laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Raï

Raï (araabia keeles راي‎‎), mõnikord kirjutatakse ka rai, on Alžeeria folkmuusikavorm, mille ajalugu ulatab tagasi 1920. aastatesse. Raï lauljaid kutsutakse nimega cheb (araabia keeles شاب 'noor') või shabab, vastandina nimele sheikh või shaykh (araabia keeles شيخ 'vana'), mida antakse chaabi lauljatele. Raï traditsioon tekkis linnades (Oran, Relizane, Mostaganem, Chlef, Aïn Témouchent ja Sidi-Bel-Abbès), peamiselt vaeste hulgas. Laulsid ainult mehed, kuid 20. sajandi lõpuks muutusid ka naislauljad täiesti tavaliseks. Raï laulu sõnad räägivad enamasti sotsiaalsetest probleemidest, nagu näiteks haigused ja Euroopa kolooniad, mis on mõjutanud kohalikku elanikkonda.
Kiisa (Põlva)

Kiisa (ka Kiisaküla) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Nõukogude perioodil oli küla nimi Kiisaküla ja see oli Põlva külanõukogu koosseisus. Elanike arv 1959. aasta rahvaloenduse järgi oli 63, 1970. aastal 83. Küla kaotati 1978. aastal. Küla taastati 2017 oktoobris Holvandi ja Vanaküla alla kuulunud aladest. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Kalev Katus, Allan Puur, Asta Põldma. Rahvastiku ühtlusarvutatud sündmus- ja loendusstatistika. Põlvamaa 1965–1990. Tallinn: Eesti Kõrgkoolidevaheline Demouuringute Keskus, 2002 Riigihalduse ministri 10.10.2017 määrus nr 71 "Regionaalministri 22.detsembri 2006. a määruse nr 9 "Asustusüksuste nimistu kinnitamine ning nende lahkmejoonte määramine" muutmine. RT I, 11.10.2017, 10 Raivo Sihver. Kiisa külas tehakse sepiseid, remonditakse autosid ning majutatakse külalisi. Koit, 14. märts 2015
Kiumamõisa

Kiumamõisa oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Aarna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Kiuma Kiuma mõis
Kivijärve (Põlvamaa)

Kivijärve oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Uibujärve küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kivikülä

Kivikülä oli mitme Eesti küla nimi: Kivikülä (Kanepi vald) Kivikülä (Mooste vald) Kivikülä (Vastseliina vald) Kivikülä (Viljandimaa) Kiviküla
Kivikülä (Kanepi vald)

Kivikülä oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Jõgehara küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1930. aastatel.
Kivikülä (Mooste vald)

Kivikülä oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Kauksi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kolo

Kolo või Kol'o on/oli mitme Eesti küla põhinimi või variantnimi: Kol'o (Võru vald) Kol'o (Meeksi vald) Kol'o (Setumaa) Kolo on Heedu küla variantnimi
Kol'o (Meeksi vald)

Kol'o oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Aravu ja Meeksi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1930. aastatel.
Kõrvõ

Kõrvõ oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Naha küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda.
Laanõ

Laanõ oli mitme Eesti küla nimi: Laanõ (Tartumaa) Laanõ (Antsla vald) Laanõ (Räpina vald) ... Laane
Laanõ (Tartumaa)

Laanõ oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Jõepera küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Laanõ (Räpina vald)

Laanõ oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Leevaku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Lauri (Sõmerpalu vald)

Lauri oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Heeska küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Urvaste kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Lepiku (Põlvamaa)

Lepiku oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Kahkva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970 . aastatel.
Krasnogvardeiskoje rajoon (Belgorodi oblast)

