laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ervita

Ervita on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Ervita (vanasti ka Ärvita) küla asub Väinjärvest lõunas. 2010. aasta 1. jaanuari seisuga oli Ervital 262 elanikku. Ervita küla on esmamainitud 1564. aastal, Ervita mõisa 1663. aastal. 19. sajandi esimesel poolel ehitatud klassitsistlikku mõisahoonet ümbritsevas mõisapargis kasvavad põhiliselt vaher, tamm ja pärn. Mõisa majandushoonetest on säilinud ait ning tuuleveski. Ervita tuuleveski kuulub arhitektuurimälestisena riikliku kaitse alla. Septembris 2009 sai firma Gromell OÜ kooskõlastuse tuuleveski restaureerimiseks ja augustis 2012 tuuleveski aida muuseumiks rekonstrueerimiseks. Mõlemad ehitised said kasutusloa 1. juunil 2012. Möldrimajja soovitakse hiljem teha toitlustuskoht. Tuuleveski lähedal on kaitsealune lubjakivist rõngasrist, mis pärineb 17. sajandist. Ervita tuuleveski juunis 2008. Lubjakivist rõngasrist Ervita tuuleveski läheduses. Ervita raamatukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jõeküla (Järva)

Jõeküla on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Jõekülas Koeru–Tapiku maanteel ehitati üle Põltsamaa jõe Eesti ja USA sõjalise koostöö korras metallsild seal olnud ja taganeva Punaarmee väeosade poolt 5. augustil 1941 õhkulastu kohale. Sild avati 5. septembril 2000. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vuti

Vuti on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rõhu (Järva)

Rõhu on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Rõhul asub vaikne kaunis rabajärv, 79,3 m üle merepinna. 6,5 ha suurt ja kuni 2 m sügavat järve ümbritseb rabamets ja kohati õõtsik. Hea puhke- ja õngitsemiskoht, sobib linnuvaatlusteks. Rõhu küla piirkonda kuuluvad ka endised Nahkanuia (saksa k. Nachkanuja) ja Metsanurga küla. Rõhu külas oli möödunud sajanditel Preedi mõisale kuuluv Rõhu karjamõis. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 8.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Salutaguse (Järva)

Salutaguse on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Salutaguse küla asub Koeru ja Järva-Jaani kihelkonna piiril. Koeru valla Salutaguse küla inimeste iidne[lisa viide] kokkukäimise koht on Kurnu küngas. Segametsaga kaetud künkale on ehitatud väike estraadilava ja paigaldatud lipuvarras. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 8.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tammiku (Järva)

Tammiku on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Väinjärve

Väinjärve on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas asus Väinjärve mõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Küla lähistel paikneb Väinjärve soo ja voolab Väinjärve oja. Lähedal on ka Väinjärv. Väinjärve vald (Koeru kihelkond) Väinjärve vald (1939) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Visusti (Järva)

Visusti on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Valila

Valila on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas asus Valila mõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Valilas asub kolm kivikalmet. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vahuküla

Vahuküla (ka Vahu, 1798. aasta atlases Wahhokül) on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Külas on asunud Vahu mõis. Külast algab Vahu jõgi, mis suubub Preedi jõkke. Segametsaga kaetud vooreosa Piibe maantee ääres kutsutakse Pihumäeks. Seal on Vahuküla elanike kooskäimiskoht lava ja kiigega. Mäelt avaneb ilus vaade Vahukülale. Vahuküla on kirjalikes allikais esmaminitud 1253. aastal. Vahu mõis (Wöhho) rajati 19. sajandil. Vahukülast idas asuvad Vahu allikad, mis varem olid tuntud sinikael-partide talvitumispaigana. Pärast ümbruskonnas tehtud maaparandustöid on allikad jäänud veevaeseks. Vahuküla läänepiiril oli Preedi jõel vesiveski (1798. aasta atlases Wahho). Hoone oli maakivivundamendil palkhoone, pinnasepais maakividest kaldakindlustusega. Veski töötas viimati 1949. aastal. 1988. aastal oli talukompleks hävinud ja koht võsastunud. Sandiväsitaja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 11.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Vahu vesiveski. Pärandkultuuri objektid, EELIS, vaadatud 13.06.2021. http://www.vanadpildid.net/vesiveski-vahul http://register.muinas.ee/?menuID=archivalmaterial&action=view&id=4891
Udeva

