laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Janno Simm

Janno Simm (sündinud 19. veebruaril 1969 Pärnus) on eesti visuaalantropoloog, purjesportlane ja muuseumitöötaja. Teinud välitöid Obi jõe alamjooksu hantide juures. Tema film "Sügis Obi jõel" on osalenud paljudel filmifestivalidel. Osalenud paljudel Euroopa Liidu valimisvaatlusmissioonidel kolmanda maailma riikides. Kirjutanud artikleid demokraatia olukorrast Libeerias, Palestiina Läänekaldal, Liibüas, Liibanonis jms. Jahimehe ja metsaomanikuna käsitlenud jahinduse küsimusi, looduse ja inimese vahelisi suhteid Ants Simmi pojapojapoeg. https://www.efis.ee/et/inimesed/id/8565 Simm, Janno (1. jaanuar 2005). "Reflections on Ethnographic Photographing". {{ajakirjaviide}}: viitemall journal nõuab parameetrit |journal= (juhend) "Sügis Obi Jõel". www.folklore.ee. Vaadatud 6. veebruaril 2023. "Janno Simm loobub rõõmuga maistest lõbudest". Arhiiv. 15. oktoober 2005. Vaadatud 6. veebruaril 2023. "Töötajad | Eesti Kirjandusmuuseum". www.kirmus.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. veebruar 2023. Vaadatud 6. veebruaril 2023. "ETIS". www.etis.ee. Vaadatud 6. veebruaril 2023. "Dokumentalist Janno Simm – hantide perepoeg". Eesti Päevaleht. Vaadatud 27. märtsil 2023. "Autumn On Ob River". folklore.ee. Vaadatud 27. märtsil 2023. ERR (13. märts 2023). "Välistund. Valimisvaatlus | Vikerraadio". ERR. Vaadatud 16. märtsil 2023. "Vaatlejana Ekvatoriaal-Aafrikas". Eesti Päevaleht. Vaadatud 6. veebruaril 2023. "JANNO SIMM: Tere tulemast Läänekalda terrorismi-pealinna!". Eesti Päevaleht. Vaadatud 6. veebruaril 2023. "Liibüa pärast Gaddafit". Eesti Ekspress. Vaadatud 6. veebruaril 2023. "Ajakirjast Sõdur: Liibanoni segadused jätkuvad, ÜRO on lisanud katlasse vürtsi". Forte. Vaadatud 6. veebruaril 2023. "Jahimehed ja maaomanikud pole vaenlased". www.ohtuleht.ee. Vaadatud 6. veebruaril 2023. "Janno Simm: „Metsaomanikuks olemine on kohustus looduse ja järeltulevate inimpõlvede ees."". loodus.ohtuleht.ee. Vaadatud 6. veebruaril 2023. "Jahimees Janno Simm: „See hooaeg möödub seakatku tähe all."". kodu.ohtuleht.ee. Vaadatud 6. veebruaril 2023. Andra (10. mai 2017). "EJ 2/2017: "Safari" ehk torm meiegi veeklaasis". Vaadatud 6. veebruaril 2023. Andra (24. mai 2017). "EJ 2/2017: Kuidas meid nähakse, on meie enda teha ja kujundada". Vaadatud 6. veebruaril 2023. "Janno Simm: Sindi paisu aeg on täis". Arvamus. 10. aprill 2012. Vaadatud 16. märtsil 2023. Janno Simm Eesti filmi andmebaasis
Hierotheos (Vlachos)

Hierotheos (kreeka keeles Ιερόθεος; kodanikunimega Γεώργιος Βλάχος Georgios Vlachos; sündinud 1945. aastal Ioánninas Kreekas) on Kreeka Õigeusu Kiriku Nafpaktose ja Hagios Vlasiose metropoliit ja teoloog. Vlachos, Hierotheos (2015). I Know a Man in Christ: Elder Sophrony the Hesychast and Theologian. Holy Monastery of the Birth of the Theotokos. ISBN 960-7070-89-5. Vlachos, Hierotheos (2007). Hesychia and Theology: The Context for Man's Healing in the Orthodox Church. Levadia, Greece: Birth of the Theotokas Monastery. ISBN 978-960-7070-60-9. Vlachos, Hierotheos (1999). The Person in the Orthodox Tradition. Levadeia, Greece: Birth of the Theotokos Monastery. ISBN 960-7070-40-2. Vlachos, Hierotheos (1996). Life After Death. Levadia, Greece: Birth of the Theotokos Monastery. ISBN 960-7070-34-8 Vlachos, Hierotheos (1994). Orthodox Spirituality: A Brief Introduction. Levadia, Greece: Birth of the Theotokos Monastery. ISBN 960-7070-20-8. Vlachos, Hierotheos (1994). Orthodox Psychotherapy: The Science of the Fathers. Levadia Levadhia, Greece: Birth of the Theotokos Monastery. ISBN 978-960-7070-27-2. Vlachos, Hierotheos (1993). The Illness and Cure of the Soul in the Orthodox Tradition. Levadia: Birth of the Theotokos Monastery Press. ISBN 960-7070-18-6.
Tintura

Tintura on Eesti pärimusmuusika- ja hiphopansambel, mis alustas tegevust 2016. aastal. Ansambli liikmed on Karoliina Kreintaal (laul, viiul, vioola, Hiiu kannel, väikekannel, suupill), Taavet Niller (kontrabass, laul) ja Lauri Täht (taustad, sämplid, luubid, löökpillid, live-elektroonika). Nende muusikat on kirjeldatud pärimus- ja linnakultuuri sümbioosina, milles põimuvad eri maade rahvamuusika, vinüülplaatide krõbin, sämplid arhiivisalvestistelt, hiphopirütmid ja rahvapillide kõla. Ansambli esimene helikandja – singel "Liisa pehmes süles", mis põhineb Siberi eestlaste traditsioonilisel laulul – ilmus 2016. aastal suvel. 2018. aasta kevadel ilmus debüütalbum "Ebaõiglase uni", mida esitleti koos ansambliga Puuluup antud kontsertidel Tartus, Tallinnas ja Viljandis. "Kaugel üksi võõra rahva hulgas" (2020) "Ebaõiglase uni" (2018) "Liisa pehmes süles" (2016) "Risk" (2017) "Sõnum" (2018) "Tintura & Arno Tamm". Eesti Pärimusmuusika Keskus. Vaadatud 21. mai 2019.[alaline kõdulink] "Tintura". Muusikaagentuur FOLK MASSIDESSE. Vaadatud 20. mai 2019. "Tintura". Eesti Pärimusmuusika Keskus. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. september 2017. Vaadatud 20. mai 2019. Jaanika Vilipo (1. mai 2018). "Pange vaim valmis! Ansamblid Tintura ja Puuluup suunduvad ühisele plaadiesitlustuurile". Õhtuleht. Vaadatud 20. mai 2019. "Puuluup & Tintura". Von Krahli Teater. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2018. Vaadatud 20. mai 2019. Tintura Facebookis Tintura SoundCloudis
Aktifoto

Kunstiline aktifoto on akti vorm, kus pildil on alasti keha. Kunstilist akti tihti eristatakse erootilisest aktist sellega, et erootilisel aktil on seksuaalselt kutsuv hoiak, poos või pilk. Kunstilisel aktil on muu tegevus, mis ei ole seotud seksuaalsusega, aga pildistatav on alasti. Kunstilise aktifoto puhul on kõige levinumad järgmised stiilid: Klassikaline akt – tavaliselt hallides toonides mustvalge akt, mis võib vabalt olla ka aktiportree. Tumedas tonaalsusega stiil – see, kus enamus pildist on tume ja natuke näha varjust inimest. Tumeda tonaalsusega saab väga hästi pildistada keha kontuure, kus keha meenutab maastikku või mõnda objekti. Hele tonaalsus – kui enamus pildist on väga hele ja võib olla isegi üle valgustatud. Buduaar – ilupilt, mis on glamuurse tooniga. Subjekt on tavaliselt voodis või akna ääres. Looduses või tänavatel – ümbritsev olustik on see, mis lisab pildile lisaväärtuse. Fitnessakt – fotod, kus tantsitakse, kasutatakse musklite reljeefsust või paindlikkust, et pildile mõju anda. Aktifotograafia Aktimaal Aktifotostuudio artikkel eri tüüpi aktifotodest
UNESCO maailmapärand Kasahstanis

Kasahstani alal on UNESCO maailmapärandi nimistus viis objekti ja 13 objekti kandidaati. Nimistusse on kantud kolm kultuuripärandi objekti: 2003 Qoja Ahmet I'asay'i' mausoleum 2004 Petroglüüfid Tamg'aly arheoloogilisel maastikul 2014 Siiditee. Kaubateede võrgustik Chang'an-Tian Shani koridoris. Ühispärand Hiina ja Kõrgõzstaniga kaks looduspärandi objekti: 2008 Saryarqa – Põhja-Kasahstani stepp ja järved 2016 Läänepoolne Tian Shan. Ühispärand Kõrgõzstani ja Usbekistaniga nimistusse kandideerib alates 1998. aastast veel 13 objekti UNESCO maailmapärand Kasahstanis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 21. mail 2019) UNESCO maailmapärand Kasahstanis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles
418 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 6. sajand eKr | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | ► ◄ | 430. aastad eKr | 420. aastad eKr | 410. aastad eKr | 400. aastad eKr | 390. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 421 eKr | 420 eKr | 419 eKr | 418 eKr | 417 eKr | 416 eKr | 415 eKr | ► | ►► Aasta 418 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCXXXVI (336.) aasta ab urbe condita. ... ... Laches (kindral), vanakreeka aristokraat ja Ateena väepealik Peloponnesose sõjas
Michael E. Brown

Michael E. Brown (sündinud 5. juunil 1965) on Ameerika Ühendriikide astronoom, kes on alates 2003. aastast California Tehnoloogiainstituudi planetoloogia professor. Tema meeskond avastas esimesed Neptuuni-tagused objektid, sealhulgas 136199 Erise, mida peeti algselt suuremaks kui Pluuto. Teised ja ta ise on teda kirjeldanud kui "meest, kes tappis Pluuto", sest Erise ja teiste kääbusplaneetide avastamine aitas kaasa Pluuto kääbusplaneediks taandamisele. 2012. aastal sai Brown koos David C. Jewitti ja Jane Luuga Kuiperi vöö avastamise ja kirjeldamise eest Kavli auhinna. "Michael E. Brown". Famous Scientists. Vaadatud 21. mai 2019.
Mihkel Päri

Mihkel Päri (25. jaanuar 1902 Kubja talu, Kokuta küla, Massu vald, Hanila kihelkond, Läänemaa - 19. veebruar 1990 Haapsalu) oli eesti kunstnik. Alghariduse sai ta Nehatu algkoolis, edasi õppis ta Läänemaa Õpetajate Seminaris ja hiljem kunstikoolis "Pallas". Aastatel 1930–1933 töötas ta Eesti Haridusliidus dekoraatorina. 1944. aastal läks elama Läänemaale, kus töötas joonistusõpetajana Haapsalu 1. Keskkoolis, Haapsalu Pedagoogilises Koolis, Parila, Ridala ja Riguldi koolis. Lisaks maalikunstile oli tema hobi ka murdekogumine. "M. Päri - Eesti Haridusliidu dekoraator". 1930–1933. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA.38.0.30186
341 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 360. aastad eKr | 350. aastad eKr | 340. aastad eKr | 330. aastad eKr | 320. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 344 eKr | 343 eKr | 342 eKr | 341 eKr | 340 eKr | 339 eKr | 338 eKr | ► | ►► Aasta 341 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CDXIII (413.) aasta ab urbe condita. lõppes esimene Samniidi sõda. Sõda oli alanud 343 eKr Morvidus sai Brittide kuningaks. ... ...
342 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 360. aastad eKr | 350. aastad eKr | 340. aastad eKr | 330. aastad eKr | 320. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 345 eKr | 344 eKr | 343 eKr | 342 eKr | 341 eKr | 340 eKr | 339 eKr | ► | ►► Aasta 342 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CDXII (412.) aasta ab urbe condita. Philippos II vallutas traaklaste asula Evmpolpia ... ...
Willem Einthoven

Willem Einthoven (21. mai 1860 Semarang – 29. september 1927 Leiden) oli hollandi arst ja füsioloog, kes leiutas 1903. aastal esimese kasutuskõlbliku elektrokardiogrammi ja pälvis selle eest 1924. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. Einthoveni isa oli arst Hollandi Ida-Indias Semarangis, kuid ta suri, kui Willem oli alles laps. Ema naasis Hollandisse ning asus lastega elama Utrechti. Willem lõpetas 1885. aastal meditsiini erialal Utrechti Ülikooli. Juba enne Einthoveni aega teati, et süda tekitab elektrilisi impulsse, kuid nende mõõtmiseks ei olnud muud meetodit kui teha seda otse südamelihasele kinnitatud elektroodide abil. Pärast oma seadme leiutamist kasutas Einthoven seda südamehaiguste uurimisel. Ta töötas Leideni ülikoolis. Einthoven valiti Londoni Kuningliku Seltsi, Leopoldina, Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia ning Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks.  Willem Einthoven – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lamamootor

Lamamootor (inglise keeles flat engine) on kolbmootori tüüp, millel silindrid asuvad horisontaalselt kahel pool väntvõlli. Tinglikult võib lamamootorit nimetada ka 180° nurgaga V-mootoriks. Tänapäeval on levinuim lamamootori tüüp boksermootor, millel on erineva ehitusega väntvõll. Boksermootor (saksa boxermotor, inglise boxer engine) on kolbmootor, mille kolvid kinnituvad erinevate väntvõlli kaelte külge ning need liiguvad üheaegselt sisse- ja väljapoole (kolvid piltlikult öeldes "poksivad" omavahel). Boksermootoreid toodetakse tänapäeval nii 4- kui ka 6-silindrilisi. Lisaks erinevale silindrite arvule toodetakse nii vabalthingavaid kui ka turboga mootoreid. Boksermootor erineb V- ja ridamootoritest selle poolest, et mootor on paremini tasakaalus. Kuna kolvid tasakaalustavad üksteist, pole vaja vibratsioone summutavaid süsteeme. Seetõttu tekitab boksermootor vähem vibratsiooni, vedelikud liiguvad paremini ja efektiivsus on suurem. Tänu erilisele disainile on võimalik paigutada käigukast otse mootori taha, mis suurendab jõuülekande sümmeetriat. Esimese boksermootori patenteeris Karl Benz aastal 1896. "SUBARU boxer engine". Veebileht 2019-17-05." "Boxer engine history". Arhiivitud originaalist (PDF). Stuttgart 2007-01-02."
Gesneerialised

Gesneerialised (Gesneriaceae) on õistaimede sugukond iminõgeselaadsete seltsist. Eestis ei kasva sellesse sugukonda kuuluvaid pärismaiseid taimeliike. Säntpoolia (Saintpaulia) Ridleyandra
Tradition und Leben

Tradition und Leben e.V. (eesti keeles 'Ühing Traditsioon ja Elu') on monarhistlik ühendus Saksamaal. Ühing registreeriti jaanuaris 1959 Kölnis. Traditsioon ja Elu ühendab kõiki Saksa rojaliste ja toetab kõiki endisi Saksa valitsevaid dünastiaid. Ühingu eesmärgiks on Saksamaa Liitvabariigi ümberkujundamine parlamentaarseks monarhiaks, kus monarhiks on kuningas Hohenzollerni dünastiast. Eesmärk soovitakse saavutada demokraatlikult ja rahumeelselt ning ilma vägivallata. Loomulikult peab ka suurem osa elanikkonnast toetama kaasaegse ja demokraatliku Saksamaa kuningriigi loomist.
Au tööle!

"Au tööle!" (ka "Kahe kaine kaevuri" monument) on mälestusmärk Ida-Viru maakonnas Kohtla-Järve Keskväljakul. "Au tööle" (vene keeles: Слава труду) oli Nõukogude Liidus levinud loosung, seda kasutati sageli plakatitel jne. Mälestusmärgi autor on Olav Männi. Mälestusmärgist Kultuurimälestiste riiklikus registris https://www.postimees.ee/71692/tudeng-tahab-kohtla-jarve-jatta-uhe-linna-sumbolita
SoundCloud

SoundCloud on internetipõhine muusika voogedastusplatvorm. SoundCloudi asutasid 2007. aastal Berliinis Rootsi heliprodutsent Alexander Ljung ja Rootsi elektronmuusik Eric Wahlforss. Platvorm oli mõeldud muusikute omavahelise koostöö hõlbustamiseks, lastes neil kergesti jagada oma pooleliolevaid projekte ja nende üle arutleda. Hiljem sai portaali fookuseks anda muusikutele võimalus kergesti avaldada oma loomingut laiemale avalikkusele. 2018. aasta seisuga oli portaalil üle 175 miljoni registreerunud kasutaja. 2019. aasta seisuga oli SoundCloudi üles laaditud üle 200 miljoni helipala. Bandcamp Spotify Deezer Dani Deahl & Casey Newton (21. juuli 2017). "How SoundCloud's broken business model drove artists away". The Verge (inglise keeles). Vaadatud 21. mai 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Jenna Wortham (15. juuni 2011). "SoundCloud, an Audio-Sharing Site, Hits 5 Million Users". The New York TImes (inglise keeles). Vaadatud 21. mai 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Eliot van Buskirk (7. juuni 2009). "SoundCloud Threatens MySpace as Music Destination for Twitter Era". Wired (inglise keeles). Vaadatud 21. mai 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Hugh McIntyre (25. mai 2018). "The Top 10 Streaming Music Services By Number Of Users". Forbes (inglise keeles). Vaadatud 21. mai 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Dani Deahl (13. veebruar 2019). "Over 200 million tracks have been uploaded to SoundCloud". The Verge (inglise keeles.). Vaadatud 21. mai 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Ametlik koduleht (inglise keeles) Timo Treit (30. juuni 2012). "Soundcloud – avalda ja leia uut muusikat!". Digitark
Vilzēnmuiža

Vilzēnmuiža on küla Lätis Limbaži piirkonnas Braslava vallas. Külast läheb läbi maantee V164.
Blanka

Blanka võib tähendada järgmist: Blanka (Läti), küla Lätis Aloja piirkonnas Blanka (eesnimi) Blanca
Blanka (Läti)

Blanka (ka Blankas) on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Mazsalaca vallas. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Mazsalacast 6 ning Riiast 155 km kaugusele. Küla on tekkinud endise Blanka karjamõisa (Blanken) keskuse juurde. Aastail 2009-2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda. Blankas asub Blankase bussipeatus. Külast läheb läbi maantee V164. Aastal 2006 oli külas 40 elanikku. Läti Georuumiinfo Agentuuri andmebaas (vaadatud 19.05 2019) Autotransporta direcija Küla Läti Georuumiinfo Agentuuri andmebaasis
Idus

Idus on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Sēļi vallas. Küla asub merepinnast 63 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Sēļist 7,5, endisest piirkonnakeskusest Mazsalacast 10 ja Riiast 159 kaugusele. Külast läheb läbi maantee P21. Seal asuvad Iduse bussipeatused. Idus on tekkinud endise Iduse mõisa (Idwen) keskuse juurde. Kuni aastani 1949 asus seal Iduse valla halduskeskus. Aastail 2009-2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda. Külas kasvav Iduse pargi lehis (Euroopa lehis, ümbermõõt 3,72 meetri) on looduskaitse all. Aastal 2008 oli külas 28 elanikku, aastal 2015 oli seal 15 elanikku, nagu ka aastal 2020. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Eesti Perinatoloogia Sõnumid

Eesti Perinatoloogia Sõnumid (inglise keeles Estonian Perinatal News) oli Eesti Perinatoloogia Seltsi häälekandja, mis ilmus aastatel 1995–1997. Ajakiri ilmus neli korda aastas. Ajakirja peatoimetaja oli Anne Ormisson. Eesti Perinatoloogia Sõnumid E-kataloogis ESTER (vaadatud 19.05.2019) Eesti Perinatoloogia Sõnumid E-kataloogis ESTER
Forseliuse Sõnumid

Forseliuse Sõnumid on aastast 1995 ilmuv haridusteemaline ajakiri. Ajakirja annab välja Forseliuse Selts. Ajakirja toimetaja on aastast 2011 Madis Linnamägi. Varem toimetasid seda peale Linnamäe ka Sirje Krikk de Mateo ja Helmut Piirimäe. Ajakiri ilmub 1-2 korda aastas. Forseliuse Sõnumid E-kataloogis ESTER (vaadatud 19.05.2019) Ajakirjast Forseliuse Seltsi kodulehel Forseliuse Sõnumid E-kataloogis ESTER
Giovanni Schiaparelli

Giovanni Schiaparelli (14. märts 1835 – 4. juuli 1910) oli Itaalia astronoom ja teaduse ajaloolane. Schiaparelli lõpetas 1854. aastal Torino Ülikooli ja töötas seejärel Berliini, Pulkovo ja Brera observatooriumites. Schiaparelli uuris komeete ja meteoorivoole ning vaatles ka Marssi. 1877. aastal märkas ta Marssi vaadeldes struktuure, mida ta nimetas canalideks. Canali tõlgiti inglise keelde valesti, mistõttu arvati et Schiaparelli nägi Marsi pinnale ehitatud kanaleid mille tõttu arvati, et planeedil on elu. Astronoomid jõudsid hiljem järeldusele, et Schiaparelli nägi Marssi vaadeldes optilisi illusioone ja mingeid kanaleid pole Marsile ehitatud. Tõlkimisel tekkinud eksitus sai lõplikult kinnituse 1964. aastal kui NASA kosmoseaparaat Mariner 4 pildistas Marsist möödudes selle pealispinda ja ei leidnud mingeid kanaleid. "Giovanni Virginio Schiaparelli". Encyclopedia.com. Vaadatud 21. mai 2019. "Giovanni Schiaparelli". Windows to the Universe. Vaadatud 21. mai 2019. "The 'Canali' and the First Martians". NASA. Vaadatud 21. mai 2019.
Koduvalla Sõnumid

Koduvalla Sõnumid (1990–1998 Vinni Valla Uudised) on aastast 1996 ilmuv ajaleht, mis vahendab Vinni valla uudiseid. Lehte annab välja Vinni vallavalitsus. Leht ilmub üks kord kuus. Leht loeb oma eelkäijaks ajalehte Vinni Info (1986–1994). Pärast 2017. aasta haldusreformi liideti Koduvalla Sõnumitega ka vallalehed Rägavere Valla Leht ja Laekvere Valla Sõnumid. Koduvalla Sõnumid E-kataloogis ESTER (vaadatud 19.05.2019) Ajalehest Vinni valla kodulehel Koduvalla Sõnumid E-kataloogis ESTER
Sookold (perekond)

Sookold (Lycopodiella) on kollaliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Eestis kasvab üks sellesse perekonda arvatud pärismaine liik: harilik sookold (Lycopodiella inundata)
Imar

Imar (Polypodium) on imaraliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Eestis kasvab üks sellesse perekonda arvatud pärismaine liik: kivi-imar (Polypodium vulgare).
Naistesõnajalg (perekond)

Naistesõnajalg (Athyrium) on naistesõnajalaliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Eestis kasvab üks sellesse perekonda arvatud pärismaine liik: harilik naistesõnajalg (Athyrium filix-fimina)
Põisjalg

Põisjalg (Cystopteris) on naistesõnajalaliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Eestis kasvab kaks sellesse perekonda arvatud pärismaist liiki: sudeedi põisjalg (Cystopteris sudetica) ja habras põisjalg (Cystopteris fragilis).
Vaida

Vaida on alevik Eestis Harju maakonna Jüri kihelkonnas Rae vallas. Asub 21 km Tallinnast kagus, Tallinna–Tartu maantee ääres. Vaida paikneb Põhja-Eesti lavamaal, tasandikulisel alal Pirita jõe keskjooksul. Paikkonna varajasest asustusest kõnelevad muinasasulad, ohvrikivid ja juhuleiud.  Vaida küla vanim teadaolev nimi Wartae, Waitae, Warte, Waetho on esmakordselt mainitud Taani Hindamisraamatus 1241. aastal. Andmeid leidub teisteski ajalooallikates, vanades kroonikates ja arhiivides. Inimesed on Vaidas elanud juba muinasajast saati. Vaidas on Rae valla allasutustena raamatukogu, Vaida põhikool, Rae huvikool,Vaida lasteaed, noortekeskus. Vaida keskusest leiab Coop väikepoe ja Vaida Ilutoa. Siin paikneb tööstusettevõtteid, mis tegelevad metallitööga, ehitusega ja mööbliga. Vaida kanti kuulub lisaks Vaida alevikule ka Vaidasoo, Aruvalla, Salu, Urvaste ja Suursoo külad. Elanikke oli 2000. aastal 1029. Vaida aare Vaida mõis Vaida tee Innu–Saare tee Vaida sovhoos Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rae valla koduleht (vaadatud 26.11.2016)
Kiviürt

Kiviürt (Woodsia) on naistesõnajalaliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Eestis kasvab üks sellesse perekonda arvatud pärismaine liik: ida-kiviürt (Woodsia ilvensis)
Kolmissõnajalg

Kolmissõnajalg (Gymnocarpium) on naistesõnajalaliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Eestis kasvab kaks sellesse perekonda arvatud pärismaist liiki: paas-kolmissõnajalg (Gymnocarpium robertianum) ja harilik kolmissõnajalg (Gymnocarpium dryopteris).
Roodjalg

Roodjalg (Blechnum) on roodjalaliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Eestis kasvab üks sellesse perekonda arvatud pärismaine liik: tähk-roodjalg (Blechnum spicant).
Demjan

Demjan (vene keeles Демьян) on venepärane mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1128. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Demjan 31 mehel. Demjan Bednõi ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Demjan[alaline kõdulink] (vaadatud 19.05.2019) Demjan statistikaameti andmebaasis
Deniss

Deniss (vene keeles Денис, rahvusvaheline latinisatsiooni, inglise ja prantsuse transkriptisooni järgi Denis) on venepärane mehenimi. Denis on ka prantsuse eesnimi. 2018. aasta seisuga oli Deniss Eestis esinemissageduselt 116. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Deniss 1525 mehel. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Deniss 1529 mehel. Deniss oli Eestis populaarsuselt 114. mehenimi. Deniss oli keskmiselt 34 aasta vanune (mediaanvanus oli 37). Kõige populaarsem oli eesnimi Deniss vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 38,49 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 36,56. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Denis 1753 mehel. Denis oli Eestis populaarsuselt 97. mehenimi. Denis oli keskmiselt 28 aasta vanune (mediaanvanus oli 31). Kõige populaarsem oli eesnimi Denis vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,59 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,29. Nimekuju Denis kasutatakse Vene välispassides. Deniss Boroditš Deniss Karpak Deniss Malov Deniss Metsavas Deniss Voronenkov https://www.stat.ee/nimed/Deniss (vaadatud 19.05.2019) https://www.stat.ee/nimed/Deniss https://www.stat.ee/nimed/Denis https://www.eki.ee/knab/tab_rula.htm Denis statistikaameti andmebaasis Deniss statistikaameti andmebaasis
Jegor

Jegor (vene keeles Егор) on venepärane mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 212. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Jegor 731 mehel. Jegor Borissov Jegor Gaidar Jegor Letov Jegor Ligatšov ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Jegor[alaline kõdulink] (vaadatud 19.05.2019) Jegor statistikaameti andmebaasis
Üleriiklise Kaupmeeste Seltside Keskliidu Teated

Üleriiklise Kaupmeeste Seltside Keskliidu Teated oli 1932-1940 Tallinnas ilmunud Üleriiklise Kaupmeeste Seltside Keskliidu häälekandja. Ajalehe viimane vastutav toimetaja oli Al. Paulus. Ajaleht ilmus kaks korda kuus. Üleriiklise Kaupmeeste Seltside Keskliidu Teated E-kataloogis ESTER (vaadatud 19.05.2019) Üleriiklise Kaupmeeste Seltside Keskliidu Teated E-kataloogis ESTER
Hanehein (perekond)

Hanehein (Zannichellia) on haneheinaliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Eestis kasvab üks sellesse perekonda arvatud pärismaine liik: harilik hanehein (Zannichellia palustris)