laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tartu JK Tammeka III

Tartu JK Tammeka III (varem Tartu JK Tammeka U19) on Eesti jalgpalliklubi Tartu JK Tammeka duubli Tartu JK Tammeka U21 duubel, mis osaleb EMV-tel III liigas Lõuna piirkonnas. Tartu JK Tammeka Tartu JK Tammeka U21 Tartu JK Tammeka III EJL-i kodulehel
Viljandi linavabrik

Viljandi linavabrik oli Viljandis tegutsenud linatööstusettevõte. Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1912, kui Viljandi Linatööstuse Ühisus asutas lina ja paklase ketramis- ja kudumisvabriku. 1926. aastal jätkas ühisus tegevust Viljandi Linavabriku nime all. 1930. aastatel oli vabrik Viljandi suurim tööstusettevõte. Aastal 1940 vabrik natsionaliseeriti. Aastatel 1940–1950 kandis vabrik nime Viljandi linavabrik ning 1950–1975 Viljandi linaketramis- ja kudumisvabrik. Viljandi Linavabrik (fondi nr 3967) Viljandi linavabrik Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 04.11.2015) Viljandi Linavabrik (fondi nr 3967) Viljandi linavabrik Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
Žyličy

Žyličy (transkribeerituna Žõlitšõ, poola keeles Žylicze, vanasti ka Dobośnia) on agrolinnake Valgevenes Mahiloŭ oblastis Kiraŭski rajoonis Dobasna külanõukogus. Žyličyt on esimest korda kirjalikult mainitud XIV sajandil. XVI sajandil läks Žyličy Chodkiewiczite valdusse. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas asula kuuluma Minski vojevoodkonda ja Rečyca maakonda. Asula vahetas korduvalt omanikke, kuni aastal 1716 hakkas see kuuluma Sapiehadele. Sapiehade valdusse jäi Žyličy kuni XIX sajandini. Aastal 1793 läks küla teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. XIX sajandi alguses said asula omanikuks Bułhakid, kelle valdusse jäi see kuni Oktoobrirevolutsioonini. Nemad ehitasid sinna ka uue mõisasüdame (vana mõisa keskus asus Dobasnas). Aastal 1919 läks Žyličy Valgevene NSV koosseisu, seal asutati kolhoos. Külast sai alevik, vanas mõisa peahoones hakkas tegutsema agronoomide kool, millest sai hiljem põllumajandustehnikum. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. august 2018. Vaadatud 4. novembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://dir.icm.edu.pl/pl/Slownik_geograficzny/Tom_II/65
Berliini kell

Berliini kell (saksa keeles Berlin-Uhr) on kvantdidaktika põhimõttel töötav linna kronograaf, mille leiutas Dieter Binninger. Originaalne Berliini kell asub Berliinis Europa-Centeri kõrval, on umbes viis meetrit kõrge ning näitab kellaaega punaste ja kollaste lampide abil. Algul paigaldati see 1975. aastal Uhlandstraße metroojaama kõrvale, kuid kell suleti 1995. aastal tehniliste probleemide ning suure hoolduskulu (5000 eurot aastas) tõttu. Alates 1996. aastast rahastab kella ülalpidamist Europa-Center. Berliini kell töötab kvantdidaktika põhimõttel ning on esimene omataoline. Ülemine ümmargune lamp vilgub iga kahe sekundi järel. Igaüks neljast punasest lambist ülemises reas osutab viiele tunnile. Alumises punaste lampide reas osutab igaüks ühele tunnile. Niisiis, kui ülemises reas põleb kaks lampi ja alumises reas kolm, on tundide arv 5 + 5 + 1 + 1 + 1 = 13 ehk kell on 1 pärast lõunat. Kolmandas, piklike lampide reas osutab iga lamp viiele minutile. Seal on 11 lampi, millest 3., 6. ja 9. on punased, näidates ära veerandtunnid. Viimased reas asuvad neli lampi osutavad igaüks minutile. Enne Berliini müüri lagunemist sai tollase kella asukohta ümbritsevatest suveniiripoodidest soetada kella väikest lauamaketti. Vaegnägijatele on kell hõlbus viis kellaaja teadasaamiseks, kuna kella helendavad tuled on kaugele näha. Pärast kella leiutaja surma 1990. aastate keskel selliseid kelli enam ei toodeta. Kella veebiversioon
Asemäärsõna

