laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Märt Rask

Märt Rask (sündinud 19. detsembril 1950) on Eesti jurist ja poliitik, Riigikohtu esimees 2004–2013. Rask lõpetas 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Alates 1. augustist 1978 kuulus ta Eesti NSV Advokaatide kolleegiumi. Aastatel 1978–1979 oli ta Pärnu õigusnõuandla stažöör ja Tallinna õigusnõuandla stažöör, aastatel 1979–1990 Tallinna I õigusnõuandla advokaat, õigusnõuandla juhataja asetäitja ja -juhataja, 1990–1992 Eesti NSV justiitsministri esimene asetäitja. 1992 justiitsminister 1993–1995 advokaadibüroo Teder & Rask partner, vandeadvokaat 1995–1996 oli ta Eesti siseminister 1997–1999 advokaadibüroo Teder & Rask partner, vandeadvokaat 1999–2003 justiitsminister 2003–2004 Riigikogu X koosseisu liige, õiguskomisjoni esimees 2004–2013 november Eesti Vabariigi Riigikohtu esimees 2015–2016 peaminister Taavi Rõivase koosseisuväline õigusnõunik 2006 – Valgetähe II klassi teenetemärk Märt Raski abikaasa on jurist Mari Rask, advokaat Valdeko Leeto (1927–1992) oli Märt Raski äi. Märt ja Mari Raski poeg Rasmus Rask (sündinud 1977) on ettevõtja, kes oli aastatel 2000–2001 Eesti Advokatuuri liige ja 2017. aastal Eesti aasta kodanik.. Märt Raski minia on Karin Rask. Poeg Ramon Rask on jurist. Märt Rask oli 21. novembrist 1996 kuni 1. jaanuarini 2005 Reformierakonna liige. 80 aastat Eesti Vabariigi Justiitsministeeriumi 1918–1998. Tallinn, 1999, lk. 138. Eesti Advokatuuri ajalugu 1919–1994. Tallinn, 2005, lk. 333. Aasta kodaniku tiitli pälvis Rasmus Rask. Kultuuriministeeriumi veebileht, 27.11.2017. CV Märt Rask advokaadibüroo Rask kodulehel Märt Rask: On riike, kus riigikohut ei kritiseerita – Postimees, 15. juuni 2007 Õigus on headuse kunst – 23. jaanuar 2010 Kadri Ratt "Riigikohtu esimees soovitas muinsuskaitsealused majad Toomemäelt teisaldada" Postimees, 3. august 2011
Taevane sadakond

Taevaseks sadakonnaks (ukraina keeles Небесна сотня) ehk Taevaseks sotnjaks nimetatakse 2013. aasta detsembrist kuni 2014. aasta veebruarini Kiievis valitsusvastastes kokkupõrgetes hukkunud inimesi. Alates 2015. aastast tähistatakse 20. veebruaril Ukrainas taevase sadakonna kangelaste päeva (День Героїв Небесної Сотні). Kiievis on taevase sadakonna kangelaste allee (Алея Героїв Небесної Сотні). Ukraina Õigeusu Kiriku eestseisja metropoliit Epifanius märkis 2019. aasta veebruaris Püha Miikaeli Kuldsete Kuplitega kloostris toimunud Taevase sadakonna mälestusjumalateenistusel, et tänu nende ohvrimeelsusele on olemas avatud piir Euroopa Liiduga ja autokefaalne Ukraina Õigeusu Kirik. Mälestamine 2014. aasta Ukraina revolutsioon Euromaidan «Небесна Сотня» (на «youtube») «Небесная сотня Майдана: в Киеве попрощались с погибшими» — сайт ООО «ДИДЖИТАЛ ВЕНЧЕЗ» "19.30. на «5 канале» телемарафон «Небесная сотня»". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2014. Vaadatud 5. oktoobril 2014. 5 канал проведет телемарафон памяти «Небесной сотни» УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №69/2015. Про вшанування подвигу учасників Революції гідності та увічнення пам’яті Героїв Небесної Сотні, 11.02.2015. 1. Установити в Україні День Героїв Небесної Сотні, який відзначати щорічно 20 лютого. GLOBAL CHANGES INITIATED IN UKRAINE BY HEAVENLY HUNDRED’S HEROES, PRIMATE OF THE OCU SAID- RISU, 20.02.2019 Небесна сотня Небесна сотня «Небесна сотня» - сайт Укр.Нет Небесна Сотня. Список загиблих Героїв України — Радіо Свобода 13. oktoober 2014. Ukrajinska Pravda. До сих пор не нашли 29 майдановцев, исчезнувших зимой. Список (vene keeles) 3. november 2014. Ukrajinska Pravda. Награжденных орденом Героев Небесной Сотни будут называть рыцарями – указ (vene keeles) 20. veebruar 2018. Censor.NET releases list of Heavenly Hundred heroes killed Feb. 20, 2014 (vaadatud 2018-02-23) ГПУ передаст дела Майдана Госбюро расследований - ZN.ua, 13.06.2019 (vene keeles) В ГБР назначили ответственного за расследование дел Майдана - Liga Novosti, 02.01.2020 (vene keeles)
Käitumine

