laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Christian III (täpsustus)

Christian III nime all on tuntud mitu valitsejat: Christian III oli Taani kuningas (1534–1559) Christian III oli Zweibrückeni pfaltskrahv (1717–1735) Christian III oli Oldenburgi krahv (kuni 1285) Christian I (täpsustus) Christian II (täpsustus) Christian IV (täpsustus) Christian V (täpsustus) Christian VI (täpsustus)
VeniVidiVici õpilasvahetus

MTÜ VeniVidiVici on 2012. aastal loodud mittetulundusühing, mis pakub 7.–12. klasside õpilastele Eesti-siseseid õpilasvahetusi ja e-keelepraktika võimalusi. Võrgustikku kuulub 250 kooli. VeniVidiVici asutasid 2011. aastal neli Otepää Gümnaasiumi õpilast (Teele Jakobson, Gerle Trifanov, Kerli Suviste ja Iti Uusküla) Eesti Energia koolinoorte ettevõtlikkusideede konkursil ja arenguprogrammis ENTRUM. VeniVidiVici on pärjatud: Eesti Energia ettevõtlikkuse arenguprogrammi ENTRUM 2. hooaja võitjaks; konkursi "Olen ettevõtlik!" parimaks Valgamaa algatuseks; konkursi "Olen ettevõtlik!" parimaks sotsiaalse ettevõtluse projektiks; haridusideede konkursi "OHHOO!" võitjaks; Valgamaa parimaks omaalgatuseks 2012. aastal; parimaks lõimumist toetavate ühistegevuste läbiviijaks 2013. aastal. "Tutvustus". venividivici.ee. Vaadatud 31. jaanuaril 2023. Randoja, Elina (10. aprill 2021). "Õpilased vahetuvad kodumaal". Tartu Postimees. Vaadatud 31. jaanuaril 2023. "Hariv seiklus keset kooliaastat". Koolileht: 13. November 2016. Koduleht Lõuna-Eesti parim noorteprojekt on Otepää tüdrukute loodud õpilasvahetusprogramm Õpilased vahetavad nädalaks kooli Õpilasvahetus laiendab haaret Õpilased vahetuvad kodumaal Milena katsetab eestikeelset kooli Parim noorteprojekt on Otepää tüdrukute loodud VeniVidiVici VeniVidiVici ETV "Terevisioonis" Algatati VeniVidiVici programm
Pólýfónía Remixes

"Pólýfónía Remixes" on Islandi ansambli Apparat Organ Quartet album, mis sisaldab üheksat töötlust bändi 2010. aastal ilmunud albumi "Pólýfónía" lugudest. Enim leiab albumilt töötlusi laulust "Konami", kokku neli. Lisaks on töödeldud veel nelja albumi "Pólýfónía" pealt pärinevat pala. 1. "Konami" (Dreamtrak Diamond Sound) 2. "123 Forever" (Robotaki Remix) 3. "Konami" (Bloodgroup Remix) 4. "Konami" (FM Belfast Remix) 5. "123 Forever" (Thomas Troelsen Remix) 6. "Cargo Frakt" (Beta Satan Shred To Pieces Cover) 7. "Konami" (Flemming Dalum Remix) 8. "Söngur Geimunglingsins" (Frederik Schikowski Remix) 9. "Síríus Alfa" (Reptilicus Remix) "Pólyfónía Remixes". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. jaanuar 2014.
Tallinna Keskraamatukogu võõrkeelse kirjanduse osakond

Võõrkeelse kirjanduse osakond on Tallinna Keskraamatukogu osakond, mis asub Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis aadressil Liivalaia tänav 40. Siin asub osakond alates 1999. aastast. Võõrkeelse kirjanduse osakond paikneb endise Sotsiaalpanga ruumides. Osakond koosneb järgnevatest teenindusüksustest: kojulaenutus, laste- ja noorteteenindus, lugemissaal, loovuse tuba ja koolitusklass. Osakonnas on umbes 143 000 teavikut ning seal on võimalik kasutada WiFi't ja lauaarvuteid. Raamatukogus on teavikuid vene, inglise, soome jpt keeltes. Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart. Võõrkeelse kirjanduse osakonna ajalugu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel[alaline kõdulink] Kaie Idarand. Mälestusi Tallinna Keskraamatukogu võõrkeelse kirjanduse osakonnast 2003-2006. - Tallinna Keskraamatukogu 1907-2007. Tallinn 2007. Lk 250-251. Võõrkeelse kirjanduse osakond Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
Kandla oja

