laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Toila Kalakombinaat

Toila Kalakombinaat oli ettevõte Eesti NSV-s, mis tootis kalakonserve ja suitsukala. Ettevõte asutati 1945. aastal. Ettevõtte nimi 1955. aastani oli Toila Kalakonservitehas, 1970. aastani Toila Kalakonservikombinaat. Ettevõtte kontor ja põhitootmine asus Toilas, ettevõttel olid tsehhid ka Rakveres ja Narva-Jõesuus. 1969. aasta seisuga oli kombinaadil ligi 700 töölist, olles piirkonna suurim ettevõte. Toila Kalakonservikombinaat ostis kokku piirkonna kalurikolhooside (Virulane ja Oktjabr) poolt püütud kala. Kombinaadil olid kala vastuvõtupunktid Narva-Jõesuu, Vergi, Kunda ja Toila sadamas. Ettevõttel oli ka oma laevastik, mis 1969. aastal koosnes neljast transpordilaevast, millega võeti merel traallaevadelt ja paatidelt kala vastu, ning kahest varustuslaevast. 1964. aastal toodeti 7,6 miljonit karpi kalakonserve, tuntumad tooted olid sprotid ja vürtsikilu. Kaks kolmandikku toodangust turustati Moskvas, Ukrainas ja Valgevenes, toodangut eksporditi ka Bulgaariasse, Rumeeniasse, Tšehhoslovakkiasse ja Ühinenud Araabia Vabariiki. 1970. aastatel rajas ettevõte kalakasvatuse. Narvas asuvates tiikides kasvatati vikerforelli ja karpkala. 1978. aastal liideti kalurikolhoosid Virulane ja Oktjabr ning Toila kalakombinaat, moodustades kalurikolhoosi Oktoober. Tähtsaid daatumeid Toila valla ajaloos 2015. aastal. Toila valla leht, veebruar 2015 Helmut Joonuks. Viru rannikul. Tallinn: Eesti Raamat, 1969 Tiit Randla. Saka - Ontika - Toila. Tallinn, Eesti Raamat, 1967 Kalakasvatus edeneb (1976). Põhjarannik, 5. mai 2011
Treimani kalmistu

Treimani kalmistu on kalmistu Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Treimanis. Treimani kalmistu paikneb vahetult vana Pärnu-Riia maantee idapoolsel küljel, tee ääres. Kalmistu on rajatud 1925. aastal algselt luteriusu kalmistuna, kuhu lubati matta ka õigeusklikke. 1934. aastal rajati kalmistule Treimani Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse kirik. http://www.kalmistud.ee/Treimani Treimani kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Harju-Madise uus kalmistu

Harju-Madise uus kalmistu on kalmistu Harju-Madise kihelkonnas, praeguse haldusjaotuse järgi Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Madise külas. Kalmistu jääb Harju-Madise kirikust linnulennult umbes 1 km idakirdesse. Kalmistu rajati arvatavasti 20. sajandi teisel aastakümnel, sest sinna hakati matma 1915. aastal. Samal aastal ehitati ka surnukuur. Kalmistu tunnistati 1998. aastal riiklikuks kultuurimälestiseks. Harju-Madise vana kalmistu Harju-Madise uus kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.12.2015) Anne Nurga. Harju rajooni kalmistud II. Harju-Madise, Harju-Risti, Juminda, Jõelähtme. Tallinn 1982. Eesti Rahvusarhiiv, RA ERA.T-76.1.10996 Harju-Madise uus kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Harju-Risti vana kalmistu

Harju-Risti vana kalmistu on kalmistu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Harju-Risti külas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Harju-Risti õigeusu kalmistu Harju-Risti uus kalmistu Harju-Risti vana kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.12.2015) Harju-Risti vana kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Harju-Risti õigeusu kalmistu

Harju-Risti õigeusu kalmistu on kalmistu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Harju-Risti külas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistu pindala on umbes 0,75 ha. Kalmistu on enamikus võssa kasvanud ja rüüstatud. Kalmistu rajati 1892 ehitatud Harju-Risti õigeusu kirikust (praeguseks hävinud) umbes 100 m loodesse. Harju-Risti õigeusu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.12.2015) Harju-Risti õigeusu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Harju-Risti õigeusu kirik
Gravimeeter

