laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bernhard von Rehbinder

Bernhard von Rehbinder (1639-1705) oli Rootsi sõjaväelane, maaomanik, ooberst ja vabahärra, kes osales Poola-Rootsi, Vene-Rootsi ja Põhjasõjas. Bernhard von Rehbinder sündis 4. juulil 1639. aastal Stockholmis. Tema vanemad olid Heinrich von Rehbinder ja Hildegard Elisabeth von Uexküll. Oma teenistust alustas ta G. A. Lewenhaupti ratsarügemendis 1655. aastal. Järgmine aasta sai selles üksuses kornetiks ning 1657. aastal leitnandiks. Sellel ajal osales ka Karl X sõdades Venemaa ja Poola vastu. 1659. aastal oli ta Åbolansi ratsarügemendis rittmeister. 1675. aastal oli ta kapten Helsingi jalaväerügemendis. Samal aastal osales ta ka Fehrbellini lahingus ning peale seda veel Wittstocki ja Wolgasti juures kokkupõrgetes. Järgmise kahe aastaga sai ta majori auastme nii Karjala kui ka Åbolansi ratsarügemendis. Viimases üksuses teenides sai ta 1678. aastal ooberstleitnandiks. 1695. aastal oli ta veel lisaks Björneborgi ratsarügemendis ooberst. Põhjasõja algul liitus ta Otto Vellingki üksustega Ruhjas, kust Vene armee Narva alla tulles liikus Rakvere juurde, kus lõi mõned Vene rüüstesalgad põgenema. Hiljem osales ta ka Narva lahingus, kus sai raskesti haavata. Selle tõttu saadeti ta sõjaväeteenistusest erru. Bernhard von Rehbinder suri 9. juulil 1705 Nuhjalas Soomes. Bernhard von Rehbinder abiellus esimest korda 1662. aastal Elisabeth Muncki ning teist korda Christina Elisabeth von Burghauseniga. Abieludest sündis kokku kaksteist last. Bernhard von Rehbinderil oli mõisavaldusi nii Eestis kui ka Soomes, näiteks Imastu mõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, Brännboda ja Palkkinen, Viljakkala Soomes. "Friherre Bernhard II Rehbinder". Vaadatud 21.05.2023. "Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar". Vaadatud 21.05.2023. "Rehbinder nr 77". Vaadatud 21.05.2023. Kelch, Christian (2009). Liivimaa kroonika järg. Lk 103–104.
Eestlased kosmoses

Eestlastest ei ole seni keegi kosmoses käinud, kuid vähemalt kaks eesti päritolu inimest on: Venemaa näitleja Julija Peresild, kes viibis kosmoses 5. oktoobrist 17. oktoobrini 2021 seoses filmivõtetega. Ta startis kosmoseraketil Sojuz MS-19, mis põkkus rahvusvahelise kosmosejaamaga. Filmivõtetega olid haaratud kõik jaamas töötavad kosmonaudid. Operaatoritöö kosmoses tegi Klim Šipenko, kes on ühtlasi filmi režissöör ja meespeaosatäitja. Kosmosejaamast naasti Maale 17. oktoobril kosmoselaeval Sojuz MS-18. Ameerika Ühendriikide astronaut Nicole Aunapu Mann on teine Eesti juurtega inimene, kes on käinud kosmoses. Ta oli 5. oktoobril 2022 startinud missiooni SpaceX Crew-5 komandör ja Rahvusvahelise Kosmosejaama 68. ekspeditsiooni liige. Ta naasis Maale 11. märtsil 2023, maandudes kapsliga Mehhiko lahte. Eesti ettevõtja Raivo Hein on ostnud pileti Briti ettevõtja Richard Bransoni loodud ettevõtte Virgin Galactic korraldatavale kosmosereisile, kuid seni pole see reis teoks saanud. ESTCube
Fonyód

