laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kuldnoka tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kuldnoka tänav on tänav Rakveres. Tänav on umbtänav pikkusega 230 meetrit ja asub Rakvere Linnuriigi linnaosas. Ta saab alguse Kauri tänavast ida suunas. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) www.rakverespordikeskus.ee/m_files/editor.../LINNAOSAD
Pääsukese tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Pääsukese tänav on tänav Rakveres. Tänav on umbtänav pikkusega 288 meetrit ja asub Rakvere Linnuriigi linnaosas, mis on linna kõige kagupoolsem. Ta saab alguse Kauri tänavast idas, ristudes Värvu tänavaga. Rakvere Linnuriigi linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi lõpuosas, mil piirkonda ehitati rohkesti ühepereelamuid. Tänavatele pandud linnunimede järgi sai ka see linnaosa nime. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 11. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kulli tänav (Rakvere)

Kulli tänav on tänav Rakveres. Tänav on umbtänav pikkusega 132 meetrit ja asub Rakvere Linnuriigi linnaosas, mis on linna kõige kagupoolsem. Ta saab alguse Kauri tänavast idas, ristudes Värvu tänavaga. Rakvere Linnuriigi linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi lõpuosas, mil piirkonda ehitati rohkesti ühepereelamuid. Tänavatele pandud linnunimede järgi on ka linnaosa nime saanud. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 11. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kotka tänav (Rakvere)

Kotka tänav on tänav Rakveres ja paikneb linna kaguosas. Kaugus Turu platsist (keskväljak) linnulennul mõõdetuna on 2,5 km. Tänav on pikkusega 341 m, on 25 meetrit lai ning asub Rakvere Linnuriigi linnaosas, olles üks lõunapoolsemaid tänavaid linnas. Ta ühendab Kauri, Räägu, Rähni, Metsise ja Tedre tänavat. 20. sajandi alguses asus piirkond Rägavere valla territooriumil, siin paiknesid talumaad. Nõukogude okupatsiooni ajal kuulus Kotka tänava ümbrus Vinni külanõukogu alla. 1990. aastatel liideti Linnuriigi tänavate ala Rakvere linnaga. Tänav saab alguse Tedre tänava ristmikult, kulgeb ida suunas ja lõpeb Kauri tänava ristmikul. Tänav on paralleelne Kure tänavaga. Metsise tänava äärde on 20. sajandi lõpukümnenditel rajatud ühepereelamud abihoonetega, osaliselt on istutatud kõrghaljastus. Tänav on välisvalgustuse ja asfaltkattega sõiduteega, kõnniteed puuduvad. Kohalike teede nimekiri Vaadatud 05.04.2022 Rakvere linnaosad Rakvere interaktiivne kaart Geoportaal Vaade Kotka tänavale ida suunas
Constanța kasiino

