laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Harry F. Byrd, Jr.

Harry Flood Byrd, Jr. (20. detsember 1914 – 30. juuli 2013) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, Demokraatliku partei liige, senati demokraatide liider aastail 1965–1983.
Naftapurse Balaxanıs

"Naftapurse Balaxanıs" on Aleksandr Mişoni poolt Aserbaidžaanis 1898. aastal loodud tummfilm. Filmiti Bakuus 4. augustil 1898 ning filmi demonstreeriti Pariisi maailmanäitusel. Aydin Kazimzade. "Cinema in Azerbaijan: Pre-Soviet Era", Azerbaijan International, 5(3), Autumn 1997
Karusmarja tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Karusmarja tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis. Karusmarja tänav algab Võidu tänavalt, ristub Sinilille tänavaga ja lõpeb Männiku teel. Karusmarja tänav on lääne-idasuunaline ja ligi 160 meetri pikkune. Tänava esialgne nimi oli alates 1927. aastast Luige tänav. Praeguse nime sai Karusmarja tänav 25. septembril 1959. Tallinna tänavanimed. KNAB. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 48
Raudteejaama sisenev rong

"Raudteejaama sisenev rong" on Aleksandr Mişoni poolt Aserbaidžaanis 1898. aastal loodud tummfilm.
Edward Brooke

Edward William Brooke (26. oktoober 1919 – 3. jaanuar 2015) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, Vabariikliku partei liige. Ta oli senati liige aastatel 1967–1979. Ta oli esimene afroameeriklane, kes valiti senatisse, ja on 2015. aasta seisuga ainuke afroameeriklane, kes on valitud korduvalt senatisse.
Lühinägelik õpetaja

"Lühinägelik õpetaja", tuntud ka kui "Lühinägelik kooliõpetaja ja üleannetud lapsed" (A Nearsighted School Teacher and Mischievous Kids), on Ameerika Ühendriikides 1898. aastal loodud tummfilm. Augusta Selmer
Pohjanmaa maakond

Pohjanmaa maakond (tähendus 'Põhjamaa'; rootsi Österbotten) on maakond Soome lääneosas. Elanikest umbes 52% on rootsikeelsed. Läänide kaotamiseni 2009. aastal kuulus maakond Lääne-Soome lääni. Maakonnas on 15 valda, millest 6 on linnad. Jakobstadi linn (Pietarsaari) Kaskineni linn (Kaskö) Korsnäsi vald Kristiinankaupunki linn (Kristinestad) Kruunupyy vald (Kronoby) Laihia vald (Laihela) Luoto vald (Larsmo) Maalahti vald (Malax) Mustasaari vald (Korsholm) Närpiö linn (Närpes) Uusikaarlepyy linn (Nykarleby) Pedersöre vald Vaasa linn (Vasa) Vöyri vald (Vörå) Endised vallad: Alaveteli vald Bergö vald Björköby vald Jepua vald Koivulahti vald Lapväärtti vald Maksamaa vald Munsala vald Oravaineni vald Petolahti vald Pirttikylä vald Purmo vald Raippaluoto vald Siipyy vald Sulva vald Teerijärvi vald Tiukka vald Uusikaarlepyy vald Vähäkyrö vald (Lillkyro) Vöyri vald Ylimarkku vald Ähtävä vald Viidud üle naabermaakonda: Isokyrö vald (Storkyro) https://www.maanmittauslaitos.fi/sites/maanmittauslaitos.fi/files/attachments/2021/01/Vuoden_2021_pinta-alatilasto_kunnat_maakunnat.pdf http://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vrm__vamuu/statfin_vamuu_pxt_11lj.px
Lehemesi

Lehemesi ehk metsamesi on mesi, mille mesilased on valmistanud puulehtede suhkrurikkast eritisest ja lehetäide magusast väljaheitest. Võrreldes õiemeega on lehemeel rohkem valke. Mesilased ise lehemett ei suuda seedida. Inimestele on lehemesi väärtuslik toiduaine. õiemesi Metsamesindus Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 22
Uus padjasõda

"Uus padjasõda", ka "Tütarde padjasõda" (originaalis "Daughters' Pillow Fight"), on Ameerika Ühendriikides 1897. aastal Siegmund Lubini loodud tummfilm. Filmis on kujutatud kolme padjasõda pidavat tüdrukut. Filmi peetakse kaotsiläinuks. Emily Lubin Marguerite Sessler
Tondiloss (Prantsuse film 1897)

"Tondiloss" on Georges Méliès' tummfilm, mis valmis Prantsusmaal 1897. aastal. "Tondiloss" YouTube'is
Tondiloss (Suurbritannia film 1897)

"Tondiloss" on George Albert Smithi poolt Suurbritannias 1897. aastal loodud tummfilm. Filmi võtted toimusid Brightonis. The Haunted Castle 1897 "Classic horror movies: H". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuni 2010. Vaadatud 5. augustil 2013.
Lõuna-Pohjanmaa maakond

Lõuna-Pohjanmaa maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes Lääne-Soome läänis. Lõuna-Pohjanmaal on 2021. aasta seisuga 18 valda, millest 8 on linnad: Alajärvi linn Alavus Evijärvi vald Ilmajoki vald Isojoki vald Isokyrö vald Karijoki vald Kauhajoki Kauhava Kuortane vald Kurikka Lappajärvi vald Lapua Seinäjoki Soini vald Teuva vald Vimpeli vald Ähtäri https://www.maanmittauslaitos.fi/sites/maanmittauslaitos.fi/files/attachments/2021/01/Vuoden_2021_pinta-alatilasto_kunnat_maakunnat.pdf http://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vrm__vamuu/statfin_vamuu_pxt_11lj.px
Talviku tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Talviku tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. Talviku tänav algab Koskla tänavalt, ristub Käbliku tänavaga ja lõpeb Tihase tänaval. Talviku tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline ja ligikaudu 380 meetri pikkune. Talviku tänav sai nime 9. juunil 1949. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 119
Lüpsja äpardus

"Lüpsja äpardus" on James H. White'i poolt Ameerika Ühendriikides 1897. aastal loodud tummfilm.
Linnamets

Linnamets oli linnale kuuluv mets, kust linn sai omale puid (peamiselt kütte tarbeks). Terminit kasutati Eestis enne II maailmasõda. Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 48
Rannal mängivad lapsed

"Rannal mängivad lapsed" on Georges Méliès' poolt Prantsusmaal 1896. aastal loodud tummfilm. Filmi peetakse kaotsiläinuks. Hammond, Paul (1974). Marvellous Méliès. London: Gordon Fraser. Lk 135. ISBN 0900406380. Frazer, John (1979), Artificially Arranged Scenes: The Films of Georges Méliès, Boston: G. K. Hall & Co., lk 242, ISBN 0816183686
Petšora jõgi

Petšora (vene Печора, komi Печӧра, neenetsi Санэро’’ яха) on jõgi Ida-Euroopas. Saab alguse Uuralitest, voolab läbi Komi Vabariigi ja Neenetsimaa ning suubub Petšora lahte. Pikkus on 1809 km ja valgla 325 000 km². Suuremad lisajõed on Ižma ja Ussa. Jõe ääres asuvad Petšora, Vuktõl ja Narjan-Mar.
Luige tänav

Luige tänav on tänav mitmes linnas: Luige tänav Kuressaares Luige tänav Narvas Luige tänav Paides Luige tänav Sindis Luige tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Luige tänav Tartus Tammelinnas Luige tänav oli ka Tallinnas Nõmme linnaosas asuva Karusmarja tänava endine nimi. Eesti alevikes on Luige tänav Kadrinas, Käinas, Külitsel ja Luigel. Luige tee
Maaelu Edendamise Sihtasutus

Maaelu Edendamise Sihtasutus (lühend MES) on praegusel kujul 2001. aastal moodustatud sihtasutus, mis edendab maaelu. Sihtasutus annab laene ja tegeleb maaelu maine kujundamise ja võlakohustuste tagamisega. Maaelu maine kujundamiseks annab Maaelu Edendamise Sihtasutus välja järgmisi aunimetusi: parim lihaveisekarjakasvataja parim piimakarjakasvataja parim maamajanduseriala õpetaja parim maamajanduseriala õpilane parim taimekasvataja MESi ajalugu ulatub 1993. aastasse, kui moodustati sihtasutus Põllumajanduse ja Maaelu Krediteerimise Fond. 1997. aastal loodi Maaelu Laenude Tagamise Sihtasutus. 2001. aastal need kaks asutust ühinesid ja moodustati Maaelu Edendamise Sihtasutus. Loodi 1993. aastal. Fondi eesmärk oli maaettevõtjatele soodustingimustel laenude andmine. Loodi 1997. aastal. Sihtasutuse ülesanne oli laenude garanteerimine. https://web.archive.org/web/20131018221552/http://mes.ee/maaelu-edendamise-sihtasutus (vaadatud 07.10.2017) MESi koduleht (vaadatud 07.10.2017)
Pulber

