laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Laiuse Jumalaema Sündimise kogudus

Laiuse Jumalaema Sündimise kogudus (ka Laiuse Jumalaema Sünni kogudus) oli õigeusu kogudus, mis asus tänase Jõgeva maakonna Jõgeva valla territooriumil. Ajalooliselt asus kogudus Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Kogudusse kuulusid ka Palamuse ja osa Torma kihelkonna õigeusulised. Tänapäeval kogudus enam ei tegutse. Kogudus asutati 1849. aastal ja algselt käidi koos Laiuse mõisas selleks eraldatud ruumides. 1864. aastal sai kogudus omale uue puukiriku Laiuseväljal. Kogudusel oli oma kalmistu (asutatud 1861) kiriku lähedal Laiuse-Kivijärve tee ääres. 1850. aastatel oli koguduse liikmete arv ligi 900 inimest. 1881. aastal oli koguduses 1426 liiget, 1890. aastal 1721 liiget ning 1919. aastal 1380 liiget. Kogudus suleti Jõgeva rajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee poolt 1987. aasta lõpus. Kirikust on alles varemed. 1849–1854 Nikita Štšepetov 1854–1879 Joann Tsvetkov 1879–1893 Konstantin Bogdanov 1893–1908 Joann Johanson 1908–1916 Aleksander Paulus 1916–1942 Theodor Männikson 1942–1948 Feliks Remberg 1948–1950 Viktor Hörberg 1951–1987 Ermil Allik Aleksei Punšun 1849 – 1852 Vassili Vassilkov 1849 – 1856, 1862 – 1873 Ivan Florinski 1852 – 1855, 1857 – 1862 Avdei Samon 1855 – 1862 Mihail Rudakov 1862 – 1864 Jaan Poska 1864 – 1882 Nikolai Tšistjakov 1873 – 1886 Joann Schmidt 1882 Ilja Rinnus 1882 – 1891 Nikolai Šorohov 1886 – 1887 Arkadi Bobkovski 1887 – 1891 Nil Kolossov 1891 – 1892 Aleksander Zverev 1892 – 1893 Georgi Kudrjavtsev 1892 – 1893 Aleksander Dardovski 1893 – 1900 Matvei Tõnisberg 1893 – 1896 Georgi Kallamis 1896–1900 Peeter Toom 1900 – 1903 Dionissi Kimmel 1900 – 1917 Aleksander Välbe 1903 – 1912 Martin Venesaar 1912 – 1916 Jakov Kalits 1917 Ivan Ervart 1917 – 1932 Herman Kolk 1932 – 1937, 1938 – 1939 Olga Saksakulm 1939 – Laiuse Jumalaema Sündimise kirik Kõpp, Johan. Laiuse kihelkonna ajalugu. Laiuse: Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Laiuse Püha Jüri Kogudus, 2009
Hantõ-Mansiiski rajoon

Hantõ-Mansiiski rajoon on haldusüksus Venemaal Handi-Mansimaal. Rajooni halduskeskus on Hantõ-Mansiisk. 47,8% rajooni territooriumist hõlmavad metsad. Rajoonis on 3014 järve kogupindalaga 22 465 ha. Jõgede kogupikkus on 16 165 km. Jõgedes elavad järgmised kalad: tuur, sterlet, nelma ja muksun. Metsades kasvab palju seeni ja marju (mustikaid, sinikaid, pohli, murakaid ja jõhvikaid). Puudest on hulgaliselt seedermände, mille käbidest saab seedermännipähkleid. Rajoon jaguneb 12 omavalitsuseks: Gornopravdinski külaasundus Kedrovõi külaasundus Krasnoleninski külaasundus Kõšiki külaasundus Lugovskoi külaasundus Njalinskoje külaasundus Selijarovo külaasundus Sibirski külaasundus Sogomi külaasundus Šapša külaasundus Tsingalõ külaasundus Võkatnoi külaasundus Q126684906 Hantõ-Mansiiski rajooni üldandmed Hantõ-Mansiiski rajooni välislink
Kumm