Fonyód (saksa keeles Fonjod) on linn Ungaris Somogyi komitaadis, Fonyódi kreisi halduskeskus. Fonyód asub Balatoni järve lõunakaldal, komitaadikeskusest Kaposvárist ligikaudu 47 km põhjaloodes. Fonyódit on esmamainitud 1082. aastal. 19. sajandi lõpul kujunes Fonyód puhkekohaks. Raudteeühenduse sai Fonyód 1896. aastal. 1957. avastati Fonyódis mineraalveeleiukoht. Linnaõigused sai Fonyód 1. märtsil 1989. Borsec, Rumeenia Krotoszyni vald, Poola Leipheim, Saksamaa Mettet, Belgia Nové Zámky, Slovakkia Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Fonyód Somogy portál. Vaadatud 21. mail 2023 Fonyód Ermak Vagus Guide. Vaadatud 21. mail 2023
Konsool (tugevusõpetus)

Konsool on ainult ühe otsaga kinnitatud jäik konstruktsioonielement, näiteks tala või sõrestik. Kui rakendada konsoolile omakaal, siis tala kannab koormuse üle toele, kus see võtab vastu paindemomendi ja nihkepinge. Konsoolne konstruktsioon võimaldab teha ripnevaid ehitisi ilma täiendava välise toestuseta, vastupidi konstruktsioonidele, mis on toetatud mõlemast otsast ning kus on koormus rakendatud tugede vahele, nagu võib näha toetatud tala juures tavalist post-sillus meetodit. Konsoole saab ehitada ka fermidest või paneelidest. Ühel otsal puudub vajadus toe järele (tavaliselt põhjuseks, miks seda kasutatakse). Tekitab negatiivse paindemomendi, mis laseb mõnes teises kohas tekkivat positiivset paindemomenti vähendada. See on eriti kasulik, kui tala sildes mõjub jaotatud koormus ning tekitab seal positiivse paindemomendi aga ühtlane koormus konsoolil negatiivse paindemomendi. Jätkates ehitust ühest konsooli otsast puudub vajadus jälgida maapinda. Sille võib olla pikem kui lihttalal, sest konsooltalal saab kasutada konsooli talda. Kuna konsooltala toetub ühele punktile suudab see kergesti taluda temperatuurist põhjustatud mahumuutusi ja maapinna liikumist. Konsoolitald on väga jäik selle sügavuse tõttu. Suur pöördenurk Üldiselt põhjustab suuremaid momente Peab olema kinnistugi, või silde korral on vaja kontrollida kaugema toe ülestõste jõudu. Suurte objektide puhul võib osutuda vajalikuks sõrestikkonstruktsioon, et vähendada kaalu.
Jacob Middleton

Jacob Middleton (sündinud 2. jaanuaril 1996 Wainwrightis Alberta provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Minnesota Wild. Aastatel 2012–2016 mängis Middleton Ontario Hockey League'i klubis Ottawa 67's. 2014. aastal valis Los Angeles Kings ta NHL-i draft '​is 210. valikuna ehk draft '​i viimase valikuna. Kingsis Middleton kordagi ei mänginud. Hooajal 2016/17 asus Middleton mängima American Hockey League'is (AHL) San Jose Sharksi tütarklubis San Jose Barracuda. 2019. aastal valiti Middleton AHL-i tähtede mängule. 2017. aasta märtsis sõlmis Middleton San Jose Sharksiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris Middleton 5. jaanuaril 2019 mängus Tampa Bay Lightningi vastu. Sharksi põhikoosseisus asus Middleton lõpuks püsivalt mängima hooajal 2021/22. 24. novembril 2021 lõi ta mängus Ottawa Senatorsi vastu oma esimese värava NHL-is. 2022. aasta märtsis kaubeldi Middleton koos tulevase draft '​i valikuga Kaapo Kähköneni vastu Sharksist Minnesota Wildi. 2022. aasta juulis pikendas Middleton Wildiga lepingut kolme aasta võrra. Kanada jäähokikoondise koosseisus osaleb Middleton 2023. aasta maailmameistrivõistlustel. "Sharks Sign Defenseman Jacob Middleton". National Hockey League. 7. september 2017. Vaadatud 14. jaanuaril 2019. "Wild Acquire Jake Middleton from Sharks". National Hockey League. 21. märts 2022. Vaadatud 21. märtsil 2022. "Minnesota Wild D Jacob Middleton agrees to three-year contract extension". The Sports Network. 6. juuli 2022. Vaadatud 6. juulil 2022. Jake Middleton NHL.com lehel Jacob Middleton hockeydb.com lehel
Marija Tolj

