laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kapsaraud

Kapsaraud on S-kujulise raudtera ja sirge puit- või metallvarrega tööriist, mida on kasutatud kapsaste hapendamise ettevalmistamisel kapsapeade purustamiseks. Hapendamiseks tambitakse purustatud kapsad tünnis või tündris kapsanuiaga tihedalt kokku (nii et mahl peale tuleb), lisades tampimise ajal maitseaineid. Kapsaraud sobib ka seasööda ja muude loomasöötade peenestamiseks. Oskar Lutsu "Kevades" väidab Toots köstrile, et tal viisid rotid kapsaraua ära ega toonudki tagasi.
Kapsas

Kapsas (Brassica oleracea) on ristõieliste sugukonda kapsasrohu perekonda kuuluv levinud rohttaim. Brassica oleracea var. sylvestris – metskapsas Brassica oleracea – lehtkapsas (laias tähenduses) = lehtkapsas (kitsas tähenduses) + söödakapsas + ilukapsas Brassica oleracea var. alboglabra – kailaankapsas ehk hiina lillkapsas Brassica oleracea var. botrytis – lillkapsas Brassica oleracea var. botrytis Chlorusa rühm – roheline lillkapsas Brassica oleracea var. botrytis Erytrobotrys-rühm – lilla lillkapsas Brassica oleracea var. botrytis Phaeusa rühm – pruun lillkapsas Brassica oleracea var. botrytis Theiusa rühm – kollane lillkapsas Brassica oleracea var. capitata – peakapsas Brassica oleracea var. capitata Conica rühm – koonuskapsas ehk teravapealine kapsas Brassica oleracea var. capitata f. alba – valge peakapsas Brassica oleracea var. capitata f. rubra – punane peakapsas Brassica oleracea var. costata – portugali kapsas Brassica oleracea var. gemmifera – rooskapsas ehk brüsseli kapsas Brassica oleracea var. gongylodes – nuikapsas ehk koolrabi Brassica oleracea var. gongylodes f. gongylodes – valge nuikapsas Brassica oleracea var. gongylodes f. violacea – sinine nuikapsas Brassica oleracea var. helmii – tuttkapsas (peakapsas × kähar lehtkapsas) Brassica oleracea var. italica – spargelkapsas ehk asparkapsas ehk brokoli Brassica oleracea var. italica Albida rühm – valge spargelkapsas (valge asparkapsas, valge brokoli) Brassica oleracea var. italica Cymosa rühm – roheline spargelkapsas (roheline asparkapsas, roheline brokoli) Brassica oleracea' var. italica Flava rühm – kollane spargelkapsas (kollane asparkapsas, kollane brokoli) Brassica oleracea var. italica Italica rühm – lilla spargelkapsas (lilla asparkapsas, lilla brokoli) Brassica oleracea var. medullosa – üdikapsas Brassica oleracea var. medullosa Rubra rühm – punane üdikapsas Brassica oleracea var. palmifolia – palmkapsas Brassica oleracea var. polycephala – mitmepäine kapsas (peakapsas × rooskapsas) Brassica oleracea var. ramosa – haruline kapsas Brassica oleracea Romanesco rühm – romaani lillkapsas Brassica oleracea var. sabauda – kähar peakapsas ehk savoia kapsas Brassica oleracea var. sabellica – kähar lehtkapsas Brassica oleracea var. selenisia – sulgkapsas Brassica oleracea var. viridis – söödakapsas Hiina kapsas Peasalat Paksoi Kapsas andmebaasis eElurikkus
Johannes Lükki

