laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jarek Kasar

Jarek Kasar (esinejanimega Chalice; sündinud 3. aprillil 1983) on eesti helilooja, laulja ja sõnadekirjutaja. Muusikukarjääri alustas ta räpparina, kuid tema muusikalistes katsetustes on segatud elektrooniliste ja sageli eklektiliste kompositsioonidena musitseerimistraditsioone üle maailma, alates Aafrika päritolu rahvamuusikast kuni tänapäevase elektroonilise rokini välja. Esimene album ilmus 2003 ja kandis nime "Ühendatud inimesed". Tema laul "Minu inimesed" oli ühendkooride loona (solist Jarek Kasar) kavas ka 2007. aasta noorte laulu- ja tantsupeol "Ilmapuu". Aastal 2011 esitas ta Põhuteatris oma esimest ooperit "Katuselt". Teater NO99 repertuaaris on olnud tema muusikal "Lindmees". Samuti on ta kirjutanud teatrilavastustele muusikat, nt Teater NO99 lavastusele "Perikles". Jarek Kasar on teinud palju koostööd ja andnud kontserte koos Tõnis Mäega (nt Eesti Vabariigi 93. aastapäeva kontsert “See on, laps, meie muld” (2011), sõbrapäevakontsertide sari 2015 ja 2018, kontsert "Aias" 2015 jne). 2014. aastal osalesid mõlemad ka Kanal 2 sarisaates "Laula mu laulu". 2009. aastal jõudis tema loodud ja esitatud laul "Nelikümmend" lauluvõistluse "Eesti laul 2009" finaali. 2015. aastal osales Jarek Kasar kohtunikuna TV3 sarisaates "Eesti otsib superstaari". "Ühendatud inimesed" (2003) "Süsteemsüsteem" (2005) "Taevas ja perse" (2007) "Supervõimed" (2008) "Lärmakas naabrimees" (2012) "Liiga palju viiuleid" (2014) "K R I B U K R A B U" (2020) 2004 Tartu Kultuurikandja aunimetus (noor kultuurikandja) 2009 Eesti Teatriliidu sõnalavastuste muusikalise kujunduse ja originaalmuusika auhind Selgusid konkursi EESTI LAUL 2009 finaallood! ERR Uudised, 11.12.2008. Chalice andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) Jarek Kasar andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) Jarek Kasar saates "Kukul külas", 20. aprill 2008 Chalice – "Nelikummend" (Eurovision 2009 Estonia). YouTube'is Margus Haav. Chalice – kultuurita pole ühelgi asjal enam mõtet Postimees, 9. jaanuar 2009 NO70 – "Katuselt" "Jarek Kasar – ma olin Chalice", Postimees, 28. detsember 2012
Aleksandr Fadejev (iluuisutaja)

Aleksandr Vladimirovitš Fadejev (sündinud 4. jaanuaril 1964 Kaasanis) on endine Nõukogude Liidu iluuisutaja. Fadejev on 1985. aasta maailmameister ja neljakordne Euroopa meister (1984, 1987, 1988, 1989). Aastatel 1984, 1986 ja 1987 toimunud maailmameistrivõistlustel saavutas ta pronksmedalid. Olümpiamängudelt on tema parimaks kohaks Calgarys toimunud 1988. aasta taliolümpiamängudel saavutatud 4. koht. Aastast 1990 elab ta Ameerika Ühendriikides ning töötab seal treenerina.
Mütoloogia

