laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rapla Gümnaasium

Rapla Gümnaasium on riigigümnaasium Raplas. Kool alustas tegevust 2018. aastal. Seoses riigigümnaasiumi tulekuga muutusid Rapla ühisgümnaasium ja Rapla Vesiroosi gümnaasium põhikoolideks. Kooli jaoks valmis 2018. aastal uus koolimaja, mis ehitati Rapla ühisgümnaasiumi algklasside maja asemele. Koolihoone projekteerimisel kasutati Salto Arhitektuuribüroo ideelahendust nimega "Lainurk". Õppeaastal 2023/2024 õppis koolis 264 õpilast. "RVG ja RÜG saavad riigigümnaasiumi tulekuga uued nimed". Raplamaa Sõnumid. 2. mai 2017. Vaadatud 28.12.2021. "Riigigümnaasiumi võidutöö autoreid inspireerisid jõekäär ja vana koolimaja". Raplamaa Sõnumid. 25. mai 2016. Vaadatud 28.12.2021. "Lennud Tertia/Secunda/Prima". Vaadatud 28.12.2021. Kooli koduleht
Klaar

Klaar on eesti ja saksa perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Klaar 74 mehel ja 82 naisel. Perekonnanimede levikult on Klaar meeste puhul 1252. ja naiste puhul 1213. kohal. Perekonnanime Klaar kandja on keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus on 48). Kõige levinum on perekonnanimi Klaar vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,67. Perekonnanimi Klaar on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 5,67. 19. sajandi algul pandi perekonnanimi Klaar Emmaste, Kaarma, Kadrina, Muhu, Pärnu-Jaagupi, Simuna ja Urvaste kihelkonnas. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Klaar järgmiste perekonnanimede vastu: Aare, Kaar, Laarimets ja Roovet. Samas, nime Klaar keegi ei võtnud. Margo Klaar (1958–), Eesti jurist, kohtunik Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Klaar. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Klaar. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Klaar. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Klaar. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Klaar.
Gea Lepik

Gea Lepik (sündinud 21. oktoobril 1989) on Eesti jurist, kohtunik. 17. mail 2021 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Gea Lepiku teise astme kohtunikuks alates 2. augustist. Ta asus tööle Tallinna Ringkonnakohtu tsiviilkolleegiumi. 2013. aastast on ta pidanud loenguid Tartu Ülikoolis ja juhendanud üliõpilaste väitekirju. 2014–2016 oli Lepik advokatuuri liige (vandeadvokaadi abi). 2016. aastast kuulub ta Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi juhatusse. 2008–2011 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, sotsiaalteaduste bakalaureus 2011–2013 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, õigusteaduse magister (cum laude) magistritöö: "Vahendajast teenuseosutaja teisesele rikkumisele kohalduva õiguse määramine Rooma II määruse alusel" 2012–2012 Haagi Rahvusvahelise Õiguse Akadeemia suvekursus rahvusvahelisest eraõigusest 2012–2012 Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) suveülikool intellektuaalsest omandist 2014–2015 Oxfordi Ülikool, õigusteaduskond, magistriõpe (Magister Juris, Distinction) 2013–... Tartu Ülikool, õigusteaduskond, doktoriõpe Gea Lepik Eesti Teadusinfosüsteemis Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 17.05.2021 otsus nr 736 "Kohtunikus nimetamine". Avaldamismärge: RT III, 18.05.2021, 2. Ametlikud Teadaanded. "Advokatuuri teated". Avaldatud 16.05.2014. Ametlikud Teadaanded. "Advokatuuri liikmesuse peatamise teade". Avaldatud 25.08.2016. Registrite ja Infosüsteemide Keskus (RIK). Äriregistri teabesüsteem. Päring: Eesti Akadeemiline Õigusteaduse Selts (registrikood 80062050). Registrikaardi väljatrükk, 9. kanne (26.09.2016).
Pällin

