laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tori kogudus

EELK Tori kogudus (nimetatud ka Tori Püha Jüri kogudus) on luterlik kogudus Pärnu maakonnas Toril, mis kasutab Tori kirikut. Kogudus kuulub Pärnu praostkonda. Koguduse hooldajaõpetaja on Ants Kivilo. Juhatuse esimees on Jüri Kask. Jumalateenistused toimuvad iga kalendrikuu 2. ja 4. pühapäeval kell 14.00 Tori kirikus. ca 1544, Michael Schweders Jacob Forster, Poola ajal, Pärnust ca 1634, Nils ca 1646, Simon Schilling ca 1665. 1667 Matthias Nezelius 1669–1677, Johann Neudahl, Vändra Martini koguduse pastor 1679...1697, Peter Hasselgreen 1692–, Salomo Heinrich Vestring, Pärnu Eliisabeti kiriku eesti koguduse ja Tori koguduse pastor 1700–1707, Heinrich Meurch 1710, Johann Schultz, vikaar 1756–1760, Gustav Friedrich Cappel, vikaar 1761, Christian Regius, Tori koguduse pastor 1764–1792, Paul Johann Körber, Tori koguduse pastor 1792–1796, Johann Christian David Moritz, Tori koguduse pastor 1804, Gustav Albrecht Haller, Tori koguduse pastor 1804–1808, Wilhelm Friedrich Steingrüber, Tori koguduse pastor 1808–1809, Johann Heinrich Rosenplänter, Tori koguduse pastor 1809, Benedict August Friedrich Offe, Tori koguduse pastor Kogudusest Tori kiriku kodulehel Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", Torgel, ehstnisch Torri kihhelkond, 1843, seite 104-105
Abole järv

Abole järv (valgevene keeles Возера Аболе, vene keeles Оболе või Оболь, Obole või Oboli järv) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis. Järv asub merepinnast 137 meetri kõrgusel, selle valgala on 744 km². Kaldajoone pikkus on 17,6 kilomeetrit. Järves asub kaks saart kogupindalaga 1,6 hektarit. Kaldad on madalad ja liivased, kohati soostunud, kohati palistatud õõtsikuga. Taimestikuga kaetud ala ulatub kaldast 30–600 meetri kaugusele. Vee läbipaistvus on kolm meetrit. Abole on eutroofne järv. Kaladest leidub järves angerjat haugi, säga, ahvenat, kokre, latikat, linaskit, särge ja roosärge. Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Strusta järv

Strusta järv (valgevene keeles Возера Струста, vene keeles Струсто (Strusto)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis. Järv asub merepinnast 129 meetri kõrgusel, selle valgala on 223 km². Strusta kuulub Brasłaŭ järvestikku, asudes Brasłaŭ järvestiku rahvuspargi territooriumil. Kaldajoone pikkus on 27,8 kilomeetrit. Järves asub seitse saart kogupindalaga 2,58 km², neist suurim on Čajčyn pindalaga 1,6 km². Kaldad on madalad. Strusta järv on Brasłaŭ järvestikus kesksel kohal, olles ühenduses paljude teiste seasete järvedega. Enim vett voolab Strusta järve Snudy järvest, mida ühendab Strusta järvega 80 meetrit lai ja 3 meetrit sügav väin. Strusta järve vesi voolab omakorda 40 meetrit laia ja 3-4 meetrit sügava väina kaudu Vojsa järve. Lõuna ja idakallast palistab kuni 600 meetri laiune veetaimestiku riba, seal kasvavad harilik pilliroog ja järvkaisel. Kuni kuue meetri sügavuses vees kasvavad penikeeled, kanada vesikatk, kardhein, samuti ka mändvetikad. Vee läbipaistvus on 4,8 meetrit. Järves elab 22 liiki kalu, nende seas rääbis, meritint, siig, säinas, linask. Vahemikus 1950–1970 olid tööstusliku tähtsusega kalad veel peipsi siig, latikas ja angerjas. Kalapüük on Strusta järvel tasuline. Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Snudy järv

Snudy järv ehk Snudõ järv (valgevene keeles Возера Снуды, vene keeles Снуды (Snudõ)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis. Järv asub merepinnast 130 meetri kõrgusel, selle valgala on 113 km². Snudy kuulub Brasłaŭ järvestikku, asudes Brasłaŭ järvestiku rahvuspargi territooriumil. Lisaks rahvuspargile asub järvel veel ornitoloogiline kaitseala, Snudy ja Strusta järvede vahel asub aga maastikukaitseala Kaldajoone pikkus on 34,4 kilomeetrit. Järves asub 11 saart kogupindalaga 1,6 km². Madala veetaseme korral võivad mitmed madalikud kuivale jääda, sellisel juhul kasvab saarte arv Snudy järves kuueteistkümneni. Suuremad saared on kõrgem osa Snudy järve läbivast oosist. Järve kaldad on üldiselt madalad, kohati liivased. Järve idakallas on kõrgem, selle moodustab metsaga kaetud oos. Snudy järve vesi voolab Strusta järve. Kaht järve ühendab 80 meetrit lai ja 3 meetrit sügav väin. Strusta järve vesi voolab omakorda 40 meetrit laia ja 3-4 meetrit sügava väina kaudu Vojsa järve. Järve põhi on valdavalt liivane, kohati ka savine või kivine. Järve madalamas osa kasvab harilik pilliroog, kohati ka järvkaisel. Kuni viie meetri sügavuses vees kasvavad penikeeled, samuti ka mändvetikad. Vee läbipaistvus on 6,6 meetrit. Tähtsamad kalad Snudy järves on rääbis, ahven, haug, angerjas, linask ja särg. Leidub ka säinast ja viidikat, teistest veekogudest on Snudy järve elama asunud hõbekoger, karpkala ja valgeamuur. Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Flórina piirkonnaüksus

Flórina piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Φλώρινας) on Kreeka piirkonnaüksus Lääne-Makedoonia piirkonna põhjaosas. Piirkonnaüksuse halduskeskus on Flórina. Flórina piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on: Amýntaio vald (2) Flórina vald (1) Préspese vald (3) https://www.statistics.gr/2021-census-legal-pop-results
Grevená piirkonnaüksus

Grevená piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Γρεβενών) on Kreeka piirkonnaüksus Lääne-Makedoonia piirkonna lõunaosas. Piirkonnaüksuse halduskeskus on Grevená. Grevená piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on: Deskáti vald (2) Grevená vald (1) https://www.statistics.gr/2021-census-legal-pop-results
Kastoriá piirkonnaüksus

Kastoriá piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Καστοριάς) on Kreeka piirkonnaüksus Lääne-Makedoonia piirkonna lääneosas. Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kastoriá. Kastoriá piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on: Nestório vald (2) Orestída vald (3) Kastoriá vald (1) https://www.statistics.gr/2021-census-legal-pop-results
Kozáni piirkonnaüksus

Kozáni piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Κοζάνης) on Kreeka piirkonnaüksus Lääne-Makedoonia piirkonna idaosas. Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kozáni. Kozáni piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on: Eordaía vald (4) Kozáni vald (1) Sérvia-Velventósi vald (2) Voḯo vald (3) Greek census 2011
Arville Puström-Uus

Arville Puström-Uus (1942. aastani Arville Uus; 30. mai 1921 Tallinn – 21. oktoober 2014 New Jersey) oli eesti kunstnik Ameerika Ühendriikides. Ta lõpetas 1940. aastal Elfriede Lenderi Eragümnaasiumi. Aastatel 1940–1942 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ja 1942. aastast kunstikoolis Pallas. 1944. aastal põgenes ta suure põgenemise lainega Saksamaale. Aastatel 1946–1949 õppis ta (Briti sõjaväe stipendiaadina) Düsseldorfi Kunstiakadeemias graafikat ja maalimist. 1949. aastal siirdus ta USA-sse, kus elas New Jersey osariigis. Ta on tegutsenud rakenduskunstnikuna lambivabrikus. Aastatel 1961–1980 tegutses ta Mendhamis (Morrise maakonnas) kunstiõpetajana, seejärel oli vabakunstnik. Ta oli 1942. aastast abielus Aksel Puströmiga (1920–2013), kes oli arst; neil oli tütar ja poeg, tütar Tiia Äärismaa on kunstnik. http://isik.tlulib.ee/index.php?id=588 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Rasmus Schüller

