laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sümpoosion

Sümpoosion (vanakreeka sõnast συμπόσιον (symposion, 'koosjoomine'), mis on tuletatud tegusõnast συμπίνειν (sympinein)) oli Vana-Kreekas ritualiseeritud koosviibimine veinijoomisega ja intellektuaalse vestlusega. Kuigi Platoni samanimeline dialoog on tõlgitud "Pidusöögiks", ei olnud tegemist ohjeldamatu söömingu ja joominguga, vaid jumalatele orienteeritud seltskondliku rituaaliga. Sümpoosionidega tähistati mitmesuguseid sündmusi, näiteks lapse sündi, abiellumist, matuseid, tähtsa isiku või perekonnaliikme reisile minekut või reisiletulekut. Sümpoosion võidi kokku kutsuda ka ilma, et oleks midagi tähistada. Sageli arutati sümpoosionil filosoofilisi küsimusi. Sümpoosioni viis läbi sümposiarh, kes kirjutas vahatahvlitele kutsutavate külaliste nimed koos päeva ja tunniga (tavaliselt üheksas tund) ning andis need orjast küllakutsujale, kes toimetas need kutsutavatele kätte. Koosviibijate (kaasa arvatud peoperemees) ideaalne arv oli üheksa, kusjuures loendati ainult mehi. Naistest võisid kohal viibida ainult hetäärid, kes mängisid flööti ja kitarat, tantsisid ja laulsid. 5. ja 4. sajandil eKr oli sümpoosionidel levinud ka kottabose mängimine. Pärast sööki kogunesid külalised kodualtari ümber. Siis juhatatu sümpoosion sisse puhastusrituaalidega (kätepesemine, lõhnaainete piserdamine). Järgnevalt pärjati iseend ja veinianumaid luuderohi, mürdi ja lilledega; kasutati ka valgeid ja punaseid villasidemeid. See tähistas Dionysose teenrite hulka kuulumist. Esimene lonks veini joodi ringikäivast kausist daimoni auks. Jumalatega seotuse märgiks ohverdati jumalatele veini, paisates seda peekrist välja. Seejuures lauldi flöödi saatel Apollonile pühendatud vana kultuselaulu. Seejärel lauldi sümpoosionilaule, mida nimetati skoolionideks. Enamasti (Xemophoni "Pidusöök" mainib ka kunstilisi ettekandeid) alustati seejärel intellektuaalset meelelahutust. Improviseeriti kõnesid etteantud teemal, mõistatati mõistatusi, mida üksteisele mõistatada anti, või mängiti tabavate võrdluste leidmise mängu.
Endel Eero

Endel Eero (21. november 1930 Valjala – 7. september 2006) oli Eesti poliitik (Koonderakond). Eero lõpetas 1969. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi rahvamajanduse planeerimise eriala ökonomisti kvalifikatsiooniga. Ta oli jalatsivabriku Kommunaar direktor. 1973–1989 oli ta Eesti NSV Riikliku Plaanikomitee osakonnajuhataja ning 1990–1993 majandusministeeriumi ja rahandusministeeriumi nõunik. Eero oli Riigikogu VII (asendusliikmena) ja VIII koosseisu liige. Ta kuulus Koonderakonna fraktsiooni (8. maist 25. septembrini 1997 kuulus Pensionäride ja Perede Liidu fraktsiooni). Aastatel 1995–1999 oli ta VIII Riigikogu sotsiaalkomisjoni esimees. Endel Eero kuulus Tallinna Saarlaste Ühendusse ja Üliõpilasseltsi Liivika vilistlaskokku. 1987 Eesti NSV teeneline ökonomist TTÜ lõpetajad 1918–2006 "Fotokogu Saaremaa Muuseumis. SMF 4044:472 F, Endel Eero "Kommunaari" direktorina 1972.a". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. veebruar 2015. Vaadatud 6. veebruaril 2015. Riigikogu Toimetised 2001/3. Autoritest. Endel Eero Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Eesti NSV teenelise ökonomisti aunimetuse andmise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1987, 34, 501 Haud Tallinna Metsakalmistul
Köieronimine

