Põllutööministeerium

Põllutööministeerium oli enne Teist maailmasõda üks Eesti ministeeriume.  Pikemalt artiklis Eesti põllutööminister Ministeerium koosnes 1918. aastal järgmistest valitsustest ja osakondadest (hiljem peavalitsustest): katastri- ja maakorraldusosakond, põllumajandusosakond, põllutöö ja maakorralduse osakonna juhataja Johannes Lehtmann loomatervishoiuosakond, loomakasvatuse osakonna juhataja Johannes Zimmermann riigimaade ja -metsade valitsus, kroonumaade valitsemise osakonna juhataja Henno Leik metsaosakond, juhataja Julius Kitsing tehnika osakond, tehnika osakonna juhataja Ferdinand Peterson. veterinaarosakond, juhataja August Arras Põllutööministeeriumi koosseisus olid 1928. aastal: Põllumajanduse peavalitsus (Rahukohtu tänav 5) Riigimõisade valitsus Maakorralduse ja Metsade peavalitsus (Wismari tänav 7) Riigimaade valitsus Maakorralduse valitsus Administratiiv - ja majandusosakond Riigimetsade valitsus Loomatervishoiu peavalitsus (Rahukohtu tänav 5) Põllutööministeeriumi koosseisus olid 1938. aastal: Üldosakond. Katastri ja Maakorralduse Osakond. Katastri ja Maakorralduse Osakonna ülesandeks oli: katastri ja maamõõdu-, maakorraldus-, maaparandus- ning asundustööde korraldamine ja teostamine. Põllumajandusosakond. Põllumajandusosakonna ülesandeks oli: põllumajanduse ja kalanduse edendamine ning neil aladel katse- ja uurimistegevuse korraldamine; hobusekasvatuse juhtimine ja taimekaitse korraldamine; põllumajandussaaduste töötlemise ja turustamise arendamine; põllumajandustarvete ja -saaduste kvaliteedi kontrolli teostamine, välja arvatud kontroll, mida teostab Veterinaarosakond; riigimõisade majandamise järelevalve teostamine. Riigimetsade Talitus. Riigimetsade Talituse ülesandeks oli: riiklikku maatagavarasse kuuluvate maade ja metsade valitsemine; kogukonna- ja erametsade järelevalve; metsanduse ja jahinduse edendamine. Varade ja Arveosakond. Varade ja Arveosakonna ülesandeks oli: ministeeriumi eelarveettepanekute ettevalmistamine, arvepidamine ja aruandmine; kohapealsete asutiste arvepidamise korraldamine ja järelevalve; ministeeriumi majapidamise korraldamine ja asutiste ning riigiteenijate tarvetega varustamine; eriülesandeliste kapitalide asjaajamine. Veterinaartalitus. Veterinaartalituse ülesandeks oli: loomatervishoiu ja loomaarstliku abi andmise korraldamine ja edendamine; loomataudide vastu võitlemine; tapamajade ala korraldamine; elusloomade, liha ja lihasaaduste sisseja väljaveo kontrolli teostamine; järelevalve loomatoorsaadusi töötlevais asutistes. Ministeriumite adressid, Riigi Teataja, nr. 4, 4 detsember 1918 Eesti Entsüklopeedia. 6. köide: Muther–Rakitse. Tartu: Loodus, 1936, lk 1195. III. Siseministerium teatab, Riigi Teataja, nr. 15, 12 märts 1919 III. Nimetused., Riigi Teataja, nr. 3, 18 jaanuar 1919 III. Siseministerium teatab, Riigi Teataja, nr. 11, 22 veebruar 1919 332. Valitsemise korraldamise seadus. § 66, Riigi Teataja, nr. 37, 14 aprill 1938 332. Valitsemise korraldamise seadus. § 67, Riigi Teataja, nr. 37, 14 aprill 1938 332. Valitsemise korraldamise seadus. § 68, Riigi Teataja, nr. 37, 14 aprill 1938 332. Valitsemise korraldamise seadus. § 69, Riigi Teataja, nr. 37, 14 aprill 1938 332. Valitsemise korraldamise seadus. § 70, Riigi Teataja, nr. 37, 14 aprill 1938 332. Valitsemise korraldamise seadus. § 71, Riigi Teataja, nr. 37, 14 aprill 1938