laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti Meediaorganisatsioonide Liit

Eesti Meediaorganisatsioonide Liit on mittetulundusorganisatsioon, mis koondab Eesti trükimeedia ettevõtete esindusorganisatsioone. Liit loodi 2011. aasta juunis. Selle liikmed on Eesti Ajalehtede Liit, Eesti Ajakirjade Liit ja Eesti Meediaagentuuride Liit. Ühena esimestest projektidest kuulutas Eesti Meediaorganisatsioonide Liit välja kava korraldada Eesti Lugejaskonna Uuring, mis annaks tervikliku ülevaate Eesti trükiajakirjanduse lugemistrendidest. Uuringu teostaja 2012–2016 valiti konkursil, mille tähtaeg oli 1. oktoober 2011. "Trükiturul tegutsevad ettevõtted asutasid meediaorganisatsioonide liidu"[alaline kõdulink] Postimees/pressiteade, 05.07.2011 (vaadatud 8. novembril 2011)
Sotsiaaltöö (ajakiri)

Ajakiri Sotsiaaltöö on Eesti sotsiaaltöö ja -poliitika erialaajakiri. Ajakirja annavad välja Tervise Arengu Instituut ja Sotsiaalministeerium. Ajakiri asutati 1997. aastal. Artiklid ilmuvad jooksvalt ajakirja veebis, neli korda aastas ilmub ka paberil ajakiri. Lisaks ilmub üks kord kuus Sotsiaaltöö elektrooniline uudiskiri, mis vahendab teavet värskete ajakirjaartiklite, valdkonnauudiste ja -sündmuste kohta. Ajakiri haldab ka Tervise Arengu Instituudi kodulehel asuvat sotsiaalvaldkonna sündmuste ja -koolituste kalendrit. Sotsiaaltöö vastutav toimetaja on Regina Lind. Aeg-ajalt ilmub ajakirjas eelretsenseeritud artikleid sotsiaaltööst ja sotsiaalpoliitikast (klassifitseeritakse Eesti Teadusinfosüsteemi klassifikaatori järgi 1.3 taseme artikliteks). Ajakirja elektroonilise versiooni saab tellida koos Sotsiaaltöö uudiskirjaga, paberil ajakirja saavad tellida sotsiaalvaldkonna asutused ja teenuseosutajad, kohalikud omavalitsused, riigiasutused, kutse- ja kõrgkoolid ning raamatukogud, sotsiaalvaldkonna töötajad ja sotsiaaltöö üliõpilased. 2021. aastast saab paberil ajakirja tellida tasuta. Artiklite autorid on sotsiaalvaldkonna praktikud ja nende koostööpartnerid, poliitikakujundajad, eksperdid, teadlased, üliõpilased, teenusetarbijad ja teised sotsiaaltöö huvilised. Ajakirjal on valdkonna asjatundjatest koosnev alaline toimetuse kolleegium. 2024. aastal on Sotsiaaltöö kolleegium 14-liikmeline. "Ajakirja Sotsiaaltöö tellimine ja kaastööd". Tervise Arengu Instituudi koduleht. Vaadatud 01.12.2022. "Regina Lind". Tervise Arengu Instituudi koduleht. Vaadatud 01.12.2022. ajakirja Sotsiaaltöö veeb Sotsiaaltöö sündmuste kalender Ajakirja Sotsiaaltöö Facebooki leht
Magevesi

Magevesi on vesi, mille soolsus on väiksem kui 0,5‰. Kogu Maa veeringesse haaratud veevarudest moodustab magevesi 4,04%, millest suurem osa on Antarktist ja Gröönimaad katvates jääkilpides (Antarktise jääkilp sisaldab 61% Maa mageveest ja 1,7% kogu veevarust) ning ülejäänu mujal maa- ja veepinnal lume ja jääna (merejää, jäämäed), liustikes, järvedes, jõgedes, soodes ning põhjaveena. Mageveeks loetakse ka näiteks rauasooli sisaldav mineraalvesi. Enamiku Maa veest moodustab soolane vesi peamiselt maailmameres. Mageveeressursside piiratus on oluliseks probleemiks kuivema kliimaga aladel. Peaaegu kõik magevesi tekib sademetest (udu, vihm, lumi). Sademed sisaldavad tihti aineid, mis on pärit aurumiskohast või atmosfäärist. Eriti tööstuspiirkondades on probleemiks happevihm. Mõned elusorganismid saavad kasutada soolast vett, kuid paljudele, sealhulgas enamikule taimedest ja imetajatest, on magevesi elamiseks asendamatu. Magevesi on võrreldes elusorganismide rakuvedelikuga hüpotooniline ehk väiksema tihedusega. Magevee-elupaigad jaotatakse seisva veega veekogudeks (järved, sood), vooluveekogudeks (jõed) ja põhjaveeks. destilleeritud vesi mageveekalad merevesi põhjavesi riimvesi
Vabatahtliku Tegevuse Arenduskeskus