Johannes Lükki (3. juuli 1913 Narva – 11. jaanuar 2004 Tallinn) oli eesti ooperilaulja (tenor). Ta õppis laulmist aastatel 1934–1937 ja 1938–1942 Tallinna Konservatooriumis. Aastatel 1941–1942 laulis Estonia kooris, hiljem Vanemuise ooperi- ja operetisolist. Lükki on tegelenud ka rooside aretuse ja kasvatusega. 1957 Eesti NSV teeneline kunstnik Johannes Lükki Eesti ansamblite andmebaas Heino Pedusaar, ""Vanemuise" tenortala Johannes Lükki", Ilo, Tallinn 1994, ISBN 9985570073; ka samanimeline helikassett 14 lauluga Alo Lõhmus, "Elupõline laulupeoline hakkas laulma hirmust" – Postimees 3. juuli 1999, lk 3 Nekroloog: Johannes Lükki 3. VII 1913 – 11. I 2004 – Sirp 16. jaanuar 2004, lk 20
1806

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | 1820. aastad | 1830. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1802 | 1803 | 1804 | 1805 | 1806 | 1807 | 1808 | 1809 | 1810 | ► | ►► 1806. aasta (MDCCCVI) oli 19. sajandi 6. aasta. 7. veebruar (vkj 26. jaanuar) – avati Paide kreiskool. Veebruaris otsustas Eestimaa maapäev reguleerida raskeimat abiteo kohustust – öist rehepeksu. 13. märts (vkj 1. märts) – Tartus hakkas ilmuma Tarto maa rahva Näddali-Leht, esimene eestikeelne ajaleht. 18. august (vkj 6. august) – avati Tartu Ülikooli raamatukoguhoone toomkiriku varemetes. Oktoobris jõudis lõpule Tartu õpperingkonna avalike algkoolide ümberkorraldamine. Korraldamise tulemusena oli Eesti linnades 15 elementaarkooli ja elementaarkool oli ka Lihula ja Põltsamaa alevis. Selle aasta sügisel ikaldus talivili, paljudes kohtades oli suvel riknenud ka hein. Napoleoni sõjad. Venemaa, kes kartis prantslaste jõudmist Balti kubermangudesse, alustas talupoegadest kaitseväe moodustamist. Esimese eestikeelse aineõpikuna ilmus Püha pastori Peter Heinrich von Frey aritmeetikaõpik "Arropiddamisse ehk Arwamisse-Kunst". 5. juuni – Louis Bonaparte sai Hollandi kuningaks. 6. august – viimane Saksa-Rooma keiser Franz II loobus Napoleon I survel troonist, see tähendas ka riigi lõppu. 14. oktoober – toimus Jena-Auerstädti lahing. november – Napoleon I kuulutas välja kontinentaalblokaadi. 2. mai – Charles Gleyre, šveitsi kunstnik 6. juuli – Claus Mohr, saksa klassikaline filoloog ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 114-115
Külama

Külama on Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas asuv küla. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda. Küla piirneb põhjas Sinima ja Vanamõisa, edelas Sepaste ning lõunas ja idas Kabuna külaga. Kohanime lähtekohaks on kas lisanimi või talunimi, mis põhineb sõnadel "küla" ja "maa". Kohanime on mainitud 1583. aastal kujul Kulleme ja 1598. aastal Kylama. Asula kandis 1977. aastani nime Külamaa, praegust nime kannab küla alates 1977. aastast. Küla piirneb läänes Vanamõisa lahega ja hõlmab osa Vanamõisa lahe hoiualast. Küla läbivad Külama jõgi ja Jausa jõgi. Külama ajaloolised talud 1836 Külama kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. Agapäe vakuses on mainitud järgmisi talunikke: Kulleme Matz (1583), Kylama Lylle (1598), Kylama Thonis (1609), Küllama Pert (1666) ja Küllama Bertell (1726). 1798. aastal on märgitud Küllama küla. Emmaste valla rahvas on jaganud valla lõunapoolseks Emaste otsaks, kus elasid traditsioonilise hiidlaste seltside jaotuse järgi emased, ning põhjapoolseks Agabe otsaks, kus elasid koldselõuamehed. Piir kahe otsa vahel kulges Külama küla kohalt, kitsamas mõttes on Agabe tähendanud Emmaste külasid Külamalt Nursteni. 21. veebruaril 2012 leidsid külaelanikud külast Saaremaalt pärit koera. Külamat läbib Emmaste–Luidja maantee ja külas asub Külama bussipeatus. Külas asuvad kaitsealused Tooma tuulik ja Külaküla tuulik. Külas asub priikoguduse palvela. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Külama" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. EELK Käina kihelkonna personaalraamat Rahvusarhiiv RA,EAA.3171.1.54; 1836-1843 Hugo Puss. Hiidlaste seltsid. Etüüd Hiiumaa siseetnonüümika alalt. Keel ja Kirjandus 1973, nr 11, lk 679. Urmas Lauri: "Saaremaa koer eksis Hiiumaale." Hiiu Nädal 8. märts 2012 lk.4
Laartsa

