laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaapotkleit

Kaapotkleit on kleit, millel on pikad varrukad, liibuv pihaosa ja kroogete või voltidega seelikuosa. Eestis kanti sellist kleiti 19. sajandi teisel poolel Põhja-Eestis, vähem Lääne-Eestis. Käsitöömeister Anu Randmaa sõnul tuli kaapotkostüüm moodi 19. sajandi Inglismaal, Eesti kaapotrõivad said alguse Euroopa moe mugandamisest kohalike võimaluste ja oskustega. Vabariigi aastapäeva vastuvõtul 2019. aastal kandis kaapotkleiti Eesti president Kersti Kaljulaid. kaapotkuub Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 52 President Kersti Kaljulaid kannab vastuvõtul kaapotkostüümi ERR, 24.02.2019 (vaadatud 25.02.2019) Kaapotkleidi pilt MuIS-is
Kaapotkuub

Kaapotkuub on naiste villasest riidest ülerõivas, mis on vöökohal läbilõikega, pihaosas liibuv ja allosas kroogete või voltidega. Kaapotkuub oli algul levinud linnamoes. Eesti talunaiste moodi tuli see linnamoest 19. sajandi teisel poolel. kaapotkleit Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 52 Kaapotkuue pilt MuIS-is
Eesti Ülikoolide Kirjastus

Eesti Ülikoolide Kirjastus on 2013. aastal loodud erakirjastus Tartus. Kirjastatakse kõrgkoolide õpikuid ja õppevahendeid, konverentsikogumikke, ajakirju, sariväljaandeid jne. Kirjastuse koduleht
Ilokod

Ilokod (varasem eestikeelne nimetus ilokid) on suuruselt kolmas rahvas Filipiinidel. Nende asuala on Luzoni saare loodeosas Ilocose piirkonnas. Nad kõnelevad iloko keelt.
Võsaülane

Võsaülane (Anemone nemorosa) on tulikaliste sugukonda ülase perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaimeliik. Võsaülast on rahvapäraselt nimetatud külmalilleks, haraklilleks, lumekellukeseks, lumelilleks, valgeks lilleks, varesjalaks ja vareselilleks. Levinud peaaegu kogu Euroopas, puudub Islandil, Lapimaal ja enamikul Pürenee poolsaarest. Eestis sage. Suurbritannias peetakse võsaülast üheks iidsete metsaalade indikaatortaimeks. Kasvab leht- ja segametsades, võsastikes, puisniitudel. Eelkõige salu- ja laanemetsas. Varjulembene ülane eelistab parasniisket huumusrikast mulda. Eestis on võsaülane ülaste perekonnast levinuim. Ilma õiteta on ta väga sarnane kollase ülasega. Erinevust võib tähelepanelikumal vaatlemisel märgata lehtedes: kollasel ülasel on lehtede üksikud osad kitsamad kui võsaülasel. Samuti on võsaülase õie alusel olevad lehed pikema rootsuga. Ülasel on üks juurmine leht. Ka ülase õis on ebatavaline. Tupplehed moodustavad valge ümbrise mitmele tolmukale ja emakale, kroonlehti ülasel aga üldse ei ole. Võsaülane paljuneb kahel viisil. Risoomi külgedel asuvad harud moodustavad pungasid, millest kasvavadki uued taimed. Teatud aja möödudes kaob neil ühendus emataimega, uuel taimel moodustuvad õied aga alles kümne aasta pärast. Ülase viljaks on lühikese kõverdunud nokaga 4–5 mm pikkused paljad pähklikesed. Valmivad mai lõpul, juunis. Seemneid levitavad põhiliselt sipelgad. Siin tutvustatakse ravimit või ravimeetodit, kuid kirjutatu pole arstlik nõuanne ja see ei asenda arsti konsultatsiooni. Vikipeedia ei vastuta iseravimise tagajärgede eest. Et tulikaliste sugukonda kuuluvad taimed on inimestele mürgised, siis on seda ka võsaülane. Võsaülase biokeemilist koostist on vähe uuritud, kuid värskena sisaldab ta glükoalkaloidi (anemoniin). Taimemahla sattumisel nahale võivad tekkida vesivillid. Võsaülast on mõnel pool kasutatud ravimtaimena. Reuma korral on värskeid katkivajutatud lehti asetatud valu tekitavatele kohtadele. Tänapäeval mõistetakse selline käitumine hukka, sest mürgine mahl võib nahale tekitada raskesti paranevaid haavasid. Külmetuse korral tehakse kuivatatud võsaülase õitest teed. Mürgisus kuivatades kaob. Võsaülase söömisel võib inimene saada ülasemürgituse. Inimese surma võib põhjustada 30 võsaülase söömine. Koduloomad ei söö teda sellepärast, et tal on kibe maitse. On levinud omapärane uskumus, et kui kevadel esimene külmalille (võsaülase) õis ära süüa, siis ei ole vaja terve aasta jooksul külma karta. Brent Elliot Flora. Aialillede illustreeritud ajalugu. 2001 Tänapäev lk 26 Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 70, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010 Võsaülane andmebaasis eElurikkus Võsaülane bio.edu.ee
Eesti Sisearhitektide Liit