Kumm võib tähendada mitut asja. Kumm (oskuskeeles täpsemalt kummi) on materjal. Kumm on kummist või sarnasest materjalist valmistatud, enamasti painduv või elastne ese: autorehv kustutuskumm närimiskumm patsikumm kondoom Kumm on perekonnanimi: Boris Kumm Otto Kumm Kumm on kumer, võlvjas pind millegi kohal: ahjukumm pliidikumm taevakumm ehk taevavõlv
Visa hing

"Visa hing" (originaalpealkiri "Die Hard") on 1988. aastal USAs valminud põnevusfilm, esimene "Visa hinge" filmisarjast. Peaosades mängivad Bruce Willis, Bonnie Bedelia, Alan Rickman ja William Atherton. Filmi stsenaariumi aluseks on Roderick Thorpi romaan "Nothing Lasts Forever". Filmile on tehtud järjed "Visa hing 2" (1990), "Visa hing 3" (1995), "Visa hing 4" (2007) ja "Visa hing 5" (2013). Jõuluõhtul saabub detektiiv John McClane Los Angelesse, et kohtuda oma naisega, kes töötab Nakatomi Plazas, Nakatomi firma pilvelõhkujas. Ettevõtte juhtkond tähistab õnnestunud miljonitehingut. Pidutsemise katkestavad 12 saksa terroristi, kes võtavad kõik hoones viibijad pantvangi. Vaid McClane jääb tabamata ning asub võitlusse. Bruce Willis – John McClane, Sr. Alan Rickman – Hans Gruber Alexander Godunov – Karl Vreski Bonnie Bedelia – Holly Gennero McClane Reginald VelJohnson – Sgt. Al Powell Clarence Gilyard– Theo Paul Gleason – asepolitseiülem Dwayne T. Robinson William Atherton – Richard Thornburg Hart Bochner – Harry Ellis Robert Davi – FJB eriagent Johnson Grand L. Bush – FJB agent Johnson De'voreaux White – Argyle James Shigeta – Joseph Yoshinobu "Joe" Takagi Rick Ducommun – insener Walt Dennis Hayden – Eddie Al Leong – Uli Andreas Wisniewski – Tony Vreski Taylor Fry – Lucy McClane Noah Land – John McClane, Jr. Visa hing andmekogus IMDb (inglise)
Ruup

Ruup on puidust plankudest valmistatud lamedapõhjaline tüürita paat, millel on teravad täävid. Ruuba pikkus on 3–6 meetrit ja laius kuni 1,5 meetrit. Seda kasutatakse rannikuäärses ja madalas vees. Plangutuseks kasutatakse mändi, kuuske ja haaba. Levinum on klinkerplangutus. Kaared, põõnad ja täävid valmistatakse põhiliselt tammest, kuid on teada ka okaspuukaartega lootsikuid. Levinumad kinnitusvahendid on raudnaelad ja poldid. Lootsikuga sõudmiseks kasutatakse kuni 3-meetrist mõla või aere. Levinud olid nn seitsmelaualootsikud, mis koosnesid kolmest põhjalauast ning kummalgi pool kahest pardalauast. Kinnitusvahenditena on kasutatud nii vaskneete, raudnaelu, sepapolte kui ka tsingitud naelu. Tänapäeval kasutatakse neile lisaks ka roostevabu kruve, polte ja keermelatte. Algupärane nooljas kuju teravate täävidega on sageli kasulik roostikus sõitmisel. Kuid lameda põhja ja tüüri puudumise tõttu ei ole see eriti hästi juhitav sõiduvahend. Sisemaal nimetati lootsikuteks ka ühepuupaate. Kui 20. sajandi algusaastatel hakkasid üha enam levima lootsikud, mis olid valmistatud laudadest, siis segaduse vältimiseks hakati esimesi kutsuma ühepuulootsikuteks. "Ruup - KALAPEEDIA". www.kalapeedia.ee. Vaadatud 5. augustil 2024.
Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee Rapla jaoskond

Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee Rapla osakond oli Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee piirkondlik asutus Rapla rajoonis, mis asus Rapla linnas. Rapla jaoskonna koosseisu kuulus: nooremoperatiivvolinik, operatiivvolinik Enn Keersalu (1972–1983) jaoskonna ülem Viktor Sitin (1985–1989)
Born This Way (Lady Gaga album)

"Born This Way" on Ameerika poplaulja Lady Gaga kolmas stuudioalbum, mille andis välja Interscope Records 23. mail 2011. Seda salvestati 2010. aastal. Albumi pealkirja teatas Gaga 2010. aasta MTV Video Music Awardsi tseremoonial pärast aasta parima video kategooria võitu, mille sai loo "Bad Romance" eest. Esimene singel ilmus 11. veebruaril 2011. Boonuslood
Alejandro

"Alejandro" on Lady Gaga kolmas singel tema kolmandalt EP-albumilt "The Fame Monster".
Lehelis

Lehelis ehk leeliselahus (saarte ja läänemurdes leelis, lõunaeesti murretes libe) on leeliseline (pesu)vedelik, harilikult tuhavesi. Vanasti kasutati tuhalehelist kodus pesupesemisel, põrandate küürimisel ja seebikeetmisel. Seepi keedeti 19. sajandini loomsetest rasvadest kanges lubjaga segatud tuhalehelises. Lehelist tehti sõelutud lehtpuutuhast, segati see kuuma veega, siis keedeti ja selitati või kurnati.
207. julgestusdiviis

207. julgestusdiviisi (207 Sicherungs-Division) oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägede poolt okupeeritud Eestis Tartus dislotseerunud väegrupi Nord tagalapiirkonna julgestusüksus. Julgestusdiviisi ülesanneteks määrati varustustugipunktide, ühendus- ja järelveoteede ning järelvedude endi, lennuväljade ja trofeeladude julgestamine, sõjavangide valvamine ja äravedu ning liikluskorraldus väegruppide tagalas. Punaarmee läbimurde järel Alūksne (Marienburgi) kaitseliinil 1944. aasta augustis, allutati 207. julgestusdiviis armeegrupile Narwa ja kui Narva rindelt paisati Lõuna-Eestisse lahingugrupi Wagner SS-Brigadeführer Jürgen Wagneri juhtimisel, lahingugrupile allutati ka 207. julgestusdiviis. 207. julgestusdiviis allutati 25. augustil 1944 Emajõe rindelõigu kaitse II armeekorpusele, millele 207. julgestusdiviis allus kuni purustamiseni 17. ja 18. septembril 1944. Diviisile allusid peale 94. julgestusrügemendi ka põhiliselt eestlastest koosnevad lahingugrupid: kolonel Paul Gallase lahingugruppi kuulusid 5. Eesti Piirikaitserügemendi osad, Omakaitse üksused jt, 207. diviisile allus ajuti ka lahingugrupp Rebane. komandörid: kindralleitnant Karl von Tiedemann (1. märts 1941 – 1. jaanuar 1943); kindralleitnant Erich Hofmann (1. jaanuar 1943 – november 1943); kindralleitnant krahv Bogislaus von Schwerin (november 1943 – 17. september 1944); kindralmajor Martin Berg (17. september 1944 – 10. detsember 1944). Diviisi staabi Ia ohvitser: major Hans-Ulrich von Oertzen (15. märts 1941 – august 1941); ooberstleitnant Georg Hildebrandt (august 1941 – juuli 1943); major Dr. Gerd von Below (juuli 1943–1944) 94. julgestusrügement (94. Sicherungs-Regiment) 374. grenaderirügement (Grenadier-Regiment) Diviisi koosseisus oli staap koos sideroodu, välikomandantuuriga. Diviisis oli kolmest pataljonist koosnevad 2 jalaväerügementi, kus igas pataljonis oli: kolm laskurkompaniid; üks kuulipildujate kompanii; tankitõrjekompanii, kuhu kuulus 12 kahurit (37 mm kaliibrilist kahurit); jalaväe saatekahurite kompanii – kuus kerget kahurit, kerge kahurväedivisjon – kolm patareid (105 mm haubitsat). Julgestusdiviisile allutati Saksa üksuste kõrval ka sõjavangidest ja kohalikest elanikest komplekteeritud üksused, sh ka 4) julgestus- ja korrakaitseüksused: valgevenelastest, ukrainlastest ja kasakatest sõjavangidest formeeritud 207. ratsapataljon (Ostreiter-Abteilung 207) ning 37., 40., 41. ja 42. eesti kaitsepataljonid. Julgestusdiviisi tegevusvaldkonda kuulus sõjavangilaagrite haldamine ja üksuste formeerimine kohalikest elanikest. 26. juunil 1942 arvati 207. julgestusdiviisi koosseisust välja Dulag’id nr. 101, 102, 154 ja 200. 207. julgestusdiviisile allutati Stalag’id (statsionaarsed laagrid) nr. 332 (Viljandis), 372 (Pihkvas), 381 (Tapal). (Vt Saksa sõjavangilaagrid Eestis) Heers units, 207. Sicherungs-Division 207. Sicherungs-Division 207. Sicherungs-Division . Sicherungs-Division
Eesti Ajaloolise Mõõgavõitluse Liit