Mütoloogia on ajaloolises ja kultuurilises kontekstis moodustunud müütide kogum. Mütoloogia kujuneb pärimusest, mille tähendusrikkamad osad ehk müüdid hakkavad omavahel suhestudes, põimudes ja liitudes moodustama tervikut. Elav mütoloogia on oma kujunemiskeskkonnas püha, tal on tõe väärtus ja korrastav-juhendav-reguleeriv funktsioon oma kultuuri jaoks. Mütoloogiat on peetud teaduse eelkäijaks. Erinevalt teadusest ei pea mütoloogia olema seesmiselt loogiline ega rangelt kontrollitav. Mütoloogia on tihedalt seotud inimeste uskumuste ja religiooniga. Selles avaldub nende maailmapilt. Mütoloogia on teadus müütidest. Mütoloogia uurib müütide ja mütoloogiate kujunemist, nende arhetüüpe, omavahelisi suhteid, tähendusi ja tõlgendusi. Olulisel kohal on mütoloogia kui teaduse jaoks olnud müütide tekkepõhjused ning nende vastavused reaalsete ajalooliste sündmuste või nähtustega. Põhjalikult on uuritud ka müütide funktsioone ja tähendusi, nende struktuure, rändeid, seoseid psüühikaga jpm. Mütoloogia ja folkloristika uurimisvaldkonnad on suuresti kattuvad, kuid on olulisi erinevusi. Folkloori (ja folkloristika) valdkond kuuluvad ka sellised pärimuslikud tekstid, mis mütoloogiale huvi ei paku, kuna ei sisalda müüti (tähendusrikast osa). Näiteks lihtsad sõnamängulised mõistatused ("Milline kõrv ei kuule? - Tassikõrv!") jmt. Mütoloogia omakorda uurib aga ka selliseid valdkondi, mis folkloristikast kaugele jäävad: müütide tähendused, funktsioonid, struktuurid jne. Mütoloogia ja teoloogia (usuteaduse) valdkonnad on samuti osaliselt kattuvad. Siiski, teoloogia valdkonnast jäävad välja need müüdid, mis ei ole otseselt usundilised (näiteks kõikvõimalikud vandenõuteooriad jmt). Samas, mütoloogia valdkonda ei kuulu paljud religioonispetsiifilised teemad nagu kirikulugu, liturgika jne. Kuid võib olla ka uuringuid, mis hõlmavad kõiki kolme valdkonda (James Frazeri "Vana Testamendi folkloor" jmt.) Vennad Grimmid Max Müller James Frazer Robert Graves Sigmund Freud Carl Jung Roland Barthes Claude Lévy-Strauss Jacques Derrida Snorri Sturluson Mattias Johann Eisen Oskar Loorits Uku Masing Jaan Puhvel Eesti mütoloogia Armeenia mütoloogia Muinaspõhja mütoloogia Soome mütoloogia Vanaegiptuse mütoloogia Vanakreeka mütoloogia Vanarooma mütoloogia pooljumalad vampiir muinasjutt müteem Encyclopedia Mythica
Aleksandr Fadejev

Aleksandr Aleksandrovitš Fadejev (vene Александр Александрович Фадеев; 24. detsember 1901 Kimrõ – 13. mai 1956 Peredelkino Moskva lähedal) oli Nõukogude Liidu kirjanik. Tema tuntuim teos on NLKP Keskkomitee ülesandel patriootliku kasvatuse eesmärgil kirjutatud noorteromaan "Noor Kaardivägi", mis kujutab teismeliste põrandaalust võitlust Teises maailmasõjas Saksa okupatsiooni all olevas Sorokõnes (Nõukogude ajal Krasnodon, Ukrainas Luhanski oblastis). Raamatu esimene versioon avaldati 1946 ja teine, ideoloogiliselt ümbertöötatud versioon, milles Stalini käsul oli suurendatud kommunistliku partei juhtivat rolli noorte juhtimises, 1951. Romaan ilmus Elisabeth Raidsalu tõlkes eesti keeles aastail 1947 (kirjastus Ilukirjandus ja Kunst), 1954 ja 1963 (Eesti Riiklik Kirjastus, järelsõna V. Ozerov) ning 1974 (kirjastus Eesti Raamat). Teose põhjal valmisid helilooja Juli Meituse ooper (1947, laule ooperist esitati isegi 1955. aasta üldlaulupeol), Sergei Gerassimovi film (1948), Anatoli Aleksini näidend (1973) ning Leonid Pljaskini 12-osaline telesari (2015). Romaan oli 1918–1986 arvestuses tiraažilt teine lasteraamat, 276 trüki kogutiraaž oli 26,143 miljonit eksemplari. Alates 1939. aastast oli Fadejev Üleliiduline Kommunistlik (bolševike) Partei (ÜK(b)P KK (alates 1952. aastast Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee) liige. Ta oli 1939–1944 NSV Liidu Kirjanike Liidu sekretär ja 1946–1954 peasekretär ning juhatuse esimees. Aleksandr Fadejev lõpetas elu enesetapuga, lastes ennast maha. Жизнь и смерть Александра Фадеева Аргументы и Факты, 14. mai 2003
Rasskazovo

