laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Samblalehik

Samblalehik (Arrhenia) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Arrhenia acerosa Arrhenia discorosea Arrhenia epichysium – end. kännu-puidusõlik Arrhenia glauca – hall samblalehik Arrhenia lobata – laba-samblalehik Arrhenia retiruga – tanu-samblalehik Arrhenia spathulata – vööt-samblalehik Samblalehik andmebaasis eElurikkus
Kriitservik (perekond)

Kriitservik (Cheimonophyllum) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Cheimonophyllum candidissimum – kriitservik Kriitservik andmebaasis eElurikkus
Soonik (perekond)

Soonik (Delicatula) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Delicatula integrella – soonik Soonik andmebaasis eElurikkus
Kobarjalg

Kobarjalg (Dendrocollybia) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Dendrocollybia racemosa – mügar-kobarjalg Kobarjalg andmebaasis eElurikkus
Ebamütsik

Ebamütsik (Hemimycena) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Hemimycena candida – varemerohu-ebamütsik Hemimycena cucullata – lehe-ebamütsik Hemimycena lactea – okka-ebamütsik Ebamütsik andmebaasis eElurikkus
Mütsenell

Mütsenell (Mycenella) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Mycenella lasiosperma – pisimütsenell Mycenella salicina Mütsenell andmebaasis eElurikkus
Süsik (heinikulised)

Süsik (Myxomphalia) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Myxomphalia maura – tavasüsik Süsik andmebaasis eElurikkus
Ath-Tharthāri järv

Ath-Tharthāri järv (araabia بحيرة الثرثار) on tehisjärv Iraagis Bagdadist 120 km põhja pool, mis asub looduslikus nõos Eufrati ja Tigrise jõe vahel. Järve pindala on 2000 kuni 2500 km², olenevalt veeseisust. Järv on sügav ja sisaldab vähe toitaineid. Sāmarrā's asuva tammi abil saab järve juhtida Tigrise vett, et vältida üleujutusi Bagdadis ja teistes Tigrise alamjooksul asuvates linnades.
Ukraina pearätiku päev

Ukraina pearätiku päev on Ukrainas 7. detsembril tähistatav mitteametlik iga-aastane tähtpäev, mille eesmärk on ühendada eri elukutsega, vanusega ja rahvusega naisi, et säilitada Ukraina traditsioone. Seda tähtpäeva hakati Ukrainas tähistama 2019. aastal. "7-го грудня Всесвітній День Української Хустки". I Like News. 24.11.2020.
Süsik

Süsik võib olla: Süsik, seente perekond süsikuliste sugukonnas Süsik, seente perekond heinikuliste sugukonnas Süsiklased on sugukond putukaid mardikaliste seltsis.
2021. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus

2021. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus olid 36. Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 4.–7. märtsini Poolas Toruńis. Võistlused peeti Arena Toruńil. See oli esimene kord, kui Euroopa meistrivõistlused toimusid Toruńis, ja teine kord, kui need toimusid Poolas. Võistlustel osales 659 sportlast 46 riigist. Eestit esindas 7 sportlast. Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 65 Ametlikud tulemused: eeljooksud - poolfinaal - finaal Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 49 Ametlikud tulemused: eeljooks - poolfinaal - finaal Finaal: 7. märts Osavõtjaid: 39 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 51 [Ametlikud tulemused] Finaal: 7. märts Osavõtjaid: 34 [Ametlikud tulemused] Finaal: 7. märts Osavõtjaid: 35 [Ametlikud tulemused] Finaal: 7. märts Osavõtjaid:5 [Ametlikud tulemused] Finaal: 4. märts Osavõtjaid: 14 [Ametlikud tulemused] Finaal: 7. märts Osavõtjaid: 14 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 14 [Ametlikud tulemused] Finaal: 7. märts Osavõtjaid: 14 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 13 [Ametlikud tulemused] Finaal: 6.–7. märts Osavõtjaid: 12 [Ametlikud tulemused] Finaal: 7. märts Osavõtjaid: 40 [Ametlikud tulemused] Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 39 [Ametlikud tulemused] Finaal: 7. märts Osavõtjaid: 35 [Ametlikud tulemused] Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 22 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 25 [Ametlikud tulemused] Finaal: 7. märts Osavõtjaid: 44 [Ametlikud tulemused] Finaal: 7. märts Osavõtjaid: 6 [Ametlikud tulemused] Finaal: 7. märts Osavõtjaid: 17 [Ametlikud tulemused] Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 10 [Ametlikud tulemused] Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 17 [Ametlikud tulemused] Finaal: 7. märts Osavõtjaid: 16 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 17 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 12 [Ametlikud tulemused] ██ Korraldajariik Ametlik koduleht Euroopa Kergejõustikuliidu koduleht
Serinka

