laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Köie tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Köie tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav algab Vana-Kalamaja tänavalt ja lõpeb Noole tänaval. Köie tänav kulgeb kagu–loodesuunaliselt ja on ligikaudu 250 meetri pikkune. Köie tänav sai nime 1881. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli Seilergasse ehk Seilstrasse, venekeelne nimi Канатная улица. Tänava nimi tulenes sealkandis asunud Köismäe alevi (Reperbahn-Vorstadt) nimest. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 61
Jokela koolitulistamine

Jokela koolitulistamine toimus 7. novembril 2007 Soomes Jokelas, kui 18-aastane Pekka-Eric Auvinen sisenes kooli poolautomaatpüstoliga. Järgnenud tulistamises hukkus 8 ja vigastada sai 12 inimest, seejärel lasi Auvinen endale kuuli pähe ja suri õhtul Helsingi haiglas. See oli Soome ajaloo teine koolitulistamine. 1989. aastal haavas 14-aastane poiss Raumas raskelt kahte kaasõpilast, kes surid hiljem. Vähem kui aasta hiljem toimus järgmine koolitulistamine, kui tulistaja tappis Kauhajokis 10 inimest ja iseenda. Kell 11.40 sisenes Auvinen kooli ja hakkas tulistama. Politsei sai väljakutse kooli 11:43. Kooli direktor Helena Kalmi käskis õpilastel ja õpetajatel end klassi barrikadeerida ja üritas seejärel Auvineniga läbi rääkida, aga mees lasi ta maha. Hukkus ka kooli meditsiiniõde, kes üritas haavatuid aidata. Esimene politseipatrull saabus 11.55 ja kell 12.30 piiras maja juba 100 politseinikku, sealhulgas eriüksus Karhu-ryhmä. Kolleegidele tulid appi isegi need politseinikud, kes sel ajal tööl polnud. Politsei üritas tulistajaga läbi rääkida, aga Auvinen vastas tulega. Ükski politseinik viga ei saanud. Tulistamine lõppes 12.24, kui Auvinen lasi endale kuuli pähe. Politsei eriüksus sisenes majja 13.53. Tulistaja leiti 13.54. Politsei otsis ruum-ruumilt läbi kogu koolimaja, aga teisi tulistajaid ei leitud. Auvinen viidi Helsingi Ülikooli Keskhaigla Töölo haiglasse, kus ta kell 22.15 suri. Tulistajaks osutus 18-aastane sama kooli õpilane Pekka-Eric Auvinen. Ta on sündinud 4. juunil 1989 Tuusulas. Politsei sõnul oli teda koolis kiusatud. Relvaloa oli ta saanud kolm nädalat enne tulistamist. Soome – lipud lehvisid pooles mastis. President Tarja Halonen ja peaminister Matti Vanhanen avaldasid kaastunnet ohvrite vanematele. Hakati arutama, kas relvaseadust tuleks karmistada. Eesti – president Toomas Hendrik Ilves avaldas Soomele Eesti rahva nimel kaastunnet. Island – president Ólafur Ragnar Grímsson avaldas Soomele Islandi rahva nimel kaastunnet. Delfi:Koolitulistamisi on Soomes toimunud korduvalt BBC News:Man kills eight at Finnish school Telegraph:Finland school shooting: Mayor says gunman has killed himself CNN:Finland in mourning after fatal school shooting Eesti Päevaleht:Prokurör: koolitulistamisi on võimatu ette aimata Eesti Päevaleht:Politsei avalikustas osaliselt Jokela koolitulistamise toimiku
Esiliiga 1992/93

Esiliiga 1992/93 oli Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga Esiliiga 1992. ja 1993. aasta hooaeg. Meistriliiga 1992/93 II liiga 1992/93
Plektron

Plektron (kreeka sõnast tähendusega 'lööma') on plastist või harvemini muust materjalist ese, mis on mõeldud näppekeelpillide (kõige sagedamini kitarri, kuid näiteks ka kandle) keelte tõmbamiseks. Peale plektroni kasutatakse selles tähenduses veel mitut sõna, näiteks lipits, mediaator (kõnekeeles ka lühendvorm "medikas") ja triller. Käibel on ka ingliskeelsed sõnad plectrum ja pick.
II liiga 1992/93

