laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hațeg

Hațeg (ungari keeles Hátszeg, saksa keeles Wallenthal) on linn Rumeenias Hunedoara maakonnas. Linn asub ajaloolises Transilvaania piirkonnas. Linna haldusalasse kuulub kolm küla: Nălațvad (Nalácvád), Silvașu de Jos (Alsószilvás) ja Silvașu de Sus (Felsőszilvás) Asulat mainitakse ürikutes esimest korda 1276. aastal, linnaõigused sai 1366. aastal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hațegi elanikest rumeenlasi 93,15%, ungarlasi 1,6% ja teistest rahvustest inimesi 1,1%. Rahvus oli teadmata 4,14%-l inimestest. Hațegi lähedal on leitud dinosauruste fossiile. 2021 Romanian census Dinosuar bones from Haţeg Basin Magyar Dinoszaurusz
Onondaga keel

Onondaga keel on irokeesi keelkonda kuuluv põhjairokeesi rühma keel, mida kõnelevad onondagad. Onondaga keelt kõneles 2007. aasta seisuga umbes 50 inimest, neist 40 Kanadas ning ülejäänud Ameerika Ühendriikides. Onondaga keel on väljasurev keel (Ethnologue’i tase 8a). https://www.ethnologue.com/language/ono/
Miloš Ninković

Miloš Ninković (serbia kirillitsas Милош Нинковић; sündinud 25. detsembril 1984 Belgradis) on Serbia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Sydney. Ta alustas klubikarjääri 2002. aastal kodumaal Čukaričkis. 2004. aastal liitus ta Ukraina kõrgliiga klubiga Kiievi Dinamo, kus mängis kokku üheksal hooajal. Hooaegadel 2006–07 ja 2008–09 tuli ta klubiga Ukraina meistriks. Hooajal 2012–13 mängis ta Prantsusmaa kõrgliiga klubis Évian ja hooajal 2013–14 Belgradi Red Stariga Serbia kõrgliigas, kuid naasis hooajaks 2014–15 taas Éviani. Sydneys mängib ta alates 2015. aasta juulist. Ta on klubiga kahel korral tulnud Austraalia kõrgliiga põhihooaja meistriks ja hooajal 2016–2017 lõplikuks meistriks. 2017. aastal võideti lisaks Austraalia karikas. Hooaegadel 2016–17 ja 2017–18 on Ninković valitud Austraalia liiga sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2016–17 valiti ta kogu liiga parimaks mängijaks. Ninković mängis Serbia jalgpallikoondises aastatel 2009–2012 kokku 28 korral. Ta kuulus Serbia koondisse 2010. aasta maailmameistrivõistlustel. Kiievi Dinamo Ukraina Premjer-Liga (2): 2006–07, 2008–09 Ukraina karikas (3): 2004–05, 2005–06, 2006–07 Ukraina superkarikas (4): 2006, 2007, 2009, 2011 Red Star Serbia Superliga (1): 2013–14 Sydney FC A-League'i Premiership (2): 2016–2017, 2017–2018 A-League Championship (2): 2016–2017, 2018–19 FFA Cup (1): 2017  Miloš Ninković – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
George Blackwood

George Henry Raymond Blackwood (sündinud 4. juunil 1997 Berowras, Uus-Lõuna-Walesis) on Austraalia jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubis Oldham Athletic. Ta sündis ja kasvas üles Sydney äärelinnas Berowras. 2014. aastal liitus ta kohaliku jalgpalliklubiga Sydney FC. Sama aasta oktoobris debüteeris ta Sydney põhimeeskonnas. Hooajal 2016–17 võitis ta Sydneyga Austraalia kõrgliiga põhihooaja. 2017. aasta juulis liitus Blackwood Adelaide Unitediga. 2020. aasta septembris sõlmis ta kaheaastase lepingu Oldham Athleticuga. Sydney FC A-League'i Premiership: 2016–2017 "A-League forward George Blackwood joins Adelaide United from Sydney FC". 6.7.2017. Vaadatud 16.2.2019
Shane Lowry

