laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Arukuklane

Arukuklane (ka metsakuklane, Formica rufa) on sipelglaste sugukonda kuklase perekonda kuuluv putukas. Arukuklane on Eestis looduskaitsealune loomaliik. Töösipelgas võib olla 8–10 millimeetrit pikk. Arukuklastel on võime vaenlase pihta sipelghapet pihustada. Sipelghappe eraldas esimest korda inglise loodusteadlane John Ray 1671, destilleerides suurt hulka purustatud arukuklasi. Arukuklased toituvad põhiliselt pesa lähedalt leitud selgrootutest, eriti ümbritsevatelt puudelt korjatud lehetäidest, ehkki nad on ka raipesööjad. Sellepärast on arukuklast mõnele poole introdutseeritud loodusliku kahjuritõrje otstarbel. Sipelgad on metsade kõige kasulikumad putukad. Nendes metsades, kus on palju sipelgapesi, ei esine kunagi paljude kahjurputukate – puude okkaid ja lehti hävitavate vaablaste, vaksikute ja öölaste masspaljunemise puhanguid. Keskmiste mõõtmetega sipelgakoloonia kaitseb metsa veerandil hektaril, aga suure, sageli kuni kahe meetri kõrguse pesa elanikud rohkem kui tervel hektaril. Nende metsade kaitseks, kus sipelgaid pole, asustatakse neid sinna kunstlikult. Arukuklase pesakuhilas on püsiv õhuniiskus. Kuhila kuju ja mõõtmed määravad pesas kindla temperatuurirežiimi ning sellepärast ei muutu pesa mõõtmed ja kuju pikka aega, kuigi pesamaterjal ringleb pidevalt: sipelgad tõstavad okkaid pesasügavusest pesa pinnale. Terves sipelgapesas ei ole kunagi hallitust, aga niipea, kui sipelgad pesa hülgavad, kasvab kogu kuhil seeneniidistikuga läbi. Elukohana eelistavad nad oma suure pesakuhila rajada territooriumile, kuhu teisi liike ei lubata, ja sissetungijatega asutakse võitlusse. Ühes pesas elab sadu tuhandeid sipelgaid. Vähemalt samas ulatuses, kui pesakuhil ulatub üle maapinna, on kuklastel ka maa sisse ehitatud keeruline käikude ja kambritega süsteem. Teiste kuklastega võrreldes on arukuklase pesa keskmise suurusega. Üldjuhul eelistavad arukuklased elukohana puisniitu ning elavad valgusrikastes metsades ja metsaservadel, kuid nad võivad elama kolida ka aeda ja mahajäetud hoonetesse, samuti mesitarudesse. Ilumetsa sipelgaasurkonnas asub üks arukuklase koloonia sauna sõrestikseinas ja teine sellest kõigest 30 meetri kaugusel kopliaia ääres . Arukuklaste hävitamine majapidamisest mürgiga on keelatud, appi tuleb kutsuda keskkonnateenistuse ekspert, kes asustab nad ümber. "Loomade elu", 3. kd., lk. 358 "Vaatamisväärsused Järva-Jaani vallas". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2007. Vaadatud 12. augustil 2007. Kui sipelgad segavad elamist. "Loodusesõber" 3/2003 Arukuklane, metsakuklane andmebaasis eElurikkus
Bagdathi

Bagdathi on linn Gruusias Imerethis, Bagdathi rajooni keskus. Bagdathis on sündinud vene luuletaja Vladimir Majakovski. Nõukogude ajal aastatel 1940–1990 kandis nime Majakovski. Linnaõigused sai 1981. aastal. http://pop-stat.mashke.org/georgia-cities.htm
FINA

