laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sarcodontia

Sarcodontia on klassi Agaricomycetes torikulaadsete seltsi kuuluv seente perekond. Sarcodontia crocea — krookusnarmik Sarcodontia spumea — end. aed-vahtpoorik Sarcodontia andmebaasis eElurikkus.
Astmeline tee

Astmeline tee on mahajaana budismi õpetus, mille kohaselt bodhisattva saab jõuda virgumiseni ainult aste-astmelt, rakendades erinevaid meeleharjutusi ja õpetusi. Virgumisel on samuti mitu astet ja taset. Bodhisattva tasemete alustekstiks on Daśabhūmika-sūtra; astmelist teed käsitlevad "Bodhitšarjāvatāra" ja Bhāvanākrama. Tiibeti budismis tuntakse astmelise tee õpetust nimetusega lam rim, selle tuntuim õpperaamat on Lam rim chen mo. Chan’i ja zen’i õpetustes järgitakse astmelise tee kontseptsiooni peamiselt hiina budismi caodong’i ning jaapani budismi sōtō koolkondades. Astmeline tee vastandub teataval määral äkilise virgumise õpetusele. Shikantaza Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
2022. aasta COVID-19 protestid Hiinas

Mandri-Hiinas algasid 15. novembril 2022 protestid COVID-19 tõkestamise vastu. Protestid algasid vastusena Hiina valitsuse võetud meetmetele COVID-19 leviku tõkestamiseks riigis, sealhulgas COVID-i nullpoliitika rakendamisele. Rahulolematus poliitikaga on pandeemia algusest saadik kasvanud, mistõttu paljud inimesed jäid oma kodudesse ilma tööta ja mõned ei suutnud osta igapäevaseid tarbeesemeid. Kui väikesemahulised protestid algasid novembri alguses, puhkesid laialdased tsiviilrahutused pärast kümmet inimest hukkunud tulekahju Ürümqis ja kolm kuud kestnud sulgemine Xinjiangis. Protestijad nõudsid valitsuse COVID-i nullpoliitika ja sulgemiste lõpetamist ning mõned inimesed laiendasid oma protesti Xi Jinpingi juhtkonna ja Hiina Kommunistliku Partei suunas. Kwon, Jake (23. november 2022). "Workers at the world's largest iPhone factory in China clash with police, videos show". CNN (inglise). Beijing and Hong Kong. Vaadatud 27. novembril 2022. "Xinjiang residents complain of hunger after 40-day COVID lockdown". Al Jazeera English (inglise). 15. november 2022. Vaadatud 27. novembril 2022. Jiang, Steven (19. aprill 2022). "Hunger and anger in Shanghai's unending lockdown nightmare". CNN (inglise). Vaadatud 27. novembril 2022.
Äkiline virgumine

Äkiline virgumine (hiina keeles 頓悟 dunwu; jaapani keeles tongo) on mõiste või meetod chan- ehk zen-budismis, mille kohaselt võib jõuda virgumise ehk taipamiseni äkitselt ja spontaanselt. Äkiline virgumine ei sõltu eriti eelnevatest õpingutest ega harjutustest, kuid eeldab sellegipoolest pikemaajalist pühendumuslikku praktikat. Äkilist virgumist võib õpetaja esile kutsuda õpilast ehmatades, veidralt käitudes, teda kepiga lüües, ootamatult tema peale karjudes või muul viisil tavapärasest olukorrast välja viies. Äkilise virgumise meetodid on iseloomulikud hiina budismi linji ja jaapani budismi rinzai koolkondades. Satori Kenshō McRae, John (2003), Seeing Through Zen. Encounter, Transformation, and Genealogy in Chinese Chan Buddhism, The University Press Group Ltd, ISBN 978-0-520-23798-8 Feldberg, Elli. 2013. Meel ongi Buddha: Mazu jutlused ja ütlused. Tallinn: TLÜ Kirjastus. ISBN 9789985587690 Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Rēķi

Rēķi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Mārciena vallas. Rēķi asub valla loodeosas. Sinna jääb Rēķi bussipeatus. Aastal 2008 oli külas 10 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Randoti

Randoti on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Mārciena vallas. Randoti asub valla kaguosas Krustkalni looduskaitseala serval. Sinna jääb Randoti bussipeatus. Viļumi keskaegne kalmistu on kultuurimälestisena kohaliku kaitse all. Aastal 2008 oli külas 10 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Autotransporta direcija (Viļumu viduslaiku kapsēta Vietvārdu datubāze
Püksirihm

Püksirihm on pandlaga vöö, mida kasutatakse pükste ja seelikute kinnitamiseks või hoidmiseks. Püksirihm on painduv lint või rihm, mis on tavaliselt valmistatud nahast, plastikust või tugevast riidest ja mida kantakse ümber vöökoha või selle lähedal. Rihma otsad on vabad ja kinnituvad pandlaga vöö teise osa külge. Rihma suuruste erinevuse tõttu on püksirihmasid erineva pikkusega ja enamikku rihmasid saab pandlast reguleerida, et see sobiks mugavalt kandja taljega. Püksirihma kasutatakse riiete, näiteks pükste ja seelikute kinnitamiseks või hoidmiseks, võib kanda esemeid, näiteks mitmesuguseid tööriistu ja relvi. Mõnel rõival on vöökohale õmmeldud vööaasad, mille kaudu saab püksirihma keermestada. Lisaks on paljudel püksirihmadel pandla ühte otsa kinnitatud "hoidja aas". Hoidmisaas peatab vöö vaba otsa ümber libisemise, kui rihm on kinnitatud. Püksirihmasid kasutatakse sageli moeaksessuaaridena, millel on palju värve, stiile ja viimistlusi. Vöö Pannal Rihm Kaelarihm
Pilskalns (Mārciena vald)

Pilskalns on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Mārciena vallas. Pilskalns asub valla lääneosas Bērzaune jõe kaldal. Sinna jääb Ozollejase bussipeatus. Looduskaitse all on Pilskalnsi tamm, Ozolkalnsi tamm, Ozollejase tamm ja mänd ümbermõõduga 2,87 meetrit. Sealne linnamägi on kultuurimälestisena riikliku kaitse all. Aastal 2008 oli külas 20 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Pilskalns". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. november 2022. Vaadatud 29. novembril 2022. Vietvārdu datubāze
Venemaa Strateegiliste Uuringute Keskus

Strateegiliste Uuringute Keskus (vene keeles Центр стратегических разработок, TsSR) on Venemaa mittetulundusühing, mis töötab välja strateegiaid Venemaa Föderatsiooni majanduse pikaajaliseks arendamiseks. TsSR-i põhiülesannete hulgas on riigi sotsiaalmajandusliku arengu näitajate monitooring ja igakülgne analüüs. Organisatsiooni president on Vladislav Onistšenko. Koduleht
Jaunāmuiža (Mārciena vald)

Jaunāmuiža on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Mārciena vallas. Jaunāmuiža asub valla põhjaosas Arona jõe kaldal. Sinna jääb Jaunāmuiža bussipeatus. Oliņi muinaskalmed on kultuurimälestisena riikliku kaitse all. Aastal 2008 oli külas 15 elanikku. Autotransporta direcija Oliņu senkapi[alaline kõdulink] Vietvārdu datubāze
Aizkalnieši (Mārciena vald)

Aizkalnieši on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Mārciena vallas. Aizkalnieši asub valla lääneosas Dūkase järve kaldal. Küla asub Krustkalni looduskaitseala põhjaserval. Aastal 2008 oli külas 20 elanikku. Vietvārdu datubāze
Liepnieki

Liepnieki on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Kalsnava vallas. Liepnieki asub Riiast 149 kilomeetri kaugusel valla põhjaosas. Sinna jääb Virska bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Veckalsnava