Constanța kasiino (rumeenia keeles Cazinoul din Constanța) on kunagine rannakasiinona tegutsenud hoone Musta mere äärses Rumeenia sadamalinnas Constanțas. Kuigi endist privilegeeritud seltskonna rannaklubi peetakse linna sümboliks, on selle siseruumid praegu varisemisohtlikkuse tõttu alaliselt suletud. Hoone asukoha aadress on Regina Elisabeta puiestee 2. Aastatel 1880–1902 samas kohas asunud puidust hoone asemele lasi Rumeenia esimene kuningas Carol I aastal 1900 tellida uue kasiinohoone. Õitsengu ajastut (La Belle Époque) esindanud kosmopoliitsete mõjutustega juugendstiilis hoone projekteeris peamiselt rumeenia arhitekt Daniel Renard. Ehitust alustati 1904. aastal. Kui hoone 1910. aasta augustis avati, langes selle ilme kohaliku pressi kriitika osaliseks; välisviimistlus lõpetati alles 1912. aastal. 1914. aasta suvel külastas Euroopa eliidi soositud rannaklubi Venemaa keisri Nikolai II perekond, kellele peeti seal kuninglik gala. 14. juunil lahkusid nad keiserliku jahtlaeva «Штандартъ» pardal Odessast. Nad veetsid Constanțas aega vahetult enne Esimese maailmasõja puhkemist Nende eesmärk oli sobitada diplomaatilist abielu suurvürstinna Olga ja kroonprints Carol II vahel, millest esimene enda tahtel loobus. Musta mere ääres asetsevas kasiinos korraldati muu hulgas teatrietendusi ja heategevuslikke balle ning selle ümbrus oli pühapäevajalutajatele ja turistidele lõõgastuspaigaks, kus mängiti samuti sportmänge. Teise maailmasõja ajal kasutati hoonet haiglana, pärast sõda aga restoranina. Hoone ülalpidamine oli siiski liiga kallis ning seetõttu on kasiino alates 1990. aastast suletud. Hoone viimased suuremad remonditööd toimusid Rumeenia Sotsialistliku Vabariigi lõpuaastatel 1986–1988. Constanța kasiino on tänapäeval Rumeenia kultuuri ja rahvusliku kultuuripärandi ministeeriumi ajalooliste monumentide nimekirjas. The Russian Queen of Romania That Almost Was "Romanov Family in Romania: Photos Come To Life". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. jaanuar 2018. Vaadatud 10. jaanuaril 2018. Robroek, Roman (20.04.2016). "Shooting One of the Most Beautiful Abandoned Buildings in the World". PetaPixel. Mariana Iancu, "Fascinanta poveste a Cazinoului din Constanța", Adevărul, 16.03.2015 "Lista Monumentelor Istorice 2010: Județul Constanța" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 15. detsember 2018. Vaadatud 11. aprillil 2017. Hoone sisevaated Business Insideris Belle époque Juugend
Räägu tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Räägu tänav on tänav Rakveres. Tänav on pikkusega 363 meetrit ja see asub Rakvere Linnuriigi linnaosas. Ta ühendab Kajaka ja Kotka tänavat. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 11. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Bastioni tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Bastioni tänav on tänav Rakveres. Tänav on pikkusega 160 meetrit ja asub Rakvere Vallimäe linnaosas, oosi Rakvere Vallimägi lääneküljel. Ta ühendab Sügise ja Vallikraavi tänavaid. Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 12. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Valli tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Valli tänav on tänav Rakveres. Tänava pikkus on 175 meetrit ja asub Rakvere Vallimäe linnaosas, oosi Rakvere Vallimägi lääneküljel. Ta ühendab Kevade ja Vallikraavi tänavaid, ristudes Sügise tänavaga. Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 12. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kraavi tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kraavi tänav on tänav Rakveres. Tänav on pikkusega 161 meetrit ja asub Rakvere Vallimäe linnaosas, oosi Rakvere Vallimägi lääneküljel. Ta ühendab Kevade ja Vallikraavi tänavaid. Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 12. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Veere tänav

See artikkel räägib Rakvere tänavast. Viljandi tänava kohta vaata artiklit Veere tänav (Viljandi). ‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Veere tänav on tänav Rakveres. Tänav on ida–läänesuunaline pikkusega 150 meetrit ja asub Rakvere Vallimäe linnaosas, Rakvere Vallimäe oosi lääneküljel. See ühendab Kevade ja Vallikraavi tänavat. Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 12. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Varsakopli tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Varsakopli tänav on tänav Rakveres. Tänav asub Rakvere Vallimäe linnaosas, Rakvere Vallimäe oosi lääneküljel ning ühendab Kevade ja Vallikraavi tänavat. Tänav on ida-läänesuunaline ja 148 meetrit pikk. Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 12. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Puuvõõriku ürt