Fédération internationale de natation (FINA) – Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon – on ROK-i ujumisalade alaliit. FINA peakorter asub Šveitsis Lausanne'is. FINA korraldab maailmameistrivõistlusi kuuel veespordialal: ujumises, vettehüpetes, high divingus, kujundujumises, veepallis ja avaveeujumises. Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon asutati 19. juulil 1908 Londoni olümpiamängude ajal. Järgmisel aastal Pariisis toimunud kongressil koostati rahvusvahelised võistlusmäärused, kehtestati maailmarekordite registreerimise kord ja määrati kindlaks ujumise arendamise üldsuunad. Ujumise maailmarekordid Ujumise maailmameistrivõistlused Ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused Rahvusvahelise Ujumisföderatsiooni koduleht
Haragauli

Haragauli on alev Gruusias Imerethis, Haragauli rajooni keskus. Nõukogude ajal kandis nime Ordžonikidze.
Tšohhatauri

Tšohhatauri on alev Gruusias Gurias, Tšohhatauri rajooni keskus.
Helvatšauri

Helvatšauri on alev Gruusias Adžaarias, Helvatšauri rajooni keskus.
Hulo

Hulo on alev Gruusias Adžaarias, Hulo rajooni keskus.
Ruth Benedict

Ruth Benedict (sünninimi Ruth Fulton; 6. juuni 1887 New York – 17. september 1948 New York) oli USA kultuuriantropoloog ja kirjanik. Kirjanikuna kasutas ta pseudonüümi Anne Singleton. 1905. aastal astus ta Vassar College'isse. Pärast kooli lõpetamist 1909 reisis ta Euroopas, kus tutvus ka Stanley Benedictiga, kellest sai tema abikaasa (abielu lahutati 1930). Ruth Benedict õppis 1919–1923 Columbia Ülikoolis ja lõpetas selle doktorikraadiga. 1923. aastast kuni surmani töötas ta samas ülikoolis õppejõuna. Kaks kuud enne surma sai ta korraliseks professoriks. Tema õpetaja ja juhendaja oli Franz Boas, keda on nimetatud ameerika antropoloogia isaks. Ruth Benedict jätkas tema tööd ja näitas oma teostes, et rass, keel ja kultuur on üksteisest sõltumatud. Boase ja Benedicti järgi ei ole väide, et mõni rass on teisest väärtuslikum, tõsiseltvõetav. Nad olid oma aja mõjukad antirassismi teoreetikud. "Patterns of Culture" (1934; eesti keeles "Kultuurimustrid", Eesti Keele Sihtasutus 2016) "Zuni Mythology" (1935) "Race: Science and Politics" (1940) "The Chrysanthemum and the Sword: Patterns of Japanese Culture" (1946)
Seongdongi ringkond

Seongdongi ringkond (Seongdongi-gu, hangulis 성동구, hanjas 城東區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 20 linnaosaks (dong).
Kheda

Kheda on alev Gruusias Adžaarias, Kheda rajooni keskus.
Šuahhevi

Šuahhevi on alev Gruusias Adžaarias, Šuahhevi rajooni keskus. Aleviks sai Šuahhevi 1974. aastal.
Ura maastikukaitseala

Ura maastikukaitseala asub Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Ura, Pikavere, Iska, Tamme ja Joonuse külas. Kaitseala rajati Eesti Vabariigi Valitsuse 8. mai 2007. aasta määruse nr 127 alusel. Kaitseala pindala on 309,6 hektarit, millest riigimaid on 214,6 hektarit ja eramaid 95 hektarit. Kaitstavad elupaigatüübid on kadastikud, liigirikkad madalsood, vanad laialehised metsad, puiskarjamaad, soostunud ja soolehtmetsad. Kaitstavad liigid: sookurg, jõgitiir, roo-loorkull, laululuik, hallpõsk-pütt. Merivee M., 2007. Ura maastikukaitseala. – Eesti Loodus 58 (11): 26–27 "Ura maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri". 08.05.2007. Originaali arhiivikoopia seisuga 13.07.2007. Vaadatud 4.11.2007.
Kärsaklased

