laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kerakupralaadsed

Kerakupralaadsed (Bartramiales) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi. Bartramiaceae – kerakupralised Kerakupralaadsed andmebaasis eElurikkus
Pungsamblalaadsed

Pungsamblalaadsed (Bryales) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi. Bryaceae – pungsamblalised Mniaceae – tähtsamblalised Pungsamblalaadsed andmebaasis eElurikkus
Hiidkupralaadsed

Hiidkupralaadsed (Buxbaumiales) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi. Buxbaumiaceae – hiidkupralised Hiidkupralaadsed andmebaasis eElurikkus
Mustpeasamblalaadsed

Mustpeasamblalaadsed (Catoscopiales) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi. Catoscopiaceae – mustpeasamblalised Mustpeasamblalaadsed andmebaasis eElurikkus
Mustpeasammal (perekond)

Mustpeasammal (Catoscopium) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Catoscopium nigritum – mustpeasammal Mustpeasammal andmebaasis eElurikkus
Kaksikhambalaadsed

Kaksikhambalaadsed (Dicranales) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi. Aongstroemiaceae – ongströömialised Bruchiaceae – bruhhialised Dicranaceae – kaksikhambalised Dicranellaceae – kaksikhambakeselised Ditrichaceae – jõhvsamblalised Fissidentaceae – tiivikulised Leucobryaceae – valvikulised Oncophoraceae – pugukupralised Schistostegaceae – helgikulised Kaksikhambalaadsed andmebaasis eElurikkus
Kaksikhambakeselised

Kaksikhambakeselised (Dicranellaceae) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv sugukond. Dicranella – kaksikhambake
Munakupralaadsed

Munakupralaadsed (Diphysciales) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi. Diphysciaceae – munakupralised Munakupralaadsed andmebaasis eElurikkus
Tanukalaadsed

Tanukalaadsed (Encalyptales) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi. Encalyptaceae – tanukalised Tanukalaadsed andmebaasis eElurikkus
Hellikulaadsed

Hellikulaadsed (Funariales) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi. Disceliaceae – punglehikulised Funariaceae – hellikulised Hellikulaadsed andmebaasis eElurikkus
Rahnikulaadsed

Rahnikulaadsed (Grimmiales) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi. Grimmiaceae – rahnikulised Seligeriaceae – seligeerialised Rahnikulaadsed andmebaasis eElurikkus
Lumilehikulaadsed

Lumilehikulaadsed (Hedwigiales) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi. Hedwigiaceae – lumilehikulised Lumilehikulaadsed andmebaasis eElurikkus
Õhik (sammal)

Õhik (Neckera) on ulmikulaadsete seltsi lehtsammalde perekond. Neckera pennata – sulgjas õhik
Tugev kurdõhik

Tugev kurdõhik (Exsertotheca crispa) on õhikuliste liik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas mitmetes metsatüüpides ja kaljudel. Tugev kurdõhik andmebaasis eElurikkus
Tutikulaadsed

Tutikulaadsed (Orthotrichales) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi, pärislehtsammalde alamklassi. Orthotrichaceae – tutikulised Tutikulaadsed andmebaasis eElurikkus
Pisisamblalaadsed

Pisisamblalaadsed (Pottiales) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi, pärislehtsammalde alamklassi. Ephemeraceae – kübesamblalised Pottiaceae – pisisamblalised Pisisamblalaadsed andmebaasis eElurikkus
Põisikulaadsed

Põisikulaadsed (Splachnales) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi, pärislehtsammalde alamklassi. Meesiaceae – tahuksamblalised Splachnaceae – põisikulised Põisikulaadsed andmebaasis eElurikkus
Timmialaadsed

Timmialaadsed (Timmiales) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi, pärislehtsammalde alamklassi. Timmiaceae – timmialised Timmialaadsed andmebaasis eElurikkus
Yasmani Copello

Yasmani Copello Escobar (sündinud 15. aprillil 1987 Havannas) on Kuuba päritolu Türgi tõkkejooksja. Ta esindas karjääri alguses Kuubat. 2012. aastal kolis ta Türki ja sai 2013. aastal Türgi kodakondsuse. Alates 2014. aastast on ta kuulunud rahvusvahelistel võistlustel Türgi koondisse. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis pääses Copello 400 meetri tõkkejooksus finaali ja sai ajaga 48,96 6. koha. 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis tuli ta 400 meetri tõkkejooksus Sergio Fernándeze ja Kariem Husseini ees ajaga 48,98 Euroopa meistriks. Olümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta tulemusega 47,92 Kerron Clementi ja Boniface Mucheru Tumuti järel pronksmedali. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta Karsten Warholmi järel ajaga 48,49 hõbemedali. 2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis võitis ta Warholmi järel hõbemedali Türgi rekordiga 47,81. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas jäi ta 48,25-ga kuuendaks. 2021. aastal toimunud olümpiamängudel Tokyos kordas Copello 400 meetri tõkkejooksu finaalis Türgi rekordit 47,81, millega oli taas kuues. 2022. aasta Euroopa meistrivõistlustel Münchenis võitis ta Karsten Warholmi ja Wilfried Happio järel pronksmedali. "Yasmani Copello". eurosport.com. Vaadatud 12. veebruaril 2024. Yasmani Copello Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Vahemere küpress

Vahemere küpress (Cupressus sempervirens) on küpressi perekonda kuuluv okaspuuliik, mille looduslik levila on Vahemere piirkonna idaosad ja Iraan. Vahemere küpress on soontaim, mis tähendab, et tema koed sisaldavad nii ksüleemi kui ka floeemi. Kuna tegemist on seemnetaimega, kasutab ta paljunemiseks seemneid. Vahemere küpressil on palju kasutusvõimalusi nii meditsiinis kui ka muudes valdkondades. Inimene saab kasutada nii taime toodetavaid seemneid kui ka lehtedest saadavat õli. Vahemere küpress on hästi kohanenud oma kasvukoha looduslike keskkonnatingimustega. Vahemere küpress on kultuuris laialt esindatud, iseäranis Iraanis, kus seda peetakse nii pühaks puuks kui ka armastatu graatsilise figuuri võrdkujuks. "Cupressus sempervirens (Mediterranean cypress) description". www.conifers.org. Vaadatud 12. veebruaril 2024. Selim, Samy A; Adam, Mohammed E; Hassan, Sherif M; Albalawi, Abdulrhman R (2. juuni 2014). "Chemical composition, antimicrobial and antibiofilm activity of the essential oil and methanol extract of the Mediterranean cypress (Cupressus sempervirens L.)". BMC Complementary and Alternative Medicine. 14: 179. DOI:10.1186/1472-6882-14-179. ISSN 1472-6882. PMC 4052795. PMID 24890383. Daniele de Rigo, Giovanni Caudullo, Lorenzo Busetto, Jesús San Miguel (märts 2014). "Supporting EFSA assessment of the EU environmental suitability for exotic forestry pests: Final Report". EFSA Supporting Publications. 11 (3). DOI:10.2903/sp.efsa.2014.EN-434.{{ajakirjaviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Aʿlam, Hūšang (30. august 2020), "CYPRESS", Encyclopaedia Iranica Online (inglise), Brill, vaadatud 12. veebruaril 2024
Mariann Tammaru

Mariann Tammaru (sündinud 3. augustil 1997) on eesti näitleja. Mariamm Tammaru on lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli 2016. aastal ja Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia teatrikunsti õppekava näitleja erialal 2021 aastal. Seejärel on ta tegutsenud vabakutselise näitlejana. Mariann Tammaru Inforegister. Vaadatud 12. veebruaril 2024 Tallinna 32. Keskkooli vilistlaste nimekirjad lendude kaupa Tallinna 32. Keskkool. Vaadatud 12. veebruaril 2024 TÜ VKA etenduskunstide vilistlased Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia. Vaadatud 12. veebruaril 2024 Silja Felt:Väätsal etenduvas koguperelavastuses teeb oma lavadebüüdi ka kohalik kummitus Erna Tre Raadio, 27. november 2023. Vaadatud 12. veebruaril 2024 Mariann Tammaru andmekogus IMDb (inglise)
Parma kannike

Parma kannike on ilutaim kannikese perekonnast. Parma kannikeste päritolu pole kindlalt teada, kuid on näidatud, et need pärinevad kahest erinevast Viola alba tüvest, ehkki õite värvuse ja lõhna poolest sarnanevad need rohkem liigiga Viola odorata. Esmakordselt imporditi parma kannike Napolisse 19. sajandi teisel poolel, kui Filippo Savorgnan di Brazzà viis taime Udinesse. Tema töö kohta puuduvad andmed, kuigi üldiselt arvatakse, et ta tegeles teadliku ristaretusega ning tema töö tulemuseks oli vähemalt kaks parma kannikese sorti. Üks neist on endiselt olemas, teine aga on kadunud.[viide?] On arvatud, et Parma kannikesed on steriilsed, paljuski seetõttu, et neid paljundatakse enamasti pistikute kaudu. Prantsuse kannikesekasvataja Armand Millet on siiski tõestanud, et tegu on müüdiga ja õigetes tingimustes on iga kannike võimeline endale kupra kasvatama. Parma kannikese lilla on nendele lilledele iseloomulik sügavvioletne värvitoon. Parma kannikese õrnad lillad õied on oma nime andnud ka õrnale kannikeselõhnalisele maiustusele Parma Violets, mille tootja on Swizzels Matlow. Malécot, V.; Marcussen, T.; Munzinger, J.; Yockteng, R.; Henry, M. (2007). "On the origin of the sweet-smelling Parma violet cultivars (Violaceae): wide intraspecific hybridization, sterility, and sexual reproduction". American Journal of Botany. 94 (1): 29–41. DOI:10.3732/ajb.94.1.29. PMID 21642205. "History and Cultivation of Parma Violets (Viola, Violaceae) in the United Kingdom and France in the Nineteenth Century" (PDF). "International Cultivar Authority Registry Of The Genus Viola". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2009. Vaadatud 12. veebruaril 2024.
Karusamblalaadsed

Karusamblalaadsed (Polytrichales) on lehtsammaltaimede hõimkonna selts. Polytrichaceae – karusamblalised Karusamblalaadsed andmebaasis eElurikkus
Valge kannike

Valge kannike (Viola alba) on taimeliik kannikeseliste sugukonnast perekonnast kannike.
Turbasamblalaadsed

Turbasamblalaadsed (Sphagnales) on lehtsammaltaimede hõimkonna klass. Sphagnaceae – turbasamblalised Turbasamblalaadsed andmebaasis eElurikkus
Kännikulaadsed

Kännikulaadsed (Tetraphidales) on lehtsammaltaimede hõimkonna klass. Tetraphidaceae – kännikulised Kännikulaadsed andmebaasis eElurikkus
Vida Guerra

Vida Guerra (sündinud 19. märtsil 1974 Havannas) on Kuuba päritolu USA fotomodell, kes on tuntud oma vormikate tuharate poolest. Teda on pildistatud peamiselt ööpesus ja bikiinides. Ta on 160 cm pikk. Tema mõõtmed on 34C–25–37. Räägib vabalt hispaania ja inglise keelt. Ta töötas laenuametnikuna, enne kui sai tuntuks USA ajakirjas FHM detsembris 2002 avaldatud fotodega, millel ta poseeris aluspesus. Järgmise kuu kirjadest FHMile oli pretsedentitult suur hulk, 70% seotud Guerraga. Hiljem on tema fotosid avaldanud paljud ajakirjad. FHM nimetas ta 2004. aasta modelliks ning maailma aasta kõige seksikamate naiste valimisel 2005. aastal 26. ja 2006. aastal 21. kohale. Kahel korral on ta saanud ajakirja kõige ilusama tagumiku auhinna. Ta on esinenud väga paljude muusikute muuvides: nende hulka kuuluvad Nelly, P. Diddy, Murphy Lee, Bad Boys II, Kanye West, Frankie J ja Baby Bash. Ta on esinenud Burger Kingi telereklaamis. Tema häält saab kuulda videomängus "Scarface: The World Is Yours". Väidetavalt häkiti 2005. aasta aprillis Guerra mobiiltelefon lahti ja selles olevad pildid, mida oli tosinate viisi, lekitati Internetti. Nende hulgas oli ka alastipilte. Guerra väitis, et alastipildid ei olnud temast, vaid kellestki teisest naisest, kellele oli tema pea otsa keevitatud . Kuid tema agentuur teatas, et alastipiltidel on Guerra ise ja et ta lekitas need avalikkusele vabatahtlikult, et saada veelgi kuulsamaks . Seepeale vahetas Guerra oma agentuuri. Ajakirja Playboy 2006. aasta juulinumbri jaoks poseeris ta ka alasti. Osalt võttis ta Playboy pakkumise vastu selleks, et ilmarahvale näidata, kuidas ta tegelikult riieteta välja näeb . Guerra on püüdnud ka lauljana läbi lüüa, saavutamata küll edu. Laulmises nimetas ta enda eeskujuks Beyonce'i ja Jennifer Lopezet . Tema debüütalbumi avalugu "You got me" lekitati Internetti 2. novembril 2006. IMDB Vida Guerra: Dangerous curves ahead "Vida Guerra Accused Of Leaking Nude Photos As A Publicity Stunt". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. oktoober 2007. Vaadatud 15. septembril 2009. Vida Guerra ametlik koduleht Vida Guerra videod Youtube'is
The Last Unicorn

"The Last Unicorn" ('Viimne ükssarvik') on 1982. aastal valminud Ameerika Ühendriikide animeeritud fantaasiafilm , mille režissöörid ja produtsendid on Arthur Rankin Jr. ja Jules Bass. Film valmis Peter S. Beagle'i stsenaariumi järgi, mis kohandati tema 1968. aasta samanimelise romaani järgi (eesti keeles "Viimane ükssarvik"). Lugu räägib ükssarvikust, kes, saades teada, et ta on viimane oma liigist Maal, asub otsima, mis on juhtunud teiste temasugustega. Filmi produtseeris Rankin/Bass Productions levifirma ITC Entertainment tellimusel ja animeeris Topcraft. Filmis astuvad häälnäitlejatena üles Alan Arkin, Jeff Bridges, Mia Farrow, Angela Lansbury ja Christopher Lee. Filmimuusika komponeeris ja seadis Jimmy Webb ning laule esitasid ansambel America ja London Symphony Orchestra , lisavokaale laulis Lucy Mitchell. https://www.boxofficemojo.com/release/rl2371847681/weekend/ https://archive.org/details/americanfilmdist0000dona/page/294/mode/1up "Viimane ükssarvik". APOLLO. Vaadatud 12. veebruaril 2024. Lenburg, Jeff (1999). The Encyclopedia of Animated Cartoons. Checkmark Books. Lk 188. ISBN 0-8160-3831-7. Vaadatud 6. juunil 2020. "The Last Unicorn". Discogs. 1983. Vaadatud 28. oktoobril 2012.
HAKI galerii

2019. a lõpus avasid Kaili Kask ja Raul Oreškin Aparaaditehases Tartu kunstnike aastalõpunäitusmüügi, mille nimeks oli "tARTu pood". Näitus kuulus Voronja korterinäituste programmi. Pop-upina avanenud "tARTu poe" võttis publik omaks ning samanimeline galerii jäigi püsivalt avatuks. 2020. a septembris avanes "tARTu poe" ruumides autoribaar NAPP ning käivitus taskuhääling "tARTu hääl". 2021. a jaanuaris toimus järjekordne laienemine näitusesaali võrra. 2022. aastal käivitus tARTu galeriil koostöö Ukraina kunstnikega. Hersoni kunstniku Viktoria Berezina ja tARTu galeristi Raul Oreškini kirjavahetus kujunes avalikuks sõjapäevikuks, millest anti 2023. a välja raamat "Minu Herson. Kirjad Ukrainast" 2023. a märtsis muutus "tARTu pood" HAKI galeriiks, mis tegutseb sama nime all tänaseni. 2020 Tartu Kultuurikandja aunimetus - tARTu pood, aasta uustulnuk 2021 Tartu Kultuurikandja aunimetus - tARTu hääl, aasta uustulnuk 2021 Kuldmuna - pronksmuna digireklaamide eest "Galeristid kodust ära, kunstiteostel pidu" 2022 Tartu Kultuurikandja aunimetus - tARTu pood, aasta organisatsioon
Leonidaion

Leonidaion (Λεωνίδαιον) oli hotelliehitis Olümpias, mille rajas Leonidas Naxosest tähtsatele isikutele.
Madis Tüür

Madis Tüür (sündinud 19. novembril 1982) on eesti filmiprodutsent. Madis Tüüri ema oli füüsik ja pedagoog Janne Tüür ning isa laevamehhaanik Peeter Tüür. Ta sündis Haapsalus viielapselises peres viienda lapsena. Madis on õppinud Tallinna Prantsuse Lütseumis, mille lõpetas 2001 aastal 21 lennus. Lõpetanud 2007 aastal Tartu Ülikoolis Avaliku halduse eriala. Eesti Üliõpilaste Seltsi liige aastast 2003 2006–2008 Arendusosakonna vanemspetsialist Kultuuriministeeriumis 2008–2009 Avalike suhete ametnik NATO kooperatiivse küberkaitse kompetentsikeskuses 2011–2012 Projektijuht ja produtsent produktsioonigrupis KOKO arhitektid OÜ 2013 - praeguseni produtsent OÜ Allfilm 2021 - praeguseni produtsent ja partner Münchhausen Films OÜ Madis Tüüri vennad on muusik Tõnis Tüür, kunstnik Reiu Tüür ja arhitekt Mihkel Tüür. Tema õde Maia Tüür on linnaplaneerija Pariisis. Elukaaslane on filmioperaator Elen Lotman kellega neil on kolm ühist last. Priit Võigemast: see on suur tunnustus, et „Tõde ja õigust“ kiidavad nii Eesti rahvas kui ka kriitikud - Õhtuleht 4. jaanuar 2020 Münchhausen Films "Vilistlased". Tallinna Prantsuse Lütseum (inglise). Vaadatud 12. veebruaril 2024. "LP_2007TY". lopetanud.ut.ee. Vaadatud 12. veebruaril 2024. "Madis Tüür - Eesti filmi andmebaas". www.efis.ee. Vaadatud 13. veebruaril 2024. heino. "Liikmete nimekiri". Eesti Üliõpilaste Selts. Vaadatud 13. veebruaril 2024.
Refleksikaar

Refleksikaar (närvikaar) on neutraalne teekond, mis kontrollib refleksi toimimist. Refleksikaari on kahte tüüpi: Autonoomsed - mis mõjutavad siseorganeid nagu seedimine ja vererõhk Somaatilised, mis mõjutavad lihaseid Refleksikaare osad on: sensoorne närv, mis juhib erutuse kesknärvisüsteemi; kesknärvisüsteemi vastav keskus, kus signaali töödeldakse; motoorne närv, mis juhib erutuse kesknärvisüsteemist vastavasse elundisse, näiteks lihasesse. Kui elund reageerib, siis see ongi vastus ärritusele. Kõige lihtsamad refleksikaared koosnevad vaid kahest neuronist, nagu näiteks põlverefleks. . Näiteks põlverefleks on ühe sünapsiga refleksikaar, mis toimib sarnaselt sirutusrefleksile. Põlverefleksi puhul avaldatakse kõõlusele survet, mis põhjustab kiire liigutusega jalga tõstmise. Põlverefleks toimub väga kiiresti, kuna erutus liigub ainult läbi seljaaju, mitte peaaju. Põlverefleksi puudumine või häire võib viidata kesknärvisüsteemi kahjustusele. (vaata joonist) Ärritaja toimel tekib närvilõpmetes (retseptorites) erutus, mis levib mööda aferentset närvi kesknärvisüsteemi – pea- või seljaajju. Sealt liigub erutus eferentse närvi pidi kindla organi vastavatesse piirkondadesse (näiteks lihastesse). Viimased reageerivad erutuse toimele, mis lihaste puhul väljendub kokkutõmbumises. Erutuse teekonda mööda aferentset närvi kesknärvisüsteemi ja sealt edasi mööda eferentset närvi organisse nimetatakse refleksikaareks (vaata joonist). Tenhunen, A. & Hain, E. & Venäläinen, J. & Tihtarinen-Ulmanen, M. & Holopainen, M. & Sotkas, P. & Happonen, P. & Sepp, T. 2011. Bioloogia gümnaasiumile, II osa. https://www.opiq.ee/kit/29/chapter/1381 12.02.2024, Mari , 2.3.4. Refleksikaar, kaasasündinud ja omandatud refleksid 2018. https://vara.e-koolikott.ee/taxonomy/term/3577 12.02.2024 Refleksikaar. https://mudelid.5dvision.ee/refleks/refleksikaar_teooria.htm 12.02.2024 …
Nuttsammal

Nuttsammal (Ptychostomum) on perekond samblaid pungsamblaliste sugukonnast. Ptychostomum archangelicum – arhangelski nuttsammal Ptychostomum arcticum – arktika nuttsammal Ptychostomum boreale – põhja-nuttsammal Ptychostomum capillare – tüve-nuttsammal Ptychostomum cernuum – soo-nuttsammal Ptychostomum compactum – tihe nuttsammal Ptychostomum imbricatulum – muru-nuttsammal Ptychostomum moravicum – siginiit-nuttsammal Ptychostomum pallens – kahvatu nuttsammal Ptychostomum pseudotriquetrum – allika-nuttsammal Ptychostomum rubens – puna-nuttsammal Nuttsammal andmebaasis eElurikkus
Vildik

Vildik (Aulacomnium) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Aulacomnium androgynum – kännuvildik Aulacomnium palustre – soovildik
Bartraamia

Bartraamia (Bartramia) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Bartramia ithyphylla – püstlehine bartraamia Bartramia pomiformis – õunjas bartraamia
Allikasammal

Allikasammal (Philonotis) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Philonotis caespitosa – hõre allikasammal Philonotis calcarea – lubi-allikasammal Philonotis capillaris – peen allikasammal Philonotis fontana – harilik allikasammal
Põiksammal

Põiksammal (Plagiopus) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Plagiopus oederianus – Oederi põiksammal
Hiidkupar

Hiidkupar (Buxbaumia) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Buxbaumia aphylla – lehitu hiidkupar Buxbaumia viridis – roheline hiidkupar
Harkhammas

Harkhammas (Dichodontium) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Dichodontium pellucidum – õrn harkhammas
Tremaatodon

Tremaatodon (Trematodon) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Trematodon ambiguus – kaelakas tremaatodon
Kaksikhambake

Kaksikhambake (Dicranella) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv perekond. Dicranella cerviculata – pugu-kaksikhambake Dicranella crispa – kähar kaksikhambake Dicranella heteromalla – suur kaksikhambake Dicranella humilis – madal kaksikhambake Dicranella rufescens – ruuge kaksikhambake Dicranella schreberiana – Schreberi kaksikhambake Dicranella subulata – naaskel- kaksikhambake Dicranella varia – püstlehine kaksikhambake
Punaharjak

Punaharjak (Ceratodon) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Ceratodon conicus – püst-punaharjak Ceratodon purpureus – harilik punaharjak
Lapiksammal

Lapiksammal (Distichium) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Distichium capillaceum – läikiv lapiksammal Distichium inclinatum – tume lapiksammal
Jõhvsammal

Jõhvsammal (Ditrichum) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Ditrichum flexicaule – lood-jõhvsammal Ditrichum heteromallum – kaarlehine jõhvsammal Ditrichum lineare – püstlehine jõhvsammal Ditrichum pallidum – kahvatu jõhvsammal Ditrichum pusillum – pisi-jõhvsammal
Minestus

Minestus ehk sünkoop on seisund, kus inimene ei tunneta väliskeskkonna ärritavaid tegureid ega kontakteeru väliskeskkonnaga. Füsioloogiliselt, normaalselt esineb selline seisund une ajal. Minestus on kõige kergem teadvusetuse vorm. Enamasti on teadvusekao põhjuseks peaaju koore aktiivsuse langus ainevahetuse muutumise tõttu. Tihti esinevad minestuse tunnused on jahe ja higine nahk, pindmine ja aeglane hingamine ning kahvatu väljanägemine. Enamasti on teadvusetus lühiajaline, mitte üle 5 minuti. Pikali kukkudes taastub teadvus sageli kohe. Minestust võivad esile kutsuda mitmed tegurid: emotsionaalne stress (ehmatus, hirm), pikaajaline püstiseismine, umbne ruum, mis tingib hingamise sagenemist, jms. Kui inimesel esinevad minestuse esmased tunnused, nagu näiteks udu silme ees, kohin kõrvus, tuleks minestuse ärahoidmiseks kasutusele võtta kõik keha ärritavad tegevused, mis tõstavad üldtoonust ja vererõhku, näiteks teravalõhnalise aine (nuuskpiirituse) ühekordne sissehingamine, näopiirkonna patsutamine, kõrvade hõõrumine, kõdistamine jmt. Minestuse korral annab sageli loodus ise esmaabi. Kui inimene kukub pikali, satub tema keha horisontaalasendisse, peaaju verega varustatus paraneb ja inimene tuleb teadvusele. Minestanud inimese abistamiseks piisab, kui tõsta lamaval kannatanul jalad peast kõrgemale, avada pigistavad riideesemed, vajaduse korral tuulutada ruumi. Kui kannatanu on minestamise ajal urineerinud, roojanud või ilmnevad tal hingamishäired, nagu korisev hingamine, vaht suust, tuleb ta keerata külili ja kutsuda kiirabi või toimetada külili lamavana ning hingamisteid kontrollides haiglasse. https://www.kliinik.ee/haiguste_abc/minestus/id-1101
Pleuriidium

Pleuriidium (Pleuridium) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Pleuridium subulatum – naaskel-pleuriidium
Ebakübesammal

Ebakübesammal (Pseudephemerum) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Pseudephemerum nitidum – läikiv ebakübesammal
Sinisammal (perekond)

Sinisammal (Saelania) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Saelania glaucescens – sinisammal
Karvsammal

Karvsammal (Trichodon) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Trichodon cylindricus – tuhm karvsammal
Penihammas

Penihammas (Cynodontium) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Cynodontium bruntonii – Bruntoni penihammas Cynodontium polycarpon – püst-penihammas Cynodontium strumiferum – pugu-penihammas
Säbrusammal

Säbrusammal (Dicranoweisia) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Dicranoweisia cirrata – sile säbrusammal
Tõmmuhammas

Tõmmuhammas (Kiaeria) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Kiaeria blyttii – Blytti tõmmuhammas
Pugukupar

Pugukupar (Oncophorus) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Oncophorus wahlenbergii – Wahlenbergi pugukupar
Helgik (perekond)

Helgik (Schistostega) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Schistostega pennata – helgik
Munakupar

Munakupar (Diphyscium) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Diphyscium foliosum – rohkelehine munakupar
Tanukas

Tanukas (Encalypta) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Encalypta ciliata – ripstanukas Encalypta mutica – könt-tanukas Encalypta rhaptocarpa – punane tanukas Encalypta streptocarpa – paetanukas Encalypta vulgaris – harilik tanukas
Punglehik

Punglehik (Discelium) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Discelium nudum – paljas punglehik
Sofía Vergara

Sofía Margarita Vergara (sündinud 10. juulil 1972 Barranquillas Colombias) on Colombia-Ameerika näitleja, teleprodutsent ja modell. Ta on tuntud Gloria Delgado-Pritchetti rollis telesarjas “Moodne perekond” (2009–2020). Sofía Vergara andmekogus IMDb
Loodhellik

Loodhellik (Entosthodon) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Entosthodon muhlenbergii – Mühlenbergi loodhellik
Hellik

Hellik (Funaria) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Funaria hygrometrica – harilik hellik
Mütshellikuke

Mütshellikuke (Physcomitrella) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Physcomitrella patens – laiuv mütshellikuke
Mütshellik

Mütshellik (Physcomitrium) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Physcomitrium eurystomum – väike mütshellik Physcomitrium pyriforme – pirnjas mütshellik