laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Neder-Over-Heembeek

Neder-Over-Heembeek (hollandi hääldus: [ˈneːdər ˈoːvər ˈɦeːmbeːk], prantsuse [neˈdəʁ ovˈəʁ emˈbek]) on Belgia pealinna Brüsseli linnaosa, Brüsseli haldusringkonna Brüsseli valla osavald. Brüsseli põhjaosas asuv Neder-Over-Heembeek ühendati Brüsseli halduspiiridesse 1921. aastal, samal ajal Hareni ja Laekeniga. Kirjalikes allikates on asundust esmamainitud VII sajandil (Haimbecha). 1284. aastal on esmanimetatud kahe asunduse – Neder-Heembeek ja Over-Heembeek (vastavalt 'alumine Heembeek' ja 'ülemine Heembeek') olemasolu. 1427. aastal asundused taasühinesid ja sellest ajast saadik kannab asula praegust nime Neder-Over-Heembeek.  Neder-Over-Heembeek – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Władysław Sikorski

Władysław Eugeniusz Sikorski (20. mai 1881 – 4. juuli 1943) oli Poola sõjaväelane ja poliitik, Poola eksiilvalitsuse peaminister (1939–1943). Enne Esimest maailmasõda lõi ta ja osales mitmes põrandaalustes organisatsioonis, mis taotlesid Poola lahkulöömist Vene Impeeriumist. Esimeses maailmasõjas osales ta Poola Leegioni koosseisus ja hiljem vastloodud Poola armee koosseisus Nõukogude-Poola sõjas 1919–1921. Viimases mängis ta olulist rolli otsustavas Varssavi lahingus. Poola Teise Vabariigi varajastel aastatel täitis ta mitmeid valitsusameteid, sh oli ta peaminister (1922–1923) ja sõjaminister (1923–1924). Pärast marssal Józef Piłsudski riigipööret 1926. aasta mais ja Sanacja valitsuse moodustamist langes ta valitsuse soosingust välja. Teise maailmasõja ajal oli Sikorski Poola eksiilvalitsuse peaminister, Poola Sõjaväe ülemjuhataja ja Poola diplomaatia jõuline eestkõneleja. Ta toetas Poola ja Nõukogude liidu diplomaatiliste suhete taastamist, mis katkesid pärast Molotovi-Ribbentropi pakti sõlmimist Saksamaa ja Nõukogude Liidu vahel ning nende invasiooni Poola vastu. Kui 1943 palus Sikorski Rahvusvahelisel Punasel Ristil hakata uurima Katõni massimõrva, katkestas Nõukogude Liidu diktaator Jossif Stalin 23. aprillil igasugused Poola ja Nõukogude Liidu vahelised diplomaatilised suhted. Juulis 1943 kukkus vahetult pärast starti Gibraltarilt merre lennuk, milles oli ka Sikorski. Surma said kõik peale piloodi. Kuna õnnetuse põhjused on vaidlustatavad, on tema surma põhjuste kohta liikvel mitmeid vandenõuteooriaid. Sikorski oli kõige prestiižsem Poola eksiiljuht ja tema surm oli tõsine tagasilöök Poola küsimuse lahendamisel. Valge Kotka orden (Poola) – postuumselt 1943 Virtuti Militari ordeni Komandöri Rist (enne autasustatud Hõbedase ristiga) Polonia Restituta ordeni Suurrist (enne autasustatud Komandöri ristiga) Grünwaldi ordeni rist, I klass – (2 juulil, 1946, postuumselt Riigi Rahvusliku Nõukogu poolt)name="sejm"/> Austuse Rist – neli korda Aurist (Poola) Leopoldi ordeni Ohvitseri suurrist (Belgia) Valge Lõvi ordeni Suurrist (Tšehhoslovakkia) Vabadusrist, I liigi 2. järk ja III liigi 1. järk (Eesti) Auleegioni suurristi orden (Prantsusmaa) Norra Sõjarist (Norra) – augustis 1943, postuumselt http://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavalerid.php?id=7087 http://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavalerid.php?id=9455
V liiga 2006

V liiga 2006 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga V liiga 2006. aasta hooaeg. Meistriliiga 2006 Esiliiga 2006 II liiga 2006 III liiga 2006 IV liiga 2006
V. V. Dokutšajevi nimeline Mullainstituut