Kärsaklased (Curculionidae) on sugukond mardikaid, kelle pea on veninud pikaks kärsaks, mille külge kinnituvad tavaliselt põlvjad tundlad ning haukamissuised. Kärsal on suur tähtsus – selle abil puuritakse taimekoesse auk, kuhu asetatakse muna. Vastsed on jalutud valkjad tõugud. Talvituvad mardikana, sellepärast on neid rohkem kevadel ja sügisel. Kärsaklaste sugukonda kuulub umbes 60 000 liiki. Kärsaklaste sugukonna klassifikatsioon pole päris selge. Sugukonda liigitatakse järgmised alamsugukonnad: Bagoinae C.G.Thomson, 1859 Baridinae Schoenherr, 1836 Brachycerinae Billberg, 1820 Brachyceropseinae Aurivillius, 1926 Ceutorhynchinae Gistel, 1856 Conoderinae Schoenherr, 1833 Cossoninae Schoenherr, 1825 Cryptorhynchinae Schoenherr, 1825 Curculioninae Latreille, 1802 Cyclominae Schoenherr, 1826 Dryophthorinae Schoenherr, 1825 (vaidluse all) Entiminae Schoenherr, 1823 Erirhininae (vahel ka Brachycerinae) Gonipterinae (vahel ka Curculioninae) Hyperinae Lacordaire, 1863 (vahel ka Molytinae) Leptoniinae (vaidluse all) Lixinae Schoenherr, 1823 (vahel ka Molytinae) Mesoptiliinae Lacordaire, 1863 (vahel ka Molytinae) Molytinae Schoenherr, 1823 Orobitidinae C.G.Thomson, 1859 (vahel ka Baridinae) Platypodinae Raymondionyminae (vahel ka Brachycerinae) Scolytinae Latreille, 1804 Xiphaspidinae Marshall, 1920(vahel ka Baridinae). Enamikus on kärsaklased väikesed 1-11, harva kuni 24 millimeetrit pikad. Kärsaklased on liikide arvult teine mardikasugukond Eestis ja nad on meil esindatud umbes 450 liigiga. Sellesse kuulub mitmeid aia-, põllu-, metsa- ja laokahjureid, näiteks hernekärsakas, ristikunirplane, õunapuu-õielõikaja, latipihklane ja männipihklane, pähklikärsakas. Toiduainete ladudes tuntakse paari-kolme millimeetri pikkust terakärsakat (Calandra granaria) ja riisikärsakat. Eestis suudavad nad paljuneda ainult siseruumides, kus nad toituvad jahust, jahusaadustest ning viljateradest. Curculio glandium Rhopalapion longirostre Hypera zoilus Furcipus rectirostris Mononychus punctum-album Loomade elu 3:267. Sissekanne AWD-s Sissekanne Catalogue of Life-s Sissekanne Fauna Europaea-s Sissekanne NCBI-s Sissekanne SITI-s Sissekanne WoRMS-is Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Curculionidae seisuga 01.02.2014.
Gijangi maakond

Gijangi maakond (Gijang-gun, hangulis 기장군, hanjas 機張郡) on Busani haldusüksus. Jaguneb kaheks eup '​iks ja kolmeks myeon '​iks.
Puhas priim

Puhas priim (inglise keeles perfect prime) ehk priim (inglise keeles prime) ehk unisoon (inglise keeles unison, perfect unison) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 1/1 ehk 0 tsenti. Puhas priim on konsonants. intervallide loend priim unisoon 1/1 – Xenharmonic Wiki
Puhas kvart

Puhas kvart on intervall, mille astmeline suurus on 4 ja tooniline suurus 2½ tooni. Puhta kvardi enharmooniline intervall on suurendatud terts. Puhas kvart on konsoneeriv intervall. Dissoneerivatest intervallidest lahendatakse puhtasse kvarti suurendatud sekund. puhas kvart üles C-F puhas kvart alla C-G
Puhas oktav

