laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Piiri tänav

Piiri tänav on paljudes Eesti asulates. Piiri tänav Ambla alevikus Piiri tänav Aruküla alevikus Piiri tänav Halliste alevikus Piiri tänav Jõgeva linnas Piiri tänav Karksi-Nuia linnas Piiri tänav Keila linnas Piiri tänav Kiisa alevikus Piiri tänav Kilingi-Nõmme linnas Piiri tänav Kiviõli linnas Piiri tänav Kohtla-Järve linnas Piiri tänav Kuressaare linnas Piiri tänav Lihula linnas Piiri tänav Mõisaküla linnas Piiri tänav Narva linnas Piiri tänav Otepää linnas Piiri tänav Põlva linnas Piiri tänav Pärnu linnas Piiri tänav Rakvere linnas Piiri tänav Rapla linnas Piiri tänav Rõngu alevikus Piiri tänav Räpina linnas Piiri tänav Sindi linnas Piiri tänav Taebla alevikus Piiri tänav Tallinna linnas Piiri tänav Tamsalu linnas Piiri tänav Tapa linnas Piiri tänav Tartu linnas Piiri tänav Tsirguliina alevikus Piiri tänav Valga linnas Piiri tänav Viljandi linnas Piiri tänav Võru linnas Piiri tänav Võsu alevikus Piiri põik Piiri tee Sepa tänav (Tallinn)
Piiri tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Piiri tänav on tänav Tartus Supilinnas. Piiri tänav algab Tähtvere tänavalt, kulgeb kirde suunas, ristub Allika ja Herne tänavaga ning lõpeb Oa tänaval. Tänava pikkus on 395 meetrit.
Marja tänav

Marja tänav on mitme tänava nimi Eesti asulates: Marja tänav, tänav Aespa alevikus Marja tänav, tänav Elvas Marja tänav, tänav Herjava külas Haapsalu linnas Marja tänav, tänav Jõhvis Marja tänav, tänav Kärdlas Marja tänav, tänav Mustvees Marja tänav, tänav Narvas Marja tänav, tänav Prählamäe külas Hiiumaa vallas Marja tänav, tänav Põltsamaal Marja tänav, tänav Sindis Marja tänav, tänav Elvas Marja tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Marja allasumis ja Haabersti linnaosas Mustjõe asumis Marja tänav Tartus Supilinnas Marja tänav, tänav Varja külas Lüganuse vallas Marja tänav, Muuluka tänava endine nimi Marja põik Aespa alevikus
Aabrahami Jumal

Aabrahami Jumal (ka Jaakobi Jumal ning Iisaki Jumal; jidiši גאָט פֿון אַבֿרהם) on üks Vanas Testamendis esinevaid Jumala määratlusi, mis viitab juutide esivanematele (Aabrahamile, Jaakobile ja Iisakile). Seda väljendit omistatakse Vanas Testamendis ka otseselt Jumalale. Selle nimega identifitseeritakse judaismi ja kristluse Jumal erinevalt muudest jumalatest. Blaise Pascal vastandas Aabrahami, Jaakobi ja Iisaki Jumala filosoofide Jumalale. Aabrahamlik religioon Piibel
Snižne