Marija Tolj (sündinud 29. novembril 1999) on Horvaatia kettaheitja. 2022. aasta Euroopa meistrivõistlustel Münchenis sai ta tulemusega 63.37 kuuenda koha. Samal aastal Oranis toimunud Vahemere mängudel võitis ta isikliku rekordiga 64.71 kuldmedali. 2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is sai Marija Tolj tulemusega 63.07 kaheksanda koha. Seisuga 21. mai 2023 Välitingimustes Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit "Marija Tolj". worldathletics.org. Vaadatud 21. mail 2023. Marija Tolj Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Cody Glass

Cody Glass (sündinud 1. aprillil 1999 Winnipegis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Nashville Predators. Aastatel 2015–2019 mängis Glass Western Hockey League'i klubis Portland Winterhawks. Aastatel 2017–2019 valiti Glass kolmel hooajal järjest WHL-i sümboolsesse koosseisu. 2018. aastal pälvis ta WHL-i kõige spordimehelikuma mängija auhinna Brad Hornung Trophy. 2017. aastal valis Vegas Golden Knights ta NHL-i draft '​is kuuenda valikuna. Glass oli Vegas Golden Knightsi üldse läbi aegade esimene draft '​i valik. Hooaja 2018/19 lõpus debüteeris Glass American Hockey League'is (AHL) Golden Knightsi tütarklubis Chicago Wolves. Wolvesiga jõudis ta sel hooajal AHL-i väljalangemismängudes finaali, kus kaotati Charlotte Checkersile mängudega 1:4. NHL-is debüteeris Glass uue hooaja avamängus 2. oktoobril 2019 San Jose Sharksi vastu ja lõi selles mängus ka värava. Hooajal 2019/20 sai Glass NHL-is 39 mänguga kirja viis väravat ja seitse väravasöötu. 2021. aasta juulis kaubeldi Glass Vegas Golden Knightsist Nashville Predatorsi. Hooajal 2021/22 mängis Glass põhiliselt Predatorsi tütarklubis Milwaukee Admirals AHL-is. Hooajal 2022/23 tegi Glass seni oma resultatiivseima hooaja NHL-is, kui lõi Predatorsi meeskonnas 14 väravat ja andis 21 väravasöötu. Kanada jäähokikoondise koosseisus osaleb Glass 2023. aasta maailmameistrivõistlustel. Marron, Brandon (17. juuli 2021). "Report: Preds deal Ellis to Flyers, Vegas lands Patrick as part of 3-way trade". TheScore. Cody Glass NHL.com lehel Cody Glass hockeydb.com lehel
Pinka

Pinka ([ˈpɪŋka]) on jõgi Kesk-Euroopas, pikkusega u. 100 km. Selle valgla on 1299 km². Selle läte asub Ida-Austrias Steiermargi liidumaal, Burgenlandi liidumaa piiri lähedal. See suubub [Burg (Burgenland)|Burgi]] ja Felsőcsatári külade vahel Ungarisse ja ületab Austria-Ungari piiri viis korda. Edasi suubub see Körmendi lähedal Rába jõkke, mis on Doonau lisajõgi. Selle peamised lisajõed on Strem, Zickenbach ja Tauchenbach. Olulised linnad jõe ääres on Pinkafeld ja Oberwart, samuti Pinggau, Riedlingsdorf, Rotenturm an der Pinka ja Eberau. Jõgi on oluliseks elupaigaks paljudele erinevatele loomaliikidele, sealhulgas jõeforellile, võldasele, hallhaigrule ja sinikael-pardile, aga ka mitmesugustele kiilidele. Jõe ääres on registreeritud ka saarmaid.
Nagymaros