Veckalsnava on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Kalsnava vallas. Veckalsnava asub valla kirdeosas Bērzaune jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Jaunkalsnavast 7,5, piirkonna keskusest Madonast 19 ja Riiast 150 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Veckalsnava bussipeatus. Küla on kujunenud endise Veckalsnava mõisa keskuse juurde. 1905. aasta revolutsiooni ajal oli sealne mõis karistussalklaste majutuskohaks. 28. novembril kogunes Veckalsnava metsa Kalsnava kalmistu juurde ligi 3000 Läti Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei võitlejat, kes ründasid siis mõisa. Mõisas ümberpiiratud kasakad üritasid mitmel korral Stukmaņise taanduda, ent edutult. Kasakad keeldusid alistumast ja üritasid 1. detsembril Bērzaunesse jõuda, ent sellega võimaldasid nad ülestõusnutel endi selja taha pääseda, ja nende väesalk purustati. Ühtlasi põletati ka sealne mõis maha. Lisaks mõisa varemetele asuvad külas veel Kalsnava vasallilinnuse varemed ja Kalsnava kiriku varemed. Kalsnava kiriku muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Künnapuu ümbermõõduga 4,19 ja kõrgusega 16 meetrit, Veckalsnava kalmistu elupuud, Veckalsnava allee pärnad ja Veckalsnava allee on looduskaitse all. Aastal 2008 oli külas 21 elanikku. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 444. lk. ISBN 9984-00-412-0. "Kalsnavas baznīcas senkapi". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. november 2022. Vaadatud 29. novembril 2022. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Ramuļēni

Ramuļēni on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Kalsnava vallas. Ramuļēni asub Riiast 146 kilomeetri kaugusel valla lääneosas Savīte jõe kaldal. Looduskaitse all on sealne tamm ümbermõõduga 5 meetrit. Külast põhjas asub Ramuļēni mägi (182 m). Aastal 2003 oli külas 4 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Irdning

Irdning oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas. 2015. aastast on see Irdning-Donnersbachtali valla osa. Irdning asub Liezenist 19 km edelas Ennstalis, 645–1450 m kõrgusel merepinnast. Turulinna algus pole dokumentide puudumise tõttu teada. Arvatakse, et esimestele asunikele maksis kohalik vürst ja see viitab makstavale intressimäärale. Neid talusid pärandati põlvkondade kaupa, kohapeal nimetati neid õuedeks, kohalikke elanikke nimetati hiljem Irdningi isandateks. Nime Irdning (Idenich, Ydnich) on esmamainitud 1140. aastal ja kihelkonnakirikut on mainitud 1145. aastal. Turg sai alguse 1564. aastal valitseja Selva Ferdinand Hoffmani palvel. 1689. aastast on see Selva Irdningi provintsikohtu asukoht. Irdningi pastor oli aastatel 1455–1458 Silvio Piccolomini Sienast. 27. augustil 1458 sai ta Pius II nime all paavstiks. Falkenburgi linnus: ehitatud 1615. aastal Hans Praunfalki poolt talu asemele jahilossiks. 1711. aastast on torn kaputsiinide klooster. Gumpensteini linnus: ehitatud 1616. aastal ehitusmeister Stainach Moritzi poolt samuti talu asemele. Irdningi kihelkonnakirik: esmamainitud 1145. aastal, peamiselt gooti stiilis, pühendatud Peetrusele ja Paulusele. Kahe kaitsepühaku keskne tähtsus kajastub peaaltarimaalil, mis on 1752. aastal Grazist pärit Carl Philippi lehepühkija barokkstiilis religioosse kunsti tüüpiline näide. See kujutab rahusuudlust kahe vooru vahel, hüvastijättu teineteisega enne nende märtrisurma Roomas. Kirikust väljas on sõjamemoriaal 105 Irdningi ohvrile Esimesest maailmasõjast ja 167 ohvrile Teisest maailmasõjast. Loetletud on ka Aigen im Ennstali ohvrid. Irdningi skulptuuripark: rahvuslike ja rahvusvaheliste kunstnike puu- ja kiviskulptuurid. Tänu oma kõrgusele ja kaugele, kuid hõlpsasti ligipääsetavale asukohale on jalgpallimeeskonnad Irdningit regulaarselt treeninglaagriteks kasutanud. Nende hulka kuuluvad Madridi Real (2008), Fulham FC, Salzburgi Red Bull, Stoke City FC, AS Roma, Everton FC ja VfB Stuttgart. Inglismaa jalgpallikoondis treenis siin enne 2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlusi. Tuhanded pealtvaatajad tulevad iga kord mängijatelt autogramme küsima ja treeningut vaatama. 2018. aastal treenis Everton Irdningis ja pidas sõprusmängu kohaliku meeskonna ATV Irdningiga, võites 22-0. Irdningi lähistel on mitu suusakuurorti, sealhulgas Planneralm (Steiermargi kõrgeimal asuv suusakuurort), Riesneralm ja Tauplitzalm. Teiste talispordialade hulka kuuluvad murdmaasuusatamine ja jääkeegel. Suvel saab kasutada hotelli Schloss Pichlarn golfiväljakut. Ujumisvõimalused on saadaval ka külade tehistiigis ja Putterersees naabruses asuvas Aigen im Ennstalis. Irdningis on aasta läbi avatud rannavõrkpalliväljak, tennisekompleks, kaks ratsutamisakadeemiat, rulluisurada, kergejõustikurada ja asfaldikurling. Alois Pachernegg (1892–1964), Austria dirigent ja helilooja Hubert Friedrich Hirscher (1951–), Austria autor, vabakutseline ajakirjanik Bruno Jaschke (1958–), Austria kirjanik ja ajakirjanik
Donnersbach

Donnersbach oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas. 2015. aastast on see Irdning-Donnersbachtali valla osa. Donnersbach asub Ennsi lõunapoolse lisajõe orus Niederen Tauernis.
Jāņukalns

Jāņukalns on küla (vidējciems) Lätis Madona piirkonnas Kalsnava vallas. Jāņukalns asub valla lääneosas Svirēja jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Jaunkalsnavast 9,5, piirkonna keskusest Madonast 27 ja Riiast 145 kilomeetri kaugusele. Külas on õigeusu kirik, seal on asunud ka rahvamaja, postkontor ja kool. Sinna jääb Jāņukalnsi bussipeatus. Jāņukalns on tekkinud endise Kalsnava vallamaja, vallakooli ja õigeusu kiriku juurde. Apostel Johannesele pühitsetud kirikult on küla ka nime saanud. Looduskaitse all on sealne vaher ümbermõõduga 3,54 meetrit. Aastal 2008 oli külas 54 elanikku, aastail 2019 ja 2022 oli elanikke 67. Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 444. lk. ISBN 9984-00-412-0. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Donnersbachwald

Donnersbachwald oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas. 2015. aastast on see Irdning-Donnersbachtali valla osa.
Korab

Korab on Albaania ja Põhja-Makedoonia kõrgeim mägi, seni ainus piirimägi Euroopas, mis on ühtlasi mõlema naabermaa kõrgeimaks paigaks. Korabi mägi asub Korabi mäeahelikus Albaania ja Makedoonia piiril, mis läbib kõrgema mäetipu Suur-Korabi (albaania keeles Maja e Korabit, Mali i Korabit, makedoonia keeles Golem Korab, Kobilino Pole; kõrgus merepinnast vanematel andmetel 2753 m, uuematel andmetel 2764 m, võib-olla veel sadakond meetrit kõrgem). Teine mäetipp on Mala Korapska Vrata (vanematel andmetel 2425 m). Mägi koosneb kipsist. Balkani sõja[küsitav] ajal asus Korab rindejoonel ning praegugi on see mineeritud keelutsoon. Makedoonia poolelt on mäkketõus võimalik pärast keerukat asjaajamist sõjaväeeskordi saatel. On olnud oht sattuda sisside tule alla.  Korab – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
1980. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | 1990. aastad | 2000. aastad | 2010. aastad | ► 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 1980. aastad on ajavahemik 1980. aasta algusest kuni 1989. aasta lõpuni. 1980–1988 Iraani-Iraagi sõjas hukkus vähemalt miljon inimest. Identifitseeriti HIV ja AIDS. ... ... ... ... ... ... 26. aprill Tšornobõli katastroof ... ... ... François Mitterrand, Prantsusmaa president Helmut Kohl, Saksamaa kantsler Margaret Thatcher, Suurbritannia peaminister Ronald Reagan, Ameerika Ühendriikide president Mihhail Gorbatšov, Nõukogude Liit George H. W. Bush, Ameerika Ühendriikide president Leonid Brežnev, Nõukogude Liit Deng Xiaoping, Hiina Kim Il-sŏng, Põhja-Korea Indira Gandhi, India Mahathir Mohamad, Malaisia Fidel Castro, Kuuba Augusto Pinochet, Tšiili Şaddām Ḩusayn, Iraak Mu‘ammar al-Qadhdhāfī, Liibüa Menaẖem Begin, Iisrael Yits'ẖak Shamir, Iisrael Shim'on Peres, Iisrael Nicolae Ceaușescu, Rumeenia Wojciech Jaruzelski, Poola Yāsir ‘Arafāt, Palestiina Johannes Paulus II Kogumikalbum "80 Hits of the 80s"
Stainach

Stainach oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas. 2015. aastast on see Stainach-Pürggi valla osa. Stainach asub Ennsi orus.
Aiviekste küla

Aiviekste on küla (vidējciems) Lätis Madona piirkonnas Kalsnava vallas. Aiviekste asub valla lõunaosas Aiviekste jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Jaunkalsnavast 7, piirkonna keskusest Madonast 32 ja Riiast 137 kilomeetri kaugusele. Sinna jäävad Krogsi ja Aiviekste bussipeatus. Külas on lasteaed. Aiviekste on tekkinud 1830. aastatel rajatud Aiviekste hüdroelektrijaama juurde, tänapäeval on seal ka elektrivõrgustiku regionaalse haldusega tegeleva hooldefirma Sadales tīkls elektrivõrkude valitsus. Looduskaitse all on külas kasvav mänd ümbermõõduga 2,8 meetrit. 2009. aastal oli külas 290 elanikku, 2019. aastal 244 ja 2022. aastal 245. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 444. lk. ISBN 9984-00-412-0. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Lāči

Lāči on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Kalsnava vallas. Lāči asub valla loodeosas Savīte jõe kaldal. Looduskaitse all on sealne tamm ümbermõõduga 4 meetrit ja pärn ümbermõõduga 4,51 meetrit. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Hirvepähkel

Hirvepähkel (Elaphomyces) on kottseente perekond. Elaphomyces granulatus – teraline hirvepähkel
Eurootsia

Eurootsia (Eurotium) on kottseente perekond. Eurotium herbariorum – herbaariumieurootsia
Nahksamblik

Nahksamblik (Dermatocarpon) on kottseente perekond. Dermatocarpon luridum – jõgi-nahksamblik Dermatocarpon meiophyllizum – pisi-nahksamblik Dermatocarpon miniatum – väike nahksamblik
Aronieši

Aronieši (kaartidel vahel ka Agonieši) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Kalsnava vallas. Aronieši asub valla edelaosas Arona jõe kaldal. Sinna jääb Aronieši bussipeatus. Aastal 2008 oli külas 14 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Agusamblik

Agusamblik (Endocarpon) on kottseente perekond. Endocarpon psorodeum – hall agusamblik Endocarpon pusillum – väike agusamblik
Kirmesamblik

Kirmesamblik (Verrucaria) on kottseente perekond. Verrucaria muralis – müür-kirmesamblik Verrucaria nigrescens – mustjas kirmesamblik
Dothideomycetes

Dothideomycetes on kottseente klass. Klassi kuuluvad alamklassid Dothideomycetidae ja Pleosporomycetidae. Capnodiales – tahmkirmeliselaadsed Dothideales – mustlaikpõletikuliselaadsed Pleosporales – pleospoorilaadsed
Pleospoorilaadsed

Pleospoorilaadsed (Pleosporales) on kottseente selts. Didymosphaeriaceae – kerakilbikulised Leptosphaeriaceae – pisikeralised Lophiostomataceae – harisuudmelised Melanommataceae Pleosporaceae – pleospoorilised Sporormiaceae – pärleoselised
Tahmkirmeliselaadsed

Tahmkirmeliselaadsed (Capnodiales) on kottseente selts. Capnodiaceae – tahmkirmelised Mycosphaerellaceae – laikseenelised
Mustlaikpõletikuliselaadsed

Mustlaikpõletikuliselaadsed (Dothideales) on kottseente selts. Dothideaceae – mustlaikpõletikulised
Laboulbeniomycetes

Laboulbeniomycetes on kottseente klass. Laboulbeniales – sitikaseenelaadsed
Ismoili Somoni mäetipp

Ismoili Somoni mäetipp (tadžiki Қуллаи Исмоили Сомонӣ, aastani 1962 Stalini mäetipp; 1962–1998 Kommunismi mäetipp) on mägi Aasias Pamiiris. Kõrgus 7495 meetrit. Tipp kuulus kõrgeimana ka NSVL-i nelja seitsmetuhandese ehk "lumeleopardi" tipu hulka. 1928. aastani peeti Lenini mäetippu Pamiiri mäestiku kõrgeimaks punktiks, kuid 1933. aasta ekspeditsioonil selgus, et Ismoili Somoni mäetipp on veel 300 meetrit kõrgem ja tipp nimetati Jossif Stalini järgi. 1998. aastal andis Tadžikistani valitsus tipule Samaniidide dünastiale alusepanija Ismoili Somoni järgi uue nime. Esimesena vallutas Ismoili Somoni tipu 1933. aastal vene alpinist Jevgeni Abalakov. 1968. aastal tõusis tippu esimene naisalpinist – Ljudmila Agranovskaja. 1972. aasta lõpuks oli tipus käinud 580 mägironijat. Põhiallikas: 1970 – Heino Paltser (tõusu juht), Ilmar Priimets, Jaak Sumeri, Tõnu Tennisson, Jüri Tohver, Ain Uusna, Priit Vürst, Kuldev Ääremaa, 1970 – Peet Väinastu-Peters (Donetski grupi koosseisus) 1972 – Peeter Varep, Vello Park, Kaljo Palmiste, Ilmar Palo 1982 – Johan Ahlberg, Aaro Aedviir (teist korda) 1982 – Ilmar Priimets, Urmas Grauen 1985 – Jaan Künnap, Ilmar Priimets 1986 – Kalev Muru, Alfred Lõhmus, Jaan Künnap 1991 – Igor Lematško, Vladimir Meema, Boriss Slepikovski, Helme Suuk, Andrei Nikiforov 1991 – Tõivo Sarmet (tõusu juht), Raivo Plumer, Heiki Erm 2006 – Priit Joosu 2017 – Ain Rästa, Meelis Luukas, Kalle Kiiranen, Krista Kirspuu, Allan Sülla 2018 – Katrin Merisalu, Oliver Liiv, Tannar Esna, Sven Illing Kommunismi mäetippu on tõusnud ka Kalle Aedviir. 1991 – Helme Suuk 2017 – Krista Kirspuu 2018 – Katrin Merisalu КОММУНИЗМА ПИК. slovar.cc Ülevaade Eesti alpinismi ajaloost. jkalpiklubi.ee Ajalugu 1970–1979. ajaveeb.alpinism.ee Johan Ahlberg. "Mäed kutsuvad. Miks?". Tallinn, 1997. Lk 85 Johan Ahlberg. "Mäed kutsuvad. Miks?". Tallinn, 1997. Lk 93 Johan Ahlberg. "Mäed kutsuvad. Miks?". Tallinn, 1997. Lk 95 Foto: Eesti-Vene grupp, kes 1–5.augustil 1991.a. käisid Kommunismi (7495m) tipus. firn.ee Ajalugu 1991. ajaveeb.alpinism.ee Lumeleopardid. firn.ee Firni ajalugu. firn.ee Ismoili Somoni tipul. Video. youtube.com 2017 – Pamiir, Ismoili Somoni tipp (7495 m). kiiranen.era.ee Story of The Two Peaks Korzenevskaja and Somoni. Video. youtube.com
Sitikaseenelaadsed

Sitikaseenelaadsed (Laboulbeniales) on kottseente selts. Laboulbeniaceae – sitikaseenelised
Sitikaseenelised

Sitikaseenelised (Laboulbeniaceae) on kottseente sugukond. Laboulbenia – sitikaseen
Lichinomycetes

Lichinomycetes on kottseente klass. Lichinales
Arnhemi maa

Arnhemi maa on ajalooline piirkond Austraalia Põhjaterritooriumil. Arnhemi maa asub territooriumi kirdeosas Carpentaria lahest läänes ning Põhjaterritooriumi pealinn Darwin asub sellest umbes 500 km kaugusel. Piirkonna pindala on 97 000 km² ja seal elab umbes 16 000 inimest, kellest 12 000 on aborigeenid. Arnhemi keskus on Nhulunbuy, mis asub Darwinist 600 km kaugusel. Muud asulad on Yirrkala, Gunbalanya, Ramingining ja Maningrida. Läänes piirneb Arnhemi maa Kakadu rahvuspargiga. Piirkonna avastas 1623. aastal Madalmaade Ida-India Kompanii meremees Willem Joosten van Colster. Piirkonna servas asub Arnhemi laht, mis sai nime van Colsteri laeva Arnhemi järgi. Laev oli omakorda nimetatud Hollandi linna Arnhemi järgi. Arnhemi maale rajati aborigeenide reservaat 1931. aastal. See on üks suurimaid aborigeenide reservaate Austraalias. See on tuntud kohaliku kunsti ja püsivate tugevate traditsioonide poolest. Arnhemi maa kirdeosas elavad jolngud, kes on ühed suurimad põlisrahvaste hõime Austraalias. Nad on säilitanud omad traditsioonid. Malaid ja makassarid suhtlesid arvatavasti rannikuäärsete aborigeenide hõimudega ja pidasid nendega kaubavahetust enne eurooplaste koloonia teket Austraalias. Arnhemi maal asuvatest aborigeenide asulatest Yirrkala ja Gunbalanya on pärit mitmed puukoorte sisemusse tehtud tuntud maalid. Arnhemi maa on tuntud ka aborigeenide kaljujooniste poolest. Mõnel kaljujoonisel on kujutatud ka eurooplaste varaseid külastusi. 2006. aasta filmis "Ten Canoes" on vanade aborigeenide lugude teel kujutatud Arnhemi maal elavate põlisrahvaste elu. 2019. aastal valis NASA Arnhemi maa enda kosmodroomi asukohaks ning juunis-juulis 2022 startisid Arnhemi Kosmosekeskusest kolm NASA suborbitaalset raketti. Seisuga juuli 2022 ei olnud kosmosekeskuse pikaajaline tulevik teada, kuid NASA kinnitas, et soovib rajatist ka tulevikus kasutada. "Arnhem Land region guide". Northern Territory. Vaadatud 29. november 2022. Arnhem Land. britannica.com. Vaadatud 30.11.2022 "European contact with East Arnhem Land". East Arnhem Land. Vaadatud 29. november 2022. "Wanuwuy (Cape Arnhem)". East Arnhem Land. Vaadatud 29. november 2022. Gibson, Joel (8. aprill 2007). "Reclaiming the past can be personal". The Sydney Morning Herald. Lk 2. Vaadatud 30.11.2022. "NASA's inaugural Northern Territory mission is over, but hopes for a space industry boom remain". ABC News. Vaadatud 29. november 2022.
Lichinales

Lichinales on kottseente selts. Lichinaceae
Lichinaceae

Lichinaceae on kottseente sugukond. Lempholemma – liistsamblik
Liistsamblik

Liistsamblik (Lempholemma) on kottseente perekond. Lempholemma isidiodes – pisi-liistsamblik Lempholemma polyanthes – sambla-liistsamblik
Musttäpptõvikulaadsed

Musttäpptõvikulaadsed (Phyllachorales) on kottseente selts. Phyllachoraceae
Phyllachoraceae

Phyllachoraceae on kottseente sugukond. Phyllachora – musttäpptõvik Polystigma – hulksuu