Snižne (ka Snežnoje, ukraina Сніжне) on linn Ukrainas Donetski oblastis. Snižne asutati 1784. aastal, linnaõigused sai 1938. Peamised majandusharud on kivisöe kaevandamine ja masinatööstus. Snižnes toodetakse ka lennukimootorite komponente. Snižnes on tehtud Marianna Kaadi dokumentaalfilm "Auk nr 8". 2014. aasta Ukraina kriisi ajal jõudsid Snižne tänavatele lahingutankid naaberriigist Venemaalt. 15. juuli õhurünnakus hukkus vähemalt 11 inimest. VF presidendi juures asuva kodanikuühiskonna arengu ja inimõiguste nõukogu liikmete Ella Poljakova ja Sergei Krivenko teatel sattus 13. augustil linna lähistel rünnaku alla Venemaa sõjaväelaste üksus, hukkus enam kui 100 Venemaa sõjaväelast, umbes 300 sai haavata. http://www.ukrstat.gov.ua/druk/publicat/kat_u/2017/zb/06/zb_chnn_0117pdf.zip Motor Sich, Snizhne Machine-Building Plant, Open Joint-Stock Company, Ukrain Today, Catalogue of leading enterprises of Ukraine, vaadatud 2014-06-12. "Auk nr 8 (Pit nr 8, Eesti/Ukraina 2010)". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2014. Vaadatud 28. detsembril 2011. Kiev says three Russian tanks entered east Ukraine, BBC World News, 12. juuni 2014, vaadatud 2014-06-12. EU's Barroso Urges Russia to Stop Military Actions After Talk With Ukraine's President, The Wall Street Journal, 12. juuni 2014, vaadatud 2014-06-12. "Warplane bombs town of Snizhne in east Ukraine". www.bbc.com (inglise). BBC News Online. 15. juuli 2014. Vaadatud 15. juuli 2014. "Ukraine conflict: Jet bombs rebel-held town of Snizhne". www.bbc.com (inglise). BBC News Online. 15. juuli 2014, 15:30. Vaadatud 15. juuli 2014. ZINETS, NATALIA; BALMFORTH, RICHARD (15. juuli 2014, 11:53). "Ukraine sees Russian role in air strike on town". www.reuters.com (inglise). Reuters. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. oktoober 2014. Vaadatud 15. juuli 2014. "Exclusive - Over 100 Russian soldiers killed in single Ukraine battle - Russian rights activists". Reuters. 28. august 2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2014. Vaadatud 29. august 2014. 14. november 2014. Ukrajinska Pravda. Valitsus kinnitas riigi kontrolli all mitteolevate asulate nimekirja (ukraina keeles) Snižne koduleht
Emakeele Sihtasutus

Emakeele Sihtasutus (varem Eesti Keele Sihtasutus) (EKSA) on Eesti sihtasutus, mille asutas 1993. aastal Eesti Keele Instituut eesmärgiga toetada ja soodustada eesti keele ja kultuuri uurimist ning aidata kaasa eesti keele kui riigikeele ja eestlaste identiteedi kandja igakülgsele uurimisele ning hooldele. Emakeele Sihtasutus on keskendunud keeleteaduslike teoste ja sõnaraamatute kirjastamisele, ent avaldab ka eesti ilukirjandust ja maailma väärtkirjanduse tõlkeid. EKSA juhatuse esimees on Toomas Väljataga. Selle nõukogusse kuuluvad Helle Metslang, Tõnu Tender, Jüri Valge, Jüri Viikberg, Kristiina Ross, ja Karl Pajusalu. Varem on nõukogusse kuulunud ka Urmas Sutrop, Margit Langemets ja Peeter Päll. Tutvustus EKSA kodulehel "Teave EKSA kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. veebruar 2013. Vaadatud 28. detsembril 2011. Emakeele Sihtasutuse koduleht
Jena ülikool

Jena ülikool (ka Jena Friedrich Schilleri ülikool, saksa keeles Friedrich-Schiller-Universität Jena) on ülikool Saksamaal Tüüringi liidumaal Jenas. Ülikooli asutamise plaaniga tuli 1547. aastal välja endine Saksimaa kuurvürst Johann Friedrich (1503–1554). Plaani viisid ellu tema kolm poega, kes asutasid 19. märtsil 1548 Jenas "kõrgkooli" (Hohe Schule). Ülikooliõigused andis sellele Saksa-Rooma keiser Ferdinand I 15. augustil 1557, õppetööd alustas ülikool 1558 (seda peetakse ka ametlikuks asutamisaastaks). 1934. aastal nimetati ülikool Friedrich Schilleri järgi, kes oli seal 19. sajandil ajalooprofessor. Jena ülikoolis on töötanud teiste hulgas Karl Leonhard Reinhold, Johann Gottlieb Fichte, Georg Wilhelm Friedrich Hegel, Friedrich Wilhelm Joseph Schelling, Friedrich von Schlegel jpt. Jena oli 19. sajandi Saksa idealismi ja rahvusromantismi keskus. Koduleht
Jõululugu

"Jõululugu" (soome keeles "Joulutarina"), Juha Wuolijoki film "Jõululugu" (inglise keeles "A Christmas Carol"), Robert Zemeckise versioon Charles Dickensi jõulujutust "Jõululaul proosas"
TeateTants