Gravimeeter on seade, millega saab mõõta kohaliku gravitatsioonivälja tugevust. Klassikaline gravitatsioonivälja mõõtmise vahend on pendelgravimeeter, mis põhineb pendli võnkumise sageduse sõltuvusel raskuskiirendusest. Gravimeetritest Tartu Ülikooli õppematerjalis (DOC-fail; vaadatud 28.06.2012)
Metsaküla kalmistu

Metsaküla kalmistu on kalmistu Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Metsakülas Häädemeeste vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu rajati 1870. aastal. See on riiklik kultuurimälestis. Kalmistu pindala on 1,19 ha. See on hästi säilinud ja seda hooldatakse. Metsaküla kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.12.2015) Metsaküla kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Märjamaa kalmistu

Märjamaa kalmistu on kalmistu Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa alevis. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Märjamaa õigeusu kalmistu (Naistevalla külas) Märjamaa kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.12.2015) Märjamaa kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Märjamaa õigeusu kalmistu

Märjamaa õigeusu kalmistu on kalmistu Rapla maakonnas Märjamaa vallas Naistevalla külas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistu on halvas seisus. Märjamaa kalmistu (Märjamaa alevis) Märjamaa õigeusu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.12.2015) Märjamaa õigeusu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Velise kalmistu

Velise kalmistu on kalmistu Rapla maakonnas Märjamaa vallas Velise külas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistul on II maailmasõjas hukkunute ühishaud (kultuurimälestis nr 8384). Velise mõisa kalmistu Velise mõisa Wetter-Rosenthalide kalmistu Velise mõisa Maydellide kalmistu Velise kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.12.2015) Velise kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Anseküla kalmistu

Anseküla kalmistu on kalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas Imara külas. Kalmistul on Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud (kultuurimälestis nr 4160). Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Anseküla kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12. detsember 2015) Anseküla kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Torgu kalmistu

Torgu kalmistu on kalmistu Jämaja kihelkonnas Saaremaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Saare maakonnas Saaremaa vallas Iide külas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistu on halvas seisus. Kalmistul on II maailmasõjas hukkunute ühishaud, mis on eraldi kultuurimälestis nr 4176. Torgu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.12.2015) Torgu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Alatskivi Vabadussõja mälestussammas

Alatskivi Vabadussõja mälestussammas on mälestussammas Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Alatskivi alevikus Alatskivi kalmistul. Mälestussammas on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Samba kavandi tegi skulptor Voldemar Mellik. Sammas avati 26. augustil 1928. Novembris 1940 sammast lõhuti, ent Saksa okupatsiooni ajal viidi sammas tagasi ja 26. juulil 1942 taasavati. 1948. aastal mälestussammas kadus. Sambale tegi uue sõduri skulptor Endel Taniloo. Sammas taasavati 24. juunil 1991. Alatskivi Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.12.2015) Alatskivi Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Vastseliina kalmistu

Vastseliina kalmistu on kalmistu Vastseliina kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Vastseliina alevikus Võru vallas Võru maakonnas Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistul on II maailmasõjas hukkunute ühishaud (kultuurimälestis nr 5742). Vastseliina mõisa kalmistu (Külaoru külas) Vastseliina kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.12.2015) Vastseliina kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Juuru õigeusu kalmistu

Juuru õigeusu kalmistu on kalmistu Rapla maakonnas Rapla vallas Juuru alevikus. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistu on hea seisus. Kalmistu rajati seoses Juuru õigeusu koguduse asutamise ja kiriku ehitamisega. 1890. aastal kinkis Juuru mõisnik Berend von Maydell kaks maatükki kiriku ja kalmistu jaoks. Kalmistu on ümbritsetud kiviaiaga. Peavärav asub põhjaküljel, kuhu viib kaskede allee. Juuru kirikuaed Juuru kalmistu Juuru õigeusu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.12.2015) Kersti Markus (2002). Raplamaa kirikud. Muinsuskaitseamet. Lk 83. Juuru õigeusu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Juuru õigeusu kalmistu plaan Ajalooarhiivis
Mahtra sõja mälestussammas

Mahtra sõja mälestussammas on Mahtra sõja mälestuseks püstitatud mälestussammas Rapla maakonnas Rapla vallas Mahtra külas . Mälestussammas on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Mälestussammas avati 4. juunil 1933. Mahtra sõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.12.2015) Suurpäev Juurus 4. juunil, Järva Teataja, 30. mai 1933 Mahtra sõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Harju-Jaani Vabadussõja mälestussammas

Harju-Jaani Vabadussõja mälestussammas on mälestussammas Harju maakonnas Raasiku vallas Raasiku alevikus. Mälestussammas on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Sammas avati 6. oktoobril 1935. Aastal 1940 lasti sammas õhku. Mälestussamba täpne koopia avati 24. juunil 1989. Harju-Jaani Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.12.2015) Harju-Jaani Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Aatomkell

Aatomkell ehk kvantkell on ülitäpne kell, mille talitlus põhineb ergastatud kvantsüsteemides toimuvatel väga püsiva sagedusegaelektromagnetvõnkumistel. Neid võnkumisi kiirgavad aatomid siirdumisel ühest energiaseisundist teise. Kvantsüsteemina kasutatakse peamiselt tseesiumiaatomeid. Tseesiumaatomkellade täpsuseks on saavutatud 10‒15, millele vastab viga 1 sekund 30 miljoni aasta kohta. Tseesiumiaatomi võnkeolekute alusel on defineeritud ka SI-süsteemi ajaühik sekund. Väljatöötamisel on veelgi suuremat täpsust võimaldavad kvantsüsteemid, milles tseesiumi asemel kasutatakse rubiidiumi- või vesinikuaatomeid, ka mõnede ainete molekule. Niisuguse kvantsüsteemi indutseeritud (esile kutsutud) kiirguse omadusi kasutatakse kvantgeneraatoris, mis tekitab püsiva sagedusega (ja seega ühepikkuste perioodidega) elektromagnetvõnkumist. See võnkumine sünkroonib aatomkellas kvartsresonaatori takti (kvartsresonaatori enda võnkesagedus pole teatavasti kuigi stabiilne ‒ viga umbes üks sekund kuu kohta). Rahvusvaheline aatomiaeg saadakse keskmisena ajanäitudest, mis saabuvad maailma eri paigus asuvatelt aatomkelladelt. Ülitäpsed aatomiaja määramise kellad on suured paiksed seadmed, mis asuvad eritingimustele vastavas keskkonnas. Täpne ajamõõtmine on eriti tähtis satelliitnavigatsioonis, sest sellest sõltub otseselt asukoha määramise täpsus. Selleks otstarbeks on loodud kompaktsed ja energiasäästlikud aatomkellad. Näiteks 2003. aastal võeti kasutusele väike (mõnesentimeetrise küljepikkusega) ja paarivatise võimsustarbega rubiidiumaatomkell; selle viga ei ületa üht sekundit 10 000 aasta kohta, seega on see tavalisest kvartsresonaatoriga kellast üle 100 000 korra täpsem. Väljatöötamisel on juba ka aatomkella moodulid, mida saaks kasutada kantavates nutiseadmetes. USA firma Symmetricom lasi 2011. aastal müügile tavalise mikrokiibi suuruse tseesiumkella mooduli Chip Scale Atomic Clock (CSAC), mille võimsustarve on 0,1 W. Aatomkella tööpõhimõtte töötas välja USA füüsik Isidor Isaac Rabi, kes sai selle eest 1944. aastal Nobeli füüsikaauhinna. Esimene tseesiumaatomkell sai valmis 1952. aastal. Aatomkellade mõõtetehnika täiustamist võimaldavad uuringud tõid 1989. aastal Nobeli füüsikaauhinna USA füüsikule Norman Ramseyle. Aatomiaeg How Chip Scale Atomic Clocks Will Change the Future of Time A Brief History of Atomic Clocks at NIST Kvantkell. EE, 1990, 5. kd, lk 268. How Atomic Clocks Work Uus kvantkell pakub senisest täpsemat ajamõõtmist Tuhanded kvantpõimitud aatomid muudavad kelli täpsemaks
Raasiku uus kalmistu

Raasiku (uus) kalmistu on kalmistu Harju maakonnas Raasiku vallas Raasiku alevikus Harju-Jaani kiriku lähedal. Kalmistu pindala on 4,67 ha. Kalmistu rajati 1929. aastal. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Raasiku vana kalmistu Raasiku uus kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.12.2015) Raasiku uus kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Angiotensiini konverteeriv ensüüm

Angiotensiini konverteeriv ensüüm (angiotensin-converting enzyme ehk ACE) katalüüsib angiotensiin I üleminekut angiotensiin II-ks. See tõstab vererõhku, kuna angiotensiin II põhjustab veresoonte ahenemist. Seda ensüümi kodeerib ACE geen. ACE, angiotensiin I ja angiotensiin II on osa reniini-angiotensiini süsteemist, mis reguleerivad kehavedelike mahu abil vererõhku. ACE-d eritatakse kopsudes ja neerudes veresoonte endoteeli rakkude abiga. Ravimid, mis on seotud vererõhu alandamisega, on seega tuntud kui ACE inhibiitorid. ACE ensüüm käitub südame- ja silelihastes kui kasvufaktor. Samas on angiotensiin II seotud ka ülekoormuse põhjustatud südame- ja silelihaste hüperotroofiaga. Seega soodustab suurem ensüümi hulk organismis jõu- või sprindialadega tegelemist, kuid samas suurendab ka müokardiinfarkti ohtu. ACE-sid on järgmiste nimetustega: dipeptidüül karboksüpeptidaas I, peptidaas P, dipeptiidi hüdrolaas, peptidüül dipeptidaas, angiotensiini konverteeriv ensüüm, kininaas II, angiotensiin I-konverteeriv ensüüm, karboksükathepsiin, dipeptidüül karboksüpeptidaas, "hüpertensiini konverteeriv ensüüm" peptidüül dipepdidaas I, peptidüül-dipeptiidi hüdrolaas, endoteelirakkude peptidüül dipeptidaas, peptidüül dipeptidaas-4, PDH ja DCP. Kierszenbaum, Abraham L. (2007)."Histology and cell biology: an introduction to pathology." Mosby Elsevier. DAVID E. CHARBONNEAU, ERIK D. HANSON, ANDREW T. LUDLOW, MATTHEW J. DELMONICO, BEN F. HURLEY, STEPHEN M. ROTH."ACE Genotype and the Muscle Hypertrophic and Strength Responses to Strength Training" 2008:2;6
Läti Mereakadeemia

Läti Mereakadeemia (läti Latvijas Jūras akadēmija) on 1989. aastal Riias asutatud kõrgem merendusalast haridust andev õppeasutus. Ülikoolil on kaks teaduskonda. Peahoone asub Riias Daugavgrīva asumis aadressil Flotes iela 12. Merendusalast kõrgharidust hakati Riias andma 1989. aastal, mil seal avati Kaliningradi Kalatööstusinstituudi filiaal. 1990. aastal sai sellest Riia Tehnikaülikooli osakond. Iseseisev Läti Mereakadeemia sai alguse 8. jaanuaril 1993, tänapäeval on sellel laevandusinseneride osakond ja meretranspordi osakond. Akadeemia juurde kuulub ka merendusuuringute instituut. Läti Mereakadeemias on ka magistriõppe osakond, kus on võimalik õppida meretranspordi erialal. Mereakadeemia filiaaliks on Bolderāja asumis aadressil Lielupes iela 1 asuv keskeriharidust andev merekool, millel on filiaal ka Ventspilsi linnas (Saules ielā 15). "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. detsember 2015. Vaadatud 13. detsembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ülikooli koduleht (läti keeles) Artikkel kooli kohta (vene keeles)
Rēzekne Tehnoloogiaakadeemia

Rēzekne Kõrgkool (läti Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmija) on 1993. aastal Lätis Rēzeknes asutatud kõrgem õppeasutus. Ülikoolil on kolm teaduskonda. Peahoone asub Rēzeknes aadressil Atbrīvošanas aleja 90. 1. septembril 1990 alustas Rēzeknes sealse pedagoogikainstituudi juures tegevust Läti Ülikooli filiaal, kus õpetati majandust ja filoloogiat. Hiljem rajas linna oma filiaali ka Riia Tehnikaülikool. 1993. aastal need filiaalid liideti, pannes aluse Rēzekne Kõrgkoolile. 1995. aastal liideti kooliga ka Rēzekne pedagoogikainstituut, millest sai ülikooli pedagoogikateaduskond. 2008. aastal oli koolil neli teaduskonda: majandusteaduskond, pedagoogikateaduskond, humanitaar- ja õigusteaduskond ning inseneriteaduskond. Ülikooli rektor oli aastani 2018 Edmunds Teirumnieks. Aastal 2016 nimetati Rēzekne Kõrgkool ümber Rēzekne Tehnoloogiaakadeemiaks. Rēzekne Kõrgkool koosneb tänapäeval kolmest teaduskonnast. Majandus ja haldusteaduskond Haridus, keelte ja disainiteaduskond Inseneriteaduskond "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. jaanuar 2016. Vaadatud 13. detsembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. detsember 2015. Vaadatud 13. detsembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 13. detsembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ülikooli koduleht (läti keeles)
Malnava kolledž

Malnava kolledž (läti keeles Malnavas koledža) on 10. oktoobril 1921 Malnavas asutatud rakenduskõrgkool. Peahoone asub endise Malnava mõisa peahoones Ludza piirkonnas Malnava vallas Malnavas. 10. oktoobril 1921 alustas Malnavas tegevust põllumajanduskool. Algselt kandis see nime Latgale Põllumajanduskeskkool. Aastatel 1936–1944 kandis kool nime Malnava Riiklik Põllumajanduskeskkool. Kooli järgmine nimi oli Malnava põllumajandustehnikum (1944–1964). Seejärel kandis see mõnda aega nime Malnava sovhoostehnikum (1964–1990), siis oli see taas kuni aastani 1992 Malnava põllumajandustehnikum. Aastal 1992 sai kooli nimeks Malnava riiklik põllumajandustehnikum, aastast 2003 kannab see nime Malnava kolledž. Koolis valmistatakse ette automehaanikuid ja agronoome, osalise õppeajaga ka raamatupidajaid. Saeimas Stenogrammas: 29. aprill, 1924 Valdības Vēstnesis: 7. jaanuar, 1937 Ülikooli koduleht (läti keeles)
Ainult unustamiseks (singel)

"Ainult unustamiseks" on ansambli Smilers laul ja singel, üks Smilersi tuntumaid laule. Laul on Smilersi samanimelise albumi esimene laul. Laul pälvis tunnustuse Aasta Raadiohitt 2004. Live esituses on lugu olemas kontsertalbumitel "Live Unplugged" (2005) ja "Esimene Eesti tuur" (2005). Laul on ka Smilersi kogumikplaadil SMILERSXX: 20 aastat meteoriitide sajus. 12. mail 2022 ilmus elektroonilise muusika duo Púr Múddi ja Grete Paia versioon Smilersi laulust "Ainult unustamiseks". Lugu sai Raadio 2 Aastahitt 2022 edetabelis teise koha.
Eestlane olen ja eestlaseks jään

"Eestlane olen ja eestlaseks jään" on Alo Mattiiseni laul, mida laulva revolutsiooni ajal esitas Ivo Linna ansambliga In Spe; üks Alo Mattiiseni "Viiest isamaalisest laulust". Laulu sõnade autor on Jüri Leesment. Eestlane olen ja eestlaseks jään | Ivo Linna & In Spe |Tartu 1988|, Youtube'is
Pidulik marss

"Pidulik marss" (ka "Presidendi marss") on Eero Liivese (kelle nimi sel ajal oli Johannes Eduard Liinev) orkestriteos (marss). Johannes Eduard Liinev kirjutas "Piduliku marsi" 1922. aastal korraldatud pidulike marsside konkursiks, kus see saavutas esikoha. 27. jaanuaril 1923 kehtestati see sõjaministri käskkirjaga senise "Porilaste marsi" asemel riigivanema (hiljem presidendi) tervitusmarsiks. Konkursile oli esitatud kolm pala, mida esitas kaitseministeeriumi orkester Georg Reederi juhatusel. Žürii, kuhu kuulusid Mihkel Lüdig, August Nieländer ja ..., valis väidetavalt Lüdigi pealekäimisel Eero Liivese marsi, mis algas eeltaktiga ja polnud seetõttu eriti marsilik. E. Tamme marss oli parim, Aaviku marsi trio osas oli liiga äratuntav K. A. Hermanni "Kui Kungla rahvas". Eero Raun: "Piduliku marsi" autorit süüdistati esialgu plagiaadis. ERR, 16. veebruar 2021. Sõjaministri päevakäsud : 1921 : 1. jaan. - 31. dets. : nr.1-753. Sõjaministeerium. Sõjaministri päevakäsud : 1923 : 3. jaan. - 31. dets. : nr. 4 - 584. Sõjaministeerium. Nieländer, A. Taktikepi ja relvaga. Mälestusi. Stockholm, 1982. Välis‐Eesti & EMP. Amon-Merilain, Maris. Ühis- ning erijooni Soome ja Eesti kaitseliitude puhkpillimuusikas aastatel 1925–1934. Helsingin Yliopiston Musiikkitieten Laitos 2011. "Pidulik marss" You Tube'is
Indriķis Alunāns

Indriķis Alunāns kodanikunimega Heinrihs Remperts Hanss Alunāns (vana ortograafia järgi H. Allunan; 18. august 1835 Jaunkalsnava – 27. detsember 1904, Jelgava) oli läti ajakirjanik, üks noorlätlastest. Indriķis Alunāns töötas ajalehes Pēterburgas Avīžu ning oli esimene ametlik kirjastaja, raamatupoe ja raamatukogu omanik Jelgavas. Ta oli läti luuletaja Juris Alunānsi vend, "teatri isa" Ādolfs Alunānsi onu.
Concors

Concors Latvian Air Service oli Lätis 1991. aastal asutatud lennufirma, mis aastatel 1995-2005 teenindas tšarterlende Riia lennujaamast. Lennufirmal on olnud lennukipargis Il-18D, JAK-42D ja Let L-410 UVP. "Directory: World Airlines". Flight International. 03.04.2007. Lk 68. "Concors veebilehel airlineupdate.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. juuli 2012. Vaadatud 13. detsembril 2015.
Al-Yarmūki põgenikelaager

Al-Yarmūki põgenikelaager (araabia اليرموك‎‎مخيم ‏ 'Yarmūki laager') on põgenikelaager Damaskuses Al-Yarmūki linnaosas, kus elavad põhiliselt Palestiina pagulased ja nende järeltulijad. Enne Süüria kodusõda elas seal ligi 150 000 inimest, 2015. aasta aprilli seisuga oli sinna jäänud vähem kui 18 000 elanikku. Linnaosa pindala on 2,1 km². Al-Yarmūk paikneb linna lõunapiiril Al-Qadami linnaosast idas. Al-Yarmūk tekkis palestiinlaste põgenikulaagrist. Põgenikud tulid Damaskusesse alates 1948. aastast Iisraeli ja selle naaberriikide vaheliste konfliktide tõttu ning asusid elama Al-Yarmūki linnaosa lõunaossa. Kevadel 2015 piiras Islamiriik Al-Yarmūki ümber, isoleerides selle välismaailmast. Aprilli alguses 2015 oli laager Islamiriigi kontrolli all. 8. aprillil 2015 teatas Süüria valitsus kavast laager tagasi vallutada. ÜRO peasekretär Ban Ki Moon pöördus 10. aprillil 2015 maailma avalikkuse poole, öeldes, et Al-Yarmūk sarnaneb surmalaagriga ning seal on toimumas väga suur katastroof. Sel ajal oli Al-Yarmūkis umbes 16 000 inimest, sealhulgas 3500 last. BBC: Profile: Yarmouk Palestinian refugee camp, 7. aprill 2015 Flüchtlingslager Jarmuk erobert: IS stößt erstmals nach Damaskus vor Damaskus: Syrien bereitet Militäreinsatz in Flüchtlingslager Jarmuk vor
Inversija

Inversija oli märtsis 1991 asutatud Läti lennufirma, mis tegeles kaubaveo ja hooldustöödega. Peakontor asus Riia lennujaamas. Märtsis 2007 oli lennufirmal kolm lennukit: 2 lennukit Iljušin Il-76T ja 1 lennuk Iljušin Il-76TD. "Directory: World Airlines". Flight International. 03.04.2007. Lk 94.
A priori

A priori on ladinakeelne väljend, mille sõnasõnaline tähendus on 'eelnevast'. Seda väljendit saab kasutada täiendina (sünonüüm: "aprioorne") ja määrusena (sünonüüm: "aprioorselt"). Aristotelese filosoofiast lähtuvalt on eristatud tunnetust, mis lähtub põhjustest ja eeldustest ning liigub edasi tagajärgede (toimete) ja järelduste juurde, (tunnetust a priori) ja tunnetust, mis lähtub tagajärjest ja liigub tagasi põhjuse juurde (tunnetust a posteriori). Esimene neist liigub selle juurest, mis on iseenesest ("looduse korras") eelnev (ladina prior), selle juurde, mis on iseenesest järgnev (ladina posterior), teine vastupidises suunas. Gottfried Wilhelm Leibnizi järgi on tunnetus a priori täielik üksnes siis, kui ta jõuab viimsete ja ülimate põhjusteni, mida ta nimetas igavesteks tõdedeks. Nõnda samastas ta tunnetust a priori spekulatiivse tunnetusega ning tunnetust a posteriori kogemusliku tunnetusega. Christian Wolffi kaudu juurdus selline arusaam saksa koolifilosoofiasse. Sellest traditsioonist pärinevad ka mõisted a priori ja a posteriori Immanuel Kanti filosoofias, mille mõjul nad on omandanud tänapäevase tähenduse. Kanti järgi on a priori tunnetuses see, mis ei sõltu kogemusest ning on üldine ja paratamatu, a posteriori aga see, mis põhineb kogemusel. Kant uurib, millised piirid on tunnetusel a priori. Väljend a priori võib üldkeeles tähendada: 'ette (ära)' 'tõestamatult' 'spekulatiivselt' 'kogemusest sõltumatult, kogemuse-eelselt' 'algselt' a posteriori aprioorsus kaemuse aprioorsed vormid aprioorne otsustus aprioorne teadmine apriorism aprioorne tõenäosus
Umblu Records

Umblu Records on 2001 asutatud Eesti plaadifirma. Ta on plaadistanud näiteks artisti Sofia Rubina ja ansambli Röövel Ööbik laule. Ettevõtte juhatajad on Rain Lõhmus ja Raul Saaremets. http://www.emic.ee/fonogrammitootjad-heliplaadifirmad-ja-agentuurid (vaadatud 13.12.2015) Ettevõtte koduleht Ettevõte Facebookis
Ulmeplaadid

Ulmeplaadid on Eesti plaadifirma. Ettevõtte juhataja on Aivar Tõnso. Ettevõte on plaadistanud näiteks Tarvo Kaspar Toome muusikat. http://www.emic.ee/fonogrammitootjad-heliplaadifirmad-ja-agentuurid (vaadatud 13.12.2015) Ettevõtte koduleht