Shane Thomas Lowry (sündinud 12. juunil 1989 Perthis) on Austraalia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Katari kõrgliiga klubis Al Ahli. Ta alustas klubikarjääri 2005. aastal Inglismaal Aston Villas. Aston Villa põhimeeskonnas tal liigadebüüti teha ei õnnestunud. Hooajal 2009–10 oli ta laenul Inglismaa esiliigas Plymouth Argyle'is ja kolmandas liigas Leeds Unitedis, hooajal 2010–11 esiliigas Sheffield United. 2012. aasta jaanuaris sõlmis ta püsiva lepingu esiliigas mängiva Millwalliga ning mängis seal kokku kolm hooaega. Hooajal 2014–15 mängis ta kolmanda liiga klubis Leyton Orient. 2015. aasta septembris liitus Lowry Inglismaa esiliiga klubiga Birmingham City, kuid vähese mänguaja tõttu suundus ta juba 2016. aasta jaanuaris tagasi kodumaale, liitudes Perth Gloryga. 2018. aastal valiti ta Perth Glory aasta mängijaks. Hooajal 2018–19 võitis ta Perth Gloryga Austraalia liiga põhihooaja. Samal hooajal valiti ta Austraalia kõrgliiga sümboolsesse koosseisu. Lowry on Iiri päritolu ning ta on kuulunud Iirimaa noortekoondistesse. Perth Glory A-League: Premiers 2018–19 "Perth Glory sign Aussie defender". a-league.com.au. 27.1.2016. Vaadatud 16.2.2019
Žagatas (Loodi vald)

Žagatas on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Loodi vallas. Küla asub valla lõunaosas ja jääb valla keskusest Loodist 2,6, endisest piirkonnakeskusest Ruhjast 13,1 ning Riiast 164 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 kuulus küla Ruhja piirkonda. Vietvārdu datubāze
Lielustes

Lielustes on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Lode vallas. Küla asub valla lõunaosas ja jääb valla keskusest Loodist 4,5, endisest piirkonnakeskusest Ruhjast 13,3 ning Riiast 164,2 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 kuulus küla Ruhja piirkonda. Lielustes asuvad Kokļese muinaskalmed ehk Kirikuase on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all. Vietvārdu datubāze Kokļu senkapi (Baznīcas vieta)
Copșa Mică

Copșa Mică (ungari keeles Kiskapus) on linn Rumeenias Sibiu maakonnas. Linn asub ajaloolises Transilvaania piirkonnas. Linn asub Mediașist 12 km kaugusel. Ürikutes on asulat esimest korda mainitud 1402. aastal, linnaõigused sai 1961. aastal. 1990. aastatel oli Copșa Mică, kus asusid mitmed metallitöötlemistehased, Rumeenia üks saastatumaid linnu. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Copșa Mică elanikest rumeenlasi 75,07%, mustlasi 11,15%, ungarlasi 8,3% ja teistest rahvustest inimesi 0,49%. Rahvus oli teadmata 4,95%-l inimestest. 2021 Romanian census David Shukman:"The most polluted town in Europe" BBC, 17. jaanuar 2007
Arakste

Arakste on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Lode vallas. Küla asub valla keskosas Silupīte oja kaldal ja jääb valla keskusest Loodist 3,8, endisest piirkonnakeskusest Ruhjast 16,9 ning Riiast 167,8 kilomeetri kaugusele. Küla on kujunenud Araksti mõisasüdame juurde. Araksti mõisa laut ja Araksti mõisa ait on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all. Aastail 2009-2021 kuulus küla Ruhja piirkonda. Külas on Arakste bussipeatus. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts, vaadatud 19.01 2024] Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Mannlicher M1895

Mitte segi ajada Geweer M. 95-ga. Mannlicher M1895 (saksa keeles Infanterie Repetier-Gewehr M.95, ungari keeles Gyalogsági Ismétlő Puska M95) on käsilukustusega Austria-Ungari vintpüss, mille konstrueeris Ferdinand Mannlicher. Ta kasutas seal oma revolutsioonilise Mannlicher M1890 otsekäsilukustuse edasiarendatud versiooni. Austria sõdurite seas tunti relva hüüdnimega "Ruck-Zuck-[Gewehr]" ja Itaalia sõdurite seas hüüdnimega "Ta-Pum". Itaallased kirjutasid relvast esimese maailmasõja ajal ka laulu. Relva tootsid peamiselt OEWG Sankt Ulrich bei Steyris ja Fegyver- és Gépgyár Budapestis. Algul kasutati vintpüssides Mannlicher M1895 padrunit 8×50mmR Mannlicher, kuid 1930. aastatel ehitati nendest enamik ümber tugevamale padrunile 8×56mmR.  Albaania  Austria-Ungari Bulgaaria Kuningriik Esimene Austria Vabariik Etioopia Keisririik Hiina Hispaania Itaalia  Jeemen Jugoslaavia Kuningriik  Keenia Kreeka Kuningriik Lääne-Ukraina Rahvavabariik  Natsi-Saksamaa Poola Rumeenia Kuningriik Serbia Kuningriik  Soome Sudetendeutsches Freikorps  Tšehhoslovakkia Ungari Kuningriik Venemaa Keisririik Mannlicher M1890 (karabiin) Mannlicher M1888 M1895 Lee Navy Ross (vintpüss) John Walter (25. märts 2006). Rifles of the World. Krause Publications. Lk 265. ISBN 0-89689-241-7. Vaadatud 9. septembril 2014.[alaline kõdulink] M95, M90, and identifying marks Modern Firearms – M95/30 (M1895) Photogallery of carabine Mannlicher M.95
Blaj

