laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Surnud 5. juunil

Siin loetletakse 5. juunil surnud tuntud inimesi. 1445 – Leonel Power, inglise hiliskeskaja ja vararenessansi helilooja 1899 – Antonio Luna, Filipiinide apteeker ja kindral 1906 – Eduard Hartmann, saksa filosoof 1910 – O. Henry, Ameerika Ühendriikide kirjanik 1921 – Georges Feydeau, prantsuse näitekirjanik 1922 – Gustav Boesberg, eesti raskejõustiklane 1930 – Eric Lemming, rootsi odaviskaja 1931 – Elijošius Nonevičius, Poola veterinaariateadlane 1936 – Friedrich Eduard Lezius, Eesti vaimulik ja saksa kirikuajaloolane 1942 – Jaan Hünerson, Eesti poliitik 1942 – Richard Devid, Eesti ärimees 1942 – Gustav Kahu, Eesti kohtunik 1942 – Leonhard Pruunmaa, Eesti politseinik 1944 – Józef Beck, Poola poliitik, diplomaat ja riigiametnik 1964 – Georg Koort, eesti loomaarst 1965 – Eleanor Farjeon, Suurbritannia lastekirjanik 1967 – Alfred Leius, eesti skulptor ja pedagoog 1970 – Herman Kruusenberg, eesti maadleja 1975 – Paul Keres, eesti maletaja 1976 – Kaspar K. Riemschneider, saksa orientalist 1976 – Artur Ekbaum, eesti põllumajandustegelane, ühiskonnategelane ja pankur 1977 – Peeter Veevo, eesti õpetaja ja koorijuht 1981 – Richard Koolmeister, eesti vaimulik 1983 – Mark Nerling, saksa ja Eesti vaimulik 1984 – Jaan Oad, eesti maalikunstnik ja meremees 1989 – Arvo Vabamäe, eesti lavastaja ja teatrinäitleja 1991 – Rosalina Abejo, helilooja ja dirigent 1993 – Linda Konsap, eesti näitleja 1998 – Edgar Aavik, eesti kunstnik 2002 – Dee Dee Ramone, USA muusik 2004 – Ronald Reagan, USA president 2004 – Edgar Kõrver, Eesti diplomaat 2006 – Henri Magne, prantsuse autovõidusõitja (53, autoõnnetus) 2006 – Eevi Pärsim, eesti mullamikrobioloog 2006 – Ellinor Piipuu, eesti keraamik (92) 2007 – Edwin Traisman, juudi päritolu USA toiduteadlane, McDonald'si friikartulite ja kartulikrõpsude retsepti autor (91, infarkt) 2007 – Povel Ramel, rootsi laulja, helilooja ja pianist (85) 2008 – Wilhelmina Hol, hollandi pikaealine (110) 2008 – Eugenio Montejo, Venezuela luuletaja ja esseist (70, maovähk) 2009 – Boriss Pokrovski, vene ooperilavastaja 2011 – Arnold Vaide, eesti rahvusest Rootsi kergejõustiklane (pikamaajooksja) 2012 – Ray Bradbury, USA ulmekirjanik 2012 – Avo Keerend, eesti graafik 2014 – Tiiu Oja, eesti ajaloolane ja arhivaar 2015 – Giacomo Furia, itaalia filminäitleja 2015 – Eshel Ben-Jacob, Iisraeli füüsik 2016 – Jerome Bruner, USA psühholoog 2017 – Margus Karu, eesti kirjanik 2021 – Helle Karis, eesti filmilavastaja 2023 – Astrud Gilberto, Brasiilia laulja ja laulukirjutaja 2024 – Toomas Agasild, eesti ettevõtja
Ehitajate tee jalakäigusild