Laartsa on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda. Laartsast põhjas asub Haldi, läänes Härma, lõunas Haldreka ja Kitsa, kagus Metsapere ning idas Kaderna küla. 1636 on Agapäe vakuses mainitud isikut nimega Pusepe Larß. 1726 elas vakuses talunik Lartza Hinrich. Kohanimi kujunes isikunimest Laurentius (Lars). Küla kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. 1636 elas Agapäe vakuses Pusepe Larß, 1666 Pusep Lahrße Hanß ja 1697 Larße Hanso Hindrick. 1835 oli külas 3 talu ja külaelanikud said perekonnanimeks Kaasik, Pahtmann, Puss ja Sakla. Laartsa kuulus 1977–1997 Kaderna koosseisu. Küla idaosa piirneb Emmaste–Luidja maanteega, kus asub Kaderna bussipeatus. Maanteest algab Härma külla viiv tee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Laartsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Käina kihelkonna perekonnanimede panemise raamat; RA,EAA.1864.2.VIII-196; 1835
Lassi

Lassi on mitme küla nimi: Lassi, küla Emmaste vallas Hiiu maakonnas Lassi, küla Saaremaa vallas Saare maakonnas Lassi on Laasi küla nimevariant Lassi, Põhja-Indias ja Pakistanis levinud hapupiimajook
Lassi (Hiiumaa)

Lassi on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda. Lassi küla piirneb põhjas Kuusiku ja Leisu, läänes ja lõunas Emmaste-Selja ja idas Emmaste-Kurisu külaga. Kohanime on esmamainitud 1565. aastal seoses isikunimega Laße. Leo Tiigi alusel tuleneb kohanimi isikunimest, koha esmaasukas võis pärineda Soomest. Küla läbib Väljasoo kraav. Lassi ajaloolised talud 1836 Lassi küla kuulub ajalooliselt Emmaste mõisa alla. 1565 on Agapäe vakuses mainitud talunikku Laße Kaskisälke, 1577 Lasse Benth ja 1693 Laßi Lahrs. Hiljem moodustus taludest Lassi küla. Lassi küla koosseisu kuulus 1977–1997 Emmaste-Kurisu küla. Küla läbib Harju–Leisu tee ja külas asub Lassi bussipeatus. Lassist on pärit Osvald Tärk. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Lassi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. EELK Käina kihelkonna personaalraamat Rahvusarhiiv RA,EAA.3171.1.54; 1836-1843
Konjak