V. V. Dokutšajevi nimeline Mullainstituut (vene keeles Почвенный институт имени В. В. Докучаева) on Venemaa riiklik teadusasutus Venemaa põllumajandusakadeemia koosseisus. Instituut asutati aastal 1888 Vassili Dokutšajevi initsiatiivil. Mullainstituudi uurimisaladeks on üldmullateadus, mulla-agroökoloogilise seire metodoloogia, ratsionaalne maakasutus ja muldade rekultiveerimine. Instituudi töötajatel oli peamine panus nii vana (1977) kui ka nüüdisaegse muldade klassifitseerimise loomisele.
V liiga 2005

V liiga 2005 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga V liiga 2005. aasta hooaeg. Meistriliiga 2005 Esiliiga 2005 II liiga 2005 III liiga 2005 IV liiga 2005
ReLoad (Metallica)

"ReLoad" on USA heavy-bändi Metallica seitsmes stuudioalbum. See ilmus 1997. aastal. "ReLoad" lindistati stuudios samal ajal kui albumit "Load", ent üldiselt peetakse seda viimasest õnnestunumaks. Lugudes oli enam agressiivsust ning nende tase ühtlasem. Hittideks said "Fuel", "The Memory Remains" ja "Unforgiven II".[viide?] James Hetfield – vokaal, rütmikitarr Lars Ulrich – trummid Kirk Hammett – soolokitarr Jason Newsted – basskitarr "Fuel" "The Memory Remains" "Devil's Dance" "The Unforgiven II" "Better Than You" "Slither" "Carpe Diem Baby" "Bad Seed" "Where The Wild Things Are" "Prince Charming" "Low Man's Lyric" "Attitude" "Fixxxer"
V liiga 2004

V liiga 2004 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga V liiga 2004. aasta hooaeg. Meistriliiga 2004 Esiliiga 2004 II liiga 2004 III liiga 2004 IV liiga 2004
V liiga 2003

V liiga 2003 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga V liiga 2003. aasta hooaeg. Meistriliiga 2003 Esiliiga 2003 II liiga 2003 III liiga 2003 IV liiga 2003
Vulgata

Vulgata on 4. sajandi lõpust pärinev Piibli tõlge ladina keelde. Selle autor on peamiselt Hieronymus, kellele paavst Damasus I andis ülesande redigeerida olemasolevat, nn vana ladina (vetus Latina) tõlget. Hieronymus oskas väga hästi kreeka keelt ning enne tõlketöö alustamist tundis ta pisut ka heebrea keelt. Ta alustas tõlkimist 382. aastal. Evangeeliumide tõlge valmis juba 383. aastal. Algul kasutas Hieronymus Vana Testamendi tõlkimiseks Septuagintat, kuid 390. aasta paiku läks üle heebreakeelsele Piiblile. Järgmised 15 aastat kommenteeris ta oma tõlget mitmeid kordi ning põhjendas oma tõlkevalikut. Tõlge valmis 405. aastaks. 13. sajandiks oli see tõlge kujunenud üldkasutatavaks tõlkeks, mida nimetati versio vulgata ja mis hiljem kujunes katoliku kiriku ametlikuks ladinakeelseks tõlkeks. 1546. aastal kuulutati see Trento kirikukogul ametlikuks Piibli versiooniks. Aastail 1452–1454 Mainzis ilmunud Gutenbergi piibel on Vulgata teksti esimene trükitud versioon. Vulgata tekst Latin-English Study Bible Biblia Sacra : Ex Sebastiani Castellionis Interpretatione Et Postrema Recognitione. Praeter Diss. C. Wollii De Eo Qvod Pvlchrvm Est In Hac Versione. Iam Accesservnt Notae Ex Margine Svbiectae Chartae Geographicae Et Templi Salomonis Delineatio Biblia Sacra : Ex Sebastiani Castellionis Interpretatione Et Postrema Recognitione. Praeter Diss. C. Wollii De Eo Qvod Pvlchrvm Est In Hac Versione. Iam Accesservnt Notae Ex Margine Svbiectae Chartae Geographicae Et Templi Salomonis Delineatio Biblia Sacra Perseus Collection Vulgate
V liiga 2002

V liiga 2002 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga V liiga 2002. aasta hooaeg. Meistriliiga 2002 Esiliiga 2002 II liiga 2002 III liiga 2002 IV liiga 2002
Hokett

