laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Malaikeelne Vikipeedia

Malaikeelne Vikipeedia (malai keeles Wikipedia Bahasa Melayu) on Vikipeedia malaikeelne versioon. Malaikeelne Vikipeedia sai alguse 26. oktoobril 2002. Seal on 388 351 artiklit, millega see on artiklite arvult 35. keeleversioon, ja 1 104 035 lehekülge. Seal on 340 654 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 688) ja 13 administraatorit. 10 000 artiklit täitus 15. mail 2007 20 000 artiklit täitus 5. aprillil 2008 50 000 artiklit täitus 24. septembril 2009 70 000 artiklit täitus 4. septembril 2010 100 000 artiklit täitus 9. jaanuaril 2011 150 000 artiklit täitus 14. detsembril 2012 200 000 artiklit täitus 21. märtsil 2013 250 000 artiklit täitus 18. aprillil 2014 300 000 artiklit täitus 23. juulil 2017 350 000 artiklit täitus juunis 2021 All Wikipedias ordered by number of articles Malaikeelne Vikipeedia
Kümme tõotust

Kümme tõotust või kümme käitumisjuhist (sanskriti keeles daśaśīla; paali keeles dasasīla; tiibeti keeles tshul khrims bcu; hiina keeles ⼗戒 shijie; jaapani keeles jikkai) on budismis kõlblusnormide loend selle kohta, milliseid olukordi ja tegevusi inimene igapäevases elus peaks vältima. Kümme tõotust on järgmised: Ma ei tapa; Ma ei varasta; Ma hoidun seksuaalsest üleastumisest; Ma ei valeta; Ma ei laima; Ma ei pahanda; Ma ei lobise; Ma ei ahnitse; Ma ei soovi halba; Ma hoidun valedest vaadetest. Munkade ja nunnade elukorralduse aluseks ning munga- ja nunnaõpilaste põhilisteks käitumisjuhisteks on järgmised kümme tõotust: Ma ei võta tunnetava olendi elu; Ma ei võta seda, mida mulle pole antud; Ma hoidun seksuaalsest üleastumisest; Ma hoidun valest kõnest; Ma hoidun joobeseisundist; Ma hoidun valel ajal söömisest; Ma hoidun tantsust, laulust, muusikast ja etendustest; Ma ei kanna ehteid, ei kasuta lõhnaaineid ega kaunista ennast; Ma ei istu kõrgel istmel ega maga kõrgel asemel; Ma ei võta vastu raha. Need juhised on esitatud Khuddaka-nikāya kogumikus «Lühikesed õpetussõnad» peatükis «Kümme õppimisjuhist» (paali keeles dasasikkhāpada), eesti keeles Linnart Mälli tõlkes (2004). Viis tõotust Kaheksa tõotust Pratimokša Budistlik eetika Ida mõtteloo leksikon. [1]
Idokeelne Vikipeedia

Idokeelne Vikipeedia (ido keeles Wikipedio) on Vikipeedia idokeelne versioon. Seal on 50 001 artiklit, millega see on artiklite arvult 102. keeleversioon, ja 69 460 lehekülge. Seal on 39 554 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 47) ja 5 administraatorit. 22. augustil 2024 ületas Idokeelne Vikipeedia artiklite arv 50 000 piiri. All Wikipedias ordered by number of articles Idokeelne Vikipeedia
Minangkabaukeelne Vikipeedia

Minangkabaukeelne Vikipeedia (minangkabau keeles Wikipedia bahaso Minang) on Vikipeedia minangkabaukeelne versioon. Minangkabaukeelne Vikipeedia sai täieõiguslikuks Vikipeediaks 7. veebruaril 2013, enne seda oli see alates 2009. aastast inkubaatoris. Seal on 227 670 artiklit, millega see on artiklite arvult 50. keeleversioon, ja 471 316 lehekülge. Seal on 19 583 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 41) ja 5 administraatorit. 1000 artiklit täitus veebruaris 2013 5000 artiklit täitus aprillis 2013 7000 artiklit täitus juulis 2013 220 000 artiklit täitus augustis 2013 225 000 artiklit täitus augustis 2021 All Wikipedias ordered by number of articles Minangkabaukeelne Vikipeedia
Gröönikeelne Vikipeedia

