laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Järvamaa teenetemärk

Järvamaa teenetemärk on Järva maakonna autasu (teenetemärk). Teenetemärgiga autasustatakse isikuid, kes on Järva maakonna arengule oluliselt kaasa aidanud. Autasustamise otsustab Järva maavanem asjakohase korraldusega. 2001 Kalju Kertsmik, Harri Lepamets, Jaago Kuriks, Tiina Oraste, Villem Kelgo, Urmas Susi, Tõnu Traks, Jaanus Marrandi, Udo Tomann, Leo Voorel, Uudo Kalamann, Aivar Lõhmus, Tuve Kärner, Mart Laar, Helve Ratnik, Aldur Aasa, Raul Roosimaa, Toomas Šadeiko, Uno-Alain Tamme, Janne Vink, Indrek Reisman, Aare Kabel, Urmas Kõonurm, Meelis Laanemets, Lembit Veermaa, Kaja Vallsalu, Jaanus Murakas, Laur Lubja, Mart-Järvo Hirtentreu, Urmas Jõgi, Laine Aluoja 2002 Aado Kiin, Toivo Pedak, Gero Kartau, Liia Kivirand, Agu Sammelselg, Ilmar Kont, Sirje Ohu, Rita Sardis, Jüri Eibak, Kaido Kadastik, Tiiu Saarist, Arvo Jokst, Arvo Kips, Kalvi Krass, Juta Vahter, Tõnu Toome, Tiiu Tikkerber, Anne Toomistu, Maret Randla, Ahto Karu 2003 Hannes Aamisepp, Elviira Orumaa, Rünno Lass, Tõnis Kõiv, Harti Paimets, Jüri Kommussaar, Elor Ilmet, Jüri Ilves, Jaanus Nilp, Jüri Randmäe, Siina Trutin, Vello Vilu, Enn Reismann, Milvi Kaldmaa, Peeter Lodi, Olev Saksniit, Ilme Varik ... 2006 Indrek Vijard ... 2012 Grit Šadeiko ... 2014 Ülle Bürkland, Sirje Tamm, Ottilie Kõiva, Õie Vilman, Malle Nööp 2015 Helju Plukk, Kristi Liiva, Maiko Kesküla, Sirje Pehk, Veiko Veskimäe 2016 Erika Kranich, Siret Heinaste, Valev Väljaots, Arto Saar, Urmas Kupp, Viiu Paljak, Epp Rannala, Aere Pallo 2017 Anne Uus, Reet Länkur, Sulo Särkinen, Marje Tänav, Helga Valk Järvamaa teenetemedal Järvamaa vapimärk http://jarva.maavalitsus.ee/maavanema-poolt-antavad-autasud (vaadatud 10.01.2017) Teenetemärgist Järvamaa Maavalitsuse kodulehel
1184

◄ | 11. sajand | 12. sajand | 13. sajand | ► ◄ | 1150. aastad | 1160. aastad | 1170. aastad | 1180. aastad | 1190. aastad | 1200. aastad | 1210. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1180 | 1181 | 1182 | 1183 | 1184 | 1185 | 1186 | 1187 | 1188 | ► | ►► 1184. aasta oli 12. sajandi 84. aasta. 15. juuni – Fimreite lahing: Sverre alistas ja tappis oma rivaali Magnus V ning sai Norra ainuvalitsejaks. 26. juuli – Erfurdi käimlakatastroof ... 8. juuli – Otto I, Brandenburgi markkrahv 24. oktoober – Siegfried, Bremeni peapiiskop Giorgi III, Gruusia kuningas Magnus V, Norra kuningas Richard Doverist, benediktiini munk ja Canterbury peapiiskop
Ahmet I

Ahmed I (18. aprill 1590 – 22. november 1617) oli türgi sultan aastatel 1603–1617. Ta tegi lõpu Osmani sultanite vennataputraditsioonile, jättes troonile saades oma venna Mustafa I ellu. Mustafa I oli Osmanite riigi sultan aastatel 1617–1618 ja 1622–1623. Ta on ta tuntud Sultan Ahmedi mošee (Sinise mošee) poolest, mille ta ehitada laskis ja mis on üks kuulsamaid mošeesid Türgis. Ta oli Mehmet III ja Handan Sultaana poeg. Oma esimese lapse Osmani sündimisega sai Ahmedist noorim osmanite sultan, kes on isaks saanud. Osman II oli valitsejaks 1618. aastast 1622. aastani, mil ta mõrvati. Ahmet I poeg Murat IV oli sultaniks aastatel 1623–1640. Seejärel tõusis troonile tema teine poeg Ibrahim, kes valitses 1640–1648, kuid oli vaimuhaige.
Paul Kogermani mälestusmedal

Paul Kogermani mälestusmedal oli aastatel 1983–1991 Eesti Teaduste Akadeemia välja antud auhind (medal), millega tunnustati inimesi nende saavutuste eest orgaanilise ja põlevkivikeemia ning pedagoogilise tegevuse alal. Medal on nimetatud eesti keemiku Paul Kogermani järgi. 1983 Agu Aarna ... 1986 Oskar Kirret, Ilmar Klesment, Viktor Palm, Enno Siirde, Jevgeni Petuhhov, Olaf Eisen, Hugo Raudsepp (postuumselt) 1987 Ado Köstner, Ülo Lille ... 1989 Endel Lippmaa 1991 Tiit Purre, Mihkel Veiderma, Ilmar Öpik
Stipendium "Ela ja sära"

Stipendium "Ela ja sära" on Eesti Kultuurikapitali 2000. aastast välja antav stipendium, et luua loomeinimestele tingimusi erialaseks pühendumiseks. Stipendiumi makstakse välja kord kvartalis alates jooksva aasta oktoobrist. Aastatel 2000-2010 oli stipendiumi suurus 180 000 krooni, 2011. aastal 11 511 eurot, aastatel 2012-2020 aga 15 600 eurot (3900 eurot kvartalis). 2021. aastal on stipendiumi suurus 18 000 eurot (4500 eurot kvartalis). 2023. aasta oktoobrist alates on stipendiumi suurus 20 000 eurot aastas ning summat indekseeritakse vastavalt kultuuritöötaja miinimumpalga tõusuga (muudetud 7.02.2023). Aastas antakse välja tavaliselt 16 stipendiumi, iga Eesti Kultuurkapitali valdkonna kohta kaks. "Stipendium "Ela ja sära". Eesti Kultuurkapitali veebisait". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2020. Vaadatud 31. oktoobril 2020. Stipendiumist Eesti Kultuurikapitali veebisaidil SIRAM. Kunstnikustipendiumide kuluefektiivsusest „Ela ja sära“ näitel. Sirp, 8. jaanuar 2016.
Kaitseministeeriumi teeneterist

Kaitseministeeriumi teeneterist on Eesti Kaitseministeeriumi aastast 1998 välja antav teenetemärk, et tunnustada inimesi silmapaistva tegevuse eest Eesti riigikaitse arendamisel. Teeneterist võidakse anda Kaitseministeeriumi ametnikule või Eesti ja välisriikide kodanikule. Teeneteriste antakse välja harilikult kaks korda aastas: 24. veebruaril ja 23. juunil. Teeneteristil on kolm klassi. Roger A. Brady Martin Hurt Andri Laidre Johannes Kert, teeneteristi I klass Mart Laar, I klassi teeneterist Tarmo Türkson, I klassi teeneterist Andrus Ansip, Eesti peaminister, I klassi teeneterist kolonel Riho Terras, II klassi teeneterist, Kaitseväe Peastaabi ülem Herman Simm, (hiljem Kaitseminister Jaak Aaviksoo võttis riigireetjalt Herman Simmilt ära kaitseministeeriumi II klassi teeneteristi), II klassi teeneterist Reelika Semjonov, II klassi teeneterist Martin Hurt, Kaitseministeeriumi kaitseinvesteeringute asekantsler, I klassi teeneterist Kairi Rikko, II klassi teeneterist, Kaitseressursside Ameti peadirektor Mikk Marran, I ja II klass Erukolonelleitnant Ülo Tamre, teeneteristi III klass kolonel Kaupo Rosin, II klassi teeneterist Veiko-Vello Palm, II klass Rainer Sternfeld Ben Wallace, I klass Alar Laneman, II klassi teeneterist Theresa Bubbear, Suurbritannia suursaadik Eestis, II klassi teeneterist Madis Milling, II klass kolonelleitnant Raivo Lumiste, Kaitseliidu ülem, II klassi teeneterist kolonel Paul Clayton, NATO eelpaigutatud vägede ülem Eestis, II klassi teeneterist kolonel David Bevan, NATO eelpaigutatud vägede ülemale Eestis, II klassi teeneterist Kaitseministeeriumi rinnamärk Rahvusvahelistes sõjalistes operatsioonides osalenu medal http://www.kaitseministeerium.ee/et/eesmargid-tegevused/laiapohjaline-riigikaitse/teenetemargid (vaadatud 10.01.2017) http://www.postimees.ee/273132/kindral-brady-le-annetati-kaitseministeeriumi-teeneterist http://www.postimees.ee/279321/asekantsler-hurt-sai-kaitseministeeriumi-korgeima-aumargi http://www.postimees.ee/132738/voidusamba-autorid-saavad-kaitseministrilt-teeneteristi Minister Aaviksoo võttis Simmilt teenetemärgi ära, Õhtuleht, 30. märts 2009 "Mikk Marran sai kaitseministeeriumi I klassi teeneteristi". Kaitseministeerium. 30. detsember 2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2017. Vaadatud 30. november 2017. http://www.err.ee/539359/1-jalavaebrigaadi-asub-juhtima-kolonelleitnant-veiko-vello-palm "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2022. Vaadatud 4. märtsil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ühendkuningriigi suursaadikut tunnustati kaitseministeeriumi teeneteristiga, Postimees, 14. mai 2021 Teenetemärgist Kaitseministeeriumi kodulehel
1183

1183. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad - 1180. aastad - 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad Aastad: 1178 1179 1180 1181 1182 - 1183 - 1184 1185 1186 1187 1188 Saksa-Rooma riigi ja Lombardia Liiga vahel sõlmiti Konstanzi rahu. Andronikos I Komnenos sai Bütsantsi keisriks. ... ... Alexios II Komnenos, Bütsantsi keiser
Pärimuskultuuri auhind

Pärimuskultuuri auhind on pärimuskultuuri fondi ja Eesti Folkloorinõukogu auhind, mis antakse isikutele või isikute grupile, kes on panustanud valdkonna järjepidevuse hoidmisesse ja tulevastele põlvedele edasiandmisesse. Auhinnaga tunnustatakse sihipärast ja tulemuslikku loomingulist, õpetuslikku, teaduslik-populariseerivat või korralduslikku pärimuskultuurialast tegevust. Kuni 2011. aastani anti pärimuskultuuri auhinda välja iga aasta. Seejärel otsustati auhinda jagada vaid igal kolmandal aastal, mil kolme Balti riigi ühist suurimat pärimuspidu Baltica peetakse Eestis. Järgmine pärimuskultuuriauhind antakse välja Baltica Eesti pärimuspeol 2022. aastal. 2000 Laine Lõvi ja rahvakunstiselts Leigarid 2001 Anu Vissel, Lille-Astra Arraste ja folklooriselts Hoiuspuu 2002 Viivi Voorand ja Lahemaa Rahvamuusikud, Igor Tõnurist ja rahvakultuuriühing Torupilli-Ants 2003 ... 2004 ... 2005 ... 2006 Leisi Valla Rahvakultuuri ja Arenguselts Leisi VäRKS ning Toivo Luhats 2007 Munuksed ja Ülle Podekrat 2008 regilauluansambel Tink-Tingadi ja Kai Tingas ning folklooriansambel Suprjadki 2009 Mare Mätas ja Tuule Kann 2010 Kalev Järvela 2011 Ulvi Tamm 2013 leelokoor Sõsarõ ja Terje Puistaja 2016 Celia Roose ja Paul Hagu 2019 Krista Sildoja Teotugi ja pärimuskultuuri preemia. Eesti Folkloorinõukogu.
Jeff Sessions

Jeff Sessions (täisnimi Jefferson Beauregard Sessions III; sündinud 24. detsembril 1946 Selmas Alabamas) on Ameerika Ühendriikide poliitik, kes oli 9. veebruarist 2017 kuni 7. novembrini 2018 Donald Trumpi valitsuse justiitsminister. Sessions on Vabariikliku partei liige ja kuulus alates 3. jaanuarist 1997 kuni justiitsministrina ametisse astumiseni Ameerika Ühendriikide Senatisse, kus ta esindas Alabama osariiki. Teda peeti üheks kõige konservatiivsemaks senati liikmeks.[viide?] Ta on hariduselt jurist ning töötas alates 1981. aastast prokurörina ja aastatel 1995–1997 Alabama osariigi peaprokurörina. Sessionsil on kolm last. 2020. aastal kandideeris Sessions tagasi senatisse, kuid kaotas Vabariikliku partei eelvalimistel Tommy Tuberville'ile. De La Cuetara, Ines (July 18, 2016). "Jeff Sessions: Everything You Need to Know". ABC News. Jeff Sessions senati kodulehel
Karl Schlossmanni medal

Karl Schlossmanni medal on aastast 2004 Eesti Teaduste Akadeemia välja antav auhind (medal), et tunnustada arstiteaduses ja sellega seotud valdkonnas silmapaistvat isikut. Auhinda antakse välja üks kord nelja aasta jooksul. Medal on nimetatud eesti bioloogi ja arstiteadlase Karl Schlossmanni järgi. 2004 Mart Saarma 2008 Lembit Allikmets 2012 Ain-Elmar Kaasik 2016 Eero Vasar 2020 Irja Lutsar https://web.archive.org/web/20170110221427/http://www.akadeemia.ee/_repository/file/ALUSDOKUD/Karl%20Schlossmanni%20medal.pdf (vaadatud 10.01.2017)
Ülemaailmne Eesti Vabadusvõitlejate Keskus

Ülemaailmne Eesti Vabadusvõitlejate Keskus (lühend ÜEVK; inglise keeles World Legion of Estonian Liberation) on Kanadas (varem ka USA-s) tegutsev Eestiga seotud vabadusvõitlejaid ühendav organisatsioon. Alates 1970. aastatest kuni 2000. aastateni oli ÜEVK esimees August Jurs. ÜEVK annab välja teeneteriste. Aastatel 1964–1972 andis ÜEVK (USA-s) välja ajakirja Virgats. Eesti Vabadusvõitlejate Liit E. Lindaja, Ülemaailmse Eesti Vabadusvõitlejate Keskuse peakoosolek, Estonian World Review, 8. august 2003
Halaikivtsi

Halaikivtsi (ukraina keeles Галайківці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis. Elanike arv on 916. Pindala on 3,401 km².
Ulf Dinkelspiel

Ulf Adolf Roger Dinkelspiel (4. juuli 1939 Stockholm – 9. jaanuar 2017 Stockholm) oli Rootsi poliitik. Ta oli moderaatide partei liige.
Hannes Kiris

Hannes Kiris (sündinud 1965) on Eesti jurist, riigikohtunik (kriminaalkolleegiumi liige). Hannes Kiris lõpetas 1990. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna cum laude. Töötas aastail 1990–1999 Tallinna prokuratuuris: 1990–1992 prokuröri abina, 1992–1993 prokuröri kohusetäitjana ning aastail 1993–1999 juhtis ta Tallinna prokuratuuri. 1999–2002 oli Kiris Tallinna linnakohtu kohtunik ning Vabariigi Valimiskomisjoni aseesimees. 6. juunil 2002 nimetas Riigikogu Kirise Riigikohtu liikmeks. Selle otsuse poolt olid 53 Riigikogu liiget, vastu 2 ja erapooletuks ei jäänud keegi. Ta andis ametivande 20. juunil 2002. On olnud Riigikohtu kriminaalkolleegiumi esimees. Jurist ja õigusteadlane Advig Kiris on tema isa. Raimo Poom (2012). Eesti ja ESM: ESM-iga liitumata jättes tuleks meil ka teistest rahaliitudest lahkuda. Eesti Ekspress. 8. mai. Riigikohtu kriminaalkolleegiumi hakkab juhtima Hannes Kiris. (2003). Eesti Päevaleht. 10. oktoober. Elektrooniline Riigi Teataja. "Hannes Kirise Riigikohtu liikme ametisse nimetamine". Riigikogu otsus 06.06.2002. Avaldamismärge: RT I 2002, 48, 300. IX Riigikogu stenogramm, VII istungjärk, 6. juuni 2002, päevakorrapunkt "otsuse "Hannes Kirise Riigikohtu liikme ametisse nimetamine" eelnõu (1068 OE) arutelu". IX Riigikogu stenogramm, VII istungjärk, 20. juuni 2002, päevakorrapunkt "Riigikohtunik Hannes Kirise ametivanne".
1182

1182. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad - 1180. aastad - 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad Aastad: 1177 1178 1179 1180 1181 - 1182 - 1183 1184 1185 1186 1187 Knud IV krooniti Taani kuningaks kogunes esimene Poola Sejm Juudid aeti Pariisist välja ... ... Valdemar I, Taani kuningas
Peeter Jerofejev

Peeter Jerofejev (sündinud 15. juulil 1952) on Eesti jurist, aastatel 2004–2023 riigikohtunik (tsiviilkolleegiumi liige). Peeter Jerofejev Lõpetas Tartu ülikooli õigusteaduskonna 1980. aastal ja psühholoogia osakonna 1987. aastal. Ta oli aastail 1982–1993 Tartu linnakohtu ning alates 1993. aastast Tartu ringkonnakohtu kohtunik. Jerofejev oli Eesti Kohtunike Ühingu esimees detsembrist 1991 detsembrini 1993. 1993. aastal kaalus Riigikogu Jerofejevi riigikohtunikuks nimetamist, kuid ta ei osutunud valituks: ettepaneku poolt oli 22 Riigikogu liiget, vastu 39 ja 17 liiget jäid erapooletuks. 6. mail 2004 nimetas Riigikogu Jerofejevi Riigikohtu liikmeks. Selle otsuse poolt olid 62 Riigikogu liiget, vastu 1 ja erapooletuks ei jäänud keegi. Ta andis ametivande 19. mail 2004. Alates 15. juulist 2023 jäi Peeter Jerofejev pensionile. Poom, R. (2012). Eesti ja ESM: ESM-iga liitumata jättes tuleks meil ka teistest rahaliitudest lahkuda. Eesti Ekspress. 8. mai. Riigikogu nimetas Peeter Jerofejevi riigikohtunikuks. (2004). Eesti Päevaleht. 6. mai. Eesti Kohtunike Ühing. Ülevaade Eesti Kohtunike Ühingu tegevusest aastatel 1991–2006. VII Riigikogu stenogramm, II istungjärk, 25. veebruar 1993, 8. päevakorrapunkt: Peeter Jerofejevi Riigikohtu liikme ametisse nimetamise seaduse eelnõu esimese lugemise jätkamine. Elektrooniline Riigi Teataja. "Peeter Jerofejevi Riigikohtu liikme ametisse nimetamine". Riigikogu otsus 06.05.2004. Avaldamismärge: RT I 2004, 43, 301. X Riigikogu stenogramm, III istungjärk, 6. mai 2004, 6. päevakorrapunkt: Otsuse "Peeter Jerofejevi Riigikohtu liikme ametisse nimetamine" eelnõu (317 OE) esimene lugemine. X Riigikogu stenogramm, III istungjärk, 19. mai 2004, 1. päevakorrapunkt: Riigikohtu liikme P. Jerofejevi ametivanne.
Tambet Tampuu

Tambet Tampuu (sündinud 5. veebruaril 1963 Kuressaares) on Eesti jurist, riigikohtunik (tsiviilkolleegiumi liige). Tambet Tampuu lõpetas 1981. aastal Kingissepa 2. Keskkooli ja 1986. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna (cum laude) ning 1998. aastal kaitses Tartu Ülikoolis magistrikraadi. Tampuu töötas aastail 1986–1993 uurijana erinevates uurimisasutustes Põlvas ja Tartus ning 1993–1994 Tartu linnakohtu kohtunikuna. Alates 1994. aastast on Tampuu Tartu ringkonnakohtu kohtunik, 1998–2002 oli ta kohtunikueksamikomisjoni liige. 6. mail 2003 nimetas Riigikogu Tampuu Riigikohtu liikmeks. Selle otsuse poolt olid 73 Riigikogu liiget, vastu ei olnud keegi ja erapooletuks jäi 1 liige. Ta andis ametivande 8. mail 2003. 01.01.1986–31.12.1987 Põlva rajooni RSN TK siseasjade osakonna uurimisjaoskonna uurija 01.01.1987–31.12.1989 Põlva rajooni RSN TK siseasjade osakonna ülema asetäitja uurimise alal 01.01.1987–31.12.1987 Põlva rajooni RSN TK siseasjade osakonna uurimisjaoskonna vanemuurija 01.01.1989–31.12.1991 Eesti Uurimisameti Põlva Uurimisbüroo direktor 01.01.1991–31.12.1992 Eesti Uurimisameti Keskuurimisbüroo eriti tähtsate asjade uurija 01.01.1993–31.12.1993 Tartu Uurimisbüroo uurija 01.01.1993–31.12.1994 Tartu Linnakohtu kohtunik 01.01.1994–31.12.2003 Tartu Ringkonnakohtu kohtunik 01.02.2003–31.01.2007 Tartu Ülikool, Õigusteaduskond, Eraõiguse instituut, tsiviilõiguse lektor 01.02.2007–31.01.2011 Tartu Ülikool, Õigusteaduskond, Eraõiguse instituut, tsiviilõiguse lektor 01.02.2011–31.01.2015 Tartu Ülikool, Õigusteaduskond, Eraõiguse instituut, tsiviilõiguse lektor 01.01.1999–... Tartu Ülikool, tsiviilõiguse õppetooli lektor 01.01.2003–... Riigikohtu kohtunik 2024 Valgetähe IV klassi teenetemärk Tambet Tampuu Eesti Teadusinfosüsteemis Juridica International. CV: Tampuu, Tambet. https://www.oesel.ee/kg/?v=1&l=3 Riigikogu nimetas Tambet Tampuu ja Indrek Koolmeistri riigikohtunikeks. (2003). Eesti Päevaleht. 6. mai. Elektrooniline Riigi Teataja. "Tambet Tampuu Riigikohtu liikme ametisse nimetamine". Riigikogu otsus 06.05.2003. Avaldamismärge: RT I 2003, 39, 265. X Riigikogu stenogramm, I istungjärk, 6. mai 2003, 3. päevakorrapunkt: Otsuse "Tambet Tampuu Riigikohtu liikme ametisse nimetamine" eelnõu (26 OE) esimene lugemine. X Riigikogu stenogramm, I istungjärk, 8. mai 2003. Riigikohtu liikmete I. Koolmeistri ja T. Tampuu ametivanne. Publikatsioonide loend ajakirjas Juridica
Clare Hollingworth

Clare Hollingworth (10. oktoober 1911 Leicester – 10. jaanuar 2017 Hongkong) oli inglise ajakirjanik. Ta oli esimene sõjakorrespondent, kes teatas Teise maailmasõja algusest, kirjeldades toimuvat kui "sajandi sensatsiooni". 1939 ilmus ajalehes The Daily Telegraph tema lugu pealkirjaga "1000 tanki koguneb Poola piiri ääres. 10 diviisi on teadaolevalt valmis kiirelt ründama". Tema ajakirjanikukarjäär kestis üle 40 aasta, sõja ajal töötas ta Rumeenias, Türgis, Kreekas ja Ida-Aafrika riikides. Ka sõjajärgsetel aastatel külastas ta maailma tulipunkte, tehes lugusid Palestiinast, Hiinast, Iraanist, Iraagist ja Vietnamist. Talle andsid intervjuusid araabia šahhid ja saudi printsid, kes varem olid naisajakirjanikega suhtlemisest keeldunud. Ta oli Iraani šahhi Moḩammad Reẕā Pahlavī viimane intervjueerija. Šahh nimetas Hollingworthi "ainukeseks inimeseks, kellega ta soovis rääkida". Hollingworth läks pensionile 1981. aastal ning kolis Hongkongi, kus ta suri 2017. aastal 105-aastaselt. Ta oli kaks korda abielus, tema esimene abikaasa suri 1936. ja teine 1965. aastal. "Clare Hollingworth: British war correspondent dies aged 105". BBC News. 10. jaanuar 2017. «Clare Hollingworth, Reporter Who Broke News of World War II, Dies at 105», The New York Times, 10-01-2017 Imperial War Museum Interview from 2001 Clare Hollingworthi intervjuu 1999. aastal BBC Radio 4 saates "Desert Island Discs"
Bjarni Benediktsson

Bjarni Benediktsson on mitme inimese nimi: Bjarni Benediktsson (1908), elas 1908–1970, oli aastatel 1963–1970 Islandi peaminister Bjarni Benediktsson (1970), on Islandi poliitik
1180

1180. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad - 1180. aastad - 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad Aastad: 1175 1176 1177 1178 1179 - 1180 - 1181 1182 1183 1184 1185 Philippe II kroonitakse Prantsusmaa kuningaks Alexius II Komnenus saab Bütsantsi keisriks ... ... 18. september – Louis VII, Prantsusmaa kuningas
Canmore

Canmore on linn Kanadas Alberta provintsis. Canmore on Alberta suuruselt üheksas linn. Canmore asub Calgaryst 81 km läänes, Alberta kaljumäestikus Bow' orus. Canmore'is peeti 1988. aasta Calgary olümpiamängude laskesuusatamise, murdmaasuusatamise ja kahevõistluse suusasõidud. Population and dwelling counts, for Canada, provinces and territories, and census subdivisions (municipalities), 2016 and 2011 censuses – 100% data Population and dwelling counts, for Canada, provinces and territories, and census subdivisions (municipalities), 2016 and 2011 censuses – 100% data Canmore'i koduleht
Isolaatkeel

Isolaatkeel ehk isoleeritud keel on keel, mida pole seni õnnestunud genealoogiliselt liigitada ja mis ei paista ühegi maailma keelega suguluses olevat. (Ehala, 2020) Isolaatkeeltel saab siiski täheldada keelekontaktidest tingitud mõjutusi teistelt keeltelt. (Ehala, 2020) Võib kindlalt väita, et kõik keeled maailmas on seotud mõne teise keelega. Üheks tuntumaks isolaatkeeleks on Põhja-Hispaanias ja Lõuna-Prantsusmaal (Pürenee mägedes) kõneldav baski keel. Selle kohta on arvatud, et baskid olid Edela-Euroopa põliselanikud enne, kui sinna saabusid indoeurooplased. Samuti on tuntud isolaatkeel Põhja-Pakistanis ja Põhja-Indias kõneldav burušaski keel, ajaloolistest isolaatkeeltest üks tuntumaid on aga sumeri keel. (Ehala, 2020) Oletatakse, et sellised keeled on säilinud eelajaloolisest ajast enne suurte keelkondade levimist ja nende rahvaste rändamist vastavale alale. Nii näiteks on baski keeles palju ladina, hispaania ja prantsuse laene, samuti mõned keldi ja araabia laenud. Baski keelest on laenatud näiteks hispaania sõnad izquierdo ´vasak´ ja chatarra ´vanaraud´, ´koli´ ning võib-olla prantsuse sõna bizarre ´veider´, pentsik baski bizar ´habe´; siit ka eesti bisarne. Üks isolaatkeelte olemasolu seletus on see, et need võivad olla suurema keeleperekonna viimane allesjäänud haru. Võimalik, et sellel keelel oli minevikus sugulaskeeli, kuid nad on sellest ajast alates dokumenteerimata kadunud. Teine seletus keeleisolaatidele on see, et need arenesid teistest keeltest eraldatuna. See seletus kehtib enamasti viipekeelte kohta, mis on tekkinud teistest kõne- või viipekeeltest sõltumatult. ainu keel baski keel burušaski keel džalaa keel haida keel jale keel korea keel kusunda keel leko keel molofi keel mpuri keel nihali keel odiai keel usku keel varao keel "Language isolate". M. Ehala, K. Habicht, P. Kehayov, A. Zabrodskaja "Keel ja ühiskond" 2020
Provints (Hispaania)

Provints (hisp provincia) on Hispaania 2. järgu haldusüksus. Hispaanias 50 provintsi. Provintsid jagunevad valdadeks. Provintsidest väljapoole jäävad autonoomsed linnad Ceuta ja Melilla. Alljärgnevas tabelis on toodud kõik provintsid koos halduskeskustega.
Ryszard Parulski

Ryszard Władysław Parulski (9. märts 1938 Varssavi – 10. jaanuar 2017) oli poola vehkleja. Parulski tuli 1961. aasta maailmameistrivõistlustel individuaalarvestuses maailmameistriks. 1964. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs võitis ta meeskondlikus floretis hõbemedali ja 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos pronksmedali. Aastal 1963 valiti ta Poola aasta sportlaseks.
Emacs

Emacs on tekstiredaktorite perekond, mis on tuntud oma kerge ja peaaegu piiramatu laiendatavuse ja konfigureeritavuse poolest. Tuntuimad Emacsid on GNU Emacs ja XEmacs.