Eesti Ajaloolise Mõõgavõitluse Liit (EAML) on 2011. aastal asutatud ajalooliste võitluskunstidega tegelev spordiklubi. EAMLi asutajad on korraldanud sportliku mõõgavõitluse turniire Eestis alates aastast 2006. Eesti Ajaloolise Mõõgavõitluse Liidu koduleht Keskaegse Võitluse Raudliiga
281. julgestusdiviis

281. julgestusdiviis (281 Sicherungs-Division) oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägede poolt okupeeritud Eestis Põltsamaal dislotseerunud tagala väegrupi Nord tagalapiirkonna julgestusüksus. Julgestusdiviisi ülesanneteks määrati varustustugipunktide, ühendus- ja järelveoteede ning järelvedude endi, lennuväljade ja trofeeladude julgestamine, sõjavangide valvamine ja äravedu ning liikluskorraldus väegruppide tagalas. 1941. aasta sügis-talvel tegutses diviis 16. armee tagalas, Lovati jõe ja Dno-Novosokolniki piirkonnas ning dislotseerus Venemaal Ostrovis. komandörid: kindralleitnant Friedrich Bayer (14. märts 1941 – 1. oktoober 1941); kindralleitnant Theodor Scherer (1. oktoober 1941 – 20. juuni 1942); kindralleitnant Wilhelm-Hunold von Stockhausen (20. juuni 1942 – detsember 1942); kindralmajor Bruno Scultetus (detsember 1942 – 10. mai 1943); kindralleitnant Wilhelm-Hunold von Stockhausen (10. mai 1943 – 27. juuli 1944); kindralleitnant Bruno Ortner (27. juuli 1944 – 30. juuli 1944); kindralleitnant Alois Windisch (30. juuli 1944 – 19. september 1944); kindralleitnant Bruno Ortner (19. september 1944 – jaanuar 1945). Diviisi staabi Ia ohvitser: Hauptmann Hubert Rechlin (märts 1941 – aprill 1941); Hauptman Helmut Picot (10. aprill 1941 – 15. detsember 1941); Major Dr. Max von Cranach (detsember 1941 – jaanuar 1943); Major Dr. Fritz Fischer (mai 1943 – 1944); Major Dechamps (1944); Major Dr. Wilhelm Lütjen (30. juuli 1944 – november 1944) 113. julgestusrügement (113. Sicherungs-Regiment) 322. grenaderirügement (Grenadier-Regiment) Heers units, 285. Sicherungs-Division 281. Sicherungs-Division
285. julgestusdiviis