Asemäärsõna e proadverb on muutumatu sõna, mis esineb lauses adverbiaalina ning viitab kontekstist selguvale ja tekstis täistähendusliku määrsõnaga tähistatavale tunnusele, noomenile või suuremale süntaktilisele üksusele või ka kõnesituatsiooni elemendile. Tähendus võib jääda ka konkretiseerimata. Proadverbid täidavad asendusfunktsiooni. Tegelikult on piir täistähenduslike määrsõnade ja mittetäistähenduslike proadverbide vahel hajus. Kindlad proadverbid on temporaalsetest e ajaadverbidest siis, millal, kunas; lokaalsetest e kohaadverbidest üldtähendusi väljendavad sinna, sealt, siia, siin, siit, kus, kuhu, kust; viisi- ja seisundiadverbidest üldtähendsusega nii, nõnda, sedasi, sedaviisi, sedamoodi, kuidas. Leidub ka kvantiteedi üldtähendust märkivaid proadverbe, nt sedavõrd, niivõrd; põhjust märkivaid, nt sellepärast, seepärast, seetõttu, seeläbi, miks, mistõttu; otstarvet märkivaid, nt selleks, misjaoks, mistarvis, milleks; mööndust väljendavaid, nt kusjuures, seevastu. Enamasti konkretiseerub proadverbide tähendus kontekstis, kuid on proadverbe, mille tähendus jääbki määratlemata: a) umbmäärased: kunagi, kusagil, millalgi, millegipärast; b) üldistavad: kõikjal, kõikjale, alati, igati; c) välistavad: mujale, mujal, mujalt, teisale, teisal, teisalt, teisiti; d) küsivad: millal, kuhu, kust, kuidas, misjaoks, mistarvis, milleks. Määrsõna Abimäärsõna Rõhumäärsõna Määrus Sõnaliigi õppevahend, TÜ vormiõpetuse kursuse õppematerjal (kasutatud kirjandus "Kirjanduse" all) Erelt, Mati; Erelt, Tiiu; Ross, Kristiina, Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2007. Erelt, Mati; Kasik, Reet; Metslang, Helle; Rajandi, Henno; Ross, Kristiina; Saari, Henn; Tael, Kaja; Vare, Silvi, Eesti keele grammatika I. Morfoloogia. Sõnamoodustus. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1995. Erelt, Mati, Ebamäärasusest sõnade liigitamisel. – Keel ja Kirjandus 1977, 9, 525–528. Hallap, Valmen, Sõnaliikide piirimailt. – Keel ja Kirjandus 1984, 1, 30–40. Hallap, Valmen, Omastava käände, vaegkäändsõnade ja määrsõnade vahekorrast. – Keel ja Kirjandus 1986, 4, 199–208. Viitso, Tiit-Rein, Sõna sõnaliikidest. – Keel ja Kirjandus 1977, 9, 529–535. Viitso, Tiit-Rein, Nn vaegomadussõna ja selle taust. – Keel ja Kirjandus 2007, 11, 878–887. Eesti keele käsiraamat Eesti keele grammatika 1. Morfoloogia. Sõnamoodustus Eesti keele grammatika 2. Süntaks. Lisa: kiri
Rõhumäärsõna

Rõhumäärsõna ehk modaaladverb näitab kõneleja suhtumist, hoiakut kõneldusse, nt ometi, küllap, võib-olla, vaevalt, arvatavasti, ehk, ilmselt. Enamasti toimivad modaaladverbid lauses üldlaiendina, varjundades lausega väljendatava situatsiooni tähendust. Nt vrd lauseid: Ta rääkis lihtsalt (adv) ja Ta lihtsalt rääkis (modadv). Või See oli õige tilluke loom (adv) ja Läheks õige kinno? (modadv) Modaaladverbid talitlevad lauses: 1) modaallaiendina, nt võib-olla, arvatavasti, vist, kahjuks. Nt Ma ei saa seda kahjuks teha; seda tüüpi väljendid on suhtluses vajalikud kõneleja- või kuulajapoolse arvamuse või hinnangu väljendamisel. 2) grammatilise üldlaiendina, nt kas, las, nt Kas eile vihma sadas?; – siin lisandub sõnale grammatiline tähendus teatud lausetüübi väljendamise mõttes. 3) teatestruktuuri väljendava üldlaiendina, nt ju, siis, nt Ma ju kõnelesin sellest; olgu siis pealegi; 4) konnektiivlaiendina (siduv laiend), nt ka, samuti, eelkõige, veel, hoopis, küll, just, kas või, juba, nt Just see ongi põhiküsimus – see viitab tähendusseosele kontekstiga; 5) intensiivistava üldlaiendina, nt no, ometi, jah, vaat. Nt Vaat see on alles uudis. Sageli võib üks ja seesama sõna esineda lauses paralleelselt nii iseseisva (võimalik küsimustada) kui modaaladverbina (küsimust esitada raske). Määrsõna Asemäärsõna Abimäärsõna Määrus Sõnaliigi õppevahend, TÜ vormiõpetuse kursuse õppematerjal (kasutatud kirjandus "Kirjanduse" all) Erelt, Mati; Erelt, Tiiu; Ross, Kristiina, Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2007. Erelt, Mati; Kasik, Reet; Metslang, Helle; Rajandi, Henno; Ross, Kristiina; Saari, Henn; Tael, Kaja; Vare, Silvi, Eesti keele grammatika I. Morfoloogia. Sõnamoodustus. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1995. Erelt, Mati, Ebamäärasusest sõnade liigitamisel. – Keel ja Kirjandus 1977, 9, 525–528. Hallap, Valmen, Sõnaliikide piirimailt. – Keel ja Kirjandus 1984, 1, 30–40. Hallap, Valmen, Omastava käände, vaegkäändsõnade ja määrsõnade vahekorrast. – Keel ja Kirjandus 1986, 4, 199–208. Viitso, Tiit-Rein, Sõna sõnaliikidest. – Keel ja Kirjandus 1977, 9, 529–535. Viitso, Tiit-Rein, Nn vaegomadussõna ja selle taust. – Keel ja Kirjandus 2007, 11, 878–887. Eesti keele käsiraamat Eesti keele grammatika 1. Morfoloogia. Sõnamoodustus Eesti keele grammatika 2. Süntaks. Lisa: kiri
Tallinna FC Levadia III

Tallinna FC Levadia III on Eesti jalgpalliklubi Tallinna FC Levadia duubli Tallinna FC Levadia II duubel. Tallinna FC Levadia Tallinna FC Levadia II Võistkond jalgpall.ee
Tartu kinnistusamet

Tartu kinnistusamet (saksa keeles Krepost-Abteilung zu Dorpat) oli Tartus kinnisvaraga tegelenud asutus. 1889-1925 kandis asutus nime Tartu-Võru Rahukogu Krepostijaoskond, 1925-1929 Tartu-Võru Rahukogu Kinnistusjaoskond ja 1929-1938 Tartu-Valga Kinnistusjaoskond. Kuressaare kinnistusamet Narva kinnistusamet Pärnu kinnistusamet Rakvere kinnistusamet Tallinna kinnistusamet Viljandi kinnistusamet Võru kinnistusamet Tartu kinnistusamet Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 04.11.2015) Tartu kinnistusamet Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
Aleksandrija vald

Aleksandrija vald (Leedu keeles Aleksandrijos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Skuodase rajoonis. Vald asub rajooni põhjaosas Läti piiri ääres. Valla pindala on 99 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1559 inimest. Valla keskuseks on Aleksandrija küla. Vallamaja asub aadressil Liepų g. 1, vallavanem on Violeta Nikartienė. Aastani 2020 oli sel positsioonil Edmundas Bertulis. Kaukolikai Aleksandrija Apuolė linnamägi Vallas on järgmised asulad: Skuodo rajono savivaldybė, vaadatud 26. 12 2022.
Barstyčiai vald

Barstyčiai vald (leedu keeles Barstyčių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Skuodase rajoonis. Valla pindala on 75 km². 2011. aasta seisuga elas seal 969 inimest. Valla keskuseks on Barstyčiai alev (2010 aastal 528 elanikku). Vallamaja asub aadressil Skuodo g. 2. Vallavanem on Gintautas Čičirka. Kruopiai Barstyčiai Barstyčiai rändrahn Vallas on järgmised asulad: Skuodo rajono savivaldybė, vaadatud 1. 1 2023.
Lenkimai vald

Lenkimai vald (leedu keeles Lenkimų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Skuodase rajoonis. Vald asub Läti piiri ääres. Valla pindala on 74 km². 2011. aasta seisuga elas seal 979 inimest. Valla keskuseks on Lenkimai alev (2010 aastal 647 elanikku). Vallavanem on Rimantas Mikšta. Žemytė Lenkimai kirik Lenkimai Vallas on järgmised asulad: "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 4. novembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Mosėdise vald

Mosėdise vald (leedu keeles Mosėdžio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Skuodase rajoonis. Valla pindala on 97 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2376 inimest. Valla keskuseks on Mosėdise alev (2010 aastal 1141 elanikku). Vallamaja asub aadressil Kęstučio g. 4, vallavanem on Jolanta Azondenienė. Šatraminiai Šaukliai Udraliai Vallas on järgmised asulad: Skuodo rajono savivaldybė, vaadatud 16. 03 2023.
Puiatu suurkivi

Puiatu suurkivi on rändrahn Viljandi maakonnas Viljandi vallas Väike-Kõpu külas. Puiatu suurkivi on looduskaitse all. Rahnu mõõtmed on 6,4 x 4,5 x 2,0 m, ümbermõõt 18,3 m. Puiatu Suurkivi (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis Puiatu Suurkivi (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis Puiatu suurkivi (kaitsealune üksikobjekt) Eesti looduse infosüsteemis Puiatu suurkivi keskkonnaportaalis
Hiiemetsa liukivi

Hiiemetsa liukivi on rändrahn suurusega 2,4 x 15,2 m. Hiiemetsa liukivi asub Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas.
Iru Kuuskivi

Iru kuuskivi on rändrahn Tallinnas Lasnamäe linnaosas Priisle asumis Priisle tee ja Hooldekodu tee ristmiku lähedal. Rahnu mõõtmed on 6,3 x 1,9 x 17,8 m. Kivi on alates 1992. aastast looduskaitse all. Tegemist rabakiviga, mis on lõhutud kuueks tükiks, millest vähemalt kaks on ära veetud. Iru Kuuskivi Eesti looduse infosüsteemis LASNAMÄGI: Tähtsamad paigad ja vaatamisväärsused, Eesti Päevaleht, 30. september 2003 (vaadatud 2017-08-12)
Lepakose rändrahn

Lepakose rändrahn on kaitsealune rändrahn Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Rändrahn asub Mudiste – Suure-Jaani – Vändra maantee 18. kilomeetri lähedal, 1,3 km Navesti jõe Vanaõue sillast Vändra pool, Vanaõue metsavahikohast Navesti jõe juurde suunduva kruusatee ääres, kohe orunõlva jalamil, männimetsa ja jõelammi piiril. Maanteelt 450 m, uuest Lepakose betoonsillast Navesti jõel 150 m ülesvoolu (kirdes), teest 10 m. Rahn on hästi nähtav. Rändrahn on alates 1959. aastast loodususkaitse all (registrinumber 204). Lepakose rändrahn on ümarakontuuriline ja lapik, järsu, otse vesisele lammisoodile laskuva lõunaküljega. Nähtavad mõned kinnislõhed, mis annavad rahnule subhorisontaalse eralduskuju. Rahn on sammaldunud. Graniit, jämedakristalliline, suurte 2–3 cm K-päevakivi ja kuni 1 cm ulatuvate piimja kvartsi kristallidega hallikas-roosakirju. See kivimtüüp meenutab rabakivi, kuid on vastava struktuurita, erinev kvartsieritiste ja üldise lõhenemiskuju poolest – läheneb vahetüübina porfüürsele gneissgraniidile, mida Viljandimaal on palju ning üsna suure varieeruvusega. Rahnu pikkus on 6,5 m, laius 5,9 m, kõrgus 2,8 m ja ümbermõõt 18,0 m. (Viimased andmed E.Pirrus, 1997) Lepakose rändrahn Eesti looduse infosüsteemis Looduskaitse teatmik. Tallinn. 1960, lk. 284. Siin- ja sealpool maanteed. Viljandi rajoon. 1973, lk. 11; 1987, lk. 85. Suure-Jaani Metsamajandi järelvalvepiirkonna looduskaitseobjektid. Tallinn, 1981, lk. 32 (Käsikiri Keskkonnaministeeriumis).. Viiding, H. Suurte rändrahnude kirjeldamise juhend. Tartu, 1986, lk 47, 67. Lepakose rändrahn (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis Lepakose rändrahn (kaitsealune üksikobjekt) Eesti looduse infosüsteemis Lepakose rändrahn keskkonnaportaalis
Liivasoo hallkivi

