laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mudelautor

Mudelautor on teoreetiline kujund Umberto Eco 1979. aasta raamatus „The Role of the Reader“. Raamatus esitatud teooria järgi on mudelautor teksti saateks lugeja enda konstrueeritud mõte, kus loetavale tekstile luuakse autor, mille kaudu on loodud arusaam teksti mõtestamisest, sõnumist ning seda saatvast kompetentsist. Mudelautori loob lugeja, et anda hinnangut teksti väärtusele enda loodud kujutluse kaudu selle loonud autorist. mudellugeja
Eesti Merebioloogia Ühing

Eesti Merebioloogia Ühing on 2009. aastal asutatud Eesti teadusselts. Ühing koondab merebioloogia alast tegevust Eestis. Ühingu koduleht
Klient (infotehnoloogia)

Klient (inglise keeles client) on infotehnoloogias serverilt jaosteenuseid saav funktsionaalüksus. Klient võib olla kas riistvara või tarkvara, mis kasutab serveri poolt kättesaadavaks tehtud teenust. Server võib olla teine arvuti, mille kaudu klient võtab ühendust arvutivõrguga.
Orase tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Orase tänav on tänav Rakveres. Tänava pikkus on 90 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, millest idas paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiesteega. Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Pesa tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Pesa tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Tänav sai nime 25. septembril 1959. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 16.01.2017.
Olevi põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Olevi põik on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 16.01.2017.
Prii tänav

Prii tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis. Tänav sai nime 25. septembril 1959. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 16.01.2017.
Põdra tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Põdra tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri ja Pääsküla asumis. Tänav sai nime 4. septembril 1970. Enne seda oli see osa Hirve põigust. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 16.01.2017.
Põlde põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Põlde põik on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Põlde põik sai nime 26. novembril 2003. Tänav on saanud nime Põlde tänava järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 16.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinn asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 289
Põlde tänav

Põlde tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe ja Vismeistri asumis. Põlde tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime Põlde talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 23.03.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 289
Roseni tänav

Roseni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis, Rotermanni kvartalis. Roseni tänav sai nime 18. mail 2005. Tänav on saanud nime vabrikantidest Rosenite järgi, kellele kuulus Mere puiestee äärne piiritusevabrik. Roseni tänav 7 Algne Rotermanni laudsepatöökoda abihoonega, Roseni tänav 7 Roseni tänav 8 Roseni tänav 13, Hotell Metropol Hotell Metropol Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 16.01.2017. "Tänavanime määramine Kesklinnas". Riigi Teataja. Vaadatud 24. septembril 2023. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 292 Rotermanni laudsepatöökoda abihoonega kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 03.06.2023)
Rotermanni tänav

Rotermanni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. Tänav sai omale nime 18. mail 2005. Rotermanni tn 2 Rotermanni tn 5 – Oranž maja, 2007. aastal valminud korterelamu ja ärihoone Rotermanni tn 6 – Ajamaja, 2021. aastal valminud ärihoone Rotermanni tn 7 – Must maja, 2007. aastal valminud korterelamu ja ärihoone Rotermanni tn 8 – Vana ja Uus jahuladu, 2009. aastal valminud äri- ja büroohoone Rotermanni tn 10 – 2013. aastal valminud korterelamu ja ärihoone Rotermanni tn 12 Rotermanni tn 14 Rotermanni tn 16 Rotermanni tn 18 Rotermanni kvartal Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 16.01.2017. "Tänavanime määramine Kesklinnas". Riigi Teataja. Vaadatud 22. septembril 2023.  Rotermanni tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Räga tänav

Räga tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Räga tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime Räga talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 16.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 292
Salve tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Salve tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Salve tänav sai nime 18. detsembril 1961. Tänav on saanud nime sealkandis asunud teraviljaladude järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 16.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna tänavad ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 293
Sammu tänav

Sammu tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis. Sammu tänav sai nime 19. veebruaril 1999. Tänav on saanud nime kunagise sõjakooli mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 16.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 293
Suursilm

Suursilm on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuusnõmme külas. Järve pindala 17,3 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Sügavakatku soon

Sügavakatku soon on järv Harju maakonnas Kose vallas Kiruvere külas. Järve pindala 2,3 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vartaauk

Vartaauk on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Tirbi külas. Järve pindala 6,9 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kibissäär

Kibissäär (ka Kivilaid) on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Rame lahes asuv 0,77 hektari suurune väike saar. Saare rannajoone pikkus on 730 meetrit. Kibissäär kuulub Pivarootsi laidude hulka. Saarest idas asub Ahessäär, Puhtu poolsaar asub 1,6 kilomeetri kaugusel. Kibissäär on kivise pinnamoega. Saar kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Saare koordinaadid on 58° 32′ N, 23° 34′ E. Kibissäär Eesti looduse infosüsteemis
Paljarahu

Paljarahu on Lääne maakonnas Haapsalu linnas Väinameres asuv 2,7 hektari suurune rahu. Rahu rannajoone pikkus on 887 meetrit ja see jääb Matsalu rahvuspargi Väinamere saarte sihtkaitsevööndisse. Rahu on soostunud ja kaetud rohttaimestikuga. Rahu koordinaadid on 58° 48′ N, 23° 27′ E. Paljarahu Eesti looduse infosüsteemis
Poŭthĭsăti provints

Poŭthĭsăti provints on 1. järgu haldusüksus Kambodžas. Asub riigi lääneosas. Piirneb läänes Taiga. Provintsi kirdepiiril asub Tônlé Sab. Provints jaguneb kuueks ringkonnaks.
Jüri Lipping

Jüri Lipping (sündinud 30. oktoobril 1970) on eesti filosoof ja esseist. Ta on tegelenud poliitikafilosoofiaga. Ta kaitses doktoritöö "The Idea of Political Space" Durhami Ülikoolis 2007. aastal. Lipping, Jüri 2002. Kaasaegne poliitiline filosoofia: valik esseid. Tartu: EYS Veljesto Kirjastus. Lipping, Jüri 2016. Raamat nimega iha. Valik tekste 1997–2016. Tartu: EYS Veljesto Kirjastus. Temast Eesti teaduse infosüsteemis. Lipping, Jüri 2015. Ühiskond spunki otsimas ehk kindral Stummi jahmatav avastus. Sirp 12. juuni 2015.
Carnegie Hall

Carnegie Hall on Ameerika Ühendriikides New Yorgis asuv kontserdimaja. Selle aadress on 881 Seventh Avenue (7. avenüü). Hoone projekteeris William Tuthill ja ehitus algas 1890. aastal. Kuigi kontserdimaja kasutati juba 1891. aasta aprillis, toimus ametlik avamiskontsert 5. mail. Enne 1898. aastat kandis hoone nime Music Hall, seejärel nimetati see ehituse finantseerija Andrew Carnegie järgi ümber Carnegie Halliks. Märtsis 1989 esines esimese Eesti kollektiivina suures saalis Rahvusmeeskoor, toona Riiklik akadeemiline meeskoor. Billionaires' Row Kontserdimaja koduleht
Vojeikovi-nimeline Geofüüsika Peaobservatoorium

Vojeikovi-nimeline Geofüüsika Peaobservatoorium (vene keeles Главная геофизическая обсерватория имени А. И. Воейкова) on Venemaal Peterburis tegutsev teadusasutus (observatoorium). Observatoorium asutati 1849. aastal ja on Venemaa vanim meteoroloogiaasutus. Observatoorium tegutseb muu hulgas klimatoloogia, dünaamilise meteoroloogia, aeroloogia, aktinomeetria valdkonnas. Enne 1949. aastat kandis observatoorium nime Geofüüsika Peaobservatoorium ja seejärel praegust nime vene klimatoloogi Aleksandr Vojeikovi järgi. Observatooriumi koduleht
LETA

LETA (lühend lätikeelsest nimetusest Latvijas Telegrāfa Aģentūra) on Läti riiklik uudisteagentuur. See on üks olulisemaid Läti uudisteagentuure, mis vahendab Lätis toimuvat maailmale. LETA asutati 1919 nimega Latopress ja seejärel nimetati ümber LETA-ks. Pärast 1940. aasta Nõukogude okupatsiooni nimetati LETA ümber Läti Telegraafiagentuuriks (lühend LTA, vene Латвийское телеграфное агентство) ja sai uudisteagentuuri TASS allüksuseks. LETA sai uuesti iseseisvaks 1991. LETA üks omanikke on AS Eesti Meedia. AS Eesti Meedia koduleht LETA koduleht
Nikolai ratsaväekool

Nikolai ratsaväekool (vene keeles Николаевское кавалерийское училище) oli aastatel 1823–1923 tegutsenud keskastme sõjakool (vene keeles среднее военное училище). Kool asutati 1823. aastal Peterburis ja kooli võeti vaid aadlisuguvõsadest pärit noormehi. Kooli lõpetanud võisid saada kaadriratsaväelasteks. Kool lõpetas tegevuse oktoobris 1917. 1921. aastal asutati kool uuesti Gelibolu linnas (tänapäeval Türgi alal), ent mõne aja pärast evakueeriti see Bela Crkva linna (tänapäeval Serbia alal), kus kool eksisteeris aastani 1923. Carl Gustaf Emil Mannerheim (lõpetas 1899) Alexander von Kaulbars ...
Plāņi

Plāņi on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas, Plāņi valla halduskeskus. Küla asub Vija jõe kaldal merepinnast 55 meetri kõrgusel, Riiast 148 ja endisest piirkonnakeskusest Strenčist 17 kilomeetri kaugusel. Plāņis asub üks kahest Plāņi valla avalikust raamatukogust. Külas on Plāņi bussipeatus. Plāņit on kirjalikult esmamainitud 1676. aastal. Toona rajasid Oxenstiernad Plāņi, Strēli ja Sēpuri talu juurde uue mõisa. Küla kujunes mõisasüdame ümber. Aastail 2009–2021 kuulus küla Strenči piirkonda. Vietvārdu datubāze[alaline kõdulink] https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/strencu-novada-planu-pagasta--biblioteka Autotransporta direcija "Strenču novada pašvaldība". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. märts 2017. Vaadatud 17. jaanuaril 2017.
Jērcēni

See artikkel räägib Strenči piirkonna asulast. Valka piirkonna asula kohta vaata artiklit Jērcēni (Valka piirkond). Jērcēni on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas, Jērcēni valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 62 meetri kõrgusel, Riiast 124 ja endisest piirkonnakeskusest Strenčist 7 kilomeetri kaugusel. Külas on rahvamaja, raamatukogu, postkontor ja apteek. Külas tegutseb puitmaterjaliga kauplev SIA "KR Jērcēni". Seal asuvad Jaunjērcēni ja Jērcēnu veikalsi bussipeatus. Külas asub Läti jämeduselt teine puu Kaņepesi põlistamm, millel kõrgust 17 meetrit ja mille ümbermõõt on 9,4 meetrit. Küla kujunes endise Jērcēni mõisa (Wolfahrtslinde) juurde. 1560. aastal rajati sinna Ēvele mõisa karjamõis. 1562. aasta 10. juunil läänistas Poola kuningas Zygmunt II August Volmari linnuse ülemaks tõusnud Bernhard von Hoewelnile tänutäheks truuduse eest ulatuslikud maavaldused Volmarist Valga poole jäävas Évele (Wohlfahrt) kihelkonnas. Nende seas olid ka Jērcēni maad, mis toona kandsid nime Gercenhof, ja Jaunjērcēni maad. Hoewelnid asusid elama Jērcēni ja kasvatasid seal lambaid, seega andis rahvasuu tema elamisele nime Jeru māja (Jääramaja). Rootsi ajal läks küla Oxenstiernade valdusse. Vahepeal Palmstrauchide valduses olnud küla oli XIX sajandi alguses Jarmerstedtide valdusse, kes jagasid selle pooleks, rajades sinna Vecjērcēni ja Jaunjērcēni mõisa. Esimese neist ostsid Torklused, seejärel läks see Brömsenite valdusse ja 1852. aastal ostis selle H. Horvici nimeline arst. Teine mõis läks abielu teel Meckidele, seejärel Torklustele, Engelhardtidele, Loudonidele ja Bergidele. 1859. aastal ostsid mõisa Krüdenerid, kelle valdusse see jäi kuni võõrandamiseni. Nõukogude ajal oli küla kolhoosi „Ļeņina dzirkstele” keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Strenči piirkonda. Viis Jaunjērcēni mõisa pargis kasvavat pärna, üks tamm, üks lehis ja üks remmelgas on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze[alaline kõdulink] Autotransporta direcija Zigmunds Bekmanis. «Purvu takas – iespēja baudīt vēlo rudeni». LA.lv. Skatīts: 2014. a. 27. mai. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Volume 1, Heinrich von Hagemeister, lk 286 "Strenču novada pašvaldība". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. märts 2017. Vaadatud 17. jaanuaril 2017. http://www.atputasbazes.lv/lv/apskates_objekti/5390_jercenmuiza/ Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Toronto Peetri kirik

Toronto Peetri kirik on Kanadas Torontos tegutsev Kanada eestlaste luteri kirik. Kirikut kasutab Toronto Peetri kogudus.
Apollo (perekond)

Apollo (Parnassius) on perekond liblikalisi sugukonnast ratsulibliklased. Perekonda kuulub ligi 50 liiki. Parnassius mnemosyne – mustlaik-apollo Parnassius apollo – punalaik-apollo – elas Eestis veel vähemalt 19. sajandil Parnassius - Wikispecies
Balti Laevastiku Draamateater

Balti Laevastiku Draamateater (vene keeles Драматический театр Балтийского флота) on Balti laevastiku teater, mis tegutseb Venemaal Kroonlinnas. Teater asutati 1930. aastal Kroonlinnas. Teater kandis tollal nime Punalipulise Balti Mere Laevastiku teater. 1940. aastal kolis teater Kroonlinnast Tallinna. 1941. aastal, sõja puhkemise järel viidi teater Leningradi. Aastatel 1945–1947 tegutses teater taas Tallinnas. 1947. aastal kolis teater Läti NSV-sse Liepājasse. 1992. aastal kolis teater tagasi Kroonlinna. Leonid Golovko Jevgenija Tserebilko Valentin Arhipenko Кино-Театр.Ру Театр Балтийского флота. История театра "Драматический театр Балтийского флота". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. jaanuar 2017. Vaadatud 17. jaanuaril 2017. Teatri koduleht sotsiaalvõrgustikus VK
Yuli-Yoel Edelstein

Yuli-Yoel Edelstein (heebrea keeles יולי-יואל אדלשטיין, vene keeles Юлий Юрьевич Эдельштейн; sündinud 5. augustil 1958 Tšernivtsis) on Iisraeli poliitik. Ta on aastast 2013 Knesseti spiiker. Ta sündis aastal 1958 Tšernivtsis. Keskkooli lõpetas ta Kostromas. Seejärel õppis Kostroma Pedagoogilises Instituudis ja 1978. aastal astus Moskva Pedagoogilisse Instituuti. Tema isa Georgi Edelstein on õigeusu vaimulik Kostroma oblastis ja endine dissident, vend Mihhail Edelstein on Vene kirjandusteadlane ja kriitik.
Esko Seppänen

Esko Olavi Seppänen (sündinud 15. veebruaril 1946 Oulus Soomes) on Soome poliitik (Soome Kommunistlik Partei, seejärel Vasakliit). Seppänen lõpetas 1969. aastal Helsingi Kaubanduskõrgekooli ökonomistina ja sai 1971. samas kõrgkoolis majandusteaduste kandidaadi kraadi. 1970-1987 töötas ta ajakirjanikuna Yleisradios, seejärel oli Eduskunna liige. Seejärel oli 1996-2009 Euroopa Parlamendi liige. Esko Seppänen "Soome: Ida ja Lääne vahel", Eesti Raamat 1987
Tomski ülikool

Tomski Riiklik Ülikool (vene keeles Томский государственный университет) on riiklik ülikool Venemaal Tomski oblastis Tomski linnas. Ülikool asutati 1878. aastal ja on seetõttu Venemaa Aasia-osa vanim ülikool. Ülikoolil on läbi ajaloo olnud mitmeid nimesid. Aastast 2013 kannab see vene keeles nime Национальный исследовательский Томский государственный университет (lühend ТГУ; võimalik tõlge 'Rahvuslik Uurimise Tomski Riiklik Ülikool'). Ülikooli koduleht
Rodrigo Díaz de Vivar

Rodrigo (või Ruy) Díaz de Vivar (hispaaniakeelsete hüüdnimedega El Cid Campeador ('võitleja Cid'), El Campeador ('võitleja'); eesti keeles ka Cid; 1043 Burgos – 10. juuli 1099 Valencia) oli Hispaania rahvuskangelane ja vabadusvõitleja Kastiilias. Ta on ka Hispaania rahvuseepose "Laul minu Cidist" peategelane. Ta abiellus Jimena Díaziga, kellega tal oli poeg ja kaks tütart. Poeg Diego Rodríguez sai surma 15. augustil 1097 lahingus. Tütar María (1080–1105) abiellus Barcelona krahvi Ramon Berenguer III-ga. Tütar Cristina (sündinud u 1075) abiellus Monzóni vürsti Ramiro Sánchezega (1070–1129/1130) ja nende poeg García Ramírez oli aastail 1134–1150 Navarra kuningas. Laul minu Cidist
Linköpingi Ülikool

Linköpingi Ülikool (rootsi keeles Linköpings universitet) on ülikool Rootsis Linköpingis. Ülikool asutati 1975. Seisuga 2015 töötas ülikoolis umbes 4000 inimest ja nendest üle poole õppejõud. Ülikooli koduleht
Gans (aadlisuguvõsa)

Gans oli 16. sajandil alguse saanud Saaremaa aadlisuguvõsa. Gansi suguvõsa liikmed olid Kantsi (Ganzenhof, Muhu saarel) mõisnikud. Kantsi oli Ganside käes 1534-1654, siis sai selle Muhu koguduse pastor Lazarus Otgersi kaasavaraks. Hiljem oli Kantsi riigimõis, redutseeriti 1691. 1534 andis Johann Westphalen ühe maatüki Muhu saarel oma väimehele Peter Gansile, kellele see läänistati ordumeistri poolt, koos ühe saarega Väikeses väinas ja „Meckenen”iga. Genealoogiliselt on teada järgmiste isikute põlvnemine: I Jürgen Gans sai 1610 Taani valitsuselt 7 adramaad Muhu saarel, mis pärast Kantsi mõisaks nimetati (Ganzenhof), oli elus veel 1622 II poeg Jürgen, surnud enne 1670, Kantsi mõisnik 1645, tema pärijad müüsid Kantsi superintendent Johann Stegmannile, abikaasa Dorothea Knorring III.1 tütar Barbara, abikaasa Valentin Reichardt, Nenu (Nenno) mõisnik 1645, surnud enne 1690; 1566 läks Nenu küla Valentin Reichardtile, kelle pärijate käes oli kuni 1730 (Pöide kihelkond, nagu Reina/Saltack?) III. 2 tütar, abikaasa Lazarus Otgers, Muhu koguduse õpetaja Lindi mõisnik Audru kihelkonnas Roloff Gans (1569) võib ka siia kuuluda. Abikaasa von Linten (Vana-Pärnu foogti Hans Lynnteni tütar), poeg Benedictus Gans, Lindi mõisnik, tütar Helena, abielus Gossen von Linteniga, Seli mõisnikuga, oma ema vennaga) [1]
Kakogawa

Kakogawa (jaapani 加古川) on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Asub Kōbest läänes. Linn asutati praegusel kujul 15. juunil 1950 mitme omavalitsuse liitmise teel. Linnas asub Kakurin-ji templikompleks. 兵庫県／推計人口　兵庫県, vaadatud 31.03.2021. http://www.city.kakogawa.lg.jp/
Jakob Bernhard von Gahlen

Jakob Bernhard von Gahlen (1678–1710), Kaali mõisnik. 1697. aastal oli ta Carl Gustaf Skytte jalaväerügemendis seersant. 1703 Osten-Sackeni Saaremaa maamiilitsapataljoni kapten, suri katku. Vanemad Friedrich von Gahlen (1647–1702) maanõunik, Kaali mõisnik, ja Gerdruta Elisabeth von Wedberg (surnud 1697). Abikaasa alates 23. juunist/4. juulist 1703 Kangruseljal Apollonia von Redkenhof, suri 1710 katku. Tütar Elisabeth Beata von Gahlen (surnud Kaalis 19/30. novembril 1734), Kaali pärija, abiellus Anton von Vietinghoffiga (1686–1758), nende poeg, Saaremaa konsistooriumi assessor Friedrich von Vietinghoff (1728–1808) oli Kaali mõisnik. [1]
Tehnokraatia

Tehnokraatia (kreeka τεχνοκρατία tähendab kunst/meisterlikkus + võim/valitsemine) ehk tehniliste ekspertide võim on valitsemise vorm, kus valitsevad ideoloogiliselt neutraalsed poliitika teostajad, kes lähtuvad valitsemises otsuste ratsionaalsusest, mitte poliitiliste gruppide huvidest. Tehnokraatia näeb otsustamist teaduslikult ratsionalistliku protsessina. 20. sajandi keskel tekkis arvamus, et tehnoloogia areng muudab põhimõtteliselt ka otsustusprotsessi demokraatias. Tehnoloogia eksperdid moodustavad uue valitseva klassi. Ideed võimu üleminekust tehnokraatide kätte olid populaarsed ameerika sotsiaalteadustes 1960.–1970. aastail. Termini võttis kasutusele ameerika insener W. H. Smith 1919. aastal. Laiemalt jõudis see keelekasutusse pärast juhtimisteoreetiku James Burnhami 1941. aasta kirjutist "Managerial Revolution". Terminit hakati laialt kasutama poliitikute kirjeldamiseks. Praegu on see kasutusel põhiliselt sellise eliidi kirjeldamiseks, kes valitsemisel rõhutab tehnoloogia suurt tähtsust. Tehnokraatia on selline riigikord, kus juhid on valitud bürokraatliku protsessi abil, mis rajaneb erioskustel ja teadmistel, mitte demokraatlikul või muul viisil. Termin võib olla nii negatiivne kui ka positiivne. Bürokraatia Maailmapank Ottomar Maddison Vello Reedik: Räägime asjadest nii, nagu need on: Tehnokraatiast ja poliitikast, Inseneeria, mai 2010.
Otto von Gahlen

Otto von Gahlen (1666–7/18. detsember 1727 Kaali), Kaali mõisnik. Ta oli Rootsi kolonelleitnant, 1708-1722 Venemaal sõjavangis. Osten-Sackeni maamiilitsa pataljoni kapten 1703, kapten 1706, 28. septembril (rootsi kalender?) Liesna jõel vangi võetud, pöördus tagasi 1722, 5/17. juunil 1722 kolonelleitnandina erru lastud. 10/21. mail 1710 määras Saaremaa maapealik Kaali mõisa temale, kuna kõik tema vennad olid ilma meessoost pärijateta surnud. Annetas Püha kirikule punasest kalevist altarikatte oma Siberi vangistusest pääsemise mälestuseks. Tema lesk mõrvati päise päeva ajal ühe sakslase, David Schwarcki poolt. Vanemad Friedrich von Gahlen (1647–1702) maanõunik, Kaali mõisnik ja Gerdruta Elisabeth von Wedberg (surnud 1697). Abikaasa Ursula Gerdruta von Berg (surnud Kaalis 26. novembril/7. detsembril 1729), mõrvatud. Ta oli viimane meessoost Gahlen.
Hans Derfeld

Hans Derfeld (Hans Derfelt), Tartu kodanik ja suurgildi liige 16. sajandil. Esineb 1547. aastast (laupäeval pärast palmipuudepüha) kuni 10. juunini 1553 allikates kolmel korral, võib olla Derfeldenite suguvõsa esiisa. Liivimaa Saaremaa
Ellamaa raba (Kehtna vald)

Ellamaa raba on Raplamaal Kehtna vallas asuv raba. Raba on koos lähedal asuva Mukri sooga võetud kaitse alla (Mukri maastikukaitseala).
Võidu tänav (Rakvere)

Võidu tänav on tänav Rakveres, pikkusega 1889 meetrit. Läänes piirneb tänav Südalinna ja Lilleküla linnaosaga, idas Kurikaküla ja Kukeküla linnaosaga. Aadressil Võidu tänav 4 asus Rakvere Ringkonnakohus. Aadressil Võidu tänav 67 asuvad Rakvere Reaalgümnaasium ja Rakvere kunstmurustaadion. Tänava äärde on rajatud nii korrus- kui ka pereelamuid, samuti ärihooneid. Varem kandis lõik linna põhjaosas asuvast raudtee ülesõidukohast Tallinna tänavani nime Vaksali tänav ning sealt lõuna poole jäi Aleksandri tänav. Kahest tänavast moodustati Võidu tänav 27. aprillil 1939. Võidu tänav 19 asus kino „Union" (hilisema nimega "Lembitu") hoone. Eesti NSV ajal nimetati 1. juunil 1950 Võidu tänav Johannes Lauristini tänavaks ja aastatel 1950–1991 kandis tänav Johannes Lauristini nime. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 13.03.2017) Linnaosad (vaadatud 05.12.2017) Odette Kirss, Tänavanimed vahetuvad aegade tuules, Virumaa Teataja, nr. 168, 3 september 2020 Odette Kirss. "Jalutaja teejuht, Rakvere", Tallinn, Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2007.
Voorimehe tänav (Pärnu)

Voorimehe tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas. Tänav algab Tallinna maanteelt ja suundub loodesse. Tänav ristub Kana, Mihkli, Mari, Kadri tänava, Voorimehe põigu, Jaani, Nurme, Lubja, Hobuse tänavaga ja lõppeb Rõugu ja Lille tänava kohtumiskohas. Tänava ajalooline saksakeelne nimi on Fuhrmannstraße. Voorimehe algus Voorimehe, tänava lõpust Voorimehe 15b
Vambola tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vambola tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. Tänav algab Väike kaare tänavalt, suundub lääne-edelasse ja lõppeb Ludvig Puusepa tänaval. Tänava pikkus on umbes 190 meetrit. Tänav sai nime 24. septembril 1923.
Vaksali tänav (Paide)

Vaksali tänav on tänav Paides. Tänav saab alguse Pärnu tänavalt ja kulgeb lõunakagusse kuni Paide raudteejaamahooneni ja Jaama tänavani. Tänav sai nime 1915.