Hokett (ladina keeles hoquetus, prantsuse keeles hoquet) on muusika kompositsioonitehnika, faktuuritüüp ja hiljem ka muusikažanr, mille puhul teose vähemalt kaks kiireid liikumisi sisaldavat häält viiakse läbi põhimõttel "kui ühes hääles on paus, siis teises hääles on noot". Hoketi kasutamise eesmärgiks on luua mulje virtuoossusest ja rõhutada muusika rütmilist aspekti. Termini 'hoquetus' päritolu ei ole üheselt teada. Vana-prantsuse keeles tähendab hoquet lööki, nuuksatust, luksumist ning ladinakeelne sõna (h)occ(it)are tähendab ristumist või äestamist. Hoketti hakati kasutama 1200ndatel Notre-Dame'i koolkonna heliloojate muusikas. Sajandi jooksul arenes sellest välja eraldi žanr ning hoketi kõrgajaks kujunes 14. sajand. Alates 15. sajandist kaotas hokett oma tähtsuse ja hakkas taas esinema alles 20. sajandi muusikas. Motetis kasutati hoketti tavaliselt ülemistes hääles. Virtuoossed ja väljendusrikkad hoketilõigud rõhutavad motetis teksti või vormi seisukohalt olulisemaid kohti. Näiteks Bambergi koodeksis on seitse ilma tekstita hoketti, mis põhinevad tenoris läbi viidud meloodiale "In seculum". Hoketitehnika üheks kuulsamaks näiteks on ars nova ajastu helilooja Guillaume de Machaut (1300/1305-1377) kolmehäälne instrumentaalteos "Hoquetus David". 20. sajandi muusikas on hoketti kasutanud Bohuslav Martinů teose "Gilgameši eepos" (1954/55, esiettekanne 1958) esimeses osas Gilgameši ja Enkidu kahevõitluse stseenis Louis Andriessen teoses "Hoketus" (1975) kahele viieliikmelisele mängijate rühmale (paaniflööt, tenorsaksofon ad libitum, basskitarr, klaver, elektriklaver ja konga) Sofia Gubaidulina teoses "Quasi Hoquetus" (1984–85) vioolale, fagotile (või tšellole) ja klaverile György Ligeti oma viiulikontserdi ("Konzert für Violine und Orchester", 1990–1992) teises osas "Aria, Hoquetus, Choral" Harrison Birtwistle teoses "Hoquetus Petrus (1995) kahele flöödile ja pikolotrompetile ning orkestriteoses "Les Hoquets du Gardien de la Lune (1987) György Kurtag kahe klaveri teose "Hoquetus" esimeses osas
V liiga 2000

V liiga 2000 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga V liiga 2000. aasta hooaeg. Meistriliiga 2000 Esiliiga 2000 II liiga 2000 III liiga 2000 IV liiga 2000
Jirōemon Kimura

Jirōemon Kimura (jaapani 木村次郎右衛門 Kimura Jirōemon; 19. aprill 1897 – 12. juuni 2013) oli Jaapani ülipikaealine, kes oli alates 17. detsembrist 2012, Dina Manfredini surma järel, Gerontoloogia Uurimisgrupi (Gerontology Research Group) andmetel maailma vanim elusolev inimene. Pärast Walter Breuningi surma 14. aprillil 2011 sai temast maailma vanim elusolev mees. Kimura sündis Kamiukawa kalurikülas ja tema sünninimi oli Kinjiro Miyake. 14-aastaselt alustas ta tööd postiametnikuna, kellena ta töötas kuni pensionile jäämiseni 1962. aastal. 1920. aastatel töötas ta mõnda aega ka Koreas, mis kuulus toona Jaapanile. Ta abiellus oma naabri Yae Kimuraga ja kuna tema perekonnal polnud meessoost järglasi, siis võttis Kinjiro Miyake oma nimeks Jiroemon Kimura. 23. septembril 2012 sai Kimura 115 aasta ja 157 päeva vanuseks, seega vanemaks kui Emiliano Mercado del Toro, kes oli olnud maailma vanim inimene 2006. aastal. 28. detsembril 2012 sai Kimura 115 aasta ja 253 päeva vanuseks ning seega vanemaks Christian Mortensenist, kes oli seni olnud kõige vanemaks elanud mees. 2. jaanuaril 2013 sai Kimura 115 aasta ja 258 päeva vanuseks ning tõusis 10 läbi aegade kõige vanemaks elanud inimese hulka. Kimura oli viimane elusolev 1897. aastal sündinud inimene ja ainus teadaolev elusolev mees, kes sündis enne 1900. aastat.
V liiga 1999

V liiga 1999 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga V liiga esimene hooaeg. Meistriliiga 1999 Esiliiga 1999 II liiga 1999 III liiga 1999 IV liiga 1999
Karakalpakid

Karakalpakid (endanimetus qaraqalpaqlar, "mustmütsid") on turgi rahvas Usbekistanis (põhiliselt Karakalpakkias). Vähesel määral elab karakaplakke ka Kasahstanis ja Türkmenistanis. Kõnelevad turgi keelte kõptšaki-nogai rühma kuuluvat karakalpaki keelt. Karakalpakkide üldarv on ligikaudu 550 000, neist Usbekitanis 504 301 (Karakalpakkias 400 000). Karakalpakkide hulgas on levinud sunniitlik islam. Karakalpakkide lähimaks sugulasrahvaks peetakse kasahhe. Varasemal ajal elasid karakalpakid Sõrdarja alamjooksu piirkonnas. Praegustele asualadele rändasid nad kasahhide survel 18. sajandi teisel poolel ja 19. sajandi algul.
Elisabet Richter

Elisabet Richter (ka: Elisaveta Richter, sündinud 6. veebruaril 1919 Tsarskoje Selos) on Eesti etnoloog. Elisabet Richter on veterinaararsti tütar. Isa V. D. Richter arreteeriti 1933 ja suri vangilaagris 1938. Elisabet koos ema ja õega saadeti 1937 Krasnojarski oblastisse[küsitav] asumisele, kust vabanesid 1939. Lõpetas 1937 Leningradi 12. Keskkooli ja 1948 Leningradi Ülikooli etnograafiateaduskonna; ajalookandidaat (1961, Moskva NSVL Teaduste Akadeemia), väitekiri "Материальная культура сету в XIX–ХХ вв / к вопросу об этнической истории сету". Oli 1948–51 Eesti Rahva Muuseumi teadur, 1952–79 Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi nooremteadur, 1979–87 vanemteadur. Uurimisvaldkonnad: setude ajalugu ja rahvakultuur, Peipsi lääneranniku vene elanikkond. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Итоги этнографической работы среди сету Псковской области летом 1952 г. // Материалы Балтийской экспедиции. М, 1954 К вопросу об этнической истории сету. // Изв. АН ЭССР, сер. Общ. Наук, (1959) 4 Некоторые особенности погребального обряда сету. // Сов. этнография (1979) 2 Этнодемографические процессы у сету во 2-ой пол. ХIХ – нач. ХХ вв. // Изв. АН ЭССР, Общ. Науки (1985) 34 Русское население западного Причудья. // Очерки истории материальной и духовной культуры. Тлн, 1976 Межнациональные семьи Таллинна: какие они? Тln, 1985,. IX-X. Leninlik etapp eesti ajalooteaduses. Tallinn, 1970, 244. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Garage Inc.

"Garage Inc." on USA heavy-bändi Metallica kaveri-/kogumikalbum. See anti välja 1998. aastal. James Hetfield Lars Ulrich Kirk Hammett Jason Newsted Plaat nr 1: "Free Speech For The Dumb" "It's Electric" "Sabbra Cadabra" "Turn The Page" "Die, Die My Darling" "Loverman" "Mercyful Fate" "Astronomy" "Whiskey In The Jar" "Tuesday's Gone" "The More I See" Plaat nr 2: "Helpless" "The Small Hours" "The Wait" "Crash Course In Brain Surgery" "Last Caress/Green Hell" "Am I Evil?" "Blitzkrieg" "Breadfan" "The Prince" "Stone Cold Crazy" "So What" "Killing Time" "Overkill" "Damage Case" "Stone Dead Forever" "Too Late Too Late" Tegu on Metallica esimese kaveri- ja duubelalbumiga. Kõik sellel olevad lood on bändi inspireerinud kollektiivide Metallica-poolsed interpretatsioonid. Esimese plaadi lood salvestati 1998. aastal, teisel plaadil olevad olid varem juba kas lisaloona singlil avaldatud (või salvestatud ja kuni "Garage Inc-ini" avaldamata jäetud) või mõnel erikontserdil mängitud.
Hans Richter

Hans Richter (28. juuni 1880 Züllichau, Brandenburgi provints – 17. august 1946 Leipzig) oli Eesti loomaarstiteadlane. Hans Richter oli sakslane. Õppis 1899–1904 Berliini Veterinaariaülikoolis; dr. med. vet (1908, Zürichi Ülikool), väitekiri "Der muskulöse Apparat der Iris des Schaffes und seine Beziehungen zur Gestalt der Pupille". Oli 1907–1910 Zürichi Ülikooli ja 1910–1915 Berni Ülikooli loomaanatoomia prosektor ja eradotsent, 1915–1918 Haidar-Paša Sõjaväeveterinaariaülikooli loomaanatoomia professor, 1921–1923 Berni Ülikooli veterinaaranatoomia erakorraline professor, 1923–1933 Tartu Ülikooli veterinaaria instituudi anatoomia, histoloogia ja embrüoloogia õppetooli professor ja aastast 1933 Ankara Veterinaariaülikooli[küsitav] anatoomiaprofessor. Uurimisvaldkond: silma ehitus, lihaste innervatsioon, hobuste õhukott, kuju ja funktsiooni seos. Eine Untersuchung über den histologischen Bau des Ductus thoracicus des Pferdes // Berliner tierärztliche Wschr 13 (1907) Physiologische Bedeutung und Erklärung des Luftsackes [...] // Schweizer Archiv f. Tierheilkunde 2 (1923) Verwantschaftsbeziehungen zwischen Hyrax und Equus mit einigen Bemerkungen über Krüptorchismus // Eesti Loomaarstlik Ringvaade 4/5 (1927) Querschnittformen vom Metacarpus und Metatarsus [...] // Anatomischer Anzeiger. Ergänzungsheft (1927) Ueber die Unterscheitung eines Tapetum cellulosum und fibrosum in den Augen der Haussäugetiere und über das Zustandekommen der Farbtöne des Tapetum lucidum // Münchener tierärztliche Wschr. 50 (1928) Einiges über die Entstehung und Bedeutung der serösen Räume im Säugetierkörper und über die Lappenbildung [...] // Baum-Festschrift. Hannover, 1929 Die Relation zwischen Form und Funktion und das teleologische Prinzip in den Naturphänomenen // ACUT A 184 (1929) Beziehung zwischen Form und Funktion und das Planmässige an den Naturphänomenen // Anat. Anzeiger 23/24 (497–552). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide. Saar, W. Professor dr. med. vet. Hans Richter 60-aastane. // ELR (1940) 4, 138–139. Ernits, E. Prof. H. Richteri elust ja tegevusest aastail 1880–1933. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1991) 1/2, 117–128. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Christoph Melchior Alexander Richter

Christoph Melchior Alexander Richter (27. veebruar (vkj 16. veebruar) 1803, Riia – 30. märts 1864, Riia) oli Eesti õigusteadlane ja ajaloolane. Christoph Melchior Alexander Richter oli baltisakslane ja kindrali poeg. Õppis 1819–21 Peterburi Ülikoolis kameralistikat, lõpetas 1823 TÜ õigusteaduskonna, täiendas end Göttingenis; cand. jur. (1823, TÜ), mag. phil. (1825, TÜ), väitekiri "Essai sur le commilce maritime des neutres" (Dorpat, 1825). Töötas 1825–40 Peterburis Venemaa välisministeeriumis. 1840–53 Riias Liivimaa kubermanguvalitsuse nõunik, 1853–58 Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberneri eriülesannete täitja. Lahkus riigiteenistusest riiginõunikuna 1858. Uurimisvaldkond: Baltimaade ajalugu 1158–1721. Eesti Teaduse Biograafiline Leksikon, 3. köide Der livländische Strafprocess. Riga, 1845 Geschichte der dem russischen Kaiserthum einverleibten deutschen Ostseeprovinzen I–III. Riga, 1857–58 Das Secretbuch des Rigashen Bürgermeisters Jürgen Dunte u. die Handelspolitik Riga`s in d. I Hälfte d. 17. Jahrh. // Inland (1857) 2–3 Ueber die geschichtl. Entwicklung des Zunftwesens in d. Ostseeprovinzen, namentlich in Riga. // Inland (1857) 9-10. Recke-Napiersky, 4, 536 Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 629 EE 14, 426 Eesti biograafiline leksikon. Trt, 1926–1929, 425–426. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Viktor Matthias Julius von Richter

Viktor Matthias Julius von Richter (3. aprill 1841, Doblen, Kuramaa – 9. oktoober 1891, Breslau) oli baltisaksa keemik. Viktor Matthias Julius von Richter oli baltisakslane ja vaimuliku poeg. Saanud koolihariduse Peterburis, õppis TÜ-s 1858–59 füüsikat ja 1859–62 keemiat; keemiakandidaat (1863, TÜ), keemiamagister (1867, Peterburi Tehnoloogiainstituut), keemiadoktor (1872, Peterburi Tehnoloogiainstituut). 1864–72 Peterburi Tehnoloogiainstituudi laborant, assistent ja dotsent, 1873–75 Poolas Novo-Aleksandria (Pulawy) Põllumajanduse- ja Metsandusinstituudi professor ja 1875–91 Breslau Ülikooli õppejõud (1875–79 eradotsent, 1879–91 erakorraline professor ja 1890–91 tehnoloogia ja põllumajanduse instituudi direktor). Uurimisvaldkond: orgaaniline süntees ja orgaanilise ühendite struktuur, propioonhappe derivaadid, benseeni ja tema derivaatide osavõtul toimuvad reaktsioonid aromaatsete ühendite saamiseks ja nende struktuuri selgitamiseks. Rosaniliini uurimisel avastanud uue kromogeense aatomirühma. Koostanud õpikuid. Eesti Teaduse Biograafiline Leksikon, 3. köide О химическом строении бензольной группы. // Ж. Pусс. Физ.-хим. об-ва. 1 (1869) Исследование о строении бензоиловых производных. // Ж. Pусс физ.-хим. об-ва. 4 (1872) Sulfurirung des Phenylhydrazine. // Berichte Dt chem Gs. 18 (1885) Neue chromogene Atomgruppierung. // Berichte Dt chem Gs. 21. 1888 Lehrbuch der organischen Chemie. 2 Bd-e. Bonn, 1894, 1896. Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 629–629 Poggendorff Bd III., 1120, Bd IV, 1246 Энц. словарь. Санкт-Петербург 1899. Том ХХУI а Остановко А. И. Виктор Юльевич Рихтер. Тартуский гос. университет. История развития, подготовка кадров и научные исследования. Трт. 1982. Т II (2). Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Heinrich Wilhelm Joachim Rickers

Heinrich Wilhelm Joachim Rickers (20. veebruar 1753 Narva – 7. märts 1826 Tallinn) oli Eesti pedagoog ja ajaloo-uurija. Heinrich Wilhelm Joachim Rickers oli baltisakslane. Õppis 1770–74 Halle Ülikoolis teoloogiat. Töötanud koduõpetajana. Oli 1781–1812 Tallinna Toomkooli õpetaja (1811–12 direktor). Koostanud 2 lühiülevaadet Eestimaa kubermangu ning Oleviste kiriku ajaloost. Kurze Uebersicht der Geschichte von Estland von 1219 bis 1710. Reval, 1810 Etwas über die St. Olai-Kirche in Reval. Tallinn, 1820. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 632 Eesti biograafiline leksikon. Trt, 1926–1929, 426. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Rickers, H. W. J. TLÜAR rahvusbibliograafia isikud Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Aleksander Ridali

Aleksander Ridali (aastani 1930 Aleksander Birkenfeldt; 15. august 1910 Ridala vald, Läänemaa – 16. november 1979 Tallinn) oli eesti kunstipedagoog ja kunstnik. Aleksander Ridali oli talupidaja poeg. Ta lõpetas 1930 Läänemaa Ühisgümnaasiumi, 1935 Riigi Kunsttööstuskooli ja 1940 Riigi Kõrgema Kunstikooli. 1972. aastal kaitses ta Moskva V. I. Lenini nim Riikliku Pedagoogilise Instituudi kunstiteaduskonna teadusliku nõukogu ees väitekirja "Kunstiline kasvatus üldhariduslikus koolis". 1933–1938 joonistamise ja joonestamise õpetaja Narva linna Naiskutsekoolis, 1938–1947 Tallinna Õpetajate Seminaris ja 1947–1952 Tallinna Õpetajate Instituudis. 1952–1978 Tallinna Pedagoogilise Instituudi pedagoogika ja algõpetuse metoodika kateedri vanemõpetaja ning 1960–1963 jooniste ja graafikute kateedri juhataja. Uurimisvaldkond: joonistamise ja kunstiõpetuse metoodika. 12 teadustrükist. Olnud tegev ka kunstniku ja heliloojana. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 "Väitekiri kunstilise kasvatuse metoodika alalt". Sirp ja Vasar. 16.06.1972. Vaadatud 30.11.2017. "Nais ja kodukultuuri tulitorn". Õpetajate Leht. 24.04.1936. Vaadatud 30.11.2017.[alaline kõdulink] Joonistamisõpetus I–VI kl. Tallinn, 1959 Joonistamine V–VIII kl. Tallinn, 1961 Kunstilise kasvatuse metoodilisi põhisuundi. Tallinn, 1975. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.