laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gailtali Alpid

Gailtali Alpid (saksa Gailtaler Alpen või Drauzug) on mäestik Lõuna-Lubjakivialpides Austrias. See kerkib Drava (Drau) jõe ja Gailitali (Edela-Kärnten) vahel ning läbib Ida-Tirooli lõunaosa. Selle läänerühma, mida kutsutakse Lienzi Dolomiitideks (Lienzer Dolomiten), loetakse mõnikord selle mäestiku osaks ja mõnikord vaadeldakse seda eraldi. Ida-Alpide Alpiklubi klassifikatsiooni (AVE) järgi jagunevad Gailtali Alpid (nr. 56) Drauzugi ja Lienzi Dolomiitide alamrühmadeks, samas kui üldkeeles kehtib katusmõiste Drauzug vastupidi kogu Lubjakivialpide mäestikule Drava ja Gaili jõe vahel, sealhulgas Gailtali Alpid ja Lienzi Dolomiidid. Eduard Suessi ja Leopold Koberi järgi tähistasid Drauzug või Drau-Save-Zug traditsioonilises geograafias kogu Lõuna-Lubjakivialpide mäestikku, mis ulatub piki Drava jõge Lienzi Dolomiitidest läänes kuni Karawankideni idas. Laiast Drava orust lõunas paiknevad Gailtali Alpid loetakse orograafiliselt Lõuna-Lubjakivialpide osaks. Kuid nad kerkivad Periadriaatilisest murrangust põhja pool ja seetõttu ei kuulu geoloogiliselt Lõuna-Alpide mägede hulka. Oma orogeneesi osas esindavad nad lubjakivikatete jäänuseid, mis olid üle Kesk-Ida-Alpide põhja poole liikunud, moodustades Põhja-Lubjakivialpid. Vaatamata nimele ei koosne Lienzi Dolomiidid dolokivist, ehkki järsk konarlik karstitopograafia sarnaneb Lõuna-Alpide dolokivimitega. Põhjapoolne Latschuri rühm koos Goldecki mäega Spittal an der Drau lähedal ei koosne lubjakivist, vaid on kristalliline aluskorramassiiv. 100 km pikk mäestik, mis läänes kitseneb, laiub Gaili (lõunas) ja Drava (põhjas) vahel. Gailtali Alpide ja Goldecki mäe vahelises nõos asub kõrgusel 930 m Weißensee järv, kõrgeim suplusjärv Austrias. AVE klassifikatsiooni järgi on külgnevad mäestikud: Põhjas: Kõrg-Tauerni Ankogeli rühm, Kreuzecki rühm ja Schoberi rühm, Kesk-Ida-Alpide osa Loodes: Villgrateni mäed, Kõrg-Tauerni osa Lõunas: Karni Alpid ja Karawankid, Lõuna-Lubjakivialpide osa Idas: Gurktali Alpid, Kesk-Ida-Alpide osa Gailtali Alpid võib jagada viieks ida-läänesuunaliseks massiiviks, mis on eraldatud orvandite ja Weissensee pikisuunalise oruga: Lienzi Dolomiidid, mis ulatuvad u 40 km Kartitschi sadula mäekurust (Sillianist idas) Gailbergi sadulani Oberdrauburgi lähedal (kõrgemad tipud: Große Sandspitze (2770 m), Spitzkofel (2718 m), mõlemad Lienzist lõunas, Gamswiesenspitze (2486 m) ja Lumkofel (2287 m)) Drauzug või päris Gailtali Alpid, mis ulatuvad u 65 km Gailbergi sadulast Drava ja Gaili ühinemiskohani Villachi lähedal: Reißkofeli rühm, Gailbergi ja Kreuzbergi sadulate vahel Greifenburgist lõunas (Reißkofel (2371 m), Jaukeni massiiv, kus kõrgeim tipp on Torkofel (2275 m), Spitzkofel (2223 m) ja Sattelnock (2033 m)) Latschuri rühm, Weissensee ja Drava looke vahel Sachsenburgi lähedal (Latschur, 2236 m) Spitzegeli rühm, Weißenseest kagus Kreuzbergi sadula ja Bleiberg Grabeni vahel (Spitzegel, 2119 m) Dobratsch või Villach Alp (2166 m), Gailtali Alpide idapoolsed eelmäed koos Schütti looduskaitsealaga.
Jašiūnai vald

