laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Oskar Tork

Oskar Tork (6. juuni 1895 Ahja vald, Tartumaa – 24. märts 1930 Tartu) oli eesti ametiühingutegelane ja poliitik. Ta valiti IV Riigikogu liikmeks Tartumaa valimisringkonnast Eesti tööliste partei, linna- ja maatöörahva, popside, asunikkude, rentnikkude ja kõigi kehvikute ühise kandidaatide nimekirjast. 15. juunist 1929 15. märtsini 1930 oli ta Riigikogus Eesti Tööliste Partei rühma liige, seejärel aga astus sellest rühmast välja ja jäi Riigikogusse erapooletuna. Ta oli ametilt lukksepp ja tegev Tartus metallitööliste ametiühingus. Oli Riigikogu Eesti Tööliste Partei rühma esindajana riigi majandusnõukogu liige. Suri kopsutuberkuloosi. "Meie parlament ja aeg. IV Riigikogu, 15.06.1929–14.06.1932". Originaali arhiivikoopia seisuga 5.07.2017. Vaadatud 17.07.2017. Riigikogu IV koosseis, I istungjärk, 3. koosolek, 24. juulil 1929 Riigikogu IV koosseis, I istungjärk, 39. koosolek, 25. märtsil 1930 Oskar Tork †. Waba Maa, 26. märts 1930
Franklin Pierce

Franklin Pierce (23. november 1804 – 8. oktoober 1869) oli Ameerika Ühendriikide 14. president. Ta oli ametis aastail 1853–1857. Tema toetuse tõttu lõunaosariikidele ning suutmatuse tõttu Ühendriike koos hoida on ajaloolased nimetanud teda üheks halvimaks USA presidendiks. Pierce sündis New Hampshire osariigis. Tema isa, Benjamin Pierce, oli osariigi kuberner. Ta õppis 1820–1824 Bowdoini Kolledžis ning hiljem semestri ka Northampton Law Schoolis. Pärast seda töötas ta advokaadina. 1833–1837 kuulus ta Esindajatekotta ja 1837–1842 Ameerika Ühendriikide Senatisse. Osales brigaadikindralina Ameerika-Mehhiko sõjas. Demokraadid valisid ta kompromissikandidaadina partei esindajaks 1852. aasta presidendivalimistel, kus Pierce võitis kindlalt Viigide Partei kandidaati Winfield Scotti. Ta uskus, et abolitsionism on oht Ameerika Ühendriikidele. Samas kinnitas ta presidendina 1854. aastal Kansase-Nebraska akti, millega loodi orjapidamist mittetoetavad Kansase ja Nebraska territooriumid ning mis läks vastuollu Missouri kompromissiga. Orjapidamise lubamise või keelamise pärast puhkenud tüli püüdis seadus lahendada vaidlusaluse territooriumi kaheks jagamise teel ning lubades mõlemal piirkonnal ise otsustada orjandust puudutavaid küsimusi, aga see kutsus esile vägivallalaine, mis on tuntud kui Veritsev Kansas. Need arengud ärritasid põhjaosariike ja viisid Viigide Partei lagunemiseni ning Vabariikliku Partei moodustumiseni. Ta toetas ka tagaotsitavate orjade akti jõustamist, mis oli sõlmitud 1850. aastal ning mille kohaselt tuli pagenenud orjad tabamisel tagastada orjapidajatele. See seadus aitas kaasa lõhede süvanemisele põhja- ja lõunaosariikide vahel. Tema administratsioon viis lõpule Gadsdeni ostu, millega soetati 1854. aastal Mehhikolt maad Arizona ja New Mexico lõunaosas. Pierce püüdis taas saada Demokraatliku parte kandidaadiks 1856. aastal, kuid tema asemel valiti James Buchanan, kes võitis 1856. aasta presidendivalimised. Ka Buchanani ametiaega presidendina hindavad ajaloolased väga nõrgaks. Talle pakuti kandideerimist ka 1860. aasta Demokraatliku partei kompromissikandidaadina, kuid Pierce keeldus. Lõhenenud partei sai 1860. aasta USA presidendivalimistel lüüa, kui võitis Vabariiklaste Partei kandidaat Abraham Lincoln. Selle järel otsustasid mitmed lõunaosariigid Unioonist lahku lüüa. Ameerika Ühendriikide kodusõda algas 1861. aastal. Franklin Pierce suri 1869. aastal 64-aastaselt. 1834. aastal abiellus ta Jane Means Appletoniga (1806–1863), kellega tal oli kolm poega. Kõik lapsed surid noorelt. Jane keeldus Washingtoni kolimast ning talle oli poliitika vastumeelne. Ta tarbis palju alkoholi ja suri maksatsirroosi.
Rothnaußlitz