Blaj (ungari keeles Balázsfalva) on linn Rumeenias Alba maakonnas. Linn asub ajaloolises Transilvaania piirkonnas. Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1271. aastal, linnaõigused sai 1737. aastal. Blaj on Transilvaania õigeusklike usuline ja kultuuriline keskus. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Blaji elanikest rumeenlasi 78,26%, mustlasi 8,26%, ungarlasi 6,32% ja teistest rahvustest inimesi 0,24%. Rahvus oli teadmata 6,9%-l inimestest.
Ķirbēni

Ķirbēni (ka Ķirbeļi, eestipäraselt Kirbla) on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Ipiku vallas. Küla asub valla kaguosas ja jääb valla keskusest Ipikust 4,1, endisest piirkonnakeskusest Ruhjast 15,6 ning Riiast 167,8 kilomeetri kaugusele. Küla on kujunenud Kürble mõisasüdame juurde. Aastal 1897 rajati sinna raudteejaam. Aastail 2009-2021 kuulus küla Ruhja piirkonda. Külas on Robežnieki bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Siiri-Merike Nummert

Siiri-Merike Nummert (26. märts 1939 Tartu – 23. detsember 2014 Vändra) oli eesti tarbekunstnik. Lõpetas Tartu 2. Keskkooli ja seejärel õppis Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis (1962–1967), mille lõpetamise järel töötas Tartu alumiiniumivabrikus ja ARS-i metallehistööateljees. 1973–1984 tegutses vabakunstnikuna, 1984–1998 õpetas Tartu Kunstikoolis kompositsiooni. Kuulus Eesti Kunstnike Liitu (1975–2004) ja Tartu Kunstnike Liitu. Näitustel esines aastast 1969, sh Jaapanis Sapporos 1972. aastal. Isikunäitus oli 1974. aastal Tartu Kunstnike Majas. Loonud metallesemeid, samuti Tartu perekonnaseisuameti pannoo, Tähetorni tähekaardi jms. Harrastanud tušijoonistamist. 1989. aastal astus kunstiühingusse Pallas. Siiri-Merike Nummert. Sirp 9. jaanuar 2015 Siiri Nummert – ETDM FOTO. OKIA. "Siiri-Merike Nummert, 26. III 1939 – 23. XII 2014". Sirp. Vaadatud 13. märtsil 2024.
Ipiķu skola

Ipiķu skola (ka Marguži, tõlkes Ipiku kool) on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Ipiku vallas. Küla asub valla põhjaosas Sapraša jõe kaldal ja jääb valla keskusest Ipikust 5,3, endisest piirkonnakeskusest Ruhjast 23,4 ning Riiast 175,7 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 kuulus küla Ruhja piirkonda. Külas on Ipiķu skola bussipeatus. Külas kasvav Kārlis Ulmanise istutatud tamm on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Mannlicher M1893

Mannlicher M1893 on Rumeenias valmistatud 6,5 × 53mm laskemoona kasutav vintpüss.
Norwegian Air Sweden

Norwegian Air Sweden on Rootsi lennufirma, mille tütarettevõtteks on Norwegian Air Shuttle. 20. novembril 2018 loodud Boeing 737 MAX 8 teenindab regulaarlende Stockholmi Arlanda lennujaam. Kõik õhusõidukid on registreeritud Rootsis. SE-RTA Norwegian Air Sweden Boeing 737 MAX 8 Norwegian Air Shuttle applies for Swedish AOC
Mannlicher-Schönauer