Eesti Sisearhitektide Liit (harvem kasutatud nime Eesti Sisekujundajate Liit; mõlema puhul lühend ESL) on aastal 1990. asutatud liit, mis ühendab Eesti sisearhitekte. Põhikirja järgi on ESLi eesmärgid järgmised: "luua vaimselt ja füüsiliselt väärtuslik elukeskkond, mõjutada ühiskonna sotsiaalset ja kultuurilist arengut"; "arendada eesti sisearhitektuuri, hoolitseda sisearhitektuuri pärandi säilimise ning sisearhitektuuri arengu uurimise ja teadliku suunamise eest"; "ühendada eesti sisearhitekte oma elukutsete, aadete, kohustuste ja õiguste teostamiseks". 20. novembril 1990 Tallinnas toimunud ESLi asutamiskoosolekul osalesid: Malle Agabuš Vello Asi Taevo Gans Eero Jürgenson Rein Laur Leo Leesaar Juta Lember Mati Leon Aet Maasik Leila Pärtelpoeg Krista Roosi Ivi-Els Schneider Taimi Soo Teno Velbri Eesti Arhitektide Liit Põhikiri[alaline kõdulink] ESLi kodulehel (vaadatud 06.11.2013) Asutava kogu liikmed ESLi kodulehel (vaadatud 05.12.2017) ESLi koduleht
Nägemuse-rögajuur

Nägemuse-rögajuur (Psychotria viridis; ketšua keeles chacruna või chacrona) on madaraliste sugukonda kuuluv taimeliik. Põõsas kasvab kuni 5 meetri kõrguseks. Nägemuse-rögajuur kasvab Lõuna-Ameerika ja Kesk-Ameerika vihmametsades ning Kuubal. Taime kuivatatud lehed sisaldavad kuni 0,10% alkaloidi dimetüültrüptamiin. Üksnes teatud vormi taime lehti kasutatakse koos amasoonase kaapiväädiga droogi ayahuasca valmistamisel. Sissekanne ITIS-es
Richard Earlom