285. julgestusdiviis (285 Sicherungs-Division), oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägede poolt okupeeritud Eestis, Viljandis dislotseerunud tagala väegrupi Nord tagalapiirkonna julgestusüksus. Julgestusdiviisi ülesanneteks määrati varustustugipunktide, ühendus- ja järelveoteede ning järelvedude endi, lennuväljade ja trofeeladude julgestamine, sõjavangide valvamine ja äravedu ning liikluskorraldus väegruppide tagalas. Hiljem dislotseerus Venemaal Luugas, 1944. aastal kevadtalvel viidi 285. julgestusdiviis Narva rindele. Diviisi staap vastutas rannakaitse eest Viru maakonnas armeegrupi Narwa tagalas. 285. julgestusdiviisi 113. julgestusrügement võitles Narva rindel ja purustati koos eesti üksustega 1944. aasta septembri taganemise ajal Avinurme lahingus. Komandörid: kindralleitnant Wolfgang Edler Herr und Freiherr von Plotho (15. märts 1941 – 5. september 1942); kindralleitnant Gustav Adolph-Auffenberg-Komarow (5. september 1942 – 14. august 1944); Diviisi staabi Ia ohvitser: Hauptmann Karl Pridun (aprill 1941 – oktoober 1941); Oberstleutnant Gerhard von Arntzen (1942 – veebruar 1943); Hauptmann Walter Pauls (1943–1944). 107. julgestusrügement (107. Sicherungs-Regiment) 368. grenaderirügement (Grenadier-Regiment) Heers units, 285. Sicherungs-Division 285. Sicherungs-Division
Hemeroobsus

Hemeroobsus on looma- ja taimeliikide suhtumine inimtegevusse. Saab eristada hemerofiilseid ja hemerofoobseid liike ning hemeradiafoore. Hemerofiilsed taimed jaotatakse omakorda apofüütideks ja antropofüütideks. Antropohooria Antropotolerantsus Hemerofüüt Tulnuktaim Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Bioorgaaniline keemia

Bioorgaaniline keemia on orgaanilist keemiat ja biokeemiat ühendav loodusteaduse haru. Bioorgaaniline keemia uurib bioloogilisi protsesse kasutades keemilisi meetodeid. Bioorgaanilise keemia uurimisobjektideks on bioloogiliselt olulised ühendid meditsiini, põllumajanduse, toiduainetööstuse jt valdkondades. Näiteks nukleiinhapped, valgud, lipiidid, ensüümid jne. Omaette valdkond on bioaktiivsed ühendid, need on keemilised ühendid, mis omavad olulist füsioloogilist toimet juba väikestes kogustes, näiteks fermendid, hormoonid, vitamiinid, antibiootikumid jpt. Bioanorgaaniline keemia Bioaktiivsed ühendid Looduslikud ühendid
Katis

Katis on sarika või liitsarika alusel olevate väikeste kõrglehtede (katte- või kandelehtede) kogumik.
Katteleht

Katteleht (õie, õisiku) on enamasti väike leheke, mille kaenlasse kinnitub õis või õisik. Enamikul juhtudel on katteleheks kandeleht.
Michael Bratman

Michael E. Bratman (sündinud 25. juulil 1945) on USA filosoof. Ta on Stanfordi Ülikooli Durfee filosoofiaprofessor. Bratman on tegelnud tegevusfilosoofia ja moraalifilosoofiaga. Kavatsust ja kavatsuslikkust uurides on ta välja töötanud uskumuse-soovi-kavatsuse mudeli, mida kasutatakse muu hulgas tehisintellektis. Two faces of intention (pdf). – Philosophical Review, 93, 375–405. Intention, plans, and practical reason, Harvard University Press 1987. Teine trükk 1999, ISBN 1-57586-192-5 Faces of Intention, Cambridge University Press, ISBN 0521631319 ISBN 9780521631310
Laap