Rothnaußlitz (ülemsorbi keeles Čerwjene Noslicy) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Demitz-Thumitzi vallas. 1994. aastani oli Rothnaußlitz eraldi vald. Külas elab 226 inimest (2011). Asulat on esimest korda maininud aastal 1352 Herrensitz Nussedlicz.
Pärsia eeslik

Pärsia eeslik ehk onager (Equus hemionus onager) on eesliku alamliik. Tema kodumaa on Iraan. Alamliik on ohustatud, sest loodusse ei ole jäänud rohkem kui 600 isendit. Pärsia eeslikuid oli arvukalt paljudes Lähis-Ida ja Hiina piirkondades. Kuid alates 19. sajandist on nende arvukus vähenenud mitmest tuhandest paari tuhande isendini. Nüüdisajal elab metsikus looduses umbes 600 pärsia eeslikut. Pärsia eeslikud elavad mägisteppides, poolkõrbetes või kõrbetasandikel. Neid võib leida kõrbesteppidest, suurim populatsioon asub Khar Turani rahvuspargis. Pärsia eeslik on IUCNi punases nimestikus märgitud kriitilises seisundis liigina, sest liik on väljasuremise lähedal. Suurimateks ohtudeks on salaküttimine liha ja toornahkade eesmärgil, karjakasvatusest tulenev konkurents ning põud. Pärsia eeslikud on kaitse all. Jaht neile on keelatud. Ohustatud Liikide Euroopa programm Euroopa Loomaaedade ja Akvaariumide Assotsiatsiooni egiidi all tegutseb, et päästa pärsia eeslik väljasuremisest. Päästmiseks paljundatakse neid tehistingimutes,et hiljem asustata nendega nende kunagisi asualasid, sh uusi asualasid Saudi Araabias, Iisraelis ja Ukrainas. Pärsia eesliku joonistus Sissetoodud pärsia eeslikud Negevi mägedes Iisraelis Pärsia eeslik Yotvata Hay-Bari looduskaitsealal Iisraelis
Comac ARJ21

Comac ARJ21 Xiangfeng (hiina keeles 翔鳳 'fööniks') on esimene Hiinas ehitatud regionaal-reaktiivreisilennuk. Hiina firmas Comac loodud lennukis on istekohti 70–100 reisijale. Hiina regionaalreisilennuk ARJ21
Puli

Puli on peamiselt Ungaris kasvatatav koeratõug. Arvatavalt põlvneb tõug Aasiast. Pildid Koer (koost. A. Essenson), Tallinn: Valgus, 1985, lk 177. "Puli" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 29.12.2017.  Puli – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Puli veebisaidil koer.ee
Pumi

Pumi on Ungarist pärinev koeratõug. Koer (koost. A. Essenson), Tallinn: Valgus, 1985, lk 178.  Pumi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Pumi koer.ee saidil
Aleksander Kiidelmaa

Aleksander Kiidelmaa (26. september 1896 Narva – 16. august 1969 Tallinn) oli eesti tööline ja ametiühingutegelane. Ta oli aastail 1940–1947 Eesti NSV Ülemnõukogu liige (1. valimisringkonnast) ning 1940–1941 ja 1944–1945 Tallinna linnapea ja Tallinna Linna Töörahva Saadikute Nõukogu täitevkomitee esimees. Aleksander Kiidelmaa suri 16. augustil 1969 Tallinnas ja ta maeti 29. augustil 1969 Metsakalmistule. Suuri muudatusi omavalitsuse ametikohtadel, Lääne Elu : Läänemaa häälekandja, 31 juuli 1940 https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=q3vrbppKOapy
Leida Johanson

Leida Mercedes Johanson (sündinud Leida Mercedes Ant; 17. juuli (vkj)/ 30. juuli 1911 Tallinn – 29. detsember 2003 Tallinn) oli eesti jurist. Ta õppis aastail 1935–1940 (lõpetas cum laude) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige. Ta oli II Riigivolikogu valimistel demokraatlike ja rahvuslike jõudude kandidaat 5. valimisringkonnas (NSV Liidu poolt organiseeritud Eesti Töötava Rahva Liidu vastaskandidaat). Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Geni
Suve tänav (täpsustus)

Suve tänav on mitmes Eesti asulas. Suve tänav Jüris Suve tänav Kuressaares Suve tänav Rakveres Suve tänav Raplas Suve tänav Sindis Suve tänav Tallinnas Suve tänav Tapal Suve tänav Valgas Suve tänav Viljandis Suve tänav on Tallinnas Nõmmel asuva Helbe tänava endine nimi.
Hugo Tiismus

Hugo Tiismus (10. aprill 1924 Salme küla – 7. jaanuar 2007 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane. Hugo Tiismus on maetud Metsakalmistule. Õppis Salme Algkoolis 1931–1938, lõpetas Suhhumi Industriaaltehnikumi elektrotehnika erialal 1943 (cum laude), TPI mehaanikateaduskonna elektrimasinate ja -aparaatide erialal 1952; Leningradi Elektrotehnika Instituudi aspirant 1953–1956. Täiendas end Moskva Energeetika Instituudis ja mujal., Tehnikakandidaat 1956; dotsent 1958; tehnikadoktor 1978 (Leningradi Elektrotehnika Instituut, "Автоматизированный линейный магнитогидродинамический (МГД) электропривод: (Теория, разработка и внедрение"); professor 1979. Hugo Tiismus mobiliseeriti Punaarmeesse 1943, Eesti Laskurkorpuses 1943–1945; töötas Abhaasias hüdroelektrijaama ehitusel 1945–1947. Tallinna Polütehnilises Instituudis ehitusmehaanika kateedri vanemlaborant 1952; tööstusettevõtete elektrifitseerimise kateedri vanemõpetaja 1956–1958, dotsent 1958–1966, juhataja 1961–1966; elektriajamite kateedri dotsent 1966–1978, juhataja 1966–1971 ja 1980–1989, professor 1978–1992; õppeprorektor 1970–1978; elektriajamite ja jõuelektroonika instituudi elektriajamite ja elektrivarustuse õppetooli emeriitprofessor 1992–2007. Elektrimasinad; automatiseeritud magnetohüdrodünaamiliste (MHD) masinate uurimissuuna arendaja; MHD-masinate kasutamine robotitehnikas. Avaldas üle 120 publikatsiooni, sh raamatuid ja õpikuid (koos Ustus Aguriga Elektrajamid (1963), artikleid kõrgharidusest; 11 autoritunnistust. Juhendanud 8 väitekirja., Hugo Tiismus oli elektriajamite õppesuuna üks algatajaid; NSV Liidu Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi tehnikaalase teaduslik-metoodilise nõukogu liige; eriala "Elektriajamid ja tootmisseadmete automatiseerimine" metoodikakomisjoni liige; TTÜ elektriajamite ja tehnoloogiliste protsesside automatiseeritud juhtimissüsteemide tööstusharulaboratooriumi (aastast 1990 elektriajamite laboratooriumi) teaduslik juhendaja 1980–1992. Juhtis elektriajamitehnika-alase uurimistöö saavutuste juurutamist NSV Liidu masinatehastes, värvilise metallurgia ettevõtetes. Arendas koostööd lennukimootorite ehitajatega, samuti sõlmis koostöösidemeid välismaa kõrgkoolide ja teadlastega. Tallinna Teadlaste Maja nõukogu liige. Nõukogude Eesti preemia 1967 sulametalli elektromagnetiliste liikumapanekuseadmete väljatöötamise ja juurutamise eest (koos Aleksander Voldeku, Hans Jänese ja Endel Ristheinaga) NSV Liidu Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi rinnamärk, 1977 Eesti NSV teeneline teadlane, 1980. Hugo Tiismus oli Mall Hellami isa. Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool, 2008, lk 448-449 Eesti teaduse biograafiline leksikon. Köide 4. [Tallinn], 2013, lk 757 Hugo Tiismus : 10.04.1924-07.01.2007 : meenutused, fotod, bibliograafia. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus, 2014. 68 lk Hugo Tiismus Geni.com-is
Ferratum

Ferratum on Soome päritolu rahvusvaheline mobiilsete finantsteenuste grupp, mis koosneb emaettevõttest Ferratum Oyj koos tütarettevõtetega. Ferratum asutati mais 2005 peakorteriga Helsingis, hiljem on see laienenud Euroopasse, Põhja-Ameerikasse, Lõuna-Ameerikasse ning Aasia ja Vaikse ookeani piirkonda. Ferratum on spetsialiseerunud automatiseeritud pangaoperatsioonidele. Firmas on kasutusel automatiseeritud süsteemid kliendituvastuseks, laenuvõime hindamiseks jpm. Ferratum sündis 2005. aastal Grupi asutaja ja tegevjuhi Jorma Jokela eestvedamisel. Jorma Jokela on õppinud Kuopio majanduskolledžis ja Helsingi ärikolledžis raamatupidamist. Kõigepealt lõi ta Helsingis firma Jokela Capital Oy, kus oli tegevjuhiks aastatel 1998–2000. 2004. aastal müüs ta oma firma Jokela Capital. 2005. aastal asutas Jorma Jokela Ferratumi ning on olnud algusest peale selle tegevjuht. Ferratum tegutseb Euroopas, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas ning APAC-regioonis. Euroopa Liidu panganduslitsents võimaldab firmal osutada teenuseid kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides. Ferratum noteeriti Frankfurdi börsi põhinimekirjas 6. veebruaril 2015. Ferratum oli esimene FinTechi börsiettevõte. Teadaandes pakkus Ferratum oma aktsiaid rahvusvahelistele institutsionaalsetele investoritele. Aktsiad müüdi hinnaga 17 eurot ja ettevõtte väärtuseks hinnati 370 miljonit eurot. Ettevõtte tulevase majanduskasvu finantseerimiseks koguti ühtekokku 48 miljonit eurot. Noteerimise järel oli Jorma Jokela endiselt ettevõtte suurim investor. Ferratumi mobiilne pank (Ferratum Mobile Bank) käivitati 2016. aastal Saksamaal, Rootsis ja Norras. Ferratumi sõnul loodi mobiilse panga käivitamisega ülemaailmne kliente, huvirühmi ja teenuseosutajaid ühendav platvorm. Mobiilse pangarakenduse avatud arhitektuur võimaldab kateiste ettevõtete loodud moodulite vaevata integreerimist. Seeläbi saavad nad ligipääsu Ferratumi ulatuslikule ja järjest kasvavale rahvusvahelisele kliendibaasile ning väärtuslikule kliendiinfole. Pangal ei ole harukontoreid. Konto avamisel tuvastatakse klient isikut tõendava dokumendi ja näotuvastuse abil. Mobiilne pank kasutab käitumisandmete analüüsi, et genereerida reaalajas pakutavaid suunatud soovitusi kliendikogemuse parandamiseks, aga ka ajal jooksul teenuste lisamiseks vastavalt klientide eelistustele. "Interview Ferratum". investresearch.net (saksa). 26.10.2015. Editorial, Reuters. "${Instrument_CompanyName} ${Instrument_Ric} People | Reuters.com". Reuters. "Ferratum Oyj : Group - Annual Report 2016". 4-Traders. "Euro area statistics". www.euro-area-statistics.org (inglise). "Bank nonperforming loans to total gross loans (%) | Data". data.worldbank.org (Ameerika inglise). "Arvopaperi". www.arvopaperi.fi (inglise). "QA Financial | Ferratum Case Study on Mobile Banking". QA Financial. 26.09.2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. juuli 2017. Vaadatud 19. juuli 2017.
Peruu karvutu koer

Peruu karvutu koer on Peruust pärinev koeratõug. Koerad liigitatakse suuruse järgi väikesteks, keskmisteks ja suurteks.  Peruu karvutu koer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Peruu karvutu koera kirjeldus saidil koer.ee
Aleksander Kirikal (Riigikogu liige)

Aleksander Kirikal (13. juuli 1886 Tõstamaa – 26. oktoober 1970) oli Eesti ametnik, poliitik ja karskustegelane, IV Riigikogu koosseisu liige.. Aleksander Kirikal oli Eesti Tööliste Partei poliitik ja ETP revisjonikomisjoni liige alates 1928. aastast. Ta valiti IV Riigikogu liikmeks Eesti Tööliste Partei nimekirjas. Aleksander Kirikal oli Tallinna transporditööliste ametiühingu liige. 1930. aastal kandideeris ta Tallinna tööliste ja kõigi palgateenijate nimekirjas Tallinna linnavolikogusse ja sai Tallinna linnavolinikuks aga Tallinna tööliste ja palgateenijate nimekiri tühistati kohtu poolt pärast valimisi 3. mail 1930 ja tööliste 14 kohta jagati ümber teiste parteide vahel. 1930. aastate teises pooles osales kommunistliku ilmavaatega inimeste koondise, kultuuriühingu „Idee“ tegevuses, pidades seal loenguid. 1937. aastal sai temast Eestimaa Töölisühingute Keskliidu liige. Valitud ja valitsenud, lk 263. Raido Kahm, Nõukogulik ajalookirjutus Olaf Kuuli teoste ja isikuarhiivi põhjal, Tartu Ülikool, filosoofiateaduskond, Ajaloo ja Arheoloogia Instituut, arhiivinduse osakond, Tartu 2014 Heiki Suurkask, Tallinna volikogu valimised 1930: Tallinna töölised visati seegi kord ukse taha, forte.delfi.ee, 22.09.2017 Valdur Ohmann, EKP hädas provokaatoritega ja õpib tundma oma vaenlast, Tuna 1 / 2019, lk 86–94 IV RIIGIKOGU, 15.06.1929-14.06.1932 (Rahvusraamatukogu kodulehel)
Alexander, Södermanlandi hertsog

Rootsi prints Alexander, Södermanlandi hertsog (Alexander Erik Hubertus Bertil; sündinud 19. aprillil 2016), on prints Carl Philipi ja printsess Sofia, Värmlandi hertsogi ja hertsoginna poeg. Alexander on Rootsi kuninga Carl XVI Gustafi ja kuninganna Silvia viies lapselaps ja neist kolmas poisslaps. Ta on Rootsi krooni pärilusjärjestuses viies. "Princess Sofia and Prince Carl Philip Welcome First Child". InStyle. 19. aprill 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2017. Vaadatud 19. aprill 2016.
Nilüfer Hatun

Nilüfer Hatun (? – 1383; osmanitürgi keeles نیلوفر خاتون ) oli Valide Hatuni ja sultan Orhani naine. Ta oli järgmise sultani Murad I ema. Tema teine poeg oli Şehzade Kasım, kes suri 1346. aastal.
Jona Jakir

Jona Jakir (vene keeles Иона Эммануилович Якир; 15. august (vkj 3. august) 1896 Kišinjov (tänapäeval Chișinău, Moldova) – 12. juuni 1937 Moskva) oli juudi rahvusest Nõukogude sõjaväelane. Jona Jakir oli pärit proviisori perekonnast. Aastatel 1914–1915 õppis ta Baseli Ülikoolis ja Harkovi Tehnoloogiainstituudis. 1915–1917 töötas Odessas sõjatehases treialina. Veebruarirevolutsiooni järel tegi Kišinjovis sõdurite hulgas sõjavastast propagandat. 1917. aasta detsembris valiti ta Bessaraabia Nõukogu liikmeks, ta oli kubermangu parteikomitee ja revolutsioonikomitee liige. Jona Jakir võttis osa Venemaa kodusõjast, juhtis Punaarmee väesalku, diviisi ja väegruppe. 1921–1924 oli Jona Jakir Krimmi piirkonna ja Kiievi sõjaväeringkonna vägede juhataja. 1924–1925 oli ta Punaarmee Õppeasutuste Peavalitsuse ülem. 1925–1935 oli Jakir Ukraina sõjaväeringkonna ja 1935–1937 Kiievi sõjaväeringkonna vägede juhataja. Õppis 1927–1928 Saksamaal kindralstaabi akadeemias. 1930–1934 oli ta NSV Liidu Revolutsioonilise Sõjanõukogu liige. 1930–1934 oli Jona Jakir Üleliiduline Kommunistlik (bolševike) Partei Keskkomitee liikmekandidaat ja alates 1934. aastast liige. 28. mail 1937 Jona Jakir arreteeriti süüdistatuna vandenõus osalemises. 11. juunil 1937 mõistis kohus ta surma. Kohtuotsus viidi täide järgmisel päeval. 1957. aastal Jona Jakir rehabiliteeriti postuumselt. Jona Jakiri poeg Pjotr Jakir (1923–1982) oli ajaloolane ja dissident, pojatütar Irina Jakir (1948–1999) oli dissident ja ühiskonnategelane. ЯКИР, ИОНА ЭММАНУИЛОВИЧ Энциклопедия Кругосвет Иона Якир peoples.ru ЯКИР Иона Эммануилович[alaline kõdulink] persona.rin.ru ЯКИР, ПЕТР ИОНОВИЧ Энциклопедия Кругосвет Якир Ирина Петровна Город Каменка Пензенской области
Alexander Stephens

Alexander Hamilton Stephens (11. veebruar 1812 – 4. märts 1883) oli Ameerika Riikide Konföderatsiooni asepresident aastail 1861–1865.
Arseni Jefimov

Arseni Jefimov (4. veebruar (23. jaanuar vkj) 1895 – 16. veebruar 1919) oli Eesti sõjaväelane (lipnik). Ta oli Saaremaa Kaitseliidu ülema abi ja Kuivastu komandant. Eesti Ajutise Valitsuse esindajana pidi Jefimov 16. veebruaril 1919. aastal toimetama Muhust ja Saaremaalt Eesti Rahvaväkke mobiliseeritud kutsealused Kuivastust Haapsallu, kuid ta lasti sõjaväkke mitte minna soovivate meeste poolt maha. Tema tapmisega algas Saaremaa mäss. Piret Hiie (2010). 1919. aasta mäss Muhu- ja Saaremaal. Saaremaa Muuseumi toimetised. 6. Kuressaare, lk 50–54 Ohvitseride andmekogu Geni Russianestonia
Clifford Shull

Clifford Glenwood Shull (23. september 1915 Pittsburgh, Pennsylvania – 31. märts 2001 Medford, Massachusetts) oli Ameerika Ühendriikide füüsik. Ta sai doktorikraadi New Yorgi Ülikoolist. 1994. aastal anti talle ja Bertram Brockhouse'ile Nobeli füüsikaauhind.
George E. Smith

George Elwood Smith (sündinud 10. mail 1930 White Plainsis New Yorgi osariigis) on Ameerika Ühendriikide füüsik. 2009. aastal sai ta ühe neljandiku Nobeli füüsikaauhinnast CCD-sensori leiutamise eest. 1983 – valiti USA Inseneriakadeemia liikmeks
Rudolf Veimer

Rudolf Veimer (29. detsember 1901 Nehatu vald, Harjumaa – 5. jaanuar 1925) oli eesti kommunist. Ta õppis aastail 1920–1924 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Ta osales 1. detsembri riigipöördekatses ja hukati. Tema vennad olid Arnold Veimer ja Bernhard Veimer. Tema tütre Ruth Tepandi pojad on Jaak Tepandi ja Tõnu Tepandi. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Geni
Varina Howell

Varina Howell (7. mai 1826 – 16. oktoober 1905) oli ameerika kirjanik. Alates 1845. aastast oli Varina Howell abielus Jefferson Davisega.
Hungaroloogia

Hungaroloogia (inglise keeles hungarology, Hungarian studies; ka ungari filoloogia (saksa keeles Ungarische Philologie)) on fennougristika haru, mis uurib ungari keelt ja kultuuri. Hungaroloogiaga hakati põhjalikumalt tegelema 20. sajandi esimesel veerandil Berliini Humboldti Ülikooli ungari instituudis. Eesti hungarolooge: Tõnu Seilenthal, Anu Nurk.
Albertas Šimėnas

Albertas Šimėnas (sündinud 17. veebruaril 1950 Leedus Anykščiais) on Leedu poliitik. Ta on Leedu Kristlike Demokraatide Partei (leedu keeles Lietuvos Krikščionių Demokratų Partija) liige. Varem oli ta Leedu taasiseseisvumise (Sąjūdis) üks juhte. 10. jaanuarist 1991 kuni 13. jaanuarini 1991 oli ta Leedu Ministrite Nõukogu esimees. 1972. aastal lõpetas ta Vilniuse Riikliku Ülikooli. Aastatel 1984–1989 töötas ta dotsendina Vilniuse Tehnikaülikooli inseneriteaduste instituudis.
Viisõde

Viisõde oli 3-mastiline puitkerega mootorpurjekas (kahvelkuunar). Tänapäeval lebab laeva vrakk Saksamaal Barther Boddenis. Laeva ehitas 1919. aastal Skrubbens vaerft Kragerøs Norras. Laeva pikkus oli 41,17 m ja laius 8,66 m. Laeva nimi oli Noatun. 1925 ostis laeva Ado Hanslep, kes elas Emmaste vallas Hiiumaal. Laeva nimeks sai Fünf Schwestern, 1929. aastal Viis Õde, 1931. aastal Viisõde, kodusadam oli Tallinn. 1934 ostsid laeva rootslased ja laeva nimeks sai Maj. 1938 said laeva omanikuks sakslased ja laeva nimeks sai Egerland. 1939 rekvireeris laeva Saksamaa teedeministeerium ja laev nimetati admiral Adolf von Trotha järgi Admiral von Trothaks. Aastaks 1945 ei olnud laev enam merekõlblik. Eesti laevade register 1934, lk. 42–43
Bloomberg News

Bloomberg News on 1990 asutatud uudisteagentuur, mille peakontor asub USAs New Yorgis. Bloomberg News on ettevõtte Bloomberg L.P. tütarettevõte. Agentuuris töötab umbes 15 500 inimest 73 riigist. Agentuuri koduleht
Bromma

Bromma on linnaosa Stockholmi lääneosas. Brommas elab umbes 60 000 elanikku. Ajalooliselt oli see küla, mis paiknes 12. sajandil ehitatud kiriku ümber. 1914 ühendati Bromma raudtee Stockholmiga ja 1916 ühendati kogu Bromma Stockholmiga. 1936 ehitati Brommale lennujaam. Brommas asub ka hipodroom.
Mehhiko karvutu koer

Mehhiko karvutu koer, tuntud ka kui Xoloitzcuintli, on Mehhikost pärinev koeratõug. Koerad liigitatakse suuruse järgi väikesteks, keskmisteks ja standardseteks. Pildid Kolmekuine kutsikas  Mehhiko karvutu koer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Mehhiko karvutu koera kirjeldus koer.ee saidil
Dalhousie Ülikool

Dalhousie Ülikool (inglise keeles Dalhousie University) on Kanadas Halifaxis asuv ülikool. Dalhousie Ülikool on Kanada juhtivate ülikoolide grupi (inglise keeles U15 Group of Canadian Research Universities) liige. Ülikool asutati 1818. aastal Ülikoolis õpib 16 410 üliõpilast (2013). Ülikoolis töötab 6030 inimest, nendest 1085 on professorid. Ülikooli koduleht
Dansk biografisk leksikon

"Dansk biografisk leksikon" (lühend DBL; esimese trüki lühendatud pealkiri "Dansk biografisk Lexikon") on Taani biograafiline teatmeteos (leksikon). Teosest on ilmunud kolm trükki. Teose esimese trüki täispealkiri on "Dansk biografisk Lexikon, tillige omfattende Norge for tidsrummet 1537–1814". Esimene trükk ilmus 1887–1905 19-köitelisena. Teose andis välja ajaloolane Carl Frederik Bricka. Teose teine trükk ilmus 1933–1934 27-köitelisena ja kolmas trükk 1979–1984 16-köitelisena. Teos faksiimilena, digiteeritud Runebergi projekti raames
Triinu Paomets

Triinu Paomets (sündinud 19. veebruaril 1991 Tallinnas), esinejanimega Lepatriinu, on eesti laulja. 2016. aastal pääses ta Noortebändi võistlusel finaali ja mängis tütart tudengifilmis "Ohverdus". 2017. aasta veebruaris ilmus tal album. 2017. aasta esimeses kvartalis osales ta Roheväljakutsel. Ta tegi kaasa 2017. aastal välja tulnud ulmefilmis "Attack of the Cyber Octopuses". Ta esines 15. juulil 2017 Positivusel Palladiumi laval. Lisaks laulmisele meeldib talle ka joonistada. Lepatriinu, Allstarz Ivo Kiviorg, Saage tuttavaks: Noortebänd 2016 finalist Lepatriinu, Rada7, 26. oktoober 2017 Triinu Paomets Eesti filmi andmebaasis Lepatriinu tähistab sünnipäeva minialbumi esitluskontserdiga, ERR, 17. veebruar 2017 Triinu Paomets tegi kaasa 10-päevase Roheväljakutse, ERR, 13. märts 2017 Lauljatar Lepatriinu: ema ja isa palusid mul valida alguses "päris" ameti, Elu24, 22. aprill 2017 Andekas neiu joonistas 13 kuuga hiigelpildi maailmast, Delfi, 16. september 2011
Hopi keel

Hopi keel (hopi keeles Hopílavayi) on jutoasteegi keelkonda kuuluv keel. Hopi keelt kirjutatakse ladina kirjas. Kõneldakse Ameerika Ühendriikide Arizona osariigis. hopid Multitree.org
Gstaad

Gstaad on küla Šveitsis Berni kantonis. Seal korraldatakse nii meeste (ATP) kui ka naiste (WTA) tenniseturniire. Gstaadi residentide hulgas on Julie Andrews, Ernesto Bertarelli, Bernie Ecclestone, Jeanne Moreau ja Johnny Hallyday.