laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tiigi tänav

Tiigi tänav on tänav mitmes Eesti asulas. Tiigi tänav Tartus Tiigi tänav Tallinnas Tiigi tänav Abja-Paluojal Tiigi tänav Antslas Tiigi tänav Elvas Tiigi tänav Haapsalus Tiigi tänav Jõhvis Tiigi tänav Karksi-Nuial Tiigi tänav Kuressaares Tiigi tänav Kärdlas Tiigi tänav Narvas Tiigi tänav Otepääl Tiigi tänav Paides Tiigi tänav Rakveres Tiigi tänav Sindis Tiigi tänav Tõrvas Tiigi tänav Valgas Tiigi tänav Võrus Tiigi tänav Alus Tiigi tänav Aseris Tiigi tänav Arukülas Tiigi tänav Audrus Tiigi tänav Eidaperes Tiigi tänav Hallistes Tiigi tänav Iisakus Tiigi tänav Jüris Tiigi tänav Kehtnas Tiigi tänav Kilingi-Nõmmes Tiigi tänav Koerus Tiigi tänav Kose-Uuemõisas Tiigi tänav Kostiveres Tiigi tänav Kuusalus Tiigi tänav Laekveres Tiigi tänav Mustlas Tiigi tänav Olustveres Tiigi tänav Paikusel Tiigi tänav Pukas Tiigi tänav Sakus Tiigi tänav Saugal Tiigi tänav Sõmerus Tiigi tänav Tabiveres Tiigi tänav Uuemõisas Tiigi tänav Vastseliinas Tiigi tänav Viiratsis Tiigi tänav Vinnis Tiigi tänav Vokas Tiigi tänav Vändras Tiigi tänav Kurtnas Tiigi tänav Nasval Tiigi tänav Päris Tiigi tänav Tilas Tiigi tänav Väänal Tiigi tänav Üldes
GSG 9

GSG 9 (saksa GrenzSchutzGruppe 9; 'Piirikaitsegrupp 9') on Saksamaa Föderaalpolitsei terrorismivastane eriüksus, mis moodustati 17. aprillil 1973. Eriüksus otsustati luua pärast Müncheni massimõrva, kui päästeoperatsioon lõppes totaalse läbikukkumisega. Nimelt üritasid eriettevalmistuseta snaiprid ja politseinikud pantvange lennuväljal päästa. Tulemuseks oli, et mitmete vigade ja valearvestuste tulemusena said kõik pantvangid, viis pantvangistajat ja üks politseinik surma. Pärast tragöödiat oli Saksamaa politsei häbistatud, põhjuseks Iisraeli ja Saksamaa ajalooline suhe. GSG loomine kohtas alguses poliitikute vastuseisu, sest seda peeti SSi loomise katseks. Üksus otsustati siiski luua, aga erinevalt SS-ist: politsei koosseisu. Nimelt keelavad Saksamaa seadused sõjaväeüksuste kasutamise tsiviilisikute vastu. Eriüksus, mis koosneb politseinikest, lahendas selle probleemi Üksuse ametlikuks asutamiskuupäevaks sai 17. aprill 1973. Üksus loodi Saksamaa Föderaalpolitsei koosseisu. Tollal kandis see nime Bundesgrenzschutz (Föderaalne Piirivalve Teenistus). Sellel oli 8 piirivalve gruppi ja loodav eriüksus sai üheksandaks. Kui 2005. aastal muudeti Föderaalne Piirivalve Teenistus Föderaalpolitseiks, otsustati GSG 9 nimi samaks jätta nime kuulsuse tõttu. GSG 9 esimene operatsioon toimus 1977. aastal ja see oli väga edukas. Eriüksus ründas koos Briti SASiga Palestiina terroristide hõivatud lennukit ja vallutasid selle. Operatsioon kestis 7 minutit ja selle käigus tapeti neljast hõivajast kolm, viga sai üks lennusaatja ja eriüksuslane. Enamus GSG 9 operatsioonidest on salastatud. On teada, et üksus on osalenud umbes 1500 operatsioonis ja relva on tulnud kasutada viiel korral. Kõik Saksamaa politseinikud võivad pärast kaheaastast teenistust üksuse liikmeks kandideerida. Kandidaadil kontrollitakse psüühikat ja tervist, misjärel algab 22 nädala pikkune väljaõpe. Väljaõpe on raske ja kandidaatidest läbib väljaõppe ainult umbes 20%. GSG 9 töötajate isikuandmed on rangelt salastatud. K-komando RAID Karhu-ryhmä
Tiit Toomsalu

Tiit Toomsalu (sündinud 21. novembril 1949) on Eesti poliitik, Riigikogu liige (1999–2003). Ta on lõpetanud 1968. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli juristidiplomiga. Tiit Toomsalu oli aastail 1999–2003 Riigikogu liige. Aastail 1995–2004 oli ta Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei esimees (partei nimeks sai 2008. aastal Eestimaa Ühendatud Vasakpartei). Äriregistri andmeil kuulus ta parteisse 1991. aastast. 2010. aastal visati Toomsalu parteist juhatuse otsusega välja. Äriregistri teabesüsteem juuli 2010. Tiit Toomsalu raadiosaates "Kukul külas", 30. jaanuar 2005, 1. osa, 2. osa
Autoritaarne režiim

Autoritaarne režiim on poliitiline režiim, milles riigijuht piiratud mandaadi printsiipi. Valitseja otsuseid ei piira miski, sest valitsejal on peaaegu kõik õigused; rahval puuduvad peamised poliitilised õigused. Autoritarism
Luna

Luna on ladina keeles 'Kuu'. Luna on kuujumalanna vanarooma mütoloogias. Luna oli Nõukogude Liidu automaatjaamade seeria Kuu uurimiseks. "Luna" (Luna, la heredera) on Colombia telesari. Luna on asula Rumeenias Cluji maakonna Luna vallas
Kummaline teekond

"Kummaline teekond" (ingl. We're on the Road to D'ohwhere) on joonissarja Simpsonid 17. hooaja 11. jagu, mis jõudis ekraanile 29. jaanuaril 2006. Bart ja Milhouse jäid salajastes koolialustes tunnelites kolamisega vahele. Direktor saatis Barti ühte Oregoni osariigi poistelaagrisse. Moe aga teatas, et ta viib oma baarikülastajad Las Vegasesse. Homer viis Barti lennujaama, et viimane saaks laagrisse lennata. Bartil aga oli lendamine keelatud: Piletimüüja: "Teie poeg on lennukeelu nimistus." Homer: "Miks, siin peab mingi viga olema." Piletimüüja: "Siin pole viga. Paistab, et viimane kord kui ta ilma vanemata lendas..." Piloot: "Tere tulemast Atlantasse. Palun hoidke oma turvavööd kinnistena, kuni me pole lõplikult seisma jäänud." Bart: "Keegi ei käsuta Bart Simpsonit." Piloot: "Suur tänu, 33C. Nüüd peame me lendama tagasi Minneapolisse ja ma olen väga väsinud." Seetõttu pidi Homer Barti ise laagrisse viima. Kui nad jõudsid ühte teeäärsesse restorani, siis Bart põgenes. Homer sai ta kätte ja viis Barti ikkagi laagrisse. Ehkki Bartile mingil määral laagrism meeldis, tuli Homer tagasi ja otsustas Barti Las Vegasesse kaasa võtta. Seal sattus Homer kaklusesse ning viidi Nevada osariigi vanglasse. Samal ajal müüsid Marge ja Lisa kodus vanavara. Alguses läks müük halvasti ja Marge arvas, et nad peavad kõik Päästearmeele andma. – Samal ajal sõitis üks Päästearmee auto mööda ja juht ütles, et nad ei taha seda kraami. Siis sai Marge palju raha aegunud retseptiravimite müügist ning Wiggum sai sellest teada ja Marge sattus vanglasse. Jao lõpus sai Lisa 2 telefonikõnet, ühe Homerilt ja teise Marge'lt, kes tahtsid, et nende kautsjonid ära makstaks. Seepeale ütles Lisa Maggie'le, et nad on mõnda aega kahekesi kodus. Lisa mainis veel, et ta otsib endale järgmisel päeval tööd.
Käsumajandus

Käsumajandus on majandus, milles: riik asendab eraomanikku ja kontrollib kõiki tootmisressursse riik on ettevõte, mis toodab enamiku kaupadest riik määrab ära kaupade hinna riiklik plaan määrab ära hüviste jaotuse riik kontrollib kogu majandussüsteemi Käsumajanduse eelised:[viide?] majandust on lihtsam mobiliseerida konkreetsete ülesannete täitmiseks ressursse ei kulutata ettevõtetele, mida valitsuse arvates pole vaja Käsumajanduse puudused:[viide?] suure kontrollimis- ja juhtimisaparaadi vajalikkus vähene vastuvõtlikkus uutele ideedele Käsumajandus võib toimida ka ainult mõnes, tähtsamas majandusharus,[viide?] ülejäänud, vähem tähtsates majandusharudes võib[viide?] valitseda turumajandus.
Vääveldioksiid

Vääveldioksiid (keemiline valem SO2) on ühest väävli ja kahest hapniku aatomist koosneva molekuliga oksiid. Vääveldioksiid on normaaltingimustel värvitu gaas. Sellel on terav lõhn, mida võib tunda näiteks tuletiku süütamisel. Vääveldioksiid tekib väävli ja sulfiidide põlemisel. Vääveldioksiid on happeline oksiid. Vees lahustudes moodustab väävlishappe (H2SO3). Vääveldioksiidi tekib nii looduslike protsesside kui ka inimtegevuse tulemusena. Peamiseks vääveldioksiidi allikaks on vulkaanid, nende arvele langeb umbes pool loodusliku tekkega vääveldioksiidist. Lisaks tekib teda metsatulekahjude ja ainevahetuse käigus. Kõik fossiilkütused sisaldavad väävlit, mistõttu moodustub vääveldioksiid nende põletamisel. Vääveldioksiid on inimesele mürgine ning teda peetakse üheks olulisemaks saastegaasiks. Vihmapiiskades lahustunud vääveldioksiid põhjustab happesademeid. Inimesele ohutuks vääveldioksiidi kontsentratsiooniks õhus loetakse 0,03 ppm. vääveltrioksiid väävli oksiidid solfataar Schlager, N., Weisblatt, J., Newton D. E. & Montney, C. B. (2006). Chemical Compounds. U·X·L. Lk 819. ISBN 1414401507 Karik, H. & Truus, K. (2003). Elementide keemia: ülikooliõpik anorgaanilisest keemiast. Ilo. Lk 480. ISBN 9985574990 Schlager, N., Weisblatt, J., Newton D. E. & Montney, C. B. (2006). Chemical Compounds. U·X·L. Lk 821. ISBN 1414401507 Schlager, N., Weisblatt, J., Newton D. E. & Montney, C. B. (2006). Chemical Compounds. U·X·L. Lk 822. ISBN 1414401507
Soome Valge Roosi Rüütliordu

Soome Valge Roosi Rüütliordu (soome keeles Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta; rootsi keeles Finlands Vita Ros' orden) on ühendus Soome Vabariigis, mille liikmeks võtmisega autasustatakse silmapaistvate teenetega tsiviilisikuid ja sõjaväelasi. Suurrist koos ketiga antakse peamiselt riigijuhtidele ja seda on antud umbes sajale inimesele. President Mauno Koivisto ajal hakati andma Soome Vabariigi Presidendi abikaasale Soome Valge Roosi Suurrist. Tellervo Koivisto oli esimene soome naine, kes pälvis selle aumärgi. Valge Roosi Rüütliordu asutas Soome riigihoidja Carl Gustaf Emil Mannerheim 1919. aastal. Nimetus tuleb Soome vapil olevast üheksast valgest roosist. Soome Valge Roosi Rüütliordu suurrist ketiga (kõrgeim autasu) Soome Valge Roosi Rüütliordu suurrist Soome Valge Roosi Rüütliordu I klassi komandör Soome Valge Roosi Rüütliordu komandör Soome Valge Roosi Rüütliordu I klassi rüütel Soome Valge Roosi Rüütliordu rüütel Soome Valge Roosi Rüütliordu teeneterist Soome Valge Roosi Rüütliordu I klassi medal kuldristiga Soome Valge Roosi Rüütliordu I klassi medal Soome Valge Roosi Rüütliordu medal Valentin Grenz Andrei Erikson Bruno Linneberg Richard Jõffert Johannes Ivasčenko Joann Masik Lennart Meri Helle Meri Toomas Hendrik Ilves Evelin Ilves Ieva Ilves Aleksander (Paulus) Arnold Rüütel Ingrid Rüütel Kersti Kaljulaid Rudolf Roomann Arnold Arnemann Jüri Tuulik Konstantin Munt Oskar Dulder Aleksander Anto Albert Klaudius Oskar Bamberg Erich Järvlepp August Schmuul Oskar Maasik Eskil Rosen Herbert Krikk Artur Normak Paul Lill Nikolai Kann Hans Pipar Jaan Hünerson Nikolai Viralu Hermann Salza Paul Saar (vaimulik) Karl Robert Pusta Hugo Bernhard Rahamägi Herman (Aav) Konstantin Päts Harald-Adam Velner Ernst Tiivel Oskar-Hugo Klement Otto Karell Rudolf Marnot Herbert Raidna Edgar Hõbemägi Karl Kornel Ants Vaadre [1]
Jonas Brothers

Jonas Brothers on Ameerika pop-rock'i ansambel. Ansambel loodi 2005. aastal ning see kogus kiiresti populaarsust tänu Disney Channeli telekanalile. Bänd koosneb kolmest vennast: Paul Kevin Jonas II (Kevin Jonas), Joseph Adam Jonas (Joe Jonas) ja Nicholas Jerry Jonas (Nick Jonas). 2008. aastal oli Jonas Brothers nomineeritud Grammyle. Vennad on esinenud ka Disney Channeli filmides "Camp Rock" (2009) ja "Camp Rock 2: The Final Jam" (2010). Alates maist 2009 on neil ka oma Disney Channeli saade "Jonas", kus nad mängivad iseennast. Ansambel läks 2013. aastal laiali, kuid tuli 2019. aastal uuesti kokku. Bänd on välja andnud viis albumit. "It's About Time" (2006) "Jonas Brothers" (2007) "A Little Bit Longer" (2008) "Lines, Vines and Trying Times" (2009) "Happiness Begins" (2019)
Väävli oksiidid

Väävli oksiidid ehk vääveloksiidid on väävli ja hapniku ühendid. Laiemalt levinud väävli oksiidid on vääveldioksiid ja vääveltrioksiid. Vääveldioksiid (SO2) Vääveltrioksiid (SO3) Polü(vääveltrioksiid) (SO3)n) Heptavääveloksiid (S7O) Oktavääveloksiid (S8O) Divääveltrioksiid (S2O3) Diväävelheptaoksiid (S2O7) Vääveltetraoksiid (SO4) sulfaadid sulfiidid
Totalitaarne režiim

Totalitaarne režiim on poliitiline režiim, mis on kehtestanud ühiskonna üle totaalse kontrolli: ka need alad, mis on autoritaarses režiimis riigipoolsest kontrollist vabad, kuuluvad totalitaarses ühiskonnas kontrollitavate hulka. Totalitaarse režiimiga kaasneb kontroll kodanike mõtteavalduste ja väljendusvõimaluste üle ning inimõiguste rikkumine. Totalitarism
Ruffian

Ruffian (17. aprill 1972 – 7. juuli 1975) oli USA võidusõiduhobune, kes valitses 1970-1975[küsitav] aastal ratsavõistlusi. 6. juulil 1975 startis Ruffian Pleasurest. Kui hobune oli sõitnud 1 km, murdus Ruffiani parem kabi. Hoolimata arstide pingutustest ei suudetud Ruffiani elu päästa. Pärast narkoosi oli hobune ebakindel ja šokis. 15 arsti hoidsid teda kinni, kuid hobune murdis ka oma teise kabja. Seejärel otsustati, et Ruffian pannakse magama. Ta suri 7. juulil 1975 parema kabja murru tõttu. Ruffian on ainuke hobune, kes on maetud Belmont Parki. Foto
Olivia Saar

Olivia Saar (sündinud 18. oktoobril 1931 Narvas) on eesti ajakirjandustöötaja, lastekirjanik, luuletaja ja tõlkija. Ta on õppinud Mäetaguse 7-klassilises Koolis ja Rakvere Pedagoogilises Koolis, lõpetanud Tallinna Õpetajate Instituudi 1952. ning Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse erialal 1959. aastal. Ta on töötanud vastutava sekretärina ajalehes Säde (1952–1955), seejärel üle 30 aasta ajakirjas Pioneer (1955–1987) ning 1960. aastast, pärast ajakirja Täheke asutamist (mille loojate ringi ta samuti kuulub) Pioneeri ja Tähekese ühistoimetuses (1960–1977). Aastatel 1987–1992 töötas ta Eesti Raamatuühingus, 1992–2006 registraator-informaatorina Tallinna Lastehaiglas. 2006.–2011. aastal TEA Kirjastuse lastekirjanduse vanemkonsultandina. TEA Kirjastuses töötades algatas ta mitu menukat lasteraamatusarja ("[Eesti lastekirjanduse] Kuldraamat", "TEA lasteraamatute varalaegas" jt). Kirjanike Liidu liige 1982. aastast. Olivia Saar kirjutas esimese luuletuse juba kuueaastaselt, kokku on temalt ilmunud (2006. aasta seisuga) veerandsada luulekogu ja proosaraamatut. Ehkki ajakirjades Pioneer ja Täheke ilmus rohkesti Olivia Saare lasteluuletusi ja -jutte, ilmus tema esimene lasteluulekogu "Tere, tere, tedretähnid" alles 1966. aastal. Tema 1972. aastal ilmunud humoorikate mõistujuttude kogust "Lõvi Lõrr ja Jänes Jass" on välja kasvanud palju järgmisi lugusid, mida peetakse Eesti lastekirjanduse klassikaks. Neid loetakse aeg-ajalt raadios laste õhtujuttudena, 1972. aastal valmis Eesti Televisioonis samanimeline nukulavastus (lavastaja Uno Leies). 2008. aastal ilmus TEA kirjastuses raamat "Lõvi Lõrr ja Jänes Jass : vanad ja uued lood", 2011. aastal samuti TEA kirjastuses jutukogumik "Lõvi Lõrr ja Jänes Jass seiklevad jälle", 2020. aastal ilmus raamat "Lõvi Lõrr ja Jänes Jass" ka kirjastuses Pegasus. 2010. aastal ilmus Olivia Saare mälestusteraamat "Kanarbikukartus" (TEA kirjastus). 2019. aasta üldlaulupeol kõlas Olivia Saare luuletus "Naerulohkudega maailm" mudilaskooride esituses Helin-Mari Arderi viisistatud lauluna. 1988 Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind ("Tuulelillede tuba", kunstnik Endel Palmiste) 2017 Valgetähe V klassi teenetemärk 2019 Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind ("Tähed on taevatuled") Olivia Saar. Tunnustused Eesti Lastekirjanduse Keskuse kodulehel. Vaadatud 07.11.2022. Jaanus Vaiksoo. Olivia Saare naerulohkudega maailm Eesti Päevaleht, 18.10.2021. Jaanus Kulli. Olivia Saar: «Loodan ikkagi sulge mitte rooste lasta.» Õhtuleht/Elu, 25.10.2006. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Olivia Saar pidas 75. sünnipäeva", Eesti Päevaleht 25. oktoober 2006 Jaanus Kulli, "Olivia Saar: «Loodan ikkagi sulge mitte rooste lasta.»", Õhtuleht 25. oktoober 2006 Erika Prave, "Olivia Saar toimetab lasteluuleklassika tänapäeva lasteni", Põhjarannik 4. september 2007
Tahk

See artikkel räägib matemaatika mõistest. Teritamisvahendi kohta vaata artiklit Tahk (ihumiskivi). Tahk on tasandiline hulknurk, mis ühes teiste samataolistega piirab hulktahukat ja moodustab selle pinna. Serv Tipp "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 23.07.2017)
Carl Wilhelm Siemens

Carl Wilhelm Siemens (ka Charles William Siemens; Sir William Siemens; 4. aprill 1823 Gehrden – 19. november 1883) oli saksa insener ja leiutaja, kes tegutses suurema osa oma elust Suurbritannias.
Päikki Priha

Päikki Priha (sünninimi Palosuo; sündinud 2. juulil 1948 Helsingis) on soome tekstiilikunstnik, kunstiteaduste doktor. Doktorikraadi teemal «Soome Käsitöö Sõprade Seltsi kirikutekstiilid» kaitses Päikki Priha 1991. aastal. Päikki Priha on Soome Tarbekunsti kõrgkooli tekstiili- ja rõivadisaini professor. Päikki Priha loominguline tegevus algas kohe pärast Tarbekunsti kõrgkooli lõpetamist 1972. aastal. Tema loomingut on paljudes ühiskondlikes hoonetes. Alates 1982. aastast on Päikki Priha kavandanud kirikutekstiile ligikaudu 40 kirikule, sealhulgas Kuopio, Helsingi, Lapua, Tampere ja Espoo piiskopkondade piiskopirõivad. Aastatel 1998–2004 kavandas ta kirikutekstiilid Helsingi toomkiriku, selle kabeli ja krüpti jaoks. Ta on kavandanud Sibeliuse Akadeemia, Jyväskylä ülikooli, Joensuu ülikooli ja Tarbekunsti kõrgkooli rektorite ametirüü. Päikki Priha osaleb näitustel alates 1973. aastast. Tal on olnud ka mitu isikunäitust. 2.–27. mail 2009 eksponeeriti Päikki Priha kirikutekstiilinäitust "Seitse teerada" EELK Tallinna Jaani kiriku lõunasaalis. Maija Forss, Päikki Priha, Kirsti Rantanen, Suvi Ylinen Kankaanpainanta (Espoo : Weilin+Göös, 1979) ISBN 9513518817 Kirkollinen tekstiilitaide : tekstiilien käyttö ja suunnittelu toim. Päikki Priha (Helsinki, 1983) ISBN 9519384065 Päikki Priha Pyhä kaunistus : kirkkotekstiilit Suomen käsityön ystävien toiminnassa 1904-1950 (Helsinki : Taideteollinen Korkeakoulu, 1991) ISBN 9519384464 Päikki Priha Silkkinen seppele : Hanna Loimaranta, tuntematon kirkkotekstiilien taitaja (Helsinki : Taideteollinen korkeakoulu, 1994) ISBN 9519384677 Päikki Priha Rakkaat ystävät : Suomen Käsityön Ystävät 120 vuotta (Helsingissä : Ajatus, 1999) ISBN 951944078x Langan varassa : Kirsti Rantasen merkkejä ja merkintöjä toim. Päikki Priha (Helsinki : Taideteollinen korkeakoulu, 2000) ISBN 9515580528 2004 – Soome evangeelse luterliku kiriku kultuuripreemia 2010 – Helsingi toomkoguduse antud kirikukunsti Engeli auhind 2015 – Soome Evangeelne Luterliku Kiriku Mikael Agricola rist Päikki Priha Marju Raabe Kirikutekstiilid mujal ja meil. – Eesti Kirik 09.11.2005 Lea Jürgenstein Kirikutekstiilid peegeldavad koguduse hinge. – Eesti Kirik 05.04.2006 Marju Raabe Seitse teerada Tallinna Jaani kirikus. – Eesti Kirik 20.05.2009
1642

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1638 | 1639 | 1640 | 1641 | 1642 | 1643 | 1644 | 1645 | 1646 | ► | ►► 1642. aasta (MDCXLII) oli 17. sajandi 42. aasta. 22. august – algas Inglismaa kodusõda. 24. november – Hollandi meresõitja Abel Tasman avastas saare, mille nimetas Van Diemeni maaks. Tänapäeval tuntakse seda saart Tasmaania nime all. 13. detsember – Abel Tasman avastas Uus-Meremaa põhjasaare. Hiina linna Kaifeng tabanud üleujutuse käigus hukkus ligi 300 tuhat inimest. 18. august (vkj 8. august) – Sõmerpalu mõisnik ehitas Võhandu jõele vesiveski, mis põhjustas talupoegade seas suure vastuhaku. Talupojad pidasid Võhandu jõge pühaks ja vesiveski ehitamist pidasid nad jõe rüvetamiseks. Talupojad põletasid veski maha. Talupoegade korrale kutsumiseks saadeti sinna sõjavägi. Tartu ülikoolis alustas õppimist Tallinnast pärit Johannes Freyer, kes oli arvatavasti esimene eesti soost üliõpilane Tartus. ... 2. märts – Claudio Coello, hispaania maalikunstnik 25. detsember – Isaac Newton, inglise teadlane 8. jaanuar – Galileo Galilei, itaalia astronoom ja füüsik 4. detsember – kardinal Richelieu, Prantsusmaa riigi- ja kirikutegelane Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 79-80
Tauno Pylkkänen

Tauno Kullervo Pylkkänen (22. märts 1918 Helsingi – 13. märts 1980 Helsingi) oli soome helilooja ja muusikakriitik. Ta õppis Helsingi Konservatooriumis, seejärel ka Pariisis, Roomas ja Viinis. Tema esimene ooper "Patseba Saaremaal" (Aino Kallase järgi) käsitleb naiste saatust läbi aegade ja selle kirjutas ta 22-aastaselt. Aastal 1952 sai ta teenetemärgi Pro Finlandia. Aastatel 1960–1969 oli ta Soome Rahvusooperi kunstiline juht. Tauno Pylkkäse viimane ooper oli Väinö Linna romaanil põhinev "Tundmatu sõdur", mis esietendus 1967. aastal. Aastatel 1943–1972 kirjutas ta muusikaarvustusi teiste hulgas ajalehele Uusi Suomi. Pylkkänen on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Glatsioisostaasia

Glatsioisostaasia on litosfääri vertikaalsihiline liikumine, mille põhjuseks on selle kohal lasuva liustiku lisanduv või vähenev mass. Mida raskem on maapinna kohal olev liustik, seda sügavamale astenosfääri vajub litosfäär. Kui liustik sulab, siis selle mass väheneb ning plastiline astenosfäär taastab külgnevate litosfääriosade survel oma esialgse kuju ning surub maapinda ülespoole. Seetõttu kerkib maapind aladel, kust liustik hiljuti taandus. Glatsioisostaatilisi liikumisi nimetatakse glatsioisostaatiliseks korrektsiooniks. Ka Eesti maapinna aeglast kerkimist (kagu-loodesuunaline maatõus jääb vahemikku 0,3–3,3 mm/aastas) seostatakse glatsioisostaatilise korrektsiooniga, mis järgnes Weichseli jäätumise lõppemisele. Seda maapinna liikumist on Eestis nimetatud ka maakerkeks, maatõusuks, neotektooniliseks maakerkeks ja neotektooniliseks maatõusuks. Lisaks sellele triivib Eesti koos Euraasia laamaga Maa massikeskme suhtes pidevalt kiirusega u 25 mm/a kirde suunas. Isostaasia Glatsioeustaasia Aive Liibusk, Tarmo Kall: "Eestlaste jalgealune on pidevas liikumises" ERR Novaator, 31. märts 2021
Välispoliitika

Välispoliitika on kogum poliitilisi eesmärke, mis määravad riigi suhtlemise teiste maailma riikidega, samuti riigi ülejäänud väljapoole, teiste riikide suhtes suunatud otsused ja tegevus. Välispoliitika kujundatakse kõige üldisemas mõttes riiklike huvide, julgeoleku, ideoloogiliste eesmärkide ja majandushuvide kaitseks. Välispoliitika eesmärke võidakse saavutada rahumeelse koostöö või agressiooni, sõja ja ekspluateerimise kaudu. 20. sajandil suurenes välispoliitika tähtsus oluliselt, kuna kõikidel riikidel on võimalus omavahel mingil diplomaatilisel viisil suhelda. Välispoliitika kujundavad tavaliselt valitsuse juht (peaminister) ja välisminister. Välispoliitikat tuleb eristada rahvusvahelistest suhetest. Julgeolek Püsimine Autonoomia Mõju Prestiiž Domineerimine Stabiilsus Korra säilitamine Poliitiline areng Jõukus Majanduslik areng Heaolu jaotamine Diplomaatia ja riikidevahelised lepingud kahepoolsed/mitmepoolsed liidud, lepingud, režiimid Rahvusvahelised organisatsioonid INGO-d IGO-d: ÜRO foorumiks kus diplomaatia jätkub rahuvalvejõud tuleliinil: "ennetav diplomaatia" – piirab suurte jõudude sekkumist konfliktidesse külma sõja järgselt: säilitada sisemine rahu mittemilitaarsed harud, mis aitavad kaasa julgeolekule: Maailma Terviseorganisatsioon, UNESCO, UNCTAD "Balance of Power" "Balance of Terror" Domineerimine ja sõltuvus Militaarne mõju Poliitiline mõju Kolonialism/imperialism Segregatsioon Assimilatsioon Kaudne valitsemine Neokolonialism Võistlus külma sõja järgses maailmas Komplekssem ja multipolaarne rahvusvaheline süsteem Militaarvõim endiselt oluline faktor Majanduslik võistlus jagab arenenud maad eri leeridesse transnatsionaalsete korporatsioonide olulisuse tõus Jõuga ähvardamine Jõu demonstreerimine Jõu kasutamine Sõda
Lääne-Eesti paekallas

Lääne-Eesti paekallas (ka Siluri paekallas) on Lääne-Eestist alguse saav horisontaalsihis mööda Läänemere põhja Ojamaani kulgev pankade ahelik. Paekallas ei moodusta ühtset silmatorkavat ahelikuriba (erinevalt Põhja-Eesti pangast), vaid katkendlikke paeseid mühke. Esilekerkivam ja võimsam on see Ojamaal. Eesti alale jäävaist tuntuim pangamoodustis on Panga pank (vanemas kirjanduses ka Mustjala pank). Põhja-Eesti pank Tuuling, I. ja Tilk, K. Saaremaad ja Gotlandi ühendav klindivöönd. – Eesti Loodus. 2004:06
Trollvatn

Trollvatn on mitme järve nimi: Trollvatn Norras Finnmargi maakonnas Trollvatn Norras Aust-Agderi maakonnas Gjerstadi vallas Trollvatnet
Trollvatn (Aust-Agder)

Trollvatn on järv Norras Agderi maakonnas Gjerstadi vallas Gjerstadvatnetist idas. Kõrgus merepinnast on 116 m. Järve pindala on 3,83 hektarit. Geonames "Sportsfiske.nu". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. juuni 2020. Vaadatud 27. juunil 2020.