laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hummer

Hummer on USA päritolu maastikuauto mark, mis võeti esmakordselt kasutusele 1992. aastal kui AM General hakkas müüma M998 Humvee tsiviilkasutusse mõeldud versiooni. 1998. aastal ostis General Motors AM Generali käest Hummeri kaubamärgi ning tõi turule kokku 3 Hummeri mudelit: algupärane Hummer H1, mis baseerus militaarkasutuses olnud Humveel ning uute mudelitena H2 ja H3, mis olid ehitatud juba General Motorsi enda autode platvormidele. HumVeed ehk HMMWV (High Mobility Multipurpose Wheeled Vehicle) tootis esialgu AM General ning sõidukeid toodeti kooskõlas USA relvajõududega sõlmitud kokkuleppele. HMMWV-d toodeti mitmes variandis, varustatuna näiteks kuulipildujaaluste ja radariga või kohandatuna inimeste veoks. Toodeti ka lumel sõitmiseks kohandatud roomikutega varianti, mida kasutatakse polaarjoonte ligiduses, sealhulgas Antarktikas. 1980. aastate lõpus tekitas HMMWV suurt avalikku huvi. See püsis ka 1990. aastate alguses, peale Lahesõja fotode avaldamist. Lisaks aitas kaasa ka näitleja Arnold Schwarzenegger, kes oli 1990. aastal Oregonis filmi "Lasteaiapolitseinik" filmimisel, kus ta nägi HMMWV sõjaväekonvoid ja palus AM Generalil valmistada HMMWVst ka tsiviilvariant. Auto läkski tootmisesse 1992. aastal Hummeri nime all, põhinedes sõjaväe masinatel, kuid lisatud oli müraisolatsioon, konditsioneer, helisüsteem jmt tavapärased mugavuslisad. Tsiviilturule jõudis Hummer 14. märtsil 1992, esimese kahe Hummeri omanikuks oli Schwarzenegger ise. 1998 müüs American Motors kaubamärgi General Motorsile, kuid tootmine jäi endiselt AM-i allüksustesse, GM hakkas tegelema üksnes turustamise, levitamise ja tootevalikuga. GM juurutas kiiresti tootmisse uued mudelid H2 ja H3, mis olid loodud puhtalt tsiviilkasutuseks, senine sõjaväe autodel põhinev Hummer sai endale nüüd mudelinime H1. Prototüübina esitleti 2008. aasta alguses mudelit Hummer HX. Hummer H2 Hummer H2 Hummer H3 Hummer H3 Hummer HX ideeauto 2009. aasta oktoobris müüb General Motors automargi Hiina ettevõttele Sichuan Tengzhong Heavy Industrial Machinery Company. Müügitehing aga lõpule ei jõua ning järgmise aasta veebruaris teatatakse tehingu ebaõnnestmumisest ning Hummeri brändi sulgemisest. 2019. aastal levivad kuulujutud, et General Motors plaanib Hummeri kaubamärgi taaselustada 2021. aastal seoses maasturite müüginumbrite jätkuva kasvuga. 2020. aasta 30. jaanuaril avaldab GM rea lühivideosid, mis kinnitavad ametlikult Hummeri kaubamärgi tagasitulekut. 20. oktoobril avalikustatakse ametlikult uus täiselektriline GMC Hummer EV. Tootmisaja alguseks on planeeritud 2021. aasta sügis. GMC Hummer EV GMC Hummer EV Forbes. "1992: AM General creates the first civilian version of the truck, the $100,000 Hummer. Arnold Schwarzenegger is among the first buyers". "Hummer to close after collapse of Chinese deal". CNN Money. 24. veebruar 2010. Vaadatud 14.01.2021. Zac Palmer (17. juuni 2019). "An all-electric Hummer is reportedly under consideration at GM". "GMC HUMMER EV to be Revealed Oct. 20". 14. september 2020.
Muusa (ajakiri)

