laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Árpád Göncz

Árpád Göncz (10. veebruar 1922 Budapest – 6. oktoober 2015 Budapest) oli Ungari president, kirjanik ja tõlkija. Ta lõpetas 1944. aastal Budapesti ülikooli. Arreteeriti 1956. aasta Ungari ülestõusust osavõtu eest mais 1957 ja amnesteeriti aastal 1963. Pärast vanglast vabanemist algas Gönczi kirjanduslik tegevus. Ta oli tuntud eelkõige näitekirjanikuna, aga ka tõlkijana. Ta tõlkis inglise keelest ungari keelde J. R. R. Tolkieni "Sõrmuste Isanda". 1988 astus ta Vabade Demokraatide Liitu. Mais 1990 valiti ta Ungari parlamenti, sama aasta 2. maist 3. augustini oli parlamendi spiiker. 4. augustil 1990 valiti ta viieks aastaks Ungari presidendiks. Teist korda valiti ta riigi presidendiks 4. augustil 1995 ja ta oli Ungari president 4. augustini 2000. 1996. aasta mais viibis ta riigivisiidil Eestis. Árpád Göncz oli abielus ja tal on neli last. Tema tütar Kinga Göncz on psühhiaater ja poliitik, ta oli Ungari välisminister aastatel 2006–2009. 6. mai 1997 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2007. Vaadatud 30. mail 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.president.ee/en/estonia/decorations/bearers.php?id=55
Hermann Johann Friedrich Harten

Hermann Johann Friedrich von Harten (18. jaanuar/29. jaanuar 1794 Mustjala – 27. september/9. oktoober 1841 Kaarma) oli Eesti vaimulik. Õpetuse sai ta koduõpetaja käest. Aastatel 1811–1814 õppis ta usuteadust Tartu Ülikoolis. Aastatel 1814–1820 töötas ta Eestimaa kubermangus koduõpetajana. Aastatel 1821–1841 oli ta Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Lisaks hooldas ta aastatel 1825–1831 Mustjala Anna kogudust. Aastatel 1833–1836 oli ta Konsistooriumi assessor, 1836–1841 oli ta Saaremaa superintendent. Kultuurilukku on Harten läinud eelkõige sellega, et ta asutas aastal 1835 Kaarmal Saaremaal esimese, Eestis ühe esimestest eestlastest koosneva laulukoori. Sellega rajas ta väga tugeva koorilaulutraditsiooni Kaarmal. Samuti rajas ta Kaarmal piibliseltsi ning hoolitses agaralt ka kihelkonna- ja külakoolide eest. Tema isa Georg Friedrich Harten oli Mustjala Anna koguduse õpetaja, vend Carl Eduard Harten oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Tema äi Christoph Friedrich Mickwitz oli Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Aastal 1840 tõsteti ta aadliseisusse Püha Stanislavi III järgu ordeni andmisega. Vanaisa Johannes Heinrich Felicius oli Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, onu Johannes Heinrich Felicius oli Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vanavanaisa (emaemaisa) Johann Heinrich Jürgens oli Pöide Maarja koguduse õpetaja, tädimees Benedict Witte oli Ambla Maarja koguduse õpetaja. 1840 Püha Stanislavi orden III klass. Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust Hermann Joh. von Friedrich HARTEN (Kaarmal 1821–1841) Hermann Johann Friedrich Harten Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
Venemaa raadiojaamade loend

Siin on loetletud Venemaal tegutsevaid raadiojaamu. www.listenlive.eu/russia
Friedrich Suur

Friedrich II ehk Friedrich Suur (saksa keeles Friedrich der Große; 24. jaanuar 1712 Berliin – 17. august 1786 Potsdam) oli Preisimaa kuningas 1740. aastast kuni surmani. Brandenburgi markkrahvina oli tema nimi Friedrich IV. Friedrich oli Friedrich Wilhelm I ja tema abikaasa Sophie Dorothea neljas laps ja kolmas poeg. Kokku oli tema vanematel 14 last, kellest 4 suri enne 3-aastaseks saamist, sealhulgas kaks vanimat poega. Friedrichi ema isa oli Suurbritannia kuningas George I. Ta soovis oma isa tahte vastaselt saada arhitektiks. Sanssouci loss Potsdamis ongi osalt tema enda eskiiside järgi ehitatud. Friedrichit peetakse parimaks näiteks valgustatud monarhist. Ta oli kirjavahetuses Voltaire'i, Immanuel Kanti, Gotthold Ephraim Lessingi, Friedrich Schilleri ja Johann Wolfgang Goethega. 1750 kutsus Friedrich Voltaire'i Preisimaale elama, kuid peagi muutusid nende suhted pingeliseks. Voltaire'i heidutas Friedrichi militarism ja kui Voltaire ründas 1753 ajakirjanduses üht Friedrichi liitlast, saatis Friedrich Voltaire'i Preisimaalt välja. Pärast paranesid nende suhted jälle ning nad olid omavahel peaaegu pool sajandit kirjavahetuses. Friedrich oli religioossetelt vaadetelt liberaal ja ta polnud kuigi sügavalt usklik. Tema ajal kehtis Preisimaal usuvabadus, seda nii katoliiklaste, jesuiitide kui ka juutide suhtes. Friedrichi ajal kasvas Preisimaa pindala peaaegu kaks korda, seda nii kuninga osava diplomaatia kui ka edukate sõdade tagajärjel. Selles oli tal sageli õnne, sest Seitsmeaastases sõjas (1756–1763) oleks ta peaaegu lüüa saanud, vaid Venemaa uue tsaari Peeter III sümpaatia tema suhtes päästis Friedrichi halvimast. Sõjas võitis ta Austrialt Sileesia ja osales Poola esimeses jagamises 1772. Varases noorukieas olevat Friedrich mõningate teadete põhjal saanud suguhaiguse, mille ravimine muutis ta kastraadiks või vähemalt impotendiks. Ülejäänud eluperioodidest pole teada tema intiimseid läbikäimisi naistega. Ka suhe abikaasaga oli formaalne ja ta elas sisuliselt tsölibaadis, olles "laulatatud riigiga". Mõned ajaloolased näevad selles (ka mõnede kaasaegsete vihjete põhjal) seda, et ta oli hoopis homoseksuaalne. Isa sundis Friedrichi abielluma Elisabeth Christine von Braunschweig-Wolfenbüttel-Beverniga. Friedrich ei suhelnud oma naisega peaaegu üldse ja pärast isa surma 1740 kolisid nad lahku. Friedrich kinkis oma naisele Schönhauseni lossi, kus too elas, ega külastanud teda kordagi. Nad kohtusid harvemini kui kord aastas, peamiselt suguvõsa kokkutulekutel. Oli kolm last, kuid Paruness Engelbrecht ga. Friedrichile järgnes troonil tema venna August Wilhelmi poeg Friedrich Wilhelm II. King of Prussia Wolfgang Venohr. Friedrich II (1712–1786) : Preisi kahepalgeline kuningas. Kirjastus Kunst, 1999. N. Mitford, Frederick the Great, New York, 1970
Positsioon (muusika)

Positsioon on vasaku käe asukoht keelpilli sõrmlaual. Sadulale kõige lähemal on esimene positsioon, sellest pilli kõlakasti poole liikudes järgmine on teine positsioon jne.
Üldistatud aditiivne meetod

Üldistatud aditiivne meetod (inglise Generalized additive model ehk GAM) on Trevor Hastie ja Rob Tibshirani loodud statistiline meetod, mis võimaldab üldistatud lineaarsel mudelil rakendada aditiivse mudeli sujuva ülemineku omadusi. Mudel võimaldab rakendada erinevaid jaotusi (normaaljaotus, binoomjaotus vms) ning ühendusfunktsiooni, mis on seotud oodatud jaotuste väärtustega funktsiooniga g ning üritab lähendada funktsiooni fi, mis rahuldab tingimused: g ( E ⁡ ( Y ) ) = β 0 + f 1 ( x 1 ) + f 2 ( x 2 ) + ⋯ + f m ( x m ) . {\displaystyle g(\operatorname {E} (Y))=\beta _{0}+f_{1}(x_{1})+f_{2}(x_{2})+\cdots +f_{m}(x_{m}).\,\!} Funktsioonidele fi lähendatakse nii parameetrilisi kui ka mitteparameetrilisi keskmisi nii, et lähendid annaksid parema tulemuse kui ükski muu meetod. Meetod ise on väga üldine – tüüpilist GAM-i võib kasutada xy-joonisel silumisfunktsioonina nagu lokaalne kaalutud keskmine funktsioonis f1(x1) ning seejärel kasutatakse faktormudelit f2(x2) jaoks. Mitteparameetrilise lähendi kasutamisel on võimalik saada parem ülevaade tunnustevahelistest seostest, mis võimaldab tulemusi paremini tõlgendada. Ülelähendamine on GAM-i üks probleeme. Silumisparameetrite arvu on võimalik ette anda ning see number peaks olema mõistlikult väike, kindlasti alla vabadusastmete arvu, mida andmestik võimaldab. Ristvalideerimist kasutatakse selle vältimiseks, mis võimaldab määrata parameetrite arvu. GAM-ile võib eelistada muid meetodeid, näiteks üldistatud lineaarseid meetodeid, välja arvatud juhul, kui GAM võimaldab paremat tunnuste lähendamist ja tõlgendamist. Hastie, T. J. and Tibshirani, R. J. (1990). Generalized Additive Models. Chapman & Hall/CRC. ISBN 9780412343902.{{cite book}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Wood, S. N. (2006). Generalized Additive Models: An Introduction with R. Chapman & Hall/CRC. ISBN 9781584884743.
Daniel Leuwers

Daniel Leuwers (sündinud 1944) on prantsuse luuletaja, proosakirjanik ja kirjanduskriitik.
Sylvestre Clancier

Sylvestre Clancier (sündinud 19. juunil 1946) on prantsuse luuletaja, esseist ja kirjanduskriitik.
Elva linnastaadion

Elva linnastaadion on jalgpallistaadion Elvas. Eesti spordiregister Spordiplatsid
Toomas Järveoja

Toomas Järveoja (sündinud 23. aprillil 1961) on Eesti poliitik. 1984. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi. Aastatel 1999–2002 oli ta Elva linnavolikogu esimees. 2005. aastast oli ta Elva spordijuht ning 2007–2011 abilinnapea. 30. mail 2011 valiti Toomas Järveoja Elva linnapeaks, sest senine linnapea Reno Laidre nimetati 1. juunist 2011 Tartu maavanemaks. 6. mail 2015 avaldas Elva linnavolikogu talle umbusaldust ja valis uueks linnapeaks Järveoja erakonnakaaslase Eva Kamsi. Novembrist 2017 oli Toomas Järveoja Elva vallavanem. Märtsis 2019 kandideeris ta Riigikokku, kuid ei osutunud valituks. 27. jaanuaril 2021 asus ta Eesti maaeluministriks siirdunud Urmas Kruuse asendusliikmena Riigikogu liikmeks. Alates maist 2023 on ta Kambja abivallavanem. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva- ja Tartumaa (v.a Tartu linn)) 1688 häält ning ei osutunud valituks. Aastast 1988 oli ta NLKP liige. Toomas Järveoja on 6. märtsist 2002 Eesti Reformierakonna liige. Järveoja on sportlane ja terviseliikumise eestvedaja. Ta osaleb rattamaratonidel ja sõidab rallit koos oma poja Martin Järveojaga. Ta on ka Eesti Judoliidu asepresident. 2009. aastal pälvis ta Jõgeval toimunud Eesti linnade 40. suvemängudel Eesti sportlikuima linnajuhi auhinna. Tema poeg on endine judoka ja 2017. aastast Ott Tänaku kaardilugeja Martin Järveoja. Tema vend on Nõo Reaalgümnaasiumi direktor Jaanus Järveoja. "Elva uueks linnapeaks valiti Toomas Järveoja", Postimees 30. mai 2011 Männilinnas vahetus võim Tartu Postimees, 6. mai 2015 (vaadatud 6. mai 2015) Elva vallavanemaks valiti Toomas Järveoja EKP Tartu rajoonikomitee. Parteiliikmete vastuvõtu toimikud. Eesti Rahvusarhiiv, ERAF.2643.83.90 Äriregistri päring. (kasutatud 31. mail 2011) "Eesmärgiks pole rattasõit, vaid tervis", Postimees 30. mai 2011 "Rallisõitjast judoka kannab endas olümpiaunistust", Postimees 30. oktoober 2007 [1] "Eesti sportlikuim linnapea – Toomas Järveoja", Maaleht 28. juuni 2009 "Elva uueks linnapeaks valiti Toomas Järveoja". Postimees, 30. mai 2011 Sulev Oll. "Eesti sportlikuim linnapea – Toomas Järveoja" (artiklis on Järveoja ennatlikult nimetatud linnapeaks). Maaleht, 28. juuni 2009
Hilda James

Hilda Marjorie James (Hilda May James; 27. aprill 1904 – 27. juuli 1982) oli Suurbritannia ujuja. 1920. aasta suveolümpiamängudel Antwerpenis sai ta koos Constance Jeansi, Grace McKenzie ja Charlotte Radcliffe'iga hõbemedali 4×100 m vabaujumises. Tulemus oli 5.40,8 (võitis USA uue maailmarekordiga 5.11,6). 300 m vabaujumise esimesel eelvõistlusel oli ta neljas ega pääsenud edasi. 29. juulil 1921 püstitas ta Leedsis 400 m vabaujumises 50 m basseinis maailmarekordi 6.16,6. Ta abiellus 1930 William McAllisteriga. Neil sündis poeg Donald Hugh McAllister. Sissekanne lehel www.database.olympics
Ricky Bruch

Björn Rickard Bruch (2. juuli 1946 Göteborg – 30. mai 2011 Ystad) oli rootsi kettaheitja ja kuulitõukaja. Ta võitis pronksmedali Müncheni olümpiamängudel ning hõbemedali 1969. aasta Euroopa meistrivõistlustel Ateenas ja pronksmedali 1974. aasta Euroopa meistrivõistlustel Roomas. Ta oli üheteistkordne Rootsi meister kettaheites ja kahekordne Rootsi meister kuulitõukes. Ricky Bruchi 1984. aastal heidetud 71.26 meetrit oli 33 aastat Rootsi kettaheiterekord.
Ystad

Ystad on tiheasustusega paikkond Rootsis Skåne läänis, Ystadi valla keskus, milles on sadam ja raudteejaam. Asula asub Skåne lõunarannikul. Ta on sadamalinn ja populaarne turismi sihtkoht. Ystadis elas 2005. aastal 17 286 inimest. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Amama Mbabazi

Amama Mbabazi (sündinud 16. jaanuaril 1949) on Uganda jurist ja poliitik. Ta oli 24. maist 2011 kuni 18. septembrini 2014 Uganda peaminister. Amama Mbabazi lõpetas 1975. aastal Makerere ülikooli õigusteaduse bakalaureuse kraadiga. Ta kuulub valitsevasse erakonda Rahvuslik Vastupanuliikumine ning on alates 2010. aastast partei peasekretär. Alates 2003. aastast kuulub ta parlamenti. Aastatel 2004–2006 oli ta justiitsminister, seejärel kaitseminister. Veebruarist 2009 kuni peaministriks saamiseni oli ta julgeolekuminister. Amama Mbabazi on esindanud Ugandat ka diplomaadina, muu hulgas ÜRO Julgeolekunõukogus ja Lusaka relvarahu sõlmimisel 1999. aastal.
Joplin

Joplin on linn Ameerika Ühendriikides Missouri osariigi edelaosas. See jääb Jasperi ja Newtoni maakonna alale. See on mõlema maakonna suurim linn. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 51 762. Aastal 2010 oli elanikke 50 150. Elanike arvult on see Missouri osariigis 13. kohal. Joplini teenindavad Kansas City Southern Railway ja BNSF Railway kaubaveoraudteeliinid. Reisijatevedu ei toimu linnas alates 1960. aastatest. Linnast möödub kiirtee Interstate 44, mis ühendab seda idas Springfieldi ja St. Louisega ning läänes Tulsa ja Oklahoma Cityga. Linna läbis ka Route 66. Linna lähedal asub lennujaam. Joplinis tegutseb 1937. aastal asutatud Missouri Southern State University. Linn asutati 1873. aastal. Selle jõukus sai alguse tänu ümbruskonna plii ja tsingi leiukohtadele. Linn on saanud nime metodisti Harris G. Joplini järgi, kes asus 1840. aastatel linna lähedale oja kaldale elama. 2011. aasta mais tabas Joplinit tornaado, mis põhjustas suuri purustusi. Hukkus vähemalt 142 inimest. Joplinis valitseb külmade ja kuivade talvede ning kuumade ja niiskete suvedega niiske mandriline kliima. Keskmine õhutemperatuur on jaanuaris 1,6 °C ja juulis 26,8 °C. Sajab 1180 mm aastas. Kõige enam sajab mais ja juunis (vastavalt 145 mm ja 150 mm) ning kõige vähem sajab jaanuaris (51 mm). Lumesadu võib esineda peamiselt detsembrist veebruarini. Aastane lumehulk on 30 cm. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Joplinis on 46 °C, mis mõõdeti 14. juulil 1954. Madalaim temperatuur mõõdeti 13. veebruaril 1905, mil oli −29 °C külma. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Koduleht
Turdlehine hanemalts

Turdlehine hanemalts (Chenopodium chenopodioides) on rebasheinaliste sugukonda hanemaltsa perekonda kuuluv rohttaim.
Viigilehine hanemalts

Viigilehine hanemalts (Chenopodium ficifolium) on rebasheinaliste sugukonda hanemaltsa perekonda kuuluv rohttaim. Viigilehine hanemalts andmebaasis eElurikkus
Rebasheinalised

Rebasheinalised (Amaranthaceae) on õistaimede sugukond nelgilaadsete seltsist. Sugukonna kitsamas käsitluses eraldatakse temast maltsalised ja portulakilised. Sugukonda kuulub 160 perekonda umbes 2400 liigiga. Suurem osa liikidest on rohttaimed või poolpõõsad, vaid vähesed on puud ja ronitaimed. Kõige tuntumad rebasheinaliste esindajad on punapeet, hanemalts, kinoa ja spinat. Sugukond Amaranthaceae – rebasheinalised Amaranthus – rebashein Sugukond Chenopodiaceae – maltsalised Atriplex – malts Axyris – aksüüris Bassia – puhmikmalts Beta – peet Chenopodium – hanemalts Corispermum – lurssvili Halimione – soolmalts Salicornia – soolarohi Salsola – ogamalts Spinacia – aedspinat Suaeda – soodahein Achyropsis Aerva – ärva Amaranthus – rebashein Arthraerua Calicorema Celosia – mätashari Centema Centrostachys Cyathula Hermbstaedtia Kyphocarpa Leucosphaera Marcelliopsis Nelsia Nothosaerva Pandiaka Psilotrichum Pupalia Sericocoma Sericorema Acroglochin Agathophora Agriophyllum Alexandra Allenrolfea Anabasis Anthochlamys Aphanisma Archiatriplex Arthrocnemum Arthrophytum Atriplex – malts Axyris Babbagia Bassia – puhmikmalts Beta – peet Bienertia Borsczowia Brachylepis Camphorosma Ceratocarpus Chenopodium – hanemalts Choriptera Climacoptera Corispermum – lurssvili Cornulaca Cremnophyton Cyathobasis Cycloloma – vürtsmalts Didymanthus Dissocarpus Dysphania Einadia Enchylaena Eremophea Eriochiton Esfandiaria Exomis Fadenia Fredolia Girgensohnia Goerziella Grayia Gyroptera Hablitzia – ronimalts Halanthium Halarchon Halimione Halimocnemis Halocharis Halocnemum Halogeton Halostachys Halothamnus Haloxylon – saksauul Hammada Helicilla Hemichroa Heterostachys Holmbergia Horaninovia Kalidiopsis Kalidium Kirilowia Kochia – kohhia Krascheninnikovia Lagenantha Maireana Malacocera Manochlamys Microcnemum Microgynoecium Monolepis Nanophyton Neobassia Nitrophila Noaea Nucularia Ofaiston Oleracea Oreobliton Pachycornia Panderia Patellifolia Petrosimonia Piptoptera Polycnemum Rhagodia Roubieva Roycea Sarcobatus – määripõõsas Sclerolaena Sclerostegia Seidlitzia Senniella Sevada Spinacia – spinat Stelligera Suckleya Sympegma Teloxys Theleophyton Threlkeldia Traganopsis Traganum Zuckia Alternanthera – kõlupea Froelichia – vattsaba Gomphrena – kerarebashein Guilleminea Iresine – verilehik Tidestromia Arthrocnemum Halocnemum Halopeplis Halosarcia Halostachys Heterostachys Kalidium Microcnemum Pachycornia Salicornia – soolarohi Sarcocornia Sclerostegia Tecticornia Tegicornia Salsola – ogamalts Halothamnus Suaeda – soodahein maltsalised
SS-i veregrupi tätoveering

SS-i veregrupi tätoveering (saksa keeles Blutgruppentätowierung) tehti Teise maailmasõja ajal Saksamaa erivägede Waffen-SS-i sõduritele vasaku õlavarre siseküljele, et lahingu ajal oleks kergem vigastatule õige veregrupiga verd üle kanda. Pärast Teise maailmasõja lõppu sai selle tätoveeringu järgi kergesti kindlaks teha, kes oli teeninud SS-vägedes. Selle vältimiseks eemaldasid paljud tätoveeringu kas lõikamise või põletamise teel või muul viisil. SS Tätoveerimine
Emmaste JK Dagöplast

Emmaste JK Dagöplast on endine Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Emmastes. Hiiumaa ÜJK Kärdla LM HÜJK Emmaste
Tallinna FC Anži

Tallinna FC Anži on Eesti jalgpalliklubi.
Karl Harten

Karl Eduard Harten (25. aprill/7. mai 1801 Mustjala – 17. november/29. november 1882 Lodz) oli Eesti vaimulik. Algõpetuse sai ta koduõpetaja käest. Seejärel õppis ta kuus aastat Tallinna toomkoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1820–1823. Ordineeriti 12. juunil/24. juunil 1824 õpetajaks. Oli aastatel 1824–1825 Mustjala Anna koguduse adjunktõpetajaks (isa käe all). Aastatel 1825–1878 oli ta (introdutseeriti 7. juunil/19. juunil 1825) Vigala Maarja koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastast 1858 Maa-Lääne praostkonna praost. Harten oli aastatel 1845–1863 Jädivere talurahvakooli koolmeistrite seminari direktor ja aastatel 1864–1874 Kuuda õpetajate seminari direktor, võttes agaralt seminari tööst osa ja viibides sageli Kuudal. Ta oli agar koolide edendaja ja eesti keele uue (Ahrensi) kirjaviisikasutuselevõtja vallakoolides. Jäi emerituuri novembris 1878. Tema isa Georg Friedrich Harten oli Mustjala Anna koguduse õpetaja, vend Hermann Johann Friedrich Harten oli Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja ja Saaremaa superintendent (aadeldati 1840. aastal). Vanaisa Johannes Heinrich Felicius oli Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, onu Johannes Heinrich Felicius oli Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vanavanaisa (emaemaisa) Johann Heinrich Jürgens oli Pöide Maarja koguduse õpetaja, tädimees Benedict Witte oli Ambla Maarja koguduse õpetaja. Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
Kütt (täpsustus)

Kütt on jahimees: inimene, kes otsib, püüab või tapab jahiloomi ehk ulukeid. Kütiks või jäägriks (kuid mitte jahimeheks) nimetatakse ka kütiväeosa liiget. "Kütt" on James Aldridge'i romaan, mis ilmus eesti keeles 1962 Aadu Hindi tõlkes. Kütt on eesti perekonnanimi. Jahimehed (ansambel) on Eesti ansambel. "Roheline kütt" ("The Green Archer, 1923; eesti keeles 1928 ja 2003) on Edgar Wallace'i kriminaalromaan.
Vits-hanemalts

Vits-hanemalts (Chenopodium foliosum) on rebasheinaliste sugukonda hanemaltsa perekonda kuuluv rohttaim. Vits-hanemalts andmebaasis eElurikkus
Hamit Kaplan

Hamit Kaplan (20. september 1934 Hamamözü – 5. jaanuar 1976 Çorum) oli Türgi maadleja. Paremamad saavutused olid tal vabamaadluses, kuid ta võistles ka Kreeka-Rooma maadluses. Vabamaadluses võitis ta olümpiamängudelt täiskomplekti medaleid (kuld Melbourne'is 1956, hõbe Roomas 1960 ja pronks Tokyos 1964).
Carl Gotthard Hammerbeck

Carl Gotthard Hammerbeck (3. august / 15. august 1800 Paide – 25. veebruar / 9. märts 1870 Viljandi) oli Eestimaa vaimulik. Tema isa oli lukksepp Christian Hammerbeck. Carl Gotthard Hammerbeck õppis Paide kreiskoolis kuni 1815. aastani. Aastatel 1815–1820 õppis ta Tallinna kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1820–1823. Korporatsioon Estonia asutajaliige. Töötas pärast ülikooli lõpetamist koduõpetajana. 15. novembril / 27. novembril 1825 ordineeriti ta õpetajaks. Ta oli aastatel 1825–1866 (kutsuti 13. jaanuaril / 25. jaanuaril 1825) Paide Püha Risti koguduse ja Anna koguduse õpetaja. Juulis 1866 jäi halvatuse tõttu emerituuri. Carl Gotthard Hammerbeck asutas 1835. aastal Paides kaks raamatukassat: ühe kaudu levitati Uut Testamenti, teise kaudu muud vaimulikku kirjandust. Pärast Paide kiriku põlemist 10. mail / 22. mail 1845 moodustas ta kiriku taastamiseks komisjoni, kuhu kuulus ka arst dr. med. Carl Hermann Hesse. Kirik ehitati üles ja 10. oktoobril / 22. oktoobril 1848 õnnistas ta kiriku sisse. Ta kirjutas ajakirjas Inland (1847, nr 4 ja 1848, nr 42). Range ja õiglase inimesena tuntud Carl Gotthard Hammerbeck juhatas aastaid Paides hariduskolleegiumi ja hoolitses vaeste abistamise eest. 1835. aastal avati pastor Carl Gotthard Hammerbecki toetusel vaeslastekodu hoones Paide linna esimene eestikeelne kool, kus õppis 11 poissi ja 28 tüdrukut. Koolis õpetati usuõpetust, lugemist, kirjutamist, arvutamist, laulmist ja käsitööd. 2018. aastal pandi pärast riigigümnaasiumi avamist Paides ja endise Paide Gümnaasiumi reorganiseerimise tulemusel loodud põhikoolile Hammerbecki nimi – Paide Hammerbecki Põhikool. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007 Carl Cotthard Hammerbeck. Paide Hammerbecki Põhikooli veebisait.
Toereaktsioon

Toereaktsioon on jõud, millega tugi mõjutab temaga kontaktis olevat keha. Sidemereaktsioon