laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Meegaste mägi

Meegaste mägi on kõrgendik (küngas) Otepää looduspargi territooriumil. Künka kõrgus on 207 m ja selle pikkus on umbes 1 ja laius 0,5 km. Geoloogiliselt on kõrgendik vaar, koosnedes peamiselt moreenist. Küngast kasutatakse mäesuusatamiseks. EE 12. köide, 2003: 330.
Ojamaa jõgi

Ojamaa jõgi on Purtse jõe parempoolne lisajõgi, mille pikkus on 27,2 km ja koos lisaharudega 31 km. Jõgi asub Ida-Viru maakonnas. See saab alguse Koolma külas ja selle suue paikneb Unikülas. Läbib ka Ojamaa küla. Alustades lähte poolt suubuvad Ojamaa jõkke Murakaraba kraav, Leppoja, Tarumaa peakraav, Ratva oja, Ojamaa peakraav ja Raudjõgi. Ojamaa jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 12.12.2021.
Utah' kummituslinnade loend

Siin on Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis asuvate kummituslinnade loend.
Garfieldi maakond (Utah)

Garfieldi maakond on maakond Ameerika Ühendriikide Utah' osariigis. 2000. aastal oli seal 4735 elanikku. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide presidendi James A. Garfieldi järgi. Maakonna keskus ja suurim linn on Panguitch. Maakonna pindala on 13 489 km², millest 88 km² moodustab vesi. Naabermaakonnad Wayne'i maakond – põhjas San Juani maakond – idas Kane'i maakond – lõunas Ironi maakond – läänes Beaveri maakond – loodes Piute maakond – loodes http://www.census.gov/popest/data/counties/totals/2013/files/CO-EST2013-Alldata.csv 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Ironi maakond (Utah)

Ironi maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis. 2000. aastal oli maakonnas 33 779 ja 2007. aastal arvestuslikult 43 526 elanikku. Algselt oli maakonna nimi Little Salt Lake Valley, nime muudeti pärast vasekaevanduste rajamist. Maakonna keskus on Parowan ja suurim linn Cedar City. Maakonna pindala on 8552 km², millest vesi moodustab 10 km². Washingtoni maakond lõunas Kane'i maakond (kagus) Garfieldi maakond (idas) Beaveri maakond (põhjas) Lincolni maakond (läänes) Zioni rahvuspark 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Washingtoni maakond (Utah)

Washingtoni maakond on maakond, mis asub Utah' osariigis Ameerika Ühendriikides. 2000. aastal oli maakonnas 90 354 ja 2010. aastal 138 115 elanikku. Maakonna keskus ja suurim linn on St. George. Maakond sai nime Ameerika Ühendriikide esimese presidendi George Washingtoni järgi. Maakonna pindala on 6293 km², millest vesi moodustab 8 km². Naabermaakonnad Ironi maakond – põhjas Kane'i maakond – idas Mohave maakond – lõunas Lincolni maakond – läänes 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. 2020 United States Census, vaadatud 1.04.2022.
Beaveri maakond (Utah)