Muusa oli Eesti kultuuriajakiri, mis ilmus 2007.-2008. aastal. Muusa kajastas eri kultuurivaldkondi, hõlmates nii visuaalseid kunste kui ka muusikat ja kirjandust. Ajakirja oli plaanis avaldada 9 numbrit aastas, tegelikult ilmus 2007. aastal 8 ja 2008. aastal 4 numbrit. Väljaande lisadena ilmusid ka plaadid pealkirjade all "Tudengijazz" ja "Isuärataja". Muusa peatoimetaja oli Tanel Veenre, ajakirja avaldas kirjastus Muusa Grupp.
Lisa Gerrard

Lisa Germaine Gerrard (sündinud 12. aprillil 1961 Melbourne'is) on Austraalia laulja ja helilooja. Sai tuntuks bändiga Dead Can Dance, mille teine liige oli Brendan Perry. Lisa Gerrard on kontraalt.
Skrunda

Skrunda (läti) on linn Lätis Kurzemes Kuldīga piirkonnas. Kuulus varem Kuldīga rajooni. Asub merepinnast 35 meetri kõrgusel Venta jõe kaldal. Linna läbib Riia–Liepāja raudtee; linnas asub Skrunda raudteejaam. Linnas on keskkool, kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Linna järgi on nime saanud Vormsi lademe Skrunda kihistu. Skrundat kui kuralaste Bandava muinasmaakonna aladel asunud asulat mainiti kirjalikult esimest korda aastal 1253 (Scrunden). Aastal 1368 ehitati Venta jõe vasakule kaldale Skrunda ordulinnus. Kuramaa hertsogiriigi ajal toodeti asulas klaasi ja püssirohtu, valmistati naelu, kahurite ja püsside tarvikuid. Aastal 1685 hakkas asulat läbima hertsogiriigi tähtsaim postimaantee marsruudiga Jelgava–Dobele–Blīdene–Saldus–Skrunda–Grobiņa–Liepāja–Sventa–Memel. Põhjasõja ajal hävitasid Rootsi väed sealse linnuse, mille kohale rajati Skrunda mõis. 1919. aastal toimus asula all lahing Punaarmee ja Oskars Kalpaksi juhitud Läti vägede vahel. Aastal 1920 jagati Skrunda mõisa maad laiali. Aastal 1929 valmis raudtee. Aastal 1935 tegutses asulas vesiveski, seal töötasid kaks saeveskit ja linavabrik. Aastal 1961 sai Skrundast alev. Linn aastast 1996. Skrunda lähedal asus Nõukogude okupatsiooni ajal Skrunda radarijaam, mis pärast Läti taasiseseisvumist jäi Venemaa valdusse. Venelased demonteerisid jaama ja andsid ala Lätile üle alles 1999. aasta oktoobris. Aastani 2021 oli linn Skrunda piirkonna keskus. Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Skrunda ordulinnus. Looduskaitse all on mänd kõrgusega 14 ja ümbermõõduga 2,99 meetrit. Osa linnast jääb Skrunda kalatiikide hoiualale. Sild üle Venta jõe Luteri kirik Raudteesild üle Venta jõe Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Stratigraafia terminoloogia Enciklopēdija Latvijas pilsētas. Rīga: Preses nams, 1999. - 462 lk. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink], vaadatud 4.04 2021 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 4.04 2021 Skrunda koduleht
Ngawa maakond

Ngawa maakond (hiinapäraselt Aba maakond 阿坝县) on 3. järgu haldusüksus (maakond) Hiinas Sichuani provintsi loodeosas Ngawa Tiibeti-Tsjangi autonoomses ringkonnas. Aba maakonna 70 000 elanikust 8000 on Tiibeti mungad. Maakonnas on 37 kloostrit, kaks suuremat neist maakonna keskuses Ngawa linnas. Maakonnas on põhiliselt rohumaad, lõuna pool metsased orud.
Aba (Kongo)

Aba on linn Kongo DV-s Ülem-Uélé provintsi kirdeosas Lõuna-Sudaani piiri lähedal.
Saulkrasti

