laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nikolai Orlov

Nikolai Orlov (26. märts 1834 Kuressaare – 3. august 1898 Kuressaare) oli Liivimaa kubermangus tegutsenud venelasest õigeusu vaimulik (ülempreester). Ta sündis 26. märtsil 1834 Kuressaares Feodor Orlovi peres, õppis Kuressaare linnakoolis. Nikolai Orlovil oli suuri teeneid õigeusu kirjanduse levikus. Ta avaldas mitmeid õigeusku tutvustavaid teoseid eesti keeles: “Liturgika ehk õpetus Jumalateenistusest õigeusu koolidele ja rahwale”. Üpr Nikolai Orlov töötas usuõpetajana Saaremaa Ühisgümnaasiumis ning kirjutas liturgilisi tekste ka oma õpilastele. Ülempreester Nikolai Orlov suri Kuressaares 3. augustil 1898 ja maeti Kudjape kalmistule. pühitseti diakoniks 29. juunil 1868 Riia ja Miitavi ülempiiskopi Platon I poolt pühitseti preestriks 15. augustil 1880 Riia ja Miitavi ülempiiskopi Filareti poolt pühitseti ülempreestriks 16. septembril 1895 Mustjala Prohvet Eeliase kirikus Riia ja Miitavi ülempiiskopi Arseni poolt Mustjala Prohvet Eeliase kirikus 1849–1850 Kuressaare Nikolai kirikus 1854–1862 Reomäe Apostel Andrease kirikus 1855–1859 Kuressaare Nikolai kirikus 1859–1868 Kuressaare Püha Nikolai koguduses 1859–1868 pr Mõnnuste Kolmainu Jumala Ilmumise koguduses 1880–1886 pr Vormsi Kristuse ülestõusmise koguduses 1. september 1886 – 1. juuni 1895 (oli koguduse esimene preester) pr/üpr Paldiski Püha Georgi koguduses 1886–1897 (kogudust hooldav) üpr Mustjala Prohvet Eelija koguduses 1895–1898 Nikolai Orlovi abikaasa oli Akilina Orlova (Jenner), nende lapsed olid Maria Allik (sünd Orlova), Fedor, Valeria, Mihail, Nikolai, Olga, Leonid, Aleksandra, Antonina.  "vaimulike andmebaas/Nikolai Orlov Feodori p". "köstrite ja koorijuhtide andmebaas/Nikolai Orlov Feodori p". [http:// eha.ee "Õigeusu kiriku asutused ja kogudused/Vormsi"]. {{netiviide}}: kontrolli parameetri |URL= väärtust (juhend)
Eesti Hõim

Eesti Hõim oli 1928-1933 Tartus ilmunud ajakiri, mida andis välja Asutis Fenno-Ugria. 1937 jätkas Eesti Hõim ilmumist aastaraamatuna. Ajakiri oli Eesti hõimuorganisatsioonide (eeskätt Fenno-Ugria Asutise ja Akadeemilise Hõimuklubi) häälekandja. Ajakirjal oli kaks lisa: Väliseestlane (ilmus 1928-1930) ja Fenno-Ugria Teated (ilmus 1929). Eestikeelne ajakirjandus 1766–1940. I, A-N. Tallinn : Teaduste Akadeemia Kirjastus, 2002. Lk 162
Chicago Pauluse kogudus

Chicago Pauluse kogudus on Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudus, mis tegutseb Illinoisi osariigis Chicagos. Enne 2013 kuulus kogudus USA Esimese praostkonda. Koguduse õpetajaid: 1957–1978 Elmar Pähn Arnold Talistu Chicago Esimene kogudus
Eskilstuna kogudus

Eskilstuna kogudus on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus, mis tegutseb Rootsis Eskilstunas. Kogudus kuulub Rootsi praostkonda. Koguduse õpetajaid: Richard Koolmeister 1982–1986 Adolf Kaarme hooldajaõpetaja Ingo Tiit Jaagu Kogudusest Rootsi praostkonna kodulehel
Gävle kogudus

Gävle kogudus on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus, mis tegutseb Rootsis Gävles. Kogudus kuulub Rootsi praostkonda. Koguduse õpetajaid: Karl Friedrich Särg 1967–1998 Voldemar Takkel
Göteborgi kogudus

Göteborgi kogudus oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudus, mis tegutses Rootsis Göteborgis. Kogudus kuulus Rootsi praostkonda. Tänapäeval tegutseb Göteborgi ja Lääne-Rootsi kogudus. Koguduse õpetajaid: 1952–1968 Jaan Gnadenteich Martin Ots Karl Friedrich Särg
Lääne-Rootsi kogudus

Lääne-Rootsi kogudus oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudus, mis tegutses Lääne-Rootsis. Kogudus kuulus Rootsi praostkonda. Tänapäeval tegutseb Göteborgi ja Lääne-Rootsi kogudus.
Göteborgi ja Lääne-Rootsi kogudus

Göteborgi ja Lääne-Rootsi kogudus on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus, mis tegutseb Rootsis Göteborgis ja Lääne-Rootsi aladel. Kogudus kuulub Rootsi praostkonda. Varem olid eraldi Göteborgi ja Lääne-Rootsi kogudus. Koguduse õpetajaid: Jaak Reesalu Kogudusest Rootsi praostkonna kodulehel
Södertälje kogudus

Södertälje kogudus oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudus, mis tegutses Rootsis Södertäljes. Kogudus kuulus Rootsi praostkonda. Koguduse õpetajaid: 1948-1949 Tõnu Prima
Gotlandi kogudus

Gotlandi kogudus on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus, mis tegutseb Rootsis Gotlandil. Kogudus kuulub Rootsi praostkonda. Koguduse õpetajaid: 1973–1983 Elmar Tõldsepp
Kumla kogudus

Kumla kogudus on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus, mis tegutseb Rootsis Kumlas. Kogudus kuulub Rootsi praostkonda. Koguduse õpetajaid: Richard Koolmeister
Lõuna-Rootsi kogudus

Lõuna-Rootsi kogudus on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus, mis tegutseb Lõuna-Rootsis. Kogudus kuulub Rootsi praostkonda. Koguduse õpetajaid: 1951 hooldajaõpetaja Walter Koppermann ... Jaak Reesalu http://www.eestikirik.ee/e-e-l-k-louna-rootsi-koguduse-kuus-aastakummet/
Norrköpingi kogudus

Norrköpingi Matteuse kogudus on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus, mis tegutseb Rootsis Norrköpingis. Kogudus kuulub Rootsi praostkonda. Kogudus asutati 1944. Koguduse õpetajaid: ... 1951–1960 Endel Kõpp ... 1973–1983 Elmar Tõldsepp ... http://www.eha.ee/fondiloend/frames/fond_prop.php?id=12468 (vaadatud 03.04.2017)
Uppsala kogudus

Uppsala kogudus on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus, mis tegutseb Rootsis Uppsalas. Kogudus kuulub Rootsi praostkonda. Kogudus asutati 1946.[viide?] Koguduse õpetajaid: 1947–1978 Jakob Aunver 1978–1998 Voldemar Takkel EELK Uppsala kogudus 1946-1981. Koostanud Marje Õunapuu. Uppsala kogudus, 1981.
Värmlandi kogudus

Värmlandi kogudus on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus, mis tegutseb Rootsis Värmlandis. Kogudus kuulub Rootsi praostkonda.
Örebro kogudus

Örebro kogudus on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus, mis tegutseb Rootsis Örebros. Kogudus kuulub Rootsi praostkonda. Koguduse õpetajaid: Richard Koolmeister
Jevgeni Jevtušenko

Jevgeni Jevtušenko (sünninimi Jevgeni Gangnus; vene keeles Евгений Александрович Евтушенко; 18. juuli 1932 Nižneudinsk, Irkutski oblast, Nõukogude Liit – 1. aprill 2017 Tulsa, Oklahoma osariik, Ameerika Ühendriigid) oli vene luuletaja. Ta oli 1950. ja 1960. aastatel Nõukogude Liidu tuntuim luuletaja. Ta korraldas luuleõhtuid ning kirjutas peale luule ka romaane, esseesid ja filmistsenaariume. 1987 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks Tema ema Zinaida Jevtušenko ja baltisakslasest isa Aleksandr Gangnus olid geoloogid; isapoolne vanaisa Rudolf Gangnus oli matemaatikaõpikute autor. Ta oli neli korda abielus: 1954. aastast Bella Ahmadulinaga, 1961. aastast Galina Sokol-Lukoninaga, 1978. aastast iiri päritolu tõlkija Jan Butleriga ja 1986. aastast Maria Novikovaga; tal oli viis poega. "Stalini järeltulijad" 1961 "Loits" 1977 "Kolmas mälu" 1985 Aleksander Krjukov (1. aprill 2017). "Suri legendaarne vene luuletaja Jevgeni Jevtušenko". ERR. Suri legendaarne vene luuletaja Jevgeni Jevtušenko Maaleht 1. aprill 2017
Erna Sepp

Erna Sepp (aastatel 1953–1980 Tšeban; 27. veebruar 1927 Oudova – 2. jaanuar 2020) oli eesti hüdrogeoloogiainsener. 1955. aastal lõpetas ta Moskva Ordžonikidze-nimelise Geoloogilise Uuringu Instituudi. Geoloogia-mineraloogiakandidaadiks sai 1969. aastal samuti Moskvas. Aastatel 1955–1960 töötas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppejõuna ja 1957–1980 Eesti NSV Geoloogia Valitsuse hüdrogeoloogiajaama juhatajana, vanem- ja peahüdrogeoloogi ja jaoskonna juhatajana. Aastatel 1972–1975 oli ta geoloogina välislähetusel Sambias ja 1979–1980 Vietnamis. Aastatel 1984–1987 oli ta Eesti NSV Rahvamajanduse Juhtivate Töötajate ja Spetsialistide Kvalifikatsiooni Tõstmise Instituudi vanemteadur. Ta on uurinud Eesti põhjaveevaru kujunemist, kasutamist ja kaitset, avaldanud artikleid ja publikatsioone läbi aastakümnete. Гидрогеология СССР XXX (Эстонская CCP) (Moskva, 1966, Eesti NSV monograafia autor ja asetoimetaja) Eesti NSV põhjavesi ja selle kasutamine (1975) Draakonite maal (1989) Tallinna vesi eile, täna, homme (2002) Joogivesi ja meie: kilde joogiveest, pudeliveest, mineraalveest ja vees peituvatest saladustest (2007) Imeline vesi – elu häll (2012) Kutsumusele pühendatud elu (2012) Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 2000 http://entsyklopeedia.ee/artikkel/sepp_erna
Gösta Ekman juunior

Gösta Ekman juunior (28. juuli 1939 Stockholm Rootsi – 1. aprill 2017 Stockholm Rootsi) oli rootsi näitleja. Ekman näitles nii teatrilavastustes, filmides kui ka teleseriaalides. Gösta Ekman alustas karjääri režiiassistendina oma isa projektides 1950. aastate keskel. Lühikest aega töötas ta selles ametis ka Ingmar Bergmani meeskonnas (filmis "Smultronstället"). 1963. aastal algas Ekmani pikk koostöö koomikutepaari Hans Alfredsoni ja Tage Danielssoniga, mille väljundiks olid muuhulgas revüüetendused. Ekman sai tuntuks kui ainulaadselt andekas komistamise teeskleja. Koomikuna astus Gösta Ekman üles ka filmides, kõigepealt Gunnar Papphammari rollis lühikomöödias "Från och med herr Gunnar Papphammar" (1981), seejärel järgnes kuulsus Charles-Ingvar "Sickan" Jönssoni rollis nn Jönssoni liiga esimeses viies filmis: "Varning för Jönssonligan", 1981 "Jönssonligan & Dynamit-Harry", 1982 "Jönssonligan får guldfeber", 1984 "Jönssonligan dyker upp igen", 1986 "Jönssonligan på Mallorca", 1989. Neist viimase nelja režissöör oli tema vend Mikael Ekman. Gösta Ekman tegi kaasa ka tõsisema sisuga lavastustes ja filmides, mängides näiteks politseikomissar Martin Becki järgmistes linateostes: "Roseanna" 1993 "Brandbilen som försvann" 1993 "Polis polis potatismos!" 1993 "Mannen på balkongen" 1993 "Polismördaren" 1994 "Stockholm Marathon" 1994 Ta oli Hasse Ekmani poeg ja Gösta Ekman seeniori lapselaps. Ekman suri oma kodus raske haiguse tagajärjel. "Gösta Ekman är död". Aftonbladet (Rootsi keel). 1. aprill. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Aeg= (juhend)CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Ester Lauringson

Ester Lauringson (sündinud 2. aprillil 1956) on eesti karikaturist. Õppis Tartu Riiklikus Ülikoolisis bioloogiat ja ajakirjandust. On kirjutanud uurimusi Eesti karikatuuriloost. Tema karikatuure on avaldatud mitmes eesti väljaandes. Alates 2013. aastast osaleb rahvusvahelistel karikatuurivõistlustel. Tema töid on ära märgitud ja välja toodud järgmistel rahvusvahelistel karikatuurivõistlustel: Just Explain it Simply: "The UN Millennium Goals Another World is Possible Competition for Caroicatures" – TALIDE, Saksamaa, 2015 "International Cartoon Festival Ymittos" – Kreeka, 2015 International Biennale of "Graphic Humor" – Kuuba, 2015 For online „Tomy” Award. Mention (kids illustration) in XX Salón Diogenes Taborda – Argentina, 2015 "11-th International Hall of Humor" – Limeira, Peruu, 2015 NOMEN OMEN X Mostra Internazionale di Caricatura Calligrafica Esposizione Virtuale delle Migliori Opere Selezionate sul Web – Itaalia, 2014 EUROPEAN TISSUE SYMPOSIUM – “HANDS, WASH’EM WITH SOAP, DRY’EM WITH PAPER” – Belgia, 2014 Diplom – New Izvestia 5 karikatuurivõistlusel "Kiiremini! Kõrgemale! Naljakamalt!" (Faster! Higher! Funnier!) – Venemaa, 2014 2016 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, ergutuspreemia Eesti ajakirjanduse ajaloost (10. osa) Tartu Ülikool 1996 - Ester Lauringson. Eesti linna- ja rajoonilehtede naljanurgad aastail 1953-1955 "CWN-News - Ester Lauringson". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. aprill 2017. Vaadatud 3. aprillil 2017. CWN-News Ester Lauringson
Lõuna-Florida kogudus

Lõuna-Florida Pauluse kogudus oli EELK kogudus, mis tegutses aastatel 1985–2010 Florida osariigis. Kogudus kuulus USA Esimesse praostkonda. Koguduse õpetajaid: 1985–1992 Helmut Rüdmik 1992–2010 Valdeko Kangro Koguduse parimal ajal oli tal 60 liiget. Kesk-Florida kogudus https://web.archive.org/web/20170403115649/http://vabaeestisona.com/index.php/kohalikud-uudised/414-louna-florida-pauluse-kogudus-lopetas-tegevuse.html (vaadatud 03.04.2017) Heiki Parts, Lõuna Florida Pauluse Kogudus lõpetas tegevuse, Vaba Eesti Sõna, 29.03.2010
Patersoni kogudus

Patersoni Pauluse kogudus oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudus, mis tegutses New Jersey osariigis Patersonis. Kogudus asutati 1950. http://archives.lib.umn.edu/repositories/6/resources/4791 (vaadatud 03.04.2017) Kogudusest Minnesota Ülikooli andmebaasis
Gilbert Baker

