laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Otto Etzold

Otto Wilhelm Etzold (25. juuli (vkj 13. juuli) 1899 Uue-Pornuse mõis, Halliste kihelkond – 19. veebruar 1982 Laichingen, Tübingeni ringkond) oli Eesti vaimulik. Otto Wilhelm Etzold õppis gümnaasiumis Viljandis ja Tartus. Lõpetas Tartu ülikooli usuteaduskonna aastal 1927. Oli prooviaastal Keila Miikaeli koguduses. Ta ordineeriti 25. märtsil 1928 ja oli 1928–1939 Harju-Madise koguduse õpetaja. Läks 1939 Saksamaale. Oli 1940–1945 pastor Bellschwitzis (praegu Bałoszyce, Iława maakonnas, Warmia-Masuuria vojevoodkonnas) Lääne-Preisimaal. 1946–1947 oli pastor Predöhlis (Lüchow-Dannenbergi kreisis, Alam-Saksi liidumaal) ja samaaegselt ametis Rahvamisjonis. 1948–1965 oli pastor Seissenis (Ulmi lähedal). Läks aastal 1965 emerituuri, elukohaks Laichingen (Alb-Doonau kreisis Tübingeni ringkonnas Baden-Württembergi liidumaal), kus ta ka suri. Tema Viljandis sündinud isa Ernst Heinrich Etzold (1858–1939) oli Saksi-Altenburgist pärit Gustav August Etzoldi (1807–1885) ja Viljandist pärit Emilie Spechti (1830–1887) poeg, kes õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ja tegutses muuhulgas kihelkonnaarstina Helmes ja Voltveti mõisa lähedal Allikukivil (Quellenstein). Arst oli ka tema vend Friedrich Wilhelm Etzold (1906–1979). Otto Wilhelm Etzold oli abielus Hageri pastori Konstantin Thomsoni tütre Doraga. Tema naisevennad olid Hageri õpetaja Helmut Thomson, Pärnu Nikolai koguduse õpetaja Waldemar Thomson ja loodusteadlane Paul Thomson. Gottes Weihnachten : Versuch einer bildlichen Einführung in den Römerbrief., Tallinn : Verlag F. Wassermann, 1934 Glaubet ihr nicht - so bleibet ihr nicht : Bilder zur Gegenwart und Zukunft der Kirche., : F. Wassermann, 1934 Sisemisjon ja hoolekanne : referaat peetud Tallinnas Sisemisjoni kursusel 26. apr. 1935. a. / Usuteadusline Ajakiri nr 3, 1935, lk 78–85 Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann Arnold Hasselblatt: "Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat", Dorpat: C. Mattiesen, 1889, Lk. 755 (Matrikkel: 10562) Viljandi Jaani koguduse saksa pihtkonna personaalraamatu väljavõte: Saaga EAA.3149.1.103:59, lk. 59 lk. 62
Pestovo rajoon

Pestovo rajoon on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblasti idaosas. Piirneb lõunas Tveri oblasti ja põhjas Vologda oblastiga. 1927–1944 kuulus rajoon Leningradi oblastisse. Rajoonis on 8 esmatasandi omavalitsust: 7 külaasundust (сельское поселение) ja Pestovo linnaasundus. Peamised jõed on Mologa ja selle lisajõed. Q126687602 http://adm-pestovo.ru/
Fredrikstad/Sarpsborg

Fredrikstad/Sarpsborg on tiheasustusega paikkond (norra tettsted) Norras Vikeni maakonnas Fredrikstadi ja Sarpsborgi vallas. See on moodustunud Fredrikstadi ja Sarpsborgi linna kokkukasvamisel. Fredrikstad/Sarpsborg on Norra suuruselt viies asula. Seisuga 1. aprill 2006 oli Norra Statistikaameti andmetel selle elanike arv 121 097, sellest 50 135 Sarpsborgis ja 70 962 Fredrikstadis. Seisuga 1. jaanuar 2011 oli Norra Statistikaameti andmetel selle elanike arv 104 382 ja pindala 66,99 km².
Jaan Gnadenteich