Saulkrasti (läti) ('päikeserannad'; saksa keeles Neubad) on kuurortlinn Lätis Liivi lahe lõunarannal. Linn on Saulkrasti piirkonna ja Saulkrasti valla keskus. Linna läbib Via Baltica. Läbi Saulkrasti kulgeb Riia–Skulte raudtee, mis varem oli osa 2006. aastal likvideeritud Tallinna–Pärnu–Mõisaküla–Riia raudteeliinist. Linnas asuvad Saulkrasti raudteejaam ja Pabaži raudteepeatus. Linnas asub Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu. Saulkrasti alad kuulusid varem liivlaste Metsapoole maakonda. Sealsed maad jagunesid nelja mõisa vahel, alludes Bīriņi, Skulte, Sēja ja Pabaži mõisale. Aastal 1640 sai alguse luterlik Pēterupe kogudus. Aastal 1823 rajati Bīriņi mõisa maadele Neibāde suvituskoht. Aastal 1898 rajati Pabaži mõisa maadele Katrīnbāde suvituskoht. Aastal 1931 nimetati Katrīnbāde ümber Pabažiks. Aastal 1933 liideti Neibāde ja Pēterupe asula ühtseks Saulkrasti asulaks. Aastal 1950 sai asulast alev, toona liideti sellega Pabaži. Kuni aastani 1952 kandis asula ametlikult nime Saulkraste. Saulkrasti on linn alates 1991. aastast. Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Ģelži pere suvila aadressil Inčupes iela 10 ja A. A Pistohlkorsi epitaaf. Regionaalse kaitse all on Neibāde supelmaja, Pēterupe kiriku kantsel ja selle maalitud uksed, Neibāde kuurordi asutaja Karl von Reiterni mälestusmärk ning Neibāde metsavahi maja Forstei. Kohaliku kaitse all on elumaja aadressil Rīgas iela 41 ja sama maja kaev. Looduskaitse all on kaks mändi aadressil Ķīšupes iela 3, Pēterupes Līgotņe õpetajamaja allee, Pēterupe kirikumõisa pärnad, Pēterupe kirikumõisa tamm, mänd aadressil Rīgas iela 41A ja Katrīna pärn, lisaks veel arvukalt nimetuid põlispuid (valdavalt männid) linna mereranda palistavates metsades. Forstei Saulkrasti rannaluidetel Neibāde supelmaja mälestusmärk Karl von Reiternile Inčupe jõe suue Katrīna pärn Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Latvijas PSR administrativi-teritorialais iedalījums. 1950. g., Latvijas Valsts izdevniecība, Rīga 1950 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts, vaadatud 27.07 2023 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Karr (lõige)

Karr on puutüve pinnale vaigutamiseks tehtud sisselõige. Männivaik Vaik Urmas Kokassaar: "Männivaik on keemia-varaait" Eesti Loodus
Lars Grundberg

Lars Arne Grundberg (sündinud 16. augustil 1944 Örnsköldsvikis) on Rootsi diplomaat. Lars Grundberg oli esimene Rootsi suursaadik taasiseseisvunud Eestis (1991–1995). 1995 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
Raamsaag

Raamsaag on puidusaagimise käsisaag, mis koosneb puitraamist ja selle põskede vahele kinnitatud õhukesest saelehest. Saelehte pingutatakse pingutusnööri ja pööra abil. Uuematel saagidel võidakse pingutamiseks kasutada ka tiibmutriga trossi. Raamsaag on traditsiooniline saag, mida tänapäeval kasutatakse suhteliselt vähe. Raamsaagi kasutatakse peamiselt puidu pikisaagimiseks ja ka kõverate kontuuride saagimiseks. Tänu pingutatusele ei paindu ka õhuke saeleht läbi ning lõikejoont on kerge järgida. Saagides kasutatakse kogu saelehe pikkust. Raam on saelehe suhtes pööratav ega jää seega teele ette. Saag Vibusaag
Tapisaag