Gröönikeelne Vikipeedia (grööni keeles Kalaallisut Wikipedia) on Vikipeedia gröönikeelne versioon. Gröönikeelsele Vikipeediale pandi alus 2003. aastal. Seal on 245 artiklit, millega see on artiklite arvult 330. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Gröönikeelne Vikipeedia
Azərpoçt

Azərpoçt on Aserbaidžaani postiteenuste eest vastutav ettevõte. Azərpoçt asutati 29. septembril 1999 Aserbaidžaani kommunikatsiooniministeeriumi korraldusega number 151, mis kandis pealkirja "Reformide jätkamine ja struktuuri parandamine postkommunikatsiooni valdkonnas". Azərpoçti eelkäijaks oli Azərpoçt İstehsalat Birliyi, mis loodi pärast Nõukogude Liidu lagunemist 1991. aastal. Azərpoçtil on 4 seotud filiaali ning 71 omaharu. Nende pakutavateks teenusteks on sorteerimise ja tehnilise toe teenused, kiirpost, erivahetus ja ka mõningad äriteenused klientidele postkontorite kaudu. Azərpoçtil on 1500 postkontorit. Need on filiaalide järelevalve all ja osutavad peamiselt postiteenuseid.
L'Unione

L'Unione ('Liit') oli Itaalia vasaktsentristlik valimisliit. Valimisliidu liider oli Itaalia peaminister ja endine Euroopa Komisjoni president Romano Prodi. L'Unione oli koalitsiooni Oliivipuu (L'Ulivo) otsene järeltulija, kuigi L'Unione'sse kuulus ka vasakäärmuslikke parteisid, mis Oliivipuu valimisliitu ei kuulunud. Oliivipuu koalitsioon valitses aastatel 1996–2001. L'Unione moodustati 10. veebruaril 2005. Valimisliit võitis 2006. aasta valimistel napilt Silvio Berlusconi parempoolset valimisliitu La Casa delle Libertà ja tõusis seega taas võimule. L'Unione läks laiali 2008. aastal. unioneweb (itaalia keeles)
Ralf Dujmovits

Ralf Dujmovits (sündinud 5. detsembril 1961 Bühlis Baden-Württembergis) on saksa alpinist. Enne ülikooli astumist reisis Dujmovits Lõuna-Ameerikasse, kus käis Andides ronimas. Õppis seejärel neli aastat Heidelbergi ülikoolis meditsiini, kuid jättis ülikooli pooleli – selleks, et professionaalselt tegeleda alpinismiga. Pärast mägigiidi kursuste läbimist tegutses giidina Saksa Alpinismiklubi korraldatud mägiekspeditsioonidel. Laiemalt tuntuks sai ta 1999. aastal, kui tema ronimist Šveitsis Eigeri põhjaseinal näidati televisioonis 33-tunnises otseülekandes. Dujmovits on tõusnud seitsme tipu klubi raames kõigile seitsmele eri paigus asuvaile kõrgeimatele mäetippudele. Ta on tõusnud ka kõigi (14) üle 8000 meetri kõrguste mägede tippu (15. mägironijana maailmas lisahapnikku kasutades). Tal kulus selleks 19 aastat (1990–2009). Tema 14. tipp oli Lhotse (8516 m) (tipus 20. mail 2009). Tagantjärele (2022. aasta juulis) selgus, et Eberhard Jurgalski hallatava veebisaidi 8000ers väitel oli Ralf Dujmovits 2007. aastal jõudnud vaid Manaslu eeltippu (tähistus C2). Kuid see asjaolu ei saanud takistuseks Jurgalski meeskonnal kanda Dujmovitsi nimi ajaloolise, nn "pärandi nimistu" koosseisu. Dujmovits oli abielus austria alpinisti Gerlinde Kaltenbrunneriga (2007–2015), kes samuti on tõusnud kõigi 14 kaheksatuhandelise mäe tippu. 14 8K Legacy Table. 8000ers.com 14 8K Transition Table. 8000ers.com Ralf Dujmovitsi koduleht
Pindapata