Kandla oja on oja Saaremaal Saaremaa vallas. Oja algab Kandla külast 1,5 km läänes ja Karujärvest 3 km kagus ning suubub Kärla jõkke 13 km viimase suudmest.
Ninakilbis

Ninakilbis (ladina scutum nasale;nasale; lüh n) on paljudel roomajatel peas väliste sõõrmete juures paiknev soomus. Ninakilbis võib olla kas paaritu, paariline või pooleldi jaotunud kilbis ninaava ees. Ninakilbis võib olla olenevalt liigist erineva kuju ning suurusega. Ninakilbist on kasutatud roomajate teaduslikul süstematiseerimisel. Madude peas, külje pealt vaadatuna paikneb ninakilbis ninaava juures. Harilikul rästikul on paaritu ninakilbis. Gabooni aafrikarästikul on ninakilbistest moodustunud väiksed sarved. Püütonil Python breitensteini on paaritu ninakilbis. Bruno Dürigen,Deutschlands Amphibien und Reptilien: Eine Beschreibung und Schilderung. Creutz’sche Verlagsbuchhandlung 1897, BHL'i raamat veebiversioon (vaadatud 13.01.2014) (saksa keeles) Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Scutum_nasale seisuga 13.01.2014.
Christian IV (täpsustus)

Christian IV nimelisi monarhe oli mitu: Christian IV oli Taani kuningas (1588–1648) Christian IV oli Pfalz-Zweibrückeni hertsog (1735–1775) Christian IV oli Oldenburgi krahv Christian I (täpsustus) Christian II (täpsustus) Christian III (täpsustus) Christian V (täpsustus) Christian VI (täpsustus)
Nokisekilbis

Nokisekilbis (ladina scutum rostrale;rostrale; lüh r) on paljudel soomuselistel (sh madudel) peas ninamikutipu juures paiknev paaritu soomus. Nokisekilbis võib olenevalt liigist olla erineva kuju ning suurusega, seetõttu kasutatakse seda ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel. Nokisekilbise ülapoolel paikneb ninakilbis. Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Scutum rostrale seisuga 13.01.2014.
Christian V (täpsustus)

Christian V nime all on tuntud mitu monarhi: Christian V oli Taani kuningas (1670–1699) Christian V oli Oldenburgi krahv (surnud 1399) Christian I (täpsustus) Christian II (täpsustus) Christian III (täpsustus) Christian IV (täpsustus) Christian VI (täpsustus)
Gargandi snilld

"Screaming Masterpiece" (islandi keeles "Gargandi snilld") on 2005. aastal linastunud dokumentaalfilm, mille stsenarist ja režissöör on Ari Alexander Ergis Magnússon. Film räägib Islandi muusikaskeenest ning üritab uurida põhjuseid, miks Islandil leidub nii suurel hulgal eripalgelist muusikalist talenti. Film sisaldab peamiselt kontsertülesvõtteid ja intervjuusid mõne Islandi olulisema muusikuga: sealhulgas Björk, Sigur Rós, Slowblow, múm, Ghostigital, Quarashi, Singapore Sling. Filmi sisulisele poolele pakuvad vaheldust kaadrid Islandi maastikest. Muuhulgas sisaldab film intervjuulõike muusiku ja tänapäevase goodi Hilmar Örn Hilmarssoniga, kes kuulub Islandi uuspaganliku usu Ásatrú organisatsiooni Íslenska Ásatrúarfélagið. "Rokk í Reykjavík" – varasem dokumentaalfilm Islandi muusikaskeenest (1982) [1] Detailsemad andmed IMDb andmebaasist
Avo Hirvesoo

Avo Hirvesoo (õieti Aavo-Valdur Hirvesoo; 23. september 1935 Võru – 10. jaanuar 2014) oli eesti muusikateadlane. Ta on lõpetanud Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumi ning aastal 1960 muusikateooria alal Tallinna Muusikakooli. Aastal 1965 lõpetas ta muusikateaduse alal (Karl Leichteri klassis) Tallinna Riikliku Konservatooriumi. Ta töötas aastatel 1958–1961 Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis teadurina, aastatel 1964–1966 F. R. Kreutzwaldi nimelises Eesti NSV Riiklikus Raamatukogus muusikaosakonna juhatajana, aastatel 1966–1974 Kultuuriministeeriumi draama- ja muusikateoste kolleegiumi liikmena. Aastatel 1974–1976 oli ta Eesti Heliloojate Liidu konsultant, ta oli aastatel 1975–1976 ühtlasi Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikaajaloo õppejõud. Aastatel 1977–1985 oli ta ETV ja aastatel 1985–1992 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklik Televisiooni ja Raadiokomitee muusikajuht ning aastatel 1992–1997 Eesti Raadio muusikatoimetaja. Ta on uurinud peamiselt Eesti muusika varasemat perioodi ja pagulasmuusikuid. Ta on avaldanud üle 1000 artikli ja uurimuse ajakirjanduses ning rahvusvahelistes erialaväljaannetes. Ta oli Eesti Muusika Biograafilise Leksikoni (1990) toimetuskolleegiumi esimees, ta oli ka aastatel 2007–2008 Eesti Muusika Biograafilise Leksikoni koostamise juures; ta on esinenud ettekannetega Tallinnas, Moskvas, Vilniuses, Riias ja Bregenzis teaduskonverentsidel. Ta on teinud üle 500 raadio- ja telesaate, kirjutanud videofilmi "Lembitu tütar" stsenaariumi (1986). Ta oli aastast 1986 Eesti Heliloojate Liidu liige, olles aastatel 1966–1974 ja 1979–1983 liidu juhatuses (olles vahepeal ka muusikateaduse sektsiooni esimees). Aastatel 1993–1998 oli ta Eesti Richard Wagneri Seltsi esimees. Tema isa oli organist, helilooja ja koorijuht Valdur Hirvesoo (1910–1941). Tema abikaasa on arhitekt Eva Hirvesoo. Neil on kolm last: poeg, arhitekt Ivo-Ott Hirvesoo; tütar, viiuldaja Aet Hirvesoo-Hautamäki; poeg, ettevõtja Aap Hirvesoo Suri muusikateadlane Avo Hirvesoo Täna tähistab juubelit muusikateadlane Avo Hirvesoo Eesti muusika biograafiline leksikon. 1. köide: A–M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk. 148.
Mesimumm

Mesimumm on aastast 2006 ilmuv Eesti lasteajakiri, mis on Eesti esimene nii väikestele lastele mõeldud ajakiri. Ajakirja esimene number ilmus 2006. aasta 4. jaanuaril ning ajakiri ilmub kord kuus. Näiteks 2013. aasta detsembrinumber oli juba 96. number. Ajakirja numbritest leiab jutte, luuletusi ja laule. Lisaks nendele on igas numbris ka meisterdamisõpetusi, nuputamisülesandeid, värvipilte jmt materjale. Ajakirja annab välja kirjastus Dolce Press, mis loodigi 2005. aastal eesmärgiga hakata andma välja Eestis ainulaadset lasteajakirja. Ajakirja ilmuma hakkamise ajal oli peatoimetaja kirjastuse omanik Pille Adusoo. Kirjastus Dolce Press Ajakiri Nööps "http://tartu.ester.ee/record=b1798157~S1*est". Vaadatud 13.01.2014. {{netiviide}}: välislink kohas |Pealkiri= (juhend) "MESIMUMM nr 96". Originaali arhiivikoopia seisuga 13.01.2014. Vaadatud 13.01.2014. "Kirjastusest". Originaali arhiivikoopia seisuga 13.01.2014. Vaadatud 13.01.2014. Helen Uldrich (12.12.2005). "Järgmisel nädalal tuleb müügile uus väikelaste ajakiri Mesimumm". Eesti Päevaleht. Originaali arhiivikoopia seisuga 16.01.2014. Vaadatud 13.01.2014.
Suraž (Valgevene)

Suraž (poola keeles Suraż) on alev, endine linn Valgevenes Viciebski oblastis Viciebski rajoonis, Suraži külanõukogu halduskeskus. Alev asub paigas, kus Kasplja jõgi Lääne-Dvinasse voolab. Alevis asuvad keskkool ja muusikakool, kultuurimaja ja raamatukogu. Tööstusest on Suražis esindatud toiduainetetööstus. Vaatamisväärsusteks on XVI sajandil püstitatud kindluse ase, heebrea kalmistu ja mälestusmärgid: Teises maailmasõjas hukkunud kaaslinlastele ning kooli õuel maha lastud õpilastele. Suraž ilmub ajalooareenile XVI sajandil kui kindlustatud punkt Leedu suurvürstiriigis. Aastal 1560 valmis Suraži kindlus, selle juures asus juba toona linn. Linnaõigused sai Suraž siiski aastal 1570. Linna rüüstasid korduvalt Moskva väed. Aastast 1772 esimese Poola jagamise tagajärjel Venemaa koosseisus. Suražis olid valdavalt puidust majad, aastal 1870 oli linnas vaid kaks kivimaja, XX sajandi alguseks oli neid üksteist. Aastast 1924 Valgevene NSV osa. Ametlikult sai asulast alev aastal 1938. Suraži kirik "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Suraž YouTube'is
Nööps

Nööps oli aastatel 2006–2009 kuus korda aastas ilmunud eesti lasteajakiri, mis oli mõeldud 4–7-aastastele lastele. Ajakirja esimene number ilmus 13. oktoobril 2006 (oktoober/november 2006) ja viimane 2009. aasta alguses (veebruar/märts 2009). Ajakirja peatoimetaja oli seda välja andnud kirjastuse Dolce Press omanik Pille Aadusoo. Ajakiri sisaldas pikemaid jutukesi lapsele ettelugemiseks ja lühemaid iselugemiseks. Sealt leidis koomiksi, meisterdamist, kleepsulehekülgi jm. Lisaks oli kaasas poster, pusle või kogumismäng. Jutte kirjutasid Veiko Pelias, Kati Murutar, Elina Sildre jt, pilte joonistasid Jüri Mildeberg ja Kristina Reineller. Kirjastus Dolce Press Ajakiri Mesimumm "Nööps : 4–7 aastastele". Vaadatud 13.01.2014. Liivi Šein (13.10.2006). "Täna ilmub uus lasteajakiri Nööps". Eesti Päevaleht. Originaali arhiivikoopia seisuga 16.01.2014. Vaadatud 13.01.2014. Ajakirjas 2008. aasta oktoobris ja novembris ilmunud Elina Sildre koomiksid
Hans

Hans (2. veebruar 1455 – 20. veebruar 1513) oli Taani ja Norra kuningas 1481–1513 ning Rootsi kuningas (Johan II) 1497–1501. Ta oli Christian I poeg ja viimane teatava eduga Kalmari uniooni valitsenud monarh. Hans püüdis oma valduseid liita ühtsemaks tervikuks, kuid see poliitika tõi kaasa Rootsi järjekordse iseseisvumisega Kalmari uniooni võimu alt ja rahulolematust ka Taanis ja Norras. Hansule järgnes troonil tema poeg Christian II.
Lõuatsikilbis

Lõuatsikilbis (ladina scutum mentale;mentale; lüh m) on paljudel roomajatel peas paiknev soomus. Lõuatsikilbis võib olenevalt liigist olla erineva kuju ja suurusega, seetõttu võetakse seda arvesse ka roomajate teaduslikul süstematiseerimisel. Madudel on lõuatsikilbis ninamikutipus, alalõualuu otsa juures paiknev keskmine paaritu kilbis. Lõuatsikilbise vastas paikneb nokisekilbis. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Mental scale seisuga 13.01.2014.
Aet Hirvesoo-Hautamäki

Aet Hirvesoo-Hautamäki (sündinud 6. jaanuaril 1964 Tallinnas) on eesti ja Soome viiuldaja ja pedagoog. Ta lõpetas aastal 1982 Tallinna Muusikakeskkooli viiuli erialal (Harri Rikandi klassis) ja aastal 1988 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Tõnu Reimanni klassis). Ta õpetas lühikest aega Tallinna Lastemuusikakoolis. Aastast 1994 elab ta Soomes ja ta on töötanud õpetajana Espoo muusikakoolis. Ta on esinenud soolokavadega Tallinnas ja Soome linnades ning teinud koostööd Eesti ja Soome organistidega (Kadri Ploompuu ja Matti Vainio ja teistega). Tema ema on arhitekt Eva Hirvesoo, isa oli muusikateadlane Avo Hirvesoo (1935–2014), vanaisa oli organist, helilooja ja koorijuht Valdur Hirvesoo (1910–1941). Eesti muusika biograafiline leksikon. 1. köide: A–M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk. 149.
Nina-nokisekilbis

Nina-nokisekilbis (ladina scutum nasorostrale, sün nasorostrale) on osadel roomajatel pead katva naha soomus. Scutum nasorostrale võib olenevalt liigist olla erineva kuju ning suurusega, seetõttu kasutatakse seda ka roomajate teaduslikul süstematiseerimisel. Nina-nokisekilbis on osadel madudel, näiteks perekonda Bothrops liigitatud madudel, pead katva naha väike soomus(ed), mis paikneb nokisekilbise ja ninakilbise vahel. D.C. Wareham,Elsevier's Dictionary of Herpetological and Related Terminology, lk 131, 2005, ISBN 0 444 518630, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 13.01.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Nasorostral scale seisuga 13.01.2014.
Janavičy

Janavičy (transkribeerituna Janavitšõ, poola keeles Janowicze) on alev Valgevenes Viciebski oblastis Viciebski rajoonis. Alev on Janavičy külanõukogu halduskeskus. Alevis asuvad keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Ettevõtetest on Janavičys piimakombinaat. Alevis kavatsetakse käivitada ettevõte plastjäätmete taaskasutuseks. Vaatamisväärsusteks on XIX sajandi lõpus ehitatud mõisakompleks ja kirik aastast 1885. Janavičy küla mainitakse esimest korda aastal 1511. XVIII sajandiks oli asulast saanud Pociejde suguvõsale kuuluv alev. Aastast 1772 esimese Poola jagamise tagajärjel Venemaa koosseisus. Aastast 1800 on teada, et alevis toodeti rauda. Aastal 1829 hakati valmistama kartongi, 1854 – jahu, aga aastal 1866 õlut. Alevis olid veel postijaam ja kõrts. Alevi lähedal oli samanimeline mõis, mille omanikuks olid aastast 1878 Dvarecki-Bogdanovitšid. Aastast 1897 on teada, et alevis oli nahatööstus, seal peeti kolm laata aastas. Aastast 1924 Valgevene NSV osa. Aastal 1933 rajati alevisse linatöötlemisvabrik. Janavičy geto "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Janavičy
Dolce Press

Dolce Press on aastal 2005 asutatud kirjastus, mis loodi eesmärgiga hakata välja andma Eestis ainulaadset lasteajakirja Mesimumm. 2006. aastal lisandus sellele veel teinegi ajakiri, koolieelikutele suunatud Nööps, mille väljaandmine lõpetati 2009. aastal. Kirjastuse tootevalikust leiab lisaks ajakirjale Mesimumm ka raamatuid ning tähe- ja numbrikaarte lugema ja arvutama õppimiseks. Lastekaitse Liidu eestvedamisel toimunud konkursil valiti 2011. aasta parimaks väikelaste raamatuks Heli Illipe-Sootaki "Kiisu reisib" (illustraator ja kujundaja Katrin Ehrlich). 2012. aasta 25 kaunima raamatu hulka valiti Tiia Selli raamat "Rõõmus Miia" (kujundaja Katrin Ehrlich). Ajakiri Mesimumm Ajakiri Nööps "Kirjastusest". Originaali arhiivikoopia seisuga 13.01.2014. Vaadatud 13.01.2014. "Vaata, millised on eelmise aasta parimad lasteraamatud". Delfi Täheke. 28.02.2012. Originaali arhiivikoopia seisuga 16.01.2014. Vaadatud 13.01.2014. Tanel Veenre (04.02.2013). "Silmi paitavad raamatud". Eesti Päevaleht. Originaali arhiivikoopia seisuga 16.01.2014. Vaadatud 13.01.2014.
G. aurantiaca

G. aurantiaca võib olla: Gemmatimonas aurantiaca, bakteriliik Guarianthe aurantiaca, orhideeliik
Ruba (Valgevene)

Ruba on alev Valgevenes Viciebski oblastis Viciebski rajoonis. Alev asub Lääne-Dvina ääres. Ruba allub administratiivselt Viciebski linnale, kuuludes Čyhunačny rajooni koosseisu. Alevis asuvad keskkool ja laste spordikool, raamatukogu ning kultuuri- ja tehnikapalee. Rubas on toiduainete tööstus, samuti toodetakse alevis ehitusmaterjale. Rubas kaevandatakse ka dolomiiti. Ruba lähistel asus Zdraŭniova mõis, kus aastail 1892–1900 elas Ilja Repin. Mõisa häärberis on kunstniku elu ja loomingut tutvustav muuseum. Rubat mainitakse esimest korda alles XIX sajandil kui Piskunovidele kuulunud mõisa keskust. Mõisa lähedal asus ka koht, kus üle Lääne-Dvina käis parv. Aastast 1924 Valgevene NSV osa. Aastal 1931 rajati Rubasse lubjatehas, selle juurde tekkis aga tööstusasula. Ametlikult sai asulast alev aastal 1970. Zdraŭniova mõis Ruba veebientsüklopeedias
Jersika

Jersika (saksa keeles Gerzika, Gercike, Gerceke, Zargrad; vene keeles Царьград, Ерсика, Герцике; teised nimetused: Gercike, Gerdeke, Gerseke, Gertzeke, Locus Castri in Gerzeke, monte Gerzieche, Gersika, Gerzeke, Gerzike) on küla (vidējciems) Lätis, Jersika vallas Līvāni piirkonnas, Daugava paremal kaldal. Jersikat läbib maantee A6 ja 1861. aastal avatud Riia-Daugavpilsi raudtee ning asulas asub ka Jersika raudteepeatus. Jersika oli Latgale ja Jersika vürstiriigi ajalooline keskus. Jesikast 2,4 km kaugusel on ajalooline Jersika linnamägi. Latgale
Fausta

Flavia Maxima Fausta (289–326) oli Vana-Rooma keisrinna, keiser Maximianuse tütar. Abiellus 307. aastal impeeriumi lääneosa abikeisri (Caesar) Constantinusega, kes lahutas oma abielu Minervinaga.
Habsburgi linnus

Habsburgi linnus (mõnikord ka Hapsburg; algselt Havichtsburg või Habichtsburg ehk Hauka linnus) on linnus Šveitsis Aargau kantonis Habsburgi vallas. See rajati Radboti, Habsburgide esivanema poolt umbes 1020. aastatel. Linnuse järgi võttis endale nime Habsburgi dünastia, hakates end nii nimetama 12. sajandil. Tavaliselt seostatakse linnuse nime haukaga, mis oli sajandeid ka Habsburgide vapilinnuks, kuid on pakutud ka võimalust, et linnusele anti nimi hoopis vanasaksakeelse sõna hab/haw järgi, mis tähendab koolmekohta. Tunduvalt levinum on siiski esimene arvamus. Habsburgi linnus oli kuni 13. sajandi lõpuni Habsburgide pearesidentsiks, kust nad valitsesid oma Reini-äärseid valdusi. Kui aga Rudolf von Habsburg vallutas Austria, kaotas linnus oma senise tähtsuse. Just enne seda ehitati ta suurejooneliselt välja ning enamik tänapäeval säilinud varemetest pärineb Rudolfi ajast. 1415 langes linnus šveitslaste kätte ning sai riigi omandiks. Üldiselt lasti sellel laguneda, mis pole ka ime, kui arvestada, et tegu oli ühe Šveitsi Liidu kõige vihasema vaenlase kunagise pearesidentsiga. Alles 1803 hakati seda renoveerima. Tänapäeval on linnusest säilinud peamiselt kandiline peatorn ja müürijuppe. Tornis asub restoran. Habsburgi linnuse ja dünastia varasemast ajaloost inglise keeles Artikkel Šveitsi ajaloolisest leksikonist Habsburgi linnusest saksa keeles Linnuse restorani koduleht
Smilewound

"Smilewound" on elektroonilist muusikat viljeleva Islandi ansambli múm täispikk album, mis ilmus 2013. aasta 6. septembril nii CD-plaadina, vinüülplaadil kui ka digitaalselt. Päev hiljem, 7. septembril ilmus album "Cassette Store Day" ürituse raames ka kassetil. Albumi esimene singel "Toothwheels" ilmus 2013. aasta maikuus ning kuu hiljem tuli välja ka laulule tehtud muusikavideo, mille režissöörideks múm, Árni Rúnar Hlöðversson ja Bruno Granato. Albumi lisalugu "Whistle" valmis koostöös Kylie Minogue'iga ning see lindistati 2012. aasta filmi "Jack and Diane" heliriba tarvis. 2013. aasta veebruaris ilmus see ka digitaalse singlina. "Toothwheels" "Underwater Snow" "When Girls Collide" "Slow Down" "Candlestick" "One Smile" "Eternity is the Wait Between Breaths" "The Colorful Stabwound" "Sweet Impressions" "Time to Scream and Shout" Lisalugu "Whistle" (koos Kylie Minogue'iga) "NEW ALBUM ANNOUNCED: Smilewound". múm. Originaali arhiivikoopia seisuga 28.08.2013. Vaadatud 14.08.2013. "Cassette Store Day releases". cassettestoreday.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 17.10.2013. Vaadatud 14.08.2013. "Toothwheels by múm". mumthemusic. 6. juuni 2013. Vaadatud 14.08.2013. "Kylie Minogue And Mum's "Whistle": Listen To The 'Jack And Diane' Soundtrack Song". Idolator.com (inglise). 19.02.2013. Vaadatud 14.01.2014.[alaline kõdulink]
La Maddalena

La Maddalena on vald (comune) Itaalias Sardiinia maakonnas Sassari provintsis. Halduskeskus asub Maddalena saarel La Maddalenas. 27 meetri kõrgusel merepinnast asuva La Maddalena asustustihedus on keskmiselt 219 inimest ruutkilomeetri kohta. La Maddalena vald paikneb samanimelise saarestiku saartel ning sellel puudub maismaapiir teiste omavalitsusüksustega. La Maddalena halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Moneta, Stagnali. La Maddalena oli asustatud alates neoliitikumist, kuid jäeti maha pärast Rooma impeeriumi langust. XVII sajandil tulid saarele Korsika karjused, XVIII sajandil rajati La Maddalena asula. Caprera saarel veetis oma viimased elupäevad Giuseppe Garibaldi. Budelli saare kaguosas paikneval "Roosal rannal" (La spiaggia Rosa) toimus 1964. aastal osa Michelangelo Antonioni esimese värvifilmi "Punane kõrb" (Il deserto rosso) võtetest. La Maddalena on hõlmatud 1994. aastal moodustatud Maddalena saarestiku rahvuspargiga (Parco nazionale Arcipelago di La Maddalena). Franco Solinas Franco Pinna Giuseppe Garibaldi Orazio Nelson Domenico Millelire Giuseppe Branca Mario Ferrari Aggradi Benito Mussolini - oli Villa Weberis vangistuses 7.–27. august 1943 Gian Maria Volontè Carlo Alianello Salvatore Fresi Lia Origoni  Prantsusmaa – Ajaccio  Prantsusmaa – Nizza Toponimo ufficiale in lingua sarda ai sensi dell'articolo 10 della Legge n. 482 del 15.12.1999, adottato con Delibera di Consiglio Comunale n. 48 del 14.09.2010 [1] https://demo.istat.it/?l=it "La Spiaggia Rosa". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. jaanuar 2012. Vaadatud 13. jaanuar 2014. {{cite web}}: eiran teksti "La Maddalena e le altre isole dell'arcipelago: Parco nazionale dell'arcipelago di La Maddalena" (juhend) Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, 2 (E-L), Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 88-7138-430-X. Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.  La Maddalena – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Žabokrõtška

Žabokrõtška (ukraina keeles Жабокричка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 618. Pindala on 2,46 km².