Udeva on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on asunud Udeva mõis. Küla lähistel paikneb Udeva soo. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Udeva küla on esimest korda kirjalikult mainitud 1375. aastal.[viide?] Aruküla–Jõeküla tee ääres säilinud väike mõisahoone on ehitatud 1795. aastal.[viide?] Udeva mõis ja ümbruskond on Egon Ranneti romaani “Tugevate tee” tegevuspaik. Udeval töötas õpetajana Kuuda seminari kasvandik Gustav Bach, kes organiseeris esimese sümfooniaorkestri Järvamaal. 1889. aastal asutati tema eestvõttel Udeva Muusikaselts. Hiljem sai Bachist Koerus segakoori, meeskoori, puhkpilliorkestri ja põllumeeste seltsi eestvedaja. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 11.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tudre

Tudre on küla Järva maakonnas Järva vallas. Vaatamisväärsus on Tudre karstiorg. Veerikkal ajal tekib Tudres kuni 4 m sügavune, 300 m pikkune ja 100 m laiune järskude nõlvadega karstijärv. Vesi tuleb maapinnale ja kaob arvukate karstilohkude ja -lehtrite kaudu, mida leidub mitmes kohas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Tudre kaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 11.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Santovi

Santovi on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on asunud Santovi mõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 8.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Puhmu

Puhmu on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Puhmu küla asub Kapu–Rakke–Paasvere tee ääres Kapu ja Liigvalla vahel. Puhmu küla Järvekalda pere oli suviti pedagoogi, luuletaja ja astronoomi Roopi Hallimäe kodu. Aias on säilinud kivirist, mis 1920. a. kündmisel maa seest välja tuli. Kevaditi kaunistab küla paari hektari suurune karstijärv. Kangru talu heinamaal, põlluservast 30 m asub roosakasvalge graniitrahn ümbermõõduga 24,8 m. Rahnus esineb rohkesti päevakivi ja kvartsi. Rahnu lael asub looduslik lohk. Kaarli Ramma Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 6.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Preedi

Preedi on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel voolab Preedi jõgi. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Külas on asunud Preedi mõis. Preedi mõisa on kirjalikes allikates esmamainitud 1442. aastal. Kuni Liivi sõjani kuulus see Tallinna piiskopile Torkilile. Liivi sõda laastas Preedi maid rängalt. 1571. aastal elas mõisa alal ainult kolm talupoega ja kaks kehvikut. 1608. aastast kuulus Preedi Wredede suguvõsale, kelle järgi sai paikkond ka nime. Preedi–Piibe tee ääres asuv Kuningamäe kivikalme on arheoloogiamälestisena riikliku kaitse all. 1968. aasta arheoloogilistel väljakaevamistel järeldati leitu põhjal, et sinna on maetud juba 4.–11. sajandil. Kuningamäe lähedal on veel ka keskaegne külakalmistu, mis kannab Kullamäe nime. Preedi mõisa kutsari perest on pärit pedagoog ja loodusteadlane Hans Männik, loodusteaduslike õpikute autor ja kirjastuse Loodus asutaja. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 6.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Merja

Merja on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Merja arvatakse olevat tekkinud põgenike külana pärast ordurüütlite sissetungi Järvamaale 1212. aastal, kui ümberkaudsed külad maha põletati. Merja külas asuv Merjamäe linnamägi on Koeru kihelkonna ainus linnamägi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Keset metsi kerkis 12meetrine vaatetorn. Postimees, 16.10.2010. Merjamäe linnamägi rahvapärimuses. EKLA, f 199, m 40, 12/3 (I-4)< Koeru khk. – Linda Vilmre (1929). Keset metsi kerkis 12meetrine vaatetorn
Liusvere

Liusvere on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Liusvere külas on sündinud Eduard Vilde romaani "Prohvet Maltsvet" prototüüp Juhan Leinberg. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Prohvet Maltsvet". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. veebruar 2014. Vaadatud 3. jaanuaril 2011.
Laaneotsa

Laaneotsa on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Laaneotsa küla parkmets Koeru–Visusti maantee lähistel on kujunenud kohalike ja kaugema rahva vaba aja veetmise paigaks. Heakorrastatud ja alaliselt tähistatud suusarajad ja estraadilava võimaldavad korraldada suuremaid rahvakogunemisi, kuid sobivad ka väiksematele rühmadele aktiivseks puhkuseks. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kuusna

Kuusna on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas asus Kuusna mõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Kuusna külas endise mõisa ja kõrtsi vahelisel alal on arheoloogiamälestisena kaitse all muistne asulakoht. Kuusnas asub paekasutuskompleks. Hästi säilinud lubjatootmisega seotud taludekompleks asub Kuusna külas Piibe maanteest edelas. Seal paiknevad lähestikku paemurd, neli lubjaahju ja samast kivist ehitis. Kuusnas leidub koralliderikast rõngaspaasi. Heaks paearhitektuuri näiteks on Pae talu kohalikust lubjakivist sepikoda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Koidu-Ellavere

Koidu-Ellavere on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla nimi on tekkinud Koidu ja Ellavere küla liitmisest. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Statistikaameti andmetel on elanike arv 31.12.2011: Külas on kokku on toimunud 5 külapäeva (viimased 2015. aastal), mida on peetud 5 või 0-ga lõppevatel aastatel. Külapäevadel on käinud selle asulaga seotud elanikud või endised elanikud. Külavanemaks on Asta Sass. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kalitsa

Kalitsa on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kapu

Kapu on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on asunud Kapu mõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Kapu küla asub Piibe maantee (Tartu–Jõgeva–Aravete maantee ehk ajaloolise Tallinna–Tartu maantee), Kapu–Rakke–Paasvere tee ja Mäeküla–Koeru–Kapu maantee ristmiku ümbruses. Külast hargnevad teed Koeru ja Puhmu küla suunas. Küla on esmamainitud 1253. aastal (nimega Kappeliz). 17. sajandil rajati sinna mõis (Kappo, 1798. aasta atlases Kappe). Külas asub Eesti kõrgeim ehitis Koeru telemast. Kapu bussipeatus Koeru kalmistu, teest paremale jääv osa on Kapu territooriumil Koeru kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kapu vald (1895-1917), Haldusüksused / Eesti (kuni 1917) / Eestimaa kubermang / Järva maakond / Koeru kihelkond, Eesti Ajalooarhiiv
Dioksaan

1,4-dioksaan ehk dioksaan ehk 1,4-dioksütsükloheksaan ehk 1,4-dietüleendioksiid ehk dietüleendioksiid ehk dietüleeneeter on alitsükliline dieeter, heterotsükliline orgaaniline ühend. Ta on 1,2-etaandiooli tsükliline ester. Tema keemiline valem on C4H8O2. Dioksaan on värvuseta vedelik. Keemistemperatuur erinevatel andmetel on 101,1 või 101,3 või 101,5 °C, sulamistemperatuur 11,8 °C. Puhtal ainel on omapärane nõrk meeldiv, eetritaoline lõhn. Ta seguneb täielikult veega ning enamiku teiste polaarsete vedelikega ning on piiratud segunemisega vähem polaarsete või mittepolaarsete vedelikega, nagu näiteks toluool. Dioksaan on süttiv vedelik. Ta kipub andma plahvatusohtlikke peroksiide. Dioksaani aurud on nõrgalt mürgised. Dioksaanil on arvatavasti kantserogeenne toime. Tema biodegradatsioon looduses on aeglane. Dioksaani saadakse peamiselt 1,2-etaandiooli ehk [[[etüleenglükool]]i kuumutamisel vähese koguse väävelhappega ja destilleerimisel. Kasutatakse lahustina keemilises sünteesis ning tsellulooseetrite ja tselluloosestrite (sealhulgas tselluloosatsetaadi ning looduslike ja sünteetiliste vaikude, samuti kautšuki ja rasvade, määrdeainete, lakkide, liimide, värvide ning muude ainete lahustamiseks.
10cc

10cc [ten sis'ii] oli 1972–1983 ja 1992–1993 tegutsenud Stockportist pärit inglise ansambel, mis mängis biit- ja popmuusikat ning oli populaarne 1970ndatel. Selle asutasid 1972 Lol Crème (kitarr, klahvpillid, laul), Kevin Godley (löökriistad, laul), Graham Gouldman (basskitarr, laul) ja Eric Stewart (kitarr, laul). Kõik nad olid head pillimehed ja lauljad. Stewart, Godley ja Creme olid juba kolm aastat teinud muusikat ansamblis Hotlegs. Aastal 1976 Godley ja Crème lahkusid. Gouldman ja Stewart võtsid plaadistusteks ansamblisse vaheldumisi erinevaid muusikuid. Teiste seas oli ka Paul McCartney. Viimane edukas singel oli "Dreadlock Holiday".
2-etüülheksanool

2-etüülheksanool ehk 2-etüül-1-heksanool (ka: 2-etüülheksüülalkohol) on alkohol, millest valmistatakse polüvinüülkloriidi plastifikaatorit di-2-etüülheksüülftalaati. Viimane on 2-etüülheksanooli ja ftaalhappe anhüdriidi ester. Tema molekulvalem on CH3CH2CH2CH2CH(CH2CH3)CH2OH. 2-etüülheksanooli saadakse propeenidest.
@

@ (kommertsmärk, ätt, kommerts-a, kommerts-A, at, ätt-märk, kassisaba, kapsas) on kirjamärk, mida tänapäeval kasutatakse peamiselt e-posti aadressis kasutajanime ja domeeninime eraldamiseks. Sümboli päritolu on ebaselge, selle tekke kohta on mitu teooriat. Tegu võib olla keskaegse käsikirjalise ligatuuriga tähtedest a ja d, mis moodustavad ladina keeles eessõna ad. Märki @ olevat seda kasutatud 16. sajandi Itaalias ühe õõnesmõõdu (tollaste standardmõõtmetega terrakotaamfora) tähisena. Märk @ võis tekkida ka prantsuse sõnast à, mida hakati niimoodi kirjutama, kui selle tähendus oli selline nagu fraasis "2 kommi à 2 senti". Tüpograafias on see märk teada Inglismaal 19. sajandil. Seda nimetati commercial a. 1880. aastatel hakati seda kasutama ka Inglismaa kirjutusmasinatel. Märgi @ tõid Pürenee poolsaarele maurid ühe mahumõõdu tähisena. Seda on näha vanadel veini- ja oliiviõlianumatel. Hispaania, portugali ning hiljem ka prantsuse kaupmehed, kes kauplesid härgade ja veiniga, kasutasid mahumõõtu arroba, mis vastas umbes 15 liitrile. Sõna tuleb araabiakeelsest sõnast الربع (ar-rubʿ), mis tähendab 'veerand', ning @ oli selle tähis. Hispaania, portugali, katalaani, oksitaani, galeegi, aragoni ja mõnes teises keeles ongi @-märgi kohta kasutusel see sõna või mõni selle teisend. Saksa-Rooma riigi kõrgeima kohtu (Reichskammergericht) aktides kasutati märki @ tähenduses 'vastu' (contra), näiteks "Maier @ Müller". Eestikeelsel arvutiklaviatuuril asub märk tavaliselt ülemise numbrite rea vasakpoolses osas ning @ märgi sisestamiseks tuleb vajutada korraga Ctrl- ja Alt-klahvile (või AltGr-klahvile) ja @-märgile (sama tulemuse annab parempoolselt numbriklahvistikult "064" tippimine, samal ajal Alt-klahvi all hoides). Annette Kögel. Das @ ist museumsreif., zeit.de, 17. juuni 2010.
At

AT, At või at võib tähendada: astaati @ tehnilist atmosfääri Muinasjututüüpi Alexanderi tehnikat .at
Kassisaba

Kassisaba (Veronica spicata või Pseudolysimachion spicatum) on taimeliik mailaseliste sugukonnast, võrdlemisi liigirohkest mailase (Veronica) perekonnast. Kassisaba kasvab kuivadel valgusrikastel niitudel. Eestis võrdlemisi sage. Kassisaba andmebaasis eElurikkus
A-film

A-film (inglise keeles A movie) on suure eelarvega mängufilm (vastandina B-filmile). See termin pärineb 1930.–1950. aastatest, mil USA kinodes oli tavaks näidata järjest kahte filmi, millest esimene oli A-film ja teine väikese eelarvega uuenduslik B-film.
Välismaa ajakirjade loend

Selles loendis on loetletud välismaa ajakirju. Eesti ajakirju on loetletud Eesti ajakirjade loendis. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Acta Biotheoretica Acta Eruditorum Adbusters Alarma! Analysis Annals of Oncology Apu Astes Astrophysical Journal The Banker Bi Kin Billboard Biosemiotics Bridging Eastern & Western Psychiatry Bulletin of Mathematical Biophysics Business Week Carelia Chinese Semiotic Studies Communio Viatorum Contemporary European History Cosmoglotta Cosmopolitan Dadzis Dari Pats DES-Nyt Domus Ecologist The Economist Eesti Kirik El Nuevo Alarma! Elle Entretextos Estlands-nytt European Psychologist Filmspiegel Forbes Fortune Für Dich GEO Giornale de' Letterati Gardens Illustrated Hansische Geschichtsblätter ¡Hola! Holocaust and Genocide Studies Ibis Illustrated London News Illustreret Videnskab Inc. Invožo Jakster Tjaštenja Jallu Journal des Luxus und der Moden Journal des sçavans Journal of Biosemiotics Journal of Philosophy Journal of Theoretical Biology Junõi Tehnik Karogs Kazan Utlarõ Katorga i Ssõlka Keneš Kesköö Hüüd Kipinä Kizili Kritik Krokodil Licht-Land Life Lingua Lui Maxim Medības Melodie und Rhythmus Metafizika Mind Na Agrarnom Fronte National Geographic National Review Nature The New York Review of Books The New Yorker New Scientist Newsweek Niangi Nude & Natural Ogonjok Ontšõko Oskolki Patšemõš Philosophical Review Philosophical Studies Philosophical Transactions of the Royal Society Playboy Praktiskais Latvietis Priroda Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America Progres Pronto Reason Rolling Stone Rruga e Partisë Ruch Filozoficzny Russki Newsweek Scandinavian Shipping Gazette Scientific American Semana Semiotica Shipgaz Signal Sign Systems Studies Signs and Society Sjatko Sports Illustrated SS Leitheft Strand Magazine Studia Philosophica (Tšehhi) Suomen Kuvalehti Svensk Sjöfarts Tidning Za Ruljom Zeitschrift für Biologie Zeitschrift für Ostmitteleuropa-Forschung Zeitschrift für Semiotik Zīlīte Der Zuschauer Zvezda Zyzzyva Živaja Starina Technology Review Tekniikan Maailma Tel Quel The Lancet The National Interest The Scientist The Stinging Fly Theory and Decision Time Transactions of the Charles S. Peirce Society Tšajan Tšuškanzi Ultra Jump Virittäjä Vogue Voivõv Kodzuv Voprossõ Filossofii i Psihhologii Voprossõ Jazõkoznanija Vozni Woman's Home Companion World Literature Today
The New York Review of Books

The New York Review of Books (lühend: NYRB) on New Yorgis kord kahe nädala tagant ilmuv kirjandus-, kultuuri- ja publitsistikaajakiri, mis lähtub sellest, et tähtsad raamatud väärivad ja vajavad arvustamist. Ajakirja asutasid selle praegused toimetajad Robert Silvers ja Barbara Epstein 1963. Esimeste numbrite kaastööliste seas olid W. H. Auden, Elizabeth Hardwick, Hannah Arendt, Edmund Wilson, Susan Sontag, Robert Penn Warren, Lillian Hellman, Norman Mailer, Gore Vidal, Saul Bellow, Robert Lowell, Truman Capote, William Styron ja Mary McCarthy. Kogu tiraaž osteti ära ning lugejad saatsid tuhandeid kirju, milles paluti ajakirja väljaandmise jätkamist. 2003. aastal oli väljaande tiraaž üle 115 000. Et Euroopas selletaolist ajakirja ei ole, on poolte artiklite autorid britid. Timothy Gordon Ash leiab, et tema ideed jõuavad kõige suurema publikuni just selle ajakirja kaudu. Märt Väljataga on ajakirja järjepidev lugeja ning avaldab ajakirjas Vikerkaar sageli seal ilmunud kirjutiste tõlkeid, eriti Timothy Gordon Ashi artikleid.[viide?] Ajakirja veebileht
Metroon

Metroon, jumalaema (meter) muistne pühamu. tempel Ateena agoraa lääneküljel, seda kasutati ühtlasi riigiarhiivi hoonena. dooria stiilis tempel Olümpias aardekambrite terrassi ees. Ehitati Augustuse ajal ümber keisrikultustalituste jaoks.
Agoraa

Agoraa (vanakreeka keeles ἀγορά) oli Homerose ajal vabade kodanike rahva-, kohtu- ja sõjaväekogunemine, hiljem ka kogunemiskoht ise. Reeglina paiknesid agoraa ääres Kreeka polise ametiasutuste hooned, templid ja kauplused. Agoraa oli enamasti põhiplaanilt ristkülikukujuline ning alates klassikalisest ja hellenismi ajastust ümbritsetud sammaskäikudega ehk stoadega. Sissepääsu agoraale tähistas väravaehitis ehk propüleed. Kuulsaim on kahtlemata 1931. aasta väljakaevamistel põhjalikult läbiuuritud akropolise lähedal asuv Ateena agoraa. Antiigileksikon, Valgus, Tallinn, 1985 Kunstileksikon, Kunst, 2000, lk 10
Kultus

Kultus on üleloomuliku olendi või niisuguse reaalse objekti kummardamine ja austamine, millele omistatakse religioosne või maagiline vägi; mida või keda teenitakse. Enamasti on tegu erinevate jumala(te) käsitlustega või vaimude (deemonite), surnute (esivanematekultus) ja kuningate (valitsejakultus) austamisega ning sellega seoses olevate tavade ja kommetega. Antiikajal tähendas kultus maagilisi toiminguid, palvetamist, hümnide laulmist, ohverdamist, tantsimist, mängimist ja midagi sellist, mida tehti kindlal päeval või aastaajal (pidustused). Kultusepaigad (loca sacra) olid kas looduslikud (mäed, aasad, koopad ja allikad) või sellekohased ehitised (tempel), mida rajas ja hoidis korras riik. Neid paiku peeti jumalaile kuuluvaiks ja seega pühaks (sacrum, fanum). Roomlased eristasid niisuguseid ametlikult pühaks tunnistatud kultusekohti niinimetatud religioosseist kultusepaikadest (loca religiosa), nagu era- ja provintside kultusepaigad. Tekkisid ettevalmistatud preesterkonnad, kes juhtisid kultusetalitusi ja hoolitsesid kultusepaikade eest. Niisugune preestriseisus oli ka Idamaades. Kultusega loodeti saada kasu ja kaitset õnnetuste eest. Kultustoimingute õigest sooritamisest arvati sõltuvat kogukonna saatus, seepärast kanti kultuse järjepidevuse eest erilist hoolt. Heraion "Kultus"[alaline kõdulink] Usundiloo terminibaas, Sõnaveeb (vaadatud 5.06.2023) apoteoos esivanematekultus isikukultus jumalateenistus müsteerium riitus