Jaan Gnadenteich (11. november 1904 Võnnu, Tartumaa – 27. oktoober 1968 Göteborg) oli eesti vaimulik ja pedagoog. Gnadenteich lõpetas 1924. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Õppis aastatel 1924–1929 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Otepää Maarja koguduses praost Johannes Oskar Lauri juures. Ta ordineeriti õpetajaks 16. veebruaril 1930. Ta oli 1930. aastal Valga praostkonna vikaarõpetaja. Tapa Jakobi koguduse õpetaja oli ta aastatel 1930–1944. Lisaks oli ta usuõpetaja Tapa Linna Algkoolis (aastatel 1930–1944) ja Tapa Ühisgümnaasiumis (aastatel 1930–1944). Põgenes 1944. aastal Rootsi, oli Göteborgi koguduse asutajaõpetaja, teenides kogudust 1952–1968. Ta oli ka Göteborgi Põllumeeste Kogu esimene esimees. Tema vanaonu tütrepoja tütar oli Eha Masing. Igavese elu sõnad/(kaasautor Jaan Gnadenteich) Kaarli Kog. Noorte Koonduse äratusnädala väljaanne. [Tallinn]: Kaarli Koguduse Noorte Koondus, 1935 Jumala imelised teed : tõestisündinud lugusid Jumala ilmutusist uuemal ajal : usklikule eesti kodule / J. A. Luur, J. Gnadenteich. Tallinn: Töökool, 1935 Kodumaa kirikulugu : usuõpetuse õpperaamat : progümnaasiumi V ja reaalkooli III klassile / J. Gnadenteich. Tartus: Noor-Eesti, 1938 Mälestuse leht: Tapa Jakobi kiriku nurgakiwipühitsemise päewal 29. mail 1932. a. Uus jutluseraamat: wõitlewa põlwe tunnistusi ja kogemusi/ toimetanud Jaan Järwe (kaasautor Jaan Gnadenteich). Tallinn: J. Loosalu, 1935 Üldine kirikulugu: uusaeg: gümnaasiumi II klassile/ J. Gnadenteich. Tartus : Noor-Eesti, [1938] Üldine kirikulugu: vana- ja keskaeg: gümnaasiumi I klassile/ J. Gnadenteich. Tartus: Noor-Eesti, 1937 Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 https://eelk.ee/elulood/gnadenteich_jaan.html
Tara (meteoroloogia)

Tara ehk pärg (kuupärg, Päikese või Kuu tara) on optiline nähtus atmosfääris. See on värviline oreool – mõne (1–5) kraadi laiusega värvilised rõngad kuu- või päikeseketta ümber. Lähima rõnga värvus on valkjas, valge või nõrgalt rohekas, kollakas või sinakas, millele järgnevad eredamavärvilised rõngad (helesinised, oranžid, punakad ja lillakaspunased). Nad võivad kaasneda kõrgrünkpilvede ja kihtrünkpilvedega. Eriti hästi on tara nähtav Kuu ümber talveöödel, kui kõrgrünkpilved on kõrgel ja õhukesed. Päikese ere valgus segab nende jälgimist, selle tõttu saab seda näha tolmurikkas atmosfääris. Tara tekkimise põhjuseks on difraktsioon ehk lainete kõrvalekaldumine sirgjoonelisest teest ja paindumine tõkete taha, sellepärast tekib tara, kui Kuu või Päikese ees on läbipaistvad pilved või udu. Tara intensiivsust mõjutab pilvede tihedus ja ümbermõõt on pöördvõrdelises seoses pilvepiiskade suurusega. Tara vaatlusi võib kasutada ilma ennustamiseks: tara mõõtmete suurenemine tähendab pilvi moodustavate osakeste läbimõõdu vähenemist ja viitab ilma paranemisele, aga tara läbimõõtu vähenemine tähendab osakeste suurenemist ja saju võimalust. Halo M.Jürissaar. Kõrgrünk-pilved Eesti Loodus, 1998, nr 8. M.Jürissaar. Kihtrünkpilved Eesti Loodus, 1998, nr 3. Jüri Kamenik. Tara ILM.EE kodulehel
Ungari Kultuuriselts