Rasmus Schüller (sündinud 18. juunil 1991 Espoos) on Soome jalgpallur, kes kuulub Rootsi kõrgliiga klubi Djurgårdens koosseisu. Helsingi JK-s mängides on ta tulnud Soome meistriks viis korda. HJK Helsinki Veikkausliiga: 2012, 2013, 2014, 2017, 2020 Soome karikas: 2014, 2017, 2020 Soome liigakarikas: 2015 BK Häcken Svenska Cupen: 2015–16 http://www.transfermarkt.co.uk/rasmus-schuller/profil/spieler/72266
Sill

Sill on plaatjas tardunud intrusioon, mis on paralleelne moondekivimite kildalisuse või settekivimite kihilisusega, millesse ta on tunginud. Sillid on reeglina enam-vähem horisontaalse orientatsiooniga. Sill meenutab kihti, mis on teistsuguse litoloogiaga kivimite vahele tunginud. Erinevalt settekivimite kihtidest ei ole sill mitte settinud, vaid on vedela magmana olemasolevate kivimite vahele pressitud. Sillid on enamasti tumedat värvi. Sill erineb daikist selle poolest, et daik lõikab kivimite kildalisus- või kihilisuspindu. Mõnikord selgitatakse silli ja daiki erinevust nii, et daik on vertikaalne plaatjas intrusioon, sill aga horisontaalne. See on aga väga lihtsustatud seletus, mis vastab tõele vähestel juhtumitel. Enamasti on küll nii, et daik on pigem vertikaalse ja sill pigem horisontaalse kui vertikaalse orientatsiooniga. Sillid on enamasti aluselise koostisega ehk kivimiliselt basaldid või diabaasid.
Argolída piirkonnaüksus

Argolída piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Αργολίδας) on Kreeka piirkonnaüksus Peloponnesose piirkonna idaosas. Piirkonnaüksuse halduskeskus on Náfplio. Argolída piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on: Árgos-Mykínese vald (2) Epídavrose vald (3) Náfplio vald (1) Ermionída vald (4)
El Paso (täpsustus)

El Paso (Cesar), munitsipaliteet Cesari departemangus El Paso (La Palma), linn Kanaaridel El Paso, linn Texases El Paso (Arkansas) El Paso (Illinois) El Paso (Wisconsin) Exeter (Missouri), varem tuntud kui El Paso Garlock (California), varem tuntud kui El Paso City Paso Robles (California), varem tuntud kui El Paso de Robles El Paso maakond (Texas) El Paso maakond (Colorado) El Paso rahvusvaheline lennujaam Texases "El Paso", Marty Robbinsi laul "El Paso", Taking Back Sunday laul "El Paso", 1949. aasta western John Payne'iga peaosas
I Just Love Country

"I Just Love Country" (stiliseeritult "I Just L♥ve Country") on 2013. aastal avaldatud kolmest CD-st koosnev plaadikogumik, mis sisaldab 75 klassikalist kantrilaulu 1950. aastatest. Kogumiku andis välja Delta Leisure Group Plc. "I Walk the Line" – Johnny Cash "Crazy" – Patsy Cline "Big Bad John" – Jimmy Dean "Four Walls" – Jim Reeves "Walk on By" – Leroy Van Dyke "Tender Years" – George Jones "El Paso" – Marty Robbins "Honeycomb" – Jimmie Rodgers "Take These Chains From My Heart" – Hank Williams "Hello Walls" – Faron Young "Whole Lotta Woman" – Marvin Rainwater "North to Alaska" – Johnny Horton "Candy Kisses" – George Morgan "A White Sport Coat (And a Pink Carnation)" – Marty Robbins "Please Help Me I'm Falling" – Hank Locklin "Battle of New Orleans" – Johnny Horton "Bimbo" – Jim Reeves "I'm Sorry" – Brenda Lee "The Three Bells" – The Browns "White Lightning" – George Jones "Don't Take Your Guns to Town" – Johnny Cash "That Do Make It Nice" – Eddy Arnold "I Don't Care" – Webb Pierce "Long Gone Lonesome Blues" – Hank Williams "Crazy Arms" – Ray Price "He'll Have To Go" – Jim Reeves "Folsom Prison Blues" – Johnny Cash "Cold Cold Heart" – Hank Williams "Waterloo" – Stonewall Jackson "Sixteen Tons" – Tennessee Ernie Ford "I Fall to Pieces" – Patsy Cline "Blue Blue Day" – Don Gibson "A Dear John Letter" – Jean Shepard(1) & Ferlin Husky "Let Me Go Lover" – Hank Snow "Mule Train" – Tennessee Ernie Ford "Rub-A-Dub-Dub" – Hank Thompson "Back Street Affair" – Webb Pierce "Don't Just Stand There" – Carl Smith "Rhumba Boogie" – Hank Snow "Country Girl" – Faron Young "The Same Old Me" – Ray Price "Wings of a Dove" – Ferlin Husky "My Special Angel" – Bobby Helms "Honky Tonk Song" – Webb Pierce "I Don't Believe You've Met My Baby" – The Louvin Brothers "The Cattle Call" – Eddy Arnold "A Satisfied Mind" – Porter Wagoner "I Let The Stars Get in My Eyes" – Goldie Hill "Wake Up Irene – Hank Thompson "Young Love" – Sonny James Märkus: (1) Plaadiümbrisel on trükiviga, nimelt on seal kirjas hoopiski Jean Shepherd. "Oh Lonesome Me" – Don Gibson "Ballad of a Teenage Queen" – Johnny Cash "Devil Woman" – Marty Robbins "Billy Bayou" – Jim Reeves "Walkin' After Midnight"(2) – Patsy Cline "Don't Let the Stars Get in Your Eyes" – Skeets McDonald "The Story of My Life" – Marty Robbins "Alone With You" – Faron Young "My Shoes Keep Walking Back to You" – Ray Price "Gone" – Ferlin Husky "Love, Love, Love" – Webb Pierce "One By One" – Kitty Wells & Red Foley "I Don't Hurt Anymore" – Hank Snow "Kaw-Liga" – Hank Williams "Let Me Be The One" – Hank Locklin "Hey, Joe!" – Carl Smith "I Forgot More That You'll Ever Know" – The Davis Sisters "I Really Don't Want To Know" – Eddy Arnold "Let's Have a Party" – Wanda Jackson "It Wasn't God Who Made Honky Tonk Angels" – Kitty Wells "Give Me More, More, More (Of Your Kisses)" – Lefty Frizzell "Slow Poke" – Pee Wee King "The Shot Gun Boogie" – Tennessee Ernie Ford "Why Baby Why" – Red Sovine & Webb Pierce "When It's Springtime in Alaska" – Johnny Horton Märkus:(2)Plaadiümbrisel on kirjas hoopiski "Walking by Myself", millise pealkirjaga lood on salvestanud näiteks Johnny Winter või Gary Moore, aga mitte Patsy Cline.
Kreeka 1924. aasta rahvahääletus

Rahvahääletus vabariigi väljakuulutamise üle toimus Kreekas 1924. aasta 13. aprillil. Rahvahääletus järgnes Kreeka jaoks katastroofiliseks kujunenud Kreeka-Türgi sõjale, mis purustas Kreeka lootused Konstantinoopoli tagasivõtmisele. Sõjalise kaotuse tulemusena sunniti kuningas Konstantínos I oma poja Geórgios II kasuks troonist loobuma ja ka kuningas Geórgios II läks hiljem seniks, kuni valitsus monarhia saatuse üle arutles, eksiili oma abikaasa kodumaale Rumeeniasse. Lõpuks otsustati korraldada rahvahääletus. See rahvahääletus, mis järgnes monarhia taastamisele 1920. aastal, peegeldas Kreeka valijaskonna toetuse kõikuvust ja liberaalide ning Elefthérios Venizélost toetavate vabariiklaste domineerimist. Rahvahääletuse tulemusena kaotati monarhia 11 aastaks. Sama aasta 25. märtsil oli juba välja kuulutatud Teine Kreeka Vabariik. Nohlen, D. & Stöver, P. "Elections in Europe: A data handbook" (2010). p. 830. ISBN 978-3-8329-5609-7.
CAd3-ZEBOV

cAd3-ZEBOV (NIAID/GSK Ebola vaktsiin, cAd3-EBO Z, ka ChAd3) on Ebola viiruse ja Sudaani ebola viiruse vastane eksperimentaalne inimeste vaktsiin. cAd3-ZEBOV-is sisalduv aine põhineb geneetiliselt muundatud šimpanside adenoviirusel Chimp Adenovirus type 3 (ChAd3)'el, mille tulemusel aine ekspresseerib Ebola ja Sudaani ebola viiruse geene (glükoproteiine) ning usutakse, et see provotseerib inimese organismi viiduna vajalikke immuunvastuseid, suureneb T-rakkude hulk ja immuunsüsteemi osad hakkavad tootma vajalikke antikehi. 1. faasi kliinilised inimuuringud tervete katsealustega on uurijate arvates paljutõotavad – katsealustel on pärast aine manustamist tuvastatavad ebolavastased antikehad. Eksperimentaalse vaktsiini töötas välja ettevõte GlaxoSmithKline. 2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia Axel Springer SE 2014 (27. november 2014). "US-Forscher melden Erfolg bei Ebola-Impfstoff". Die Welt (saksa). Vaadatud 28.11.2014. National Institute of Allergy and Infectious Diseases (NIAID), NIH to Launch Human Safety Study of Ebola Vaccine Candidate, 28. august 2014, veebiversioon (vaadatud 28.11.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:cAd3-ZEBOV seisuga 28.11.2014.
Tallinna Rootsi-Mihkli kogudus

EELK Tallinna Rootsi-Mihkli kogudus on luterlik kogudus Tallinnas, mis kasutab Tallinna Rootsi-Mihkli kirikut. Kogudus kuulub Tallinna praostkonda. Koguduse õpetaja on Patrik Göransson, koguduse organist on Maris Oidekivi-Kaufmann. Juhatuse esimees on Toomas Lilienberg. Koguduses on umbes 300 liiget, kes enamikus on eestirootslased või nende järeltulijad. Rootsikeelsed jumalateenistused toimuvad igal pühapäeval kell 12.00 Tallinna Rootsi-Mihkli kirikus. Mihklipäevast ülestõusmispühadeni toimuvad kirikus kolmapäeviti eestikeelsed õhtujumalateenistused. Georg Krüger, 1548 Mag. Hermann Grönau, 1553 Olaus Suecus, 1557–1563 Johannes Petri, 1569 Johannes Elard Jakob von Lunden 1602–1603, Tallinna Mihkli koguduse pastor Johannes Olai Schwedemann Suecus, 1603–1633 Sueno Kylander, 1635 Sueno Germundi, 1639–1664 Sueno Alinus, 1664–1676 Peter Ericsohn, Aulinus, 1676–1687 Johann Aulinius, 1687–1696 Gabriel Herlin, 1696–1709 Peter Herlin, 1709–1710 Matthias Simolin, 1710–1753 Johannes Roos, 1753–1789 Mag. Reinhold Johann Böning, 1790–1821 Heinrich Johann Holmberg, 1821–1840 Nicolaus Aejmelaeus, 1842–1858 Lars Erik Mozelli, 1859–1886 Johann Alexander Collan, 1886–1890 John Waldemar Gustafsson, 1890–1914 Nils Linderstam, 1919–1923 Erik Petzäll, 1924–1929 Harald Engström, 1929–1932 Karl Nicolaus Nilsson, 1934–1938 https://web.archive.org/web/20141128100956/http://www.stmikael.ee/index.php/et/ (vaadatud 28.11.2014) Marten Seppel, 1603. aasta katk Tallinnas Georg Mülleri tuluraamatu põhjal, TUNA 3 / 2017, lk 30–44 Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Hrsg. von Johann Friedrich von Recke, Karl Eduard Napiersky. Bd. 1. Mitau: Steffenhagen und Sohn 1827, lk. 213–214 Rootsi mälestised Eestis, Tallinna Rootsi-Mihkli kogudus (vaadatud 31.07.2021) Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse vaimulikud Koguduse koduleht
Vaivara kogudus

Vaivara kogudus oli Virumaal Vaivara kihelkonnas tegutsenud luteri kogudus, kes kasutas Vaivara kirikut. Kogudus kuulus VELK Eestimaa konsistooriumiringkonna Narva-Alutaguse praostkonda ja 1919–1944 Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku koosseisu. Vt. Vaivara koguduse vaimulikud https://web.archive.org/web/20141128102258/http://www.eha.ee/fondiloend/frames/struc_main.php?id=571 (vaadatud 28.11.2014)
Phrixos ja Helle

Phrixos ja Helle olid vanakreeka mütoloogias Boiootias asuva Orchomenose valitseja Athamase ja tema esimese naise Nephele lapsed, kaksikud. Phrixos oli poiss ja Helle oli tüdruk. Athamas jättis Nephele maha Boiootia pealinna Teeba printsessi Ino pärast ja ajas naise minema, kuid lapsed jättis enda kasvatada. Ino sai Athamasega kaks poega: Melikertese ja Learchose. Oma kasulapsi Ino vihkas. Ta kõrvetas ära kogu seemnevilja. Seeme ei idanenud. Kui rahvas läks oraaklilt nõu küsima, mida ikalduse vastu teha, sundis Ino oraaklit vastama, et Phrixos tuleb jumalatele ohverdada. Rahva sunnil pidi Athamas seda soovi täitma. Kuuldus sellest jõudis ka Nepheleni, kes palus abi jumalatelt. Hermes andis talle jäära, kelle nahk oli puhtast kullast. Kui Phrixos oli toodud ohvrialtari juurde, laskis Nephele jäära lahti. See tormas altari juurde, haaras ohvriks määratud poisi ja tema õe ning kandis lapsed läbi õhu minema. Jäär lendas kirdesse üle Egeuse mere. Kohal, kus Euroopat eraldab Aasiast kõigest kitsas väin, kukkus Helle jäära seljast merre ja uppus. Seda väina hakkasid kreeklased kutsuma Hellespontoseks ehk Helle mereks. Tänapäeval nimetatakse seda väina Dardanellideks. Jäär lendas edasi piki mare Axeinose ehk Külalislahkusetu mere (tänapäeval Musta mere) lõunarannikut, kuni jõudis Kolchisesse (tänapäeval Lääne-Gruusias asuv Samegrelo ja Imerethi piirkond). Seal jäär maandus. Phrixos jäi Kolchisesse elama ja sealne kuningas Aietes andis talle oma tütre Chalkiope naiseks. Tänutäheks ohverdas Phrixos oma jäära Zeusile ning kinkis selle naha, kuldvillaku, Aietesele. Phrixose saatuse kohta pärast abiellumist, sealhulgas tema laste kohta, andmed puuduvad. Iolkose kuningas Pelias käskis varsti pärast seda oma vennapojal Iasonil kuldvillaku Kreekasse tagasi tuua, lubades talle selle eest oma trooni. Selleks pani Iason kokku laeva "Argo" meeskonna, keda hakati kutsuma argonautideks. Ta saigi Aieteselt kuldvillaku, aga Phrixost argonaudid ei kohanud, mis tekitab kahtluse, et ta oli selleks ajaks, see tähendab üsna noorelt surnud.
Kaal (statistika)

Kaal on tegur või kordaja, mis väljendab hulgas ühe elemendi suhtelist väärtust, osatähtsust või mõju võrreldes sama hulga teiste elementidega. Kaale kasutatakse statistilistes arvutustes, et muuta erinevad suurused omavahel paremini võrreldavaks või omistada teatud suurustele teistest kõrgemat või madalamat väärtust. Näiteks kaalutud keskmise hinde arvutamisel liidetakse kokku erinevate ainekursuste läbimisel saadud hinded, mis on läbi korrutatud vastavate ainekursuste ainepunktide arvuga ja saadud summa jagatakse ainepunktide kogusummaga ehk ainepunktide alusel kaalutud hinded jagatakse kaalude summaga. Iga hinde kaaluks on siis vastava ainekursuse maht, mida väljendab ainepunktide arv – rohkem ainepunkte andnud aine hindel on suurem kaal. Tarbimiskaal Erikaal
Janīna Kursīte

Janīna Kursīte (sündinud 11. veebruaril 1964 Daugavpilsis) on Läti poliitik, seimi liige 2014–2015. Kuulub erakonda Ühtsus. Ta lõpetas 1993 Läti Põllumajandusülikooli ja 2003 Daugavpilsi Ülikooli pedagoog-psühholoogina. Ta on olnud Daugavpilsi piirkonna volikogu liige. 2014. aasta Seimi valimistel kandideeris ta Latgale valimisringkonnas, kuid valituks ei osutunud. Ta sai 2448 plussi, 2051 mahatõmbamist, mis andis 16584 punkti. Ta pääses parlamenti valitsusliikme Anrijs Matīssi asendusliikmena ning lahkus sealt 12. novembril 2015 kui Matīss ministrikohalt vabastati. http://www.daugavpilsnovads.lv/daugavpils-novada-domes-pastavigas-komitejas http://sv2014.cvk.lv/Part-5-Strukt-1.html Tutvustus Läti Seimi kodulehel
Kreeka 1935. aasta rahvahääletus

Rahvahääletus monarhia taastamise üle toimus Kreekas 1935. aasta 3. novembril. Ettepanek monarhia taastada kiideti heaks 97,9% valijate poolt. Geórgios II naasis eksiilist ja ennistati troonile sama aasta 30. novembril. 1935. aastal sai peaminister Geórgios Kondýlisest, endisest sõjaväelasest ja Elefthérios Venizélose toetajast, kõige tähtsam poliitik Kreekas. Ta sundis Panagis Tsaldárise peaministri kohalt tagasi astuma ning võttis valitsuse üle, peatades selle käigus mitme põhiseaduse sätte kehtimise. Kondýlis, kes oli liitunud konservatiividega, otsustas monarhia taastamise üle rahvahääletuse korraldada ja seda vaatamata sellele, et ta oli varem olnud just Kreeka poliitika monarhiavastaste jõudude toetaja. Tollased vaatlejad väljendasid tõsiseid kahtlusi seoses hääletuse seaduspärasusega. Lisaks ebausutavalt kõrgele jah-häälte arvule viidi hääletust läbi oludes, mis olid salajasest hääletamisest väga kaugel. Kui valija toetas kuninga naasmist, pidi ta laskma valimiskasti sinise paberitüki ning kui ta toetas vabariigi jätkamist, pidi ta laskma kasti punase paberi. Igaüks, kes lasi valimiskasti punase paberi ehk ütles kuninga naasmisele "ei", riskis peksa saamisega. Veel üks anomaalia oli see, et kui 1935. ja 1936. aasta Kreeka valimistest võttis osa vastavalt ligikaudu 1 ja 1,3 miljonit valijat, siis sellel rahvahääletusel osalejate hulk oli suurem kui 1,5 miljonit. Rahvahääletuse üheks ebatavaliseks tagajärjeks oli Kondýlise kõrvale jäämine: ta kaotas pea kogu oma poliitilise mõju ja kuna Geórgios II volitas riiki juhtima teised poliitikuid, oli ta sunnitud poliitikast lahkuma. Nohlen, D. & Stöver, P. "Elections in Europe: A data handbook" (2010). p. 830. ISBN 978-3-8329-5609-7. Nohlen & Stöver, p838 Miller, William (1936). "A New Era in Greece". Foreign Affairs. 14 (4): 654–661. JSTOR 20030766. https://web.archive.org/web/20130813211109/http://www.time.com/time/magazine/article/0,9171,755330,00.html By the Grace of God. Time, 18.11.1935.