Jašiūnai vald (leedu keeles Jašiūnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil. Valla pindala on 108 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4509 inimest. Valla keskus on Jašiūnai alev, kus aastal 2011 oli 642 elanikku. Vallamaja asub aadressil Saulėtoji g. 7, vallavanem on Zdislav Mažeiko. 77,5 % valla elanikest on poolakad. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Šalčininkų rajono savivaldybė, vaadatud 9.01.2021. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 9.01.2021.
Heinfelsi loss

Heinfelsi loss (saksa: Burg Heinfels) on loss Austrias Tirooli liidumaal Heinfelsis. See asub Pusteri orus, Villgrateni oru sissepääsu lähedal. Kuigi linna asutasid hunnid 500. aasta paiku, on lossi esmamainitud 1243. aastal. See kuulus Görzi krahvkonnale ja 1500. aastal laiendati seda lääne poole. 1526. aastal piirasid seda Michael Gaismair ja 2000 sõdurit, kes püüdsid piirkonnas katoliku võimu kukutada. Tänapäeval on see eraomanduses.
Kutsala

Kutsala on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Küla läbib Põdruse–Kunda–Pada maantee. Nõukogude perioodil asus Kutsalas NSV Liidu õhukaitsevägede raketibaas – 207. seniitraketibrigaadi 8. seniitraketidivisjon, mille relvastuses olid raketid S-125. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kutsala (Kanguristi) seniitraketibaas Viru-Nigula vallas Lääne-Viru maakonnas. Kärdla, 2019
Roosi tänav (täpsustus)

Roosi tänav on tänava nimi järgmistes Eesti asulates: Roosi tänav Aespa alevikus Roosi tänav Aseri alevikus Roosi tänav Jõgeval Roosi tänav Jõhvis Roosi tänav Keilas Roosi tänav Laiuse alevikus Roosi tänav Mustvees Roosi tänav Narvas Roosi tänav Paides Roosi tänav Paralepa alevikus Roosi tänav Põlvas Roosi tänav Pärnus Roosi tänav Raasiku alevikus Roosi tänav Rakveres Roosi tänav Roela alevikus Roosi tänav Suure-Jaanis Roosi tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Roosi tänav Tartus Roosi tänav Tsirguliina alevikus Roosi tänav Tõrvas Roosi tänav Valgas Roosi tänav Valjala alevikus Roosi tänav Vasalemma alevikus Roosi tänav Viljandis Roosi tänav Võrus
Tartu Kristlik Põhikool

Tartu Kristlik Põhikool on Tartus Tammelinnas asuv erakool, kus saab omandada põhiharidust. Kool asub aadressil Ööbiku 10a. Kool on mõeldud eeskätt kristlike perede laste jaoks, kuid vastu võetakse ka teisi soovijaid. Koolis on usuõpetus õppeainena, hommikupalvused ja piiblihommikud kord nädalas. Usuõpetus põhineb apostellikul usutunnistusel. Igas klassis on kuni 12 õpilast. Koduleht
Kibuvitsa tänav (täpsustus)

Kibuvitsa tänav on tänava nimi mitmetes Eesti asulates: Kibuvitsa tänav Kuressaares Kibuvitsa tänav Narvas Kibuvitsa tänav Pärnus Kibuvitsa tänav Rakveres Kibuvitsa tänav Soinaste külas Kambja vallas Kibuvitsa tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Kibuvitsa tänav Tartus Kibuvitsa tänav Tabasalu alevikus Kibuvitsa tänav Valgas
Eric Kandel