Laap ehk juustujuuretis on juustu valmistamisel piima kalgendamiseks kasutatav ferment. Laabis sisaldub kümosiini ehk renniini nimeline proteaas - valke lagundav ensüüm. Traditsiooniliselt valmistatakse laapi tapale viidavate vasikate mao limaskestast. Laabi asendajana kasutatakse ka taimseid kalgendajaid (viigipuu koor, nõgesed, ohakad jm).
Transseksuaal

Transseksuaal on inimene, kelle sooidentiteet on erinev tema bioloogilisest soost. Sõna transseksuaal on vananenud ja solvav. Selle asemel kasutatakse sõna transsooline. Transseksuaal soovib jäädavalt muuta või ongi muutnud oma väliseid sootunnuseid ning tahab elada või elabki endast erineva soo rollis. Dana International Ladyboy Soovahetusoperatsioon Transvestiit Transseksuaalsus Transsoolisus https://www.medicalnewstoday.com/articles/transgender-vs-transexual#difference
Putkõis

Putkõis (ld. flosculus disci; ingl. disc floret) on liitlehise õiekrooniga õis, mille kroonlehed on suuremas ulatused putke- või torusarnaselt kokku kasvanud. keelõis
Laiuse Jumalaema Sündimise kirik

Laiuse Jumalaema Sündimise kirik oli õigeusu kirik tänases Jõgeva maakonnas Laiusevälja külas, mida kasutas Laiuse Jumalaema Sündimise kogudus. Laiuse puidust õigeusu kirik rajati 1864. aastal umbes ühe kilomeetri kaugusele Laiuse ordulinnusest Põltsamaa–Mustvee tee äärde Laiusevälja külla ehk Kirikukülla. Kirik ehitati 1893. aastal ümber arhitekt Apollon Edelsoni projekti järgi. Kirikut remonditi põhjalikult 1913. aastal. Kiriku lähistel Laiuse–Kivijärve tee ääres asus ka kohalik õigeusu Mõisaküla kalmistu, mis rajati juba 1861. aastal. Pärast koguduse sulgemist 1987. aastal hakkas kirik lagunema ja on nüüdisajal varemeis. Laiuse Jumalaema Sündimise kogudus Eelis andmebaas. Pärandkultuuri objekt: Laiuse kreekakatoliikliku kirik
Finantsinspektsioon

Finantsinspektsioon (FI) on Eestis finantsjärelevalvet teostav autonoomse pädevuse ja eelarvega finantsjärelevalve ning kriisilahenduse asutus. Finantsinspektsioon tegutseb Eesti riigi nimel ja on oma otsustes sõltumatu. Finantsinspektsioon teostab riiklikku järelevalvet Finantsinspektsioonilt tegevusloa saanud pankade, kindlustusseltside, kindlustusvahendajate, investeerimisühingute, fondivalitsejate, investeerimis- ja pensionifondide, makseasutuste, e-raha asutuste, krediidiandjate ja -vahendajate ning väärtpaberituru üle. Finantsinspektsioon kuulub Euroopa ühtsesse järelevalvemehhanismi (Single Supervisory Mechanism, SSM), mis teostab alates 2014. aasta novembrist kapitalijärelevalvet Euroopa mõistes oluliste pankade ja nende kontsernide üle. Finantsinspektsioon kuulub Euroopa ühtsesse kriisilahenduse korda (Single Resolution Mechanism, SRM) ning vastavasse nõukokku. Finantsinspektsiooni tegevust kavandab ja juhtimist kontrollib Finantsinspektsiooni nõukogu. Nõukogu koosneb kuuest liikmest, kellest kaks on liikmed ametikoha järgi: rahandusminister ja Eesti Panga president. Kaks Finantsinspektsiooni nõukogu liiget nimetab ja kutsub tagasi rahandusministri ettepanekul valitsus ning kaks liiget Eesti Panga presidendi ettepanekul Eesti Panga nõukogu. Finantsinspektsiooni nõukogu esimees on ametikoha järgi rahandusminister. Finantsinspektsiooni tegevust juhib ja korraldab juhatus. Juhatuses on neli liiget, kelle nimetab ametisse ja kutsub tagasi nõukogu. Finantsinspektsiooni juhatusse kuuluvad Kilvar Kessler (esimees), Andre Nõmm, Andres Kurgpõld ja Siim Tammer. Finantsinspektsioon loodi 2002. aastal, mil ühendati Eesti Panga Pangainspektsioon, rahandusministeeriumi haldusalas tegutsenud Kindlustusinspektsioon ja Väärtpaberiinspektsioon. Vajadus luua finantssektoris ühtne järelevalve kerkis päevakorda seoses Maapanga pankrotiga 1998. aasta suvel; 9. mail 2001 võttis Riigikogu vastu finantsinspektsiooni seaduse. Inspektsiooni juhatuse esimene esimees oli 1. jaanuarist 2002 Andres Trink. Juhatuse koosseisus olid Kristjan-Erik Suurväli, Kaido Tropp, Kilvar Kessler ja Andres Kurgpõld. 1. juulist 2002 sai juhatuse liikmeks ka Angelika Koha. Finantsinspektsiooni blogiartiklid. Finantsinspektsioon Finantsinspektsiooni aastaraamatud Finantsinspektsiooni tarbijaveeb www.minuraha.ee Viitamistõrge: Vigane <ref>-silt. Viide nimega LZnOo on ilma tekstita.
Nižnevartovski rajoon

