laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sarv (perekonnanimi)

Sarv on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sarv 518 inimesel: 246 mehel ja 272 naisel. Perekonnanimede levikult on Sarv meeste puhul 200. kohal ja naiste puhul 210. kohal. Perekonnanime Sarv kandja oli keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus oli 41). Perekonnanimi Sarv on levinuim Valga maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 18,09. Ene-Silvia Sarv, kasvatusteadlane (1945–) Eneli Sarv, jalgpallur (1986–) Enn Sarv, vabadusvõitleja (1921–2008) Hans Sarv, põllumajandusteadlane (1920–2011) Henn Sarv, arvutikoolitaja (1955–) ‎Heno Sarv, etnoloog (1954–2010) Jaan Sarv, matemaatik (1877–1954) Jaan Sarv, põllumajandusteadlane (1922–1991) Kristjan Sarv, näitleja (1979–) Lembit Sarv, geoloog (1927–2012) Mari Sarv, folklorist Mikk Sarv, rahvaluuleteadlane, maaelu aktivist ja koolitaja (1951–2018) Tõnn Sarv, muusikapedagoog, esseist ja ettevõtja (1949–) ... https://web.archive.org/web/20190813104804/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Sarv (vaadatud 13.08.2019)
2007. aasta Eesti telemaastikul

See on nimekiri Eesti telemaastikuga seotud sündmustest aastast 2007. 18. jaanuar – Riigikogu võttis vastu rahvusringhäälingu seaduse, mis nägi ette Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio ühendamise Eesti Rahvusringhäälinguks. 3. veebruar – Gerli Padar valiti Eestit esindama 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga „Partners in Crime“. Valimine toimus Tallinnas ETV stuudios toimunud "Eurolaulu" saates. Temast sai kolmeteistkümnes Eestit Eurovisioonil esindav laulusolist. 11. märts – TV3-s läks eetrisse esimene „Eesti otsib superstaari“ saade („Pop Idoli“ Eesti versioon). Esimese hooaja võitis Birgit Õigemeel.  Pikemalt artiklis Eesti otsib superstaari (esimene hooaeg) 11. märts – „Eesti otsib superstaari“ (2007. aastast praeguseni) 22. märts – Elbert Tuganov (22. veebruar 1920 Bakuu – 22. märts 2007 Tallinn), animaator, filmilavastaja ja stsenarist. 5. mai – Dan Põldroos (6. märts 1970 – 5. mai 2007 Tallinn), näitleja. 20. september – Kaljo Kiisk (3. detsember 1925 Vaivina küla Voka vald Jõhvi kihelkond – 20. september 2007 Tallinn), näitleja, filmirežissöör ja poliitik. 20. oktoober – Helend Peep (sünninimega Ernst-Helmut Peep, aastast 1937 Helend Peep; 29. juuli 1910 Vaikla, Iisaku vald – 20. oktoober 2007 Tartu), näitleja ja laulja. "ERR 2007 (ajalugu: aasta sündmused)". ERR. 31.12.2009. Vaadatud 21.06.2020. Eurovision Song Contest (20.09.2016). "Gerli Padar - Partners In Crime (Eurovisiooni live-esitus)". Vaadatud 21.06.2020. "Eestit esindab Soomes Gerli Padar". Kroonika. 03.02.2007. Vaadatud 21.06.2020. Maili Kangur (13.03.2007). "Superstaari avasaade pakatas energiast". Eesti Päevaleht. Vaadatud 21.06.2020. "Superstaar Birgit Õigemeel on Tallinna Gospelkoori solist". Eesti kirik. 15.06.2007. Vaadatud 21.06.2020. "Suri Eesti nukufilmi rajaja Elbert Tuganov". Kroonika. 22.03.2007. Vaadatud 21.06.2020. "Suri näitleja Dan Põldroos". Delfi. 05.05.2007. Vaadatud 21.06.2020. "Suri Kaljo Kiisk". Kroonika. 20.09.2007. Vaadatud 21.06.2020. "Suri näitleja Helend Peep". Tartu Postimees. 20.10.2007. Vaadatud 21.06.2020.
Lukštai kihistik

