laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Cheiron

Cheiron (ladinapäraselt Chiron) on kreeka mütoloogias kentaur. Varasemas mütoloogias on Cheironi mainitud ka kui Tessaalia jumalat, kes leiutas ravikunsti. Hiljem tuntakse teda aga kui oma liigi kohta ebatavaliselt arukat ja õiglast kentauri. Erinevalt teistest kentauridest ei olnud ta riiuhimuline ega tõstnud kunagi kätt inimese vastu. Cheiron oli titaan Kronose ja Philyra poeg (seepärast nimetati teda sageli ka filüriidiks). Nimelt oli Kronos enne Philyraga ühteheitmist võtnud hobuse kuju ja nii sündis poeg kentaurina. Ema olevat aga pärast poja nägemist niivõrd kohkunud, et muudeti ta enda palvel pärnapuuks. Ta elas Pelioni mäe koopas ja õpetas paljudele kreeka kangelastele ravikunsti, jahipidamist, ratsutamist, relvade valmistamist ja muusikat (ta oli ka lüüra leiutaja). Cheironi õpilased olid muuhulgas ka Achilleus, Asklepios, Iason ja Phoinix. Cheiron päästis ka Peleuse, kelle Akastos oli metsa relvitult maha jätnud, et kentaurid ta tapaksid. Cheiron andis Peleusele tema mõõga tagasi. Kui Cheironi tabas Heraklese mürgine nool, mis tekitas ravimatu haava, eelistas ta suremist valule ja loovutas ta oma surematuse Prometheusele. Pärast surma sai Cheironist Amburi tähtkuju. Cheironi järgi on nimetatud väikeplaneet 2060 Chiron. 2060 Chiron Theoi project: Kheiron
Kuldpõrnikas

Kuldpõrnikas (Cetonia aurata) on põrniklaste sugukonda kuuluv putukas. Suur rohekaskuldselt läikiv lameda seljaga mardikas. Kattetiibadel ja rindmikul hajusad valge mustriga vöödid ja täpid. Tundlad tugevate nuiakestega. Kuldpõrnikad võivad olla kuni 22 mm pikkused. Õitsvatel niitudel, roosõieliste ja ohakate õitel juunist augustini. Kuldpõrnikas toitub nii nagu teisedki põrniklased taimelehtedest ja -õitest. Töntsakale kogule vaatamata on need mardikad väga head lendajad, kusjuures iseäralik on nende juures see, et lennu ajal hoiavad nad kattetiibu seljal koos. Kuldpõrnika vastsed – kõverdunud tõugud ehk konud – kasvavad kõdunevas puidus või siis närivad mullapeidus taimede juuri. Kuldpõrnikas andmebaasis eElurikkus
Turbasamblalised

Turbasamblalised (Sphagnaceae) on turbasammalde ainus sugukond, kuhu kuulub üks elusolevate liikidega perekond – turbasammal (Sphagnum).
Turaida stiftifoogt

Turaida stiftifoogt oli Vana-Liivimaa Riia peapiiskopkonna Turaida stifti stiftifoogt 1207 Gotfridus 1210/1211 Engelbertus de Tisenhusen 1212-1219 Gerhardus 1231 ja 1253 vahel Heydenricus 1257 Ludolfus 1272 Albero 1298-1322 Johannes de Palo 1298 Otto de Rosen umbes 1330 Meynardus 1360-1361 Bartholomäus von Tisenhusen 1371-1372 Hinrich Orges enne 1380 Heinrich Salcze 1382-1385 Bernardus Goes 1392 Woldemarus de Rosen 1403-1405 (?) Heinrich Aderkas 1417-1420 Brand Koskul 1422-1424 Johann Wildenberg 1427 Otto von Rosen 1428-1431 Georg Gudesleff 1444-1455 (?) Rotger van Backem (maafoogt) 1457-1461 Peter von der Borch 1466-1468 Wolmar Uxkul 1496-1514 Kersten von Rosen 1514-1534 Georg Krüdener 1537-1547 Georg von Rosen 1548-1552 Johann von der Pale 1554-1556 Georg Taube 1560-1563 Andreas Koskull Stiftifoogt Riia peapiiskopkond Koknese stiftifoogtide loend Lielvārde stiftifoogtide loend Läänemaa stiftifoogtide loend Rauna stiftifoogtide loend Saaremaa stiftifoogtide loend Tartu stiftifoogtide loend
Lielvārde stiftifoogt

Lielvārde stiftifoogtide loend on loetelu Riia peapiiskopkonna Lielvārde stifti foogtide loetelu. enne 1372 Heinrich Orghos 1391 Hinke Kastorp 1556 Stanislaus Stiftifoogt Koknese stiftifoogtide loend Läänemaa stiftifoogtide loend Rauna stiftifoogtide loend Saaremaa stiftifoogtide loend Tartu stiftifoogtide loend Turaida stiftifoogtide loend
Rich Text Format

Rich Text Format ehk RTF (eesti keeles rikasteksti vorming) on alates 1987. aastast Microsofti arendatav platvormist sõltumatu dokumendifailivorming. Vastavas vormingus failid on laiendiga .rtf ning neid avab ja salvestab enamik tekstitöötlusprogramme, olenemata arvuti operatsioonisüsteemist. Oma universaalsuse tõttu ei toeta selline failivorming keerukamaid kujundus- ja küljendusvõtteid. Rikasteksti vormingus faile peetakse suhteliselt ohutuks makroviiruste ja muu kahjuliku koodi sisalduse suhtes. Mitmed Eesti riigiasutused eelistavad digitaalses andmevahetuses rikasteksti vormingus tekstifaile.
Rauna stiftifoogt

Rauna (saksa Ronneburg) stiftifoogtide loend: 1439 Johann von Rönne (Schloss Ronneburgi lossipealik) (?), Taurupe (Taurup, Trauen, Tauren) mõisnik 1514 Asmus Hintze 1536 Kersten Han (lossipealik) umbes 1550 (?) Andreas Koskull (asefoogt) 1556 Gotthard von Fürstenberg (Saksa ordu lossipealik) Stiftifoogt Koknese stiftifoogtide loend Lielvārde stiftifoogtide loend Läänemaa stiftifoogtide loend Saaremaa stiftifoogtide loend Tartu stiftifoogtide loend Turaida stiftifoogtide loend
Ristsumma

Naturaalarvu ristsumma on summa, mis saadakse selle arvu kümnendesituses esinevate numbrimärkide arvväärtuste kokkuliitmisel. Mõiste on ülekantav ka teistele positsioonisüsteemidele. Arvu 256 ristsumma on 2 + 5 + 6 = 13. Arvu 3623 ristsumma on 3 + 6 + 2 + 3 = 14.
Johann von Brevern

Johann von Brevern (27. jaanuar (vkj 16. jaanuar) 1749 Moskva – 8. november (vkj 27. oktoober) 1803 Kostivere mõis) oli Eestimaa poliitik. Johann von Brevern sündis Maardu, Kostivere ja Kehra mõisniku Peter von Breverni ja Gertrude Magdalena von Kurselli pojana. 1783–1786 oli ta Eestimaa rüütelkonna sekretär, 1786–1789 oli ta Eestimaa kubermangu aadlimarssal ja hiljem Eestimaa maanõunik. Talle kuulusid Kostivere, Kehra, Kiikla ja Iisaku mõis. Johann von Brevern abiellus 1771. aastal Fabian Ernst Stael von Holsteini tütre Anna Elisabethiga (1753–1824). Abielust sündisid: Karl Peter Ernst von Brevern (1772–1794), Venemaa sõjaväelane Katharina Margaretha Elisabeth von Brevern (1774–1836), abiellus Karl von Rammiga ja hiljem Jakob Gottlieb von Klugeniga Heinrich Johann von Brevern (1775–1850), major, Kostivere ja Kehra mõisnik Gertrude Helene von Brevern (1776–1857) Anna Wilhelmine von Brevern (1780–1863) Christoph Engelbrecht von Brevern (1782–1863), Kuramaa tsiviilkuberner, Kiikla mõisnik Konrad Georg von Brevern (1786–1870), Iisaku mõisnik Juliane Christina von Brevern (1790–1839), abiellus Friedrich Ludwig von Tolliga Amalie Elisabeth von Brevern (sünd. 1792) Brevern Hasso von Wedel, Die estländische Ritterschaft vornehmlich zwischen 1710 und 1783: das erste Jahrhundert russischer Herrschaft. Liste der ritterschaftlichen Kanzleibeamten, Im Ost-Europa-Verlag, Königsberg Pr. und Berlin W. 35, 1935, seite 94–95 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil 2, 3: Estland, Görlitz, 1930, lk 49 Julius Põldmäe. Uhkus ajab upakile (Simuna). Horisont märts 1998
Ühesuguline õis