Richard Earlom (1742 London – 1822 London) oli inglise graafik, kes töötas peamiselt metsotintotehnikas. Tema kunstihuvi sai alguse imetlusest lordmeeri ametitõlla vastu, mis oli äsja saanud Giovanni Battista Cipriani maalingud. Ta püüdis neid maale kopeerida ja ta saadeti Cipriani juurde õppima. Ta oli hea joonistaja. Metsotintograveerimise õppis ta ära iseseisvalt. Aastal 1765 tellis tolle aja üks heldemaid kunstide soosijaid Alderman Boydell, temalt joonistuste sarja Houghton Halli piltide järgi. Hiljem graveeris ta need metsotintos. Tema kõige täiuslikumad metsotintogravüürid olid võib-olla puuvilja- ja lillepildid hollandi kunstnike Van Osi ja Jan van Huysumi järgi. Tema tööde seas on: "Agrippina" Westi järgi "Armastus köidikuis" Guido Reni järgi; *"Kumionglik Akadeemia", "Hyderbecki saatkond lord Cornwallise juurde" ja "Tiigrijaht" Johann Zoffany järgi "Lord Heathfield" Joshua Reynoldsi järgi. Earlom valmistas ka 200 faksiimilest koosneva sarja Claude Lorraine'i joonistustest ja visanditest. Need avaldati kolmes foolioköites pealkirja "Liber veritatis" all (1777–1819).
Atsetüültselluloos

Atsetüültselluloos ehk atsetaattselluloos on tselluloosi äädikhappeester, mida kasutatakse atsetaatkiu, filmi, plastesemete, elektriisolatsioonimaterjalide ja sigareti filtrite tootmiseks. Atsetüültselluloos saadakse jää-äädikhappe või äädikhappeanhüdriidi toimel tselluloosile katalüsaatori (tugeva mineraalhappe) manulusel, seda protsessi nimetatakse atsetüülimiseks. Atsetüültselluloosiga sarnaneb triatsetüültselluloos, mis keemiliselt on tselluloosi triatsetaat. Tselluloos Tselluloosi- ja paberitööstus
Eesti Koorijuhtide Liit

Eesti Koorijuhtide Liit (lühend EKL) on Eesti koorijuhte ühendav liit; üks Eesti Kooriühingu alaliite. EKL asutati 17. detsembril 2001 ja taasasutati 8. märtsil 2004. Eesti Koorijuhtide Liit loodi, et kaitsta koorijuhtide loomingulisi ja seaduslikke huve ning õigusi ja aidata kaasa nende professionaalsuse tõstmisele. Eesti Koorijuhtide Liit on olnud koorijuhi kutse väljaandja 2003. aastast. Eesti Koorijuhtide Liidu juhatuse esimees on Ingrid Mänd ning aastatel 2023–2025 kuuluvad juhatusse veel Külli Kiivet, Allan Tamme, Ksenija Grabova ja Kuldar Schüts. Varem on Eesti Koorijuhtide Liidu juhatusse kuulunud Hirvo Surva, Heli Jürgenson, Mai Simson, Indrek Vijard, Edmar Tuul, Lauri Aav, Raul Talmar ja Andrus Siimon. Eesti Koorijuhtide Liitu kuulub 2023. aasta sügise seisuga umbes 250 koorijuhti. Eesti Koorijuhtide Naiskoor https://web.archive.org/web/20111007133252/http://www.kooriyhing.ee/est/1654/eesti-koorijuhtide-liit (vaadatud 06.11.2013) Eesti Koorijuhtide Liidu koduleht
Rahvusvaheline heliloojate rostrum

Rahvusvaheline heliloojate rostrum (nimetatud ka: Rostrum; inglise The International Rostrum of Composers (lühend: IRC)) on iga-aastane heliloominguvõistlus, kus raadio vahendusel tutvustatakse nüüdisaja klassikalise muusika teoseid. Rostrumi korraldab Rahvusvaheline Muusikanõukogu (inglise International Music Council). Eesti Raadio on Eesti heliloojate teoseid esitanud Rostrumil aastast 1994. https://web.archive.org/web/20130906112339/http://klassikaraadio.err.ee/klassik/rostrum_eesti.htm (vaadatud 06.11.2013) Eesti heliloojad Rostrumil
Rostrum

Rostrum on mitmetähenduslik sõna. Rahvusvaheline heliloojate rostrum, rahvusvaheline nüüdismuusika heliloominguvõistlus, mille nimetus on tuletatud sõna kasutusest ingliskeelses kõneruumis dirigendipuldi tähenduses Rostrum (zooloogia) (nokis), etteulatuv suust eespool asuv näo osa või ninamik mitmel üksteise suhtes fülogeneetiliselt kaugel loomarühmal (mõnedel ussidel, kõhr- ja luukaladel, vähilaadsetel, nokissiilil, nokisvaalal) Rostrum (anatoomia) (nokk), elundi nokataoliselt etteulatuv osa (näiteks mõhnkehal, kiilluul) Rostrum (laevandus), vanaaegse sõjalaeva vööri etteulatuv tipp, mida kasutati rammides vastase laeva parda mulgustamiseks
Balti kodu

"Balti kodu" (vene Балтийский дом) on Peterburis toimuv rahvusvaheline teatrifestival. Eesti on festivalil osalenud 1991. aastast. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 380
Liis Teemusk

Liis Teemusk (sündinud 7. septembril 1988 Tartus) on eesti ilu- ja rühmvõimleja ning võimlemistreener. Ta lõpetas 2007 Miina Härma gümnaasiumi ja 2008 Prantsusmaal Lyoni Rakendusteaduste Instituudi, a-st 2008 õppinud Tallinna Tehnikaülikoolis. Alustas iluvõimlemistreeninguid 1994 Maire Kamariku treeningurühmas. Treeninud ka Janika Mölderi ja Inga Höglundi juhendamisel. Aastast 2007 on ta harrastanud Janika Mölderi, Heili Parrase ning Tuulika Möldri käe all rühmvõimlemist. Võitnud MM-il rühmvõimlemises 2007 kulla ja 2008 hõbeda. 2007 oli MK-l 3. Tulnud iluvõimlemise rühmakavas 2007 ning rühmvõimlemises 2007 ja 2009 Eesti meistriks. Kuulunud 2007 võimlemisklubi Janika naiskonnas Tartu parimasse võistkonda. Töötanud treenerina 2008–09 võimlemisklubis Janika ja a-st 2009 tantsuklubis Nove. Biograafia ESBL-is
Saksa köök

Saksa köök (saksa keeles deutsche Küche) on Eesti köögiga üsna sarnane. Suures osas on see põhjamaine talupojaköök: kättesaadavatest toiduainetest valmistatakse toitvaid roogi, mis algselt andsid jõudu pikaks raskeks tööpäevaks. Levinumate ja tuntumate toiduainete seas on Saksa köögis kartul, vorst ja hapukapsas. Põhiliselt kasutatakse sea-, kuid tihti ka linnuliha, samuti on sakslastel tugev uluki- ja metslinnuliha valmistamise traditsioon. Lihatoitudest on levinud mitmesugused vorstid, mis erinevad suuresti paikkonniti, nagu ka kogu toidukultuur. Näiteks valmistatakse Baieris traditsioonilisi valgeid, värskest sea- ja vasikalihast vorstikesi, Eestiski on tuntud Frankfurdi vorstike ehk frankfurter, samuti on levinud grillvorstid. Nagu ka Eestis, tarvitatakse toiduks rupskeid, nt seajalgu. Sageli süüakse suppe, samuti klimpe, käkke ja hakklihatoite. Süüakse nii musta kui ka valget leiba (Eesti mõistes saia), populaarsed on nii soolased kui ka magusad kringlikesed. Alkohoolsetest jookidest on kahtlemata tuntuim Saksa õlu, mida tänini valmistatakse valdavalt nn Reinheitsgeboti ehk varauusaegsete kvaliteedinõuete järgi, mille kohaselt võib õlleteoks tarvitada vaid vett, otra ja humalat. (Muide, Baierist pärit Kreeka kuningas Otto kehtestas sama nõude 19. sajandi alguses Kreekas.) Tuntud on ka nisuõlu. Veini toodetakse peamiselt Lääne-Saksamaal Reini jõe ääres, levinud on nii kvaliteetsed valged riislingid kui ka odavad poolmagusad valged veinid nagu Liebfraumilch, punastest viinamarjasortidest on tuntuim Spätburgunder ehk Pinot Noir. Juba keskajast tuntakse mitmesuguseid vürtsitatud hõõgveine. Magustoitudest armastatakse mitut laadi küpsetisi ja kooke, mis on sageli mitmekihilised, puuviljade ja šokolaadiga. Samuti hinnatakse kõrgelt martsipani, värvitud martsipanikujukesed on populaarsed jõulukingid.
Tallinna Linnateatri Lavaauk

Tallinna Linnateatri Lavaauk on Tallinna Linnateatri siseõu, kus on aastast 1995 tehtud suvelavastusi. Kummaline nimi [Lavaauk] anti mängupaigale seetõttu, et just seal pidi projekti järgi asetsema tulevase teatrimaja suur saal. Avalooks oli Elmo Nüganeni "Kolm musketäri", mida tänu ootamatult suurele publikumenule mängiti kolm suve järjest. 2003. aasta maikuuks ehitati Lavaauk taas täiesti ümber.
Reinheitsgebot

Reinheitsgebot (saksa keeles "puhtuskord") on Baierist pärit ja hiljem kogu Saksamaal kehtestatud kvaliteedinõue, mille kohaselt võib õlleteoks tarvitada vaid vett, otra ja humalat. Teadaolevalt kehtestati see esimest korda 23. aprillil 1516 Baieri hertsogkonna linnas Ingolstadtis, ehkki seda on mainitud juba 1487. Seaduse algne eesmärk oli vältida õlletegijate konkurentsi pagaritega selliste väärtuslike toorainete pärast nagu nisu ja rukis. Kreeka kuningas Otto (endine Baieri prints) kehtestas sama nõude 19. sajandi alguses Kreekas. Saksamaa ühendamisel 1871. aastal nõudis Baier Reinheitsgebot'i kehtestamist kogu Saksamaal. Tänapäeval lubavad Saksa seadused tarvitada õllevalmistamisel ka varem keelatud aineid, nagu pärm, linnased ja suhkur, kuid enam mitte töötlemata otra. Paljud õlletehased valmistavad siiski õlut endiste retseptide järgi ning viitavad Reinheitsgebot'ile ka pudelisiltidel.
Paikuse-Reiu vabaõhulava

Paikuse-Reiu vabaõhulava on Pärnu maakonnas Pärnu linnas asuv lava, kus on 2000. aastast mängitud vabaõhuetendusi. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 382 Reiu jõeäärest kujuneb mitmekülgne ajaveetmise koht, Pärnu Postimees, 09.11.2011 Paikuse-Reiu vabaõhulava ehitatakse ümber, Delfi.ee, 24.11.2011
Benny Shanon