Eric Richard Kandel (sündinud 7. novembril 1929) on Austria ja Ameerika neurobioloog. 2000. aastal pälvis ta koos Paul Greengardi ja Arvid Carlssoniga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. 1988 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks Kandel, Eric R. 1976. Cellular Basis of Behaviour: An Introduction to Behavioural Neurobiology. New York: W.H. Freeman & Company. Kandel, Eric R. 1978. A Cell: Biological Approach to Learning. New York: Society for Neuroscience. Kandel, Eric R. 2016. Reductionism in Art and Brain Science: Bridging the Two Cultures. New York: Columbia University Press.
Turgeliai vald

Turgeliai vald (leedu keeles Turgelių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil. Vald piirneb idas Valgevene territooriumiga. Valla pindala on 119 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2102 inimest. Valla keskus on Turgeliai alev, kus aastal 2011 oli 588 elanikku. Vallamaja asub aadressil Ilgoji g. 4, vallavanem on Eduard Tyškevič. 85,8 % valla elanikest on kohalikud, kes räägivad poola, vene, valgevene ja leedu segakeelt. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Šalčininkų rajono savivaldybė, vaadatud 9.01.2021. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 9.01.2021.
Kanguristi

Kanguristi on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Złockie

Złockie on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Sączi maakonnas Muszyna vallas. Złockie asub Slovakkia piirist 3,5 km kaugusel. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212210115-0454899?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Żegiestów

Żegiestów on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Sączi maakonnas Muszyna vallas. Żegiestów asub Slovakkia piiri ääres. Żegiestów on suvituskoht ja turismisihtpunkt. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212210115-0454913?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Żegiestów Encyklopedia PWN
Kärdla Baptistikogudus

Kärdla Baptistikogudus on üks neljast vanimast baptistikogudusest Eestis. Kogudus kuulub Eesti EKB Koguduste Liitu, mille koosseisus on üle 80 koguduse kokku umbes 6000 liikmega. Koguduses toimuvad jumalateenistused, palvekoosolekud, pühapäevakooli tunnid lastele, noorteõhtud, kontserdid ja muud sündmused, mis aitavad kasvada Jumala tundmises ning rõõmustavad südant. Kärdla Baptistikoguduse veebilehekülg Kärdla Baptistikogudus EEKB Liidu kodulehel Kärdla Baptistikogudus kaardil
Kiik (Fragonard)

"Kiik" (prantsuse keeles "L'Escarpolette") on Jean-Honoré Fragonardi õlimaal. Seda peetakse rokokoostiili meistriteoseks ning on Fragonardi tuntuim teos. Ingamells, John (1989). The Wallace Collection: Catalogue of Pictures III: French Before 1815. London.  Kiik (Fragonard) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Akmenynė vald

Akmenynė vald (leedu keeles Akmenynės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil. Vald piirneb idas Valgevene territooriumiga. Valla pindala on 54 km². 2011. aasta seisuga elas seal 822 inimest. Valla keskus on Akmenynė küla. Vallamaja asub aadressil Senoji g. 3, vallavanem on Eduard Tyškevič. 98,4 % valla elanikest on poolakad. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Šalčininkų rajono savivaldybė, vaadatud 9.01.2021. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 9.01.2021.
EEVL Haapsalu Kogudus

EEVL Haapsalu Kogudus on registreeritud 19. aprillil 1992, siis kandis kogudus nime Haapsalu Vabakirik. 1993. aastal muudeti nimi: Haapsalu Täisevangeelne Vabakogudus ja kogudus kuulub sellest ajast Eesti Evangeelsete ja Vabakoguduste Liitu. 2005. aastast on koguduse nimi Eesti Evangeelsete- ja Vabakoguduste Liidu Haapsalu Kogudus. Koduleht
Gail

Gail (sloveeni: Zilja, itaalia: Zeglia) on jõgi Lõuna-Austrias, Drava suurim parempoolne lisajõgi. Nimi Gail arenes vanaülemsaksa keelsest sõnast Gîla, mis omakorda tekkis vormist *Gīla (mis oli ka sloveenikeelse nime Zilja allikas). Tõenäoliselt on see nimi substraadi päritolu, Rooma-eelsest ajast piirkonnas. Arvatakse, et see nimi pärineb Rooma-eelsest sõnast *gai̯li̯a (indoeuroopa tüvi *gʰoi̯lo-), tähendusega 'vahutav (vesi), võimas'. 1090. aasta dokumendis on jõgi dokumenteeritud kui Gila. Sloveenikeelset nime Zilja tsiteeritakse ka seetõttu, et Gaili alumine org on Kärnteni sloveenide traditsiooniline asuala ja eristuva Gaili oru murde keelepiirkond. Jõe lähe asub Kartitschi sadulast ja Pusteri orust idas Tirooli Obertilliachi vallas. See voolab läänest itta läbi Lõuna-Lubjakivialpide, Gailtali Alpide (põhjas) ja Karni Alpide (lõunas) vahelt. Jõgi jõuab Kärnteni liidumaale Lesachtalis ja voolab Kötschach-Mauthenist alla järskude nõlvadega laiemasse Gaili orgu (Gailtal) paralleelselt Itaalia ja Sloveenia piiridega. Slizza (Gailitz) lisajõega Arnoldsteinis ühinemise järel suubub Gail Lääne-Karawankide mäestiku all Maria Gaili küla (Villachi linna osa) lähedal Drava jõkke. Pärast 1348. aasta Friuli maavärinat mattus jõe kulg Villachi lähedal suure maalihke alla, põhjustades ulatusliku üleujutuse. 10 km pikkune kivilaviini piirkond (Schütt) on Dobratschi mäe järskudel nõlvadel Arnoldsteinist põhjas endiselt märgatav. Kui jõe ülemjooksu kulg on säilitanud suuresti oma loodusliku oleku, on rannalindude nagu vihitaja, vesipapp ja jõgivästrik elupaik, siis suuri Gaili alumise oru osi on alates 1870. aastatest järk-järgult reguleeritud. Viimasel ajal[millal?] on mõned lõigud taastatud. Täna ulatub forellivöönd kuni Hermagorini 17 liigiga, nende seas harilik pardkala, harilik kõhrsuu ja haruldane suffia. Gössering (vasakult) Slizza (paremalt)
Kaneelpruun

Kaneelpruun, kaneelivärvi või kaneelikarva on üks pruunidest värvitoonidest, kaneeli värvi mahe, kergelt tuhm pruun värvus, mis võib kalduda toonilt punaka poole. Värvinimetust kasutatakse tekstiilide ja lõngade värvuse kirjeldamiseks moes ning sisekujunduses. Juuksevärvust võidakse nimetada kaneelpruuniks, selles toonis toodetakse ka juuksevärve. Kaneelikoor ja kaneelipulber Kaneelisaiad Kandseen kaneelpruunik on heledat kaneelpruuni värvi Kaneelpruuni seljaga taigatihane Kaneelivärvi baski lambakoer Kaneelivärvi täppidega ookerkass Värvinimetust "kaneelpruun" kasutatakse ka karvavärvuse kirjeldamiseks mõnedel koera- ja kassitõugudel (tšau-tšau, idamaised kassitõud nagu ookerkass, lühikarvaline orientaal, birma kass jm) ja tuhkrutel. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. jaanuar 2021. Vaadatud 9. jaanuaril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=kaneelpruun&F=M Carina 463 kaneelipruun 50G - Liann Lõngad https://www.karamellkids.eu/et/a/mainio-meriinopluus-kaneelipruun "12 värvitrendi, mida 2020. aasta kevadel ja suvel järgida. Delfi, Mood ja ilu, 25.02.2020". Originaali arhiivikoopia seisuga 11.01.2021. Vaadatud 9.01.2021. [https://cats.lovetoknow.com/Rare_Cat_Color M. Blake. Rare Cat Colors. - cats.lovetoknow.com] "K. Tihanov. Kasside tõuaretuse inglise-eesti oskussõnastik. Magistritöö. Tartu, 2011" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11. jaanuar 2021. Vaadatud 9. jaanuaril 2021. "Värvused. - Eesti Tuhkrute Liit". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. jaanuar 2021. Vaadatud 9. jaanuaril 2021.
Zabrzeż

Zabrzeż on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Sączi maakonnas Łącko vallas. Zabrzeż asub Dunajeci jõe paremal kaldal, Slovakkia piirist umbes 14 km kaugusel, Nowy Sączist ligikaudu 23 km lääneedelas. Küla on esmamainitud 1312. aastal. Wieś Zabrzeż w liczbach Polska w liczbach
Moskva oblasti lipp

Moskva oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Moskva oblasti lipp. Ametlikult võeti lipp kasutusele 3. detsembril 1997. Moskva oblasti lipuks on ristkülikukujuline punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas on Moskva oblasti vapilt pärit püha Jüri valge ratsu seljas lohet tapmas. Kujutise laiuseks on 1/5 lipu pikkusest. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3. Moskva oblasti vapp Moskva oblasti sümbolid oblasti ametlikul kodulehel (vene keeles) Riiklik sümboolika: Moskva oblast (vene keeles)
Tartu Kristlik Risttee Kogudus

Tartu Kristlik Risttee Kogudus on baptistlik kogudus Tartus, mille koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 11.00 aadressil Kaunase pst 9a. Koguduse koduleht Risttee Kogudus EEKB Liidu veebilehel Tartu Kristlik Risttee Kogudus kaardil
Felix Moori tänuauhind

Felix Moori tänuauhind on eraalgatuslik auhind tunnustuseks missioonitundliku loova töö eest eestikeelsel kultuurimaastikul. Auhinna algatas 2012. aastal Mart Relve. 2012 Hannes Valdma (postuumselt) – raadiomehele, loova ja kompromissitu töö eest Eesti Raadios aastatel 1962–2008 (postuumselt). 2013 Tiia Teder – Klassikaraadio asutajaliige, esimene ja seni ainus peatoimetaja. 2014 Vilhard Pilvisto – kauaaegne raadio heliinsener, innukas ja meisterlik kultuuripärandi talletaja. 2014 Mari Tarand – tuntud raadioesineja, eesti keele ja meele pühendunud kandja ning vahendaja. 2015 Heli Pikk – rahvusringhäälingu arhiivide juhataja, kultuurimälu kauaaegne vastutustundlik säilitaja ja hoidja. Ines Aru ja Heli Pikk said raadioauhinnad. Postimees, 10. aprill 2015.
Šalčininkai vald

Šalčininkai vald (leedu keeles Šalčininkų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil. Vald piirneb lõunas ja idas Valgevene territooriumiga. Valla pindala on 145 km². 2011. aasta seisuga elas seal 10 143 inimest. Valla keskus on Šalčininkai linn, kus aastal 2011 oli 6358 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g. 30, vallavanem on Miroslav Neverkevič. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Šalčininkų rajono savivaldybė, vaadatud 9.01.2021. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 9.01.2021.
Allan Laur

Allan Laur (21. september 1945 – 18. august 2004) oli eesti usutegelane. Ta on olnud nelipühi kiriku juht ja Tallinna koguduse vanempastor, mentor ja Eesti usuelu integreerija, oikumeenilise töö eestvedaja Eesti Kirikute Nõukogus ja Eesti Evangeelses Alliansis. Ta aitas kaasa Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku loomisele. Allan Laur sündis Rootsis Hiiumaalt pärit sõjapõgenike pere lapsena. Ta teenis algul Rootsis, seejärel Kanadas. Mõni kuu enne Eesti taasiseseisvumist tuli ta koos oma perekonnaga kodumaale. Siin alustas Allan Laur Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku loomist. Allan Lauri mäletavad teda tundnud inimesed võimeka ja inspireeritud organisaatori ja kirikujuhina. Kolmeteistkümne aasta vältel, mis Allan Laur sai veeta pagulusest naasmise järel kodumaal, juhtis ta terve uue kiriku, kristliku nelipühikiriku ülesehitamist ja oli ka ise tunnistajaks oma töö viljale, koguduste tekkele ja kasvule. Allan Laur oli tähelepanuväärne inimene ka Eesti oikumeenias. Tema eestvõttel ja juhtimisel sai uuemast evangelikaalsest ja karismaatilisest liikumisest, mida nelipühikirik esindab, osa Eesti oikumeenilisest liikumisest. Paljuski tõi just Allan Lauri oikumeeniline avatus kristliku nelipühikiriku Eesti Kirikute Nõukogu liikmeskonda. Allan Lauri matusetalitus toimus 28. augustil 2004 EELK Tallinna Kaarli kirikus, ta maeti Metsakalmistule.
Harry Leesment

Harry Leesment (sündinud 21. juulil 1942) on üks Eesti Kristliku Nelipühi Koguduse rajajatest.
Zasadne

Zasadne on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas Kamienica vallas. Zasadne asub Limanowast umbes 16,5 km edelas ja Krakówist ligikaudu 60 km lõunakagus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212207052-0433986?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Zbludza

Zbludza on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas Kamienica vallas. Zbludza asub Limanowast umbes 13 km lõunaedelas ja Krakówist ligikaudu 59 km lõunakagus. Wieś Zasadne w liczbach Polska w liczbach
Hüperinflatsioon

Hüperinflatsioon on olukord, kus inflatsioon on (riigi) kontrolli alt väljunud. See väljendub kiires hinnatõusus, samal ajal kui valuuta kaotab väärtust. Formaalselt defineeritakse hüperinflatsiooni inflatsioonina, mis on suurem kui 50% kuus. Mitteformaalselt kasutatakse terminit palju väiksemate protsentide puhul. Hüperinflatsiooni seostatakse tavaliselt sõdade, sõdade järelmõju, sotsiaal-poliitiliste murrangute või muude kriisidega, mille tõttu valitsusel ei ole piisavaid vahendeid maksuraha kogumiseks. Eestis toimus hüperinflatsioon eriti just 1990. aastatel.
Przytkowice

Przytkowice on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wadowice maakonnas Kalwaria Zebrzydowska vallas. Przytkowice asub Wadowicest ligi 15 km idas ja Krakówi kesklinnast umbes 24 km edelas. Przytkowice on suvituskoht. Külas valmistatakse jalatseid ja jalatsite aksessuaare. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212318035-0056779?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Przytkowice Encyklopedia PWN. Vaadatud 31. detsembril 2023
Telesaade

Televisioonisaade (ka telesaade või saade) on mistahes sisuga saade, mis on toodetud televiisoris vaatamiseks ning mida edastatakse üle õhu või läbi satelliit- või kaabeltelevisiooni, välja arvatud telereklaamid ja treilerid, mida näidatakse tavaliselt telesaadete vahele. Televisioonisaadete järjekord on enamasti ette planeeritud saatekavas, mis ilmub elektroonilistes ja teistes telekavades, kuid sageli võimaldavad voogedastusteenused vaadata saateid igal ajal. Televisioonisaate sisu luuakse eri meetoditel, näiteks salvestatakse saade telestuudios, animeeritakse või toodetakse filme ja sarju. Saated, mida ei toodeta telestuudios, on tavaliselt lepingu või litsentsiga produktsioonifirmade poolt valmistatud. Televisioonisaateid saab vaadata: otse (reaalajas), vaadata salvestatud saadet hiljem salvestamisvõimalusega digiboksist või vaadata järelvaatamisest läbi digiboksi või interneti. Raadiosaade Telesaadete loend
Voogedastusteenus

Voogedastusteenus on tellimuspõhine teenus, mis võimaldab filmide ja telesaadete voogedastamist. Enamasti osutavad seda teenust suured filmistuudiod. Voogedastus on alternatiiv faili allalaadimisele, mille puhul tuleb lõppkasutajal kätte saada terve fail enne, kui ta seda vaadata või kuulata saab. Kliendil või lõppkasutajal on võimalik mängida videot enne, kui terve fail on edastatud, läbi meediumipleieri, arvuti, nutiseadme või nutiteleri. Kasutajatel on vaja internetiühendust video voogedastamiseks või allalaadimiseks. Kasutajatel, kellel ei ole sobivat riistvara või tarkarasüsteemi, ei pruugi olla võimalik teatud sisu voogedastada ja alla laadida. Voogedastus
Grenfell Toweri tulekahju

Grenfell Toweri tulekahju oli 14. juunil 2017 Londoni Grenfell Toweri korterelamus puhkenud tulekahju, milles hukkus 72 inimest. Tulekahju puhkes öösel kella ühe paiku ning selle põhjustas hoone neljanda korruse korteri külmkapp. Korteriomanik andis põlengust teada kell 0.54 ja esimesed päästjad saabusid maja juurde viis minutit hiljem. Tulekahju levis varsti hoone välisküljele ning hakkas seal väga kiiresti levima. Teadlased arvavad, et ilmselt tekkis maja seina ja välisvooderduse vahele nn korsten, mis juhtis leegid mööda seina üles. Kell kaks öösel kuulutas Londoni päästeteenistus välja suurõnnetuse häire. Leegid levisid vähem kui tunniga hoone kõigile neljale küljele ja kell pool viis hommikul põles üle 100 korteri. Grenfell Toweri kustutamisel osales üle 250 päästetöötaja 70 päästeautoga üle kogu Londoni. Tulekahju kuulutati kustutatuks umbes 60 tundi pärast põlengu algust. Tulekahjus hukkus 72 inimest ja 74 sai vigastada. See oli Suurbritannia ohvriterohkeim elumaja põleng pärast II maailmasõda. Juulis 2017 teatati, et hoone lammutatakse ja lammutustööde tähtaeg oli 2022. aastal. 1700-leheküljeline aruanne tulekahju ja selle põhjuste kohta avaldati 2024. aasta 4. septembril. "Grenfell Tower Inquiry". bbc.com (inglise). BBC News. 4. september 2024. Vaadatud 4. septembril 2024. "Täna möödub üks aasta traagilisest Grenfell Toweri põlengust". Postimees. Vaadatud 10. jaanuar 2021. Grenfell Tower Inquiry. BBC News, 4. IX 2024
Tõrva Immanueli Kogudus

Eesti EKB Koguduste Liidu Tõrva Immaanueli Kogudus on baptistlik kogudus Tõrvas ning kuulub Eesti EKB Koguduste Liitu. Tõrva Immaanueli Koguduse juht on pastor Margo Meri. Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 15.00 Tõrvas aadressil Aia 6. Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu veebilehel Tõrva Immaanueli Kogudus Facebookis Tõrva Immaanueli Kogudus kaardil
Tapa Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Kogudus

Eesti EKB Koguduste Liidu Tapa Baptistide Kogudus on baptistlik kogudus Tapal. Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 11:00 aadressil Kooli 1, Tapa, Lääne-Virumaa. Koguduse pastor on Artur Klimov Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu kodulehel
Tapa Elava Usu Kogudus

Eesti EKB Koguduste Liidu Tapa Elava Usu Kogudus on baptistlik kogudus Tapal. Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 13:30 aadressil Kesk 11, Tapa, Lääne-Virumaa. Koguduse pastor on Mihkel Kivisild. Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu kodulehel Tapa Elava Usu Kogudus kaardil
Narva Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Kogudus

Eesti EKB Koguduste Liidu Narva Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Kogudus on baptistlik kogudus Narvas. Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 10:00 aadressil Rakvere tänav 13, Narva, Ida-Virumaa. Koguduse pastor on Pavel Vezikov. Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu kodulehel
Jõgeva Baptistikogudus

Eesti EKB Koguduste Liidu Jõgeva Baptistikogudus on baptistlik kogudus Jõgeval. Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 11:00 aadressil Kesk 15, Jõgeva, Jõgevamaa. Koguduse pastor on Viljar Roosimaa. Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu kodulehel
Poškonysi vald

Poškonysi vald (leedu keeles Poškonių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil. Vald piirneb läänes ja kirdes Valgevene territooriumiga. Valla pindala on 85 km². 2011. aasta seisuga elas seal 787 inimest. Valla keskus on Poškonysi küla. Vallamaja asub aadressil Mokyklos g. 7, vallavanem on Renata Fedotova. 48,7 % valla elanikest on poolakad, 50,2 % aga leedulased. Suur osa vallast jääb Dieveniškise regionaalparki. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Šalčininkų rajono savivaldybė, vaadatud 9.01.2021. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 9.01.2021.