Beaveri maakond (Beaver County) on maakond USA-s Utah' osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38° 34' N, 113° 23' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Beaver. Maakonna pindala on 6713 km². Veepindala on 5 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 6629. Aastal 2000 oli elanike arv 6005. Lincolni maakond (läänes) Millardi maakond (põhjas) Ironi maakond (lõunas) Sevieri maakond (idas) Piute maakond (idas) Esimest korda jõudsid maadeavastajad Beaveri maakonna piirkonda Dominguez-Escalante ekspeditsiooni ajal 1776. Maakond moodustati 5. jaanuaril 1856 Ironi maakonna osast. Maakond on nime saanud kobraste järgi, keda leidus selles piirkonnas arvukalt. Beaver Greenville Milford Minersville Beaveri maakonnas oli 6629 inimest, 2265 leibkonda ja 1697 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 1 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 2908 (keskmine tihedus 0,43/km²). Rassiline koosseis oli järgmine: valgeid 89,0% mustanahalisi 0,24% põlisameeriklasi 1,14% aasialasi 1,05% Vaikse ookeani saarte rassist 0,28% teistest rassidest 6,86% kahest või enam rassist 1,4% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 10,8%. 2265 leibkonna seas oli 32,05% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 63,22% koos elavaid abielupaare; 7,20% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 25,08% neid, mis ei olnud perekonnad. 22,12% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 9,62% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,92 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,44 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 36,72% alla 18-aastasi; 4,21% 18–24-aastasi; 24,09% 25–44-aastasi; 22,43% 45–64-aastasi; 12,55% üle 65-aastasi. Ea mediaan oli 31,9 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 106 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 105,93 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 45 948 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 54 240 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 33 422 dollarit, naistel 17 850 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 25 622 dollarit. 16,70% elanikkonnast ja 12,40% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 17,70% alla 18-aastasi ja 5,50% üle 65-aastasi. Fishlake'i metsakaitseala 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. ""Find a County"". National Association of Counties. Vaadatud 26. veebruar 2014. "State & County QuickFacts". United States Census Bureau. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2011. Vaadatud 26. veebruar 2014. "Census 2000 PHC-T-4. Ranking Tables for Counties: 1990 and 2000" (PDF). United States Census Bureau. Vaadatud 26. veebruar 2014. Van Cott, John W. (1990). Utah Place Names. University of Utah Press. Lk pp. 26. ISBN 0-87480-345-4. {{cite book}}: parameetris |pages= on üleliigne tekst (juhend) "U.S. Decennial Census". United States Census Bureau. Vaadatud 26. veebruar 2014. "Historical Census Browser". University of Virginia Library. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. august 2012. Vaadatud 26. veebruar 2014. "Population of Counties by Decennial Census: 1900 to 1990". United States Census Bureau. Vaadatud 26. veebruar 2014. Beaveri maakonna koduleht (inglise keeles)
Paatsalu laht

Paatsalu laht on laht Pärnumaal Lääneranna vallas, Liivi lahe mereosa. Lahe laius on kuni 1,5 km ja keskmine sügavus 2,5 m. Lahes on mitu laidu, teiste seas Hassalaid. Lahte suubub Paadrema jõgi. Lahe juures asub Paatsalu puhkekeskus. EE 12. köide, 2003: 389.
Paukjärv

Paukjärv on Kuusalu vallas Koitjärve küla lähedal asuv vähetoiteline umbjärv. Järv kuulub Põhja-Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu. Järve pindala on koos väikese saarega 8,6 ha ja suurim sügavus on 11,1 m. Paukjärve ida- ja kirdekaldad on väga järsud ja üle 25 meetri kõrged. Järve vee läbipaistvus on väga hea: 4,1–6,2 m. Järves kasvab looduskaitsealust järv-lahnarohtu. Paukjärv on muuhulgas kuulus sellepoolest, et selle kaldal toimusid Leida Laiuse 1979. aasta linateose "Kõrboja peremees" filmivõtted. EE 12. köide, 2003: 404. Kõrboja peremees. EFIS (kasutatud 06.10.2022)  Paukjärv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pelisoo

Pelisoo (ka: Pelissoo) on Saaremaa keskosas, peamiselt Saaremaa valda jääv soo, mille pindala on 750 ha. Soo turba paksus on 2,2 m. Soo lõunaosas on umbes 200-hektariline freesturbaväli. EE 12. köide, 2003: 409.
Punasoo

Punasoo on Pandivere kõrgustiku idaosas asuv soo, mille pindala on 700 ha. Soo turba paksus on kuni 6 m. Soo põhjaosas on mitu turbavälja, mille kogupindala on 120 ha. EE 12. köide, 2003: 424.
Eesti 70ndad

"Eesti 70ndad" on 2005. aastal plaadifirma Hitivabrik välja antud kahest CD-st koosnev kogumikalbum. Märkused: Laulu 1 autorite nimedest puudub plaadiümbrisel Bengt Palmersi nimi. Laulu 2 autorite nimedest puudub plaadiümbrisel Lee Sheriden. Laulu 4 autoriks on märgitud R. Flack, kes oli orig. esitaja, mitte autor. Laulu 7 autoriks on märgitud K. Schneider (Klaus Schneider), mis on ekslik. Laulu 8 autoriks on märgitud J. Kelly, mis on ekslik. Laulu 14 autoriteks on märgitud Teadmata/Ott Arder. Laulu 19 autoriks on plaadil märgitud C.Stevens mis on ekslik. Märkused: Laulu 8 autoriks on plaadil märgitud H.Hoimudt, mis on ekslik. Laulu 12 autoriteks on märgitud Teadmata / Marju Länik. Laulu 17 autoriks on plaadil märgitud J.Komenski, mis on ekslik.
Purtsi jõgi