Krasnogvardeiskoje rajoon (vene keeles Красногвардейский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Belgorodi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Birjutši linn. Rajoon piirneb põhjas Krasnoje rajooniga, idas Aleksejevka rajooniga, kagus Veidelevka rajooniga, lõunas Valuiki rajooniga, läänes Volokonovka rajooniga ja loodes Novõi Oskoli rajooniga. Rajooni pindala on 1762,6 km². Elanike arv oli 2012. aastal 39 826, 2009. aastal 40 250 ja 2002. aastal 44 156. Krasnogvardeiskoje rajoonis on 86 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Birjutši linna) ja neljateistkümne külaasunduse koosseisu.
Lillimõisa (Sõmerpalu vald)

Lillimõisa (ka Lilli) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Lilli-Anne küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Urvaste kihelkonda. Küla kaotati 1930. aastatel.
Loko (Kanepi vald)

Loko oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Magari ja Erastvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1930. aastatel.
Lokuta (Räpina)

Lokuta oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Ristipalo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Lutsu (Kanepi vald)

Lutsu oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Koigera küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda.
Novõi Oskoli rajoon

Novõi Oskoli rajoon (vene keeles Новооскольский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Belgorodi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Novõi Oskoli linn. Rajoon piirneb põhjas Tšernjanka rajooniga, idas Krasnogvardeiskoje rajooniga, lõunas Volokonovka rajooniga, edelas Šebekino rajooniga ja läänes Korotša rajooniga. Rajooni pindala on 1401 km². Elanike arv oli 2012. aastal 42 504, 2009. aastal 43 851 ja 2002. aastal 47 380. Novõi Oskoli rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Novõi Oskoli linna) ja seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.
Mäekülä (Kanepi vald)

Mäekülä oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Kooraste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1977.
Friends (Justin Bieberi ja Bloodpopi laul)

"Friends" on Kanada laulja ja laulukirjutaja Justin Bieberi ja BloodPopi kirjutatud (kaasautorid) ja esitatud laul, mis on välja antud ka singli ja muusikavideotena. 14. augustil 2017 teatas Bieber uue muusikapala tulekust Twitteri ja Instagrami vahendusel. Laulu avaldasid 17. augustil 2017 GENPOP Corporation, RBMG Records, School Boy Records, Def Jam Recordings ja Republic Records. 2017. aasta Prantsusmaa singlimüügi edetabeli esikümne laulude loend Justin Bieber Twitteris, vaadatud 9. septembril 2017 YouTube'i video: "Friends" Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Friends (Justin Bieber and BloodPop song) seisuga 9.09.2017.
Allasum

Allasum on asustusüksus, linna kindlapiiriliste tunnustega osa, mis on asumist väiksem ja kvartalist suurem. Allasumid on ajalooliselt kujunenud, eraldiseisva piirkonnaidentiteediga tervikalad, millel siiski puuduvad oma haldusorganid. Näiteks Toompea on Tallinna Kesklinna linnaosa Vanalinna asumi allasum. Tallinna kohanimede määramise korra rakendusjuhend
Sahha vaimsuse akadeemia

Sahha (Jakuutia) Vabariigi Vaimsuse Akadeemia (jakuudi keeles Саха Өрөспүүбүлүкэтин духуобунаһын академия; vene keeles Aкадемия духовности Республики Саха (Якутия)) on Sahha riiklik-ühiskondlik ühendus, mis koordineerib ja organiseerib vabariigi kõigi loomeliitude ja teadusorganisatsioonide tegevust, mis on suunatud vabariigi rahvaste vaimsete ja kultuuriväärtuste edasisele kasvule. Vaimsuse akadeemia asutati 1996. aasta mais Sahha (Jakuutia) Vabariigi presidendi seadlusega. Akadeemia baasasutuseks on Sahha (Jakuutia) Vabariigi Teaduste Akadeemia Humanitaaruuringute instituut. Akadeemia asub Jakutskis aadressil Petrovski 1. Akadeemia president oli aastatel 1996–2017 Afanassi Ossipov. Asepresidendina tegutseb kirjanik Nikolai Luginov. Akadeemia ühendab tegevliikmeid, välisliikmeid ja auliikmeid. Tegevliikmete arv on piiratud 23 liikmega, seetõttu uusi liikmeid saab valida alles siis kui avaneb vakants. Eduard Aleksejev, kunstiteaduste doktor Valentin Antonov, Sahha rahvakunstnik Karl Bašarin, meditsiinidoktor, professor Andrei Borissov, Venemaa rahvakunstnik Stanislav Danilov, arhitektuurikandidaat, Sahha auarhitekt Vladimir Fjodorov, kirjanik German, Kurski ja Rõlski metropoliit, endine Jakuutia ja Lena peapiiskop Natalja Harlampjeva, Sahha rahvaluuletaja Anegina Iljina-Dmitrijeva, NSV Liidu rahvakunstnik Vassili Ivanov, ajaloodoktor, professor Moissei Jefimov, Sahha rahvaluuletaja Gavril Kurilov, jukagiiri kirjanik, filoloogiakandidaat Nikolai Luginov, Sahha rahvakirjanik Viktor Mihhailov, filosoofiadoktor, professor Afanassi Munhalov, Venemaa rahvakunstnik Boriss Neustrojev, rahvakunsti- ja käsitöömeister Afanassi Ossipov, NSV Liidu rahvakunstnik (suri 2017. aasta septembris) Semjon Prokopjev, skulptor, Sahha riikliku preemia laureaat Marija Rahlejeva, kunstnik, Sahha teeneline kunstitegelane Nikolai Samsonov, filoloogiakandidaat, professor Oleg Sidorov, publitsist, ülikooli kateedrijuhataja Zahhar Stepanov, helilooja, Sahha teeneline kunstitegelane Savva Tarassov, Sahha rahvaluuletaja Junona Upholova, Sahha teeneline kunstnik Vassili Vassiljev, kirjanik Aкадемия духовности РС (Я). olonkhotheatre.ru Aкадемия духовности Республики Саха (Якутия). ysia.ru Академия духовности. old.sakhalit.com
Sundränne

Sundränne ehk sundmigratsioon (inglise keeles forced migration) ehk sunnitud ümberasumine (inglise keeles forced displacement) on rändama sunnitud inimestest sõltumatul põhjusel toimuva riigisisese või riigipiire ületava rände vorm, mis on pöördumatu ja lõplik. Sundrände põhjuseks võib olla näiteks etniline, rassiline, usuline vms tagakiusamine, sõda, kliimamuutus, humanitaarkriis vms. 2017. aastal oli sundrändajate arv umbes 65 600 000. Küüditamine erineb sundrändest, kuna küüditamise puhul on inimesel võimalik hiljem koju tagasi pöörduda. Rahvusvaheline Sundmigratsiooni Uurimise Assotsiatsioon käsitleb sundrännet kui terminit, mis hõlmab konfliktidest põhjustatud põgenike ja sisepõgenike rände, aga ka migratsiooni, mille on põhjustanud loodus- ja keskkonnakatastroofid, keemia- ja tuumaõnnetused, nälg või arendusprojektid. Euroopa Liidu mitmekeelne tesaurus defineerib sundrännet samu tegureid nimetades, tuues ühtlasi välja, et tegemist on rändeliikumisega, "mis sisaldab sunniviisilisuse aspekte". Sel moel defineeriti sundrännet ka 2010. aastal välja antud Euroopa Migratsioonivõrgustiku asüüli ja rände erialasõnastikus, kust on termini seletus edasi liikunud ka EKI terminibaasi. Loodusõnnetused; majanduslikud põhjused; sõjad ja repressioonid; arendustegevus, näiteks hüdroelektrijaamade ehitus ja muud tegevused, mis inimeste senise elukeskkonna kõlbmatuks muudavad; inimkaubandus; etniline puhastus. Küüditamine "Sundränne". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. aprill 2018. Vaadatud 19. aprillil 2018. "Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule". Brüssel: Euroopa Komisjon. 2. september 2015. Vaadatud 28.03.2018. Korduvad ja pikaajalised humanitaarkriisid ning pikaajaline sunnitud ümberasumine tähendavad, et humanitaarabi ei suuda koormat enam üksi kanda. Philipp Ther: Deutsche und polnische Vertriebene. Gesellschaft und Vertriebenenpolitik in der SBZ/DDR und in Polen 1945–1956, Göttingen 1998, ISBN 3-525-35790-7, S. 99. Figures at a Glance UNHCR. Philipp Ther: Deutsche und polnische Vertriebene. Gesellschaft und Vertriebenenpolitik in der SBZ/DDR und in Polen 1945–1956, Göttingen 1998, S. 36. "What is forced migration?". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. aprill 2018. Vaadatud 19. aprillil 2018. Sundmigratsioon EuroVoc: Euroopa Liidu mitmekeelne tesaurus. ASYLUM AND MIGRATION GLOSSARY - A tool for better comparability - produced by the European Migration Network Betts, Alexander: Forced Migration and Global Politics. Wiley-Blackwell. Luciuk, Lubomyr Y.: "Ukrainian Displaced Persons, Canada, and the Migration of Memory," University of Toronto Press, 2000. Migration of people from Mirpur(AJK) for construction of Mangla Dam Sundhaussen, Holm (2012). Forced Ethnic Migration. European History Online, Institute of European History. Vaadatud 13. juunil 2012.
Õiglase kaubanduse päev