Pällin on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pällin kaheksal mehel ja üheksal naisel. Perekonnanimede levikult on Pällin meeste puhul 14 993. ja naiste puhul 14 586. kohal. 19. sajandi algul pandi perekonnanimi Pällin Helme kihelkonnas. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus sellist perekonnanime keegi ei võtnud ja senised nime kandjad seda ei muutnud. Peeter Pällin (1976–), Eesti jurist, kohtunik Pälin Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Pällin. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Pällin. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Pällin. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Pällin. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Pällin.
Peeter Pällin

Peeter Pällin (sündinud 15. detsembril 1976) on Eesti jurist, kohtunik. 19. detsembril 2002 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Peeter Pällini esimese astme kohtunikuks. Ta asus tööle Ida-Viru Maakohtu Jõhvi kohtumajja. 2006. aastal liideti Ida-Viru Maakohus Viru Maakohtuga. 2008. aastast töötas Pällin Harju Maakohtus. 2019. aastal kuulutati välja konkurss kahele ametikohale Tallinna Ringkonnakohtusse. Kandideerisid Marget Henriksen, Aleksandr Kondaršov, Urmas Kukk, Ann Meriluht, Andres Suik, Moonika Tähtväli, Anu Uritam, Merike Varusk, Iris Kangur-Gontšarov, Vallo Kariler, Helina Luksepp ja Peeter Pällin ise. Riigikohtu üldkogu valis Karileri ja Pällini. Ta töötab ringkonnakohtu tsiviilkolleegiumis. Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 42. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 62. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 19.12.2002 otsus nr 295 "Kohtunikuks nimetamine". Avaldamismärge: RTL 2002, 145, 2126. Riigikohtu dokumendiregister. Riigikohtu esimehe 16.08.2019 määrus nr 7-1/19-12.
Meeli Kaur

Meeli Kaur (sündinud 28. juunil 1979) on Eesti jurist, kohtunik. 29. aprillil 2004 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Meeli Kauri esimese astme kohtunikuks. Ta asus tööle Harju Maakohtusse. 2018. aasta mais kuulutati välja konkurss ühele ametikohale Tallinna Ringkonnakohtusse. Kandideerisid Marget Henriksen, Kristiina Kruusel, Vahur-Peeter Liin, Ann Meriluht, Peeter Pällin, Anu Uritam, Merike Varusk ja Meeli Kaur ise. Riigikohtu üldkogu valis Meeli Kauri. Ta töötab ringkonnakohtu tsiviilkolleegiumis. 13. detsembril 2018 esitas Eesti valitsus asjatundjate komisjoni ettepanekul Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtuniku ametikohale kolm kandidaati: Tartu Ringkonnakohtu halduskolleegiumi kohtunik Madis Ernits, Riigikohtu kriminaalkolleegiumi kohtunik Peeter Roosma ja Meeli Kauri. Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee valis 26. juuni 2019 hilisõhtul absoluutse häälteenamusega Eesti järgmiseks kohtunikuks Euroopa Inimõiguste Kohtus Peeter Roosma. Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 42. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 42. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 29.04.2004 otsus nr 623 "M. Kauri, O. Kase ja I. Pilvingu kohtunikuks nimetamine". Avaldamismärge: RTL 2004, 57, 966. Riigikohtu dokumendiregister. Riigikohtu esimehe 07.08.2018 määrus nr 7-1/18-12. Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee veebileht. 29.04.2019 uudis "Election of Judges to the European Court of Human Rights. List and curricula vitae of candidates submitted by the Government of Estonia".
Gontšarov (perekonnanimi)