Liivasoo hallkivi on rändrahn Rapla maakonnas Märjamaa vallas Valgu külas. See on piirkonna suurim rändrahn. Rahnu ümbermõõt on ligikaudu 16 m ja kõrgus 2,2 m. Hallkivi on looduskaitse all alates 2003. aastast. 60–70 aastat tagasi olevat kivi olnud Jõeäärse talu laudasein. Kivi lamedal pealispinnal kuivatati kuumade ilmade ajal vilja. Hallkivist 300 meetrit lõunas paiknevad omapärase kujuga nn. sadulakivid. "Velise vabariigi radadel" Matkarada EL 2006/11 Liivasoo hallkivi Eesti looduse infosüsteemis
Oru rändrahn

Oru rändrahn asub Tallinnas, Kadriorus Oru tänav 18 aias (Kesklinn). Rändrahn on üksikobjektina looduskaitse all 1992. aastast. Oru rändrahn on 6,0 m pikk, 4, 8 m lai, 3,4 m kõrge ning ümbermõõduks on 17,2 m. Rahn on järskude külgedega, mis allosas on kohati negatiivse kaldenurgaga; Ümaratipuline, üksikute kinnislõhedega, millest paar läbistavad rahnu ülevalt alla. Lõunakülg on taimestikuvaba, teistel kasvab samblaid ja samblikke. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Aseri pank

Aseri pank on paljand Lääne-Virumaal Viru-Nigula vallas. Aseri paekalda paljandiks on paljand endise paemurru kohal, kus kunagi asus piirivalve lasketiir. Panga kõrgus on 51 meetrit . "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 5. novembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.virumaa.ee/omavalitsused/aseri/
Neeruti Ukukivi

Neeruti Ukukivi ehk Kalevipoja kivi ehk Kreutzwaldi kivi on hallist graniidist rändrahn Neeruti lähedal, kuivanud Lammasjõe oru lõunaveerul, maanteest 80 m läänes. Kivi on väga suurte mõõtmetega ja suhteliselt lapik. Kivi pealispind on tihti porine, kuna kariloomad käivad seal peal. Neeruti Ukukivi Eesti looduse infosüsteemis
Auksi kivi

Auksi rändrahn on kaitsealune rändrahn Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Auksi külas. Rahnu pikkus on 6,2 m, laius 3,4 m ja kõrgus 2,3 m (mõõdetud 1981.aastal). Rahn on ümara pätsi kujuline, väheste kinnislõhedega. Pealispinnal on sammalt ja rohttaimi, kirdenurgal seisab rahnu kõrval haab. Kivist 400 m loodes asub veel teinegi suur rahn – Auksi põllukivi, rahnust põhjaloodesse jääb kaitsealune Auksi jalakas. Rahnust 550 m kaugusel läänes asub Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee ja Auksi tee rist. Auksi rändrahn võeti kohaliku tähtsusega objektina kaitse alla 1964. aastal, 1990. aastal võeti rahn riikliku kaitse alla. Auksi kivi Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 27.08.2016) Auksi rändrahn Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 27.08.2016) Õigusakt: 1964.01.17 Viljandi raj. TSN TK otsus nr.1 Looduse kaitsest Viljandi rajoonis (tühistatud) Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 27.08.2016) Õigusakt: 1990.08.21 Viljandi maakonnavalitsuse määrus nr.296 Loodushoiust Viljandi maakonnas (tühistatud) Eesti looduse infosüsteemis Auksi rändrahn Eesti looduse infosüsteemis Auksi kivi Eesti looduse infosüsteemis
Rõngu kivi

Rõngu kivi (ka Rõugu kivi ja Tääksi Rõugu kivi) on rändrahn Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Tääksi külas. Rahnu mõõtmed 5,0 × 3,7 × 1,8 m, ümbermõõt 15,5 m. Rahn on pealt tasane, lame, mitmete lõhedega. Rõngu kivi on kaitstav loodusmälestis. Rõngu kivi; Rõugu kivi Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 22.03.2017) Rõngu kivi; Rõugu kivi (kaitsealune üksikobjekt) Eesti looduse infosüsteemis Tääksi Rõugu kivi (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis Rõngu kivi; Rõugu kivi keskkonnaportaalis
Uhaku juga