Ehitajate tee jalakäigusild (ka Mustamäe suusasild, Nõmme suusasild) on jalakäijatele mõeldud terasraamsild Tallinnas Nõmme linnaosas. Sild paikneb Mustamäe nõlval ja ületab Nõmmelt Mustamäele viiva Ehitajate tee. Silla pikkus on 72 meetrit. Sild kannab TTÜ deviisi "Mente et Manu" (ladina mõistuse ja käega). Silla projekteerisid Johannes Aare ja Valdek Kulbach. See valmis 1986 aastal Tallinna Tehnikaülikooli 50. aastapäevaks.,. Terasraamsild on ehitatud 3-sildelise (silded 23-30-23 m) kaldtugedega raamina. Profiilterasest käigutee laius on 3 m. Lõhmus, Leho. Nõmme ajalugu. Koolibri : 2006. lk.191 Epp Lankots, EESTI 20. SAJANDI ARHITEKTUURI KAITSE PROGRAMM. TALLINNA NÕUKOGUDEAEGNE EHITUSPÄRAND, Tallinn 2009, lk 8 Tallinn : entsüklopeedia. 1., A-M / (peatoimetaja Jaan Tamm ; märksõnastiku koostaja Robert Nerman ; eessõna: Hardo Aasmäe). Tallinn : Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2004. lk. 57 "Nõmme sillal on uus värvikate" EPL, 11. august 2000
1664

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1630. aastad | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1660 | 1661 | 1662 | 1663 | 1664 | 1665 | 1666 | 1667 | 1668 | ► | ►► 1664. aasta (MDCLXIV) oli 17. sajandi 64. aasta. ... Tallinna Karjavärava mölder Reinecken rajas Härjapea ojale paberiveski; veski töötas kuni Põhjasõjani. ... ... 27. august – Francisco de Zurbarán, hispaania maalikunstnik Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 83
Gary Numan

Gary Numan (õieti Gary Anthony James Webb; sündinud 8. märtsil 1958) on inglise laulja, helilooja ja instrumentalist. Teda peetakse üheks kommertsiaalse elektronmuusika teerajajaks ning teda on nimetatud "süntpopi kuningaks" ("King of Synthpop"). Laialt tuntud on tema 1979. aastal edetabelites figureerinud hitid "Are 'Friends' Electric?" ja "Cars". Tema lugusid on esitanud või töödelnud David Bowie, Nine Inch Nails, Beck, Grant Nicholas, Tricky, Damon Albarn & Matt Sharp, Jarvis Cocker, Queens of the Stone Age, Noel Fielding, Afrika Bambaataa jt.
Surnud 7. juunil

