laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sotsiopaat

Sotsiopaat on angloameerika psühhiaatria termin inimeste kohta, kellel on käitumishäired ja probleemid teiste inimestega suhtlemisel. Sellist sõna on kasutatud alates umbes 1880. aastast Terminit sotsiopaatia võis esimesena tutvustada 1909. aastal Saksamaal psühhiaater Karl Birnbaum ja 1930. aastal kasutas USA psühholoog George E. Partridge seda kui alternatiivi psühhopaadi kontseptsioonile. Seda terminit kasutati, et defineerida käitumist, mis rikub sotsiaalseid norme, niisiis antisotsiaalset käitumist. Sotsiopaat ei tunnista mingeid kirjutatud ega kirjutamata inimestevahelisi reegleid ühiskonnas, tal puudub empaatiavõime, seega ei tunne ta kunagi süümepiinu, mõtleb ainult omakasule ja arvab, et ka kõik teised käituksid samuti kui tema, kui ainult oskaksid või julgeksid. Igasugune reeglitele allumine, ka lihtsalt viisakus on tema meelest nõrkuse ilming. Eestis on sotsiopaadile lähedane diagnoos F60.2 Düssotsiaalne isiksushäire See on isiksushäire, mis torkab tavaliselt silma ränkade vastuolude tõttu inimese käitumise ja valitsevate sotsiaalsete normide vahel ja millele on iseloomulik: kalk hoolimatus teiste tunnete suhtes; tugev ja püsiv vastutustundetu hoiak ning sotsiaalsete normide, reeglite ja kohustuste eiramine; võimetus püsisuheteks, kuigi suhete loomisel pole raskusi; väga madal frustratsioonitaluvus, madal agressiooni ja vägivalla vallandumise lävi; võimetus tunda süüd ja õppida kogemusest, eriti karistusest; märkimisväärne kalduvus teisi süüdistada ja ühiskonnaga konflikti tekitanud käitumist õigustada. Kaasnev joon võib olla püsiv ärrituvus. Diagnoosi võib kinnitada lapse- ja noorukieas esinenud käitumishäire, mida ei pruugi küll alati esinenud olla. Psühhopaatia Rutter, Steve (2007). The Psychopath: Theory, Research, and Practice. New Jersey: Lawrence Erlbaum Associates. Lk 37. ISBN 0-8058-6079-7. Online Etymology Dictionary: Socio- Current Conceptions of Psychopathic Personality G. E. Partridge, The American Journal of Psychiatry. 1930 July ; 1(87):53–99 International Handbook on Psychopathic Disorders and the Law, Volume 1, Alan Felthous, Henning Sass, 15 Apr 2008 Psychopathy in the Treatment of Forensic Psychiatric Patients: Assessment, Prevalence, Predictive Validity, and Clinical Implications Martin Hildebrand, Rozenberg Publishers, 16 Jun 2005 Epitome of Current Literature: Current Conceptions of Psychopathic Disorder by Partridge, G.E., M. Hamblin Smith, The British Journal of Psychiatry (1930) 76: 838
Wandsbek

Wandsbek on Hamburgi linnarajoon. Wandsbek jaguneb 18 linnajaoks: [1]
Ristiku Põhikool

Ristiku Põhikool on kool Põhja-Tallinnas aadressil Ristiku 69. Koolihoone on ehitatud aastal 1928 Tallinna 17. Algkooli jaoks, selle projekteeris kunagine Tallinna peaarhitekt Herbert Voldemar Johanson. Aastail 1946–1961 paiknes selles hoones Tallinna 17. Keskkool. Koolihoonet on kasutatud ajalooainelistes filmides, näiteks filmis "Nimed marmortahvlil". Ristiku Põhikool on 1973. aastal asutatud Tallinna 3. Logopeediakooli õigusjärglane. Nimed on olnud: 1973 Tallinna 3. Logopeediakool 1982 Tallinna 57. 8-klassiline Kool 1988 Tallinna 57. 9-klassiline Kool 1993 Tallinna 57. Põhikool 1999 Ristiku Põhikool Kooli koduleht
Ari Puheloinen