Lukštai kihistik (inglise Lukštai Member) on ordoviitsiumi ladestu Oandu lademe kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Jevlampijus Laškovas aastal 1976. Kihistik on nime saanud Lukštai küla järgi Leedus. Kihistiku stratotüüp on Svedasai 252 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 619,4...622,3 meetril. Kihistiku suurim paksus on 5 meetrit. Kihistik koosneb vahelduvatest lubjakivi ja mergli kihtidest. Leedus eristatakse seda maa keskosas. Ka Kagu-Eestis esineb sama perioodi merglit, mis ei kuulu Mosseni kihistusse ja mida mõned autorid peavad Lukštai kihistikku kuuluvateks. Kuigi Eesti kivimid on samamoodi muda settimisel tekkinud, sisaldavad need rohkem kilta, nii et teised autorid liigitavad need kivimid uueks Variku kihistuks. Lukštai kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 13.08.2019) Stratigraafia terminoloogia LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 40 Ordoviitsiumi läbilõike korreleerimine petrofüüsikaliste ja geokeemiliste omaduste järgi Lõuna-Eesti puursüdamikes, Tallinn 2008, Kazbulat Šogenov Facies and stratigraphy of the middle Caradoc mixed siliciclastic-carbonate sediments in Eastern Baltoscandia Leho Ainsaar, Tõnu Meidla, 2000 Lukštai kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Kisangani

Kisangani (endine Stanleyville) on linn Kongo DV-s, Tshopo provintsi halduskeskus. Asub Kongo jõe ääres Boyoma jugade lähedal. Linn tekkis Henry Morton Stanley 1883. aastal rajatud uurimisjaama juurde. 2015. aastani oli Kisangani Idaprovintsi keskus.
Variku kihistu

Variku kihistu (inglise keeles Variku Formation) on ordoviitsiumi ladestu Viru ladestiku kihistu. Kagu-Eestis esineb merglit, mis ei kuulu Mosseni kihistusse ja mida mõned autorid peavad Lukštai kihistikku kuuluvateks. Kuigi Eesti kivimid on samamoodi muda settimisel tekkinud, sisaldavad need rohkem kilta, nii et teised autorid liigitavad need kivimid uueks Variku kihistuks. Uue kihistu stratotüübina on pakutud välja Ristiküla-174 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 401,1–409,9 meetril. Variku kihistu esineb ka Tartu Variku metsa puuraugus Tartu-453, mille järgi kihistu on ka nime saanud. Kihistu alumine osa jääks Keila, keskmine Oandu ja ülemine osa Rakvere lademesse. Variku kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 13.08.2019) Ordoviitsiumi läbilõike korreleerimine petrofüüsikaliste ja geokeemiliste omaduste järgi Lõuna-Eesti puursüdamikes, Tallinn 2008, Kazbulat Šogenov Facies and stratigraphy of the middle Caradoc mixed siliciclastic-carbonate sediments in Eastern Baltoscandia Leho Ainsaar, Tõnu Meidla, 2000 Variku kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Põld (perekonnanimi)

Põld on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Põld 961 inimesel: 460 mehel ja 501 naisel. Perekonnanimede levikult on Põld meeste puhul 73. kohal ja naiste puhul 79. kohal. Perekonnanime Põld kandja oli keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus oli 42). Perekonnanimi Põld on levinuim Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 44,96. Agu Põld, eesti vaimulik (1909–1966) Eerik Põld, eesti kunstiajaloolane ja restauraator (1908–1995) Harald Põld, eesti vaimulik (1974–1939) Helmi Põld, eesti haridustegelane (1882–1969) Hillar Põld, eesti vaimulik ja teoloog (1911–1980) Jüri Põld, Eesti poliitik ja sporditegelane (1952–) Jüri Põld, eesti õigusteadlane ja kohtunik (1956–) Laura Põld, eesti kunstnik (1984–) Naan Põld, eesti laulja (1921–1998) Peeter Siegfried Põld, eesti kooli- ja riigitegelane (1878–1930) Remy Põld, eesti korvpallur (1992–) Toomas Põld, eesti vaimulik Saksamaal (1920–2014) Tõnu Põld, eesti alpinist (1975–) Üllar Põld, eesti näitleja ja alpinist (1962–) https://web.archive.org/web/20190813115204/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/P%25C3%25B5ld (vaadatud 13.08.2019)
Kolmikleht

Kolmikleht on kolmest radiaalselt ühendatud teravatipulisest lehetaolisest kujundist koosnev ornamendimotiiv, iseloomulik gooti kunstile. Esineb akende ja rinnatiste ehisraamistikes, mööblil ja muus kunstkäsitöös, reljeefse motiivina portaalide vm pindade dekooris. Võidakse nimetada ka kolmiksiiruks. Kuressaare linnuse siseõue poole avanevad neliksiir- ja kolmikleht-ehisraamistikega aknad Kullamaa kiriku uusgooti altarisein kolme kolmiklehega viilul Kolmiksiir Kalasiirik Nelikleht Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 http://kirikud.muinas.ee/?page=7&subpage=858&id=2271 http://www.keeleveeb.ee/dict/speciality/art/dict.cgi?word=sv1161
Lukštai

