laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
II liiga 2018

II liiga 2018 oli Eesti jalgpalli tugevuselt neljanda liiga II liiga 2018. aasta hooaeg, mis jagunes kahte tsooni - ida/põhi ja lõuna/lääs. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Meistriliiga 2018 Esiliiga 2018 Esiliiga B 2018 III liiga 2018 IV liiga 2018 "Eesti 2016 .a jalgpalli meistrivõistluste Teise ja madalamate liigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 27. november 2015. Vaadatud 26. september 2016.
II liiga 2019

II liiga 2019 oli Eesti jalgpalli tugevuselt neljanda liiga II liiga 2019. aasta hooaeg, mis jagunes kahte tsooni - ida/põhi ja lõuna/lääs. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Meistriliiga 2019 Esiliiga 2019 Esiliiga B 2019 III liiga 2019 IV liiga 2019 "Eesti 2016 .a jalgpalli meistrivõistluste Teise ja madalamate liigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 27. november 2015. Vaadatud 26. september 2016.
Sebra-amadiin

Sebra-amadiin (Taeniopygia guttata) ehk sebravint on amadiinlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Sebra-amadiin on levinud vint Kesk-Austraalias ja elab suuremal osal mandrist, vältides ainult jahedat niisket lõunaosa ja mõnda piirkonda troopilises põhjas. Lindu võib leida ka Timori saarel. Sebra-amadiin on ka sisse toodud Puerto Ricosse ja Portugali. Sebra-amadiinide kõige tavalisem elupaik on Austraalia mandriosas, kus elab umber 75% maailma sebra-amadiinidest. Seda liiki rannikutel tavaliselt ei leidu, välja arvatud kuivemas lääneservas. Sebra-amadiine leidub üldiselt kuivades piirkondades, kuid veekogude lähedal ja paikades, kus on sadanud vihma. See on tõenäoliselt seotud pigem taimestiku rohkusega kui vee leidumisega. Sebra-amadiine leidub ka haritud aladel, näiteks riisipõldudel. Pidevalt tugevad sademed on sebra-amadiinidele kahjulikud, sest nende pesa ei varja tibusid ega mune vihma eest. Vihmasadu võib mõnikord põhjustada pesitsimise ärajätmine. Timori saarele jõudsid sebra-amadiinid millalgi Pleistotseeni jäätumise ajal, mil meretase langes l00–150 meetrit, kitsendades vahemaad Austraalia Kimberley regiooni ja Timori saare vahel kuni umbes 72 kilomeetrile. Sebra-amadiini eeldatav eluiga on geneetiliste ja keskkonnategurite tõttu väga erinev. Sebra-amadiin võib oma looduskeskkonnas elada kuni viie aastani. Kui neid peetakse puuris, elavad nad tavaliselt 5–9 aastat, kuid võivad elada kuni 12 aastat, rekord on puuris elava linnu puhul 14,5 aastat. Nad hakkavad sigima juba 70-80-päevaselt ja nende pesas on 2-8 muna, keskmiselt viis muna. Pojad lendavad pesast välja 17-18 päevaselt. Poegade eest hoolitsevad mõlemad vanemad. Sebra-amadiin sööb peamiselt rohuseemneid, toitudes enamasti poolküpsetest ja küpsetest seemnetest (kuigi võib süüa ka kuivi seemneid). Lisaks sööb ta mõnikord putukaid (peamiset sipelgaid ja termiite). Puuris peetavate sebra-amadiinide lemmiktoit on hirsiseemned. Sebra-amadiine kasutatakse sageli teadusprojektideks, et saada teada, kuidas linnud käituvad. Neid kasutatakse ka geeniuuringutes. Need linnud on ka väga head lemmikloomad, elades puuris kuni 9 aastat ja vajades vahepeal vett ja seemneid. Zann 1996, p. 62–68 Zann 1996, lk 9.
Alamprefektuur (Prantsusmaa)

Alamprefektuur (prantsuse: sous-préfecture) on Prantsusmaal halduskeskus ringkonnas, mis ei sisalda departemangu prefektuuri. Mõistet kasutatakse ka hoone kohta, kus asub ringkonnavalitsuse peakorter. Alamprefektuuri eest vastutav avalik teenistuja on alamprefekt, teda abistab peasekretär. Maist 1982 veebruarini 1988 olid alamprefektid tuntud kui commissaire adjoint de la République. Kui ringkonnavalitsust teostatakse prefektuurist, täidab alamprefektiga samaväärseid ülesandeid prefekti peasekretär. Pariisi, Lyoni ja Marseille linnaringkonnad on pigem linna (või valla) alljaotused kui prefektuurid, seega ei ole need ringkondadega samatähenduslikud. Prantsusmaa alamprefektuuride loend Prantsusmaa ringkondade loend
Jan Kořenský

Jan Kořenský (24. mai 1937 Hradec Králové – 16. aprill 2022 Praha) oli tšehhi keeleteadlane.
440. aastad

440. aastad 440. aastad on aastad 440–449 pKr. Sajandid: 4. sajand - 5. sajand - 6. sajand Kümnendid: 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad 430. aastad - 440. aastad - 450. aastad 460. aastad 470. aastad 480. aastad 490. aastad Aastad: 440 441 442 443 444 445 446 447 448 449 ... ...
20. SS-väljaõppe ja tagavararügement

20. SS-väljaõppe ja tagavararügement (20. SS-Ausbildungs- und Ersatz Regiment) oli 20. eesti diviisi väljaõppeüksus Teises maailmasõjas, Klooga väljaõppelaagris (Truppenübungsplatz Klooga) ja Paldiskis. Väljaõppe ja tagavararügement moodustati 20. aprillist 1944, kui 20. Eesti SS-vabatahtlike diviisi moodustamisega sai nimeks eelneva Eesti SS-vabatahtlike brigaadi SS-Ausbildung und Ersatz Bataillon 33 asemel Ausbildung und Ersatz Btl.20 ja hiljem SS-Ausbildung und Ersatz Regiment 20. 20. SS-väljaõppe ja tagavararügemendi ülem oli SS-Sturmbannführer Georg Ahlemann. I Pataljon – Relva SS Hauptsturmführer Theodor Liht (langes lahingus 18.03.45), SS-Obersturmführer Schütte I Pataljoni 1. kompanii – Relva SS Obersturmführer Peeter Lossmann, I Pataljoni 2. kompanii – Relva SS Untersturmführer Harald Salumäe, I Pataljoni 3. kompanii – Relva SS Obersturmführer Manfred Haldma-Schilling, I Pataljoni 4. kompanii – Relva SS Untersturmführer Aksel Nikolai Ohaka II Pataljon – Relva SS Hauptsturmführer Ludvig Triik, Relva SS Hauptsturmführer Riho Piirsalu, Relva SS Hauptsturmführer Erich Palk, Relva SS Sturmbannführer Henrik Sillapere, II Pataljoni 5. kompanii – Relva SS Obersturmführer Leonhard Praks, II Pataljoni 6. kompanii – Relva SS Untersturmführer Rudolf Laursoo, II Pataljoni 7. kompanii – Relva SS Untersturmführer Udo Virkus, II Pataljoni 8. kompanii – Relva SS Sturmbannführer Valdur Jürissaar 13. kompanii, Relva SS Obersturmführer Andrei Kalda, Relva SS Obersturmführer Albert Singel, 14. kompanii, 15. kompanii. Väljaõppe ja tagavararügemendi evakueerimine Eestist Saksamaale toimus 1944. asta septembri lõpus. Kolimine Paldiskist algas juba 18. septembril 1944.a. ja puudutas nii Paldiskis, Kloogal kui ka mujal ümbruskonnas asunud üksusi. 20. septembril lahkus esimene laev osaga II pataljonist, 21. septembril ülejäänud osa II pataljonist. Klooga koonduslaager Klooga sõjaväelinnak TRUPPENÜBUNGSPLATZ KLOOGA VÄLJAÕPPELAAGER, vaadatud 3. november 2019 33. Väljaõppe- ja Tagavarapataljon, http://wehrmacht.rindeleht.ee
Videniškiai vald

Videniškiai vald (leedu keeles Videniškių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Molėtai rajooni territooriumil. Valla pindala on 70 km². 2011. aasta seisuga elas seal 717 inimest. Valla keskus on Videniškiai küla, kus aastal 2011 oli 319 elanikku. Vallamaja asub aadressil Ramybės g. 3. Vallavanem on Genovaitė Mozūrienė. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Molėtų rajono savivaldybė. vaadatud 3.11.2019. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 23.03.2019.
450. aastad

450. aastad 450. aastad on aastad 450–459 pKr. Sajandid: 4. sajand - 5. sajand - 6. sajand Kümnendid: 400. aastad 410. aastad 420. aastad 430. aastad 440. aastad - 450. aastad - 460. aastad 470. aastad 480. aastad 490. aastad 500. aastad Aastad: 450 451 452 453 454 455 456 457 458 459 ... ...
Peenetundlane sirts

Peenetundlane sirts (Tetrix tenuicornis, sünonüüm Tetrix nutans) on sirtslaste sugukonda kuuluv liik sihktiivalisi putukaid. Eestis harva. Sarnaneb väga täpiksirtsuga. Eesti sihktiivaliste nimestik Runnel, Veljo 2017. Eesti sihktiivalised ja nende laulud. Eesti Loodus 8: 12–23 (lk. 22).
Mägihaigus

Mägihaigus (ka mägitõbi, mäehaigus) on tervisehäire, mida põhjustab hapniku vähesus kõrgel mägedes viibimisel. Mägironijad kogevad suhteliselt lühikese aja jooksul järsku õhu hapnikusisalduse vähenemist, mis tekitab organismis ootamatu hapnikupuuduse. Selle sagedasemateks tagajärgedeks ja mägihaiguse sümptomiteks on peapööritus, peavalu, oksendamine, väsimus, unehäired ja hingamisraskused. Enamikku inimesi tabab mägihaigus alles 2500 meetri kõrgusel ja kõrgemal. Riskiteguriteks on varasemad mägihaiguse hood, aktiivne liikumine ja kiire tõus. Hea füüsiline vorm tavaliselt ei vähenda mägihaiguse riski. Mägihaiguse vältimiseks soovitatakse liikuda kõrgemale aeglaselt, mitte rohkem kui 300 tõusumeetrit päevas. Mägihaigust leevendab madalamale laskumine ja piisav vedeliku joomine.
Veljo Runnel

Veljo Runnel (sündinud 28. augustil 1971 Paides) on eesti bioloog. Ta on lõpetanud 1989. aastal Paide 3. Keskkooli ja 1993. aastal Tartu Ülikooli bioloogina. 2010. aastal kaitses ta magistritööd teemal "Võsaritsika Pholidoptera griseoaptera lauluelementide muutlikkus", väitekirja juhendaja oli Toomas Tammaru. Ta on lindistanud loodushääli. 2021 Tartu Ülikooli aumärk "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Veljo Runnel Eesti Teadusinfosüsteemis
Prefektuur (Prantsusmaa)

Prefektuur Prantsusmaal (prantsuse: préfecture) võib viidata: Chef-lieu de département, linn, kus asub departemangu valitsus; Chef-lieu de région, linn, kus asub piirkonna valitsus; prefektuuri jurisdiktsioon; Prefekti ametlik residents või peakorter. Prantsusmaal on 101 prefektuuri, üks igas departemangus. Vastutav ametnik on prefekt (prantsuse: préfet). Prefektuur on valitsus, mis kuulub siseministeeriumile, ning selle ülesandeks on isikutunnistuste, juhilubade, passide, välismaalaste elamis- ja töölubade väljastamine, sõidukite registreerimine, ühingute registreerimine (loomine, staatuse muutmine, laialisaatmine) ning politsei ja tuletõrjujate juhtimine. Prefektuurid asuvad oma departemangude geograafiliste keskuste lähedal ja valiti algselt nii, et oleksid ühepäevase hobusereisi kaugusel ükskõik kust departemangus. Seetõttu ei pruugi departemangu suurim asula olla alati selle prefektuur: näiteks Marne'i departemangu prefektuur asub Châlons-en-Champagne'is, vaatamata Reimsi linnale Aisne'i piiri ääres, mis on neli korda suurem. Prefekt esindab riigi valitsust kohalikul tasandil ja kasutab seetõttu riigi valitsusele põhiseaduslikult antud volitusi. Prefekt annab välja määruseid, mis on kirjutatud kohaliku õiguse kohaldamiseks: ohutuseeskirjadele mittevastava hoone sulgemiseks või sõidukite liikluseeskirjade muutmiseks (kiiruspiirangud, ehitusload). Departemangu juhtorgan on departemangu nõukogu (prantsuse: Conseil départemental), mis vastutab koolide ja teede ehitamise ja korrashoiu, ülalpeetavatele inimestele (puuetega ja eakatele) rahalise abi ning kohaliku majandusarengu edendamise jne eest. Varem oli prefekt departemangu juhataja, kuid alates 1982. aastast asus departemangu nõukogu president departemangu tegevjuhi kohale. Pariisi (Île-de-France) ja selle kolme ümbritseva departemangu (Petite Couronne) kohta kehtib erand. Neid departemange haldab õiguskaitse ja julgeoleku tagamiseks üks prefektuur, mida nimetatakse politseiprefektuuriks (prantsuse: préfet de police), mis pärineb 1871. aasta Pariisi kommuunist. Täidesaatvat võimu rakendab teistes Prantsuse valdades tavaliselt linnapea. Teisi volitusi omab Pariisi prefekt. Departemangud jagunevad ringkondadeks, mis omakorda jagunevad kantoniteks. Chef-lieu d'arrondissement on alamprefektuur (prantsuse: sous-préfecture). Vastutav ametnik on alamprefekt (prantsuse: sous-préfet). Kantonitel on suhteliselt vähe pädevusi, millest kõige olulisem on kohalik valimiste korraldamine (kantonid on valimisjaotised). Prantsusmaa haldusjaotus Police nationale
SN 1987A

SN 1987A oli Suures Magalhãesi Pilves plahvatanud supernoova. See asus Maast umbes 168 000 valgusaasta kaugusel ning oli üks lähemaid supernoovasid, mida Maalt on vaadeldud. 1987A valgus jõudis Maale 23. veebruaril 1987 ning 24. veebruaril märkasid seda 24 tunni jooksul kaks astronoomi Tšiilis ja üks Uus-Meremaal. Supernoova heleduse haripunkt oli sama aasta mais. SN 1987A oli esimene supernoova, mida kaasaegsed astronoomid said detailselt uurida ning selle vaatlused andsid uusi teadmisi gravitatsioonilise kollapsi tagajärjel tekkinud supernoovade kohta. "The Dawn of a New Era for Supernova 1987a". NASA. Vaadatud 3. november 2019. "This date in science: Supernova 1987A". EarthSky. Vaadatud 3. november 2019.
Sarva keel

Sarva keel on Afroaasia keelkonna Tšaadi keelte rühma kuuluv keel, mida räägivad Tšaadi edelaosas elavad sarvad. Kõnelejate arv on umbes 2000. Keele ISO 639-3 kood on swy. http://endangeredlanguages.com/lang/2593 https://glottolog.org/resource/languoid/id/saru1245
NGC 4526

NGC 4526 (ka NGC 4560) on läätsgalaktika, mis asub Neitsi tähtkujus. Galaktika asub Maast umbes 55 miljoni valgusaasta kaugusel ning selle avastas 13. aprillil 1784 William Herschel. Galaktikast on leitud kaks supernoovat, SN 1969E ja SN 1994D. "The whirling disc of NGC 4526". ESA Hubble Site. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuni 2018. Vaadatud 3. november 2019.
Esiliiga 2019

Esiliiga 2019 oli Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga, Esiliiga, 29. hooaeg, mis algas 7. märtsil ning lõppes 11. novembril 2019. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Koht Ausa mängu edetabelis; 10) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Kaheksanda koha saanud meeskond läheb järgmise hooaja Esiliiga koha nimel vastamisi Esiliiga B 2019 kolmandaks jäänud meeskonnaga. Pärnu Jalgpalliklubi võitis koondtulemusega 7:2 ja tõusis Esiliigasse. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu. Meistriliiga 2019 Esiliiga B 2019 II liiga 2019 III liiga 2019 IV liiga 2019 "Elva linna staadion". spordiregister.ee. Vaadatud 1. märtsil 2023. "Maarjamäe jalgpallikeskus". spordiregister.ee. Vaadatud 1. märtsil 2023. "A. Le Coq Arena I ja II muruväljak". spordiregister.ee. Vaadatud 1. märtsil 2022. "Kohtla-Järve Spordikeskuse staadion". spordiregister.ee. Vaadatud 1. märtsil 2022. "Kadrioru staadion". Estonian Football Association. Vaadatud 1. märtsil 2022. "Kalevi Keskstaadion". spordiregister.ee. Vaadatud 1. märtsil 2023. "Tartu Sepa jalgpallikeskuse kunstmuruväljak". Estonian Football Association. Vaadatud 1. märtsil 2023. "Rakvere staadion". Eesti Spordiregister. "Pärnu Rannastaadion". Estonian Football Association. Vaadatud 1. märtsil 2022. "Tartu Tamme staadion". Estonian Football Association. Vaadatud 1. märtsil 2022. "Flora sai koondisega sama sponsori". Soccernet.ee. 25. september 2014. Vaadatud 3. oktoobril 2014. "AMETLIK: Arbeiter lahkub Kalevist, Zelinski Vaprusest ning uuest hooajast asutakse tööle välismaal". soccernet.ee. 8. november 2018. Vaadatud 15. jaanuaril 2023. "Vaprust juhendavad uuest hooajast Pajula ja Midenbritt". soccernet.ee. 22. november 2018. Vaadatud 15. jaanuaril 2023. "Welco vahetas peatreenerit, uueks juhendajaks Sagim". soccernet.ee. 25. juuli 2019. Vaadatud 15. jaanuaril 2023. "Eesti 2016. a jalgpalli meistrivõistluste Premium ja Esiliigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 11. november 2015. Vaadatud 26. september 2016.
Esiliiga B 2019

Esiliiga B 2019 on Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga, Esiliiga B, 7. hooaeg, mis algas veebruaris ja lõppes novembris 2019. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Koht Ausa mängu edetabelis; 10) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu. Meistriliiga 2019 Esiliiga 2019 II liiga 2019 III liiga 2019 IV liiga 2019 "Eesti 2016. a jalgpalli meistrivõistluste Premium ja Esiliigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 11. november 2015. Vaadatud 26. september 2016.
William Van Alen

William Van Alen (10. august 1883 Brooklyn – 24. mai 1954 New York) oli Ameerika Ühendriikide arhitekt, kes on tuntud Chrysler Buildingu projekteerijana. Art déco
Larmori pretsessioon

Larmori pretsessioon (iiri füüsiku Joseph Larmori järgi) on osakese (elektroni, aatomituuma, aatomi) magnetmomendi pretsessioon ehk selle momendi pöörlemistelje keerdumine ümber välise magnetvälja suuna. Välises magnetväljas B → {\displaystyle {\vec {B}}} asetsevale magnetilisele dipoolile mõjub jõumoment Γ → = μ → × B → = γ J → × B → , {\displaystyle {\vec {\Gamma }}={\vec {\mu }}\times {\vec {B}}=\gamma {\vec {J}}\times {\vec {B}},} kus tehtemärk × {\displaystyle \times } tähistab vektorkorrutist; μ → {\displaystyle {\vec {\mu }}} on magnetmoment (magnetiline dipoolmoment); J → {\displaystyle {\vec {J}}} on impulsimoment; γ {\displaystyle \gamma } on güromagnetiline suhe. Staatilise magnetvälja korral on magnetinduktsiooni vektor B → = B 0 z ^ {\displaystyle {\vec {B}}=B_{0}{\hat {z}}} ristkoordinaadistiku z-telje suunaline) ja impulsimomendi vektor J → {\displaystyle {\vec {J}}} pretsesseerub (keerdub) z-telje ümber ringsagedusega   ω 0 = γ B 0 {\displaystyle \ \omega _{0}=\gamma B_{0}} . Seda sagedust nimetatakse Larmori sageduseks. Näiteks kui prooton asetseb magnetväljas, mille magnetiline induktsioon B = 1 tesla, on Larmori sagedus 42 megahertsi. Laetud osakese korral eristatakse Lamori sagedusest tsüklotronresonantsi sagedust. Larmori pretsessiooni tähtsad rakendused on tuumaspinn-resonantsspektroskoopia ja tuumaspinntomograafia.
Tsüklotronresonants

Tsüklotronresonants on aatomifüüsika nähtus, mis avaldub elektromagnetlainete resonantspeegeldumise või -neeldumisena staatilise magnetvälja asetatud tahkises, milles on vabu laengukandjaid. Resonants tekib seejuures sagedusel, mis on pöördvõrdeline laengukandja massiga. See võimaldab tsüklotronresonantsi kasutada mikroosakeste efektiivmassi määramiseks. Nimetus tuleneb tsüklotronist: selles osakeste kiirendis liiguvad osakesed tsüklotroni resonantsisagedusega ringorbiidil. ENE 9. köide, 1996
Güromagnetiline suhe

Güromagnetiline suhe väljendab osakese või osakeste süsteemi magmetmomendi ja impulsimomendi suhet; tähis γ {\displaystyle \gamma } ja ühik rad/(s·T) või C/kg. Elementaarosakeste impulsimomenti põhjustab nende spinn S → {\displaystyle {\vec {S}}} . Osakese magnetmomendi μ → {\displaystyle {\vec {\mu }}} saab siis esitada kujul μ → = γ S → {\displaystyle {\vec {\mu }}=\gamma {\vec {S}}} .
460. aastad

460. aastad 460. aastad on aastad 460–469 pKr. Sajandid: 4. sajand - 5. sajand - 6. sajand Kümnendid: 410. aastad 420. aastad 430. aastad 440. aastad 450. aastad - 460. aastad - 470. aastad 480. aastad 490. aastad 500. aastad 510. aastad Aastad: 460 461 462 463 464 465 466 467 468 469 ... ...
Reuben Fine

Reuben C. Fine (11. oktoober 1914 Bronx – 26. märts 1993 New York) oli Ameerika Ühendriikide maletaja, psühholoog ja literaat, rahvusvaheline suurmeister (1950). Fine sündis emigrantide perekonnas. Tema isa oli pärit Varssavist ja ema Odessast. Maletama hakkas ta 8-aastaselt. Fine on seitsmekordne USA lahtiste meistrivõistluste võitja (1932–1935, 1939–1941). 1932. aastal debüteeris ta rahvusvahelisel maleturniiril Pasadenas, kus jäi jagama 7.–10. kohta (seejuures mängis viiki valitseva maailmameistri Aleksandr Alehhiniga). Fine mängis edukalt paljudel turniiridel Euroopas. Ta võitis aastavahetusel 1935/1936 peetud Hastingsi rahvusvahelise turniiri. 1936. aastal jagas ta Nottinghami turniiril 3.–5. kohta (eespool Aleksandr Alehhinist). 1937. aastal tuli Fine Paul Kerese järel teiseks Semmeringis ja Badenis mängitud kaheksa osavõtjaga maailmameistri kandidaatide turniiril (3.–4. kohta jagasid José Raúl Capablanca ja Samuel Reshevsky, viiendaks jäi Salo Flohr). Fine valiti kaheksa osavõtja hulka, kes novembris 1938 mängisid AVRO turniiril selgitamaks tiitlipretendenti Aleksandr Alehhini vastu. Lõppjärjestuses jagas Fine Paul Keresega esikohta, kuid Bergeri süsteemi põhjal läks võit Keresele. Fine sai personaalse kutse kaheksa osavõtjaga 1948. aasta maailmameistrivõistluste turniirile, kuid ta loobus osalemast. 1950. aastal võttis Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) kasutusele rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. Fine oli üks neist, kes sai selle nimetuse kohe samal aastal. USA võistkonna koosseisus võitis Fine maleolümpiatel kolm kuldmedalit (1933, 1935, 1937). 1948. aastal sai Fine Lõuna-California Ülikoolist doktorikraadi psühholoogias. Ta avaldas mitu male- ja psühholoogiaalast raamatut.  Reuben Fine – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Gawain Jones

Gawain Christopher Bernard Jones (sündinud 11. detsembril 1987 Keighley’s) on inglise maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2007). Jones sai suurmeistriks 20-aastaselt 2007. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on kahekordne Briti malemeister (2012, 2017). 2011. aastal tuli ta Ekurhulenis Rahvaste Ühenduse malemeistriks. Aastavahetusel 2012/2013 võitis ta esikoha Hastingsi rahvusvahelisel turniiril. Jones on mänginud kahel maailma karikaturniiril (2013, 2017). 2013. aastal Tromsøs (128 osavõtjat) sai ta turniiritabelis 72. asetuse. Ta kaotas avaringis ja 64 parema hulka ei pääsenud. Ka 2017. aastal Thbilisis kaotas ta juba avaringis (Jorge Corile). Jones võitis 2019. aastal Nur-Sultanis võistkondlikel maailmameistrivõistlustel Inglismaa võistkonna koosseisus hõbemedali. Ta oli abielus maletaja Sue Maroroaga.  Gawain Jones – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Gawain Jones FIDE andmebaasis
Sue Maroroa

Sue Yuchan Maroroa (4. märts 1991 – 11. mai 2023) oli Inglismaa maletaja, naiste rahvusvaheline meister (2009). Maroroa hakkas maletama 11-aastaselt. Ta tuli 2006. aastal Uus-Meremaa naiste malemeistriks. 2008. aastal võitis ta Uus-Meremaa juunioride meistrivõistlused (võistles koos meestega). 2009. aastal Gold Coastis peetud Austraalia ja Okeaania naiste meistrivõistlustel tuli ta kolmandaks. Ta mängis seitsmel naiste maleolümpial – Uus-Meremaa (2002–2010) ja Inglismaa (2014, 2018) naiskonna koosseisus. Maroroa elas Londonis ja oli abielus malesuurmeister Gawain Jonesiga. Sue Maroroa FIDE andmebaasis