laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
930. aastad

930. aastad 930. aastad on aastad 930–939 pKr. Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Kümnendid: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad Aastad: 930 931 932 933 934 935 936 937 938 939 ... ...
Aleksandar Vulin

Aleksandar Vulin (serbia keeles Александар Вулин; sündinud 2. oktoobril 1972 Novi Sadis) on Serbia poliitik. Ta oli 29. juunist 2017 kuni 28. oktoobrini 2020 Serbia kaitseminister. Ta sündis aastal 1972 Novi Sadis Vojvodinas. Ta on lõpetanud Kragujevaci ülikooli õigusteaduskonna. Ta oli 27. juulist 2012 kuni 2. septembrini 2013 direktoriks Kosovo ja Metohija kantseleis. 2. septembrist 2013 kuni 27. aprillini 2014 portfellita minister Kosovo ja Metohija küsimuses. 27. aprillist 2014 kuni 29. juunini 2017 oli ta Serbia töö- ja sotsiaalminister. 29. juunist 2017 kuni 28. oktoobrini 2020 oli ta Serbia kaitseminister. 28. oktoobrist 2020 kuni 26. oktoobrini 2022 oli ta Serbia siseminister. Ta on abielus ja tal on kaks poega. Serbia. Ministries, etc. rulers.org
Karismatik

Karismatik on Prantsusmaa-Alžeeria laulja Kenza Farahi kuues stuudioalbum. See anti välja 29. september 2014 plaadifirma RedOne kaudu. Albumilt ilmus kaks singlit: ''Briser les chaînes'' ja ''Yätayö''.
Dušan Vujović

Dušan Vujović (serbia keeles Душан Вујовић; sündinud 22. juulil 1951 Požarevacis) on Serbia poliitik ja majandusteadlane. Ta oli 15. juulist 2014 kuni 16. maini 2018 Serbia rahandusminister, 5. veebruarist 2016 kuni 2. märtsini 2016 kaitseministri kohusetäitja ja 27. aprillist 2014 kuni 3. septembrini 2014 majandusministri kohusetäitja. Ta sündis aastal 1951 Požarevacis. Ta lõpetas aastal 1974 Belgradi ülikooli majandusteaduskonna. Ta on abielus ja tal on kaks last.
920. aastad

920. aastad 920. aastad on aastad 920–929 pKr. Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Kümnendid: 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad - 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad Aastad: 920 921 922 923 924 925 926 927 928 929 ... ...
Jade abajas

Jade abajas (või Jade laht; saksa: Jadebusen) on abajas või laht Põhjamere Saksamaa rannikul. See oli varem tuntud lihtsalt kui Jade või Jahde. Väga vähese siseneva magevee hulga tõttu liigitatakse see laheks, mitte estuaariks. Pindalaga umbes 180 km² loodi Jade 13.–16. sajandil suuresti tormilainete poolt. 14. sajandi algusest oli sel ühendus itta Weseri estuaariga. Mõnda aega oli jõe ja abaja vahel kolm püsivat ühendusharu ja üks voolusäng, mis moodustasid estuaari delta. Esimene nendest ühendustest suleti tammidega 1450. aastal ja viimane 1515. aastal. Kuid möödus umbes sajand, enne kui enamus nende ühenduste poolt üleujutatud aladest saadi tagasi karjamaadeks ja haritavaks maaks. Läänes tungib Jade sügavale Friisi poolsaarde. 16. sajandi algusest ehitati arvukalt tamme tormilainete vastu ja haritava maa saamiseks. Peamine tamm, Ellenser Damm, ehitati aastatel 1596–1615 Oldenburgi krahvkonna poolt enne kokkuleppe edukat lõpetamist vastuvaidleva Ida-Friisi krahvkonnaga. Jade abaja ja selle harude laiendamine killustas vabade friiside territooriumid: Rüstringen Bant loodes, millest enamus on lainetesse kadunud, Bovenjadingen ('Jade kohal') madalate Friesische Wehde moreenküngastega edelas, Butjadingen ('väljaspool Jadet') kirdes, mis oli peaaegu kaks sajandit saar, ja Stadland, millest sai 1384. aastal kitsas saar piki Weseri vasakut kallast. Üleujutuste hävitustöö ja maa kaotus nõrgestasid Friisi kogukonda. 1400. aasta paiku püüdis Vabalinn Bremen valitseda Standlandi ja Butjadingenit. 16. sajandi alguses vallutasid kõik maad ümber Jade abaja Oldenburgi krahvid. Koos Stadlandi saare vallutamisega katkestati Weseri delta suurim haru Lockfleth 1515. aastal tammiga Ovelgönnes. Järgnenud aastatel katkestati veevool rohkemates kohtades. Kõige olulisemad projektid enne 1650. aastat olid aastatel 1596–1615 Ellenser Damm üle Schwarzes Bracki lahest läänes ja 1643. aastal Uus Hobeni tamm idas. Sellest tammist lõunas muutus rannik samblarabaks. Raba mõjutasid suured üleujutused ja rappa ehitatud tammid osutusid väga nõrkadeks. Loodete vool teeb Jade abaja kaelast sügavaima loodusliku kanali Saksamaa Põhjamere rannikul. 1853. aastal ostis Preisi kuningriik Oldenburgilt osa lahe läänekaldast, et kasutada sadamat Preisimaa mereväebaasina, mis sai hiljem nimeks Wilhelmshaven. Esimese maailmasõja ajal baseerus Saksa avamerelaevastik (Hochseeflotte), Saksa keiserliku mereväe (Kaiserliche Marine) peamine lahingulaevastik, Wilhelmshavenis Jade abajas. Pärast Teist maailmasõda sai Wilhelmshavenist peamine Saksa sadam bensiini impordiks. Jade abaja kaldaalad moodustavad osa Saksa padumere rahvusparkidest.
Bockhorn (Alam-Saksi)

Bockhorn on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Friisimaa kreisis. Valla pindala on 77,15 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8594 inimest. Vald paikneb umbes 15 km Wilhelmshavenist edelas ja 30 km Oldenburgist loodes. Diedrich Uhlhorn (1764–1832), leiutaja GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.bockhorn.de
Aabel (perekonnanimi)

Aabel on norra ja eesti perekonnanimi. Eestis on perekonnanime Aabel (Oabel) antud Lustivere mõisas Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Aabeli-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Auliste. 1. jaanuaril 2018 Eestis sellise perekonnanimega isikuid ei ela või on neid vähem kui 5.
Eesti armeenlased

Armeenlased on Eesti üks vähemusrahvuseid. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 1444 armeenlast ning 2011. aasta rahvaloenduse koostamise ajaks oli armeenlaste ametlik arv langenud 1042 inimeseni.. Suurem oli armeenlaste arv Nõukogude Liidu 1989. aasta rahvaloenduse andmetel, nimelt 1669. Suurem osa Eesti armeenlastest elab Tallinnas (2000. aastal 58%). Pärast Eesti Vabariigi taasiseseisvumist aastal 1991 ei antud Nõukogude perioodil sisse rännanud immigrantidele ega nende Eestis sündinud lastele automaatselt kodakondsust. Ararati järgi on nime saanud Tallinnas tegutsev jalgpalliklubi Tallinna FC Ararat TTÜ, millel on sidemeid Armeenia jalgpalliklubiga FC Ararat Yerevan. Armeenia-Eesti Kultuuri Selts Baltimaade armeenlased "Rahvaarv etnilise rahvuse, emakeele ja kodakondsuse järgi". Statistikaamet. Vaadatud 15.10.2009. "Eestis elab 192 rahvuse esindajaid." Õhtuleht 18.09.2012. Демоскоп Weekly – Всесоюзная перепись населения 1989 года.Национальный состав населения по республикам СССР
Soodisõlm

Soodisõlm (prantsuse Le nœud d'écoute, inglise keeles sheet bend, ka weaver's knot) on sõlmeliik, mis kuulub steekide sõlmerühma[küsitav][viide?].(kirjutises Sõlm on alaliigiks "Sõlmed köite ühendamiseks") Sõlm sobib kahe erineva kuiva nööri tugevaks ühendamiseks, need võivad olla nii ühe- kui ka erisuguse jämedusega. Sõlme lahtisidumiseks tuleb lasta nööride pinge vabaks. Soodisõlme kohta veebilehel Animated Knots Soodisõlm sõlmeteemalises õppematerjalis
910. aastad

910. aastad 910. aastad on aastad 910–919 pKr. Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Kümnendid: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad Aastad: 910 911 912 913 914 915 916 917 918 919 ... ...
Nurme tänav (Viljandi)

Nurme tänav on tänav Viljandis. Tänav on ida-läänesuunaline, see saab alguse Tallinna tänavalt, ristub Looga ja Leola tänavaga ning lõpeb Veere tänaval. Tänava pikkus on 392 m. Viljandi linnavolikogu kinnitas tänavale 13. novembril 1922 nime Mulgi tänav. Nõukogude okupatsiooni ajal 1952. aastal muudeti nimi Nurme tänavaks. Algset nime pole taastatud. Nurme tänav 5 asub makaronivabrikuna tuntud tehasekompleks, kus 2000. aastast tegutseb OÜ Sveba-Dahlen Baltic. Makarone valmistas aastatel 1952–1997 Viljandi Leivakombinaat (alates 1991 AS Vilma). Tootmise ajalugu ulatub siin 20. sajandi algusse, kui asutati J. K. Wilflussi (ka Wilpflus) tisleritööstus ja jahuveskite töökoda. Edasi tegutses samas Viljandi sae- ja jahuveski, algul aadressiga Kõue tänava järgi, kus asus linnapoolne värav. Nurme tänav 8 asus väidetavalt Viljandi väikseim maja, kus omanik J. Timma pidas kauplust. Hoone on lammutatud ja selle asemele on ehitatud uus elumaja. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018. "Wiljandi linnawolikogu teadaanne". Riigi Teataja. 21. aprill 1923. Heiki Raudla. Veel kord ühest tänavate ümbernimetamisest. Sakala kalender 2022, lk 266. "Viljandi vanast makaronitööstusest saab leivaahjuvabrik". Äripäev. 22. september 2000. Vaadatud 10. augustil 2023. "Sveba-Dahlen Baltic OÜ". Vaadatud 10. augustil 2023. "Wiljandi tööstuse ülewaade". Postimees. 16. september 1922. "J. Wilpflus'e laualõikamise ja hööweldamise wabrik". Sakala. 26. jaanuar 1924. "Ringkäik Viljandi tööstustes". Sakala Pühapäev. 1. september 1934. "Viljandi aerofoto". muis.ee. 27. märts 1926. "Foto, J. Timma kauplus". muis.ee. "Nurme 8". Google'i tänavavaade. Juuli 2011.
Musketär (perekonnanimi)

Musketär on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Musketär on pandud Voka mõisas Jõhvi kihelkonnas Virumaal (Muschkateer) ja Roosna-Alliku mõisas Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal (Muskatier). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kõue tänav

Kõue tänav on mitme tänava nimi: Kõue tänav Tallinnas Kõue tänav Viljandis
Tallinna Armeenia Kultuuri Ühing

Tallinna Armeenia Kultuuri Ühing (ka H. Abovjani nimeline Armeenia Kultuuri Selts[viide?]) on Tallinnas tegutsev Eesti armeenlaste organisatsioon. Ühing registreeriti 23. aprillil 1989 Tallinnas Eesti Muinsuskaitse Seltsi osakonnana. Muinsuskaitse Seltsist eraldus ühing 1991. aasta II poolel. Ühingu esimees on pikka aega olnud Artem Davidjants. Tartu Armeenia Rahvusühing Eesti rahvaste raamat: rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Koostanud ja toimetanud Jüri Viikberg. Tallinn, 1999. Lk. 31
Kõue tänav (Viljandi)

Kõue tänav on umbtänav Viljandis. Tänav on põhja-lõunasuunaline, see saab alguse August Maramaa puiesteelt, ristub Pärna tänavaga ja lõppeb umbtänavana. Tänava pikkus on 193 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Sõlm (perekonnanimi)

Sõlm on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Sõlm (Sölm) on pandud Roosna mõisas Ambla kihelkonnas ja Türi-Alliku mõisas Türi kihelkonnas Järvamaal, Kloostri mõisas Kirbla kihelkonnas Läänemaal ning Jaanimõisas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei elanud või oli neid vähem kui 5.
Vahemehe sõlm

Vahemehesõlm (ka "alpiliblikas", inglise keeles Alpen Butterfly loop) on alpinismis kasutatav sõlm. "Klassikaline vana sõlm on sõlmede kuningas", kirjutati John Sweeti raamatus "Scout Pioneering" (1974). Saab siduda kiiresti köie keskele, moodustamaks aasa. Alpinismis kasutatakse seda sõlme ühe mägironija kinnitamisel kahe teise mägironija vahele, kuna koormus võib langeda sõlme mõlemale poolele. Sõlme sidumiseks on mitu erinevat moodust. Jaan Künnap. Sõlmed ja pleisid. 2016. ISBN 9789949388738 Sõlme sidumise õpetus
Lauristin

Lauristin on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Lauristin (Laurustin) on pandud Kose-Uuemõisa mõisas Kose kihelkonnas Harjumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega isikuid Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Fromhold Lauristin, eesti majandusteadlane (1900–1964) Johannes Lauristin, Eesti poliitik ja kirjanik (1899–1941) Marju Lauristin, Eesti poliitik ja sotsiaalteadlane (1940–) Olga Lauristin, Eesti kommunistlik revolutsionäär (1903–2005)
Tedrekull

Tedrekull on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Tedrekull (Tetrekuill) on pandud Koila mõisas Simuna kihelkonnas Virumaal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tedrekull Eestis 10 mehel ja 12 naisel. "Tedrekull". Onomastika. Vaadatud 23.09.2018.
Karrod

Karud on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Karud (Karrod) on pandud Udeva mõisas Koeru kihelkonnas Järvamaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Lihtsõlm

Lihtsõlm (inglise keeles overhand knot 'ülekäesõlm' ja saksa keeles über+hand+knoten) on kõigist sõlmedest lihtsaim ja on olnud kasutusel sama kaua, kui on olnud saadaval sidumismaterjali. Kuna sõlmest on kasu nii käepideme kui ka stopperina, seotakse seda kindlate vahemaade tagant päästenööridesse, et köis ei libiseks käest läbi. See on ka paljude teiste sõlmede aluseks, eriti aasade, steekide ja silmuste perekondades. Kord juba seotud ja pinge alla pandud sõlme on väga raske lahti harutada. Lihtsõlme sidumise õpetus
Karometer

Karometer on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Karometer (Karrometer) on pandud Salutaguse mõisas Hageri kihelkonnas Harjumaal. 1. jaanuaril 2019 oli perekonnanimega Karometer Eestis 12 inimest. Nimede statistika Statistikaamet
Kasekamp

Kasekamp on eesti perekonnanimi. Perekonnanimi Kasekamp (Kassekamp) on unikaalne perekonnanimi, mida on pandud vaid Einmanni mõisas Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kasekamp Eestis 32 mehel ja 28 naisel. Andres Kasekamp, eesti ajaloolane ja politoloog (1966–) August Kasekamp, Eesti sõjaväelane (1889–1942) Päivo Kasekamp, eesti metodisti vaimulik ja soomepoiss (1924–2013) Totti Kasekamp, eesti kergejõustiklane ja õpetaja (1925–2000) "Kasekamp". Onomastika. Vaadatud 23.09.2018. "Nimede statistika". Eesti Statistika. 01.01.2018. Vaadatud 23.09.2018.[alaline kõdulink]
Kehvig

Kehvig (Kehvik) on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Kehvik (Käfig) on pandud Käru mõisas Vändra kihelkonnas Pärnumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei elanud või oli neid vähem kui 5. Nimede statistika Statistikaamet
Blagoveštšensk

Blagoveštšensk on linn Venemaal, Amuuri oblasti halduskeskus. Asub Amuuri jõe ääres, Hiina Heihe linna vastaskaldal. Linn on rajatud 1856. aastal Ust-Zeiski sõjaväepostina. Blagoveštšensk on tähtis sadamalinn, laevaehituse ja -remondi keskus. Linnas on ka ehitusmaterjalide ja tselluloositehased, tikuvabrik ja mööblikombinaat. 2022. aastal avati kaubaliikluseks üle Amuuri kulgev Blagoveštšenski–Heihe sild. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2024 года www.blagoveshensk.ru www.admblag.ru
Austria juhisõlm

Austria juhisõlm (inglise keeles Figure 8 loop) on sõlmetüüp. Võimalik sõlmida aasaga (nt kinnitamiseks karabiini külge) või ühe otsaga (nt kinnitamiseks läbi rõnga). Võimalik sõlmida ka kahekordsena (ingl Double Figure 8). https://www.animatedknots.com/fig8loopdouble/index.php
Gerdrudis Czoie

Gerdrudis Czoie (Gerdrudis uxor Johan[n]is Czoie; surnud 1458) oli Erastvere mõisniku Johann Czoie abikaasa. Ta maeti Palamuse kirikusse, hauaplaat on säilinud ja muinsuskaitse all. [1] [2]
DRM

DRM võib viidata järgnevatele asjadele: Digitaalõiguste haldamine (Digital rights management) Digital Radio Mondiale Direct Rendering Manager Direction du Renseignement militaire
NSV Liidu Üldise Masinaehituse Ministeerium

NSV Liidu Üldise Masinaehituse Ministeerium (vene keeles Министерство общего машиностроения СССР) oli aastatel 1955–1957 ja 1965–1991 Nõukogude Liidus eksisteerinud riigivalitsemise organ; kuulus ministeeriumina NSV Liidu Ministrite Nõukogu koosseisu. Ministeerium ühendas ja koordineeris paljude kosmosetehnika ja tuumaraketirelvastuse seadmete väljatöötamise ja tootmisega seotud ettevõtete ja teadusasutuste tööd. Ministeerium loodi 2. aprillil 1955 Moskvas. Aastatel 1957–1965 oli ta ühendatud NSV Liidu Kaitsetööstuse Ministeeriumiga. Taasloodi 2. märtsil 1965. NSV Liidu Üldise Masinatööstuse ministeerium kaotati 1. detsembril 1991 seoses Nõukogude Liidu lagunemisega. Ministeerium vastutas NSV Liidu kosmoseprogrammi elluviimise eest alustades Bajkongõri kosmodroomi ehitamisest, esimese Maa tehiskaaslase Sputnik 1 ja esimese mehitatud kosmoselaeva Vostok 1 lennutamisest Maa orbiidile ning lõpetades orbitaaljaama Mir ja kosmoseprogrammi Energija-Buran loomisega. NSV Liidu Keskmise Masinatööstuse Ministeeriumi õigusjärglane on riiklik korporatsioon Roskosmos. Pjotr Goremõkin (1955–1957) Sergei Afanasjev (1965–1983) Oleg Baklanov (1983–1988) Vitali Dogužijev (1988–1989) Oleg Šiškin (1989–1991) NSV Liidu Keskmise Masinaehituse Ministeerium 50 лет назад было образовано Министерство общего машиностроения. tsniimash.ru
Igor Bõkov

Igor Jurjevitš Bõkov (vene keeles Игорь Юрьевич Быков; sündinud 26. jaanuaril 1954 Tambovis Vene NFSV-s Nõukogude Liidus) on vene arstiteadlane, sõjameditsiini spetsialist, professor, meditsiiniteenistuse kindralpolkovnik, Venemaa Teaduste Akadeemia liige. Ta on 2007. aastast Setšenovi-nimelise 1. Moskva Riikliku Meditsiiniülikooli meditsiiniteenistuse organiseerimise ja taktika kateedri professor. Aastatel 2004–2007 oli ta Venemaa Kaitseministeeriumi Sõjameditsiini Peavalitsuse ülem ja ühtlasi Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude meditsiiniteenistuse ülem. 2007. aasta novembris vabastati ta Venemaa Föderatsiooni presidendi seadlusega sõjaväeteenistusest. Bõkov lõpetas kiitusega Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia kahel korral: 1977. aastal maaväe sõjaväearstide ettevalmistamise teaduskonna ja 1984. aastal juhtiva koosseisu teaduskonna. Vahepeal oli ta sõjaväeteenistuses Balti sõjaväeringkonnas, algul sõjaväearstina, seejärel teenis meditsiiniroodu komandörina. Ta võttis osa Esimesest ja Teisest Tšetšeenia sõjast. 1997. aastal ülendati ta meditsiiniteenistuse kindralleitnandiks ja 2005. aastal meditsiiniteenistuse kindralpolkovnikuks. 2007 – valiti Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemia korrespondentliikmeks 2014 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks (arstiteaduste osakonna profülaktilise meditsiini sektsioon) Teda on autasustatud ordeniga "Sõjaliste teenete eest". Foto
Juri Ševtšenko

Juri Leonidovitš Ševtšenko (vene keeles Юрий Леонидович Шевченко; sündinud 7. aprillil 1947 Jakutskis Jakuudi ANSV-s Nõukogude Liidus) on vene arstiteadlane, kirurg, vaimulik ja endine tervishoiuminister, professor, meditsiiniteenistuse kindralpolkovnik, Venemaa Teaduste Akadeemia akadeemik. Ta oli aastatel 1992–2000 Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia ülem ja 1999–2004 Venemaa Föderatsiooni tervishoiuminister. 2004. aastal määrati ta Venemaa Föderatsiooni Tervishoiu Ministeeriumi peakirurgiks. 2002. aastal rajati tema eestvedamisel Moskvas Pirogovi-nimeline Venemaa Föderatsiooni Tervishoiu Ministeeriumi Rahvuslik Kirurgiakeskus. Ševtšenko on keskuse president selle loomisest saadik. Ševtšenko õppis kaks aastat Taškendis vaimulikus seminaris ja on 2009. aastast vaimulik, Moskva Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku preester, kes tegutseb isa Georgina Moskvas. Ševtšenko sündis Jakutskis sõjaväelaste perekonnas. Pärast Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia lõpetamist 1974. aastal Leningradis teenis ta sõjaväes. Oli meditsiinirühma komandör. 1975. aastal jätkas ta teenistust Kirovi-nimelises Sõjameditsiini Akadeemias. 1987. aastal kaitses ta meditsiinidoktori kraadi, neli aastat hiljem anti talle professori kutse. 1991. aastal sai ta kardiovaskulaarkirurgia kateedri ja kliiniku ülemaks. Aasta hiljem määrati ta akadeemia ülemaks. Ühtlasi oli ta 1993. aastast Peterburi ja Leningradi oblasti peakardiokirurg. 1995. aastal ülendati Ševtšenko meditsiiniteenistuse kindralpolkovnikuks. 1999. aasta juulis määrati ta Venemaa Föderatsiooni presidendi seadlusega tervishoiuministriks. 2013. aastal Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemia suleti ning selle liikmed (sealhulgas Juri Ševtšenko) lülitati Venemaa Teaduste Akadeemia koosseisu. Ševtšenko kuulub akadeemikuna RAN-is arstiteaduste osakonna kliinilise meditsiini sektsiooni. 1996 – Venemaa Föderatsiooni teeneline teadustegelane 1997 – valiti Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemia korrespondentliikmeks 2000 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik 2000 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia (teaduse ja tehnika valdkonnas kardiokirurgiaalaste tööde tsükli eest; 4-liikmelise kollektiivi koosseisus ) 2000 – valiti Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemia akadeemikuks 2008 – Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli auprofessor 2012 – valiti Ukraina Meditsiiniteaduste Akadeemia välisliikmeks Ta on saanud ka Venemaa Föderatsiooni teenelise arsti, samuti mitme õppeasutuse audoktori või auprofessori nimetuse. Шевченко Юрий Леонидович. zdrav.expert/ Бывший начальник ВМА и министр здравоохранения Юрий Шевченко стал православным батюшкой. ntv.ru Экс-министр, из-за которого Путин вышел из себя, стал священником. newsru.com Шевченко Юрій Леонідович[alaline kõdulink]. amnu.gov.ua Президент и основатель Пироговского Центра. pirogov-center.ru На исповедь к министру. rg.ru, 19. mai 2009 Десятая заповедь патриарха. mk.ru, 28. märts 2012 Сын бывшего министра здравоохранения РФ священника Юрия Шевченко. portal-credo.ru Патриарх победил бывшего министра в суде. simvol-veri.ru
Eesti Arstideseltside Liit