Siin loetletakse 7. juunil surnud tuntud inimesi. 1848 – Vissarion Belinski, vene kirjanduskriitik, demokraatlik publitsist ja materialistlik filosoof 1866 – Seattle, suquamishi ja duwamishi indiaanihõimude juht 1929 – Clemens Denhardt, saksa maadeuurija ja koloniaalpoliitik 1929 – Georg Heidemann, Eesti arst 1934 – Pjotr Nekljudov, Venemaa riigitegelane 1935 – Viktor von Ditmar, Eesti riigikohtunik ja diplomaat 1935 – Ivan Mitšurin, vene sordiaretaja 1953 – Heinrich Ajo, Eesti NSV riigitegelane 1954 – Alan Turing, Briti matemaatik ja krüptoloog 1955 – Bruno Taimsalu, Eesti diplomaat 1958 – Matti Sauramo, soome geoloog 1961 – Mart Pukits, eesti kunstnik, ajakirjanik ja tõlkija 1966 – Jean Arp, skulptor, maalikunstnik ja luuletaja 1967 – Vincas Mykolaitis-Putinas, leedu vaimulik, proosakirjanik, luuletaja ja kirjandusteadlane 1967 – Dorothy Parker, Ameerika Ühendriikide proosakirjanik ja luuletaja 1970 – Edward Morgan Forster, inglise kirjanik 1980 – Henry Miller, ameerika kirjanik 1985 – Klaudia Taev, eesti lauluõpetaja 1991 – Hermann Pauts, eesti majandusteadlane ja kaubandusorganisaator 1992 – Henno-Allan Sein, eesti laulja 1995 – Otto Karma, eesti majandusajaloolane 1996 – Henno Tikko, eesti kirurg 1997 – Arthur Prysock, USA džässlaulja 1997 – Stanley Schachter, Ameerika Ühendriikide psühholoog 1999 – Erna Neufeld, eesti keemik ja farmatseut 2003 – Helmut Aniko, eesti džässmuusik ja muusikapedagoog 2006 – Abū Musʿab az-Zarqāwī, jordaania terrorist (39, hukkus õhurünnakus) 2007 – Michael Hamburger, juudi päritolu Briti tõlkija ja luuletaja 2008 – Dino Risi, itaalia filmilavastaja 2008 – Mustafa Khalil, Egiptuse poliitik 2008 – Rudy Fernandez, Filipiinide filminäitleja ja -produtsent 2010 – Omar Rayo, Colombia maalikunstnik, skulptor ja karikaturist 2011 – Jorge Semprún, hispaania kirjanik 2012 – Phillip Tobias, Lõuna-Aafrika Vabariigi paleoantropoloog 2012 – Hubert Veldermann, eesti raadioajakirjanik 2013 – Virve Orav, eesti koduloolane ja sugupuude koostaja 2014 – Aleks Raja, eesti tantsupedagoog 2014 – Ida Schöpfer, Šveitsi mäesuusataja 2015 – Christopher Lee, inglise filminäitleja ja muusik 2015 – Vassili Župikov, vene jalgpallur ja jalgpallitreener 2015 – Tarmo Riga, eesti alpinist ja lennundustöötaja 2015 – Jane Riga, eesti alpinist, tõlkija ja giid 2015 – Allan Valge, eesti alpinist 2016 – Jakub Wołąsiewicz, Poola diplomaat 2016 – Marita Lindquist, soomerootsi lastekirjanik, luuletaja ja tõlkija 2016 – Urve Kure, eesti maletaja 2016 – Thomas Perkins, USA ärimees 2016 – Amber Gurung, Nepali helilooja, laulja ja laulusõnade autor 2016 – Jakub Wołąsiewicz, Poola diplomaat 2016 – Stephen Keshi, Nigeeria jalgpallur 2016 – Sean Rooks, USA korvpallur 2022 – Raivo Trass, eesti näitleja ja lavastaja 2024 – William Anders, Ameerika Ühendriikide õhuväelane, elektriinsener, NASA astronaut ja ärimees
Surnud 8. juunil

