1950

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | ► | ►► 1950. aasta (MCML) oli 20. sajandi 50. aasta. ... ... 7. märts – Moskvas võttis ÜK(b)P KK Poliitbüroo vastu otsuse "Vigadest ja puudustest EK(b)P KK töös", mis oli aluseks EK(b)P Keskkomitee VIII pleenumile 21.–26. märtsil Tallinnas.  ... ... ... ... 16. juuli – jalgpalli maailmameistrivõistluste finaalmängus võitis Uruguay 199 000 pealtvaataja ees Brasiiliat 2:1 ja tuli teist korda maailmameistriks. ... ... ... ... ... 21.–26. märts – toimus EK(b)P Keskkomitee VIII pleenum, mis on tuntud kui Eesti kunstnike, kirjanike ja haritlaste massilise kodanlikuks natsionalistiks nimetamise ja sellele järgnenud represseerimise poolest. Aprillis-mais hävitati mitmed Tartu monumendid. 15. mai – Nõukogude võimu poolt kõrvaldati Tartus asuv Gustav II Adolfi monument. 23. mai – Tallinnast Balti jaamast väljus esimene otserong Moskvasse. 17. juuni – lõhuti Otepää Vabadussõja mälestussammas. 28. juuni – likvideeriti Õpetatud Eesti Selts. 21.–23. juuli – Tallinnas toimus XIII üldlaulupidu ja rahvakunstiõhtu 12. august – Saaremaal Luulupe küla metsas toimus lahing Nõukogude julgeolekutöötajate ning Elmar Ilpi (1919–1950) juhitud metsavendade grupi vahel. Sellega lõppes Saaremaa tuntuima metsavenna võitlustee. 1. september – uuel õppeaastal algas Eestis õppetöö 1170 üldhariduskoolis, 33 töölis- ja maanoortekoolis, 47 tehnikumis jm keskeriõppeasutuses ja 5 kõrgkoolis. 9. september – Tallinnas toimus kohtuprotsess 24 metsavenna ja nende abistaja üle, vangistus 10–25 aastat. 26. september – kaotati maakonnad ja vallad. Nende asemele loodi rajoonid ja nende allüksustena külanõukogud. Novembris pandi alus Eesti NSV Riiklikule Kunstiinstituudile. 10. detsember – Rootsis asutati Eesti Kirjanike Kooperatiiv. Rootsis Lundis hakkas ilmuma kultuuriajakiri Tulimuld. Tegevust alustas Adelaide'i Eesti Seltsi Teater. Ametlikult alustas tegevust Carl Robert Jakobsoni talumuuseum. Sel aastal alustati väikeste ja majanduslikult kehval järjel olevate kolhooside ühendamist. Aasta lõpuks oli Eestis 127 sovhoosi ja 2313 kolhoosi.  Pikemalt artiklis Sündinud 1950 21. veebruar – Håkan Nesser, Rootsi õpetaja ja kirjanik 26. veebruar – Ott Arder, Eesti luuletaja ja tõlkija 5. aprill – Agnetha Fältskog, Rootsi laulja 13. mai – Stevie Wonder, Ameerika Ühendriikide muusik 23. mai – William Barr, USA jurist ja kahekordne justiitsminister 31. mai – Edgar Savisaar, Eesti poliitik 9. juuni – Juri Štšekotšihhin, Vene ajakirjanik ja poliitik 3. august – Waldemar Cierpinski, Saksa DV kergejõustiklane 5. august – Rosi Mittermaier, saksa mäesuusataja 15. august – Anne, kuninglik printsess, Briti kuningliku perekonna liige 8. september – James Mattis, Ameerika Üehndriikide merejalaväe erukindral ja 26. kaitseminister 17. september – Narendra Modi, India poliitik 22. september – Kirka Babitzin, Soome laulja 31. oktoober – John Candy, Kanada näitleja 12. november – Mari Vallisoo, Eesti luuletaja 15. november – Mac Wilkins, USA kettaheitja 21. november – Alberto Juantorena, Kuuba kergejõustiklane 21. november – Gennadi Karponossov, Nõukogude Liidu iluuisutaja 27. november – Anu Korb, Eesti folklorist 28. november – Peeter Torop, eesti kirjandusteadlane ja semiootik  Pikemalt artiklis Surnud 1950 7. jaanuar – Giuseppe, Parma hertsog 19. jaanuar – Julius Aamisepp, eesti sordiaretaja 21. jaanuar – George Orwell, inglise kirjanik 2. november – George Bernard Shaw, inglise-iiri kirjanik Nobeli kirjandusauhinna laureaat füüsika – Cecil Frank Powell keemia – Otto Paul Hermann Diels ja Kurt Alder meditsiin – Edward Calvin Kendall, Tadeus Reichstein ja Philip Showalter Hench kirjandus – Bertrand Arthur William Russell rahu – Ralph Bunche Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 278–280