laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Valdo Jahilo

Valdo Jahilo (sündinud 27. jaanuaril 1972 Tallinnas) on eesti loovtöötaja, anekdoodikoguja, õhtujuht ja ajakirjanik. Ta on lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli ja 1994. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal. Trükimeedias: Liivimaa Kroonika[viide?], Postimees[viide?], Sõnumileht[viide?], SL Õhtuleht[viide?]; 1998. aastast ilmuvad Valdo Jahilo anekdoodid regulaarselt ajalehes Postimees ja 2000. aastast ajalehes SL Õhtuleht[viide?] raadios: Q-Raadio[viide?], Tartu Raadio[viide?] televisioonis: aastatel 1992–1993 Eesti Televisiooni huumorisarjade "Rutikud" (3 osa) ja "Kahe sõbra lood" stsenarist[viide?]; aastatel 1994–1998 loomingulise koosluse EHHEE TV koosseisus teinud telesketše Alo TVle, EVTVle, Kanal 2le ja ETVle Aastatel 2001–2005 reklaamiagentuuri Baltic FCB copywriter 2005. aastast üritusturundusagentuuri Event Masters loovjuht. Hetkel töötab ta Tervise Arengu Instituudi avalike suhete juhina. Valdo Jahilo osalusel on mitmed loovlahendused jõudnud reklaami- ja üritusturundusauhinna Kuldmuna finaali ning võitnud auhindu [1] 1997. aastal püstitas Valdo Jahilo koos Erkki Kõluga maailmarekordi anekdootide kestusrääkimises duona[2], esitades anekdoote 61 tundi järjest. Tulemus on fikseeritud ja kinnitatud Londonis asuvas Guinness World Recordsi [3] rekordite keskuses 1998. aastal rääkis tandem Valdo Jahilo ja Erkki Kõlu Tallinna Loomaaias hüäänipuuris seitse tundi järjest loomaanekdoote [4] 2001. aastal rääkis Valdo Jahilo ürituse Grillfest raames 24 tunni jooksul 4001 erinevat anekdooti 2001. aastal Väätsal peetud huumorivõistlusel „Maamees muigab“ tunnistati Valdo Jahilo ja Erkki Kõlu parimateks naljameesteks [5] Valdo Jahilo on abielus kunstnik Kirsti Jahiloga. "500 fakti abielust" (anekdoodikogumik). Tallinn, K-Kirjastus 2001. ISBN 9985-9263-9-0 "500 anekdooti: Vahvad ametid" (anekdoodikogumik). Tallinn, Ühiselu 2002. ISBN 9985-3-0569-8 "Veri, naer ja pisarad: Anekdoodid uusrikastest ja nende tüdruksõpradest” (anekdoodid). Tallinn, Meediakontor 2002. ISBN 0085-9422-5-6 "Minu esimene laptop" (naljalood). Tallinn, Kirjamees 2003. ISBN 9949-10-229-4 "Päkapikud meie ümber" (lühijutud). Tallinn, Kirjamees 2003. ISBN 9949102731 "Summukas otsib jõule" (lastejutud). Tallinn, Print Best Trükikoda 2004. ISBN 9949-10-822-5 "Blondiinid ja bikiinid" (anekdoodikogumik). Tallinn, Tammerraamat 2005. ISBN 9985-9604-1-6 "Võllanaljad" (anekdoodikogumik). Tallinn, Tammerraamat 2006. ISBN 9985-9641-3-6 "112 Häda abi naljad" (anekdoodikogumik). Tallinn, Tammerraamat 2007. ISBN 978-9985-9785-2-8 "Naljakas amet" (anekdoodikogumik). Tallinn, Tammerraamat 2008. ISBN 978-9985-9851-7-5 OÜ Sulg ja Kaabu koduleht ERAL koduleht "Naljamehed rääkisid 24 tunniga 4001 anekdooti" SL Õhtuleht "Väätsa naljapäeval võidutses Lääne-Virumaa" Maaleht "Jahilo-Kõlu purustasid anekdoodirääkimise maailmarekordi" Postimees "Naljamehed pannakse puuri" SL Õhtuleht
Tekes