Lukštai on küla Leedus Rokiškise rajoonis Jūžintai vallas Šaltoja jõe kaldal. Aastal 2001 oli külas 223 elanikku. Lukštais asuvad põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on 16 meetri kõrgune Lukštai linnamägi, mille juures asub ka asulakoht, sealsed muinaskalmed ja aastal 1925 valminud kirik. Aastal 1860 rajati Lukštaisse Rokiškise mõisa karjamõis. Nõukogude perioodil ehitati küla välja kui kohaliku kolhoosi keskasula. Aastal 1972 liideti sellega Šilynė küla ja Vincentava ning Pramislava huutorid. Küla järgi on nimetatud Oandu lademe Lukštai kihistik. Lukštai linnulennult Lukštai kirik Kiriku sisevaade Lukštai 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 15.12.2018. Stratigraafia terminoloogia Küla portaalis vietoves.Lt
Aas (perekonnanimi)

Aas on eesti ja norra perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aas 896 inimesel: 439 mehel ja 457 naisel. Perekonnanimede levikult on Aas meeste seas 83. kohal ja naiste seas 93. kohal. Nimi on levinuim Lääne-Viru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 14,12. Aleksander Aas, Väinjärve vallavanem ja Koeru põllumeeste konvendi esimees (1894–?) Alf-Jørgen Aas, norra maalikunstnik (1915–1981) Anne Lise Aas, norra sisustusarhitekt ja disainer Arne Aas, norra näitleja (1931–2000) Arto Aas, Eesti poliitik (1980–) Bjarne Aas, norra laevaehitusinsener (1886–1969) Edith Meisel Aas, norra skulptor Einar Jan Aas, norra jalgpallur Erika Aas, eesti laskesportlane (1959–) Erkki Aas, eesti võistlustantsija (1980–) Evald Aas, eesti laulja (1925–) Even Aas, Norra poliitik ja majandusteadlane Helmuth Aas, eesti motosportlane (1932–1998) Hugo Aas, eesti kunstnik (1922–2000) Jan Einar Aas, norra jalgpallur (1955–) Krista Aas, eesti jurist (1976–) Kätlin Aas, eesti modell (1992–) Maaris Aas, eesti tõlkija ja toimetaja (1971–) Monika Aas, eesti tõlkija Nils Aas, norra skulptor ja joonistaja (1915–1981) Norman Aas (1975), eesti jurist Raimo Aas (1953), eesti humorist ja raamatukujundaja Rene Aas, eesti motosportlane (1969–) Roald Edgar Aas, norra kiiruisutaja (1928–2012) Taavi Aas, Eesti poliitik (1966–) Toomas Aas, eesti astronoom Triin Aas, eesti illustraator Ulf Aas, norra joonistaja "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2019. Vaadatud 13. augustil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Arro

Arro on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Arro 726 inimesel: 333 mehel ja 389 naisel. Perekonnanimede levikult oli Arro meeste puhul 129. ja naiste puhul 120. kohal. Perekonnanime Arro kandja oli keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus oli 39). 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Arro 731 inimesel: 340 mehel ja 391 naisel. Perekonnanimede levikult on Arro meeste puhul 126. ja naiste puhul 117. kohal. Aleksander Arro, Eesti sõjaväelane (1898–1935) Anni Arro, eesti kokk (1983–) Christjan Arro, Eesti põllumajandustegelane ja poliitik (1885–1942) Edgar Arro, eesti helilooja (1911–1978) Elmar Arro, eesti muusikateadlane (1899–1985) Guido Arro, Eesti tiisikusearst (1926–2010) Heinrich Arro, eesti lennusportlane (1898–1985) Hendrik Arro, Saksamaa sõjaväelendur ja eesti tehnikateadlane (1925–2017) Jaak Arro, eesti maalikunstnik ja laulja (1957–) Johann Arro, Eesti riigikohtunik (1865–1928) Johann Arro, eesti advokaat (1888–1942) Johannes Arro, Eesti sõjaväelane (1892–1979) Kalev Arro, eesti metsavend (1915–1974) Lembit Arro, Eesti poliitik (1930–) Liisu Arro, eesti keraamik ja tarbekunstnik (1981–) Mikk-Mihkel Arro, eesti kümnevõistleja (1984–) Tõnis Arro, Eesti ettevõtja, juhtimiskonsultant ja tõlkija (1960–) Uno Arro, eesti muusikapedagoog ja dirigent (1934–2017) ... https://www.stat.ee/nimed/pere/ARRO (vaadatud 13.08.2019) https://www.stat.ee/nimed/pere/Arro
Roueni ülikool

Roueni ülikool (prantsuse keeles Université de Rouen) on ülikool Prantsusmaal Rouenis. Ülikool asutati 1966. aastal. Ülikoolis õpib üle 25 000 üliõpilase. Koduleht. Prantsuse keeles
Salamanca ülikool

Salamanca Ülikool (hispaania keeles Universidad de Salamanca) on ülikool Hispaanias Salamancas. Ülikooli asutamisaasta on teadmata. Teateid õppeasutusest on alates 1130. Teda peetakse vanimaks ülikooliks Hispaanias ja üheks vanemaks Euroopas. Ülikoolis õpib üle 28 000 üliõpilase. Koduleht
Samarkandi Riiklik Ülikool

Samarkandi Riiklik Ülikool (usbeki keeles Samarqand Davlat Universiteti) on ülikool Usbekistanis Samarkandis. Ülikool asutati 1927. Ülikoolis õpib üle 6000 üliõpilase. Koduleht
Aleksi

Aleksi on soomepärane mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1376. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aleksi 22 mehel. Aleksi Härkönen, diplomaat Aleksi Salin Aleksi Salmenperä, filmirežissöör Aleks Alex Aleksei https://web.archive.org/web/20190813133108/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Aleksi (vaadatud 13.08.2019) Aleksi statistikaameti andmebaasis
Eileen Betsy Tranmer

Eileen Betsy Tranmer (5. mai 1910 Scarborough – 26. september 1983 Ida-Sussex) oli inglise maletaja, naiste rahvusvaheline meister (1950). Tranmer oli neljakordne Briti naiste malemeister (1947, 1949, 1953, 1961). 1946. aastal võttis ta osa Nõukogude Liidu–Suurbritannia male raadiomatšist. Mängides naiste teisel laual kaotas ta Valentina Belovale tulemusega 0:2. Malekarjääri parimad tulemused sai ta naiste maailmameistrivõistlustel: aastavahetusel 1949/1950 Moskvas toimunud MM-i turniiril jagas ta 5.–7. kohta ja 1952. aastal Moskvas pretendentide turniiril sai ta 7. koha. Tranmer võttis osa Inglismaa naiskonna koosseisus esimesest naiste maleolümpiast 1957. aastal Hollandis Emmenis, kus ta mängis teisel laual. 1950. aastal võttis Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) kasutusele naiste rahvusvahelise meistri nimetuse. Tranmer oli üks neist, kes sai selle nimetuse kohe samal aastal.
Edith Keller-Herrmann

Edith Keller-Herrmann (17. november 1921 Dresden – 12. mai 2010 Ingolstadt) oli saksa maletaja, naiste suurmeister (1978). Keller-Herrmann oli viiekordne Saksamaa naiste malemeister (1942, 1947, 1951, 1952, 1953) ja viiekordne Saksa DV naiste meister (1950, 1952, 1956, 1957, 1960). 1953. aastal võttis ta osa Saksa DV meeste malemeistrivõistlustest, kus ta sai 9. koha. Alates 1949. aastast osales ta naiste maailmameistrivõistlustel: aastavahetusel 1949/1950 Moskvas toimunud MM-i turniiril jagas ta 5.–7. kohta; pretendentide turniiridel 1952. aastal Moskvas jagas ta 4.–6. kohta, 1955. aastal Moskvas sai ta 3. koha ja 1959. aastal Plovdivis jagas ta koos Salme Rootarega 4.–5. kohta. Keller-Herrmann võitis Saksa DV naiskonna koosseisus naiste maleolümpiatel kolm pronksmedalit (1957, 1963, 1966) Ta sai FIDE-lt 1950. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1978. aastal naiste suurmeistri nimetuse.
COS

COS võib tähendada järgmist: karbonüülsulfiid Cos võib tähendada järgmist: koosinuse sümbol Cosi vald, Prantsusmaal CoS võib tähendada järgmist: koobaltsulfiid
Varvistik

Varvistik (saksa keeles Stabwerk) on hilisgooti kunstile iseloomulik kepitaoliste ümarvöötide (kepikeste, varbade) ristumisel tekkiv dekoratiivne ukse- või aknaraamistus. Võib-olla saksa keele eeskujul võidakse sõna kasutada ka gooti ehisraamistikakna püsttoetuse kohta. Helmi Üprus kasutab varvistikmotiivi kasutavate raiddetailide kohta sõna keppestiil, seda terminit kohtab ka mujal. Õlgkaarne varvistikportaal kunagises Hirsau kloostris Portaal ja erker majal Freiburgis Portaal 16. sajandi majal Eisenerzis, Bergmannsplatz 2 Värav Großeibstadtis, Hauptstrasse 37 Rohkesti näiteid varvistikust leidub Tallinna 15.–16. sajandi elamuarhitektuuris, näiteks siseportaali silluskividel. Kunstiajaloo oskussõnastik. Tartu, 1927 Eesti arhitektuur. Oskussõnastik. Tallinn, 1993 "Gotische Portaltypen in Oberösterreich". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2019. Vaadatud 13. augustil 2019. "Stabwerk. - Das grosse Kunstlexikon von P. W. Hartmann". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. august 2019. Vaadatud 15. augustil 2019. Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 H. Üprus. Raidkivikunst Eestis XIII–XVII sajandini http://www.kloostri.ee/?1,7,10,1 Keskaegne siseportaali sillus kahe perekonna vappidega. – Kunstiajalooline fotokogu DSpace'is Portaali silluskivi, 1596 (paas). – Kultuurimälestiste riiklik register Siseportaali silluskivi fragment. – e-varamu Spätgotishe Fensterformen (valik pilte hilisgooti dekooriga akendest)
Hirmuse kihistu

Hirmuse kihistu (inglise keeles Hirmuse Formation) on ordoviitsiumi ladestu Oandu lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistu stratotüüp on Hirmuse ojasängi paljand, lisastratotüüp on Piilsi 7909 puurauk, kus kihistu kivimid paljanduvad 9.80..12.40 meetril. See on nime saanud Hirmuse oja järgi. Kihistu argilliiti ja merglit sisaldavaid kivimeid hakkas eraldi litostratigraafiliseks üksuseks pidama juba Armin Öpik aastal 1933, andes sellele nime Oandu jõe järgi. Hiljem selgus, et samast perioodist pärinevad veel Vasalemma kihistu kivimid, kuid nende alumine osa kuulub Keila lademesse. Nii anti selle üksuse nimi lademele, kivimid hakkasid aga kandma Hirmuse kihistu nime. Kihistu muutub lõuna pool kiiresti õhemaks, nii et paljudes kohtades esindab Oandu ladet üksnes Tõrremäe kihistik. Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 13.08.2019) Geology and Mineral Resources of Estonia. Oandu stage Linda Hints&Tõnu Meidla Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Lagani jõgi

Lagani jõgi (iiri keeles Abhainn an Lagáin; ulsteri-šoti keeles Lagan Wattèr; inglise keeles River Lagan) on Põhja-Iirimaa peamine jõgi, mille suudmel Põhjaväina asub Belfasti linn. Jõe pikkus on 86 kilomeetrit.
Gy

Gy (väiketähena gy) on digraaf, mida kasutatakse ungari keeles helilise palataalse sulghääliku /ɟ/ märkimiseks. Ungari tähestikus on gy 13. täht (järgneb g-le) ja selle nimi on gyé. Gy esineb ungari sõnades sageli, see võib esineda nii sõna alguses, keskel kui lõpus, nt gyöngy, magyar, ágy. Ungarikeelses tekstis on tähe gy sagedus 1,185%. Ungari nimedes soovitatakse seda eesti keeles hääldada [dj], nt György [djördj], Győr [djöör]. A jellegzetesen magyar betűk, betűkapcsolatok és hangjelölések vizsgálata Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2018, lk 1241
Ananasspeeker

Ananasspeeker ehk ananasspokaal (saksa keeles Ananaspokal) on väärismetallist, enamasti kullatud hõbedast valmistatud kõrget peekrit meenutav jalaga jooginõu, mille kupa ja kaas koos moodustavad ananassi kuju, kaant kaunistab lehepuhmas nagu päris ananassil, lillebuketiga vaas või mütoloogiline figuur ning mille tüvi kujutab puutüve või puuraiujat. Ananasspeekreid kujundasid ja valmistasid kullassepad 16.–17. sajandil, nende kuju vormiti valdavalt kohrutustehnikas ning see polnud ümar, vaid ananassi soomuselist pinda meenutavalt kergelt kandiline. Peekrid kujutasid endast haruldasi luksusesemeid ja kollektsioneerimisobjekte. Hõbedane ananasspokaal. Saksamaa, 1620 Hõbedast osaliselt kullatud dekooriga ananasspeeker. 17. sajandi keskpaik, Nürnberg Ananasspeeker torupillimängija kujuga jalaks. 17. sajand, Augsburg Kurekellpokaal Nautiluspokaal Hirvejalgpokaal A. Mänd. 101 Eesti kullassepateost. Varrak, 2018 Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2019. Vaadatud 13. augustil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ananasspokaal. – A. Mänd. 101 Eesti kullassepateost. Varrak, 2018. lk 50–51. ISBN 9789985344651 Ananaspokal. Die komplette Beratung noch einmal sehen. BR Fernsehen (videotutvustus oksjonil müüdavast pokaalist) 17. sajandi ananasspeeker Metropolitan Museumis Wichmann Kordesi ananasspokaal Eesti Kunstimuuseumi digikogus
Cupola

Cupola on Rahvusvahelise kosmosejaama vaatlusmoodul. Moodulil on seitse akent, millest suurima diameeter on 80 cm. See on 1,5 meetrit kõrge ja selle diameeter on maksimaalselt 2,95 meetrit. Moodul kaalub 1,8 tonni. Kõik aknad on varustatud katedega, mis kaitsevad aknaid mikrometeoriitide ja kosmoseprügi eest. Cupola projekti algatasid NASA ja Boeing, kuid eelarvekärbete tõttu projekt tühistati. 1998. aastal sõlmisid NASA ja Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) kokkuleppe, mille tulemusel ehitas mooduli ESA ja see valmis 2003. aastal. Mooduli viis 2010. aastal missiooni STS-130 raames orbiidile kosmosesüstik Endeavour. Cupola kinnitati Tranquility mooduli külge ning see võimaldab jaama meeskonnaliikmetel visuaalselt jälgida jaama robotkäe tööd ning vaadelda Maad, taevakehi ning jaama külastavaid kosmoselaevu. "Cupola". ESA. Vaadatud 13. august 2019. "Cupola Observational Module". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuni 2019. Vaadatud 13. august 2019.
Meduza (produtsenditrio)

Meduza on Itaalia produtsenditrio, mis koosneb Luca de Gregoriost, Mattia Vitalest ja Simone Gianist. Nad on tuntud oma 2019. aasta hittsingliga „Piece of Your Heart“, mis oli koostöö Suurbritannia produtsenditrioga Goodboys. Mõned nädalad pärast ilmumist jõudis see lugu Suurbritannia singlite edetabelis (UK Singles Chart) 2. kohale ning kandideeris Grammy auhindade galal kategoorias ''Best Dance Recording''. „Piece of Your Heart“ (koos Goodboysiga) (2019) „Lose Control“ (koos Becky Hilli ja Goodboysiga) (2019) „Born to Love“ (koos Shellsiga) (2020) „Got This Vibe“ – BLKC KING & TGW koos Meduzaga (2019) Friendly Fires – „Heaven Let Me In“ (2018) Ferreck Dawn – „In My Arms“ (2019) MK – „Body 2 Body“ (2019) Ritual ja Emily Warren – „Using“ (2019) R Plus ja Dido – „My Boy“ (2019) Dermot Kennedy – „Power Over Me“ (2020)
Ahjukumm

Ahjukumm (ka komm, kumm, vomm), Tartu ja Võru murdes lokk, on ahju osa, mis ehitati koldest tõusvate sädemete püüdmiseks. Kolde kõrvale ehitati ahju külgmüüride pikendus ahjusuu ees. Külgmüürid ühendati kolde kohal koldekattega ehk ahjukummiga. Lääne-Eestis ja Saaremaal paigaldati ahjukummiks üks või kaks suurt paeplaati, Põhja-Eestis ehitati paekividest võlvkaar, Lõuna-Eestis aga tellistest astmelise püramiidi kujuline ahjukumm. ahjuauk ahjuesine ahjukivi ahjukülg ahjulagi ahjuluud ahjulääv ahjukülg ahjupealne ahjupõrand ahjuredel ahju suitsuauk ahjusuu ahjusüda ahju võlvkaar reheahi Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 7 Ahjukumm, Eesti Vabaõhumuuseum