Purtsi jõgi on Väikese Emajõe parempoolne lisajõgi. Selle pikkus on 36,7 km ja valgla (jõgikonna) suurus 104,8 km². Jõe lähe on Otepää kõrgustikul, jõgi voolab läbi Ugandi lavamaa, alamjooks on Emajõe orundis. Jões elab vääriskala jõeforelli. EE 12. köide, 2003: 425. Purtsi jõgi keskkonnaportaalis
Charlie Brown

"Charlie Brown" (ka "Meu amigo Charlie Brown", eestikeelse pealkirjaga "Sõber Charlie Brown") on Brasiilia pianisti, laulja ja laulukirjutaja Benito di Paula laul. Lugu ilmus tema 1974. aasta plaadil "Gravado ao Vivo". Euroopas sai populaarseks aga hoopis Belgia ansambli Two Man Sound hispaaniakeelne versioon (1975). Eesti keeles on seda laulu esitatud kahes tõlkes. Heldur Karmo tekstiga esitas seda Els Himma, Marju Kuut ja Kuldsed Lindid. Teiste sõnadega versiooni esitas Vello Orumets koos ansambliga Laine, nende sõnade autor on Maire Juurikas.
Harry Reynolds

Harry Lee Reynolds Jr. (ka Butch Reynolds; sündinud 8. juunil 1964 Akronis Ohio osariigis) on USA kergejõustiklane (põhidistants 400 m jooks). Ta on olümpiavõitja (1988) ja kolmekordne maailmameister (1987, 1993, 1995). 1988 – olümpiavõitja 4×400 m teatejooksus (2.56,16 MR) ja hõbemedal 400 m jooksus (43,93) 1987 – maailmameister 4 × 400 m teatejooksus (2.57,29) ja pronksmedal 400 m jooksus (44,80) 1993 – maailmameister 4 × 400 m teatejooksus (2.54,29 MR) ja hõbemedal 400 m jooksus (44,13) 1995 – maailmameister 4 × 400 m teatejooksus (2.57,32) ja hõbemedal 400 m jooksus (44,22) Butch Reynoldsi koduleht Harry Reynolds Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Never Change Lovers In The Middle Of The Night

"Never Change Lovers In The Middle Of The Night" (eestikeelse pealkirjaga "Olen unustanud kõik") on Mats Björklundi, Keith Forsey ja Fred Jay kirjutatud laul, mis avaldati ansambli Boney M. 1978. aasta albumil "Nightflight to Venus". Järgmisel aastal avaldas selle laulu kaveri Millie Jackson oma albumil "A Moment's Pleasure" ning andis laulu välja ka singlina. Eestikeelsed sõnad kirjutas laulule Reet Linna ning loo salvestasid Ele ja Kaja Kõlar, Silvi Johanson ja ansambel Psycho.
Muhvi auhind

Muhvi auhind on Eesti Lastekirjanduse Keskuse auhind parimale lastekirjandusalaste ja laste lugemise alaste artiklite autorile või tele- ja raadiosaadete juhile (toimetajale). Auhind antakse välja iga kahe aasta tagant kevadel. Žürii koosneb Eesti Lastekirjanduse Keskuse töötajatest. Auhinnaks on laste meisterdatud Muhvi kujuke ja rahaline preemia. Muhvi auhind asutati 2000. aastal ja anti esimest korda välja 2001. aastal. 2001 – Krista Kumberg 2003 – Ilona Martson 2005 – Mare Müürsepp 2007 – Leelo Tungal 2009 – Viive Noor 2011 – Ave Mattheus 2013 – Jaanika Palm 2015 – Kadri Tiisel ja Tiina Vilu 2017 – Jaak Urmet 2019 – Piia Tuule ja Anu Amor-Narits 2021 – Mirjam Kaun ja Eesti Rahvusringhäälingu noortesaade „Nova” "Muhvi auhind. Eesti Lastekirjanduse Keskus". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2020. Vaadatud 20. mail 2020. Muhvi auhind. Eesti Lastekirjanduse Keskuse veebisait
Tarvas (skulptuur)

Fail:Rakvere Tarvas.jpg Fail:Rakvere Tarvas (2).jpg "Tarvas" on tarvast kujutav skulptuur Rakvere Vallimäel. Kuju autor on skulptor Tauno Kangro. Kuju avati 15. juunil 2002, kui tähistati 700 aasta möödumist Rakverele Lübecki linnaõiguste andmisest. Kuju on 7,1 m pikk, 3,5 m kõrge (koos graniitalusega 5 m), sarvede vahe on 3,4 m ja kaal 7000 kg.
Fruita

Fruita on asula Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis Wayne'i maakonnas Capitol Reefi rahvuspargis. See asub Fremonti jõe ja Sulphuri oja liitumiskohas. Fruita asutati 1880. aastal mormoonide juhitud Nels Johnsoni poolt ning algselt oli asula nimi Junction. Asula sai nimena Fruita tuntuks 1902 või 1904. Aastal 1900 nimetati Fruita "Wayne'i maakonna eedeniaiaks", kuna seal olid suured viljapuuaiad. Fruita hüljati 1955. aastal, kui asula liideti Capitol Reefi rahvuspargiga. Tänapäeval on säilinud üksikud hooned: taastatud koolimaja ning Giffordi maja ja küün. Viljapuuaias on alles jäänud umbes 2500 puud, mida haldab Rahvusparkide Teenistus. Viljapuuaias on säilitatud ajalooline maastik ja väike töögrupp hoolitseb viljapuude pügamise, kastmise ja ümberistutamise eest. Ühetoaline koolimaja ehitati ja avati aastal 1896. Koolis õpetati peamiselt lugemist, kirjutamist ja aritmeetikat, kuid sealsed õpetajad õpetasid ka teisi aineid, näiteks ajalugu või geograafiat. Kooli kasutati ka kirikuna. Koolimaja renoveeriti 1966. aastal. Ajalooline Giffordi talu on ainus säilinud talu Fruitas. Selle väikse talumaja seisund on säilinud 1960. aastast. Toad on kujundatud muuseumiks, väikseks kaupluseks ja kohvikuks, kus müüakse ainult raamatuid, keedised, pirukad jms, mis pärinevad linna puuviljaaiast. Fruita koolimaja GNIS
Starship 109

"Starship 109" (eestikeelse pealkirjaga "Tähelend") on Robbie van Leeuweni laul, mille ta kirjutas ansambli Mistral tarbeks. Laul avaldati singlina aprillis 1978 ning selle laeks jäi Hollandi singlimüügiedetabeli 9. koht. Eestikeelsed sõnad kirjutas laulule Jaak Veski ning laul kuulus Anne Veski ja ansambli Vitamiin repertuaari.
Fruita koolimaja

Fruita koolimaja asub Fruita külas Utah' osariigis. Koolimaja on ühetoaline ja toa suurus on 5,20×6 meetrit. Koolimaja on ehitatud 1896. aastal. Kooli esimene õpetaja oli Nettie Behunin. Koolis õpetati peamiselt lugemist, kirjutamist ja aritmeetikat, aga kui nad olid kvalifitseeritud ja õppematerjale jagus, siis õpetasid õpetajad ka teisi aineid, nagu näiteks ajalugu või geograafia. Tuba kasutati ka jumalateenistuste läbiviimiseks. Algkoolina töötas kool 1896. kuni 1941. aastani. 23. veebruaril 1972 kanti koolimaja Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse. Koolimaja renoveeriti 1930. aastal ja on nüüd turistidele avatud. "Fruita koolimaja" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 28. september 2012. Vaadatud 5. märts 2013.
Wizardi saar

Wizardi saar (inglise Wizard Island) on saar Põhja-Ameerikas Crater Lake'is USA Oregoni osariigis. Pindala umbes 250 ha. Kõrgub umbes 230 meetrit üle järvepinna.
Knock Three Times

"Knock Three Times" (eestikeelse pealkirjaga "Koputan kolm korda") on L. Russell Browni ja Irwin Levine'i kirjutatud populaarne laul. Laulu esitajaks on märgitud Tony Orlando and Dawn. Tegelikult olid lauljad Tony Orlando, Toni Wine ja Linda November, sest lugu salvestati veel enne, kui moodustati Dawn koos Telma Hopkinsi ja Joyce Vincent Wilsoniga[viide?]. Laul avaldati singlina novembris 1970. Singel jõudis edetabeli Billboard Hot 100 esikohale ja seda müüdi 9 miljonit eksemplari. Eestikeelsed sõnad kirjutas laulule Heldur Karmo ja laul sai tuntuks Tõnis Mäe esituses.
Igor Kopõtin