Siin loetletakse 8. juunil surnud tuntud inimesi. 0632 – Muhammad, islami prohvet 1492 – Elizabeth Woodville, Inglismaa kuninganna, Edward IV abikaasa 1795 – Louis XVII, Prantsusmaa kuningas 1845 – Andrew Jackson, Ameerika Ühendriikide seitsmes president 1829–1837 1876 – George Sand, prantsuse kirjanik 1936 – Aleksander Jõgi, Eesti sõjaväelane 1938 – Johannes Toss, eesti õpetaja ja koolijuht 1948 – Georg Kold, Põltsamaa linnapea ja linnavanem 1951 – Aarno Yrjö-Koskinen, Soome diplomaat ja poliitik 1952 – Sergei Merkurov, kreeka-armeenia päritolu Nõukogude Liidu skulptor 1956 – Marie Laurencin, prantsuse kunstnik 1958 – Julian Szymański, Poola poliitik ja okultist 1965 – Reinhold Jürgenson, eesti haridus- ja sporditegelane 1966 – Joseph Walker, Ameerika Ühendriikide katselendur, eksperimentaalfüüsik ja astronaut 1967 – Sergei Gorodetski, vene luuletaja 1968 – Otto Heinze, Venemaa keisririigi ja Eesti (kindralmajor) sõjaväelane 1970 – Abraham Maslow, ameerika psühholoog 1970 – Wayne C. Grover, Ameerika Ühendriikide riigiarhivaar 1979 – Reinhard Gehlen, Saksamaa sõjaväelane ja Saksamaa Liitvabariigi riigiametnik 1982 – Kallio Kotkas, Soome spordi- ja ühiskonnategelane 1987 – Aleksander Kalamees, eesti spordipedagoog 1991 – Andres Pärl, Eesti loogik ja psühholoog 1992 – Villem Reimann, eesti helilooja 1997 – Amos Tutuola, Nigeeria (joruba) kirjanik 1998 – Sani Abacha, hausa päritolu Nigeeria sõjaväelane ja poliitik 1998 – Ellu Puudist, eesti näitleja 1998 – Larissa Judina, vene ajakirjanik 2002 – Mall Sarv, eesti klaverikunstnik ja -õpetaja 2006 – Sir Peter Smithers, briti poliitik 2006 – Abouna Matta El Meskeen, kopti õigeusu munk ja teoloog 2006 – Jake Copass, USA kauboiluuletaja 2006 – Talcott Seelye, USA diplomaat 2006 – Terry McCann, USA maadleja, olümpiavõitja 1960 2006 – Abu Samhadana, palestiina vastupanuvõitleja 2007 – Aden Abdullah Osman Daar, Somaalia esimene president 1960–1967 2007 – Jaan Toomla, eesti kirjastaja ja bibliofiil 2007 – Richard Rorty, USA filosoof ja kirjandusteadlane 2008 – Edith Derby Williams, USA ajaloolane, Theodore Roosevelti lapselaps 2008 – Peter Rühmkorf, saksa kirjanik 2009 – Omar Bongo, Gaboni poliitik 2013 – Willi Sitte, saksa kunstnik 2013 – Therese Raide, eesti pianist ja laulja 2014 – Naděžda Slabihoudová, tšehhi tõlkija 2016 – Kahhar Mahkamov, Tadžikistani riigitegelane 2020 – Pierre Nkurunziza, Burundi poliitik 2020 – Heli Susi, saksa keele õpetaja ja tõlkija 2022 – Costică Dafinoiu, rumeenia poksija 2022 – Paula Rego, portugali kunstnik 2023 – Malle Salupere, eesti ajaloolane, kultuuriloolane, arhivist ja vasakpoolne poliitik
Johannes Green

Johannes Green (Venemaal ka Ivan Gren, Иван Иванович Грен; 25. detsember 1898 Villevere, Pilistvere kihelkond, Viljandimaa; praegu Türi vald, Järvamaa – 19. detsember 1960 Moskva NSV Liit) oli eesti päritolu Nõukogude Liidu sõjaväelane (viitseadmiral). Green õppis Retla ministeeriumikoolis 1910–1914. Ta läks 1914. aastal õppima Kroonlinna jungadekooli. Green oli Teise maailmasõja ajal Nõukogude Läänemere-laevastiku suurtükiväe ülem, siis rannakaitse ülem ja hiljem kogu Nõukogude sõjalaevastiku suurtükiväe ülem. Ta oli Nõukogude mereväeakadeemia täienduskursuste ülem 1946–1959. Greenile avati 1978. aastal Retla vana kooli seinal mälestustahvel, mis püsib vana koolimaja seinal siiani. Greeni nimi anti 1975. aastal Eesti NSV BMRT (394RM-Lutšegorsk) tüüpi kalapüügilaevale. Laevale pandi 1992. aastal uus nimi Tammsaare. Laeva saatusest ei ole pärast 2003. aastast andmeid.[viide?] Kaliningradis alustati 2008. aastal Vene mereväele suure dessantlaeva (vene keeles Большой десантный корабль, lühend БДК) ehitamist (Projekt 11711), mille nimeks sai Ivan Gren. Laev anti laevastikule üle 2018. aastal. Завод "Янтарь" сдаст Минобороны РФ к 2012 году корабль "Иван Грен" https://tass.ru/armiya-i-opk/5260151 Vladimir Grinkevitš, Mihhail Korsunski. "Admiral Johannes Green". Eesti Raamat. Tallinn 1981.
1665

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1630. aastad | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1661 | 1662 | 1663 | 1664 | 1665 | 1666 | 1667 | 1668 | 1669 | ► | ►► 1665. aasta (MDCLXV) oli 17. sajandi 65. aasta. ... viljaikaldus Liivi- ja Eestimaal ... 6. veebruar – Anne, Inglismaa ja Šotimaa kuninganna, Suurbritannia kuninganna 22. detsember – Tommaso Redi, itaalia maalikunstnuk ja skulptor 12. jaanuar – Pierre de Fermat, prantsuse matemaatik 21. jaanuar – Domenico Mazzocchi, itaalia helilooja 11. juuni – Kenelm Digby, inglise diplomaat ja filosoof 25. august – Elisabetta Sirani, itaalia maalikunstnik 17. september – Felipe IV, Hispaania ja Portugali kuningas 19. september – Reinhold Liwe, Rootsi sõjaväelane 19. november – Nicolas Poussin, prantsuse maalikunstnik
Surnud 9. juunil

Siin loetletakse 9. juunil surnud tuntud inimesi. 0068 – Nero (enesetapp) 1348 – Ambrogio Lorenzetti, itaalia maalikunstnik 1361 – Philippe de Vitry, prantsuse helilooja, muusikateoreetik ja luuletaja 1870 – Charles Dickens, inglise kirjanik 1879 – Eduard August Osenbrüggen, saksa õigusteadlane 1927 – Victoria Woodhull, USA sufražett 1934 – Ján Kvačala, slovaki päritolu teoloog ja pedagoogikateadlane 1937 – Aleksander Ärma, Pärnu vangla direktor 1940 – Pēteris Sēja, Läti diplomaat 1942 – Jaan Lust, Eesti omavalitsustegelane 1946 – Ananda Mahidol, Tai kuningas 1961 – Kristjan Kure, Eesti NSV marksistlike ja filoloogiliste ainete õppejõud 1962 – Priit Nigula, eesti dirigent 1968 – Juri Miljutin, vene helilooja 1972 – Arthur Robert Hone, inglise keele õppejõud Tartu Riiklikus Ülikoolis 1974 – Miguel Ángel Asturias, Guatemala kirjanik ja diplomaat 1977 – Eduard Peedosk, eesti ärimees ja omavalitsustegelane 1981 – Asra Loo, eesti klaveripedagoog ja muusikateadlane 1985 – Elsbet Parek, eesti kunstiajaloolane 1992 – Raul Uuesoo, eesti energeetikateadlane 1994 – Jan Tinbergen, hollandi majandusteadlane 1996 – Salme Reek, eesti näitleja 1997 – Hugo Soasepp, eesti poksija ning poksitreener, -kohtunik ja -tegelane 1997 – Mark Sergejev, juudi päritolu vene kirjanik, tõlkija, kriitik ja koduloolane 1997 – Ismael Huerta, Tšiili sõjaväelane (viitseadmiral), poliitik, diplomaat ning ülikooliõppejõud ja -rektor 1997 – Hugo Soasepp, eesti poksija ning poksitreener, -kohtunik ja -tegelane 1998 – Ülo Haldna, eesti keemik 1999 – Jan Hendrik Kauri, kirjanik 1999 – Heimo Haitto, soome ja ameerika viiulikunstnik ja lapstäht 2000 – Ernst Jandl, austria proosakirjanik, luuletaja ja tõlkija 2001 – Savva Kuliš, vene filmilavastaja, stsenarist ja operaator 2001 – Rasma Bruzīte, läti skulptor 2003 – Kató Lomb, Ungari polüglott, tõlk ja tõlkija 2006 – Patricia Janus, USA luuletaja, kunstnik ja meditsiiniõde (74) 2006 – Enzo Siciliano, itaalia kirjanik (72) 2006 – Enno Raidma, eesti keemik 2006 – Drafi Deutscher, saksa laulja ja helilooja (60, südameatakk) 2007 – Rudolf Arnheim, juudi päritolu USA psühholoog ja filmiteoreetik (102) 2007 – Ousmane Sembène, Senegali filmilavastaja ja stsenarist (84) 2008 – Algis Budrys, leedu päritolu USA ulmekirjanik (77, vähk) 2008 – Karen Asrian, armeenia maletaja (28, südamerabandus) 2013 – Iain Banks, šoti kirjanik 2014 – Hella Kink, eesti geoloog 2015 – Fred Anton Maier, norra kiiruisutaja 2017 – Adam West, USA näitleja 2018 – Jüri Rent, eesti koorijuht ja muusikapedagoog 2018 – Rudolf Zirk, eesti laulja 2020 – Jaak Viller, eesti teatritegelane 2020 – Ain Kaalep, eesti luuletaja, näitekirjanik, kriitik ja tõlkija 2021 – Gottfried Böhm, saksa arhitekt ja maalikunstnik 2022 – Matt Zimmerman, Kanada näitleja 2022 – Roman Ratušnõi, Ukraina aktivist ja sõjaväelane 2023 – Helmar Müller, saksa kergejõustiklane
Üügu pank

Üügu pank (ka Anduvälja pank) on pank ja looduslik pühapaik Muhu vallas Saare maakonnas. Panga pikkus on umbes 300 meetrit. See jääb Üügu maastikukaitsealale. Pangal asub püha Silmaallikas. Üügu panga koobas Soku tuba on varisemisohus. Alfred Kongo maalis 1968. aastal õlimaali "Motiiv Üügu panga alt". Pank on siluri Muhu kihistu stratotüüp. Panga läbilõige on väga varieeruv. Üleval moodustab õhukese kihi kihistunud läätsjas dolomiit, selle all on biohermne dolomiit. Veel allpool on keskmisekihiline dolomiit, selle all aga keskmise- ja õhukesekihiline püriiti ja savi vahekihte sisaldav dolomiit. Veel allpool on valkjashall keskmisekihiline dolomiit, mis samuti savikaid vahekihte sisaldab. Ka võib panga alumist osa moodustada domeriit. Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 42–43. Alver Kivi, "Varisemisohus Üügu panga koobas saab tähistuse", Meie Maa, 8. aprill 2009 "Sissekanne kunstisalongi "Allee" veebilehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuli 2007. Vaadatud 4. juunil 2009. https://web.archive.org/web/20200917044640/https://stratotuup.ut.ee/s-%C3%BC%C3%BCgu-pank Eesti stratotüüpsed paljandid Ain Lember, "Geoloogiadoktor: Üügu panga koobas säilib veel aastasadu", Oma Saar, 18. aprill 2009 Oliver Rand, "Kaitsealust Üügu panka ähvardab võsastumine", Meie Maa, 4. juuni 2009 Üügu pank Triptoestonia.com turismiportalis
1666

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1630. aastad | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1662 | 1663 | 1664 | 1665 | 1666 | 1667 | 1668 | 1669 | 1670 | ► | ►► 1666. aasta (MDCLXVI) oli 17. sajandi 66. aasta. Asutati Lundi ülikool. Prantsusmaal asutati Teaduste Akadeemia. 2. september – leidis aset Londoni suur tulekahju, mis kestis 3 päeva ja milles hävines üle 10 000 maja, kaasa arvatud Saint Pauli katedraal. Teadaolevalt hukkus ainult kuus inimest. viljaikaldus Liivi- ja Eestimaal ... 15. märts – George Bähr, saksa arhitekt 5. september – Gottfried Arnold, saksa teoloog 6. september – Ivan V, Vene tsaar 20. jaanuar – Austria Anna 26. august – Frans Hals, hollandi maalikunstnik 23. september – François Mansart, prantsuse arhitekt
Punapea-tsiitsitaja

Punapea-tsiitsitaja (Emberiza bruniceps) on linnuliik tsiitsitajalaste sugukonnast tsiitsitaja perekonnast. Liik on levinud Kasahstanis, Kesk-Aasias, Afganistanis ja Iraanis nii steppides kui kultuurmaastikul, kõrbevööndis ka mägedes . Euroopas pesitseb Volga alamjooksul. Lääne-Euroopas on teda kohatud sageli, kuid viimasel ajal[millal?] harvem. Kahel korral (mõlemad 1996) on teda kohatud isegi Soomes. Talvitub Indias. Erekollane sulestik on kombineeritusd niisama ereda pruuni värviga. Selle poolest erinevad isaslinnud hästi teistest tsiitsitajatest, emaslind ja noorlinnud on tagasihoidlikuma välimusega. Emas- ja noorlinnud sarnanevad väga mustpea-tsiitsitajatega, mistõttu neid liike peetakse omavahel eriti lähedasteks. On täheldatud isegi nende liikide ristumist. Punapea-tsiitsitaja kehapikkus on 15–17 cm ja kaal 25 g. Punapea-tsiitsitaja teeb pesa põõsa otsa. Sinna muneb ta 3–5 muna, mida haub 10–14 päeva. Poegi toidab ta putukatega, muidu sööb seemneid. "Loomade elu" 6. kd., lk. 401 Punapea-tsiitsitaja andmebaasis eElurikkus Heli Salong, Saaremaa koolipoiss sai Eestis pildile uue linnuliigi, Meie Maa, 10. juuli 2012
379

379. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad - 370. aastad - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad Aastad: 374 375 376 377 378 - 379 - 380 381 382 383 384 ... ... 1. jaanuar – Basileios Suur, Kreeka kirikutegelane ja mõtleja
Rootsiitsitaja

Rootsiitsitaja (Emberiza schoeniclus) on linnuliik värvuliste seltsist tsiitsitajalaste sugukonnast tsiitsitaja perekonnast. Rootsiitsitaja on mitme alamliigina laialt levinud Euraasias Atlandi ookeani rannikult läbi Siberi ja Hiina kuni Kamtšatka ja Hokkaidōni. Eestis on rootsiitsitaja ebaühtlaselt levinud harilik haudelind ja haruldane talvituja, kelle pesitsusaegset arvukust on hinnatud 50 000 – 100 000 paarile, ning talvist arvukust 10–100 isendile. Rootsiitsitaja saabub Eestisse märtsis, lahkub septembris-oktoobris. Rändel esineb teda tavaliselt üksikult, harva väikeste salkadena. Üldpikkus 13,5–15,5 cm. Keskmise suurusega tsiitsitaja. Hundsulestikus isaslind kergesti eristatav musta pea ja kurgualuse ning valge kaeluse ja lahuriba järgi. Emaslinnu sulestik on rohkem varieeruv, tavaliselt laia musta lõuariba, pruunikirju põseala ja hallika külgkaelaga. Puhkesulestikus on isas- ja emaslind sarnased. Tihti tegutseb varjamatult, tehes roostiku või põõsastiku kohal lühikesi lende. Tüüpiline häälitsus on venitatud tsiiü. Kutsehüüd on venitatud tssii või tsiip. Laul on enamasti aeglane ja koosneb sirtsuvatest silpidest, näiteks tsri, tsri, tsüri, tsri. Laul varieerub isenditi. Rootsiitsitaja laulab põõsa väljaulatuval oksal või roovarrel. Lauluperiood kestab kuni juuli keskpaigani. Rootsiitsitajaga võrdlemisi sarnane on lapi tsiitsitaja. Asustab roostikke, veekogude kallaste ja märgalade põõsastikke (sealhulgas pajustikke), luhtasid. Emaslind ehitab pesa maapinnale või selle ligi kulu sisse, mätta või põõsa varju. Pesa on poolkerajas ja koosneb väljastpoolt tarna- ja roovartest, vanadest roolehtedest ja muust jämedamast taimsest materjalist, seestpoolt on vooderdatud peenema rohuga. Kurnas on 4–6 muna. Täiskurna leidub mai algul. Munad on valkjad kuni pruunikashallid, kirjatud tumedama mustriga. Pojad väljuvad pesast umbes kahe nädala vanustena. Eestis pesitseb osa rootsiitsitajaid suve jooksul kaks korda. Rootsiitsitaja toidu moodustavad seemned ja taimepungad, putukad ja teised selgrootud. Linnuvaatlejate slängis tuntakse teda ka rootsi itsitaja nime all. Hirundo 1:2009 Rootsmäe, L., Veroman, H. Eesti laululinnud. Tallinn Valgus 1974 Rootsiitsitaja andmebaasis eElurikkus
Kuldtsiitsitaja