Mannlicher–Schönauer on Kreekas valmistatud 6,5 mm vintpüss.
Târgu Frumos

Târgu Frumos (varasemas kirjaviisis Tîrgu Frumos) on linn Rumeenias Iași maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas. Ürikutes on asulat esmamainitud 1448. aastal. Linnaõigused sai Târgu Frumos 17. veebruaril 1968. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikest rumeenlasi 72,38%, mustlasi 8,12%, venelasi (lipovaane) 8,02% ja muust rahvusest inimesi 0,04%. Rahvus oli teadmata 11,41%-l inimestest. Târgu Frumos România Geografică. Vaadatud 18. detsembril 2023
Norma Jõekalda

Norma-Amanda Jõekalda (sündinud Poopuu, aastast 1960 Oks, aastast 1970 Jõekalda; sündinud 9. juulil 1938 Saaremaal Kihelkonna vallas Kihelkonna-Liiva külas) on eesti telerežissöör. Ta on lõpetanud 1955. aastal Kingissepa Keskkooli ja 1963. aastal Moskvas GITIS-e teatriteaduse erialal. Töötanud aastatel 1960–1965 Eesti Televisioonis režissööri abina ja 1965–1993 režissöörina. Aastatel 1993–2000 töötas režissöörina Kanal 2-s. Jõekalda on teinud teatri- ja kultuurisaateid ning dokumentaalfilme („Rõõm ja mure” ja „Kreedo”, 1979, ning „Tuglas 100”, 1980, kõik Eesti Telefilmis; „Kui ainult seda sinist rukkilille...”, 1996; „Mees laulusillalt”, 1997; „Tuglase tuli põleb”, 1998). Eesti Teatriliidu liige (1962). Maskiga ja maskita: Karl Kalkun (1973) Maskiga ja maskita: Ita Ever (1974) Saatesari "Pöördlava" (Aino Talvi, Mikk Mikiver, Katrin Välbe, Aarne Üksküla, Ants Jõgi, Hugo Laur, Kaarel Karm; 1976–1978) Saatesari "Imet tabamas" (Lisl Lindau, Salme Reek, Viive Ernesaks, Heino Mandri, Rudolf Allabert, Arvi Mägi, Evald Hermaküla, Ines Aru, Marje Metsur, Mari-Liis Küla, Rein Aren, Ago-Endrik Kerge, Aarne Üksküla, Gunnar Kilgas, Lembit Eelmäe, Ants Ander, Ellen Liiger; 1981–1985) Teatrivara: Inimene ja revolutsioon (1987) Kunstnik Voldemar Peil (1987) Saatesari "Näitleja" (Kersti Kreismann, Andrus Vaarik, Rein Malmsten, Helle Kuningas, Paul Laasik, Margus Vaher, Iivi Lepik, Rita Raave, Helle Laas, Katrin Saukas, Helene Vannari; 1987–1992) Teatrijuttu: Pirgu mälukild (1989) Teatrijuttu: Linda Pakri (1990) Pildikastis: Vello Rummo (1991) Päikesekummardaja. Liina Reiman (1991) Mõttekas mõttetus (1992) Lennud: Lavakunstikooli VIII lend (1992, koos Margot Sepaga) Teater laulab: Ennupojad (1995) 1970. aastast oli ta abielus filmioperaator Kaljo Jõekaldaga. 1990. aastatel elasid Kaljo ja Norma Jõekalda lühikest aega USA-s Floridas. Nende poeg on telesaatejuht Kristjan Jõekalda. Jaanus Kõrv. "Norma Jõekalda: mu ümber on kogu aeg". – Saarte Hääl, 12. juuli 2008 Norma Jõekalda fotod Eesti Rahvusringhäälingu arhiivi kodulehel
Tungsjangi keel