Puuvõõriku ürdiks (Visci herba; Visci albi herba) nimetatakse hariliku puuvõõriku värskeid või kuivatatud noori oksi koos lehtede, õite ja viljadega (harvem kasutatakse puuvõõriku vilju ja lehti (Visci albi fructus et stipes)). Puuvõõriku ürti kasutatakse väga erinevatel eesmärkidel ja valmistusviisidel nii töönduslikult kui ka kodumajapidamises. Droogi kogutakse sügisel või ka suvel ja talvel. Puuvõõriku keemiline koostis ja toime olenevad puuliigist, kellel puuvõõrik kasvab. Puuvõõriku ürdis leidub glükoproteiide – lektiine umbes 11% (mistellektiin I, mistellektiin II, mistellektiin III), mistellektiine I, II ja III, lignaane, flavonoide, kardiosteroide, rasvõli. Traditsiooniliselt on puuvõõriku ürti kasutatud kardioloogiliste ja onkoloogiliste näidustustega patsientidel. Ürt tugevdab immuunsüsteemi, langetab vererõhku (20–30 mmHg võrra). Puuvõõrik võib olla näidustatud ka hüsteeria, peavalu ja ateroskleroosi korral. Euroopas müüakse puuvõõriku ürti mitmesuguste preparaatidena: Iscador, Eurixor, Helixor, Isorel, Vysorel, ABNOBAviscum jpt. Kuna puuvõõriku keemiline koostis ja toime olenevad puuliigist siis on ära toodud puuvõõriku peremeestaim, nii on männipuuvõõriku ekstraktil Helixor® P immunomodulatoorsed ja kasvajavastased toimed. Kasutatakse peamiselt maliigse nahamelanoomi, luuvähi, neeruvähi ja rinnavähi korral. Raali arvates saab tänapäeval lugeda vähktõve korral põhjendatuks üksnes tööstuslike preparaatide süstimist. Süsteravim suurtes annustes veeni süstituna võib aga südamelihasele mürgiselt mõjuda. Ravimtaimena kasutatakse puuvõõrikut alates antiikajast. Hippokratese järgi aitas puuvõõrik verel hüübida. Rahvameditsiinis on puuvõõrikut tarvitatud vererõhu langetamiseks, rasedusaegse verejooksu peatamiseks ja kopsutuberkuloosi korral, samuti langetõve, köha, astma ja mõnede teiste seisundite korral. Antroposoofilises meditsiinis on puuvõõrik vähivastane preparaat. Antroposoofilise meditsiini rajaja Rudolf Steineri eestvedamisel oli puuvõõrik alates 1917. aastast saadaval vähivastase preparaadina ka apteekides. Aleksander Heintalu järgi on puuvõõrikutee kasutusalad alkoholism, arterite skleroos, emakaverejooks, kopsuverejooks, kramptõbi, spasmid, mao ja seedekulgla äkkvalud (haavandilised kasvajad), veenipõletik, hemorroidid ja närvivalu, sealhulgas kolmiknärvivalu. Kasvajate korral kasutatakse seda sümptomaatilist abiainena. Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 959, 2010, Eesti Entsüklopeediakirjastus Mistletoe products from Helixor, vaadatud 12. aprillil 2017 Aleksander Heintalu, Anneli Sihvart. Vigala Sassi taimeravi, Pegasus 2012s, lk 113–114. Max Wichtl (toim). Herbal Drugs and Phytopharmaceuticals: A Handbook for Practice on a Scientific Basis, Third expanded and completely revised edition, medpharm Scientific Publishers – CRC Press 2004, lk 650–652. Mistletoe-Pharmacy
Johannes Stark

