laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Võru kirjandus

Võru kirjandus (ka: võro kirjandus; võru keeles: võro kirändüs) on Eesti lõunaosas (ajaloolisel Võrumaal) võru keelt kõnelenud ja kõnelevate inimeste kirjandus ja rahvaluule. Eesti kirjanduse käsitlemisel on võru kirjanduse eristamisel kasutatud ka sõnu lõunaeesti (nt Oskar Kruus, Janika Kronberg), oandi (Ain Kaalep) või ugandi kirjandus (Jaan Kaplinski). EE 12. köide, 2003: 690. Võru kirjandusest Võru Instituudi kodulehel (vaadatud 30.03.2013)
Mulla boniteet

Mulla boniteet ehk mulla hinne on mingile mullale antud suhteline viljelusväärtus, mis näitab mulla koostisest, omadustest, režiimidest jm tulenevat tootlikkust. Eestis on kasutusel 100-punktiline boniteediskaala, mille järgi mullad jaotatakse 10 klassi. Kõige paremad on I klassi mullad, millele on antud 91–100 punkti. EE 12. köide, 2003: 341. "Märksõnu mullateadusest ja ökoloogiast". Originaali arhiivikoopia seisuga 17.12.2012. Vaadatud 29.03.2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: robot: algse URL-i olek teadmata (link)
Linnuklubi

Linnuklubi on mingi piirkonna linnustikku uuriv ja selle kaitset propageeriv ühendus. Eestis tegutsevad näiteks Tallinna Linnuklubi, Läänemaa Linnuklubi, Saaremaa Linnuklubi, Pärnumaa Linnuklubi Buteo. EE 12. köide, 2003: 297.
Sedgwicki maakond (Colorado)

Sedgwicki maakond (Sedgwick County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°88' N, 102°35' W. Maakonna halduskeskus on Julesburg. Maakonna pindala on 1423 km². Veepindala on 4 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2379. Aastal 2000 oli elanikke 2747. Deueli maakond (Nebraska) (põhjas) Perkinsi maakond (Nebraska)(idas) Phillipsi maakond (Colorado) (lõunas) Logani maakond (Colorado) (läänes) Cheyenne'i maakond (Nebraska) (loodes) Maakond moodustati 1889. aastal Logani maakonna osast. Sedgwicki maakond sai nime John Sedgwicki järgi, kes oli Ameerika Ühendriikide kodusõjas kindralmajor. Julesburg Ovid Sedgwick Sedgwicki maakonnas oli 2747 inimest, 1165 leibkonda ja 802 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 2 in/km². Elamuüksusi oli 1387 (keskmine tihedus 1/km²). Rassiline koosseis oli: valgeid 90,50% mustanahalisi 0,51% põlisameeriklasi 0,15% aasialasi 0,76% Vaikse ookeani saarte rassist 0,07% teistest rassidest 5,97% kahest või enam rassist 2,04% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 11,43%. 1165 leibkonna seas oli 26,40% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi 59,10% koos elavad abielupaarid 6,60% neid, kus oli ilma abikaasata naine 31,10% neid, mis ei olnud perekonnad. 29,40% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 13,60% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,31 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,83 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 22,80% alla 18 aastased 6,60% 18...24, 23,50% 25...44, 25,00% 45...64 22,10% üle 65 aastased. Ea mediaan oli 43 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 100,10 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 97,20 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 28 278 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 33 953 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 25 463 dollarit, naistel 16 392 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 16 125 dollarit. 10,00% elanikkonnast ja 7,80% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 13,70% alla 18-aastasi ja 4,20% üle 65-aastasi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Sedgwicki maakonna koduleht (inglise keeles)
Stanisław Mikulski

Stanisław Mikulski (1. mai 1929 Łódź – 27. november 2014 Varssavi) oli Poola näitleja. Ta tegi filmidebüüdi aastal 1951 režissöör Leonard Buczkowski filmiga "Esimene start" (Pierwszy start). Tuntuks sai ta teleseriaalis "Kaalul on rohkem kui elu" (Stawka większa niż życie) peaosa, kapten Hans Klossi mängides.
Miia-Milla-Manda

"Miia-Milla-Manda" (originaalpealkiri inglise keeles "Milly-Molly-Mandy Stories") on esimene raamat Joyce Lankester Brisley sarjast, mis räägib väikesest samanimelisest tüdrukust. Raamat ilmus 1928. aastal. Inglise keeles on peategelase nimi Milly-Molly-Mandy, mis on tegelikult lühend nimest Millicent Margaret Amanda. Tüdruk on esimeses raamatus umbes nelja-aastane. Raamatus on 13 lühikest juttu peategelase, tema pere ja sõprade elust. Eesti keeles ilmus raamat 1936. aastal. Sarja teine raamat "Veel Miia-Milla-Mandast" ("More of Milly-Molly-Mandy", 1929) ilmus eesti keeles 1938. aastal.
Lastemuuseum Miiamilla

Lastemuuseum Miiamilla on Tallinna Linnamuuseumi allasutus, lastele mõeldud harumuuseum. Muuseum on suunatud peamiselt 3–11-aastastele lastele, kes saavad muuseumi ekspositsiooni katsuda ja sellega mängida. Muuseum asub Kadriorus aadressil Koidula 21c. Hoone, milles muuseum asub, ehitati aastatel 1936–1937 Alar Kotli ja Villem Seidra projekti järgi Kadrioru Lastepargi peahooneks. Hoone võeti 2003. aastal muinsuskaitse alla ning renoveeriti aastatel 2007–2009 muuseumi tarbeks. Lastemuuseum Miiamilla asub majas, mis ehitati aastatel 1936–1937 Alar Kotli ja Villem Seidra projekti järgi Kadrioru Lastepargi peahooneks. Oma aja kohta väga uuendusliku laste vaba aja kompleksi rajas Riigiparkide Valitsus, mille juhatajaks oli toonase riigivanema Konstantin Pätsi vend Peeter Päts. Eesti Spordi Keskliidu eestvedamisel said lapsed seal asjatundlike juhendajate käe all sisukalt vaba aega veeta. Peahoone ees asunud basseinides viidi läbi ujumistreeninguid, mänguväljakutel tegeldi pallimängude ning rütmikaga. Lisaks said lapsed osaleda laulutundides ning õppida tundma loodust ja kodumaa ajalugu. Aeg-ajalt võeti ette matkasid Tallinna lähiümbrusse. Peahoone suures einelauasaalis oli üles seatud hinnaline kinoaparatuur. Hoones paiknesid veel riietus- ja pesemisruumid, mängude ja spordivahendite panipaigad, töökabinetid ning ametikorterid. Nõukogude ajal kasutas sealseid ruume spordikool. Jalgrattasõit, ujumine, pallimängud, iluvõimlemine, suusatamine – see on vaid väike loetelu aladest, mida lapsed seal läbi aegade on harrastanud. Aastatel 1953–1962 asus selles majas ka Tallinna Linna Mererajooni TSN TK IV Raamatukogu, mille käsutuses oli väike, vaid 14 m² suurune tuba. Hoone oli Reet Kriegeri 1978. aastal loodud legendaarse sporttantsuklubi Palestra kauaaegne treeningupaik. Aja jooksul Lastepargi rajatised amortiseerusid. Kõrvalhooned, basseinid ja tribüünid lammutati. Kaalumisel oli ka peahoone lammutamine. Suure miljöö- ja arhitektuuriväärtusega hoone võeti siiski 2003. aastal muinsuskaitse alla. 2007. aastal alustati Tallinna Kultuuriväärtuste Ameti toetusel hoone renoveerimist. 25. septembril 2009 avati seal Tallinna Linnamuuseumi uus filiaal, Muuseum Miia-Milla-Manda. Muuseum sai nime lasteraamatu "Miia-Milla-Manda" ja selle peategelase järgi. 15. juunist 2014 oli muuseumi nimi Kadrioru lastemuuseum Miiamilla ja 2018. aastast on muuseumi nimi Lastemuuseum Miiamilla. "Kadriorus avab uksed mänguline lastemuuseum Miia-Milla-Manda" Eesti Päevaleht, 21. september 2009 Koduleht
Mahachulalongkornrajavidyalaya Ülikool

Mahachulalongkornrajavidyalaya Ülikool (MCU) on budistliku suunitlusega kõrgharidust andev õppeasutus, mis on asutatud Tai kuninga Rama V poolt ja tegutseb alates 8. novembrist 1890 (BE 2432). Ülikoolis saab õppida nii bakalaureuse-, magistri- kui ka doktoriõppes. Mahachulalongkornrajavdyalaya ülikoolis on võimalik omandada rahvusvahelist kraadi järgmistel erialadel: paali keel, budism, filosoofia ja dhamma, psühholoogia, kommunikatsioon ja Tai meedia. Enamik õppuritest on ordineeritud mungad ja nunnad, kuid ülikoolis saavad õppida ka ordineerimata inimesed. Ülikool pakub stipendiume alates 25 000 baadist (doktoriõppes) kuni 200 000 baadini (mõeldud eeskätt bakalaureuseõppes õppijatele). 2012. aastal õppis Mahachulalongkornrajavdyalaya ülikoolis enam kui kümne riigi üliõpilasi, sh Eestist, Austraaliast, Ameerika Ühendriikidest, Indiast, Laosest, Vietnamist, Kambodžast, Birmast jm. Koduleht
Jiddah

Jiddah (araabia جدة) on linn Saudi Araabia lääneosas Punase mere ääres. Jiddah asutati üle 2500 aasta tagasi kalurikülana. Praegu on ta suurim sadam Punase mere basseinis ja ühtlasi suuruselt teine linn Saudi Araabias. Jeddah on peauks pühasse linna Mekasse, mis jääb umbes 60 km kaugusele sisemaale. Praegune elanike arv on üle 3,4 miljoni. Vastukaaluks sõpruslinnas Dubais asuva maailma kõrgeimale hoonele – Burj Kalifale (828 m) on kavandatud 2014. aastaks ehitada esimene üle kilomeetrine pilvelõhkuja Kingdom Tower, mis saab Jiddah'st põhja poole jääva uue ärikeskuse Kingdom City naelaks. Rajatise lõplik kõrgus pole veel teada, kuid ka Dubai kavandab juba rohkem kui 1400 m kõrgust nõela, mille lõplikuks kõrguseks võib kujuneda terve miil (1609 m). Vastus taevavallutamisele on plaanis ka Hiina linnal Shanghail, kuhu on projekteeritud 1228-meetrine kõrghoone. Jiddah' kõrghoonet rajab terrorist Osama bin Ladeni isa Mohammed bL-i asutatud firma Bin-Ladin Group koos Kingdom Holdinguga, mille omanik on megarikas Saudi prints Al-Waleed bin Talalil. Jiddah'l on 23 sõpruslinna.
Rikke Helms

Rikke Marianne Helms (sündinud 25. veebruaril 1948) on Taani kultuuritöötaja. Rikke Helms sündis 25. veebruaril 1948 Taanis Skives arstide Peder Georg Helmsi (1920–2005) ja Sara Helmsi (neiupõlvenimi Tønnesen; 1911–1999) tütrena. Tal on vanem vend Lars Helms ja noorem vend Hans Jacob Helms. Enamiku lapsepõlvest veetis ta Gröönimaa idaosas, kuna tema vanemad töötasid seal arstidena. 1966. aastal lõpetas Helms Horsens Statsskole ja sai 1976. aastal magistrikraadi vene ja taani keele alal Kopenhaageni Ülikoolis. Pärast üheaastast õpingut Leningradi Riiklikus Ülikoolis töötas ta kooli ajal aastatel 1970–1975 reisigiidina turistide ja kongresside tarbeks endises Nõukogude Liidus. Aastatel 1977–1985 töötas Helms Taani haridussüsteemi kallal. Ta naasis 1985. aastal Nõukogude Liitu ja töötas Moskva Riiklikus Ülikoolis rektorina, kuni aastal 1990 nimetati ta vastloodud Taani Kultuuri Instituudi Riia büroo esimeseks juhiks, samal ajal kui Lätis toimusid rahutused iseseisvuse taastamiseks. Helms oli selles ametis 2003. aastani, kui ta nimetati Taani Kultuuri Instituudi juhiks Peterburis Venemaal. Rikke Helmsi auhinnati 1993. aastal Ebbe Muncks Hæderspris'iga ja esimese välismaalasena pärast Läti iseseisvumist sai ta 7. novembril 1994 III klassi Kolme Tähe ordeni. 1996. aastal nimetati Helms Läti Kultuuriakadeemia audoktoriks ja 2011. aastal sai ta III klassi Dannebrogi ordeni. Ar Triju Zvaigžņu ordeni apbalvoto personu reģistrs apbalvošanas secībā, sākot no 1994. gada - 2004.gadam (doc) Artikel hos Horsens Leksikon Profil i KVINFOs Ekspertdatabase
Finn Andersen

Finn Andersen (sündinud 20. veebruaril 1944) on Taani Kultuuri Instituudi peasekretär. Talle anti Eesti ja Taani kultuurisidemete arendamise eest 2005. aastal Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk. "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2016. Vaadatud 31. märtsil 2013.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2012. Vaadatud 31. märts 2013.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Head Office, Danish Cultural Institute
Tehissõna

Tehissõna on tehistüve sisaldav sõna (sh tuletissõna), mis on saadud kas häälikute kombineerimisel või mingi keele sõnatüve suvaliselt muutes. Eesti keeles on nt järgmised tehissõnad: lünk, selmet, sudu, veenduma, veendumus, küülik. Peale tehissõnade on võimalikud ka tehisliited ja tehistunnused. Nt eesti keelde on Johannes Aavik pakkunud tehisliiteid -lisv, -nüüp, -ulg, tehistunnusena soovitas Aavik agentaali ehk tegijakäände tunnusena sõnalõppu -n. http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=6&p1=3&id=508 (vaadatud 29.03.2013) EE 12. köide, 2003: 596.
Normimine

Normimine ehk normeerimine on millegi korraldamine eeskirjadest lähtuvalt või millelegi kasutamise või kulutamise piiri kindlaks määramine. Sõna on kasutusel ka terminina: Normimine on mõiste keeleteaduses. Norming ... Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 29.03.2013)
Normimine (keeleteadus)

Normimine ehk normeerimine on mingi kirjakeele normi (nt eesti kirjakeele normi) paika panemine ja ühtlasi esitamine keelekorraldusallikates ja keelekomisjonide otsustes/soovitustes. Eesti kirjakeele norm on määratud Eesti Keele Instituudi uusima õigekeelsussõnaraamatuga, Emakeele Seltsi keeletoimkonna otsustega ning keeletoimkonnas heaks kiidetud ortograafiareeglistiku, normatiivse käsiraamatu ja grammatikaga. Keelenorming EE 12. köide, 2003: 370. https://www.riigiteataja.ee/akt/114062011003 (vaadatud 29.03.2013)
Nimekorraldus

Nimekorraldus on keelekorralduse osa, mis uurib nimekasutust, korrastab nimesid ja koostab soovitusnimestikke. Nimekorralduse eesmärk on tagada nimede kasutamisel nende selgus ja ühemõttelisus. Oskuskeelekorraldus EE 12. köide, 2003: 367.
Yuma maakond (Colorado)

Yuma maakond (Yuma County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°00' N, 102°42' W. Maakonna halduskeskus on Wray. Maakonna pindala on 6136 km². Veepindala on 9 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 043. Aastal 2000 oli elanikke 9814. Maakonnas asub Colorado osariigi madalaim punkt kohas, kus Arikaree jõgi voolab Kansasesse Cheyenne'i maakonda (koordinaadid 39°58'41" N, 102°3'6" W). Kõrgusega 1010 meetrit merepinnast on see kõikide osariikide kõrgeim madalpunkt. Phillipsi maakond (põhjas) Chase'i maakond (kirdes) Cheyenne'i maakond (idas) Dundy maakond (idas) Kit Carsoni maakond (lõunas) Washingtoni maakond (läänes) Logani maakond (loodes) Eckley Wray Yuma Yuma maakonnas oli 9841 inimest, 3800 leibkonda ja 2644 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 2 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 4295 (keskmine tihedus 1/km²). Rassiline koosseis oli järgmine: valgeid 94,17% mustanahalisi 0,11% põlisameeriklasi 0,28% aasialasi 0,07% Vaikse ookeani saarte rassist 0,02% teistest rassidest 4,14% kahest või enam rassist 1,21% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 12,88%. 3800 leibkonna seas oli 33,30% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 59,60% koos elavaid abielupaare; 6,80% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 30,40% neid, mis ei olnud perekonnad. 27,40% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 13,30% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,55 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,13 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 28,30% alla 18-aastasi; 7,10% 18–24-aastasi; 26,00% 25–44-aastasi; 22,30% 45–64-aastasi; 16,30% üle 65-aastasi. Ea mediaan oli 37 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 96,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 94,40 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 33 169 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 39 814 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 26 124 dollarit, naistel 18 578 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 16 005 dollarit. 12,90% elanikkonnast ja 8,80% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 15,50% alla 18-aastasi ja 10,70% üle 65-aastasi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Yuma maakonna koduleht (inglise keeles)
Yuma maakond

Yuma maakond (Yuma County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Maakonna halduskeskus on Yuma. Maakonna pindala on 14 294 km². Veepindala on 13 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 195 751. Aastal 2000 oli elanikke 160 026. La Pazi maakond (põhjas) Maricopa maakond (kirdes) Pima maakond (idas) Baja California (Mehhiko osariik) (läänes) Sonora (Mehhiko osariik) (lõunas) Imperiali maakond (läänes) Riverside'i maakond (läänes ja loodes) San Bernardino maakond (loodes) Yuma maakond moodustati 9. novembril 1864. See on üks neljast esialgsest maakonnast Arizona osariigis. Fortuna Foothills Gadsden San Louis Somerton Tacna Wellton Yuma Yuma maakonnas oli 160 026 inimest, 53 848 leibkonda ja 41 678 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 11 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 74 140 (keskmine tihedus 5/km²). Rassiline koosseis oli järgmine: valgeid 68,3% mustanahalisi 2,2% põlisameeriklasi 1,6% aasialasi 0,9% Vaikse ookeani saarte rassist 0,1% teistest rassidest 23,6% kahest või enam rassist 3,2% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 50,5%. Hispaania keelt räägib kodukeelena 43,7%. 53 848 leibkonna seas oli 36,9% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 62,3% koos elavaid abielupaare; 11,2% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 22,6% neid, mis ei olnud perekonnad. 18,5% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 8,9% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,86 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,27 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 28,9% alla 18-aastasi; 10,0% 18–24-aastasi; 25,6% 25–44-aastasi; 18,9% 45–64-aastasi; 16,5% üle 65-aastasi. Ea mediaan oli 34 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 102,0 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 101,0 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 32 128 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 34 659 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 27 390 dollarit, naistel 22 276 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 14 802 dollarit. 19,2% elanikkonnast ja 15,5% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 27,9% alla 18-aastasi ja 8,7% üle 65-aastasi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. 2020 United States Census, vaadatud 1.04.2022. Yuma maakonna koduleht (inglise keeles)
DFI

DFI on kolmetäheline akronüüm, mis võib tähendada: Taani Filmiinstituuti (Det Danske Filminstitut) DFI (Diamond Flower Inc.), Taiwani ettevõte
Autoskoopia

Autoskoopia on elamus, mille puhul nähakse iseennast just nagu kõrvalt. Autoskoopia puhul on tunne, et mina on kehast eraldunud ning vaatab seda kõrvalt, kogemata keha somaatilisi aistinguid. Keha võib paista samasugune, nagu ta parajasti on, või teistsugune, näiteks teises vanuses. Teaduses peetakse autoskoopia põhjusteks normaalse inimese üleväsimust, somaatilisi haigusi või psüühikahäireid (näiteks hüsteeria, epilepsia, skisofreenia). Ilukirjanduses on autoskoopiat kirjeldanud näiteks Johann Wolfgang Goethe, Guy de Maupassant, Fjodor Dostojevski ja Aleksandr Blok.
Must kast

Must kast (ingl.k. black box) on süsteem, mille puhul on teada selle sisendid ja väljundid, kuid ei tunta siseprotsesse, mille abil muudetakse (toodetakse) sisendist väljundid. Must kast on küberneetikas mudel, millega ei püüta modelleerida objekti siseehitust ja tema sees toimuvaid protsesse, vaid ainult välismõjude (sisendite) ja reaktsioonide (väljundite) vahelist seost. Mõiste võttis kasutusele William Ross Ashby. Musta kasti kasutatakse näiteks biheiviorismis. Logistikasõnastik. Seilecs. 2021. ISBN 9789916960066.
Finnjet

Finnjet oli Silja Line'i parvlaev. Laeva ehitas Helsingis 1977. aastal Wärtsilä Soome ja Saksamaa vahel sõitmiseks. Finnjetil olid gaasiturbiinmasinad koguvõimsusega 55 000 kW ja laeva maksimaalne kiirus oli 31 sõlme. Finnjet oli tollal maailma kiireim ja moodsaim parvlaev ning läbis Helsingi-Travemünde liinil ühe suuna suvel ühe ja talvel poolteise ööpäevaga. Jääklassiga Finnjetil oli 1544 kajutikohta reisijaile ja 380 sõiduautokohta. 1995. aastal hakkas Finnjet väljaspool tavapärast turismihooaega tegema kruiise Helsingist Muuga sadamasse, alates 1998. aastast aga Vanasadamasse. Hiljem sõitis Finnjet liinil Helsingi-Tallinn. Aastail 2004-2005 sõitis Finnjet liinil Tallinn-Peterburi-Rostock, kuni tegi septembri keskel viimase reisi Läänemerel ja müüdi Ameerikasse ujuvhotelliks. Kui anti teada kavast laev lammutada, ühinesid Soome huvilised, et püüda Finnjet kui tehnikamälestis ära osta ja säilitamiseks Soome tuua, kuid ei suutnud määratud ajaks nõutud summat koguda. Laev lammutati Indias 2008. aastal. Finnjeti mälestuseks on stend Viking Line´i terminali seinal Helsingis Katajanokkal. See terminal ehitati omal ajal ümber sobivaks vastu võtma seda üle 212 m pikkust laeva.
Cinemateket

Cinemateket on Taani Filmiinstituudile alluv muuseum ja kino. See on osa Kopenhaageni kesklinnas Gothersgade tänavas asuvast filmihoonest (taani keeles Filmhuset). Sellel on kolm kinosaali – Asta, Benjamin ja Carl. Kokku on saalides 360 istekohta, suurim saal on 178 istekohaga Carli saal. Cinemateketis näidatakse filmiklassikat ja väärtfilme. Videoteegis on võimalik laenutada ja vaadata lühi- ja dokumentaalfilme. Samuti näidatakse seal Kopenhaageni filmifestivalide filme. Koduleht
Vadehaveti rahvuspark

Vadehaveti rahvuspark on rahvuspark Taanis. See nimetati rahvuspargiks 17. jaanuaril 2008 ja see alustas tegevust 2010. aastal. Rahvuspark asetseb Waddenzee Taani-poolses osas Ho Bugtist kuni Saksamaa piirini ning sinna vahele jäävad Fanø, Mandø ja Rømø saar, samuti Skallingeni ja Varde Å org ning Tjæreborgmarskeni, Ribemarskeni, Margrethekogi ja De ydre digeri padur Tøndermarskenis. Vadehavet on tuntud suure hulga rändlindude ja kuldnokaparvede poolest. Vadehavetit läbib kaks korda aastas rohkem kui 10 miljonit rändlindu. Merealal on ka palju noori linde, kalu ja mereloomi ning üle 500 taime- ja loomaliigi, millest paljusid mujal maailmas ei leidu. Mereala kuulub ka mitmesse Natura 2000 alasse: linnuala (57 Vadehavet) ja loodusala (78 Vadehavet Ribe Å, Tved Å ja Varde Å juures Vardest läänes). Ühtlasi on tegu Ramsari alaga (27 Vadehavet). "Nationalpark Vadehavet at Vadehav.dk". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. veebruar 2010. Vaadatud 31. märtsil 2013. Rahvuspargi koduleht
Kõnetehnoloogia

Kõnetehnoloogia (inglise keeles speech technology) on keeletehnoloogia haru, mis on keskendunud inimese kõneldud keele töötlemisele. Kõnetehnoloogia valdkonnad on nt kõnesüntees, kõnetuvastus, rääkija tuvastus (inglise speaker recognition)[viide?]. Kõnesüntesaator EE 12. köide, 2003: 263.
Kalendrikirjandus

Kalendrikirjanduse moodustavad kalendrilisades avaldatud kirjanduspalad. Esimese eestikeelse kalendri ("Eesti-Ma Rahwa Kalender") andis 1720. aastal välja Tallinna trükkal J. Köhler[viide?]. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 31.03.2013) "Eesti kalendrikirjandusest 1720–1944" Tartu Ülikooli Raamatukogu veebileht (vaadatud 31.03.2013) "Kalendrid läbi aja" Äripäev 26.01.2007 (vaadatud 31.03.2013)
Ego-libiido

Ego-libiido ehk egolibiido ehk minalibiido ehk nartsissistlik libiido (Ichlibido, Ich-Libido) on Sigmund Freudi järgi objektidelt ära tõmmatud ning Mina juurde naasnud libiido. See on nagu suur reservuaar, millest väljuvad kiindumused objektidesse ja millesse nad jälle naasevad. Ego-libiidot samastatakse mõnikord enesesäilitamistungiga. Seksuaalsele objektile pööratud ego-libiidost saab objektilibiido.
Laenukihid

Laenukihid on vaadeldavasse keelde (nt eesti keelde) mingil keele ajaloo etapil tulnud laenude (nt inglise keelest) kogumid, mis pärinevad vaadeldavat keelt tugevasti mõjutanud/mõjutavast kontaktkeelest. Eesti keele laenukihtide hulgas on nt alamsaksa, saksa, rootsi, vene, soome, inglise laenud. alamsaksa laenud eesti keeles balti laenud eesti keeles vene laenud eesti keeles soome laenud eesti keeles slaavi laenud eesti keeles saksa laenud eesti keeles rootsi laenud eesti keeles germaani laenud eesti keeles EE 12. köide, 2003: 275.
Gammel Dok

Gammel Dok on endine laohoone, mis asub Christianshavnis vee piiril Taanis Kopenhaageni piirkonnas. Tänapäeval asub seal Taani Arhitektuurikeskus ja tegutsevad rahvusvahelised kunstitöötoad. Nime on Gammel Dok saanud Taani esimeselt kuivdokilt Gammel Dok (taani k 'vana dokk'), mis paiknes Christianshavnis aastatel 1739–1919. Algselt kahekorruseline hoone ehitati 1882. aastal arhitekt H. C. Scharlingi jooniste järgi aktsiaseltsile De Forenede Oplagspladser og Værfter i Kjøbenhavn. 1920. aastal sai hoone kolmanda korruse ja kõrge kelpkatuse, mis mahutas veel kolme korruse jagu laoruumi. Algul oli hoone kasutusel viljalaona, keldrikorrusel hoiti Islandilt tulevaid kaupu, näiteks Atlandi heeringat. Hiljem kasutati hoonet mööblilaona, alumisel korrusel paiknes mööblipood. 1979. aastal ostis hoone Taani riik. 1985. aastal see restaureeriti ja kohandati näituseruumideks (projekti autor oli Jens Fredslund arhitektuuribüroost Erik Møller Arkitekter). Gammel Doki veega kokku puutuvas hooneosas asub Taani Arhitektuurikeskus. Hoone teises otsas asub Strandgade, rahvusvahelised kunstitöötoad (taani keeles Statens Værksteder for Kunst). [[1]]