Tekes on jõgi Aasias. Jõgi algab Terskej-Ala-Toost. Voolab valdavalt itta. Ühinedes Künesiga, moodustab Ili. Tekes on 438 km pikkune.
Prints Charlesi saar

Mitte segi ajada Charlesi saare ja Walesi Printsi saarega. Prints Charlesi saar (inglise keeles Prince Charles Island) on Kanadale Nunavutti kuuluv asustamata saar Foxe'i meres. Saare pindala on 9521 km². Ta on maailma suuruselt 78. ja Kanada suuruselt 19. saar. Saar on madal, kuni 73 meetrit kõrge. Tema ulatus põhjast lõunasse on 130 km ja idast läände 94 km ning tema ümbermõõt on 402 km. Prints Charlesi saarest nii põhja, itta kui lõunasse jääb Baffini maa. Selle lähimad punktid on põhjas Bairdi poolsaar, kagus Dominioni neem ja lõunas Foxe'i poolsaarel asuv Dorchesteri neem. Foxe'i mere põhjaosas asub palju saari, millest lähimad on Air Force Island idas, Foley kirdes, Rowley loodes ja Lõuna-Spiceri saar läänes. Kaugemal läänes teisel pool Foxe'i merd asub Melville'i poolsaar, mille idaservas asuvad Parry laht ja Wilsoni neem. Saar on ümar, suuremate lahtede ja neemedeta. Hoolimata oma suurusest, avastati see alles 1948 ja nimetati Walesi printsi Charles Mountbatten-Windsori järgi, kes sündis samal aastal. Seda tegi Kanada õhuväe lendur Albert-Ernest Tomkinson. Arvatavasti teadsid kohalikud inuitid saarest juba tükk aega varemgi, ehkki selle kohta pole tõendeid. Juba järgmisel aastal korraldati saarele esimene ekspeditsioon, mida juhtis Thomas Manning. Saar on asustamata ja seal valitseb arktiline kliima. Temperatuurid saarel ei tõuse üle +5 °C. Saare taimestiku moodustavad rohttaimed, samblad ja samblikud. Loomastikus on kõige silmatorkavamad mitmesugused kurvitsalised, keda pesitseb seal 300 tuhat paari. Kohtab jääkarusid, polaarrebaseid ja lemminguid. Baffini maalt satuvad sinna karibukarjad. Suur maailma atlas, lk. 125
Sulund (informaatika)

Sulund on informaatikas avaldis (harilikult funktsioon), millel võib olla vabu muutujaid koos keskkonnaga, mis neid seob ("sulgub" ümber nende muutujate). Mõnikord nimetatakse sulunditeks ka lihtsalt anonüümseid funktsioone. Sulundeid kasutades saab objektorienteeritud programmeerimiseks implementeerida objekte ja klasse. Näiteks defineerime programmeerimiskeeles Scheme kõrgemat järku funktsiooni make-counter, mis tagastab loenduri: funktsiooni, mis suurendab igal väljakutsel tema loomise kontekstis nähtavat muutujat count ühe võrra ja tagastab saadud väärtuse: (define make-counter () (let ((count 0)) (lambda () (set! cnt (+ count 1))))) Seejärel loome make-counter abil kaks loendurit: (define counter-a (make-counter)) (define counter-b (make-counter)) Võime hakata kumbagi funktsiooni välja kutsuma ja näeme, et kummagi loendur suureneb omaette: (counter-a) ;; --> 1 (counter-a) ;; --> 2 (counter-a) ;; --> 3 (counter-b) ;; --> 1 (counter-b) ;; --> 2 (counter-b) ;; --> 3 (counter-a) ;; --> 4 (counter-a) ;; --> 5 (counter-a) ;; --> 6 (counter-b) ;; --> 4 Richard Cornford. "Javascript Closures". Notes on the comp.lang.javascript FAQ. "Anonymous functions". PHP Manual. Kurt Nørmark. "Classes and objects in Scheme". Functional Programming in Scheme.[alaline kõdulink]
Paraguay jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Paraguay jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Lõuna-Ameerika väikeriik Paraguay pääses jalgpalli MM-finaalturniirile teist korda järjest. Kokku on nad osalenud viiel MM-turniiril. Neli aastat tagasi Prantsusmaal peetud turniiril mängisid paraguaylased vägagi võitluslikult ja südilt, kaotades kaheksandikfinaalis alles lisaajal hilisemale maailmameistrile Prantsusmaale. Cesare Maldini Paraguay jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Parool

