laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aizkraukle komtuur

Aizkraukle komtuur (saksa keeles Komtur von Ascheraden) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Aizkraukle komtuurkonda. Esimene komtuur on teada juba aastast 1209, seega Mõõgavendade ordu ajast. Esimene teadaolev Liivi ordu komtuur on teada 1252. aastast. Viimane Aizkraukle komtuur oli ametis 1478. aastal, misjärel komtuurkond likvideeriti ja liideti Liivi ordu maamarssali valdustega. Aizkraukle komtuur oli ordus küllaltki olulisel positsioonil 13. sajandi algusest 15. alguseni, kuid ei kuulunud siiski ordut juhtivasse kõrgemasse siseringi. 1209? Hartmut 1211–1231 Markward von Bauerbach 1234 Bernhard 1252 ja 1255 Heidenreich 1305 Johann von Schonenhagen 1387–1393 Konrad von Vietinghoff 1417–1420 Johann Schwarthof 1422–1423 Gerhard von Bögge enne 1424 Goswin von Velmede 1426–1430 Lambrecht von Merkenich 1430–1432 Heinrich von Böckenförde genannt Schüngel 1432 Johann von Gilsa 1435–1441 Johann von Schafhausen 1444–1445 Hermann von Sevinghausen 1450 Heinrich Schleier 1451–1453 Johann von Krieckenbeck genannt Spor 1453–1455 Konrad von Vietinghoff 1461–1462 Lubbert von Varssem 1462–1465 Wilhelm von Böckenförde genannt Schüngel 1470 Konrad von Herzenrode 1470–1474 Gerhard von Issum 1478 Erwin von Bellersheim
Dobele komtuur

Dobele komtuur (saksa keeles Komtur von Dobeln) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Dobele komtuurkonda. Esimene komtuur on teada aastast 1376; viimane, Mathias von der Recke, keeldus 1562. aastal komtuurivõimu loovutamast ja valitses komtuurkonda kuni 1576. aastani. Dobele komtuurid polnud kuigivõrd olulised ordukäsknikud ega kuulunud kõrgemasse ordunõukokku. Ühtegi hilisemat ordumeistrit teadaolevate komtuuride seas pole. 1376 Dietrich Holtey 1422–1426 Wolter von Plettenberg 1431–1432 Mathias von Boningen 1451 Wilhelm Zuermont von Hinderstein 1471 Friedrich Waldhaus von Heerse (ka Wolthus von Herse) 1472 Wilhelm von Bönninghausen 1481 Engelbert Lappe von dem Ruhr umbes 1490 Bernd von Galle 1500 Otto Goes 1502–1519 Gerhard von der Brüggen 1523 Gerhard von Rossem 1525–1535 Jürgen von Hoete 1535–1545 Eberhard von Schüren 1546 Rudolf von Beverförde 1548–1562/1576 Mathias von der Recke
Grobiņa foogt

Grobiņa foogt (saksa keeles Vogt von Grobin) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Grobiņa foogtkonda. Esimene teadaolev foogt on teada aastast 1428. Viimane foogt pidi 1560. aastal oma kohast loobuma, kui foogtkond Preisimaa hertsog Albrecht von Hohenzollernile panditi. Grobiņa foogt polnud kuigi tähtis orduametnik ega kuulunud ordut juhtinud kõrgemasse nõukokku. 1428 Goswin von Ascheberg 1451 Dietrich von Dincklage 1456 Jakob Vogt 1458 Wilhelm von Hugenpoet 1478–1486 Wennemar Plater von dem Broele 1486 Heinrich von der Brüggen 1504 Sweder von dem Busche 1507–1523 Heinrich von Langen 1527–1533 Ernst von Münchhausen 1536 Johann von Kersfeld 1539–1550 Rutger Lüdinghausen-Wulff 1551–1560 Klaus von Streithorst
Küllike Rooväli

Küllike Rooväli (21. oktoober 1969 Tallinn – 4. juuli 2018) oli eesti ajakirjanik ja fotograaf. Küllike Rooväli elas lapsena Tallinnas Kelmikülas. Ta õppis Tallinna 22. keskkoolis, 46. Keskkoolis, Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumis ja lühikest aega Sisekaitseakadeemias. Ta on osalenud Eesti Noorte Mereklubis ja hiljem saanud väikelaevajuhi tunnistuse. Rooväli alustas ajakirjanikutööd 1993. aastal kaastöödega ajalehtedele Post ja Õhtuleht. 1. augustist 1993 töötas ta põhikohaga kriminaaluudiste toimetajana ajalehes Õhtuleht. Aastatel 1995–1996 oli politseiameti pressiesindaja (vaneminspektor, teenistuja), 1996–1998 Tallinna Politseiprefektuuri pressiesindaja (inspektor, politseiametnik). Politseitöö kõrvalt jätkas ta ajakirjandustööd ja tutvustas politsei tegevust, avaldades artikleid ja fotosid. 1998. aastast oli Küllike Rooväli ajalehe Postimees ajakirjanik, algul reporteri ja hiljem vanemtoimetaja ametikohal, 1. oktoobrist 2008 kuni 30. aprillini 2009 oli uudistetoimetuse juhataja. 2009. aasta sügisest 2012. aasta sügiseni töötas ta TV3 uudistetoimetuses päevatoimetajana. 2012–2014 oli ta ajalehe Postimees fototoimetuse juhataja . Seejärel asus ta tööle Õhtulehte. Juunist 2012 oli Küllike Rooväli ka Kuku Raadio saate "Meretund" toimetaja ja saatejuht. Eesti Ajalehtede Liidu pressipreemia – parim uudis 2005. Sama aasta jaanuaris ilmunud Roovälja kirjutatud uudis andis teada sellest, et Taani meteoroloogid ennustavad järgmiseks päevaks marutormi. Uudis ilmus laupäeval, torm algaski samal ööl ning pühapäeval tõusis veetase näiteks Pärnus juba ligi 1,5 meetri võrra. Samal ajal ei suutnud Eesti ametkonnad adekvaatselt ohtusid hinnata ning inimesi veetaseme nii suure tõusu eest hoiatada. Bonnieri uuriva ajakirjanduse preemia kandidaatide hulka jõudmine 2004. aastal – paljastas artiklisarjaga AS Falck Eesti ja linnavalitsuse "koostöö", teavitades avalikkust sellest, kuidas linn kuldas erafirma üle parkimisest tulevate tuludega. Pärast artikli ilmumist muutis linn lepinguid ja võitis kümneid miljoneid kroone. Eesti Ajalehtede Liidu pressipreemia – arvamuse kategooria kandidaatide hulka jõudmine 2007. aastal. Postimehes 30. mail 2007 ilmunud Küllike Roovälja arvamus "Mul ei ole häbi", kus autor vastas Edgar Savisaarele, kes halvustas 96 000 internetis tema linnapeana jätkamise vastu allkirja andnud inimest. Eesti Ajalehtede Liidu pressipreemia – arvamuse kategooria kandidaatide hulka jõudmine 2008. aastal. Postimehes 27. septembril 2008 ilmunud Küllike Roovälja arvamus "Kiri reeturile", kus autor kirjutas riigireetur Herman Simmile, oma kunagisele ülemusele, et sellist tegu ei saa kunagi andestada need, kellega koos Simm kunagi Eesti riigi algusaegadel politseikarjääri alustas. Postimehest koondati staažikad fotograafid ERR, 08.01.2014 Küllike Roovälja fotoblogi Margus Mihkels. Küllike Rooväli (21.10.1969-04.07.2018): legend, kelle kõrval Terminaator kahvatub. Õhtuleht, 10. juuli 2018
Kandava foogt

Kandava foogt (saksa keeles Vogt von Kandau) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Kandava foogtkonda. Esimene Kandava foogt on teada aastast 1383, viimane foogt Christoph von Syburg zum Busch langes Härgmäe lahingus 1560. aastal. Kandava foogtid polnud kuigi tähtsad ordukäsknikud ega kuulunud ordut juhtinud siseringi ehk ordnõukokku. Siiski sai teisest Heinrich von Galeni nimelisest foogtist hiljem Liivi ordu maameister. 1383–1389 Evert von Garath 1401 Wessel von Aldinchovel 1418 Dietrich von Limburg 1422–1423 Johann von Marwe 1447–1469 Ludwig von Hatzfeld 1470–1476 Engelbert Lappe von dem Ruhr 1476–1483 Dietrich von Oldenbockum (ka Altenbockum) 1492–1494 Heinrich von Galen 1502–1519 Gerhard von Rossem 1519–1529 Heinrich von Galen 1529–1535 Dietrich von Oldenbockum (ka Altenbockum) 1540–1549 Heinrich Lüdinghausen-Wulff 1550–1556 Heinrich Steding 1557–1560 Christoph von Syburg zum Busch
Mariaani süvik

Mariaani süvik on süvik Vaikse ookeani lääneosas. See on kõige sügavam koht maailmameres, olles 2550 km pikk ja keskmise laiusega 69 km. Süvik tekkis ligi 150 miljonit aastat tagasi, mil Maa suurimad laamad – Vaikse ookeani laam ja Filipiini laam – omavahel põrkusid ja esimene neist teise alla sukeldus. Esimesed andmed selle süviku sügavuse kohta saadi 1875. aasta 23. märtsil, kui briti uurimislaev HMS Challenger sai sügavuseks 8184 meetrit. Kaks aastat hiljem kanti Petermanni ookeaniatlasesse ka koha nimi kui Challengeri sügavik (Challenger Deep). 1899. aastal kordas nende ettevõtmist USA laev USS Nero, saades seekord Mariaani süviku sügavaima koha sügavuseks 9636 meetrit. 1951. aastal kordas süviku sügavuse uuringut tõhusama kajaloodiga varustatud Inglise laev "Challenger", tulemuseks saadi 10 900 meetrit. Aastal 1957 mõõdeti Nõukogude laevast Vitjaz sügavuseks 11 022 meetrit, mis on suurim sügavus, mis seni mõõdetud. Aastal 1960 laskusid batüskaafiga Trieste sealsesse sügavaimasse kohta ameeriklane Dan Walsh ja šveitslane Jacques Piccard, kes pärast viit tundi laskumist, said tulemuseks lausa 11 521 meetrit, kuid mis hiljem korrigeeriti 10 916 meetri peale. 1962. aastal teatas täpsusmõõtmist üritanud alus M. V. Spencer F. Baird süviku sügavuseks 10 915 meetrit. 1996. aastal laskus põhja Jaapani allveelaev Kaikō ja sai tulemuseks 10 911 meetrit. 2009. aastal 31. mail tegi uurimiskeskus HROV Nereus Expedition uue uurimuse Mariaani süvikusse ja saatsid põhja USA allveeroboti Nereuse. Tulemuseks saadi 10 902 meetrit, samas kui emalaeva RV Kilo Moana pardalt (merepinnalt) saadi mõõduks hoopis 10 971 meetrit. Viimati laskus Mariaani süvikusse 2012. aastal filmirežissöör James Cameron oma allveelaevaga Deepsea Challenger, jõudes sügavusele 10 989 meetrit allpool merepinda. Veerõhk Vaikses ookeanis paikneva Mariaani süviku põhjas küündib 1086 baarini, mis on rohkem kui tuhat korda suurem atmosfääri standardrõhust merepinna kõrgusel. Kuigi Mariaani süvikus esineb maavärinaid keskmiselt 100 korda aastas, jääb enamik neist magnituudiga alla 4,0 Richteri skaala järgi. Muid enam kui kümne kilomeetriseid süvikuid Vaikses ookeanis: Tonga süvik (senistel andmetel Horizoni sügavikus 10 882 meetrit), Filipiini süvik (10 540 meetrit), Kuriili-Kamtšatka süvik (10 500 meetrit), Kermadeci süvik (10 047 meetrit). HROV Nereus Expedition to the Mariana Trench Woods Hole Oceanographic Institution kodulehel (inglise keeles) Iga kord ise mõõt: Kui sügav on tegelikult maailmamere sügavaim punkt? Delfi Forte 2014 Geoloogiline põrgu Mariaani süvikus 2017
Sulgpall 2008. aasta suveolümpiamängudel

Sulgpall 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 9.–17. augustini. Välja jagati 5 komplekti medaleid. Kavas olid nii meeste kui ka naiste üksik- ja paarismäng ning segapaarismäng. Võistlused toimusid Pekingi Tehnikaülikooli spordisaalis. Finaal: 17. august Osavõtjaid: 64 Ametlikud tulemused: Finaal - Pronksimäng Finaal: Lin Dan - Lee Chong Wei 2:0 (21:12, 21:8) Pronksimäng: Chen Jin - Lee Hyun-il 2:1 (21:16, 12:21, 21:14) Eesti esindaja Raul Must kaotas esimeses ringis Poola sportlasele Przemyslaw Wacha 0:2 (14:21, 15:21) ja edasi ei jõudnud. Finaal: 16. august Osavõtjaid: 16 paari Ametlikud tulemused: Finaal - Pronksimäng Finaal: Cai Yun - Fu Haifeng ja Markis Kido - Hendra Setiawan 2:1 (12-21, 21-11, 21-16) Pronksimäng: Lee Jae-jin, Hwang Ji-man - Lars Paaske, Jonas Rasmussen 2:1 (13-21, 21-18, 21-17) Finaal: 16. august Osavõtjaid: 64 Ametlikud tulemused: Finaal - Pronksimäng Finaal: Zhang Ning - Xie Xingfang 2:1 (21:12, 10:21, 21:18) Pronksimäng: Maria Kristin Yulianti (Ina) - Lu Lan 2:1 (11:21, 21:13, 21:15) Eesti esindaja Kati Tolmoff kaotas avaringis iirlasele Chloe Noelle Mageele 1:2 (21:18, 18:21, 19:21). Finaal: 15. august Osavõtjaid: 16 Ametlikud tulemused: Finaal - Pronksimäng Finaal: Du Jing, Yu Yang - Lee Hyo-jung, Lee Kyung-won 2:0 (21:15, 21:13) Pronksimäng: Wei Yili, Zhang Yawen - Miyuki Maeda, Satoko Suetsuna 2:0 (21:17, 21:10) Finaal: 17. august Osavõtjaid: 16 Ametlikud tulemused: Finaal - Pronksimäng Finaal: Lee Hyo-jung, Lee Yong-dae - Liliyana, Nova Widianto 2:0 (21:11, 21: 17) Pronksimäng: He Hanbin, Yu Yang - Flandy Limpele, Vita Marissa 2:1 (19:21, 21:17, 23:21) Sulgpalli koduleht Pekingi OM-il BWF-i koduleht, OM-ile kvalifitseerunud sportlased
Usulahk

Peavoolust eraldunud religioosne liikumine. Eraldumise põhjused on õpetuslikud või vastuolu koguduse võimukorraldusega. Rahvusvaheline määratlus on sektid. Arianism - Montanism - Donatism (donatistid) - Monofüsiidid - Paulikiaanlus - Katarlus (katarid) - Albilased - Pelagism (pelagistid) - Apostoolia ?(apostoolikud) - Lollardid - Anabaptism (anabaptistid) Flagellandid - adamiidid - Valdeslased - Hussiidid (kariklased ja taboriidid) - Böömi vennad - Kalvinism - Taboriidid - Valdeslased - jansenistid - Pietism - Baptism - Vt mõisteid: Antitrinitaarid - Protestantism - priilased Bobogomiilid - Vanausulised - Hlõstid - Molokaanid - Võglased - Filipplased - jooksikud - Skopetsid - Fedossejevlased - Artamonovlased - strigolnikud - Juuditsemine (juuditsejad) Uued: Vissarionlased Mormoonid - Jehoova tunnistajad - Kristuse Kogudus Esoteerika - New Age
Benoît Mandelbrot

Benoît Mandelbrot [benuaa mändelbroot] (20. november 1924 Varssavi – 14. oktoober 2010 Cambridge) oli juudi päritolu prantsuse-ameerika matemaatik, fraktali leiutaja. Mandelbrot sündis Poolas. Tema isa oli riidekaupmees ja ema oli hambaarst. Matemaatikaga tutvustasid teda ta onud, sealhulgas Szolem Mandelbrojt, kes oli matemaatikaprofessor Pariisis Collège de France'is. 1936 kolis pere Prantsusmaale, tunnetades Natsi-Saksamaalt lähtuvat ohtu juutidele. Algul elas pere Pariisis, kus Mandelbrot õppis Lycée Rolinis. Teise maailmasõja algul kolis pere Limousinis olevasse Tulle'i, mis jäi Vichy vabariigi maa-alale. Kuigi ümbruskonnas oli teada, et nad on juudid, ei andnud keegi nende peret üles ja nad pääsesid eluga. 1944 naasis perekond Pariisi. Benoît õppis Lyonis Lycée du Parcis ning 1945–47 École Polytechnique'is Gaston Julia ja Paul Lévy juures, seejärel 1947–49 California Tehnoloogiainstituudis, kus sai magistrikraadi aeronautikas. Siis tuli ta Prantsusmaale tagasi ja sai Pariisi Ülikoolist 1952 doktorikraadi matemaatikas. Enamiku oma elust on ta elanud Prantsusmaal ja USA-s ning tal on mõlema riigi kodakondsus. 1958 asus ta tööle IBM-i, kuhu jäi 35 aastaks. Ta pälvis 1974 tiitli IBM Fellow. See on ettevõttesiseselt määratav kõrgeim autasu, mida teadlane, insener või programmeerija võib IBM-is pälvida. See määratakse igal aastal 1–9 inimesele. Juurdepääsu tõttu võimsatele arvutitele oli Mandelbrot üks esimesi, kes kasutas arvutigraafikat fraktaalsete geomeetriliste kujundite loomiseks ja kuvamiseks. See viis ta Mandelbroti fraktali avastamiseni 1979. Selle abil sai ta näidata, kuidas lihtsate reeglite abil saab luua keerukaid kujundeid. Ühtlasi näitas ta, et asjad, mida tavaliselt nimetatakse karedateks, segasteks või kaootilisteks, näiteks pilved või kaldajoon, on sageli sisemise korrapäraga. Teaduse propageerija Arthur Clark nimetas Mandelbroti fraktalit kogu matemaatika ajaloo kõige hämmastavamaks avastuseks. Oma karjääri lõpul oli Mandelbrot Yale'i ülikoolis matemaatika sterlingprofessor, mis on Yale'i ülikooli sisene kõrgeim akadeemiline kraad. Ta oli läbi aegade vanim isik, kes sterlingprofessoriks sai. Elu jooksul pälvis Mandelbrot hulgaliselt auhindu, mille seast tähtsaimad on Franklini medal (1986), Harvey auhind (1989), Wolfi füüsikaauhind (1993), Jaapani auhind (2003) ja Auleegioni orden. Ta on üle 15 ülikooli audoktor.
German Titov

German Stepanovitš Titov (vene keeles Герман Степанович Титов) (11. september 1935 Verhneje Žilino, Kossihha rajoon, Altai krai – 20. september 2000 Moskva) oli Nõukogude Liidu teine kosmonaut. German Titov lõpetas Stalingradi sõjaväelendurite kooli ning valiti seejärel 1960. aastal kosmoseprogrammi liikmeks. Ta oli esimese kosmonaudi Juri Gagarini varupiloot. German Titov tegi 6. augustil 1961 kosmoselaevaga Vostok 2 esimese üle ööpäeva kestnud kosmoselennu, mis kestis ühe päeva, ühe tunni ja 11 minutit. Ta tegi Maa orbiidil 17 tiiru. German Titov oli kuni 2021. aastani kõige nooremana kosmoses käinud inimene (tema vanus oli umbes 25 aastat ja 11 kuud). Ta oli ka esimene, kes kosmoses magas, ning esimene, kes kannatas vestibulaaraparaadi häirete all. Titov osales kosmoseprogrammis kuni pensionileminekuni 1992. aastal. Aastal 1995 valiti ta kommunistliku partei esindajana Venemaa Riigiduuma liikmeks. Ta suri 65-aastaselt oma kodusaunas infarkti ning maeti Novodevitšje kalmistule. German Titovi järgi on nimetatud kraater Kuu tagaküljel. Ta oli Nõukogude Liidu kangelane ning teda autasustati paljude aumärkidega.
Guajuula

Guajuula ehk hõbeparteenium (Parthenium argentatum) on korvõieliste sugukonda kuuluv Põhja-Ameerika mitmeaastane põõsas, mille koor ja puusüda sisaldavad kautšukit.
Hellebard

Hellebard ehk odakirves on ajalooline pika varrega relv torkamiseks ja raiumiseks.
Helmindid

Helmindid (ka nugiussid ja ussnugilised) on looma (ka inimese) kehas, tavaliselt soolestikus, elav parasiitne uss. Helminte esineb ka taimedel. Helmindid võivad olla ainupõlvsed, paelussid, ümarussid või kahepõlvsed. Helmintoos
Helmintoosid

Helmintoosid (ka helmintiaasid) ehk usstõved või nugiusstõved on haigused, mis on tekitatud kehas (enamasti soolestikus) nugivate usside (helmintide) poolt. Helmintoosid kuuluvad zoonooside hulka. Laiusstõbi Nookpaelusstõbi Paelusstõbi Trihhinelloos
Kanapimedus

Kanapimedus ehk nüktaloopia on võimetus hämarikus ja öösel näha. Puudulik võime väheses valguses näha võib olla pärilik, tingitud A-vitamiini puudusest või mõnest haigusest[viide?].
Hemiparees

Hemiparees on keha osaline ühepoolne halvatus. Hemipleegia
Broadway torn

Broadway torn ehk Broadway Tower on üle 16 m kõrgune dekoratiivne torn (folly) Inglismaal Worcestershire'is Broadway külast 1,6 km kagus Broadway mäel (üle 312 m üle merepinna; torni tippu hüütakse Cotswoldsi kõrgeimaks tipuks). Tornist mööduvad matkarada Cotswoldi tee ning pisut kaugemalt maantee A44 (Eveshami ja Moreton-in-Marshi vaheline lõik). Torni juurde pääseb maanteelt Fishi mäe juurest mööda matkarada või Broadway küla poolt järsust mäest üles ronides. Torn paistab selge ilmaga ära 13 krahvkonda: Worcestershire, Gloucestershire, Warwickshire, Oxfordshire, Wiltshire, Staffordshire, Shropshire, Herefordshire, Northamptonshire, Leicestershire ja veel kolm krahvkonda. Paistavad muu hulgas Eveshami org ja Walesi mäed teisel pool Severni orgu. Lossi imiteeriva torni projekteeris James Wyatt (on säilinud 1794. aastaga dateeritud joonised). See ehitati George Coventry, kuuenda Coventry krahvi abikaasa Barbara Coventry jaoks (valmis 1799). Viimane tahtis teada, kas majakatuli paistab mäe otsast tema koju Croome Courti, ning finantseeris sellepärast torni ehitamist. Tuli paistis selgesti ära. Broadway mäel oli vanasti teatud puhkudel süüdatud märgutulesid arvatavasti Coventry krahvide mõisatesse Springhilli mõisa (mille territooriumil torn asub) ja Croome Courti (Worcesteri lähedal). Aastatel 1822–1862 asus seal Thomas Phillipsi trükipress. Seal peatusid ka prerafaeliitidest kunstnikud, sealhulgas William Morris. Torni on kasutatud ka talumajana. Torni juures on teinud väljakaevamisi Arthur Evans. Tornis on näitusesaalid ning seda saab tasu eest külastada. Torni lähedal on mälestuskivi Teise maailmasõja ajal õppelennul 2. juunil 1943 alla kukkunud pommituslennuki viiele meeskonnaliikmele. Nimekiri vanal fotol, osalt arusaamatu Broadway torn (inglise keeles) Vana foto, millel on loetletud tornist paistvad krahvkonnad Postkaart 1960ndatest Postkaart Postkaart 1905. aastast Satelliidipilt Google Mapsis
Koletsüstiit

Koletsüstiit ehk sapipõiepõletik ehk K81 (ladina keeles cholecystitis) on sapipõie akuutne või krooniline haiguslik seisund inimestel. Tihti kulgeb haigus asümptomaatiliselt, kuid ägeda sapipõiepõletikku haigestumise korral muutub sapipõis mitmete patoloogiliste (sh ka põletikuliste) protsesside tulemusel sümptomaatiliseks ja ka valulikuks. Rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis (RHK-10) tähistab sapipõiepõletikku kood K81, mida vajadusel täpsustatakse vastavate alamjaotistega: K81.0 – Äge koletsüstiit K81.1 – Krooniline koletsüstiit K81.8 – Muu koletsüstiit K81.9 – Täpsustamata koletsüstiit Sapipõiepõletiku tekkepõhjused on erinevad, kuid enamasti seostatakse haiguslikku seisundit sapikivide (koleliit) põhjustatud sapijuhapõletiku, sapikivitõve (kolelitiaas), sapipõiekivitõve, aga ka hea- ja pahaloomuliste kasvajate, bakternakkuste ja/või sapphapete metabolismi häirumisega jms. Levinumateks põhjusteks peetakse ka rasestumisvastaseid hormoonpreparaate, suhkurtõbe, tsöliaakiat, maksatsirroosi ja pankreatiiti. Sapipõiepõletiku korral kurdavad patsiendid pistvat valu kas vasakul või paremal roidekaare all, mis võib kanduda ka seljapiirkonda. Selleks, et valude põhjus selguks ja teised haigused välistuksid, tuleb panna eristusdiagnoos: kõhugripp (oksendamise ja kõhulahitsusega) akuutne pankreatiit neerukivid akuutne soolesulgus haavandid song jämesoolepõletik Crohni tõbi sapikivitõbi sapijuhapõletik ühissapijuhakivitõbi sapiteedevähk sapipõievähk. Diagnostilised protseduure tuleks kaaluda, kui on sapipõiepõletiku kahtlus (vereanalüüs on paljudel patsientidel sapipõie haiguslike seisundite puhul normväärtustele vastav): ultraheli (sapikivide ja/või hüdropsi avastamine jms) röntgenipilt (sapikivide ja/või hüdrops avastamine jms) kolangiograafia endoskoopiline retrograade kolangiograafia perkutaanne transhepaatiline kolangiograafia sapipõie röntgenkontrastuuring. Kui sapipõiepõletiku põhjus saab tuvastatud, siis teostatakse kas medikamentoosset ravi või soovitatakse sapipõis kas avatud lõikuse või laparaskoopiameetodil eemaldada. Kolangiograafia Kolesterool Koletsüstektoomia Sapipõiepõletik (loomadel) "Meditsiinisõnastik", tõlkijad Katrin Rehemaa, Sirje Ootsing, Laine Trapido, lk 355, 2004, ISBN 9985-829-55-7 Professional Guide to Diseases, 9th Edition, lk 317-320, 2008, Lippincott Williams&Wilkins, ISBN 0 7817-7899-9,Professional Guide to Diseases, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 25.10.2013) Terviseportaal INIMENE.EE © 2013, Sapiteede vähk ja sapipõie vähk, veebiversioon (vaadatud 25.10.2013)
Tavern

Tavern (kreeka keeles ταβέρνα) on kõrts või trahter. Baar Kõrts Pubi Postijaam Restoran Trahter
Tuulepõhi

Tuulepõhi on oreli hermeetiline õhukast, mille peal paiknevad oreliviled. Tuulepõhja sees asuvad ventiilid. Kui organist vajutab klahvile, siis ventiilid avanevad, õhk pääseb vilesse ja tekib heli.
Orelivile

Orelivile on vile, milles õhuvoolu läbimisel tekib orelis heli. Tavaliselt vastab igale klahvile üks orelivile; kuid on olemas ka mitmekordseid registreid, kus ühele klahvile vastab korraga mitu vilet. Näiteks Mixtur 3 fach ehk kolmekordne Mixtur, kus ühele klahvile vastab korraga kolm vilet. Sõltuvalt oreli suurusest ja registrite arvust võib vilede arv orelis ulatuda mitme tuhandeni. Metallviled valmistatakse plii ja inglistina sulamist. Igal orelimeistril oli vanasti oma metallvilede valmistamise "retsept" ehk vilede valmistamise tehnoloogia ja sulami koostisosade proportsioonid. Metallvilede kõla on selge, läbipaistev. Reas asetsevad viled moodustavad oreliregistri. Näiteid metallvilede registritest: Prinzipal, Octave, Quinte, Mixtur, Cornett. Puuviled on pedaalregistrite viled. Nagu nimi juba ütleb, on nad valmistatud puidust. Vilede valmistamiseks kasutatavat puitu kuivatatakse teatud aega. Puuviled annavad mahedat ja madalat bassiheli. Tavaliselt asuvad nad orelis tagapool. Puuvilede registrid on mitmesugused flöödiregistrid, Burdon, Bassflöte, Subbass, Violon, Cello. Keelviled on keelregistri viled. Vile sees hakkab keel õhuvoolu tõttu vibreerima, mis tekitab erilise põriseva heli. Keelvilede registrite on näiteks Trompet, Posaune, Oboe, Clarinette. Oreliviled on lahtised, kui vile on ülevalt lahti, ja kinnised, kui vile on ülevaltpoolt kinni. Vilede pikkusest ja suurusest sõltub tekitatava heli kõrgus. Mida lühem ja kitsam on vile, seda kõrgemat heli ta tekitab, ja vastupidi: mida pikem ja jämedam on vile, seda madalamat ja massiivsemat heli ta tekitab.
Karksi foogt

Karksi foogt (saksa keeles Vogt von Karkus) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Karksi foogtkonda. Kaks esimest teadaolevat Karksi foogti astus ametisse 1248. aastal, kuid nende puhul pole täiesti kindel, et nad just seda ametinimetust kandsid, küll aga valitsesid nad sama piirkonda. Esimene kindlalt teadaolev foogt astus ametisse 1346. aastal. Viimane Karksi foogt lahkus ametist 1534. aastal, mil foogtkond likvideeriti ja liideti ordumeistri valdustega. Karksi foogt polnud eriti oluline käsknik ega kuulunud tavaliselt ordut juhtivasse sisemisse nõukokku. Erandiks on hilisem maamarssal Johann von dem Broele, kes juba Karksi foogtina kuulus ordumeistri siseringi. 1248 Hermann 1248 Werner 1346–1347 Dietrich von Warmsdorf 1349 Detmar umbes 1350 Otto Taanist (kuningas Christoffer II poeg ja Valdemar Atterdagi vanem vend) 1374 Robin von Eltz 1409–1411 Dietrich Dücker 1420 Lambrecht von Merkenich 1420–1423 Tham Wolf von Sponheim 1424–1427 Werner von Nesselrode 1427/1428–1432 Frank Kirskorf 1439–1442 Johann von Mengede genannt Osthof 1448–1451 Bernhard von dem Heide 1471/1472–1477 Eberhard Lappe von dem Ruhr 1479 Engelbert Lappe von dem Ruhr 1481 Adolf Haver 1501 (tõenäoliselt 1495–1502) Johann von dem Broele genannt Plater (ka Plater von dem Broele) 1502–1513 Hermann Ovelacker von Wischlingen 1514–1534 Melchior von Galen