2005. aasta jaanuaritorm

2005. aasta jaanuaritorm oli orkaani mõõtu torm (Põhjamerel nimetati tormi Gudruniks, Skandinaavias Erwiniks), mis tekitas 7.–9. jaanuaril 2005 olulisi kahjustusi mitmes Läänemere piirkonnas (näiteks Rootsis, Lätis, Leedus). 9. jaanuari öösel ja varahommikul oli Kihnu saarel tuule kiirus iiliti kuni 38 m/s. 10 minuti keskmine tuule kiirus ulatus Kihnus 25 m/s-ni ja Sõrves 28 m/s-ni. Pärnus tõusis vesi 275 cm üle Kroonlinna nulli, Ristnas 207 cm, Narva-Jõesuus 194 cm ja Tallinnas 152 cm. Varasem kõrgeim tormiaju oli toimunud Pärnus 18. oktoobril 1967 (253 cm). Tormis sai kannatada 775 maja ning Pärnus evakueeriti umbes 300 inimest. 11 inimesel tuvastati alajahtumine ning nad viidi haiglasse. Üks inimene hukkus – Pärnus kukkus 93-aastane Linda kodutrepilt õuel lainetavasse vette ja uppus. Uurinud mereprognoose (Taani meteoroloogiainstituut, Soome mereuuringute instituut), hoiatas TTÜ Küberneetika Instituudi juhtivteadur Tarmo Soomere 8. jaanuaril meedias võimaliku looduskatastroofi eest (kui kõigi aegade suurimast tormi eest). Tema teadet ei võetud ametlikes ringkondades piisavalt tõsiselt, kuid Päästeamet soovitas samal ajal inimestel eeloleval õhtul ja öötundidel õues mitte liikuda. Samal ajal teatas Pärnumaa kriisikomisjon, kuhu kuulusid Pärnu Maavalitsus, Pärnu Linnavalitsus, Pärnumaa Päästeteenistus, Eesti Energia ja Lääne Politseiprefektuur oma valmisolekust. Eesti rannavetes langetas Gudrun õhurõhu ligikaudu 970–980 millibaarini. Pärnu lahes tekitas torm oletatavasti üle kahemeetriseid laineid. Keskmiseks tuule kiiruseks mõõdeti 25 m/s. Tormituuled ei laastanud ainult rannikuala, vaid ulatusid ka sisemaale (Viljandis iiliti 29 m/s), kus murdus palju metsa. Jaanuaritorm tekitas Läänemeres veetaseme tõusu Liivi lahes ja Lääne-Eesti väinades. Suuremad üleujutused olid Lääne-Eesti saartel ja rannikul, sealhulgas kahes suuremas rannikuäärses linnas – Pärnus ja Haapsalus. Pärnu linnast ujutati üle umbes 8 km² suurune ala. Veetase oli kõrge linnas jõe suudmes, vallikraavis, Vallikääru ümbruses ja Kontserdimaja juures. Uputas Ringi tänaval, Tammsaare puiesteel, Mai rajoonis ja Raekülas Merimetsa tänaval. Vana-Pärnus Kesk tänaval. Üle ujutanud olid ka Sauga jõe kaldad. Pärnu maakonnas oli veetase kõrge Häädemeeste ja Tahkuranna valla mereäärsetel aladel, Munalaiu ja Liu piirkonnas. Enese päästmiseks kogunesid Kihnu elanikud saare kõrgemasse ossa, sest loode- ja põhjaosa olid vee all. Haapsalus ujutas vesi üle Holmi poolsaare ja Paralepa kaldapiirkonna (Fra Marest Ungru teeni). Linnas oli tormi tõttu läbimatuks muutunud promenaad ja kõik sellega piirnevad tänavad ning Haapsalu raudteejaama ümbrus. Lääne maakonnas oli veetase kõrge Hanila ja Lihula valla mereäärsetel aladel. Tee Ridala valla Puise külani (Tuuru–Puise tee) oli 200 meetri ulatuses üle ujutatud. Maakonna kriisipiirkondadest evakueeriti 50 inimest. Tallinnas uputas Tuukri tänava piirkonnas (Ahtri, Jõe ja Lootsi tänaval), Mustjõe oja ümbruses, Pirita teel ning Viimsi vallas Viimsi–Rohuneeme teel. Parvlaevaliiklus mandri ja Saaremaaga katkes. Nasva ja Roomassaare sadam jäid vee alla. Ulatuslikult muutused toimusid Harilaiul Kiipsaare tuletorni lähiümbruses, kus rannajoon taandus paiguti kuni 20 meetrit. Pärnu elanike abistamisel, evakueerimisel osalesid Scoutspataljoni 44- ja 34-liikmeline pioneeriüksus Tapa Väljaõppekeskusest. Tagalapataljoni saatis üheksa ja Staabi- ja sideväljaõppekeskus Üksik-sidepataljon kolm kaitseväelast väligeneraatoriga. Lisaks osales päästetöödel 100 kaitseliitlast. Üksuste tegevust koordineeris Kaitseliidu Pärnu Maleva pealik kapten Erik Reinhold. 10. jaanuaril moodustas rahandusminister Taavi Veskimägi Eestit tabanud tormi kahjude hindamiseks asjatundjate komisjoni, mida hakkas juhtima rahandusministeeriumi kantsler Aare Järvan. Jaanuaritormi tagajärgede likvideerimise katteks andis Eesti riik 264,5 miljoni krooni ning Euroopa Liidust laekus 1,29 miljonit eurot ehk 20 miljonit krooni. Kriisiolukorras eduka tegutsemise eest autasustas president Pärnumaa maavanemat Toomas Kivimäge Eesti Punase Risti II klassi teenetemärgiga; Pärnumaa Päästeteenistuse operatiivosakonna peaspetsialisti Jaanis Otslat Eesti Punase Risti II klassi teenetemärgiga; kaitseväelasest nooremleitnanti Kristjan Kivimäed Kotkaristi kuldristi teenetemärgiga; kaitseväelasest veeblit Ivar Uudikast Kotkaristi kuldristi teenetemärgiga. 20. veebruaril 2005 avati Pärnu Uue Kunsti Muuseumis jaanuaritormi ajal tehtud fotodest ja videotest koosnev näitus "9. jaanuar". Tarmo Soomere. Märatsev meri: kui vesi peale tungib. Horisont, 3/2005 Prognose 20050108, met.fu-berlin.de Komisjon maksab Eestile ligi 1,3 miljonit eurot 2005. aasta tormikahjustuste likvideerimise toetuseks. Euroopa Komisjon Ain Kallis. Jaanuar möllas ilmalukku vesise pühapäeva.[alaline kõdulink] Postimees, 09. veebruar 2005 Jaanuaritorm 2005. Boreal Environment Research. Kirsti Vainküla. "Aasta tagasi oli vesi õuel rinnuni. Peanupp oleks ehk välja jäänud. Aga alles nüüd hakkan uputusest toibuma..." Õhtuleht, 09.01.2006 Küllike Rooväli. Taanlased ennustavad homseks marutormi.[alaline kõdulink] Postimees, 08.01.2005 Läänemerel võib tulla kõigi aegade suurim torm.[alaline kõdulink] Postimees, 08.01.2005 Läänemerel võib tulla kõigi aegade suurim torm. ERR Uudised, 08.01.2005 Torm veeklaasis?[alaline kõdulink] Postimees, 08.01.2005 Päästeamet soovitab tormi puhkedes tuppa jääda. ERR Uudised, 08.01.2005 Pärnu on kriisiolukorraks valmis. ERR Uudised, 08.01.2005 Hille Tänavsuu. Laineuurija Tarmo Soomere arvates on iga torm unikaalne.[alaline kõdulink] Pärnu Postimees, 10. märts 2005 Kaarel Orviku, Are Kont. Eesti mererandade looduslik seisund ja arengutendentsid.[alaline kõdulink] Tartu Ülikooli Loodus- ja tehnoloogiateaduskond Pärnus on üleujutus kesklinnani /täiendatud/. ERR Uudised, 09.01.2005 Kriisikomisjon: Kihnul ja Manilaiul on olukord kontrolli all /täiendatud/. ERR Uudised, 09.01.2005 Arstiabi on üle Eesti vajanud 14 inimest /täiendatud/. ERR Uudised, 09.01.2005 Haapsalus on vee all Holmi poolsaar /täiendatud/. ERR Uudised, 09.01.2005 Läänemaa rannikualadega piirnevad teed on läbitamatud. ERR Uudised, 09.01.2005 Tarmo Õuemaa, Kaire Reiljan, Lehte Ilves. "Sajandi torm uputab Läänemaad". Lääne Elu, 10.01.2005 Kristel Maasikmets, Lehte Ilves, Kaire Reiljan. "Kuidas Läänemaa vallad tormi üle elasid". Lääne Elu, 11.01.2005. Tallinnas on uputuseoht. ERR Uudised, 09.01.2005 Pirital on veetõusu tõttu suletud Rohuneeme tee. ERR Uudised, 09.01.2005 Kuressaares tõi torm kaasa veetaseme tõusu. ERR Uudised, 09.01.2005 Laevaühendus saartega täna ei taastu. ERR Uudised, 09.01.2005 Kaitseväe üksused osalevad Pärnus päästetöödel. Kaitsevägi, 09.01.2005 Rahandusminister moodustab tormikahjude hindamiseks komisjoni.[alaline kõdulink] Äripäev, 10.01.2005 Toomas Kivimägi. Vabariigi President Jaanis Otsla. Vabariigi President Kristjan Kivimäe. Vabariigi President Ivar Uudikas. Vabariigi President Kaupo Meiel. Fotonäitus muudab üleujutuse kunstiks. Pärnu Postimees, 19. veebruar 2005 Rein Ahas, Siiri Silm. Jaanuaritormi õppetunnid. Postimees, 3. jaanuar 2006 Tarmo Soomere. Estonia got storm warning from newspaper. Scandinavian Shipping Gazette 2005, nr 4 (inglise keeles) Merike Merilain. 8.-9. jaanuari orkaani tugevusega torm Lääne- ja Põhja-Euroopas. EMHI, 2. veebruar 2005 Ülo Suursaar jt. Teadusartikkel tormi Gudrun parameetritest ja tagajärgedest. [1] BER, 2006 (PDF). Martin Mäll jt. Teadusartikkel Gudruni sarnastest ekstreemsetest tormidest tulevikukliimas. [2] Nat. Haz, 2017. Orkaan Tallinnas. Video Youtube'is, Pirita, 9. jaanuar 2005