Parool on salaja kokkulepitud sõna või lause, mille järgi tuntakse läbi- või juurdepääsuõigusega isikuid valvatava objekti juures või kontaktisikut salajase ülesande täitmisel või mis on märguandeks kokkulepetud tegevuse alustamiseks.
Tyskie

Tyskie on Poola õllemark. Tyskie õlut toodetakse Poznańi Kompania Piwowarska kontsernile kuuluvas Tychy linnas töötavas õlletehases Tyskie Browary Książęce. Tyskie õlut toodetakse aastast 1629, seda peetakse Poola vanimaks õlleks. Nimi Tychy linna nimest. Koduleht
Paraguay jalgpallikoondis

Paraguay jalgpallikoondis (Asociación Paraguayana de Fútbol) on Paraguay rahvuskoondis jalgpallis. 2021. aastast on peatreener Guillermo Barros Schelotto. Rahvuskoondis loodi 1906. FIFA liige on koondis 1921. aastast. 2005. aastal oli FIFA edetabelis 30. kohal, 2023. aastal 48. kohal. Kõrgeim koht FIFA edetabelis: 8. koht (juuli 2001), madalaim koht 103 (september 1995). Koondise põhivorm: punavalgetriibuline särk, sinised püksid, sinised põlvikud Koondise varuvorm: valge särk, valged püksid, valged põlvikud "FIFA". fifa.com (inglise). Vaadatud 1. juunil 2023. Paraguay jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Paraguay jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Koduleht
Okas

Okas on kseromorfse ehitusega muundunud leht. Okkad on üldjuhul nõelja kujuga. Ristlõikeid on kolme tüüpi: rombjas – kuusk; kaarjas – mänd; lame – nulg, jugapuu, lehis. Kanada kuusk Hall nulg Üheokkaline mänd Harilik jugapuu Hariliku kuuse okka ristlõige
Termosfäär

Termosfäär on atmosfäärikiht, mis paikneb eri allikate järgi kõrgustel 80–400 km või 85–500 km. Mesosfäärist eraldab teda mesopaus ja eksosfäärist termopaus. Sõna osade algallikad on vanakreeka sõnad θερμός 'soe' ja σφαῖρα 'kera' või 'kerapind'. Õhutemperatuur termosfääris kasvab kõrguseni 200–300 km ja võib ulatuda 1000–1500 K, päikese aktiivsuse aastal 1800 K. Selle põhjuseks on päikese ultraviolettkiirguse neeldumine kõrgusel 150–300 km, mis põhjustab hapniku ioniseerumist. Termosfääri ulatus ja temperatuur kõiguvad ööpäeva ja aasta lõikes. Päeval tõuseb temperatuur päikese soojuse mõjul kuni 800 °C ja toimub selle kihi märkimisväärne soojuspaisumine. Öösel jahutub õhk kiiresti maha ja kiht tõmbub kokku. Termosfääri ulatust mõjutavad ka aastaajad, Maa magnetism ja päikesekiirguse intensiivsus. Termosfäär koosneb lämmastiku ja hapniku aatomitest ja ioonidest. Termosfääris esinevad virmalised; seal lendavad kosmoselaevad ja satelliidid. Seal pidurduvad ja põlevad ära meteoorid; seega kaitseb termosfäär Maad maailmaruumi ohtlike mõjude eest. Атмосфера - условное деление на слои "H.Ohvril. Üldmeteoroloogia (Atmosfäärifüüsika)" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 18. juuli 2011. Vaadatud 6. aprillil 2010. "Atmosfääri ehitus" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 18. juuli 2011. Vaadatud 6. aprillil 2010. "Atmosfaari ehitus" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 18. juuli 2011. Vaadatud 6. aprillil 2010. Taevas langeb kliima soojenemise tagajärjel[alaline kõdulink] Postimees 13.10.1998
Sigfrid Aronus Forsius