Nagymaros (saksa keeles Großmarosch, slovaki keeles Veľká Maruša) on linn Ungaris Pesti komitaadis Szobi kreisis. Nagymaros asub Doonau vasakul kaldal Visegrádi vastas, Slovakkia piirist 8 km kaugusel, Budapesti kesklinnast ligikaudu 33 km põhjas. Nagymarosit on esmamainitud 1257. aastal. Linnaõigused sai Nagymaros 1996. aastal. Gabčíkovo, Slovakkia Grevesmühlen, Saksamaa Velõki Heivtsi, Ukraina Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Nagymaros Országjáró. Vaadatud 21. mail 2023
Andy Rourke

Andrew Michael Rourke (17. jaanuar 1964 Manchester – 19. mai 2023 New York) oli inglise muusik, kes oli eelkõige tuntud rock-ansambli The Smiths basskitarristina. Ta oli tuntud oma julge meloodilise stiili poolest. Rourke liitus The Smithsiga 1982. aasta lõpus pärast ansambli esimest avalikku esinemist, asendas ansambli algse basskitarristi Dale Hibberti. The Smithsi kitarristi Johnny Marriga oli Rourke olnud tuttav juba kooliajast. Rourke mängis The Smithsi kõigil neljal stuudioalbumil. Pärast seda, kui The Smiths 1987. aastal laiali läks, mängis Rourke The Smithsi solisti Morrissey mõnel soolosinglil. 1990. aastate alguses salvestas Rourke koos Sinéad O'Connori ja The Pretendersiga. Aastatel 2005–2010 kuulus ta supergruppi Freebass ja alates 2019. aastast ansamblisse D.A.R.K. (tuntud ka kui Jetlag). Aastatel 2006–2009 korraldas Rourke heategevuskontserte "Versus Cancer". Rourke suri 2023. aastal 59-aastaselt kõhunäärmevähki. "Suri ansambli The Smiths bassimängija Andy Rourke". kultuur.err.ee. 19.5.2023. Vaadatud 21.5.2023 "Suri The Smithsi bassimees Andy Rourke". kultuur.postimees.ee. 19.5.2023. Vaadatud 21.5.2023
Orebić

Orebić on sadamalinn Horvaatias Dubrovniki-Neretva maakonnas. Linn asub Aadria mere ääres Dalmaatsia rannikul Pelješaci poolsaarel. Orebić on Dubrovnikist 112 km kaugusel. Elanike arv on 2021. aasta seisuga 1794. "Orebić. Hrvatska enciklopedija". Vaadatud 21. mail 2023.
Tiszacsege

Tiszacsege on linn Ungaris Hajdú-Bihari komitaadis Balmazújvárosi kreisis. Tiszacsege asub Tisza paremal kaldal, komitaadikeskusest Debrecenist ligikaudu 51 km lääneloodes. Küla on esmamainitud 1067. aastal. 1241. aastal kogunesid Tiszacseges mongoli-tatari väed enne Mohi lahingut. Linnaõigused sai Tiszacsege 2000. aastal. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. About Tiszacsege Hello Travel Kronológia Várossá nyilvánítás. Vaadatud 19. augustil 2024
Riho Mesilane

Riho Mesilane (15. jaanuar 1949 Pärnu – 25. märts 1993 Tartu) oli eesti literaat, humorist, raadioajakirjanik, KGB agent. Ta lõpetas 1966. aastal Pärnu 2. Keskkooli ja 1972. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna. Ta põgenes 1978. aastal turismigrupist Läände, töötas Vabadusraadios – raadios Vaba Euroopa, naasis veel okupeeritud Eestisse juulis 1991. Enne põgenemist oli ta Eestis töötanud mitmes meediakanalis (Eesti Raadio, Harju Elu, Eesti Televisioon). Hiljem teinud kaastööd Mulgi Raadiole Viljandis. Riho Mesilane on tunnistanud, et enne välisreisi turismilaevaga Amur piki Doonau jõge värbas Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee ta agendiks, et ta teostaks ekskursioonigrupi salajast järelevalvet. Selle tõsiasja tunnistas Mesilane Austria politseile üles 15. juunil 1978 ja hiljem avalikustas laiemalt ka meedias. (Vaata näiteks Riho Mesilase artiklisarja "Rahvuslik meelsus on meil tugev" New Yorgi ajalehes Vaba Eesti Sõna 10.–17. mail 1979.) Tegemist oli hästi välja mõeldud legendi osaga, sest Mesilane jätkas välismaal elades töötamist KGB kasuks. 1991. aastal tõi KGB Mesilase Saksa Liitvabariigist tagasi ning ta andis suure pressikonverentsi Moskvas, millega ametlikult kinnitati Mesilase kuulumist KGB ridadesse, pressikonverentsil süüdistas ta lääneriikide eriteenistusi tegevuses massimeedia mõjutamiseks. Raadio Vaba Euroopa Eesti toimetuse direktor Toomas Hendrik Ilves meenutab: "Pole mingit saladust ka selles, et kuigi Vabal Euroopal ei olnud seost CIAga, üritas sinna infiltreeruda KGB. See neil ka õnnestus. Väga õnnetul kombel "redeserteerus" ehk kargas tagasi 1991. aasta juulis minu toimetuse töötaja Riho Mesilane. Ta tegi ära isegi propagandašõu Moskvas." "Veterinaari esimene nädal". Loomingu Raamatukogu, 1976, 48 lk "Kriminaaljutt" (eelmise järg). Ühistöö (Rapla), 10. august – 2. september 1976 "Peaaegu vabas Euroopas". Meelejahutaja Raamatukogu. Võru 1991, 32 lk "Vabas Euroopas: ajalike aastate lugu". Tallinn 1992, 47 lk ENSV Riikliku Julgeoleku Komitee väljasõidutoimikute kollektsioon. Eesti Rahvusarhiiv, RA ERAF.136SM.1.50359 Argo Ideon. "CIA jälg presidendivalimistel, Eesti Ekspress". 13. aprill 2006 CIA jälg presidendivalimistel, Eesti Ekspress, Argo Ideon, 13.04.2006 Katrin Laur. "Mesilase surma puhul", 1. osa. Sirp nr 16, 23. aprill 1993. Lk 13 Katrin Laur. "Mesilase surma puhul", 2. osa. Sirp nr 17, 30. aprill 1993. Lk 7 Oskar Kruus. "Mesilane, Riho". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 334 Olev Remsu. Kaks Toomast ja üks Riho. Õhtuleht, 29. mai 2010 Jaak Pihlau. "Eestlaste põgenemised läände: ärahüppajad III". Tuna 3/2003 Haud Pärnu Metsakalmistul
Hajdúsámson

Hajdúsámson on linn Ungaris Hajdú-Bihari komitaadis Debreceni kreisis. Hajdúsámson asub riigi idaosas, komitaadikeskusest Debrecenist ligikaudu 12 km kirdes. Küla on esmamainitud 1214. aastal. Linnaõigused sai Hajdúsámson 2004. aastal. Belene vald, Bulgaaria Sândominici vald, Rumeenia Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Köszöntő Hajdúsámson. Vaadatud 21. mail 2023
Bad Tatzmannsdorf

Bad Tatzmannsdorf on vald (Gemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberwarti ringkonnas. Vallaosad on Bad Tatzmannsdorf, Jormannsdorf ja Sulzriegel. Maapiirkonnas on mäed, mis on jalutajate seas populaarsed. Viimastel aastatel on linn välja töötanud kuuma veega spaad, mida pakuvad mitmed spaahotellid ja avalik asutus nimega Burgenland Spa. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Aleksandr Šipljuk

Aleksandr Nikolajevitš Šipljuk (vene keeles Александр Николаевич Шиплюк; sündis 8. septembril 1966 Barabinskis Novosibirski oblastis) on Venemaa raketiteadlane mehaanika alal. Venemaa Teaduste Akadeemia Siberi osakonna S. A. Hristianovitši nimelise Teoreetilise ja Rakendusmehaanika Instituudi endine direktor. Alates 2022. aasta juulist riigireetmises süüdistatuna vahi all. 3. septembril 2024 mõistis Moskva linnakohus ta süüdi riigireetmises (Venemaa ülehelikiirusel töötava relvastuse kohta teabe edastamises võõrriigi esindajatele) ja karistas teda 15.-aastase vangistusega. 1990. aastal lõpetas aero- ja hüdrodünaamika erialal Novosibirski Elektrotehnilise Instituudi. 1990. aastast töötas Venemaa Teaduste Akadeemia Siberi filiaali S. A. Hristianovitši nimelises Teoreetilise ja Rakendusmehaanika Instituudis, tõustes praktikandist hüperhelitehnoloogia labori juhatajaks ja alates 2015. aastast instituudi direktoriks. 2005. aastal kaitses doktoritöö teemal "Hüperhelikiirusel häirete arendamine ja piirkihtide juhtimine." 2011. aastal valiti Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks. Aastast 2007 Novosibirski Riikliku Tehnikaülikooli aero- ja hüdrodünaamika osakonna professor. 2022. aasta juulis arreteeriti süüdistatuna riigireetmises ja paigutati Moskva Lefortovo eeluurimisvanglasse. Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse sai temast Anatoli Maslovi järel teine arreteeritud teoreetilise ja rakendusmehaanika instituudi töötaja. 3. septembril 2024 mõistis Moskva linnakohus ta süüdi riigireetmises (Venemaa ülehelikiirusel töötava relvastuse kohta teabe edastamises võõrriigi esindajatele) ja karistas teda 15.-aastase vangistusega. https://maailm.postimees.ee/8089094/venemaa-moistis-tuntud-raketiteadlase-vaidetava-riigireetmise-eest-15-aastaks-vangi https://isaran.ru/?guid=19B5A709-C036-D845-9A01-AC3551A3357F&q=ru/person https://aif.ru/society/law/kto_takoy_valeriy_zvegincev_podozrevaemyy_v_gosizmene https://meduza.io/news/2022/08/05/v-novosibirske-po-delu-o-gosudarstvennoy-izmene-arestovan-direktor-instituta-ran-aleksandr-shiplyuk-eto-tretiy-takoy-sluchay-za-40-dney
Poissoni tegur

Poissoni tegur on pideva keskkonna mehaanikas elastsusmoodul, mis iseloomustab materjali põiksuunalise ja pikisuunalise suhteliste deformatsioonide ehk moonete suhet. Kuna moone on dimensioonita suurus, siis Poissoni tegur on kahe dimensioonita suuruse suhe ja seetõttu samuti dimensioonita suurus. Poissoni tegurit tähistatakse kreeka tähega ν {\displaystyle \nu } (või μ {\displaystyle \mu } ): ν = − põikmoone pikimoone {\displaystyle \nu =-{\frac {\mbox{põikmoone}}{\mbox{pikimoone}}}} . Poissoni tegur on nimetatud Siméon Poissoni järgi. Poissoni tegur ja normaalelastsusmoodul iseloomustavad täielikult isotroopse materjali elastsusomadusi. Kui rakendada isotroopsest materjalist vardale tõmbejõud, siis ta deformeerub nii piki kui ka põiki varda telge olevates suundades. Olgu l {\displaystyle l} ja d {\displaystyle d} varda pikkus ja läbimõõt enne deformeerimist, ning l ′ {\displaystyle l^{\prime }} ja d ′ {\displaystyle d^{\prime }} vastavad suurused pärast deformeerimist. Siis positiivse pikijõu korral varda pikkus suureneb l ′ − l {\displaystyle l^{\prime }-l} võrra ja läbimõõt väheneb d ′ − d {\displaystyle d^{\prime }-d} võrra. Kui tähistatakse pikenemist ( l ′ − l ) {\displaystyle (l^{\prime }-l)} = Δ l {\displaystyle \Delta l} , siis varda suhtelist pikenemist ehk pikkuse muutuse suhet algpikkusesse nimetatakse pikimoondeks ε x = Δ l l {\displaystyle \varepsilon _{x}={\frac {\Delta l}{l}}} . Kui tähistatakse läbimõõdu vähenemist ( d ′ − d ) {\displaystyle (d^{\prime }-d)} = Δ d {\displaystyle \Delta d} , siis ristlõike läbimõõdu muutuse suhet algläbimõõtu nimetatakse varda põikmoondeks ε y = − Δ d d {\displaystyle \varepsilon _{y}=-{\frac {\Delta d}{d}}} . Poissoni teguri saab sel juhul kirja panna kujul ν = − Δ d / d Δ l / l = − ε y ε x {\displaystyle \nu =-{\frac {\Delta d/d}{\Delta l/l}}=-{\frac {\varepsilon _{y}}{\varepsilon _{x}}}} . Miinusmärk on valemis sellepärast, et Poissoni tegurit väljendaks positiivne arv ( Δ d {\displaystyle \Delta d} on vaadeldaval juhul negatiivne: Δ d / d < 0 {\displaystyle \Delta d/d<0} ; survejõu korral on põik- ja pikimoonete märgid vastupidised). Absoluutselt jäiga (hapra) materjali korral on Poissoni tegur 0 ja täiesti elastsel materjalil 0,5, enamasti aga jääb Poissoni tegur vahemikku 0,25...0,35. Katsed on näidanud, et Poissoni teguri väärtused on nii tõmbel kui ka survel ühesuurused. On ka üksikuid materjale, enamasti küll eri ainete kombinatsioonina, millel Poissoni tegur võib olla negatiivne, jäädes vahemikku − 1 < ν < 0 , 5 {\displaystyle -1<\nu <0{,}5} . Need tõmbel paksenevad (põikmoone suureneb) ja vastupidi. Niisuguste materjalide üldnimetus on aukseetikud (ingl auxetics). Elastsusmoodul Normaalelastsusmoodul Nihkeelastsusmoodul Andrus Salupere. Elastsusteooria. Loengukonspekt. Tallinn 2002/2003. lk 94
Ambisoonika

Ambisoonika (inglise keeles ambisonics) on helitehnikas meetod heli salvestamiseks, miksimiseks ja taasesitamiseks 360-kraadises kolmemõõtmelises heliruumis. Ambisoonika puhul käsitletakse heliruumi kerana, mille täieliku 360-kraadise kolmemõõtmelise sfääri mistahes punktist lähtuva heli asukoht määratakse suhtes kera keskpunktiga. Ambisoonilise helisalvestuse puhul paigutatakse mikrofon heliruumi keskpunkti ning taasesitamisel on keskpunkt kõige parem koht kuulamiseks. Kuigi ambisoonika põhimõte leiutati juba 1970. aastatel, võeti see kasutusele alles seoses virtuaalreaalsuse tehnoloogiate arenguga. Ambisonics Explained: A Guide for Sound Engineers
Anatoli Maslov

Anatoli Aleksandrovitš Maslov (vene keeles Анатолий Александрович Маслов; sündinud 7. augustil 1946) on vene füüsik, hüdrodünaamika spetsialist, Novosibirski Riikliku Tehnikaülikooli professor. 28. juunist 2022 vahi all süüdistatuna riigireetmises. 1988. aastal kaitses doktoriväitekirja teemal "Turbulentsi esinemine ülehelikiirusega piirikihtides" ja asus samal aastal juhtima Venemaa Teaduste Akadeemia Siberi osakonna S. A. Hristianovitši nimelise Teoreetilise ja Rakendusmehaanika Instituudi gaasidünaamiliste voogude kontrolli füüsikaliste probleemide laborit Novosibirskis, oli instituudi asedirektor. Novosibirski Riikliku Tehnikaülikooli aero- ja hüdrodünaamika osakonna professor. 28. juunil 2022 arreteeriti süüdistatuna riigireetmises ja saadeti otse kohtusaalist erilennuga Moskvasse Lefortovo vanglasse. Teadlast süüdistati oma teadustöö salajaste andmete edastamises Hiinale. Maslovi kolleegi Vassili Fomini sõnul olid Maslov ja tema kolleegid sunnitud tegema koostööd välismaiste organisatsioonidega Venemaa valitsuse korraldusel. 3. juulil 2022 püstitati Novosibirski Akademgorodoki linnaossa akadeemik Valentin Koptjugi mälestussamba juurde spontaanne mälestusmärk Anatoli Maslovi ja teise Novosibirski teadlase Dmitri Kolkeri auks, kes samuti vahistati riigireetmises süüdistatuna ja suri vahi all. Õhtuks olid lilled ja silt kadunud ning monumendi juurde ilmus politsei. Järgmisel päeval, 4. juulil, korrati aktsiooni Mihhail Lavrentjevi monumendi juures – taas Maslovi ja Kolkeri fotodega ning nõudes Maslovi vabastamist. Uue spontaanse mälestusmärgi likvideeris kiiresti politsei. 2024. aasta veebruaris sai vanglas olles südamerabanduse. Inimõiguslased peavad tema kriminaalasja võltsituks. Nad näevad põhjusena Venemaa presidendi Vladimir Putini isiklik huvi, kes on korduvalt väitnud, et ainult Venemaal on hüperhelikiirusega (ületab helikiirust vähemalt 5 korda) relvi. Vene luureteenistustel on ülesanne – näidata, et kõik maailma luureteenistused jahivad Venemaa teadusuuringuid. 21. mail 2024 mõistis Peterburi linnakohus talle riigireetmise eest 14-aastase vangistuse range režiimiga koloonias. Kohtuprotsess oli kinnine ja ajakirjandust juurde ei lastud. Aprillis 2024 mõistis Peterburi linnakohus tema kolleegile, 76-aastasele füüsikule Aleksandr Kuranovile riigireetmise eest seitsmeaastase vangistuse. Enne kohtuistungit jõudis Kuranov kohtueelsele kokkuleppele, kus ta nõustus tunnistama Maslovi vastu. http://www.itam.nsc.ru/structure/labs/lab13_fizicheskih_problem_upravleniya_gazodinamich/index.html "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. aprill 2023. Vaadatud 21. mail 2023.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.mk.ru/social/2022/07/01/vsled-za-kolkerom-v-novosibirske-zaderzhali-uchenogo-anatoliya-maslova.html https://tayga.info/178197 https://www.sibreal.org/a/obvinyaemyy-v-gosizmene-uchenyy-zayavil-o-nevinovnosti-v-poslednem-slove/32951056.html https://web.archive.org/web/20240521161559/https://lenta.ru/news/2024/05/21/vydayuschiysya-rossiyskiy-uchenyy-poluchil-14-let-kolonii-za-gosizmenu-v-ego-dele-mozhet-byt-zameshan-kitay/ https://rucompromat.eu/persons/kuranov_aleksandr