II liiga 1992/93 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 1992. ja 1993. aasta hooaeg. Tallinna AS Belta lõpetas tegevuse. Meistriliiga 1992/93 Esiliiga 1992/93
Episkopaalkirik

Episkopaalkirik ehk episkopaalne kirik on nimetus, mida kasutavad osana oma ametlikust nimest mitmed, peamiselt anglikaani ja metodisti taustaga kristlikud kirikud. Episkopaalkiriku nimetusega tahetakse rõhutada piiskopiameti keskset rolli nende hierarhias ja struktuuris. Episkopaalkiriku nimetust kasutavad või on kasutanud oma ametlikus nimes järgmised kiriklikud organisatsioonid: Anglikaani kirikud: Ameerika Ühendriikide Protestantlik Episkopaalkirik Anglikaani Episkopaalkirik (Ameerika Ühendriikides) Brasiilia Anglikaani Episkopaalkirik Episkopaalne Misjonikirik (Ameerika Ühendriikides) Filipiinide Episkopaalkirik Hispaania Reformeeritud Episkopaalkirik Jeruusalemma ja Lähis-Ida Episkopaalkirik Kuuba Episkopaalkirik Lõuna Episkopaalkirik (Ameerika Ühendriikides) Põhja-Ameerika Ühinenud Episkopaalkirik Reformeeritud Episkopaalkirik (rahvusvaheline) Sudaani Episkopaalkirik Šoti Episkopaalkirik Traditsiooniline Protestantlik Episkopaalkirik (Ameerika Ühendriikides) Vaba Protestantlik Episkopaalkirik (Põhja-Ameerikas) Metodisti kirikud: Aafrika Metodisti Episkopaalkirik (Ameerika Ühendriikides) Aafrika Metodisti Episkopaalne Siioni Kirik (Põhja-Ameerikas) Kristlik Metodisti Episkopaalkirik (Põhja-Ameerikas) Kristlik Metodisti Episkopaalne Siioni Kirik (Ameerika Ühendriikides) Metodisti Episkopaalkirik, eksisteeris 1784–1939, tänapäeval osa Ühinenud Metodisti Kirikust (Ameerika Ühendriikides) Mitmeid kristlikke traditsioone ühendavad kirikud: Evangeelsete Episkopaalkirikute Osadus (rahvusvaheline) Karismaatiline Episkopaalkirik (rahvusvaheline)
Mediaator

"Mediaator" (ladina sõnast mediator 'vahendaja') on mitmetähenduslik sõna. Mediaator ehk neurotransmitter on keemiline aine, mille abil neuron vahetab teiste rakkudega informatsiooni. Mediaator ehk plektron on plastmassist ese keelpillide mängimiseks.
Valgevase tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Valgevase tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav algab Tööstuse tänavalt ja lõpeb Vabriku tänaval. Valgevase tänav on kirde-edelasuunaline ja ligikaudu 290 meetri pikkune. Valgevase tänav hooned 3 ja 11 on tunnistatud ehitismälestisteks. Valgevase tänav sai nime 1906. aastal seal paiknenud valukojas kasutatud toormaterjali järgi. Tänava saksakeelne nimi oli Messingstrasse ja venekeelne nimi Латунная улица. Valgevase 1 Valgevase 1 Valgevase 3, Tallinna maja tüüpi korterelamu (1931). Valgevase 3 Valgevase 3 Valgevase 11, Tallinna maja tüüpi korterelamu (1932). Valgevase 11 http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Elamu Valgevase t. 3, 1931. a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.11.2022) Elamu Valgevase t. 11, 1932. a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.11.2022) Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 132
Jacob Heinrich von Lilienfeldt