Sigfrid Aronus Forsius (ka Sigfridus Aronius Forsius või Siegfried Aronus Forsius; umbes 1550 – 1624 Tammisaari) oli Helsingist pärit soome vaimulik, astronoom, astroloog ja kirjamees. Ta oli 5. märtsist 1591 Tallinna toomkooli õpetaja ja toomkiriku rootsi koguduse pastor, ning määrati riiginõukogu otsusega 5. septembril 1595 Narva koolmeistriks. Ta oli ka Karl Horni perekonna koduõpetajaks. Eestimaal tegutsedes õppis ära eesti keele. Oli Uppsala Ülikooli astronoomiaprofessor, avaldas muuhulgas 1608 Rootsi esimese aastaraamatu (1623. aastaks oli ilmunud 23 almanahhi) ja 1613 (ilmus 1643) esimese Soomet käsitleva geoloogiaõpiku "Minerographia". Aastal 1611 avaldas ta esimese joonistatud värvisüsteemi põhivärvustega punane, kollane, roheline ja sinine; visand kujutas kera. Tema järgi on nime saanud asteroidide vöö asteroid 3223 Forsius, mille avastas 1942. aastal Soome astronoom Yrjö Väisälä. Heino Rannap: Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia, Tallinn 2002 Liivi Aarma: Kaarli kogudus ja tema vaimulikud 17.-18. sajandil., Sulane Nr.3/33 Viinakuu 2003 JPL Small-Body Database Browser on 3223 Forsius Liivi Aarma: Per visibilia ad invisibilia! Nähtavalt nähtamatule, Horisont Nr.5, 1995, lk.55 (Siegfried Aron Forsiuse kirjeldused Tallinnast aastaist 1594-1596) Liivi Aarma: Helsingist pärit pastorid Forsiused ja Forseliused Tallinnas 16. sajandi lõpul ja 17. sajandil // Vana Tallinn. VII (XI). Tallinn : Estopol, 1997, lk. 36-54. - Bibliograafia lk. 50-53 (54 nim.). - Resümee saksa k. lk. 55-56 : Die aus Helsinki stammenden Pastoren Forsius und Forselius in Tallinn am Ende des 16. Jh. und im 17. Jh.. Terhi Kiiskinen: Sigfrid Aronus Forsius: Astronomer and Philosopher of Nature./ Europäische Studien zur Ideen- und Wissenschaftsgeschichte / European Studies in the History of Science and Ideas Vol. 15, Peter Lang Publishing: 2007, ISBN 0820487864 / ISBN 0-8204-8786-4 / ISBN 9780820487861 [1] Arno Forsius: Sigfridus Aronus Forsius, Curriculum vitae
Tondimõisa park

Tondimõisa park, varasema nimega Dunteni park, on park Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi tänava, Tammsaare tee ja Nõmme tee vahelisel alal Tondi Selveri vastas. 4,6-hektarisel alal on pärna- ja hobukastaniallee, mitu mänguväljakut lastele ja koerte jalutusväljak. Tondi Tondimõisa park veebilehel Tallinn.ee "Kristiine linnaosa saab Tondimõisa pargi" veebilehel Tallinn.ee
Mesopaus