Õiglase kaubanduse päev on rahvusvaheline tähtpäev, mida peetakse igal aastal mai teisel pühapäeval. Õiglase kaubanduse päeval korraldatakse üritusi, millega püütakse edendada õiglast kaubandust ja anda panust võitlusse vaesuse ja sunnitöö ning kliimamuutuste ja majanduskriiside vastu. Õiglase kaubanduse päeva hakati tähistama Maailma Õiglase Kaubanduse Organisatsiooni (WFTO) eestvõttel 2004. aastal (WFTO ise asutati 15 aastat varem, 1989. aastal). WFTO-sse kuulub üle 70 riigi. Õiglase kaubanduse päeva üritustega toetavad kohalikud tootjad ja käsitöölised õiglase kaubanduse algatusi. "awareness day". "Õiglase kaubanduse päev". "Kaubandus".
Katastroofirisk

Katastroofirisk on katastroofi toimumise võimalikkus ja selle mõju võimalik ulatus inimtegevusele ja keskkonnale. Globaalne katastroofirisk on võimalus, et tulevikus toimub sündmus, millel on potentsiaal mõjuda hävitavalt inimeste heaolule globaalsel tasandil. Mõned sündmused võivad halvata või hävitada kaasaegse tsivilisatsiooni. Iga sellise sündmuse võimalikkust, mis võib põhjustada inimeste väljasuremise või püsivalt ja drastiliselt piirata inimeste potentsiaali, nimetatakse eksistentsiaalseks riskiks. Potentsiaalne globaalne katastroofirisk hõlmab inimtekkelist riski (tehnoloogilised riskid, valitsemisest tulenevad riskid) ja väliseid riske. Tehnoloogiliste riskide näideteks on vaenulikud tehisintellektid, biotehnoloogilised riskid või nanotehnoloogilised relvad. Mitteinimtekkeliste riskide näideteks on asteroidide mõju, tohutu vulkaaniline purse jne. Nick Bostrom (2002). ""Existential Risks: Analyzing Human Extinction Scenarios and Related Hazards"". "Eestist sai ÜRO vabatahtliku katastroofiriski vähendamise raamistiku liige" Siseministeerium, 23. märts 2015
Piksekaitse

Piksekaitse ehk välgutõrje hõlmab võtteid ja vahendeid, mis kaitsevad ehitisi välguvoolu kahjustava toime eest. Piksekaitse on tulekahju vältimiseks hoonele, hoonesse ja hoonega seotud territooriumile paigaldatud välgu otsetabamuste ja metallist tehnosüsteemide kaudu hoonesse siseneva või seal tekkiva välgu elektromagnetilise impulsi eest kaitsev seadmete kogum. Selleks on võimalik kasutada ehitise metallkatust või metallist tarindiosi, mis kindlalt maandatakse. Enamasti aga paigaldatakse ehitise kohale või kõrvale metallist välgupüüdur(id), milleks võib olla püstne varras (piksevarras) või rõhtne tross. Välgupüüdurite mõõtmed ja paigutus valitakse nii, et moodustuks piisava ulatusega kaitsetsoon. "Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded ja nõuded tuletõrje veevarustusele". RT I, 04.04.2017, 14. § 2, lõige 33 EE 10. köide, 1998 Tiit Metusala. Ehitiste piksekaitse. Tallinn, Eesti Elektritööde Ettevõtjate Liit (EETEL-Expert), 2016, 139 lk EVS-EN 62305-1:2011 Piksekaitse. Osa 1: Üldpõhimõtted EVS-EN 62305-2:2013 Piksekaitse. Osa 2: Riskianalüüs EVS-EN 62305-3:2011 Piksekaitse. Osa 3: Ehitistele tekitatavad füüsikalised kahjustused EVS-EN 62305-4:2011 Piksekaitse. Osa 4: Ehitiste elektri- ja elektroonikasüsteemid Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded ja nõuded tuletõrje veevarustusele
Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvaluuletaja

Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvaluuletaja (varem Jakuudi ANSV rahvaluuletaja; jakuudi keeles Саха норуодунай поэта; vene keeles Народный поэт Республики Саха (Якутия)) on Sahha aunimetus, mida antakse Sahha (Jakuutia) Vabariigi Kirjanike Liidu ja Venemaa Föderatsiooni Kirjanike Liidu liikmetele teenete eest Sahha kirjanduses ja väljapaistvate kirjandusteoste loomisel. Semjon Danilov Natalja Harlampjeva Savva Tarassov Künnük Uurastõõrap Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvakirjanik Почетные звания Республики Саха (Якутия) "Народный". old.sakha.gov.ru
Dorpater Dozentenabend

Dorpater Dozentenabend (lühend DDA) on ürituste sari, mis on mõeldud Tartu Ülikooli välisteadlastele ja -õppejõududele omavaheliseks suhtluseks. DDAd toimuvad kord kuus kolmapäeviti Domus Dorpatensise hoones (Ülikooli tänav 7). http://www.ut.ee/et/ulikoolist/rahvusvaheline-koostoo/uritused/urituste-sarjad (vaadatud 02.10.2017) https://web.archive.org/web/20171003070738/http://www.ut.ee/en/international/events/regular-events (vaadatud 02.10.2017) Dorpater Dozentenabendist TÜ kodulehel
Nikotiin-atsetüülkoliini retseptorid

Nikotiin-atsetüülkoliini retseptorid asuvad skeletilihastes ning seostuvad motoneuronite poolt vabastatud neurotransmitteri atsetüülkoliiniga. Nikotiin-atsetüülkoliini retseptorid seostuvad ka nikotiiniga, sellest tulenevalt on neil ka selline nimetus.
Tom Petty

Thomas Earl Petty (20. oktoober 1950 Gainesville – 2. oktoober 2017) oli USA rokkmuusik, laulja ja laulukirjutaja. Ta sai tuntuks ansambli Tom Petty and the Heartbreakers lauljana. Aastatel 1988–1991 laulis ta koos George Harrisoni, Bob Dylani, Roy Orbisoni ja Jeff Lynne'iga ansamblis Traveling Wilburys. 2002. aastal valiti ta Rock'n'rolli Kuulsuste Halli. "Tom Petty and the Heartbreakers" (1976) "You're Gonna Get It!" (1978) "Damn the Torpedoes" (1979) "Hard Promises" (1981) "Long After Dark" (1982) "Southern Accents" (1985) "Let Me Up (I've Had Enough)" (1987) "Into the Great Wide Open" (1991) "Songs and Music from "She's the One"" (1996) "Echo" (1999) "The Last DJ" (2002) "Mojo" (2010) "Hypnotic Eye" (2014) "Full Moon Fever" (1989) "Wildflowers" (1994) "Highway Companion" (2006) Koduleht
Tšernjanka rajoon

Tšernjanka rajoon (vene keeles Чернянский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Belgorodi oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Tšernjanka alev. Rajoon piirneb põhjas Starõi Oskoli rajooniga, idas Krasnoje rajooniga, lõunas Novõi Oskoli rajooniga, läänes Korotša rajooniga ja loodes Gubkini rajooniga. Rajooni pindala on 1192 km². Elanike arv oli 2012. aastal 32 316, 2009. aastal 32 639 ja 2002. aastal 33 899. Tšernjanka rajoonis on 86 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tšernjanka alevi) ja viieteistkümne külaasunduse koosseisu.
Juhan Reigo

Juhan Reigo (kuni 1937 Johannes Reinart; 4. jaanuar 1906 Vardi vald, Harjumaa – 4. oktoober 1945 Tallinn) oli Eesti Vabariigi Rahvuskomitee liige. Ta lõpetas 1925. aastal Tallinna Poeglaste Kommertsgümnaasiumi. Seejäreö õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1925–1940 õigusteaduskonna majandusosakonnas ja majandusteaduskonnas (lõpetas) ning aastatel 1940–1941 õigusteaduskonnas. Kuulus üliõpilasseltsi Liivika. Töötas 1926. aastast Tallinnas Põllupidajate Ühispanga ametnikuna, 1937. aastast oli raamatupidaja-osakonnajuhatajana. Ta oli 1940. aasta Riigivolikogu valimistel 13. valimisringkonnas (Harjumaal) Eesti Töötava Rahva Liidu vastaskandidaat. Töötas Saksa okupatsiooni ajal Eesti Tarvitajateühisuste Keskühisuse (ETK) finantsosakonna juhatajana ja hiljem peainspektorina Tallinnas. Ta oli alates 1942. aastast rahvusliku vastupanuorganisatsiooni "Vaba Eesti Võitlusrühm" (VEVR) liige. Ta oli märtsis 1944 Eesti Vabariigi Rahvuskomitee (EVR) asutajaliige ja sekretär. Pärast haaranguid aprillis 1944 varjas ta end, hankis valedokumendid ja hakkas elama Tallinnas Suur-Karja 18, märtsipommitamisel osaliselt purustatud Laenupanga majas. Tema juures salakorteris hakkasid koos käima vabadusse jäänud EVR-i liikmed. Septembris 1944 oli ta Otto Tiefi valitsuse sisekaitseülem. Arreteeriti 22. novembril 1944. Mõisteti Erinõupidamise otsusega surma ja hukati. "Tõotan ustavaks jääda... Eesti Vabariigi Valitsus 1940–1992". Koostanud ja toimetanud Mart Orav ja Enn Nõu; eessõna Lennart Meri. Eesti Kirjanduse Selts. Tartu 2004 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Krasnoje rajoon (Belgorodi oblast)

Krasnoje rajoon (vene keeles Красненский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Belgorodi oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Krasnoje alev. Rajoon piirneb põhjas ja idas Voroneži oblastiga, lõunas Aleksejevka rajooniga, edelas Krasnogvardeiskoje rajooniga, läänes Tšernjanka rajooniga ja loodes Starõi Oskoli rajooniga. Rajooni pindala on 851,9 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 051, 2009. aastal 13 658 ja 2002. aastal 15 337. Krasnoje rajooni asulad kuuluvad kümne külaasunduse koosseisu.
Peeter Suure nimeline Antropoloogia- ja Etnograafiamuuseum

Peeter Suure nimeline Antropoloogia- ja Etnograafiamuuseum (vene keeles Музей антропологии и этнографии имени Петра Великого Российской академии наук; varasema nimega Kunstkamera (vene keeles Кунсткамера)) on muuseum Peterburis; ühtlasi Venemaa esimene muuseum. Muuseumi asutas Peeter Suur ja muuseumi hoone valmis 18. sajandi algul. Muuseumis on muu hulgas paljude rahvaste muinasaegsete esemete kogud. Muuseumis on ka tähelepanuväärne kogu harvaesinevatest anatoomilistest nähtustest ja anomaaliatest. Muuseumi koduleht
Andres Aru

Andres Aru (sündinud 1968, hüüdnimi Mõmmi) on eesti trummar. Ta on mänginud ansamblites Vennaskond, Suck and Blow, Wide Open, Psychoterror (1991–1992), J.M.K.E. (1994–2012), Hot Kommunist (vaheaegadega alates a-st 1996) ja Agent M. E-kataloog ESTER.
Ardo Põder

Ardo Põder (30. juuli 1971 – 22. detsember 2021) oli eesti trummar. Ta on mänginud nt ansamblites Varaan, Kolumbus Kris, J.M.K.E., Shower ja Linnu Tee (1991–1993).
Sten Šeripov

Sten Šeripov (sündinud 4. veebruaril 1975 Tallinnas) on eesti helilooja, muusik ja produtsent. Ta on mänginud nt ansamblites J.M.K.E., Röövel Ööbik, Vaiko Eplik ja Eliit. 2018 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (aasta filmihelilooja – filmide "Võta või jäta" ja "Eia jõulud Tondikakul" eest) Ta on abielus filmikriitik Maria Ulfsak-Šeripovaga, 2013. aasta seisuga oli neil kaks last. Sten Šeripov Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 02.10.2017) "Ulfsak-Šeripovi dünastia sai täiendust", Õhtuleht, 27. september 2013 (vaadatud 19.05.2023) Sten Šeripov andmekogus IMDb (inglise) Sten Šeripov Eesti filmi andmebaasis
MTÜ Mondo

MTÜ Mondo on Eestis tegutsev maailmahariduse, arengukoostöö ja humanitaarabi organisatsioon, mis on oma eesmärgiks seadnud luua Eesti inimestele võimalusi maailma paremaks muutmiseks. Mondo kaudu toetatakse näiteks humanitaarabi andmist, lesknaiste ja puuetega noorte toimetulekut ning laste haridust Aafrikas ja MTÜ Mondo asutati 2008. aastal. Ühing on oma põhieesmärkidena sõnastanud looduskatastroofide ja inimtegevuse tõttu tekkinud inimkannatuste leevendamise rahvusvahelisel tasandil ja Eestis, vaesuse ja haavatavuse vähendamise arengumaades jätkusuutlike ja kogukonnapõhiste meetmete abil, inimõiguste ja demokraatia kaitsmise ning inimeste vahelise arusaamise ja rahu edendamise, Eesti avalikkuse teadlikkuse tõstmise rahvusvahelistest humanitaar- ja arenguprobleemidest ja nende lahendustest. Vastavalt Mondo 2016.–2020. aasta strateegiale on selle tegevuse aluseks rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud raamistikud maailmaharidusele, arengukoostööle ja humanitaarabile. Mondo Akadeemia korraldab oma ala asjatundjate ettekandeid ja arutelusid. Toimuvad ka praktilised töötoad ja õppekäigud. MTÜ Mondo andmebaasis Inforegister.ee "MTÜ Mondo Põhikiri" (PDF). Üldsätted punkt 1.3. Vaadatud 15.11.2017. "Mondo strateegia 2016-2020" (pdf). mondo.org.ee. Sissejuhatus lk 3. Vaadatud 15.11.2017. "Mondo Akadeemia". mondo.org.ee. Vaadatud 15.11.2017.