Piṇḍapāta on munkade toidu-almuste kogumine theravaada budismi maades. Mungad ehk bhikkhud (algses tähenduses 'kerjused') elavadki üksnes annetustest. Igal hommikul, päikesetõusu ajal, lähevad pühitsetud mungad almuste kogumise ringile (pindacara) ning võimaldavad ilmalikel järgijatel annetada toitu (piṇḍapāta). Mahajaana maades on see traditsioon enamasti kadunud. Piṇḍapātale minnakse kas üksinda või üheskoos, reeglina paljajalu. Kui mungad lähevad koos, siis kõnnivad nad ühes reas, üksteise järel, järjestatuna staatuse (vanuse) järgi. Nende järel võivad tulla noormungad ehk (saamaneerad) ning kõige lõpus ilmikjärgijad (upasakad). Almuseid kogutakse vaikides, silmi tõstmata, kellelegi otsa vaatamata ja peatudes vaid selleks, et annetajad saaksid munga kerjakaussi toitu asetada. Munkadele toidu annetamine on kohalikele budistidele suur rõõm ja au. Buddha on öelnud, et almustoidu annetamine mungale toob inimesele pärast uuestisündi viis omadust, milleks on pikk eluiga, kaunis välimus, õnn, elujõud ja arukus. Tais, Myanmaris, Sri Lankal ja teistes theravaada maades võib näha, kuidas kohalikud inimesed hommikuti ootavad munkade saabumist, olles valmis pannud parimad toidud, mis neil on pakkuda. Igapäevase toidu annetamine mungale on ilmikjärgija jaoks ülimalt oluline tegevus, kuna ta teab, et mungad võivad süüa vaid nende annetatud sööki. Mungale sobilikud kingid on söök, vesi, rüü, sõiduk, vanik, lõhnasalv, ravimid, peavari, istumis- ja magamistarbed, valgusti ning eluase puhkamiseks ja meele arendamiseks. Munkadele annetatakse üksnes söömiseks valmis toitu, mitte tooreid toiduaineid. Annetatava toidu hulgas võib olla ka liha ja muid loomseid produkte, samuti poepakendis kompvekke, küpsiseid, šokolaadi vmt. Annetamisel laskutakse võimaluse korral põlvili, et olla madalamal ja näidata oma austust. Pärast annetuse tegemist tänatakse munkasid selle võimaluse eest. Kogu piṇḍapātal käimine võib kesta tund või kauemgi, sõltuvalt kohalikest oludest. Pärast kloostrisse või eraklasse naasmist süüakse kogutud toit ühiselt hommikusöögiks. Reeglina see ongi munkade ainuke toidukord päeva jooksul. Toidu ülejääke ei hoita alles, vaid antakse koduloomadele või -lindudele või kompostitakse väetiseks. Buddha on lubanud toiduülejääke panna ka voolavasse vette. Annetamine Vihaara [https://buddhismanddailyliving.wordpress.com/2014/02/06/pindapata/ Buddhism and Daily Living – Mangala Vihara Dhamma Fellowship (MVDF) Blog: What is Pindapata?] Wisdom Library Auväärne Ṭhitañāṇa (Andrus Kahn) (2018). Virgumise tee - nii nagu õpetas Buddha. Tallinn: Eesti Theravaada Sangha. Lk 123.
Eesti Juustuliit

Eesti Juustuliit on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab Eestis juustu tootvaid, pakendavaid ja turustavaid ettevõtteid ja ettevõtjaid. Liidu juhataja on Erkki Sirp. Liit asutati 31. mail 1999. http://www.juustuliit.ee/pohikiri.html (vaadatud 04.07.2019) http://www.juustuliit.ee/kontakt.html (vaadatud 04.07.2019) Koduleht
Lõunaminikeelne Vikipeedia

Lõunaminikeelne Vikipeedia on Vikipeedia lõunaminikeelne versioon. Lõunaminikeelne Vikipeedia sai alguse aprillis 2003. Seal on 433 211 artiklit, millega see on artiklite arvult 34. keeleversioon, ja 1 070 128 lehekülge. Seal on 64 094 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 93) ja 4 administraatorit. 84% lõunaminikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. 10 000 artiklit täitus novembris 2012 20 000 artiklit täitus juulis 2015 100 000 artiklit täitus novembris 2015 200 000 artiklit täitus oktoobris 2016 300 000 artiklit täitus veebruaris 2020 400 000 artiklit täitus märtsis 2020 All Wikipedias ordered by number of articles Lõunaminikeelne Vikipeedia
Tööliit

Tööliit (1922–1923 nimega Paljas Tõde) oli Töörahva Liidu häälekandja, mis ilmus 1922–1926. Ajalehe väljaandja ja vastutav toimetaja oli eri aegadel Jakob Ploompuu. Ajaleht ei ilmunud 1924–1925. Tööliit E-kataloogis ESTER (vaadatud 04.07.2019) Tööliit E-kataloogis ESTER
Vanahiina kirjakeel

Klassikaline hiina keel ehk vanahiina kirjakeel (文言, wenyan, wényán; 文言文, wenyanwen, wényánwén) on hiina keele vorm, milles Hiinas kirjutati 20. sajandi alguseni. Ta erineb tänapäeva hiina keelest (uushiina kirjakeelest ja hiina üldrahvuslikust kõnekeelest (mandariini keelest) sõnavara, grammatika, häälduse, kirja, üldarusaadavuse ja kokkusurutuse poolest. Klassikaline hiina keel kasutab peaaegu eranditult ühesilbilisi sõnu. Varasem hääldus on rekonstrueeritud, kuid ei ole kõigi ajastute puhul täielikult teada. Klassikaline hiina keel kasutab traditsioonilist kirja, mis erineb Hiina Rahvavabariigis kirjareformiga kasutusele võetud lihtsustatud kirjast (Taiwanil ja Hongkongis on veel kasutusel traditsiooniline kiri). Traditsiooniline kiri on Qini dünastia aegne kantseleikiri. Vanad tekstid olid algselt kirjutatud paljudes kirjades, mille dešifrerimine on sageli vaevaline. Hiina eri riikidel oli kõnekeeles ja uushiinakeelsetes kirjutistes suured erinevused murrete ja võõrkeelte tõttu. Klassikaline hiina keel oli aga üldarusaadav mitte ainult Hiinas, vaid ka Koreas, Jaapanis ja Vietnamis. Klassikaline hiina keel kasutab nii-öelda telegrammstiili. Uushiina kirjakeel (baihua; 白话文, 白話文, baihuawen, báihuàwén) on klassikalisest hiina keelest umbes sama erinev nagu itaalia keel ladina keelest. Varem (umbes 20. sajandi alguseni) kasutati klassikalist kirjakeelt kirjanduses ja ametlikes dokumentides. Tänapäeval kasutatakse peamiselt uushiina kirjakeelt. Uushiinakeelses tekstis kasutatakse fraase klassikalises kirjakeeles. Rahvakeeles on palju neljasilbilisi väljendeid, mis on üles ehitatud klassikalise kirjakeele grammatika järgi. Klassikalist kirjakeelt õpitakse koolis, kuid enamasti piirdutakse lugemisoskusega. Paljud hindavad klassikalist kirjakeelt. Näiteks lisab klassikalises keeles väljendite kasutamine uushiinakeelses kirjas tõsidust. Klassikalise kirjakeele tundmine järjest väheneb ning ta pole enam üldarusaadav. Klassikalisel kirjakeelel on eri ajastutel eri vormid (arhailine, vanahiina, keskhiina, uushiina kirjakeel). Kõiki neid iseloomustab väga kompaktne kirjaviis. Tõlge uushiina kirjakeelde on mitu korda pikem. Sõnad on valdavalt ühesilbilised (ühest kirjamärgist koosnevad). Grammatika on väga keeruline ning seda pole lõpuni mõistetud. Sageli tuleb keeruliste tekstikohtade tõlgendamisel mõte ära arvata, sest grammatiline analüüs seda ei võimalda. Enamik tekste õnnestub siiski suhteliselt kindlalt tõlkida. Konstruktsioonid moodustatakse partiklite abil. Süntaks on SVO-tüüpi, kuid seda modifitseerib teema ja reema struktuur ning prosoodiast tulenev süntaktiliste elementide nihe. Klassikalise hiina kirjakeele traditsioon eksisteerib peale Hiina ka Koreas, Vietnamis ja Jaapanis. Eri maades on silpide hääldustraditsioon erinev. Põhjus on selles, et lähtutakse keele ülevõtmise aegsest hääldusest ning kohandatakse seda sihtkeele foneetikale ja fonoloogiale. Eriti kaootiline on olukord Jaapanis, kuhu on hiina laenud tulnud mitmel eri ajal. Kanbun
Tallinna Arstide Liit

Tallinna Arstide Liit on Tallinnas tegutsevaid arste ühendav mittetulundusühing. Põhikirja järgi on liidu eesmärkide seas "Tallinna arstide ühendamine rahva tervise kaitseks, tervishoiupoliitika kujundamiseks ja arstiabikorralduse edendamiseks", "terve elukeskkonna ja tervislike eluviiside eest seismine". Liit asutati 15. juulil 1988. https://www.tallinnaarstid.ee/organisatsioonist/pohikiri (vaadatud 04.07.2019) Koduleht
Tartu Arstide Liit

Tartu Arstide Liit on Tartus tegutsevaid arste ühendav mittetulundusühing. Liit asutati 16. mail 1988. Eesti Arstide Liit Tallinna Arstide Liit https://www.tartuarstid.ee/ (vaadatud 04.07.2019) Koduleht
Mihhail Ovsjannikov

Mihhail Fedotovitš Ovsjannikov (vene keeles: Михаил Федотович Овсянников; 21. november 1915 – 11. august 1987 Moskva) oli vene nõukogude filosoof. Moskva Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna dekaan, filosoofiadoktor, professor. Tuntud eelkõige Hegeli spetsialistina. Ta lõpetas aastal 1939 Moskva riikliku pedagoogilise instituudi filoloogiateaduskonna. 1943 sai filosoofiakandidaadiks. Eesti keeles on ilmunud Ovsjannikovi sulest Hegeli elulugu (Jüri Saare tõlkes, Eesti Raamat 1974).
Eesti Tervishoiutöötajate Kutseliit

Eesti Tervishoiutöötajate Kutseliit (lühend ETK) on Eesti tervishoiutöötajaid ühendav organisatsioon. Põhikirja järgi on ETK põhieesmärk "oma liikmete tööalaste ning sotsiaalmajanduslike õiguste kaitse ja huvide esindamine tööandjate ja nende ühenduste ees ning töövaidlusorganites". ETK president on Iivi Luik. ETK kanti Äriregistrisse 1997. https://www.kutseliit.eu_liidust.eu/kutseliidust/[alaline kõdulink] (vaadatud 04.07.2019) https://www.kutseliit.eu/kontakt/ (vaadatud 04.07.2019) Koduleht
Raba-kaksikhammas

Raba-kaksikhammas (Dicranum bergeri) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Raba-kaksikhammas on läikiva, rohelise või pruunika, kuni 15 cm kõrguse muruna kasvav sammal. Lehed on lantsetjad või ovaalse alusega, ühtlaselt pikalt ahenenud tipuosaga, leheservad ristlainelised. Eosed on kollakasrohelised, läbimõõduga 20–28 µm, valmivad hilissuvel. Kasvab rabades ja rabastuvates metsades. Eestis sage. Eesti Punase nimestiku andmetel ohuvälises (8) kategoorias. Nele Ingerpuu. Kai Vellak. Eesti sammalde määraja. Tartu: EPMÜ ZBI Eesti Loodusfoto. 1998. lk 113–117 Raba-kaksikhammas andmebaasis eElurikkus , vaadatud 15.10.2013 Raba-kaksikhammas andmebaasis eElurikkus
Soo-kaksikhammas

Soo-kaksikhammas (Dicranum bonjeanii) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Soo-kaksikhammas kuni 12 cm kõrgune roheline või kollakasroheline, muruna kasvav sammal. Varred on alusel vähese tumepruuni risoidvildiga, lubjarikastel kasvukohtadel risoidvilt tihedam. Eosed on kollased, läbimõõduga 16–24 µm, valmivad suve lõpus või sügisel. Vegetatiivne paljunemine toimub flagellide abil, mis esinevad peamiselt lubjarikaste kasvukohtade taimedel. Sarnaneb ümarlehise kaksikhambaga, ebaselge piir on hariliku kaksikhambaga, sest mõlemad on väga varieeruvad ja laia ökoloogilise amplituudiga, kasvades nii happelistes kui ka aluselistes kasvukohtades. Kasvab madalsoodes ja märgadel loodudel. Eestis sage. Eesti Punase nimestiku andmetel ohuvälises (8) kategoorias. Nele Ingerpuu. Kai Vellak. Eesti sammalde määraja. Tartu: EPMÜ ZBI Eesti Loodusfoto. 1998. lk 113–117 Soo-kaksikhammas andmebaasis eElurikkus , 15.10.2013 Soo-kaksikhammas andmebaasis eElurikkus
Drummondi kaksikhammas

Drummondi kaksikhammas (Dicranum drummondii) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Drummondi kaksikhammas on tumerohelise, läikiva, kuni 15 cm kõrguse muruna kasvav sammal. Varred on kaetud tiheda helepruuni risoidvildiga. Lehed varre tipus külgselt sirpjad, allpool sirged ning eemaldunud, laiuvad või allapoole hoidvad, kuivalt veidi krässus tipuosaga. Eoskupraid esineb harva, need väljuvad 2–3 kaupa periheetsist ja on pruunikad ning kuivalt vaolised. Eosed on läbimõõduga 14–18 µm, valmivad suvel. Kasvab peamiselt loometsades. Eestis pillatult, peamiselt läänesaartel, ja Lääne-Eestis. Eesti Punase nimestiku andmetel hindamata (11) kategoorias. Nele Ingerpuu. Kai Vellak. Eesti sammalde määraja. Tartu: EPMÜ ZBI Eesti Loodusfoto. 1998. lk 113–117 Drummondi kaksikhammas andmebaasis eElurikkus , 15.10.2013 Drummondi kaksikhammas andmebaasis eElurikkus
Keerd-kaksikhammas

Keerd-kaksikhammas (Dicranum brevifolium) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Keerd-kaksikhammas on tumeroheline või pruunikas 3–8 cm kõrguste vartega tihemurusalt kasvav sammal. Varred on kaetud tiheda risoidvildiga. Eoskuprad ühekaupa periheetsist, esinevad väga harva. Kasvab peamiselt lubjarikkal substraadil, loopealsetel. Eestis pillatult, peamiselt läänesaartel, Lääne- ja Põhja-Eestis. Nele Ingerpuu. Kai Vellak. Eesti sammalde määraja. Tartu: EPMÜ ZBI Eesti Loodusfoto. 1998. lk 113–117 Keerd-kaksikhammas andmebaasis eElurikkus
Kännu-kaksikhammas

Kännu-kaksikhammas (Dicranum flagellare) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Kännu-kaksikhammas on tihemurusalt või padjanditena kasvav hele- kuni tumeroheline sammal. Lehed on lantsetjad, kuivalt eemaldunud ja varrel ühekülgselt sirpjad või krässus, peaaegu kogu ulatuses torujalt kokku rullunud tipuga. Eosed on oliivrohelised, läbimõõduga 12–20 µm, valmivad sügisel. Vegetatiivne paljunemine toimub võsude tippudes kimpudena kasvavate, kergesti murduvate väikeste munajate liibunud lehtedega flagellide abil. Kännu-kaksikhammas kasvab metsades kõdupuidul, harvem tüvealustel või metsaradadel turvasmullal. Teeradadel võib moodustada väga tiheda, helerohelise, viltja muru. Eestis väga sage. Eesti Punase nimestiku andmetel ohuvälises (8) kategoorias. Nele Ingerpuu. Kai Vellak. Eesti sammalde määraja. Tartu: EPMÜ ZBI Eesti Loodusfoto. 1998. lk 113–117 Kännu-kaksikhammas andmebaasis eElurikkus , 15.10.2013 Kännu-kaksikhammas andmebaasis eElurikkus
Kerjakauss

Kerjakauss on theravaada budistliku munga kauss pindapatal toidu-annetuste kogumiseks ja söömiseks. See on ümmarguse kujuga keraamiline või metallist anum, mida mungad kannavad almuste kogumise ringil ehk pindapatal toidu kogumiseks. Kerjakauss on tavaliselt kaetud metallist kaanega ja ümbritsetud riidest kotiga, mille küljes on kandmise jaoks sang. Mungad ehk bhikkhud (algses tähenduses 'kerjused') elavad üksnes annetustest. Igal hommikul, päikesetõusu ajal, lähevad pühitsetud mungad almuste kogumise ringile (pindacara) ning võimaldavad ilmalikel järgijatel annetada neile toitu (piṇḍapāta). Kõnnitakse vaikides, silmi maast tõstmata ja kellelegi otsa vaatamata. Aeg-ajalt peatutakse, et annetajad saaksid nende kerjakaussi toidupalu pillata. Söömise ajal asetatakse kerjakauss väheldasele metallist või punutud alusele. Kerjakauss ja mungarüü on traditsiooniliselt ainsad asjad, mida kerjusmunk ehk bhikkhu vajab ning needki võib ta endale ise valmistada. Algselt valmistati kerjakauss kõrvitsa või mõne muu taime viljast. Tänapäeval toodetakse neid tööstuslikult ja müüakse kloostrite ja templite läheduses munkadele annetamiseks. Vihaara
Kamm-kaksikhammas

kamm-kaksikhammas (Dicranum flexicaule) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Kamm-kaksikhammas on kollakasrohelise kõrge ja hõreda muruna kasvav sammal. Varred on harunemata ja vähese risoidvildiga. Lehed nii kuivalt kui ka märjalt kogu varre ulatuses ühekülgselt sirpjad. Kamm-kaksikhammas kasvab liivastes palu- ja nõmmemetsades maapinnal. Eestis üsna harva. Eesti Punase nimestiku andmetel ohulähedases (7) kategoorias. Ohuteguriks on märgitud lageraied. Nele Ingerpuu. Kai Vellak. Eesti sammalde määraja. Tartu: EPMÜ ZBI Eesti Loodusfoto. 1998. lk 113–117 Kamm-kaksikhammas andmebaasis eElurikkus , 15.10.2013 Kamm-kaksikhammas andmebaasis eElurikkus
Madal kaksikhammas

Madal kaksikhammas (Dicranum fuscescens) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Madal kaksikhammas on tuhm, tumeroheline, tihemurusalt või padjanditena kasvav sammal. Varred on enamasti harunenud, võsud valkja või helepruuni risoidvildiga. Lehed lantsetjad, 5–6 mm pikad, ühtlaselt ahenenud pika ja peene renja tipuosaga. Eosed pruunikad, läbimõõdus 18–29 µm, valmivad suvel. Madal kaksikhammas kasvab metsades tüvealustel, kividel ja harvem maapinnal. Eestis sage. Eesti Punase nimestiku andmetel hindamata (11) kategoorias. Nele Ingerpuu. Kai Vellak. Eesti sammalde määraja. Tartu: EPMÜ ZBI Eesti Loodusfoto. 1998. lk 113–117 Madal kaksikhammas andmebaasis eElurikkus , 15.10.2013 Madal kaksikhammas andmebaasis eElurikkus
Ümaralehine kaksikhammas

Ümaralehine kaksikhammas (Dicranum leioneuron) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ümarlehine kaksikhammas on kollakas- või helerohelise kuni 10 cm kõrguse muruna kasvav sammal. Varred on lihtsad, alusel vähese punakaspruuni risoidvildiga. Lehed munaja või ovaalse kujuga, nii kuivalt kui ka märjalt püstised, tömbi tipuga. Vegetatiivne paljunemine toimub varte tippudes kasvavate flagellide abil. Ümarlehine kaksikhammas kasvab rabades. Eestis üsna sage. Eesti Punase nimestiku andmetel ohulähedases (7) kategoorias. Ohuteguriteks on märgitud soode kuivendamine ja turba kaevandamine. Nele Ingerpuu. Kai Vellak. Eesti sammalde määraja. Tartu: EPMÜ ZBI Eesti Loodusfoto. 1998. lk 113–117 Ümaralehine kaksikhammas andmebaasis eElurikkus , 15.10.2013 Ümaralehine kaksikhammas andmebaasis eElurikkus
Suur kaksikhammas

Suur kaksikhammas (Dicranum majus) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Suur kaksikhammas on tumerohelise, 5–15 cm kõrguse muruna kasvav sammal. Varred on enamasti harunemata ja alusel vähese valkja risoidvildiga. Lehed üle 1 cm pikad, leheservad tipuosas saagjad. Lehe alaosa ovaalne, renjas tipuosa ühtlaselt ja väga pikalt ahenenud. Eosed rohelised, läbimõõduga 18–20 µm, valmivad sügisel. Kasvab metsades maapinnal, eelistab niiskemaid metsakooslusi. Eestis sage. Eesti Punase nimestiku andmetel ohuvälises (8) kategoorias. Nele Ingerpuu. Kai Vellak. Eesti sammalde määraja. Tartu: EPMÜ ZBI Eesti Loodusfoto. 1998. lk 113–117 Suur kaksikhammas andmebaasis eElurikkus , 15.10.2013 Suur kaksikhammas andmebaasis eElurikkus
Kase-kaksikhammas

Kase-kaksikhammas (Dicranum montanum) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Kase-kaksikhammas on kollakasroheline või roheline padjandite või tihemurusalt kasvav 0,5–3 cm kõrguste vartega sammal. Varred on harunenud, lehed kuivalt krässus ja märjalt eemaldunud, veidi kõverdunud. Eosed kollakasrohelised, läbimõõduga 13–18 µm, valmivad suvel. Kase-kaksikhammas kasvab metsades tüvealustel, kõdupuidul, harvem ka kividel. Eestis väga sage. Eesti Punase nimestiku andmetel ohuvälises (8) kategoorias. Nele Ingerpuu. Kai Vellak. Eesti sammalde määraja. Tartu: EPMÜ ZBI Eesti Loodusfoto. 1998. lk 113–117 Kase-kaksikhammas andmebaasis eElurikkus , 15.10.2013 Kase-kaksikhammas andmebaasis eElurikkus