Konjak on Prantsusmaal Cognaci piirkonnas viinamarjaveini destilleerimisel saadud alkohoolne jook. Nõukogude Liidus nimetati konjakiks igasugust brändit, mis aga päritolutähise kaitset (Appellation d'origine contrôlée) arvestades pole õige. 1909. aastast on konjaki austav nimetus määratud seadusega vaid ühele brändile, mida valmistatakse rangelt piiritletud alal. Venemaa keisririigi alkoholitööstur Ivan Šustov sai pärast 1900. aasta Pariisi maailmanäitust õiguse talle kuuluvates brändit tootvates vabrikutes (Jerevanis ja Odessas) valmistatud jooke nimetada sõnaga "Cognac" (коньяк). Maailmanäitusel võistlesid Šustovi toodetud brändid prantsuse toodetega anonüümselt, st märgistamata ja etiketistamata pudelites. Eksperdid olevat ühehäälselt hääletanud vene "konjakid" võistluses esikohale ja pärast salastatud valmistaja andmete avalikustamist lubati Šustovil kasutada konjaki nimetust oma toodetel. See on ajaloos ainus teadaolev juhtum, kui Prantsusmaa lubas oma alkohoolse joogi tootenime kellelgi teisel kasutada. Pärast Nõukogude Liidu lakkamist nõudsid prantslased lausa presidentide tasandil, see tähendab Prantsusmaa president François Mitterrand otse Venemaa presidendilt Boriss Jeltsinilt, et Venemaa lõpetaks oma konjakilaadsete toodete (st brändide) nimetamise konjakiks. Vähemalt ladina kirjas (Cognac) etikettidel seda enam ei tehtagi, aga venekeelsetel sõna "коньяк" siiski veel esineb. Õiges konjakipiirkonnas on suure lubjasisaldusega pinnas. Sellel kasvavaist viinamarjadest saab väärtusliku konjaki tarbeks ideaalse valge veini. Konjaki puhul ei rõhutata mingeid erilisi aastakäike nagu veinide puhul, sest konjakit tehakse alati viinamarjaveinide segust. Need segatakse tegija maitse järgi erinevatest aastakäikudest kokku. Seda segu laagerdatakse tammepuidust vaatides. Konjaki kvaliteeti iseloomustav ametlik tähis vastab valmistamisel kasutatud kõige noorema komponendi vanusele. Tähised on järgmised: V.S – Very Special või ✯✯✯ (min. 2,5 aastat) V.O – Very Old (4,5–6,5 aastat) V.S.O.P – Very Superior Old Pale või Réserve XO – Extra Old või Napoléon (min. 6,5 aastat) Hors d'âge (beyond age) – klassifikatsiooni järgi võrdne XO-ga, tootjad kasutavad parema kvaliteedi märkimiseks Extra Vieux Vieille Réserve Grande Champagne Petite Champagne Borderies Bons Bois Bois Ordinaires A. E. Dor Bache-Gabrielsen Braastad Brillet Bisquit Camus Cognac Godet Chateau Beaulon Chateau Montifaud Chateau des Plassons Courvoisier Delamain Francet Frapin Gaston de Casteljac Gautier Grönstedts Guerbé Hennessy Hine Jaques Delorme Jean Fillioux Jules Gautret Kelt Landy Larsen Lautrec Leopold Gourmel Louis Royer Maison Surrenne Maxime Trijol Martell Meukow Moyet Otard Paul Giraud Paul Monier Pierre Ferrand Planat Prince Hubert de Polignac Prunier Ragnaud-Sabourin Rémy Martin Tesseron Konjaki hind on erinev. Näiteks oli 2021. aasta oktoobris e-Selveris saadavaloleva konjaki liitri hind vahemikus 17,45–5712,86 eurot. Konjaki vanus ja markeeringud. (vaadatud 29.12.2016) "Konjakid, brändid". Selver. Originaali arhiivikoopia seisuga 13.09.2021. Vaadatud 19.10.2021.
Brändi

Brändi on taimse päritoluga toorainest eriliselt töödeldud ja valmistatud (destilleeritud) alkohoolne jook, mis sisaldab tavaliselt umbes 40 mahuprotsenti alkoholi. Brändit on valmistatud tõenäoliselt juba alates 12. sajandist. Brändi valmistamisel kasutatakse toorainena mitmeid puuvilju, kuid levinuimaks tooraineks on küpsed viinamarjad, vein või veinitööstuse jäägid. Valmistamisprotsessi käivitamiseks lastakse toorainel spetsiaalsetes anumates ja kontrollitud tingimustes viljades oleva loodusliku suhkru ning ensüümide toimel käärida. Pärast destilleerimist võidakse brändit (olenevalt brändist) ka tammevaatides laagerdada. Brändi tuleneb inglise sõnast brandy, mis on lühend sõnast brandywine, mis on laen hollandi sõnast brandewijn 'põletatud vein'. Piirkondlikud brändisordid on konjak, armanjakk, vinjakk. Õunabrändit nimetatakse kalvadoseks; Kirssidest valmistatud brändi on Kirschwasser. alkoholiaktsiis Ararat (brändi) Belõi aist Metaxa St. Rémy Martin Oxford English Dictionary, University Press: Oxford 1989. Online Etymology Dictionary
Pöördhõive