Ühesuguline õis ehk lahksuguline õis on õis, kus kasvavad kas ainult tolmukad (tolmukas) või emakad (emakas). Rullkõrvitsa isasõis tolmukatega Rullkõrvitsa emasõis emakatega Kahesuguline õis
Kahesuguline õis

Kahesuguline õis on õis, kus kasvavad nii emakad (emakas) kui tolmukad. Ühesuguline õis
Bioom

Bioom ehk makroökosüsteem on geograafiliselt piiritletav ala mingi taimkatte- ja ühtlasi ka kliimavöötme piires. Seal elavaid organisme (biotsönoos) mõjutavad suhteliselt sarnased ökoloogilised ja klimaatilised tegurid. Bioomi võib vaadelda ka kui ökosüsteemi. Bioomide klassifitseerimise aluseks võib võtta näiteks taimede eluvorme (puud, põõsad, rohi), taimede lehetüüpe (laialehine, okkad) jm karakteristikuid. loodusvöönd mikrobioom
Severus

Severus (ladina keeles Flavius Valerius Severus Augustus; sünniaeg teadmata – 16. september 307), tuntud ka kui Severus II, oli Vana-Rooma ohvitser ja hiljem keiser augustist 306 aprillini 307, mil ta astus tagasi. Tapeti Rooma lähedal Maxentiuse käsul. Ta oli Vana-Rooma armee ohvitser, kelle Galerius määras ta Constantius I Chloruse abikeisriks (caesar) ning pärast viimase surma kaasvalitsejaks (augustus). Pärast usurpaator Maxentiuse võimuhaaramist Roomas 28. oktoobril 306 saatis Galerius Severuse Mediolanumist (tänapäeva Milano) Rooma seda maha suruma. Tema väed alustasid Rooma piiramist, kuid Maxentius suutis tema väed enda poole võita, mille tagajärjel põgenes Ravennasse. Maximianus suutis ta sealt Rooma lähedale kohtumisele meelitada. Vangistati Tres Tabernaes ning tapeti hiljem. DiMaio, Michael. Severus II. – De Imperatoribus Romanis: An Online Encyclopedia of Roman Emperors: http://www.roman-emperors.org/severus.htm (16.08.2013)
2060 Chiron

2060 Chiron on komeet, mille 1977. aastal avastas Charles Kowal. Hiljem on Chironit leitud ka juba 1895. aastal tehtud piltidel. Algul peeti teda asteroidiks. Ta nimetati 1979. aastal kentaur Chironi järgi. Ta leiti esimesena uuest taevakehade klassist, mida nüüd tuntakse kentauride nime all. Chironi läbimõõt on paarsada kilomeetrit.
Yzeure

