelites. Ülemaailmselt tuntud kauplusekettide näideteks on Wal-Mart, Target, Starbucks. Eestis on head näited Selver, Zara, KFC, Prisma, Maxima, The Body Shop, H&M. Poekettide eelised ja puudused Poekettidel on üksinda toimivate kaupluste ees selgeid eeliseid: Sellised kauplused vastavad erinevate piirkondade elanike vajadustele. Parim asukoht (näiteks kesklinn) ja luksuslikud ruumid pole kauplusekettide jaoks nõutavad. Turundamine on säästlik, kuna iga haru ei vaja eraldi reklaamimist. Peakontoril on lihtne kahjumlik haru tuvastada ja see mõnda muusse kohta viia. Kui see pole teostatav, võib antud poe isegi sulgeda. Poed ei vaja palju müügipersonali. Kui mõnel harul on laoseisus toodetest puudust, siis saab kaupa juurde tellida lähimast poest. Kõigis filiaalides on toodetel sama hind. Ketipoed töötavad ainult kassapõhiselt ning seetõttu kaovad ebamäärased võlad täielikult. Loob otsesed kontaktid ostjatega. Poekettidel on üksinda toimivate kaupluste ees ka miinuseid: Kuna kauplusteketid tegelevad ainult kindla kaubaga, ei pruugi nad meelitada palju kliente. Peakontoril võib olla keeruline saavutada täielikku kontrolli kogu linnas / riigis asuvate filiaalide üle. Igas kaupluses tuleb teha asjakohast raamatupidamist ja see on tüütu protsess. Toote kvaliteedi ja hinna otsustab ainult kontrolliamet. Jaekauplused peavad müüma seda, mida neile tarnitakse. Isegi kui tarnitud kaup ostjates vaimustust ei tekita. Filiaalide valimatu avamine, võtmata arvesse iga koha ostuvõimalusi, võib tekitada kahjumit. Amy Tikkanen. "Chain store RETAILING OPERATION". Encyclopaedia Britannica. Karin Koppel (17.09.2012). "Eestis tegutsevad poeketid vallutavad uusi nišše". "Chain Stores | Meaning | Advantages | Disadvantages".
Andres Lumi

Andres Lumi (sündinud 5. oktoobril 1967 Pärnus) on eesti fotograaf. "Tartu linnavaated" Jaani kirikus 20. jaanuar - 14. veebruar 2009. "Tartu linnavaated" Rootsi,, Uppsala Linnavalitsuse fuajees 12. - 25. mai 2009. "Linnavaated" Eesti Maaülikooli raamatukogus mai 2010. “Estonia: un Paese moderno dal cuore antico” "Eesti: moodne iidse südamega riik" Italias, Cagliari, Centro d’Arte e Cultura Il Ghetto 20-30 jaanuar 2010. “L'Estonia nelle immagini di Remo Savisaar e Andres Lumi: Omaggio a Tallin, Capitale Europea della Cultura 2011”. "Eesti Remo Savisaare ja Andres Lumi piltidel: austusavaldus Tallinnale, Euroopa kultuuripealinn 2011" Italia, Cagliari, Monte Claro, alates 29.november kuni 12.detsember 2011. Eesti Vabariigi suursaatkonna korraldatud näitus "Eesti Remo Savisaare, Fred Jussi ja Andres Lumi piltidel" Itaalias Firenzes, Palazzo Medici Riccardi Caminetto ruumis 26. oktoobrist kuni 6 novembrini 2012. http://piltnikud.com/pildid.php
Tarbekaubad

Tarbekauba (valmistoodangu) all peetakse silmas lõpptarbimiseks mõeldud kaupu. Valmistoodangut eristab muust toodangust asjaolu, nagu juba nimest võib eeldada, nendest enam midagi edasi ei toodeta. See tähendab, et peale ostmist lõpptarbija tarbib toote ära, selle asemel et kasutada seda mingi edasise toote tootmiseks. Ettevõtted toodavad lõpptoodangut toormaterjalide, kapitalikaupade (masinad, seadmed ning tööstuslikud transpordivahendid) ja tööjõu kombineerimisel. Turunduseesmärkidel saab tarbekaupu lahterdada neljaks kategooriaks, lähtudes tarbijakäitumisest, kuidas ning kui tihti tarbijad kindlaid tooteid ostavad: esmatarbekaubad – igapäevaelus tarvilik kaup, näiteks söök, jook, riided, ravimid, bensiin, hügieenitarbed; valikkaubad – kavandatud ost, külastatakse mitut poodi, valitakse põhjalikult hinnast, kvaliteedist, moest ja kauba eriomadustest lähtuvalt, näiteks mööbel, tehnika; eri- ehk luksuskaubad – kavandatakse eelnevalt, üldjuhul hind on kõrge ja kaupa ei müüda massiliselt, näiteks autod, antiik, väärisehted, juveelid; võõrkaubad – neid kaupu ostja ise ei otsi, mistõttu nende kaupade puhul on vaja ostjas tekitada ostusoov, näiteks kindlustus- ja meditsiiniteenused. Majanduslikust vaatepunktist saab tarbekaubad liigitada kolme peamisesse kategooriasse: vastupidavad ja kestvad – kestavad kauem kui kolm aastat, näiteks tehnika; mittepüsivad – kestavad vähem kui kolm aastat, näiteks söök, jook, hügieenitooted; teenused – tarbitakse kohe, näiteks iluteenused, raviteenused, haridus, transport, pangandus. Peamise osa (rohkem kui 50%) jõukate riikide majanduse koguproduktist moodustavad teenused. "Final good". "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2020. Vaadatud 25. veebruaril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Consumer goods". https://marketbusinessnews.com/financial-glossary/consumer-goods/ "Toote liigid". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2020.
Nikolai Romanov (riigitegelane)

Nikolai Nikolajevitš Romanov (vene keeles Николай Николаевич Романов; 22. august (vkj 9. august) 1913 Kamjanske, Jekaterinoslavi kubermang – 26. september 1993 Moskva) oli Nõukogude Liidu riigi- ja sporditegelane. Romanov oli aastatel 1939–1947 Üleliidulise Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu Keskkomitee sekretär. 1945. aastal määrati ta ühtlasi NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu juures asuva Kehakultuuri ja Spordi Üleliidulise Komitee esimeheks (1946. aastast NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuv Kehakultuuri ja Spordi Üleliiduline Komitee). Aastatel 1948–1953 oli ta sama komitee aseesimees, 1953–1954 NSV Liidu Tervishoiuministeeriumi juures asuva Kehakultuuri ja Spordi Peavalitsuse ülem ja ühtlasi NSV Liidu tervishoiu ministri asetäitja ning 1954–1959 taasloodud NSV Liidu MN juures asuva Kehakultuuri ja Spordi Üleliidulise Komitee esimees. Pärast komitee likvideerimist valiti Romanov 1959. aastal NSV Liidu Spordiühingute ja Spordiorganisatsioonide Liidu kesknõukogu esimeheks. Aastatel 1962–1975 oli ta Üleliidulise Ametiühingute Kesknõukogu sekretär. 1975. aastal saadeti Romanov pensionile. Aastatel 1966–1971 oli ta NLKP Keskkomitee liikmekandidaat. Романов Николай Николаевич. knowbysight.info
Leisure Suit Larry

"Leisure Suit Larry" on arvutimängusari, milles keskne autor on Al Lowe ja mille enamik osi on seiklusmängud. Esimene osa kasutab tekstimängu SoftPorn mõistatusi ja tegevuskohti, aga lisab graafika ja iroonia. Sarja peategelane Larry Laffer on naistemehe karikatuur, 1970. aastate peoülikonnas ja kiilas vanamees. Esimene mäng on "In the Land of Lounge Lizards"(1987) , mis toimub SoftPorni ööelu laiendatud versioonis. Esimese osa liigses siivutuses süüdistamise tõttu on teine mäng "Looking for Love (In Several Wrong Places)" (1988) traditsioonilisem seiklus, kus Larry tõmbab katsetega naisi võrgutada endale KGB tähelepanu. Esialgse triloogia lõpetab "Passionate Patti In Search for Pulsating Pectorals"(1989), kus kurja doktori käest päästetud troopikaparadiis, kus Larry arvas õnne leidnud olevat, muutub turismikeskuseks. Larry leiab urbaniseerunud pärismaalanna asemele hoopis klaverikunstnik Patti. Mängu valmistajafirma Sierra Online nõudis järge. Al lahendas asja elegantse absurdiga. Järgmine mäng (1991) kannab pealkirjas numbrit 5 ja neljanda Larry puudumine mõistatus on süžee osa. Kuues osa "Shape Up or Slip Out" toob seiklused tagasi tavalisemale rajale. Luksuskuurordis toimuv mäng lihtsalt unustab Larry mineviku ja kriminaalsete saladuste lahendamise asemel tuleb seal jälle naisi taga ajada. Seitsmes osa on multifilmi tasemel graafikaga "Love For Sail" (1996), mille tegevus toimub luksuslaeval. Larry sugulasest Larry Lovagest valmis kaks mitteseiklusmängu "Leisure Suit Larry: Magna Cum Laude" ja "Leisure Suit Larry: Box Office Bust". Larry esimesest osast valmis aastatel 1991 ja 2013 kaks uusversiooni, millest uuem "Leisure Suit Larry: Reloaded" on esialgse mänguga võrreldes laiendatud. 2018. aastal tuli välja mängusarja järjekordne osa "Wet Dreams Don't Dry". Algselt vanematel operatsioonisüsteemidel nagu DOS jooksnud mängusarja osi on praegu võimalik mängida enamikul platvormidel abiprogramme DosBox või ScummVM kasutades.
NSV Liidu Spordikomitee

NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuv Kehakultuuri- ja Spordikomitee (vene keeles Комитет по физической культуре и спорту при Совете Министров СССР; lühend Спoрткомитeт СССР) oli Nõukogude Liidus eksisteerinud riigivalitsemise keskorgan. 1930. aastal moodustati NSV Liidu Kesktäitevkomitee juures asuv Üleliiduline Kehakultuuri Nõukogu. 1936. aastal see kaotati ja selle baasil moodustati NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu juures asuv Kehakultuuri ja Spordi Üleliiduline Komitee (1946. aastast NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuv Kehakultuuri ja Spordi Üleliiduline Komitee), mis eksisteeris kuni 1953. aastani. 15. märtsil 1953 ilmunud NSV Liidu Ministrite Nõukogu määrusega see kaotati ja selle funktsioonid anti üle NSV Liidu Tervishoiuministeeriumi juures asuvale Kehakultuuri ja Spordi Peavalitsusele (ülem Sergei Pavlov). Veebruaris 1954 taasloodi Kehakultuuri ja spordi üleliiduline komitee, kuid aprillis 1959 taas kaotati. Kehakultuuri- ja spordialane töö riigis jäeti ühiskondlike organisatsioonide, sealhulgas neist tähtsaima NSV Liidu Spordiühingute ja Spordiorganisatsioonide Liidu (asutati aprillis 1959) kanda (liidu kesknõukogu esimeheks valiti 1959. aastal Nikolai Romanov). Oktoobris 1968 moodustati üleliidulis-vabariiklik NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuv Kehakultuuri- ja Spordikomitee (esimees Sergei Pavlov), mis 1986. aastal reorganiseeriti üleliidulis-vabariiklikuks NSV Liidu Riiklikuks Kehakultuuri- ja Spordikomiteeks. Kaotati NSV Liidu Riiginõukogu määrusega novembris 1991. Vassili Snegov (1939–1945) Nikolai Romanov (1945–1948, 1951–1953, 1954–1959) Arkadi Apollonov (1948–1951) Sergei Pavlov (1968–1983) Marat Gramov (1983–1989)
Rob Walker

Rob Walker (sündinud 1968) on Ameerika Ühendriikide kirjanik ja ajakirjanik. Rob Walker lõpetas Texase ülikooli 1990. aastal ning on pärast seda olnud peamiselt vabakutseline ajakirjanik ning kirjutanud kuus raamatut. Aastatel 2004–2012 tegi ta kaastööd ajakirjale New York Times Magazine. Tema meelisteemad olid eriti sel perioodil turundus ja tarbimisühiskonna probleemid. Tal on ajalehes New York Times oma veerg "The Workologist" ning ta kirjutab disainiteemalise veebiväljaande Design Observer blogi. Rob Walker on ingliskeelse sõna murketing (millega mõeldakse sellist turundusstrateegiat, mille puhul ei keskenduta kauba turundamisel mitte kauba põhifunktsioonile ja positiivsetele omadustele, vaid hoopis kauba veidratele omadustele, kiiksudele) autor. Tegemist on kohversõnaga, mis on saadud sõnadest murky ('sünge') + marketing ('turundus'). Pärast seda, kui ta oli kasutanud seda sõna oma 2008. aastal ilmunud raamatus "Buying In: The Secret Dialogue Between What We Buy and Who We Are", hakkas see levima nii turundajate ja turustajate kui ka ajakirjanike sõnavaras. The Art of Noticing: 131 Ways to Spark Creativity, Find Inspiration, and Discover Joy in the Everyday (Knopf, May 7, 2019) ISBN 978-0525521242 Significant Objects: 100 Extraordinary Stories About Ordinary Things, edited, with Joshua Glenn (Fantagraphics Books, August 6, 2012) ISBN 978-1606995259 Buying In: The Secret Dialogue Between What We Buy and Who We Are (Random House, June 2008) ISBN 1-4000-6391-4 Where Were You? (self-published zine, 2007–present) Letters From New Orleans (Garrett County Press, 2005) ISBN 1-891053-01-9 Titans of Finance: True Tales of Money & Business (with artist Josh Neufeld) (Alternative Comics, 2001) ISBN 978-1-891867-05-7 Walker on abielus fotograaf Ellen Susaniga. "The Anti-Consumerist" The Alcalde, by David Menconi, Archived at the Internet Archive Walker, Rob. "About". Vaadatud 11. detsember 2015. "The Workologist". The New York Times. Vaadatud 11. detsember 2015. Announcement: Rob Walker Joins Design Observer DesignObserver.com, by The Editors, June 6, 2011 Titunik, Vera. "Real Designs for Fake Buildings Are Going to Venice". The New York Times. Vaadatud 17. detsember 2015. George Ruban and Rob Walker (Dec 30, 2015). An Interview With My Wikipedian. Rob Walkeri koduleht
Valgemädanik

Valgemädanik on taimede seenhaigus, mida tekitab peamiselt valge mügarliudik (Sclerotinia sclerotiorum). Valgemädanik kahjustab enam kui 220 liiki taimi. Kahjustatud koht muutub pehmeks ja kattub valge koheva seeneniidistikuga. Haigustekitajad säilivad mullas aastaid. Puudel kasvavatest seentest tekitavad valgemädanikku tuletael, lepa-antrodiell, poolliibuv antrodiell, harilik suitsik, must pässik, pruun suitsik, põhjatorik, pajukakk, valge korgik ja paljud teised. Paljud seened suudavad lagundada tselluloosi ja hemitselluloosi, kuid vaid mõni seenerühm on võimeline lagundama samal ajal ka ligniini. Ligniini lagundamise tulemusena tekib puidus valgemädanik – puit värvub heledaks ja selle struktuur muutub, tekivad painduvad pikikiud. Kuigi valgemädanik areneb suhteliselt kiiresti, püsib puit alguses kaua tugevana, lõpuks muutub aga pehmeks ja kiuliseks heledat värvi massiks. Paljud seened moodustavad mädanenud puidu sisse iseloomulikke musti kilejaid piirjooni – need on vaheseinad, mis eraldavad eri seene isendeid või erineva niiskusesisalduse ja kõdunemise astmega puiduosi. Valgemädanikku esineb sagedamini lehtpuudel, mistõttu tekivad neil tihti mädanemise lõppfaasis tüveõõnsused. Peamiselt esineb valgemädanikku lehtpuudel, harvem ka ilupuudel, tavaliselt puu noorematel kudedel. Valgemädanik võib taime mõjutada igal kasvuperioodil ja kasvada ka raiutud puidul. Sageli leidub seda niisketes kudedes, mis asuvad pinnase lähedal. Esimene sümptom on puidule tekkiv valge kohev moodustis. Sellele eelneb tumepruun muutus puu maapinna lähedasel osal. Kui maltspuit on kahjustatud, siis tekivad teised sümptomid ka taime kõrgemates osades, näiteks lehtede langemine, millele võib järgneda taime surm. Valgemädanik on levinud Põhja-Ameerikas, Euroopas ja Iraanis. Seda leidub niisketel aladel. Valgemädanikku tekitavad seened on suutelised taime täielikult seeneniidistikuga katma. Optimaalne kasvutemperatuur on 15–21 °C. Märgadel aladel moodustab seen rohkelt seeneniidistikke ja sklerootiat. Seen säilib mullas peamiselt eelmise aasta taimejäänuste varal. Lisaks eelistab valgemädanik pimedaid ja varjulisi tingimusi. Valgemädanikku tekitavaid liike kasutatakse mulla puhastamiseks ja tervendamiseks. Mõnda valgemädanikku tekitavat seent, näiteks šiitake seent, kasvatatakse toiduks. "Valgemädanik". Eesti Entsüklopeedia. Vaadatud 14.03.2020. "Valge- ja pruunmädanik". vanaweb.hkhk.edu.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 9.02.2018. Vaadatud 14.03.2020. "Phanerochaete chrysosporium". MicrobeWiki. Vaadatud 14.03.2020.[alaline kõdulink] https://en.m.wikipedia.org/wiki/Sclerotinia_sclerotiorum "White-rot Fungus". hawaii.edu. Vaadatud 14.03.2020. Vane, C. H. "Monitoring Decay of Black Gum Wood (Nyssa sylvatica) During Growth of the Shiitake Mushroom (Lentinula edodes) Using Diffuse Reflectance Infrared Spectroscopy". Applied Spectroscopy. 57 (5): 514–517.
Tootmiskaubad

Tootmiskaubad on materjalid, mida kasutatakse teiste kaupade valmistamiseks. Neid kasutavad mitmesugused tööstus- ja teenindusettevõtted. Tootmiskaubad koosnevad mehhanismidest, tootmisettevõtetest, toorainetest ja teistest tööstuses vajalikest osadest. Tootmiskaubad põhinevad nende tarbekaupade nõudmisel, mida tootmiskaubad aitavad toota. Tootmiskaubad liigitatakse kahte peamisse rühma: tootmiskaubad ja tugikaubad. Tootmiskaupu kasutatakse lõpptarbija kauba või toote valmistamisel. Tugikaubad aitavad tootmisprotsessis valmistada tarbekaupu, näiteks masinaid ja seadmeid. Ratsionaalne ostujõud – otsus ja ajend, et osta tootmiskaupu on ratsionaalne võrreldes tarbekaupadega, mida ostetakse peamiselt emotsionaalse vajaduse tõttu. Keerulised tootesarjad – tootmiskaubad on tavaliselt oma olemuselt keerukad, kuna need on väga tehnilised. Kasutaja peab olema oskuslik. Kõrge ostuväärtus – tootmiskaupadel on kõrge hind, kuna nad on oma olemuselt tehniliselt keerukad ja nende turg on limiteeritud. Kõrge investeeringute tase – inimesed, kellel on vajadus tootmiskaupade vastu, investeerivad sageli tootmiskaupade tootmiseks palju raha. Tootmiskaupade sektoris tegutsevad ettevõtted esindavad paljusid tööstusharusid nagu näiteks masinad, ehitus, kaitse, lennundus, eluase jne. Tootmiskaupade ostjaid on üldiselt vähe, kuna nende tarbijaid (tööstused, ettevõtted) on vähe. Tootmiskaupu juhib tuletatud või kaudne nõudlus. See nõudlus tuleneb vajadusest pakkuda tarbijatele valmistooteid. Ehitised ja statsionaarsed seadmed (näiteks hooned, rajatised, hoonete koosseisu kuuluvad statsionaarsed seadmed). Teisaldatavad seadmed (näiteks seadmed, masinad, tööriistad, varustus ja mööbel töökohas või kontoris). Tooraine (näiteks maavarad ja põllumajandussaadused). Detailid. Need on toodetavad kauba koosseisu minevad, eelnevalt kellegi toodetud kaubad. Detailid võivad vajada lisatöötlust. Abimaterjalid (näiteks värvid, naelad, mutrid, määrdeõlid, kontoritarbed jm). Need on tootmistegevuse käigushoidmiseks, hoolduseks, remondiks vajaminevad kaubad, mis ei lähe lõpptoote koosseisu. Teenused (hoonete ja seadmete remont ja hooldus, koristamine, majandus- ja juhtimistegevuse nõustamine, turu-uuringud, reklaam, personali valik, juriidilised nõuanded jne). "Business Dictionary". Originaali arhiivikoopia seisuga 11.11.2016. Vaadatud 25.02.2020. Evan Tarver. "Investopedia". Vaadatud 25.02.2020. Tartu Kutsehariduskeskus. "Tootmiskaubad". Originaali arhiivikoopia seisuga 21.01.2021. Vaadatud 25.02.2020.
Olümpiaad

Olümpiaad on neli järjestikust aastat kestev periood, mis algab ühtede olümpiamängude avamisega ja lõpeb järgmiste olümpiamängude avamisega. Juhul kui mingi olümpiaadi olümpiamängud jäävad pühitsemata, algab see olümpiaad neli aastat pärast eelmise olümpiaadi algust. Olümpiaadid nummerdatakse järjestikuliselt alates esimestest nüüdisaegsetest olümpiamängudest (olümpiaadi mängudest), mis korraldati Ateenas 1896. aastal.
Saarlased

Saarlased on Läänemere saare Saaremaa (Eesti) põlisasukad. Nad olid juba muinasajal tuntud uljaste meremeestena. 13. sajandi lõpus kirjutatud Liivimaa vanem riimkroonika kirjeldab Liivimaa ristisõja eelseid saarlasi järgnevalt: "Saarlased on õelad paganad, nad on kuralaste naabrid. Nende maa on ümbritsetud merega, mitte kunagi ei karda nad suurt sõjaväge; suvel, see on meile teada, laastavad nad ümbritsevaid maid, kuhu nad merd mööda tulla saavad. Nad on palju sõjasaaki võtnud kristlastelt ja paganatelt. Nende suurim jõud on laevad." Saaremaal räägivad vanemad inimesed eesti keele saarte murret, nooremate hulgas on levinud saare aktsent. Saaremaal kõneldakse saarte murde Anseküla, Jämaja, Kihelkonna, Kaarma, Karja, Püha, Valjala, Jaani ja Pöide murrakut. Seda murrakute rühma nimetatakse rahvakeeles saare keeleks. Hiidlased Muhulased Sõrulased Ylle, Culle, Env, Muntelene, Tappete, Yalde, Melete ja Cake Liivimaa vanem riimkroonika. 2003. Tõlkinud ja kommenteerinud Urmas Eelmäe. Värsid 357–366, lk 24 Edgar V. Saks. Saarlaste kaebekiri paavstile. Võitleja nr 12, detsember 1967. Lk 7
Ari Ilmakunnas

Ari Ilmakunnas (11. september 1896 – 30. aprill 1957 Helsingi) oli soome malefunktsionäär ja malekohtunik, rahvusvaheline arbiiter (1951). Ilmakunnas juhtis aastatel 1938–1951 Soome Maleliitu. Ta oli 1949. aastast kuni oma surmani Rahvusvahelise Maleföderatsiooni (FIDE) asepresident. Märtsis 1951 käis ta Moskvas Botvinniku–Bronšteini MM-tiitlimatši lõputseremoonial FIDE nimel Mihhail Botvinnikule maailmameistri loorberipärga kaela riputamas. Ta tegutses maleorganisaatori ja -kohtunikuna. 1952. aastal maleolümpial Helsingis oli turniiridirektor ja septembris 1956 maleolümpial Moskvas peakohtunik. Helsingi maleolümpial esines avatseremoonial kõnega rootsi, prantsuse, inglise ja soome keeles. Moskva maleolümpia ajal haigestus ja oli sunnitud mingi aja Moskva haiglas veetma. Suri Helsingis kaheksa kuud hiljem. Dokumentaalfilm 1951. aastal Moskvas peetud Botvinniku–Bronšteini MM-matšist. net-film.ru (filmikaader algusega 7:10 kätkeb Ari Ilmakunnase esinemist matši lõputseremoonial ja Botvinniku autasustamist)