laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Imsterberg

Imsterberg on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Ta asub 879 m kõrgusel merepinnast, paiknedes 4,4 km Imstist läänes. Valla pindala on 10,84 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 763 inimest. Sissetuleku peamine allikas on põllumajandus. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70204.pdf www.imsterberg.tirol.gv.at
Jerzens

Jerzens on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 1107 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 30,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 997 inimest. Vald paikneb 8 km Imstist lõunas Pitze jõe orus. Piirkonna asustamine algas 600. aasta paiku. Küla on kirjalikult esmamainitud 1313. aastal. Jerzensi peamised sissetulekuallikad on põllumajandus ja turism. Wolfgang Auderer – vigursuusataja Einwohnerzahl 1.1.2021 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2021 www.jerzens.tirol.gv.at
Hobusejõhvid

Hobusejõhv on hobuse sabast või lakast saadavad karvad (jõhvid). Endisajal kasutati pikki hobusejõhve laialdaselt aadlike parukate tegemiseks ja lühemaid hobusejõhvi kasutati näiteks polstrimaterjalina või madratsi täitematerjalina. Hobusejõhvidel on ka tänapäeval tööstuslik tähtsus. Hobusejõhve kasutatakse näiteks poognate valmistamisel. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 16.01.2018)
Quaoar

50000 Quaoar on Neptuuni-tagune, Kuiperi vöös liikuv taevakeha, arvatavasti kääbusplaneet. See sai nime USA California osariigis elutsevate tongva indiaanlaste loomisjumala järgi. Tongvad elasid tänapäeva Los Angelese maakonna alal, kus taevakeha avastati. Quaoari avastasid 4. juunil 2002 Michael E. Brown ja Chad Trujillo, kes töötasid vastavalt California Tehnoloogiainstituudis ja Gemini observatooriumis. Avastamise ajal oli see suurim Päikesesüsteemis avastatud taevakeha pärast Pluutot. Hiljem avastati veel Eris, Sedna, Haumea ja Makemake. Quaoari läbimõõt on umbes 1110 km. Quaoari orbiit on ringikujuline. Ta teeb tiiru ümber päikese 288 Maa aastaga. 2007. aastal teatati Quaoari kaaslase avastamisest, millele pandi nimeks Weywot (tongvade taevajumal). https://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=50000+Quaoar
Kõrve mõis

Kõrve mõis, ka Kõrveküla mõis (saksa keeles Corpes, ka Corps) oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Kõrveküla küla lähedal Kadrina vallas Lääne-Virumaal. Kõrveküla küla on nimetatud 1241. aastal Taani hindamisraamatus (Corpius, par. Tortuestæuæræ, kyl. Repel Vir.). Aastaks 1409 oli see jagunenud kaheks osaks. Mõlemasse ossa rajati ka mõis. Kõrve mõisa on allikais mainitud esimest korda 1495. aastal (Hof zu Corpes), mil selle valdajaks oli Bertold Firkes (Fircks). Varem oli see kuulunud Hans Corpesele (suri enne 1495). Viimane pärines Korbise vasallisuguvõsast, kelle kohta on esimesi teateid aastast 1306; nad sai küla järgi oma nime. Firkesi käest omandas mõisa Heinrich Hastfer (suri enne 1518) Kaarli mõisast, keda on mõisnikuna nimetatud 1500. ja 1505. aastal. 1516. aastal oli valdajaks tema sugulane Heinrich Hastfer (suri pärast 1529) Tõdva-Kõnnust. Kaarli mõisa omaniku Heinrichi poeg Reinhold Hastfer (suri pärast 1518) loovutas Kõrve mõisa 1517. aastal Heinrich Treydenile. Seejärel omandas selle Arend Asserie(n). 1533. aastal oli see tema poja Vohnja mõisniku Johann Asserieni käes. Kõrve minetas peagi mõisa staatuse ja see kadus jäljetult. Pool külast oli edaspidi Vohnja mõisa koosseisus. Tuimõisa mõis (Kadrina kihelkond) Kõrve mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Kõrve ms, www.eki.ee Johansen, Paul. Die Estlandliste des Libers Census Daniae. II Halbband. Kopenhagen-Reval, 1933, lk 447. Bfl. I, 104. Bfl. I, 474. Johansen, Paul. Die Estlandliste des Libers Census Daniae. II Halbband. Kopenhagen-Reval, 1933, lk 869. Bfl. I, 590, 644. Bfl. I, 846. Johansen, Paul. Die Estlandliste des Libers Census Daniae. II Halbband. Kopenhagen-Reval, 1933. Lk 447-448. Kõrve mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Võle mõis

Võle mõis (saksa keeles Woljel, Wolgel, Wolligell) oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal.. Tänapäeval jääb kunagine mõis Lääne-Viru maakonda Haljala valda, asub Võle küla lähedal. Dictionary of Estonian Place names. Võle, eki.ee Võle mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Võle mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Carl Gottlieb Baltz

Carl Gottlieb Baltz (1760 – 8/20. september 1802) oli Pärnu raehärra ja kaupmees. Ta oli pärit Kuressaarest, sai Pärnu kodanikuks 1790, rae liikmeks 8/19. augustil 1793 ja oli raehärra 1797–1798. Abiellus Anna Juliana von Tornauw'ga, nende poeg oli Vene sõjaväelane Friedrich Julius von Baltz.
Vääsna mõis

Vääsna mõis (saksa keeles Fersenhoff) oli Kiltsi mõisa kõrvalmõis Ridala kihelkonnas Läänemaal.. Vääsna mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Vääsna mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Välja mõis

Välja mõis (saksa keeles Niethof) oli rüütlimõis Jaani kihelkonnas Saaremaal.. Välja mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Välja mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Lööra mõis

Lööra mõis (ka Lõõra mõis; saksa keeles Lehra) oli Harmi mõisa kõrvalmõis Kose kihelkonnas Harjumaal.. Lööra mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Lööra mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Hermann Rägastik

Hermann Rägastik (ka Herman Regastik või Reggastik; sündinud 20. juuni 1886 ning surnud 1970) oli Keilast pärit elektrotehnik, ainus teadaolev eestlane, kes pääses Titanicult[küsitav]. Keilast pärit Rägastik õppis Saksamaal Mittweida ja Chemnitzi ülikoolis elektrotehnikat. Elektrotehnikuna (radistina) asus ta 2. inseneri-assistendina ametisse ka Titanicule. Kui laev 15. aprillil 1912 uppus, pääses mees pärast pikka ookeanis loksumist Suurbritannia auriku pardale ning jõudis sellega Inglismaale.[küsitav] Tema elukäigu kohta on andmeid napilt. On märgitud, et pärast Titanicult pääsemist[küsitav] asus ta masinaohvitserina tööle kaubalaevale, mis samuti[küsitav] uppus, kuid kust kõik pääsesid. Samuti olevat ta olnud mobiliseeritud esimesse maailmasõtta, kus ta saadeti Belgia rindele ning sai seal raskelt põlvest haavata. Seejärel olevat ta saadetud tervist parandama Fidžile, kuhu jäi ka oma edasiseks eluks. Samas on väidetud ka seda, et ta elas hilisemas elus hoopis Uus-Meremaal. On arvatud, et Titanicul võis viibida ka teine eestlane, Jacob Cook, kes aga hukkus.[küsitav] Eestlaste seosed ookeaniliinilaevaga Titanic Erik Kamberg (6. september 2014). Katastroof iga hinna eest. Wõrumaa Teataja, nr 101. lk 5. Aarne Vaik (1999). Käsmu Meremuuseumi toimetised nr 4. Käsmu Meremuuseum. lk 5 & lk 18 Urmas Vahe: Titanic peidab endas kahe eestlase saladust? Õhtuleht, 31. märts 2012 "Eesti ja maailm. XX sajandi kroonika. I osa." Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 103.
Vastse-Otepää mõis

Vastse-Otepää mõis (saksa keeles Neu-Odenpäh) oli kroonumõis Tartumaal, mis eraldati 1869. a Vana-Otepää kroonumõisast.. Vastse-Otepää mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Vastse-Otepää mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Vanaveski mõis

Vanaveski mõis (saksa keeles Altemühle) oli Klooga mõisa kõrvalmõis Keila kihelkonnas Harjumaal., tänapäeva Põllküla küla lähedal Lääne-Harju vallas Harju maakonnas. Vanaveski mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Vanaveski krvms, www.eki.ee Vanaveski mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Vanaveski mõis (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Täätsi mõis

Täätsi mõis (saksa keeles Thetz) oli rüütlimõis Jaani kihelkonnas Saaremaal.. 17. sajandi algul ühendati Tetze ja Töre talud Theetsi mõisaks, mis kuulus alates 1770. aastast Kareda mõisaga samale omanikule. 1798. aastal taas eraldi Täätsi (Täts) ja Tõre (Törre) talu. Gerdt von Hofe, müüs 30. juunil 1559 (?) Magnus Hoffmann Casper Stakelberg, tema pärijad müüsid 10/20. septembril 1630 Johann von Kleden Hans Hoffmann 1622 (?) Conrad Schultz Bünken Conrad Wilken, pärijad müüsid 10/20. veebruaril 1729 Gerhard Reinhold von Hoven lesk Christina von Jäger, müüs lipnik Jacob Johann Peutmann lesk Anna Dorothea Bünken, müüs 18/29. augustil 1764 1600 rubla eest väimees Otto Fabian von Aderkaß, müüs 15/26. märts 1770 4000 rubla eest vend, major Gustav Friedrich von Aderkaß, ühendas Kareda mõisaga ja asustas mõisamaadele talupojad 1726. aastal 3/8 adramaad. Täätsi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Täätsi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Aado Salumäe

Aado Salumäe (sündinud 16. märtsil 1938 Võrus) on Eesti mudellendur. Ta lõpetas 1960. aastal Võru õhtukeskkooli ja 1965. aastal peenmehaanika erialal Tallinna Polütehnilise Instituudi. Töötanud nii Harju KEKis kui ka jaoskonnajuhatajana AS-is Harju Elekter. Mudellennuspordiga tegi Salumäe algust 1951. aastal Võru Pioneeride Majas, kus algul juhendas teda Eino Kukk ja hiljem Endel Helme. Aastatel 1954–1961 juhatas ta ise Võru Pioneeride Majas ja 1962–1975 Tallinna Pioneeride Palees mudellennuringi. Alates 1991. aastast on ta Keila Mudellennu Klubi juhatuse esimees. Kokku on tema käe all mudellennundusega kokku puutunud ligikaudu 1000 inimest. Nõukogude aja lõpul tõi Tallinnas asuv Noorte Tehnikaspordi Maja Eestisse AN-12 lennuki, millele pealinnas kohta ei leitud ja mis Salumäe ettepanekul viidi Keila kõrvale Valksesse Karjakülla viiva tee äärde. Sestsaati on lennukit kasutanud Keila Mudellennu Klubi ja selles asub töökoda, kus ehitatakse mudellennukeid. Aastatel 1958–1988 kuulus Salumäe Eesti koondisse. Ta on tulnud ohimudelite ja raadio teel juhitavate mudelite klassis 40 korda ja vabalennus 1 korra Eesti meistriks. Ühtlasi on ta vigurlennu klassis kolmekordne Baltimaade meister. 2008–2009 võitis ka raadio- ja elektriplaanerite klassis Soome karika. Tema poeg Eero Salumäe on tegelenud aerofotograafiaga. SALUMÄE, AADO ESBL Mudellennunduse näitus “Aeg tõusta lendu” Harjumaa Muuseum "Keilas tehakse lennuki sees väikseid lennukeid" Keila Leht (maaleht.delfi.ee), 3. november 2013 FOTOD: Keila lennundushuvilisel mehel on ilus hobi Keila Leht (maaleht.delfi.ee), 14. aprill 2013 Kristjan Terase: "Lennuklubi juht: noori jääb paraku vähemaks" Harju Elu, 11. aprill 2014
MEL

MEL või Mel võib tähendada järgmist: Mel (aadlisuguvõsa) Mel on Meelis Laiu pseudonüüm MEL on Melbourne lennujaama IATA-kood ...
NOS

NOS võib tähendada järgmist: NOS on Venemaa kirjandusauhind NOS, Nederlandse Omroep Stichting ...
PRO

PRO või pro võib tähendada järgmist Pro on aminohappe proliini lühend PRO, Eesti ansambel ...
Eramuuseum

Eramuuseum on muuseum, kus eksponeeritakse enamasti kitsa valdkonna esemeid ja mida haldab üksikharrastaja(d) või mitteriiklik organisatsioon. Erinevalt riigimuuseumist või muust avalikust muuseumist võib eramuuseumil olla puudulik kogude süstematiseerimine.[viide?] Eesti eramuuseume: Eesti Pressimuuseum Pikakose majamuuseum ... Välismaa eramuuseume: Madame Tussauds, Prantsusmaal Beate Uhse Erootikamuuseum, Saksamaal ... riigimuuseum
Rahvusvaheline Rahvajutu-uurimise Selts

Rahvusvaheline Rahvajutu-uurimise Selts (inglise International Society for Folk Narrative Research, lühend ISFNR) on rahvusvaheline teadusselts, mis tegeleb rahvajuttude temaatikaga. Selts korraldab rahvusvahelisi kongresse. Kongressid on toimunud ka Eestis: näiteks 26.-31. juulil 2005 toimus kongress Tartus; see oli ühtlasi seltsi 14. kongress. Aastast 1998 ilmub seltsi häälekandja Fabula. Aastast 2009 on seltsi esimees Ulrich Marzolph. Loitsude, loitsimise ja loitsijate uurimise töörühm http://www.suri.ee/tul/jutu_kongress.html (vaadatud 16.01.2018) ISFNRi koduleht
Kaelkirjak (Kivirähk)

"Kaelkirjak" on Andrus Kiviräha esimene lasteraamat. See ilmus 1995. aastal. Raamatu sisuks on lapse ja täiskasvanu maailma vastandamine.
2026. aasta taliolümpiamängud

XXV taliolümpiamängud on 2026. aastal Milanos ja Cortina d'Ampezzos peetavad suurvõistlused. Võistluste korraldajalinna valis Rahvusvaheline Olümpiakomitee 2019. aasta juunis. Korraldajalinnaks kandideerisid 2018. aasta juuni seisuga Cortina d'Ampezzo (Itaalia), Stockholm (Rootsi) ja Calgary (Kanada).
Jäik tähistaja

Jäik tähistaja (inglise keeles rigid designator) on modaalses loogikas selline tähistaja, mis osutab samale asjale kõigis võimalikes maailmades või kõigis võimalikes maailmades, kus see asi eksisteerib, ega tähista midagi mujal, st nendes võimalikes maailmades, kus seda asja pole. Tähistaja on kõigutamatult jäik, kui see osutab sama asja igas võimalikus maailmas, perioodis, olenemata, kas see asi selles maailmas eksisteerib või mitte. Jäigad tähistajad vastanduvad mittejäikadele või lõtvadele tähistajatele, mis võivad tähistada erinevaid asju erinevates võimalikes maailmates. Termini tõi kasutusele USA filosoof Saul Kripke rõhutamaks tõsiasja, et kui me määratleme singulaartermini abil mingi võimaliku olukorra, siis me eeldame, et sel singulaarterminil oleks kujutletud või võimalikus olukorras sama osutus, mis tegelikus maailmas. Määravate kirjelduste puhul ei ole see tingimata nii. Lauses "Kui Hume oleks olnud inglane, siis linn, kus ta suri, ei oleks olnud Edinburgh" osutavad nii "Hume" kui "Edinburgh" sellele, millele nad alati osutavad: filosoof Hume'ile ning Edinburgh'i linnale. Ent me ei saa eeldada, et fraas "linn, kus ta suri" osutab linnale, kus ta tegelikult suri, nimelt Edinburgh'ile. See lause ei taha öelda, et kui Hume oleks olnud inglane, siis Edinburgh ei oleks olnud Edinburgh. Kripke esitas selle mõjuka idee kriitikana teooria aadressil, nagu oleksid nimed tegelikult määravad kirjeldused. Asi läheb keeruliseks nende juhtumite käsitlemisel, kus me soovime hinnata lause kehtivust maailmas, kus osutatut ei oleks eksisteerinud, nt: "Kui Hume'i ema oleks surnud noorelt, siis ei oleks Hume'i olemas olnud." Siin ei saa me eeldada, et terminil on ka kujutletud võimalikus olukorras sama osutus, mis tavaliselt, sest selles olukorras ei leiduks Hume'i, kellele saaksime osutada, ehkki intuitiivselt tundub, et me siiski räägime Hume'ist. Simon Blackburn ((1994 / eesti keeles 2002)). Oxfordi filosoofialeksikon / The Oxford dictionary of philosophy. Oxford. Lk 198. {{raamatuviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |aasta= (juhend) Oxford Dictionary of Philosophy, Revised Second Edition. Oxford. 2008. Lk 318.
Rootsi Riigiarhiiv

Rootsi Riigiarhiiv (rootsi keeles Riksarkivet) on Stockholmis asuv riigiarhiiv, mida haldab Rootsi kultuuriministeerium. Riigiarhiiv on Rootsi arhiivinduse tähtsaim korraldaja. Riigiarhiivile alluvad Rootsi maarhiivid (rootsi keeles landsarkiven). Riigiarhiivi juht on riigiarhivaar (rootsi keeles riksarkivarie). Riigiarhiivi asutasid 1618 Rootsi kuningas Gustav II ja tema kantsler Axel Oxenstierna. Arhiivi koduleht
Pärnu maantee viadukt (Järvevana)

Pärnu maantee viadukt Järvevana teega on viadukt Tallinnas Pärnu maanteel Kitseküla, Ülemistejärve ja Järve asumi piiril üle Järvevana tee – Tammsaare tee ühenduse. Viadukt Pärnu maanteed oluliselt ei tõsta ja viadukt on seetõttu Pärnu maanteel sõitjale vähem märgatav, hoopis ristuv tee on viadukti alt läbi süvistatud. Viadukt valmis 1997. aastal koos Järvevana tee ja Tammsaare tee ühenduse loomisega. Järvevana tee ja Tammsaare tee ühenduse peaprojekteerija oli AS EA Reng (Jüri Rass, Andres Heno, Henno Grenzen). Viadukti projekteeris Tampereen Siltatekniika OY (Ilka Vilonen). Silla ehitas AS Via Pont (Väino Hallikmäe ja Aivar Saare juhtimisel). Robert Nerman, Küllike Kaplinski "Tallinna kommunaalmajandus 1940-2011", Tallinna Kommunaalamet, 2012, ISBN 978-9949-30-253-6
Taimne Teisipäev

Taimne Teisipäev on MTÜ Nähtamatud Loomad eestvedamisel korraldatav kampaania, mis propageerib ühel päeval nädalas taimsete toitude söömist. Kampaania on peamiselt suunatud inimestele, kes soovivad muuta oma toitumisharjumusi tervislikumaks ning keskkonna- ja loomasõbralikumaks. Seejuures tehakse koostööd ka ettevõtetega. Kampaania tutvustab toiduretsepte, taimse toitumise põhitõdesid ning aitab söögikohtadel oma menüüs teisipäeviti tutvustada taimseid toite, et keskkonna- ja terviseteadlikel klientidel oleks kergem valikuid teha. Eesmärgiks on tutvustada tarbijale, kuidas mugavalt ja taskukohaselt lisada oma toidusedelisse rohkem puu-, juur- ja köögivilju ning vähendada liha kogust. Kampaania peamine tähelepanu on inimestel, kes tahavad oma toitumises vähendada loomade intensiivkasvatuse produkte, kuid ei suuda järske muutusi läbi viia. Üheks oluliseks liha tarbimise vähendamise põhjuseks peetakse ka fakti, et Tervise Arengu Instituudi 2017. aasta kevadel avaldatud uuringust selgus, et eestlaste toidusedelis on soovitatud 12% lihakoguse asemel liha keskmiselt kaks korda rohkem, samuti tarbitakse liiga palju magustatud piimatooteid. "Taimse Teisipäeva ametlik Facebooki lehekülg". Vaadatud 19.02.2018. "Eestis algab Taimse Teisipäeva kampaania". Bioneer. 11.07.2017. Vaadatud 19.02.2018. Jaan Rapp (11.07.2017). "Loomakaitsjad teevad ettepaneku teisipäeviti lihast loobuda". Lõuna-Eesti Postimees. Vaadatud 19.02.2018. "Võtad osa? Algab Taimse Teisipäeva kampaania". Õhtuleht. 12.07.2017. Vaadatud 19.02.2018.
Tanel Moora

Tanel Moora (30. aprill 1938 – 18. märts 2019) oli eesti arheoloog ja ajaloolane. Õppis 1956–1961 (lõpetas) Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas, 1998. aastal sai samas magistriks. 1961. aastal asus teadurina tööle Ajaloo Instituuti. Arvukad ekspeditsioonid viisid teda Karjalasse, Vepsamaale, Komisse jm. Koostöös Geoloogia Instituudi kvaternaarigeoloogidega uuris ta Peipsi ja Võrtsjärve arengulugu ja Läänemere vanu rannamoodustisi, koostöös Eesti Põllumajanduse Akadeemia mullateadlastega selgitas Eesti muldade arengulugu ning nende seost inimasustusega. Ta on samuti detailselt kirjeldanud Kaali peakraatri morfoloogiat ja setteid ning publitseerinud andmeid Kaali kraatrite tekke ja vanuse kohta . Kaasautorluses geoloogide ja mullateadlastega ilmus tal 13 teadusartiklit, milles geoloogiline sisu saab lisaks asustusajaloolise mõõtme. 1970.–1980. aastatel kuulus Moora Eesti Raadio populaarse mälumängusaate "Mnemoturniir" meeskonda. Ta oli Eesti Geograafia Seltsi liige. 2008 Valgetähe V klassi teenetemärk Tema isa oli ajaloolane Harri Moora, ema ajaloolane Aliise Moora, vend soomepoiss Rein Moora, õde geograaf Ann Marksoo, pojad on keskkonnateadlane Harri Moora ja kolonelleitnant Kristjan Moora. Aasa Aaloe. "Eesti geoloogia: biograafiline teatmik". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. märts 2019. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). https://www.youtube.com/watch?v=_22JVnyk3ZM
Soolaheeringas

Soolaheeringas on soolatud heeringas. Soolaheeringate tegemine algab sageli kohe pärast nende püüdmist, kui need juba kalalaeval pannakse soolvette. Soolamise kaudu kala konserveeritakse ja selle lihaskoe struktuur muutub. Üks tuntumaid soolaheeringa tooteid on marineeritud soolaheeringas ehk matjes-heeringas. Enne soolaheeringate söömist võidakse neid vees leotada.
Tre Rosor

Tre Rosor oli Rootsi aadlisuguvõsa. Suguvõsa meesliin kadus 17. sajandi algul. Nime "Tre Rosor" ('kolm roosi') panid genealoogid suguvõsale pärast 17. sajandit, lähtudes nime panekul vapil olevast kolmest punasest roosist. Suguvõsast on teateid alates 1299, kui mainitakse Jon Liten von Myrby'd.
Kirikutekstiilid

Kirikutekstiilid on tekstiilid, mida kasutatakse jumalateenistustel ja kiriklikel talitustel. Kirikutekstiilid väljendavad ristiusu õpetuse sisu ning kirikuaasta perioodidega seotud sündmusi. Kirikuaasta perioode ja tähtpäevi tähistavad liturgilised värvid. Kirikutekstiilidel kujutatakse kristlikke sümboleid. Kirikutekstiilid vahendavad religioosset sõnumit oma värvuste (näiteks liturgilised värvid), töötluse (näiteks sümboolne kuju või eriline lõige), viimistluse (näiteks eriline tikand) ja sümboolika abil, kandes religioosseid sümboleid ja pildiprogrammi. Kirikutekstiilide välimus ja tähenduslikkus on enamasti tekkinud pikema ajaloolise arengu tulemusena. Kirikutekstiilid jagunevad: altari- ja armulauatekstiilid vaimulike riietus liturgilised rõivad rõivad väljaspool liturgiat mitmesugused tekstiilid Kirikutekstiilide ajalugu on sama pikk kui kristliku kiriku ajalugu. Esimesed viited tekstiilide kasutamise kohta pärinevad 4. sajandist. Altar on kaetud altarilinaga. Armulaua pühitsemise juurde kuulub mitmesuguseid tekstiile: korporaal, bursa, palla, karikarätt, karikakate. Altari esiküljel kasutatakse liturgilist värvi tekstiilist altarikatet. altarikate iliton - antimins karikakatted kuninglike uste kardinad Altar on pealt kaetud altarilinaga. Altarilina asemel kasutatakse mõnedes kirikutes ka liturgilist värvi altarikatet. Armulaua ettevalmistamise ja jagamise juurde kuuluvad karikakate ja karikarätt. Altari esiküljel võib olla liturgilist värvi tekstiilist altarikate. Kantsli puldil on kantslikate, mis enamasti on valmistatud samas stiilis nagu on altarikate, ja moodustab altarikattega komplekti. Komplekti võivad kuuluda veel lugemispuldi ja/või köstrikantsli kate, altariaia kate ja kantsli ääre kate. alba - nöörvöö - stoola - dalmaatika - kaasula - pluviaal - mitra Väljaspool liturgiat võivad vaimulikud kanda vaimulikusärki ja sutaani. diakonil: stihhaar - oraar - käised preestril: stihhaar - epitrahheel - käised - vöö - feloon - puusaehe piiskopil: stihhaar - epitraheel - vöö - käised - puusaehe - palitsa - sakkos - omofor - klobuk või mitra - mantia Mitteliturgiline riietus on aluskuub podräsnik ja vaimuliku kuub rässa (rjassa). Luteri kiriku vaimulike liturgiliseks riietuseks on talaar ja lõkad. Lõkad kuuluvad õpetaja (preestri) riietuse juurde. Diakon neid ei kanna. Luteri kiriku vaimulikud kasutavad ka roomakatoliku kiriku preestrite riietust, kuhu kuuluvad alba, vöö, stoola ja kaasula. Diakonite riietuseks on alba, vöö ja stoola, mis asetatakse diagonaalselt üle vasaku õla. Piiskopiriietusse kuuluvad eespool nimetatud rõivaesemetele lisaks ka pluviaal ja mitra. Väljaspool liturgiat võivad vaimulikud kanda vaimulikusärki ja luterokki. Naisvaimulikele on eri maades loodud erinevaid jakist ja seelikust või pükstest koosnevaid kostüüme. kotkavaip - kirikulipp - analoogi kate kirsturaami kate - kirstukate - pruudivaip - korjanduskott
Türi vald

Türi vald on vald Järva maakonnas. Türi vallavanem on alates 9. märtsist 2023 Sulo Särkinen. Vallavolikogu esimees on Marge Hirtentreu. Kahe ühinemise järel kuuluvad Türi valda Türi linn ning Oisu, Kabala, Türi, Käru ja Väätsa piirkond. Türi vallas on 1 linn (Türi), 4 alevikku (Käru, Oisu, Särevere, Väätsa) ja 53 küla. Külad: Aasuvälja, Arkma, Jõeküla, Jändja, Kabala, Kahala, Karjaküla, Kirna, Kolu, Kullimaa, Kurla, Kõdu, Kädva, Kändliku, Kärevere, Laupa, Lauri, Lokuta, Lungu, Lõõla, Meossaare, Metsaküla, Mäeküla, Näsuvere, Ollepa, Pala, Pibari, Piiumetsa, Poaka, Põikva, Rassi, Raukla, Reopalu, Retla, Rikassaare, Roovere, Röa, Saareotsa, Sagevere, Saueaugu, Sonni, Taikse, Tori, Tännassilma, Türi-Alliku, Vilita, Villevere, Vissuvere, Väljaotsa, Väljataguse, Äiamaa, Änari, Ülejõe Türi vald moodustati 1992. aasta 30. jaanuaril. 16. oktoobril 2005 liideti senise Türi vallaga Kabala ja Oisu vald ning Türi linn. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus ühinesid senine Türi vald, Käru vald Rapla maakonnast ja Väätsa vald Järva maakonnast. Vallas tegutsevad: Eesti Jalgrattamuuseum Eesti Ringhäälingumuuseum Käru muuseum Türi muuseum Türi valla ja Türi tehnika- ja maamajanduskooli muuseum Vanatehnikaklubi Retrom muuseum Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator "Türi Vallavolikogu valiti juhtima Marge Hirtentreu - Uudised - Türi Vallavalitsus". www.tyri.ee. Vaadatud 9. märtsil 2023. "Türi uueks vallavanemaks sai Sulo Särkinen - Uudised - Türi Vallavalitsus". www.tyri.ee. Vaadatud 9. märtsil 2023. Järva maakonna Koigi ja Türi valla ning Valga maakonna Tõrva linna ja Karula valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 30.01.1992) Haldusterritoriaalse korralduse muutmisest. Riigiteataja. Kohalik võim Türi vald Türi valla koduleht