Mesopaus on atmosfäärikiht, mis eraldab mesosfääri termosfäärist. See asub 80–90 km kõrgusel. Õhutemperatuur on selles kihis –225 °C (120–180 K). Seal esinevad helkivad ööpilved. Атмосфера - условное деление на слои Inge Roos. Biosfääri, litosfääri ja hüdrosfääri iseloomustus. Atmosfäär ja osoonikihi kaitse.[alaline kõdulink]
Mehhiko jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Mehhiko jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Mehhiko on osalenud 11 MM-finaalturniiril ja senise parima saavutusena finaalturniiride ajaloos on ette näidata pääs veerandfinaali, millega meeskond sai hakkama kahel (1970 ja 1986) korral kodusel pinnal toimunud turniiril. Valiksarja kesiselt alustanud ja kolme peatreeneri käe all esinenud võistkond suutis MM-i pileti lunastada alles viimases kohtumises koduväljakul saadud 3:0 võiduga Hondurase üle. Javier Aguirre Mehhiko jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Jānis Akuraters

Jānis Akuraters (ka Jānis Akurāters, 13. jaanuar 1876 Dignāja vald – 25. juuli 1937 Riia) oli läti luuletaja, proosa- ja näitekirjanik ning poliitik. Akuratersi esimene luuletus "Ziema" (Talv) ilmus 1895. aastal ajakirjas Austrums. Töötas kooliõpetajana. 1903 läks Moskvasse meditsiini õppima, kuid tuli 1904 Lätisse tagasi ja sai samal aastal asutatud Läti Sotsiaaldemokraatliku Ühenduse ideeliseks juhiks. Ta vangistati pärast 1905. aasta revolutsiooni, kuid põgenes Soome ja Rootsi kaudu Norrasse. 1908 tuli Lätisse tagasi. Esimese maailmasõja ajal võitles Läti Küttide polgus. Ta oli 1918. aastal Läti iseseisvuse välja kuulutanud Rahvuskogu liige. 1930–1934 oli ta Läti Raadio direktor. Akuraters on kirjutanud romantilisi ja sümbolistlikke luuletusi, jutustusi, näidendeid ja romaane. Riias asub tema majamuuseum. Jānis Akuraters on maetud Riia metsakalmistule. Luulekogud "Zvaigžņu naktis" (1905) "Ziemeļos" (1906) "Bez svētnīcas" (1907) "Astras" (1909) "Sirds varā" (1911) "Saules valgos" (1920) "Dienu prieks" (1921) "Latvijas balādes" (1922) "Rožains vējš" (1922) "Eleģiski momenti" (1925) Romaanid "Pēters Danga" (1921) "Klusums un gaisma" (1921) "Ugunīgie ziedi" (1925) Näidendid "Taisnības meklētāji" (1902, eesti keeles "Õigluse otsijad", 1904) "Lāču bērni" (1910) "Ķēniņa meita" (1910) "Saules gredzens" (1911) "Kurzemē" (1914) "Šis un tas Itnekas" (1920) "Kaupo, līvu virsaitis" (laval 1913) "Pieci vēji" (1922) "Viesturs" (laval 1920) "Tautas darbinieki" (1924, eesti keeles "Lõbus peremees", 1932) "Sidraba birze" (1924) "Apvienosimies" (1926) "Bezdarbnieki" (1934) "Vecie un jaunie" (1934) Jututstused ja esseed "Cilvēks" (1905) "Kalpa zēna vasara" (1911, eesti keeles "Sulaspoisi suvi", 1929) "Degošā sala" (1912) "Iz bijušām dienām" (1913) "Puķes ziemeļos" (1914) "Parādības" (1914) "Sapņi un likteņi" (1919) "Draugu sejas" (1920) http://www.letonika.lv/literatura/section.aspx?f=1&id=2626277
Olavi Kurina