Johannes Nikolaus Stark (15. aprill 1874 Schickenhof – 21. juuni 1957 Traunstein) oli saksa füüsik ja Nobeli füüsikaauhinna laureaat, kes oli lähedalt seotud liikumisega Deutsche Physik. Stark sündis Schickenhofis Baieri kuningriigis (tänapäeval Freihungi osa) ning õppis Bayreuthi gümnaasiumis, hiljem Regensburgis. 1894. aastal astus ta Müncheni ülikooli, kus õppis füüsikat, matemaatikat, keemiat ja kristallograafiat. Ülikooli lõpetas 1897. aastal doktoritööga “Untersuchung über einige physikalische, vorzüglich optische Eigenschaften des Rußes” (“Uurimus mõnede tahma füüsikaliste, peamiselt optiliste omaduste kohta”). Stark töötas oma ülikooli füüsikainstituudis mitmel ametikohal kuni aastani 1900, mil sai palgata õppejõuks Göttingeni Ülikoolis. 1906. aastast oli ta professor Hannoveri ülikoolis, 1908 sai Starkist professor Aacheni ülikoolis. 1922. aastani töötas ta ja tegi uurimistööd eri ülikoolide füüsikateaduskondades, kaasa arvatud Greifswaldi ülikoolis. Aastal 1919 sai mees Nobeli füüsikaauhinna oma avastuste eest "Doppleri efekt positiivsete osakeste kiirguses ja spektrijoonte lahknemine elektriväljades” (viimane on tuntud kui Starki efekt). 1933. aastast kuni pensionile jäämiseni 1939 oli Stark Physikalisch-Technische Reichsanstalt president, ühtlasi oli ta ka ühingu Deutsche Forschungsgemeinschaft president. Stark oli see, kes aastaraamatu "Jahrbuch der Radioaktivität und Elektronik" toimetajana palus 1907. aastal (sel ajal veel suhteliselt tundmatuna) Albert Einsteinil kirjutada ülevaatliku artikli relatiivsusprintsiibi kohta. Stark näis vaimustuvat relatiivsusest ja Einsteini varajasest tööst. Hiljem oli kogu Starki töö Einsteini-vastane: liikumisega Deutsche Physik võitles Stark relatiivsuse vastu. Stark avaldas rohkem kui 300 kirjatööd, peamiselt elektrist. Tema tegevust tunnustati Nobeli füüsikaauhinnaga, Baumgartneri preemiaga, Göttingeni teaduste akadeemia Vahlbruchi preemiaga ja Matteucci medaliga. Tema tuntuim panus füüsika vallas oli Starki efekti avastamine aastal 1913. Johannes Starkile anti 1915. aastal Matteucci medal.
1992. aasta paraolümpiamängud

1992. aasta paraolümpiamängud toimusid 3.–14. septembrini 1992 Hispaanias Barcelonas. Need olid üheksandad suveparaolümpiamängud. Paraolümpiamängudest võttis osa 3020 sportlast 82 riigist (sh Eestist 6 sportlast). Paraolümpiamängude edukaim riik oli USA, kelle sportlased võitsid kokku 175 medalit, millest 75 olid kuldmedalid. 1992. aasta paraolümpiamängud olid esimesed, kus Eesti riik oli esindatud. 1992. aasta suveolümpiamängud
Sõudmise maailmameistrivõistlused

Sõudmise maailmameistrivõistlused (inglise World Rowing Championships) on Rahvusvahelise Sõudmise Liidu (FISA) korraldatavad maailmameistrivõistlused sõudmises. Esimesed meistrivõistlused toimusid 1962 Šveitsis Luzernis. Aastani 1974 toimusid meistrivõistlused iga nelja aasta tagant. Alates 1974 toimuvad meistrivõistlused igal aastal.
Hispaania Feministlik Partei

Hispaania Feministlik Partei (hispaania keeles Partido Feminista de España) on Hispaanias tegutsev marksistlik-feministlik erakond. Erakonna programm lähtub seisukohast, et naised moodustavad eraldi sotsiaal-majandusliku klassi, mida ekspluateerivad mehed. Erakond asutati 1979. aastal, registreeriti ametlikult 1981. aastal. Seda juhib Lidia Falcón. 2015. aastal liitus Hispaania Feministlik Partei erakondade koalitsiooniga Ühinenud Vasakpoolsed. Erakonna veebileht
Sara Danius

Sara Maria Danius (5. aprill 1962 Täby Stockholmi lään – 12. oktoober 2019) oli rootsi kirjandusteadlane ja esteetik, Rootsi Akadeemia liige. Danius oli Rootsi kirjaniku Anna Martha Sofia Wahlgreni (s. 1942) ja Lars Daniuse (1907–1996) tütar. Ta oli 2013. aastast Stockholmi Ülikooli kirjandusprofessor. 2013. aastal valiti ta Knut Ahnlundi surma tõttu vabaks jäänud Rootsi Akadeemia 7. toolile. 2015. aastal valiti ta akadeemia alaliseks sekretäriks. Ta lõpetas 1986. aastal Stockholmi Ülikooli. Magistrikraadi (Magister Artium) sai ta 1989. aastal Nottinghami Ülikoolist ja doktorikraadi 1997. aastal Duke'i Ülikoolist. Aastatel 2008–2013 töötas ta Södertörni ülikoolis esteetikaprofessorina. Temalt ilmus kirjutisi kirjanduse ja ühiskonna vahelistest suhetest ning muuhulgas ka Marcel Proustist, Gustave Flaubertist ja James Joyce'ist. Seoses Rootsi Akadeemias puhkenud mitme skandaaliga (algas 2017. aasta novembris kirjanikust akadeemia liikme Katarina Frostensoni abikaasa süüdistamisega ahistamises) sai akadeemia maine tugevalt kannatada ning Danius astus 12. aprillil 2018 akadeemia alalise sekretäri kohalt tagasi. 2010 – valiti Kuningliku Kirjanduse, Ajaloo ja Muististe Akadeemia liikmeks Sara Danius new Permanent Secretary at the Swedish Academy. su.se Nobeli kirjanduspreemiat välja andva Rootsi akadeemia esimene naisjuht astus skandaali tõttu tagasi. delfi.ee, 13. aprill 2018 Chair no. 7 – Sara Danius. svenskaakademien.se
Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises

Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises on igal aastal jaanuaris toimuvad Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises. Võistlusi korraldab Rahvusvaheline Uisuliit (ISU). Esimesed võistlused toimusid 1891. aastal Saksamaal Hamburgis. 1930. aastani osalesid võistlustel vaid meesiluuisutajad. Iluuisutamise Euroopa meistrivõistlusi on korraldanud ka Eesti – 2010. aastal ja 2022. aastal. Rahvusvahelise Uisuliidu koduleht
Hypo Tirol Innsbruck

Hypo Tirol Innsbruck on Austria võrkpalliklubi, mis osaleb Austria meistriliigas. Klubi asutati 1997. Raimo Pajusalu (2005–2006) Eerik Jago (2009–2010) Oliver Venno (2014–2015) Martti Juhkami (2014–2015, 2016–2017) Renee Teppan (2015–2017) Mihkel Varblane (2022–2024) Robert Viiber (2024–) Austria meistrivõistlused Meistrid (12): 2005, 2006, 2009, 2010, 2011, 2012, 2014, 2015, 2016, 2017, 2023, 2024 Austria karikavõistlused Karikavõitjad (6): 2004, 2005, 2006, 2008, 2014, 2023 Kesk-Euroopa (MEVZA) liiga Meistrid (3): 2009, 2012, 2015 Klubi koduleht
Jäähall

Jäähall on spordihoone (hall), kus on vähemalt üks jääväli. Jäähallis võivad toimuda jäähoki- või iluuisutamisvõistlused. Tallinna Linnahall Jeti Jäähall Škoda Jäähall
Automaatkontroll

Automaatkontroll on automaatika haru, mille ülesandeks on tootmisprotsessis ettenähtust hälbivate olukordade või seisundite avastamine kontrollitavate (mõõdetavate) suuruste, näiteks rõhu, temperatuuri, värvuse, koostise jt jälgimise abil. Automaatkontrollisüsteeme jaotatakse otstarbe järgi automaatsignalisatsiooni-, automaatsorteerimis- ja automaatmõõtmissüsteemideks, toimekauguse järgi lokaal-, distants- ja kaugsüsteemideks. Automaatkontrolli rakendamine moodustab enamiku tootmisprotsesside automatiseerimise esimese astme. Automaatkntrolli ülesanded on: jälgimine (seire); mõõtmine ja registreerimine; erandolukordade avastamine ja signalisatsioon; automaatkaitse (ebanormaalsete olukordade vältimine). Automaatkontroll. Eesti Nõokogude Entsüklopeedia, kd 1. Tallinn; Kirjastus Valgus 1985 lk 403 Automaatika
Liivimaa Talurahva Rentpank

Liivimaa Talurahva Rentpank (saksa k. Livländische Bauerrentenbank, Liivimaa Talurahva Rendikassa) oli pank Liivimaal, mis asutati 1849. aasta Liivimaa talurahvaseaduse alusel ja Liivimaa maamarssali (1848-1851) Wilhelm Hamilkar von Fölkersahmi eestvedamisel. Panka tegevust juhtis panga ülemvalitsus — president ja 2 liiget ning kantseleitöötajad, Eesti ja Läti distriktide jaoks loodi eraldi piirkonnavalitsused Tartus ja Riias. Pank väljastas vastavaid pantkirju ja renditähtede pidaja kohad rajati Võnnus (Cesises), Valgas, Viljandis ja Võrus. Talurahvapanga ametnikud, välja arvatud kantseleipersonalil, pidid kuuluma Liivimaa immatrikuleeritud aadlike hulka. Pangaametnikud valiti Liivimaa maapäeval. Liivimaa Talurahva Rentpanga direktorina tegutses aastatel 1858–1870 Nicolai Conrad von Oettingen. Liivimaa Talurahva Rentpanga, teised nimetused: Talurahva rendikassa, Talurahva rentpanga eesmärk oli soodustada talumaade müümist. Panga tegevus oli väheedukas, sest talle töötasid vastu vanameelne aadel ja Liivimaa Mõisnikkude Maakrediitselts., ja suurem osa taludest panditi tegelikult Liivimaa Aadli Maakrediidiseltsi krediitkassale. Liiwlandimaa Talurahwa Rendikassa Ülemba Walitsus, Tallorahva Kulutaja, 1 oktoober 1862 Eesti Entsüklopeedia. 5. köide: Käolised–Mute. Tartu: Loodus, 1935, lk 409. Toomas Pung, Baltisaksa teadlasperekond von Oettingenid. lk 53 Liivimaa talurahvapank, www.eha.ee EAA.5224 Liivimaa Maakrediitselts
Gnassingbé Eyadéma

Gnassingbé Eyadéma (sünninimi Étienne Eyadéma; 26. detsember 1935 Pya, Prantsuse Togomaa – 5. veebruar 2005 Pariis, Prantsusmaa) oli Togo sõjaväelane (kindral) ja poliitik, Togo president aastatel 1967–2005. Ta osales aastatel 1963 ja 1967 kahes õnnestunud sõjaväelises riigipöördes, aprillis 1967 sai temast Togo president. Presidendina asutas ta poliitilise partei Rassemblement du peuple togolais (RPT), 1990. aastate alguseni kehtis Togos kommunismivastane üheparteiline režiim. 1990. aastatel viidi riigis läbi demokraatlikke reforme, kuid Eyadéma võitis presidendivalimised ka aastatel 1993, 1998 ja 2003; opositsioon boikoteeris 1993. aasta valimisi ja nimetas 1998. ja 2003. aasta valimistulemusi võltsituteks. Eyadéma oli president kuni surmani; ta oli tollal Aafrika pikima valitsusajaga riigipea. Pärast tema surma sai Togo presidendiks tema poeg Faure Gnassingbé. Tema nimi on antud rahvusvahelisele lennujaamale Togo pealinnas.
Lotta Lotass

Britt Inger Liselott Lotass (sündinud 28. veebruaril 1964 Gagnefi vallas Dalarna läänis) on rootsi kirjanik ja kirjandusteadlane, Rootsi Akadeemia liige. 2009. aastal valiti ta Sten Rudholmi surma tõttu vabaks jäänud Rootsi Akadeemia 1. toolile. Kuni 2016. aastani, kui akadeemiasse valiti Sara Stridsberg, oli ta noorim akadeemia 18-liikmelises koosseisus. Ta sai 2002. aastal doktorikraadi Göteborgi Ülikoolist võrdleva kirjandusteaduse alal. Doktoritöö "Friheten meddelad. Studier i Stig Dagermans författarskap" käsitles Stig Dagermani loomingut. Lotta Lotass on Rootsi Kirjanduspanga toimetuskolleegiumi liige. Ta ise on avaldanud romaane (esikromaan ilmus 2000. aastal) ja näidendeid. 2012. aastal kirjutas ta näidendi "Everest" Briti 3. mägiekspeditsioonist Džomolungmale 1924. aastal, mille käigus jäid kadunuks George Mallory ja Andrew Irvine. 2005 – Rootsi Raadio romaaniauhind ("Tredje flykthastigheten") 2006 – Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna nominent ("Skymning:gryning") 2009 – Stina Aronsoni auhind 2014 – Selma Lagerlöfi auhind 2010 – valiti Kuningliku Teaduse ja Kirjanduse Seltsi Göteborgis liikmeks 2000: Kallkällan 2001: Aerodynamiska tal 2002: Band II Från Gabbro till Löväng 2004: Tredje flykthastigheten 2005: Skymning:gryning 2005: Samlarna 2006: Min röst skall nu komma från en annan plats i rummet 2007: Den vita jorden 2007: Arkipelag. Hörspel 2008: Dalén 2008: Den röda himlen 2008: Redwood 2009: Hemvist 2009: Speleologerna 2009: Den svarta solen 2009: Kraftverk 2010: Klar himmel 2010: Sparta 2011: Fjärrskrift 2011: Nya dikter 2012: Konungarnas tillbedjan 2012: Everest 2013: Mars 2014: Varia 2014: Örnen Everest. litteraturmagazinet.se Lotta Lotass. albertbonniersforlag.se
Aulakoosolek

Aulakoosolek toimus 27.–29. novembril 1905 Tartu ülikooli aulas (toimumiskoha järgi ka nimetus); aulakoosolek oli 1905. aasta revolutsiooni üks sündmusi Eestis. Koosolek toimus pärast seda, kui 10. detsembril 1905 toimunud üle-eestiline rahvaesindajate koosolek lõhenes kaheks: mõõdukaks tiivaks ja radikaalseks tiivaks. Aulakoosolekust võtsid osa radikaalse tiiva esindajad. Aulakoosolekut juhatasid Jaan Teemant, Mihkel Martna ja Hans Pöögelmann. 12. detsembril võttis koosolek vastu käredad otsused (nn aulaotsused). Otsustega taheti kukutada isevalitsus, valida Asutavat Kogu ja rajada demokraatlik vabariik. Bürgermusse koosolek Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 29.
Libreto

Libreto (itaalia keeles libretto, raamatuke) on ooperi, opereti, muusikali, oratooriumi, kantaadi või muu muusika- või muusikateatriteose tekst. Laiendatud tähenduses nimetatakse libretoks ka balleti või pantomiimi stsenaariumi. Libreto mõiste pärineb 18. sajandi algusest. Libreto kirjutaja on libretist. Libretode uurimisega tegeleb libretoloogia.