Kuldtsiitsitaja (Emberiza aureola) on linnuliik tsiitsitajalaste sugukonnast tsiitsitaja perekonnast. Kuldtsiitsitaja on levinud Euraasia taigavööndis Soomest läbi Siberi kuni Hiina kirdeosa, Korea, Jaapani põhjaosa, Kuriilide ja Kamtšatkani. Talvitub Aasia kaguosas Indiast ja Lõuna-Hiinast Malai saarestikuni. Soomes on ta väga haruldane ebajärjekindel haudelind, Eestis eksikülaline. Kuldtsiitsitajat nähti linnuvaatlusel Eestis esimest korda 1972. aasta juunis Soome lahes asuval Malusi saarel. Üldpikkus 14–15,5 cm. Kuldtsiitsitaja asustab lopsaka taimestikuga soiseid niite ja põõsastikke jõelammidel, metsaservi, subalpiinseid põõsasniite. Tema meeliselupaiku on kõrgrohustud, kus kasvab hobuoblika puhmaid. Pesa rajab maapinnale puhma varju. Kurnas 4–5 muna. Toiduks on putukad ja seemned. Saabub mai lõpus-juuni alguses, lahkub augustis. Leibak, E., Lilleleht, V., Veromann, H. (eds). Birds of Estonia. Status, Distribution and Numbers Jonsson, L. Euroopa linnud, Eesti entsüklopeediakirjastus 2000, lk 524 Loomade elu Tallinn Valgus 1980 Kuldtsiitsitaja andmebaasis eElurikkus
Talvike

Talvike (Emberiza citrinella) on linnuliik tsiitsitajalaste sugukonnast tsiitsitaja perekonnast. Rahvapäraseid nimetusi: talvik, talvikene, külmatihane, talitsiitsitaja, tits, jõhvilind. Talvike on levinud Euraasia parasvöötmes Hispaania põhjaosast, Briti saartest ja Norrast kuni Baikalini ja Mongooliani. Aastal 1862 introdutseeriti talvike Uus-Meremaale, kus ta kohanes hästi ning on muutunud levinud haudelinnuks. Eestis on talvike üldlevinud arvukas haudelind. Osa talvikesi rändab talveks lõuna poole, teine osa jääb Eestisse. Talvikese siinset pesitsusaegset arvukust on hinnatud 150 000 – 200 000 paarile, talvist arvukust 100 000 – 400 000 isendile. Üldpikkus 15,5–17 cm. Suur tsiitsitaja, varblasest natuke suurem. Kõigis sulestikes on tunnuslik punapruun päranipuala. Isaslinnu tume näomuster varieerub. Kutsehüüd on lühike järsk tsik, ka kõhiseva kõlaga tselip või tsilip. Hoiatushüüd on tsii. Talvikese laul on lühikeste silpide rida, laulu lõpusilp on venitatud ja madalama kõlalisem. Näiteks tsi-tsi-tsi-tsi-tsi trüü. Vahel jääb lõpusilp laulmata. Talvikese laulu kuuleb märtsi keskpaigast kuni juuli keskpaigani, harva sügisel. Laulab puu või põõsa ladvas, traadil, hoone katusel ja mujal väljapaistval kohal. Asustab mitmesugust ava- ja pool-avamaastikku. Väldib soid ja märgalasid. Pesa rajab maapinnale või madalale tiheda okaspõõsa võrasse. Kurnas 4–5 muna. Täiskurni leidub alates aprilli lõpust. Pesitseb kaks korda suve jooksul. Suvepoolaastal sööb putukaid ja värskeid võrseid, talvepoolaastal viljateri ja seemneid. Toitu otsib maapinnalt. Idatalvike Mäger, M. Linnud rahva keeles ja meeles Eesti Raamat Tallinn 1969 Hirundo 1:2009 Talvike andmebaasis eElurikkus
Adolf Mützelburg

Adolf Mützelburg (3. jaanuar 1831 Frankfurt Oderi ääres – 17. jaanuar 1882 Berliin) oli saksa kirjanik. Põhiliselt kirjutas ta ajaloolisi romaane.