Käitumise all mõistetakse bioloogias indiviidi nähtavaid toiminguid. Need võivad olla spontaansed või seotud reageeringutega stiimuleile. Stiimul võib tulla teistelt organismidelt või füüsilisest ümbruskonnast. Looma käitumine aitab tal leida toitu, vältida vaenlasi, ning sugulisel teel paljunevatel liikidel aitab leida ka kaaslase, kellega paljuneda. Loomade käitumist uurivat teadust kutsutakse etoloogiaks. Käitumine jaguneb põhiolemuselt kaheks: omandatud, õpitud ning kaasasündinud, instinktiivne. Kaasasündinud käitumine on arenenud evolutsiooni jooksul ning see päritakse vanematelt. Kaasasündinud omadusi saab õppimisega arendada. Loomad reageerivad ka teatud märkidele (nt hõbekajaka tibud toksivad tugevamalt vastu punast täppi ema nokal, kuid nõrgemalt vastu mõnda muud värvi täppi) (nt emasogalikud, kellel on paisunud kõht, on tõenäolisemad paarituma). Psühholoogias haarab käitumise mõiste nii reaktsioone stiimulitele, psühholoogiale huvi pakkuvaid kehalisi protsesse kui ka tegevust (tahtlikku tegevust). Refleks – lihtne käitumine, milles stiimul põhjustab vastuse. Kinesis (ingl. k.) – reageerimine muutusele stiimuli tugevuses oma aktiivsuse tõstmise või langetamisega (nt keldrikakandid lähevad valguse eest peitu) Taksis – liikumine, mis on suunatud stiimuli suunas (näiteks silmviburlane (Euglena) ujub valguse poole (fototaksis)) Õppimine on tähtis osa käitumise arengust. Psühholoogias eristatakse vaadeldavat käitumist (overt behaviour), mis hõlmab otseselt vaadeldava välise käitumise ning mõõdetavat ja registreeritavad siseprotsessid, ning mittevaadeldavat käitumist (covert behaviour), mille moodustavad vaimsed protsessid. biheiviorism etoloogia zoosemiootika Don Baucum, Psychology, 1999, lk 1–2 Don Baucum, Psychology, 1999, lk 2
Zlatoust

