laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Transparency International

Transparency International (lühend TI) on rahvusvaheline organisatsioon, mis loodi 1993. aastal võitluseks korruptsiooni vastu. Organisatsioon tegutseb üle 90 riigis. Eestis on TI allorganisatsioon MTÜ Korruptsioonivaba Eesti. Transparency International koostab igal aastal korruptsiooni tajumise indeksi alusel riikide pingerea. TI peakorter asub Berliinis. Transparency International Korruptsioonivaba Eesti 3. detsember 2014. Korruptsiooni tajumise indeks 2014 (inglise keeles)
Kapella (laev, 1974)

Kapella on ro-pax-laev, mis kuulus Eesti laevakompaniile Tallink. Ta ehitati 1974. aastal Mek Verksted AS-is Kristiansandis Norras. Tallink rentis Bahama lipuga laeva Marine Evangeline 1997. aasta sügisel, et alustada täiesti uut liini Paldiski Lõunasadamast Kapellskäri, mis võimaldas ööpäeva jooksul teha edasi-tagasireisi. Järgmisel aastal ostis Tallink laeva ära, pani sellele nimeks Kapella ja heiskas Eesti lipu. Aastail 2004-2007 sõitis Kapella liinil Tallinn-Helsingi, 2007-2008 liinil Paldiski-Kapellskär. Sügisest 2008 seisis laev Lahesuu sadamas. 2010. aastal sõitis Kapella juunist 1. septembrini Regal Stari asemel liinil Paldiski-Kapellskär. Seejärel sõitis Kapella samal aastal 31. oktoobrist detsembrini veel Paldiski-Kapellskäri liinil, misjärel seisis taas Lahesuu sadamas. 2011. aastal sõitis Kapella juunist kuni augusti lõpuni liinil Turu-Kapellskär, misjärel seisis jälle Lahesuu sadamas. Alates 24. juunist 2012 sõitis Kapella liinil Tallinn-Vuosaari. 1978. aastani oli laev kandnud nime Duke of Yorkshire, seejärel kuni 1993. aastani Marine Evangeline ning aastail 1993-1995 Spirit of Boulogne ja taas kuni müügini Tallinkile Marine Evangeline. Tallink müüs Kapella augustis 2012. Laev sai Panama lipu ja uue nime ULS Ferry 1, uus omanik on Universal Logistic System Estonia AS. Alates septembrist 2012 kuni septembrini 2016 sõitis laev liinil Ust-Luga-Sillamäe. 2017. aastal sai laev Albaania lipu ja nime Ana, uus omanik on Shega Group SA. Kapella Helsingis 2005. aasta suvel Panama ULS Ferry 1 saabub Tallinna uue liini avatseremooniale 16. septembril 2012 ULS Ferry 1 Tallinnas sadamakai ääres Laeva vasak parras Sillamäe – Ust-Luuga laevaliini avamine lükkub edasi Sillamäe – Ust-Luuga laevaliin on avatud (vene keeles)
Philip K. Dick

Philip Kindred Dick (16. detsember 1928 Chicago – 2. märts 1982 Santa Ana) oli ameerika ulmekirjanik ja esseist. Tema lugudes, kus käsitletakse muuhulgas ühiskondlikke, metafüüsilisi ja poliitilisi probleeme, on kesksel kohal monopolistlikud korporatsioonid, paralleelmaailmad, autoritaarsed valitsused ja muutunud teadvuseseisundid. Kirjaniku hilisematest töödest peegeldub kasvav isiklik huvi metafüüsika ja teoloogia vastu. Mitmes raamatus kirjutab Dick ka narkootikumide tarvitamisest, paranoiast ja skisofreeniast ning transtsendentaalsetest kogemustest, tihti omaenese elu ja kogemuste põhjal. Dick on kirjutanud 44 romaani ning ligikaudu 121 lühijuttu. Tema lugude alusel on tehtud 12 filmi, nendest tuntumad on "Blade Runner", "Total Recall", "A Scanner Darkly" ja "Minority Report". 'Solar Lottery' (1955) 'The World Jones Made' (1956) 'The Man Who Japed' (1956) 'Eye in the Sky' (1957) 'The Cosmic Puppets' (1957) 'Time Out of Joint' (1959) 'Dr.Futurity' (1960) 'Vulcan's Hammer' (1960) 'The Man in the High Castle' (1962, eesti keeles "Mees kõrges lossis", 1993, 2016) 'The Game-Players of Titan' (1963) 'The Penultimate Truth' (1964) 'Martian Time-Slip' (1964) 'The Simulacra' (1964) 'Clans of the Alphane Moon' (1964) 'Three Stigmata of Palmer Eldritch' (1965) 'Dr. Bloodmoney, or How We Got Along after the Bomb' (1965) 'Do Androids Dream of Electric Sheep?' (1968, eesti keeles "Kas androidid unistavad elektrilammastest?" 2001) 'Galactic Pot-Healer' (1969) 'Ubik' (1969, eesti keeles 2002)
Kusti Kokk