Yzeure [iz'öör] on linn ja vald Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas Sologne Bourbonnaise'is Allier' departemangu kirdeosas Moulinsi ringkonnas, Yzeure'i kantoni keskus. Linn asub 290 km Pariisist lõunas ja 100 km Clermont-Ferrandist põhjas. Ta piirneb Gennetinesi vallaga (Yzeure'i kanton), Chézy ja Lusigny vallaga (Chevagnesi kanton, Moulinsi ringkond), Avermesiga (Moulins-Ouesti kanton, Moulinsi ringkond), Moulinsiga (idast; Moulins-Ouesti kanton ja Moulins-Sudi kanton, Moulinsi ringkond), Bressollesi ja Toulon-sur-Allier' vallaga (Moulins-Sudi kanton, Moulinsi ringkond) ning Montbeugny vallaga (Neuilly-le-Réali kanton, Moulinsi ringkond). Geograafilised koordinaadid on 46° 34′ N, 3° 21′ E. Yzeure'i pindala on 43,24 km². Ta on Auvergne'i valdade seas pindalalt 91. kohal. Kõrgus merepinnast on 217...278 m. Yzeure'i INSEE kood on 03321, sihtnumber 03400. Topeltarvestuseta elanike arv oli 1999. aasta rahvaloenduse andmetel 12 696. Auvergne'i valdade seas on Yzeure elanike arvult 13. kohal. Rahvastiku tihedus oli 1999. aastal 293,6 in/km². Aastal 1990 oli rahvastiku tihedus 311 in/km². Elanike arvu dünaamika: 1882: 1495 1962: 10 000 1968: 11 665 1975: 13 715 1982: 13 197 1990: 13 461 (rahvaloendus, topeltarvestuseta) 1999: 12 696 (rahvaloendus, topeltarvestuseta) 2006: 12 488 2009: 12 867 Yzeure on Allier' departemangus suuruselt viies linn. Ta kuulub Moulinsi linnastusse ning on Moulinsiga idast kokku kasvanud. Yzeure'i vald kuulub Moulinsi linnastu ühendusse. Linnapea on alates 25. märtsist 1989 Guy Chambefort (parteitu vasakpoolne, varem Sotsialistlik Partei; praegune ametiaeg märts 2001 – märts 2008). Eelmine linnapea oli Jean-Paul Desgranges (Sotsialistlik Partei).  Pikemalt artiklis Yzeure'i Saint-Pierre'i kirik Saint-Pierre'i kirik on ehitatud romaani stiilis. Fassaadi ornamendid pärinevad 12. sajandist. Kirikus on 9. ja 10. sajandist pärinev krüpt.  Pikemalt artiklis Panloup' loss Panloup' loss on 16. sajandist pärinev renessanss-stiilis härrastemaja. Vanasse kabelisse viivat siseust kaunistab 12. sajandist kivi, mis kujutab paasatalle.  Pikemalt artiklis Bellevue loss Bellevue loss rajati 1881–1882 jesuiitide õppeasutusena. Esimese maailmasõja ajal oli seal hospidal. Aastast 1946 kuulub ta Allier' departemangule.  Pikemalt artiklis Le Parc Beaumanoiri loss (praegu Le Parci loss) oli Anne de Beaujeu residents. See oli algul lihtne maamaja. Hertsoginna Anne ostis selle 16. sajandi alguses. Alates abikaasa Pierre'i surmast 1503 elas ta seal pidevalt. Anne de Beaujeu, printsess ja regent, elas Le Parci lossis Bendorf (Saksamaa) Gherla (Rumeenia) Kagountine (Senegal) Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Gregor Schlierenzauer

Gregor "Schlieri" Schlierenzauer (sündinud 7. jaanuaril 1990 Innsbruckis) on Austria endine suusahüppaja. Ta on võitnud kõige enam maailma karikasarja etappe – 53. Gregor Schlierenzauer elab Austrias Fulpmes. Silmapaistev sportlane oli ta juba õpilasena, kui astus klubisse SV Innsbruck-Bergisel. Tema mänedžer on tema onu Markus Prock, mitmekordne kelgutamise maailmameister ja kolme olümpiamedali omanik. 21. septembril 2021 teatas ta sportlaskarjääri lõpetamisest. Gregor tuli Kranjis 2006. aastal normaalmäel juunioride maailmameistriks. Sama aasta suvistel Grand Prix' võistlustel täiskasvanute seas sai ta kaks teist ja ühe kolmanda koha. Maailma karikasarjas debüteeris ta märtsis 2006 Oslo osavõistlusel, kus sai 24. koha ja võitis oma esimesed punktid. Alates hooajast 2006/2007 kuulus ta Austria meeskonna põhikoosseisu. Hooaja 2006/2007 avavõistlusel sai ta neljanda koha. Nelja hüppemäe turneel sai ta üldkokkuvõttes Anders Jacobseni järel teise koha, võites seal kaks etappi, olles kõigest 16-aastane. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Sapporos võitis ta meeskonnavõistluses suurel mäel kuldmedali. 2010 Vancouveris olümpiavõitja meeskonnavõistluses pronksmedal normaalmäel pronksmedal suurel mäel 2014 Sotšis hõbemedal suur mäe meeskonnavõistluses 2007 Sapporos maailmameister meeskonnavõistluses suurel mäel 2009 Jaapanis maailmameister meeskonnavõistluses suurel mäel hõbemedal normaalmäel 2011 Oslos maailmameister suure mäe võistluses maailmameister normaalmäe meeskonnavõistluses maailmameister suure mäe meeskonnavõistluses 2013 Val di Fiemmes maailmameister suure mäe meeskonnavõistluses hõbemedal normaalmäe võistluses hõbemedal segavõistkonnavõistluses 2015 Falunis hõbemedal suurel mäel 2017 Lahtis pronksmedal suure mäe meeskonnavõistluses Gregor Schlierenzauer on osalenud (seisuga 7. märts 2017) 220 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 88 korral, neist 53 etappi on ta võitnud. 5 võitu suvistel Grand Prix' etappidel (3 individuaalset, 2 meeskondlikku) Juunioride maailmameister normaalmäel (2006) "Gregor Schlierenzauer beendet seine Karriere". Berkutschi. 21. september 2021. Vaadatud 21. aprillil 2023. Gregor Schlierenzaueri koduleht Gregor Schlierenzauer FIS-i kodulehel (inglise)
Rauno Kutti

Rauno Kutti (sündinud 7. detsembril 1987) on eesti muusik. Ta õppis põhikoolis (1995–2004) Pärnu Hansagümnaasiumis ning jätkas õpinguid Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumis, mille lõpetas 2007. 2007 astus Balti Filmi- ja Meediakooli õppima suhtekorraldust meedia erialal. Rauno Kutti on digitaalagentuuri Vurr kaasasutaja ja loovjuht. Ta on ansamblite Bedwetters ja Mushy kitarrist. Varem mänginud kitarri bändides Chop Suey, Defect, Paingreed. 2002. aastal pani Rauno kokku oma esimese bändi Chop Suey, mis aasta hiljem lõpetas tegevuse. Mais 2003 liitus ta ansambliga Defect, mis lõpetas tegevuse aprillis 2004. Esimeste bändidega kogus ta julgust, kogemust ja ideid oma muusika loomiseks. 2004. aastal liitus Rauno Pärnu bändi Paingreediga, kus oli soolokitarrist, millega saavutati suuremat tähelepanu noorte seas ning noortebändide võistluses esikohale jäädes saadi Green Christmasil 2004 avamisbändina esineda. Aasta hiljem lõpetas bänd tegevuse. 2004. aastal alustas tegevust ka Mushy, kus Rauno on soolokitarrist ja lugude autor. Mushy on saavutanud algusaastatel kõikide noortebändide ürituste esikohad (Noortebänd, HRC Noortebänd, Coca-Cola Soundwave, mille tulemusel esineti Coca Cola Soundwave'i üritusel Varssavis koos maailmakuulsate esinejatega. 2007. aasta augustis liitus Rauno Bedwettersiga, kus on soolokitarrist ja paljude lugude autor. Bedwettersi koosseisus sai MTV Europe Music Awardsil auhinna "New sound of Europe". Lisaks sellele ka 2008. aastal R2 Aastahiti ürituse raames auhinnad "Parim uus tulija" ja "Aasta hitt 2007". Ühtlasi on Rauno osalenud eripalgelistes projektides, näiteks džässiprojektis solist Anneliis Kitsega, turundusroki üritusest alguse saanud MUSTus bändis, osalenud üksikesinejana, olnud asenduskitarrist Koit Toomele, Artjom Savitskile jne. Tema hobideks on lumelauaga sõitmine, kitarri mängimine ja laulude kirjutamine. Rauno Kutti andmed ansambli Bedwettersi kodulehel Digitaalagentuuri Vurr veebileht
August Traat

August Johannes Traat (1. jaanuar 1911 Karaski, Krootuse vald, Võrumaa – 3. detsember 2007) oli eesti õigusajaloolane. August Traat sündis Tigase talus Karaski külas, ajaloolisel Võrumaal, nüüdsel Põlvamaal. Ta lõpetas 1931. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 1938. aastal lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kiitusega, kaitstes diplomitöö "Katsesttaandumine". Pärast sõda astus aspirantuuri ja kirjutas kandidaaditöö „Poleemika Liivimaa talurahvaküsimuses 1909-1910“, mis jäi kaitsmata kuna juhendaja Leo Leesment viibis vangistuses. 1956. aastal kaitses Tartu Riiklikus Ülikoolis õigusteaduste kandidaadi väitekirja "Talurahva õiguslik olukord Liivimaal feodalismi lagunemise perioodil" (juhendaja Paul Vihalem) 1978. aastal kaitses ajalooteaduste doktoriväitekirja Eesti vallakohtutest "Волостной суд в Эстонии с середины XVIII века до реформы 1866 года", mis 1980. aastal ilmus eestikeelse monograafiana "Vallakohus Eestis: 18. sajandi keskpaigast kuni 1866. aasta reformini". Töötas Tartu Riikliku Ülikooli õppejõuna ja Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi vanemteadurina. Ta oli Eesti Ajalooarhiivi (varem Eesti Riiklik Ajaloo Keskarhiivi) teadusnõukogu liige, Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi asutajaliige ja 1992. aastast auliige ning Õpetatud Eesti Seltsi liige. Rändurid postiteel. August Traat Peeter Järvelaid. August Traat - 85. Kleio: ajaloo ajakiri, nr 1, 1996 August Traat Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Nikolai Karl Otto von Wahl