Olavi Kurina (sündinud 10. septembril 1966) on eesti entomoloog. Ta on spetsialist kahetiivaliste, eriti seenesääsklaste (Mycetophilidae) süstemaatika alal. Ta töötab Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis, varem töötas Zooloogia ja Botaanika Instituudis. Olavi Kurina võitis 2021. aasta Eesti teadusfoto võistlusel esikoha mikroskoobipiltide kategoorias fotoga seenesääse Clastobasis loici isase isendi tagakeha tipust. Kurina, Olavi 1998. Fungus gnats in Estonia (Diptera: Bolitophilidae, Keroplatidae, Macroceridae, Ditomyiidae, Diadocidiidae, Mycetophilidae). (Dissertationes biologicae Universitatis Tartuensis 38.) Tartu: Tartu University Press. Olavi Kurina, Erki Õunap, Kadri Põldmaa. Two new Neuratelia Rondani (Diptera, Mycetophilidae) species from Western Palaearctic: a case of limited congruence between morphology and DNA sequence data, ZooKeys 496: 105–129 (16. aprill 2015), doi: 10.3897/zookeys.496.9315 "Galerii: Vikipeedia teadusfoto konkursi võitjad" ERR Novaator, 29. jaanuar 2022 Olavi Kurina Eesti Teadusinfosüsteemis
Mehhiko jalgpallikoondis

Mehhiko jalgpallikoondis on Mehhiko rahvuskoondis jalgpallis. Mehhiko jalgpallikoondis 2019. aasta CONCACAF Gold Cup'il. Väravavahid: Jonathan Orozco, Hugo González, Guillermo Ochoa Kaitsjad: Néstor Araujo, Carlos Salcedo, Diego Reyes, Héctor Moreno, César Montes, Fernando Navarro, Luis Rodríguez, Jesús Gallardo Poolkaitsjad: Edson Álvarez, Jonathan dos Santos, Orbelín Pineda, Carlos Rodríguez, Luis Montes, Roberto Alvarado, Érick Gutiérrez, Andrés Guardado (kapten), Uriel Antuna Ründajad: Raúl Jiménez, Alexis Vega, Rodolfo Pizarro Rafael Márquez - Javier Hernández - Omar Bravo - Carlos Vela - Guillermo Ochoa - Oswaldo Sánchez CONCACAF Gold Cup (enne 1991. aasta CONCACAF Championship) Võidud (10): 1965, 1971, 1977, 1993, 1996, 1998, 2003, 2009, 2011, 2015 FIFA konföderatsioonide karikas Võidud (1): 1999 Mehhiko jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Mehhiko jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Koduleht
Tarbija