Pulber on peenestatud tahke aine. hambapulber küpsetuspulber pesupulber piimapulber sinepipulber Puisteaine Puuder Puru Pulbervärvimine
Blue Murder

Blue Murder on ingliskeelne väljend tähenduses 'vali või kirglik protest'. Blue Murder on mitme sarja pealkiri: "Blue Murder" – Briti telesari (2003–2009); "Blue Murder" – Kanada telesari (2001–2004);
Blue Murder (Suurbritannia teleseriaal)

"Blue Murder" on Manchesteris filmitud inglise teleseriaal – kriminaaldraama, mis oli eetris 18. maist 2003 kuni 12. oktoobrini 2009. Cath Staincliffe'i loodud kriminaaldraama peategelane on politsei vanemuurija Janine Lewis (Caroline Quentin). Sarja esimeses kahes jaos lahendab äsja vanemuurijaks ülendatud üksikemast politseinik mõrvu ja ootab oma neljandat last. Järgnevates jagudes lahendab nelja lapse üksikema kõik mõrvad. Tegemist on ühe esimesega kriminaalfilmidest, kus peategelane on viimaseid kuid lapseootel olev politsei juhtivinspektor.
Riina Reinik

Riina Reinik (aastani 1931 Elfriede Wilhelmine Reinike, aastast 1931 Riina Hohmann, aastast 1942 Riina Lipp; 16. detsember 1908 Tallinn – 15. juuni 1990 Toronto) oli eesti näitleja ja lavastaja. Ta õppis Mathilde Lüdig-Sinkeli ja J. Lepa juures laulmist ning Jevgenia Litvinova ja Galina Tšernjavskaja balletistuudiotes. Ta mängis aastatel 1929–1931 Ugalas ja 1931–1944 Estonias. Ta põgenes aastal 1944 Rootsi, ta osales Stockholmi eesti teatrite töös. Aastal 1950 asus ta Kanadasse, ta oli Montréali Eesti Teatri asutajaid. Aastast 1956 elas ta Torontos, ta tegutses Eesti Rahvusteatris Kanadas lavastaja ja näitlejana. Estonia Näitlejate Ühingu hõbemärk (aastast 1989 hoidja Katrin Karisma). Tema abikaasa oli teatritegelane Rudolf Lipp, kes võitis aastal 1980 Kanada kõrgeima filmiauhinna Genie kui aasta parim meesnäitleja. Nende tütar on kunstnik Tiina Lipp. Kitzbergi Kauka jumal (1961) Künneke Onupoeg Bataaviast (1975) Tammsaare ja Särevi Põrgupõhja uus Vanapagan (1975, mängis Juulat, osatäitmise eest peaauhind Kanada multikultuurifestivalil 1975) Becketti Krappi viimne helilint (1975) Helbemäe Üleliigne inimene (1977, koos R. Lipuga, mängis proua Escholtzi) Flora (Verdi Traviata, 1929) Lisa (Kálmáni Mariza, 1929 ja 1935) Liisi (Kitzbergi ja Simmi Kosjasõit, 1929) May (Dickensi Kilk koldel, 1930) Riquette (Ábrahámi Viktooria ja tema husaar, 1931 Estonias, 1946 Eesti Pagulasteatris Rootsis) Anina Miramonti (Kálmáni Kuradiratsur, 1932) Daisy (Ábrahámi Savoy ball, 1933) Susi (Eysleri Doonau neiu, 1934) Lonni (Ardna Igavene legend, 1935) Stasi (Kálmáni Silva, 1935) Annamirl (Falli Lõbus talupoeg, 1936) Liisi (Beneši Haljal aasal, 1937) Musotte (Ábráhami Džaina, 1937) Malle (Ardna Tatra tüdruk, 1937) Suza (Beeri Poola pulmad, 1938) Etelka (Dostali Ungari pruudid, 1939) Roxy (Ábrahámi Roxy ja ta imemeeskond, 1940) Tiiu (Ardna Kalurineiu, 1941, 1948 Eesti Pagulasteatris Rootsis ja 1952) Astrid (Ardna Tütarlaps kodumaata, 1942) Adelaide (Zelleri Linnukaupleja, 1943) Mi (Lehári Naeratuste maa, 1948 Eesti Pagulasteatris Rootsis) Tiiu (Ardna Kalurineiu, 1952 Montreali Eesti Teatris) Joosep Toots (Lutsu Kevade, 1963) Aalo (Kallase Hundimõrsja, 1972) Matilde (Vilde Pisuhänd, 1972) Pauline (Garneau’ Neli naist, 1975) Juula (Tammsaare Põrgupõhja uus Vanapagan, 1975 Eesti Rahvusteatris Kanadas) https://arhiiv.err.ee/video/vaata/heli-jalg-riina-reinik
Avaliku Teenistuse Kohus

Avaliku Teenistuse Kohus oli Euroopa Liidu avaliku teenistuse asju menetlev erikohus, mis loodi Nice'i lepingu alusel ning tegutses 2004–2016.. Kohtus oli 7 kohtunikku. Kohtuotsuseid sai õigusküsimustes edasi kaevata Üldkohtusse ja erandkorras Euroopa Kohtusse. Avaliku Teenistuse Kohus, Euroopa Kohus ja Üldkohus kokku moodustasid Euroopa Liidu Kohtu. Tänapäeval koosneb Euroopa Liidu Kohus Euroopa Kohtust ja Üldkohtust ja on üks seitsmest Euroopa Liidu institutsioonist. Avaliku Teenistuse Kohus: Üldkirjeldus Euroopa Liidu Kohtu kodulehel (vaadatud 04.05.2018) Avaliku Teenistuse Kohus: Üldkirjeldus Euroopa Liidu Kohtu kodulehel
Metsaamet

Metsaamet oli aastatel 1990–2000 Keskkonnaministeeriumi haldusalas tegutsenud valitsusasutus. Metsaameti olid ka kohalikud asutused: maakondade metsaametid. 2000. aastal korraldati Metsaamet ümber Keskkonnaministeeriumi metsaosakonnaks. Eesti NSV riiklike ametite moodustamise kohta, Vabariigi Valitsuse määrus 16.01.1990 Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 106
Washingtoni maakond (Pennsylvania)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Pennsylvania osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40° 12′ N, 80° 15′ W Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Washington. Maakonna pindala on 2230 km², millest 10 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 207 820. Aastal 2000 oli elanike arv 202 897. Beaveri maakond (põhjas) Allegheny maakond (kirdes) Westmorelandi maakond (idas) Fayette'i maakond (kagus) Greene'i maakond (lõunas) Marshalli maakond (edelas) Ohio maakond (läänes) Brooke'i maakaond (läänes) Hancocki maakond (loodes) Washingtoni maakond moodustati 28. märtsil 1781 Westmorelandi maakonna osast. Maakond on saanud nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi. Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)
Washingtoni maakond (Tennessee)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Tennessee osariigis. Geograafilised koordinaadid on 36° 18′ N, 82° 30′ W Maakonna halduskeskus on Jonesborough ja suurim linn Johnson City. Maakonna pindala on 855 km², millest 8 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 122 979. Aastal 2000 oli elanike arv 107 198. Sullivani maakond (põhjas) Carteri maakond (idas) Unicoi maakond (lõunas) Greene'i maakond (läänes) Hawkinsi maakond (loodes) Washingtoni maakond moodustati 15. novembril 1777. aastal. Maakond on saanud nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi. Cherokee metsakaitseala (osa) Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)
Washingtoni maakond (Texas)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Texase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 30° 13′ N, 96° 25′ W Maakonna halduskeskus on Brenham. Maakonna pindala on 1608 km², millest 31 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 33 718. 2000. aastal oli elanikke 30 373. Brazose maakond (põhjas) Grimesi maakond (kirdes) Walleri maakond (idas) Austini maakond (lõunas) Fayette'i maakond (edelas) Lee maakond (läänes) Burlesoni maakond (loodes) Washingtoni maakond moodustati 1836. aastal. Maakond on saanud nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi. Cherokee metsakaitseala (osa) Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)
Washingtoni maakond (Virginia)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Virginia osariigis. Geograafilised koordinaadid on 36° 45′ N, 81° 57′ W Maakonna halduskeskus on Abingdon. Maakonna pindala on 1466 km², millest 8 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 54 846. Aastal 2000 oli elanike arv 51 103. Smythi maakond (kirdes) Graysoni maakond (idas ja kagus) Johnsoni maakond (lõunas ja kagus) Sullivani maakond (edelas) Bristol (edelas) Scotti maakond (läänes) Russelli maakond (loodes) Washingtoni maakond moodustati 1776. aastal Fincastle'i maakonna osast. Maakond on saanud nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi. Jeffersoni metsakaitseala (osa) Mount Rogers National Recreation Area (osa) Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)
Kowloon

Kowloon (hääldus kaul'uun; traditsioonilises hiina keeles 九龍 jyutping gau2lung4, "üheksa draakonit") on Hongkongi piirkond, mis koosneb Kowlooni poolsaarest ja Uus-Kowloonist (New Kowloon). Idas piirneb sellega Lei Yue Muni väin, läänes Mei Foo Sun Chuen ja Stonecutter's Island, põhjas mäeahelik, kuhu kuuluvad Tate's Cairn ja Lion Rock, ning lõunas Victoria laht. 2006. aastal elas Kowloonis 2 019 533 inimest, selle asustustihedus oli 43 033/km2. Kowloon jääb Hongkongi saarest põhja ning Uute Alade (New Territories) maismaaosast lõunasse. Poolsaare pindala on umbes 47 km2. Kowloonis ja Hongkongi saarel elab 48% Hongkongi elanikkonnast. Lääne-Kowlooni Kultuurikvartal
Õigusküsimus

Õigusküsimus on küsimus, millele vastamiseks tuleb otsustada, milline on asjaomane õigus ning kuidas kohaldatakse seda konkreetsetele tehioludele. Õigusküsimusi eristatakse traditsiooniliselt faktiküsimustest.
Washingtoni maakond (Wisconsin)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA Wisconsini osariigis. Geograafilised koordinaadid on 43° 23′ N, 88° 14′ W Maakonna halduskeskus on West Bend. Maakonna pindala on 1129 km², millest 13 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 131 887. Aastal 2000 oli elanike arv 117 493. Fond du Laci maakond (loodes) Sheboygani maakond (kirdes) Ozaukee maakond (idas) Milwaukee maakond (kagus) Waukesha maakond (lõunas) Dodge'i maakond (läänes) Washingtoni maakond moodustati 1836. aastal. Maakond on saanud nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi. Washingtoni maakonna koduleht (inglise keeles)
Green Lake'i maakond

Green Lake'i maakond (Green Lake County) on maakond USA Wisconsini osariigis. Geograafilised koordinaadid on 43° 46′ N, 88° 59′ W Maakonna halduskeskus on Green Lake ja suurim linn Berlin. Maakonna pindala on 985 km², millest 68 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 19 051. Aastal 2000 oli elanike arv 19 105. Waushara maakond (põhjas) Winnebago maakond (kirdes) Fond du Laci maakond (idas) Dodge'i maakond (kagus) Columbia maakond (edelas) Marquette'i maakond (läänes) Green Lake'i maakond moodustati 1858. aastal Marquette'i maakonna osast. Green Lake'i maakonna koduleht (inglise keeles)
Ozaukee maakond

Ozaukee maakond (Ozaukee County) on maakond USA-s Wisconsini osariigis. Geograafilised koordinaadid on 43° 22′ N, 87° 30′ W Maakonna halduskeskus on Port Washington ja suurim linn Mequon. Maakonna pindala on 2890 km², millest 2290 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 86 395. Aastal 2000 oli elanike arv 82 317. Sheboygani maakond (põhjas) Oceana maakond (kirdes) Muskegoni maakond (idas) Milwaukee maakond (lõunas) Waukesha maakond (edelas) Washingtoni maakond (läänes) Ozaukee maakond moodustati 1853. aastal Washingtoni maakonna osast. Ozaukee maakonna koduleht (inglise keeles)
Waukesha maakond

Waukesha maakond (Waukesha County) on maakond USA Wisconsini osariigis. Geograafilised koordinaadid on 43° 1′ N, 88° 18′ W Maakonna halduskeskus on Waukesha. Maakonna pindala on 1502 km², millest 65 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 389 891. Aastal 2000 oli elanike arv 360 767. Washingtoni maakond (põhjas) Ozaukee maakond (kirdes) Milwaukee maakond (idas) Racine'i maakond (kagus) Walworthi maakond (edelas) Jeffersoni maakond (läänes) Dodge'i maakond (loodes) Waukesha maakond moodustati 1846. aastal Milwaukee maakonna osast. Waukesha maakonna koduleht (inglise keeles)
Faktiküsimus

Faktiküsimus on õiguslikus vaidluses tekkinud küsimus faktiväite tõesuse üle. Faktiküsimusi eristatakse traditsiooniliselt õigusküsimustest.
Nora Kaplinski

Nora Kaplinski (sündinud Raudsepp; 11. märts 1906 Võru – 22. mai 1982 Tartu) oli eesti tõlkija. Kaplinski täiendas end 1920.–1930. aastatel Saksamaal Essenis ja Pariisis. Õppis tantsu ja hiljem Tartu Riiklikus Ülikoolis prantsuse filoloogiat. Töötas mitmes Tartu koolis ja ka ülikoolis prantsuse keele õpetajana ja õppejõuna. Tõlkis Honoré de Balzaci, Anatole France'i, François René de Chateaubriandi, André Maurois' ja teiste loomingut. Nora Kaplinski tõlkis nii prantsuse kui ka poola keelest. Osales kaasautorina "Eesti-prantsuse sõnaraamatu" koostamises (1979). Nora Kaplinski pidas üheks kõige mõjusamaks eesti helitööks Eduard Oja kantaati Marie Underi sõnadele kogust "Mureliku suuga". 1930. aastate lõpus tutvus ta Tartu ülikooli lektori Jerzy Kaplinskiga. Nad abiellusid 1938. aasta märtsis. Peres kasvas poeg Jaan Kaplinski. Jaan Kaplinski veeb[alaline kõdulink] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 5. augustil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Therese Raide

Therese Masing Raide (19. veebruar 1921 – 8. juuni 2013) oli eesti pianist ja laulja. Estonia teatri kunagisele primadonnale paigaldati pink koduhoovi Therese Raide elulooraamatu esitlus Unustatud operetipärl Therese Raide Muusikaosakonna tudeng kirjutas operetiprimadonnast elulooraamatu
Indigirka

Indigirka (vene Индигирка, jakuudi Индигир) on jõgi Venemaal Jakuutias. Indigirka saab alguse 900 m kõrgusel Oimjakoni kiltmaalt, voolab läbi Tšerski mäestiku, möödub läänest Moma ahelikust ja suubub Ida-Siberi merre Kolõma lahte. Indigirka pikkus on 1726 km, laius kuni 20 km, valgla 360 000 km², vooluhulk suudmes 1850 m³/s. Jõgi on laevatatav kuni Moma jõe suudmeni, aga oktoobrist kuni mai-juunini on ta jääs. Indigirka moodustab suudmes suure delta. Sada kilomeetrit enne merd hargneb jõgi kaheks: vasakpoolseks Venemaa suudmeharuks (nimi tuleb sellest, et see on kõige lähemal Venemaa Euroopa-osale) ja parempoolseks Keskmiseks haruks. Allavoolu eraldub viimasest paremale Kolõma haru (nimi tuleb sellest, et jääb Kolõma jõe poole). Suudme läheduses tuleb harusid veelgi juurde. Kokku on deltas 7 madalat saart, mis on 2–12 km pikad ja 1–4 km laiad. Vasakpoolse jõeharu järgi on saanud nime selle kaldal olev Russkoje Ustje küla, mis on tuntud omapärase kultuuri poolest. Seal on vene kolonistid juba üle saja aasta elanud. Indigirka jõgikonnas asub Oimjakon, kus on mõõdetud kõige madalam temperatuur põhjapoolkeral. 1892–1894 uuris piirkonda parun Eduard von Toll, kes geoloogiliste uurimistööde käigus läbis Indigirka basseinis 1 aasta ja 2 päeva pikkuse ekspeditsiooni käigus 25 tuhat km, sellest 4200 km mööda jõgesid. Indigirka basseinis on avastatud kulda. Suuremad parempoolsed lisajõed on Nera, Moma, Badjarihha ning vasakpoolsed lisajõed Elgi, Selennjahh, Ujandina, Allaihha ja Bjorjoljohh. Indigirka ääres asuvad Ust-Nera, Honuu, Belaja Gora ja Tšokurdahh.
Pohla tänav (täpsustus)

Pohla tänav on tänav mitmes asulas: Pohla tänav Aegviidus Pohla tänav Keila-Joal Pohla tänav Pärnus Pohla tänav Sindis Pohla tänav Tallinnas Pohla tänav Tammiste külas Pohla tänav Tartus Pohla tänav Viliveres
Valge Maja

Valge Maja (inglise keeles the White House) on Ameerika Ühendriikide pealinnas Washingtonis asuv hoone, kus asub Ameerika Ühendriikide presidendi ametikorter ja töökoht. Nime Valge Maja kasutatakse ka piltlikult tähistamaks Ameerika Ühendriikide presidendi institutsiooni. Valge Maja aadress on 1600 Pennsylvania Avenue, NW, Washington, USA. Linnaplaneerija Pierre L'Enfant valis välja Valge Maja asukoha. Projektikonkursi võitis arhitekt James Hoban. Esitatud projektide hulgast valis võitja välja president George Washington. Washington tundis Hobanit hästi ja oli ta ise kutsunud tööle Philadelphiasse, mis aastatel 1790–1800 oli USA pealinn. Kuid ta polnud Hobani projektiga siiski päris rahul, pidades seda liiga väikeseks, mitte piisavalt monumentaalseks ja puuduvate kaunistustega majaks. Tema soovil muudeti hoone maapealne osa kolmekorruselisest kahekorruseliseks ja kõrvutiste akende arvu fassaadil suurendati 9-lt 11-le. Valge Maja nurgakivi pandi 1792 ja esimese presidendina kolis hoonesse sisse John Adams 1800. aastal. 1812. aasta sõjas süütasid britid maja põlema, säilisid vaid välisseinad. Pärast sõda maja taastati ja värviti valgeks, et varjata suitsukahjustusi. Esialgu nimetati hoonet presidendipaleeks, presidendi häärberiks ja presidendi majaks. Vanim tõend selle avaliku nimetamise kohta Valgeks Majaks pärineb aastast 1811. Hoone ametlik nimi oli Täidesaatva võimu häärber (Executive Mansion), kuni president Theodore Roosevelt kehtestas 1901 ametlikuks nimeks Valge Maja – Washington. Praegune nimetus "Valge Maja" pärineb presidendi Franklin Roosevelti valitsusajast. Valges Majas on 132 tuba, 35 vannituba, 6 korrust, 412 ust, 147 akent, 28 kaminat, 8 treppi, 3 lifti, tenniseväljak, keeglirada, kino, jooksurada ja bassein. Tuntuim ruum Valges Majas on presidendi tööruum Ovaalkabinet. Valge Maja hooneid on tänapäeval mitu (the White House Complex). Keskel asub peamaja (Executive Residence), kus paiknevad presidendi eluruumid ning ametlike tseremooniate ja vastuvõttude saalid. Peamaja kõrval asuvad idatiib (East Wing) ja läänetiib (West Wing). Ida- ja läänetiiba ühendavad peamajaga sammastikud (Colonnade). Läänetiivas paikneb Ovaalkabinet, valitsuskabineti saal (Cabinet Room) presidendi töökohtumisteks ja valitsuskabineti koosolekuteks; konverentsi-, kommunikatsiooni- ja kriisikeskus (Situation Room), pressisaal (Press Briefing Room) ning Roosevelti saal (Roosevelt Room). Läänetiiva vastas asub presidendi kantselei hoone (Executive Office). National Mall South Lawn Läänetiiva sammastik http://www.whitehousemuseum.org/west-wing/west-wing-colonnade.htm Valge Maja koduleht (inglise ja hispaania keeles)