Benny Shanon (heebrea keeles בני שנון; sündinud 1948 Tel Avivis) on Iisraeli psühholoog. Tema peamised uurimisvaldkonnad on inimteadvuse fenomenoloogia ja psühholoogiafilosoofia. Shanon on Jeruusalemma Heebrea Ülikooli kognitiivse psühholoogia professor. Ta on õppinud filosoofiat ja keeleteadust Tel Avivi Ülikoolis ja saanud doktorikraadi eksperimentaalse psühholoogia alal Stanfordi Ülikoolist. Praegu töötab Shanon raamatu kallal, mis käsitleb inimteadvuse üldist psühholoogilist teooriat. Shanon avaldas 2002. aastal raamatu "Antipodes of the Mind: Charting the Phenomenology of the Ayahuasca Experience" ("Vaimu antipoodid: ayahuasca kogemuse fenomenoloogia kaardistamine"). Selles teoses annab ta põhjaliku ülevaate ayahuasca kasutamise toimest. Shanon kirjutab, et ta on ise ayahuascat tarbinud palju kordi ning töötanud läbi eelneva selleteemalise kirjanduse. Aastal 2008 avaldas Benny Shanon ajakirjas Time and Mind: The Journal of Archaeology Consciousness and Culture artikli "Biblical Entheogens: a Speculative Hypothesis" ("Piibli entogeenid: spekulatiivne hüpotees"). Selles esitab Shanon spekulatiivse hüpoteesi, mille kohaselt vana-iisraeli religioon oli seotud enteogeenide kasutamisega. Hüpoteesi aluseks on Vanas Testamendis esitatud Moosese elu käsitlevate tekstilõikude tõlgendamine ja põhneb asjaolul, et Siinai poolsaare kuivades piirkondades ja Lõuna-Iisraelis kasvab kaks taimeliiki, mis sisaldavad samu psühhoaktiivseid molekule, mis Amazonases kasvavates ayahuasca valmistamiseks vajaminevates taimedes. Hüpoteesi kinnitavad võrdlevad empiirilis-fenomenoloogilised vaatlused, keelelised aspektid, vana-juudi tekstide ja muude iidsete Lähis-Ida traditsioonide tõlgendamine, antropoloogilised teadmised ja etnobotaanilised andmed. Benny Shanon The Representational and the Presentational Harvester Wheatsheaf, 1993, täiendatud ja muudetud väljaanne 2008. Benny Shanon The Antipodes of the Mind: Charting the Phenomenology of the Ayahuasca Experience Oxford University Press, 2002. Shanon, Benny (2008). "Biblical Entheogens: a Speculative Hypothesis". Time and Mind (Berg) 1 (1): 51–74. Biblical Entheogens: a Speculative Hypothesis Iisraeli psühholoog: Mooses tarbis narkootilisi aineid elu24.ee, 04.märts 2008 Hebrew University researcher: Moses was tripping at Mount Sinai Haaretz.com, 04. märts 2008 ( inglise keeles)
Kreeka köök

Kreeka köök on kreeka toiduvalmistamise traditsioon, milles on paljude teiste kulinaarsete traditsioonide mõjusid. Kreeka köögi roogasid ja jooke peetakse huvitavateks ja tervislikeks. Nagu teisedki Vahemere-äärsed köögid, sisaldavad Kreeka toidud rikkalikult puu- ja köögivilju, olulised on kalad ja mereannid. Eelistatakse lamba- ja veiseliha. Palju kasutatakse tomatit, oliive, küüslauguküüsi, sibulaid, pähkleid, kitse- ja lambapiima. Üks tuntumaid Kreeka juustusorte on feta. Eestis on Kreeka toitudest tuttavad näiteks Kreeka salat ja dolma (viinamarjalehte keeratud segu riisist ja hakklihast, meenutab kogu Ida-Euroopas levinud kapsarulle). Kreekas on vana veinitraditsioon, kus pikka aega olid igal külal või saarel oma viinamarjasordid. Viimastel aastakümnetel on Kreeka veinikultuur siiski Euroopaga tugevalt ühtlustunud ning palju kasvatatakse mujalt pärit sorte, mis on Euroopa turul harjumuspärasemad, omamaised veinisordid on jäänud vähemusse ja neid eksporditakse harvem. Kangematest alkohoolsetest jookidest on tuntuim aniisimaitseline ouzo. Magustoitudes pruugitakse peamiselt mett (näiteks loukoumades – õlis praetud mee- ja kaneelisiirupipallides), pähkleid ja rosinaid. Kuulsamate magustoitude hulka kuuluvad roosikeedis ning halvaa vahukoore ja šokolaadiga. Kalamata oliivid Oliiviõli
Walter Nowotny