'Serinka' (Malabele; Seerinka; Saviõun) on aed-õunapuu sügissort. Tema viljad on keskmise suurusega, ümmargused, punasetriibulised, telliskivi-punaseleegilise punaga õunad. Viljaliha on valkjas-roheline, pehme mahlane ning magushapu maitsega. Puu kasv on aeglane. Eelistab rohkem niisket maad. Väga hea külmakindlusega. Sellest õunasordist saab teha väga maitsvaid moose ja keediseid. "Serinka". juhanipuukool.ee.
Raadi alev

Raadi on alev Tartu maakonnas Tartu vallas. Alev moodustati 4. juulil 2022 seni Vahi aleviku ning Tila küla alla kuulunud maa-aladest. Alevi lõunaosas asub suurem osa Raadi lennuväljast. Alev piirneb Tartuga ja pool Eesti Rahva Muuseumi peahoonest jääb samuti alevi alale. Raadi linnaosa Raadi mõis Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 22.08.2022. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.08.2022. Tartu vald: Tere, Raadi alev!
Raadi

Raadi on alev Tartu maakonnas, Tartu vallas Raadi-Kruusamäe on Tartu linnaosa ja paikneb Tartu kirdeosas Raadi küla on küla Võru maakonnas Võru vallas Raadi mõis Raadi lennuväli Raadi kalmistu Raadi järv Raadi vald
Lefse

Lefse on traditsiooniline populaarne lapikleib Norras. Koostis varieerub, lefset võib teha jahu või kartulitega ning mitmesuguste lisanditega. Lefse: A Guide to the Norwegian Classic
Marko Atso

Marko Atso (tuntud ka lihtsalt kui Atso; sündinud 24. detsembril 1973) on eesti muusik, ansamblite Must Hunt ja Metro Luminal trummar. Atso hakkas trummimänguga tegelema 1989. Ta on varem olnud Metsatöllu ja veel mitme bändi, näiteks Loits, No-Big-Silence, Toe Tag, Human Ground ja Ballooner, trummar.
Tähtsõlik

Tähtsõlik (Omphaliaster) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Omphaliaster palustris – raba-tähtsõlik Tähtsõlik andmebaasis eElurikkus
Kuldmampel (perekond)

Kuldmampel (Phaeolepiota) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Phaeolepiota aurea – kuldmampel Kuldmampel andmebaasis eElurikkus
Kuldkülik (perekond)

Kuldkülik (Phyllotopsis) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Phyllotopsis nidulans – kuldkülik Kuldkülik andmebaasis eElurikkus
Kõrvkülik (perekond)

Kõrvkülik (Pleurocybella) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Pleurocybella porrigens – kõrvkülik Kõrvkülik andmebaasis eElurikkus
Sültservik (perekond)

Sültservik (Resupinatus) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Resupinatus applicatus – sültservik Resupinatus poriaeformis Sültservik andmebaasis eElurikkus
Viltvahelik

Viltvahelik (Ripartites) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Ripartites tricholoma – rips-viltvahelik Viltvahelik andmebaasis eElurikkus
Pahkjalg

Pahkjalg (Squamanita) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Squamanita odorata – soomus-pahkjalg Squamanita umbonata Pahkjalg andmebaasis eElurikkus
Chiapase osariik