Pöördhõive ehk pööratud jaotus on füüsikaline nähtus ergastatud mikroosakeste süsteemis, näiteks aatomite kogumis, kus mikroosakesed saavad omandada teatud kindlaid energiatasemeid (neid kirjeldab kvantmehaanika). Soojustasakaalu tingimustes toimub tavahõive vastavalt Boltzmanni statistika jaotusfunktsioonile. Pöördhõive korral aga on mikroosakeste kogumis kõrgemal energiatasemel olevaid osakesi rohkem kui madalama energiatasemega osakesi, ehk täpsemalt: pöördhõive korral on kogumis vähemalt üks kõrgem energiatase osakestest hõivatum kui mõni madalam energiatase. Aines võib pöördhõivet esile kutsuda mikroosakeste tugev ergastamine optilise kiirgusega, korpuskulaarse kiirgusega, s.t aineosakeste vooga, elektrivoolu läbijuhtimisega või keemilise reaktsiooni toimel. Pöördhõive on oluline eeldus indutseeritud ehk stimuleeritud kiirguse tekitamiseks laseris. Optiline resonaator Laser ENE 7. köide, 1994
1805

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | 1820. aastad | 1830. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1801 | 1802 | 1803 | 1804 | 1805 | 1806 | 1807 | 1808 | 1809 | ► | ►► 1805. aasta (MDCCCV) oli 19. sajandi 5. aasta. 21. oktoober – Kolmanda koalitsiooni sõda: Briti admiral lord Nelson võitis Trafalgari all Prantsuse-Hispaania laevastikku, kuid sai ise surmavalt haavata. 11. november – Kolmanda koalitsiooni sõda: Toimus Dürensteini lahing 2. detsember – Kolmanda koalitsiooni sõda: Toimus Austerlitzi lahing. 23. jaanuar (vkj 11. jaanuar) – avati Valga kreiskool. 25. jaanuar (vkj 13. jaanuar) – reorganiseeriti Tallinna gümnaasium. Selle tulemusel moodustati gümnaasiumi kolme vanema klassi baasil Tallinna kubermangugümnaasium. Kahe noorema klassi (pluss veel ühe klassi lisamisega) moodustati saksa õppekeelega kreiskool; see oli gümnaasiumi ettevalmistuskool. 25. jaanuar (vkj 13. jaanuar) – Tallinnas avati vene õppekeelega kreiskool. 27. aprill (vkj 15. aprill) – uksed avab Viljandi linna tütarlastekool. 25. jaanuar (vkj 13. jaanuar) – Tallinnas avati vene õppekeelega kreiskool. 9. juuli (vkj 27. juuni) – uksed avab Rakvere kreiskool. 3. august (vkj 22. juuli) – avati Haapsalu kreiskool. Augustis asutati Tallinnas kaks elementaarkooli poeglastele ja kaks tütarlastele. Augustis avati Tartus kaks segaelementaarkooli. Augustis avati Kuressaares poeglaste elementaarkool. 15. september – avati Pärnu linna tütarlastekool[viide?]. 27. september (vkj 15. september) – praost Johann Philip von Roth avas Kanepi kihelkonnakooli. Septembris kasutati Läänemaa Vanamõisa ja Seira mõisas teadaolevalt esimest korda Eestis viljapeksmismasinat. Teise allika järgi kasutati viljapeksmismasinat esimest korda juba 1797. aastal; vaata 1797. aasta sündmused Eestis. Eestimaa talupojad said kätte talurahvaseaduse ja uued vakuraamatud. Et vakuraamatutes ei olnud infot abiteo kaotamise kohta, keeldusid talupojad mitmes kohas vakuraamatuid vastu võtmast. 14. oktoober (vkj 2. oktoober) – talurahvarahutuste kõrgpunkt: Harjumaal Kose-Uuemõisas ründab u 500 talupoega 100-mehelist sõjaväesalka. Pärast põhjalikku juurdlust karistati talupoegi karmilt. Detsembris asutas pastor Christian Theodor Richter Viljandi kihelkonnakooli. Avaldati esimene eesti koolilugemik "Weikenne oppetusse ning luggemisse Ramat Tarto ma-rahwa kooli laste tarbis", mille lõunaeesti keeles kirjutas Georg Marpurg. Anonüümse autori poolt ilmus väike raamat "Õppetus, kuidas kartuhvlid peavad mahhatehtud ja kasvatatud sama". 2. aprill – Hans Christian Andersen, taani kirjanik 19. november – Ferdinand de Lesseps, Prantsuse diplomaat ja insener (Suessi kanal) 20. detsember – Thomas Graham, šoti keemik, kolloidkeemia isa 31. detsember – Marie d'Agoult, prantsuse kirjanik 25. mai – William Paley, Inglise teoloog ja filosoof 21. oktoober – Horatio Nelson, Briti viitseadmiral Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 113 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 114
Müller-Thurgau