Walter Nowotny (7. detsember 1920 Gmünd (Austria) – 8. november 1944 Epe (Saksamaa)) oli Saksa hävituslendur. Walter Nowotny sündis raudteeametniku peres. Napilt kuu aega pärast Teise maailmasõja puhkemist astus ta Saksa lennuväkke (Luftwaffe). Esimesed lahinguülesanded täitis ta läänerindel, kuid esimesed 3 (ametliku statistika järgi 2) lahinguvõitu saavutas ta 19. juulil 1941 õhulahingus Saaremaa kohal. Nowotny allatulistamine Saaremaa ranniku lähedal juhtus 1941. aasta 19. juulil tema esimeses õhulahingus Nõukogude lennuväe lennukitega. Ta sai lahinguülesandeks lennuüksuse koosseisus rünnata lennukil Messerschmitt Bf 109 E-7 Kuressaare lähedal avastatud Nõukogude hävituslennukite baasi. Osa lennukeid hävitati maapinnal ning Nowotny laskis õhulahingus veel alla kaks vaenlase lennukit. Võimalik, et üks tema alla tulistatud vastastest oli hilisem Nõukogude Liidu kangelane Vladimir Avdejev. Tagasilennul Kuramaal asuvale lennuväljale kaotas Nowotny silmist oma lahingupaarilise. Märgates talle lähenevat lennukit, pidaski Nowotny seda oma paariliseks. Eksitus tuli ilmsiks alles siis, kui Nowotny lennuki mootor seiskus läheneva Nõukogude hävituslennuki kuulipilduja valangust. Nowotny tulistas vaenlase lennuki küll alla, nüüd juba kolmanda, kuid oli sunnitud maanduma rannavette. Kummipaadil kätega sõudes kulus Nowotnyl väga nõrgana Kuramaale jõudmiseks kaks ööpäeva. Ametliku statistika järgi tulistas Walter Nowotny 15. juunil 1942 alla 100. vaenlase lennuki, sama aasta 18. augustil 150. ja 24. septembril 200. ning saavutas 14. oktoobril 1943 Leedu kohal esimesena 250. ametlikult kinnitatud lahinguvõidu. Saksa Riigi kõrgeima autasuna pälvis ta esimese lenduri ja kaheksanda sõjaväelasena kõrgeima autasu: Raudristi Rüütliristi tammelehtede, mõõkade ja briljantidega. Walter Nowotny eeskuju etendas tähtsat osa Saksa relvajõudude võitlusmoraali ülevalhoidmisel. 1944. aastal määrati Nowotny esimese Saksa reaktiivhävituslennukite Messerschmitt Me 262 üksuse etteotsa. Tema juhiomadused said aga ülemuste ränga kriitika osaliseks. Püüdes end taas sõjamehena tõestada, suundus ta 8. novembril 1944 reaktiivhävituslennukil Me-262 eskadrilli koosseisus oma viimaseks osutunud võitlusse Saksamaa kohal lendavate USA pommituslennukitega. Naastes lahinguülesandelt, ründas Nowotny reaktiivlennukit maandumisel Achmeri lennuväljale USAAF-i hävituslennukite P-51 Mustang eskadrill. Walteril ei vedanud teist korda, avanenud langevari vedas ta üle langeva Me-262 kiilu, mis lõikas lenduri surnuks. Walter Nowotny on allatulistatud lennukite hulga poolest seni viiendal kohal püsinud hävituslendur. Tema ametlikuks lõppskooriks jäi 258, koos kinnitamata võitudega koguni 281 allatulistatud vastast. Teise maailmasõja ja kõigi aegade edukaim hävituslendur Erich Hartmann tulistas alla 352 vaenlaslennukit. Teise maailmasõja lennuässad Legend algas Saaremaa kohal, Meie Maa 8. jaanuar 2000 Saksa õhuässa lennuk jääb esialgu merepõhja, Postimees 21. september 2009 Rita Loel, Walter Nowotny lennuk jääb igaveseks merepõhja, Saarte Hääl, 30. märts 2011
Läti köök