Puhas oktav on intervall, mille astmeline suurus on 8 ja tooniline suurus 6 tooni. Puhta oktavi enharmooniline intervall on suurendatud septim. Puhas oktav on konsoneeriv intervall. Puhas oktav üles Puhas oktav alla
Mürsik

Mürsik on 11–14-aastane laps, noorem murdeealine. Etümoloogiliselt põhineb termin 1960. aastatel loodud tehistüvel. Impulss-sõnad on olnud 'mürsk', soomekeelne myrsky ('torm') ja 'mürts'. Imik Maimik Kainik mürsik Eesti etümoloogiasõnaraamat Valdur Lulla, "Mürsik, meie murelaps", Toimetanud H. Roots, Valgus 1982
Busanjini ringkond

Busanjini ringkond (Busanjini-gu, hangulis 부산진구, hanjas 釜山鎭區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 25 linnaosaks (dong) Koduleht
Madeleine McCann

Madeleine McCann (sündinud 12. mail 2003 Leicesteris) on inglise tüdruk, kes on tuntud oma kadumise tõttu 3. mail 2007 Portugalis, kus ta oli koos vanematega reisil, ja sellega seotud spekulatsioonide tõttu. Kate McCann, "Kadunud" (originaalpealkiri: Madeleine). Tõlkinud Andreas Ardus. Kunst, Tallinn 2012, 384 lk; ISBN 9789949486250 findmadeleine.com
Dongnae ringkond

Dongnae ringkond (Dongnae-gu, hangulis 동래구, hanjas 東萊區) on Busani haldusüksus. Ta jaguneb 14 linnaosaks (tong). Koduleht
Gangseo ringkond (Busan)

Gangseo ringkond (Gangseo-gu, hangulis 강서구, hanjas 江西區) on Busani haldusüksus. Ta jaguneb 22 linnaosaks (dong).
Kelmikaart

Kelmikaart on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" kaart, millel on kujutatud Sigatüüka kooli ja Siganurme küla. Kaart sisaldab lisaks tavalisele kooli ja küla plaanile ka kõiki kooli territooriumil olevaid salakäike. Kaardi teeb aga eriliseks see, et kaardil on näha, kus keegi parasjagu liigub. Kaardi lugemiseks on vaja teada, kuidas seda avada. Kaardi lugemiseks ja uurimiseks tuleb osutada sellele võlukepiga ning öelda: "Ma tõotan pühalikult, et olen pahanduste peal väljas." Kui kaarti pole vaja enam kasutada, siis tuleb öelda: "Kelmus tehtud!" ning kaardi info kustub ära. Selle kaardi kingivad Harryle Fred ja George Weasley öeldes:"Sinul läheb seda rohkem vaja kui meil". Tänu sellele kaardile õnnestub Harryl mitmel korral vältida soovimatute isikutega kokkupõrkamist. Samuti saab Harry tänu kelmikaardile teada Sigatüükas asuvatest salakäikudest, mida ta mitmel korral erinevatel asajoludel kasutab. Kelmikaardi loojateks on James Potter, Sirius Black, Remus Lupin ning Peter Pettigrew. Autorinimedena kasutavad nad hüüdnimesid Nukits (James), Päntajalg (Sirius), Totu (Remus) ja Vingerjas (Peter).
Daniel Andersson

Daniel Andersson (sündinud 28. augustil 1977 Borgebys) on endine rootsi jalgpallur (kaitsja ja poolkaitsja). Ta mängis klubikarjääri jooksul Malmö FF-s ning Itaalia klubides Bari, Venezia, Chievo ja Ancona. Rootsi jalgpallikoondisse kuulus ta aastatel 1997–2009.
Geumjeongi ringkond

Geumjeongi ringkond (Geumjeongi-gu, hangulis 금정구, hanjas 金井區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 18 linnaosaks (dong).
Kaubalinn