Rasskazovo on linn Venemaal Tambovi oblastis. Asub Volga-Doni madalikul Lesnoi Tambovi jõe vasakul kaldal. http://www.tambov.gov.ru/g31/index.html
Avatud nimekiri

Avatud nimekiri iseloomustab sellist valimisreeglit partei nimekirjadega valimistel, kus valijal on võimalus partei esitatud kandidaatide nimekirja järjekorda muuta. Erinevalt kinnisest nimekirjast on avatud nimekirja kasutamisel suurem võimalus valituks saada sellel kandidaadi, kes kogub rohkem hääli. Avatud nimekirjadega valimisi kasutatakse enamikus riikides. Kandidaat peab koguma vähemalt kvoodi, tavaliselt Hare'i või Droopi kvoodi. Kui näiteks nimekiri võitis 6 kohta, aga ainult 1 kandidaat sai kvoodi, siis 6 – 1 = 5 kandidaati tuleb läbi suletud nimekirja. Kandidaat peab koguma vähem kui kvoodi. Näiteks Hollandis tuleb kandidaadil koguda 0,25 standardkvooti. Kui näiteks nimekiri võitis kokku 6 kohta, aga ainult 4 kandidaati sai vähemalt 0,25 kvooti, siis 6 – 4 = 2 kandidaati tuleb läbi suletud nimekirja. Täisavatud nimekiri. Kandidaatide järjekord nimekirja sees määratakse kindlaks vastavalt kogutud isiklikule häälte hulgale. Seda kasutatakse näiteks Soomes Euroopa Parlamendi valimistel. Samuti on võimalik, et valija võib anda hääle parteile kui tervikule, näiteks Rootsis. Saab valida ka kandidaadi poolt, aga ainult valimissedelil vastava linnukese tehes. Praktikas saab kinnist nimekirja eelistav valija hääletada oma lemmikpartei esinumbri poolt. Valimistulemuste kindlakstegemine kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel, valimised.ee, vaadatud 04.10.2017
Kinnine nimekiri

Kinnine nimekiri (ka suletud nimekiri) on valimiste reegel, mille puhul määrab kandidaatide järjekorra partei nimekirjas kindlaks partei ning pärast valimisi jagatakse valimisnimekirja poolt saadud mandaadid vastavalt sellele nimekirja järjestusele. Kui nimekiri (erakond või valimisliit) on ületanud valimiskünnise, vajadusel on välja jagatud isikumandaadid, siis ülejäänud saadud kohad jagatakse vastavalt nimekirjale, alustades jagamist valiminimekirja algusest. Nii saavad eelise eespool olevad kandidaadid ja nimekirjas tagapool olevate kandidaatide võimalus saada valituks on väike. Ainuke võimalus kindlale isikule häält anda on sellisel juhul hääletada üksikkandidaadi poolt või kui nimekirja kandidaadil õnnestub kindlalt kokku saada isikumandaadi jagu hääli.[viide?] Eestis kasutatakse kinniseid nimekirjasid Riigikogu valimistel kompensatsioonimandaatide jagamisel. Mandaadid jagatakse üleriigilise nimekirja põhjal. Eestis on mitmeid kordi teemaks võetud Riigikogu valimistel nimekirjade avamine, aga seni on need avatuks muutmise katsed jäänud tulutuks. Kohalikel valimistel kasutatakse avatud nimekirjade põhimõtet, välja arvatud Tallinna linna kompensatsioonimandaatide jagamisel, kus mandaadi saab kandidaat, kes on ülelinnalises nimekirjas eespool. Sellist valimissüsteemi kasutatakse veel ka näiteks Hispaanias, samuti Saksamaal ja Uus-Meremaal võrdelise valimissüsteemi alusel valitud saadikute puhul.[viide?] [1] valimised.ee, Valimistulemuste kindlakstegemine Riigikogu valimistel (vaadatud 2.10.2017) [2] Andres Ammas: Avatud nimekirjade poolt (vaadatud 2.10.2017) [3] valimised.ee, Valimistulemuste kindlakstegemine kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel (vaadatud 2.10.2017)
2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

Eurovisiooni lauluvõistlus 2006 oli 51. Eurovisiooni lauluvõistlus, mis toimus Kreeka pealinnas Ateenas, Olympic Indoor Hallis 20. mail, poolfinaal toimus 18. mail. Lauluvõistlust korraldas Kreeka riigitelevisioon ERT. Võitjaks kuulutati Soome ansambel Lordi, kes kogus rekordarv 292 punkti ning tõi Soomele esimese võidu. Lordi on ühtlasi esimene hard rock'i bänd, kes on võitnud Eurovisiooni lauluvõistluse. Lauluvõistluse teema oli "Feel the Rhythm". Lava kujutas iidset Kreeka amfiteatrit. Saatejuhid olid Kreeka laulja Sakis Rouvas (kes esindas Kreekat 2004. aastal Eurovisioonil) ning Ameerika saatejuht ja näitleja Maria Menounos. Poolfinaali alguses laulsid saatejuhid Katrina and the Wavesi 1997. aasta võidulaulu "Love Shine A Light". Samuti laulsid vaheaegadel Sakis Rouvas ja Helena Paparizou. Punktiandmises tehti muudatus: punktid 1–7 tulid kohe punktitabelisse, 8-10 ja 12 ütlesid punktiedastajad ise. Poolfinaalis osales 23 riiki, kellest 10 parimat pääses finaali. Poolfinaalis osalesid 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse riigid, kes finaalis jäid kohtadele 11-24. (välja arvatud suurriigid - Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa ja Suurbritannia). Lisaks 12 riiki, kes ei kvalifitseerunud 2005. aastal poolfinaalist finaali. Poolfinaalis osales ka debüüti tegev Armeenia. Finaalis osalesid 2006. aastal esikümnesse jõudnud riigid ja suurriigid – Saksamaa, Suurbritannia, Hispaania ja Prantsusmaa. "Lordi voitti Euroviisut ennätyspisteillä!". stara.fi (soome keeles). 21. mai 2006. Vaadatud 22.12.2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 53. Eurovisiooni lauluvõistlus, mis toimus Serbia pealinnas Belgradis Beogradska Arenal. Võistluse finaal toimus 24. mail ning poolfinaalid 20. ja 22. mail. Lauluvõistluse korraldas Serbia riigitelevisioon RTS. Aasta varem Helsingis oli võitjaks kuulutatud Serbia lauljar Marija Šerifović lauluga "Molitva". 53. Eurovisiooni lauluvõistluse võitis Venemaa, keda esindas Dima Bilan lauluga "Believe", mis saavutas 272 punktiga esikoha. Dima Bilan oli ka varem Eurovisiooni lauluvõistlusel osalenud ning saavutanud 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Soome järel teise koha. 28. septembril 2007 teatati, et minnakse üle uuele formaadile, kus on kaks poolfinaali. Uue formaadi järgi pääsesid otse finaali ainult eelmisel aastal võitnud riik ja Euroopa Ringhäälingute Liidu (EBU) valitud neli suurriiki. 2007. aasta detsembris jagas EBU osalevad riigid geograafilise asukoha ja hääletamise ajaloo järgi kuueks, et vältimaks poolfinaalides poliitilist hääletust. 2008. aasta jaanuaris toimus esinemisjärjekorra loosimine. Kõik riigid pidid tegema teleülekande ja hääletuse selles poolfinaalis, kus nad ise osalesid. Teise poolfinaali näitamine oli valikuline ja selles mitteosalevad riigid hääletada ei saanud. Automaatselt finaali pääsenud riigid nägid mõlemat poolfinaali, kuid hääletada said nad vaid ühes neist. See, kummas poolfinaalis nad hääletasid, selgitati välja loosiga. Poolfinaalidest pääses edasi üheksa paremat, kümnes kvalifitseeruja selgus varužürii otsusega. Finaalis osales 25 riiki. Eesti osales I poolfinaalis, kus Kreisiraadio laulis laulu "Leto Svet", mis jäi 8 punktiga eelviimaseks ehk 18. kohale ega pääsenud finaali. Poolfinaalides osalevad riigid on jaotatud kuude rühma nende geograafilise asukoha ja 2004.–2007. aastal hääletamise järgi. 28. jaanuaril 2008 loositi riigid poolfinaalidesse. Mõlemasse poolfinaali jaotati võrdne arv riike ühest rühmast. Esimene poolfinaal toimus 20. mail 2008. Automaatsetest finalistidest hääletasid esimeses poolfinaalis Hispaania ja Saksamaa. Teine poolfinaal toimus 22. mail 2008. Automaatsetest finalistidest hääletasid teises poolfinaalis Prantsusmaa, Suurbritannia ja Serbia. Žüriide lemmikuna pääses lisaks esimesele üheksale kohale finaali Rootsi.  2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Eesti Päevaleht

Eesti Päevaleht (EPL) on Eestis ilmuv eestikeelne veebiajaleht. See alustas 1995. aastal ilmumist päevalehena. Ajaleht ilmus paberil viimast korda 27. märtsil 2024. 5. juunil 1995 ühinesid Hommikuleht, Päevaleht (endine Noorte Hääl) ja Rahva Hääl uueks väljaandeks, mille nimeks sai Eesti Päevaleht. 29. septembril 1995 liideti Eesti Päevaleht ja Eesti Sõnumid. Alates 2011. aastast kuulub Eesti Päevaleht täielikult Ekspress Grupi kontserni. Varem kuulus Eesti Päevalehe AS võrdsetes osades Ekspress Grupile ja Jaan Manitski valdusettevõttele Vivarone OÜ. Märtsis 2011 omandas Vivarone OÜ seni Eesti Päevalehe omandis olnud bürooruumid aadressil Narva maantee 13 ning Ekspress Grupp omandas täielikult Eesti Päevalehe äritegevuse. Eesti Päevalehe AS jätkas seniste kontoriruumide üürimist Vivarone OÜ-lt. Mais 2011 sõlmisid täielikult Ekspress Grupile kuuluv AS Eesti Ajalehed ja Eesti Päevalehe AS ühinemislepingu, millega Eesti Päevalehe AS ühendati seni Maalehte ja Eesti Ekspressi kirjastanud AS-iga Eesti Ajalehed. Märtsis 2012 andis AS Ekspress Grupp teada, et moodustab ajalehe Eesti Päevaleht ja internetiportaali Delfi toimetuste baasilt uue päevauudiste toimetuse, mida asub juhtima Delfi senine peatoimetaja Urmo Soonvald. 2024. aasta algul anti teada, et alates sama aasta aprillist loobutakse paberväljaandest, kuid edasi ilmub väljaande digileht, mis kuulub Delfi portaali koosseisu. 1994–2000 Kalle Muuli 2000–2001 Hanno Tomberg 2001–2006 Priit Hõbemägi 2006–2011 Lea Larin 2011–2012 Vallo Toomet alates 2012 Urmo Soonvald "XX sajandi kirjandusklassika" (ilmus 2005–2006) "Romaaniklassika" (ilmus 2007–2008) "Eesti lugu" (ilmus 2008–2009) "Eesti mälu" (ilmus 2010–2011) Eesti Päevalehe laupäevalehe LP raamatusarjad: "Maailma krimiklassika" (ilmus 2013–2014) "Aegumatud armastuslood" (ilmus 2016) Eesti Päevalehe tiraaži muutumine: 1999. aasta jaanuar – 48 600 eksemplari 2004. aasta jaanuar – 35 400 eksemplari 2014. aasta jaanuar – 21 700 eksemplari 2019. aasta jaanuar – 15 100 eksemplari 2023. aasta lõpp – 7985 eksemplari Eesti Päevaleht tuli digilehega turule 2011. aastal ning uuendas seda ulatuslikult 2015. aasta kevadel. Mais 2016 jõuti digitellimusega 18 000 lugejani, millega väljaanne oli tellijate arvult Eesti suurim digileht. Delfi Meedia digitellimuste number ületas 2023. aasta detsembris 100 000 piiri. Laupäevaleht LP Päevaleht (1905) EEG: AS Ekspress Grupp ja Vivarone OÜ restruktureerisid ühisettevõtte Eesti Päevalehe AS-i varad. Börsiteade Tallinna börsile, 20.08.2011. Ekspress Grupp: AS Eesti Ajalehed ja Eesti Päevalehe AS sõlmisid ühinemislepingu. Börsiteade Tallinna börsile, 09.05.2011. Oliver Kund "Delfi peatoimetaja haarab ohjad ka Eesti Päevalehes" Postimees, 13.03.2012 (vaadatud 13. märtsil 2012) "Eesti Päevaleht lõpetab paberil ilmumise" ERR, 15. jaanuar 2024 "Eesti Päevalehte loeb digitaalselt rekordarv inimesi" Eesti Päevaleht, 26. mai 2016 "Päevaleht" ja tema ajastu. Koostajad Aavo Kokk ja Krista Aru. Eesti Päevaleht, Tallinn 2005, 254 lk. Ülo Tedre, "Küsimusi äratavast raamatust" (raamatu "Päevaleht" ja tema ajastu" arvustus). Keel ja Kirjandus 2007, nr 1, lk 68–70. Eesti Päevalehe veebiväljaanne
Euroopa Parlamendi valimised

Euroopa Parlamendi valimised Lissaboni lepingu kohaselt peaks parlamendiliikmeid olema 751, ent kõik riigid ei ole veel Lissaboni lepingut ratifitseerinud. Seetõttu leppisid riigi- ja valitsusjuhid 2008. aasta 11. ja 12. detsembri ülemkogul kokku, et kui Lissaboni leping jõustub pärast 2009. aasta juunis toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi, võetakse võimalikult kiiresti vastu üleminekumeetmed, et suurendada kooskõlas Lissaboni lepinguga 2009.–2014. aastaks valitud EP koosseisu volituste lõpuni nende kaheteistkümne liikmesriigi EP liikmete arvu, kelle EP liikmete arv pidi suurenema. Seetõttu suureneb EP liikmete arv 2009.–2014. aastaks valitud EP koosseisu volituste lõpuni 736lt 754le. Eesmärk on, et kõnealune muudatus peaks võimaluse korral jõustuma 2010. aastal. Eestit kõnealune muudatus siiski ei puuduta ning Eestil on ka pärast Lissaboni lepingu jõustumist kuus saadikut. Euroopa Parlament valitakse iga 5 aasta tagant. Valib rahvas otseselt. Esimest korda valis rahvas 1979. aastal. Valimisreeglid on iga maa enda teha, kuigi järgitakse võrdelise esindatuse põhimõtet. Ka valimisringkonnad määrab iga riik ise. Samuti on erinevad arusaamad võrdelisest valimissüsteemist: Iiri Vabariigis, Põhja-Iirimaal ja Maltal on selleks üksiku ülekantava meetod, mujal nimekirjavalimised. Kinnine nimekiri on: Saksamaal, Prantsusmaal, Vahemere maades ja Suurbritannia põhisaarel. Euroopa Parlamendi kohtade arv on muutunud, sest Euroopa Liitu tuleb uusi maid juurde ja ka miinimumesindatust muudetakse. Praegune miinimumesindatus on 6 kohta. 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised 2007. aasta Euroopa Parlamendi valimised 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimised 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimised 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimised 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimised Euroopa Parlamendi eestikeelne avaleht Euroopa Parlamendi 2009. aasta valimiste veebileht
Flokulatsioon

Flokulatsioon (ka helvestamine, helvestumine, helvestus) on sadestuvate osakeste koondumine flokulantide ehk helvestusainete toimel nõrgalt seotud struktuuri. Väikesed osakesed moodustavad suuremaid osakesi. Sedimentatsioon on üsna kiire, kuid saadakse nõrgalt seotud suure mahuga sade, kus osakeste struktuur on säilinud ja sade on kergesti resuspendeeritav. Lahusti satub ka agregaatide sisse, mistõttu suspensioon muutub väga viskoosseks ja on säilitusanumast raskesi kättesaadav. Flokulatsiooni kasutatakse näiteks veepuhastuses. osakeste suurus, külgetõmbejõud sõltub otseselt osakeste suurusest osakeste kuju: asümmeetrilised, eriti pikaks venitatud kujuga on sobivamad kui sfäärilised, mis sadenevad kiiremini. kontsentratsioon ehk osakeste arv. Mida suurem on osakeste arv, seda rohkem kolloide tekib ning flokulatsioon on tõenäolisem. Koagulatsioon
Benazir Bhutto

Benazir Bhutto (sindhi: بینظیر ڀھٽو ; urdu:بینظیر بھٹو ; b 21. juuni 1953 Karachi – 27. detsember 2007 Rāwalpindi) oli Pakistani poliitik, peaminister aastatel 1988–1990 ja 1993–1996. Ta oli esimene naispeaminister islamimaades. Tema isa oli Pakistani president ja peaminister Zulfikar Ali Bhutto, kes 1979 poodi. Aastast 1983 kuni surmani oli ta oma isa asutatud Pakistani Rahvapartei (PPP) esimees. Poliitikasse läks ta maapaost 1986. aastal, et kukutada võimult diktaator Muhammad Zia ul-Haq. Pärast Zia surma sai temast Pakistani peaminister. Bhutto välispoliitika oli mõõdukas, ta üritas parandada suhteid Indiaga ning võttis vastu ligi 3 miljonit Afganistani põgenikku. 20 kuud hiljem kõrvaldas president Ghulam Ishaq Khan ta ametist, süüdistades teda korruptsioonis. 1993 valiti ta ametisse tagasi, kuid 1996 tagandas president Farooq Leghari ta uuesti, jällegi süüdistustega korruptsioonis. Bhutto läks 1998 Dubaisse maapakku. 1999 mõistis Pakistani kohus ta 5 aastaks vangi. 18. oktoobril 2007 naasis Bhutto Pakistani pärast kokkulepet presidendi Pervez Musharrafiga, mille kohaselt talle anti amnestia ja kõik korruptsioonisüüdistused tema vastu võeti tagasi. Enne 8. jaanuaril 2008 toimuma pidanud üldvalimisi oli küsitluste kohaselt valimiste soosik PPP. 27. detsembril 2007 mõrvati Bhutto, kui ta valimisüritusel Rawalpindis oma pooldajatele kõneles, seistes soomusautos püsti. Vastutuse kuriteo eest võttis Al-Qaeda ülem Mustafa Abu al-Yazid, nimetades Bhuttot "Ameerika Ühendriikide kõige kallimaks varaks". Pärast Benazir Bhutto mõrvamist nimetati 30. detsembril 2007 tema juhitud Pakistani Rahvapartei kaasesimeesteks Benazir Bhutto poeg Bilawal Bhutto Zardari ja lesk Asif Ali Zardari. Valimised lükati rohkem kui kuu aega edasi. Need toimusid 18. veebruaril 2008 ja PPP võitis need, saades 340-kohalises Pakistani Rahvusassamblees 124 kohta. Valimised andsid hävitava löögi valitsevale Pakistani Moslemi Liigale, mille kõik juhid, kaasa arvatud 22 endist ministrit, kaotasid oma koha rahvuskogus. PPP liider Yosaf Raza Gillani moodustas koalitsioonivalitsuse ja sai selle peaministriks. Facts on Pakistan's ex-PM Benazir Bhutto Reuters, 31. detsember 2007
Wolin

Wolin (saksa keeles Wollin) on linn Poolas Wolini saare lõunatipus. Elanikke 4900. Jomsborg, Viikingiaegne asula http://www.wolin.pl/
Rock

Mõiste rock all peetakse tihti silmas rokkmuusikat. Sama nime kannab mitu kunstiteost. "Kaljukindlus" (inglise "The Rock"), 1996. aasta film. "Rocks", Aerosmithi album. Maailmas on mitu seda nime kandvat paika. Rock on küla Cornwalli krahvkonnas Inglismaal. Rock on küla Northumberlandi krahvkonnas Inglismaal. Rocki maakond on maakond mitmes USA osariigis. Rock Island Illinoisi osariigis USA-s. The Rock on linn Uus-Lõuna-Walesi osariigis Austraalias. Selle nime all on tuntud ka Alcatrazi saar (The Rock). Atlandi ookeani põhjaosas paikneb Rockalli saar. ROCK võib tähistada Rho-sõltuvat proteiinkinaasi. Informaatikas kannavad sellist nime protsessor Rock, mille töötas välja Sun Microsystems, ja Rocks Cluster Distribution, mis on üks Linuxi distributsioone. Rock (eesnimi) Rock (perekonnanimi) Rokk Rock'n'roll