Tarbija (ingl.k. consumer) on füüsiline isik, kes on ostnud mingi toote isiklikuks kasutamiseks või kasutamiseks kodumajapidamises. Tarbija on ka ettevõte, kes on soetanud mingeid materjale või valmistooteid oma tegevuse toetamiseks, mitte müügiks ega vahetuks kasutamiseks tootmises. Tarbija on hüviseid tarbiv isik. Tarbija on füüsiline isik, kes tegutseb eesmärgil, mis ei ole seotud tema majandus- või kutsetegevusega. Tarbekaup, tarbekaubad  (ingl.k. consumer goods) on kaubad, mida toodetakse rahuldamaks pigem üksikisikute vajadusi, kui kasutamiseks tootmises ja teenuste osutamisel. Need on kaubad, mida ostetakse ostja poolt isiklikuks kasutamiseks, tema perekonnaliikmete või kodumajapidamise tarvis. Tarbija on see, kes ostab tooteid vaid tarbimise, mitte edasimüügi või reklaami eesmärgil. Tarbija on indiviid, kes maksab mingi hulga raha, et tarbida soovitud/vajalikku toodet või teenust. Tarbija käitumist võivad mõjutada ja suunata erinevad reklaamid ja turundus, kuid otsuse, kas osta toodet või mitte, teeb lõpuks ikkagi tarbija. Tarbijal on suur roll majandussüsteemis. Tarbija nõudluseta puuduks tootjatel motivatsioon toota ning seda tarbijale edasi müüa. Tarbija moodustab osa turustusahelast. Tarbijate kulutusi mõjutavad erinevad tegurid. Kõige olulisem tegur on sissetulek. Ilma selleta puuduks tarbijal vahendid, et kaupu osta. Sissetulekute kasvades kasvab ka nõudlus. Tihti loovad tootjad suure nõudluse rahuldamiseks juurde uusi töökohti. Kui töötajate palgad tõusevad, hakkavad nad rohkem kulutama. Sellest kujuneb tsükkel, mis viib pideva majandusliku laienemiseni. Kui tootjad ei suuda nõudlust rahuldada ega suurenda pakkumist, tõstavad nad hindu, mis loob inflatsiooni. Tarbijal on õigus:  1) nõuda ja saada kaupa või teenust, mis vastab nõuetele, mis on ohutu tarbija elule, tervisele ja varale ning mille omamine ja kasutamine ei ole keelatud;  2) saada pakutavate kaupade ja teenuste kohta vajalikku ja tõest teavet teadliku valiku tegemiseks ning õigeaegset teavet kauba või teenusega seotud riskide kohta;  3) saada tarbijaõigus- ja tarbimisalast teavet;  4) saada nõu ja abi, kui tema õigusi on rikutud;  5) nõuda endale tekitatud varalise ja mittevaralise kahju hüvitamist;  6) taotleda oma huvide arvestamist ning olla tarbijaühingute ja -liitude kaudu esindatud tarbijapoliitikat kujundavate otsuste tegemisel. Tarbijate ühistu Tarbimine Logistikasõnastik. Seilecs. 2021. ISBN 9789916960066. Riigikogu (08.01.2020). "Tarbijakaitseseadus". Riigi Teataja. "Glosbe". Vaadatud 09.03.2020. Charlotte Pavi (26. detsember 2019). "Who is a Consumer?". Toppr.[alaline kõdulink] Kimberly Amadeo (25. jaanuar 2020). "Consumer Spending and Its Impact on the Economy". the balance.
Aleksander Kuller

Aleksander Kuller (16. september 1886 Sindi – 20. oktoober 1937 Tallinn) oli esimene Sindi alevivanem aastatel 1921–1934. Ta sündis Sindis ja käis seal koolis. Ametilt oli ta elektritööline ja töötas Sindi vabriku hüdroelektrijaamas. Ta oli aktiivne töölisliikumise tegelane. Ta osales ametiühingu, töölisnõukogu, Sõpruse seltsi juhatuse töös. Elu viimastel aastatel oli alevivolikogu, revisjonikomisjoni ja Eesti Panga nõukogu liige. Ta suri Tallinna–Pärnu rongis südamerabanduse tõttu. Ta on maetud Sindi uuele kalmistule. Sindi end. alevivanem suri rongis. Vaba Maa, 21. oktoober 1937, nr. 242, lk. 3 Kalmistute register HAUDI
Alai ahelik

Alai ahelik (kirgiisi Алай кырка тоосу (Alaj kõrka toosu), tadžiki қаторкӯҳи Олой (katorkuhi Oloj)) on mäeahelik Aasias. Kulgeb Hissaari-Alai mäestiku idaosas ida-lääne sihis. Põhjanõlvad laskuvad laugelt Fergana orgu, lõunanõlvad aga järsult Alai orgu.
Panspermia

Panspermia on hüpoteetiline elu levimine (eelkõige mikroorganismide kujul) universumis taevakehalt taevakehale. Panspermia hüpoteesiga tegeleb astrobioloogia, mis uurib mikroorganismide taevakehadevaheliste "kosmosereiside" võimalikust. Panspermiat on Maal oleva elu päritolu selgitamisel oletanud näiteks Francis Crick. astrobioloogia eksobioloogia
Seenestik

Seenestik (varasem nimetus on ka mükofloora) on mingil territooriumil elav seeneliikide kogum. Seenestiku uurimisega tegeleb mükoloogia. elustik floora mikrofloora
Mikrofloora

Mikrofloora on mikroorganismide kogum mingis paigas. Näiteks jämesooles elavate mikroorganismide kogumit nimetatakse jämesoole mikroflooraks. Mulla mikroflooraks nimetatakse mulla mikroorganismide (bakterite, seente|) kogumit suurusega alla 10 μm. Väikeste loomade (algloomade, nematoodide) kogumit suurusega 10–100 μm nimetatakse mikrofaunaks. jämesoole mikrofloora tupe mikrofloora konsortsium mikrobioom seenestik "Mari Ivask. Mullaelustikust" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 26. detsembril 2012.
Lihhenofloora

Lihhenofloora on mingis paigas elavate samblikuliikide kogum. brüofloora Eesti samblikud Eesti samblike süstemaatiline nimestik taimestik ehk floora Eesti lihhenofloora. Loengumaterjal, Tartu Ülikool
Brüofloora

Brüofloora ehk sammaltaimestik on mingis paigas elavate samblaliikide kogum. Eesti samblad lihhenofloora taimestik ehk floora
Fükofloora

Fükofloora (ka algofloora, vetikafloora) on mingis paigas elavate vetikaliikide kogum. mikrofloora mükofloora taimestik
Kāmaśāstra

"Kamašastra" on Vana-India seksuaalelu käsiraamat või traktaat. Selle täielik tekst ei ole säilinud või (teistel andmetel) on saladuses hoitud. Pärimuse kohaselt koostas "Kamašastra" Mahadeva (Šiva) õpilane Nandi ning see koosnes 1000 peatükist. Järgnevalt oli Auddalaka Shvetaketu lühendanud seda 500 peatükiks ning seejärel Vabhravya veel omakorda kokku võtnud seitsmeks osaks ja 150 peatükiks. Hiljem olid paljud autorid kirjutanud eraldi raamatuid Vabhravya teose erinevate osade põhjal. Vatsyayana kasutas neid raamatuid, koostades Kama Suutra, mis koosneb 7 osast ja 36 peatükist. Lisaks seksuaalelule käsitleb Kama Suutra India ühiskonna paljusid aspekte, andes Vana-India ühiskonnast detailse pildi. Kama Suutra oli populaarne teos üle kogu India ning sellest on lähtunud suurel arvul teisi samateemalisi traktaate. Nende hulgas näiteks Damodargupta Kuttanimata (8. sajandil), Kuchumara Kuchopanisad (10. sajandil), Padmashrijnana Nagarsarvasva (10./11. sajandil), Yashodhara Jaymangala ja Ksemendra Vatsyayanasutrasara (11. sajandil), Ksemendra Samayamatrka ja Kokkoki Ratirahasya (12. sajandil), Ananta Kamasamuha (15. sajandil). Ratirahasya pälvis suure kuulsuse ning sellest lähtus omakorda palju traktaate. Nende hulgas näiteks Jyotirishvari Panchashayaka (14. sajandil), Immadi Paudhadevaray Ratiratnapradipika (15. sajandil) and Kalyanmalla Anangaranga (15./16. sajandil). Nende hulgas oli Anangaranga, kirjutatud Jaunpuri valitseja Ahmad Khan Lodi pojale Lad Khanile, kõige tuntum. Sellel põhineb 17. sajandil Vyasajanardani koostatud Kamapravodha, mis tõlgiti 19. sajandil pärsia keelde ning hiljem inglise, urdu, prantsuse ja saksa keelde.