"Müller-Thurgau" on võrdlemisi levinud viinamarjasort Saksamaal. Tegu on 1882. aastast pärit saagika ning vähenõudliku viinamarjasordiga. "Müller-Thurgau" sordist valmistatud kuiva veini müüakse Rivaneri nime all.
Optiline resonaator

Optiline resonaator on laseri komponent, mille abil saadakse vajaliku lainepikkusega seisulaineid. Optiline resonaator koosneb kahest peeglist, millest üks on poolläbilaskev. Peegeldudes läbib valgus resonaatorit palju kordi ning tekib stimuleeritud kiirgus. pöördhõive
Larsen (ettevõte)

Larsen on Prantsusmaa konjakitootmisettevõte. Selle asutas 1926. aastal norralane Jens-Reidar Larsen (1895–1980). Koduleht
1804

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | 1820. aastad | 1830. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1800 | 1801 | 1802 | 1803 | 1804 | 1805 | 1806 | 1807 | 1808 | ► | ►► 1804. aasta (MDCCCIV) oli 19. sajandi 4. aasta. 15. veebruar (vkj 3. veebruar) – keiser Aleksander I kinnitas Liivimaa talurahvaseaduse. Liivimaa kubermangus kehtestati uued talurahvaseadused, millega talupojad jäid endiselt pärisorjadeks, kuid neid ei tohtinud enam müüa ega pantida; neid ei tohtinud kinkida maast lahus; nad said omandiõiguse vallasvarale ja võisid maad osta ning omandatud maad võisid edasi pärandada. Talurahva koormised vaadati ümber. Veebruaris-märtsis arutas Eestimaa maapäev oma talurahvaseaduse uuendamist; arutamine oli ajendatud äsjasest Liivimaa talurahvaseaduse kinnitamisest Venemaa keisri poolt. 2. aprill (vkj 21. märts) – Läänemere kubermangude koolikorralduse täpsustamiseks anti välja "Määrused Tartu Keiserlikule Ülikoolile tema ringkonna järelevalve kohta". Kevadel alustasid Liivimaa kubermangus tööd maakondade revisjonikomisjonid. Juuli keskpaik. Liivimaa kubermangus asutati esimesed kihelkonnakohtud, "Eestima Tallorahwa Kohto Seadusse Ramatu" alusel. 8. september (vkj 27. august) – Aleksander I kinnitas Eestimaa talurahvaseaduse. Eestimaa kubermangus kehtestati uued talurahvaseadused, millega jäid talupojad endiselt pärisorjadeks, kuid neid ei tohtinud enam müüa ega pantida ja neid ei tohtinud kinkida maast lahus. Suvest sügiseni oli Liivimaal talurahvarahutusi, mis olid ajendatud umbusust ja ärevusest talurahvaseaduste elluviimisel. 27. september (vkj 15. september) – 8 õpetaja ja 17 õpilasega alustas tegevust Tartu kubermangugümnaasium. Tööd alustasid ka Tartu, Võru ja Kuressaare kreiskool ning esimene uutele alustele rajatud, linnakooli tüüpi kihelkonna- ehk elementaarkooli Võrus (Võru kihelkonnakool). 26. oktoober (vkj 14. oktoober) – Tartu tütarlastekool korraldati ümber uut tüüpi linna tütarlastekooliks. 17. november (vkj 5. november) – Aleksander I kinnitas "Ülikoolile alluvate õppeasutuste määrustiku". 22. detsember (vkj 10. detsember) – avati Viljandi kreiskool. 18. mai – Napoleon I sai Prantsusmaa keisriks. 1. september – Saksa astronoom Karl L. Harding avastas asteroidi 3 Juno 2. detsember – Napoleon I krooniti. 3. jaanuar – Guglielmo Gasparrini, itaalia botaanik 23. aprill – Maria Taglioni, itaalia baleriin 1. juuni – Mihhail Glinka, vene helilooja 24. juuni – Stephan Endlicher, Austria botaanik ja sinoloog 1. juuli – George Sand, prantsuse kirjanik 4. juuli – Nathaniel Hawthorne, USA kirjanik 28. juuli – Ludwig Feuerbach, saksa filosoof 4. november – Peder Balke, norra kunstnik 3. jaanuar – Nikolai Lvov, Venemaa arhitekt 12. veebruar – Immanuel Kant, saksa filosoof 16. märts – Henrik Gabriel Porthan, soome rahvaluule, keele ja ajaloo uurija Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 112-113
Andrei Vostrikov

Andrei Ivanovitš Vostrikov (vene keeles Андрей Иванович Востриков; 10. oktoober 1902 Agarjovka, Atkari maakond, Saratovi kubermang – 26. september 1937 Moskva) oli vene orientalist. Ta oli filoloogiateaduste doktor. Sündis vaimuliku peres Ogarevkas (vene keeles Огаревка (Агаревка) Аткарского уезда Саратовской губернии) Saraatovi kubermangus Venemaal. 1924 lõpetas Petrogradi ülikooli ühiskonnateaduste alal ja 1925. aasta juunist asus tööle teadusliku töötajana Elavate Ida-keelte Instituuti (Преподаватель Ленинградского Института Живых Восточных Языков/Ленинградского Восточного Института и ЛГУ). 1929. aastast Aasia muuseumi kaastööline. 1928–1929 Budismi kultuuri instituut. 1930. aastast vanem teaduslik töötaja Ida Instituudis (ИВ АН СССР). Õppis sanskriti ja tiibeti keelt akadeemik Stsherbatski käe all ja mongoli keelt Vladimirtsovi juures. 1928–1932 käis viis korda komandeeringul Burjaatias ja Mongoolias, uurides enda töös sealseid datsane, nende olu, budismi kui usundit ja budismi kui filosoofilist süsteemi. Neilt sõitudelt tõi kaasa suurel hulgal käsikirju ja tekste, mis andis üle Ida Instituudile. Tema hangitud tekstide kogu kohta ütles akadeemik Štšerbatski ütles, et see oli üliunikaalne. 1930. aastatel uuris ja tõlkis hinduismi filosoofilisi tekste ((Nyaya) astika koolkond hindu filosoofias), samuti budismi filosoofiat. Paralleelselt tegeles Kalatšakra tantra tekstidega. 1937. aastal määrati Ida Teaduste Instituudi Tiibeti osakonna juhatajaks. 8. või 9. aprilli öösel viidi kodust minema tšekaa poolt ja lasti maha Moskvas 26. septembril 1937. Vostrikovi õpilaste hulgas, kes õppisid tema juures tiibeti keelt ja kultuuri, oli muuhulgas burjaat Bidija Dandaron, kes hiljem aastaid kannatas tšekaa ja nõukogude võimu repressioonide all. А.И. Вострикова