Gontšarov (vene keeles Гончаров) on vene perekonnanimi. Nimi on tuletatud venekeelsest sõnast gontšar, mis tähendab pottseppa. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Gontšarov 149 mehel ja 6 naisel. Perekonnanimede levikult on Gontšarov meeste puhul 465. ja naiste puhul 20300. kohal. Perekonnanime Gontšarov kandja on keskmiselt 38 aasta vanune (mediaanvanus on 37). Kõige levinum on perekonnanimi Gontšarov vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,87. Perekonnanimi Gontšarov on levinuim Ida-Viru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 2,69. 19. sajandi algul perekonnanimede määramise käigus seda ühelegi perekonnale teadaolevalt ei antud. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus sellist perekonnanime keegi ei võtnud. Samas, vahetati perekonnanimi Gontšarov (tollase kirjaviisi järgi Gontscharov) perekonnanime Lillemäe vastu. Iris Kangur-Gontšarov (1974–), Eesti jurist, kohtunik Pavel Gontšarov (1976–), Eesti jurist, kohtunik Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Gontšarov. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Gontšarov. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Gontšarov. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Gontšarov. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Gontscharov. Gontšarova
Pavel Gontšarov

Pavel Gontšarov (sündinud 27. augustil 1976) on Eesti jurist, kohtunik. Gontšarov omandas Tartu Ülikoolis õigusteaduse baccalaureus artium kraadi 1998. aastal.[viide?] Ta on õppinud aasta Exeteri ülikoolis, kus kaitses magistritöö rahvusvahelises äriõiguses. Ta on töötanud prokuratuuris nii prokuröri kui ka riigiprokuratuuri nõunikuna. 22. oktoobril 2001 nimetati Gontšarov esimese astme kohtunikuks Tallinna Linnakohtusse. Aastatel 2002–2005 oli ta Narva Linnakohtu kohtunik ja esimees. Kui 2006. aastal liideti kohus Viru Maakohtuga, jäi Gontšarov edasi esimeheks. 2005–2007 kuulus ta Eesti Kohtunike Ühingu üheksaliikmelisse juhatusse. 2. jaanuaril 2012 sai Gontšarov teise astme kohtunikuks ja pärast seda töötas Tallinna Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumis. 2015. aasta veebruaris kuulutati Riigikohtu liikme leidmiseks välja avalik konkurss. Kohtunikuks kandideerisid Euroopa Inimõiguste Kohtu jurist Peeter Roosma, Tartu Ringkonnakohtu kohtunik Paavo Randma ja Pavel Gontšarov. Valituks osutus Randma. Aastatel 2010–2016[lisa viide] oli ta Eesti esindajana üks mitmest ad hoc kohtunikust Euroopa Inimõiguste Kohtus. Ta on osalenud eksperdina mitmes OSCE ja Euroopa Liidu projektis Kasahstanis, Ukrainas, Kõrgõzstanis, Moldovas ja Montenegros. Iris Kangur-Gontšarov on tema abikaasa. nooremleitnant (10.07.2017) leitnant (18.02.2021) Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 59. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 60. "Narva linnakohut juhib noor äriõiguse magister". Põhjarannik, 05.10.2002. Riigikohtu veebilehekülg. "President nimetas Pavel Gontšarovi ringkonnakohtunikuks" (25.10.2011). Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 22.10.2001 otsus nr 4 "Kohtunike nimetamine". Avaldamismärge: RTL 2001, 117, 1685. Kohtute veebileht. Kohtute haldamise nõukoja 23. istungi protokoll, 4. november 2005, 2. päevakorrapunkt "2006 aasta algusest ametisse nimetatavatele Harju Maakohtu, Viru Maakohtu, Tartu Maakohtu, Pärnu Maakohtu ja Tartu Halduskohtu esimeestele nõusoleku andmine".[alaline kõdulink] Eesti Kohtunike Ühing. Ühingust. Juhtorganid. Juhatus 18.11.2005 – 30.11.2007. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 21.10.2011 otsus nr 2 "Kohtunikuks nimetamine". Avaldamismärge: RT III, 25.10.2011, 1. Riigikogu veebilehekülg (riigikogu.ee). XIII Riigikogu stenogramm, I istungjärk, 9. juuni 2015, päevakorrapunkt "Riigikogu otsuse "Paavo Randma Riigikohtu liikmeks nimetamine" eelnõu (35 OE) esimene lugemine". Inimõiguste Instituut. 2013. aasta inimõiguste konverents. Pavel Gontšarovi tutvustus. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 10.07.2017 otsus nr 21 "Sõjaväelise auastme andmine". Avaldamismärge: RT III, 12.07.2017, 1. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 18.02.2021 otsus nr 117 "Sõjaväeliste auastmete andmine". Avaldamismärge: RT III, 19.02.2021, 1.
Iris Kangur-Gontšarov

Iris Kangur-Gontšarov (sündinud 14. juulil 1974) on Eesti jurist, kohtunik. 9. detsembril 2003 nimetati Iris Kangur esimese astme kohtunikuks. 2003–2005 oli ta Narva Linnakohtu kohtunik. 2006. aastal liideti kohus Viru Maakohtuga. 2013. aasta kevadel asus Kangur-Gontšarov tööle Harju Maakohtusse. 2020. aasta sügisel kuulutati konkurss kolmele vabale kohale Tallinna Ringkonnakohtus. Kandideeris 18 inimest, kelle hulgas oli Kangur-Gontšarov. Ta osutus valituks ja 2021. aasta sügisel alustas tööd apellatsioonikohtu tsiviilkolleegiumis. 2020. aasta kohtunike täiskogul valiti ta kolmeks aastaks ühe esindajana kohtute haldamise nõukotta. Pavel Gontšarov on tema abikaasa. Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 59. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 60. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 09.12.2003 otsus nr 476 "I. Kanguri kohtunikuks nimetamine". Avaldamismärge: RTL 2003, 125, 2042. Elektrooniline Riigi Teataja. Justiitsministri teadaanne "I ja II astme kohtute kohtunike majanduslike huvide deklaratsioonid". Avaldamismärge: RTL 2004, 92, 0. Elektrooniline Riigi Teataja. Justiitsministri teadaanne "I ja II astme kohtute kohtunike majanduslike huvide deklaratsioonid". Avaldamismärge: RTL 2005, 75, 0. Riigikohtu esimehe 20.04.2021 määrus nr 7-1/21-4 "Üldkogu kokkukutsumine". Riigikohtu veeb. "Kohtunike XIX korralise täiskogu omavalitsusorganite liikmete valimise hääletusprotokoll", 14. veebruar 2020, 8. hääletus, lk 3.
Who Do We Think We Are

"Who Do We Think We Are" on ansambli Deep Purple 1973. aastal ilmunud, seitsmes stuudioalbum. USAs tõusis album Billboard 200s 15. kohale. "Woman from Tokyo" anti välja singlina. "Woman from Tokyo" - 5:49 "Mary Long" - 4:26 "Super Trouper" - 2:58 "Smooth Dancer" - 4:12 "Rat Bat Blue" - 5:27 "Place in Line" - 6:31 "Our Lady" - 5:13 Ian Gillan – laul Ritchie Blackmore – kitarr Roger Glover – basskitarr Jon Lord – Hammondi orel Ian Paice – trummid
Urevere

Urevere on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Külas asuvas väikeses tsehhis villib OÜ Baranoff pudelitesse allikavett, mida müüakse Kasari vee nime all. Urevere oja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Come Taste the Band

"Come Taste the Band" on ansambli Deep Purple 1975. aastal ilmunud, kümnes stuudioalbum. See on ansambli ainuke album, kus mängib kitarrist Tommy Bolin, kes võttis üle ansamblist lahkunud Ritchie Blackmore'i koha. Suurbritannia albumimüügi edetabelis tõusis album 19. kohale ja USAs Billboard 200s 43. kohale. Comin' Home (David Coverdale, Tommy Bolin, Ian Paice) – 3:55 Lady Luck (David Coverdale, Jeff Cook) – 2:48 Gettin' Tighter (Tommy Bolin, Glenn Hughes) – 3:37 Dealer (David Coverdale, Tommy Bolin) – 3:50 I Need Love (David Coverdale, Tommy Bolin) – 4:23 Drifter (David Coverdale, Tommy Bolin) – 4:02 Love Child (David Coverdale, Tommy Bolin) – 3:08 This Time Around (Jon Lord, Glenn Hughes)/Owed to 'G' (Instrumental) (Tommy Bolin) – 6:10 You Keep on Moving (David Coverdale, Glenn Hughes) – 5:19 David Coverdale – laul Tommy Bolin – kitarr, laul, basskitarr Glenn Hughes – basskitarr, laul Jon Lord – klahvpillid Ian Paice – trummid
The House of Blue Light

"The House of Blue Light" on ansambli Deep Purple 1987. aastal ilmunud, kaheteistkümnes stuudioalbum. Selle andis 1988. aastal välja ka firma Meloodia. Bad Attitude – 4.43 (Blackmore, Gillan, Glover, Jon Lord) The Unwritten Law – 4.34 (Blackmore, Gillan, Glover, Ian Paice) Call of the Wild – 4.50 (Gillan, Blackmore, Glover, Lord) Mad Dog – 4.29 Black & White – 3.39 (Gillan, Blackmore, Glover, Lord) Hard Lovin Woman – 3.24 The Spanish Archer – 4.56 Strangeways – 5.56 Mitzie Dupree – 5.03 Dead or Alive – 4.42 Ian Gillan – laul Ritchie Blackmore – kitarr Roger Glover – basskitarr Jon Lord – Hammondi orel Ian Paice – trummid
Ritchie Blackmore

Ritchie Blackmore (õieti Richard Hugh Blackmore; sündinud 14. aprillil 1945 Weston-super-Mare'is Somersetis) on briti kitarrist ja laulukirjutaja. Ta oli 11-aastane, kui isa talle kitarri kinkis, misjärel õppis ta aasta mängima klassikalist kitarri. 1960. aastatel mängis ta paljudes ansamblites ja oli mitme laulja taustalaulja. 1968. aastal oli ta ansambli Deep Purple üks asutajaliikmetest. Ta lahkus ansamblist 1975. aastal, kuid oli uuesti selle liige aastatel 1984–1993. Aastal 1975 asutas ta ansambli Rainbow, mille muusika oli algselt segu barokkmuusika mõjutustest ja hard rock '​i elementidest. Hiljem läks Rainbow' stiil üle popilikuks põhihoovuse rock '​iks. 1997. aastal asutas ta koos Candice Nightiga folkansambli Blackmore's Night, mis sai alguse nende ühisest huvist renessanssmuusika vastu. 29. mail 2003 esines Blackmore koos Blackmore's Nightiga Tallinnas Pirita kloostri varemetes. 2016. aastal võeti Blackmore ansambli Deep Purple'i liikmena vastu Rock'n'rolli Kuulsuste Halli. Blackmore on saanud hüüdnime "The Most Difficult Man in Rock" ('rokkmuusika kõige keerulisem mees'), sest ta on sageli oma bändiliikmetega tülli läinud. "Ritchie Blackmore ja tema seitse kitarri". Virumaa Teataja. 4.6.2003. Vaadatud 17.7.2017 "Deep Purple Rocks Hall of Fame With Hits-Filled Set". Rolling Stone. 8.4.2016. Vaadatud 17.7.2017 http://www.blackmoresnight.com/
2033

◄ | 20. sajand | 21. sajand     ◄ | 2000. aastad | 2010. aastad | 2020. aastad | 2030. aastad         ◄◄ | ◄ | 2029 | 2030 | 2031 | 2032 | 2033 | 2034 | 2035         2033. aasta (MMXXXIII) on 21. sajandi 33. aasta. Juudi kalender: 5793–5794 Islami kalender: 1454–1455 Iraani kalender: 1411–1412 Sirvikalender: 10246 Toimub kaks täielikku kuuvarjutust: 14.-15. mail ja 8. oktoobril. ... ...
Saaremaa Gümnaasium

Saaremaa Gümnaasium on riigigümnaasium Kuressaares. Kool alustas tegevust 1. septembril 2021. Riigigümnaasiumi avamise tõttu Kuressaares muudeti Saaremaa Ühisgümnaasium ja Kuressaare Gümnaasium põhikooliks (vastavalt Kuressaare Hariduse Kool ja Kuressaare Nooruse Kool). Saaremaa Gümnaasiumi jaoks valmis 2021. aastal uus koolimaja. Koolihoone arhitektuurse lahenduse lõi Arhitektuuribüroo Karisma Arhitektid. Margus Muld (23. august 2021). "Valmis Saaremaa riigigümnaasium". ERR. Vaadatud 28.12.2021. Kooli koduleht
Kaijanen

Kaijanen on soome perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaijanen 7 mehel ja 13 naisel. Perekonnanimede levikult on Kaijanen meeste puhul 16 779. ja naiste puhul 10 451. kohal. Perekonnanime Kaijanen kandja on keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus on 44). 19. sajandi algul perekonnanimede määramise käigus seda ühelegi perekonnale teadaolevalt Eestis ei antud. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus sellist perekonnanime keegi ei võtnud ja senised nime kandjad seda ei muutnud. Kaija Kaijanen (1974–), Eesti jurist, kohtunik Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Kaijanen. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Kaijanen. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Kaijanen. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Kaijanen. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Kaijanen. Soome Rahvastikuregistri Amet (Väestötietojärjestelmä). Perekonnanimede statistika (Sukunimitilasto). Päring: Kaijanen. 27.12.2021 seisuga.
Kuressaare Hariduse Kool

Kuressaare Hariduse Kool on põhikool Saaremaal Kuressaares aadressil Hariduse tänav 13. Aastatel 2021–2023 tegutses kool Hariduse tänava maja renoveerimise tõttu Upa külas aadressil Kooli tee 5. Kuressaare Hariduse Kool on üks kolmest Kuressaares asuvast põhiharidust andvast üldhariduskoolist. 1865. aastal rajati esimese keskharidust andva õppeasutusena Saaremaal Kuressaare Poeglaste Gümnaasium. 15. jaanuaril 1919 alustas tööd Saaremaa Eesti Segagümnaasium. 1922. aasta kooliseadusega nimetati kool Saaremaa Ühisgümnaasiumiks. 1923 moodustati Saaremaa Ühisgümnaasiumis reaal-, humanitaar- ja pedagoogiline haru. 1934 asutati Saaremaa Ühisgümnaasiumi juurde alaastmena viieaastane Saaremaa Keskkool. 1940. aastal nimetati kool Kuressaare Keskkooliks. 19. augustist 1940 vabastati Saaremaa Gümnaasiumi direktori ametikohalt Eduard Pukk ja 19. augustil 1940 nimetati Bernhard Sööt Kuressaare Keskkooli direktori kohusetäitjaks. 1942. aastal Saksa okupatsiooni ajal kandis kool nime Kuressaare Gümnaasium. Direktor Vambola Klauren. 10. jaanuaril 1945 jätkas kool tegevust Saaremaa Keskkoolina. Direktor Johannes Valgma. 1947. aastal nimetati kool Kuressaare Keskkooliks. Direktor Pauline Kremm. 1949. aastal anti koolile Viktor Kingissepa nimi: Viktor Kingissepa nimeline Kuressaare Keskkool. 1952. aastal sai kool nimeks Viktor Kingissepa nimeline Kingissepa Keskkool. 1. septembril 1963 määrati kooli direktoriks Boris Kivi. 1978. aastal nimetati kool Viktor Kingissepa nimeliseks Kingissepa 1. Keskkooliks. 1988. aasta suvel sai kool nimeks Kuressaare 1. Keskkool. 1. juunist 1990 on kooli direktor Viljar Aro. 1993. aastal nimetati kool Saaremaa Ühisgümnaasiumiks. 12. detsembril 1995 oli koolis tulekahju, milles hukkus kaks 11. klassi õpilast. 2021. aastal lõpetas viimane, 103. gümnaasiumilend ja alates 1. septembrist 2021 on kooli nimi Kuressaare Hariduse Kool. 1103. Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 261., Riigi Teataja, nr. 108, 23 august 1940. 1104. Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 265., Riigi Teataja, nr. 108, 23 august 1940. Neeme Korv, Toomas Mattson, Epp Alatalu (13.12.1995). "Kaks poissi hukkus Saaremaa Ühisgümnaasiumi põlengus, Viis eriti raskes seisundis last toodi lennukitega Tallinna haiglatesse, Ülakorrustel jäädi suitsuvangi, Lapsed surid, Kohal on spetsialistid, Kuressaares on leinapäev". Postimees.ee. Eesti Meedia. Vaadatud 23.05.2018. Eile pärastlõunal hukkus Kuressaares Saaremaa Ühisgümnaasiumi hoones seni teadmata põhjustel puhkenud tulekahjus kaks koolipoissi, kelle isikut ei olnud eile õhtuks kindlaks tehtud.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) "Ajatelg". Vaadatud 28.12.2021. "Saaremaa Ühisgümnaasium 1995–2005". Kuressaare, Saaremaa Ühisgümnaasium 2005. Kooli koduleht
Vilta

Vilta on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tabasalu Gümnaasium

Tabasalu Gümnaasium on riigigümnaasium Harku vallas Tabasalu alevikus. Kool alustas tegevust 2021. aastal, kui Tabasalu Ühisgümnaasiumist eraldati gümnaasiumiosa. Tabasalu Gümnaasiumi jaoks valmis 2021. aastal uus koolimaja. Koos samal aastal valminud Tabasalu Kooli hoone ja spordihoonega moodustavad need Tabasalu hariduslinnaku. Koolihooned projekteerisid arhitektuurikonkursi võitjad Pelle-Sten Viiburg ja Andro Mänd arhitektuuribüroodest Doomino Arhitektid OÜ ning Hoov AB OÜ. "Tabasalu uue põhikooli ja spordihoone maksumus on 7,3 miljonit". Harju Elu. 12. mai 2020. Vaadatud 28.12.2021. Kooli koduleht
Russalu

Russalu on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Asub Varbolast edelas Kasari jõe ääres. Russalu asunduse talude loend, Varbola Valla 1938. / 1939. aasta elanike nimekirja andmetel: Aasa talu, taluomaniku perenimi; Kaselaid. Elanike talus 5. Aia talu, taluomaniku perenimi; Zimmermann. Elanike talus 5. Aru talu, taluomaniku perenimi; Puhm. Elanike talus 5. Jõeääre talu, taluomaniku perenimi; Geisler. Elamike talus 1. Kadakamäe talu, taluomaniku perenimi; Einberg. Elamike talus 4. Kareva talu, taluomaniku perenimi; Kokkar. Elanikke talus 3. Karu talu, taluomaniku perenimi; Lepiste. Elanikke talus 6. Koolimaja, elanike perenimed; Haaviste, Kaljo, Preimann, Puhm, Raid, Rajur. Elanikke kokku 11. Koorejaam, omaniku perenimi; Vakker. Elanikke 1. Kukkurmäe talu, taluomaniku perenimi; Pärling. Elanikke talus 4. Leki talu, taluomaniku perenimi; Lekk. Elanikke talus 5. Metsavahi talu, taluomaniku perenimi; Rähni. Elanikke talus 2. Metsoja talu, taluomaniku perenimi; Lekk. Elanikke talus 3. Mõruvere talu, taluomaniku perenimi; Samuel. Elanikke talus 3. Paisuotsa talu, taluomaniku perenimi; Metsniit. Elanikke talus 4. Rehe talu, taluomaniku perenimi; Müürberg. Elanikke talus 5. Suuretamme talu, taluomaniku perenimi; Noortamm. Elanikke talus 5. Vesiveski talu, taluomaniku perenimi; Eensalu. Elanikke talus 3. Russalu linnamägi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.