TeateTants oli 2011. aastal toimunud üle-eestiline üritus, mille käigus läbiti tantsides üle 1000 km Eestimaa maanteid ja selles osales umbes 6200 rahvatantsijat. TeateTants alustas liikumist 20. augusti hommikul kell 9.30 Raekoja platsilt Tallinnast ning lõpetas sealsamas 28. augustil kell 13.00. Kaheksa ööpäeva jooksul läbiti marsruut Tallinn – Lagedi – Aruküla – Albu – Ambla – Rakvere – Kiviõli – Jõhvi – Iisaku – Lohusuu – Mustvee – Aovere – Tila – Tartu – Ülenurme – Lalli – Ihamaru – Kanepi – Osula – Uue-Antsla – Sangaste – Kuigatsi – Tõrva – Karksi-Nuia – Audru – Virtsu – Kuivastu – Valjala – Triigi – Sõru – Emmaste – Heltermaa – Rohuküla – Haapsalu – Risti – Märjamaa – Tallinn. Korraga tantsis maanteel 1–2 paari ja nõnda tantsivaid paare vahetades läbis üks 6–8-paariline tantsurühm 4–5 kilomeetrit. Tantsiti lakkamatult ehk 24 tundi ööpäevas – ühe rühma lõpetamisel alustas kohe teine rühm. TeateTantsu idee autor oli Kalev Järvela, ürituse korraldas Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts. TeateTantsu koduleht (oli maas 2013, 2014) "Teatetantsijad keerutavad läbi tuhat kilomeetrit Eesti teid" Eesti Päevaleht, 16. august 2011 "Teatepulgata tantsijad ühendavad kaheksa päeva jooksul maakondi" 24tundi.ee, 18. august 2011 "Galerii: tantsijad vallutavad Eesti teed" Postimees, 20. august 2011 "TeateTants kogub hoogu" ERR, 21. august 2011 "Teist päeva kulgev teatetants kogub hoogu" Postimees, 21. august 2011 "Viiendasse maakonda jõudnud teatetantsu hoog üha kasvab" Postimees, 22. august 2011 "Tantsukihk haarab ilmast ja kellaajast hoolimata" Tartu Postimees, 24. august 2011 "Juhtkiri: Teatetants seljatas "Vabaduse laulu"" Eesti Päevaleht, 25. august 2011
Tihhi Don

Tihhi Don (vene keeles Тихий Дон) on nelja tekiga neljatärniline Vladimir Iljitši tüüpi (projekt 301, I seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud VEB Elbewerften Boizenburg/Rosslau laevatehases Boizenburgis Saksamaal 1977. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 125M (Binnenfahrgastschiff 125 meetrit). Laev sai nime Mihhail Šolohhovi romaani "Vaikne Don" auks. Kiil pandi laevale tehasenumbriga 330 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases ning laev anti Rostov Doni ääres asuvale Volga-Doni Laevakompaniile (vene keeles Волго-Донское речное пароходство МРФ РСФСР) üle 1977. aasta märtsis. Laevakompanii ja hiljem selle tütarettevõte on kasutanud Tihhi Doni Doni ja Volga jõel ning Saksamaal Sassnitzi sadamas. 2005. aastal ostis jõereisilaeva USA ettevõte Grand Circle Cruise Line ja laev moderniseeriti Rumeenias täielikult. Pärast moderniseerimist 2006. aastal sai laev "Ameerika nurgakeseks" Venemaal ja „kõige-kõige“ paremaks Samaras. 2012. aastal kasutab laevakompanii Tihhi Doni kruiisideks Moskvast Peterburi ja tagasi ainult oma USA klientide ja turistide jaoks. Jõereisilaevade loend Teatmik, Projekt 301 (vene keeles) Tikhi Don Тихий Дон (vene keeles) VDJL laeva nimekiri (vene keeles) Тихий Дон возвращается в Москву (inglise ja vene keeles) Deck Area on the Grand Circle Small Ship Cruises M/S (inglise keeles) Tikhi Don Tihhi Doni pildid ning turistide kommentaarid (vene keeles) M/S Rossia's Sister Ship, the M/S Tikhi Don, on the Volga-Baltic Waterway (inglise keeles)
Bakterioloogia

Bakterioloogia on mikrobioloogia haru, mis uurib baktereid ning tegeleb nende liikide tuvastamise, klassifitseerimise ja iseloomustamisega. T. M. Wassenaar: "Bacteriology: the study of bacteria" (vaadatud 18.06.2011)
Pilistvere

Pilistvere on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda. Külas on 13. sajandi II poolel ehitatud Pilistvere Andrease kirik. Osaliselt asfaltkattega teed: Loodest Pilistvere–Kabala tee (24102; 8,3 km) – sellest Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maanteelt Kurlast 4 km asfaltkatet. Lõunast ja idast Esku–Pilistvere–Arussaare tee (14103; 13,9 km) – kruusakattega, lõunasuunalisel Pilistvere–Arussaare lõigul asfaltkate. Kruusateed: Kirdest Pilistvere–Imavere tee (24101; 8,2 km) – kruusakattega tee, läbib Põhja-Sakala valla Arjassaare ja Järva valla Eistvere ning Puiatu küla. Pilistvere oli 13.–20. sajandil samanimelise kirikukihelkonna keskuseks. Pilistvere kihelkonda mainitakse ürikuis esimest korda 1454, kuid arvatavasti on see siiski vanem. Pilistvere kihelkonna alad kandsid muinasajal nime Nurmekund (sks Nurmegunde). Aastal 1687 toimus Pilistvere kirikumõisas teine piiblikonverents, mis oli märkimisväärne sündmus eesti keele ajaloos ja kultuuriloos. 20. augustil 1988 toimus Pilistvere kirikus Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei asutamiskongress.  Pikemalt artiklis Pilistvere meteoriidid Nurmekund Pilistvere II maailmasõja matmispaik Pilistvere kirikuaed Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Piir, Enno. 1996. Pilistvere kihelkond. Memento. EELK Pilistvere kogudus Pilistvere rahvamaja 100: korralik pidu puhkpillide ja pipstükkidega. Maaleht, 2. september 2009
Enrique Rodríguez

Enrique Rodríguez Cal (sündinud 17. november 1951 Candás, Carreño vald, Astuuria, Hispaania – 23. november 2022 Avilés) oli Hispaania poksija. Rodríguez sai helveskaalus (kuni 48 kg) pronksmedali 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale U-Gil Kimile (Põhja-Korea). Ta osales helveskaalus (kuni 48 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Rodríguez sai helveskaalus (kuni 48 kg) pronksmedali 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Jorge Hernándezele (Kuuba). Ta osales helveskaalus (kuni 48 kg) 2. maailmameistrivõistlustel (Belgrad, 1978), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Rodríguez sai helveskaalus (kuni 48 kg) pronksmedali 20. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1973), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Vladõslav Zassõpkole (NSV Liit) ja hõbemedali 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Oleksandr Tkatšenkole (NSV Liit). Ta osales 22. Euroopa meistrivõistlustel (Halle, 1975), kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale hõbemedalivõitjale Georgi Georgievile (Bulgaaria) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Rodríguez poksis detsembrist 1978 kuni septembrini 1985 elukutselisena. Ta pidas kokku 29 kohtumist, millest võitis 21 ja kaotas 7 (neist 5 nokaudiga) kohtumist ning viigistas 1 kohtumise. 20. suveolümpiamängude poksivõistlus. München 1972. Tulemused inglise keeles 21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Montréal 1976. Tulemused inglise keeles "1. maailmameistrivõistlused poksis. Havanna 1974. Tulemused inglise keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. august 2011. Vaadatud 29. detsembril 2011. "2. maailmameistrivõistlused poksis. Belgrad 1978. Tulemused inglise keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. oktoober 2014. Vaadatud 29. detsembril 2011. 20. Euroopa meistrivõistlused poksis. Belgrad 1973. Tulemused inglise keeles 21. Euroopa meistrivõistlused poksis. Katowice 1975. Tulemused inglise keeles 22. Euroopa meistrivõistlused poksis. Halle 1977. Tulemused inglise keeles Enrique Rodríguez veebisaidil Olympedia (inglise) Enrique Rodríguez veebisaidil BoxRec (inglise)
Michael D. Higgins

Michael Daniel Higgins (iiri Micheál D. Ó hUiginn; sündinud 18. aprillil 1941 Limerickis) on Iirimaa poliitik, alates 11. novembrist 2011 Iirimaa president. Ta kuulus enne presidendiks saamist Iiri Tööparteisse. 1993–1994 oli ta Iirimaa kultuuriminister. Higgins on abielus, tal on neli last. http://www.president.ie/index.php?section=20&lang=eng Michael D. Higginsi parlamendi infoleht
Põhja- ja Ida-Euroopa Nukukunstide Keskus

Põhja- ja Ida-Euroopa Nukukunstide Keskus (NEECPA) on NUKU keskuse poolt 2011. aasta novembris asutatud nukukunstialase infovahetusega tegelev ühendus. Peamine eesmärk lisaks infovahetusele on nukukunsti koolituste ja meistriklasside korraldamine. Keskusest saavad nii nukuteatri asjatundjad kui ka teatripublik hankida infot oma regiooni nukuteatrialase tegevuse kohta. Lisaks arendab keskus kirjastustegevust ja toetab nii traditsiooniliste nukukunstide säilitamist kui uusi katsetusi ja arengut selles valdkonnas.
Oskar Juul

Oskar Juul (12. aprill 1901 Vana-Jursi vald, Võrumaa – 16. mai 1962 Adelaide, Austraalia) oli eesti vaimulik. Ta lõpetas Võru poeglaste gümnaasiumi. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastail 1924–1926 ja 1929–1931. Oskar Juul osales Vabadussõjas, oli kooliõpetaja Paides ja Türil aastail 1926–1929 ja Pärnu linna poeg- ja tütarlastegümnaasiumi usuõpetaja aastail 1931–1934. 1940. aastal oli ta II Riigivolikogu valimistel vastaskandidaat 79. valimisringkonnas. Prooviaastal oli ta Laiusel, ordineeriti 29. novembril 1942. Ta oli Harju-Jaani asetäitja õpetaja ja Laiuse abiõpetaja aastail 1942–1944. 1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kus tegutses põgenikelaagri vaimulikuna. 1949. aastal emigreerus Austraaliasse. Oskar Juul oli EELK Adelaide'i eesti koguduse asutaja ja õpetaja aastail 1950–1962. Ta hukkus autoõnnetuses. Konrad Veem. Eesti Vaba Rahvakirik. Dokumentatsioon ja leksikon. EVR, Stockholm, 1988 Õp. Oskar Juul hukkus, Vaba Eesti Sõna, nr. 21, 24. mai 1962
Aaru Ots

Aaru Ots (kuni 1938. aastani Arnold Ots; 24. juuli 1907 – 3. juuli 1941 Pihkva lähistel) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1936). 26. august 1931 – kadett, ülendatud nooremleitnandiks 12. november 1935 – lõpetas ohvitseride ratsaväekursused 18. veebruar 1936 – teenis 7. Jalaväerügemendis, ülendatud leitnandiks Ohvitseride andmekogu
Arnold Ots

Arnold Ots (28. veebruar 1925 Vastseliina vald, Võrumaa – 27. juuni 2003) oli Eesti spordipedagoog. Biograafia ESBL-is
Aarne Norralt

Aarne Norralt (kuni 1936. aastani Arnold August Normann; 25. detsember 1902 Tähtvere vald, Tartumaa – 29. juuni 1942 Norilsk (hukati)) oli Eesti sõjaväelane (major). Aarne Norralt sai Vabadussõjas osalemise eest priikooli õiguse kõrghariduse omandamiseni. Ta arreteeriti NKVD poolt 15. juunil 1941, mõisteti 29. novembril 1941 Taimõri ringkonnakohtus surma ja hukati. 28. juuli 1922 – kadett, ülendatud alamleitnandiks 25. november 1927 – teenis 7. Jalaväerügemendis, ülendatud leitnandiks 21. veebruar 1933 – ülendatud kapteniks 16. aprill 1935 – üle viidud 6. Üksiku Jalaväepataljoni majandusülema kohustetäitjaks 12. oktoober 1936 – määratud 6. Üksiku Jalaväepataljoni majandusülemaks 16. veebruar 1940 – ülendatud majoriks Ohvitseride andmebaas
Eesti Taimefüsioloogide Selts

Eesti Taimefüsioloogide Selts on Eesti taimefüsiolooge ühendav selts. Selts loodi aastal 1989. Margna, Udo 1989. Loodi Eesti Taimefüsioloogide Selts. ENSV Teaduste Akadeemia toimetised. Bioloogia 38(4): 321–322.
Alfred Pallo

Alfred Pallo (9. juuni 1904 Linnamäe vald, Võrumaa – 9. november 1965 New York) oli Eesti kohtunik. Ta õppis aastail 1925–1926 Tartu Ülikooli arsti- ja 1926–1933 (lõpetas) õigusteaduskonnas. Alates 1934. aastast oli ta Tartu ringkonnakohtu kandidaat. 8. jaanuaril 1940 nimetas Vabariigi President ta Jõhvi jaoskonnakohtunikuks. 1942 määrati ta jaoskonnakohtunikuks Narva. 1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1950. aastal USA-sse, kus suri. geni.com Eesti Sõna nr 144, 26. juuni 1942, lk 3
Eduard Suits (1904–1972)

Eduard Johannes Suits (20. jaanuar 1904 Viljandi vald, Viljandimaa – 27. märts 1972 Kanada) oli Eesti kohtunik. Ta õppis aastail 1924–1930 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Korporatsioon Vironia vilistlane. Ta oli aastail 1931–1940 kohtuameti kandidaat, 22. jaanuaril 1940 nimetas Vabariigi President ta Põltsamaa jaoskonnakohtunikuks. 1944. aastal põgenes ta Eestist, suri Kanadas. 1945-'46 Prisoner of War in Zedelgem (Belgium), Camp 2227/III Barak 155
Eduard Suits (1903–1986)

Eduard Johannes Suits (18. september 1903 Viljandi vald, Viljandimaa – 1986) oli eesti õpetaja. Ta õppis aastail 1925–1936 (lõpetas) ja 1936–1937 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna matemaatika osakonnas. 1963. aastal oli ta Tartu 2. Keskkooli õpetaja.
Otto Peeter Pärn

Otto Peeter Pärn (sündinud Otto Peeter Birkenthal, adopteeritud 1911; 22. märts 1911 Tarvastu vald, Viljandimaa – 27. juuni 1970 Kanada) oli Eesti kohtunik. Ta lõpetas 1928. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja õppis aastail 1928–1933 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Aastail 1933–1940 oli ta Tartu ringkonnakohtu kohtuameti-kandidaat, 6. veebruaril 1940 nimetas Vabariigi President ta Võru 2. jaoskonnakohtuniku kohale. 1942–1944 oli ta jaoskonnakohtunik Haapsalus, põgenes Rootsi, kust siirdus 1954. aastal Kanadasse.
Suur skisma

Suur läänekiriku skisma oli aastatel 1378–1409[viide?] toimunud katoliikluse lõhenemine kaheks ja lõpuks kolmeks kirikuks, millel kõigil oli oma paavst. 15. sajandi alguses oli Euroopa lõhenenud Rooma ja Avignoni paavsti toetajateks, kellest kumbki end õigeks kirikupeaks pidas. Olukorra lahendamiseks kutsuti kokku Pisa kirikukogu, mis komplitseeris olukorda aga veelgi, valides veel kolmandagi paavsti. Lõpuks kuulutati need Konstanzi kirikukogul kõik vastupaavstideks ning ametisse valiti Martinus V, misjärel kolm ülejäänud paavsti olid sunnitud oma ameti maha panema. Vastupaavst
Niphates

Niphates on Armeenia mäeahelik, mida John Milton oma teoses "Kaotatud paradiis" (iii. 742) nimetas Saatana maa peale langemise kohaks. Milton on tuntud ohtrate hämarate geograafiliste viidete poolest. Neil Forsyth "The Satanic Epic" Princeton University Press, 2003, ISBN 0691113394
Johannes Neeme

Johannes Neeme (kuni 1924. aastani Johannes Sibilin; 2. aprill 1903 Tallinn – 1941 Eesti) oli eesti loomaarst. Ta õppis aastail 1922–1927 (lõpetas) Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Ta osales Vabadussõjas, oli Võhma eksporttapamaja loomaarst, 1929 Märjamaa, hiljem Varbla jaoskonna loomaarst. Johannes Neeme mõrvati 1941 hävituspataljonlaste poolt.
Leonhard Voltri

Leonhard Gustav Voltri (13. jaanuar 1897 Haaslava vald, Tartumaa – 25. detsember 1978 Kehtna, Rapla maakond) oli eesti loomaarst. Ta õppis aastail 1922–1927 (lõpetas cum laude) Tartu ülikooli loomaarstiteaduskonnas, cand. agr. 1961 (EPA), Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, oli 1927–1931 Eesti Seakasvatuse Seltsi veterinaarinstruktor ja põllumajandusliku keskühisuse Estonia Tallinna eksporttapamaja loomaarst, alates 1931. aastast Kuremaa seakasvatuse katsejaama juhataja. Teise Nõukogude okupatsiooni algul ta arreteeriti NKVD poolt, oli 10 aastat sunnitööl. Alates 1957. aastast töötas ta Kehtna sovhoostehnikumis, oli hiljem selle juhataja. Ohvitseride andmekogu
Eduard Suits

Eduard Suits on olnud mitme tuntud inimese nimi: Eduard Suits, eesti õpetaja (1903–1986) Eduard Suits, Eesti kohtunik (1904–1972)
Evald Ennus

Evald Ennus (13. september 1903 Palamuse, Kuremaa vald, Tartumaa – 28. juuli 1975 Gävle) oli eesti ärimees. Ta õppis aastail 1925–1931, 1934–1939 ja 1942 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandus- ja majandusosakonnas ning majandusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Ta osales Vabadussõjas, oli Tartu leivavabriku "Ceres" osanik ja juhataja, alates 1936. aastast selle importfiliaali juhataja Tallinnas. 1944. aastal põgenes ta Rootsi.
Artur Kirsipuu

Artur Oskar Johannes Kirsipuu (välismaal ka Arthur Kirsipu; 12. august 1897 Tõrva – 18. november 1984 Tartu) oli eesti arhitekt. Ta õppis 1917–1919 Petrogradi Tsiviilinseneride Instituudis, 1920–1921 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas ja 1922–1927 Berliini Tehnikaülikoolis, mille lõpetas arhitekti kutsega. Kirsipuu osales Vabadussõjas. Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. Ta oli ka EÜSi maja ümberehituse projekti autor, millega laienes maja kolmandiku võrra (projekt valmis 1929 ja ümberehitus 1930). Tema poeg on jalgrattur ja jalgrattatreener Rein Kirsipuu ning tütar Mall Kirsipuu oli ratsutaja ja treener. Artur Kirsipuu on maetud Puhja kalmistule. Ants Hein. Maja kui sümbol : Eesti Üliõpilaste Seltsi hoone Tartus. Hattorpe, 2007. ISBN 9789985907337. Lk 76–78 Raul-Levroit Kivi. Kirsipu, Artur. - EKABL. Tallinn 1996. Lk 184 Arthur Kirsipuu Eesti ohvitseride andmekogus
485

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 450. aastad | 460. aastad | 470. aastad | 480. aastad | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 481 | 482 | 483 | 484 | 485 | 486 | 487 | 488 | 489 | ► | ►► 485. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Theodoric I ja Quintus Aurelius Memmius Symmachus. ... ... Proklos, kreeka filosoof
Armeenia mäed

Armeenia on mägede ja kustunud vulkaanide maa. Selle kõrgeim tipp on 4095 meetri kõrgune Aragatsi mägi. Areguni ahelik Armeenia-Gruusia ahelik[küsitav] Bargushat ahelik[küsitav] Bazumi ahelik laiub läänest itta Põhja-Armeenias Širaki ja Lori maakonnas Džavahhethi ahelik Geghama ahelik Gugarkhi ahelik Meghri ahelik Mrhuzi ahelik Murghazi ahelik[küsitav] Oskepati ahelik[küsitav] Phambaki ahelik laiub loodest kagusse Lori ja Kotajkhi maakonnas Sevani ahelik Sevani järvest idas, piki Aserbaidžaani piiri Zangezuri ahelik Lõuna-Armeenias Sjunikhi maakonnas Tsaghkuni ahelik[küsitav] Vajkhi ahelik Vardenisi ahelik Vajotsh Dzori ahelik[küsitav] Voghdžaberdi ahelik Aragats Ara Arteni Atšhkhasar Armeenia vulkaanide loend Aragats Zangezuri ahelik
Eesti vutt

Eesti vutt on Eestis aretatud vutitõug. Tõugu aretati Jõgevamaal Kaiaveres alates 1978. aastast ning tõug kinnitati 1988. aastal. Eesti vutitõug on ainuke Eestis aretatud põllumajanduslik linnutõug. Põldvutt "VTA: eesti vutt". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. aprill 2015. Vaadatud 29. detsembril 2011. VTA: eesti vutt