Ari Puheloinen (sündinud 26. detsembril 1951 Taipalsaaris) on Soome kindral. Ta oli Soome kaitseväe juhataja 1. augustist 2009 31. juulini 2014. Ta lõpetas 1974. aastal Soome kõrgema sõjakooli. 1978 õppis viis kuud Moskva lähedal sõjakoolis. 1983–1986 töötas peastaabi luureosakonnas. 1980. aastate lõpus töötas Soome Moskva saatkonnas. 1990. aastate alguses töötas peastaabis. 1993 määrati ta Soomusbrigaadi pataljoniülemaks. 1996–1997 täiendas end Harvardi ülikoolis. 2007 asus tööle peastaabi juhina. 1. augustil 2009 ülendati kindraliks. 2014 Kotkaristi I klassi teenetemärk Elulugu ja foto kaitsevägede kodulehel
Liepāja Ülikool

RTU Liepāja (kuni 2024. aastani Liepāja Ülikool) on 1954 asutatud kõrgkool Lätis Liepājas. 1998–2008 kandis nime Liepāja Pedagoogikaakadeemia. 2008. aastast oli ülikool. 1. märtsil 2024 ühines Riia Tehnikaülikooliga ja kannab nime RTU Liepāja Ülikoolis on 3 teaduskonda. https://www.rtu.lv/lv/liepaja/par-mums-liepaja. https://www.rtu.lv/lv/liepaja http://www.liepu.lv/ (endine koduleht)
Jilin Shi

Jilin on ringkonna õigustega linn Hiinas Jilini provintsis. Jilin jaguneb 9 maakonna tasemel haldusüksuseks (4 linnarajooni, 1 maakond ja 4 maakonna õigustega linna): Chuanyingi linnarajoon (船营区), 711 km², 450 000 elanikku; Longtani linnarajoon (龙潭区), 1209 km², 500 000 elanikku; Changyi linnarajoon (昌邑区), 865 km², 590 000 elanikku; Fengmani linnarajoon (丰满区), 1032 km², 250 000 elanikku; Yongji maakond (永吉县), 2625 km², 390 000 elanikku; Panshi (磐石市), 3867 km², 540 000 elanikku; Jiaohe (蛟河市), 6235 km², 460 000 elanikku; Huadian (桦甸市), 6624 km², 450 000 elanikku; Shulan (舒兰市), 4554 km², 660 000 elanikku. Jilini koduleht
Hainani provints

Hainan on provints Hiinas, mille põhiosa moodustab Hainani saar. Provints jaguneb 2 ringkonna tasemel haldusüksuseks ja 17 maakonna tasemel haldusüksuseks. Provintsi koduleht (hiina ja inglise keeles)
Suveolümpiamängud

Suveolümpiamängud on kaasaegsete olümpiamängude suvespordialade võistlused, mis toimuvad iga nelja aasta järel. 2020. aasta suveolümpiamängudel lisanduvad surfamine, rulasõit, pesapall/pehmepall, sportronimine, 3x3 korvpall ja karate. Jeu de paume Kriket Kroket Köievedu Lacrosse Mootorpaatide võidusõit Pelota Pesapall (uuesti 2020. aasta suveolümpiamängudel) Polo Rackets Roque Softpall (uuesti 2020. aasta suveolümpiamängudel)
Langfang

Langfang (hiina 廊坊) on ringkonna õigustega linn Hiinas Hebei provintsis. Asub Pekingi ja Tianjini vahel. Sanhe eksklaav asub Beijing Shi ja Tianjin Shi vahel. Ringkonna õigustega linn jaguneb kaheks linnarajooniks, kaheks maakonna õigustega linnaks, viieks maakonnaks ja üheks autonoomseks maakonnaks: Anci linnarajoon (安次区) Guangyangi linnarajoon (广阳区) Gu'ani maakond (固安县) Yongqingi maakond (永清县) Xianghe maakond (香河县) Dachengi maakond (大城县) Wen'ani maakond (文安县) Dachangi Huei autonoomne maakond (大厂回族自治县) Bazhou (霸州市) Sanhe (三河市) Langfangi koduleht
Lev Vassiljev