Igor Kopõtin (sündinud 11. augustil 1982 Tallinnas) on Eesti sõjaajaloolane ja õppejõud, endine kaitseväelane. Tema tuntumad ajalooteosed on "185 päeva Helmandis", "Pioneeripataljon", "Venelased Eesti Vabadussõjas" ja kahe teaduspreemiaga tunnustatud "Rahvuse kool. Eesti rahvusarmee ja vähemusrahvused aastatel 1918–1940", mis põhineb Kopõtini doktoritööl. Ta on NATO Afganistani missiooni veteran. 2000. aastal lõpetanud Lasnamäe Gümnaasiumi Tallinnas, 2005. aastal saanud Tallinna Ülikoolist ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja diplomi. 2010. aastal sai magistrikraadi Eesti ajaloos, 2018. aastal doktorikraadi ajaloos . Läbis ajateenistuse veel formeerimata Pioneeripataljoni eelkäija-allüksuses Tapal. Aastatel 2003–2006 teenis Igor Kopõtin instruktorina Kaitseliidus ning aastatel 2006–2011 allohvitserina Eesti Kaitseväe erinevates väeosades. 2010. aastal viibis Kopõtin Eesti sõjaväekontingendi koosseisus sõjalisel operatsioonil Helmandi provintsis Afganistani Islamivabariigis. Hiljem kirjutas ta sealsete mälestuste põhjal raamatu. Igor Kopõtin on Kaitseliidu Tallinna maleva Ida üksik-kompanii liige ja endine rühmaülem. Aastatel 2011–2014 töötas Igor Kopõtin ajalooõpetajana venekeelses koolis Lasnamäel[viide?]. Kopõtin on teinud koostööd Eesti Sõjamuuseumiga. Alates 2020. aastast on ta ka Narva Muuseumi teadusjuht (kogude ja teadusosakonna juhataja). Aastatel 2014–2021 töötas ta sõjaajaloo lektorina Kaitseväe Akadeemias, alates 2021. aastast on ta sama õppeasutuse strateegia ja innovatsiooni õppetooli juhataja. Igor Kopõtin on mitme raamatu ja mitmekümne artikli autor. Tema sulest on ilmunud alljärgnevad raamatud: http://www.venelased.ee Venelased Eesti Vabadussõjas 1918–1920. Tribune. Tallinn, 2010. Очерки об истории Эстонской армии 1918–1940. Tribune. Tallinn, 2011. "Pioneeripataljon 1917–1940: areng ja koostöö". Grenader. Tallinn, 2012. ISBN 9789949448906 "Vene ohvitserid Eesti sõjaväes 1918–1940". Tribune. Tallinn, 2012. 185 дней в Гильменде: записки военного водителя. Tribune. Tallinn, 2013. "Eesti rahvaväe vene sõdurid vabadussõjas 1918–1920". ISBN 9789949337248. 2014 "Rahvuse kool. Eesti rahvusarmee ja vähemusrahvused aastatel 1918–1940". ISBN 9789949630073. 2020 Kaitseväe teeneterist eeskujuliku teenistuse eest[viide?] Rahuvalvaja medal[viide?] Kaitseliidu Pro Patria III klassi medal[viide?] NATO non-article 5 medal (ISAF)[viide?] Pioneeripataljoni rinnamärk[viide?] Kaitseliidu Tallinna Maleva teeneterist[viide?] Kaitseliidu Tallinna maleva Ida üksik-kompanii teenetemärk[viide?] Taani sõjaväekontingendi (Afganistanis) spordimedal Dancon March[viide?] Eesti Teadusportaal Inimesed Narva Muuseum (vaadatud 30.11.2021) Igor Kopõtin Eesti Teadusinfosüsteemis www.venelased.ee Venelased Eesti Vabadussõjas (e-raamat) Igor Kopõtin: Eesti peab tutvustama siinsetele venelastele oma ajalugu vene keeles. Eesti Päevaleht
Yellow River

