laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lina harimine

Lina harimine oli toorlina töötlemine puhta linakiu eraldamiseks. 19. sajandil oli linakasvatus Lääne- ja Lõuna-Eesti taludes peamine tuluallikas ning oli töömahukamaid sügistöid. 20. sajandi alguses vähenes kodune linakasvatus oluliselt linavabrikute rajamise tõttu. Augustis kitkuti talunaiste poolt valminud lina käsitsi ja seoti peodesse. Järgnevaid töid teostasid mehed kuni ropsimiseni. Linapeodelt eemaldati raatsi või selleks kohandatud vikati abil kuprad ning nad seoti kubudesse, milles oli 20 kuni 30 peod. Kiudude eraldamiseks pandi linad kuni 3 nädalaks linalikku. Põhja-Eestis ja saartel rakendati kasteligu, kui linavarred laotati mitmeks nädalaks maha kaste ja vihma kätte. Leotatud linad kuivati rehetoas partel ning seejärel murti linavarre puitunud kihid lõugutil kiude küljest lahti. Peale lõugutamist eraldati kiud enamikust linaluudest ropsimõõgaga ropsides või hilisemal ajal linavurri abil. Linakiude lõplik puhastamine toimus linakammiga, kui eraldati lühemad kiud ehk takud. Seejärel soeti kiude linaharjaga. Puhtad linad seoti puntratesse ning müüdi. Rasket lõugutamist ja ropsimist kergendasid 19. sajandi keskpaiku kasutusele võetud mehaanilised riistad nagu linamasin, mida valmistasid kohalikud puusepad ning mis töötas algul inimjõul, hiljem ka hobujõul. Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 142 Eesti etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Välja andnud Õie Ränk. Tallinn. 1995. lk 102
Ropsitakud

Ropsitakud, ka eietakud või roogetakud olid lina ropsimisel väljalangenud lühikesed ja jämedad linakiud. Ropsitakke kasutati ehitustel palgivarade tihendamiseks, samuti nööri keeramiseks ja kotiriide valmistamiseks. Ropsimise lõpuosas saadud takk oli üldjuhul puhtam ning sellest sai valmistada takulõnga. Eesti etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn. 1995. lk 182
1882

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1878 | 1879 | 1880 | 1881 | 1882 | 1883 | 1884 | 1885 | 1886 | ► | ►► 1882. aasta (MDCCCLXXXII) oli 19. sajandi 82. aasta. Aleksander III määras Liivimaal ja Kuramaal tehtava revisjoni (Manasseini revisjon) juhiks Nikolai Manasseini. Jaanuaris pidas Natalie Johanson-Pärna Eesti Kirjameeste Seltsis esimese eesti naisena avaliku kõne. 4. jaanuar (vkj 23. detsember) – ilmus Ado Grenzsteini ajalehe Olevik esiknumber. 1. aprill (vkj 20. märts) – Liivimaa kubermangus hakkas kehtima trükiasjade peavalitsuse kehtestatud varasemast rangem tsensuurikord. Aprillis-mais tegutses Liivimaal Manasseini revisjoni valitsuskomisjon. 25. aprill (vkj 13. aprill) – Balti kubermangude väeteenistuskomisjonide asjaajamiskeeleks kehtestati vene keel. 15. juuni (vkj 3. juuni) – Jaak Järve väljaandel ilmus ajalehe Virulane esiknumber. Suvel oli mitmes mõisas kasutusel hobuveol liikuv heinaniidumasin. 9. august – 28. september (vkj 28. juuli – 16. september) – Narvas toimus ülelinnaline tööliste streik. 28. september (vkj 15. september) – Rakveres mängiti esimest korda eestikeelset näitemängu Viru Eesti Seltsis Kalevipoeg, Juhan Kunderi kirjutatud “Mulgi mõistus ja tartlaste tarkus”. 8. oktoober (vkj 26. september) – avati Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi maja. ... 25. jaanuar – Virginia Woolf, inglise kirjanik 30. jaanuar – Franklin Delano Roosevelt, USA riigitegelane 2. veebruar – James Joyce, iiri kirjanik 14. märts – Waclaw Sierpinski, Poola matemaatik 31. märts – Kornei Tšukovski, vene lastekirjanik, luuletaja ja tõlkija 23. mai – Jaan Vahtra, eesti kunstnik 24. juuli – Hans Rebane, Eesti diplomaat 31. august – Harry Porter, USA kõrgushüppaja 9. september – Tõnis Rotberg, Eesti sõjaväelane 29. oktoober – Jean Giraudoux, prantsuse kirjanik ja diplomaat 9. november – August Oswald Westren-Doll, eesti ja saksa pastor 11. detsember – Max Born, juudi päritolu saksa matemaatik ja füüsik 12. detsember – Akiba Rubinstein, Poola maletaja 16. detsember – Zoltán Kodály, ungari helilooja 26. veebruar – Moritz Daniel Oppenheim, juudi päritolu saksa kunstnik 19. märts – Carl Robert Jakobson, eesti ühiskonnategelane 19. aprill – Charles Darwin, briti naturalist 29. mai – Vassili Perov, vene maalikunstnik 25. august – Friedrich Reinhold Kreutzwald, eesti kirjanik ja rahvaluule töötleja 16. september – August Wilhelm Boström, endine Viljandi bürgermeister Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 150
Jaanus Kase