Tungsjangi keel on mongoli keelkonna lõunarühma kuuluv keel, mida räägivad tungsjangid Hiina Gansu provintsi Linxia Huei autonoomses ringkonnas ja Xinjiangis Ili Kasahhi autonoomses ringkonnas. Umbes 500 000 tungsjangist räägib tungsjangi keelt umbes 200 000, ülejäänud on enamasti üle läinud hiina keelele. Tungsjangi keeles on 29 või 28 konsonantfoneemi ja 7 vokaalfoneemi. Vokaalharmoonia ei ole säilinud. Pikki ja lühikesi vokaale ei eristata. Rõhk langeb enamasti sõna viimasele silbile. Sõnajärg on SOV, kuid hiina keele mõjul on Linxia ringkonnas hakanud levima ka sõnajärg SVO. Tungsjangi keeles on palju hiina laensõnu, kuid ka pärsia, araabia ja turgi laene. Tungsjangi keelt kasutatakse kirjakeelena vähe, kasutatud on araabia ja ladina kirja. https://www.ethnologue.com/language/sce/ http://userpage.fu-berlin.de/~corff/im/Sprache/Dongxiang.html Bao, Saren (包萨仁) (2006), 从语言接触看东乡语和临夏话的语序变化 [Sequential Changes in Dongxiang Language and Linxia Dialects from the View of Linguistic Contact], Journal of the Second Northwest University for Nationalities (Social Science Edition) Corff, Oliver (1996), The Dongxiang Mongols and Their Language. Field, Kenneth Lynn (1997), A grammatical overview of Santa Mongolian. https://glottolog.org/resource/languoid/id/dong1285
Jaunāmuiža (Vilpulka vald)

Jaunāmuiža on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Vilpulka vallas. Küla asub valla põhjaosas ja jääb valla keskusest Vilpulkast 2,5, endisest piirkonnakeskusest Ruhjast 13 ning Riiast 165,2 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 kuulus küla Ruhja piirkonda. Külas on Dārznieki bussipeatus. Autotransporta direcija
Teiuș

Teiuș (ungari keeles Tövis) on linn Rumeenias Alba maakonnas. Linn asub ajaloolises Transilvaania piirkonnas. Linna haldusalasse kuulub neli küla: Beldiu (Marosbéld), Căpud (Magyarkapud), Coșlariu Nou (Újkoslárd) ja Pețelca (Pacalka). Asulat on ürikutes esmamainitud 1290. aastal, linnaõigused sai 1994. aastal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Teiuși elanikest rumeenlasi 83,56%, mustlasi 7,63%, ungarlasi 3,86% ja muust rahvusest inimesi 0,08%. Rahvus oli teadmata 4,83%-l elanikest.
Corabia

Corabia on linn Rumeenias Olti maakonnas. Corabia on Doonau kaldal asuv sadamalinn. Ürikutes on Corabiat esimest korda mainitud 1596. aastal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Corabia elanikest rumeenlasi 81,61%, mustlasi 6,36% ja teistest rahvustest inimesi 0,07%. Rahvus oli teadmata 11,93%-l inimestest.
Schwarzlose kuulipilduja

Schwarzlose kuulipilduja on raskekuulipilduja. Kuulipilduja töötas 1905 välja Saksamaa relvameister Andreas Wilhelm Schwarzlose. Kaliiber: 8mm, 7,92mm, 6,5mm Padrun: 8 × 50 mm R M93 (A/H), 8 × 56 mm R (A/H), 7,92 × 57 mm (S/Tše), 6,5 × 54 mm R (NL), 6,5 × 55 mm (RT) Kuuli algkiirus: 950 m/s Tehniline laskekiirus: 500 lasku minutis Efektiivne laskekaugus: Pikkus: 945 mm Kaal: 41,4 kg (tühjalt) Lindikoti maht: 250 padrunit
Săcele

Săcele (ungari keeles Négyfalu, aastatel 1950–2001 Szecseleváros) on linn Rumeenias Brașovi maakonnas. Linn asub ajaloolises Transilvaania piirkonnas. Săcele asub Brașovist 15 km kaugusel. Asulat on ürikutes esmamainitud 1366. aastal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Săcele elanikest rumeenlasi 65,64%, ungarlasi 20,16%, mustlasi 1,06% ja muust rahvusest inimesi 0,31%. Rahvus teadmata oli 12,8%-l inimestest.
Veere

Veere on mitme Eesti küla nimi: Veere, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Veere, endine küla Valga maakonnas Puka vallas Veere oli Saaremaa vallas asuva Veeremäe küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi. Veere vald on vald Hollandis.
Comarnic

Comarnic on linn Rumeenias Prahova maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Ploieștist ligikaudu 45 km põhjaloodes. Linna haldusalasse kuulub neli küla: Ghioșești, Podu Lung, Poiana ja Posada. Comarnic sai linnaõigused 1968. aastal. 2021 Romanian census
Jimbolia