"Yellow River" (eesti keeles tuntud kui "Vana jõgi", kuid on olemas ka tõlge pealkirjaga "Laul on leitud", nende mõlema autor on Heldur Karmo) on Jeff Christie kirjutatud ja ansambli Christie esituses maailmakuulsaks saanud laul. Loo autor pakkus seda algul ansamblile The Tremeloes, kes ka pala salvestas, aga ta otsustas siiski ise selle loo singlina välja anda. Singel avaldati 23. aprillil 1970 ja see jõudis Suurbritannia singlimüügi edetabelis esikohale. Loost on tehtud palju töötlusi. Nii on oma versiooni avaldanud näiteks R.E.M., Leapy Lee, Elton John, Lobo, The Compton Brothers, Middle of the Road ning Tubeless Hearts. Prantsuskeelse versiooni "L'Amérique" avaldas Joe Dassin juba mais 1970. Laulu tekst tekitas omal ajal vaidlusi. Oli nimelt selge, et laul räägib noorest inimesest, kes pärast sõjaväest vabanemist läheb koju kollase jõe äärde. Arvati nimelt, et kollane jõgi võib viidata kas Ameerika kodusõjale või Vietnami sõjale. Laulu Suurbritannia tarbeks tehtud videos aga sõidavad bändiliikmed paadiga läbi Londoni mööda kodust Thamesi jõge. Eesti keeles on see tuntud Tõnis Mäe esituses, aga seda on esitanud näiteks veel Toomas Anni.
Rojalism

Rojalism ehk kuningriiklus (prantsuse keeles royalisme) on kuningriiklaste ja kuningriigi pooldamise ideoloogia, eriti Prantsusmaal. Juulis 1648 algas Inglismaal rojalistide mäss. 17.–19. augustil võitis Oliver Cromwell Prestoni juures rojaliste ja šotlasi ning hõivas Londoni. 1795. aasta oktoobris surus Napoléon Bonaparte kindlakäeliselt maha Direktooriumi vastu suunatud rojalistide mässukatse. Direktooriumi võim nõrgenes, kuigi Prantsusmaa võitlus välisvaenlastega aastatel 1796–1797 oli edukas. Rojalistid, kes lootsid teiste Euroopa riikide abil Prantsusmaa monarhia taastada, muutusid järjest aktiivsemaks. Bourbonide restauratsiooni ajal püüdsid ultrarojalistid taastada revolutsioonieelset korda, kuid Louis XVIII sõlmis poliitilise kompromissi aadli ja suurkodanluse vahel. 20. septembril 1992 sai Eesti Rojalistlik Partei Riigikogu valimistel 7,1% valijate häältest ja 8 kohta Riigikokku. Action Française (Prantsusmaa) Eesti Rojalistlik Partei (Eesti) Orange Order (Iirimaa, Austraalia ja Kanada) Koruna Česká (Tšehhia) Monarhism Action française Alliance Royale Eesti Rojalistliku Partei esimees Kalle Kulbok (ülesvõte) La Restauration Nationale Nouvelle Action Royaliste Royaliste Theodore's Royalty and Monarchy Site
Mucrone järv

Mucrone järv (itaalia keeles Lago del Mucrone) on liustikujärv Loode-Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis Biella omavalitsusüksuse territooriumil. 1894 meetri kõrgusel merepinnast paikneva järve kaldajoone pikkus on 500 meetrit, suurim pikkus 215 meetrit ja suurim laius 135 meetrit. Carta Tecnica Regionale raster 1:10.000 della Regione Piemonte - 1999 Atlante dei laghi Piemontesi, Regione Piemonte - Direzione Pianificazione delle Risorse Idriche - 2003
My Little World

"My Little World" (eestikeelse pealkirjaga "Mu väike maailm") on laul, mis esindas Austriat 1976. aasta Eurovisioni lauluvõistlusel. See oli esimene Austria laul selle võistluse ajaloos, mis oli täielikult ingliskeelne. Laulu esitajaks oli ansambel Waterloo & Robinson ning muusika ja sõnade autor on Gerhard Heinz. Lugu kogus finaalvõistlusel 80 punkti ning saavutas 5. koha. Laulule kirjutas eestikeelsed sõnad Heldur Karmo ning see salvestati Tarmo Pihlapi, Boris Lehtlaane ja ansambli Admiral esitatuna.
Gusana järv

Gusana järv (itaalia keeles Lago di Gusana) on veehoidla Lõuna-Itaalias Sardiinias Nuoro provintsis Gavois. 642,5 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 2,52 km², suurim sügavus 79,5 meetrit ja valgala suurus 252 km².  Gusana järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Gusana järv saidil Sardegna Turismo (itaalia keeles) Gusana järv Gavoi comune kodulehel (itaalia keeles) Gusana järv LIMNO andmebaasis (itaalia keeles)
Viggiano

Viggiano (ladinakeelne nimi Videianum) on vald Lõuna-Itaalias Basilicata maakonnas Potenza provintsis. https://demo.istat.it/?l=it Dizionario geografico-istorico-fisico del regno di Napoli, composto dall'Abate Francesco sacco - Di Francesco Sacco Viggiano valla ametlik koduleht itaalia keeles
Dixie Lily

"Dixie Lily" (eestikeelse pealkirjaga "Valge aurik") on Elton Johni ja Bernie Taupini laul. Laul ilmus Elton Johni 1974. aasta albumil "Caribou". Kuigi Elton John seda laulu ise singlina ei avaldanud, ilmus see singlina 1974. aastal USA kantrilaulja Roy Drusky esituses. Eestikeelsed sõnad kirjutas laulule Heldur Karmo ja selle laulis tuntuks Jaak Joala.
Veetše

Veetše (vene keeles вече) oli Vana-Venes rahvakoosolek üldiste küsimuste arutamiseks ning hiljem ka mitme linna kõrgeim võimuorgan. Kroonikates on esmamainitud Belgorodi kohta 997. aasta all, Veliki Novgorodis 1016. aasta all, Kiievis 1068. aasta all. Kui moodustati Kiievi-Vene riik, kasutasid ülikud veetšet vürsti võimu piiramiseks. Veetšekoosolekud levisid Venes laialt 11. sajandi teisest poolest ja 12. sajandist, mil vürstivõim nõrgenes ja Kiievi-Vene riik killustus. Veetše ei taganud täielikku rahva võimu; tegelik võim kuulus ülikutele ja linlaste ülemkihile. Rahvahulgad said siiski teatud võimaluse poliitikaelu mõjutada. Seetõttu püüdsid ülikud veetše tähtsust vähendada ning vürstid püüdsid seda kaotada päris ära. Kirde-Venes, kus linnu nõrgendas mongoli-tatari sissetung, likvideeris tugevnev suurvürstivõim veetšed juba 14. sajandi lõpuks. Rahvaülestõusude ajal aga moodustati linnades sageli veetšesid (Tveris 1293 ja 1327, Moskvas muuhulgas 1382, 1445 ja 1547). Kõige kauem kestis veetšekord Novgorodi (1478. aastani) ja Pihkva riigis (1510. aastani), kus see saavutas kõige kõrgema arengutaseme, samuti Vjatkamaal. Veetše oli Novgorodi riigi kõrgeim esindusorgan. Ülelinnaline veetše oli kunstlik moodustis, mis tekkis linnajagude esindusest hõimuliidu tekkimise ajal Novgorodimaal. Üldtunnustatud arvamuse kohaselt oli Novgorodi veetše 14. sajandi teisel poolel ja 15. sajandil aristokraatliku iseloomuga. Saksa allikas 1331. aastast nimetatakse ülelinnalist veetšet "300 kuldvööd". See nimetus oli 14. sajandiks nähtavasti jäänuk kunagisest kolme kõige varasema linnajao võrdsest esindusest. Algaegadel saatis iga linnajagu veetšele sada esindajat. Linnajagude arv suurenes neljale ning 13. sajandi viimasest veerandist viiele. Võrdeliselt sellega kasvas ka veetsel osalejate arv. Nii võis veetšel käijate arv kasvada viiesajani, see aga on Veliki Novgorodi linnamõisate ligikaudne arv. Sama palju oli ka kõige rikkamaid mõisnikke, eelkõige bojaare. Ting
San Bernadino

"San Bernadino" on inglise ansambli Christie teine singel. Laulu autor on Jeff Christie. Singel jõudis müügiedetabeli tippu Lääne-Saksamaal, Suurbritannias jäi ta laeks 7. koht. Eestis esitas laulu Jaak Joala pealkirjaga „Suvemälestus”.