laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nuga (perekonnanimi)

Nuga on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Nuga (Nugga) on pandud kuues mõisavallas Harju-, Järva-, Lääne- ja Viljandimaal. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Nuga Eestis 10 mehel ja 6 naisel. Jaan Nuga (sündinud 1974), eesti vaimulik
Abaja (Järva)

Abaja on küla Järva maakonnas Järva valla edelaosas, Koerust edelas. Elanike arv oli 2000. aastal 60, 1987. aastal 142. Abaja kuulub Vao sidejaoskonna teeninduspiirkonda. Külas on olnud Udeva kool ja raamatukogu. Abaja lapsed õpivad Koeru Keskkoolis. Õppeperioodil töötab tööpäeviti hommikul ja pärastlõunal Vao-Abaja-Kalitsa-Koeru bussiliin. Külast saab alguse Võlingi oja. Esimesed teated Abaja külast pärinevad 1564. aastast Abbo nime all. Abaja on saabud nime kunagise veekogu madalaveeliselt abajalt, mille ääres koht paiknes. Praegu on veekogu soostunud. 1936. aastal ehitati külasse Abaja meierei. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda. Varem oli külas Koeru sovhoosi Abaja osakonna keskus. Kui sovhoos tegevuse lõpetas, asutasid Abaja elanikud Abaja Põllumajandusühistu, mis on registreeritud Koerus. Ühistu osanikud on šotlane Neil M. Godsman ja kaks eestlast. Nende omanikega on ta asutatud 1998. aastast, kui osteti olemasolev veisekasvatusühistu (põllumaad on hiljem ostetud). Direktor on Kalle Adler. Abaja Põllumajandusühistu kasvatab otra õlleks, nisu saiaks ja rapsi ning tegeleb veisekasvatusega. 2002. aasta seisuga oli oma maad 520 ha ja renditud maad 350 ha ning piimalehmi 125. Oli plaanis hakata kasvatama ka lihaloomi. Viljasaak oli üle 5 tonni vilja hektarilt. Piima lüpsti aastas 6500 kg lehmalt. Palgatöölisi oli 11. Piima ostis E-Piim. Abaja külanõukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
Elisabeth Ferner

Elisabeth Ferner (sündinud 30. märtsil 1969 Oslos) on kuningas Olav V tütre printsess Astridi ja Johan Martin Ferneri neljas laps ning kolmas tütar. Ta abiellus 3. oktoobril 1992 Oslos Risi kirikus Tom Beckmaniga (s. 14. jaanuaril 1963). Pärast abielu oli ta Elisabeth Ferner Beckman. Neil on üks laps: Benjamin Ferner Beckman (sündinud 25. aprillil 1999) Paar lahutas 2004. aastal ning naine võttis tagasi oma neiupõlvenime Elisabeth Ferner. 1. augusti 2007 seisuga oli Elisabeth Ferner Briti troonipärimisjärjekorras 81. kohal.
Vorožba

Vorožba (ukraina Ворожба, vene Ворожба) on linn Ukrainas Sumõ oblastis Bilopillja rajoonis. Vorožba asub Venemaa piirist umbes 9 km kaugusel, Sumõst ligikaudu 50 km loodes. Vorožba rajati 1672. aasta paiku. 1869. aastal ehitati läbi asula Kursk–Kiievi raudtee. Vorožba sai linnaõigused 1959. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vorožba elanikest ukrainlasi 90,95%, venelasi 7,56%, mustlasi 0,90% ja valgevenelasi 0,13%. Ворожба История Городов и Сёл Національний склад міст Datatowel.in.ua
Bobrovõtsja

Bobrovõtsja (ukraina Бобровиця, vene Бобровица) on linn Ukrainas Tšernigivi oblastis, Bobrovõtsja rajooni halduskeskus. Asulat on esmamainitud 1300. aastal. Linnaõigused sai Bobrovõtsja 1958. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bobrovõtsja elanikest ukrainlasi 96,84%, venelasi 2,29%, valgevenelasi 0,35% ja armeenlasi 0,20%. Національний склад міст Datatowel.in.ua
Johan Martin Ferner

Johan Martin Ferner (22. juulil 1927 – 24. jaanuar 2015) oli Norra purjetaja ja kuningas Olav V tütre printsess Astridi abikaasa. Paar abiellus 12. jaanuaril 1961 Oslos Askeri kirikus. Neil on viis last: Cathrine Ferner (s. 1962) Benedikte Ferner (s. 1963) Alexander Ferner (s. 1965) Elisabeth Ferner (s. 1969) Carl-Christian Ferner (s. 1972) Johan Martin Ferner kuulus 1952. aasta suveolümpiamängudel hõbemedali võitnud 6 m kiiljahi Norra purjemeeskonda.
Kaltene

Kaltene on küla (vidējciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Roja vallas. Küla asub valla lõunaosas, merepinnast 10 meetri kõrgusel Liivi lahe kaldal. Kaltene jääb valla keskusest Rojast 7 ning Riiast 119 kilomeetri kaugusele. Kaltenest lõunas asuvad looduskaitsealused Kaltene rannamoodustised, loodes aga Kaltene mäed. Kaltene kiriku altar ja orel on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Kaltenes asub tehislikule poolsaarele rajatud endine kalakombinaadi hoone. Māris Gailise ja Zaiga Gaile eestvedamisel rajati sinna aastal 2005 puhkemaja Lieldienu sala. Külas asuvad Kaltene ja Vaisumi bussipeatus. Kaltenes on ka raamatukogu. 2010. aastal oli Kaltenes 415 elanikku, 2020. aastal 348. Aastail 2009–2021 kuulus küla Roja piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 17.05 2020 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 20.05 2020 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 20.05 2020 "Atklāj slavenās Māra Gaiļa mājas "Lieldienu sala" pārdošanas cenu". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. september 2020. Vaadatud 20. mail 2020. "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 21. mail 2020. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu
Kenelm Digby

Kenelm Digby (11. juuli 1603 – 11. juuni 1665) oli diplomaat ja loodusfilosoof. Ta oli Londoni Kuningliku Seltsi asutajaliikmeid. Discourse Concerning the Vegetation of Plants (1661)
David Černý

David Černý (sündinud 15. detsembril 1967) on tšehhi skulptor. Ta sai tuntuks 1991. aastal, kui ta üliõpilasena värvis koos sõpradega Nõukogude tankimeeskondade monumendiks oleva tanki roosaks. Selle eest vahistati ta lühikeseks ajaks huligaansuse eest. 2009. aastal lõi ta Tšehhi Euroopa Liidu eesistumise puhul teose "Entropa", kus on satiiriliselt kujutatud 27 EL liikmesriiki ja mis tekitas teravat vastukaja mitmetes Euroopa riikides. Tema tööde hulka kuulub ka paroodia Damien Hirsti teosest "The Physical Impossibility of Death in the Mind of Someone Living", kus hai asemel ujub formaldehüüdis Saddam Hussein. "Ratsu" (Wenceslaus I surnud hobusel) Sigmund Freudi kuju "Tornibeebi". Žižkovi teletorn Skulptuur Franz Kafka muuseumi ees (2004), Praha "Hiiglaste pidu". Bussipeatus Liberecis "London Booster" London, Islington, Business Design Centre'i esine "Žest". Praha "Metalmorfoos". Charlotte, Põhja-Carolina, USA
Priit Kripson

Priit Kripson (sündinud 13. septembril 1971 Tartus) on eesti ja Belgia balletitantsija ja teatrijuht. Kripson lõpetas 1988. aastal Tallinna Koreograafiakooli. Aastatel 1988–1989 täiendas ta ennast Moskva akadeemilises koreograafiakoolis. Aastatel 1989–1992 oli Kripson Estonia teatri balletisolist, 1992–1994 solist Karlsruhes Badisches Staatstheater Karlsruhe balletitrupis. Alates 1994. aastast töötab Kripson Belgias Antwerpenis. Ta oli aastatel 1994–2008 Flaami Kuningliku Balleti esitantsija. Alates 2008. aastast on ta samas etenduse juht. Kripson on abielus alates 2008. aastast. Priit Kripson Eesti Teatriliidu kodulehel Priit Kripson Flandria Ooperi ja Balleti kodulehel
Märtha (Norra)

Norra kroonprintsess Märtha (28. märts 1901 Stockholm kui Rootsi printsess Märtha Sofia Lovisa Dagmar Thyra – 5. aprill 1954 Oslo) oli kaasaegse Norra esimene kroonprintsess, kes ei olnud samaaegselt ka Taani või Rootsi kroonprintsess. Märtha Sofia Lovisa Dagmar Thyra sündis 1901. aastal Stockholmis Rootsi printsi Karli ja Taani printsessi Ingeborgi tütrena ja Rootsi printsessina. Pärast alguses salajast ja seejärel avalikku kihlust abiellus ta 21. märtsil 1929 oma onupoja, Norra kroonprintsi Olaviga ning temast sai Norra kroonprintsess. Nende laulatus oli esimene kuninglik laulatus Norras 340 aasta jooksul. Paaril oli kolm last: printsess Ragnhild (1930), printsess Astrid (1932) ja prints Harald (1937). Märtha oli rahva hulgas väga populaarne. Ta oli suurepärane õmbleja ning õmbles riided oma lastele ja endale ise. 1939. aastal, just enne Teise maailmasõja puhkemist külastas ta Olaviga Ameerika Ühendriike. Ta sai heaks sõbraks Franklin ja Eleanor Rooseveltiga. Kui Saksa väed Norra 1940. aastal okupeerisid, põgenes Märtha koos lastega oma kodumaale Rootsi, kus teda hästi vastu ei võetud. Mõned arvasid, et printsessi käitumine ohustas Rootsi neutraliteeti. Pakuti välja, et ta peaks koos kolmeaastase poja Haraldiga Norrasse tagasi pöörduma, kus Harald sakslaste poolt kuningaks oleks kuulutatud. See ei olnud Märtha jaoks vastuvõetav ning USA presidendi Roosevelti kutsel sõitis ta Ühendriikidesse, kus ta alguses elas koos lastega Valges Majas. Seal veedetud aastate jooksul tugevnes tema sõprus Rooseveltidega veelgi. Teise maailmasõja ajal töötas ta selle heaks, et USA valitsus ja rahvas Norrat toetaksid. Norras võeti ta vastu kangelasena ning teda kutsuti rahva emaks. Kuigi temast ei saanud kunagi kuningannat, hoiavad vanemad norralased teda siiani au sees, sellal kui nooremad teavad temast vähe. Võib öelda, et Märtha suri liiga vanalt, et saada legendiks, ning liiga noorelt, et täita oma elutöö. Märtha suri 1954. aastal vereülekandest põhjustatud hepatiiti. Tema abikaasast kroonprints Olavist sai 1957. aastal Norra kuningas Olav V. Antarktikas on tema auks nimetatud 970 000 km² suurune ala – Printsess Martha rannik. 2005. aastal püstitati Norra saatkonna ette Washingtonis tema kuju.
Tibor Benkő

Tibor Benkő (sündinud 16. oktoobril 1955 Nyíregyházas) on Ungari sõjaväelane (kindral) ja poliitik. Ta oli 18. maist 2018 kuni 24. maini 2022 Ungari kaitseminister. Ta õppis aastatel 1975–1979 Lajos Kossuthi sõjakoolis raketi- ja suurtükivägede ohvitseriks. Aastatel 1985–1988 õppis ta Leningradis M. I. Kalinini nimelises Suurtükiväeakadeemias. Aastatel 2000–2001 täiendas ta end USA-s Ameerika Ühendriikide Maaväe Sõjakolledžis. Aastatel 2004–2006 täiendas ta end personalijuhtimise alal Püha Istváni ülikoolis. Aastatel 2007–2010 oli ta doktoriõppes Miklós Zrínyi Riigikaitseülikoolis ning kaitses 2. septembril 2010 samas kõrgkoolis doktoriväitekirja. 6. juunist 2010 kuni 16. maini 2018 oli ta Ungari Kaitseväe Peastaabi ülem. 18. maist 2018 kuni 24. maini 2022 oli ta Ungari kaitseminister.
Ulf Kristersson

Ulf Hjalmar Ed Kristersson (sündinud 29. detsembril 1963 Lundis) on Rootsi poliitik, alates 18. oktoobrist 2022 Rootsi peaminister. Alates 2017. aastast on ta Mõõduka Koalitsioonipartei juht ja oli kuni valitsusjuhiks saamiseni opositsiooniliider. Kristersson oli Riksdagi liige 1991–2000 ja 2014–2022. Aastatel 2010–2014 oli ta sotsiaalminister. Aastatel 1983–1984 läbis Kristersson ajateenistuse. Aastatel 1988–1992 juhtis ta moderaatide noorteühendust. 1992. aastal kaotas ta koha kolme häälega hilisemale peaministrile Fredrik Reinfeldtile. Kristerssonis nähti moderaatide neoliberaalsema tiiva esindajat, Reinfeldtis konservatiivsema tiiva esindajat. Tal on majandusteaduste kraad Uppsala Ülikoolist. Aastatel 1995–1998 töötas Kristersson parempoolse mõttekoja Timbro kirjastuse juures, olles samal ajal ka Riksdagi liige. Aastal 1994 andis kirjastus välja Kristerssoni raamatu "Non-working Generation". Kristersson kritiseerib seal Rootsi heaoluriiki, mis muutvat inimesed passiivseks. Kristerssoni hinnangul on Rootsi mudel võrreldav apartheidiga. 2000. aastal suundus Kristersson parlamendist erasektorisse, kus töötas kommunikatsiooni valdkonnas. Pärast 2002. aasta valimisi hakkas ta kaasa lööma omavalitsuse taseme poliitikas, tegutsedes algul Strängnäsi vallas ja hiljem Stockholmi linnas. Aastatel 2010–2014 oli ta Fredrik Reinfeldti valitsuses sotsiaalminister, pärast seda Riksdagi liige. 2017. aasta 1. oktoobril valiti ta aasta enne üldvalimisi moderaatide juhiks. 2018. aasta Riksdagi valimiste järel tegi spiiker Andreas Norlén Kristerssonile ettepaneku valitsuse moodustamiseks, kuid Kristerssoni peaministrikandidatuur ei saanud Riksdagis vajalikku toetust. Pärast neljakuist valitsuskriisi jätkas peaministrina sotsiaaldemokraat Stefan Löfven. Kristersson abiellus 1991. aastal Birgitta Ediga. Paaril on kolm Hiinast adopteeritud tütart. Ametlik: Ulf Kristersson sai Rootsi peaministriks, ERR uudised, 17. oktoober 2022 Ulf Kristersson (M). Riksdagen.se CV | Ulf Kristersson. Moderaterna.se Tidslinje: Det här är Ulf Kristersson. Sydsvenskan. 01.10.2017 Ulf Kristersson: "Den svenska modellen är som apartheid". Dagens Arena. 13.08.2012 Rootsi parlament hääletas pakutud valitsuskoalitsiooni maha. Delfi. 14.11.2018 29. september 2023, kell 08:12, Karl Kivil, Rootsi võib saata kuritegelike jõukudega võitlema sõjaväe, err.ee 5 saker du inte visste om Ulf Kristersson. Expressen. 13.10.2017
Malõn

Malõn (ukraina Малин) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Žõtomõri oblastis Korosteni rajoonis. Malõn asub Žõtomõrist umbes 72 km kirdes ja Kiievist ligikaudu 95 km lääneloodes. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Malõni elanikest ukrainlasi 93,23%, venelasi 4,12%, poolakaid 1,10%, tšehhe 0,60%, valgevenelasi 0,32%, juute 0,14%, sakslasi 0,06%, armeenlasi 0,05% ja moldaavlasi 0,05%. Національний склад міст Datatowel.in.ua
Mena

Mena (ukraina Мена) on linn Ukrainas Tšernigivi oblastis, Mena rajooni keskus. Asub Desna lisajõe Mena kaldal. 1966. aastal sai linnaks. Linna koduleht
Nathalie Skowronek

Nathalie Skowronek (sündinud 1973. aastal Brüsselis) on Belgia kirjanik. Nathalie Skowronek õppis ülikoolis kirjandust ning on töötanud kirjastaja ja loovkirjutamise õpetajana. Tema esikromaan "Karen ja mina" ("Karen et moi") ilmus 2011. aastal. 2020. aastal võitis ta oma romaani "La carte des regrets" eest Euroopa Liidu kirjandusauhinna. Michel Le Bris, Jean Rouaud ja Nathalie Skowronek, Je est un autre: Pour une identité-monde, Paris, Éditions Gallimard, 2010 Karen et moi, Paris, Éditions Arléa, 2011 Max, en apparence, Paris, Éditions Arléa, 2013 La Shoah de M. Durand, Paris, Éditions Gallimard, 2015 Un monde sur mesure, Paris, Éditions Grasset & Fasquelle, 2017 La carte des regrets, Paris, Éditions Grasset & Fasquelle, 2020
Kärt Anton

Kärt Anton (sündinud 7. detsembril 1994 Valgas) on eesti laulja ja muusikalinäitleja. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia muusika ja helitehnoloogia erialal.[viide?] Ta osales 2019. aasta sügishooajal TV3 paroodiasaates "Su nägu kõlab tuttavalt", kus jõudis viiendasse saatesse.[viide?] 2017 – Eponine, muusikal "Hüljatud", teater Vanemuine 2018 – Belle, muusikal "Kaunitar ja koletis", teater Vanemuine 2019 – Graziella, muusikal "West Side Story", rahvusooper Estonia 2020 – Mary Roberts, muusikal "Nunnad hoos", teater Vanemuine 2020 – Meg, muusikal "Ooperifantoom", teater Vanemuine Kärt Anton on mänginud Toomas Kirsi mängufilmis "Õigus õnnele" ning telesarjades "Pilvede all", "Kättemaksukontor" ja "Armastus".[viide?] Maarius Suviste. Tõusev muusikalitäht: tahaksin jõuda veel kaugemale Lõuna-Eesti Postimees, 2. november 2018
Dulce Maria Cardoso

Dulce Maria Cardoso (sündinud 1964) on Portugali kirjanik. Ta sündis Portugalis, kuid veetis esimesed eluaastad Angolas Luandas. Pere kolis tagasi Portugali 1975. aastal pärast Portugali kolooniate iseseisvumist. Cardoso õppis Lissaboni ülikoolis õigusteadust ning töötas enne täiskohaga kirjanikuks hakkamist juristina. Romaani Os Meus Sentimentos eest võitis ta 2009. aastal Euroopa Liidu kirjandusauhinna. Campo de Sangue (romaan), Asa 2002 Os meus Sentimentos (romaan), Asa 2005 Até Nós (novellikogu) Asa 2008 O Chão dos Pardais (romaan) Asa 2009 O Retorno (romaan) Tinta da China 2011 A Bíblia de Lôá (lasteraamat), Tinta da China 2014 (kahes köites: Lôá e a véspera do primeiro dia ja Lôá perdida no paraíso) Tudo são histórias de amor (novellikogu), Tinta da China, 2014
Georg Vain

Georg Karlis Vain (16. jaanuar (29. jaanuar ukj) 1898 – 21. september 1928) oli Eesti jalgpallur. Aastatel 1921–1923 mängis ta Tallinna Kalevi ja 1924 Tallinna Spordi ridades. Tuli 1923. ja 1924. aastal Eesti meistriks. Vain mängis aastatel 1921–1923 kuus korda Eesti koondises. Suri tuberkuloosi. "geni.com". "Georg Karlis Vain". jalgpall.ee. H. T. "Eesti Spordileht, nr. 33, 28 september 1928".
Maajumal

Maajumal (ka maaisa, maaema) on rahvausundis maakaitsevaim, kellele annetatakse söögi- ja joogiohvreid. Maajumala austamine toimus peamiselt Lõuna-Eestis, kus see oli osaliselt segunenud uskumusega majahaldjasse. Teda on samastatud ka maa-alustega. Enamasti vastasid maajumalale mitmesugused viljakushaldjad nagu Metsik, Peko jt. Peale maa ristiusku pööramist sakslaste poolt, hakkasid maajumala rolli täitma tasapisi katoliku pühakud, üks kes astus algse maajumala (maaema) asemele oli Neitsi Maarja. Eestis on maajumala kõrval kasutatud rohkesti ka muudel kujutelmadel põhinevat viljakusmaagiat. Haldjas Jumalad Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 159 Vanade eestlaste muinasusund
Haagi konventsioon (täpsustus)

Haagi konventsioon võib tähendada järgmiseid Haagis allkirjastatud rahvusvahelisi lepinguid: Mõnda 1899. ja 1907. aasta Haagi rahukonverentsidel vastu võetud lepingutest; Mõnda kümnetest Haagi eraõiguse konverentsi egiidi all vastu võetud konventsioonidest, näiteks: Ülalpidamiskohustustele kohaldatava õiguse 1973. aasta 2. oktoobri Haagi konventsioon;[1] 1954. aasta Haagi konventsiooni kultuuriväärtuste kaitse kohta relvakonflikti korral.[2]
Hola Prõstan

Hola Prõstan (ukraina Гола Пристань, vene Голая Пристань) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Hersoni oblastis, Hola Prõstani rajooni halduskeskus (ei kuulu ise rajooni koosseisu). Hola Prõstan asub Dnepri deltas, Konka jõe ääres. Asula rajasid kasakad 1709. aastal. Hola Prõstan sai linnaõigused 1958. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hola Prõstani elanikest ukrainlasi 84,03%, venelasi 13,41%, valgevenelasi 0,52%, armeenlasi 0,49%, moldaavlasi 0,26% ja tatarlasi 0,13%. Національний склад міст Datatowel.in.ua
Snihurivka

Snihurivka (ukraina Снігурівка, vene Снигирёвка) on linn Ukrainas Mõkolajivi oblasti Baštanka rajoonis. Snihurivka asub Inhuletsi jõe paremal kaldal. Asula on rajatud 1812. aastal. Linnaõigused sai Snihurivka 1961. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Snihurivka elanikest ukrainlast 87,85%, venelasi 8,87%, valgevenelasi 1,51%, moldaavlasi 0,55%, armeenlasi 0,16%, bulgaarlasi 0,10% ja poolakaid 0,10%. Vene väed okupeerisid asula 19. märtsil 2022. 9. novembril 2022 heisati asula staadionil Ukraina lipp. 10. novembril 2022 hõivas asula Ukraina 131. üksik luurepataljon. Hoone Snihurivkas 2013. aastal Staadion 2016. aastal Національний склад міст Datatowel.in.ua МАЛЕНЬКЕ СЕЛИЩЕ З ГАРНОЮ НАЗВОЮ: ІСТОРІЯ І СУЧАСНІСТЬ МИКОЛАЇВСЬКОЇ СНІГУРІВКИ (vaadatud: 09.11.2022) Іванна Гордійчук. Над Снігурівкою замайорів український прапор (фото) - Glavcom, 09.11.2022 (vaadatud: 09.11.2022) Ірина Гамалій. Українські військові звільнили Снігурівку на Миколаївщині - Lb-ua, 10.11.2022 (vaadatud: 10.11.2022)
Vähim elujõuline toode

Vähim elujõuline toode või minimaalne töötav toode (inglise keeles minimum viable product, lühendatult MVP) on toote algeline kuju, mis rahuldab esimeste klientide vajadusi ning on küllaldane tagasiside kogumiseks edaspidise tootearenduse jaoks. Iduettevõtluses peetakse vähimat elujõulist toodet esimeseks sammuks investoritega läbirääkimiste alustamisel ning selle loomine on ettevõtlusele orienteeritud häkatonide tüüpiliseks eesmärgiks. Prototüüp Liftikõne Priit Tammets. "Kasutajakeskne disain ja prototüüpimine. Peatükk 8: Prototüübi esitlemine". Tallinna Ülikooli haridustehnoloogia keskuse veebisait. Vaadatud 21. mail 2020. Net Group (2019). "Häkatoni kultuuri ei leia ainult start-up'idest". Äripäev. Vaadatud 21. mai 2020.
Filmisarja "Kiired ja vihased" tegelaste loend

"Kiired ja vihased" on Ameerika Ühendriikide autodeteemaline seiklusfilmide sari. Selle produtsent on Neal H. Moritz ning levitaja Universal Studios. Sari koosneb kaheksast põhifilmist, ühest nn spin-off kõrvalfilmist ning kahest lühifilmist. Siin on loetletud sarja tegelasi. †Kui "Kiired ja vihased 7" oli veel tootmises, hukkus Paul Walker 30. novembril 2013 autoõnnetuses ning tema tegelane, Brian O'Connor, tuli filmist välja kirjutada. Veel filmimata jäänud stseenides täitsid rolli Walkeri vennad Caleb ja Cody. Film pühendati temale. https://uproxx.com/music/bow-wow-to-appear-in-fast-and-furious-9 "Paul Walker's Surprising Replacement in Fast & Furious 7". Time.com. Nolan Feeney. 15. aprill 2014. Vaadatud 25. mai 2015.
Torikseened

Torikseened on elusatel ja surnud puudel kasvavad lagundajad. Nende viljakehad on enamasti kabjakujulised, paljudel on need kokku kasvanud ja meenutavad riiuleid. Kui vaadata viljakeha altpoolt, on näha torukeste kiht, milles arenevad eosed. Nad surmavad elusaid puid või muudavad need väga tormihellaks. Eestis elab 211 liiki torikseeni. Järve, Sulev 2006. Seened pargipajudel. Eesti Loodus 9.
Irõna Krjuko

Irõna Krjuko (sündinud 30. juulil 1991 Siannos) on Valgevene laskesuusataja. MK-sarjas debüteeris ta hooajal 2011–2012. 2018. aasta taliolümpiamängudel sai ta 4×6 km teatesõidus kuldmedali.
Kiisa mõis (Keila)

Kiisa mõis (saksa keeles Kisa) oli Saku mõisa karjamõis Keila kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kiisa aleviku lähedal Saku vallas Harju maakonnas. 1873. aastal müüs Valerian von Baggehufwudt Saku mõisa küljest mõisamaakoha Kiisa Kolu valla talupojale Gustav Bremannile. Kiisa mõis (Keila) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 21.05.2020) Kiisa krjms, www.eki.ee Kiisa mõis (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Kiisa mõis (Keila) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Kiisa mõis (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Laoküla mõis

Laoküla mõis (saksa keeles Laoküll) oli Meremõisa mõisa karjamõis Keila kihelkonnas Harjumaal, tänapäeva Laoküla küla lähedal Lääne-Harju vallas Harju maakonnas. Laoküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 21.05.2020) Laoküla, www.eki.ee Laoküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Lehmja mõis (Keila)

Lehmja mõis (saksa keeles Lehmja) oli Harku mõisa karjamõis Keila kihelkonnas Harjumaal, tänapäeva Alliku küla lähedal Saue vallas Harju maakonnas. Lehmja mõis (Keila) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 21.05.2020) Lehmja krjms, www.eki.ee Lehmja mõis (Keila) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Harku mõis ja Lehmja poolmõis (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Lepiku mõis (Keila)

Lepiku mõis, ka Laabi karjamõis (saksa keeles Ellerrode) oli Rannamõisa mõisa karjamõis Keila kihelkonnas Harjumaal, tänapäeva Vatsla küla lähedal Saue vallas Harju maakonnas. Lepiku krjms, rööp- või põhinimi Laabi krjms, www.eki.ee Lepiku mõis (Keila) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 21.05.2020) Lepiku krjms, www.eki.ee Lepiku mõis (Keila) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Nahkja mõis

Nahkja mõis, ka Nahkjala karjamõis (saksa keeles Nachtigal) oli Keila mõisa karjamõis Keila kihelkonnas Harjumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb kunagine mõisasüda Harju maakonna Lääne-Harju valla Ohtu küla territooriumile. Nahkjala krjms, www.eki.ee Nahkja mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 21.05.2020) Nahkja mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Strange Days

Strange Days on ansambli The Doors teine stuudioalbum. See ilmus 25. septembril 1967 plaadifirma Elektra Records all. Album oli edukas, jõudes US Billboard 200 edetabelis 3. kohale ning sai lõpuks plaatinaplaadi nimetuse. Albumil on top-30 singlid "People Are Strange" ja "Love Me Two Times". Kõikide lugude autorid on John Densmore, Robbie Krieger, Ray Manzarek ja Jim Morrison. 2003. aastal koostatud Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema albumi loendis asub see 407. kohal jäädes siiski maha albumitest "The Doors" (42. koht) ja "L.A. Woman" (362. koht). A-pool "Strange Days" – 3:09 "You're Lost Little Girl" – 3:03 "Love Me Two Times" – 3:16 "Unhappy Girl" – 2:00 "Horse Latitudes" – 1:35 "Moonlight Drive" – 3:04 B-pool "People Are Strange" – 2:12 "My Eyes Have Seen You" – 2:29 "I Can't See Your Face in My Mind" – 3:26 "When the Music's Over" – 10:59
Pällu mõis

Pällu mõis, (saksa keeles Pällo, Hermannshof, Hermannsberg) oli Tuula mõisa karjamõis Keila kihelkonnas Harjumaal, tänapäeva Pällu küla lähedal Saue vallas Harju maakonnas. Pällu karjamõis kuulus Valingu mõisa juurde Hermannshof Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Pällu krjms, www.eki.ee Pällu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 21.05.2020) Tuula mõis (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Pällu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Hermannshof Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris