laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vana-Kalamaja tänav

Vana-Kalamaja tänav on tänav Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Vana-Kalamaja tänav algab Kopli tänavalt, ristub Kotzebue tänava, Niine tänava, Tööstuse tänava, Soo tänava, Suur-Laagri tänava, Jahu tänava, Köie tänava, Küti tänava, Väike-Patarei tänavaga ja lõppeb Suur-Patarei tänavaga. Vana-Kalamaja tänav 6, 8 ja 10 kinnistutel paikneb, 2019. aastal ehitatud, ühtse terviku moodustav eluhoone, Vana-Kalamaja kvartal. Vana-Kalamaja 7a, 4-kordne korterelamu äripindadega esimesel korrusel. Vana-Kalamaja tänav 9 asub Vana-Kalamaja gümnaasium. Vana-Kalamaja tänav 9a asub arhitekt Aleksander Vladovski projekti järgi 1928. aastal ehitatud Kalma saun. Eesti NSV ajal Teeninduskombinaadi "Kiir" saun nr. 2. Vana-Kalamaja tänav 11 asub 1927. aastal ehitatud kolmekorruseline elamu. Vana-Kalamaja tänav 13 asub 2005. aastal endisele vundamendile ehitatud kolmekorruseline elamu. Vana-Kalamaja tänav 17 asub, neljakorruseline elamu äripindadega esimesel korrusel. Vana-Kalamaja tänav 20 korterelamu, kus Eesti NSV ajal tegutses Tallinna Rajoonidevahelise kaubanduskontori lillekauplus "Elisabeth" Vana-Kalamaja tänav 20a asub Eesti NSV Teenindusvalitsuse tellimusel rajatud elu- ja ärihoone. Vana-Kalamaja tänav 22/25 asub uusehitis – korterelamu. Vana-Kalamaja tänav 27 // Soo tänav 17 Vana-Kalamaja tänav 28a asub Kalamaja Lasteaed. Vana-Kalamaja tänav 32 asub 1885. aastal ehitatud elamu. Vana-Kalamaja 32 hoones asus enne 1917. aastat Natalie Jenseni kaheklassiline tütarlaste eraalgkool. Vana-Kalamaja tänav 39 / Küti tänav 1 elamu Vana-Kalamaja 39-1 asub 2017. aastal endisele vundamendile ehitatud kolmekorruseline elamu. Vana-Kalamaja 7a, 7, 5 Vana-Kalamaja 32 Vana-Kalamaja tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi - saksa keeles Alte Fischermaystraße; Große Fischermay-Straße, Fischermaischer Weg, vene keeles Старая Фишермайская ул.. Vana-Kalamaja 7a hoones tegutses Kalamaja apteek Erastatavate majandusobjektide nimekiri, Eesti Vabariigi Valitsuse korraldus 12. juulist 1991.a. nr.221-k Vana-Kalamaja koolis jäi eesti keel hoolimata uuendustest põlu alla, www.postimees.ee, 31. juuli 2006 Vana-Kalamaja tn, EKI KNAB: Eesti - Eesti Keele Instituut, Eesti kohanimed (vaadatud 04.07.2021) Tallinna teateid. Kalamaja apteek, Vana-Kalamaja 7-a (tel. 440-74), Eesti Sõna, nr. 298, 28 detsember 1942
Cristian Zorzi

Cristian Zorzi (sündinud 14. septembril 1972 Cavaleses) on Itaalia endine murdmaasuusataja. 2002 Salt Lake Citys hõbemedal 4×10 km teatesõidus pronksmedal 1,5 km sprindi vabastiiliga sõidus 9. koht 30 km vabatehnikas 2006 Torinos olümpiavõitja 4×10 km teatesõidus 4. koht sprindis 2010 Vancouveris 8. koht sprinditeates 9. koht 4×10 km teatesõidus 2001 Lahtis hõbemedal 1 km sprindi vabastiiliga sõidus 6. koht 4×10 km teatesõidus 2003 Val di Fiemmes 8. koht sprindis 10. koht 4×10 km teatesõidus 2005 Oberstdorfis 4. koht teatesõidus 4. koht sprinditeates 2007 Sapporos maailmameister sprinditeates 9. koht 4×10 km teatesõidus 66. koht 15 km vabatehnikas 2009 Liberecs 12. koht 50 km vabatehnikas 23. koht sprindis Cristian Zorzi osales 186 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 12 korral, millest viiel korral kõige kõrgemale astmele. Cristian Zorzi FIS-i kodulehel
Kodumaa

Kodumaa on maa, riik, kust isik on pärit või mille kodanik ta on. "Kodumaa" sünonüümiks on tihti "isamaa", kuid neid on ka vastandatud. kodu riik Kodumaa. Eesti keele seletav sõnaraamat, 2009 Aivar Jürgenson, "Eestlase kodumaa ja kodupaiga mõistete kujunemisest" Metsas.ee (vaadatud 5. novembril 2019) "Anneli Ammas: isamaa või kodumaa?" Postimees, 26. veebruar 2013 "Iivi Jõe-Cannon: hümnis tuleks isamaa asendada vahelduvalt sõnadega Eestimaa ja kodumaa" Eesti Päevaleht, 17. veebruar 2018
Ursula (ansambel)

Ursula oli Eesti alternatiivroki ansambel, mis tegutses aastatel 2003 kuni 2007. Ansambel sai laiemalt tuntuks 2004, kui võideti Noortebänd 2004 konkurss. Johannes Naan – mikrofon Omar Nõmm – kitarr ja mikrofon Mihkel Masso – kitarr Karl-Gunnar Isand – bass Andrei Ozdoba – trummid “Annamemenõu” (2005) “Armastan end aeglaselt” (2006) Ursula andmekogus IMDb (inglise)
Andreas Schlütter

Andreas Schlütter (sündinud 17. augustil 1972 Suhlis) on Saksamaa endine murdmaasuusataja. 2002 Salt Lake Citys pronksmedal 4×10 km teatesõidus 2006 Torinos hõbemedal 4×10 km teatesõidus 2001 Lahtis pronksmedal 4×10 km teatesõidus 2003 Val di Fiemmes hõbemedal 4×10 km teatesõidus 2005 Oberstdorfis hõbemedal 4×10 km teatesõidus Koduleht Andreas Schlütter FIS-i kodulehel
Isamaa

Isamaa on isiku enda või tema esivanemate kodumaa. Seda nime on kandnud: Isamaa, ajaleht, mis ilmus 1906–1909 Valimisliit Isamaa, Eesti valimisliit, mis tegutses 1991–1992 Rahvuslik Koonderakond Isamaa, Eesti erakond 21. novembrist 1992 kuni 2. detsembrini 1995 Erakond Isamaa, Eesti erakond, mis kandis 2018. aastani nime Isamaa ja Res Publica Liit Patriotism
Ioánnina piirkonnaüksus

Ioánnina (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Ιωαννίνων) on Kreeka piirkonnaüksus Ípeirose piirkonna põhja- ja keskosas. Piirkonnaüksuse halduskeskus on Ioánnina. Ioánnina piirkonnaüksus jaguneb 8 vallaks. Need on: Ioánnina vald (1) Dodóni vald (3) Kónitsa vald (6) Métsovo vald (7) Pogóni vald (8) Voreía Tzoumérka vald (2) Zagóri vald (4) Zítsa vald (5)
Árta piirkonnaüksus

Árta (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Άρτας) on Kreeka piirkonnaüksus Ípeirose piirkonna edelaosas. Piirkonnaüksuse keskasula on Árta. Árta piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on: Árta vald (1) Geórgios Karaïskákise vald (2) Kentriká Tzoumérka vald (3) Nikólaos Skoufási vald (4) https://www.statistics.gr/2021-census-legal-pop-results
Préveza piirkonnaüksus

Préveza (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Πρέβεζας) on Kreeka piirkonnaüksus Ípeirose piirkonna kaguosas. Piirkonnaüksuse halduskeskus on Préveza. Préveza piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on: Préveza vald (1) Zirósi vald (2) Párga vald (3) https://www.statistics.gr/2021-census-legal-pop-results
Eraldis

Eraldis ehk assigneering on majanduses teatud normide või eeskirjade kohaselt mingil kindlal eesmärgil kasutamiseks eraldatav rahasumma.
Thesprotía maakond

Thesprotía maakond oli Kreeka maakond 1937–2010. Praegu on selle territooriumil Thesprotía piirkonnaüksus. Maakonna halduskeskus oli Igumenítsa. Kapodístriase programmi kohaselt (2001. aastast) jagunes maakond 8 vallaks ja 2 kogukonnaks: Igumenítsa vald Achérontase vald Margaríti vald Paramythía vald Parapótamose vald Sagiáda vald Sýbota vald Filiátese vald Pérdika kogukond Soúli kogukond
René Sommerfeldt

Rene Sommerfeldt (sündinud 2. oktoobril 1974 Zittaus) on Saksamaa suusataja. 2002 Naganos 8. koht teatesõidus 26. koht 50 km klassikas 29. koht 10 km + 15 km jälitussõidus 38. koht 10 km klassikas 2002 Salt Lake Citys pronksmedal 4×10 km teatesõidus 10. koht 20 km suusavahetusega sõidus 16. koht 30 km vabatehnikasõidus 19. koht vabatehnikasprindis 2006 Torinos hõbemedal 4×10 km teatesõidus 11. koht 15 km klassikas 36. koht 50 km vabatehnika ühisstardiga sõidus 2010 Vancouveris 6. koht teatesõidus 21. koht 30 km suusavahetusega sõidus 21. koht 50 km klassikas 36. koht 15 km vabatehnikasõidus 1997 Trondheimis 6. koht teatesõidus 27. koht 10+15 km suusavahetusega sõidus 37. koht 10 km klassikas 1999 Ramsaus 40. koht 10 km + 15 km jälitussõidus 41. koht 30 km vabatehnikasõidus 44. koht 10 km klassikas 2001 Lahtis hõbemedal 50 km vabastiilis pronksmedal 4×10 km teatesõidus 8. koht vabatehnikasprindis 34. koht 20 km suusavahetusega sõidus 2003 Val di Fiemmes hõbemedal 4×10 km teatesõidus 18. koht 20 km suusavahetusega sõidus 19. koht vabatehnikasprindis 23. koht 50 km vabatehnikasõidus 2005 Oberstdorfis 28. koht 30 km suusavahetusega sõidus 34. koht 15 km vabatehnikasõidus 2007 Sapporos 13. koht 30 km suusavahetusega sõidus 15. koht 50 km klassikas 19. koht 15 km vabatehnikasõidus 2009 Liberecis 6. koht 50 km vabatehnikasõidus 31. koht 30 km suusavahetusega sõidus René Sommerfeldt osales 219 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 18 korral, millest neljal korral kõige kõrgemale astmele. Koduleht René Sommerfeldt FIS-i kodulehel
Odaji (Krõžopili rajoon)

Odaji (ukraina keeles Одаї) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 71. Pindala on 0,382 km².
Puunõu

Puunõu ehk puuanum on puidust valmistatud anum. Puunõud on olnud traditsiooniliselt kasutuses kodumajapidamises: neis hoiti, transporditi ja serveeriti mitmesuguseid vedelaid ja tahkeid aineid. Sellisena on nad etnograafia uurimisobjektiks. Eesti talutraditsioonis on puunõud olnud näiteks liud, astja, vakk, kapp (kibu), lähker (lass), lännik ehk länik, kirn, küna, toober, vaat, piimapütt. Oletatavalt vanim säilinud puunõu on Hiiumaalt Käina kihelkonnast pärit lüpsik, millesse on lõigatud aastaarv 1510. "2004.03.16 - Puunõud Maarjamäe lossis" Horisont 6/2006 (vaadatud 17. novembril 2014) "Töötuba: Puunõud" ETV 1989
Richard Axel

Richard Axel (sündinud 2. juulil 1946) on USA molekulaarbioloog ning Columbia ülikooli professor ja Howard Hughesi Meditsiiniinstituudi teadur. Richard Axel jagas 2004. aastal Nobeli auhinda füsioloogia ja meditsiini valdkonnas koos Linda Buckiga oma teadustöö eest imetajate haistmismeele uurimisel. Richard Axel ja tema tolleaegne järeldoktorant Linda Buck kloonisid esimest korda imetajate haistmisretseptorid, näidates, et haistmisretseptorid kuuluvad G-valguga seotud retseptorite perekonda. See avastus võimaldas uurida haistmismeele molekulaargeneetilisi ja neurobioloogilisi mehhanisme. Tänapäeval tegeleb Axeli labor haistmisinformatsiooni töötluse uurimisega kõrgemates ajukeskustes. Richard Axel sündis New Yorgis. Bakalaureusekraadi sai ta 1967. aastal Columbia ülikoolist New Yorgis ja meditsiinidoktori kraadi 1971. aastal Johns Hopkinsi ülikoolist Baltimore'is. 1971. aastal naasis ta Columbia ülikooli, kus ta sai 1978. aastal professoriks. 1983 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks 1983 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks 2003 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks 2014 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks http://www.hhmi.org/scientists/richard-axel vaadatud: 17.11.2014 http://www.axellab.columbia.edu/, vaadatud 17.11.2014  Richard Axel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Õpetaja kosmoses

"Õpetaja kosmoses" oli NASA programm, mille USA president Ronald Reagan kuulutas välja 1984. aastal. Programmi eesmärk oli inspireerida õpilasi, austada pedagooge ning suurendada huvi matemaatika, teaduse ja kosmose avastuste vastu. Programm lõpetati 1990. aastal, pärast seda, kui selle ainuke osaleja, pedagoog Christa McAuliffe sai neli aastat varem koos kuue astronaudiga Challengeri katastroofis surma. McAuliffe'i tagavaraastronaut oli Barbara Morgan. 12 aastat pärast McAuliffe'i hukkumist, jaanuaris 1998, valiti Morgan missiooni STS-118 meeskonda, mida teenindas Endeavour (see süstik ehitati Challengeri asenduseks). Vaatamata algsetele uudistele, et Morgan kavatseb anda samad tunnid kosmoses, mis olid plaanis McAuliffe'il, kinnitas NASA hiljem, et Morgan kosmoses koolitunde ei anna. "The Alabama teacher who almost rode the Challenger space shuttle 30 years ago". AL.com. Vaadatud 29. juuli 2018. "S. Christa Corrigan McAuliffe". NASA. Vaadatud 29. juuli 2018. "Barbara Morgan". NASA. Vaadatud 29. juuli 2018. "The day a teacher blasted into space, years after a shuttle mission killed her friend". Miami Herald. Vaadatud 29. juuli 2018.
Tedre tänav

Tedre tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi ja Lilleküla asumis. Tänav algab Kotka tänavalt ja suundub loodesse. Tänav ristub Ööbiku, Spordi, Västriku, Käo, Vindi tänavaga, Nõmme teega, Rästa põigu, Tedre põigu, Lehe tänava, Mõtuse, Vuti, Mooni ja Keemia tänavaga ning lõpeb Kuldnoka tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 1,9 km. Nõmme tee ristmikul asuvad Tallinna Kristiine Gümnaasium, Maxima pood ja kiirsöögikiosk Staap. Tedre tänav sai nime 27. augustil 1930. Tänav rajati juba 1653. aastal heinamaadevahelise teena. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk 122
Mahla tänav

Mahla tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva ja Männiku asumis. Mahla tänav algab Orava tänavalt ja lõppeb umbtänavana. Mahla tänav on ligikaudu 2000 m pikkune. Tänav ristub Valdeku tänavaga, selle juures asub 2017. aastal avatud Valdeku raudteepeatus. Kuni 9. detsembrist 1940 ja uuesti alates 1941. aastast kuni 22. aprillini 1960 oli Roopa tänav. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Otsus Tallinna linna Nõmme osa tänavate ümbernimetamise asjas (ENSV Teataja Lisa 1940, 33)
Suurtüki tänav

Suurtüki tänav on tänav Tallinna vanalinnas, Kesklinna linnaosas ja Vanalinna asumis. Suurtüki tänav algab Põhja puiesteelt, ristub Rannamäe teega ja lõpeb Laial tänaval. Suurtüki tänav on ligikaudu 320 m pikkune. Lai tänav 33 // Suurtüki tänav 2, hoone mis tunnistati parimaks restaureeritud hooneks Tallinna vanalinnas 2018. aastal. Suurtüki 4 hoone anti 1998. aastal AS Restorile luba rekonstrueerida ja renoveerida Suurtüki 4 kinnistul ajalooliselt olemasolevad hooned. AS Restor omandas ka Suurtüki 4a, 4b ja 4c kinnistud 1997. aasta detsembris, kui siseministeerium hooned avalikule enampakkumisele pani. Suurtüki tänava ääres asub Toompark. Rannamäe Skoone bastioni tagusel alal Suurtüki 10 asub pisikese puithoonega, kus kunagi asus raudteetööliste elamu. Suurtüki 12, asub raudtee veetorn ja asuv hoonestus, mis kuulus Eesti Raudteele. Tallinna linnamüüri taga asuvates hoonetes paiknes 20. sajandi alguses Venemaa keisririigi 90. Onega jalaväepolgu töörood ja kasarmud. Eesti iseseisvumise järel paiknes Tallinna linnamüüri taga asuvates hoonetes Eesti kaitseväe Auto-Tanki rügemendi autokompanii. 25. mail 1939 liideti Kotzebue tänav Suurtüki tänavaga. Eesti NSV ajal asusid Suurtüki tänava Tallinna linnamüüri taga asuvates hoonetes Eesti NSV Siseministeeriumi üksused. Eesti taasiseseisvumise järel asusid hoonetes Tallinna Politseipataljoni üksused. Suurtüki 4 majad olid politseipataljoni patrullüksuse käes, müüriäärsetes garaažides hoiti aga siseministri ja politseiülemate autosid. 22. aprillil 1960 nimetati kogu Suurtüki tänav Johannes Käsperti järgi ümber Johannes Käsperti tänavaks ja aastatel 1960–1990 kandis Kotzebue tänav koos Suurtüki tänava osaga Johannes Käsperti tänava nime. Suurtüki tänava osa nimi taastati 1987. aastal, kui tänavast lahutati uuesti Kotzebue tänav 03. augustil 1990. Suurtüki 1, 3 Suurtüki 4B Suurtüki tänav 4c hooned ja Tallinna linnamüüri Eppingi torn ja Grusbeke-tagune torn 2019.a nominendid, www.tallinn.ee Tallinn Suurtüki, www.veetornid.ee Tallinna häbiplekist saab osa linna uuest menupaigast , arileht.delfi.ee, 19.05.2020 Ehitaja rajab linnamüüri äärde omavoliliselt maju, www.arhliit.ee, 12.06.2003 Politseipataljoni töötajad lahkuvad töölt, www.ohtuleht.ee, 5. august 1997 Robert Nerman, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn: Tallinna Linnaplaneerimise Amet. Lk 274, 295. ISBN 978-9949-33-215-1. Küllike Rooväli, Ehitaja rajab linnamüüri äärde omavoliliselt maju, www.postimees.ee, 11. juuni 2003
Heina tänav

See artikkel räägib Tallinna tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Heina tänav (täpsustus). Heina tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Heina tänav algab Telliskivi tänavalt ja lõppeb Luste tänaval. Heina tänav on ligikaudu 1220 m pikkune. Heina tänav on rajatud 18. sajandi teisel poolel, mil Tallinna raad loovutas sealt jõukatele kodanikele suuri heinamaatükke. Heina tänav sai nime 1882. aastal, saksa keeles Heustrasse, Heustraße ja vene keeles Сенная улица.. Heina tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nime Wiesenstraße Heina tänav 16 asub 1940. aastal ehitatud hoone rahvakorterite ehitusprogrammist, rahvakorterid olid kahekorruselised puitehitised ühe kivitrepikojaga, kummalgi korrusel neli korterit. Korterid on kahes suuruses, trepikojapoolsel hoone küljel on kahetoalised korterid ühes köögi, sahvri, duširuumi, kloseti ja esikuga, vastasküljel kolmetoalised samade kõrvalruumidega. Vaade Heina tänavale, 2011 http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 36 Heina tn, EKI KNAB: Eesti - Eesti Keele Instituut, Eesti kohanimed (vaadatud 15.07.2021) Artur Hellat, ESIMENE SAMM TÖÖTAVA RAHVA KORTERIOLUDE PARANDAMISEKS. Viisnurk, nr 1940, lk 163
Dinaar

Dinaar on rahaühik, millenimelist valuutat kasutavad tänapäeval mitmed araabia ja Aafrika maad, aga ka Serbia. Dinaar oli käibel näiteks juba Uthmani kalifaadis 7. sajandil pKr. Tänapäeval on dinaar kasutusel näiteks Alžeerias, Bahreinis, Iraagis, Jordaanias, Kuveidis, Liibüas, Serbias, Sudaanis, Zimbabwes ja Tuneesias. Peeter Päll. Rahaühikute nimetusi Keelenõuanne soovitab 3. Vaadatud 12.08.2022.
NyNorden

NyNorden on Tallinnas osaühinguna tegutsev kirjastus, mis vahendab eesti lugejaile kaasaegset Põhjamaade ilukirjandust ning annab omakorda Põhjala keeltes välja kaasaegset eesti ilukirjandust. Kirjastus on loodud 2006. a. detsembris. Kirjastuse koduleht
Briti India ookeani ala lipp

Briti India ookeani ala lipp sarnaneb teiste Suurbritanniast sõltuvate territooriumide lippudega. Selle vasakus ülemises servas asub Suurbritannia lipp. Kroon ja palmipuu on India ookeani ala sümbolid. Siniste ja valgete lainete tähendus ei ole teada, kuid nende kasutamine lipul erineb selgelt Briti kolooniate lippude traditsioonist: tavaliselt on taust sinine. Lipp võeti kasutusele 1990. aastal Briti India ookeani ala 25. aastapäeval. Sissekanne saidil fotw.net (inglise keeles)
Tüümuse perivaskulaarsed ruumid

Tüümuse perivaskulaarsed ruumid (the perivascular spaces of the thymus gland) on paljudel selgroogsetel loomadel, sealhulgas inimesel, tüümuse talitlevad sidekoeosad, mis paiknevad tüümuse kihnus. Perivaskulaarsed ruumid on ühenduses elundit ümbritseva kihnuga, ulatuvad kuni kortikomedullaarse tsooni ühendusteni ja ühinevad tüümuse säsiga. Mitmete autorite arvates aga paiknevad tüümuse perivaskulaarsed ruumid üksnes tüümuse säsis. Perivaskulaarsete ruumide kaudu liiguvad rakud, võimalik, et ka kehasisesed lahustuvad ained, tüümuse säsisse ja välja, tüümuse koort läbimata. Perivaskuaarsete ruumide täpses anatoomilises ja füsioloogilises kirjelduses pole kokkuleppele jõutud – mõnede uurijate arvates on need mõningate tüümuses paiknevate soonte laiendid. Perivaskulaarseid ruume varustavad vastavad arterid, veenid, lümfisooned ja närvid, mis paiknevad enamiku tüümuse säsi veresoonte ning veenide ja veenulite läheduses. Perivaskulaarsetest ruumidest saavad alguse väikesed eferentsed lümfikapillaarid. Normaalse anatoomia ja füsioloogiaga inimestel toimub tüümuse taandareng – 50. eluaastaks moodustab tüümuse perivaskulaarsete ruumide ja nende vahel paikneva elundi põhikoe massi rasv (80%) Perivaskulaarsetes ruumides on tuvastatud sageli lümfotsüüte, tüümuse plasmarakke, tüümuse müoidrakke, tüümuse T-rakke ja B-rakke ning monotsüüte, väikelastel peamiselt eosinofiile. vere-tüümuse barjäär Kazuya Mori, Manami Itoi, Noriyuki Tsukamoto, Hajime Kubo ja Takashi Amagai, The perivascular space as a path of hematopoietic progenitor cells and mature T cells between the blood circulation and the thymic parenchyma, International Immunology, 19. väljaanne, nr 6, lk 745–753, veebiversioon (vaadatud 24.01.2015.a.)(inglise keeles) Kendall MD., The morphology of perivascular spaces in the thymus. Lühikokkuvõte., Thymus. 1989;13(3-4):157-64., veebiversioon (vaadatud 17.11.2014.a.)(inglise keeles) K.Anastasiadis, C. Ratnatunga, "The Thymus Gland: Diagnosis and Surgical Management", Springer-Verlag Berlin Heidelberg, 2007, 2. peatükk, "Changes with aging", lk 9, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 14.09.2014)(inglise keeles) Kristina G. Flores, Jie Li, [...], and Laura P. Hale, Analysis of the human thymic perivascular space during aging, Journal of Clinical Investigation, J Clin Invest. Oct 15, 1999; 104(8): 1031–1039., PMCID: PMC408578, veebiversioon (vaadatud 17.11.2014)(inglise keeles)
Tšadobets

Tšadobets (vene Чадобец) on jõgi Venemaal Krasnojarski krais Kesk-Siberi kiltmaal. Voolab valdavalt läände ja edelasse, suubub paremalt Angarasse. Pikkus 647 km, valgla pindala 19 700 km². Suudme lähedal kärestikuline. Toitub lumesulasmis- ja sademeteveest. Suurvesi mais-juunis, suvel üleujutusi. Jääkate oktoobrist maini.
Abū Bakr al-Baghdādī

Abū Bakr al-Baghdādī (araabia keeles أبو بكر البغدادي; sünnimini Ibrāhīm ʿAwād Ibrāhīm al-Badrī; 1971 Sāmarrā' Iraak – 26. oktoober 2019) oli terrorirühmituse Iraagi ja Levandi Islamiriik (ISIL) juht. Teadaolevalt õppis ta Bagdadi Islami Ülikoolis islami seadust ja koraani ja tegutses hiljem vaimulikuna oma kodulinna mošees Sāmarrā's Kesk-Iraagis. Ameerika Ühendriikide sõdurid vahistasid ta 2004. aastal. Ta oli mõnda aega interneeritud Camp Bucca kinnipidamiskohas Umm Qaşri lähedal, kuid ameeriklased ei pidanud teda ohtlikuks ja ta vabastati sama aasta lõpus. Oma rühmituse ISIL eelkäija – Islamiriik Iraagis – juhiks sai ta 2010. aastal. 2014. aasta juunist nimetas ta end ḫalīfa Ibrāhīm (kaliif Ibrāhīm) ja Amīr al-Mu'minīn ("usklike emiir"'). Kaliif Ibrāhīm ei olnud al-Qā‘idah' juhi Ayman az̧-Z̧awāhirī laadne õpetlase tüüpi teoreetik, vaid oma juhtimisstiililt juht-sõdalane, kes tegutses välikomandörina otse lahinguväljal ning osales sõjaliste operatsioonide planeerimisel. Alates 2016. aastast pakkus Ameerika Ühendriikide Riigidepartemang tema tabamise või tapmiseni viiva informatsiooni eest kuni 25 miljoni dollari suurust tasu. 26. oktoobril 2019 korraldas Ameerika Ühendriikide Erioperatsioonide ühendväejuhatus Süüria Idlibi provintsis Barisha külas sõjalise operatsiooni al-Baghdādī tabamiseks või tapmiseks, mille viisid läbi eriüksuse Delta Force võitlejad kaheksal helikopteril. Al-Baghdādī põgenes puhkenud tulevahetuse käigus oma kodu all asunud tupiktunnelisse, kus lõhkas eriüksuslaste lähenedes pommivesti, tappes iseenda ja oma kolm last. Operatsioonis hukkus ka mitu Islamiriigi võitlejat. Kaivo Kopli (12.11.2014). "Kas Baghdadi surm tähendaks kurikuulsa Islamiriigi langust". Eesti Päevaleht. Holger Mölder. "Kuidas taltsutada Islamiriiki – strateegiline malepartii Lähis-Idas" Maailma Vaade nr 23 Azadeh Ansari (17. detsember 2016). "https://edition.cnn.com/2016/12/17/politics/state-department-isis-al-baghdadi-reward/index.html". CNN (inglise keeles). Vaadatud 29. märts 2019. {{netiviide}}: välislink kohas |Pealkiri= (juhend)CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "U.S. offers $25 million reward for information on Islamic State leader". Reuters (inglise keeles). 16. detsember 2016. Vaadatud 29. märts 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Abu Bakr al-Baghdadi: IS leader 'killed in US operation' in Syria". BBC (inglise keeles). 27. oktoober 2019. Vaadatud 27. oktoober 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Trump teatas Islamiriigi liidri hukkumisest USA erioperatsioonis Süürias". Postimees. 27. oktoober 2019. Vaadatud 27. oktoober 2019. Rukmini Callimachi, Two sources have confirmed to the New York Times that Baghdadi’s location in Idlib was confirmed as far back as early July, so 3.5 months ago  Abū Bakr al-Baghdādī – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis