laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rikassaare kanal

Rikassaare kanal (ka Prandi II kanal) on kanal Järva maakonnas Türi vallas Rikassaare ja Äiamaa külas. Kanali pikkus on 4,8 km. Kanali valgla suurus on alla 10 km². Prandi I kanal Rikassaare kanal keskkonnaportaalis (vaadatud 09.05.2018) Rikassaare kanal keskkonnaportaalis
1125

1125. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad - 1120. aastad - 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad Aastad: 1120 1121 1122 1123 1124 - 1125 - 1126 1127 1128 1129 1130 ... ... David Ehitaja, Gruusia kuningas Vladimir II Monomahh, Kiievi suurvürst Heinrich V, Saksa-Rooma keiser Vladislav I, Böömi hertsog
Balti SEJ väljavoolukanal

Balti SEJ väljavoolukanal (ka Kõrgesoo kanal) on kanal Eesti (Narvas) ja Venemaa piirialal. Kanali pikkus on 8,4 km. Kanal saab alguse Balti SEJst ja suubub Narva veehoidlasse. Balti SEJ settebasseinid Balti SEJ väljavoolukanal keskkonnaportaalis (vaadatud 09.05.2018) Balti SEJ väljavoolukanal keskkonnaportaalis
Eesti SEJ juurdevoolukanal

Eesti SEJ juurdevoolukanal (ka Mustajõe kanal) on kanal Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linna halduspiirkonnas Auvere ja Mustanina külas Eesti SEJ juures. Kanali pikkus on 3 km. Kanal suubub Mustajõkke. Eesti SEJ juurdevoolukanal keskkonnaportaalis (vaadatud 09.05.2018) Eesti SEJ juurdevoolukanal keskkonnaportaalis
Allikukalju allikas

Allikukalju allikas on allikas Põlva maakonnas Põlva vallas Valgemetsa külas. Allikukalju allikas keskkonnaportaalis (vaadatud 09.05.2018) Allikukalju allikas keskkonnaportaalis
1126

1126. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad - 1120. aastad - 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad Aastad: 1121 1122 1123 1124 1125 - 1126 - 1127 1128 1129 1130 1131 ... ... ...
Heiko Unt

Heiko Unt (sündinud 17. jaanuaril 1977 Tartus) on eesti disainer ja raamatukujundaja. Heiko Unt on 1995. aastal lõpetanud Tartu 15. Keskkooli. Aastatel 1997–1999 õppis ta Tartu Kunstikooli arvutigraafika osakonnas ja 2000–2002 Tartu Kõrgema Kunstikooli meedia- ja reklaamikunsti osakonnas. 2002. aastal lõpetas ta TKK arvutigraafika osakonna meedia- ja reklaamikunsti erialal, seejuures kaitses ta diplomitöö "Digitaalne tüpograafia" (juhendaja Andres Rõhu). Ta on Tartu Ülikooli infotehnoloogia osakonna infosüsteemide talituse disainer. Ühtlasi on ta 2000. aastast ühemehe disainibüroo Cirkus-Visual Communications disainer ja juhatuse liige. Aastatel 1998–2000 töötas ta õppejõuna Tartu Kunstikoolis ja 2000–2007 Tartu Kõrgema Kunstikooli arvutigraafika osakonnas (õpetas trükikunsti aluseid, tüpograafiat ja küljendamist). Unt on Viljandi linnavalitsuse tunnusgraafika konkursi võitja. Ta on tunnistatud internetikeskkonna Entertainmail nädala kunstnikuks mänguga "Interflight 76". "Astrofüüsika inimestele, kel on kiire". (Autor Neil deGrasse Tyson. Kirjastus Rahva Raamat, 2018. 192 lk. Trükitud Print Bestis. ISBN 978-9949722778) [2] Heiko Unt on abielus. Elab perega Konguta külas Tartumaal. Ta valdab inglise, vene ja saksa keelt. Heiko Unt[alaline kõdulink]. ee.linkedin.com Story. cirkus.ee Vilistlased. artcol.ee TTÜ infotehnoloogia osakond. ut.ee Heiko Unt. inforegister.ee Eesti mängulooja Heiko Unt valiti Internetis nädala kunstnikuks. ohtuleht.ee, 26. november 2001 Foto. ee.linkedin.com Heiko Unt. "Digitaalne tüpograafia". Diplomitöö. cirkus.ee Undi disainifirma koduleht. cirkus.ee Heiko Undi kujundatud raamatud Raamatukoi kodulehel. raamatukoi.ee
1127

1127. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad - 1120. aastad - 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad Aastad: 1122 1123 1124 1125 1126 - 1127 - 1128 1129 1130 1131 1132 Langes Põhja-Songi riik ... ... ...
Nujabes

Nujabes (Nujabesu ヌジャベス), kodanikunimega Jun Seba (jaapanipäraselt Seba Jun 瀬葉 淳; 7. veebruar 1974 – 26. veebruar 2010), oli jaapani muusikaprodutsent, helilooja ja DJ. Nujabese muusikale on omane hiphopist ja džässist pärit sämplite miksimine. Temalt on ilmunud kolm stuudioalbumit: "Methaphorical Music" (2003), "Modal Soul" (2005) ja "Spiritual State" (postuumselt 2011). Seba hukkus 26. veebruaril 2010 liiklusõnnetuses. Ta on maetud Aoyama kalmistule Tokyos. James Hadfield (24. veebruar 2015). "Nujabes' friends to pay tribute to the soulful hip-hop producer on the fifth anniversary of his death". The Japan Times (inglise keeles). Vaadatud 9. mai 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Sööni-Möldri tamm

Sööni-Möldri tamm on kaitsealune tamm Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kalli külas Pärdi mäel Sööni-Möldri talu maal. Puu võeti kaitse alla 1991. Puu ümbermõõt on 485 cm (mõõdetuna 1 m kõrguselt) ja kõrgus 21 m. Sööni-Möldri tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Sööni-Möldri tamm keskkonnaportaalis
Carl Robert Jakobsoni mänd

Carl Robert Jakobsoni mänd on kaitsealune mänd Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kurgja külas Kurgja talu maal Pärnu jõe kaldal. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu ümbermõõt on 235 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17,5 m. C. R. Jakobsoni mänd keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) C. R. Jakobsoni mänd keskkonnaportaalis
1128

1128. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad - 1120. aastad - 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad Aastad: 1123 1124 1125 1126 1127 - 1128 - 1129 1130 1131 1132 1133 ... Absalon, Taani peapiiskop ...
Tooma põlispuud

Tooma põlispuud (ka Tooma talu põlispuud, Viirika põlispuud) on kaks kaitsealust puud (tamm ja harilik saar) Rapla maakonnas Rapla vallas Tolla külas Tooma talu alal. Puud võeti kaitse alla 1961. aastal. Tamme ümbermõõt on 356 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 25 m. Hariliku saare ümbermõõt on 298 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 27 m. Tooma põlispuud keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Tooma põlispuud keskkonnaportaalis
Arametsa tamm

Arametsa tamm on kaitsealune tamm Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Metsakülas. Puu võeti kaitse alla 1939. Puu ümbermõõt on 510 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17,5 m. Arametsa tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Arametsa tamm keskkonnaportaalis
Jalgsema kahevennakask

Jalgsema kahevennakask on kaitsealune kask Järva maakonnas Järva vallas Jalgsema külas Johan Pitka sünnikoha juures. Puu võeti kaitse alla 1965. Puu ümbermõõt on 187 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m. Jalgsema kahevennakask keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Jalgsema kahevennakask keskkonnaportaalis
Kõrgessaare kask

Kõrgessaare kask on kaitsealune kask Põlva maakonnas Räpina vallas Leevaku külas Kõrgessaare talu alal. Puu võeti kaitse alla 1972. Puu ümbermõõt on 490 cm (mõõdetuna 0,1 m kõrguselt) ja kõrgus 28 m. Kõrgessaare kask keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Kõrgessaare kask keskkonnaportaalis
1129

1129. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad - 1120. aastad - 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad Aastad: 1124 1125 1126 1127 1128 - 1129 - 1130 1131 1132 1133 1134 ... ... Shirakawa, Jaapani keiser
Uulu tammed

Uulu tammed on kaks kaitsealust tamme Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Uulu külas. Puud võeti kaitse alla 1991. Jämedama puu ümbermõõt on 497 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m. Uulu tammed keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Uulu tammed keskkonnaportaalis
Oti pärn

Oti pärn on kaitsealune pärn Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Arjassaare külas Oti talu alal. Puu võeti kaitse alla 1990. Puu ümbermõõt on 342 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 26 m. Oti pärn keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Oti pärn keskkonnaportaalis
Karksi elupuud

Karksi elupuud on kaks kaitsealust elupuud Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi külas Karksi pargi juures. Puud võeti kaitse alla 1990. Suurema puu ümbermõõt on 216 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m. Karksi elupuud keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Karksi elupuud keskkonnaportaalis
Kopli künnapuu

Kopli künnapuu oli kaitsealune künnapuu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kopli talu alal. Puu võeti kaitse alla 1990. Puu on hävinud (murdunud). Kopli künnapuu keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Kopli künnapuu keskkonnaportaalis
Sabaku pärnad

Sabaku pärnad on kaitsealused pärnad Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vardi külas Sabaku talu alal. Puud võeti kaitse alla 1990. Sabaku pärnad keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Sabaku pärnad keskkonnaportaalis
Plekk-katus

Plekk-katus on üks populaarsema katusekattematerjaliga katuseid tänu oma soodsale hinnale, vastupidavusele ja laiale värvivalikule. Korrektselt paigaldatud, hästi hooldatud plekk-katuse eluiga võib olla kuni 100 aastat. Kuna plekk-katus ei ima niiskust, on see vastupidav Eesti kliimale omastele suurtele temperatuurikõikumistele, tuulele, vihmale ja lumele. Katuse õige paigaldamine tagab vastupidavuse ka tormidele. Pleki pind takistab sambla vohamist ja prahi kogunemist. See on kerge, sobib kohandamiseks olemasolevale katusele, ühes tükis katusepaanid teevad katusevahetusprotsessi kiireks ja lihtsaks. Plekkkatuseid tehakse eri profiilides: kiviprofiil, trapetsprofiil, klassikprofiil, valtsprofiil, kandvad profiilid. Plekk-katuse miinuseks on vihmase ilmaga tekkiv müra. Kivipuistega plekk-katusematerjalil on naturaalse katusekivi efekt, mille annab see, et plekk on kaetud ehtsa kivipuistega. Kivipuiste kaitseb katust kriimustuste eest ning summutab vihmamüra. Naturaalsel kivil baseeruv materjali pealmine kiht on pleekimiskindel ning sellesse on lisatud aineid, mis hoiavad ära sambliku tekke 7–10 aasta jooksul. Eluiga 60–100 aastat. Plekk-katuse kattena kasutatakse ka valtsplekk, mille kestvus on sõltuvast pleki kvaliteedist 30–100 aastat. Valtskatus kinnitatakse katusele spetsiaalsete klambritega, seejuures plekipaane kruviaukudega läbistamata. Kõik sõlmed ja liited ühendatakse valtsimise teel. Valtsimine võimaldab ühendada väga erikujulisi pindu ning teostada korrektsed liited katusel ettetulevate väljaehitiste ja läbiviikudega – on selleks siis korsten, vintskapid, aga ka keerukamad uugid, parapetid, luugid jms. Lisaks valtsimisele on võimalus plekk-katuse paanid kinnitada katusele kruvidega, nii et liitekohas varjab üks paan eelmise paani kruvirea. Kruvidele mõeldud augud on tehases ettevalmistatud, piklikud avad, arvestamaks temperatuurierinevusest põhjustatud soojuspaisumist. Sellised katused vajavad rohkem kallet, kuna liitekohad ei ole nii veekindlad, kui valtsplekil. Selline meetod on võrreldes valtsplekiga soodsam ja töö kiirem. Tsingitud terasplekki kasutatakse näiteks tootmis- ja abihoonetel. Samuti muinsuskaitsealustel hoonetel, kus pole lubatud kasutada eelvärvitud materjale ning on ette antud ka pleki minimaalne paksus. Tsingitud terasplekk on saadaval erineva tsingikihi paksusega (grammi ruutmeetri kohta). Pros & Cons of Metal Roofing (inglise keeles)
1104

1104. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad - 1100. aastad - 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad Aastad: 1099 1100 1101 1102 1103 - 1104 - 1105 1106 1107 1108 1109 Hekla vulkaan purskas. ... ...
Ikarus

Ikarus oli Ungari bussitootmisettevõte. 1960. aastatest kuni 1990. aastateni oli see üks maailma suurimaid bussitootmisettevõtteid. Ettevõtte peakontor asus Budapestis. Ettevõtte ametlik nimi on aastast 1999 IKARUSBUS Co. Ltd ja see on ettevõtete Ikarus Holding ja Irisbus tütarettevõte. Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1895, mil vennad Uhrid asutasid sepa- ja tõllatöökoja (inglise keeles Blacksmith Workshop and Coach Factory). Ettevõttena registreeriti see 1947. Ikarus 250 Ikarus 260 Ikarus 280 Ikarus 250 Ikarus 260 Ikarus 280 Ikarus 280T Ikarus 415T
1103

1103. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad - 1100. aastad - 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad Aastad: 1098 1099 1100 1101 1102 - 1103 - 1104 1105 1106 1107 1108 ... ... Erik I, Taani kuningas
Milorad Gajović

Milorad Gajović (serbia kirillitsas Милорад Гајовић; sündinud 27. aprillil 1974 Nikšićis) on Jugoslaavia Liitvabariigi, Serbia ja Montenegro ning Montenegro endine kikkpoksija ja poksija. Ta võistles kuni 2003. aastani Jugoslaavia Liitvabariigi eest ning aastatel 2003–2006 Serbia ja Montenegro eest. Ta sai 2007. aastal WAKO 16. maailmameistrivõistlustel Montenegro esindajana meeste täiskontaktses kikkpoksis hõbemedali. Ta võitis meeste täiskontaktses kikkpoksis 2004. aastal WAKO 17. Euroopa meistrivõistlustel Serbia ja Montenegro esindajana kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai 2006. aastal WAKO 18. Euroopa meistrivõistlustel Montenegro esindajana pronksmedali. Ta osales raskekaalus (kuni 91 kg) 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel Montenegro eest, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995) Jugoslaavia Liitvabariigi eest, kuid kaotas 2. ringis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Antonio Tarverile (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales raskekaalus (kuni 91 kg) 12. maailmameistrivõistlustel (Bangkok, 2003) Serbia ja Montenegro eest, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Odlanier Solísile (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales raskekaalus (kuni 91 kg) 14. maailmameistrivõistlustel (Chicago, 2007) Montenegro eest, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Clemente Russole (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) pronksmedali 33. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 2000), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Aleksandr Lebzjakile (Venemaa) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta poksis juunist kuni oktoobrini 2009 elukutselisena. Ta pidas kokku 3 kohtumist ning võitis need kõik (neist 2 nokaudiga). 29. suveolümpiamängude poksivõistlus. Peking 2008. Tulemused inglise keeles 8. maailmameistrivõistlused poksis. Berliin 1995. Tulemused inglise keeles 12. maailmameistrivõistlused poksis. Bangkok 2003. Tulemused inglise keeles 14. maailmameistrivõistlused poksis. Chicago 2007. Tulemused inglise keeles 33. Euroopa meistrivõistlused poksis. Tampere 2000. Tulemused inglise keeles Milorad Gajović veebisaidil Olympedia (inglise) Milorad Gajović lehel BoxRec. Inglise keeles
Ivanov

Ivanov (vene Иванов) on venepärane perekonnanimi. Nime naissoost vorm on Ivanova (Иванова). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Ivanov 2610 mehel ja 120 naisel ning Ivanova 2823 naisel. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Ivanov 2586 mehel ja 138 naisel ning Ivanova 2735 naisel. Perekonnanimede levikult oli Ivanov meeste puhul 1. ja naiste puhul 599. kohal. Nii Ivanov kui ka Ivanova olid 2018. aastal levinuimad perekonnanimed Eestis. 2021. aastal oli Ivanova levikult 2. perekonnanimi Eesti naiste seas. 2021. aasta alguse seisuga oli Ivanov levinuim perekonnanimi Eestis elavate 1946-1950, 1951-1955, 1956-1960, 1961-1965, 1971-1975, 1976-1980, 1981-1985 ja 1996-2000 sündinud meeste seas. Andrei Ivanov, Eesti venekeelne kirjanik Vladimir Ivanov, Eesti tennisist Sergei Ivanov, Venemaa poliitik Sergei Ivanov, Eesti poliitik Vjatšeslav Ivanov, vene keeleteadlane, semiootik ja antropoloog Vjatšeslav Ivanov, Eesti ajakirjanik Vjatšeslav Ivanov, vene sümbolistlik luuletaja Albertina Ivanova Hiie Ivanova Olga Ivanova ... https://www.stat.ee/nimed/pere/IVANOVA (vaadatud 23.02.2019 ja 07.09.2021) https://www.stat.ee/nimed/pere/TOP_AASTAD# Ivanov statistikaameti andmebaasis Ivanova statistikaameti andmebaasis
1102

1102. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad - 1100. aastad - 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad Aastad: 1097 1098 1099 1100 1101 - 1102 - 1103 1104 1105 1106 1107 Ristisõdijad vallutasid Caesarea Palestiinas. ... ...
Pärimisregister

Pärimisregister on riiklik elektrooniline andmekogu, mille eesmärk on aidata kaasa pärimismenetluse korrektsele läbiviimisele ning pärija ja pärandaja õiguste kaitse tagamisele, võimaldada dokumentide ja andmete elektroonilist säilimist, edastamist ning avalikkuse informeerimist. Pärimisregistrit peab Notarite Koda. Pärimisregistri vastutav töötleja on Justiitsministeerium ning volitatud töötlejad on notarid, erikutsega konsulaarametnikud ja kohtud. Pärimisregistrisse kantakse andmed testamentide, pärimislepingute, pärandvara hoiumeetmete, pärimismenetluste, pärimistunnistuste ja pärandvara ühisusest osa võõrandamise kohta. Pärimisregistris testamendi registreerimine ei muuda vormilt kodust testamenti notariaalseks ega seega pikenda koduse testamendi kehtivusaega. Pärimisregistrist saab järgmist infot: kas inimene on teinud testamendi (sh koduse testamendi, kui sellest on pärimisregistrile teada antud) või pärimislepingu; kas pärandvara suhtes on rakendatud hoiumeetmeid; kas on algatatud pärimismenetlus; kas on tõestatud pärimistunnistus; kas on tõestatud pärandvara ühisusest osa võõrandamise tehinguid. Pärimisregistri andmetega võib igaüks tutvuda pärast seda, kui pärandaja surm on tõendatud. Abikaasade vastastikuse testamendi kohta antakse teavet pärast ühe abikaasa surma. Pärimisregistri andmetega on võimalik tutvuda notaribüroos või vastava veebilehe kaudu. Pärimisregistri andmetega tutvumise eest notaribüroos tasutakse notari tasu, veebilehel andmetega tutvumine on tasuta. Eesti Vabariigi pärimisseadus (PärS) § 176 lg-d 2-22. – RT I, 10.03.2016, 16 Pärimisregister – Justiitsministeeriumi koduleht "Riigiportaal eesti.ee". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. mai 2018. Vaadatud 10. mail 2018. PärS § 179
ECall

eCall on automaatne hädaabiteavitussüsteem, mille puhul teeb liiklusõnnetusse sattunud sõiduk automaatse hädaabikõne häirekeskusse. Hädaabikõnet on võimalik teha ka käsitsi. Kui riikidel on välja arendatud eCalli kõnede vastuvõtmise võimalused, hakkab süsteem tööle kõikjal Euroopa Liidus. Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 15. mai 2014 otsuse kohaselt tuli häirekeskustel Euroopas alates 1. oktoobrist 2017 välja arendada eCall-kõnede vastuvõtuvõimekus. Autotootjatele on Euroopa Komisjoni regulatsiooniga kehtestatud kohustus paigaldada nõuetele vastav eCall-seade uutele sõiduautodele ja kaubikutele, mis tulevad Euroopa Liidus müügile alates 31. märtsist 2018. Lisaks peavad sideoperaatorid oma võrgus tegema vajalikud seadistused, et eCalli kõned häirekeskusteni jõuaksid. eCalli täielikuks rakendamiseks on vajalik, et kõik osapooled – häirekeskused, sõidukitootjad ja sideoperaatorid – oleksid teinud vajalikud ettevalmistused. eCall aktiveeritakse õnnetuse korral automaatselt sõidukisiseste andurite kaudu (näiteks õhkpatjade avanemine) või käsitsi, vajutades SOS-nuppu. Automaatse käivituse eelis on see, et häirekeskus saab teate õnnetusest ka siis, kui sõidukis viibivad inimesed ei ole võimelised õnnetusest teatama või kui õnnetus juhtub ajal, kui liiklus on hõre ja pealtnägijaid ei ole, näiteks öösel, lihtsustab ja kiirendab eCall abi saamist ning aitab päästa elusid. 2015. aastal alustasid ettevalmistusi nii Siseministeerium, Häirekeskus kui ka SMIT. Ettevalmistuste käigus soetati eCall-seadmed, mis võimaldavad Häirekeskusel vastu võtta eCall-kõnesid ja kõnedest eraldada miinimumteave (õnnetuse asukoht, sõiduki ja turvavarustuse info). Häirekeskuse hädaabiteadete menetlemise infosüsteemis on loodud eCall-kõnede ja miinimumteabe vastuvõtmise ja menetlemise võimekus. eCall-kõne võtab vastu päästekorraldaja, kellele kuvatakse andmed automaatselt infosüsteemis, mis võimaldab abi kiirelt välja saata. Ettevalmistavad tegevused olid planeeritud kaheks aastaks. Esimeses etapis oli Siseministeeriumi ülesanne korraldada õiguskeskkonna analüüs eCall-teadete edastamiseks ja vastuvõtuks. SMITi roll oli teenuse pakkumiseks vajalike seadmete hankimine, paigaldamine ja tööle rakendamine ning sidevõrkude häälestamise korraldamine. Häirekeskus valmistab ette sisulised vajadused ehk kirjeldab ära tööprotsessi. Teise etapi tegevuste hulka kuulus hädaabiteadete menetlemise infosüsteemi arendustegevuste ettevalmistamine ja läbiviimine SMIT-is. Häirekeskuse ja SMIT-i koostöös testiti uusi lahendusi, juurutati tarkvara ja teavitati elanikkonda. eCall-süsteemi rakendamist koordineeris Eestis Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Siseministeerium vastutas selle eest, et Häirekeskus oleks valmis eCall-teateid vastu võtma ja menetlema vastavalt kohaldatavatele nõuetele.
Johann Nepomuk Strixner

Johann Nepomuk Stixner (1782–1855) oli saksa litograaf. Õppis 1797–1804 Münchenis H. J. Mittereri, J. Dorneri ja Johann Christian von Mannlichi juures peamiselt joonistamist ja graveerimist. Kuulsuse saavutas vastavastatud litotehnikaga (tehnika väljatöötaja oli Alois Senefelder). Tema esimeseks väljapaistvaks saavutuseks oli Albrecht Düreri sulejoonistuste reprodutseerimine keiser Maximilian I palveraamatust ("Albrecht Dürers Christlich-Mythologische Handzeichnungen", 1808). 1809–1815 võttis osa Müncheni kuningliku kunstikogu joonistuste ning 1815. aastast Müncheni ja Schleissheimi kunstikogude maalide litografeerimisest. 1820–1836 töötas Stuttgardis, hiljem taas Münchenis. Stixner oli oma aja parimaid litojoonistajaid. Elulugu saksakeelses Wikisource'is
Tõllioja

Tõllioja (ka Kikkoja, Raudoja) on oja Võru maakonnas Rõuge vallas, Mustjõe vasakpoolne lisaoja. Oja pikkus on 5,5 km. Kikkaoja Tõllioja. Keskkonnaregister, vaadatud 9.03.2022.
Kobi

Kobi võib tähendada järgmist: Kobi (Võrumaa), Eesti endine küla Kobi, küla Gruusias Kobi (eesnimi) ...
1101

1101. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad - 1100. aastad - 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad Aastad: 1096 1097 1098 1099 1100 - 1101 - 1102 1103 1104 1105 1106 ... Heloïse Konrad, Itaalia ja saksa kuningas