Zlatoust (vene keeles Златоуст) on linn Venemaal Tšeljabinski oblastis. Asub Uuralites Ai jõe ääres 160 km Tšeljabinskist läänes. Rajati 1754. aastal metallurgiatehase ehitusega seoses, linnaõigused sai 1865. aastal. 1815. aastal rajati sinna relvatehas. Zlatoust on metallurgia ja masinatööstuse keskus. Seal valati 1860. aastal esimesed Venemaa terassuurtükid. 1903. aastal suruti seal veriselt maha tööliste streik. Elanike arv on 163 919 (2020). 2005. aastal oli 191 500. Svetlana Išmuratova (1972–), laskesuusataja Anatoli Karpov (1951–), maletaja Ernst Paklar (1908–1950), ajaloolane Lidija Skoblikova (1939–), kiiruisutaja Natalja Snõtina (1971–), laskesuusataja Boriss Šapošnikov (1882–1945), sõjaväelane Anatoli Šmigun (1952–), suusataja ja suusatreener Aleksei Reunkov (1984–), jooksja Q127408111 Zlatousti koduleht
HMV

HMV on lühend, mis võib tähendada järgmist: Harju Maavalitsus Hiiu Maavalitsus His Master's Voice on plaadifirma ...
HMM

HMM on lühend, mis võib tähendada järgmist: Harjumaa Muuseum Hiiumaa Muuseum ...
HM

HM on lühend, mis võib tähendada järgmist: HM, Haridusministeerium HM, inglise keeles His Majesty või Her Majesty (eesti keeles: Tema Majesteet) - kuninga või kuninganna puhul kasutatav pöördumine. HM, Henry Molaison, kuulus mäluhäirega patsient. Hm, Hiiumaa lühend H&M, Hennes & Mauritz AB on Rootsi rõivafirma .hm, Heardi ja McDonaldi Interneti tippdomeen
HL

HL või Hl või hl on lühend, mis võib tähendada järgmist: HL on (Eesti) Heliloojate Liit Hl on ajalehe Hommikuleht lühend. hl on hektoliitri tähis.
Teiči looduskaitseala

Teiča looduskaitseala on looduskaitseala Lätis Madona, Krustpilsi ja Varakļāni piirkonnas. Kaitseala (läti keeles Teiču dabas rezervāts) loodi 1982. Kaitseala pindala on 19 074 ha. 1995. aastast kuulub Teiča soo Ramsari märgalade hulka. Kaitseala loodi selleks, et kaitsta soo ökosüsteemi, sealset rikkalikku linnustikku, loomastikku ja floorat. Teiča looduskaitseala asub Läti suurimas soos. Suurema osa kaitsealast moodustab raba, metsa all on 3729 hektarit. Looduskaitseala territooriumil on 18 düstroofset järve. Looduskaitseala läbivad Odze ja Teicija jõgi, viimase kohaliku nime Teiča järgi on nime saanud nii Teiča soo kui ka looduskaitseala. Kaitsealal kasvab 36 liiki sõnajalgtaimi, 37 liiki lehtsammaltaimi ja 14 liiki samblikke. Samuti on kaitsealalt leitud 332 liiki liblikaid, 272 liiki kahetiivalisi ja 469 liiki mardikalisi. Imetajaid on 41 liiki. Kaitseala administratiivne keskus on Ļaudona.
Grīnise looduskaitseala

Grīnise looduskaitseala on looduskaitseala (dabas rezervāts) Lätis Kuramaal Lõuna-Kuramaa piirkonnas Saka vallas. Kaitseala (läti keeles Grīņu dabas rezervāts) loodi 1936. aastal. Algselt oli kaitseala suurus 750 hektarit, kuid aastal 1989 suurendati kaitseala pindala 1472 hektarini. Kaitseala kaotati aastal 1945, ent loodi taas aastal 1957. Aastast 1979 allub kaitseala administratiivselt Slītere rahvuspargile. Looduskaitseala läbib endise Liepaja–Ventspilsi raudtee trass. Kaitseala loodi Lätis haruldase männikutüübi (läti keeles grīnis) kaitseks. Ka kasvab seal soo-eerika (läti keeles Grīņa sārtene), samas kasvukohas kasvavad veel kuninga-kuuskjalg, harilik porss, madal luga, lodukannike, loim-vesipaunikas ja padutarn. Tolle kasvukoha pindala on 140,9 hektarit. Luhad võtavad enda alla 10,7 hektarit, sood 53,4 hektarit, ülejäänud looduskaitseala katab mets. Kuigi kaitseala ei ole kuigi suur ja selle pinnas pole viljakas, kasvab seal arvukalt Läti punases raamatus olevaid liike, nende seas käpalisi ja kollalisi. Seal kasvavad sookäpp, vööthuul-sõrmkäpp, balti sõrmkäpp, kuradi-sõrmkäpp, kahkjaspunane sõrmkäpp, rohekas käokeel, kahelehine käokeel, karukold, kattekold, harilik ungrukold, harilik sookold, vahelmine huulhein, värvi-paskhein, harilik võipätakas ja siberi võhumõõk. Loomadest elavad seal punahirv, põder, metskits, metssiga, halljänes, mäger ja kobras, vahel satuvad sinna ka ilves ja hunt. Lindudest võib seal kohata tetre, laanepüüd, valget ja musta toonekurge, samuti ka mitmesuguseid värvulisi, tähelepanuväärseim lind looduskaitsealal on aga seal sageli peatuv madukotkas. Selgrootutest esineb seal Vertigo lilljeborgi, täpptigu, sarvjas jooniktigu, suur merivaiklane, väike labatigu, harilik lametigu, kaldatigu ja rihmtigu. Kaitsealal elavad ka rohukonn, rabakonn, veekonn, harilik kärnkonn, tähnikvesilik, arusisalik, vaskuss, rästik ja nastik. Vimba E. 1995. GrīĦu rezervāts. – Latvijas daba. 2. sēj. Rīga, Latvijas enciklopēdija, 127.- 128. lk. GrīĦu dabas rezervāta dabas aizsardzības plāns Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel (läti keeles)
Andres Laisk

Andres Laisk (sündinud 24. septembril 1970 Tartus) on Eesti audiitor ja poliitik. Ta lõpetas 1988. aastal Tartu 1. Keskkooli ning 1993. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna rahanduse ja krediidi erialal. On täiendanud end finants- ja juhtimisalal Stockholm School of Economicsi juures. Töötanud Tallinna Väärtpaberibörsil ja Finantsinspektsioonis. Ta on alates 2009. aasta novembrist Saue vallavanem. Aastatel 2014–2021 kuulus ta Isamaa ja Res Publica Liitu. Andres Laisk kandideeris 2023. aasta valimistel Parempoolsete nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 285 häält ning ei osutunud valituks. Tema isa on akadeemik Agu Laisk ning tal on kaks venda: Tõnis Laisk ja psühholoog Mart Laisk. http://www.vvk.ee/arhiiv/kov09/kandidaadid/?id=12449&code=0037&scode=0727&cid=11638 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2014. Vaadatud 5. oktoobril 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Alar Sudak

Alar Sudak (sündinud 19. märtsil 1964) on eesti harrastusnäitleja ja performance'i-kunstnik. Kasutab kunstnikunime Elaan. On võtnud sõna ajakirjanduses. On mänginud filmis "Püha Tõnu kiusamine". "Päring inforegister.ee andmebaasist". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. oktoober 2014. Vaadatud 6. oktoobril 2014. http://arvamus.postimees.ee/2727088/alar-sudak-kolme-musketari-koalitsioon http://www.imdb.com/name/nm3617577/
Andrea de Cesaris

Andrea de Cesaris (31. mai 1959 – 5. oktoober 2014) oli itaalia vormelisõitja. Ta osales Vormel 1 sarjas aastatel 1980–1994. Ta ei võitnud ühtki Grand Prix'd, kuid sai kaks teist kohta ja kolm kolmandat kohta, teenis ühe esimese stardipositsiooni ja tegi ühel võistlusel kiireima ringi. Ta teenis kokku 59 punkti. Ta on pikima karjääriga võiduta jäänud Vormel 1 sõitja. Andrea de Cesaris hukkus mootorrattaõnnetuses.
Kordeballett (muusikal)

"Kordeballett" ("A Chorus Line") on Marvin Hamlischi muusikal. Muusikali süžee räägib Broadway lavastuse tantsijate valimisest, mille käigus tantsijad jutustavad koreograafiliselt oma eluloost ja sellest, miks nad tantsijaks hakkasid. See esietendus 1975. aastal. Broadwayl Shubert Theatre's mängiti seda esimest korda 25. juulil 1975 Michael Bennetti lavastuses. Muusikal oli menukas ja sai häid arvustusi. Muusikal ja Broadway lavastus võitsid 9 Tony auhinda (sealhulgas parima muusikali ja parima dialoogi kategoorias) ning 1976. aasta Pulitzeri draamapreemia. Aastal 1985 tegi Richard Attenborough filmiversiooni "Kordeballett".
Positsioneerimine

Positsioneerimine ehk positsioonimine on turundustehnika, millega üritatakse luua sihtturu jaoks toote, brändi või organisatsiooni identiteet. Toote positsioon seisneb selles, kuidas tarbijad toodet näevad, võrrelduna võistlevate toodetega. Reeglina esitatakse üht toote omadust kõige tugevamana. Nii näiteks on Volvo positsioon "turvalisim" auto. Sõltumata positsioneerimisest, võivad tarbijad siiski näha toodet teistmoodi soovitud positsioonist, juhul kui tarbijate kogemused ei lange sihtpositsiooniga kokku. Positsioneerimist käsitleb Al Riesi ja Jack Trouti raamat "Positsioneerimine: võitlus mõistuse pärast" (ilmus McGraw-Hilli kirjastusel esmakordselt aastal 1981). Al Ries, Jack Trout. 2003. Positsioneerimine: võitlus mõistuse pärast. Tõlkinud Helen Urbanik. Tallinn: McGraw-Hill, Eesti Ekspressi Kirjastus, 2003. 245 lk.
Spotted Lake

Spotted Lake ('laiguline järv') on äravooluta valglaga soolajärv Kanadas Briti Columbia provintsis Ameerika Ühendriikide piiri lähedal. Järv asub Similkameeni jõe orus 8,8 km Osoyoosi linnast loodes. Järve vesi sisaldab palju sooli, sealhulgas magneesium-, kaltsium- ja naatriumsulfaati. Veest on leitud ka hõbedat ja titaani. Veetase on kõikuv ja kuivadel suvekuudel võib järv aurumise tagajärjel märkimisväärselt kokku kuivada. Järve maksimaalne pikkus kagu-loode suunas on umbes 700 meetrit, laius 250 meetrit. Veepinna kõrgus merepinnast on kuni 1877 meetrit. Järvevee aurustumise tõttu moodustub pinnale tugev soolakoorik, millest ümbritsetud vee- ja mudalombid moodustavad mitmevärvilise laigulise mustri. Lompide värvus varieerub valkjaskollasest sinakasroheliseni. Koorik on piisavalt tugev, et kanda inimest. Järve kaldal kasvavad muu hulgas pujud ja koer-kibuvitsad. Järve kaldale külastajaid ei lubata, kuid 100–200 meetri kaugusel asuvalt maanteelt on sellele hea vaade. Okanagani oru põliselanikud tundsid järve Kliluki nime all. Põlisrahvad peavad järve pühaks ja järvevett imeravimiks. Sellega on ravitud põletikke, vaigistatud valu ja leevendatud nahaprobleeme. Isegi hõimudevaheliste sõdade käigus tehti aeg-ajalt vaherahu, et sõdalased saaksid järve äärde haavu ravima minna. 20. sajandil sai järve ja selle ümbruse omanikuks Smithi perekond, kelle plaanid järvele spaa rajamiseks kukkusid peamiselt tänu põlisrahva vastuseisule läbi. Aastal 2001 ostsid indiaanlased riigi rahalisel toel 22 hektari suuruse järve ümbritseva ala 720 000 dollariga ära. Esimese maailmasõja ajal valmistati järvest ammutatud mineraalidest lõhkeainet. Spotted Lake, Vanishing B.C. Spotting the Spotted Lake Osoyoos – Canada’s Spotted Lake BC Geographical Names BC Geographical Names Spotted Lake, Vanishing B.C. Spotting the Spotted Lake Pilte Pilte
Ana Jara

Ethel Ana del Rosario Jara Velásquez (sündinud 11. mail 1968) on Peruu jurist ja poliitik, kes oli 22. juulist 2014 kuni 2. aprillini 2015 Peruu peaminister. Ta õppis õigusteadust ja politoloogiat ning töötas seejärel notarina. Ana Jara kuulub Peruu Rahvusparteisse. Ta valiti 2011. aastal Kongressi liikmeks. Seejärel oli ta naisasjade ja sotsiaalse arengu minister ning veebruarist 2014 kuni peaministriks saamiseni tööminister. 30. märtsil 2015 avaldas Peruu parlament tema valitsusele umbusaldust ja 31. märtsil esitas Jara koos oma valitsusega tagasiastumispalve. 2. aprillil sai uueks peaministriks Pedro Cateriano Bellido.
Tartu marss

"Tartu marss" on Raimond Valgre poolt 1943. aastal loodud laul. Laul algab sõnadega "Kauneim linn on Eestis Tartu". Tartu marss Refr. Kauneim linn on Eestis Tartu, Emajõe kalda peal. Kes kord käinud seal, ei sel meelest lä’e kaunid tunnid Toomemäel. Kauneim linn on Eestis Tartu. Ja kui saatus sind on viin’d ära kaugele, koju viib su tee ikka Tartu tagasi. Sinna jäid minu isa ja ema, sinna jäid minu õde ja vend. Raskel tunnil Tartu linn meid kutsub – kätte jõudnud tasumise tund! Ei me kauem end oodata lase, võitlus ühine kõiki meid seob. Me tuleme ja võidame, „Vanemuises” laulame: Refr. Kauneim linn on Eestis Tartu... Laulu lõi Valgre ajal, mil ta teenis Punaarmees, mängides esialgu 917. Laskurpolgu ansamblis ning hiljem suuremas džässorkestris. Legendi järgi on laulu sünnilugu järgmine – olles saadetud rühma musta pesu ära viima, vahetas Valgre pesukorvi õlle vastu ning peale seda kui ülemused ta kätte said, paluti tal karistuse leevendamiseks üks laul valmis teha. Laulu on lisaks Valgrele esitanud ka paljud teised artistid ning lugu tuli ette kandmisele ka 2014. aasta Tartu laulupeol. Vahemikus 1. juunist kuni 26. novembrini mängivad Tartu raekoja tornikellad "Tartu marssi" kaks korda päevas kell 12:01 ja 18:01. Laulu avaliku esitamise suhtes on oldud ka kriitilisel seisukohal ning seda seetõttu, et Punaarmee sõdurid olevat seda laulnud Tartu vallutamisel 1944. aasta 25. augustil. Tartu marss - laulusõnad. Vaadatud 06.10.2014. Tartu laulupeo „Enne ja Nüüd” kava | TARTU LAULUPIDU 2014. Vaadatud 06.10.2014. Raekoja kellamäng. Vaadatud 06.10.2014.
EA

EA tähendab järgmist: Efektiivne altruism (filosoofia) Eesti Aeg (ajaleht) Eesti Aleksandrikool Ehitus ja Arhitektuur (ajakiri) Electronic Arts, Ameerika Ühendriikide videomängude tootja Etnograafiline Arhiiv (Eesti Rahva muuseumi juures) European Athletics (ka European Athletic Association), Euroopa kergejõustiku spordialaliit Ühendatud Vasakpoolsed (Ενωμένη Αριστερά, omakeelne lühend EA), Kreeka ajalooline valimisliit Ea tähendab järgmist: Ea, semiidi päritolu jumal
EAK

EAK on lühend, mis võib tähendada järgmist: Eesti Akrediteerimiskeskus Eesti Autoklubi Eestimaa Ametiühisuste Kesknõukogu Euroopa asjade komisjon (hilisem Euroopa Liidu asjade komisjon) ...
EAKL

EAKL on lühend, mis võib tähendada järgmist: Eesti Ametiühingute Keskliit Eesti Autokoolide Liit ...
Ostrov

Ostrov (vene keeles 'saar') on linn Venemaa Pihkva oblastis, Ostrovi rajooni keskus. Asub Velikaja jõel (selle keskel asuva saare järgi on linn nime saanud). Ostrov asutati 14. sajandil, linnaõigused sai 1777. aastal. Linnas asuvad 240. lennuväe teadusuuringute ja instruktorpolk ning 29. raadioelektroonilise sõjapidamise üksikpolk. 24 500 (2005) 24 300 (2006) 24 100 (2007) 23 900 (2008) 23 700 (2009) 21 600 (2011) 20 400 (2013) 20 700 (2016) Ostrovi merelennuväebaas Q126684906 Ametlik koduleht
Pind

Pind (ka geomeetriline pind) on matemaatikas ja eriti topoloogias punktihulk, mis moodustab kahemõõtmelise topoloogilise muutkonna, ka ruumis liikuva joone jäljena tekkiv kahemõõtmeline kujund. Pinna näiteks on kolmemõõtmelises ruumis asuvate objektide piirpinnad, näiteks ümmarguse palli välispind. Joonpind Algebraline pind Avapind Lainepind Samarõhupind Kontaktpind Tasand Tasanduv pind Minimaalpind Maapind
Barokkarhitektuur

Barokkarhitektuur on barokiajastul (17. sajand kuni 18. sajandi I pool) loodud arhitektuur. Barokset arhitektuuri iseloomustavad sümmeetria, paraadlikkus, eenduvad ja taanduvad pinnad sagedase võnksiirde kasutamisega ning ornamentaalsete ehisdetailide (maskaroonide, festoonide, teokarbimotiivide) rikkus. Eesti arhitektuuris oli barokk levinud alates umbes 1640.–1650. aastatest kuni 18. sajandi lõpuni. 17. sajandi baroki eeskujuks oli Eestis küllaltki lihtsakoeline Madalmaade barokk, mis levis siiamaile Rootsi vahendusel. Itaalia (ja osalt ka Saksamaa) ülidekooririkas barokk ja selle lopsakaim vorm rokokoo Eesti arhitektuuris olulisel määral ei juurdunud. Barokile eelnes arhitektuuris renessanss. 18. sajandi teisel poolel (alates umbes 1760.–1970. aastatest) segunes barokk tasapisi juba klassitsismi elementidega – selliseid segastiile nimetatakse kas hilisbarokiks või varaklassitsismiks. 19. sajandi teisel poolel valitsenud historitsismiajastul kasutati Eestis tihti baroki jäljendamist – seda nimetatakse uusbarokiks ehk neobarokiks või pseudobarokiks. Tihtipeale esines uusbarokk käsikäes alates 1890. aastate lõpust levima hakanud juugendstiiliga ja ei ole viimasest alati erapooletult eristatav. Uusbarokk (koos juugendiga) oli Eesti arhitektuuris osaliselt levinud kuni 1930. aastate lõpuni, perioodi lõpuosas küll tihti juba segunenuna veidi rahulikuma heimatstiiliga ja rahvusromantilise stiiliga. Üks näiteid on Kadrioru administratiivhoone. Kadrioru loss Maardu mõis Ahja mõis Albu mõis Palmse mõis Ukraina barokk Moskva barokk Stroganovide stiil Golitsõnite barokk
Peep Veski

Peep Veski (10. jaanuar 1950 Kohtla-Nõmme – 1. oktoober 2014) oli eesti farmatseut. Ta on lõpetanud Kohtla-Järve 1. Keskkooli, astus aastal 1968 Tartu Riiklikku Ülikooli farmaatsiat õppima, kuid lõpetas aastal 1975 Semmelweisi Ülikooli (meditsiinikõrgkooli Budapestis) proviisori kutsega. Aastal 1980 kaitses ta Budapestis (Ungari Teaduste Akadeemia juures) (Verzar-Petri Gizella juhendamisel) bioloogiakandidaadi väitekirja ja aastal 1994 Helsingi Ülikoolis (Martti Marvola juhendamisel) farmaatsiadoktori väitekirja. Ta oli aastatel 1980–1981 Tartu Riikliku Ülikooli farmaatsia kateedri assistent, aastatel 1981–1986 oli ta samas vanemõpetaja, aastatel 1986–1998 oli ta farmaatsia kateedris/farmaatsia instituudis dotsent. Aastatel 1998–2014 oli ta Tartu Ülikooli farmatseutilise tehnoloogia ja biofarmaatsia professor ning farmaatsiainstituudi juhataja. Lisaks oli ta aastatel 1998–2002 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna prodekaan. Tema teadustöö põhisuundadeks oli ravimpreparaatide koostisse kuuluvate tahkete ainete füüsikaliste omaduste uurimine, nimetatud omaduste mõju selgitamine ravimite biofarmatseutilisele kvaliteedile, tahkete modifitseeritud toimekestvusega ravimpreparaatide disainimine, abiainete funktsionaalsuse uurimine. 2003 Hispaania Kuningliku Farmaatsia-akadeemia korrespondentliige 2006 Complutense Ülikooli (Madrid) medal 2006 Ungari Farmaatsiaseltsi auliige 2008 Euroopa Farmaatsiatöötuse Assotsiatsioonide Föderatsiooni auhind 2010 Tartu Ülikooli medal 2013 Semmelweisi Ülikooli audoktor "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. TÜ professor Peep Veski valiti Semmelweisi ülikooli audoktoriks.. https://www.eris.ee/user.cv.preview.php?id=3770 Peep Veski Eesti Teadusinfosüsteemis
Eesti sportlaste olümpiamedalivõidud

Eesti ja Eestist pärit sportlased on olümpiamängudelt võitnud 81 medalit (27 kuldmedalit, 23 hõbemedalit ja 31 pronksmedalit). Neist 71 suveolümpiamängudelt ja 10 taliolümpiamängudelt. Iseseisva Eesti riigi eest on võidetud 44 medalit (36 suveolümpiamängudelt ja 8 taliolümpiamängudelt) Suveolümpiamängudelt on võidetud 22 ja taliolümpiamängudelt 5 kuldmedalit, neist Eesti riiki esindades 14 medalit (10 suveolümpiamängudelt ja 4 taliolümpiamängudelt). Suveolümpiamängudelt on võidetud 20 ja taliolümpiamängudelt 2 hõbemedalit, neist Eesti riiki esindades 11 medalit (9 suveolümpiamängudelt ja 2 taliolümpiamängudelt). Suveolümpiamängudelt on võidetud 26 ja taliolümpiamängudelt 3 pronksmedalit, neist Eesti riiki esindades 19 medalit (17 suveolümpiamängudelt ja 2 taliolümpiamängudelt). Eesti olümpiamängudel EOK EOK[alaline kõdulink] EOK Olümpiamängud eok.ee Eestiga seotud sportlased olümpiamängudel eok.ee Jaak Valdre Eesti sai olümpiapronksi võrra rikkamaks. Kas kadus viimane valge laik meie spordiajaloos? 27.detsember 2019