Uhaku juga asub Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas, 0,4 km põhja pool Purtse-Kiviõli maanteest, kus Purtse jõkke suubub Erra jõgi Uhaku karstialal. Uhaku lubjakivist joaastangu kõrgus on kuni 1,5 m. Uhaku juga on Eesti jugade seas ainulaadne. See ainuke juga, mis ei asu Põhja-Eesti klindi tsoonis. See on ainuke karstilehtrisse laskuv juga. Uhaku karstiala puhul räägime mitmest joast. Huvitav on see, et need kaks Uhaku juga ei tegutse ühel ajal. Madala veeseisu korral neeldub Uhaku jõgi enne, kui see otseselt karstilehtrite piirkonda jõuab, ning väljub allikatena Purtse jõe ääres Kõrgekaldal. Sel juhul ei kosta veekohinat kummastki joast. Kui veetase on keskmine, täitub mitu karstilehtrit ning Pikkhauda tekibki esimene väike juga. Seda nimetatakse Uhaku väikeseks joaks. Juga on tekkinud kahe karstilehtri kokkupuutekohale. Kui Uhaku väike juga tegutseb, siis suurem on tavaliselt veel kuiv või vett ainult niriseb. Kui veetase tõuseb, ujutatakse Pikkhaud veega üle ning Uhaku väikese joa tegevus katkeb. Vesi, mis maapinnas olevatesse karstilõhedesse ei mahu, hakkab liikuma otse Lüganuse kiriku suunas piki kanjonilaadset orgu ning tekitab sinna laskudes umbes meetri kõrguse Uhaku suure joa. http://www.eestigiid.ee/?SCat=43&CatID=0&ItemID=1250 http://www.eestiloodus.ee/artikkel1877_1872.html
Sargakivi

Sargakivi on rändrahn Harju maakonnas Saue vallas Kiia külas. Sargakivi asub Vääna-Postilt 1 km loode pool, Vääna-Posti–Vääna teest vasakul põllu ääres. Rahnu mõõtmed on 4,2 x 3,0 x 2,0 m. Kivi juures on tahvel kirjaga: "Arheoloogiamälestis. Kultusekivi I aastatuhat e.m.a. On riikliku kaitse all". Sargakivi on alates 1999. aastast arheoloogiamälestisena kaitse all. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Sargakivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Vähikivi

Vähikivi on rändrahn Harju maakonnas Kose vallas Tammiku külas. See asub Tuhala-Kohila-Kolu teekolmnurgas, Nõmme teeristist 400 m Tuhala poole, maanteest 100 m lõunas, riigimetsa ääres, Sepa talu aiast 50 m kagus. Vähikivi ei kuulu kaitsealuste objektide hulka. Soovitav säilitada ilmeka maastikuelemendina Tuhala karstipiirkonnas. Pealtvaates tilgakujulise põhiplaaniga rahn, mille pikitelg kulgeb kirdest edelasse (65°). Küljed püstised, kirdekülg pisut eenduv. Rahnu pealispind on konarlik, kaetud sambla ja samblikega, lagi muhklik ja konarlik, edela poole madalduv. Lae kõrgemas kohas suuri kvartsipesi. Vähikivi ümbrus on 20 m ulatuses lage rohumaa, nähtavasti endine põllumaa. Kaugemal laiub kuusik. Kivi kõrval kasvab metssõunapuu, jalamile on kuhjatud väiksemaid kive. Rabakivi: tüüpilise ovoidstruktuuriga (viiburgiit) Ü. Heinsalu mõõtis kivi pikkuseks 5,9 m, laiuseks 4,4 m, kõrguseks 2,2 m ning ümbermõõduks 14,3 meetrit. E. Pirrus mõõtis kivi pikkuseks 5,6 m, laiuseks 3,1 m, kõrguseks 2,3 m ning ümbermõõduks 14,5 meetrit. Vähikivi Eesti looduse infosüsteemis
Kuradikivi (Hiiumaa)