Eesti Arstideseltside Liit (lühendatult EASL) oli Eesti arstiseltse ühendav organisatsioon. EASL asutati 1921. EASLi juhatus tegutses Tallinnas. EASL korraldas arstidekongresse ja -päevi. EASL andis välja ajakirja Eesti Arst. EASL oli Eesti Tervishoiu Muuseumi omanik. Eesti Arstide Liit Eesti Entsüklopeedia. 2. köide: Chamfort–Feralia. Tartu: Loodus, 1933, lk 675.
Eesti Autoklubi

Eesti Autoklubi oli Eesti esimesel iseseisvusajal tegutsenud motospordi huvilisi ühendanud organisatsioon (klubi). Klubi asutati 1924 Tallinnas. Klubi eesmärk oli edendada Eesti motosporti. Klubi eestvedamisel korraldati võidusõite. Klubi oli Rahvusvahelise Autoklubide Koondise liige. Eesti Autospordi Liit Eesti Entsüklopeedia. 2. köide: Chamfort–Feralia. Tartu: Loodus, 1933, lk 675.
Ian MacKaye

Ian MacKaye (sündinud 16. aprillil 1962) on Ameerika muusik, straight-edge liikumise rajaja, sõltumatu plaadifirma Dischord asutaja. Muusikuna on Ian MacKaye kogunud tuntust ansamblite Minor Threat (1980–1983) ja Fugazi (1987–2002) lauljana. Tema 1980. aastate keskpaigas tegutsenud ansamblit Embrace peetakse tihti üheks emostiili suunanäitajaks.
Eesti Lastekaitse

Eesti Lastekaitse oli Eesti esimesel iseseisvusajal tegutsenud sihtasutus. Asutuse põhikirja kinnitas Eesti valitsus 15. juunil 1932. Asutuse eesmärkide seas oli edendada Eestis laste- ja emadekaitset, samuti lastehoolekannet. Eesti Lastekaitse Liit Eesti Entsüklopeedia. 2. köide: Chamfort–Feralia. Tartu: Loodus, 1933, lk 765.
Eestimaa Põllumeeste Keskselts

Eestimaa Põllumeeste Keskselts oli 1907–1922 tegutsenud põllumehi ühendav organisatsioon. Seltsi eesmärkide seas oli arendada põllumeeste isetegevust ja edukamat põllukultuuride kasvatamist. 1922 ühinesid Eestimaa Põllumeeste Keskselts ja Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskselts ning moodustati uus keskorganisatsioon: Eesti Põllumeeste Keskselts. Selts asutati 1907 Tallinna Eesti Põllumeeste Seltsi eestvõttel. Tallinnas peetud koosolekul asutati põllumeesteseltside kesktoimkond, kuhu valiti igast maakonnast üks esindaja. 1910 kujunes kesktoimkonnast välja Eestimaa Põllumeeste Keskselts. Eestimaa Põllumeeste Keskseltsiga olid ühinenud Haapsalu (1903), Kullamaa (1899), Käina, Lääne-Nigula (1910), Martna, Mihkli (1910), Märjamaa (1910), Noarootsi (1909), Piirsalu, Varbla (1910), Velise (1903), Vigala seltsid, Tallinna Eesti Põllumeeste Selts (1888) jt Eesti Entsüklopeedia. 2. köide: Chamfort–Feralia. Tartu: Loodus, 1933, lk 794. Birgit Kibal, Ajalooarhiiv 90 ehk killuke konverentsimuusikat, Tuna 3/2011 Eestimaa Põllumeeste-Keskseltsi Põhjuskiri = Устав Эстляндского центрального сельскохозяйственного общества : [Kinnitatud 15. mail 1910.]
Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskselts

Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskselts (ka Põhja-Liivimaa Põllumeeste Keskselts[viide?]) oli Põhja-Liivimaa põllumehi ühendav organisatsioon, mis tegutses aastatel 1908–1922. 1922. aastal ühinesid Eestimaa Põllumeeste Keskselts ja Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskselts ning moodustati uus keskorganisatsioon: Eesti Põllumeeste Keskselts. Selts asutati 1908. aastal Pärnumaal tegutsenud Änge Põllumeeste Seltsi eestvõttel, algul tegutses see põllumeesteseltside kesktoimkonnana. 1911. aastal korraldati kesktoimkond ümber Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskseltsiks. Eesti Entsüklopeedia. 2. köide: Chamfort–Feralia. Tartu: Loodus, 1933, lk 794.