Nikolai Karl Otto von Wahl (3. mai (vkj 21. aprill) 1833 Pajusi mõis – 21. november (vkj 8. november) 1904 Pajusi mõis) oli baltisaksa poliitik ja mõisnik. Ta sündis Pajusi ja Tapiku mõisniku Eduard von Wahli ja Wilhelmine Jakobine von Krüdeneri pojana. Ta oli Pärnu-Viljandi kreisisaadik ja Põltsamaa Eesti Põllumeeste Seltsi president (1892–1902). Nikolai Karl Otto von Wahl päris isalt Pajusi mõisa ja ostis 1876. aastal Bernhard Caspar Otto von Stackelbergilt Adavere mõisa. Nikolai Karl Otto von Wahl abiellus 1859. aastal vabaproua Mary Elise von Tiesenhauseniga. Abielust sündisid: Edward Adelhard von Wahl (sünd. 1860), Adavere mõisnik Olga Marie Elise von Wahl (sünd. 1861), abiellus Erich von Oettingeniga Marie Alexandra von Wahl (sünd. 1863), abiellus Ewald von Rennenkampffiga Nikolai von Wahl (1865–1914), Pajusi mõisnik Martha Auguste von Wahl (sünd. 1867) Karl Georg Alfred von Wahl (sünd. 1869), Badeni riigiametnik Otto Hermann von Wahl (sünd. 1871), Anija mõisnik Arved Konrad von Wahl (1872–1923) Elisabeth von Wahl (sünd. 1874), abiellus Wilhelm Adolf Greiffenhageniga Hedwig Wilhelmine von Wahl (sünd. 1876) Wilhelm von Wahl (1879–1904) Wahl Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Röösa mõis

Röösa mõis (saksa keeles Rösarshof) oli riigimõis Saaremaal Valjala kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisasüda Saare maakonna Saaremaa valla maadele. 1923. aasta talvel jagati Valjala vallavolikogu otsusega Röösa mõisa maad. Mõisas on olnud külakool. Eesti mõisate loend
Kaldeera

Kaldeera on vulkaani või selle tipu kokkuvarisemisel tekkinud negatiivne pinnavorm. Kaldeera tekib enamasti pärast plahvatuslikke ja võimsaid vulkaanipurskeid, mis on osaliselt tühjendanud magmakambri, mistõttu selle kohal asuv toetuseta jäänud vulkaan kukub kokku. Kaldeera põhja võib tekkida järv, näiteks Crater Lake USA-s, mis moodustus kunagise vulkaani Mazama kokkuvarisemisel. Kui vulkaan on endiselt aktiivne, tekib kaldeera põhja uus kraater, nagu näiteks Aso vulkaanil Jaapanis. Termin "kaldeera" tekkis 1815, kui saksa geoloog Leopold von Buch külastas Tenerifel olevat Teide kaldeerat ja La Palmal olevat Caldera de Taburientet. Kui ta avaldas oma mälestused ja tähelepanekud sellest reisist, hakkas ta kasutama terminit "kaldeera", mille teisedki geoloogid kasutusele võtsid. Maailma kõige suurem kaldeera on Indoneesias Sumatra saarel asuvast Toba vulkaanist järele jäänud kaldeera, kus asub maailma suurim kraatrijärv Toba järv. See järv on 100 km pikk ja 30 km lai. See moodustus 75 tuhat aastat tagasi inimkonna ajaloo kõige suurema vulkaanipurske käigus, kui atmosfääri paiskus 2000–2800 km³ ainet. Purske tulemusena oleks inimkond äärepealt välja surnud. Väga suur kaldeera on ka USA-s Colorados asuv La Garita, mille suurus on 35×75 km. See kaasnes maailma kõige suurema teadaoleva vulkaanipurskega, mille kõigus paiskus atmosfääri umbes 5000 km³ ainet. See juhtus 26–28 miljonit aastat tagasi oligotseenis. Paektu-san
Harilik jõgiputk