Gilbert Baker (2. juuni 1951 Chanute, Kansas – 30. märts 2017 New York) oli Ameerika kunstnik ja geiõiguste aktivist. Baker kasvas üles Kansase osariigis Labette'i maakonnas Parsonsi linnas. Tema vanaemale kuulus samas linnas naisteriiete pood. Tema isa oli kohtunik ja ema oli õpetaja. Baker teenis Ameerika Ühendriikide maaväes San Franciscos aastatel 1970–1972. Pärast sõjaväeteenistust oli ta vabakutseline õmbleja. Ta lõi geiõiguste ja sõjavastaste meeleavalduste jaoks reklaamplakateid. Tol ajal tutvus ta oma hea sõbra ameeriklasest aktivisti ja poliitiku Harvey Milkiga. Baker lõi 1978. aastal San Francisco geivabaduse päeval vikerkaarelipu. Ta keeldus selle autoriõigustest. Baker suri 2017. aasta 30. märtsi õhtul une pealt oma kodus New Yorgis. Erin Allday (1. aprill 2017). "Gilbert Baker, designer of gay pride rainbow flag, dies". San Francisco Chronicle (inglise). Hearst Communications Inc.
Philadelphia kogudus

Philadelphia kogudus oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudus, mis tegutses aastatel 1953–2007 Pennsylvania osariigis Philadelphias. http://www.eesti.ca/in-memoriam-eelk-philadelphia-kogudus/article15249 (vaadatud 03.04.2017) http://www.eesti.ca/in-memoriam-eelk-philadelphia-kogudus/article15249
Põhja-Inglismaa kogudus

Põhja-Inglismaa kogudus oli EELK kogudus, mis tegutses aastatel 1949–2014 Põhja-Inglismaal. Koguduse õpetajaid: Rudolf Reinaru ... 1970–1976 Heino Laaneots ... http://www.eestikirik.ee/eesti-kiriku-tegevus-pohja-inglismaal-on-loppenud/ (vaadatud 03.04.2017) http://www.eestikirik.ee/eesti-kiriku-tegevus-pohja-inglismaal-on-loppenud/
EELK San Francisco kogudus

San Francisco kogudus oli EELK kogudus, mis tegutses aastatel 1950–2016 California osariigis San Franciscos. Kogudus kuulus USA Chicago praostkonda. Koguduse õpetajaid: Karl Lipping Endel Ulp https://web.archive.org/web/20170404044417/http://www.vabaeestisona.com/index.php/kohalikud-uudised/6525-eelk-san-francisco-kogudus-likvideerub-eelk-san-francisco-kogudus-1950-2016.html (03.04.2017) http://www.vabaeestisona.com/index.php/kohalikud-uudised/6525-eelk-san-francisco-kogudus-likvideerub-eelk-san-francisco-kogudus-1950-2016.html
Sault Ste. Marie kogudus

Sault Ste. Marie kogudus on EELK Välis-Eesti piiskopkonna (varem E.E.L.K. Kanada praostkonna) kogudus, mis tegutseb Kanadas Ontario provintsis Sault Ste. Marie's. Koguduse õpetajaid: alates 1975 Udo Petersoo https://web.archive.org/web/20160402132843/http://www.eelk.ee/~e.e.l.k./ee/peapiiskop.html (vaadatud 03.04.2017)
St. Catharinesi kogudus

St. Catharinesi Pauluse kogudus on EELK Välis-Eesti piiskopkonna (varem E.E.L.K. Kanada praostkonna) kogudus, mis tegutseb Kanadas Ontario provintsis St. Catharinesis. Koguduse õpetajaid: ... Oskar Gnadenteich ... 1996–2007 Andres Taul ... http://www.eesti.ca/st-catharinesi-pauluse-kogudus-puhitses-60-sunnipaeva/article24030
Sudbury kogudus

Sudbury kogudus on EELK Välis-Eesti piiskopkonna (varem E.E.L.K. Kanada praostkonna) kogudus, mis tegutseb Kanadas Ontario provintsis Sudburys. Koguduse õpetajaid: Albert Roost Väino Kaldma ...
Thunder Bay kogudus

Thunder Bay kogudus on EELK Välis-Eesti piiskopkonna (varem E.E.L.K. Kanada praostkonna) kogudus, mis tegutseb Kanadas Ontario provintsis Thunder Bays. Koguduse õpetajaid: Johann Teras Olvi Pint ...
Vancouveri kogudus

Vancouveri Peetri kogudus on EELK Välis-Eesti piiskopkonna (varem E.E.L.K. Kanada praostkonna) kogudus, mis tegutseb Kanadas Briti Columbia provintsis Vancouveris. Koguduse õpetajaid: Helmut Piir Algur Kaerma ... http://www.eestikirik.ee/vancouveri-peetri-kogudusel-opetaja-eestist/
Toronto Jakobi kogudus

Toronto Jakobi kogudus on EELK Välis-Eesti piiskopkonna (varem E.E.L.K. Kanada praostkonna) kogudus, mis tegutseb Kanadas Ontario provintsis Torontos. Kogudus asutati 1951.[viide?] Koguduse õpetajaid: August Raidur ...
Toronto Kolmainu kogudus

Toronto Kolmainu kogudus on EELK Välis-Eesti piiskopkonna (varem E.E.L.K. Kanada praostkonna) kogudus, mis tegutseb Kanadas Ontario provintsis Torontos. Kogudus asutati 1952.[viide?] Koguduse õpetajaid: Oskar Gnadenteich ...
Harilik pikklest

Harilik pikklest ehk pikklest (Glyptocephalus cynoglossus) on kalaliik lestlaste sugukonna pikklesta perekonnast. Liigi autor on Carl von Linné (1758). Pikklest elutseb parasvöötmes Põhja-Atlandi ookeani ida- ja läänerannikul. Euroopas elutseb ta rannikumeres Põhja-Hispaaniast Norrani, Ameerikas Saint Lawrence'i lahest Põhja-Carolinani. Pikklest on pikergune (pikkus on 3-4 korda suurem kui laius), lameda kehaga. Pea on võrreldes atlandi merilesta ja lestaga väike. Küljejoon on täielik ning kulgeb sirgjooneliselt (erinevalt harilikust soomuslestast ja sarnaselt väikesuulestaga). Mõlemad silmad on paremal küljel. Silmakülje rinnauimel on mustjas serv, uim on peast lühem. Pea pimeküljel on suured limapoorid. Paul Brohmer. Fauna von Deutschland. Ein Bestimmungsbuch unserer heimischen Tierwelt, 15., neugestaltete und erweiterte Auflage, von Wolfgang Tischler, Quelle & Meyer, Heidelberg 1982, ISBN 3-494-00043-3, lk 441–442.
Penuoja

Penuoja (ka Penuja oja) on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas ja Läti põhjaosas. Oja pikkus on 11,6 km (koos lisaharudega 12,3 km) ja valgla pindala 26,1 km². Oja saab alguse 82,5 m kõrgusel Saate külas ja suubub Lätti. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Oja on avalik veekogu. Penuojasse suubub ka Kassikuru tiigist ja Penuja järvest lähtuv kraav. Penuoja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 03.04.2017) Penuoja keskkonnaportaalis (vaadatud 03.04.2017) Penuoja Eesti looduse infosüsteemis Penuoja keskkonnaportaalis
John Foster Dulles

John Foster Dulles (25. veebruar 1888 Washington – 24. mai 1959 Washington) oli Ameerika Ühendriikide diplomaat ja poliitik. Ta oli aastatel 1953–1959 USA 52. riigisekretär. Ta sündis aastal 1888 Washingtonis presbüterliku jutlustaja Allen Macy Dullesi ja tema abikaasa Edithi (neiuna Foster) pojana. Tema isapoolne vanaisa John Welsh Dulles oli presbüterlikuks misjonäriks Indias, emapoolne vanaisa John W. Foster oli aastatel 1892–1893 USA 32. riigisekretär. Tema vend Allen Dulles oli aastatel 1953–1961 Luure Keskagentuuri direktor. Tema poeg Avery Dulles (1918–2008) oli USA katoliku teoloog, jesuiit, kes sai aastal 2001 kardinaliks. Tema nime kannab Washingtoni lennujaam.
Saagikus

Põllumajanduses tähendab saagikus nii põllu- või aiakultuuri saaki kasvupinnaühiku kohta kui ka seemne saaki ühe kasvatatud taime kohta( kui ühest idanema pandud seemnest annab taim 3 seemet siis on saagikus suhe 1:3). Suhet 1:3 peetakse põllumajanduses ka minimaalseks jätkusuutlikuks saagikuseks, et säiliks inimkond. Üks kolmest seemnest tuleb panna kõrvale järgmiseks istutamishooajaks, järelejäänud kaks tarbib kasvataja või läheb üks inimtarbeks ja teine loomasöödaks. Mida suurem ülejääk, seda rohkem karja on võimalik üleval pidada. See suurendab ka farmeri ja tema perekonna heaolu. Suurem ülejääk suurendab ka veoloomade hulka – hobuseid ja härgi. See omakorda kergendas ka talupidaja elu. Suurem saagikus vähendas tööliste vajadust taludes ning vabanenud tööjõud suundus tööstusse ja kaubandusse. See omakorda viis linnade tekkimiseni ja suurenemiseni. Linnade teke ja kasv tekitas linnainimestel vajaduse osta toit endale talunike käest. Kasvav turg tähendas intensiivsemat maa harimist, uute ja efektiivsemate meetmete rakendamist ning vajadust kvaliteetsema seemne järgi. See kõik tõi kaasa saagikuse kasvu tänu millele kasvas põllumeeste sissetulek. Põllusaagikust mõõdetakse kilogrammi või tonniga hektari kohta. Suur saagikuse kasv põllumajanduses leidis aset 18. sajandi alguses vanaaja lõpul, ebaökonoomne 3-väljaline maaviljelussüsteem, kus kolmandik maast jäeti sööti igal aastal ning inimeste söök, loomade söök ja tootmine võeti välja. See asendati 5-väljalise külvikorraga, mis on loodud Inglismaal 1730. aastal Charles Townshendi ja Viscount Townshend II poolt Briti põllumajandusrevolutsiooni ajal, nagu see oli kutsutud varajaste arvustajate sõnul. Esimesel aastal sai nisu või kaer külvatud; teisel aastal oder või kaer; kolmandal aastal ristik, rukis, kaalikas ja/või lehtkapsas; neljandal aastal naeris, kuid see ei koristatud. Selle asemel aeti lambad naerise põllule saaki sööma ja järele jäänu trampisid mullaga segamini jalge all ning nii tehes väetasid ka põldu oma väljaheidetega. Viiendal aastal (või esimesel aastal uue rotatsiooni puhul) tsükkel algas uuesti nisu või kaera külvamisega ning keskmiselt oli 30% saagi tõus. Roheline revolutsioon Pipes, Richard, Russia under the Old Regime (Charles Scribner's Sons, NY 1974) p.8 Durant, Will, The History of Civilization: Vol. IX The Age of Voltaire p.47
Ma-ilm ja mõnda, mis seal sees leida on

Ma-ilm ja mõnda, mis seal sees leida on oli 1848-1849 Tartus ilmunud ajakiri; ühtlasi esimene eestikeelne illustreeritud populaarteaduslik ajakiri. Ajakirja andis välja Heinrich Laakmann ja selle toimetaja oli Friedrich Reinhold Kreutzwald. Ajakirja eeskujuks oli J. P. Hebeli rahvaraamat "Schatzkästlein der rheinischen Hausfreundes" (:de) ja ajakiri Das Pfennig-Magazin (:de) (alustas ilmumist 1833). Eestikeelne ajakirjandus 1766–1940. I, A-N. Tallinn : Teaduste Akadeemia Kirjastus, 2002. Lk 394
Nelson Mandela