Ungari Kultuuriselts ehk UKS (ungari keeles Magyar Kulturális Egyesület) on Tartus registreeritud mittetulundusühing, mille liikmeskond koosneb Eestis elavatest ungarlastest, ungari keelt õppivatest üliõpilastest ja teistest Ungari-huvilistest. Ühingu eesmärk on tutvustada Ungari kultuuri Eestis ning edendada Eesti ja Ungari vahelisi kultuurisuhteid ürituste kaudu. Selts korraldab selleks kirjandusõhtuid, filmipäevi, näitusi, kontserte, seminare ning infopäevi. Eriline tähelepanu on Ungari kirjanduse tõlkimisel ja eesti publikule tutvustamisel. Ungari Kultuuriseltsi silmapaistvaim üritus on oktoobris Tartus korraldatavad Ungari filmipäevad. Ungari Kultuuriselts asutati HEEMP Eesti-Ungari Kultuuriseltsi nime all 2004. aastal. Samal ajal loodi ka Budapestis seltsi sõsarorganisatsioon, mis edendab Ungaris Eesti kultuuri. Eestis tegutsev selts muutis oktoobris 2007 nime Ungari Kultuuriseltsiks. Seltsis on umbes kolmkümmend liiget, neist pooled osalevad seltsi tegevuses aktiivselt. Peale Ungari Kultuuriseltsi tegutseb Eestis ka Eesti-Ungari Selts ning Mihály Munkácsy nimeline Eestimaa Ungarlaste Ühing. Eestis elas 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 172 ungarlast.[1] Eesti ungarlased [2] HEEMP Hungarian Estonian Massive Progress Ungari Kultuuriseltsi põhikiri Ungari Kino (Ungari filmipäevad)
RSS

RSS (ingliskeelne lühend sõnadest Rich Site Summary või Really Simple Syndication) on XML-il põhinev andmevorming (uudistevoo vormingu standard) Internetis kasutamiseks, peamiselt veebilehtede sisukorra või uudiste kokkuvõtete tegemiseks. RSSi levikule on kaasa aidanud ajaveebide suur populaarsus, sest RSS-vormingus kokkuvõtted on mugav vahend operatiivse info saamiseks huvipakkuva veebilehe muutmisest. Viimasel ajal[millal?] on RSSi üha rohkem hakatud kasutama ka meeskonnatöövahendites paljusid meeskonnaliikmeid puudutava info edastamiseks. Tavaliselt koostatakse uudisevoog (inglise keeles RSS-feed) veebilehe või mõne muu seotud allika muutumisel automaatselt. RSSi esimene versioon (versioon 0.90) võeti kasutusele märtsis 1999 Netscape'i portaalis My Netscape Network. Muuhulgas sisaldas see juba 1997. aasta lõpul Dave Wineri (DW) poolt Userlandis loodud scriptingNews-vormingut. 1999. aasta jooksul arendas Netscape RSSi standardit edasi (versioon 0.91), kuid seoses vastava töögrupi kaotamisega Netscape'is jätkasid Winer ja Userland. 2000. aasta augustis avaldas sõltumatu töörühm O'Reillyst oma versiooni RSSst (nn versioon 1.0), mis erines tuntavalt varasematest vormingutest. Samal ajal jätkas tööd ka Winer, kes lõi versioonid 0.92 ja 0.93. Versioon 2.0 avaldati Harvardi ülikooli poolt juulis 2003. Üks esimesi vabavaralisi RSS uudistelugemise programme FeedReader on eestlaste loodud. Tänapäeval saab RSSi näitamisega hakkama ka suur osa e-posti programme, vormindamata kujul (XMLna) iga XML-vormingut toetav veebibrauser. Ka Eesti Vikipeedial on uudisevoog – viimastest muudatustest ja artiklitest (vajuta tabile "ajalugu"). Atom XML RDS RSS 2.0 Specification, rssboard.org RSS 2.0 Specification, rssboard.org RSS 2.0 spetsifikatsioon YourFeeds IStrapo United Nations RSS RSS Feed
2010. aasta Kõrgõzstani revolutsioon

Kõrgõzstani 2010. aasta ülestõus, mäss, revolutsioon või riigipööre oli sündmusteahel, mis kukutas president Kurmanbek Bakijevi ja tõi võimule ajutise valitsuse Roza Otunbajevaga eesotsas. Rahutused algasid 6. aprillil Talasis ja levisid järgmisel päeval teistesse Kõrgõzstani põhjaosa linnadesse. Rahutustes hukkus vähemalt 85 inimest, täiendavaid ohvreid tõid kaasa järgnenud korratused. Võimuvahetuse järel kokku tulnud "sõltumatu ühiskondlik komisjon" 6. kuni 8. aprilli sündmuste uurimiseks, leidis, et rahutused põhjustas Bakijevi korruptsioonis, onupojapoliitikas ja riigi vara kõrvaletoimetamises süüdistatud valitsuse "laostav poliitika", sotsiaalse kindlustunde vähenemine, laiade ühiskonnakihtide vaesumine (ostujõu vähenemine ja kiire inflatsioon), opositsiooni ja ajakirjanike laiaulatuslik tagakiusamine, poliitiliste mõrvade seeria ning sõltumatute trükiväljaannete, raadio- ja telekanalite sulgemine. Rahutuste vahetuks käivitajaks on peetud hinnatõusu. Elektri- ja küttehinnad olid kahekordistunud, tõusnud olid näiteks mobiilteenuste hinnad. 6. aprilli hommikul vahistati Talasis partei Ata-Meken aseesimees Bolotbek Šernijazov. Lõunaks kogunes sadu vahistatu poolehoidjaid miilitsajaoskonna juurde ja Šernijazov vabastati. Meeleavaldajad liikusid oblastivalitsuse hoone juurde ja võtsid pantvangi oblastijuhi. Hangiti kive ja bensiini, valmistati ette pudeleid süüteseguga. Õhtul saabusid Biškekist lennukid ja helikopterid 200 korrakaitsejõudude teenistujaga, kes pidid asepeaminister Akõlbek Džaparovi juhtimisel läbi viima erioperatsiooni oblastijuhi vabastamiseks. Meeleavaldajate vastu kasutati pisargaasi, kummikuule ja valgusmüra granaate(?). Oblastijuht vabastati ja Bolotbek Šernijazov võeti jõudu kasutades uuesti vahi alla. Rahvahulk piiras sisse grupi miilitsatöötajaid, asus neid peksma ja süütas oblastivalitsuse hoone, kuhu umbes 150 miilitsat varjunud olid. Miilitsail lõppes erivarustus, täiendusi toonud sõiduki hõivasid mässajad ja kasutasid valdusse võetud vahendeid miilitsa vastu. Ööl vastu 7. aprilli vahistati Biškekis ja Ošis mitu opositsioonijuhti, sealhulgas Ömürbek Tekebajev, Almazbek Atambajev ja Temir Sarijev. Tuhanded inimesed kogunesid piirama presidendi- ja valitsushoonet Biškekis. Julgeolekujõud kasutasid rahva laialiajamiseks tulirelvi. Bakijev lahkus pealinnast Džalal-Abadi. Roza Otunbajeva, Tekebajev, Atambajev ja teised tuntud opositsionäärid kuulutasid endid ajutiseks valitsuseks. Bakijev varjas end kuni 15. aprillini ja lahkus seejärel Valgevenesse. http://www.k-ic.org/images/stories/kic_report_english_final.pdf[alaline kõdulink]
Aleksander Jürgenson (Suure-Jaani)

Aleksander Jürgenson (5. aprill 1905 Vaimastvere vald, Tartumaa – 9. aprill 1945 Planek, Tšehhi) oli eesti kirikuõpetaja. Sündinud Vaimastvere vallas, kolis pere varsti pärast Aleksandri sündi Viljandimaale Sulustverre. Nelja aasta pärast asus pere elama Pajusi valda, kus Aleksander asus õppima Lahavere algkooli. Õppis 1916–1919 Põltsamaa kihelkonnakoolis, lõpetas 1924 Põltsamaa Ühisgümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1924–1933 (lõpetas). Õpingud venisid pikemaks seoses raske majandusliku olukorraga (ema oli surnud aastal 1920). Prooviaastal oli Tartu Peetri koguduses Gustav Rutopõllu juures. Ordineeriti 20. mail 1934 ja tast sai Tartu praostkonna vikaarõpetaja. Juulis 1934 asus Aleksander Jürgenson Suure-Jaani, kus tast sai Georg Alfred Rosenbergi isiklik adjunkt, siis õpetaja kohisetäitja ja aastast 1935 Suure-Jaani Johannese koguduse täieõiguslik õpetaja. Lisaks sai ta aastal 1939 Viljandi abipraostiks. Märtsis 1941 siirdus ta Saksamaale. Aastatel 1941–1942 teenis Aleksander Jürgenson vabatahtlikult eestlastest koosnevas Saksa politsei üksuses. Aastal 1943 tahtis ta taas asuda pastoriametisse Viljandimaal. Ent piiskop Kõpp keeldus teda ametisse taastamast, öeldes, et ordineeritud vaimulikel tuleb ametisse kandideerida ühtedel alustel. Siis pöördus ta Hjalmar Mäe poole, aga sealt ta abi ei saanud, kuna dokumentide järgi ei ole ta teeninud enam üheski koguduses. Põgenedes taas bolševismi eest, sai ta 9. aprill 1945 surma õhurünnaku tagajärjel Tšehhis Planekis. Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 http://www.eelk.ee/elulood/jyrgenson_aleksander.html Rita Pokk, Saatuse eest ei põgene, Eesti Kirik, 6. aprill 2005
Atom (standard)

Atom on XML-il baseeruv dokumendi formaat ja HTTP-l baseeruv protokoll veebilehtede, eelkõige ajaveebide tarbeks.
Toledo (täpsustus)

Toledo võib tähendada järgmist: Toledo, linn Hispaanias Toledo provints, provints Hispaanias, mille keskuseks on Toledo Toledo, linn Ohio osariigis Toledo ringkond, ringkond Belize'is Toledo, omavalitsus Minas Geraisi osariigis Toledo, omavalitsus Paraná osariigis Toleda, linn Uruguays Alejandro Toledo, Peruu president Toledo kirjastus on Tartus tegutsev kirjastus
Aleksander Jürgenson

Aleksander Jürgenson on mitme tuntud isiku nimi: Aleksander Jürgenson, eesti vaimulik (1861–1929) Aleksander Jürgenson, Eesti diplomaat (1882–1936) Aleksander Jürgenson, eesti vaimulik (1905–1945)
Academia.edu

Academia.edu on suhtlusportaal teadlastele ja kraadiõppuritele. Portaali hakati välja töötama 2007. aastal ja see avati septembris 2008. Seda on nimetatud "Geni-portaaliks teadlastele". Samataoline (veidi varasem) teadlastele suunatud suhtlusvõrgustiku portaal on ka ResearchGATE, kus aga on veidi suurem rõhk töökohtade pakkumisel ja otsimisel. Seevastu Academia.edu on pannud rõhu lähedaste huvidega teadlaste ja teadustekstide suunatud otsimisele-leidmisele. Teadlastele suunatud analoogsed portaalid on ka iAMscientist, ResearcherID, CoS. Academia.edu on neist suurimaid. 2019. aasta oktoobris ületas portaaliga ühinenud teadlaste arv 100 miljonit. Tim De Chant 2008, Academia.edu traces scholarly family tree, Facebook style. Jason Kincaid 2010, Academia.edu Raises $1.6 Million To Help Researchers Connect With Each Other. Jason Kincaid 2008, Academia.edu: A Geni For Researchers. Academia.edu koduleht
Kraadiõppur

Kraadiõppur on magistriõppe või doktoriõppe üliõpilane. Magistriõppes ehk magistrantuuris õppijad on magistrandid, magistrikraadi omandanud on nad magistrid. Doktoriõppes ehk doktorantuuris õppijad on doktorandid, doktorikraadi omandanud on doktorid. Vastavalt Bologna protsessile on Eestis magistrantuuri kestus 2 ja doktorantuuri kestus 4 aastat.
Teadlane

Teadlane on teadustööd tegev, teaduse alal tegutsev inimene, uurija, õpetlane. Teadlaseks nimetatakse tavaliselt inimest, kes on saanud teaduskraadi või kellelt on ilmunud teaduspublikatsioone või kes töötab teadlase ametikohal. Teadlast võidakse nimetada ka teadustöötajaks või uurijaks. Teadlase tegevus- või teadusala järgi võidakse kasutada liigitamist humanitaarteadlasteks, reaal- ehk loodusteadlasteks ja tehnikateadlasteks. Tehnikateadlaste seas võidakse eristada inseneriteaduste esindajaid (kuigi nad otseselt inseneridena ei tööta). polümaat "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 21.05.2014) Virgo Siil. Teadlane miiniväljal: Lähen ütlen tihastele, et teeme nüüd uuesti. Tallinn: Argo TTP 2019. ISBN 9789949688012
ResearchGate

ResearchGate on suhtlusportaal teadlastele ja kraadiõppuritele. Sarnane teadlastele mõeldud suhtlusvõrgustikuportaal on ka Academia.edu, mis on oluliselt suurem ning kus on veidi suurem rõhk pandud lähedaste huvidega teadlaste ja teadustekstide suunatud otsimisele-leidmisele. ResearchGate on saanud tugevat kriitikat mõõdikute osas, millega kasutajaid märgitakse. Kraker, P., & Lex, E. A Critical Look at the ResearchGate Score as a Measure of Scientific Reputation. Quantifying and Analysing Scholarly Communication on the Web (ASCW'15) ResearchGate'i koduleht
Üliõpilane

Üliõpilane (sõna "tudeng" on argikeelne) on ülikoolis või muus kõrgkoolis õppiv inimene. Üliõpilaseks saadakse immatrikuleerimise kaudu ja üliõpilaseks olemine lõpeb ülikooli või muu kõrgkooli lõpetamise tõttu või muul põhjusel eksmatrikuleerimisel. Üliõpilased on alati olnud üks haavatavamaid gruppe majanduslikult rasketel aegadel, kuna üliõpilane on üleminekufaasis iseseisva elu peale – paljud üliõpilased peavad hakkama ennast ise ülal pidama, kuid on sealjuures ka õpilased, mistõttu pole neil eriti palju aega ja võimalusi tööl käia. Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna üliõpilaste küsitlus näitas vastavaid raskusi 1921. aastal ja ka sada aastat hiljem, vaatamata 2013. aastal toimunud kõrgharidusreformile, pole kõrgkooli astunute osakaal erinevate sotsiaalsete rühmade hulgas muutunud, ehk raskematest tingimustest pärit õpilastel ei lihtsustunud kõrgharidusele ligipääs. kraadiõppur õpilane üliõpilasliikumine üliõpilasorganisatsioon Märksõna "tudeng" Eesti õigekeelsussõnaraamatus ÕS 2018. Vaadatud 24.08.2024. "Pilk üliõpilaste majanduslikule olukorrale 1921. aastal". Rahvusarhiivi ajaveeb. Vaadatud 22. augustil 2023. ERR, Karin Koppel, Hannes Sarv | (23. oktoober 2019). "Audit: mitu kõrgharidusreformi eesmärki pole täitunud". ERR. Vaadatud 22. augustil 2023. "Kõrghariduse tulevik. Arengusuundumused aastani 2035" (PDF). Arenguseire Keskus. 2022. Vaadatud 22.08.2023.
Selgeltnägijate tuleproov

"Eesti selgeltnägijate tuleproov" on TV3 (2008. ja 2009. aastal Kanal 2) tõsielusari, kus võistlevad selgeltnägijateks peetavad inimesed Eestist ja mujalt. Auhind võitjale on kristallkäsi ja 5000 eurot. Kasutatakse "Psychic Challenge'i" formaati, mille alusel tehakse saateid üle maailma: Ameerika Ühendriikides ("America's Psychic Challenge"), Aserbaidžaanis ("Ekstra hiss"), Venemaal ("Битва экстрасенсов"), Kasahstanis ("Qıl köpіr"), Leedus ("Ekstrasensų mūšis"), Lätis ("Ekstrasensu cīņas"), Ukrainas ("Битва екстрасенсів"), Austraalias ("The One"). Eestis juhtis saateid neli esimest hooaega Urmas Eero Liiv. Esimene hooaeg oli 2008. aastal. Finaalis olid Veeliks ja Nastja. Esimese hooaja saatesarja võitis Nastja. 2009. aastal võitjat ei selgunud, auhinnaraha annetati liikumispuudega laste toetuseks Kolmanda hooaja võitis Anu. Tema poolt hääletas 53% televaatajatest, Jelena sai 23% ja Antonina 23% häältest. Saatesarja neljanda hooaja 2017. aastal võitis Alisa. Finaalis sai Alisa 89%, Helve 7%, Anete 3% ja Washtara 1% televaatajate häältest. Viienda hooaja saatesse kandideeris rohkem kui 200 selgeltnägijat Eestist, Lätist, Ukrainast ja Soomest, välja valiti 14 osalejat. Hooaja peasaatejuht oli Eve Kallaste, saatejuhtideks olid veel Kethi Uibomägi ja Riho Kütsar. Finaalsaates liitus finalistide Heli Ayera, Žanna ja Evaldiga ka must hobune wicca-nõid Renata. Viienda hooaja 2018. aastal võitis šamaan Evald. Kristin Aasma (20. november 2009). "Kanal 2 annab selgeltnägijatele veel ühe võimaluse". Õhtuleht. Vaadatud 12.01.2018. Selgeltnägijate tuleproov (Venemaa) "Eesti selgeltnägijate tuleproov 2018. TV3".
Magistriõpe

Mitte segi ajada magistratuuriga Magistriõpe ehk magistrantuur on õppevorm ülikoolides, mille lõpus on ette nähtud magistritöö kaitsmine. Magistriõppes õppiv üliõpilane on magistrant. Magistriõppe käigus läbitakse magistriõppekava, mille kestus on tavaliselt kaks aastat; selle läbimisel saadakse magistrikraad. Eesti kõrgkoolides järgneb magistriõpe bakalaureuseõppele ja eelneb doktoriõppele. Iga astme läbimine on järgmise astme alustamiseks kohustuslik. Kui Bologna protsessi raames võeti Eestis kasutusele kolmeaastane bakalaureuseõpe, võrdsustati varem, nelja-aastase või pikema bakalaureuseõppe vältel omandatud bakalaureusekraadid ja ülikoolidiplomid (mis on saadud õppekavadelt, mis olid akrediteeritud enne 1. septembrit 2002) nüüdse magistrikraadiga. Doktorantuur Kraadiõppur
Tertsett (värsivorm)

Tertsett ehk kolmikvärss ehk tristihhon on luuleteoses või laulus kolmest värsist koosnev stroof (salm). Soneti kolmas ja neljas stroof on tertsetid. Haiku
Edgar Egipte

Edgar Egipte; ka Egipt; tuntud ka kui Ennustaja Edgar või Mähe Edgar (5. märts 1952 – 4. detsember 2018 Kohtla-Järve) oli eesti ennustaja. Tema kooliharidus piirdus kolme klassiga. Ta oli üks tegelasi Eesti Televisiooni 1998. aasta dokumentaalses saatesarja "Kuritöö ja karistus" saates "Kelm Edgar Egipte". See saade tutvustas teda kui kriminaalkorras karistatud petist, kes müüs inimestele võõrast vara (kortereid, autosid ja muud). "Tohoo tonti! Ennustaja-Edgar ennustas Anu Välbale poega ja nii läkski!" Õhtuleht, 22. august 2013 Helen Väljataga. "Populaarne äri ehk palju maksab käik selgeltnägija juurde?". ärileht.ee, 2. juuli 2014 "Ennustaja Edgari pärlid ja fopaad". Elu24.ee. 26. jaanuar 2017. Vaadatud 3. aprillil 2018. Tiiu Põld. "Mähe ennustaja". // Kurjuse karistus. Filmimees, Tänapäev. Tallinn 2002. Lk 198–207 "Mähe ennustajana tuntud mees teenis lubadusi müües miljoni". Postimees, 21. veebruar 2000 "Ennustaja Edgar teab, et George Bush tuleb kunagi Eestisse elama". Elu24.ee, 23. oktoober 2007 "Ennustaja Edgar Egipte kraaksub häda". Reporter.ee, 6. aprill 2010 Jaanika Vilipo. "Peeter Võsa meenutab viimast kohtumist ennustaja Edgariga: tal oli tervis juba üsna sant ja liikumine kehv". Õhtuleht, 12. detsember 2018 Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Andorra lipp

Andorra lipp on Andorra Vürstiriigi ametlik lipp. Lipp võeti kasutusele 1866. aastal varasema puna-kuldse lipu asemel, kuid praegusel kujul kasutusel olev lipp kinnitati 10. juulil 1996. Andorra riigilipp on vertikaalsete väljadega sini-kolla-punane trikoloor. Värvid pärinevad Prantsusmaa ja Kataloonia lipult. Sinine tähistab Prantsuse riigipead, kollane Urgelli piiskoppi ja punane nende mõlema ühist võimu Andorra riigipeana. Laidude laiused moodustavad lipu laiusest 8+9+8. Kollase välja keskele on paigutatud Andorra vapp. Andorra rahvuslipp sarnaneb riigilipuga, kuid lipult puudub vapp. Täpselt samade värvidega trikoloor on Rumeenial, Moldoval (vapiga) ja Tšaadil. Andorra lippu eristab nendest ainult vapi kujutis. 1806–1866 1866–1933 Andorra lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)