Chiapase osariik on osariik Mehhiko kaguosas Vaikse ookeani kaldal. Piirneb põhjas Tabasco, loodes Veracruzi, läänes Oaxaca osariigiga ja idas Guatemalaga. Chiapase osariik on loodud 1824. aastal. 1868. aastal toimus indiaanlaste relvastatud mäss keskvõimu vastu. 1994. aastal tõusid Chiapase zapatistid keskvõimu vastu üles. Osa Chiapase territooriumist on siiani sissiliikumise EZLN kontrolli all. Umbes 1/3 elanikest moodustavad erinevad maia rahvad. Chiapase osariik on jagatud 111 kohalikuks omavalitsusüksuseks. Chiapase osariigi lipp https://books.google.es/books?id=PBs9DgAAQBAJ&printsec=frontcover#v=onepage&q=Chiapas&f=false, vaadatud 1.11.2017. Chiapase osariigi koduleht
Abate Fetel

'Abate Fetel' ehk 'Abbé Fetel' on hariliku pirnipuu (Pyrus communis) sort. Algselt on pirn pärit Prantsusmaalt, kus selle aretas munk (abat) Fetel – sellest tuleneb ka pirni nimi –, kes alustas pirni aretusega juba 1865. aastal, kui ta oli preester Chessys ja kasutas lähtepunktina mitmeid kohalikke kultivare. Fetel viidi hiljem üle Charentaysse, kus ta jätkas aretust, saades mõne aasta pärast lõpuks 'Abate Feteli'. Tänapäeval on 'Abate Fetel' pirn Itaalias enim toodetud ja eksporditud pirnisort. Seda kasvatatakse peamiselt Itaalias Emilia Romagna piirkonnas. Veel kasvatatakse neid Argentinas, Tšiilis ja Lõuna-Aafrikas. Neid hinnatakse kreemja, karge liha ja magusa maitse pärast. Kaal on keskmiselt 200 kuni 300 grammi. Iseloomulik on neile ebatavaliselt piklik kuju. Itaalias koristatakse 'Abate Fetel' tavaliselt septembris ja oktoobri alguses (loomulik küpsus on oktoobri keskpaigas), külmhoones säilitab see oma kvaliteedi kuni 23 nädalat. "Abate Feteli pirnid". et.foodofmyaffection.com.
Concorde (pirnisort)

'Concorde' on Inglismaalt pärit pirni kultivar. See pirnisort on aretatud 'Conference' ja 'Doyenne du Comice' pirnisortidest. 'Concorde' aretati East Mallingi aiandusuuringute instituudis Kentis 1968 aastal. 'Concorde' on suurepärane põllukultuur, mille maitse vastab puuviljade kvaliteedile. Viljad on keskmised kuni suured, helerohelised, muutuvad valmimisel kahvatukollaseks. Magus, mahlane viljaliha on väga hea tekstuuri ja maitsega. 'Concorde' on oma kärpimise poolest veelgi väärtuslikum kui tema emapuu 'Conference'. Tema saagikus on peaaegu kaks korda suurem kui tema vanematel 'Conferencel' ja 'Doyenne du Comice'il. Muljetavaldavam on puuviljade kvaliteet - 80% tema saagist on hinnatud 1. klassi viljadeks. Pirnid on korjamiseks valmis oktoobri lõpus ja säilivad hästi kuni jaanuarini.
DŠK

DŠK (vene keeles Дегтярёва-Шпагина крупнокалиберный, lühendatult ДШК) on 12.7 mm Nõukogude Liidus valmistatud raskekuulipilduja.  Ukraina - DŠKM  Venemaa  Nõukogude Liit Ukraina võitleja DŠKM-TK-ga 2022. aasta juulis Україна отримала румунські ДШКМ (vaadatud: 09.12.2022)
Neumarkt in der Steiermark

Neumarkt in der Steiermark on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. Monfalcone, Itaalia Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Niederwölz

Niederwölz on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. Niederwölz asub Muri ülemises orus. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Lehterüdik (perekond)

Lehterüdik (Tremiscus) on kandseente hulka kuuluv perekond. Tremiscus helvelloides – lehterüdik Lehterüdik andmebaasis eElurikkus.
Oberwölz

Oberwölz on 2015. aastast linn (Stadtgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. Linn asutati Steiermargi vallareformi osana 2014. aasta lõpus, kui ühendati endised iseseisvad vallad Oberwölz Stadt, Oberwölz Umgebung, Schönberg-Lachtal ja Winklern bei Oberwölz, kusjuures uus omavalitsus sai linnastaatuse. Sagenweg Sagenhaftes Wölzertal Heimatmuseum Blasmusikmuseum Hauptplatz: pärineb keskajast Stadtmauer und Wehrtürme: linnamüür, kolm linnaväravat ja kaitsetornid Spitalskirche (kirik): ehitatud piiskop Nikodemus della Scala (1421–1443) ajal. Ehitajabüsti all olev kiri näitab nime "Hans Jersleben". Pärast 1480. aasta põlengut renoveeriti võlvlagi ja iluaknad. Märkimisväärne kivitöö galeriis kuni 1500. aastani. Fischsee-Wasserfall, Fischsee järve juga Kar der Schöttl Almis Glattjochkapelle (kabel) Eselsberger Alm Rastplatz der Gemeinde Oberwölz Umgebung: 2006. aastal ehitati see Rundwanderweges Sagenhaftes Wölzertali Lindwurm-Stationi lähedale. Rastplatzi graniitplokid (vaata fotot) sümboliseerivad 4 linnaosa (Salchau, Schöttl, Raiming ja Hinterburg), lendav vesi näitab nende liitu. Rastplatz Oberwölz Umgebung Graniitplokk Oberwölz Umgebungi linna embleemiga Rastplatzi ajalugu Välibassein veeliumäega, spordibassein, lastebassein, hüppetorn 4 tenniseväljakut 2 jalgpalliväljakut Rulapark Asphaltstockbahn Fitnessi kursus Kõrge köierada Murdmaasuusarada Talisport Lachtali suusapiirkonnas Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Makaron

Makaron on teraviljajahust ja veest valmistatud toiduaine. Tavaliselt seest õõnes. Eestis on makarone tarbitud juba 19. sajandist alates. Makaron on saanud oma nimetuse itaalia keelest maccheroni. Kõik toru- jm kujulised tainatooted (makaronid, nuudlid, spagetid) on eesti keeles saanud nimetuse makaronide järgi ja neid kutsutakse makaronitoodeteks. Makaronitooteid on väga palju ja erinevaks kasutuseks fettuccine, tagliatelle, pappardelle (eri laiusega lintnuudlid), farfalle (liblikmakaronid), fusilli (spiraalmakaronid), orzo (otstarbelt supimakaronid, kujult riisiterataolised), cannelloni, tortellini (mõlemad on täidisega makaronid, esimesi on nimetatud ka rullmakaronideks), conchiglie teokarbid (vigurmakaronid). Makaronivorm Nuudel Lasanje "Pasta tuubi tagasi". Eesti Keele Instituut. 5. mai 2008.
Euroliiga

Euroliiga (endise nimega Meistrite karikasari või Euroopa riikide meistermeeskondade karikavõistlused, inglise: FIBA European Champions Cup) on Euroopa korvpalliklubide võistlus. Liigat peetakse Euroopa tugevaimaks. Liigas osaleb 18 võistkonda, osadel neist on liigaga pikaajaline leping ning osalemine garanteeritud. Osaleb 18 võistkonda *EuroCupi võitja 1 Prantsusmaal registreeritud Monaco klubi Jaak Lipso on võitnud Euroliiga eelkäija 1963. ja 1968. aastal. Seisuga 1. september 2024. Statistika alates aastast 2000. Punkte kokku liigas Maik-Kalev Kotsar 536 Kristjan Kangur 344 Martin Müürsepp 339 Liigas on mänginud ka Siim-Sander Vene, Tanel Tein, Janar Talts, Kerr Kriisa ning praegu kuulub Euroliiga klubisse Sander Raieste. Mängude arv 73: Kotsar (2022–2024) 69: Raieste (2020–) 63: Vene (2009–2019) Punktirekord mängus 23: Müürsepp (1. november 2000) 23: Kotsar (28. märts 2023) 21: Kotsar (6. oktoober 2022) PIR (efektiivsusnäitaja) rekord mängus 40: Kotsar (28. märts 2023) 31: Müürsepp (1. november 2000) 31: Kotsar (6. oktoober 2022) https://sport.delfi.ee/artikkel/88833703/euroliiga-apellatsioon-euroopa-korvpalliliidu-vastu-lukati-tagasi https://sport.postimees.ee/7634991/naftaraha-hakkab-euroopa-korvpallini-joudma "ECA Shareholders Meeting officially tips off the 2019–20 season". Media Centre. Euroleague Basketball. https://www.euroleaguebasketball.net/euroleague/teams/ Kotsar kordas Euroliigas üht Müürsepa rekordit ja oli lähedal teiselegi – Postimees 7 eestlast, kes on mänginud Euroliigas – Spordijutud.com Maik Kotsar – EuroLeague Kristjan Kangur – EuroLeague Martin Müürsepp – EuroLeague Siim-Sander Vene – EuroLeague Tanel Tein – EuroLeague Janar Talts – EuroLeague Kerr Kriisa – EuroLeague Sander Raieste – EuroLeague
Sistotreem

Sistotreem (Sistotrema) on perekond kukeseenelaadsete seltsis. Sistotrema alboluteum – kollane sistotreem Sistotrema albopallescens – kahkjas sistotreem Sistotrema confluens – kübar-sistotreem Sistotrema dennisii – Dennise sistotreem Sistotrema muscicola – sambla-sistotreem Sistotrema raduloides – hambune sistotreem Sistotreem andmebaasis eElurikkus.
Bursa

Bursa on linn Türgi lääneosas, Bursa provintsi keskus ja Türgi suuruselt neljas linn. Asub Marmara mere ranniku lähedal Uludaği mäe jalamil. Üks Bursa vaatamisväärsusi on Bursa Suur mošee. Linna asutas 202 eKr Prusa linnana Bitüünia kuningas Prusias I. Bursa oli aastatel 1326–1365 Osmanite riigi pealinn. Bursa linnavalitsuse hoone Vaade Bursale linnulennult Bursaray Majad vanalinnas Irgandi sild Atatürgi muuseum Bursa loss Bursa turg Bursa Suure mošee minarett Atatürgi monument http://www.tuik.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=24638  Bursa – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Bursa koduleht
Krigul

Krigul on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Krigul 44 inimesel: 17 mehel ja 27 naisel. Perekonnanimede levikult oli Krigul meeste puhul 7376. kohal ja naiste puhul 4891. kohal. Perekonnanime Krigul kandja oli keskmiselt 44 aasta vanune. Krigul oli levinuim Võru maakonnas, kus seda nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,01. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Võrumaal Räpina kihelkonna Räpina mõisavallas talupojale nimeks Krigul. Mall Krigul, eesti arhitekt (1930–2013) Merle Krigul, eesti filoloog ja poliitik (1954–) Paul Krigul, eesti muusikapedagoog, koorijuht ja organist (1910–1980) Teodor Krigul, eesti metsateadlane (1907–1983) Terese Adele Krigul (Mugasto), eesti laulja (metsosopran) (1910–1960) Ulla Krigul, eesti organist (1979–) Ülo Krigul, eesti helilooja (1978–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 9.12.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Krigul. Krigul statistikaameti andmebaasis
Liina-Mai Tooding

Liina-Mai Tooding (sündinud 21. septembril 1944 Räpina vallas) on eesti matemaatik ja statistik. Ta lõpetas aastal 1967 Tartu Riikliku Ülikooli arvutusmatemaatika osakonna. 2009 Tartu Ülikooli aumärk 2014 Tartu Ülikooli suur medal 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis" ETBL, 4. köide, lk 794 "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 10.12.2022. "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 10.12.2022. "Teenetemärgi "100 semestrit Tartu Ülikoolis" kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 10.12.2022. ETIS: Liina-Mai Tooding
Herfindahli-Hirschmani indeks

Herfindahl-Hirschmani indeks (lühend HHI) on mikroökonoomikas kasutatav indeks kõigi turul tegutsevate äriühingute turuosade kohta, andes suuremate äriühingute turuosadele proportsionaalselt suurema kaalu. Herfindahli indeks annab teavet selle kohta, kui kontsentreeritud on vastav turg; selle kaudu saab hinnata, kui tugev on konkurents. Herfindahli indeks on kõigi turul tegutsevad äriühingute turuosade ruutude summa. Herfindahl-Hirschmani indeks on nimetatud majandusteadlaste Orris C. Herfindahli ja Albert Hirschmani järgi. HHI alla 0,15 viitab kontsentreerumata tööstusharule. HHI vahemikus 0,15–0,25 näitab mõõdukat kontsentratsiooni. HHI üle 0,25 viitab kõrgele kontsentratsioonile. "Horisontaalsete ühinemiste hindamise suunised". EUR-Lex. 15.05.2020. Vaadatud 10.12.2022.
Rahvarõivaste Nõuande Büroo

Rahvarõivaste Nõuande büroo oli Eesti Rahva Muuseumi osakond, mis tegutses aastatel 1938–1940. Büroo loodi 20. jaanuaril 1938 rahvateaduse osakonna juhataja Helmi Kurriku eestvedamisel, et jagada näpunäiteid ja kavandeid rahvarõivaste valmistajatele. Rahvarõivaste nõuande büroo juhatajaks sai tekstiilikunstnik Anita Laigo. Juba märtsis töötas seal kaheksa inimest ning nende nõuannete põhjal oli rahvarõivaid valminud juba umbes 3000-4000 inimesele. Esialgu pidi büroo olema vaid ajutine, kuid suure nõudluse tõttu avati aprillis suletud büroo taas 1939. aasta veebruaris, seejärel suleti suvel, ning avati taas 1940. aasta jaanuaris. Lõplikult lõpetas büroo tegevuse Nõukogude okupatsiooni tõttu 1940. aasta suvel. "Kes oli Helmi Kurrik?". Eesti Rahva Muuseum. 10.12.2022. Vaadatud 10.12.2022. "Oidermann, A., Kukke, H. (1938). Kuidas tegutseb rahvarõivaste nõuande büroo. Uus Eesti, 20. märts. Reidla, J. (2017). "Muuseumiharidusest Eesti Rahva Muuseumi rahvakultuuri koolitus- ja teabekeskuse näitel" (PDF). Vaadatud 10.12.2022. Tegevust rahvarõivaste nõuandebüroos (1938), Eesti Filmi Andmebaas
Jean-Baptiste Le Prince

Jean-Baptiste Le Prince (17. september 1734 Metz – 30. september 1781 St. Denise-du-Port) oli prantsuse graafik ja maalikunstnik. Le Prince õppis maalimist oma kaasaegsetelt Metzis. Pärast seda reisis ta Pariisi ja peagi sai temast François Boucheri (1703–1770) õpilane. 1758. aastal reisis Le Prince Venemaale, kus ta töötas Katariina Suure heaks Talvepalees Peterburis. Ta jäi Venemaale järgnevaks viieks aastaks ning selle aja jooksul reisis ta ka Soome, Leetu ja Siberisse. Le Prince naasis Pariisi 1763. aasta detsembris ja ta tõi endaga kaasa suure hulga joonistusi, mille ta võttis paljude järgnevate maalide ja gravüüride aluseks. Aastal 1765 valiti ta Academie Royale täisliikmeks. Le Prince arvatakse olevat akvatintatehnika leiutaja. Seda seetõttu, et ta oli teadaolevalt esimene, kes avaldas akvatintatehnikas graafikateoseid 1768. aastal. Akvatinta
Güstrow

Güstrow on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal, see on Rostocki kreisi keskus. Güstrowit mainiti esimest korda kirjalikult 1228. aastal. Aastatel 1556–1695 oli Güstrow Mecklenburg-Güstrowi hertsogiriigi pealinn. Güstrowis elas elu lõpul skulptor Ernst Barlach. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Güstrowi koduleht
Korgik

Korgik (Antrodia) on Fomitopsidaceae sugukonda kuuluv seeneperekond. Antrodia albida – hele korgik Antrodia albobrunnea – pruunistuv korgik Antrodia gossypium – vatjas kiudpoorik, vatjas korgik Antrodia heteromorpha – labürintjas korgik, Eestis väljasurnud Antrodia macra – pajukorgik Antrodia mellita – suurepooriline korgik Antrodia pulvinascens – haavakorgik Antrodia ramentacea – oksakorgik Neoantrodia serialis – kuusekorgik Resinoporia cretacea – kriitkorgik Resinoporia piceata – laanekorgik Korgik andmebaasis eElurikkus.
Sametkorgik

Sametkorgik (Cinereomyces) on Fomitopsidaceae sugukonda kuuluv seeneperekond. Cinereomyces lindbladii – hall sametkorgik Sametkorgik andmebaasis eElurikkus.
Oberwölz Stadt

Oberwölz Stadt on linn ja endine vald Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. 2015. aastast on see Oberwölzi valla osa.
Tammekakk (perekond)

Tammekakk (Daedalea) on Fomitopsidaceae sugukonda kuuluv seeneperekond. Daedalea quercina – tammekakk Tammekakk andmebaasis eElurikkus.
Oberwölz Umgebung

Oberwölz Umgebung oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. 2015. aastast on see Oberwölzi valla osa. Vald asus u. 15 km Muraust kirdes.
Kiudpoorik

Kiudpoorik (Fibroporia) on Fomitopsidaceae sugukonda kuuluv seeneperekond. Fibroporia norrlandica – end. põhja kiudpoorik Fibroporia vaillantii – puidu-kiudpoorik Antrodia gossypium – vatjas korgik, vatjas kiudpoorik Kiudpoorik andmebaasis eElurikkus.
Härmpoorik (perekond)

Härmpoorik (Gelatoporia) on Fomitopsidaceae sugukonda kuuluv seeneperekond. Gelatoporia subvermispora – härmpoorik Härmpoorik andmebaasis eElurikkus.
Schönberg-Lachtal

Schönberg-Lachtal oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. 2015. aastast on see Oberwölzi valla osa. Vald asus u. 16 km Muraust kirdse Wölz Tauernis.
Juurepruunik (perekond)

Juurepruunik (Phaeolus) on Fomitopsidaceae sugukonda kuuluv seeneperekond. Phaeolus schweinitzii – juurepruunik Juurepruunik andmebaasis eElurikkus.
Winklern bei Oberwölz

Winklern bei Oberwölz oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. 2015. aastast on see Oberwölzi valla osa. Winklern asub u. 12 km Muraust kirdes.
Pehmepoorik (perekond)

Pehmepoorik (Sarcoporia) on Fomitopsidaceae sugukonda kuuluv seeneperekond. Sarcoporia polyspora – pehmepoorik Pehmepoorik andmebaasis eElurikkus.
Ranten

Ranten on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. Ranten asub 11 km Muraust loodes. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Konttümak

Konttümak (Tyromyces) on Fomitopsidaceae sugukonda kuuluv seeneperekond. Tyromyces chioneus – valge konttümak Tyromyces fumidiceps – suitshall konttümak Tyromyces kmetii – Kmeti konttümak Konttümak andmebaasis eElurikkus.