Nelson Rolihlahla Mandela (18. juuli 1918 Mvezo – 5. detsember 2013 Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik ja inimõiguslane, Lõuna-Aafrika Vabariigi president, rahvuselt koosa. Enne presidendiks valimist oli ta apartheidivastase liikumise aktivist ja viibis alates 1962. aastast 27 aastat vanglas. Vangistuse ajal kujunes ta apartheidivastase võitluse sümboliks. Pärast vabanemist 11. veebruaril 1990 propageeris ta leppimispoliitikat, mis lihtsustas üleminekut demokraatlikule riigikorrale. Ta valiti presidendiks esimestel vabadel ja demokraatlikel valimistel LAV-s 27. aprillil 1994. Tema ametiaeg kestis 1999. aastani. 1993 – Nobeli rahuauhind (koos Frederik de Klerkiga) 1994 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks 2005 – Vürst Jaroslav Targa I järgu orden 2007 – Londonis avati Nelson Mandela pronkskuju (28. augustil 2007) Nelson Mandela oli kolm korda abielus. Esimene abielu Evelyn Ntokoga kestis 13 aastat (1944–1957) ja neil oli 4 last, kellest vanem tütar suri 9-kuuselt, vanem poeg Madiba 1967 autoõnnetuses ja noorem poeg Makgatho 2005 AIDS-i. Abielu lagunes, sest naine liitus Jehoova tunnistajatega. Tema abielu Winnie Madikizela-Mandelaga kestis 38 aastat, millest suurema aja ta oli vangis. Pärast vabanemist asusid nad aprillis 1992 lahku elama ja abielu lahutati märtsis 1996. Abielu kahjustasid Winnie Mandela süüdistamine inimröövis ja mõrva organiseerimises. Oma 80. sünnipäeval, 18. juulil 1998 abiellus ta endise Mosambiigi presidendi Samora Macheli lese Graça Macheliga, kellest sai esimene inimene maailmas, kes on olnud abielus kahe presidendiga. Katkendid autobiograafiast Mandela's life and times, BBC News Landmark's in Mandela's Life, BBC News, 16. juuni 1998 Mandela: South Africa's golden export, BBC News, 16. juuli 1998 Mandela: Prisoner turned president, BBC News, 28. oktoober 1998 Mandela's jail named World Heritage Site, BBC News, 2. detsember 1999 Nelson Mandela: A nations icon, BBC News, 10. juuli 2008 Mandela celebrates 90th birthday, BBC News, 18. juuli 2008 The Real Mandela Nelson Mandela sings about killing whites
Tallinna kodaniku raamat oma sõpradele maale

Tallinna kodaniku raamat oma sõpradele maale (originaalpealkirjaga Tallinna koddaniko ramat omma söbbradele male) oli 1854-1857 Tallinnas ilmunud väljaanne. Väljaande koostasid Friedrich Nikolaus Russow ja Johann Daniel Petenberg. Väljaanne kajastas Krimmi sõjaga seotud teateid eesti maarahvale. Eestikeelne ajakirjandus 1766–1940. I, A-N. Tallinn : Teaduste Akadeemia Kirjastus, 2002. Lk 639 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 132
Jumala kartuse kool, mis Riia linna Vaimulikus Seminaris välja antakse

Jumala kartuse kool, mis Riia linna Vaimulikus Seminaris välja antakse (algupärases kirjaviisis Jummala kartusse kool, mis Ria linna Waimolikko Seminariumis wälja antakse) oli ajakiri, mis ilmus aastatel 1856–1867 Riias. Väljaande toimetaja oli 1863–1865 arhimandriit Jefrem ja 1866–1867 arhimandriit Modest. Väljaandes on paralleeltekst vene keeles. Eestikeelne ajakirjandus 1766–1940. I, A-N. Tallinn : Teaduste Akadeemia Kirjastus, 2002. Lk 257 Raamat ESTER-is