Tapisaag ehk roogsaag on väikeste hammastega käsisaag, mille seljale on saelehe jäikuse suurendamiseks kinnitatud terasest või messingist tugevdusriba (roog). Tapisaagi kasutatakse suure täpsusega saagimiseks, eelkõige tappide tegemisel. Sageli kasutatakse tapisaagi koos eerungikarbiga (saagimisrenniga). Saag
Salaspils

Salaspils (läti) ('saarelinn') on linn Lätis Riia lähistel Daugava paremkaldal Salaspilsi piirkonnas. Salaspils on linn aastast 1993. Salaspilsis asub Riia hüdroelektrijaam. Linna läbib Riia–Daugavpilsi raudtee, millel paiknevad Salaspilsi raudteejaam ja Dole raudteepeatus. XII sajandil elasid asula kohal liivlased. Sakslaste rajatud Holmi linnus (saksa Kirchholm) oli Salaspilsis juba aastal 1186. Keskajal oli Salaspils alev. 1452 sõlmiti linnas Kirchholmi leping. Salaspils oli Salaspilsi kihelkonna keskus. Et Salaspils asub Riia lähedal, on selle linna lähistel peetud ridamisi lahinguid. Näiteks Salaspilsi lahing 17. septembril 1605 rootslaste ja poolakate vahel, mis oli osa Rootsi-Poola sõjast. Esimese maailmasõja ajal kasutati Salaspilsi all mürkgaase. Aastal 1861 valmis Riia–Daugavpilsi raudtee. Teise maailmasõja ajal oli Salaspilsis sakslaste rajatud koonduslaager (surmalaager), mille alal asub praegu memoriaalkompleks. Aastal 1975 valmis Riia hüdroelektrijaam. Aastail 1961–1998 tegutses seal Läti Teaduste Akadeemia füüsikainstituudile kuulunud väike tuumareaktor. Looduskaitse all on Läti Rahvuslik Botaanikaaed, Budeskalnsi tamm, Lielmocekļise paju, Sodase männid, Līvzeme tammed, Salaspilsi paplid ja Zviedru iela kadakad ja pärnad ümbermõõtudega 4 ning 4,1 meetrit. Memoriaalkompleks Salaspilsi surmalaagris Õigeusu kirikud Vana luteri kiriku varemed Uus luteri kirik Salaspilsi memoriaal Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas enciklopēdija. 5. sējums. Rīga : Valērija Belokoņa izdevniecība. 2009. 87. lk. ISBN 978-9934-8068-0-3. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Salaspilsi koduleht
Subjekt

"Subjekt" on mitmetähenduslik sõna. Üldkeeles nimetatakse subjektiks mingi tegevuse kandjat. Filosoofias vastandub subjekt objektile. Tänapäeva filosoofias tähendab subjekt tavaliselt seda, kes objekte tunnetab. Traditsioonilises loogikas nimetatakse subjektiks seda, mille kohta midagi öeldakse. Keeleteaduses nimetatakse subjektiks ehk aluseks lauseliiget, mis väljendab öeldise või öeldistäitega osutatud tegevuse, seisundi või omaduse kandjat. Õigusteaduses nimetatakse subjektiks ehk õigussubjektiks õigussuhtes osalejat.
Arwen

Arwen Undómiel on tegelane J. R. R. Tolkien triloogias Sõrmuste Isand. Arwen on haldjas Elrondi ja Celebríani tütar, haldjate Celeborni ja Galadrieli tütretütar. Ta on sündinud 241. aastal, Kolmandal Ajastul. Teda hüüti ka Undomieliks, sest ta oli oma rahva Ehatäht. Kaua oli ta viibinud oma ema hõimu mail, mägede taga Lothlorienis, ning alles hiljem naaseb ta Rivendelli, oma isa kotta. Tal on ka vanemad vennad Elladan ja Elrohir. Tema isa Elrond põlvnes haldjast ja inimesest ning seega oli tal olemas valik- kas elada haljate surematut elu, või valida inimese surleik elu. Sama valiku ees seisavad hiljem Arwen ja tema vennad. Arwen valib sureliku elu oma armastatu Aragorni pärast, kes on surelik inimene: "Ma veedan parem ühe elu sinuga, kui näen palju ajastuid möödumas sinuta," on Arwen öelnud Argornile. Arwen oli ühtaegu noor ja ometi ka mitte. Tema tumedaid juuksepalmikuid polnud härm veel puutunud, tema valged käsivarred ja hele nägu olid veatud ja siledad ning tähevalgus hiilgas tema silmis, mis olid hallid kui pilvitu öö. Ometi näis ta kuninglik ning mõte ja teadmine olid tema pilgus, nagu sel, kes on näinud palju asju, mida vaid aastad toovad. Arwenis öeldi haldjas Luthieni ilu taas maa peale tulevat olnud. Peter Jacksoni filmitriloogias kehastas Arwen Undómieli näitleja Liv Tyler.
Elrond

Elrond on tegelane J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand". Elrond on haldjas Luthieni kauge järeltulija. Teda hüütakse ka Elrond Poolhaljdas, sest Luthieni armastatu oli tavaline surelik. Elrond on vana, väärikas ning ülimalt tark haldjas. Paljusid asju, mida maailmas enam ei mäletata, on Elrondil tallel. Tema tunneb iidseid lugusid ja tarkusi, mis ammu unustusse vajunud. Kui Frodo saab Morguli pistodaga haavata, siis vaid Elrond on see, kes oskab sedasorti needustega löödud haava parandada. Elrondi juures käivad nõu küsimas nii inimesed kui haldjad. Tema vägi öeldakse olevat tema tarkuses ja Elrondi ennast nimetatakse suurimaks teadusemeistriks. Tema oli Rivendelli isand ning võimas nii haldjate kui inimeste seas. Elrond oli ühe Võimusõrmuse vardjas. Tema hoolde oli usaldatud üks kolmest Haldjate Sõrmusest – Vilya. Elrondi nägu oli ajatu, ei noor ega vana, kuigi selle joontesse oli kirjutatud mälestusi paljudest asjadest, nii rõõmsatest kui kurbadest. Tema juuksed olid tumedad nagu ehavarjud. Tema silmad olid hallid kui selge õhtu ning neist hiilgas tähevalguse sarnane sära. Ta paistis auväärne kui kuningas, keda on koormanud paljud talved, ning samas terve nagu karastatud sõjamees oma täies jõus.
Objekt (täpsustus)

Objekt on mitmetähenduslik sõna: objekt on üldkeeles ese, isik või nähtus, kellele või millele on tegevus suunatud. Sageli nimetatakse objektiks ka lihtsalt asja või nähtust, eriti objektiivselt olemasolevat asja. objekt on tänapäeva filosoofias tavaliselt see, mis vastandub subjektile. Tunnetuse subjekt on inimene ehk vaatleja ise, tunnetuse objekt on maailm, mida ta vaatleb. Objekt võib olla ka teine inimene. objekt on Gottlob Fregel spetsiifiline mõiste. objekt ehk sihitis on keeleteaduses lauseliige, mis näitab, millele või kellele on tegevus sihitud, st millele osutab öeldis. objekt on objektorienteeritud programmeerimiskeeltes omavahel seoses olevaid andmeid ja nendega tehtavaid operatsioone sisaldav programmiosa. objekt on Charles Sanders Peirce'i semiootikas see, mille kohta esitis käib. objekt on matemaatikas käsitletav asi. objekt on matemaatikas kategooria komponentide tüüp. objekt on muusikas tunnetatud entiteet. Füüsikaline objekt Objektiivsus Subjekt Subjektiivsus
Maakond (Tolkien)

Maakond on paik J. R. R. Tolkieni loomingus. Maakond asutati Kolmanda Ajastu 1601. aastal, mil Arnori kuningas kinkis kääbikutele antud maa-ala. Maakonnas elavad põhiliselt kääbikud olles sinna rajanud erinevaid asulaid nagu Kääbikla ja Pukivald jne. Maakond on väike vaikne paik, kus elu kulgeb omasoodu. Kääbikud tegelevad seal omade asjadega ega huvitu ülemäära väljaspool toimuvast. Maakonnas elavad Bilbo Paunaste – Sõrmuseleidja, kes naastes oma retkelt toob endaga kaasa Võimusõrmuse, teadmata isegi millega täpsemalt tegu on. Maakonda toob Bilbo elama ka oma orvuks jäänud sugulase Frodo Paunaste, kellele ta hiljem pärandab oma vara ning muuhulgas ka Sõrmuse. Kaua aastaid püsib sõrmus vagusi Maakonnas varjul. Ka Sauron – sõrmuse valmistaja, ei oska seda esialgu sealt otsida kuna Maakond on tema jaoks olnud nii väike ja tähtsusetu paik, et ta lihtsalt ei ole selle olemasolule mingit tähtsust omandanud. Kuid olles teada saanud, et Sõrmus on Maakonnas ja Paunaste käes saadab ta oma teenrid – Nazgulid, kes on võtnud Mustade Ratsanike kuju, seda sealt otsima. Saanud teada, et Sõrmuse sinna jäädes seab see ohtu nii Frodo enda, kui kõik teised Maakonna elanikud, jätab Frodo oma kalli kodupaiga seljataha ning lahkub seni turvalisena tundunud Maakonnast. Ida-Kihelkond: Sillaväljad, Pukivald, Jaale, Sooniku, Kändla, Kilginõgu, Bamfurlong (Maggoti farm, Kange Koda, Püsiuru, Silla Kõrts(Kangevirde Silla juures), Mägraõõned, Helekurru(Sillaväljadel asuv linn, Bolgerite elupaik), Mustikale, Kilginõgu, Heinaotsa, Kuldne Õrs (Kändla kõrts), Konnakalmu, Kaisliku, Rünga, Kändla, Lembreluha, Laanekoda, Floating Log(Kõrts Konnakalmus), Rohelaid (Maakonna piirialal), Kõrvenurga, Murru Lõuna-Kihelkond: Roheliste Küngaste Maa, Nallinõo,Laialuha, Põhja-Kihelkond: Kaeramõisa, Lääne-Kihelkond: Tukivere, Kääbikla, Nõelasilma, Harutee, Tukinõlva, Küngas, Paunaotsa, Eigla, Pisikaeve, Roheline Lohe (Kääbikla kõrts), Kääbikla, Luuderohu (Veeäärse kõrts), Tukinõlva, Tukivere, Harutee, Künkataguse, Nõelasilma, Suurkaeve, Veeäärse, Tallekoole, Uuelinna
Sündroom

Sündroomiks (ladina keeles syndrome) nimetatakse haigustunnuste kogumit või mitme haigustunnuse tüüpilist koosesinemist. Esinevad haigustunnuste kombinatsioonid on paljudel juhtudel kindlale haigusele omased. Angelmani sündroom Beckwithi-Wiedemanni sündroom Downi sündroom Edwardsi sündroom Havanna sündroom Hõlmikpuu sündroom Petturi sündroom Stockholmi sündroom Turneri sündroom Williamsi sündroom "Meditsiinisõnastik" 750:2004.
San Marino (linn)

San Marino on San Marino Vabariigi pealinn. San Marino linna ajalooline keskus on alates 2008. aastast UNESCO maailmapärandi objekt nr 1245, San Marino ajalooline keskus ja Titano mägi. San Marino ajalooline keskus ja Titano mägi UNESCO Maailmapärandi komitee kodulehel. Inglise keeles (vaadatud 12. juunil 2019)
Max Minghella

Max Minghella (täisnimega Max Giorgio Choa Minghella; sündinud 16. septembril 1985 Hampsteadis Londonis) on Suurbritannia filminäitleja. Max Minghella sündis itaalia päritolu Briti filmilavastaja ja näitekirjaniku Anthony Minghella ning tema koreograafist abikaasa, hiina päritolu Carolyn Choa pojana. Armastus filmikunsti vastu tekkis tal juba lapsepõlves, kui ta sai sageli isaga filmivõtetel kaasas käia. Ta õppis Londoni mainekas erakoolis University College School, kuid soovi tõttu näitlejaks saada jättis keskkooli pooleli ning läbis organisatsiooni National Youth Theatre korraldatud näitekunstikursused. Max Minghella esimene episoodiline osa oli 1999. aastal filmis "Toy Boys". Ka oma isa lavastatud filmis "Külmale mäele" (2003) oli tal vaid nii väike roll, et tema nime ei pandud isegi filmi tiitritesse. Seetõttu loetakse tema esimeseks kutseliseks osatäitmiseks Aaron Naumanni rolli probleemsest Ameerika juudiperest kõnelevas filmis "Bee Season" (2005). Asunud püsivalt elama Ameerika Ühendriikidesse New Yorki, jätkas ta õpinguid Columbia Ülikoolis. Max Minghella on 178 cm pikk. Tema elukaaslased on olnud näiteks Leigh Lezark ja Elle Fanning. "Bee Season" (2005) – Aaron "Süriaana" (2005) – Robby Barnes "Art School Confidential" (2006) – Jerome "Elvis and Annabelle" (2007) – Elvis "Hippie Hippie Shake" (2008) – Martin Sharp "Brief Interviews with Hideous Men" (2008) – jutustaja "Agora" (2009, tootmises) – Davo Max Minghella andmekogus IMDb (inglise) Max Minghella Online. Fännileht (inglise keeles) The Max Factor. USA Weekend Magazine, 20. november 2005 (inglise keeles)
Saientoloogia

Saientoloogia (inglise keeles Scientology) on Ameerika Ühendriikide ulmekirjaniku L. Ron Hubbardi välja töötatud uskumuste ja meetodite kogum. Saientoloogia alused töötas Hubbard välja enam kui kolmekümne aasta kestel alates 1952. aastast, tuginedes seejuures oma varasemale õpetuste ja võtete kogumile, mis on tuntud dianeetika nime all. Hubbardi kontseptsiooni kohaselt on saientoloogia rakenduslik filosoofia, baas uuele religioonile. Seetõttu kannab ka saientoloogiat propageeriv peamine organisatsioon (tegelikult organisatsioonide võrgustik) nime Saientoloogia Kirik ja taotleb riikides enda registreerimist mittetulundusliku usuühinguna. Kas saientoloogia on religioon, filosoofia, eneseabiõpetus või sihilikult inimeste psüühika mõjutamiseks loodud manipulatiivne ideoloogia, on pidevate vaidluste küsimus, mis takistab saientoloogia ühemõttelist ja üldaktsepteeritud käsitlemist. Kõige sagedamini liigitatakse saientoloogia siiski uususundite hulka, kuigi saientoloogia organisatsioonid ise ei ole enamikus riikides usuühingutena registreerimiseks kvalifitseerunud. Saientoloogia vastased peavad saientoloogiat ohtlikuks sektiks. Endised saientoloogid ja saientoloogia vastased on muu hulgas väitnud, et saientoloogia on kuritegelik organisatsioon, mille meetodid ja kontrollimehhanismid sarnanevad organiseeritud kuritegevuse ja/või totalitaarse süsteemi omadega. Project Chanology The Scientology Mafia Wall Chart The Scientology Money Project, 4.11.2014 (vaadatud 3.01.2017) Nocera, Joe.Scientology’s Chilling Effect New York Times, 24.02.2015 (vaadatud 3.01.2017) Fuller, Laura Kay. Scientology & Totalitarianism Operation Clambake, 1999 (vaadatud 3.01.2017)