Lev Vassiljev (ka Leo Vassiljev; 22. september 1920 Narva-Jõesuu – 28. detsember 2009 Tartu) oli Eesti geograaf ja kartograaf. Ta lõpetas 1938. aastal Läänemaa Ühisgümnaasiumi ning 1943. ja 1946. aastal Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonna (cum laude). Aastatel 1954–1957 oli aspirantuuris Moskva Maakorralduse Inseneride Instituudis, kus kaitses 1957. aastal väitekirja "Геодезические работы при осушении заболоченных земель в Эстонской ССР" ja sai tehnikateaduste kandidaadi kraadi. Kuni 1993. aastani töötas ta geodeesia ja kartograafia õppejõuna (dotsent) Tartu Ülikoolis. Leo Vassiljev. "Geodeesia praktilised tööd". Tartu: Teaduslik Kirjandus, 1948 1987 Karl Ernst von Baeri medal 2001 Tartu Ülikooli medal 2005 Tartu Ülikooli aumärk Tema erihuvi oli fotograafia, ta tegi kaastööd Ida-Saksamaa fotograafiaajakirjadele. Emeriitdotsent Lev Vassiljev 85. Universitas Tartuensis, 22. september 2005 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Haud Tallinna Rahumäe kalmistul "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022.
Palace

Palace on hotell Tallinna kesklinnas Vabaduse väljaku ääres aadressil Vabaduse väljak 3. Palace-Hotell, Vabadusväljak 3 avati 16. jaanuaril 1937, hotelli arhitekt oli Elmar Lohk. 1934. aastal lammutati Vabaduse väljaku kagunurgal hotell Peeter ja 1937. aastal avati Tallinnas Vabaduse väljaku kagunurgas pidulikult funkstiilis hotell "Palace". 1940. aastal asus hotelli ruumides Vabaduse väljak 9, NSV Liidu Punaarmee lennuväe staap. 1950. aastate esimesel poolel ehitati Palace'i hotelli hoone ligi kaks korda suuremaks: lisati Pärnu maantee äärne tiib. 1989. ja 2014. aastal renoveeriti hotelli põhjalikult. Veebruaris 2013 müüs senine omanik hotelli Scandic varad ja käitamisõiguse EfTEN SPV 11 OÜ-le. Scandicu omanduses kandis hotell nime Scandic Palace. 1. maist 2013 on hotelli operaator Tallinn Hotelsi kaubamärgi all tegutsev Tallinn Hotels OÜ, mis seni käitas Tallinna kesklinnas kahte eri tasemega hotelli (Savoy Boutique Hotel ja Hotel Bern) Septembrist 2020 käitab hotelli Palace HMP Hotellid OÜ. Aprillist 2021 liitus hotell Radisson Individualsi brändiga ja kannab nime Palace Hotel Tallinn. Tallinnan opas, YLEISEN SANOMALEHTITOIMISTON (G. PAJUN) KUSTANTAMA TALLINN, HARJU TANAV 43. TEL. 444-21. R. Tohver & Ko trükk, Tallinna», 1937., lk 7 Leho Lõhmus, Omavalitsuse ja kohaliku garnisoni suhetest 1940–1941. Eesti Sõjamuuseumi – kindral Laidoneri Muuseumi Aastaraamat 6/2006, 2007, lk 29 "Palace saab uue omaniku". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. veebruar 2013. Vaadatud 20. veebruaril 2013. Põhjamaade suurim hotellioperaator lahkub Eestist "Palace'i operaatoriks saab Savoy hotelli operaator Aldera Hotell". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2013. Vaadatud 9. aprillil 2013. Palace TallinnHotellsi kodulehel Palace kultuurimälestiste riiklikus registris
Viljandi–Põltsamaa tee

Viljandi–Põltsamaa tee (registrinumbriga 51) on üks Eesti tugimaanteedest. Maantee saab alguse Viljandi linnas Viljandi tee 4. kilomeetril. Tee pikkus on 43,4 km. Tee lõpeb Kuningamäe külas Põltsamaa–Võhma tee 6. kilomeetril. Viljandi linnas kannab nime Musta tee. Kolga-Jaani aleviku tänavatena kannab nimesid Viljandi maantee ja Põltsamaa maantee. Sildade nimistu pärineb teeregistrist. Viljandi linn, Peetrimõisa küla, Karula küla, Taari küla, Saarepeedi küla, Moori küla, Tõnissaare küla, Aimla küla, Parika küla, Oorgu küla, Vissuvere küla, Eesnurga küla, Kolga-Jaani alevik, Taganurga küla, Võisiku küla, Väike-Kamari küla, Kuningamäe küla. Riigimaanteede nimekiri ja riigimaanteede liigid Riigi Teatajas (vaadatud 28.07.2017)
Makjavellism

Makjavellism on halvustav nimetus poliitikale, mis on riuklik, kõlblusetu, kokkuleppeline ja eelkõige manipuleeriv. Kõrvuti tavakasutusega (salakaval, vahendeid mittevaliv poliitika) on sõnal "makjavellism" ka teisi, kitsamaid tähendusi. Näiteks psühholoogid tähistavad sellega "amoraalset, salakavalat suhtumist kaasinimestesse, millega kaasneb küüniline arvamus nende iseloomust ja tegusid juhtivatest motiividest" või siis "1) usku, et inimesi saab juhtida meelituste, ähvarduste ja tüssamiste abil; 2) püüdu sellist juhtimist ellu rakendada" Niccolò Machiavelli Stanley S. Guterman. The Machiavellism. A Social Psychological Study of Moral Character and Organizatory Milieu. Lincoln, 1970. P. 3. Dictionary of Psychology. New York, 1978. P. 296.
Eduard Ertis

Eduard Ertis (18. detsember 1914 (vkj)/ 1. jaanuar 1915 Smolniku asundus, Oudova maakond, Peterburi kubermang – 19. detsember 1994 Tartu) oli eesti kirjandusteadlane ja kirjanik. Ta töötas aastatel 1944–1958 Tartu Riikliku ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas ning oli aastatel 1954–1990 Kirjandusmuuseumi direktor. 1974 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Sissekanne andmebaasis ISIK "Kirjutamata menuaare. Eduard Ertis". Eesti Raadio, 1983 Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Ilmar Torn

Ilmar Torn (1. jaanuar 1921 Kuressaare – 10. jaanuar 1999) oli eesti graafik ja karikaturist. Ilmar Torn sündis Kuressaares kunstihuvilises perekonnas, tema isa oli andekas joonistaja. Lõpetas 1940. Saaremaa gümnaasiumi ning asus vanemate soovitusel Tartu Ülikooli meditsiini õppima. Kui algas Teine maailmasõda, mobiliseeriti ta Punaarmeesse, kus teenis tööpataljonis ja hiljem määrati ta sanitaarinstruktoriks Eesti Laskurkorpusse. Pärast sõda töötas ta ajakirjanikuna Rahva Hääles, Eesti Raadios ja Sakala vastutava toimetajana. 1950. aastal astus ta graafika erialale Tallinna Riiklikku Tarbekunsti Instituuti, mille lõpetas 1955. aastal. Ilmar Torn töötas vastasutatud Eesti Televisiooni esimese kunstnikuna. 1959. aastal võeti Torn vastu Kunstnike Liitu, kus ta oli aastail 1962–1967 vastutav sekretär, 1967–1985 esimees. Ta on olnud ajakirja Pikker kunstiline toimetaja ja kirjastuses Eesti Raamat. Alates 1958. aastast tegutses vabakunstnikuna, kuni 1974. aastal asus tööle Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi lektorina ja lõpuks professorina. Töötas seal 1992. aastani. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VIII ja X koosseisu saadik. Ilmar Torn on maetud Metsakalmistule. Loonud mitmeid vabagraafika sarju: "Balti meri 1930", "Aegade kivid" (1967), "Inimene ja loodus" (1970-1973). Lisaks vabagraafikale lõi raamatuillustratsioone. Juhan Peegel, "Üks kaunis jutu- ja õpetuse raamat", satiiri ja huumorit, (79 lk, 1966), illustreerinud: Ilmar Torn, UDK 821.511.113-7 "Uusaastaööl" Ukraina satiirivalimik / koostanud Ivan Sotšivets ; huumori- ja satiiriajakirjast "Perets", ( 112 lk, 1966), tõlkinud: Viggo Järv, Juta Kaidla, Rudolf Rimmel, Arnold Tulik ; illustreerinud: Ivan Aleksandrovitš; kaas: Ilmar Torn Aristarch Sinkel, "Saunapäev" (94 lk, 1967), illustreerinud Ilmar Torn, UDK 821.511.113-7 Evald Kallas, "Halvas seltskonnas" – humoreske, (70 lk, 1968), illustreerinud: Ilmar Torn, UDK 821.511.113-7 "Pygmalion pahupidi" Valgevene satiirivalimik, (80 lk, 1968), tõlkinud Viggo Järv, kujundanud Ilmar Torn, UDK 821.161.3-7 1969 Eesti NSV teeneline kunstnik 1978 Eesti NSV rahvakunstnik www.kalmistud.ee[alaline kõdulink] Art 81 Eesti NSV teenelise kunstniku aunimetuse andmise kohta: Tom, Ilmar Aleksandri p Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 7. veebruar 1969 Nr. 7 (172) Ilmar Torn 1. I 1921 – 10. I 1999, Sirp, 15. jaanuar 1999 Ilmar Torni looming Eesti Kunstimuuseumi digitaalkogus Ilmar Torni looming Muuseumide Veebiväravas Foto Ilmar Tornist Saartehääl 25.05.2011 Karm ja hell Ilmar Torn
Rahvusvaheline Klassifikatsiooniühingute Assotsiatsioon

Rahvusvaheline Klassifikatsiooniühingute Assotsiatsioon (inglise keeles International Association of Classification Societies (IACS) ) on klassifikatsiooniühingute liit, mille peakorter asub Londonis. Assotsiatsioon asutati 11. septembril 1968 Hamburgis. Liidu liikmesühingute kontrolli all on üle 90% maailma kaubalaevastikust. Liidu tegevuse eesmärk on turvalised laevad ja puhas meri, milleni püütakse jõuda tehniliste nõuete soovitamisega IMO-le ja liikmesühingutes laevade nõuetele vastavuse kontrolli ühtlustamisega. Nõuete kohta saab täpsemalt lugeda kirjutises SOLAS. IACS-i liikmed: ABS American Bureau of Shipping BV Bureau Veritas CCS China Classification Society DNV Det Norske Veritas GL Germanischer Lloyd KR Korean Register of Shipping LR Lloyd's Register NK Nippon Kaiji Kyokai (ClassNK) RINA Registro Italiano Navale RS Vene Mereregister (Russian Maritime Register of Shipping) 11. märtsil 2022 teatas assotsiatsioon Vene Mereregistri väljaarvamisest kooskõlas Suurbritannias kui liidu asukohamaal Venemaale kehtestatud sanktsioonidega. Jääklass Laevaehitus Rahvusvaheline õigus IACSi pressiteade (inglise keeles) IACS-i ametlik veeb Veeteede Amet sõlminud kokkulepped järgmiste klassifikatsiooniühingutega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 789/2004, 21. aprill 2004, mis käsitleb kauba- ja reisilaevade ümberregistreerimist ühest ühenduse registrist teise ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 613/91EMPs kohaldatav tekst. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:International Association of Classification Societies seisuga 31.12.2009.
Saint-Denis (Réunion)

Saint-Denis on Prantsusmaa meretaguse piirkonna Réunioni halduskeskus. Linn asub saare põhjarannikul Saint-Denis' jõe suudmes. Aastal 2004 elas linnas 133 700 inimest. Asula rajas Étienne Régnault 1669. aastal. Saare keskuseks sai ta aastal 1738. Populations légales 2021 Linna koduleht
Veniamin Basner

Veniamin Jefimovitš Basner (Вениамин Ефимович Баснер; 1. jaanuar 1925 Jaroslavl – 3. september 1996 Repino, Peterburi) oli Venemaa helilooja, õppis Leningradi konservatooriumis viiulit. operetid "Põhjanael" "Lõunarist" "Astronaudid" ballett "Kolm musketäri" sümfoonia laulud "Millest saab alguse kodumaa" "Nimetul kõrgendikul"
Ühend

Hulkade A ja B ühendiks ehk summaks nimetatakse matemaatikas hulka A ∪ B, mille elementideks on parajasti kõik hulga A ja kõik hulga B elemendid. Hulkade {a, b, c, d} ja {b, d, e, f} ühendiks on hulk {a, b, c, d, e, f}. Vahemike (–100; 10) ja (–10; 100) ühendiks on vahemik (–100; 100). Ühisosa hulkade vahe
Harburg

Harburg on Hamburgi linnarajoon. Ta asub linna lõunaosas Elbe lõunakaldal ja on Hamburgi linnarajoonidest ainus, mis paikneb Elbest lõunas. Harburgi linn liideti Hamburgiga 1937. aastal. Seni kuulus ta Hannoveri provintsi ja oli selle keskus. Pärast Hamburgiga liitmist jäi Harburg endiselt kreisi keskuseks, ehkki ta ei kuulunud enam kreisi, vaid jäi selle piirest väljapoole. 1944 viidi kreisi keskus kreisi piiresse Winsenisse. Harburg jaguneb 17 linnajaoks: Altenwerder, Cranz, Eißendorf, Francop, Gut Moor, Harburg, Hausbruch, Heimfeld, Langenbek, Marmstorf, Moorburg, Neuenfelde, Neugraben-Fischbek, Neuland, Rönneburg, Sinstorf ja Wilstorf. Harburgis elas 1987. aastal 182 512 inimest. Elanike arv kasvas igal aastal kuni 1996. aastani, vähenes kolmel järgmisel aastal ja kasvas pärast seda igal aastal kuni 2006. aastani, mil seal elas 201 119 inimest. 200 000 elaniku piir ületati 2004. aastal. 14. veebruaril 2008 toimunud kohalikel valimistel moodustati 51-kohaline linnaosavalitsus. Kristlik-Demokraatlik Liit sai seal 21 kohta, Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei 18 kohta, Rohelised 5 kohta, Die Linke 4 kohta ja Vaba Demokraatlik Partei 3 kohta. Harburgil on ühendus ülejäänud Hamburgiga trammide ja ülejäänud Saksamaaga rongide abil. 2006. aasta seisuga oli Harburgis registreeritud 69 262 mootorsõidukit ehk 346 mootorsõidukit iga 1000 elaniku kohta. 2006. aasta seisuga oli Harburgis 32 algkooli ja 26 keskkooli. https://www.statistik-nord.de/fileadmin/Dokumente/Statistische_Berichte/bevoelkerung/A_I_S_1_j_H/A_I_S_1_j22.xlsx Harburgi koduleht
Kalju Leht

Kalju Leht (1. jaanuar 1926 Karste, Kooraste vald, Kanepi kihelkond, Võrumaa – 24. märts 2006 Tallinn) oli eesti kasvatus- ja kirjandusteadlane. Ta on kirjutanud kooli kirjandusõpikuid. Eesti NSV teeneline õpetaja 1975 Peeter Olesk. Kalju Leht jälle targemaks. Sirp, 20. jaanuar 2006 Koolimeest meeles pidades. (PDF), Haridus, 2006, nr 5–6 Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Maurice Béjart

Maurice Béjart [mor'iss bež'aar] (1. jaanuar 1927 Marseille – 22. november 2007 Lausanne) oli prantsuse, Belgia ja Šveitsi koreograaf ja ballettmeister. Maurice Béjart asutas mitu tantsutruppi ja avas mitu tantsukooli. 1954. aastal asutas ta Pariisis tantsukompanii Ballet de l’Etoile (tegutses kolm aastat), seejärel Ballet Théâtre de Maurice Bejarti ja 1960. aastal juba Brüsselis Ballet du XXe Siècle, mis viljeles balletti ja nüüdistantsu. Paljude aastate vältel kuulus trupp omaette institutsioonina Théâtre Royal de la Monnaie koosseisu. Ballet du XXe Siècle saadeti laiali 1987. aastal, kui Béjart siirdus Šveitsi, et Lausanne'is asutada tantsuteater Béjart Ballet Lausanne. Béjart Ballet Lausanne, mis andis külalisetendusi üle maailma, jätkas tegevust ka pärast Béjarti surma 2007. aastal (2021. aastani oli selle kunstiline juht koreograaf Gil Roman). 1958 – "Orphée" (Liège) 1961 – "Boléro" (Brüssel) 1966 – "Roméo et Juliette" (Brüssel) 1988 – "Piaf" (Tōkyō) 1995 – "À propos de Shéhérazade" (Berliin) 2001 – "Tangos" (Genova) 2003 – "Ciao Federico" 2005 – "L’Amour – La Danse" 2006 – "Zarathoustra" 1974 – Erasmuse preemia 1993 – Praemium Imperiale 1994 – valiti Académie des Beaux-Arts' liikmeks 1999 – Kyōto auhind (teatri- ja filmikunsti kategoorias) 2003 – Ordre des Arts et des Lettresi komandöriklassi orden 2003 – balletiauhind Benois de la Danse (elutööauhind)
Viljandi–Rõngu tee

Viljandi–Rõngu tee (registrinumbriga 52) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Viljandi linna, Viiratsi aleviku ja Vana-Võidu küla piiril Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme tee 71. kilomeetril. Tee pikkus on 61,1 km. Tee lõpeb Rõngu alevikus Jõhvi–Tartu–Valga tee 175. kilomeetril. Viiratsi alevikus kannab tee nime Mustla maantee. Mustla alevikus kannab nime Posti tänav. Rõngu alevikus kannab nime Viljandi maantee. Sildade nimistu pärineb teeregistrist. Vana-Võidu küla, Viiratsi alevik, Vardja küla, Mäeltküla, Lolu küla, Pirmastu küla, Holstre küla, Viisuküla, Pulleritsu küla, Raassilla küla, Metsla küla, Vilimeeste küla, Koidu küla, Ülensi küla, Mustla alevik, Porsa küla, Tinnikuru küla, Jakobimõisa küla, Tarvastu küla, Soe küla, Unametsa küla, Järveküla, Suislepa küla, Maltsa küla, Marjamäe küla, Kaubi küla, Pikasilla küla, Purtsi küla, Pühaste küla, Koruste küla, Lossimäe küla, Rõngu alevik.
Laidu tee

Laidu tee (registrinumbriga 53) on Eesti tugimaantee Vardja külas. See saab alguse Imavere–Viljandi–Karksi-Nuia maantee 54. kilomeetril. Tee pikkus on 3,6 km. Tee lõpeb Viljandi–Rõngu maantee 3. kilomeetril.
Sello

Sello on kaubanduskeskus Soomes Espoos Leppävaara linnaosas. Sellos on umbes 160 kauplust, raamatukogu, kino ja kontserdisaal. Hoonel on 4 korrust. Leppävaara raudteejaam asub Sello vastas. 31. detsembril 2009 hukkus kaubanduskeskuses toimunud tulistamises viis inimest. http://www.sello.fi/
Bergedorf

Bergedorf on Hamburgi linnarajoon. Bergedorf jaguneb 13 linnajaoks: Bergedorfi postmargid Bergedorfi koduleht
Aino Ackté

Aino Ackté (Pariisi-aastateni Achté; 24. aprill 1876 Helsingi – 8. august 1944 Vihti) oli esimene soomlasest rahvusvaheline ooperitäht ja soome ooperi teerajaja. Ta töötas lisaks Soomele muuhulgas ka Pariisi ja New Yorgi ooperilavadel. Ta oli metsosopran. Ackté tuntuimad rollid olid Gounod' Fausti Margareta, Wagneri Lohengrini Elsa, Tannhäuseri Elisabeth, Tosca nimiroll, Massenet' Thaïs ning Richard Straussi Salome, mis oli tema lemmikroll. 1894 asus ta õppima Pariisi konservatooriumi. 1897–1903 oli ta Grand Opéra solist. 1904–1907 töötas Metropolitan Opera solistina. 1911 asutas ta koos Oskar Merikanto ja Edvard Fazeriga Soome Rahvusooperi ning oli 1938‒1939 selle direktor. 1912 organiseeris ta esimese Savonlinna Ooperifestivali. Ackté kuulus Saksamaalt pärit Agthe-Ackte suguvõssa, mis oli jõudnud Soome Baltimaade ja Venemaa kaudu. Tema järgi on nimetatud tänav Savonlinnas ja Helsingis. Albert Edelfelt maalis 1901 temast tuntud portree. Ackté teine abikaasa oli kindralmajor Bruno Fredrik Jalander. Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Liitmisreegel

Liitmisreegel ehk liitmislause on üks kombinatoorika kahest põhipostulaadist (teine on korrutamisreegel): kui ühte objekti saab valida m erineval viisil ja teist objekti saab valida n erineval viisil, kusjuures esimese ja teise objekti valikud on teineteist välistavad, siis kas esimese või teise objekti valimiseks leidub täpselt m + n erinevat võimalust. korrutamisreegel
Mersenne'i arvud

Mersenne'i arvud on naturaalarvud kujul 2n–1, kus n on naturaalarv. Näiteks kuuluvad nende hulka arvud 1, 3, 7, 15, 31, 127 ja 255. Mersenne'i arvud said nime Prantsuse munga Marin Mersenne'i järgi, kes uuris, millised sellistest arvudest on algarvud. 2013. aasta jaanuari seisuga oli teada 48 Mersenne'i algarvu. Ei ole teada, kas Mersenne'i arvude hulgas leidub lõpmata palju algarve. Selleks, et Mersenne'i arv oleks algarv, on tarvilik (aga mitte piisav), et astendaja n oleks algarv. Mersenne'i arvude leidmise programmi abil kontrollitakse arvuteid, nii leiti ka Inteli Pentiumi viga.[viide?] Marin Mersenne Mersenne'i algarvud täiuslik arv – Mersenne Prime Search "why would anyone want to find a prime that big?"