Köieronimine ehk köit mööda üles ronimine ehk köielronimine on spordiala, mis seisneb haaramiseks paraja jämedusega köit mööda üles-alla ronimises kas ainult käte jõul või jalgade abiga. Köieronimine oli kavas suveolümpiamängudel aastatel 1896–1932. Tänini on see osa politsei ja tuletõrje maailmamängudest (World Police and Fire Games). Pärast pikka pausi on köieronimine muutunud taas populaarseks Prantsusmaal, kus võistlusi korraldatakse isegi kaubamajades. Tšehhi Vabariigis äratati spordiala uuesti ellu 1993. aastal, selles peetakse kohalikke ja riiklikke võistlusi. Köielkõnd
Montserrat

Montserrat on saar Kariibi meres, mis moodustab Suurbritannia meretaguse ala. Montserrat on üks Väikeste Antillide Tuulealustest saartest. Saare põlisasukateks olid kariibid ja aravakid. Montserrati avastas Christoph Kolumbus 1493. aastal ja andis sellele nime Kataloonias asuva Montserrati Jumalaema pühamu järgi (Santa Maria de Montserrate). 1989. aasta septembris hävitas orkaan Hugo 90% saare hoonetest, kuid mõne aastaga suudeti enamik neist taastada. 18. juulil 1995 toimunud Soufrière Hillsi vulkaani purse muutis suurema osa saare lõunaosast elamiskõlbmatuks. Pealinna Plymouthi elanikud evakueeriti ning linn kattus mõne nädala pärast mitme meetri paksuse püroklastilise materjali kihiga. Hävis ka saare lennuväli. Vulkaani purskamine jätkub väiksema aktiivsusega siiani. Montserrat jaguneb halduslikult kolmeks vallaks: Saint Anthony, Saint Georges ja Saint Peter. https://www.cia.gov/the-world-factbook/countries/montserrat/summaries/#people-and-society, vaadatud 4.08.2023. Linn jäeti maha 1997. aastal pärast Soufrière Hillsi vulkaanipurset. The Complete Guide to National Symbols and Emblems: Volume 2, lk 724 Montserrati valitsuse koduleht
Reede (tegelane)

Reede (ingliskeelses originaalis Friday) on tegelane Daniel Defoe raamatust "Robinson Crusoe". Üksikul saarel merehädas olles päästis (või vangistas) Robinson Crusoe kannibalide käest saarele toodud metslase, kellest hiljem sai tema sõber ja teener (või ori). Robinson Crusoe ristis ta ja hakkas teda kutsuma Reedeks.
Andrei Kurbski

Andrei Kurbski (vene Андрей Михайлович Курбский, poola Andrzej Kurbski; 1528–1583) oli Venemaa vürst ja Ivan IV lähikondlane, kes poliitiliste erimeelsuste pärast tsaariga emigreerus Venemaalt. Kurbski kuulus Rjurikovitšite vürstisuguvõssa (Jaroslavli vürstiriigi vürstide suguvõsaharusse), olles seega tsaari Ivan IV hõimlane. 1556. aastal sai Andrei Kurbskist Moskva suurvürstiriigi Bojaaride Duuma (Nõukogu) liige. Umbes samal ajal sai temast ka üks Ivani olulisemaid väepealikuid, kes osales 1549. aastal sõjaretkel Krimmi khaaniriigi vastu, Kaasani piiramisel ning Vene-Liivi sõja ajal määrati pärast esialgset Vene vägede sõjalist ebaedu vägede juhatajaks ning tema juhtimisel laastati Liivi orduga peetud lahingute käigus Kesk-Eestit ning vallutati sealseid linnuseid. 1563. aastal sai temast Vene vägede poolt vallutatud Tartu esimene vojevood, ent 1564. aastal läks ta tsaar Ivan IV-ga tülli ning siirdus Poola Kuningriigi ja kuninga Zygmunt II Augusti teenistusse. Kurbski reetmisest raevunud tsaar lasi pärast seda sündmust ja Tartu sakslastest kodanike mässukatset tartlased Venemaale küüditada, kahtlustades neid koostöös Kurbskiga. Rzeczpospolita teenistuses sai Kurbskist samuti oluline väepealik, kes tegutses peamiselt Vene-vastaste rüüsteretkede organiseerijana. Ta sai endale Kreva kindluse ja mõisa Volõõnias, kus elas oma elu lõpuni. 1565–1579 oli Kurbskil kirjavahetus Moskva tsaar Ivan IV-ga, kus mõlemad teineteist süüdistasid. Kurbski väitis, et Ivani poliitika on liialt vägivaldne ja mõtlematu, Ivan aga rõhutas igati Kurbski alatut reeturlikkust. 1573. aastal kirjutas Kurbski ka tsaarivõimuvastase pamfleti "Moskva suurvürstiriigi ajalugu", milles protesteeris Ivani üha süveneva autokraatia vastu. Selles käsitles ta pikemalt ka Liivi sõja algust ning Liivi ordu viimase maamarssali Philipp Schall von Belli isikut. Сказания князя Курбского. Часть 1, История Иоанна Грозного 1833. Сказанія князя Курбскаго. Часть 2, Переписка съ Іоанномъ и другими лицами 1833. Andrei Kurbski Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA sugupuu (Андрей Михайлович Курбский)
Bamba

Bamba on linn Malis. See asub Gao piirkonnas ning on Bouremi cercle'i ja Bamba valla keskus.
Heinrich Lüdinghausen-Wulff

Heinrich Lüdinghausen-Wulff (ka Lüdingshausen-Wulff või Lüdingshausen, genannt Wulf; enne 1510 – 1574) oli Vana-Liivimaa aadlik, enne Liivi sõda Maasilinna foogt ning hiljem Taani valduste nominaalne valitseja Lääne-Eestis. Heinrich Lüdingshausen-Wulfi vanemad olid Heinrich Wulf-Lüdingshausen ja Henrike von Hanxleden. Lüdingshausen-Wulff saabus Liivimaale Vestfaalist 1510. aasta paiku ning liitus peagi Liivi orduga. Aastatel 1532–1533 oli ta Tallinna linnusekomtuur (Hauskomtur), seejärel oli ta samas ametis ühes teises Liivi ordu linnuses, kuid pole teada, täpselt millises. 1540. aastal sai tast Kurzeme Kandava foogt, 1550. aastal aga Maasilinna foogt. 1561. aastal, ordu alistumisel Poolale, keeldus Lüdinghausen-Wulff Maasilinna foogtkonda käest andmast, väites, et see on tema isiklik valdus. Ta püüdis Maasilinna Taanile (hertsog Magnusele) maha müüa ning nimetati 1562. aasta lõpus Taani alade asehalduriks Saare-, Lääne- ja Kuramaal. Reaalset võimu tal ilmselt polnud, sest ametist lahkunud Diedrich Behri asemel saabus Taanist Saaremaale uueks asehalduriks Christoffer Valkendorf. 1564. aastal läks Maasilinn lõplikult taanlastele. Lüdinghausen-Wulff jäi endiselt Maasilinna alade valitsejaks, ent kuna 1563. aastal oli puhkenud Põhjamaade Seitsmeaastane sõda, siis ei suutnud taanlased vanale foogtile raha ära maksta ning lisaks sellele pidi too ka oma valduste kaitsmist omast taskust finantseerima. 1568. aastaks oli tal raha otsas ning Maasilinn langes veel samal aastal rootslaste kätte. 1570. aastal lahkus Lüdinghausen-Wulff Saaremaalt, olles nimetatud juba endiseks asehalduriks. Oma ülejäänud elu elas ta vaesunud ja kibestunud mehena, olles sugulaste ülalpeetav. Pärast tema surma püüdsid tema sugulased Taanilt raha kätte saada, kuid ilmselt edutult. Heinrich Lüdinghausenil oli vanem vend Rutger, kes oli viimane Pärnu komtuur. Lisaks oli samal ajal Liivi ordus ka Cord Lüdingshausen-Wulff, kelle sugulusaste eelmistega pole aga teada. Leo Tiik, Hiiumaast. Eriti Orjakust, Reigist ja Putkastest, Kassarimaa, nr. 32, lk 12, 1 detsember 2012 Andres Adamson. Hertsog Magnus 1540–1583: tema elu ja aeg. Tallinn: Argo, 2005. Saaremaa Maasilinna foogtkonna maaraamatud 1569-1571 (koostaja: Leo Tiik) Tallinn, 1992. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 995 (lk 742).
Banamba

Banamba on linn Malis Koulikoro piirkonnas, Banamba cercle'i keskus. "City (town):Banamba". tiptopglobe.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 24. aprillil 2011.
Phoenix

Phoenix on Ameerika Ühendriikide Arizona osariigi pealinn ja suurim linn, Maricopa maakonna keskus. Phoenix on elanike arvult USA viies linn. Asub kuivanud Salt Riveri kallastel 340 m kõrgusel merepinnast. Phoenix on suur tööstus-, transpordi- ja turismikeskus. 2009. aastal elas Phoenixis 1 593 659 inimest. Selle järgi on ta kõige suurema elanikkonnaga osariigi pealinn Ameerika Ühendriikides. Elanike päritolu 2008. aastal: mehhiko (39,4%) saksa (12,8%) iiri (8,8%) inglise (7,1%) aafrika-ameerika (5,4%) itaalia (4,0%) ameerika (3,5%) prantsuse (1,4%) poola (2,2%) šoti (1,6%). Phoenix Suns Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo[alaline kõdulink] vaadatud 4.02.11 Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo[alaline kõdulink] vaadatud 4.02.11 Phoenixi koduleht
Iisraeliidid

Iisraeliidid (heebrea keeles בני ישראל Bnei Yisra'el) on Vana Testamendi järgi inimesi, kes põlvnesid Jaakobist. Tema sugu nimetati ka Iisraeliks.
Šventoji jõgi

Šventoji (leedu keeles 'püha') on jõgi Leedus. Saab alguse Aukštaitija kõrgustikult, voolab peamiselt edelasse. Suubub paremalt Nerise jõkke. Pikkus on 246 km, valgala 6889 km². Pikim lisajõgi on Širvinta. Teisi lisajõgesid: Virinta, Siesartis. Šventoji ääres asuvad Ukmergė ja Anykščiai linn. Jõe ääres umbes 5 km Anykščiaist lõuna pool paikneb rändrahn Puntukas.
Banani

Banani on küla Malis Mopti piirkonnas. Elanikeks on põhiliselt dogonid.
Bandiagara

Bandiagara on linn Malis. Ta asub Mopti piirkonnas ja on Bandiagari cercle'i halduskeskus. Seal elavad fulbed, dogonid, bambarad ja malinked. Legendi järgi asutas linna 1770. aastal dogoni jahimees Nangabanu Tembély. Bandiagra on Mali etnoloogi Amadou Hampâté sünnikoht.
Bankass

Bankass on linn Malis Mopti piirkonnas. Bankass on Mopti cercle'i halduskeskus.
Olaus Wahl

Olaus Trystadius Wahl oli kullassepp Kuressaares aastail 1738–1770, Tallinna kaasmeister. Tema meistrimärk oli OW.
Carl Eylandt

Carl Eduard Eylandt (meistrimärk CE) oli kullassepp Kuressaares alates 1834. aastast.
Christian Georg Eylandt

Christian Georg Eylandt (meistrimärk CGE; 1770–1840) oli kullassepp Kuressaares 1797–1840, Tallinna kaasmeister. Ta oli pärit Lihulast.
Barouéli

Barouéli on linn Malis Ségou piirkonnas. Ta on Barouéli cercle'i halduskeskus.
Arnold Gustavson

Arnold Gustavson (meistrimärk AG) oli kullassepp Kuressaares 1706–1733. Tema poeg oli Narva ja Vaivara kullassepp Heinrich Johann Gustavson.
Johann Hernelius

Johann Hernelius (meistrimärk JH; 1744-1784) oli kullassepp Kuressaares 1771–1784, Tallinna kaasmeister. 6342 Karikas, Johann Hernelius, Kuressaare, 18. sajand (hõbe) Kultuurimälestiste register
Heinrich Jacobi

Heinrich Leopold Jacobi (meistrimärk HI) oli kullassepp Kuressaares alates 1799. aastast.
Justus Alexander Jacobi

Justus Alexander Jacobi (meistrimärk IAI) oli kullassepp Kuressaares 1717–1736.
Geomeetria

Geomeetria (kaudlaen vanakreeka sõnast γεωμετρία, mille algne tähendus on 'maamõõtmine') on matemaatika haru, mis tegeleb ruumisuhetega. Geomeetria peamisteks uurimisobjektideks on kujundid. Afiinne geomeetria Algebraline geomeetria Analüütiline geomeetria Diofantiline geomeetria Diferentsiaalgeomeetria Elementaargeomeetria Eukleidiline geomeetria Kujutav geomeetria Meetriline geomeetria Projektiivne geomeetria Topoloogia
Carl Ernst Kropp

Carl Ernst Kropp (meistrimärk CEK) oli kullassepp Kuressaares 1775–1794.
David Schnackenburg

David Wilhelm Schnackenburg (meistrimärk DS) oli kullassepp Kuressaares alates 1839, Tallinna kaasmeister.
Martin Bernhard Schwartz

Martin Bernhard Schwartz (meistrimärk MBS) oli kullassepp Kuressaares 1768–1773 ja Lihulas alates 1773, Tallinna kaasmeister.
Bla

Bla on linn Malis Ségou piirkonnas. Asub 85 kilomeetrit Ségoust lõunas Mali peamise maantee ääres. Bla rajas Bitòn Coulibaly 18. sajandi esimesel poolel Ségou riigi ekspansiooni ajal eelpostina. Linna nimi on tulnud bamanakeelsest sõnast ka bila 'maha jätma': sinna jätsid Ségou riigi sõjamehed hilisemaks kasutamiseks relvad ja vilja.
Johann Baumann

Johann Friedrich Baumann (meistrimärk IB) oli kullassepp Lihulas 1844–1890, Tallinna kaasmeister. Kaalu Kirme. Johann Friedrich Baumann – Läänemaa viljakaim ehtemeister 19. sajandil. – Läänemaa Muuseumi Toimetised IV, lk 74–79. Haapsalu 2000.
Johann Heinrich Eylandt (I)

Johann Heinrich Eylandt (meistrimärk IHE) oli kullassepp Lihulas 1792–1829, Tallinna kaasmeister.
Georg Christof Schröder

Georg Christof Schröder (meistrimärk CGS) oli kullassepp Lihulas 1844–1851, Tallinna kaasmeister.
Wolter Dreier

Wolter Marten Dreier (sündis Tallinnas; meistrimärk WD) oli kullassepp Haapsalus 1700–1739. Ta oli arvatavasti kullassepp Franz Dreieri poeg. Temalt on säilinud kolm peekrit ja mõningaid kirikuriistu. Dreier maeti 1739. aastal Oleviste kirikusse. 14300 Kultuurimälestiste register
Ruut

See artikkel räägib geomeetrilisest kujundist. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Ruut (täpsustus). Ruut on geomeetrias (planimeetrias) võrdsete külgede ja nurkadega nelinurk. Ruudu nurgad on täisnurgad. Ruudu pindala S võrdub külje a ruuduga. S = a2 Ruudul on kõik rombi ja ristküliku omadused. Nagu kõikidel rombidel, on ruudu diagonaalid risti. Teisisõnu on diagonaalide vaheline nurk täisnurk. Ruudu diagonaal on alati 2 {\displaystyle {\sqrt {2}}} korda suurem kui ruudu külg. Nagu kõikidel ristkülikutel, poolitavad ruudu diagonaalid teineteist ja ainult ruudu puhul poolitab diagonaal nurga. Kui võrrelda sama lühema küljepikkusega ristkülikuid ja ruutu, siis ruudu diagonaal on kõige lühem. Ruudu ümbermõõt P võrdub külgede summaga. P = 4a Maagiline ruut Kuup
Peter Christian Möring

Peter Christian Möring (meistrimärk P/CM) oli kullassepp Haapsalus 1773–1817.
Benjamin Ratzler

Benjamin Johann Friedrich Ratzler (meistrimärk BR) oli kullassepp Haapsalus 1809–1862.
Carl Fischer

Carl Fischer (meistrimärk CF) oli kullassepp Narvas 1815–1823.
Bougouni

Bougouni on linn Malis Sikasso piirkonnas. Ta on Bougoni cercle'i keskus. Bougoni asub Bamakost 170 kilomeetrit lõunas ja Sikassost 210 kilomeetrit läänes. Linnas elavad põhiliselt fulbed ja bambarad. Bougouni on rajatud Prantsuse kolonisatsiooni ajal, mil ta oli Bougouni cercle'i keskus. Esimeseks juhiks oli leitnant Gouraud. Linnas hoiti koloniaalajast pärit arhiivi, mis hävis tulekahjus 1991. aastal. Bougounil on alates 1985. aastast sõpsuslinn Aurillac Prantsusmaal.
Heinrich Johann Gustavson

Heinrich Johann Gustavson (meistrimärk HIS, 1720 Kuressaare – 1774) oli kullassepp Narvas 1746–1747 ja Vaivaras alates 1747, Tallinna kaasmeister alates 1755. Ta oli Kuressaare kullassepa Arnold Gustavsoni poeg, õppis Riias Jacob Happachi juures, veetis rännuaastad Moskvas, Peterburis ja Riias, oli 1745 sell Narva meistri Ludolf Ludersi juures. Varsti pärast Narva kodanikuks ja meistriks saamist asus Gustavson elama väljapoole Narva piire Vaivara mõisa, töötades seal pööningujänesena krahv Karl von Sieversi kaitse all vaatamata Narva kullasseppade tsunfti vastuseisule. Kuni Tallinna kaasmeistriks vastuvõtmiseni kasutas ta oma teostel ainulaadset liiliakujulist Vaivara "linnamärki", mis oli ilmselt inspireeritud Sieversite perekonnavapist.
Peter Janzen

Peter Janzen (meistrimärk PJ) oli kullassepp Narvas 1818–1833.
Friedrich August Klingstein

Friedrich August Klingstein (meistrimärk FAK) oli kullassepp Narvas 1777–1807.
Friedrich Gotthard Laupmann

Friedrich Gotthard Laupmann (meistrimärk FGL) oli kullassepp Narvas 1819–1837.
Keiser

Keiser ehk imperaator on valitseja tiitel. Euroopa riikides on "keiser" olnud kõrgeim monarhitiitel. Nimetus tuleneb Vana-Rooma keisrite tiitlitest Caesar ja Imperator. Tiitel Caesar tuleneb Julius Caesari nimest, tiitel Imperator tuleneb imperaatori volitustest. Saksa keelde jõudis see tiitel kujul Kaiser kreeka vormi Kaisarios kaudu. Saksa sõnast on laenatud ka eesti sõna. Sama päritoluga sõna on kasutusel ka mitmes teises keeles. Slaavi keeltes on kasutatud vormi "tsaar". Paljudes teistes keeltes on keisrit tähistav sõna tulenenud tiitlist Imperator (näiteks prantsuse empereur ja sellest sõnast laenatud emperor inglise keeles). Ka albaania mbret 'kuningas' tuleneb sellest tiitlist. Sõna lähtealuseks on perekonnanimi Caesar. Julius Caesar lapsendas oma sugulase, kelle varasem perekonnanimi oli Octavius, mistõttu tema uueks perekonnanimeks sai Caesar. Et too sugulane omandas ka tiitli Augustus, sai temast Rooma riigi valitseja. Hiljem said kõik Rooma valitsejad muude tiitlite seas ka perekonnanime Caesar. Alates aastast 800 hakkasid ka muud valitsejad kasutama nime Caesar ja selle vorme eri keeltes oma tiitlina. Seda ei teinud siiski kõik valitsejad. Alates 1979. aastast on keiser vaid Jaapanil. Kuningas Keisrite loend
Gustav Friedrich Laupmann

Gustav Friedrich Laupmann (meistrimärgid GFL ja GL) oli kullassepp Narvas 1786–1810.
Luciano Floridi

Luciano Floridi (sündinud 16. novembril 1964) on itaalia filosoof. Ta töötab Oxfordi Ülikoolis. Home page and articles online Interview for the American Philosophical Association — Philosophy And Computing Newsletter Biography, in English Biography, in Italian, from Cervelli in Fuga (Rome: Accenti, 2001) Where are we in the philosophy of information? The Bergen podcast Floridi's Information Ethics, video of a workshop at NA-CAP
Friedrich Mentz

Friedrich Martin Mentz (meistrimärk FM) oli kullassepp Narvas 1690–1698.
Johann Mother

Johann Mother (meistrimärk IM) oli kullassepp Narvas 1695–1700.
Vincent Mundt

Vincent Mundt (meistrimärk VM) oli kullassepp Narvas 1697–1704 ja 1717–1727. Ta sündis kaupmehe peres ning sai 1697. aastal Narva kodanikuks. Ta töötas hõbe- ja kullassepana aastatel 1697–1704 ja 1717–1727, vahepealsel ajal viibis ta Venemaal sõjavangis. Tema loomingut on säilinud Peterburi Ermitaažis, Moskva Relvapalatis, Lundi Kultuuriloomuuseumis. Üks tema loomingu tippe – Narva Saksa kiriku armulauanõud, läksid kaduma Teise maailmasõja ajal. VE: Mundt, Vincent – kullassepp Virumaa entsüklopeedia 12. märts 2002 (vaadatud 21. veebruar 2012)
Johann Christoph Stahr

Johann Christoph Stahr (meistrimärk ICS) oli kullassepp Narvas 1798–1819.
Johann Ludwig Stahr

Johann Ludwig Stahr (meistrimärk S) oli kullassepp Narvas 1762–1811.
Ludolf Zander

Ludolf Zander (meistrimärk LZ) oli Narva kullassepp 1665–1696. Ludolf Zander. Vigurpokaal kaanega Eesti Kunstimuuseumi digitaalkogu
Gabriel Wiegel

Gabriel Wiegel (meistrimärk W) oli Narva kullassepp 1718–1721.
Leo II (keiser)

Leo II või Leon II või Leon Noorem (Imperator Caesar Zenonis Augusti Divi Valerii Leoni Flavius Leo Augustus; u 467 – 17. november 474) oli Ida-Rooma ehk Bütsantsi keiser 473. aastast 9. veebruarini 474. Leo oli eelmise keisri Leo I lapselaps. Tema sünniaeg on täpselt teadmata, kuid see on arvatavasti aastal 467 või 468 Konstantinoopolis. Ta sai keisriks väga noorelt (5- või 6-aastaselt) ning seega oli tal suur oht jääda keisrikroonist ilma. See saatus teda peagi tabaski. 9. veebruaril 474 andis ta pidustuste ajal hipodroomil võimu üle oma isale. Leod oli selleks veennud isa Zenon ise. Üheksa kuud peale Zenoni keisriks saamist haigestus Leo ootamatult ning suri. See tekitas kuulujutte, et isa mürgitas oma poja, sama meelt on ka paljud ajaloolased. Lisaks juttudele mürgitamisest levisid ka legendid, et Leo pääses. Keisrinna Adriana, aimates oma mehe kurja kavatsust, asendanud Leo teisikuga, kelle siis Zenon tappiski. Õige Leo elanud saladuskatte all vaimulikuna edasi. Büntsantsi keisrite loend Leo I Zeno Bütsants David Vseviov (2004). Bütantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst. Lk 44.
Adolf Löwström

Johann Adolf Löwström (meistrimärk AL) oli kullassepp Rakveres 1811–1835, Tallinna kaasmeister.
Valentin Adrian

Valentin Adrian (meistrimärk VA; 1678 või 1679 Tallinn – 1753 Tallinn) oli Tallinna kullassepp aastail 1714–1753. Ta õppis Johann Seligeri juures, oli 1719–1729 Tallinna kullasseppade tsunfti vanem. Pärast Adriani surma pidas kuni 1755. aastani töökoda edasi tema lesk.
Carl Daniel Bauer

Carl Bernhard Daniel Bauer (meistrimärgid CDB ja CB; 1767 – 1815 Tallinn) oli Tallinna kullassepp aastail 1798–1815. Ta oli pärit Braunschweigist, õppis Carl Friedrich Clemensi juures. Tema poeg oli kullassepp Eduard August Bauer. Tallinna revisjonilehed 1834 Saaga EAA.1864.2.VIII-2:101
Eduard August Bauer

Eduard August Bauer (meistrimärk EAB; 12. mai 1804 Tallinn – 25. oktoober 1855 Tallinn) oli Tallinna hõbe- ja kullassepp aastatel 1830–1855. Ta oli kullassepp Carl Daniel Baueri poeg. Tallinna revisjonilehed 1834 Saaga EAA.1864.2.VIII-2:101
Bruce Willis

Walter Bruce Willis (sündinud 19. märtsil 1955 Idar-Obersteinis Saksamaal) on Emmy auhinnaga pärjatud USA filminäitleja, produtsent ja laulja. Tema esinejakarjäär lõppes 2022. aastal afaatsia ehk kõnehalvatuse tagajärjel.[viide?] Willise lapsepõlv möödus USA-s New Jersey osariigis. Ta lõpetas seal kooli ja läks siis New Yorki, et hakata näitlejaks. Enne rollide saamist töötas ta baaris kelnerina.[viide?] Tema läbilöök toimus näidendis "Fool for Love (1984)".[viide?] Samal aastal valiti ta 3000 kandidaadi seast mängima teleseriaali "Moonlighting" ("Partnerid").[viide?] Filminäitlejadebüüdi tegi ta filmis "Blind Date (1987)" Kim Basingeri kõrval.[viide?] Paljud tunnevad teda kui John McClane'i filmidest "Visa hing", "Visa hing 2", "Visa hing 3", "Visa hing 4" ja "Visa hing 5". "Miami Vice" (Tony Amato, 1 osa, 1984) "Partnerid" ("Moonlighting") (David Addison Jr., 66 osa, 1985–1989) "Ally McBeal" (Dr. Nickle, 1 osa, 1999) "Sõbrad" (Paul Stevens, 3 osa, 2000) Bruce Willis oli aastatel 1987–2000 abielus näitleja Demi Moore'iga. Neil on kolm tütart: Rumer Glenn Willis (sündinud 1988), Scout LaRue Willis (1991) ja Tallulah Belle Willis (1994). Aastail 2003–2004 oli ta paar Brooke Burnsiga, kellega ka kihlus, kuid abieluni see kaugsuhe ei viinud. 2009. aastal abiellus ta Maltal sündinud Briti modelli ja näitleja Emma Hemingiga, kellega tal on kaks last. 2023. aasta veebruaris teatas perekond Willise frontotemporaalse dementsuse diagnoosist. Emmy 1987 – silmapaistev draamasarja meesnäitleja – "Moonlighting" 2000 – silmapaistev külalisroll komöödiasarjas – "Sõbrad" Bruce Willis has dementia, his family announces. BBC News, 17. veebruar 2023 Bruce Willis andmekogus IMDb (inglise) BruceWillisPL.com – Bruce Willise fännileht koos fotogaleriiga, foorum ja uudised Bruce Willise kohta (inglise keeles)