laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aidu (Viljandi)

Aidu on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas asuvad Aidu järv ja Saimre paisjärv, neist voolab läbi Sinialliku oja. Küla idapiiril saab alguse ja seal voolab Virastuoja. Kuni 2013. aastani kuulus Aidu Paistu valda. Aidu vana saksakeelne nimi oli Aidenhof. 1977. aastal liideti Aidu külaga Lageduse. Aidu mõis Aidu vald Kõrvi suurkivi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Marja Kallasmaa: artikkel "Aidu3" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Herts

Herts (saksa füüsiku Heinrich Rudolf Hertzi järgi), tähis Hz, on perioodilise protsessi sageduse mõõtühik, mis kuulub SI-süsteemi ühikute hulka. 1 herts on niisugune sagedus, mille korral 1 sekundi jooksul toimub üks perioodilise protsessi tsükkel: 1 Hz = 1 1 s {\displaystyle 1\;{\text{Hz}}={\frac {1}{1\;{\text{s}}}}} s – sekund Kasutusel on ka kümnendeesliidetega ühikud:
Ühikute detsimaaleesliited

Mõõtühikute detsimaaleesliited ehk kümnendeesliited on tähised, mille abil lihtsustatakse mõõtühikute üleskirjutamist kümnendsüsteemis. Näiteks liidet kilo- kasutatakse pikkusühikutes (1000 meetrit = 1 kilomeeter). Sisuliselt tähendab eesliite kasutamine sellele eesliitele vastava arvuga – kordajaga – korrutamist. Detsimaaleesliiteid kasutatakse rahvusvahelise ühikusüsteemi (SI) mõõtühikute kümnendkordsete ehk kordühikute ja kümnendosade ehk osaühikute moodustamiseks. Eesliidete tähised tuleb nagu ühikute tähisedki esitada püstkirjas. Meetermõõdustik Pikkuste suurusjärgud Riigi Teataja Rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) põhiühikud, nendest tuletatud ühikud, nende kord- ja osaühikud ning rahvusvaheliselt kehtestatud lisaühikud ja nende kasutamise viis
Kaiavere järv

Kaiavere järv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas. Järve pindala on 250 ha, suurim sügavus on 5 m ja keskmine 2,8 m. Asub 51 m kõrgusel merepinnast. Järvest voolab läbi Amme jõgi, mis suubub järve loode ossa, samuti suubub järve väiksemaid ojasid ja kraave. Väljavool toimub Amme jõe kaudu Elistvere järve.
Gramm

Gramm (tähis g) on meetermõõdustiku massiühik, mis moodustab tuhandiku kilogrammist: 1 g = 1 1000 kg . {\displaystyle 1\;{\text{g}}={\frac {1}{1000}}\;{\text{kg}}.} Algselt defineeriti gramm kui mass, mis on sajandikmeetri küljepikkusega kuubi moodustaval kogusel puhtal veel temperatuuril, millel jää sulab (hiljem 4 °C). Gramm on massi põhiühik CGS-süsteemis. Kilogramm
Elistvere järv

Elistvere järv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Elistvere külas. Järv on 129 ha suur ja tugeva läbivooluga. Järvest voolab läbi Amme jõgi. Elistvere järv Eesti looduse infosüsteemis
Kuremaa järv

Kuremaa järv (ka Kurema järv) on üks suuremaid Vooremaa järvi Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas, Palamuse alevikust 2 km põhja pool. Kuremaa järv on 397 ha suur, suurim sügavus on 13,3 m ja keskmine 5,9 m. Asetseb merepinnast 83 m kõrgusel. Järv on nõrga läbivooluga. Kuremaa põhja- ja kirdekalda tammemets ja puhkeala on võetud kaitse alla – Kuremaa järve äärne puhke-kaitseala. Rahvamuistendites on järve kohta palju lugusid. Kuremaa järvest on kinni püütud ka hiina villkäppkrabi[viide?]. Järve põhjakallas Eesti järvede loend Kuremaa Vabatahtlik Järvepääste Kuremaa järv Eesti Looduse Infosüsteemis
Arboreetum

Arboreetum ehk dendraarium (ladina sõnast arboretum 'koht, kus kasvab puid') on puittaimede (puude ja põõsaste) kogu, mis on rajatud teaduslikel või harrastuslikel eesmärkidel. Tavaliselt on arboreetum kas park või parkmets, kuhu on istutatud erinevaid puid ja põõsaid. Teaduslikes kogudes on puittaimed rühmitatud kas geograafiliste piirkondade või taksonoomiliselt lähedaste sugukondade järgi. Juhan Alase dendraarium Mihkel Ranna dendraarium Dendropark Dendroaed
Tarvastu

Tarvastu on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Suurel osal küla loodepiirist voolab Tarvastu jõgi. Tarvastu jõgi Tarvastu kirik Tarvastu ordulinnus FC Tarvastu Tarvastu mõis Tarvastu mõisa kalmistu Tarvastu kalmistu (Viljandi vallas Tinnikuru külas) Tarvastu kihelkond Sägä Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tarvastu jõgi Eesti looduse infosüsteemis
Eerikvere

Eerikvere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Külas asub Eerikvere ohvrikivi. Külas paiknevat Raja ja Saare talukohta on oma loomingus kasutanud Oskar Luts. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=10688[alaline kõdulink] (vaadatud 03.08.2013))
Ehavere

Ehavere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Ajalooliselt kuulus küla Palamuse kihelkonda. Külast on leitud mitu arheoloogiamälestist: muistne asulakoht, Luua mõisa vesiveski varemed, muinaslinnuse ase (Ehavere linnamägi). Külas sündis eesti arheoloog Harri Moora. Ehavere linnamägi Ehavere mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: [1][alaline kõdulink] (vaadatud 03.08.2013))
Imukvere

Imukvere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Imukvere mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Molaarruumala

Molaarruumala on ainet iseloomustav suurus, mis on arvuliselt võrdne ühe mooli selle aine osakeste ruumalaga. Molaarruumala tähis on V m {\displaystyle V_{\text{m}}} ja SI mõõtühik kuupmeeter mooli kohta (m3/mol), sageli on kasutusel ka liiter mooli kohta (l/mol) ehk kuupdetsimeeter mooli kohta (dm3/mol). Molaarruumala saab arvutada aine ruumala V {\displaystyle V} ja ainehulga n {\displaystyle n} (moolides) jagatisena ja samuti aine molaarmassi M {\displaystyle M} ja selle tiheduse ρ {\displaystyle \rho } suhtena: V m = V n = M ρ {\displaystyle V_{\mathrm {m} }={\frac {V}{n}}={\frac {M}{\rho }}} . Ideaalse gaasi olekuvõrrandist saab tuletada molaarruumala arvutamiseks valemi: V m = R T p {\displaystyle V_{\mathrm {m} }={\frac {RT}{p}}} , kus R {\displaystyle R} on universaalne gaasikonstant (= 8,314 462 618 J/(mol · K); T {\displaystyle T} on temperatuur (K); p {\displaystyle p} on rõhk (Pa). Molaarruumala iseloomustab seda, kui tihedalt on aine molekulid vaadeldavas mahus pakitud, ja kirjeldab ruumala, mida täidab Avogadro arvuga (6,022 · 1023) võrdne arv aineosakesi. Ühesugustes tingimustes sisaldavad erinevate gaaside võrdsed ruumalad võrdse arvu molekule. Tahkete ja vedelate ainete puhul see ei kehti. Kõige sagedamini kasutatakse molaarruumala väärtust, mis on kindlaks määratud normaaltingimustel, keemias harilikult standardtingimustel. Reaalgaaside puhul kehtivad need molaarruumala väärtused üksnes piiratud rõhu ja mitte eriti madala temperatuuri korral. Atkins, P., Jones, L. (2008). Keemia alused. Teekond teadmiste juurde. Neljas väljaanne. Esmatrükk: W. H. FREEMAN & Co, Basingstoke, New York. Eesti keelde tõlkinud peatükkide autorid. (2012). Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus OÜ. (Lehekülg 271).
Ärina

Ärina on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Küla järgi on nime saanud Ärina kihistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Ärina Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018)
Imukvere (Väike-Maarja)

Imukvere on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Küla läbib Imukvere jõgi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hirla

Hirla on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. 1977. aastal liideti Hirla külaga Karuvälja. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Hirla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Eipri

Eipri on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. 18. sajandi Ludwig August Mellini kaardile on asula Eipri (Eiper) juurde märgitud kõrtsi tähis. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mullutu-Suurlaht

Mullutu-Suurlaht (ka Mullutu Suurlaht) on endine järv Saaremaal. See oli riimveeline kaksikjärv, mille läänepoolsest osast Mullutu lahest ja idapoolsest osast Suurlahest on maakerke ja kinnikasvamise järel saanud eraldi järved. Kuna nii järv kui teda ümbritsevad alad on väga madalad, siis sõltub veekogu kuju ja suurus tugevalt veeseisust. Suurvee ajal ühineb Mullutu-Suurlaht Paadla, Vägara ja Kaalupi lahega läänes ning haarab enda alla ka järvedevahelised luhad, tekkiva ühise järve pindala on kuni 36 ruutkilomeetrit. Madala veeseisu ajal on järve pindala alla 10 ruutkilomeetri. Järves on Rahinu saar, Läku mätas ja Rombirahu. Mullutu-Suurlaht on tänu Nasva jõele väga kalarikas, seal leidub ahvenat, angerjat, haugi, kiiska, kokre, linaskit, lutsu, roosärge, rünti, säinast, särge, teibi ja viidikat. Järvest kaevandatakse meremuda (Mullutu-Suurlahe meremudamaardla). Järv asub Mullutu-Loode looduskaitsealal. Mullutu küla "Mullutu-Loode looduskaitseala moodustamine ja kaitse-eeskiri". Riigi Teataja. 1. mai 2021. Vaadatud 20. veebruar 2022. Mullutu Suurlaht Kalapeedia portaalis Mullutu-Suurlaht pakub erinevaid püügirõõme Õhtuleht, 11. november 2014 Mullutu Suurlaht veebiportaalis eestigiid.ee
Preeksa järv

Preeksa järv (ka Preeksa Suurjärv) on järvi Võrumaal Rõuge vallas, Ruusmäelt 4,5 km idakirdes. Järv on 15,1 ha suur, suurim sügavus koos mudaga 4,8 m (vaba vett kuni 2 m). Ta asetseb merepinnast 183 m kõrgusel.
X-ühik

x-ühik (tähis X, ka: xu) ehk siigbaan on mittesüsteemne pikkusühik, mida alates 1920. aastatest kasutati röntgenikiirguse ja gammakiirguse lainepikkuse väljendamiseks ning kristallivõre konstantide avaldamiseks. Ühiku defineeris 1925 rootsi füüsik Karl Manne Georg Siegbahn kaltsiidi kristallipindade vahelise kauguse kaudu 18 °C juures. Selle kauguse kõige täpsem hinnang oli tollal 302,945 pm. See kaugus loeti täpselt võrdseks 3029,45 X-ga, nii et x-ühiku ligikaudseks väärtuseks tuli 0,1 pm. Hiljem selgus, et 1 X · 1,00206 10-13 = 0,10026 pm = 100,206 fm. Aastal 1965 hakati x-ühiku asemel kasutama ongströmit (Å), mis võrdub 100 pikomeetri ehk 0,1 nanomeetriga. On defineeritud ka vase x-ühik ja molübdeeni x-ühik. Vase x-ühiku (xu(CuKα1)) puhul loeti vase Kα1-spektrijoone lainepikkuseks täpselt 1537,400 x-ühikut. See andis x-ühiku väärtuseks 1,00207789×10-13 ± 7,0×10-20 m. Molübdeeni x-ühiku (xu(CuKα1)) puhul loeti molübdeeni Kα1-spektrijoone lainepikkuseks täpselt 707,831 x-ühikut. See andis x-ühiku väärtuseks 1,00209938×10-13 ± 4,5×10-20 m.
Al-Baḩr al-Aḩmari provints

Al-Baḩr al-Aḩmari provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Sudaanis.
Türkmenbaşy

Türkmenbaşy on linn Türkmenistani lääneosas Balkani vilajetis. Linn asub Kaspia mere Türkmenbaşy lahe kaldal, Aşgabatist umbes 550 km loode pool. Linna nimi oli Krasnovodsk 1993. aastani, mil see nimetati ümber Türkmenbaşy ('kõigi türkmeenide isa') Saparmyrat Nyýazowi auks. Türkmenbaşys on raudtee- ja lennujaam, Aşgabatiga ühendab linna Trans-Kaspia raudtee[viide?]. Linnal on parvlaevaühendus Bakuuga Aserbaidžaanis.[viide?]
Nasva jõgi

Nasva jõgi asub Lõuna-Saaremaal Nasva alevikus, algab Mullutu lahest ja suubub Suurde katlasse. Veerohkel ajal voolab vesi lahtedest merre, veevaesel ajal, eriti lõunatuule korral, on vool Nasva jões vastupidine ja soolane vesi tungib lahtedesse. Jõgi on vee- ja kalarikas, mis algul kaluriküla, hiljem jõuka asula arengule tõuke andis. Nasva jõgi keskkonnaportaalis
Petseri rajoon

Petseri rajoon on haldusüksus Pihkva oblastis Venemaal. Moodustati 15. augustil 1944 Eesti NSV Petseri maakonnast Vene NFSV koosseisu läinud aladest. Piirneb läänes Eestiga ja edelas Lätiga. Rajoonis on kolm külaasundust (valda): Krupi vald, Laura vald, Uue-Irboska vald ning Petseri linnaasundus. 2015. aastani oli rajoonis ka Irboska, Kulje ja Pankjavitsa vald. Külasid: Armenitsa, Bobrovnik, Dubki, Irboska, Issad, Kosselka, Krupp, Kulje, Linnaste, Laura, Pankjavitsa, Petški, Puravitsa, Senno, Zubovo, Tailova, Uus-Irboska, Vilo, Viski. Petseri klooster Püha Nikolause kirik Irboska lähistel Unkavitsa järv Petseri ja Irboska vahelise maantee ääres Radaja seto muuseum Petserimaa Setumaa https://pskovstat.gks.ru/storage/mediabank/NAS230403_1.htm Petseri rajooni koduleht Petseri linna portaal http://www.pskov.ru/vlast/samoupravlenie/municipal/pechory
Võhkse peakraav

Võhkse peakraav (ka Võhksa jõgi) on kraav Ida-Saaremaal Saaremaa vallas. Peakraav algab Kalli küla edelaosas ja suubub Kunnati lahte. Rahvasuus on jõge mõnikord nimetatud ka Veski jõeks. Võhkse peakraav keskkonnaportaalis
Blantyre

Blantyre on: Blantyre asula Šotimaal Blantyre linn Malawis Blantyre'i ringkond Malawis
Karaat

Karaat (itaalia carato, 'jaanileivapuu'; rahvusvaheline tähis ct) on vääriskivide ja pärlite SI-süsteemi väline massi mõõtühik. 1 ct = 0,2 g = 200 mg = 2 · 10−4 kg Varem kasutati vääriskivide kaalumisel vihtidena jaanileivapuu seemneid, mille kaal kõikus vähem kui teiste taimeliikide seemnetel.
Bezõmjannõi

Bezõmjannõi (vene Безымянный) on tegevvulkaan Kamtšatka poolsaarel Venemaal. Vulkaani kõrgus on 2882 m (enne 1956. aasta purset 3075 m). Enne aktiviseerumist 1955 peeti vulkaani kustunuks. Pärast 1956. aastat on seni tugevamad pursked olnud 1984. ja 1985. aastal; väiksemaid purskeid peaaegu igal aastal. Veebikaamera Info vulkaanist (vene keeles) А. И. Малышев. Генезис порфировых и серийно-порфировых структур вулканических пород (на примере вулкана Безымянного) - artikkel vene keeles Artiklid 2006. aasta detsembri pursetest: 24.12. 25.12. (vene keeles) "Venemaal purskasid kõrvuti olevad vulkaanid", Postimees online, 22. veebruaril 2010
Idapiirkond (Kamerun)

Idapiirkond on Kameruni 1. järgu haldusüksus (piirkond). Idapiirkond piirneb idas Kesk-Aafrika Vabariigi ja lõunas Kongo Vabariigiga.
Tänassilma (Saku)

Tänassilma on küla Harju maakonnas Saku vallas. Külas asub Tänassilma tehnopark. Tännassilma mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 7.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tänassilma tehnopark
Kajamaa

Kajamaa on küla Harju maakonnas Saku vallas. Kasemetsa–Kiisa tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kajamaa koduleht
Ürjaste

Ürjaste on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda. Riisipere alevik kujunes Riisipere raudteejaama juurde Ürjaste küla maale XX sajandi algupoolel. Küla läbivad Riisipere–Nurme tee ja Riisipere–Kernu tee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ünnaste

Ünnaste on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 14.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaaresekund

Sekund ehk nurgasekund ehk kaaresekund on mittesüsteemne nurgaühik ja kaareühik. Tähis ″ (sekund). Üks sekund võrdub 1/60 minutiga ehk 1/3600 kraadiga ehk π/648000 radiaaniga: 1 ″ = 1 60 ′ = 1 3600 ∘ = π 648000 rad . {\displaystyle 1''={\frac {1}{60}}'={\frac {1}{3600}}^{\circ }={\frac {\pi }{648000}}\;{\text{rad}}.} Mõnes teadusharus (nt. astronoomias) kasutatakse nurkade mõõtmiseks veelgi väiksemat ühikut millikaaresekund (tähis mas), mis on 1/1000 kaaresekundit. Sekund (muusika) Sekund (ajaühik) Sekund (märk) Minut (geomeetria)
Samliku

Samliku on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Samliku külas on sündinud koolijuht ja sõjaväelane Paul-Osvald Tammpere. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 13.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pärnjõe

Pärnjõe on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Pärnjõe rahvamaja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 12.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vihtra

Vihtra on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Vihtra külakeskus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 14.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Viluvere

Viluvere on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. Külas oli Viluvere raudteepeatus. Viluveres on sündinud Avdy Andresson (1899–1990), Eesti sõjaväelane (kolonel), Vabariigi Valitsuse eksiilis sõjaminister ning Hans Remm (1929–1986), zooloog, bioloogiadoktor ja Tartu Ülikooli professor. 1977. aastal liideti Viluvere külaga Teearu. Viluvere mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 14.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Viluvere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Chennai

Chennai (tamili சென்னை, endise nimega Madras) on linn Indias Bengali lahe ääres, Tamil Nadu osariigi pealinn. Chennai linnastus on hinnanguliselt ligi 7 miljonit elanikku (2006). Chennai on suur kaubandus- ja tööstuskeskus. Seal toodetakse üle 40% Indias toodetud mootorsõidukeist. Madrase Ülikool
Madras

Madras on Chennai linna endine nimi. Madrase osariik eksisteeris Indias aastail 1950–1968, millal temast sai Tamil Nadu osariik Madras on õhuke sissekootud ruutudega puuvillriie.
Kadjaste

Kadjaste on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal. 2009. aastal nimetati Kadjaste küla Pärnumaa aasta külaks. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda. "Kabeli mägi, Uue Wändras, Kadiaste külas, Kabeli talu põllu peal. See on üks weike mäerinnak, millest küla tee üle käib ja keda Kabeli mäeks kutsutakse. On kahelt pool teed põlluks küntud. Kündes ja tee kraawisi kaewates on sealt palju luid, rahasid ja muid asju wälja tulnud, mis kaduma läinud. Neljapäewa õhtutel käiwat seal waimud inimesi hirmutamas." Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vana-Vigala Hirvepark

Vana-Vigala Hirvepark on kaitsealune metsapark, mis asub Märjamaa vallas Vana-Vigala külas Jädivere–Silla maantee ääres. Pindala on 75 hektarit. Hirvepark on rajatud aastatel 1791–1795 Vana-Vigala mõisa poolt vesise heinamaa ning maanteeveerul asunud kraavitatud mõisapõllu kohale. Rajamist lõpetati 1832. aastal aednik Hans Lintrupi plaanide järgi. Ajavahemikus 1835–1870 laiendati parki, täiendades seda A. Middendorffi poolt ekspeditsioonidelt kaasa toodud eksootidega, nagu ajaani kuusk, dalekarlia kask, kollane hobukastan, mandžuuria pähklipuu jne. Osalt oli ka varem seal puistu. 19. sajandil püüti kujundada loodusliku ilmega maastikuparki. Pargis asub piklik tiik, milles on kaks väikest saart ilupuudega. Ühel tiigisaarel asub omapärase monumendina üksteise peale laotuna 13 veskikivi. Legendi järgi suudeti sellega peatada kummitava mõisaproua tegevus. 2005. aastal sattus monument vandalismiohvriks, mille käigus lõhuti osa veskikive. Pargis on üle 60 puu- ja põõsaliigi. Suurem osa võõrliikidest (siberi lehised, valgenulud, palsamnulud, tammed jt) on istutatud parki 1832. aastal. Võõrliikidega aitas parki täiendada ka loodusteadlane Alexander Theodor von Middendorff. Sellest ajast pärineb ka Hirvepargis asuv Eesti vanim lehisekultuur. Lehiseid istutati ka naabruses olevasse Vana-Vigala mõisa parki ning alleedena maantee äärde (Eesti pikimad alleed). Pargis paiknesid erinevate puuliikide kultuurid omaette istandustena (nt elupuude rühm). Aastal 1963 rajati parki aedik (38 hektarit), millesse asustati Voronežist toodud punahirved, kes oma elutegevusega hakkasid avaldama pargile märgatavat mõju. 1982. aastal otsustati loomad vabadusse lasta. 1980. aastate lõpul ja 1990. aastate algul puhastati kohalike aktivistide poolt Hirvepargi Jädivere–Silla maantee äärne osa, millele anti puisniidu ilme. On puhastatud ka tee veskikivimonumendiga tiigisaarele, kuhu on rajatud lõkkeplats. Muu osa pargist on metsistunud. Jalgrada pargis Laastkattega rada Veskikivid Lisette saarel Sild Lisette saarele Püstkoda Vanad puud Ümber langenud kuusk Vana-Vigala Hirvepark Mihkel Aitsam, Vigala kihelkonna ajalugu, lk 49 Eestimaa mõisad, Juhan Maiste, 1996, ISBN 5-89920-023-5, lk. 195
Danae

Danae [dan'ae] ('kõrbenud') oli vanakreeka mütoloogias Peloponnesosel asuva Argose kuninga Akrisiose tütar ja ainus laps. Danae sai Zeusilt poja Perseuse. Oraakel ennustas Akrisiosele, et tolle tapab kord tema oma tütre laps. Danael lapsi ei olnud. Et asi nii jääkski, pani Akrisios ta luku taha pronksist või vasest keldrisse. Ent Zeus tuli tema juurde katuseaugu kaudu kuldse vihmana ning varsti sündis Perseus. Akrisios ei tahtnud oma järeltulijate tapmisega enda peale jumalate viha tõmmata, vaid saatis nad kirstus merele. Zeusi palvel vaigistas Poseidon mere ning ema ja laps jäid ellu. Nad uhuti Seriphose saarele, kus nad leidis kuningas Polydektese vend kalur Diktys, kes kasvatas poisi üles. Millegipärast Danae ei abiellunud Diktysega. Kui Perseus oli juba suur, avastas Polydektes, et Danae on ikka veel väga ilus naine, tahtis temaga abielluda ja ahvatles Perseust Medusa pead tooma minema, lootes sedasi noormehe tappa. Kuid Danae ei tahtnud kuningannaks saada, sest Polydektes oli julm mees, ja läks templisse varjule. Polydektes ei julgenud teda vägisi välja tirida, sest templis oli igaüks jumalate kaitse all. Perseus tuli tagasi Medusa pea ja pruudi Andromedaga ning kuulis, et ema varjab end kuninga eest. Samal ajal Polydektes pidutses. Perseus läks peole, aga kõik olid seal purjus ja keegi ei uskunud, et Perseusel Medusa pea kaasas on. Niisiis Perseus näitas seda. Medusa nägemine muutis kõik kiviks. Siis naasis Danae poja ja miniaga Argosesse, kust rahvas oli Akrisiose minema kihutanud. Perseus sai uueks kuningaks. Mõnikord omistatakse Danaele Latiumi linna Ardea asutamine. Danae müüdi ainetel on Antonio da Correggio, Anthonis van Dyck, Jan Gossaert, Gustav Klimt, Rembrandt ("Danae"), Giovanni Battista Tiepolo, Tintoretto ja Tizian loonud maali, Richard Strauss ooperi. Asteroid 61 Danae on tema järgi nimetatud. Artikkel vanakreeka mütoloogiale pühendatud saidil (inglise keeles)