laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Swing (album)

"Swing" on ansambli Mr. Lawrence 1995. aastal ilmunud teine album. Album sisaldas mitmeid hitte, sealhulgas ansambli ühte tuntumat lugu "Annabel". Album ilmus ühtlasi 1996. aastal Saksamaal. Lood "Everyday Is Like Sunday" ja "Moonchild" avaldati 1994. aastal, enne plaadi ilmumist. Albumi esitluskontsert toimus 4. aprill 1995 klubis Bonnie & Clyde. 2023. aastal ilmus album natuke muudetud lugude valikuga vinüülplaadil. "When The Waves Come" ja "Wire Talk to Me" puuduvad 2023. aasta versioonil. Albumile on boonuslooks lisatud 2021. aastal salvestatud uus versioon loost "Annabel". Kõik lood on kirjutanud Mihkel Raud, välja arvatud, kus on märgitud. Mihkel Raud – laul, kitarr Urmas Kahk – kitarr Toivo Nilson – bass Toomas Leemets – trummid Antti Kammiste – klahvpillid https://epl.delfi.ee/artikkel/50773184/mr-lawrence-tuleb-tagasi https://www.discogs.com/release/26541899-Mr-Lawrence-Swing
Szczecini laht

Szczecini laht (saksa keeles Stettiner Haff, poola keeles Zalew Szczeciński) asub Läänemere ääres Saksamaa ja Poola piiril. Lahte ühendavad põhjapoolse Pommeri lahe ja Läänemerega Peenestromi, Świna ja Dziwna väin, mis eraldavad mannert ning Usedomi ja Wolini saart. Lahe pindala on 687 ruutkilomeetrit ja suurim sügavus 8,5 m. Riiveelisesse lahte suubub Oderi jõgi.  Szczecini laht – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Programmiline muusika

Programmiline muusika on instrumentaalmuusika, millele helilooja on lisanud sõnalise selgituse (pealkirja, kommentaari, pühenduse, viite kirjandusteosele vms) heliteose sisu paremaks mõistmiseks. Programmilist muusikat hakati laialdasemalt viljelema romantismiajal. See oli reaktsiooniks klassitsismiajastu elitaarsele, "puhtale" ehk absoluutsele muusikale, kus instrumentaalteoste pealkirjad piirdusid vaid teose järjekorranumbri ja/või helistiku märkimisega. Programm ehk sõnaline selgitus pidi aitama lähendada kuulajat heliloojale, võimaldama kuulajatel paremini mõista helilooja mõtteid ja taotlusi. Programmilisusele vihjas ka romantismiajal tekkinud uus muusikaline žanr "sümfooniline poeem". Programmilist muusikat on loodud ka enne romantismiaega. Näiteina olgu nimetatud barokiajastust pärinevad Antonio Vivaldi concerto grosso "Neli aastaaega", Johann Sebastian Bachi "Kapritšo armsa venna lahkumise puhul" jt. Klassitsismiajast on programmilist muusikat vähe teada. Üks varasemaid (eelromantilisi) näiteid on Beethoveni sümfoonia nr 6, F-duur, tuntud ka pealkirjaga "Pastoraalne sümfoonia"; samuti Beethoveni klaverisonaat op. 81a, "Les Adieux" ("Hüvastijätt"). Romantismiajast alguse saanud programmilise muusika hästituntud näiteiks on Modest Mussorgski klaveripalade tsükkel "Pildid näituselt"; Hector Berliozi "Fantastiline sümfoonia"; Camille Saint-Saënsi "Loomade karneval"; Paul Dukas' "Nõia õpilane"; Richard Straussi sümfooniline poeem "Also sprach Zarathustra" ("Nõnda kõneles Zarathustra") jpt.
Eerik Marmei

Eerik Marmei (sündinud 6. mail 1970) on Eesti diplomaat. Ta on Miina Härma Gümnaasiumi vilistlane. Ta lõpetas 1993. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal ja kaitses 1996. aastal magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal Ameerika Ühendriikides Notre Dame'i Ülikoolis. Alates 1993. aastast (väikese vaheajaga) on ta olnud Eesti välisministeeriumi töötaja. Diplomaatilist karjääri alustas ta poliitikaosakonnas Ameerika Ühendriikide lauaülemana. Hiljem on ta töötanud Eesti Washingtoni saatkonnas, Eesti Londoni saatkonnas ja Eesti NATO esinduses. Aastatel 2008–2010 oli ta tööl kaitseministeeriumis NATO ja Euroopa Liidu osakonna juhatajana. 11. juunil 2013 nimetati ta erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Poolas ning 1. augustil 2013 ka Rumeenias, asukohaga Varssavis. 30. juunil 2014 kutsuti ta suursaadiku ametist Poolas tagasi. Rumeeniast kutsuti ta tagasi alles 15. juunil 2015. 7. mail 2014 nimetas president Toomas Hendrik Ilves ta Eesti Vabariigi erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Ameerika Ühendriikides. 9. septembril 2014 nimetati ta ühtlasi ka erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Mehhikos. Ameerika Ühendriikide presidendile Barack Obamale andis ta oma volikirja üle 18. septembril. Ta on aastast 2022 Eesti suursaadik Lätis. 2023 Läti Vabariigi Kolme Tähe ordeni III klass Mõtteid USA Venemaa-poliitikast Clintoni Moskva-visiidi taustal, Postimees, 22. aprill 1996 Vahepeatustega rännak Valgesse majja, Luup, oktoober 1996 Vabaks pedagoogi suvast, Postimees, 20. detsember 1996 Eesti ja NATO: aeg pingutada, Postimees, 19. aprill 1999 Kas MAP viib NATOsse?, Postimees, 27. september 1999 21. sajand kui maailma vabaduse võimalus, Diplomaatia, märts/aprill 2005 Välisriigi antud teenetemärkide andmebaas, president.ee
TÜG

TÜG on mitme asutuse nime lühend: Tallinna Ühisgümnaasium Tabasalu Ühisgümnaasium Türi Ühisgümnaasium endine Tallinna Üldgümnaasium
Dawn French

Dawn Roma French (sündinud 11. oktoobril 1957 Walesis Holyheadis) on Briti näitleja, stsenarist ja koomik; BAFTA auhinna laureaat (2009). Eesti vaatajale on ta tuntud eeskätt Dawn Frenchi Geraldine Grangerina komöödiasarjast "Dibley vikaar". Ta on mänginud sketšisarjas "French and Saunders" aastatel 1987–2005 ja filmis "Harry Potter ja Azkabani vang" 2004. aastal. Aastatel 1984–2010 oli abielus näitleja Lenny Henryga. Nad läksid lahku. Neil on lapsendatud tütar Billie. Dawn French IMDb's
Dietrich Tolke

Dietrich Tolke (ka Theoderich (Theodericus) Tolke; surnud 1405) oli Saksa ordu liige ja katoliku kiriku Tallinna piiskop aastatel 1403–1405. Ta oli Tallinna toomhärra, Tallinna Toomkiriku toomkapiitli elekt, kes sai piiskopiks saamiseks ka ordumeistri toetuse. Enne piiskopiks saamist ei olnud ta ordu preestervend, kuid pärast paavst Bonifatius IX-lt ordusse astumise loa saamist pühitseti ta Marienburgis piiskopiks ja võeti seal ka pidulikult ordu liikmeks. Paavst Bonifatius IX kirjad: 2. juuli 1403, 4. juuli 1403
Pinyin

Pinyin [phin-in] (拼音 pīnyīn) on hiina keele omaladina transliteratsioon Hiina Rahvavabariigis. Pinyin tähendab mandariini keeles sõna-sõnalt 'häälduspärane kirjutamine'. Tavaliselt peetakse selle väljendiga silmas hanyu pinyin 'i (汉语拼音; hànyǔ pīnyīn; hiinlaste keele pinyin). Pinyin kiideti Hiina Rahvavabariigis heaks 1958. ja võeti kasutusele 1979. aastal. See asendas vanema Wade'i-Giles'i transkriptsiooni (1859) ja selle 1912. aasta modifikatsiooni bopomofo. Sarnased süsteemid töötati välja hiina keele dialektide jaoks ja Hiina vähemusrahvuste keelte jaoks. Vastav süsteem Kantoni dialekti jaoks on penkyamp, mille nimi vastab Kantoni dialektis sõnale pinyin. 1979 tunnistas Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) pinyin'i uushiina keele standardseks transkriptsiooniks. See transkriptsioon ei ole kohandatud ühelegi konkreetsele ladina kirja kasutavale keelele ning on kasutatav kõigis neis. Pinyin'i kasutatakse ka hiinakeelse teksti arvutisse sisestamisel. a ā ǎ á à u ū ǔ ǚ' ú ù o ō ǒ ό ò e ē ě é è i ī ǐ í ì Little Pinyin App 1.0 online New Edition Hanyu Pinyin Syllable Table Hiina keele transliteratsiooni juhend All about Chinese Pinyin
Eyjafjallajökull

Eyjafjallajökull ['eiafjatlajökütl] on liustik koos selle all paikneva vulkaaniga Islandil. Nimi Eyjafjallajökull tähendab islandi keeles 'saare mägede liustik'. Liustik katab umbes 100 ruutkilomeetri suuruse ala, sealhulgas vulkaani, ja on Islandil suhteliselt väike. Vulkaan muutus aktiivseks aastal 2010 ja purskas 20. märtsil. Selle vulkaani 14. aprillil 2010 alanud purskest atmosfääri paiskunud tuhk põhjustas lennuliikluse seisaku suures osas Euroopast 15.–21. aprillini 2010. Vulkaani eelmine purse toimus aastal 1821, siis kestis aktiivsus terve aasta. Sellest varasem purse leidis aset aastal 1612. Eyjafjallajökull Vulkaaniline tegevus Fimmvörðuhálsi piirkonnas 2. aprillil 2010 Vulkaanilise tuha levik 15. aprillil 2010 Gudrun Petursdottir, Uta Reichardt; et al. (2020). "Super Case Study Eyjafjallajökull eruption in 2010" (PDF). Science for Disaster Risk Management 2020: acting today, protecting tomorrow. Vaadatud 19.1.2022. {{netiviide}}: et al.-i üleliigne kasutus kohas: |autor= (juhend)
Johann Arndt

Johann Arndt (27. detsember 1555 Ballenstedt – 11. mai 1621) oli saksa luterlik teoloog. Teda peetakse pietismi eelkäijaks.
Lembelind

Lembelind (Agapornis) on lindude perekond papagoilaste sugukonnast. Lembelinnud on Aafrika kesk- ja lõunaosas (sealhulgas Madagaskaril) levinud papagoid. Nad on ka populaarsed lemmiklinnud. Linnud on väga seltsivad. Nimetuse on lembelinnud saanud selle järgi, et istuvad oma kaaslastega tihedalt kõrvuti oksal, n-ö musitavad ja sügavad teineteist. Lembelinnud elavad väikeste rühmadena koos ning söövad puuvilju, juurvilju, seemneid ja heintaimi. Kadaka-lembelinnud söövad ka putukaid. Kaelus-lembelinnud vajavad aga viigimarju, mistõttu pole nad puurilindudena levinud. Lembelindude keskmine eluiga on 10–15 aastat. Lembelinnud on 13–17 cm pikkused ning kaaluvad 40–60 g. Võrreldes teiste papagoilastega on nad üpris väikesed. Neid iseloomustab väike saba ning kehaga võrreldes suhteliselt massiivne ja terav nokk. Metsikud lembelinnud on tavaliselt alakehast kaelani rohelised, ülakeha katavad sõltuvalt liigist mustad, kollased, rohelised, punased, oranžid vms tooni suled. Serengeti lembelinnul, mustpõsk-lembelinnul ja akaatsia-lembelinnul on silma ümber silmatorkavam valge ring kui teistel liikidel. Kadaka-lembelinnud, hallpea-lembelinnud ja mask-lembelinnud on sooliselt dimorfsed. roosapõsk-lembelind akaatsia-lembelind serengeti lembelind mustpõsk-lembelind mopaani-lembelind kaelus-lembelind kadaka-lembelind punapea-lembelind hallpea-lembelind Lembelinnu munade läbivalgustamine Vajalik meelespea lembelinnupidajale Mõned nõuanded lembelinnu toitmisel Lembelinnud – üldinfo
Merkuuri tütar

"Merkuuri tütar" on Aili Paju romaan. Meditsiiniüliõpilane Maris Parker armub biokeemia õppejõudu. See ajendab teda biokeemiat õppima ja näitama ennast huvilisena. Ta võetakse biokeemialaborisse tööle. Keskpäraste teadlaste vastutöötamise kiuste saab temast loov teadlane. Looming, 1979, nr 1, esimene osa 1983 2005, teine, täiendatud trükk Kristiina Tõnisson. Maris Parkeri kiindumused. – Noorte Hääl, 18. märts 1979 (retsensioon raamatule "Merkuuri tütar") Hans Luik. Tugev debüüt. – Noorus, 1979, nr 7, lk 15 (retsensioon raamatule "Merkuuri tütar") Maili Kangur. Kirjanduskuu: Jaanuar. – Kodumaa, 26. jaanuar 1983 (retsensioon raamatule "Merkuuri tütar") Ülo Tonts. Maris Parker jutustab oma loo. – Sirp ja Vasar, 13. mai 1983, lk 7 Oskar Kruus. Emantsipeerunud naistel ei vea! – Keel ja Kirjandus, nr 9, 1983, lk 509–510 Maie Kalda. Jumalatütar. – Keel ja Kirjandus, 1983, nr 9, lk 510–511 (retsensioon raamatule "Merkuuri tütar") Juune Holvandus. Maris Parker – naine kui tulejutt. – epl.ee, 3. juuni 2006
Bach

Bach (saksa keeles 'oja') võib tähendada järgmist: Bach (perekonnanimi), kellest kõige kuulsam on Johann Sebastian Bach, helilooja ja organist, kelle puhul sageli jäetakse eesnimed ära Bachide suguvõsa Bach (aadlisuguvõsa) Muu: asteroid, vaata 1814 Bach Bach (Tirool), vald Reutte ringkonnas Austria Tirooli liidumaal
Patricia Routledge

Katherine Patricia Routledge (sündinud 17. veebruaril 1929) on Inglismaa näitleja ja laulja. Teda tuntakse eeskätt Hyacinth Bucket'na komöödiasarjas "Rahu, ainult rahu!" (1990–1995). Patricia Routledge andmekogus IMDb (inglise)
Männi-koorepõletik

Männi-koorepõletik on taimehaigus, mida põhjustab seen Cronartium ribicola. Mändidel põhjustab männi-koorepõletikku roosteseen Endocronartium pini. Männiliikidest on haigusele kõige vastuvõtlikumad Põhja-Ameerika viieokkalised männid. Cronartium ribicola pärineb Euraasiast ning tema vaheperemeesteks on karusmarja- ja sõstrapõõsad. Nakatunud põõsastel esineb vaid lehekahjustusi, kuid nakatunud mändide okstelt tüveni jõudnud põletik põhjustab puu surma. 20. sajandi alguses viidi Cronartium ribicola koos valge männi istikutega Põhja-Ameerikasse, kus ta põhjustas ulatuslikke kahjustusi valge männi levilas. 1930. aastatel jõudis ta Vaikse ookeani rannikuni, põhjustades läänemändide, suhkrumändide ja valgetüveliste seedermändide hulgas isegi suuremat suremust kui valge männi metsades. Praeguseks on männi-koorepõletik jõudnud California, Arizona ja New Mexico osariigini. Haiguse levikut on mõnevõrra pidurdanud lõunapoolsete piirkondade kuivem kliima. Nakatunud puul ilmnevad esimesed sümptomid suve lõpus või sügisel, kui okastele ilmuvad raskesti märgatavad kollased või punakad täpikesed. Infektsioon laieneb seejärel mööda okast võrsesse, mis veidi paisub ja kolletab järgmisel kasvuhooajal. Mitu kahvatukollast põletikukollet (kuni 3 mm) tungib läbi koore järgmise aasta aprillis-mais, aasta või paar peale nakkuse jõudmist kooreni. Need kolded rebenevad ja sellest väljub palju kuivi, kollakas-oranžikaid spoore. Kolded kaovad pärast spooride eraldumist ja moodustuvad järgmisel kasvuhooajal uuesti. Nii kestab see aastaid, kuni nakkus jõuab ümber tüve. Seejärel puu hukkub. Haiguse kulgu on võimalik pidurdada, kui eemaldada nakatunud oks või lõigata tüvel välja esimesed nakatunud kolded koos koorega. Pinus armandii – hiina mänd (hiina seedermänd) Pinus cembra – alpi seedermänd Pinus koraiensis – korea seedermänd Pinus parviflora – jaapani mänd Pinus peuce – rumeelia mänd Pinus pumila – kääbus-seedermänd Pinus sibirica – siberi seedermänd Pinus wallichiana – pisarmänd Pinus albicaulis – valgetüveline seedermänd Pinus ayacahuite – Pinus flexilis – kaljumänd (kalju-seedermänd, kalifornia seedermänd) Pinus lambertiana – suhkrumänd Pinus monticola – läänemänd Pinus strobiformis – valkjas mänd Pinus strobus – valge mänd Stefan Buczacki, Keith Harris, "Taimekahjurite ja -haiguste käsiraamat", Kirjastus Varrak, lk 286, 2010, ISBN 978 9985 3 2089-1 Cronartium ribicola
Rein Porro

Rein Porro (sündinud 12. aprillil 1943 Tartus) on endine Eesti lendur ja riigiametnik. Lenduriks õppis ta Nõukogude Liidu tsiviillennunduse Sassovo lennukoolis, mille lõpetas 1964. aastal. Aastatel 1976–1980 õppis ta Leningradi Tsiviillennunduse Akadeemias ning täiendas end seejärel veel mitmes lennukoolis. Rein Porro töötas 29 aastat Aerofloti lendurina. Taasiseseisvunud Eestis on Porro õpetanud lennuasjandust Nõo Keskkoolis ja lendamist Tartu Lennukolledžis. Ta on töötanud Lennuameti vaneminspektori ja asedirektorina. Ta on osalenud ka Eesti lennundusalaste seaduste koostamisel. Rein Porro oli üks Eesti lennunduskoolituse taastamise algatajaid. Ta osalenud Eesti ja Läti lennuväe pilootide koolitamises. Rein Porro kuulub 2008. aastast Isamaa ja Res Publica Liitu. 2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk "Äriregistri päring". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. märts 2014. Vaadatud 23. märtsil 2014. Tutvustus IRL-i lehel Tutvustus Eesti Lennuakadeemia lehel Ekspert Rein Porro ei pea tuulenihke versiooni tõenäoliseks, Eesti Päevaleht, 26. november 2001 Mirko Ojakivi. Rein Porro: ma ei kavatse lennuametist lahkuda, Eesti Päevaleht, 23. mai 2006 Urmas Oja. Rein Porro: Vähesed teavad, kui palju piloot end ohverdama peab, Delfi, 16. aprill 2010
Pirate Station

Pirate Station on maailma suurim drum and bass muusikafestival. Üritus sai alguse 2003. aastal Venemaalt, see on toimunud 2 korda Eestis, aga ka Ukrainas ja Lätis. Pirate Station 2009 Tallinnas! Party.ee, 23. oktoober 2009 Pirate Stationi koduleht
D-kiht

D-kiht on ionosfääri osa, mis paikneb kõrgusel 60–90 km E-kihi all. See on madala ionisatsiooni ala. Peamine ionisatsiooniallikas on Päikese röntgenikiirgus, samuti põhjustavad seda meteoorid, mis põlevad ära kõrgusel 60–100 km, kosmilised kiired ja magnettormide ajal sinna magnetosfäärist saabuvad osakesed. Öisel ajal ionisatsiooniaste langeb.
Löökpillid

Löökpillid on muusikainstrumendid, mille heli tekitatakse löögi abil. Heli tekitatakse lüües spetsiaalse nuia, pulga või muu vahendiga. Heli võib tekitada ka sõrmede, käe, rusika või jalaga lüües või koputades, kuid ka raputades, kõigutades, nöörist tõmmates, kraapides, hõõrudes, puhudes jne. Tehniliselt keerulisemate löökpillide puhul kasutatakse heli tekitamise juhtimiseks klaviatuuri. Heliallika järgi jagatakse löökpillid: membraanpillideks, mille heli tekib lüües vastu pinguletõmmatud nahast või muust materjalist membraani korpuspillideks, mille heli tekib vastu instrumendi korpust lüües Veel liigitatakse löökpillid helikõrguse või selle puudumise põhjal: kindla helikõrgusega löökpillid ebamäärase helikõrgusega löökpillid Sõna "löökpill" tõi tõlkelaenuna (saksa Schlaginstrument) eesti keelde heliloojast keeleteadlane Karl August Hermann, kes on tublisti üle saja tänapäevani vastu pidanud sõna autor. Sõna "löökpill" võttis Hermann kasutusele 1886. aastal, kuid aastate jooksul tutvustas ta oma muusikaalastes kirjutistes veel selliseidki uudissõnu nagu "helilooja", "heliredel", "üksiklaul", "kirikulaul", "keelpill", "avamäng", "metsasarv", "tiibklaver" jm. Korpuspillid Löökpillide loend Membraanpillid Muusikainstrumentide alfabeetiline loend Muusikainstrumentide süstemaatiline loend Reet Kasik. Kust tuli helilooja? Sirp. 05.07.2019. Sõna "löökpill" Sõnaveebis[alaline kõdulink] (vaadatud 28.10.2019).
Henn Sarv

Henn Sarv (sündinud 7. märtsil 1955 Tallinnas) on eesti arvutikoolitaja. Henn Sarv on õppinud aastatel 1961–1970 Tallinna Muusikakeskkoolis (klaver, flööt), aastatel 1970–1973 Nõo Keskkoolis matemaatika eriklassis, aastatel 1973–1975 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonnas, aastatel 1975–1976 Tallinna Pedagoogilises Instituudis matemaatikat ning aastatel 1975–1984 Tallinna Polütehnilises Instituudis (infotöötlus, majandusinsener). Sarv on töötanud Tallinna Polütehnilise Instituudi (praegune Tallinna Tehnikaülikool) arvutuskeskuse (praegune Mektory) programmeerijate grupi juhina aastatel 1975–1990 ning Kodakondsus- ja Migratsiooniameti asedirektorina IT alal aastatel 1990–1994. Ta on alates 1995. aastast tegev IT Koolituse, IT Groupi ning IT Koolituskeskuse partneri, lektori ja juhatuse liikmena, alates 2003. aastast VITA Group OÜ ja OÜ Infomaaklerid partnerina. Henn Sarv oli Eesti Kongressi ja Eesti Komitee liige aastatel 1990–1992 ning Tallinna Linnavolikogu liige aastatel 1990–1997. Ta on 1990[küsitav]. aastast Reformierakonna liige, enne seda oli Eesti Liberaaldemokraatliku Partei liige. Ta on Eesti Sertifitseeritud Arvutispetsialistide Liidu juhatuse liige alates 1998. aastast ning Eesti Infotehnoloogia Seltsi volikogu liige alates 2001. aastast. 2006 Riigivapi V klassi teenetemärk "Riigivapi V klassi teenetemärk, seeria 440". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. veebruar 2022. Vaadatud 29. veebruaril 2012. Elulugu sarv.ee veebis Henn Sarv saates "Kukul külas" 1. osa, 2. osa, 17. märts 2002
Wikimania

Wikimania on konverents, mis toob kokku Wikimedia Sihtasutuse koordineeritavates projektides osalejad. Konverentsi korraldavad kohapealsed vabatahtlikud koostöös Wikimedia Sihtasutusega. Esimene Wikimania konverents toimus 2005. aastal. 2020 jäi konverents koroonapandeemia tõttu ära ning 2021 ja 2022 toimus see virtuaalselt. Main Page - Wikimania Wikimedia.org "Wikimania 2012 and Onward", Wikimedia DC blogi Wikimania 2023: Evaluation and outcomes Wikimania Meta-Viki leheküljel https://wikimania.org wikimania.org (Leht suunab jooksva aasta Wikimania lehele)
Erkki Mallenius

Erkki Aarno Mallenius (12. jaanuar 1928 Lappeenranta – 2. juuli 1973 Pori) oli Soome poksija. Mallenius ei jõudnud oma riigi tasemel kuigi kõrgele – ta võitis III koha II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1950. aasta Soome meistrivõistlustel. Mallenius võitis 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) III koha. Ta sai oma pronksmedali kätte alles 1970. aastal. Ta võistlemine piirdus arsti otsuse tõttu veerandfinaaliga ja poolfinaali teda ei lubatud, sest ta oli vigastanud oma vasakut pöialt. See vigastus osutus hiljem väga tõsiseks ja tema poksikarjäär oli sellega läbi. Mallenius töötas edaspidi poksitreenerina ja hiljem ehitusettevõtjana.
C. elegans (täpsustus)

C. elegans on mitmete elusolendiliikide ladinakeelse nimetuse lühend: Caenorhabditis elegans on väike ümaruss, mis on leidnud laia kasutust molekulaar- ja arengubioloogia katseorganismina Caladenia elegans Calceolispongia elegans Calcinus elegans Caledothele elegans Calligonum elegans Calliprason elegans Calliscelio elegans Callotillus elegans Calocalanus elegans Calochortus elegans Caloria elegans Calosoma elegans Calyptranthes elegans Calyptrocalyx elegans Cambridgea elegans Capnodium elegans Capparis elegans Cardiocondyla elegans Cardioglossa elegans Carinostoma elegans Castilleja elegans Catapaecilma elegans on liblikaliik Aasias Celeus elegans Centruroides elegans Cephalota elegans Cereus elegans Cestrum elegans Cethegus elegans Chaetoderma elegans Chaetonotus elegans Chaetophora elegans Chamaedorea elegans on palmiliik Chalarostylis elegans Cheiracanthium elegans Chersotis elegans on liik öölaste sugukonnast Chesneya elegans Chirostenotes elegans Chlorolestes elegans Chlorostilbon elegans Chrysopilus elegans Chrysotoxum elegans on liik sirelaste sugukonnast Chrysotus elegans Chusquea elegans Coccothrinax elegans Cochlespira elegans Coelinidea elegans Coenosia elegans Coleonyx elegans Collemopsidium elegans Colletes elegans Columbinia elegans Coluria elegans Combretum elegans Comitas elegans Conocybe elegans Conops elegans Conotrachelus elegans Conus elegans Coptoclavella elegans Coronium elegans Corydalis elegans Corydoras elegans Corynoptera elegans Cosmodes elegans Costentalina elegans Cotoneaster elegans Craspedochiton elegans Craspedodiscus elegans Crassula elegans Crematogaster elegans Cricosaurus elegans Crioceratites elegans Croton elegans Cryptoditha elegans Ctenochasma elegans Ctenophora elegans Ctenium elegans Cunninghamella elegans Cybiosarda elegans Cyclamen elegans Cyclanorbis elegans Cyclaspis elegans Cyerce elegans on selgnäsalase liik Cymbidium elegans Cymatoderma elegans Cymbopogon elegans Cynodictis elegans Cynosurus elegans Cypella elegans Cyphophoenix elegans Cyprinodon elegans Cypripedium elegans Cyrestis elegans Cyriocosmus elegans
Kunja

Kunja on alev Venemaal Pihkva oblastis, Kunja rajooni keskus. Asub 348 km Pihkvast kagus. Kunja asutati 1901 raudtee-ehitusega seoses ja alevi staatus on tal alates 1966. aastast. Alevit läbib Rževi – Velikije Luki raudtee. 4 km kaugusel alevist asub Klini küla, mis keskajal oli linn. Q126684906
Osutamisest

"Osutamisest" on kahe tuntud artikli eestikeelne pealkiri analüütilises keelefilosoofias: "On Denoting" (Bertrand Russell, 1905) "On Referring" (Peter Frederick Strawson, 1950)
Uljanovka

Uljanovka (vene Ульяновка; soome Uljana) on alev Venemaa Leningradi oblastis Tosno rajoonis. Asub 40 km Peterburi kesklinnast kagus Sablinka jõe ääres. 1922. aastani oli asula nimi Sablino. Praeguse nime sai asula Vladimir Uljanovi (Lenini) järgi, kes elas 1905–1906 seal oma õe juures. Asula sai aleviks 1927. aastal. Uljanovkat läbib Peterburi-Moskva raudtee (Sablino jaam). Uljanovkas asub alumiiniumtorusid valmistav tehas. Paljud alevi elanikud käivad tööl Peterburis. Alevis asub naistevangla. Alevi põhjapiiril asub Sablino loodusmälestis, mis hõlmab mitmeid geoloogilisi ja ajaloolisi objekte.
Jari Grönroos

Jari Grönroos (sündinud 26. oktoobril 1964 Helsingis) on Soome endine poksija. Grönroos oli kolmekordne Soome meister sulgkaalus (kuni 57 kg) aastatel 1983–1985. Grönroos sai pronksmedali 26. Euroopa meistrivõistlustel 1985. aastal (Budapestis) sulgkaalus (kuni 57 kg). Grönroos poksis veebruarist kuni septembrini 1989 elukutselisena. Ta pidas kokku 5 kohtumist, millest võitis 2 ja kaotas 2 kohtumist (neist 1 nokaudiga) ning üks kohtumine jäi viiki. Jari Grönroos veebisaidil BoxRec (inglise)
Kuressaare linnastaadion

Kuressaare linnastaadion on mitmeotstarbeline staadion Kuressaares aadressil Staadioni tänav 2, jalgpalliklubi FC Kuressaare kodustaadion. Staadionil on pidanud mänge ka Eesti jalgpallikoondis. Staadioni tribüünid mahutavad 2000 pealtvaatajat. Staadion kuulub Kuressaare linnale. Staadion renoveeriti 2014. aastal. "Kuressaare Linnastaadion Kuressaare Spordibaaside kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. september 2008. Vaadatud 18. aprillil 2010. Kirjeldus FC Kuressaare kodulehel "EOK – Spordirajatised ja spordibaasid — Kuressaare linnastaadion". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuli 2011. Vaadatud 18. aprillil 2010. https://www.spordiregister.ee/et/ehitis/1182/kuressaare_linnastaadion (vaadatud 14.03.2019) Kirjeldus FC Kuressaare kodulehel EOK – Spordirajatised ja spordibaasid — Kuressaare linnastaadion Staadioni asukoht