Jimbolia (ungari keeles Zsombolya, saksa keeles Hatzfeld) on linn Rumeenias Timiși maakonnas. Linn asub ajaloolises Banaadi piirkonnas, Serbia piirist ligikaudu 2 km kaugusel. Asulat on ürikutes esmamainitud 1333. aastal. Kuulus aastatel 1552–1718 Osmanite riigi koosseisu. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jimbolia elanikest rumeenlasi 72,68%, ungarlasi 10,81%, mustlasi 5,51%, sakslasi 2,86% ja muust rahvusest inimesi 0,82%. Rahvus on teadmata 7,29%-l inimestest. Kikinda, Serbia Pusztamérges, Ungari Novi Kneževac, Serbia Hatzfeld, Saksamaa Dunajská Streda, Slovakkia Csanádpalota, Ungari Mórahalom, Ungari Trebur, Saksamaa 2021 Romanian census
Madis Müller

Madis Müller (sündinud 20. jaanuaril 1977 Tallinnas) on Eesti majandustegelane, Eesti Panga president. 1984–1995 õppis Madis Müller Tallinna 54. keskkoolis, 1993–1995 Mainori Majanduskoolis ja 1995–1999 Estonian Business Schoolis, kus kaitses bakalaureusekraadi rahvusvahelise ärijuhtimise, panganduse ja rahanduse alal. 2000-2002 õppis ta CFA instituudis, kus omandas Chartered Financial Analysti litsentsi. 2004–2006 õppis Müller USAs George Washingtoni Ülikoolis, kus omandas teadusmagistri kraadi rahanduses. 1998–1999 töötas Müller PricewaterhouseCoopersi Tallinna harus rahanduskonsultandina. 1999–2002 oli ta Eesti rahandusministri ja 2002–2003 peaministri Siim Kallase majandusnõunik. 2003–2006 töötas ta Maailmapanga Põhjamaade ja Balti harus tegevdirektori nõunikuna. 2006–2011 oli ta International Financial Corporationis aktsiainvesteeringute portfellijuht ning 2011. aastal sai temast Eesti Panga asepresident. Müller on või on olnud Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu liige, tagatisfondi nõukogu liige, finantsinspektsiooni nõukogu liige ning esindanud Eesti Panka rahvusvahelistes foorumites. Alates 7. juunist 2019 on ta Eesti Panga president. Madis Müller on abielus, tal on kaks poega. https://www.eestipank.ee/madis-mulleri-cv Tõnis Oja "Kõige põnevam asi, mida Eestis teha" Postimees, 16.02.2019, lk 10–11 "President kinnitas Eesti Panga uue juhi Madis Mülleri ametisse" ERR, 3. mai 2019
Tornimäe

Tornimäe on mitme koha nimi Eestis: Tornimäe, Tallinna kesklinna osa Maakri asumis Tornimäe, küla Saaremaa vallas Tornimäe, endine küla Põlva maakonnas Kanepi vallas Tornimäe, paik Võru maakonnas Võru vallas Tornimäe juga Laulasmaal Tornimäe kalmistu Tornimäe tänav Tallinnas
Aasta menuraamat

Aasta menuraamat on raamat, mille läbimüük Eestis on aasta jooksul olnud kõige suurem ja mille kirjastaja kuulub Eesti Kirjastuste Liitu. Aasta menuraamatut selgitatakse 2000. aastast. ... 2005 J. K. Rowling "Harry Potter ja segavereline prints". Varrak (läbimüük 13 372 eksemplari) 2006 Margit Kilumets "Ita Ever. Elu suuruses”. Ajakirjade Kirjastus (läbimüük 12 000 eksemplari) 2007 Andrus Kivirähk "Mees, kes teadis ussisõnu". Eesti Keele Sihtasutus (läbimüük 24 000 eksemplari) 2008 Maire Aunaste „Maire Aunaste. Viis aastat peidus”. Ajakirjade Kirjastus (läbimüük 13 804 eksemplari) 2009 Sofi Oksanen „Puhastus”. Varrak (läbimüük 16 982 eksemplari) 2010 Aive Luigela „Hoidised”. Varrak (läbimüük 10 939 eksemplari) 2011 Aive Luigela „Tervise kokaraamat”. Varrak (läbimüük 13 183 eksemplari) 2012 Sofi Oksanen "Kui tuvid kadusid". Varrak (läbimüük 12 009 eksemplari) 2013 Andrus Kivirähk "Maailma otsas. Pildikesi heade inimeste elust". Eesti Keele Sihtasutus (läbimüük 8327 eksemplari) 2014 Indrek Hargla "Apteeker Melchior ja Tallinna kroonika. V osa". Varrak (läbimüük 10 822 eksemplari) 2015 Andrus Kivirähk “Karneval ja kartulisalat”. Varrak (läbimüük 11 161 eksemplari) 2016 Rene Bürkland „Tark tee terviseni“. Pilgrim (läbimüük 20 507 eksemplari) 2017 TEA entsüklopeedia eriväljaanne „Eesti Vabariik 100“. TEA Kirjastus (läbimüük 6277 eksemplari) 2018 Epp Petrone „Meie Eesti“. Petrone Print (lasteraamat; läbimüük 24 541 eksemplari) 2019 Kätlin Vainola „Minu Eesti seiklus“. Päike ja Pilv (lasteraamat; läbimüük 20 769 eksemplari) 2020 ... http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c12-uudised/uudsed/ (vaadatud 15.02.2019) Aasta menuraamat Eesti Kirjastuste Liidu veebilehel (vaadatud 15.02.2019)
Aasta tegija