Kaubalinn on linn või selle osa, mis on pühendunud kaubandusele ja on kaubanduslike väljavaadetega.
Haeundae ringkond

Haeundae ringkond (Haeundae-gu, hangulis 해운대구, hanjas 海雲臺區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 14 linnaosaks (dong).
Murdumisnäitaja

Optilise keskkonna murdumisnäitajaks ehk refraktsiooniindeksiks nimetatakse dimensioonitut suurust, mis näitab, mitu korda erineb valguse või suvalise teise kiirguse faasikiirus selles keskkonnas valguse kiirusest vaakumis. Murdumisnäitajate erinevus põhjustab valguse murdumise kahe optilise keskkonna lahutuspinnal (sellest ka nimetus murdumisnäitaja). Valguskiire suunamuutust kirjeldab Snelli seadus n1sin(θ1)=n2sin(θ2), kus θ1 ja θ2 on vastavalt langemisnurk ja murdumisnurk ning n1 ja n2 keskkondade murdumisnäitajad. Murdumisnäitajaist sõltub ka Brewsteri nurk ning peegeldus- ja läbilaskvustegur. Näiteks pinnale risti langeva valguse korral on peegeldustegur R = (n1 – n2)2⁄(n1 + n2)2. Peegeldus- ja läbilaskvusteguri sõltuvust murdumisnäitajast kirjeldavad Fresneli võrranditega. Murdumisnäitaja sõltub lainepikkusest. Seda nähtust nimetatakse dispersiooniks ning see tingib valge valguse lahutumise spektriks prisma läbimisel ja vikerkaares, samuti kromaatilise aberratsiooni tekkimise optilistes süsteemides. Reeglina murdub lühema lainepikkusega (sinine) valgus tugevamini kui suurema lainepikkusega (punane) valgus. Murdumisnäitajast saab rääkida ka teiste lainenähtuste juhul. Näiteks heli korral on murdumisnäitaja kordaja, mis näitab, kui palju erineb helikiirus vaadeldavas keskkonnas helikiirusest mõnes fikseeritud keskkonnas. Koolifüüsikas on tavaks nimetada murdumisnäitajat vaakumi suhtes absoluutseks murdumisnäitajaks, murdumisnäitajat mõne teise materiaalse keskkonna suhtes aga relatiivseks murdumisnäitajaks. Õhu absoluutne murdumisnäitaja lainepikkusel 589,3 nm (naatriumi kollane spektrijoon) on 1,00029. Vee murdumisnäitaja nähtava valguse lainepikkustel on umbes 1,3, erinevate klaasisortide murdumisnäitajad on vahemikus 1,5...1,7, teemandil umbes 2,4. Vedelike murdumisnäitajat, vahel ka gaaside või läbipaistva tahke aine (klaas, vääriskivid, plastikud) murdumisnäitajat määratakse tavaliselt refraktomeetriga. Laborites on kasutusel Abbe refraktomeetrid, tööstuses ka mitmesuguseid käsirefraktomeetreid. Valguse murdumine Refraktomeetria
Kazbegi

Kazbegi on Kazbeki mäe gruusiakeelne paralleelnimi Stephantsminda alevi endine nimi (aastani 2006) Tšernigovka (Abhaasias) endine nimi Kazbegi on gruusia perekonnanimi Alexander Kazbegi, kirjanik
Kiirgus

Kiirgus on füüsikas energiavoo emiteerimine või edastamine lainete või aineosakeste kujul ruumi või materiaalsesse keskkonda. Kvantmehaanika lainelis-korpuskulaarse dualismi käsituse kohaselt on kiirgus tõlgendatav nii osakeste (korpusklite) liikumisena kui ka lainete levimisena. Seega võib elektromagnetkiirgust käsitada osakeste (footonite) voona ja korpuskulaarkiirgust (nt alfa-, beeta- või neutronkiirgust) lainena. Kui kiirgusosakestel on nii suur energia, et nad on võimelised aatomeid või molekule ioniseerima, s.t neist elektrone eemaldama, siis on tegemist ioniseeriva kiirgusega. Lisaks võib nimetatakse kiirguseks veel: akustiline kiirgusː helilainete edastamine heliallika poolt keskkonda ehk helilainete kiirgumine heliallikast. gravitatsiooni kiirgus ehk kiirgus, mis esineb gravitatsioonilainete või aegruumi kumerustes virvendusena. Kosmiline kiirgus Soojuskiirgus Tšerenkovi kiirgus Hawkingi kiirgus Kiirguskaitse Radiomeetria Weisstein, Eric W. "Radiation". Eric Weisstein's World of Physics. Wolfram Research. Vaadatud 11.01.2014. "Radiation". The free dictionary by Farlex. Farlex, Inc. Vaadatud 11.01.2014. ENE 4. köide, 1989
Dongi ringkond (Busan)

Dongi ringkond (Dong-gu, hangulis 동구, hanjas 東區) on Busani haldusüksus (ringkond). Koduleht
Yeonje ringkond

Yeonje ringkond (Yeonje-gu, hangulis 연제구, hanjas 蓮堤區) on Busani haldusüksus Koreas. Jaguneb 13 linnaosaks (dong).
Majakovski

Majakovski on vene perekonnanimi Vladimir Majakovski, luuletaja Paigad: Majakovski (Armeenia) Bagdathi, nõukogude ajal Majakovski Triumfiväljak, 1935–1992 Majakovski väljak Majakovskaja
Yeongdo ringkond

Yeongdo ringkond (Yeongdo-gu, hangulis 영도구, hanjas 影島區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 14 linnaosaks (dong).
Teoreetiline bioloogia

Teoreetiline bioloogia on eluprotsesside mudelite, teooriate ja reeglitega tegelev bioloogia osa. Esimeste monograafiate seas, kus on kasutatud teoreetilise bioloogia mõistet, on Johannes Reinke, Einleitung in die theoretische Biologie (1901; 1910), Jakob von Uexküll, Theoretische Biologie (1920; 1928). Matemaatiliste mudelite rakendamine teoreetilises bioloogias hakkas laiemalt levima 1920.–1930. aastaist alates (D'Arcy Thompson, Alfred Lotka, Ronald A. Fisher, Ludwig von Bertalanffy, Nicolas Rashevsky, Ervin Bauer jt.). Tähelepanu teoreetilise bioloogia vastu suurenes uuesti 1960. aastate lõpul, kui Conrad Hal Waddington korraldas Itaalias neli sümpoosioni "Towards a theoretical biology" (1968–1972). Neist võtsid teiste hulgas osa Howard Pattee, Francis Crick, Brian Goodwin, Stuart Kauffman jt. Alates 1980. aastaist kujunes üheks teoreetilise bioloogia suunaks biosemiootika. Eestis on alates 1975. aastast peetud igal aastal teoreetilise bioloogia kevadkoole. Acta Biotheoretica Journal of Theoretical Biology Schola Biotheoretica Vienna series in theoretical biology Tiivel, Toomas; Kull, Kalevi; Neuman, Toomas; Sutrop, Urmas (toim.) 1984. Teooria ja mudelid eluteaduses. Tartu. Frey Toomas; Kalamees, Kuulo; Kongo, Linda; Kull, Kalevi; Viikmaa, Mart (toim.) 1984. Teoreetilise bioloogia probleeme. Eesti Looduseuurijate Seltsi Aastaraamat 69. Tallinn: Valgus. Kull, Kalevi 2019. Teoreetilisest bioloogiast: eluteadus matemaatika ja semiootika vahel. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Sari Schola Biotheoretica bioloogia filosoofia biosemiootika matemaatiline bioloogia üldbioloogia
Suyeongi ringkond

Suyeongi ringkond (Suyeongi-gu, hangulis 수영구, hanjas 水營區) on Busani haldusüksus.
Ordžonikidze

Ordžonikidze võib tähendada mitut asja. Ordžonikidze on gruusia perekonnanimi Sergo Ordžonikidze (1886–1937; õieti Grigol Ordžonikidze; vene keele vahendusel aga ka Grigori Ordžonikidze), revolutsionäär, nõukogude partei- ja riigitegelane Asulad: Ordžonikidze, asula Ukrainas Krimmis, Ukraina Ülemraada otsusel alates 2016. aastast on asula nimi krimmitatari keelest pärinev Kaigador Asulate endine nimi: Haragauli, asula Gruusias Haragauli rajoonis Jenakijeve, linn Ukrainas Donetski oblastis Pokrov, linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis Vladikavkaz, linn Põhja-Osseetias Vahdat, varasem nimi Ordžonikidzeobod (ka Ordžonikdzeabad), linn Tadžikistanis
Sasangi ringkond

Sasangi ringkond (Sasangi-gu, hangulis 사상구, hanjas 沙上區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 14 linnaosaks (dong).
Oru mõis (Jõhvi)

Oru mõis (saksa keeles Orro) oli poolmõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Ida-Viru maakonda Toila valda. Mõisa peahoonet kutsutakse Oru lossiks.
Demökoloogia

Demökoloogia ehk populatsiooniökoloogia (Schwerdtfeger 1963: 13–14) on ökoloogia haru, mis uurib organismide populatsioone ja nende keskkonnaoludest johtuvat dünaamikat. demograafia populatsioonidünaamika autökoloogia sünökoloogia Schwerdtfeger, Fritz 1963. Ökologie der Tiere: Ein Lehr- und Handbuch in 3 Teilen. Bd. 1: Autökologie: Die Beziehungen zwischen Tier und Umwelt. Hamburg: P. Parey. Schwerdtfeger, Fritz 1968. Ökologie der Tiere: Band 2: Demökologie: Struktur und Dynamik tierischer Populationen. Hamburg: P. Parey. Schwerdtfeger, Fritz 1975. Ökologie der Tiere: Band 3: Synökologie: Struktur, Funktion und Produktivität mehrartiger Tiergemeinschaften. Hamburg: P. Parey.
Odraiva

Odraiva ehk hordeool on silmalau serva higi- ja rasunäärmete äge mädane põletik. Põletikku tekitavad mikrovigastuse kaudu lauserva sisse tungivad bakterid. Lauserv hakkab punetama, tekib valulik sõlmeke, kuhu koguneb mäda; paari päeva jooksul mädasõlmeke avaneb ning haigus paraneb. Odraiva raviks varases staadiumis on haige koha soojendamine või viina kastetud vatitikuga määrimine, mädasõlmekese tekkimise järel antibiootikumisalv. Rahvameditsiinis on levinud soovitus tekkivat odraiva kuldsõrmusega hõõruda või vastu villa soojaks hõõrutud kuldsõrmusega soojendada[viide?]. Sagedamini esineb odraiva lastel ning nõrgenenud immuunsusega inimestel. Rahetera "Meditsiinisõnastik" 537:2004.
Ingmar Ott

Ingmar Ott (sündinud 14. septembril 1955 Tartus) on eesti botaanik ja limnoloog. Ta lõpetas aastal 1974 Tartu 10. Keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina. Bioloogiakandidaat (1987). 1984. aastast töötanud EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituudis (1991–1992 sealsamas hüdrobioloogiaosakonna juhataja ja aastast 1992 Võrtsjärve Limnoloogiajaama juhataja). 2001–2004 samas asutuses vanemteadur ja hüdrobioloogia õppetooli juhataja kt. Alates 2004. aastast on ta hüdrobioloogia ja kalanduse õppetooli korraline professor, alates 2021. a. emeriitprofessor. Aastatel 1992–1993 oli ta Tartu ülikooli lektor, 1993–1999 dotsent. Ajavahemikul 1998 kuni 2023 Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni liige. Ta on uurinud mikrovetikate floorat ja nende ökoloogiat, Eesti järvede tüpoloogiat ja arengusuundi. Ta on viljelenud rakenduslikku ja teoreetilist limnoloogiat. 1982 üleliidulistel noorteadlaste võistlustel II koht 2007 Peeter Nõges ja Ingmar Ott, Eesti Vabariigi teaduspreemia monograafia «Verevi järv – teravalt kihistunud hüpertroofne veekogu» ja siseveekogude ökoloogiat käsitlevate teadusartiklite eest 2023 Eesti looduskaitsemärgi laureaat Tema isa oli metsateadlane Paul Ott, ema Pia-Astrid Ott oli arst. Tema emapoolne vanaema oli laulja Olga Mikk-Krull, vanaisa dirigent ja muusikapedagoog Arkadius Krull. Tema õde Kristi Ott on arst. Ingmar Ott Eesti Teadusinfosüsteemis
Ed Parker

Ed Parker (õieti Edmund Kealoha Parker; 19. märts 1931 Hawaii – 15. detsember 1990 Honolulu, Hawaii) oli USA karateka (Senior Grand Master), Ameerika Kenpo asutaja, filmikaskadöör ja -näitleja. Teda nimetatakse Ameerika karate isaks (Father of American Karate). Ed Parker tegeles nooruses nii judo kui ka poksiga, kuid 1940. aastatel tutvus ta kenpoga, mille juurde jäi kogu eluks. 1953. aastal pälvis ta esimese musta vöö. 1956. aastal asutas ta Pasadenas California osariigis oma karatekooli. Kui üks tema õpilastest 1962. aastal Iirimaal karatekooli asutas, lõi Parker rahvusvahelise kenpo karate assotsiatsiooni (International Kenpo Karate Association). Ed Parker on aidanud mitmeid karatekoole asutada. Mõnda aega treenis ta välja Hollywoodis filmikaskadööre, on töötanud ka ise nii kaskadööri kui filminäitlejana. Ta tutvustas rahvusvahelisel karateturniiril Long Beachis Bruce Lee'd. Ed Parker on tuntud kui Elvis Presley karatetreener, sõber ja hilisematel aastatel ka turvamees. Ed Parker suri südameinfarkti Honolulus 15. detsembril 1990. "The Lucy Show" (sarja 1 jaos; 1963) "The Secret Door" (puudub tiitritest; 1964) "I Spy" (sarja 1 jaos; 1967) "The Money Jungle" (1968) "Revenge of the Pink Panther" (puudub tiitritest; 1978) "Seabo" (1978) "Kill the Golden Goose" (1979) "Seven" (1979) "Curse of the Pink Panther" (1983) "Mike Hammer" (sarja teadmata jaos; 1956) "The Case of the Dangerous Robin" (sarja teadmata jaos; 1960) "Experiment in Terror" (puudub tiitritest; 1962) "Run for Your Life" (sarja teadmata jaos; 1965) "I Spy" (sarja teadmata jaos; 1965) "Dimension 5" (puudub tiitritest; 1966) "Gunn" (puudub tiitritest; 1967) "The Green Berets" (puudub tiitritest; 1968) "The Wrecking Crew" (puudub tiitritest; 1969) "New Gladiators" (2002) "Curse of the Pink Panther" (1983) "The Courtship of Eddie's Father" (sarja 1 jaos; 1972) "Elvis in Concert" (puudub tiitritest; 1977) "New Gladiators" (2002) "American Grandmaster: The Life and Death of Mr. Parker" (2008)
Saha ringkond

Saha ringkond (Saha-gu, hangulis 사하구, hanjas 沙下區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 16 linnaosaks (dong). Koduleht