laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pietro

Pietro on itaalia mehenimi. Sarnast päritolu on näiteks ka Peeter. Pietro Perugino, Itaalia renessansi maalikunstnik Pietro Mascagni, itaalia helilooja ja dirigent Pietro Mennea, Itaalia kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja) ja poliitik Pietro Antonio Locatelli, Itaalia päritolu barokiajastu helilooja ja viiuldaja Pietro Badoglio, Itaalia sõjaväelane (marssal aastast 1926) ja poliitik Pietro Germi, itaalia filmilavastaja, -näitleja, -produtsent ja -stsenarist Pietro Piller Cottrer, itaalia endine murdmaasuusataja Pietro da Cortona, Itaalia barokiajastu maalikunstnik ja arhitekt Pietro Antonio Solari, Itaalia arhitekt
Fibiigia

Fibiigia (Fibigia) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Fibigia clypeata – kilpfibiigia Fibiigia andmebaasis eElurikkus.
Päikselill

Päikselill (Heliophila) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Heliophila coronopifolia – pikalehine päikselill (varem ka kahvatu päikselill, Heliophila dissecta (Thunb.)) Päikselill andmebaasis eElurikkus.
Lõunasinep

Lõunasinep (Hirschfeldia) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Hirschfeldia incana – hall lõunasinep Lõunasinep andmebaasis eElurikkus.
Kaljukress (perekond)

Kaljukress (Hornungia) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Hornungia alpina – alpi kaljukress, varem alpi mägikress (Pritzelago alpina) Hornungia alpina subsp. auerswaldii – Auerswaldi kaljukress, alpi kaljukressi teisend, varem Auerswaldi mägikress (Pritzelago alpina subsp. auerswaldii) Hornungia petraea – harilik kaljukress Kaljukress andmebaasis eElurikkus.
Ibeeris

Ibeeris (Iberis) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Iberis amara – mõru ibeeris Iberis amara var. corifolia või Iberis corifolia – nahkjalehine ibeeris Iberis aurosica – alpi ibeeris Iberis gibraltarica – gibraltari ibeeris Iberis pinnata – sulgjas ibeeris Iberis procumbens – lamav ibeeris Iberis saxatilis – kaljuibeeris Iberis sempervirens – igihaljas ibeeris Iberis umbellata – sarikibeeris Ibeeris andmebaasis eElurikkus.
Teemantlill

Teemantlill (Ionopsidium) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Ionopsidium acaule – varretu teemantlill Teemantlill andmebaasis eElurikkus.
Sinerõigas

Sinerõigas (Isatis) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Arheoloogiliste leidude teadusliku analüüsi alusel väidetakse, et sinerõikast saadud sinist värvainet, mida on siia kaubavahetusega toodud, kasutati Eesti aladel riiete värvimiseks. 11. kuni 15. sajanditel oli see üsna levinud, et võiks nimetada lausa moevärviks. Isatis glauca – aasia sinerõigas Isatis tinctoria – harilik sinerõigas 29.09.2023 08:47, Airika Harrik, Muinasaegse Eesti moevärv oli tumesinine Sinerõigas andmebaasis eElurikkus.
Paolo

Paolo on itaalia mehenimi. See on Pauluse itaaliakeelne nimi. Paolo Uccello, itaalia maalikunstnik, mosaiigimeister ja matemaatik Paolo Gentiloni, Itaalia poliitik Paolo Pagani, Itaalia 17. sajandi Itaalia maalikunstnik Paolo Maldini, endine Itaalia jalgpallur Paolo Veneziano, Itaalia 14. sajandil tegutsenud Veneetsia kunstnik Paolo Nespoli, Itaalia sõjaväelane, insener ja endine Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) astronaut Paolo Guerrero, Peruu jalgpallur, ründaja Paolo Rossi, Itaalia jalgpallur Paolo Antonio Foscarini, itaalia teadlane ja teoloog Paolo Soleri, itaalia arhitekt, skulptor ja keraamik Paolo Giordano, Itaalia kirjanik Paolo Hurtado, Peruu jalgpallur Paolo Meneguzzi, Šveitsi laulja Paolo Veronese, itaalia kunstnik Paolo Zacchia, itaalia kohtumeditsiini arst Paolo Fabbri, itaalia semiootik Paolo Nutini, Šotimaalt pärit laulja
Mungalill (perekond)

Mungalill (Tropaeolum) on taimeperekond. Tropaeolum majus – suur mungalill Tropaeolum peregrinum – lõhis-mungalill Mungalill andmebaasis eElurikkus.
Giuliano

Giuliano on itaalia mehenimi. Sarnast päritolu on näiteks ka Julian. Giuliano de Paula, Brasiilia jalgpallur Giuliano Alesi, naturaliseeritud Jaapani prantsuse võidusõitja Giuliano Razzoli, Itaalia mäesuusataja Giuliano di Lorenzo de' Medici, Itaalia inimes Giuliano Amato, Itaalia poliitik Giuliano Pontara, Itaalia-Rootsi filosoof Giuliano Cesarini, itaalia kirikutegelane
Kilbik

Kilbik (Lobularia) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Lobularia maritima – kivikilbik Kilbik andmebaasis eElurikkus.
Giulio

Giulio on itaalia mehenimi. Sarnast päritolu on näiteks ka Julio. Giulio Romano, itaalia arhitekt ja maalikunstnik Giulio Andreotti, Itaalia poliitik Giulio di Giuliano de' Medici, paavst 1523–1534 Giulio Raimondo Mazzarino, itaalia päritolu Prantsuse riigimees Giulio Cesare Andrea Evola, Itaalia traditsionalistlik filosoof ja kirjanik
Malkolmia

Malkolmia (Malcolmia) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Malcolmia africana – aafrika malkolmia Malkolmia andmebaasis eElurikkus.
Levkoi

Levkoi (Matthiola) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Matthiola incana – aedlevkoi Matthiola longipetala subsp. bicornis – öölevkoi Levkoi andmebaasis eElurikkus.
Sinisinep

Sinisinep (Moricandia) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Moricandia arvensis – lilla sinisinep Moricandia moricandioides Sinisinep andmebaasis eElurikkus.
Allikkerss

Allikkerss (Nasturtium) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Nasturtium officinale – ürt-allikkerss Allikkerss andmebaasis eElurikkus.
Julio

Julio on hispaania mehenimi. Sarnast päritolu on näiteks ka Giulio. Júlio César Soares Espíndola, Brasiilia endine jalgpallur Julio Cortázar, Argentina kirjanik Julio Llamazares, hispaania stsenarist, proosakirjanik ja luuletaja Julio Granda, Peruu maletaja ja malefunktsionäär, rahvusvaheline suurmeister (1986) Julio Iglesias, hispaania poplaulja, kitarrist ja laulukirjutaja Julio María Sanguinetti, Uruguay poliitik Julio Salinas, Hispaania endine jalgpallur, ründaja Julio Jurenito, Itaalia skulptor ja arhitekt Julio César Baldivieso, Boliivia endine jalgpallur, poolkaitsja Júlio Tavares, Roheneemesaarte jalgpallur José Júlio de Souza Pinto, naturalistliku stiiliga Portugali maalikunstnik Julio Daniel Martinez, Ameerika Ühendriikide pesapallur Nicolas Julio Nkoulou Ndoubena, Kameruni jalgpallur
Tudrik

Tudrik (Myagrum) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Myagrum perfoliatum – hiiretudrik Tudrik andmebaasis eElurikkus.
Kilpkõdrik

Kilpkõdrik (Peltaria) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Peltaria alliacea – lõhnav kilpkõdrik Peltaria angustifolia Peltaria turkmena – turkmeenia kilpkõdrik Kilpkõdrik andmebaasis eElurikkus.
Lõhikõis

Lõhikõis (Schizopetalon) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Schizopetalon walkeri – tšiili lõhikõis Lõhikõis andmebaasis eElurikkus.
José

José on hispaania ja portugali mehenimi. Sarnast päritolu on näiteks ka Joseph. José Saramago, portugali kirjanik ja ajakirjanik José Echegaray y Eizaguirre, hispaania insener, matemaatik, poliitik ja näitekirjanik José Mujica, Uruguay poliitik José Giménez, Uruguay jalgpallur José Madriz Rodriguez, Nicaragua poliitik ja jurist José Sócrates, Portugali poliitik Camilo José Cela, hispaania kirjanik José Cura, Argentina laulja, dirigent, helilooja ja muusikapedagoog José María Moncada, Nicaragua ajakirjanik, aristokraat, sõjaväelane ja poliitik José Martí, Kuuba luuletaja, esseist ja märter José Dolores Estrada, Nicaragua poliitik ja sõjaväelane José Hernández, Argentina kirjanik, ajakirjanik ja publitsist José Ramos-Horta, Ida-Timori poliitik
Naaskelleht

Naaskelleht (Subularia) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Subularia aquatica – vesi-naaskelleht Naaskelleht andmebaasis eElurikkus.
Marilill

Marilill (Thysanocarpus) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Thysanocarpus curvipes – mulk-marilill Marilill andmebaasis eElurikkus.
Vasaabia

Vasaabia (Wasabia) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Wasabia japonica, ka Eutrema japonicum – jaapani vasaabia Vasaabia andmebaasis eElurikkus.
Ivar Ivask

Ivar Vidrik Ivask (17. detsember 1927 Riia – 23. september 1992 Fountainstown, Iirimaa) oli eesti päritolu USA luuletaja ja kirjandusteadlane. Ta ema oli lätlane, isa eestlane (pärit Rõngust), kodune keel oli saksa keel. Ta põgenes 1944. aastal Saksamaale, kus ta 1946–1949 õppis Marburgi ülikoolis germanistikat. Alates 1949. aastast elas ta Ameerika Ühendriikides ning alates 1991. aastast Iirimaal. Ta sai 1953 Hugo von Hofmannstalist kirjutatud töö eest doktorikraadi. Aastatel 1953–1966 Minnesotas Northfieldis saksa keele ja kirjanduse õppejõud, 1967–1991 Oklahoma ülikooli professor. Uuris peamiselt saksakeelset kirjandust ning tegeles võrdleva kirjandusteaduse ja maailmakirjandusega. Ta oli ajakirja World Literature Today peatoimetaja. Ta oli Wellesto liige. "Tähtede tähendus", Lund 1964 ""Päev astub kukesammul", Lund 1964 "Gespiegelte Erde", New York 1967 "Ajaloo aiad: kolmas kogu luuletusi", Lund 1970 "Oktoober Oklahomas", Lund 1974 "Verikivi", Lund 1976 "Elukogu" (kogutud luuletused), Lund 1978 "Verandaraamat" (poeem), Lund 1981 "Il libro della veranda" (eesti ja itaalia keeles), Luxembourg 1985 "Snow Lessons", Norman 1986 "Tänusõnu", Lund 1987 "Baltic elegies", Norman 1987 "Verandaraamat ja teisi luuletusi" (kogutud luuletused), Tallinn 1990 "Akadeemia kirjades. Ants Orase ja Ivar Ivaski kirjavahetus 1957–1981". Koostanud ja kommenteerinud Sirje Olesk, eessõna Astrid Ivask. Eesti Kirjandusmuuseum. Tartu 1997, 380 lk "Tähtede tähendust tunda". Koostanud ja saatesõna "Ivar Ivask kirjanduse tundjana": Jüri Talvet. Sari Eesti mõttelugu, nr. 52, Ilmamaa, Tartu 2003, 568 lk; ISBN 9985770773; raamatu tutvustus kirjastuse kodulehel "Hetked igavikust. Meelisklusi maailma kirjanduselust". Koostanud Jüri Talvet, tõlkinud Mart Kuldkepp, Anna-Liisa Kurve, Ene-Reet Soovik, Ita Saks, Jüri Talvet. Sari Ilmatargad, Ilmamaa, Tartu 2010, 384 lk; ISBN 9789985773185; raamatu tutvustus kirjastuse kodulehel "Olla need, kes me oleme. Katkeid päevikutest aastatel 1964–1992". Koostanud ja kommenteerinud Sirje Olesk, sari Litteraria, nr 24, Eesti Kirjandusmuuseum. Tartu 2007, 140 lk 1974 Henrik Visnapuu preemia ("Oktoober Oklahomas") Ivar Ivaski lesk Astrid Ivask asutas 2002. aastal Eesti Rahvuskultuuri Fondi juurde Ivar Ivaski Mälestusfondi, mille eesmärk on kord kahe aasta jooksul stipendiumiga toetada parima luule-, essee- või kriitikaraamatu autorit. Ta oli abielus läti luuletaja ja tõlkija Astrid Ivaskiga (1926–2015). Ta suri Iirimaal, kuid tema põrm on maetud Rõngu kalmistule. Mari Tarvas. "Ivar Ivaski personaalbibliograafia". Kirjastus Kultuurileht. Tallinn 2007, 120 lk Mari Tarvas. Ivar Ivask und die österreichische Literatur. Vaasa 2002 (= Saxa: Reihe A, Germanistische Forschungen zum literarischen Text, Band 25) Mari Tarvas. Ivar Ivask als Vermittler zwischen den Kulturen. Am Beispiel seiner Auseinandersetzung mit der Österreichischen Literatur: Dissertation zur Erlangung des Doktorgrades der Philosophie eingereicht an der Geisteswissenschaftlichen Fakultät der Universität Wien. Wien 1997
Tomasz

Tomasz on poola mehenimi. See on apostel Tooma poolakeelne nimi. Radosław Tomasz Sikorski, Poola poliitik, ajakirjanik ja politoloog Tomasz Godoj, poola päritolu Saksamaa pop-rock-laulja Pawel Tomasz Wasilewski, Poola päritolu Ameerika Ühendriikide näitleja, lavastaja ja produtsent Wilhelm Tomasz Sasnal, Poola maalikunstnik Rajmund Tomasz Brzozowski, Poola sõjaväelane Andrzej Tomasz Piaseczny, Poola laulja Tomasz Kuszczak, Poola jalgpallur Wojciech Tomasz Szczęsny, poola jalgpallur Tomasz Posadzki, Poola poliitik ja jurist Tomasz Siemoniak, Poola poliitik Tomasz Kędziora, Poola jalgpallur Tomasz Sielicki, poola ettevõtja, bridžimängija ja malefunktsionäär Tomasz Chłoń, Poola diplomaat Tomasz Sikora, Poola laskesuusataja Tomasz Stańko, Poola džässmuusik ja helilooja
Andrzej

Andrzej on poola mehenimi. See on apostel Andrease poolakeelne nimi. Andrzej Arendarski, Poola poliitik ja majandustegelane Andrzej Biernat, Poola poliitik Andrzej Byrt, Poola majandusteadlane, riigiametnik ja diplomaat Andrzej Duda, Poola poliitik Andrzej Filipowicz, poola maletaja ja malekohtunik, rahvusvaheline meister (1975), rahvusvaheline arbiiter (1984) Andrzej Grabowski, poola näitleja Andrzej Leszczyński, Rzeczpospolita riigi- ja sõjategelane, diplomaat ja luuletaja Andrzej Majkowski, Poola diplomaat Andrzej Olechowski, Poola poliitik ja ökonomist Andrzej Piaseczny, Poola laulja Andrzej Piwowarczyk, poola filatelist, tõlkija ja kirjanik Andrzej Rottermund, Poola ajaloolane, museoloog, õppejõud Andrzej Sapkowski, Poola ulmekirjanik Andrzej Wajda, Poola filmilavastaja Andrzej Wroński, Poola maadleja
Cruz Hernández

Cruz Hernández Rivas (väidetavalt 3. mai 1878 – 8. märts 2007) oli Salvadori elanik, kes väitis end olevat maailma vanim inimene. Ta oli pärit San Agustínist. El Salvadori võimud kinnitasid teavet Hernándeze vanuse kohta, kuid ta ei ole kvalifitseerunud Guinnessi rekordite raamatusse.[viide?] 2006. aasta mais teatati, et Hernández on saanud 128-aastaseks, kuid üldtunnustatud tõendeid ei leitud. Kui väidetav vanus vastaks tõele, poleks ta mitte ainult oma aja, vaid üldse ajaloo vanim inimene. Ametlik au kuulub aga prantslanna Jeanne Calmentile, kes oli 1997. aastal 122-aastane.
Erikson

Erikson on rootsi perekonnanimi. Eestis oli 2023. aasta 1. jaanuari seisuga perekonnanimi Erikson 190 inimesel (97 mehel ja 93 naisel). Perekonnanimede levikult oli Erikson meeste puhul 860. ja naiste puhul 1054. kohal. Andrei Erikson (1892–1938), Eesti sõjaväelane (kaptenleitnant, 1938) August Erikson (1898–1992), Eesti sõjaväelane (leitnant) ja arst Aulis-Leif Erikson (1968–2017), eesti tõlkija Erik Erikson (1902–1994), Ameerika Ühendriikide psühholoog, psühhosotsiaalse arenguteooria looja Merle Erikson (sündinud 1972), eesti jurist ja õigusteadlane https://www.stat.ee/nimed/pere/Erikson
Nilson

Nilson on rootsi päritolu perekonnanimi. Patronüümina tähendab Nilsi poeg. Eestis oli 2023. aasta 1. jaanuari seisuga perekonnanimi Nilson 60 inimesel (24 mehel ja 36 naisel). Perekonnanimede levikult oli Nilson meeste puhul 6979. ja naiste puhul 5608. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Nilson vanuserühmas üle 85 aasta, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,11. Perekonnanimi Nilson oli levinuim Viljandi maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 1,10. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Läänemaal Noarootsi kihelkonna Riguldi mõisavallas ja Viljandimaal Suure-Jaani kihelkonna Vastemõisa mõisavallas nimeks Nilson. Aastatel 1936 ja 1938 nimede eestistamise käigus loobuti nimest Nilson neljal juhul ja uuteks nimedeks võeti Niitsoo (2), Nõmmik ja Orumets. Ants Nilson (sündinud 1931), eesti keemik Artur Nilson (1931–2022), eesti metsateadlane Eva Nilson (1941–2017), eesti botaanik ja ökoloog Hildur Alice Nilson (1924–2014), rootsi laulja ja näitleja Malle Nilson (sündinud 1938), eesti pedagoogikateadlane Osvald Nilson (1930–1996), eesti pedagoogikateadlane ja geograaf Tiit Nilson (ettevõtja) (sündinud 1963), eesti ettevõtja Statistikaamet: Nimede statistika Vaadatud 26. juuni 2023. Onomastika andmebaas. Algne nimekuju: Nilson. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Nilson.
Viru-Nigula valla raamatukogu

Viru-Nigula valla raamatukogu (varem Kunda Linnaraamatukogu) on raamatukogu, mis tegutseb Viru-Nigula vallas Kunda linnas aadressil Koidu 75. Viru-Nigula valla raamatukogul on kaks haruraamatukogu: Viru-Nigula raamatukogu ja Aseri raamatukogu. Raamatukogu tegutseb alates 1917. aastast. Kunda Linnaraamatukogu saamislugu Koduleht Raamatukogust valla kodulehel
Kastikuloo kasvukohatüüp

Kastikuloo kasvukohatüüp on levinud saartel, Lääne- ja Põhja-Eestis nõrgalt lainjail paetasandikel ja -kõvikutel, mille mikroreljeef on tasane või lainjas. Sageli esineb ka madalaid mättaid. Kastikuloo nimi tuleneb seal domineerivast kõrreliste sugukonda kuuluvast metskastikust (Calamagrostis arundinacea). Kastikuloo kasvukohatüübi metsadele on iseloomulikud õhukesed paepealsed karbonaatsed mullad. Vähem tavalised on rähksed-, liivsavi-, saviliiv tüüpi mullad. Paekiht on 10-30 cm sügavusel ning huumushorisont on samuti rähkne või veeriseline. Mullad on neutraalse reaktsiooniga ja nende pH on 6.0-7.5. Muldade huumusesisaldus on kõrge ning on taimejuurtest läbi põimunud, samuti vihmaussirikas. Metsakõduhorisont on väga õhuke või puudub täielikult kiire mineraliseerumisprotsessi tulemusel. Kastikuloo mullad on vähese veemahtuvusega ning kuival perioodil kuivavad kergesti läbi. Põhjavesi on mullakihist sügaval. Domineerivad männid (Pinus sylvestris), lisaks on veel palju kuuske (Picea abies). Sageli on kastikuloodel nende segapuistud. Vahele kasvavad kõveratüvelised arukased (Betula pendula) ja tammed (Quercus robur). Kuused on tihti kahjustatud juurepessu poolt. Põõsarindes domineerib sarapuu (Corylus avellana). Põõsarinde tihedus on varieeruv, keskmise tihedusega kuni tihe. Mida hõredam on puistu, seda liigirikkam on alusmets. Esineb veel liike: Kadakas (Juniperus communis) Harilik kuslapuu (Lonicera xylosteum) Türnpuu (Rhamnus catharticus) Mage sõstar (Ribes alpinum) Harilik pihlakas (Sorbus aucuparia) Paakspuu (Frangula alnus) Harilik tuhkpuu (Cotoneaster scandinavicus) Kibuvitsad (Rosa spp.) Põõsasmaran (Potentilla fruticosa) Sarapuu (Corylus avellana) Kadakas (Juniperus communis) Harilik kuslapuu (Lonicera xylosteum) Põõsasmaran (Potentilla fruticosa) Rohurinne on varieeruva tihedusega. Valguserikkamatel aladel asuvad kõrrelised, mujal rohundid. Domineeriv liik on metskastik (Calamagrostis arundinacea) . Lisaks esinevad liigid: Mägitarn (Carex montana) Sulg-aruluste (Brachypodium pinnatum) Longus helmikas (Melica nutans) Lamba-aruhein (Festuca ovina) Punane aruhein (Festuca rubra) Lubikas (Sesleria caerulea) Metskastik (Calamagrostis arundinacea) Mägitarn (Carex montana) Sulg-aruluste (Brachypodium pinnatum) Longus helmikas (Melica nutans) Punane aruhein (Festuca rubra) Samblarinne on hõre. Puude, eriti kuuskede, varjus on samblaid tihedamalt. Neist on esindatud: Harilik laanik (Hylocomium splendens) Palusammal (Pleurozium schreberi) Metsakäharik (Rhytidiadelphus triquetrus) Lainjas kaksikhammas (Dicranum polysetum) Harilik laanik (Hylocomium splendens) Palusammal (Pleurozium schreberi) Metsakäharik (Rhytidiadelphus triquetrus) Lainjas kaksikhammas (Dicranum polysetum) Jaanus Paal. Eesti taimkatte kasvukohatüüpide klassifikatsioon, Tallinn: Tartu Ülikooli Ökoloogia ja Botaanika Instituut, 1997 EMU kasvukohatüübid
Lubikaloo kasvukohatüüp

Lubikaloo kasvukohatüüp asub paetasandike tasastel või kergelt nõgusatel karbonaatsetel muldadel, kus niiskusrežiim ajutiselt vaheldub. Need on märjad alad, kus vee äravool on takistunud või kuhu pinnamoe nõgususe tõttu valgub pinnavesi. Levikuala on saartel, Lääne- ja Põhja-Eestis. Lubikaloo on saanud nime rohurindes domineeriva lubika (Sesleria caerulea) järgi. Osaliselt sarnaneb osja kasvukohatüübiga muldade ja alustaimede poolt. Iseloomulikud on gleistunud ning õhukesed paepealsed karbonaatsed mullad. Neil on 5–30 cm paksune huumushorisont, mille alla jääb porsunud paekiht või savine rähk. Metsakõdu kiht puudub või on väga õhuke. Mullad annavad neutraalse reaktsiooni, pH on kuni 6.6. Vee äravool on aeglane või takistatud paekihi tõttu. Veerežiim on vahelduv, kevadel on mullad sulavee tõttu niiske, suve kuivadel perioodidel võib muld läbi kuivada, mis võib piirata taimestiku kasvu. Kuivperioodil ajutist veega küllastumist saab tuvastada gleistumistunnuste või indikaatortaimede (Carex spp.) abil. Puistu moodustavad peamiselt hõredalt kasvavad männid (Pinus sylvestris), segapuistu puhul võib kasvada mändide vahel näiteks arukaske (Betula pendula) ja kuuske (Picea abies), harvemini saart (Fraxinus excelsior). Põõsarinne on vahelduva tihedusega ning liikidelt küllaltki rikas. Sealseid liike: Sarapuu (Corylus avellana) Kadakas (Juniperus communis) Harilik kuslapuu (Lonicera xylosteum) Türnpuu (Rhamnus catharticus) Mage sõstar (Ribes alpinum) Paakspuu (Frangula alnus) Lodjapuu (Viburnum opulus) Harilik kibuvits (Rosa vosagiaca) Harilik vaarikas (Rubus idaeus) Sarapuu (Corylus avellana) Kadakas (Juniperus communis) Harilik kuslapuu (Lonicera xylosteum) Paakspuu (Frangula alnus) Rohurinde mitmekesisus ja liigid sõltuvad mullakihi veerežiimist ja tüsedusest. Domineeriv liik on lubikas (Sesleria caerulea). Lisaks lubikale esineb liike: Vesihaljas tarn (Carex flacca) Punanupp (Sanguisorba officinalis) Hirsstarn (Carex panicea) Angerpist (Filipendula vulgaris) Tedremaran (Potentilla erecta) Harilik nurmenukk (Primula veris) Ojamõõl (Geum rivale) Lillakas (Rubus saxatilis) Kortsleht (Alchemilla spp.) Lubikas (Sesleria caerulea) Harilik nurmenukk (Primula veris) Angerpist (Filipendula vulgaris) Lillakas (Rubus saxatilis) Samblarinne on hõre, asub peamiselt mikrokõrgendikel. Esineb liike: Metsakäharik (Rhytidiadelphus triquetrus) Niiduehmik (Thuidium philibertii) Harilik roosammal (Rhodobryum roseum) Lehiksamblad (Plagiomnium spp.) Metsakäharik (Rhytidiadelphus triquetrus) Niiduehmik (Thuidium philibertii) Harilik roosammal (Rhodobryum roseum) Lainjas lehiksammal (Plagiomnium undulatum) EMU kasvukohatüübid Jaanus Paal. Eesti taimkatte kasvukohatüüpide klassifikatsioon, Tallinn: Tartu Ülikooli Ökoloogia ja Botaanika Instituut, 1997
Lundberg

Lundberg on rootsi ja norra perekonnanimi. Fred Børre Lundberg (sündinud 1969), endine Norra kahevõistleja Gustaf Lundberg (1695–1786), rootsi maalikunstnik Ulla-Lena Lundberg (sündinud 1947), Soome kirjanik, kes kirjutab rootsi keeles
Lundqvist

Lundqvist on rootsi perekonnanimi. Erik Lundqvist (1908–1963), rootsi odaviskaja Henrik Lundqvist (sündinud 1982), endine Rootsi jäähokimängija Joel Lundqvist (sündinud 1982), Rootsi jäähokimängija
Ruggiero (muusika)

"Ruggiero" (itaalia hääldus [rudˈdʒɛːro]) on muusikaline teema, mida kasutati laialdaselt 16. ja 17. sajandi vokaal- ja instrumentaalmuusikas ning sageli improvisatsioonide alusena. Kasutati ja modifitseeriti nii teema meloodiajoonist kui ka harmooniat. Ottava rima meetrumis teema koosneb neljast lühikesest fraasist ja on tavaliselt G-duuris. Bassimeloodia erineb eri allikates ja selle täpset vormi on raske kindlaks teha. Harmoonia jäi sellegipoolest suhteliselt muutumatuks: I – V – V – I rõhulistel taktidel. Kuna harmooniline skeem on stabiilne, on seda nimetatud harmooniliseks ostinatoks. Ülemise hääle meloodia ehk "Aria di ruggiero" ringles teemana koos bassimeloodiaga. Üks bassi variantidest On peetud tõenäoliseks, et seda meloodiat kasutati Lodovico Ariosto "Raevunud Orlando" retsiteerimiseks. Nime päritolu pakkus välja Alfred Einstein 1911. aastal, viidates ridadele 61. laulus, kus Bradamante Ruggierole kirja kirjutab: "Ruggier, qual sempre fui, tal esser voglio". Et viisi varieeriti suulises traditsioonis ja improvisatsioonides ning et neid eri versioone pandi ka kirja, on tänapäeval keeruline täpselt kindlaks teha kõige algsemat viisivarianti. Harmoonia aga jäi kõigis neis variantides äratuntavalt samaks. 1553 – pealkirjata variatsioonid viola da gamba '​le Diego Ortizi teoses "Tratado de Glossa" koos muude itaalia teemadega; Giovanni de Macque (1548–1614), "Partite sopra Ruggiero" klahvpillile, olemas vaid käsikirjana; 1609 – Sigismondo D'India, "Dove potrò mai gir, musica à due voci sopra l'aria di Ruggiero"; 1603 – Giovanni Maria Trabaci, "Recercare dell ottavo tono sopra Ruggiero"; 1604 – Girolamo Kapsberger, "Ruggiero" chitarrone '​le teoses "Libro Primo d'Intavolatura Chitarone" 1615 – Girolamo Frescobaldi "Toccate e Partite" (1616, 1624, 1634, 1634); 1623 – Salamone Rossi, "Sonata quarta sopra l'aria di Ruggiero" 1637 – Tarquinio Merula, Ruggiero, Op.12 No.18 1664 – Bernardo Storace, "Capriccio sopra Ruggiero" u 1680 – Giovanni Battista Vitali, "Ruggiero per la lettera B" Väljaspool Itaaliat kasutasid teemat 17. ja 18. sajandil näiteks Henry Purcell ("Ground in Gamut", Z 645 ja "Let each gallant heart", Z 390), Gottlieb Muffat (Ciacona from Componimenti musicali, u 1739), Georg Böhm, Georg Friedrich Händel ("Chaconne from the Suite in G major", HWV 442, u 1703–1706) ja Johann Sebastian Bach oma "Goldbergi variatsioonides". G. Bozarth. Salomone Rossi, a Transitional Figure. - Early Music Seattle, DECEMBER 17, 2020 F. Papillon. Another Way to Look at the Goldberg Variations. A dissertation submitted in partial fulfillment of the requirements for the degree of Doctor of Musical Arts. University of Washington. 2022