Kodanikuühiskonna aasta tegija on Vabaühenduste Liidu välja antav aunimetus kodanikule, vabaühendusele, ettevõttele või muule organisatsioonile, mis on edendanud kodanikuühiskonda. Aunimetust antakse aastast 1996. aasta vabaühendus aasta avaliku võimu esindaja aasta ettevõte aasta missiooniinimene aasta tegu. Aasta vabatahtlik https://heakodanik.ee/aasta-tegijate-tunnustamine/ (vaadatud 15.02.2019) https://heakodanik.ee/aasta-tegijate-tunnustamine/
Petroșani

Petroșani (ungari keeles Petrozsény, saksa keeles Petroschen) on linn Rumeenias Hunedoara maakonnas. Linn asub ajaloolises Transilvaania piirkonnas. Linna haldusalasse kuulub neli küla: Dâlja Mare (Nagydilzsa), Dâlja Mică (Kisdilzsa), Peștera (Zsupinyászuvölgy) ja Slătinioara (Szlatinova községrész). Petroșani on asutatud 1640. aasta paiku. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Petroșani elanikest rumeenlasi 90,59%, ungarlasi 6,54%, mustlasi 1,82% ja sakslasi 0,35%. 2021 Romanian census
Leisi

See artikkel räägib alevikust. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Leisi (täpsustus). Leisi (kohakääne Leisisse) on alevik Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi oli alevik Leisi valla halduskeskus. Seal asuvad Leisi Kool ja Leisi Püha Olga kirik. Külas tegutseb Leisi raamatukogu. Leisi asub kolme tee ristis. Itta läheb maantee Jaani kaudu Orissaarde ja lähim küla on Triigi. Lõunasse läheb tee Karja kaudu Kuressaarde ja lähim küla on Veske. Läände läheb tee Metsküla kaudu Pangale ja lähim küla on Parasmetsa. Põhjas on Väinameri, kus asub Papilaid. Lähim sadam on Triigi sadam. Leisit esmamainiti 1645 kujudel Löißkull, Loyßküll ja Löysekull. 1798. aastast pärineb nimekuju Laisiküll. 17. sajandi teisel poolel rajati Leisi riigimõis, mis asus Karja kihelkonnas. 19. sajandil jagati suurem osa maast talupoegadele ja mõisamaa anti õigeusu kirikule. 20. sajandi alguseks oli tekkinud juba alevik, mis hõlmas ka Parasmetsa mõisa maid põhja pool. 1977. aastaks olid sealkandis Leisi I ja Leisi II küla, mis ühendati taas omavahel, ühtlasi ühendati nendega Olgaküla ja uuesti moodustati Leisi alevik.. Kohanimi Leisi on tekkinud arvatavasti isikunimest Leis. Leisi Püha Olga kirik Leisi raamatukogu Leisis asuvad Aia tänav, Jõe tänav, Kaare tänav, Kalda tänav, Kalmu tänav, Karja tänav, Kase tänav, Kooli tänav, Kuressaare maantee, Mere tänav, Metsa tänav, Oja tänav, Orissaare maantee, Pikamäe tee, Põllu tänav, Pärna tänav, Rahu tänav ja Veske tänav. Leisi jõgi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lkö. 313 Eesti kohanimeraamat, kaart 50