Kusti Kokk (10. detsember 1938 Kihelkonna vald – 25. märts 1996) oli eesti pedagoog. Ta oli üks Kingissepa 2. Keskkooli asutajatest ja direktor aastatel 1978–1987. Elulugu ja foto Saaremaa Ühisgümnaasiumi saidil
Tartu 6. Keskkool

Tartu 6. Keskkooli nime on kandnud järgmised Tartu koolid: Tartu Aleksander Puškini Kool Tartu Raatuse Kool Tartu Tamme Gümnaasium
Tartu 3. Keskkool

Nime Tartu 3. Keskkool on kandnud mitu kooli: Miina Härma Gümnaasium (aastail 1940–1941) Tartu Raatuse Kool (aastail 1944–1965 ja 1969–1997; vahepeal aastail 1965–1969 kandis nime Tartu 3. 8-klassiline kool; algselt (1919–1937 Tartu Tütarlaste Gümnaasium, seejärel Tartu 2. Gümnaasium, Tartu 2. Progümnaasium, Tartu 2. Reaalkool; 1940–1941 Tartu 2. Keskkool ja 1941–1944 Tartu 2. Gümnaasium) Tartu Aleksander Puškini Kool (aastail 1962–1965; aastail 1965–1969 oli kooli nimeks Tartu 3. 8-klassiline kool)
Soodaglasuur

Soodaglasuur on sooda toimel tekkiv läbipaistev kivinõuglasuur. Põletustemperatuur jääb vahemikku 1160–1300 °C. Sooda laguneb kuumutamisel naatriumoksiidiks ja süsihappegaasiks (Na2CO3 → Na2O + CO2). Soodaglasuur on võrdlemisi sarnane soolaglasuuriga.
Tinaja

Tinaja [tin'ahha] on tohutute mõõtmetega Hispaania päritolu savist vaat, mida kasutati veini, vee, õli ja paljude kuivtoiduainete säilitamiseks ja transportimiseks.
Pruunvetikad

Pruunvetikad (Phaeophyceae) on vetikate klass, mis kuulub heterokontide (stramenopiilide) hõimkonda. Enamik pruunvetikaid on hulkraksed ja elavad meres. Pruunvetikaid on umbes 1500 liiki. Üks tuntuim pruunvetikas on harilik põisadru, mis kasvab ka Läänemeres. Üldjuhul käsitletakse pruunvetikaid klassi (Phaeophyceae) tasemel, harvem hõimkonna pruunvetiktaimed (Phaeophyta) tasemel. Kui pruunvetikaid käsitletakse hõimkonna tasemel, siis kuulub siia vaid üks klass – Phaeophyceae. Suur osa pruunvetiktaimi on makroskoopilised ning elavad valdavalt jahedate mererannikute põhjas, kuuludes fütobentosesse. Nende optimaalne kasvupiirkond on 6–15 meetrit. Pruunvetikatele annavad iseloomuliku värvuse pigment fukoksantiin ja teised ksantofüllid. Pruunvetikate rakkudel on kujunenud iseloomulikud moodustised – füsoodid, mis sisaldavad parkaineid (tanniine). Pruunvetikad paljunevad vegetatiivselt, suguliselt ja eoseliselt. Pruunvetikad sisaldavad suhteliselt palju joodi ja muid mikroelemente, mistõttu neid kasutatakse väetisena ja meditsiinis kilpnäärme alatalitluse korral. Viimasel ajal[millal?] valmistatakse pruunvetiktaimedest ka preparaate, mis aitavad organismist väljutada radioaktiivseid aineid. Thomas, D.N. (2002). Seaweeds. The Natural History Museum, London. ISBN 0 56509175 1 Trei, T. (1988). Pruunvetikad meres. – Eesti Loodus 12: 766–772
Regal Star

