laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Permikomid

Permikomid on soome-ugri rahvas, Venemaa põlisrahvas. Nad räägivad permikomi keelt ja elavad Permikomi ringkonnas, Kirovi oblasti loodeosas ning mitmel pool Siberis Tjumeni oblastis. Nendest ida poole jääb permikomide üks etnograafiline rühm nn jaz’valased, keda on alles veel ehk mõnisada. Mõnisada on jäänud ka permikomide teise etnograafilise rühma esindajaid, nn züzdini (permi)komisid Kirovi oblastis. Vastavalt Venemaa 2010. aasta rahvaloenduse andmetele elas Venemaal 94 500 permikomi, sealhulgas endise Permi-Komi autonoomse ringkonna territooriumil 81 000 (umbes 69% kogu piirkonna elanikkonnast). Komid Permikomid Nikolay Kuznetsov. Komi keelest. Mitte eriti optimistlikult Komid // Komi mütoloogia. Toimetajad: Nikolay Kuznetsov, Asta Niinemets ja Kadi Sarv. EKM Teaduskirjastus: Tartu 2015 Permikomid nõuavad sotsiaalmeedias autonoomiat
Arwi

Arwi (araabia keeles: الأروي al-arwi; sõnasõnalt "arwi keel"; tamili keeles அரபு-தமிழ் arabu-tamil, ka arabo-tamil) on tamili keele selline register, mis kasutab araabia kirja. Tüüpiliselt on arwis rohkelt araabia keele leksikalist mõju. Arwid kasutas laialdaselt India Tamil Nadu osariigi islami usku vähemus ja Sri Lanka moslemivähemus. Enamik medreseid õpetab siiamaani arwi põhialuseid oma õppekava osana. Torsten Tschacher (2001). Islam in Tamilnadu: Varia. (Südasienwissenschaftliche Arbeitsblätter 2.) Halle: Martin-Luther-Universität Halle-Wittenberg. ISBN 3-86010-627-9. (Veebiversioonid on kättesaadavad Heidelbergi ja Halle ülikoolide veebisaitidel: http://archiv.ub.uni-heidelberg.de/savifadok/volltexte/2009/1087/pdf/Tschacher.pdf and http://www.suedasien.uni-halle.de/SAWA/Tschacher.pdf). R. Cheran, Darshan Ambalavanar, Chelva Kanaganayakam (1997) History and Imagination: Tamil Culture in the Global Context. 216 pages, ISBN 978-1-894770-36-1
Siim Sinamäe

Siim Sinamäe (sündinud 25. juunil 1992 Tartus) on eesti luuletaja. Ta on lõpetanud Kohila Gümnaasiumi, hiljem õppinud Tallinna Ülikoolis, lõpetamata ühtegi eriala. Aastatel 2014–2017 kuulus portaali NIHILIST.FM toimetajate hulka. Siim Sinamäe on välja andnud luulekogu "2000 & 1G-d. Väljamõeldud lood tõestisündinud inimestega" (2017). Portaalis NIHILIST.FM ilmunud tekstidest on ta koostanud kogumiku "NIHILIST.FM Final Cut" (2017). Nihilist.fm – Must materjal – Müürileht, Müürileht, 16. juuni 2015 Võhma justkui on! – Sirp, Sirp, 24. november 2017
Vene NFSV rahvakunstnik

Vene NFSV rahvakunstnik (vene keeles Народный артист РСФСР) oli Vene NFSV aunimetus loomeinimestele nende tähelepanuväärsete saavutuste eest. Aunimetuse saajale anti ka asjakohane medal. Aunimetust anti välja 10. augustist 1931. Aunimetuse järglane on aastast 1992 välja antav aunimetus Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik. Nõukogude Liidu rahvakunstnik Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik
Vene NFSV teeneline kunstnik

Mitte segi ajada aunimetusega Vene NFSV teeneline kunstitegelane Vene NFSV teeneline kunstnik (vene keeles Заслуженный артист РСФСР) oli Vene NFSV aunimetus artistidele (nende seas näitlejad, heliloojad, muusikud) nende tähelepanuväärsete saavutuste eest. Aunimetuse saajale anti ka asjakohane medal. Aunimetust anti välja 10. augustist 1931. Noorimalt on selle saanud balletiartist Mihhail Barõšnikov (1973. aastal 25-aastaselt). Aunimetuse järglane on aastast 1992 välja antav aunimetus Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik. Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik
Alan Walker

Alan Olav Walker (sündinud 24. augustil 1997 Northamptonis Suurbritannias) on Norra DJ ja plaaditootja. Tema tuntuim singel "Faded" ilmus 2015. aastal ning see sai Saksamaal teemantsertifikaadi ja mitu plaatinasertifikaati rohkem kui kümnes riigis, sealhulgas USA-s ja Suurbritannias. Ta sai sellest ajast tuntuks oma kunstilisuse ja stiili eest. Ta avaldas oma debüütstuudioalbumi „Different World” 2018. aastal. Ta hinnati 36. kohale 2018. aasta DJ Magi Top 100 DJ-de nimekirjas. Alan Walker on norralanna Hilde Omdal Walkeri ja inglase Philip Alan Walkeri poeg. Sünnist saati on tal vanemate päritolu tõttu topeltkodakondsus, nii Norra kui ka Suurbritannia oma. Kaheaastaselt kolis ta perega Norrasse Bergenisse. Walker kasvas üles vanema õe Camillaga, kes sündis Inglismaal, ja noorema venna Andreasega, kes sündis Norras. Digitaalajastul üles kasvanud Walker tundis juba varakult huvi arvutite vastu, hiljem hakkasid teda huvitama programmeerimine ja graafiline disain. Tal ei ole muusikaharidust, muusika tootmist on ta õppinud vaid YouTube'i õpetuste abil. Walker oli algul tuntud nimedega "DJ Walkzz" või "Walkzz". Oma kodanikunimega ehk Alan Walkerina hakkas ta esinema pärast seda, kui oli plaadilepingule alla kirjutanud. Ta kujundas oma logo 2013. aastal, mis koosneb omavahel põimunud tähtedest A ja W, mis on tema nime initsiaalid. Ta kasutab laval esinedes alati kapuutsi ja näomaski. Kui temalt NRK intervjuu ajal küsiti, miks ta kasutab laval olles maski, vastas ta, et „see on selleks, et hoida madalat profiili, säilitades samas mulle antava vaimse pildi. Ma arvan, et see on päris lahe. Väike kiiks, mis paneb inimesed endalt küsima, kes tegelikult on Alan Walkeri taga olev isik." Sarja "Unmasked" osas märkis ta, et "mask on pigem märk ja sümbol, et näidata meie kõigi ühtsust ja seda, et me oleme kõik sarnased, et mina ei ole teistest erinev". Litleskare, Tord (8. detsember 2017). "Feirer bursdagen i hjembyen med massivt show". gaffa.no (norra). GAFFA. Originaali arhiivikoopia seisuga 11.10.2018. Vaadatud 10.10.2018. "Alan Walker talks fame, gaming and music-making". DJ Mag. 11.03.2018. DJ Mag staff; Guttridge-Hewitt, Martin (11.10.2018). "Alan Walker". DJ Mag. Vaadatud 2.11.2018. "Spellemannprisen 2016, Årets låt - Faded". NRK. Vaadatud 28.02.2018. "Alan Walker: Unmasked (Episode 3)". Alan Walker on YouTube. Vaadatud 28.02.2018. "Alan Walker droppar maska". NRK. 9.11.2016. "Alan Walker - Q&A #1". YouTube. 12.08.2016. NRK (9. juuli 2016). "Norges nye stjerne Alan Walker om suksessen: – Magisk". "Alan Walker's third episode of his 'Unmasked' series - EARMILK". EARMILK. Vaadatud 9.03.2018. "Alan Walker locked to play DJ Mag Miami Pool Party". DJMag.com. DJ Mag Staff. 28.02.2018.
Reelika

Reelika on eestipärane naisenimi, mis on moodustatud nimest Reeli. Eestis oli 2018. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Reelika 1019 naisel. Reelika on populaarsuselt 183. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi 1019 vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 23,1 ning Rapla maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 13,61. Reelika oli keskmiselt 30 aasta vanune (mediaanvanus oli 32). Reelika Kasemägi ehk Mae Lender, kirjanik ja blogija "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2020. Vaadatud 9. aprillil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Ilmarinen (laev)

Ilmarinen oli 1933. aastal valminud Soome soomuslaev, mida peeti 1941. aastani Soome mereväe lipulaevaks. Soome merevägi kasutas laeva rannakaitses. Ilmarinen oli lahingulaeva Marati ja õhutõrjeristleja Niobe kõrval kolmas suur sõjalaev, mis läks teise maailmasõja ajal Eesti lähedal põhja. Ilmarise pikkus oli 93,0 m ja laius 16,9 m. Laev lasti vette 9. juulil 1931. 1932.–1933. aastatel valmisid Soomes Turus Christon-Vulcani laevatehases kaks sõsarlaeva – Väinämöinen ja Ilmarinen. Soomuslaevad ehitati eesmärgiga kaitsta Ahvenamaa saarestikku võõrvõimu eest, juhul kui Euroopas peaks tekkima uus suurem sõda. Saarestiku langemine mõne Läänemere suurriigi, Nõukogude Liidu või Saksamaa meredessandi valdustesse oleks läbi lõiganud Soome otseühenduse Rootsiga. Soome soomuslaevad olid võrdlemisi väikeste mõõtmetega: 93 m pikad ja 3900 täisveeväljasurvega. Relvastust oli neil aga rohkelt, näiteks neli 250 mm Bosfori kahurit, kaheksa 105 mm universaalkahurit, neli 40 mm automaatkahurit ja kaks kuni kaheksa 20 mm automaatkahurit. Laevade 3500 hj diiselmootorid võimaldasid neil sõita kuni 27,7 km/h. Laeva pardameeskond oli 400-liikmeline. 1940. aasta novembris ristlesid Soome laevastiku esinduslaevad Ilmarinen ja Väinämöinen Saaristomerel, mis ümbritses Ahvenamaad. 25. detsembril korraldati laevade suunas aga rünnak: venelased lasid lennukitest alla neli pommi. Nii laevad kui ka meeskonnaliikmed jäid terveks. Ülejäänud talv veedeti Turu sadamas, et tugevdada piirkonna õhutõrjet. 1941. aasta suvel väisati taas Saaristomerd, kus Ilmarinen ja Väinämöinen tulistasid võõrvõimu valduses olevat Hanko mereväebaasi. Edasi võeti siht Bengtskäri tuletornisaare poole, mida ründas Vene meredessant. Teel sinna sai Ilmarinen pommitabamuse, mis surmas ühe pardalviibinu ja vigastas kolmeteist. 1941. aasta sügisel võtsid mõlemad laevad osa Saksa väejuhtide operatsioonist “Nordwind”, et teha demonstratsioonretk Saaremaale ja Hiiumaale ning meelitada sellega Nõukogude vägesid dessandi kartuses piirkonda. Tegelik dessant, mis pidi kulgema üle Suure väina Läänemaalt Muhumaale, sai alguse aga 1941. aasta 14. septembril. Selleks ajaks oli Ilmarinen kahe pommiplahvatuse tagajärjel Ristna tuletorni lähistel määratud tagasipöördepunktis juba kahjustada saanud ja järgmise 7 minuti jooksul Läänemere põhja vajunud. Plahvatuse tõttu oli laevakere enda kuju muutnud, mistõttu ei pääsenud pardameeskond kinnikiilunud ustest enam välja. Tänu läheduses olnud vahikaatrile VMV 1 ja teistele kiiresti reageerinud kaatritele suudeti lõpuks päästa 132 inimest, nende hulgas soomuslaeva komandör kaptenleitnant R. Göransson ja laevastikujuhataja Rahola. Kadunuks jäi 271 pardalviibinut. Soomuslaeva põhja viinud plahvatuse põhjus on tänapäevani teadmata. Ilmarise vrakk avastati 1990. aastal 80 m sügavuselt merepõhjas. Laeva kütusemahutid sisaldavad umbes 100 000 liitrit kütust. 2023. aastal algatati arutelu kütuse väljapumpamise üle. Õun, Mati (2015). Laevahukud Läänemerel 20. sajandi sõdades. Grenader. Wreck of WWII-era Finnish flagship Ilmarinen to be examined for oil recovery. YLE, 31.07.2023. https://yle.fi/a/74-20043164
Maarja küla

Maarja küla on intellektipuudega noorte ja täiskasvanute aasta ringi kasutatav kodu, mis asub Põlva maakonnas Põlva vallas Kiidjärve külas Haavassaare talus. Kodu loodi 2001 sihtasutuse Maarja Küla eestvedamisel. https://web.archive.org/web/20190409162340/http://www.maarjakyla.ee/et/maarja-kulast/ (vaadatud 08.04.2019) Koduleht
Parila

Parila on mitme Eesti küla nimi. Parila (Anija) asub Harjumaal Anija vallas. Parila (Saaremaa) asub Saaremaal Saaremaa vallas. Parila (Haapsalu) asub Läänemaal Haapsalu linnas.
Benny Gantz

Benjamin "Benny" Gantz (sündinud 9. juunil 1959 Kfar Ahimis) on Iisraeli sõjaväelane (kindralleitnant) ja poliitik, alates 26. märtsist 2020 kuni 17. maini 2020 Knesseti esimees. Ta sündis aastal 1959 Kfar Ahimis Lõunaringkonnas. Tema ema on pärit Mezőkovácsházast (praeguse haldusjaotuse järgi Békési komitaadist) Ungarist, isa on pärit Rumeeniast. Ta on abielus, peres on kolm poega ja üks tütar.
Erik II (Taani)

Erik II meeldejääv (u 1090 – 18. september 1137) oli Taani kuningas 1134–1137. Erik II oli Taani kuninga Erik I vallaslaps. Pärast oma isa surma tuli troonile tema onu Niels, kes oli kuningas aastatel 1104–1134. Erik mässas onu vastu ning tuli võimule Taani kuningana 1134. aastal. Erik ei olnud võimul kaua, 1137. aastal tapeti ta ühe oma alama poolt, ning trooni päris ta poeg Erik III. Erik sündis umbes aastal 1090, tema isa oli Erik I ja ema tundmatu konkubiin. Talle anti mõned Taani saared oma poolvenna Knud Lavardi poolt ning ta oli Møni, Lollandi ja Falsteri jarl. Pärast oma Knud Lavardi mõrvamist aastal 1131 töötas Erik koos oma poolvenna Harald Kesjaga, et lüüa üle oma onu Niels. Erik valiti 1131. aasta aprillis pretendendiks, mille peale sai Kesja kadedaks ja hakkas toetama Nielsi. Erik kaotas mitu lahingut Nielsi ja tema poja Magnus Nielsseni vastu. Pärast kaotusi proovis Erik võita Lothair III ja Magnus IV poolehoidu, aga see ebaõnnestus. Erik naasis Skånesse 1134. aastal koos peapiiskop Asser Thorkilseniga, kes lubas teda toetada troonivõitluses. Lõpuks oli nõus ka Lothair teda aitama ning Erik võitis trooni 1134. aastal, lüües kogu Nielsi armeed Fotevikeni lahingus.
Sirli

Sirli on eesti naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Sirli 703 naisel. Sirli on Eestis populaarsuselt 236. naisenimi. Sirli oli keskmiselt 34 aasta vanune (mediaanvanus oli 33). Kõige populaarsem oli eesnimi Sirli vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 13,11 ning Rapla maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,99. Sirli Hanni, Eesti laskesuusataja Sirli Hiius, eesti laulja Sirli Pehme, mahepõllumajanduse spetsialist Sirli Raud, eesti arstiteadlane ja füsioloog Sirli Zupping, eesti keeleteadlane Sirli Väinsar, eesti eripedagoog ja koolijuht "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2020. Vaadatud 9. aprillil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
291 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 294 eKr | 293 eKr | 292 eKr | 291 eKr | 290 eKr | 289 eKr | 288 eKr | ► | ►► 291. aasta eKr Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Postumius Megellus ja Gaius Iunius Bubulcus Brutus. Menandros, Vana-Kreeka näitekirjanik
292 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 295 eKr | 294 eKr | 293 eKr | 292 eKr | 291 eKr | 290 eKr | 289 eKr | ► | ►► 292. aasta eKr Vana-Rooma konsuliteks olid Quintus Fabius Maximus Gurges ja Decimus Iunius Brutus Scaeva. Menandros (või 291 eKr), Vana-Kreeka näitekirjanik
293 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 296 eKr | 295 eKr | 294 eKr | 293 eKr | 292 eKr | 291 eKr | 290 eKr | ► | ►► 293. aasta eKr oli 293. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 461 ab urbe condita. Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Papirius Cursor ja Spurius Carvilius Maximus. Roomlased konstrueerisid esimese päikesekella. (Hiinlased tundsid seda juba enne III aastatuhandet eKr.) ... ...
294 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 297 eKr | 296 eKr | 295 eKr | 294 eKr | 293 eKr | 292 eKr | 291 eKr | ► | ►► 294. aasta eKr Küprose saar läks Ptolemaioste dünastia kätte Demetrios Poliorketes hõivas Vana-Makedoonia ja sai Makedoonia kuningaks
Pajusti

Pajusti on alevik Lääne-Viru maakonnas, Vinni valla keskus. Vinni vallamaja ees on mälestusmärgina aurumasin. Mälestusmärk on püstitatud August Lepasaare auks. Vinni-Pajusti tammik on vanim ja suurim tammik Eestis, mis ühendab-eraldab kaht alevikku Vinnit ja Pajustit. Tammiku Pajusti-poolses osas asub Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna laureaatide tammik (avatud 2014. aastal kirjandusauhinna 50. aastapäevaks). Pajusti Klubi (Tartu mnt 11). Klubi ees asub Eduard Vilde monument (avatud 1965. aastal, skulptor August Vomm, arhitekt Ilmar Bork). Pajusti lasteaed Tõrutõnn (Tartu mnt 9). Pajusti külakool (valmis 1842). Kool lõpetas tegevuse, kui 1988. aastal oli valminud Vinni-Pajusti Gümnaasium. Praegu on maja eravalduses. Vinni-Pajusti Raamatukogu (Sõpruse 1a). Pajusti nimi on tulnud sõnast 'pajune' ehk puunimetusest paju või mitmusevormist sõnast pajus 'pajuvõsa'. Algne -ste sõnalõpp on asendatud -sti sõnalõpuga. Pajusti küla on esmakordselt mainitud 1405. aastal. Küla lõunaserval asus muinaskalmistu. Pajustis on pritsikuur, mis ehitati 1920. aastate lõpus. 1941. aastal, kui Saksa väeüksused Vinni lahingus venelased minema lõid, läks külarahvas samal õhtul pritsimajja tantsima. Nüüdisajal seisab hoone tühjalt. Vinni ja Pajusti piirkonna kooli alguseks loetakse aastat 1786, kui major Rennenkampff sai Vinni mõisa omanikuks. Tema proua rajas ümbruskonna 8–10- aastastele lastele kooli. Teine koolimaja asutati 1842. aastal. Pajusti külakool ehitati 1874. aastal. 1880. aastatel liideti Vinni kool Pajusti kooliga – ühinenud kooli hakati nimetama Vinni-Pajusti külakooliks. 1884. aastal ehitati uus koolimaja, mida on edaspidi korduvalt ümber ehitatud. 1932. aastal sai koolijuhiks Arnold Moosaar, kes võttis enda kanda orkestri ja laulukoori juhi kohustused. Õppetegevus toimus vanas koolimajas 1988. aastani, mil valmis uus koolimaja, kus alustas tegevust Vinni-Pajusti Gümnaasium. Praegune direktor on Henry Kallaste. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Kaitsealune ala või üksikobjekt: Vinni tammik; Vinni-Pajusti tammik (KLO1000298)". EELIS Infoleht. Keskkonnaagentuur. laureaatide tammik "Eesti kohanimeraamat". Ly, Lehtmets (2004). Kivid kõnelevad. Toronto: L. Lehtmets. Lk 247. ISBN 0974735507. Eve, Arpo (2016). Tuletõrjedepood ja pritsikuurid Eestis. Harjumaa: Printon. Lk 102. ISBN 9789949814893. Vaga, Kalju. "Vinni-Pajusti kool". Koov, Heiki (2005–2024). "Eesti monumentide e-kataloog".{{netiviide}}: CS1 hooldus: kuupäeva vorming (link) Foto aurumasinast vallamaja ees
295 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 298 eKr | 297 eKr | 296 eKr | 295 eKr | 294 eKr | 293 eKr | 292 eKr | ► | ►► 295. aasta eKr Vana-Rooma konsuliteks olid Quintus Fabius Maximus Rullianus ja Publius Decius Mus. Toimus Sentinumi lahing, mille võitsid roomlased
Vizinga

Vizinga (komi keeles Визин сикт (vizin sikt); vene keeles Визинга (vizinga)) on küla Venemaal Komis, Sõssola rajooni keskus. Elanike arv oli 2010. aastal 6810. 5. ЧИСЛЕННОСТЬ НАСЕЛЕНИЯ РОССИИ, ФЕДЕРАЛЬНЫХ ОКРУГОВ, СУБЪЕКТОВ РОССИЙСКОЙ ФЕДЕРАЦИИ, РАЙОНОВ, ГОРОДСКИХ НАСЕЛЕННЫХ ПУНКТОВ, СЕЛЬСКИХ НАСЕЛЕННЫХ ПУНКТОВ – РАЙОННЫХ ЦЕНТРОВ И СЕЛЬСКИХ НАСЕЛЕННЫХ ПУНКТОВ С НАСЕЛЕНИЕМ 3 ТЫСЯЧИ ЧЕЛОВЕК И БОЛЕЕ (vene keeles)
Gerda Kordemets

Gerda Kordemets (kodanikunimega Gerda Kulli-Kordemets; sündinud 25. juunil 1960 Tallinnas) on eesti stsenarist, režissöör, näitekirjanik, teatrilavastaja ja kultuuriajakirjanik. Ta lõpetas 1978. aastal Tallinna 32. Keskkooli teatriklassi ning 1986. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal. Ta on täiendanud end mitmel tele- ja filmikoolitusel (nt Stsenaristika 1: Kuidas kirjutada (tele)draamat? ETV 2009; Stsenaristika 2: How To Turn Life Into Drama? ETV/BBC 2010). Ta on töötanud Eesti Televisioonis (ETV) aastatel 1985–1993 ja 1998–2011 režissööri, toimetaja, produtsendi ja peaprodutsendina. Aastatel 1993–1998 töötas ta Päevalehes, Eesti Päevalehes ja Sõnumilehes kultuuriajakirjanikuna. 1998–2006 juhtis ta ETV kultuuritoimetust ning 2007–2011 ETV lavastuslike saadete toimetust. Alates 2011. aastast oli ta vabakutseline (näite)kirjanik, stsenarist, lavastaja ja produtsent. Aastatel 2006–2012 oli ta Tallinna 32. Keskkoolis teatriõpetaja. Alates 13. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2022 oli ta Eesti Hoiuraamatukogu direktor. Abielus ajakirjanik Jaanus Kulliga. Tütar on telerežissöör Stina Kordemets (sündinud 27. juulil 1982). Eesti filmi andmebaas
Siirup

Siirup on kontsentreeritud maitsestatud suhkrulahus või tärklise mittetäielikul hüdrolüüsimisel saadud toiduaine. Siirupit võib teha igasugusest suhkrut, tärklist või sahhariidi sisaldavast toorainest. Tavaliselt kasutatakse selleks erinevaid marja- ja taimemahlu. Siirupeid valmistatakse suhkru lahustumisel vees või vee ja suhkru keetmisel, lisades marju, vilju, mahla, kohvi, teed, šokolaadi või muid maitseaineid. Näiteks: sõstramahlast saab marjasiirupit, vahtramahlast vahtrasiirupit ja suhkruroost suhkrusiirupit. Siirupit võib valmistada ka tärklise mittetäielikul hüdrolüüsimisel saadud suhkrust. Näiteks saab maisist niimoodi maisisiirupit ja kartulist kartulisiirupit. Maisisiirupit kasutatakse maailmas laialdaselt odavama alternatiivina suhkru asemel. Siirupi kleepuvus esineb vesiniku ühendi ja hüdroüksiid aatomite reageerimisel lahustunud suhkruga tekkinud reaktsioonist. Toidu valmistamisel on väga lai valik siirupeid, mida kasutatakse toiduainetetööstuses, näiteks glükoos-, maisi- ja vahtrasiirup. Kuldset siirupit kasutataks mee asemel. Suhkrusiirup ehk põhisiirup* 2½ klaasi suhkrut, 2 klaasi vett. Suhkur lahustatakse kuumas vees ja pidevalt segades keedetakse nõrgal tulel 10-15 minutit. Siirup on valmis, kui selle tilgad taldriku äärel laiali ei valgu. Sellist siirupit võib säilitada mitu kuud. Kui peale tekib koorik, keedetakse siirup uuesti läbi. Vanillisiirupi saamiseks lisatakse suhkrusiirupile vanilli. Šokolaadsiirup* 5 spl. kakaopulbrit, 2 klaasi suhkrut, 2 klaasi vett, vanilli. Kakao segatakse suhkruga, lisatakse kuum vesija segatakse põhjalikult läbi. Segu kuumutatakse keemiseni, lisatakse maitsestamiseks supilusikatäies vees lahustatud vanilli. Keeta 10-15 minutit. Teesiirup* 2½ klaasi suhkrut, ½ klaasi väga kanget tee-ekstrakti, 2 klaasi vett, sidrunhapet. Suhkur lahustatakse kuumas vees, lisatakse tee-ekstrakt, segatakse hästi läbi, segu kuumutatakse keemiseni, maitsestatakse väheses vees lahustatud sidrunhappega. Keedetakse nõrgal tulel 10-15 minutit. Marjasiirup* 1 klaas marju, ½ klaasi vett, 1 klaas suhkrut. Marjadest pressitakse mahl välja. Järelejäänud mass keedetakse veega, kurnatakse, lisatakse suhkur ja keedetakse. Väljapressitud mahl lisatakse keemise lõpul ja kuumutatakse läbi. Veinisiirup* 1 klaas suhkrut, 1 klaas vett, ½ klaasi veini. Veest ja suhkrust keedetakse siirup. Jahtunud siirupile lisatakse vein. Kohvisiirup* 2 klaasi vett, 1 klaas suhkrut, 40 g kohviube või 2 spl. lahustatud kohvi. Vesi keedetakse, kohvioad jahvatatakse. Valmistatakse kange kohv, lastakse tõmmata, seejärel kurnatakse. Kohv pannakse uuesti tulele, lisatakse suhkur. Lahustuvat kohvi kasutades keedetakse veest ja suhkrust siirup ja lisatakse siis kohvipulber. Maailmas toodavad kõige rohkem siirupit Kanada ja Ameerika Ühendriigid. Melass "Eesti Entsüklopeedia 8" RAI-SUM lk 490 [1] Sireli Masso."Kokaraamat" Tallinn: Valgus 1984. lk 472 [2] [3]