Kuradikivi asub Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palade külas, Palade–Heltermaa vana maantee lähedal metsas, 750 m Palade koolimajast ida pool. Maastikul pole kivi kuigi kergesti leitav. Kuradikivi võeti kaitse alla 1973. aastal. Tegu on pikliku kujuga suhteliselt madala rahnuga. Mõõtmed: pikkus 5,3 m; laius 2,4 m; kõrgus 1,8 m, ümbermõõt 11,1 m ja maht 10,8 m3. Kivi kohta on muistend Vanapaganast. Kuradikivi leidmine maastikul pole lihtne, kuna kaardil näidatud piirkonnas, kuid peaaegu tee ääres paikneb lähedaste mõõtmetega rahn (Palade–Heltermaa vana tee nn kagupoolne rahn), mille põhiplaan on siiski teistsuguse suunaga. Läheduses – talude pool – asub veel üks madal rahn, mille juurde külastajad seovad puuokstesse riidelinte. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Linnamäe rändrahn

Linnamäe rändrahn on rändrahn Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Lõhavere külas, Lõhavere linnamäest 300 meetrit kirdes võsastunud sooheinamaa ja metsa piiril. Rahn on raskesti leitav. Selle suurus on on 5,0x3,0x1,3 meetrit ning ümbermõõt on 15,6 meetrit. Linnamäe rändrahn on madal, lapiku kujuga. Looduskaitse all on see alates 1959. aastast. Lõhavere Linnamäe rahn (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis Linnamäe rändrahn (kaitsealune üksikobjekt) Eesti looduse infosüsteemis Lõhavere Linnamäe rahn (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis Linnamäe rändrahn (kaitsealune üksikobjekt) Eesti looduse infosüsteemis Linnamäe rändrahn keskkonnaportaalis
Kükita suurkivi

Kükita suurkivi on kaitsealune rändrahn Rapla maakonnas Märjamaa vallas Varbola külas. See asub Vardi metskonna Varbola vahtkonna metsa serval Tallinna–Pärnu maantee ääres, Kükita teeristist ligi 200 m põhja pool. Kükita suurkivi on roosakashallist jämedateralisest rabakivist rahn. Rahnu küljed on järsud ja servad ümarad. Selle lagi on kumer ning lael leidub kaks lauget looduslikku lohku, mille läbimõõt on 10–15 cm. Rahnu pealispinnal leidub sammaltaimi ja samblikke. Rabakivist rahnus esineb püstisi ja ka väikese kaldenurgaga pragusid. Suurkivi asub puisniidu serval ning selle seisukord on hea. Kivi kõrgus on 3,2 m, ümbermõõt 22,5 m Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis http://www.eestiloodus.ee/artikkel684_670.html
Tammeveski kivi

Tammeveski kivi ehk Tammeveski rahn on kaitsealune graniidist rändrahn, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kobruvere külas Tammeveski talu kompenseeritud maal. Rändrahn paikneb suures osas maa sees ja teda läbib suur vertikaalne pragu. Arvatakse, et rahn olevat kunagi olnud Kobruvere hiiepaiga ohvrikivi. Mõõtmed: 6,2×4,2×2,4 m. Ümbermõõt 16,5 meetrit. Tammeveski kivi (kaitsealune üksikobjekt) Eesti looduse infosüsteemis Tammeveski rahn (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis Tammeveski kivi keskkonnaportaalis
Schwerin

Schwerin on linn Saksamaal, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa pealinn. Asub Schwerini järve ääres. Schwerini on esmamainitud 1018. aastal, linnaõigused sai 1164. aastal. Schwerin oli ka Mecklenburgide Mecklenburg-Schwerini liini hertsogite residents. Schwerin on Tallinna sõpruslinn alates 1970. aastast. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. About Schwerin erasmus-partner.eu "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuni 2016. Vaadatud 27. aprillil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Schwerini koduleht
Rebase kivi

Rebase kivi on rändrahn Rapla maakonnas Rapla vallas Kuusiku-Nõmme külas. Rebase kivi on kaitstav loodusmälestis. Kivi ümbermõõt on 17,5 m ja kõrgus 3,0 m.
Ussipõllu suurkivi

Ussipõllu suurkivi (ka Ussipõllu rändrahn) on rändrahn Raplamaal Kohila vallas Pahkla külas. Ussipõllu suurkivi ümbermõõt on 19,3 m ja kõrgus 1,8 m. Kivi on looduskaitse all. Ussipõllu suurkivi Eesti looduse infosüsteemis Ussipõllu suurkivi keskkonnaportaalis Ussipõllu suurkivi kultuurimälestiste riiklikus registris