Regal Star on Eesti laevandusettevõtte Tallink ro-pax-laev, mis sõidab Paldiski-Kapellskäri liinil. M/S Regal Star Fakta om Fartyg (rootsi keeles)
Arakawa

Arakawa on üks 23 eriringkonnast Jaapanis Tōkyōs. Ringkond on nime saanud Arakawa jõe järgi. Piirkonna põhjapoolse piiri määrab Sumida jõgi. Arakawa on ümbritsetud 5 eriringkonnaga: põhja jääb Adachi, läände Kita, kagusse Bunkyō, lõunasse Taitō ja kirdesse Sumida. https://www.gsi.go.jp/KOKUJYOHO/MENCHO/backnumber/GSI-menseki20210101.pdf 東京都の人口（推計）トップページ, vaadatud 29.03.2021. Arakawa koduleht
Äravoolumaht

Äravoolumaht (kasutatud ka terminit äravool) on mingi ajavahemiku jooksul valgalast järve, jõkke, merre või mingist jõe ristlõikest läbi voolanud vee hulk. Äravoolumahtu mõõdetakse tavaliselt kuupmeetrites või kuupkilomeetrites. Äravool Äravoolukiht Äravoolumoodul Äravoolutegur
Jõgede loend vooluhulkade järjekorras

Siin on loetletud maailma jõed vooluhulga järgi. "Maa jõed". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. jaanuar 2004. Vaadatud 13. jaanuaril 2004. "Banglapedia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2012. Vaadatud 20. oktoobril 2007. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. oktoober 2009. Vaadatud 20. oktoobril 2007.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Himal Magazine". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2006. Vaadatud 20. oktoobril 2007. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2007. Vaadatud 20. oktoobril 2007.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Aurora Selts

Aurora Selts oli Soome 18. sajandi teise poole haritlastest koosnev sõpruskond. Seltsi “südameks” oli Henrik Gabriel Porthan. Aurora Selts hakkas välja andma esimest Soome ajalehte Tidningar utgifne af ett Sällskap i Åbo ( tihti kasutatakse lühemat nimetust Åbo Tidningar). Esimesed avalikud orkestrikontsertid olid organiseeritud Aurora Seltsi poolt. Seltsi liikmete hulka kuulusid maadeuurijana tuntuks saanud Pehr Kalm, loodusteadlane ja keemik Pehr Adrian Gadd, jurist Matthias Calonius, luuletaja ja ajakirjanik Johan Henrik Kellgren, teatri- ja muuseumijuhataja Abraham Niclas Edelcrantz, õuekohtunik Johan Lilius , teoloog Magnus Jacob Alopaeus, muuseumitegelane Carl Fredrik Fredenheim jt. Aurora Selts oli salaühing ja koosnes Soome rahvuslikust kirjanduskogukonnast, mis baseerus Turu Kuningliku Akadeemia ümber. See oli tüüpiline valgustusajastu ilming: ühtpidi salaühing, aga samas ka kultuuri- ja hariduskeskus. Ühingusse kuulusid mitmed Soome kultuurisfääri tegelased ja seltsi keskseteks teemadeks olid: luule, Soome ajalugu, maateadus ning keele- ja majandusuurimused. Henrik Gabriel Porthan, Finnika lehel Porthan, Henrik Gabriel kansallisbiografia lehel Birth of the Finnish press(arhiveeritud lehekülg)
Sebastian Coe

Sebastian Newbold Coe (sündinud 29. septembril 1956 Chiswickis Londonis) on Suurbritannia kergejõustiklane (800 m ja 1500 m jooksja). Sebastian Coe on valitud IAAFi kuulsuste halli. 1980 Moskva olümpiavõitja 1500 m jooksus 3.38,40 hõbemedal 800 m jooksus 1.45,85 1984 Los Angeles olümpiavõitja 1500 m jooksus 3.32,53 hõbemedal 800 m jooksus 1.43,64 1981 Rooma 1. koht 800 m jooksus 1.46,16 1989 Barcelona 2. koht 1500 m jooksus 3.35,79 1978 Praha pronksmedal 800 m jooksus 1.44,76 1982 Ateena hõbemedal 800 m jooksus 1.46,66 1986 Stuttgart Euroopa meister 800 m jooksus 1.44,50 hõbemedal 1500 m jooksus 3.41,67 1977 San Sebastián Euroopa sisemeister 800 m jooksus 1.46,54 1979 Torino 1. koht 800 m jooksus 1.47,28 1981 Zagreb 1. koht 800 m jooksus 1.47,03 Sebastian Coe on alates 2004. aasta maist juhtinud 2012. aasta Londoni olümpiamängude korralduskomiteed. Sebastian Coe on abielus Nicolaga, paaril on neli last: tütar Madeleine (1992), poeg Harry (1994), poeg Peter (1996) ja tütar Alice (1998).
Loodusvöönd

Loodusvöönd ehk geograafiline vöönd ehk maastikuvöönd on maastikusfääri põhiline jaotusüksus, mis paikneb suure vööndina maakera pinnal. Teda iseloomustavad talle omased kliima, taimkate, loomastik, mullastik, veerežiim ja muud tegurid. Maastikusfääri laiusvööndilisust põhjustavad Maa kerakujulisus, telje kallakus ekliptika tasandi suhtes ja Maa tiirlemine ümber Päikese. Loodusvööndite nimetused tulenevad taimkatte iseärasustest – tundravöönd, rohtlavöönd jne. Mäestikes vahelduvad loodusvööndid püstisuunas jalamilt tipuni ja selle tõttu tekib kõrgusvööndilisus. Kõrgusvööndite järgnevus sarnaneb enam-vähem laiusvööndite järgnevusega ekvaatorist pooluste suunas. Maailmameres on tingimused ühtlasemad ja seetõttu ei ole nad hästi eristatavad. Tavaliselt eristatakse järgmisi loodusvööndeid: jäävöönd tundravöönd metsatundravöönd okasmetsavöönd (taiga) segametsavöönd lehtmetsavöönd vahemerelise igihalja metsa ja põõsastiku vöönd metsastepivöönd rohtlavöönd (stepp, pusta, preeria ja pampa) poolkõrbevöönd kõrbevöönd savannivöönd (puisrohtla) ja hõrendik lähistroopilise igihalja metsa vöönd ekvatoriaalse metsa vöönd biogeograafiline rajoneerimine bioom
TI

TI või Ti on lühend, mis võib tähendada järgmist: Taimetoodangu Inspektsioon Tööinspektsioon titaan, keemiline element Transparency International, organisatsioon ...
Kapella

Kapella ehk Jõulutäht (ladina keeles Capella) ehk α Aurigae (lühend α Aur) on Veomehe tähtkuju heledaim, põhjataeva heleduselt kolmas ja tähistaeva heleduselt kuues täht. "Capella". Constellation Guide. Vaadatud 9. juuli 2018.
Maastikusfäär

Maastikusfäär ehk geograafiline sfäär on Maa sfääriline kest, milles puutuvad kokku, põimuvad ja mõjutavad üksteist maakoore ülaosa, hüdrosfäär, atmosfääri alaosa ja biosfäär. Maastikusfäär ja tema jaotusüksused – loodusvööndid ja maastikud – on loodusgeograafia peamised uurimisobjektid.
Jõulutäht

Jõulutäht ehk kaunis piimalill (Euphorbia pulcherrima) on piimalilleliste sugukonda piimalille perekonda kuuluv taim. Looduslikult kasvab Kesk-Ameerika lehtmetsades, peamiselt Mehhiko Vaikse ookeani rannikul Sinaloa provintsist kagu suunas kuni Guatemalasse. Teda on viidud ka Aafrika ja Austraalia troopikaaladele. Jõulutäht on põõsas või madal puu. Ta kasvab 0,6–4 meetri kõrguseks. Enamik taimelehti on saagja servaga ja tumerohelised, 7–16 cm pikad. Seevastu iga võrse ülemised lehed on eredalt värvunud: tavaliselt erepunased, vahel ka oranžid, roosad, valged, kreemikad või lihtsalt kahvaturohelised. Nad tunduvad kroonlehtedena ja asendavadki kroonlehti. Tegelikult on jõulutähe õielehed väga pisikesed, kollased ja paiknevad hulgakaupa iga punase lehekobara keskpaigas. Oma loodusliku esinemise aladel armastavad inimesed seda toataimena kasvatada. Kõige soodsam on teda kasvatada nii, et hommikupäike paistaks otse taimele peale, aga palava lõunapäikese ajal oleks ta varjus. Ta ei salli öise temperatuuri langemist alla 10 °C ja sellistest kohtadest ta kaob. Niisugustes kohtades saab teda üksnes kasvuhoones pidada. Kasvuhoonetingimusi talub jõulutäht edukalt. Jõulutähe lehed muutuvad punaseks fotoperiodismi käigus. Selleks on vaja ereda valguse ja pilkase pimeduse perioodide vaheldumist, nagu nende looduslikus elukohas on. Valguseperioodi ajal kogub taim energiat, pimeduseperioodi ajal muundab selle abil lehti punaseks. Pimeduseperioodid peavad vältama vähemalt 12 tundi. Jõulutähe kasvatamisel kasvuhoones on keelatud öösel isegi lühikeseks ajaks tuld põlema panna: see takistab oluliselt lehtede punaseks muutumist. Jõulutäht hangitakse sageli koju jõulude tähistamiseks. Hulk legende seob jõulutähte Jeesuse eluga. Antiikses Iisraelis jõulutäht ei kasvanud. Levinud arvamuse kohaselt on jõulutäht mürgine. See ei ole tõsi. See arvamus võib tuleneda sellest, et jõulutäht kuulub piimalille perekonda, kus on tõepoolest mürgiseid taimi. See väärarusaam hakkas levima 1919. aastal linnalegendi abil, mille järgi kaheaastane laps olevat surnud pärast jõulutähelehe ärasöömist. 20-kilone laps peaks mürgistuse saamiseks sööma mitusada taimelehte, aga nende ebameeldiva maitse tõttu on see ebatõenäoline. Kuigi jõulutäht pole mürgine, pole see siiski ka toidutaim. Lateksi suhtes allergilistel inimestel võib see põhjustada allergilisi reaktsioone ja niisugused inimesed ei tohiks jõulutähte kasvatada. Taim võib nahka või kõhtu kergelt ärritada, taimelehtede söömine suures koguses võib põhjustada nohu või oksendamist. Kui taimemahl silma satub, võib see muuta ajutiselt pimedaks. How To Make Poinsettia Turn Red – Make Poinsettia Rebloom Poinsetting It Out Maie Meius "Loodushetk: Jõulutäht on aastavahetuse lemmiklill", Oma Saar, 10. detsember 2008
D-duur

D-duur ehk re-mažoor on D-st üles ehitatud mažoorne helirida. D-duur helirida loomulikus mažooris: D-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris d, e, fis, g, a, b, cis, d D-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris d, e, fis, g, a, b, c, d Mažoor
A-duur

A-duur ehk la-mažoor on A-st üles ehitatud mažoorne helirida. A-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris: a, h, cis, d, e, f, gis, a A-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris: a, h, cis, d, e, f, g, a Mažoor
E-duur

E-duur ehk mi-mažoor on E-st üles ehitatud mažoorne helirida. E-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris e, fis, gis, a, h, c, dis, e E-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris e, fis, gis, a, h, c, d, e Mažoor
H-duur

H-duur ehk si-mažoor on H-st üles ehitatud mažoorne helirida. H-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris h, cis, dis, e, fis, g, ais, h H-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris h, cis, dis, e, fis, g, a, h Mažoor
Fis-duur

Fis-duur ehk fa-diees-mažoor on fisist üles ehitatud mažoorne helirida. Fis-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris fis, gis, ais, h, cis, d, eis, fis Fis-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris fis, gis, ais, h, cis, d,e, fis Mažoor
Cis-duur

Cis-duur ehk do-diees-mažoor on Cis-ist üles ehitatud mažoorne helirida. Cis-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris cis, dis, eis, fis, gis, a, his, cis Cis-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris cis, dis, eis, fis, gis, a, h, cis Mažoor
Veerežiim

Veerežiim ehk hüdroloogiline režiim on vee hulga ja veetaseme ajaline muutumine (tavaliselt aasta jooksul) vooluveekogudes ja veekogudes, soodes ja põhjaveekihtides. Veerežiim oleneb kliimast ja selle elementide (õhutemperatuuri, sademete jt) aastaajalisest muutumisest. Veerežiimi iseloomustamiseks saab kasutada vooluhulga muutumist aasta jooksul. Ekvatoriaalses kliimavöötmes on jõgede veerežiim üsna ühtlane ja vee hulk aasta jooksul sõltub lisajõgede veerežiimist. Järvedes, soodes ja põhjaveekihtides on veetase kõrge kogu aasta jooksul. Lähisekvatoriaalses kliimavöötmes on suurvesi suvel, mil seal on vihmane periood, ja madalvesi talvel, kui on kuiv periood. Järvedes, soodes ja põhjaveekihtides tõuseb veetase suvel ja langeb talvel. Troopika kliimavöötme jõgedele on iseloomulik väike vooluhulk ja madal veetase kogu aasta jooksul. Ainult ookeanilistel saartel on sademete hulk suur ja ühtlane ning jõgede veetase on kõrge kogu aasta jooksul. Veekogude veetase sõltub ka sademete hulgast. Lähistroopika kliimavöötme jõgede veerežiim sõltub kliimatüübist. Lähistroopilise vahemerelise kliimaga aladel on jõgedel suurvesi talvel, millal sajab rohkem, madalvesi aga kuival ja palaval suvel. Lähistroopilise mussoonkliimaga aladel on suurvesi suvel suvemussooni ajal. Lähistroopilise mandrilise kliimaga jõgedel on veerežiim üsna ühtlane ja jõgede veetase madal. Järvede, soode ja põhjaveekihtede veetase sarnaneb jõgede omaga. Parasvöötmes sõltub veekogude veerežiim samuti kliimatüübist. Üldiselt iseloomustab parasvöödet kevadine suurvesi, mis on põhjustatud lume sulamise tõttu, ja sügisel paduvihmade tagajärjel. Talvel on tavaliselt madalvesi, sest jõed on kaetud jääga, ning suvel, kui sademete hulk on väike, kuid auramine suur. Parasvöötme mussoonkliimaga aladel sarnaneb veekogude veerežiim lähistroopilise mussoonkliimavöötme omaga. Lähisarktilises kliimavöötmes on jõed ja järved suure osa aastast jääga kaetud. Seetõttu on veetase jõgedes ja järvedes madal ning suureneb pisut kevade lõpus lume sulamisel. Sood ja põhjavesi on külmadel perioodidel jäätunud, soojadel perioodidel aga tavaliselt sulanud. Polaaraladel veekogud peaaegu puuduvad ja põhjaveed on jäätunud. Mägijõgedele on iseloomulik suvine suurvesi, mida põhjustab jää sulamine kõrgete õhutemperatuuride tõttu. Suured järved ja veehoidlad ühtlustavad jõgede veerežiimi, muutes tavaliselt suurvett madalamaks. Toitumus (toiterežiim) Ainebilanss Veebilanss Soojusbilanss EE 10. köide, 1998.
Lugoj

Lugoj (ungari Lugos, saksa Lugosch) on linn Rumeenias Banaadis Timiși maakonnas Tamiši jõe mõlemal kaldal. Elanike arv oli 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 44 570 (neist 82,9% rumeenlased, 9,6% ungarlased, 2,9% sakslased, 2,4% mustlased, 1,6% ukrainlased. 2021 Romanian census
Timiș

Timiș on Tamiši jõe rumeeniakeelne nimi. Timiși maakond on 1. järgu haldusüksus Rumeenias.
1977. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus

1977. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus olid 1. maailma karikavõistlused kergejõustikus, mis toimusid 2.–4. septembrini Düsseldorfis Lääne-Saksamaal. Maailma karikavõistluste tulemused
1979. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus

1979. aasta kergejõustiku maailma karikavõistlused olid 2. maailma karikavõistlused kergejõustikus, mis toimusid 24.–26. augustini Montréalis Kanadas. Maailma karikavõistluste tulemused
Ostrovi rajoon

Ostrovi rajoon on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis. Moodustati 1927. aastal. Rajoon jaguneb Ostrovi linnaks ja 4 külaasunduseks. https://pskovstat.gks.ru/storage/mediabank/NAS230403_1.htm http://www.pskov.ru/vlast/samoupravlenie/municipal/ostrov
1981. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus

1981. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus olid 3. maailma karikavõistlused kergejõustikus, mis toimusid 4.–6. septembrini Roomas Itaalias. Maailma karikavõistluste tulemused
1985. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus

1985. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus olid 4. maailma karikavõistlused kergejõustikus, mis toimusid 4.–6. oktoobrini Canberras Austraalias. Maailma karikavõistluste tulemused
Veetase

Veetase ehk veeseis on teatud kohas (tavaliselt hüdromeetriajaamas) mõõdetud veekogu või veejuhtme veepinnataseme kõrgus kokkuleppelise tasandi ehk nullpunkti suhtes (nt merepinna suhtes). Veetaseme kõikumisi võrreldakse pikaajalise keskmise ning mõõdetud maksimaalsete ja minimaalsete väärtustega. Veetaseme muutumist ajas mõõdetakse hüdrograafiga. Veetaseme tõusmine üle keskmise võib põhjustada üleujutusi, madal veetase aga segada laevaliiklust. Kroonlinna null Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus Eesti Meretaseme Infosüsteem, mõõdetud veetase ja ennustus, TTÜ Meresüsteemide Instituudi veeb nl:Normaal Amsterdams Peil
SFS 1982:269

SFS 1982:269 Rootsi lipu seadus. See on avaldatud 29. aprillil 1982 ning seda on parandatud seadusega SFS 1994:697. § 1. Rootsi lipp on sinine kollase ristiga. Rist asetseb lipu külgede suhtes risti (vinkelrätt). § 2. Lipp on sirgelt lõigatud (tvärskuren) või kolme keelega (tretungad). Sirgelt lõigatud lipu kõrgus suhtub selle pikkusesse suhtes 10:16. Sisemistel väljadel suhtub kõrgus pikkusesse suhtes 4:5 ja välistel väljadel suhtes 4:9. Kolme keelega lipu kõrgus on pool selle pikkusest, kaasa arvatud keeled. Välised väljad on ilma keelteta sama suured nagu sisemised ja väljade kõrgus suhtub nende pikkusesse sujtes 4:5. Väliste keelte välisküljed ei moodusta nurki lipu üla- või alaküljega. Keeled moodustavad väliste väljade ja ristiharu pikendused. Ristiharude laius vastab poolele iga välja kõrgusest. § 3 Lipu värvid on hele kesksinine (ljust mellanblå) väljadel ja kuldkollane ristil. Lähemad eeskirjad värvivarjundite kohta teatab valitsus või ametiasutus, mille määrab valitsus. § 4. Riigipea või tema loal teised kuningliku perekonna liikmed võivad kasutada kolme keelega lippu suure või väikese riigivapiga või ilma selleta valgel väljal risti keskel. Kolme keelega lippu kasutavad sõjalipuna Kaitsejõud ja valitsuse poolt määratavate eeskirjade kohaselt teised ametiasutused, mis tegelevad sõjaväelise tegevusega. Kui selline lipp on käsumärk, märgitakse see erilise tähistusega ülemisel seesmisel väljal. Ülejäänud juhtudel kasutatakse sirgelt lõigatud lippu. Lippu ei tohi varustada märkide, kirjatähtede ega muude tähistega muul viisil, kui see tuleneb esimesest ja teisest paragrahvist. Seadus (1994:697). Rootsikeelne tekst saidil Rättsnätet