Läti köök pärineb Eestiga väga sarnaselt alalt ja kultuurist, mistõttu see sarnaneb suures osas Eesti köögiga. Erinevused on põhiliselt valmistusviisides, ehkki toiduained võivad olla samad. Tüüpilised on kohalikud toorained: kartul, nisu, oder, kapsas, sibul, munad ja sealiha. Eestist rohkem kasutatakse hapukoort, köömneid ja kruupe. Tuntumate läti rahvustoitude seas on pekipirukad (väikesed peekoni-singitäidisega pirukad) ning Kurzeme strooganov (ristikiudu viiludeks lõigatud sealiha, tükeldatud hapukurgid, praetud suitsupekk ja hakitud sibul). Populaarsed on köömnejuust, hapukapsas ja marineeritud seened. Läti õllekultuur sarnaneb Eesti omaga, kuid seal on säilinud rohkem väikesi õlletootjaid. Eestiski on hinnatud Valmiermuiža tume ja hele õlu. Kangematest jookidest on rahvusvahelise kuulsusega Riia palsam, mis on Eesti kirjandusse jõudnud Oskar Lutsu teoste punslielina; osalt selle eeskujul loodi ka Eesti üks rahvusjooke Vana Tallinn.
Ranits

Ranits on endisaegne nooremate õpilaste koolikott, mida kanti rihmadega seljas ja mis oli valmistatud jäigast materjalist. Seljakott nimega randoseru (ランドセル, jaapani keeles). paljud Jaapani õpilased, eriti põhikoolis, kasutavad seda praegu. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 06.11.2013) https://web.archive.org/web/20221227061831/https://global.japanese-bank.com/others/how-to-choose-the-best-japanese-school-bag/ How to Choose the Best Japanese School Bag?, global.japanese-bank.com (Vaadatud 28.12.2022) https://thehako.com/japanese-school-bag-randoseru-backpack/ The Origins of the Randoseru Japanese School Bag, thehako.com (Vaadatud 28.12.2022)
Vesivohlu

Vesivohlu (Kobus ellipsiprymnus) on Mustas Aafrikas laialdaselt leiduv suur antiloop. http://www.iucnredlist.org/details/11035/0 (vaadatud 9.4.2017)
Aianduskooperatiiv

Aianduskooperatiiv (ka: aiandusühistu, aiaühistu) on ühistu, mis on loodud kas aiandusega tegelevate inimeste harrastuseks või tulu saamise eesmärgil. Kooperatiivid loodi 1960. aastate lõpus Nõukogude Liidus eeskätt töölisklassile. Eri ajajärkudel olid kruntide suuruse ja sealse hoonestuse piirangud erinevad. Eesti NSV-s oli 1966. aastal aianduskooperatiividesse ühinenud 5698 leibkonda. Eesti Aiandusühistu (praegune Eesti Aiandusliit) U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M). Lk 21
Paldiski õigeusu kalmistu

Paldiski õigeusu kalmistu on kalmistu Paldiski linnas. Ajalooliselt jäi see Harju-Madise kihelkonda. See on kahest Paldiski linna kalmistust läänepoolsem (idapoolne on algne Paldiski luteri kalmistu). Kalmistu on rajatud 18. sajandi lõpul, seal on toimunud korduvalt ülematmisi. Paldiski II maailmasõja matmispaik Paldiski allveelaevnike matmispaik Paldiski õigeusu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Telleri kabel

Telleri kabel on Tartu raehärra Jacob Friedrich Telleri perekonna kabel Tartus Vana-Jaani kalmistul. 1794. aastal ehitatud kabel on varaklassitsistlikus stiilis, baroksete sugemetega, 18. sajandi lõpu kalmistuarhitektuuri iseloomulik näide. Telleri kabeli ehitusajalooline ülevaade Telleri kabel kultuurimälestiste riiklikus registris Raehärrade maised jäänused saavad viimaks väärika rahupaiga