Jacob Heinrich von Lilienfeldt (1. detsember 1716 – 12. juuli 1785) oli baltisaksa näitekirjanik, esseist, juhuluuletaja. Ta oli Uue-Põltsamaa mõisa omanik. Kirjanikuna oli ta ühiskonnakriitiline, toetas ja propageeris sotsiaalseid reforme. 1767. aastal avaldas poliitilise traktaadi „Neues Staats-Gebäude”, kus tuli esimesena välja ettepanekuga luua Euroopa riikide liit.
Bío-Bío piirkond

Bío-Bío piirkond on Tšiili 1. järgu haldusüksus (piirkond). See on saanud nime Tšiili suuruselt teise jõe Bío-Bío järgi, mille suue on piirkonna halduskeskuse Concepcióni lähedal. 2017. aasta Tšiili rahvaloendus, vaadatud 6.01.2018. Piirkonna koduleht
Alfred Leius

Alfred Leius (aastani 1938 Alfred Zolk 19. detsember 1897 Krüüdneri – 5. juuni 1967 Tartu) oli eesti skulptor ja pedagoog. Sündis Tartumaal töölise perekonnas. 1899. aastal kolis perekond Tartusse, kus Leius õppis Tartu Linnakoolis. Keskhariduse omandas Tartu Haridusseltsi Õhtu Erareaalgümnaasiumis. Kunstiõpinguid alustas kunstnik Hartmanni juures. 1919. aastal astus Kõrgemasse Kunstikooli Pallas, mille lõpetas kesk- ja kutsekooli joonistamise ja joonestamise õpetaja ning kujuri kutsega 1929. Töötas aastatel 1931–1942 Põltsamaa Ühisgümnaasiumis joonestus-joonistusõpetajana, aastatel 1942–1944 Tartu 5. gümnaasiumis, aastatel 1944–1946 Tartu 3. Keskkoolis, aastatel 1944–1952 Tartu Õpetajate Instituudis. Aastatel 1952–1957 töötas ta joonestusõppejõuna Eesti Põllumajanduse Akadeemias. Alfred Leius oli üks Eesti Akadeemilise meeskoori asutajaid ning mõnda aega selle esimees. Tema loodud on Põltsamaa lossipargis paiknev Karl August Hermanni ausammas. Maa Hääl nr 70, 18. juuni 1934
Margapuu

Margapuu ehk päsmer (võru keeles ka pässül) on vanapärane mõõteriist asjade kaalumiseks. Margapuu on levinud Skandinaavias ja ka Eestis. Ehkki Eesti majapidamistes neid veel tänini leidub, ei ole margapuud suuremalt jaolt enam kasutusel, enamasti on neid asendanud majapidamiskaalud. Margapuu põhineb kangi tasakaalustamisel, nagu paljud kaalud. Margapuu kangi õlad pole püsivad, et tasakaalustada seda vihtide kaalu muutmisega, vaid margapuul on püsiva pikkusega kang, mille ühes otsas on püsiva kaaluga vasturaskus. Kaalutav raskus tasakaalustatakse hoopis kangi õlgade muutmisega toetuspunkti nihutades. Kaaluühikud on märgitud kangile. Inglismaal ja mujal kasutatakse teistsuguseid kaale (inglise keeles steelyard), mille toetuspunkt on kangil fikseeritud ja kaalutava raskuse asukoht ka, aga kang tasakaalustatakse vasturaskuse nihutamise teel.
Inga Mangus

Inga Mangus (sündinud 28. veebruaril 1965 Tallinnas) on Tallinnas asuva Puškini Instituudi direktor. Ta on lõpetanud 1988. aastal Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonna vene keele ja kirjanduse erialal. Inga Mangus on mitme eesti ja vene keele õpiku autor. Ta on kahe lapse ema ja Andrei Krasnoglazovi abikaasa. http://raud.ut.ee/~elasn/LA88FLVF.HTM[alaline kõdulink] Inga Mangus vene keelest
Malmi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Malmi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav algab Vabriku tänavalt ja lõpeb Kopli tänaval. Malmi tänav kulgeb enam-vähem kirde-edelasuunaliselt ja on ligikaudu 120 m pikkune. Tänav on nime saanud 1900. aastal malmivalutehase järgi, mis rajati 1878. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli Gusseisenstrasse ja venekeelne nimi Чугунная улица. 1920.–1930. aastatel töötas selle tänava majade taga tubakatehas Havanna (aadressil Kopli 20a, O.Ü. Havanna).[viide?] Tallinna tänavanimed Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 75
Allan Carlsson (poksija)

Carl Allan Carlsson (hiljem ka Allan Ekebäck; 8. november 1910 Örebro – 17. november 1983 Norrköping) oli Rootsi poksija. Carlsson oli kokku neljakordne Rootsi meister – sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1932. aastal ning kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) aastatel 1933–1934 ja 1936. Ta esindas maavõistlustel Rootsit 12 korral ning võitis neist 10 ja kaotas 2 kohtumist. Carlsson sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Carmelo Robledole (Argentina) ning võites 3. koha kohtumises Gaspare Alessandrit (Itaalia). "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 22. juulil 2012. 10. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1932. Tulemused inglise keeles Allan Carlsson lehel Ringside. Rootsi keeles Allan Carlsson (poksija) veebisaidil Olympedia (inglise)
Po madalik

Po madalik ehk Lombardia madalik (itaalia Pianura Padana, ka Pianura Lombarda) on tasandik Põhja-Itaalias, Alpide ja Apenniinide vahel. Kunagine oli selle tasandiku kohal Aadria mere laht. Valdav kõrgus on 100 m, äärealadel 200–500 m. Tasandikku veestab Po jõestik. Sageli esineb üleujutusi ja udu. Lombardia madalik on oma viljaka pinnase tõttu üks Itaalia peamisi põllumajanduspiirkondi (riis, nisu, mais). Suuremad linnad on Milano, Torino, Bologna ja Padova.
Vladimirs Kaijaks

Vladimirs Kaijaks (kuni 1959 Kārlis Laimonis Lazdovskis, 1959–1970 Kārlis Bendrups; 2. september 1930 Cēsis – 12. september 2013 Staburags) oli läti kirjanik. Eesti keeles on ilmunud kolme tema novelli sisaldav raamat "Ämblik" (Loomingu Raamatukogu 24, 1981; tõlkinud Kalev Kalkun). Tema abikaasa oli kirjanik Māra Svīre. Fotod Läti Akadeemilise Raamatukogu ning Kirjandus-, Teatri- ja Muusikamuuseumi andmebaasis
Māra Svīre

Māra Svīre (sünninimi Māra Brīdaka, alates 1956 õieti Māra Lapsiņa, alates 1970 õieti Māra Kaijaka; sündinud 13. oktoobril 1936) on läti kirjanik. Māra Svīre lõpetas 1954. aastal Alūksne 1. Keskkooli ja 1959 Läti Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Seejärel töötas ta kuus kuud juristina. 1960–1970 oli ta Läti Raadio toimetaja. Aastatel 1970–1975 töötas Māra Svīre ajakirja Padomju Latvijas Sieviete (Nõukogude Läti Naine) toimetuses. Alates 1975. aastast on ta olnud vabakutseline kirjanik. Läti kultuurikaanonisse kuulub Svīre lühijutul põhinev film "Jaaniöö värvi limusiin". Svīre on kirjutanud ka filmi stsenaariumi. Eesti keeles on ilmunud tema jutustuste valimik "Õdus õhtu kahekesi" (Loomingu Raamatukogu 10–11, 1984; tõlkinud Kalev Kalkun). Tema abikaasa oli kirjanik Vladimirs Kaijaks (1930–2013), tema õde on kirjanik Lija Brīdaka. Māra Svīre Läti Akadeemilise Raamatukogu ning Kirjandus-, Teatri- ja Muusikamuuseumi andmebaasis "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 26. aprillil 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Literatūra. "Māra Svīre". Literatūra (läti). Vaadatud 2. juunil 2024. Foto Läti Akadeemilise Raamatukogu ning Kirjandus-, Teatri- ja Muusikamuuseumi andmebaasis Foto ja bibliograafia lehel makslinieki.lv
Michelle Jenneke