Nižnevartovski rajoon on haldusüksus Venemaal Handi-Mansimaal. Rajooni halduskeskus on Nižnevartovsk. Rajoon jaguneb kaheksaks omavalitsuseks: Izlutšinski linnaasundus (Izlutšinski alev, Bolšetarhovo küla) Novoaganski linnaasundus (Novoaganski alev, Varjegani küla) Agani külaasundus (Agani küla) Larjaki külaasundus (Bolšoi Larjaki küla, Korliki küla, Larjaki küla, Pugjugi küla, Sosnovõi Bori küla, Tšehlomei küla) Pokuri külaasundus (Pokuri küla) Zaitseva Retška külaasundus (Zaitseva Retška alevik) Vahhovski külaasundus (Vahhovski alevik, Kolekjegani küla, Ohteurje küla, Ust-Kolekjegani küla) Vata külaasundus (Vata küla) Bõlino küla, Passoli küla, Sosnina küla ja Vampugoli küla on küladevahelisel alal. Q126684906 Nižnevartovski rajooni koduleht
523

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 519 | 520 | 521 | 522 | 523 | 524 | 525 | 526 | 527 | ► | ►► 523. aasta 13. august - Hormisdase järel sai paavstiks Johannes I Vana-Rooma konsuliks oli Flavius Anicius Maximus Ida-Roomas toimus üks ohvrterohke kokkupõrge hipodroomil erinevate parteide toetajate vahel. Selle vaigistamiseks tuli kasutada suurt jõudu ja avalikke hukkamisi. Hilderic sai vandaalide valitsejaks ... Hormisdas, paavst David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.
Portugali koloniaalimpeerium

Portugali koloniaalimpeeriumi aluseks sai 1494. aastal sõlmitud Tordesillase leping, mis andis kõik mittekristlikud alad lepingus määratud eraldusjoonest idas Portugalile ja kindlustas Hispaaniale kontrolli sellest eraldusjoonest läände jäänud mittekristlike alade üle. See võimaldas ära hoida ka suuremaid territoriaalvaidlusi kahe koloniaalimpeeriumi vahel. Portugali endised ja praegused koloniaalvaldused on: Madeira (1419 kuni tänini) Assoorid (1431 kuni tänini) Portugali Guinea (Guinea-Bissau) (1446/1879–1974) Roheneemesaared (Cabo Verde) (1462–1975) São Tomé ja Príncipe (1485–1975) Brasiilia (1500–1822) Rio de Janeiro Minas Gerais São Paulo Santa Catarina Rio Grande do Sul Espírito Santo Goiáz Bahia Sergipe Pernambuco Piauí Maranhão Rio Negro Pará Mato Grosso Mosambiik (1505–1975) Sokotra (1506–1511) Portugali India Goa (1510–1961) Calicut (1510–1616) Bombay (1530–1664) Diu (1535–1961) Hugli (1537–1640) Sūrat (1540–1615) Daman (Damão) (1558–1961) Bhatkal (1560–1637) Masulipatam (1570–1605) Malaka (Malaisia) (1512–1641) Maluku saared (Indoneesia) (1512–1621) Tseilon (Sri Lanka) (1518–1644) Portugali Timor (Ida-Timor) (1520–1975) Jaava (1522–1596) Portugali Hiina Ningbo (1533–1545) Fuzhou (1547–1549) Macau (Aomen) (1557–1974/1999) Hormuz (Zāhedān, Iraan) (1515–1622) Nagasaki (Jaapan) (1570–1637) Bahrein (1515–1622) Masqat (Omaan) (1550–1650) Angola (1574–1975)
Sovetski rajoon (Handi-Mansimaa)

Sovetski rajoon on haldusüksus Venemaal Handi-Mansimaal. Rajooni halduskeskus on Sovetski. Rajoon jaguneb kaheksaks omavalitsuseks. Nendeks on linnaasundused Agiriš, Kommunistitšeski, Malinovski, Pionerski, Sovetski, Zelenoborsk ja Tajožnõi ning külaasundus Aljabjevski. Q126684906 Sovetski rajooni koduleht
Sovetski rajoon

Sovetski rajoon on mitme haldusüksuse nimi. Venemaa: Sovetski rajoon (Handi-Mansimaa) Sovetski rajoon (Kirovi oblast) Sovetski rajoon (Kurski oblast) Sovetski rajoon (Marimaa) Sovetski rajoon (Saratovi oblast) Sovetski rajoon (Stavropoli krai) Muu: Sovetski rajoon (Kasahstan) Saviecki rajoon (vn Sovetski rajon), rajoon Valgevenes Minskis Sovetskaja rajoon Sovetskoje rajoon
Inspektsioon

Inspektsioon on riiklik järelevalveteenistus, mis tegutseb kindlas valdkonnas. Eesti riigiasutuste sekka kuuluvad tänapäeval näiteks finantsinspektsioon, tööinspektsioon, keskkonnainspektsioon, andmekaitse inspektsioon ja Terviseamet. Nõukogude ajal tegutsesid Eesti NSV-s muuhulgas ka sanitaarinspektsioon, autoinspektsioon ning Kalavarude Kaitse ja Taastamise Inspektsioon. Inspektsiooniks nimetatakse eesti keeles ka ülevaatust või kontrolli, sh ühekordse või regulaarse tegevusena. Inspektsiooni teostajat nimetatakse inspektoriks.
Kontor

Kontor (saksa keeles Kontor või Contor, prantsuse sõnast comptoir) kõige tavalisemas tähenduses on ruum või ala, kus inimesed teevad tubast mittefüüsilist tööd nn valgekraedena. Juriidilises kontekstis tähendab see ka kohta, kus ettevõte või asutus ametlikult tegutseb. Samuti võidakse kontorist kõnelda kui organisatsiooni osast, vastandades kontoritööd teenindusele, füüsilisele tööle või välitööle (nn sinikraedele). Kontor on nii arhitektuuriline kui ka sotsiaalne fenomen. Ettevõtte kontor võib koosneda isegi ühestainsast lauast poe tagaruumis, kuid see võib olla ka mitmekümnekorruseline pilvelõhkuja või kontorihoonete kompleks. Algselt tähistas sõna kontor Hansa Liidu kaubakontoreid. Selle sõnakasutuse järelkajana kõneldakse eesti keeles tänini "pangakontoritest" panga esinduse tähenduses.