Vabatahtliku Tegevuse Arenduskeskus (VTA) on Eesti mittetulundusühing, mis vahendab vabatahtliku töö pakkumisi, soodustab vabatahtlike kaasamist ja arendab Eestis vabatahtlike kaasamiseks soodsat keskkonda. VTA korraldab ühendustele vabatahtlike kaasamise ja juhtimise koolitusi, tutvustab ettevõtetele vabatahtliku tegevuse võimalusi ja põhimõtteid, korraldab Euroopa Vabatahtliku Tegevuse aasta avafoorumi, toimetab ja haldab vabatahtlike veebiportaali Vabatahtlike Värav, arendab ühenduste vabatahtliku tegevuse võrgustikku, tunnustab igal aastal tublimaid vabatahtlikke jms. Koostöös siseministeeriumiga koostas VTA vabatahtliku passi, milles pannakse vabatahtliku töö kogemused. VTA liikmed on MTÜ Pimedate Ööde Filmifestival, MTÜ Ökomeedia ja Viljandimaa Vabatahtlike Keskus. Arenduskeskus on Euroopa Vabatahtlike Keskuse ja Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liidu liige. Vabatahtliku Tegevuse Arenduskeskus tegutseb Tartus, aadressil Rüütli 4. Keskuse juhataja on Tuulike Männi. Aasta vabatahtlik Vabatahtliku Tegevuse Arenduskeskuse koduleht Vabatahtlike Värav Teele Tammeorg, "Pass muudab vabatahtlikud tööandja jaoks nähtavaks", Eesti Päevaleht, 24. juuli 2009 Tunnustatakse selle aasta tublimaid vabatahtlikke - Postimees, 6. detsember 2009
Rahvaraamatukogu

Rahvaraamatukogu (ka avalik raamatukogu) on tasuta üldkasutatav raamatukogu. Rahvaraamatukogu põhiülesanne on mingi asula või piirkonna elanike teenindamine ning selle tegevust rahastatakse tavaliselt kohaliku omavalitsuse ja/või riigi eelarvest. Taolisel raamatukogul on universaalne kogu, mis püüab vastata laia elanikkonna infovajadustele ega keskendu süvitsi ühelegi konkreetsele teemavaldkonnale. Eestis reguleerib rahvaraamatukogude tegevust 1998. aastal vastu võetud rahvaraamatukogu seadus. Seaduse kohaselt on rahvaraamatukogu munitsipaalraamatukogu, mis kogub, säilitab ja teeb lugejale kättesaadavaks temale vajalikud trükised, auvised ja teised teavikud ning avalikud andmebaasid. Rahvaraamatukogu eesmärk on tagada elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele, inimmõtte saavutustele ning kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist. Igas kuni 10 000 elanikuga linnas peab olema vähemalt üks rahvaraamatukogu, suuremates linnades üks rahvaraamatukogu 15 000 elaniku kohta. Maapiirkondades on ette nähtud üks rahvaraamatukogu 500 inimese kohta. Eesti rahvaraamatukogud tegutsevad kohalike omavalitsuste haldusalas, kuid neid finantseeritakse nii kohaliku omavalitsuse kui ka riigi eelarvest. Riigieelarvest kaetakse vaid teavikute soetamise, riiklike programmide elluviimise ja internetiühenduse tagamisega seotud kulud, muus osas vastutab eelarve eest kohalik omavalitsus. Riiklikul tasandil koordineerib rahvaraamatukogude rahastamist ja nende tegevusega seotud poliitilis-õiguslikke küsimusi kultuuriministeerium. Rahvaraamatukogu alaliigid on Eestis maakonnaraamatukogu ja keskraamatukogu. Rahvaraamatukogu seadus Riigi Teatajas
Väino Maala

Väino Maala (1. juunil 1914 – 21. märts 1987 Aakre) oli eesti kandlemeister. Ta õppis aastatel 1947–1951 Valga Lastemuusikakoolis laulmist ja trombooni. Ta oli külapillimees ja orkestrijuht. Ta oli pillimeister, kes konstrueeris esimesena maailmas kromaatilise kandle, s.t. kandle, millega saab mängida kõikides helistikes ilma seda vahepeal häälestamata. Ta tegi elu jooksul väga palju erinevaid pille ja ka erinevat tüüpi kandleid. Lõpplihvi sai kromaatiline kannel alles 1952 (siis sai see valmis Tallinna Klaverivabrikus), kuigi pilli tüüp oli valminud varem. Ta elas Valgamaal Aakres. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. mai 2001. Vaadatud 9. novembril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.valgark.ee/isik/index.php?id=568
Tallinna Ärijuhtimise Kolledž

Tallinna Ärijuhtimise Kolledž (vene keeles Таллиннский Колледж Управления бизнесом) oli Eesti venekeelne rakenduskõrgkool. Kolledž alustas tööd 1991. aastal, õpetades keeli, väike- ja keskmist ettevõtlust. 2011. aasta seisuga oli kolledžis on üks teaduskond – ärijuhtimine –, milles on üks samanimeline õppekava ja seitse osakonda: bisnis ja rakenduslikud keeled, logistika, raamatupidamine ja rahandus, rahvusvaheline bisnis, kinnisvara, rahvusvaheline turism, strateegiline ja informatsiooniline ärijuhtimine ning reklaam ja selle arvutidisain. Teaduskonna dekaan oli Olga Russak, kõrgkooli rektor Violetta Sokolenko. Tallinna Ärijuhtimise Kolledži hoone asus Tallinnas Kivimurru tänaval. Kõrgkooli tegevus oli suunatud peamiselt venekeelsetele üliõpilastele., õppekeel on vene keel. 2010. aastal ei läbinud Tallinna Ärijuhtimise Kolledži ainus õppekava ümberhindamist. Kõrghariduse kvaliteediagentuuri negatiivse hindamistulemuse põhjusena toodi muu hulgas välja miinimumilähedane rahvusvaheline suhtlus. 2011. aastal detsembris lõpetas kool tegevuse. Informatsioon kolledžist. Tallinna Ärijuhtimise Kolledž (vaadatud 9. novembril 2011). Struktuur. Tallinna Ärijuhtimise Kolledž (vaadatud 9. novembril 2011). Mitme erakõrgkooli õppekavasid ootab sulgemine. Postimees, 16. august 2010 (vaadatud 9. novembril 2011). Õppekava. Tallinna Ärijuhtimise Kolledž (vaadatud 9. novembril 2011). Õppeasutuse üldandmed. EHIS (vaadatud 5.01.2015). Koduleht
Norman Ramsey

Norman Foster Ramsey (27. august 1915 Washington – 4. november 2011 Wayland) oli Ameerika Ühendriikide füüsik. Tema ema oli saksa päritolu matemaatik ja isa sõjaväelane. Norman Ramsey lõpetas 15-aastaselt keskkooli ning asus Columbia ülikoolis esialgu inseneriteadust õppima, peagi aga vahetas eriala ning lõpetas ülikooli 1935. aastal matemaatikuna. Seejärel õppis ta Cambridge'i ülikoolis füüsikat ja sai bakalaureusekraadi. 1930. aastate lõpus töötas Ramsey Columbia ülikoolis koos tuumamagnetresonantsi avastanud Isidor Isaac Rabiga. 1940. aastal sai ta Columbia ülikoolist doktorikraadi füüsika alal. Teise maailmasõja ajal juhtis Ramsey MIT kiirguslaboris töörühma, kes töötas välja esimese magnetroni 3 cm lainepikkusega kiirguse saamiseks ning sellega seotud radarisüsteemi. 1943. aastast juhtis ta uurimisrühma Los Alamose laboris Manhattani projekti juures. Pärast sõda pöördus ta Columbia ülikooli tagasi. 1947. aastal siirdus ta Harvardi Ülikooli, kus õpetas järgmised 40 aastat. 1949. aastal leiutas ta eraldiseisvate võnkuvate väljade meetodi (Ramsey meetodi), millel rajaneb erakordselt suure lahutusvõimega tuumamagnetresonantsspektroskoopia ja mis tegi võimalikuks väga täpsete aatomkellade loomise. 1966. aastal sai ta Higginsi füüsikaprofessoriks. Hiljem töötas ta koos oma üliõpilastega välja veelgi täpsemate kellade loomiseni viinud vesinikmaseri. Ramsey oli üks Brookhaveni labori asutajaid ja Brookhaveni füüsikaosakonna esimene juhataja 1946. Aastatel 1958–1959 oli ta NATO peasekretäri teadusnõunik. Ta oli Ameerika füüsikaseltsi president 1978–1979. Norman Foster Ramsey valiti 1958. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks. 1989. aastal pälvis ta Nobeli füüsikaauhinna. Autobiography Norman Ramsey Dies at 96; Work Led to the Atomic Clock New York Times, 6. november 2011 Norman F. Ramsey Norman Ramsey and the Separated Oscillatory Fields Method Norman Ramsey Nobeli auhinna lehel
Royal Caribbean Cruises Ltd.

Royal Caribbean Cruises Ltd. on rahvusvaheline ettevõte, mis on registreeritud Monrovias (Libeerias), kuid ettevõtte peakontor asub Miamis (Florida osariigis) USAs. Royal Caribbean Cruises Ltd. on üks maailma suuremaid ristlusettevõtteid ning sellele kuuluvad tütarettevõtted Celebrity Cruises, Royal Caribbean International, Pullmantur Cruises (koos sellele kuuluva lennufirmaga Pullmantur Air), Azamara Club Cruises ja CDF Croisières de France. Lisaks kuulub ettevõttele 50 protsenti TUI Cruisese aktsiaid. Royal Caribbean Cruises Ltd. asutati 1997. aastal alates 1968. aastast tegutsenud Royal Caribbean Cruise Line'i ja ostetud Celebrity Cruisese (asutatud 1988) baasil. Mõlemad brändid jäid pärast kokkusulamist alles, kuid Royal Caribbean Cruise Line nimetati ümber Royal Caribbean Internationaliks ja Royal Caribbean Cruises Ltd. sai kahe tütarettevõtte emaettevõtteks. Royal Caribbean Cruises Ltd. kolmandaks brändiks sai Island Cruises, mis on ühisettevõte Briti First Choice Holidaysiga. Ühisettevõtte asutamine tagas pääsu Suurbritannia ja Brasiilia turule. Royal Caribbean Cruises Ltd. ostis novembris 2006 Madridis Pullmantur Cruisese uute ristlusliinide asutamiseks. Mais 2007 asutati Celebrity Cruisese tütarettevõttena Azamara Club Cruises. Mais 2008 asutati prantsuskeelsete klientide teenindamiseks CDF Croisières de France. 2009. aastal alustas tegevust saksakeelsetele klientidele orienteeritud Royal Caribbean Cuisese ja TUI Travel PLC ühisettevõte TUI Cruises. Azamara Club Cruises CDF Croisières de France Celebrity Cruises Pullmantur Cruises Royal Caribbean International TUI Cruises Royal Caribbean International – Adventure of the Seas, Allure of the Seas, Brilliance of the Seas, Enchantment of the Seas, Explorer of the Seas, Freedom of the Seas, Grandeur of the Seas, Independence of the Seas, Jewel of the Seas, Liberty of the Seas, Majesty of the Seas, Mariner of the Seas, Monarch of the Seas, Navigator of the Seas, Oasis of the Seas, Radiance of the Seas, Rhapsody of the Seas, Serenade of the Seas, Splendour of the Seas, Vision of the Seas, Voyager of the Seas. Celebrity Cruises – Celebrity Century, Celebrity Constellation, Celebrity Eclipse, Celebrity Equinox, Celebrity Infinity, Celebrity Millennium, Celebrity Solstice, Celebrity Silhouette, Celebrity Summit, Celebrity Xpedition. Pullmantur Cruises – Empress, Ocean Dream, Pacific Dream, Sovereign, Zenith, Horizon Azamara Club Cruises – Azamara Journey, Azamara Quest. CDF Croisières de France – Bleu de France. TUI Cruises – Mein Schiff 1, Mein Schiff 2, Mein Schiff 3, Mein Schiff 4, Mein Schiff 5, Mein Schiff 6 Island Cruises (50 protsenti aktsiaid aastail 2000–2008) Air Pullmantur 2010 Annual Report[alaline kõdulink] Det Norske Veritas (inglise keeles) Royal Caribbean Cruises Ltd (inglise keeles) Celebrity Cruises Presents New, Deluxe Cruise Line: Azamara Cruises (inglise keeles) TUI AG and Royal Caribbean Cruises Ltd. Announce Joint Venture to Serve German Cruise Market (inglise keeles) rclinvestor.com www.royalcaribbean.com
Wayland

Wayland on linn Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis Middlesexi maakonnas, Bostonist umbes 25 km lääne pool. Wayland asub Sudbury jõe ääres. Linna geograafilised koordinaadid on 42° 21′ 45″ N, 71° 21′ 43″ W. 2010. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 12 994 inimest. Waylandi kohale tekkis asula aastal 1639. 2010 Census Summary Koduleht
Lauri Sutela

Lauri Johannes Sutela (aastani 1929 Lauri Schroderus; 11. oktoober 1918 Äänekoski – 8. november 2011 Helsingi) oli Soome sõjaväelane, kindral. Lauri Sutela sai 1939. aastal Soome Kadetikoolist ohvitserihariduse ja osales seejärel Talvesõjas ja Jätkusõjas. 1950. aastatel juhtis ta Soome sõjaväeluure loomist. 15. aprillist 1974 kuni 11. oktoobrini 1983 oli ta Soome kaitseväe juhataja. Ta oli sõjajärgse aja Soome kõige kauem ametis olnud kaitseväe juhataja. 1970. aastate teisel poolel hoidis ta oma vastuseisuga ära sõjalise koostöö lepingud ja ühised õppused Nõukogude Liiduga. Kenraali Lauri Sutela lähes kidnapattiin Neuvostoliitossa[alaline kõdulink] Puolustusvoimain entinen komentaja Sutela on kuollut[alaline kõdulink] Matti Lukkari: Lauri Sutela. Puolustusvoimain komentaja Matti Lukkari. "Lauri Sutela. Puolustusvoimain komentaja", ISBN 9511129554 Matti Lukkari. Lauri Sutela. Puolustusvoimain komentaja Kenraali Lauri Sutela lähes kidnapattiin Neuvostoliitossa
Mandanid

Mandanid (endanimetus Núú'etaare, varem Numá'kaaki) on tasandikuindiaanlaste hulka kuuluv rahvas Põhja-Ameerikas. Mandanid on üks kolmest liitunud hõimust, kes elavad USA Põhja-Dakota osariigis Fort Bertholdi reservaadis. Enne piisonite hävitamist 19. sajandi lõpus elasid mandanid suurtes kindlustatud külades, kus tegelesid maaharimise ja piisonijahiga.
Pealause

Pealause on põimlause osa, mis on seda täpsustava kõrvallausega alistusseoses: Ma jooksin staadionil (pealause), MILLAL?: kui Mari mulle helistas (kõrvallause). Kui pealause saab esineda iseseisva lausena, siis kõrvallause iseseisva lausena esineda ei saa, vrd Ma jooksin ja kui Mari mulle helistas. Pealauset saab sisaldada ainult liitlause: Paistab, MIS?: et lund ei saja veel. Lihtlause pealauset sisaldada ei saa, sest väljendab ühte tegevust, seisundit või olukorda: Lund ei saja veel. Korrelaat on lauseelement, mis täidab asendusfunktsiooni. Korrelaat võib olla sõnavorm või fraas, millega kõrvallause sidend või kõrvallause tervikuna on viiteseoses. Korrelaadi kasutust põimlauses iseloomustab fokuseerimine, esiletõstmine tavaliselt tugevama esiletõsterõhu abil: Tulime siia selleks, et asjad koos üle vaadata. Korrelaat võib olla asesõna: mingi, keegi, kumbki, mina, see, niisugune asemäärsõna: kuhu, seal, siit, seetõttu, kusjuures. kuulub kõrvallause koosseisu: Ma hilinesin sellepärast, et auto läks katki. on omaette element pealause alguses: See on imelik, et ta hiljaks jääb. pealause lõpus: Imelik on see, et ta hiljaks jääb. pealause keskel, kui sellele järgneb partikkel või määrsõna: Sa mõtle ikka sellele ka, et ta võib hiljaks jääda. verb või ühendverbi osa: Seda kindlam see oli, et ta hiljaks jääb. Pealause eraldatakse kõrvallausest alati komaga. Kõrvallause võib olla nii pealause ees, järel kui ka sees: Nukk, mis näeb väga vana välja (kõrvallause), on minu lemmik. Kui ma täna postkasti vaatasin (kõrvallause), oli see tühi. Uksest sisenes direktor, kelle meeleolu näis pahur (kõrvallause). Kui rikkust tahad, (kõrvallause) pead palju vaeva nägema ja edu saavutama. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. 1993. Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut § 705, 695.
David Tua

David Tua (õieti Mafaufau Tavita Lio Mafaufau Sanerivi Talimatasi; sündinud 21. novembril 1972 Upola saarel Samoas) on Uus-Meremaa poksija, rahvuselt samoalane. Ta oli 10-aastane, kui tema vanemad läksid Uus-Meremaale. Ta hakkas seal tegelema poksiga ja on edaspidi esindanud Uus-Meremaad, ehkki tal on ka Samoa kodakondsus. Ta oli 15-aastane, kui temast sai 1988. aastal raskekaalus (kuni 91 kg) Uus-Meremaa meister. Ta on harrastajana pidanud kokku 89 kohtumist, millest on võitnud 84 (neist 72 nokaudiga) ja kaotanud 5 kohtumist Ta sai raskekaalus (kuni 91 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis oma kohtumise hilisemale hõbemedalivõitjale David Izonriteile (Nigeeria) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai raskekaalus (kuni 91 kg) 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991) pronksmedali, kaotades poolfinaalis oma kohtumise hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Félix Savónile (Kuuba) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta poksis detsembrist 1992 kuni septembrini 2007 ning uuesti oktoobrist 2009 kuni novembrini 2013 elukutselisena. Ta on pidanud kokku 59 kohtumist, millest on võitnud 52 (neist 43 nokaudiga), kaotanud 5 ja viigistanud 2 kohtumist. 25. suveolümpiamängude poksivõistlus. Barcelona 1992. Tulemused inglise keeles 6. maailmameistrivõistlused poksis. Sydney 1991. Tulemused inglise keeles David Tua veebisaidil Olympedia (inglise) David Tua lehel BoxRec. Inglise keeles David Tua koduleht. Inglise keeles
Kontsentreeritud hajutamine

Kontsentreeritud hajutamine (inglise keeles concentrated decentralization) on linnade ja rahvastiku kasvuga seotud probleemide käsitlemise strateegia. Kontsentreeritud hajutamise eesmärke on leida suurlinna ja teiste linnade arengu vahel tasakaal, hajutades arengutegevusi väiksematesse linnadesse ja keskustesse. Kontsentreeritud hajutamine võimaldab tõhustada asumite loodusvarakasutust ning vähendada liiklusest ja maakasutusest tulenevaid keskkonnaprobleeme. Arukas kasv Ruumiline planeerimine Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 09.11.2011) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 09.11.2011)
Öpiku-Oorti pilv

Öpiku-Oorti pilv on hüpoteetiline komeetidest koosnev sfääriline pilv, mis on umbes 50 000 astronoomilise ühiku (aü) kaugusel Päikesest. Teiste tähtede mõju Päikesesüsteemi keskmest kaugel asuvatele kehadele uurinud Eesti astronoom Ernst Öpik postuleeris hüpoteetilise komeetide reservuaari olemasolu 1932. aastal, kuid ta polnud kuigi aktiivne publitseerija ja laiemalt teatakse seda hollandi astronoomi Jan Oorti teate järgi 1950. aastast. Seepärast nimetatakse komeedipilve Eestis valdavalt Öpiku-Oorti pilveks ja väliskirjanduses enamasti Oorti pilveks. Juba 20. sajandi algul täheldati, et komeedid jagunevad kahte rühma. Ühed on suhteliselt lühikese tiirlemisperioodiga ja nende orbiit on umbes Päikesesüsteemi ekliptika tasandil. Teised on väga pika tiirlemisperioodiga (eelmisel sajandil peeti neid vahel koguni hüperboolse orbiidiga komeetideks) ja nad lähenevad Päikesele mitte tingimata ekliptika tasandilt, vaid ükskõik millisest suunast. Öpiku hüpoteesil oli kaks probleemi, mida ta ei selgitanud. Esiteks muutub pika perioodiga komeetide orbiit miljonite ja miljardite aastate jooksul ebastabiilseks. Taevakehade dünaamika põhjal selline komeet lõpuks kas põrkab kokku päikese või mõne planeediga, heidetakse häirituse mõjul päikesesüsteemist välja või mõni mööduv täht haarab ta enda mõjusfääri. Teiseks koosnevad komeedid sageli kergesti lenduvatest ainetest. Kui komeet sageli päikesele läheneb, siis päikese elektromagnetkiirguse ja päikesetuule mõjul lähevad need ained keema ja eralduvad komeedist, kuni komeet kas laguneb või moodustub koorik, mis takistab gaaside lahkumist komeedist. Oort selgitas, et päikesele lähenevad pika perioodiga komeedid pole seda teinud kunagi varem pärast protoplanetaarketta lagunemist 4½ miljardit aastat tagasi ja nad pole tekkinud oma praegustel orbiitidel. On võimalik, et Öpiku-Oorti pilve kehad tekkisid päikesele märksa lähemal, aga liikusid planeetide gravitatsiooni mõjul kaugemale. Oort uuris ka pika perioodiga komeetide efemeriide ehk asukohatabeleid ja täheldas, et suur osa neist on põhiliselt umbes 20 000 aü kaugusel päikesest. Sellest kerakujulisest piirkonnast pärinevadki tema hinnangul pika perioodiga komeedid ja nende jaotus seal on isotroopne. Ta oletas ka, et suhteliselt haruldased komeedid, mille tiirlemisperiood on umbes 10 000 aastat, on juba planeetide mõjul oma orbiiti vähemalt korra muutnud. Öpiku-Oorti pilve ei saa tänapäevaste vahenditega vaadelda. Seda uuritakse pilvest päikese lähedale tulevate komeetide kaudu. Ohtlikud naabrid Horisont, Tõnu Viik, 5/2009, Kasutatud: 1.11.2011 Kas päikesesüsteemi avastamine jätkub? Horisont, Mihkel Jõeveer, 3/2004, Kasutatud: 1.11.2011.
100-eurone rahatäht

100-eurone rahatäht on euroalal sularahana käibel 2002. aastast. Teise, Europa-seeria 100-eurone tuli käibele 28. mail 2019. Rahatäht on populaarsuselt kolmas, moodustades ringluses olevatest euro rahatähtedest 13%. Algselt oli rahatäht populaarsuselt viies, kuid 2010. aastal tõusis 5-eurose ees neljandaks ja augustis 2016 10-eurose ees kolmandaks. 100-eurose paberraha mõõtmed on 147 × 82 mm ning see on rohelist värvi. Eri rahatähtedel on neile omane kunstistiil ning nendel kujutatakse sildu, aknaid või väravaid. 100-eurosel on kujutatud barokkstiili. Rahatähe on kujundanud Robert Kalina, kes tahtis algul kujutada reaalseid objekte (nagu Veneetsias asuvat Rialto silda), kuid see polnud poliitilistel põhjustel võimalik. Kõikidel euro rahatähtedel on olemas vääring. 100-eurosel on selleks Euroopa Liidu lipp, selle tähed ja riikide ülemterritooriumite kujutised, Euroopa Keskpanga presidendi Jean-Claude Trichet' allkiri, Euroopa Keskpanga initsiaalid Euroopa Liidu keeltes ja hulk turvaelemente. 100-eurost rahatähte kaitsevad hologrammiriba, EURioni tähtkuju, vesimärgid, mikrotrükk, ultravioletne värv, reljeeftrükk, turvaniit, tuhm pind, perforatsioonid, läbipaistev number, muutuv värv, vöötkoodid ja seerianumber. Trükimasina kood asub paremas servas. "Euro banknotes, quantities". Euroopa Keskpank. "Banknotes and coins circulation". Euroopa Keskpank.