Jaanus Kase (sündinud 27. juunil 1980) on eesti päritolu disainer. Ta on elanud ja töötanud Tallinnas, Tartus, Luksemburgis, Brüsselis, Pittsburghis, New Yorgis ja Bay Areas. On töötanud Pipedrive'i tootedisainerina. Jaanus Kase sai põhi- ja keskhariduse Tallinna Inglise Kolledžis (1987–1998). Ta jätkas õpinguid Tartu Ülikoolis (1998–2002), õppides avalikku haldust bakalaureuse tasemel. Magistrikraadi sai Carnegie Melloni Ülikoolist (2007–2008), kus ta õppis inimese-arvuti interaktsiooni. Cybernetica – veebimeister (1999–2000) Privador – kommunikatsiooni juht (2000–2002) Sertifitseerimiskeskus – kommunikatsioonijuht (2002–2004) Skype – tootearendusjuht (2004–2005) Skype – sotsiaalturundusjuht (2005–2007) Cross Commerce Media – kasutajakogemuse direktor (2010) Mint.com – kõrgem veebidisainer (2010) Mint.com – mobiiltarkvara disainer (2011–2012) Wire – kasutajaliidese insener (2012–2015) Pipedrive – kasutajakogemuse tiimijuht (2015–2017) Pipedrive – tootedisainijuht (2017–2019) iOS 11 Changes Localized Date Handling How to build a simple web-based voice bot with api.ai Debugging HTTP on an Android phone or tablet with Charles proxy for fun and profit Implementing Bonjour across iOS and Android Mint for iPad navigation foundations How does Android’s nine-patch tool work from a designer’s perspective? Pipedrive Product Design and Research Wire for iOS Mint for iPad Mint for Android Mint “Add transaction” on mobile Mint web product DMD EdgeWave 3 LiveAlbum EdgeWave skype.com Skype group chat Skype for Linux Tallinn ID-ticket Estonian ID card Koduleht
Sixten Heidmets

Sixten-Sebastian Heidmets (sündinud 31. märtsil 1978) on eesti tootedisainer, tööstusdisainer, sisekujundaja ja sisearhitekt. Ta lõpetas 1996. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi, lisaks õppis ta Einar Vene käe all kunstikoolis ning muusikakoolis metsasarve. Aastatel 1997–1999 õppis ta Eesti Kunstiakadeemias (EKAs) sisearhitektuuri, 1999–2003 läks üle tootedisaini erialale, sest leidis, et sisearhitektuur ei anna piisavalt loomingulist vabadust, lõpetas 2003–2005 Lundi ülikooli tehnoloogiainstituudi tööstusdisaini magistriõppe. Tegutseb tööstusdisainerina ja mentorina, teinud koostööd järgmiste asutuste ja organisatsioonidega: NASA, Otto Bock Scandinavia, Aquator, NCC Ehitus, Fellin Furniture, Cleveron (SmartPost) jt. Osalenud näitustel ja leidnud mitmesugust tunnustust erialase tegevuse eest. 2006 Brändi ja tooteseeria Fellin loomine koostöös Sirli Põllumäega, mis tegeleb vineerist mööbli tootmisega. 2005 aastal kaitses magistritööd disainilahenduste "Soft Support" rühi korrektsiooniks ning "Better Boston Brace" idiopaatilise skolioosi raviks põhjal. 2004. aastal osales kosmilise kiirguse ja ekstreemkeskkonna töögrupis NASAs, mis otsis astronautidele kaitset surmava kosmilise kiirguse eest. 2004 Viking-klassi allveelaevade sisustuslahendite töögrupp Kockums AB Submarines. 2003 disainis Ravimassaažvanni Galenos bakalaureusetööks koostöös OÜ Aquator. 2003. aastal osales Forssa keskkonnadisainiprojektis. Sixten Heidmetsa arust on talle kõige sobivam stiil kahe maailmasõja vaheline aeg, kui toodet nähes oli kohe aru saada milleks see mõeldud oli. Tema hea analüüsivõime tulemusel tekib selge, arusaadav ning toimiv toode, mis ei aja kasutajat segadusse ega sunni läbi lugema manuaali. 2002 Näitusekontseptsioon The more you know näitusel The Space of Culture, Milano, Itaalia 2003 Ingvar Kampradi stipendium, Rootsi 2004 Ökopakend ABSOLUT REFILL, Stockholmi Mööblimess, Rootsi 2005 Eesti parim noor disainer (SÄSI preemia) 2007 stipendium "Ela ja sära" http://epl.delfi.ee/news/kultuur/disainer-sixten-heidmets-autod-peaksid-valja-nagema-kui-autod?id=51025282 https://ekspress.delfi.ee/kuum/areeni-tulevikutahed-br-nime-poolest-romantik-sisult-praktik?id=69087025 http://vana.edl.ee/et/designers?action=designer&id=111&sort=3 http://www.puuinfo.ee/pdf/Puuinfo200801/lk20-23_Fellin_Furniture.pdf https://www.looveesti.ee/loov-eesti-maa/koolitajad-ja-rahvusvahelised-mentorid/
Infotark

Infotark on Eesti aktsiaselts, mis müüb kontoritarbeid, -tehnikat ja -mööblit; ühtlasi Eesti suurim sellelaadne ettevõte. Ettevõtte kasutab kaubamärki Büroomaailm. Ettevõte asutati 16. oktoobril 1992. Ettevõttel on üle Eesti kaheksa kauplust. Alates 2005 kuulub ettevõte Skandinaavia kaubaketti Nordic Office. https://www.byroomaailm.ee/firmast (vaadatud 6. juuli 2019) Koduleht
E-Betoonelement

AS E-Betoonelement on Eesti ehitusettevõte, mis teostab betoonelementidest ehituslahendusi. Ettevõte kuulub rahvusvahelisse kontserni Consolis Group. Ettevõte asutati 1992. Ettevõte juhataja on Vaido Leoski. Ettevõttel on tehas Harkus. Ettevõtte sulges 2023. aastal ajutiselt 75 töötajaga Tamsalu tehase projektide vähesuse tõttu. Ettevõte tarnis betoonelemente näiteks 2000. aastal aasta betoonehitise auhinna saanud Rocca al Mare koolimaja jaoks. https://www.betoonelement.ee/ (vaadatud 14.11.2018) "Suurkoondamine väikelinnas: betoonitehas sulgeb tootmise, kaovad kümned töökohad". www.ehitusuudised.ee. 31. märts 2023. Vaadatud 15. aprillil 2023. https://www.betoonelement.ee/kontaktid/ (vaadatud 14.11.2018) Koduleht
Piet Plessis

Piet Plessis on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas Kagisano-Molopo vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Piet Plessise elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 95,71%, valgeid 2,24%, värvilisi 1,75%, India või Aasia päritolu inimesi 0,18% ja teisi 0,06%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 91,48% inimesi, afrikaani keelt 4,11%, inglise keelt 2,05% ja suulu keelt 1,15%. https://census2011.adrianfrith.com/place/674026
Triaaž

Triaaž on haigete jaotamine kategooriatesse abivajamise pakilisuse järgi vastavalt patsiendi seisundile ning võimalikule ohule tema elule ja tervisele. Haigekassa: Juhend triaaži teostamiseks Eesti erakorralise meditsiini osakondades  Triaaž – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Aire (eesnimi)

Aire on naisenimi. Nime Aire nimepäev on 2. detsember. Aire on Soome päritolu naisenimi, mis on lisandunud eesti keelde XX sajandi lõpukümnendeil. Eesnimi Aire on tuletatud nimest Aira (Aila, Aina). Naiste eesnime Aira meestevasted on Airet ja Airo. Eesnimi Aire on Eestis 716 naisel (01.01.2018 seisuga), Aire on populaarsuselt 233. naisenimi. Aire on keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus on 45), vanim Aire on üle 85 aasta vana ning noorima Aire vanus jääb vahemikku 5–9 aastat. Kõige levinum on eesnimi Aire 45–49-aastaste naiste seas (10 000 elaniku kohta 17,33). Kõige rohkem naisi eesnimega Aire elab Võru maakonnas (10 000 elaniku kohta 10,29). Kõige rohkem on eesnimega Aire sündinuid juulis (74). Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Aire 1 inimesel. Aire Koik Aire Koop, Pärnumaa Rahvakultuuri Keskseltsi tegevjuht. Aire Lepik Aire Leppik Aire Raidvee, eesti psühholoog. Aire Salmu, Tammiku raamatukogu (Ida-Viru maakond) juhataja. Aire Vaher Aire Õras, Pagari raamatukogu (Ida-Viru maakond) juhataja. "Nimede statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. Vaadatud 15.11.2018. Raivo Seppo (2008). Elavad nimed. Tallinn: Olion. Lk 206–208. Raivo Seppo (1994). Eesti nimeraamat. Tallinn: Olion. Lk 20–21. Personvārdu datu bāze
Roland (eesnimi)

Roland on mehenimi. Nime Roland nimepäev on 30. juuli. Kasutatav ka perekonnanimena. Roland on üks vorm nimest Roeland , mis on pärit VIII sajandi Saksamaalt. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Roland 1110 mehel. Roland oli populaarsuselt 156. mehenimi. Vanim Roland oli üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4. Roland oli keskmiselt 31 aasta vanune (mediaanvanus oli 30). Kõige populaarsem oli eesnimi Roland vanuserühmas 15–19, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 11,93. Kõige rohkem on eesnimega Roland sündinuid novembris, kokku 104. Kõige populaarsem on eesnimi Roland Pärnu maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 11,39. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Roland 1124 mehel. Roland on populaarsuselt 153. mehenimi. Rüütel Roland Roland (ettevõte) "Nimede statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. jaanuar 2020. Vaadatud 15.11.2018. "Tähendus Beebi Nimed". Vaadatud 15.11.2018. "Nimede statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. Vaadatud 15.11.2018. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. jaanuar 2020. Vaadatud 15. novembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kaileen

Kaileen on naisenimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Kaileen 35 naisel. Kaileen on populaarsuselt 1326. naisenimi. Vanim Kaileen on vanuserühmas 40–44, noorim vanuserühmas 0–4. Kaileen on keskmiselt 10 aasta vanune (mediaanvanus on 8). Kõige populaarsem on eesnimi Kaileen vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,72. Kõige rohkem on eesnimega Kaileen sündinuid mais, kokku 6. Kaileen Mägi, endine Eesti Rahvusringhäälingu saatejuht. Kaileen Raudsepp, Ida-Tallinna Keskhaigla arst. Kaileen Hart, USA kahvpallur. Kaileen Herman, USA võrkpallur. Kaileen Rei, Setomaa ülembsootska nuurpillimiis 2018. Kirte Kaileen Pärila, Eesti noor ponisportlane (ratsasportlane). Kaileen Leis, Eesti noor lumelaudur. "Nimede statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. Vaadatud 15.11.2018. "Kaileen Mägi". Vaadatud 15.11.2018. "Arst Kaileen Raudsepp". Vaadatud 15.11.2018. "Kaileen Hart". Vaadatud 15.11.2018. "Kaileen Herman". Vaadatud 15.11.2018. "Ülembsootska ja meistri' 2018". Vaadatud 15.11.2018. "Kirte Kaileen Pärila". Vaadatud 15.11.2018. "Eesti freestyle 2018. aasta noored meistrid selgunud!". Vaadatud 15.11.2018.
Älis

Älis on naisenimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis eesnimi Älis 75 naisel. Älis on populaarsuselt 888. naisenimi. Vanim Älis on vanuserühmas 35–39, noorim vanuserühmas 0–4. Älis on keskmiselt 22 aasta vanune (mediaanvanus on 24). Kõige populaarsem on eesnimi Älis vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,66. Kõige rohkem on eesnimega Älis sündinuid veebruaris, kokku 14. Kõige populaarsem on eesnimi Älis Jõgeva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 3,05. Älis tuleneb nimest Alice ja on muudetud eestipäraseks. "Nimede statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. jaanuar 2020.
Erika (eesnimi)

Erika on naisenimi. Nime Erika nimepäev on 18. juuli. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Erika 1307 naisel. Erika on populaarsuselt 141. naisenimi. Vanim Erika on üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4. Erika on keskmiselt 50 aasta vanune (mediaanvanus on 52). Kõige populaarsem on eesnimi Erika üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 24,52. Kõige rohkem on eesnimega Erika sündinuid juulis, kokku 126. Kõige populaarsem on eesnimi Erika Pärnu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 16,41. Erika Esop, kirjanik Erika Franz, pianist ja klaveripedagoog Erika Haggi, skulptor Erika Kirpu, vehkleja Erika Klaats, ajakirjanik Erika Lust, rootsi filmitegija Erika Männik, pedagoog ja naiskodukaitse aktivist Erika Nivanka, hõimusuhete edendaja ja diktor Erika Nõva, arhitekt Erika Pedak, tekstiilikunstnik Erika Rosimannus, luuletaja ja proosakirjanik Erika Salumäe, jalgrattur Erika Sawajiri, jaapani näitleja, laulja ja modell Erika Tammpere, tekstiilikunstnik Erika Tetzky, näitleja ja tantsija Erika Torger, näitleja "Nimede statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. Vaadatud 15.11.2018.
Lauri (eesnimi)

Lauri on Soomes ja Eestis kasutatud mehenimi. Nime Lauri nimepäev on 10. august. Seda nime võib kasutada ka perekonnanimena. Nimi Lauri on üks vorm nimest Laurentius, mis on pärit Vana-Kreekast. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Lauri 2457 mehel. Lauri on populaarsuselt 63. mehenimi. Lauri on keskmiselt 32 aasta vanune (mediaanvanus on 33). Kõige populaarsem on eesnimi Lauri Võru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 27,62. Eesnime Lauri esinemis­sagedus vanuserühma 10 000 elaniku kohta. Lauri Pedaja, eesti näitleja ja juuksur Lauri Lahesalu, endine eesti elukutseline jäähokimängija Lauri Lehtinen, soome pikamaajooksja, olümpiamedalist "Nimede statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. Vaadatud 15.11.2018.
Sandra (eesnimi)

Sandra on naisenimi. Nime Sandra nimepäev on 19. aprillil. Sandra on inglise päritolu naisenimi. Sandra on lühivorm nimest Alessandra. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Sandra 8316 inimesel. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Sandra 2237 naisel. Sandra on keskmiselt 16 aasta vanune (mediaanvanus on 15). Kõige populaarsem on eesnimi Sandra vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 52,37. Kõige rohkem on Sandra-nimelisi sündinud juulis, kokku 219. Kõige populaarsem on eesnimi Sandra Jõgeva maakonnas, kus sellenimelisi on maakonna 10 000 elaniku kohta 19,96. Sandra Nurmsalu, laulja Sandra Vabarna, eesti torupillimängija Sandra Ashilevi, näitleja Sandra Uusberg, näitleja Sandra Bullock, USA näitleja Sandra Lauer, saksa laulja Sandra Oxenryd, rootsi laulja, kes esindas Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusel (1982) Sandra küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas Sandra matkarada Pärnumaal "Nimede statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. Vaadatud 15.11.2018. "Behind The Name". Vaadatud 15.11.2018. Personvārdu datu bāze "Loodusega Koos". Vaadatud 15.11.2018.
Marianne (eesnimi)

Marianne on naisenimi. See on prantsuse versioon kreeka nimest Mariamne, mis on variant nimest Mary, heebrea nimest Miriam, Mirjam. 18. sajandi Prantsusmaal oli Marianne populaarne nimevariant Marian, Marie. See võib olla ka kombinatsioon nimedest Marie ja Anne. See on andnud inspiratsiooni mitmele topeltnimele nagu näiteks Marie-Anne, Anne-Marie ja teisi variante nagu Anna Maria, Ana-Maria ja Marianna ja alternatiivsed kirjaviisid Mary Ann ja Mary Anne. Nende kahe nime kombinatsioon on populaarne ka kristlaste seas, sest püha Anna on traditsionaalne neitsi Maarja ema nimi. Marianne Basler, näitleja Marianne Kõrver, filmirežissöör Marianne Kütt, näitleja Marianne Leibur, laulja Marianne Mikko, ajakirjanik ja poliitik Marianne Paimre, infoteadlane, ajakirjanduse uurija ja raamatukogunduse tegelane "Behind the Name". Vaadatud 15.11.2018.
Lili

Lili on naisenimi. Nime Lili nimepäev on 20. mai. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Lili 114 naisel. Lili on populaarsuselt 700. naisenimi. Vanim Lili on vanuserühmas 80–84, noorim vanuserühmas 0–4. Lili on keskmiselt 35 aasta vanune (mediaanvanus on 35). Kõige populaarsem on eesnimi Lili vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,25. Kõige rohkem on eesnimega Lili sündinuid veebruaris, kokku 14. NameCalender. "Nimepäevad". Vaadatud 15.11.2018. Nimede statistika. "Eesnime Lili statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. Vaadatud 15.11.2018.
Kristina

Kristina on naisenimi. Nime Kristina nimepäev on 24. juulil. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Kristina 1414 inimesel. Kristina (Holstein-Gottorpi printsess) Kristina Šmigun-Vähi Kristiina Christina https://web.archive.org/web/20190213044252/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/NIMEPAEVAD (vaadatud 02.03.2019) Personvārdu datu bāze
Aire (täpsustus)

Aire võib tähendada järgmist: Aire on naisenimi Aire on jõgi Inglismaal Aire on jõgi Prantsusmaal Aire on vald Prantsusmaal Aire-sur-la-Lys, linn Prantsusmaal Aire-sur-l'Adour, vald Prantsusmaal Aire-la-Ville, vald Šveitsis Illa de l'Aire, üks Baleaaride saartest
Eestimaa Kindlustuse Aktsiaselts

Eestimaa Kindlustuse Aktsiaselts (ka Eestimaa Kinnituse Aktsiaselts, lühendatult EKA) oli 1920-1940 tegutsenud kindlustusselts. EKA peahoone asus Tallinnas aadressil Vabaduse väljak 7 (praegune Tallinna linnavalitsuse hoone). Eestimaa Kinnituse Aktsiaseltsi asutajad olid: Hermann Georgi poeg Koch, Gerhard Karli poeg Kress, Kurt Heinrichi poeg Hanson, Harry Georgi poeg Koch, Rupert Karli poeg Domberg. EKA asutati 20. märtsil 1920. Esimesel tegutsemisaastal oli EKA üksnes tulekindlustusselts. Hiljem tegevus laienes. Eestimaa Kindlustusaktsiaselts "Eka" natsionaliseeriti 1940. aastal Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Eestimaa Kindlustuse Aktsiaselts (vaadatud 14.11.2018) Eestimaa Kinnitus-aktsiaseltsi põhikiri., Riigi Teataja, nr. 55-56, 17 aprill 1920 807. Natsionaliseerimisele kuuluvate kindlustusseltside nimestik., Riigi Teataja, nr. 85, 28 juuli 1940 Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Eestimaa Kindlustuse Aktsiaselts
Jutta Matvei

Jutta Matvei (25. aprill 1925 Karla küla, Kuivajõe vald, Kose kihelkond, Harjumaa – 13. august 2021) oli eesti keraamik. Ta lõpetas aastal 1938 Kuivajõe algkooli, aastal 1944 Tallinna Kõrgema Kodumajanduskooli ja 1946. aastal 9. töölisnoorte õhtukeskkooli. Samal aastal asus ta õppima Tallinna Riiklikku Tarbekunsti Instituuti, mille lõpetas 1952. aastal. Aastatel 1951–1964 töötas Kunstitoodete Kombinaadi keraamikaateljees kunstilise juhina. Aastatel 1964–1983 oli Eesti NSV Kultuuriministeeriumi ekspert ja kunstiosakonna juhataja. Näitustel hakkas Matvei osalema 1951. aastal. Aastatel 1951–1971 ning uuesti aastatel 1989–1993 osales Jutta Matvei tarbekunstinäitustel nii Eestis kui välismaal. 1962. aasta Praha rahvusvahelisel keraamikanäitusel pälvis ta kuldmedali. Jutta Matvei viimaseks isikunäituseks oli "Armastusega tehtud keraamika" 2010. aastal Eesti tarbekunsti- ja disainimuuseumi trepigaleriis. Tema loomingut kuulub Eesti tarbekunsti- ja disainimuuseumi, Tallinna linnamuuseumi, Tartu kunstimuuseumi, Peterburi etnograafiamuuseumi ja Moskva Tsaritsino muuseumi kogudesse. 1985 kataloog "Eesti suveniir". Perioodika. Tallinn 2004 ülevaateteos Eesti keraamikast "Keraamika, mu arm" 2017 käsikirjaline mälestusteraamat kultuuriministeeriumis töötatud aastatest "Ministrid minu elus. Ülestähendusi ENSV Kultuuriministeeriumist aastatest 1964–1983" 1957 Eesti Kunstnike Liit 1993 Eesti Keraamikute Liit Jutta Matvei isa oli keraamik Jaagup Matvei. "Suri keraamik Jutta Matvei". ERR. 19. august 2021. https://koolielu.ee/info/readnews/42905/armastusega-tehtud-keraamika-jutta-matvei-toode-naitus http://keraamikuteliit.ee/liikmed/JuttaMatvei/JuttaMatvei.html
Eesti Omavalitsuste ja Ühistegeliste Asutuste Kindlustuse Aktsiaselts Oma

Eesti Omavalitsuste ja Ühistegeliste Asutuste Kindlustuse Aktsiaselts Oma oli 1920–1940 tegutsenud kindlustusselts. Paljud omavalitsused kasutasid oma vara kindlustamisel just seda ettevõtet. Ettevõte asutati 1920. aastal Tartus nime all Tartumaa Kinnituse Selts. 1923. aastal nimetati ettevõte ümber "Eesti Omavalitsuste Kinnitus Aktsiaseltsi "Oma". 1934. aastal "Eesti Omavalitsuste ja Ühistegeliste Asutuste kindlustus-aktsiaselts ОMA". Ettevõtte peaesindused asusid Tallinnas, Kuressaares, Petseris, Pärnus, Rakveres, Tõrvas, Viljandis ja Võrus. Kindlustusaktsiaselts „Oma” natsionaliseeriti 1940. aastal Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Eesti Omavalitsuste ja Ühistegeliste Asutuste Kindlustuse Aktsiaselts Oma (vaadatud 14.11.2018) 807. Natsionaliseerimisele kuuluvate kindlustusseltside nimestik., Riigi Teataja, nr. 85, 28 juuli 1940 Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Eesti Omavalitsuste ja Ühistegeliste Asutuste Kindlustuse Aktsiaselts Oma
Columbia Kivi

Columbia Kivi on Eesti aktsiaselts, mis toodab ja müüb betoonmüüri-, sillutis- ja äärekive. Ettevõtte peakontor asub Tartu maakonnas Vana-Kastre külas. Ettevõte asutati 1993. Ettevõtte tehas valmis 1994. Ettevõtet juhtis aastatel 1998-2023 Vallo Puusep. Ettevõtte omanik on Raivo Ranna. Ettevõte on Eesti kõige kauem tegutsenud ehituskivide tootja. http://www.columbia-kivi.ee/ (vaadatud 14.11.2018) https://web.archive.org/web/20170623120834/http://randtuulberg.ee/ettevote/ (vaadatud 23.06.2017) Remmelg, Teeli (6. juuni 2023). "Columbia-Kivi kauaaegne juht lahkub töölt: aeg sai lihtsalt täis". Ehitusuudised. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. juuni 2023. Vaadatud 14. juunil 2023. Koduleht