Harilik jõgiputk (Sium latifolium) on kaheiduleheline taim sarikaliste sugukonna jõgiputke perekonnast. Taim on 50–120 cm kõrge, lehed piklikud. Taimede vars on tugev ja võsunditeta. Taimel on sarikas, õied valged. Jõgiputk kasvab mageveekogude äärtes madalas vees ja liigniisketel aladel. Harilik jõgiputk on mürgine. Eestis on taim tavaline. Harilik jõgiputk andmebaasis eElurikkus
Tom Hilde

Tom André Hilde (sündinud 22. septembril 1987 Bærumis) on Norra suusahüppaja. 2010 Vancouveris pronksmedal meeskonnavõistluses 2007 Sapporos hõbemedal meeskonnavõistluses 2009 Liberecis hõbemedal meeskonnavõistluses 2011 Oslos hõbemedal normaalmäe meeskonnavõistluses hõbemedal suure mäe meeskonnavõistluses 2008 Oberstdorfis pronksmedal meeskonnavõistluses Tom Hilde on osalenud (seisuga 20. jaanuar 2015) 167 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 15 korral, neist 3 etappi on ta võitnud. Tom Hilde FIS-i koduleht (fis-ski.com)
Wolfgang Loitzl

Wolfgang Loitzl (sündinud 13. jaanuaril 1980 Bad Ischlis) on Austria endine suusahüppaja. Ta võistles alates 1997. aastast. Kokku võitis ta alates 2001. aastast maailmameistrivõistlustel suusahüpetes seitse kuldmedalit ja ühe pronksmedali. Taliolümpiamängudel võitis ta ühe kuldmedali: 2010. aastal Vancouveris suure mäe meeskonnavõistlusel. 2015. aasta jaanuaris teatas, et loobub tippspordist. 2010 Vancouveris olümpiavõitja meeskonnavõistluses 2001 Lahtis maailmameister normaalmäe meeskonnavõistluses pronksmedal suure mäe meeskonnavõistluses 2005 Oberstdorfis maailmameister normaalmäe meeskonnavõistluses maailmameister suure mäe meeskonnavõistluses 2007 Sapporos maailmameister suure mäe meeskonnavõistluses 2009 Liberecis maailmameister normaalmäel maailmameister suure mäe meeskonnavõistluses 2013 Val di Fiemmes maailmameister suure mä meeskonnavõistluses 2004 Planicas pronksmedal meeskonnavõistluses 2010 Planicas kuldmedal meeskonnavõistluses Wolfgang Loitzl osales kokku 356 MK-etapil ja jõudis esikolmikusse 20 korral, neist 4 etappi ta võitis. "Austerlasest suusahüppeäss teatas ootamatult karjääri lõpetamisest". Delfi. 10.01.2015. Vaadatud 20.01.2015. Wolfgang Loitzli koduleht (saksa keeles) Wolfgang Loitzl FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Michael Uhrmann

Michael Uhrmann (sündinud 16. septembril 1978 Wegscheidis) on saksa suusahüppaja.
Andreas Küttel

Andreas Küttel (sündinud 25. aprillil 1979 Einsiedelnis) on Šveitsi suusahüppaja. Esimese medali rahvusvahelistelt võistlustelt sai ta 1996. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel, olles normaalmäel kolmas. Maailma karikasarja 2005–2006 hooajal tegi ta läbimurde suushüppajate paremiku hulka. Hooaja lõpuks oli ta maailma karikasarja üldarvestuses kolmas. Küttel võitis hooajal kolm karikasarja etappi ja oli viis korda kolmas. Andreas Küttel on osalenud seni 175 maailma karikasarja etapil (seisuga 4. jaanuar 2008) ja jõudnud poodiumile 13 korda, millest 5 korral on ta jõudnud kõrgemale astmele. Andreas Kütteli koduleht Andreas Küttel FIS-i kodulehel (inglise)