laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Valgma

Valgma (ka: Valma) on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Küla lähistel paikneb Valgma soo. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 6.08.2022.
Voldi

Voldi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Küla loodepoolne osa kuulus varem Tabivere mõisale (Voldi mõis). Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. 2022. aastal viidi Äksi kiriku ümbrus Voldi külast külgneva Äksi aleviku koosseisu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 6.08.2022.
Õvanurme

Õvanurme on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Külas asub Hiiemägi. Õvanurmel on lapsepõlves elanud polaaruurija Vello Park, julgeolekutöötaja Anti Talur ning dokumentalist ja etnoloog Liivo Niglas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 6.08.2022.
Aabach

Aabach ehk Aa on jõgi Šveitsis, mis saab alguse Hallwili järvest, voolab 15 km ulatuses läbi järveoru ning suubub Wildeggis Aare jõkke. Aabachi ääres on Usteri linn ja Ermensee küla, Seengen, Seon, Lenzburg, Niederlenz ja Wildegg. Kaart Foto õhust: Aa jõe algus Fotod: [1][2] [3] [4] [5][6] [7] [8] [9][10] Seened ja linnud Usteris: [11] [12] [13] Kanal Usteris Aabachi suue Aabach Ermensee külas Küünlad Aabachil Ermensees Alumine foto Veskid ja teised tööstusobjektid
Mendeli seadused

Mendeli seadused ehk Mendeli reeglid ehk Mendeli pärandumisseadused ehk Mendeli pärilikkusseadused on organismide tunnuste pärandumise seadused geneetikas. Mendeli seadused avastas 1860. aastatel loodusteadusest huvituv augustiini munk Gregor Mendel, kes tegi ristamiskatseid hernetaimedega, ning sõnastas need 1865. aastal Brunni (praegu Brno) Looduslooseltsi toimetistes ilmunud artiklis "Versuche mit Pflanzenhybriden", mis jäi esialgu suurema tähelepanuta. Alles 1900. aasta paiku kinnitati neid teedrajavaid tulemusi, need seostati kromosoomiteooriaga ja nad lülitusid klassikalise geneetika põhiteadmiste hulka. Ristates kahte homosügootset isendit (vanempõlvkond; P), on esimene järglaspõlvkonna (F1) isendid geneetiliselt sarnased (ühesugused). Ristates erinevaid heterosügoote, tekib järglaspõlvkonnas tunnuse avaldumisel genotüübiline ja fenotüübiline lahknemine. Domineerimise korral (üks alleel surub teise alleeli maha) on F2-põlvkonnas kolmveerand järglastest dominantse tunnusevariandiga, veerand retsessiivse tunnusevariandiga (fenotüübiline lahknemissuhe 3:1 ja genotüübiline lahknemissuhe 1:2:1). Kodomineerimise korral on fenotüübiline lahknemine 1:2:1. Sama lahknemissuhe kehtib ka semidomineerimise (ehk intermediaalsuse) korral. Kodomineerimuse puhul on heterosügootide fenotüübis mõlema vanema tunnusevariant (nt AB0-veresüsteemi puhul AB-vererühm). Intermediaalsuse puhul on heterosügootide fenotüübiks mõlema vanema vahepealne tunnusevariant (nt roosaõielised lõvilõuad, kui vanemad on punase- ja valgeõielised). Kaks tunnust (geeni) päranduvad üksteisest sõltumatult. Seadus kehtib ainult sel juhul, kui geenid, mis vastutavad tunnuse kujunemise eest, ei ole aheldunud. Kui geenid kujundavad ühte tunnust, võib tekkida uusi tunnusevariante (fenotüüpe), mida vanempõlvkonnal ei esine. Mendeli tööd ja tegemised
Altnurga

Altnurga (ka: Altnuka) on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmani alevikust 5 km kaugusel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda. Küla juures asub Altnurga saarik. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Härjanurme (Jõgeva)

Härjanurme on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Puurmani valda. 1977. aastast hõlmab küla ka endise Saare küla ja Kaave jõe äärsed Kaatvere ja Kurukse küla. 2012. aastal elas külas 79 inimest. Härjanurme küla läbib Painküla–Puurmani tee ning seal lõpevad Pikknurme–Härjanurme ja Siimusti–Härjanurme tee. Härjanurme küla on esimest korda mainitud 1426. aastal. 18. ja 19. sajandi vahetusel rajati sinna Härjanurme mõis. Mõisamaade tükeldamise tulemusena 1921. aastal nimetati Härjanurme ümber Mõisakülaks ja seda nime kandis küla 1977. aastani. Mõis hävis Teises maailmasõjas. Küla kultuurielu edendamise on enda peale võtnud 1990. aastate alguses asutatud Härjanurme Maarahva Selts. Eduard Wöhrmann (1863–1934) – luuletaja. Sündis Härjanurme külas Veski talus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Jõgevamaa. Kuninglik väärikus, Kalevipoja jõud. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2009, lk 156 Puurmani valla arengukava 2012–2025. PDF. Vaadatud 05.12.2012
Jõune

Jõune on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda. 2012. aastal elas külas 56 inimest. Külas asub Jõune ohvrikivi ja Hiiemäe kivikalme. Jõune küla asub kahel pool Härjanurme külast Puurmanisse viivat maanteed, Puurmani alevikust 13 km kaugusel. Küla lähistel on Jõune soo. Küla on esimest korda mainitud 1426. aastal (Jewue). Jõune küla maal Pedja jõe keskjooksul rajati 1973. aastal Kaarepere metsakatsejaama Härjanurme tiigimajand. 1995. aastal ostis selle Kaarepere kalakasvatusbioloog Aarne Liiv, kes rajas sinna Eesti esimese tootliku vähikasvatuse. Tänapäeval on see Eesti suurim ja moodsaim kala- ja vähikasvatuskompleks – Kalatalu Härjanurmes. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Puurmani valla arengukava 2012–2025[alaline kõdulink].PDF. Vaadatud 05.12.2012 Jõgevamaa. Kuninglik jõud, Kalevipoja väärikus. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2009, lk 156 Kalatalu Härjanurmes
Jüriküla

Jüriküla on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas, Puurmani alevikust 2 km kaugusel. Küla asub Pedja jõe ääres. Küla piires suubuvad Pedja jõkke Umbusi jõgi ja Pikknurme jõgi. Küla lähistel voolab Jüriküla kraav. Suur osa küla territooriumist jääb Alam-Pedja looduskaitsealale. Külas kasvab Puurmani Jaani-Hansu mänd. Arheoloogiamälestistena on kaitse alla võetud üks küla piires asuv asulakoht ja Madisemägi. 1977. aastal liideti Jürikülaga Utsali küla. 1755.–1771. aastal töötas seal Utsali klaasikoda. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda. Kirna talu Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 9318 Asulakoht kultuurimälestiste riiklikus registris 9319 Linnus "Madisemägi" kultuurimälestiste riiklikus registris Peeter Päll: artikkel "Utsali" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kursi (Põltsamaa)

Kursi on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas, Puurmani alevikust 4 km kaugusel. Külas on asunud Kursi kirikumõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda. Kursi küla järgi on nime saanud Tartus tegutsev kunstnike rühmitus Kursi koolkond. Kursi vald Kursi kirik Kursi Vabadussõja mälestussammas Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Laasme

Laasme on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas, Puurmani alevikust 3 km kaugusel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda. Külas elas maalikunstnik ja graafik Peeter Allik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pööra

Pööra on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda. Pööra paikneb Puurmani alevikust 12 km kaugusel. Küla lähistel paikneb Pööraküla soo. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rein Raudvere: Dolomiit ajab Pööra küla pööraseks Maaleht, 30. oktoober 2008
Saduküla

Saduküla on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda. Elanike arvult oli see Puurmani valla suurim küla. 2012. aastal elas seal 182 inimest. Saduküla paikneb Painküla–Pikknurme tee ääres, Puurmani alevikust 13 km kaugusel. Küla lähistel voolab Saduküla kraav. Vanimad kirjalikud ülestähendused Sadukülast pärinevad 1426. aastast (Satkuil). 1634. aastal on mainitud Sadukülas asunud mõisa, mis olevat kuulunud Tartu linnale. Tänini on säilinud 19. sajandi teisest poolest pärinevad mõisa peahoone ja mõni maakivist kõrvalhoone. Pärast Teist maailmasõda kasvatati endise mõisa aladel seemnevilja ja tõuloomi. 1920. aastatel moodustati Saduküla mõisa maadest Saduküla asundus. 1977. aastal muudeti asundus Sadukülaks. Sadukülas on kooliõpetust antud vähemalt 1766. aastast, kui asutati talurahvakool. Kool rajati kohaliku mõisniku kulul valitsusepoolse trahviähvarduse tulemusena. Arvatavasti asus kool Pööra külas. Rahvas kutsus kooli Nurmiku kooliks. Praegune lasteaed-algkool on 1871. aastal asutatud õigeusu kihelkonnakooli järglane. 2010. aastal kujundati seni põhikoolina tegutsenud kool ümber lasteaed-algkooliks. Saduküla mälestusobelisk – mälestusmärk tähistab 1919. aasta rindepööret – Vabadussõjas peatati punaste pealetung. Viktor Koern (1892–1941) – Eesti Vabariigi kolonel Ülo Oll (1927–1997) – loomakasvatusteadlane Virve Aruoja – tele- ja filmirežissöör Alo Kõrve (1978– ) – näitleja Saduküla sovhoos Saduküla kalmistu Saduküla Vaga Joosepi kogudus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Puurmani valla arengukava 2012–2025[alaline kõdulink]. PDF. Vaadatud 05.12.2012. Jõgevamaa. Kuninglik väärikus, Kalevipoja jõud. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2009, lk 159. Peeter Päll: artikkel "Saduküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.. Saduküla lasteaed-algkooli koduleht. Vaadatud 11.12.2012.
Pärilikkus

Pärilikkus on organismide omaduste edasikandumine (pärandumine) mittesugulisel või sugulisel paljunemisel. Lisaks genoomse info edasikandumisele hõlmab pärilikkuse mõiste ka epigeneetilist info edasikandumist. Sugulisel paljunemisel saab iga järglane kaks geneetilise informatsiooni komplekti, ühe isalt, teise emalt. Nõnda on järglasel iga tunnuse, näiteks juuste värv, silmade värvi või veregrupi kohta kaks informatsiooni, mis võivad olla täiesti erinevad. Nii näiteks võib laps saada juuste värvi kohta isalt informatsiooni "blond" ja emalt "must". Neid erinevaid ekspressioone nimetatakse alleelideks. Vastavalt sellele, millise tunnusega on tegemist, kujuneb kas kahe alleeli vahepealne vorm või üks kahest variandist murrab läbi ja surub teise alla. Pärilikkuses kui nähtuses on kaks aspekti: informatsiooni säilitamine ja selle edastamine (pärandumine); informatsiooni realiseerumine organismi elutsükli, st ontogeneesi kestel (fenogenees). Pärilikkuse tüübid on: kromosoomiline pärilikkus, st pärilikkus määratakse geenide ja kromosoomidega. Selle tüübi alusel toimubki enamiku tunnuste pärandamine; tsütoplasma pärilikkus, mis esineb rakuorganellidel, kellel on olemas oma DNA – seega ka omad geenid. Näiteks mitokondrid ja plastiidid (paljunevad amitoosi teel). Pärilikkust uurib geneetika. genotüüp fenotüüp aretamine pangenees pärilikud haigused ristamine sugulussuhted telegoonia
Tammiku (Põltsamaa)

Tammiku on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas, Puurmani alevikust 7 km kaugusel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tõrve

Tõrve on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas, Põltsamaa alevikust 9 km kaugusel. Küla lähistel asuvad Tõrve paisjärv, Tõrve peakraav ja Tõrve soo. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Diksiländ

Diksiländ (inglise keeles dixieland) on džässistiil. Valgenahaliste muusikute džässorkestrite võidukäik algas Jack "Papa" Laine'iga, keda peetakse valge džässi isaks. Seda džässiliiki iseloomustavad sujuvad meloodiad, puhas harmoonia ja mitte nii äärmuslikud kõlavärvid. Muusikutel oli sageli väiksem väljendusjõud, kuid mõnikord parem mängutehnika. Diksiländiansambli koosseisu kuuluvad trompet (varem kornet), klarnet, tromboon, bandžo (või seda asendav kitarr), bass (kõige arhailisem on tuuba, hiljem hakati kasutama kontrabassi), löökpillid ja klaver (klaver tuli koosseisu hiljem). Juba Chicago koolkonnas olevat kasutatud ka saksofoni. Vanades diksiländiansamblites ja vahel ka hilisemates koosseisudes on kasutatud kahte trompetit. On ka muid koosseisulisi võimalusi. Oli tavaks lahterdada kogu New Orleansi valge džäss diksiländi alla, kuid kahe stiili piirjooned on jätkuvalt ähmased. Original Dixieland Jazz Band, New Orleans Rhythm Kings (klarnetist Leon Rappolo ja trombonist Georg Brunis). Džäss
Iigaste

Iigaste (kohalik hääldus Iigastõ) on küla Valga maakonnas Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Gavin Rossdale

Gavin McGregor Rossdale (sündinud 30. oktoobril 1965) on USA-s tegutsev Briti muusik ja filminäitleja, kes sai tuntuks bändis nimega Bush. 14. veebruaril 2002 abiellus ta Gwen Stefaniga. 26. mail 2006 sündis neil poeg Kingston James McGregor Rossdale.  Gavin Rossdale – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Gavin Rossdale andmekogus IMDb (inglise)
Jaanikese

Jaanikese on küla Valga maakonnas Valga vallas. See jääb Valga linnast vahetult põhja ja Eesti-Läti piiri äärde. Idas piirab küla Jõhvi–Tartu–Valga maantee ja läänes Valga–Uulu maantee. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas. Külas asub Valga Tartu maantee kalmistu. Külas asus NSV Liidu sõjalennuväli (Valga lennuväli). Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Korijärve

Korijärve on küla Valga maakonnas Valga vallas. Küla paikneb Korijärve lähistel. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas. Küla lõunapiirile jääb Valga–Koidula raudteelõik. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Muhkva

Muhkva on küla Valga maakonnas Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Paju (Valga)

Paju on küla Valga maakonnas Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas. Külas asub kunagise Paju mõis keskus. Mõisa härrastemajas tegutseb tänapäeval hooldekodu. Mõisa all toimus 1919. aasta 31. jaanuaril Paju lahing. Lahingu mälestuseks on külasse püstitatud Paju lahingu mälestussammas ning lahingus võidelnud Põhja Poegade rügemendile on Paju mõisa pargis mälestuskivi. Paju mõisa peahoone Paju lahingu mälestussammas Põhja poegade mälestuskivi Paju mõisa pargis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rampe

Rampe on küla Valga maakonnas Valga vallas. Küla lähistel voolab Rampe oja, külas on olnud Rampe mõis. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas. Külas asub Rampe ristipettai. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sooru

Sooru on küla Valga maakonnas Valga vallas. Küla paikneb Sooru järv. Külas on olnud Sooru mõisa keskus. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas. Soorut on esmamainitud 1388. aastal mõisana (curia Sore). Sooru mõisa (saksa Soorhof), mis asus Valga kreisi Luke kihelkonnas, hoonestus püstitati valdavas osas 19. sajandi teisel poolel Wrangelite ajal. Väike ühekorruseline härrastemaja on hävinud. Kõrvalhoonetest tähelepandavaimad on postidele toetuva ulualusega aidahoone ja hilisklassitsistliku fassaadiga tall-tõllakuur. Suure paisjärve kaldal asub 19. sajandi lõpul ehitatud telliskivist, puidust pealeehitisega vesiveski, katus kaetud algsete tsementkividega. Veski sisustus on hävinud; säilinud on veskisild koos tammiga. Teise maailmasõja eel asus Soorus telefoni kõnepunkt. Soorus asus ka Soonja postiagentuur. Sooru pargis kasvab muu hulgas rohkesti saarvahtraid, 5,5 m kõrgune ligustripõõsas, hõbepajusid, hall pähklipuu, mitu vene lehist, valge mänd, kokku 38 liiki. Sooru raamatukogu Esimene Mai (Valga rajooni kolhoos) Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Sooru küla koduleht
Supa

Supa on küla Valga maakonnas Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas. Väikese Emajõe oru põhjanõlval, Pedeli jõe suudme vastas kerkib järsk Tõlliste mägi.[viide?] Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sünteetiline evolutsiooniteooria

Sünteetiline evolutsiooniteooria on bioloogias 1930. aastatel välja kujunenud neodarvinistlik teooria, misläbi ühendati Charles Darwini loodusliku valiku teooria (mis seletab liikide evolutsiooni) Gregor Mendeli geneetikateooriaga (mis tegeleb pärilikkusega). Sellega sai evolutsiooniteooria aluseks populatsioonigeneetika. Tähtsamate teadlaste seas, kelle uurimused aitasid kaasa sünteetilise evolutsiooniteooria kujunemisele, olid Ronald Fisher, Theodosius Dobzhansky, J. B. S. Haldane, Sewall Wright, Julian Huxley, Ernst Mayr ja George Gaylord Simpson. Sünteetilise evolutsiooniteooria kujunemine muutis neodarvinismi enam kui pooleks sajandiks bioloogia valdavaks lähenemisviisiks. Mendeli seadused taasavastati 1900. Oli aga lahkarvamusi selle suhtes, millisele muutlikkusele looduslik valik toimib. Biomeetria koolkond, mille eesotsas oli Karl Pearson, lähtus Darwini mõttest, et evolutsiooni seisukohast mängivad rolli väikesed erinevused. Mendeliaanide koolkond, mille eesotsas oli William Bateson, leidis aga, et Mendeli uurimus tõi välja evolutsioonimehhanismi suurte erinevuste korral. Lõpuks lahendas selle probleemi Ronald Fisher, kes 1918 avaldas artikli "On the correlation between relatives on the supposition of Mendelian inheritance", milles ta mudeli abil näitas, kuidas katkeline muutlikkus võib olla paljude lookuste toime tulemus. Seda peetakse üldiselt sünteetilise evolutsiooniteooria alguseks. Sünteetilise evolutsiooniteooria järgi selle 1930. ja 1940. aastateks väljakujunenud kujul tekib geneetiline muutlikkus populatsioonides juhuslikult mutatsioonide tõttu (praegu teatakse, et mutatsioone tekitavad vead DNA replikatsioonis) ja rekombinatsiooni tõttu (see on homoloogiliste kromosoomide ristsiire meioosi ajal). Evolutsioon seisneb põhiliselt alleelisageduste muutumises põlvkondade lõikes geenitriivi, geenisiirde ja loodusliku valiku tagajärjel. Liigiteke leiab aset järk-järgult, kui populatsioonid geograafiliste barjääride tõttu reproduktiivselt isoleeruvad. Pärast esialgset väljakujunemist 1930. ja 1940. aastatel on sünteetilise evolutsiooniteooria areng jätkunud. Märkimist väärib niinimetatud Williamsi revolutsioon pärast seda, kui George C. Williams 1960. aastatel tuli välja geenikeskse vaatega evolutsioonile. XX sajandi lõpust alates on aga sünteetiline evolutsiooniteooria ehk neodarvinism saanud olulise kriitika osaliseks. Välja on kujunenud nn laiendatud süntees, mis rajab uue paradigma evolutsiooniteoorias. Paljud darvinistliku sünteetilise evolutsiooniteooria seisukohad on sellega kas ümber lükatud või on need üldisema teooria erijuhtudeks. populatsioonigeneetika Mayr, E. (2004). 80 aastat vaatlusi evolutsioonimaastikul. Akadeemia 12 (189), 2596–2603. (Eesti keelde tõlkinud Kalle Hein.) Pigliucci, Massimo; Müller, Gerd B. (eds.) 2010. Evolution: The Extended Synthesis. Cambridge: The MIT Press. Noble, Denis 2016. Elu muusika: Bioloogia teispool geene. Tõlkinud Lauri Laanisto, järelsõna Kalevi Kull. (Roheline Raamat.) Tallinn: Varrak. Kull, Kalevi 2016. What kind of evolutionary biology suits cultural research. Sign Systems Studies 44(4): 634–647.
Tagula

See artikkel räägib Eesti külast. Melaneesia saare kohta vaata artiklit Vanatinai. Tagula on küla Valga maakonnas Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas. Tagula raamatukogu Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tinu

Tinu (ka: Tinuküla) on küla Valga maakonnas Valga vallas. Küla lähedal voolab Tinu oja. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tõlliste

Tõlliste (ka: Tõllistõ) on küla Valga maakonnas Valga vallas. Ajalooliselt oli küla Sangaste kihelkonnas ja külas asus Tõlliste mõis. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas. Tõllistes on mälestusmärk Eesti Vabadussõjas võidelnud Põhja Poegade rügemendile. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vilaski

Vilaski on küla Valga maakonnas Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas. Küla lõunapiiri äärde jääb Valga–Koidula raudteelõik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Väljaküla (Valga)

Väljaküla (ka: Välläkülä, Välja) on küla Valga maakonnas Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Golf 1900. aasta suveolümpiamängudel

1900. aasta suveolümpiamängudel peeti kaks golfivõistlust – meestevaheline ja naistevaheline. Finaal: 2. oktoober Võistlejaid: 12 Riike: 4 Finaal: 3. oktoober