Michelle "Shelly" Jenneke (sündinud 23. juunil 1993 Kenthurstis) on Austraalia tõkkejooksja. 2010 oli ta Austraalia noorte olümpiakoondises ja tuli 100 meetri jooksus teiseks. 15. juulil 2012 sai ta IAAFi noorte maailmameistrivõistlustel 100 meetri tõkkejooksus viienda koha. Pärast võistlust sai video, millel ta teeb soojendust, internetis üle kogu maailma populaarseks. 2010. aasta noorte olümpiamängud 2. koht 100 meetri tõkkejooksus 4. koht naiste teatejooks 2012 IAAFi noorte maailmameistrivõistlused 5.koht
Petras Cvirka

Petras Cvirka [p'ätras tsv'irka] (12. märts 1909 Klangai – 2. mai 1947 Vilnius) oli leedu kirjanik. Ta kasutas pseudonüüme A. Cvingelis, Cezaris Petrėnas, J. K. Pavilionis, K. Cvirka, Kanapeikus, Kazys Gerutis, Klangis, Klangis Petras, Klangių Petras, L. P. Cvirka, Laumakys, P. Cvinglis, P. Cvirka-Rymantas, P. Gelmė, P. Veliuoniškis, Petras Serapinas, S. Laumakys. Cvirka õppis 1926–1930 Kaunase kunstikoolis, ent pöördus seejärel kirjanduse poole. Ta hakkas 1924. aastast avaldama luuletusi. Aastail 1931–1932 õppis ta Pariisis kirjandust. Ta tõlkis prantsuse keelest leedu keelde 9 raamatut ja hulgaliselt lühemaid tekste. 1940. aastal astus ta kommunistlikku parteisse ja pooldas Leedu annekteerimist Nõukogude Liidu poolt. 1941. aastal, pärast teise maailmasõja algust, suundus ta Alma-Atasse ning seejärel Moskvasse, kus astus NSV Liidu Kirjanike Liitu. 1944. aastal naasis ta Leetu, kus töötas Leedu NSV Kirjanike Liidu esimehena ning ajakirja Pergalė (Võit) toimetajana. Pärast Cvirka surma püstitati talle Vilniusesse mälestusmärk. Kui Leedu iseseisvus 1990. aastal taastati, oli neid, kes tahtsid mälestusmärki Cvirka kommunismi pooldava tegevuse eest maha võtta, ent seda ei tehtud. "Pirmosios pagaisimo dienos" (luulekogu, 1928) "Saulėlydis Nykos valsčiuje" (novellid, 1930) "Adolfas Hitleris" (essee, 1933) "Frank Kruk" (romaan, 1934; eesti keeles "Frank Crook", tõlkinud Mihkel Loodus; Tallinn: Eesti Raamat, 1969) "Žemė maitintoja" (romaan, 1935; eesti keeles "Emake maa", tõlkinud Aili Erleman; Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1960) "Meisteris ir sūnūs" (romaan, 1936; eesti keeles "Meister ja pojad", tõlkinud Ilmar Vananurm; Tallinn: Eesti Raamat, 1986) "Kasdienės istorijos" (jutustus, 1938) "Ąžuolo šaknys" (jutustused, 1945) "Brolybės sėkla" (jutustused, 1947) "Vaikų karas" (jutustused) Eesti keeles on ilmunud veel Petras Cvirka kogumik "Neemenimaa muinasjutte" (tõlkinud Mart Pukits; Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1955) ning jutustuste kogu "Saladus" (tõlkinud Valvi Strikaitiene; Tallinn: Eesti Raamat, 1981). Petras Cvirka lehel "Lithuanian classic literature anthology" Cvirka, Petras Žymūs Kauno žmonės: atminimo įamžinimas. Kauno apskrities viešoji biblioteka. Rimantas Želvys, "Lithuanian code: Captures of history in Vilnius cityscapes", Informacijos mokslai 45, 2008, lk. 94. Petras Cvirka lehel "Lithuanian classic literature anthology"
Erik Ågren

Erik Alfred Ågren (3. jaanuar 1916 Ytterselö (praegu Strängnäsi vald) – 3. juuli 1985 Stockholm) oli Rootsi poksija. Ågren oli viiekordne Rootsi meister kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) aastatel 1937-1941. Ågren sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Nikolai Stepulovile (Eesti) ning saades 3. koha kohtumises loobumisvõidu Poul Kopsilt (Taani). Ågren sai kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 6. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1939) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Antoni Kolczyńskile (Poola). Ta osales kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Herbert Nürnbergile (Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 23. juulil 2012. 11. suveolümpiamängude poksivõistlus. Berliin 1936. Tulemused inglise keeles 6. Euroopa meistrivõistlused poksis. Dublin 1939. Tulemused inglise keeles 5. Euroopa meistrivõistlused poksis. Milano 1937. Tulemused inglise keeles Erik Ågren lehel Ringside. Rootsi keeles Erik Ågren veebisaidil Olympedia (inglise)
Kauhajoki koolitulistamine

Kauhajoki koolitulistamine toimus 23. septembril 2008 Kauhajoel kui bakalaureusetudeng, 22-aastane Matti Juhani Saari avas Seinäjoki kutsekõrgkoolis poolautomaatsest püstolist tule, tappes 10 inimest ja vigastades üht, enne kui endale kuuli pähe lasi. Ta suri paar tundi hiljem Tampere ülikooli haiglas. See oli teine koolitulistamine Soomes vähem kui aasta jooksul ja kolmas Soome ajaloos. Eelmine koolitulistamine oli 2007. aasta novembris Jokelas ja enne seda oli viimane koolitulistamine 1989. aastal Raumas. "Koolitulistamisi on Soomes toimunud korduvalt". Delfi. Vaadatud 31. august 2017. "Kauhajoki koolitulistaja suri haiglas". Eesti Päevaleht. Vaadatud 31. august 2017. "Gunman kills 10 in Finnish school shooting". Reuters. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. september 2017. Vaadatud 31. august 2017.
Imaginaararv

Imaginaararv on kompleksarv, mis ei ole reaalarv. Imaginaararv avaldatakse kujul a + b i {\displaystyle a+bi} , kus a {\displaystyle a} ja b {\displaystyle b} ≠ 0 on reaalarvud ning i {\displaystyle i} on imaginaarühik. Imaginaararvu b i {\displaystyle bi} nimetatakse puhtimaginaararvuks. Imaginaarühik EE 3. köide, 1988.
Brahhistokroon

Brahhistokroon (kreeka sõnadest βράχιστος (brachistos, 'lühim') ja χρόνος (chronos, 'aeg')) on kiireima languse joon, kõikvõimalikest homogeense jõuvälja kaht punkti A ja B ühendavaist joontest see, mida mööda hõõrdumiseta liikudes jõuab punktmass punktist A punkti B lühima ajaga. TEA entsüklopeedia 4. köide, 2009. EE 1. köide, 1985.
Niine tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Niine tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav algab Põhja puiesteelt, kulgeb läände ja lõpeb Vana-Kalamaja tänaval. Niine tänav on ligikaudu 280 meetri pikk. Niine tänava nime kannab tänav alates 1872. aastast. Tänava saksakeelne nimi oli Lindenstrasse ja venekeelne nimi Липовая улица. Juba 1839. aastal on fikseeritud venekeelne tänavanimi Липовая загородная улица. Niine 2 hoones asub Põhja-Tallinna valitsus Niine 6 ehitati umbes aastal 1860 tsaariarmee kasarmuks, sest kõrvalkrundil paiknesid suurtükimoonalaod. Kasarm ehitati sajandivahetusel ümber elumajaks ja läks eravaldusse. Aastal 1918 asutati selles majas Johan Pitka juhtimisel Eesti Omakaitse. Niine 11 hoones asus Riigi Trükikoda, mis hävis Teises maailmasõjas. Niine 15 hoones asusid läbi aegade korrakaitseasutused: Eesti Vabariigi ajal Tallinna-Harju prefektuuri Tallinna I politseijaoskond ja Eesti NSV ajal Eesti NSV Siseministeeriumi Harju rajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee siseasjade osakonna (SAO) allüksused. Põhja-Tallinna valitsus, Niine 2 Niine 10 Niine 10 TALLINNA TÄNAVANIMED Niine tn, http://www.eki.ee/, EKI KNAB: Eesti - Eesti Keele Instituut, Eesti kohanimed (vaadatud 26.06.2021) Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 84
Kümnendkraad

Kümnendkraad ehk detsimaalkraad ehk goon (kreeka keele sõnast gōnía, nurk) (tähis g, ka g) on kümnendsüsteemil rajanev tasanurga mõõtühik (nn uus kraad). 1 goon on 1/100 täisnurgast ehk 1/400 täisringist. Gooni väärtus nurgakraadides 1 g o n = 1 täisring 400 = 360 ∘ 400 = 0 , 9 ∘ ; {\displaystyle 1\,\mathrm {gon} ={\frac {1\,{\text{täisring}}}{400}}={\frac {\mathrm {360^{\circ }} }{400}}=0{,}9^{\circ };} radiaanides 1 g o n = 2 π 400 = 0,015 7 rad . {\displaystyle 1\,\mathrm {gon} ={\frac {2\pi }{400}}=0{,}0157\,{\text{rad}}.} Goon esitati koos meetermõõdustiku muude ühikutega Prantsusmaal juba 18. sajandi lõpul, kuid on olnud kasutusel õige piiratult, peamiselt geodeesias. EE 3. köide, 1988.
Kuuekümnendsüsteem

Kuuekümnendsüsteem ehk seksagesimaalsüsteem on positsiooniline arvusüsteem, mille alus on kuuskümmend. Kuuekümnendsüsteem on vanim teada olev positsiooniline arvusüsteem. Kuueteistkümnendsüsteem EE 5. köide, 1990.
Leigeri tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Leigeri tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Leigeri tänav on Kungla tänavalt algav ligikaudu 55 meetri pikkune loode–kagusuunaline umbtänav. Leigeri tänav kannab seda nime 15. veebruarist 1933. Tänav, mis asub Tõllu tänava lähedal, on saanud nime mütoloogilise Saaremaa vägilase Suure Tõllu venna, Hiiumaa vägilase Leigri järgi. Tallinna tüüpi elamud Leigeri 1 // Kungla tänav 22, Leigeri 3, Leigeri 4 ja Leigeri 5 on tunnistatud arhitektuurimälestisteks. Elamu Leigeri 3 Elamu Leigeri tn 3, vaade fassaadile Elamu Leigeri 4 Elamu Leigeri 5 Elamu Leigeri 6 http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk 66 Elamu Kungla t 22, 1932. a kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.11.2022) Elamu Leigeri t. 3, 1920.-1930. aastad kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.11.2022) Elamu Leigeri t. 4, 1932. a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.11.2022) Elamu Leigeri t 5, 1920.-1930. aastad kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.11.2022)  Leigeri tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lucas Piazón

Gustavo Lucas Domingues Piazón (sündinud 20. jaanuaril 1994 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjaana Brasiilia kõrgliiga klubis Botafogo. 2011. aastal liitus ta Inglismaa klubiga Chelsea. Hooajal 2011–2012 valiti ta Chelsea aasta noormängijaks. Chelsea põhimeeskonnas mängis vaid hooajal 2012–13. Pärast seda oli laenul paljudes teistes Euroopa klubides: Hispaanias Málagas, Hollandis Vitesses, Saksamaal Eintracht Frankfurtis, Inglismaa esiliiga klubides Reading ja Fulham, Itaalia kõrgliiga klubis Chievo ning Portugali kõrgliiga klubis Rio Ave. 2021. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Portugali kõrgliiga klubiga Braga. 2022. aasta märtsis läks ta laenule Botafogosse.  Lucas Piazón – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis