laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lämmastikusidumine

Lämmastikusidumine (ka lämmastiku sidumine, lämmastiku fikseerimine, lämmastiku seondamine) on keemiline protsess, mille tagajärjel atmosfääri suhteliselt inertne molekulaarne lämmastik (N2) muundatakse redutseeritud (näiteks ammoniaak) või oksüdeeritud (näiteks nitraat) vormiks. Lämmastikusidumine toimub looduses peamiselt mikroorganismide (näiteks tsüano- ja asotobakterid), UV-kiirguse ja välgu kaasabil. Bioloogilise dilämmastiku muundamise saadus on ammoniaak. Abioloogilisel teel tekivad lämmastikoksiidid. Õhu lämmastikku seotakse ka inimtegevuse tagajärjel (ammoniaagi tööstuslik tootmine Haberi-Boschi protsessi abil) ja tahtmatult mitmesuguste põlemisprotsesside (näiteks automootor) teel. Lämmastikusidumine on vajalik elu kestmiseks. Kõik biosfääri bioloogilised organismid vajavad elutegevuseks lämmastikku, kuna väga paljud asendamatud biomolekulid sisaldavad seda oma koostises. Lämmastik on üks neljast tähtsamast keemilisest elemendist, millest koosnevad elus rakkude molekulid, st moodustub elu. Olgugi et suur osa atmosfäärist koosneb lämmastikumolekulidest, pole need oma väga tugevast kolmiksidemest põhjustatud keemilise inertsuse tõttu enamikule elusorganismidele kättesaadavad. Kuigi lämmastikoksiide tekib ka eluta looduse protsessides välguenergia ja UV-kiirguse abil, on bioloogiline lämmastikusidumine väga oluline protsess. Suurem osa biosfääris vajaminevast lämmastikust seotakse bioloogilisel teel. Tüüpiline lämmastikusidumise keemiline reaktsioon, mida viivad läbi mikroorganismid nitrogenaasi vahendusel, on järgmine: N2 + 6H + energia → 2NH3 Tööstuslik lämmastikusidumine (Haberi-Boschi protsess) nõuab üsna kõrget temperatuuri ja rõhku, st eritingimusi, mille loomiseks kulub palju energiat. Bioloogilise lämmastikusidumise puhul teostab nitrogenaas sedavõrd efektiivselt katalüüsi, et reaktsioon toimub hariliku temperatuuri ja rõhuga mitmete vaheetappide kaupa, kasutades üksnes ATP-molekulide energiat. Ühe lämmastikumolekuli katalüüsireaktsiooniks kulub samuti rohkelt energiat: 16 ATP-molekuli, 16 veemolekuli, 8 elektroni ja 8 prootonit. Reaktsiooni saaduseks on 2 ammoniaagimolekuli, vesinikumolekul, 16 ATP-molekuli ja 16 fosfaatiooni. Teadaolevalt on kõikidel bioloogilistel lämmastikusidujatel samasuguse ehitusega ensüüm: nitrogenaas. Nitrogenaasikompleks on tundlik hapnikumolekuli (O2) inaktiveerivale mõjule. Näiteks kaunviljad, mille juurtes olevate mügarbakterite abil toimub lämmastiku sidumine, hoiavad oma juuremügarikes hapnikumolekulide väga väikest kontsentratsiooni, sidudes need leghemoglobiiniga (hemoglobiiniga sarnane hapnikku siduv valk). Biokeemia lühikursus. Õpik kõrgkoolidele. John L. Tymoczko, Jeremy M. Berg, Lubert Stryer. Lk 506–508. 2016, TTÜ Kirjastus ISBN: 9789949239313 [1] Ingliskeelne video "Nitrogenase - Nitrogen fixation Enzyme"
Bulgaaria Sotsialistlik Partei

Bulgaaria Sotsialistlik Partei (bulgaaria Българска социалистическа партия; BSP) on erakond Bulgaarias, Bulgaaria Kommunistliku Partei õigusjärglane. See moodustati aastal 1990, kui kommunistlik partei loobus marksismist-leninismist. Kõige suurem toetus on parteil maapiirkondades. Partei kuulub valimisliitu Koalitsioon Bulgaaria Eest, mis sai 2001. aasta parlamendivalimistel 48 kohta Rahvuskogus (Narodno Sabranie) 240 kohast (partei kogus 17,1% häältest). 2005. aasta parlamendivalimistel sai koalitsioon Bulgaaria eest, kuhu kuulus ka Bulgaaria Sotsialistlik Partei, 82 kohta. 2017. aasta parlamendivalimistel sai partei 80 kohta.
Chandrika Kumaratunga

Chandrika Bandaranaike Kumaratunga (singali චන්ද්‍රිකා බණ්ඩාරනායක කුමාරතුංග, tamili சந்திரிகா பண்டாரநாயக்க குமாரதுங்க; sündinud 29. juunil 1945) on Sri Lanka poliitik. 12. novembrist 1994 kuni 19. novembrini 2005 oli ta Sri Lanka president. Ta on ainuke Sri Lanka naispresident. Chandrika Kumaratunga isa Solomon Bandaranaike oli riigi peaminister aastatel 1956–1959 ehk kuni ta tapeti. Pärast seda sai Chandrika Kumaratunga ema Sirimavo Bandaranaike maailma esimeseks naispeaministriks. Chandrika Kumaratunga on lõpetanud Pariisi Ülikooli politoloogina. Chandrika Kumaratunga kuulub oma isa asutatud Sri Lanka Vabadusparteisse (Sri Lanka Freedom Party) ning on poliitilise alliansi United People's Freedom Alliance esimees. Enne presidendiks saamist 1994. aastal oli ta lühikest aega ka Sri Lanka peaminister.
Singapuri vapp

Singapuri vapp on Singapuri Vabariigi riigivapp. Vapp võeti kasutusele aastal 1959. Vapikilpi hoiavad lõvi ja tiiger, kes on pärit Suurbritannia ja Malaisia vapilt ning viitavad suhetele nende riikidega. Kilbil on riigilipult pärit kuusirp ja viis tähte. Kilbi all on sinine lint malaikeelse rahvusliku deviisiga "Majulah Singapura" ('Edasi, Singapur'). Singapuri lipp
Nukitsamees

"Nukitsamees" on Oskar Lutsu lastejutt, mis ilmus esimest korda 1920. aastal. Loo Nõukogude perioodil ilmunud trükkidest oli osa repliike välja jäetud (metsamoori suu läbi kõlav vihje sotsiaaldemokraatidele, kes nõuavad sarnaselt Kustiga lühemat tööpäeva) ning selle lõpp oli ümberkirjutatud (viide köstrile, kes paneb Nukitsamehele nime). Teost on seni illustreerinud neli kunstnikku: 1945. aastal Richard Kaljo, 1957. aasta trüki pildid pärinevad Vive Tollilt, 1973. aasta trüki illustreeris Edgar Valter ja 2007. aasta trüki Epp Marguste. "Nukitsamees" on lugu sellest, kuidas Kusti ja Iti metsas marjul olles ära eksivad. Metsamoor leiab lapsed ja viib nad endale koju ja paneb tööle: Kusti ja Iti peavad sigu toitma, hagu ja vett tassima, peenraid rohima ja väikest Nukitsameest hoidma. Metsamoori majakeses elavad veel ta pojad Mõhk ja Tölpa ning vanaätt. Kustil ja Itil õnnestub metsamajast põgeneda, kui väike linnuke toob Kustile teate selle kohta, et Mõhk ja Tölpa on leidnud rahapaja ning ilmselt tõttab kollipere üheskoos seda ära tooma, nii et lapsed jäävad omapäi. Nii lähebki ning Nukitsamees võetakse kaasa kodukülla. Kusti ja Iti vanemad harjuvad Nukitsamehega tasapisi, kuid mehike on esialgu väga kasvatamatu ja teeb koledaid tempe. Väike metsaelanik aga harjub uue eluga, ta saab nimeks Ants ja läheb koos teiste lastega kooli. Nukitsamees. Noor-Eesti, 1920. Nukitsamees. Ilukirjandus ja Kunst, 1945. Nukitsamees. Eesti Riiklik Kirjastus, 1957. Nukitsamees. Eesti Raamat, 1973. Nukitsamees. Perioodika, 1986. Nukitsamees. Tiritamm, 1997. ISBN 9985-55-050-1 Nukitsamees. Tiritamm, 2004. ISBN 9985-55-189-3 Nukitsamees. TEA Kirjastus, 2007. ISBN 9789985716342 "Nukitsamehe" ainetel on lavastatud kaks filmi ja mitu teatritükki. Omakorda Olav Ehala muusikalis "Nukitsamees" on kasutatud valdavalt sama muusikat, mille helilooja kirjutas filmile "Nukitsamees". Metsamuinasjutt. Elbert Tuganovi nukufilm, Nukufilm, 1960. Nukitsamees. Helle Karise mängufilm, Tallinnfilm, 1981 Nukitsamees. Oskar Luts, muinasjutt lastele 4 pildis, Vanemuise näitelava, 1923. Nukitsamees. Roland Saarnik, Tartu Lasteteater, 1995. Nukitsamees. Olav Ehala muusikal, mugandus samanimelisest mängufilmist. Estonia, 1998. Nukitsamees. Andres Dvinjaninovi nukulavastus, Nukuteater, 2004. Nukitsamees. Olav Ehala muusikal. Vanemuine 2010. Мальчик с рожками (vene; 1978) Der gehörnte Junge (saksa; 1987) Bumpy (inglise; 1987) Ragainitis (läti; 2003) * Tambet Kaugema. "Otsi lolli, kes ei kardaks kolli".(Film "Nukitsamees" kui algmaterjal ja sama muusikaga teatrietendus.)[1] – Postimees 28.01.1999 Alo Põldmäe. ""Nukitsamees" Vanemuises. Muljeid ootamatu järeldusega." [2] – Sirp 26. märts 2010
Nukitsamees (täpsustus)

Nukitsamees on tegelane Oskar Lutsu samanimelises lastejutus. "Nukitsamees" on Oskar Lutsu lastejutt. "Nukitsamees" on lastejutu järgi tehtud film. "Nukitsamees" on lastejutu järgi Olav Ehala loodud muusikal. "Nukitsamees" on Eesti Nukuteatri lavastus. Nukitsamees on lasteaed Tartus. Nukitsamees on lasteaed Palamuse vallas. "Nukitsamees 2" on Emajõe Suveteatri lavastus (2013).
Parkimine

Parkimine on sõiduki ettekavatsetud seismajätmine kauemaks, kui on tarvis sõitjate peale- või mahaminekuks või veose laadimiseks. Kui jääte ettekavatsetult seisma, siis Te kas peatute või pargite. Peatumisel ja parkimisel on erinev eesmärk. Peatumine on alati seotud sõitjate või veosega. Üldjuhul võtab peatumine vähe aega (paar minutit), parkimine aga võib kesta tunde. Ent see ei ole alati nii. Näiteks, kui Te veate mikrobussiga mööblit ja peatusite, et see maha laadida, võib peatumine kesta ka pool tundi. Teiselt poolt, kui Te olete liikumise lõpetanud, et korraks telefoniga rääkida, kestab parkimine vaid paar minutit. Tiheda asustusega aladel, näiteks linnades, on parkimiseks ettenähtud ühisruumi kasutus tasuline. Linnaruumi paremaks kasutamiseks ehitatakse tänapäeval mitmekordseid parkimismaju. Kaasaegsed parkimishooned kasutavad automatiseeritud parikimissüsteeme[:en], millega saab asetada autod mitmele korrusele võimalikult vähese ruumi- ja pindalanõudlusega. Selle tagajärjel kaob ära vajadus täiendavateks majasisesteks autoteedeks mille kaudu autosid liigutada, võimaldades seeläbi suurema arvu autode parkimist. Niisugused parkimissüsteemid on väga levinud Jaapanis. Liikluseeskiri §2 (29). Liikluslab (2021). "Liikluslabi e-autokool".  Parkimine – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis ParkPort, Info parkimise kohta Eestis
Juukselakk (film 2007)

"Juukselakk" (originaalpealkiri "Hairspray") on 2007. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide muusikalfilm, mis põhineb Broadway lavastusel (2002) ning muusikali aluseks on 1988. aastal valminud samanimeline film. Filmi tegevus toimub 1962. aastal Baltimore'i linnas, kus ülekaaluline teismeline Tracy Turnblad (Nikki Blonsky) soovib saada kuulsaks tantsijaks populaarses telesaates "The Corny Collins Show" ja et saate tähtesineja Link Larkin (Zac Efron) teda märkaks. Asjaolude kokkulangemisel õnnestubki Tracyl saatesse pääseda ja ta saab üleöö kuulsaks. Tracy saab peagi aru, et kulisside taga toimuv pole üldse nii ilus, kui televaatajaile tundub. Toimub rassiline diskrimineerimine ja mustanahalisi tantsijaid soovitakse saatest välja tõrjuda, mis telejaama juhatajal Velmal (Michelle Pfeiffer) lõpuks õnnestub. Mustanahalised otsustavad selle peale tänavale protestima minna ja Tracy koos oma ema Ednaga (John Travolta) marsib nendega koos. Politseinikud tulevad protesti lõpetama ja Tracyst saab tagaotsitav. Järgmisel päeval toimub aga iga-aastane võistlus "Miss Juukselakk", kus ka Tracy osaleda tahab. Ta teab, et politseinikud tulevad teda sinna otsima, ja ta peab leidma võimaluse märkamatult stuudiosse pääseda. Sõprade abiga tal see ka õnnestub ja hetk enne võitja väljakuulutamist ilmub ta lavale. Link tuleb temaga tantsima ja kutsub ka mustanahalise noore Ineze lavale. Seejärel loetakse hääled uuesti kokku ning võitjaks osutub Inez, kellest saab "The Corny Collins Show" peatantsija, mis tähendab, et mustanahalised saavad jälle saates osaleda. Nikki Blonsky – Tracy Edna Turnblad John Travolta – Edna Turnblad Michelle Pfeiffer – Velma Von Tussle Christopher Walken – Wilbur Turnblad Amanda Bynes – Penny Pingleton James Marsden – Corny Collins Queen Latifah – Motormouth Maybelle Brittany Snow – Amber Von Tussle Zac Efron – Link Larkin Elijah Kelley – Seaweed J. Stubbs Allison Janney – Prudy Pingleton "Good Morning Baltimore" – Tracy "The Nicest Kids in Town" – Corny ja Council Members "It Takes Two" – Link "(The Legend of) Miss Baltimore Crabs" – Velma ja Council Members "I Can Hear the Bells" – Tracy "Ladies' Choice" – Link "The Nicest Kids in Town (Reprise)" – Corny ja Council Members "The New Girl in Town" – Amber, Tammy, Shelley ja The Dynamites "Welcome to the 60's" – Tracy, Edna, The Dynamites ja Hefty Hideaway Employees "Run and Tell That" – Seaweed, väike Inez ja Detention Kids "Big, Blonde, and Beautiful" – Motormouth "Big, Blonde, and Beautiful (Reprise)" – Edna ja Velma "(You're) Timeless to Me" – Edna ja Wilbur "I Know Where I've Been" – Motormouth ja Company "I Can Wait" – Tracy "Without Love" – Link, Tracy, Seaweed ja Penny "(It's) Hairspray" – Corny ja Council Members "You Can't Stop the Beat" – Tracy, Link, Penny, Seaweed, Edna, Motormouth ja Company "Come So Far (Got So Far to Go)" – Queen Latifah, Zac Efron, Nikki Blonsky ja Elijah Kelley "Mama, I'm a Big Girl Now" – Ricki Lake, Marissa Jaret Winokur ja Nikki Blonsky "Cooties" – Aimee Allen "Juukselakk (film 2007)" andmebaasis Box Office Mojo (inglise) Film: Juukselakk/Hairspray. Blogi "Elu ei ole ainult karusselliga sõitmine…", 3. august 2008
Rud Hud Hudibras

Rud Hud Hudibras oli müütiline brittide kuningas, Leili poeg. Ta valitses 39 aastat ja lõpetas oma isa valitsemisajal alanud kodusõja. Ta asutas Kaerreinti (Canterbury), Kaergueniti (Winchesteri) ja Paladur Castle'i (Shaftesbury). Tema kaasaegne oli Alba Longa kuningas Capys.
Bladud

Bladud oli müütiline brittide kuningas, Rud Hud Hudibrasi poeg. Ta valitses kakskümmend aastat.
Leir

Leir oli müütiline brittide kuningas, Bladudi poeg. Ta valitses kuuskümmend aastat. Ta on William Shakespeare'i näidendi "Kuningas Lear" nimitegelane.
Cordelia

Cordelia oli müütiline brittide kuninganna, Leiri noorim tütar. Leir jättis ta kuningriigi jagamisel pärandusest ilma ja ta abiellus frankide kuninga Aganippusega. Hiljem, olles oma vanemate tütarde poolt kukutatud, põgenes Leir tema juurde Galliasse ja ta vallutas Britannia tagasi, mille järel Leir valitses veel kolm aastat. Pärast Leiri ja Aganippuse surma valiti ta brittide kuningannaks. Ta valitses viis aastat, kuni langes oma tütrepoegade kätte vangi ja sooritas enesetapu.
Lendluudpall läbi aegade

"Lendluudpall läbi aegade" on J. K. Rowlingu raamat. Raamatus on juttu lendluudpallist, luudadest, kuldsest kitust ja muudest asjadest, mis kaasnevad lendluudpalliga.
Cunedagius

Cunedagius oli müütiline brittide kuningas, Leiri tütre Regani poeg. Ta kukutas koos Marganusega Cordelia ja valitses Britannia lõunaosa kaks aastat. Võitnud seejärel lahingus Marganust, valitses ta kogu Britannias 33 aastat. Tema valitsemisajal asutasid Romulus ja Remus Rooma linna.
Kitu

Kuldne kitu või lihtsalt kitu on "Harry Potteri" lugudes väike kuldne tiibadega pall. See on üks lendluudpalli mänguvahendeid, mida püüdjad peavad taga ajama. Mäng lõppeb hetkel, kui kitu kinni püütakse. Võistkond, kelle püüdja seda tegi, saab 150 punkti ja tavaliselt võidab sellega kogu mängu.
Rivallo

Rivallo oli müütiline brittide kuningas, Cunedagiuse poeg. Monmouthi Geoffrey kirjeldas teda kui noort ja rahulikku kuningat, kes valitses oma riiki hästi, kuid kelle valitsusajal tabas maad kolmepäevane verevihm, laastav katk ja hiigelsuur kärbseparv. Järgmine kuningas Gurgustius oli tema poeg.
Gurgustius

Gurgustius oli müütiline brittide kuningas, Rivallo poeg.
Sisillius I

Sisillius I oli müütiline brittide kuningas. Tema poeg oli Kimarcus.
Jago (brittide kuningas)

Jago oli müütiline brittide kuningas. Tema onu oli Gurgustius, kelle poja Sisillius I järel Jago kuningaks sai. Jago järel sai kuningaks Sisilliuse poeg Kimarcus.
Kimarcus

Kimarcus oli müütiline brittide kuningas, Sisillius I poeg.
Peeves

Peeves on tegelane J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter". Peeves on väike vaim (poltergeist), kes elab Sigatüükas ja kellele meeldib pahandust teha. Ta kuulab peaaegu ainult Albus Dumbledore'i sõna.
Gorboduc

Gorboduc oli müütiline brittide kuningas. Ta oli abielus Judoniga. Tema valitsemisaja lõpul algas kodusõda tema poegade Ferrexi ja Porrexi vahel.
Ferrex

Ferrex oli müütiline brittide kuningas, Gorboduci ja Judoni poeg. Ta langes kodusõjas oma venna Porrexi vastu.
Porrex I

Porrex I oli Monmouthi Geoffrey järgi müütiline brittide kuningas, Gorboduci ja Judoni poeg. Ta võitis kodusõjas oma venna Ferrexi, kuid tapeti kättemaksuks oma ema Judoni poolt.
Dunvallo Molmutius

Dunvallo Molmutius oli müütiline brittide kuningas, Cornwalli kuninga Cloteni poeg. Cornwalli kuningana lõpetas ta pärast Porrexi surma alanud kodusõja, ühendas kogu Britannia oma võimu alla ja valitses 40 aastat. Pärast tema sõda algas kodusõda tema poegade Belinuse ja Brenniuse vahel.
Belinus

Belinus oli müütiline brittide kuningas, Dunvallo Molmutiuse poeg ja Brenniuse vend.
Gurguit Barbtruc

Gurguit Barbtruc oli müütiline brittide kuningas, Belinuse poeg. Tema valitsemisaeg oli rahulik. Ta lubas Hispaaniast põgenenud basclensidel (iirlastel) Partholóni juhtimisel asuda seni asustamata Iirimaale.
Guithelin

Guithelin oli müütiline brittide kuningas. Ta oli abielus Marciaga.
Marcia

Marcia oli müütiline brittide kuninganna. Ta oli Guithelini naine ja Sisillius II ema. Kuna Guithelini surma ajal oli Sisillius vaid seitse aastat vana, valitses Marcia tema eest.
Sisillius II

Sisillius II oli müütiline brittide kuningas 358 eKr–352 eKr, Guithelini ja Marcia poeg.
Kinarius

Kinarius oli müütiline brittide kuningas 352 eKr–347 eKr.
Jago

Jago (originaalis Iago) on tegelane William Shakespeare'i näidendis "Othello". Ta on näidendi peamine antagonist, nimitegelase Othello lipnik, kes paneb Othello uskuma, et tolle armastatul Desdemonal on afäär leitnant Cassioga.
Danius

Danius oli müütiline brittide kuningas 347–341 eKr, Sisillius II poeg ja Kinariuse vend.
Morvidus

Morvidus oli müütiline brittide kuningas 341 eKr–336 eKr, Daniuse ja tema armukese Tanguesteaia ebaseaduslik poeg. Morvidus hukkus võitluses draakoniga. Tema viis poega said üksteise järel kuningateks.
Gorbonianus

Gorbonianus oli müütiline brittide kuningas 336 eKr – 330 eKr, Morviduse vanim poeg.
Archgallo

Archgallo oli müütiline brittide kuningas 330 eKr–311 eKr, Morviduse poeg ja Gorbonianuse vend. Hiljem said kuningateks ka tema pojad Marganus II ja Enniaunus.
Pavel Dubovik

Pavel Dubovik (29. juunil 1944 Viciebski oblast Valgevene NSV – 11. oktoober 2022 Jõhvi) oli Eesti poksija. Ta poksis aastatel 1960–1972, tema treener oli Hans Kaiva. Ta pidas 230 kohtumist ja võitis neist 204. Dubovik oli II keskkaalus (kuni 75 kg) Eesti NSV meister (1963) ja poolraskekaalus (kuni 81 kg) viiekordne Eesti NSV meister (1965 ja 1968–1971). Ta osales 1963–1969 viis korda Eesti NSV – Soome maavõistlustel ning võitis kõik oma viis kohtumist. 1969 Eesti NSV parim poksija 1970 NSV Liidu meistersportlane Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001 Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 419 Biograafia ESBL-is Pavel Duboviki sporditulemused
Andesitoid

Andesitoid on vulkaaniline kivim, mida võib välimuse järgi pidada andesiidiks. Termin on kasutusel rahvusvahelise geoloogiaühingu tardkivimite süstemaatika alakomisjoni (Subcommission on the Systematics of Igneous Rocks) poolt välja töötatud tardkivimite klassifikatsioonis. Seda soovitatakse kasutada väligeoloogilise nimetusena andesiidisarnase vulkaanilise kivimi esmasel määramisel. Asja idee on selles, et kuna andesiiti defineeritakse tema keemilise koostise alusel, siis pole ilma laboratoorse analüüsita võimalik andesiidile täie kindlusega korrektset nime anda. Sellele vaatamata ei ole oid-lõpuliste kiviminimetuste kasutamine geoloogide seas kuigi populaarne. Tavaliselt nimetatakse andesiidiks igasugust vulkaanilist kivimit, mis sarnaneb basaldiga, kuid erineb sellest näiteks värvuse poolest või esineb kivimkehas, mida tavaliselt ei seostata basaldiga, näiteks viskoosses laavavoolus. Andesiit Jackson, J. A. (1997). Glossary of Geology (4. trükk). Alexandria, Virginia: American Geological Institute. Lk 24. ISBN 0922152349 Le Maitre, R. W. (2005). Igneous Rocks: A Classification and Glossary of Terms: Recommendations of the International Union of Geological Sciences Subcommission on the Systematics of Igneous Rocks (2. trükk). Cambridge University Press. Lk 56. ISBN 0521619483
Rohtaed

"Rohtaed" on Karl Ristikivi 1942. aastal ilmunud teos, millega autor lõpetas oma Tallinna triloogia. Romaan on eesti linnaharitlase kujunemislugu. Juulius Kilimit on küla koolmeistri poeg. Pärast isa surma viib parema hariduse poole püüdlemine ta Tallinna. Ta võõrandub maainimestest. Romaani põhiosa moodustavad Juuliuse kolm elulõiku linnas: tema õpingud 19. sajandi lõpukümnendil, küpsusaastad ja vanaduspõli. Ta rajab pere ning teist põlve haritlasest saab linna koolmeister. Kõik see tuleb aga kohusetundlikul ja põhimõttekindlal mehel läbi raskuste. Juulius vajab gümnaasiumi lõpetamiseks julgustust healt sõbralt. Koolmeistrina jääb tal isiksuse omadustest vajaka, et õpilasi oma ainet armastama panna. See muserdab teda ning ta kahtleb, kas ta üldse peaks õpetajaametit pidama. Tal on küll armastav naine, kuid ometi tuleb ta abielus ette nii teineteise mõistmatust kui ka armukadetsemist. Elu lõpuks loksub kõik enam-vähem paika, muu hulgas saab Juulius õpetajaametis suurema lugupidamise nii õpilastelt kui ka iseendalt. Enne oma surma tõdeb Juulius järgmist:
Surnud 19. juunil

Siin loetletakse 19. juunil surnud tuntud inimesi. 1808 – Alexander Dalrymple, šotlasest Briti geograaf 1820 – Sir Joseph Banks, inglise loodusteadlane, botaanik ja teaduspatroon 1844 – Étienne de Geoffroy Saint-Hilaire, prantsuse loodusteadlane ja -filosoof, 1867 – Maximilian, Mehhiko keiser 1884 – Johann Gustav Droysen, saksa ajaloolane ja poliitik 1919 – Petre P. Carp, Rumeenia poliitik 1919 – Mihhail Tswett, vene botaanik 1923 – Aggio Bachmann, eesti lavastaja ja näitleja 1942 – Alois Eliáš, Tšehhoslovakkia sõjaväelane ja poliitik 1951 – Mihkel Pill, eesti sordiaretaja 1953 – Verner Trossi, Eesti ja Nõukogude Liidu sõjaväelane 1956 – Vladimir Obrutšev, vene geoloog, geograaf ja ulmekirjanik 1957 – Arkaadi Uibo, eesti filosoof 1961 – Gustav Schädler, Liechtensteini pedagoog ja poliitik 1964 – Antoni Kolczyński, Poola poksija 1969 – Hilda Reimann, eesti näitleja 1974 – Albrecht Põdrus, eesti tehnikateadlane 1979 – Paul Kamm, eesti graafik 1979 – Alma Tamm, eesti koorijuht 1984 – Harri Lehiste, eesti ajakirjanik ja följetonist 1985 – Maija Kristalinskaja, vene estraadilaulja 1988 – Kaarel Söödor, eesti lavastaja ja näitleja 1989 – Betti Alver, eesti luuletaja 1991 – Jean Arthur (Gladys Greene), USA filminäitleja 1993 – William Golding, inglise kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1983 2002 – Mare Põldmäe, eesti muusikateadlane ja ajakirjanik 2006 – Priit Kolbre, Eesti diplomaat 2009 – Tomoji Tanabe, jaapani pikaealine 2009 – Kalju Kiis, eesti keemik ja tehnikateadlane 2013 – Gyula Horn, Ungari poliitik 2013 – James Gandolfini, USA näitleja 2013 – Vince Flynn, USA poliitiliste põnevike autor 2014 – Valner Krinal, eesti majandusteadlane 2020 – Carlos Ruiz Zafón, hispaania kirjanik ja stsenarist 2022 – Gennadi Burbulis, Nõukogude Liidu ja Venemaa poliitik 2022 – Artur Nilson, eesti metsateadlane 2024 – Hagi Šein, Eesti ajakirjanik, meediajuht ja televisiooniõppejõud 2024 – Stefano Malinverni, itaalia jooksja, sprinter 2024 – Tamara Abel, eesti pedagoog ja näitleja
Coelophysis

Coelophysis on monotüüpne perekond, kuhu kuulub liik Coelophysis bauri. Ta on üks maailma esimestest väikestest dinosaurustest.[viide?]  Coelophysis – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis