laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aleksandr Uljanov

Aleksandr Iljitš Uljanov (vene Александр Ильич Ульянов; 13. aprill (vana kalendri järgi 1. aprill) 1866 Nižni Novgorod – 20. mai (vana kalendri järgi 8. mai) 1887 Schlüsselburg) oli Vene revolutsionäär ja terrorist. Ta oli Vladimir Lenini vanem vend. Aleksandr Uljanov oli väga hea õpilane, lõpetas Simbirski gümnaasiumi kuldmedaliga ning läks õppima Peterburi ülikooli bioloogiat. Ta oli juba 16-aastaselt pettunud tsaarirežiimis ning õigeusus ja ajapikku ta vaated üha radikaliseerusid. 1886 suri ta isa Ilja Uljanov, kes oli olnud reformimeelse tsaari Aleksander II veendunud toetaja. Aleksandr Uljanov tahtis aga saavutada kiireid muutusi ning arvas, et parim tee selleks oleks tsaari tapmine ning võimu üleminek talupoegade eest seisvate agraarsotsialistide ehk narodnikute kätte. Narodnikud olid 1881 tapnud Aleksander II ja nüüd soovis Aleksandr koos oma mõttekaaslastega tappa ka tema järglase ja poja Aleksander III. Atentaadi päevaks valiti 1. märts (uue kalendri järgi 13. märts) 1887, sest just sel päeval 6 aastat tagasi oli sooritatud atentaat eelmisele tsaarile. Kuid ohranka sai sellest teada ning Aleksandr ja ta võitluskaaslased arreteeriti samal päeval. Nad mõisteti kohtuotsusega surma ning Aleksandr hukati poomise läbi.
Ole Olsen

Ole Olsen on mitme tuntud isiku nimi: Ole Olsen, Norra helilooja (1850–1927) Ole Olsen, Taani filmirežissöör, filmistuudio Nordisk Film asutaja (1863–1943) Ole Olsen, USA koomik (1892–1963) Ole Olsen, Norra kiiruisutaja (1897–1924)
Kappar

Kappar on Vahemere maades kasvava ronitaime torkava kappari (Capparis spinosa) õiepung, mida kasutatakse maitseainena. Kapparitaimi kasvatatakse Lõuna-Euroopas ja Põhja-Aafrikas. Kappareid on mainitud juba Vanas Testamendis, Antiik-Roomas maitsestati nendega kalasousti. Tänapäeval säilitatakse ja müüakse kappareid tavaliselt soolatuna või marineerituna äädikas, soolvees, õlis või veinis. Väiksemad kapparid on tugevama maitse ja lõhnaga ning kallimad. Toiduks korjatakse umbes maisiterasuurused õienupud, mis marineeritakse ja kuivatatakse. Tugeva maitse tekitab pungades sisalduv glükokappariin (teise nimetusega metüülglükosinolaat, tavakeeles ka sinepiõli). Suuruse järgi liigitatakse kappareid järgmiselt: non-pareil (kuni 7 mm), surfine (7–8 mm), capucine (8–9 mm), capote (9–11 mm), fine (11–13 mm) ja grusa (üle 14 mm). Toiduks tarvitatakse ka torkava kappari marju, mis samuti marineeritakse (Menorcal on need levinud suupiste), ning lehti, mida kas marineeritakse või kuivatatakse (peamiselt Kreekas; kuivatatud lehti kasutatakse juustuvalmistamisel). Kapparitega sarnanevad ka hariliku varsakabja, mungalille, saialille pungad, mis on suuremad ja vahel müüakse neid kapparite pähe. Hapuka ja kibeda maitse tõttu tarvitatakse kappareid majoneesis ja salatites ning sellistes külmades kastmetes nagu Tatari kaste, samuti sinepis, pitsakattes, riisi-, makaroni-, liha- ja kalatoitudes (nt suitsulõhega). Et kuumtöötlemine maitset ei vähendaks, soovitatakse lisada kapparid alles toiduvalmistamise lõpus. Ohtralt kasutatakse kappareid Itaalias ja mujal Lõuna-Euroopas, sageli koos oliivide ja sibulaga. Kuna kapparites leidub kibedamaitselist glükosiidi, toimivad need toonikumi ja diureetikumina, tõstavad isu ja soodustavad seedimist. "Kappar" – "Maailma toiduainete entsüklopeedia" Tallinn: TEA, 2006, lk 487 Kappar kokandusportaalis Toidutare (vaadatud 13. märtsil 2013) "Kappar" – "Maailma toiduainete entsüklopeedia" Tallinn: TEA, 2006, lk 487 Kappar kokandusportaalis Toidutare
Kappar (Pakistan)

Kappar on väikelinn Pakistanis, Belutšistani provintsi edelarannikul. 2007. aastal kannatas Kappar üleujutustes. "PAKISTAN: Top official compares storm to 2005 earthquake"
Ole Olsen (režissöör)

Ole Andersen Olsen (5. mai 1863 – 5. oktoober 1943 Kopenhaagen) oli Taani filmilavastaja ja filmimees. Ta asutas 1906. aastal Taani filmiettevõtte Nordisk Film. Ole Olsen andmekogus IMDb (inglise)
Viggo Larsen

Jens Viggo Larsen (14. august 1880 Kopenhaagen – 6. jaanuar 1957 Kopenhaagen) oli Taani filminäitleja ja -režissöör. Larsen lavastas aastail 1906–1921 ligi 60 filmi. Viggo Larsen andmekogus IMDb (inglise)
Katmai

Katmai on kihtvulkaan Põhja-Ameerikas Alaska poolsaarel. Kõrgus 2047 meetrit. Purskas viimati 1912. aastal. Toona eraldus hinnanguliselt 28 km³ purdmaterjali, aga kuna Katmai asub väheasustatud piirkonnas, siis on purske täpset tugevust raske hinnata ja purske tekitatud kahjud olid väikesed. Katmai purse on ajaloolisel ajal ainuke ette tulnud ignimbriidi purse ja ignimbriit kui vulkanoloogiline nähtus kirjeldati esmakordselt just Katmai vulkaani juures. Purskel tekkinud kivimid olid rüoliit, datsiit ja andesiit.
Farnham

Farnham on linn Inglismaal Surrey krahvkonnas. See asub 55 km Londonist edelas. Farnhamis paikneb muu hulgas sotsiaal- ja humanitaarteadustele spetsialiseerunud kirjastus Ashgate Publishing.
Whitstable

Whitstable on mereäärne linn Inglismaal Kenti krahvkonnas. See asub 8 km Canterburyst põhja pool ja 3 km Herne Bayst lääne pool. Linnas elab umbes 30 000 inimest. Linnas on traditsiooniliseks tegevusalaks austrite püük ning igal aastal korraldatakse austrifestivale.
Austerkarplased

Austerkarplased (Ostreidae) on sugukond karpe. Neid iseloomustavad paksud ebasümmeetrilised kojapoolmed. Austerkarplastest kasutatakse mitmeid liike söögiks kui austreid. Läänemeres neid ei esine, kuna nad elavad vaid suurema soolsusega vees. Crassostrea Cryptostrea Dendostrea Lopha Ostrea – auster Ostreola Saccostrea Teskeyostrea
Austrid

Austrid on mitut liiki, peamiselt austerkarplaste hulka kuuluvad söödavad limused.  Pikemalt artiklis Austrite hooaeg Austreid süüakse üldjuhul vaid kalendrikuudes, mille eestikeelses nimetuses esineb r-täht, ehk 1. septembrist kuni 30. aprillini. Suvekuudel austrid koevad ning nende limuskehasid täidab suurem kogus toksiine. Samuti esinevad suvel suuremad võimalused nakatuda veeõitsenguga seotud vohamisega kaasnevatesse viirustesse või Vibrio parahaemolyticus'e ja Vibrio vulnificus'e bakterinfektsioonidesse, millest viimane on ühel juhul viiest surmav. Tooreste (aurutamata, keetmata, praadimata või röstimata) ning eriti aegunud austrite, mida võib elujõus austritest olla raske eristada, söömine (eriti suvel) on seega tervisele vastunäidustatud või elule ohtlik. Kõvasti sulgunud kahepoolmelisi kodasid avatakse ettevaatlikult spetsiaalsete noataoliste abivahenditega. Austrite söömisel hinnatakse eelkõige värskust kui ka pehmust või mahedust. Sageli maitsestatakse austreid sidrunimahlaga. Hapniku juurdepääsuga jahedas või jäävannis hoitud elusad austrid surevad alles kodade avamisel või närimisel ja allaneelamisel. Mereannid
Auster

Auster (Ostrea) on perekond karpe sugukonnast austerkarplased. Ostrea angasi (elab Austraalias) Ostrea conchaphila (elab Vaikses ookeanis) Ostrea edulis – söödav auster (elab Euroopas) Ostrea equestris – (elab Atlandi ookeani rannikul Ameerika Ühendriikide Virginia osariigist Brasiiliani) Ostrea lurida (elab Vaikses Ookeanis)
Branchino järv

Branchino järv (itaalia keeles Lago Branchino) on järv Põhja-Itaalia Alpides Lombardia maakonnas Bergamo provintsis. Branchino (Corno Branchino) ja Piana (Corna Piana) mägede vahelises orus, Ardesio ja Oltre il Colle piiril asuv järv toitub lume sulamisest ja sagedastest vihmasadudest.
Erik Balling

Erik Balling (29. november 1924 Nyborg – 19. november 2005 Gentofte) oli taani filmilavastaja ja kirjanik. Erik Ballingi filmitöökarjäär algas 1946. aastal, kui ta läks tööle filmistuudiosse Nordisk Film. Aastatel 1957–1989 oli ta Nordisk Filmi direktor. Tema üks esimesi filme "Adam og Eva" valmis 1953. aastal ja võitis Taani filmiauhinna Bodili. Aastal 1956 valmis esimene Taani värviline film "Kispus". Balling kirjutas filmile stsenaariumi ja tegi režii. Tema järgmine film "Qivitoq" kandideeris parima võõrkeelse filmi Oscarile (1957) ja Cannes'i filmifestivali peaauhinnale Kuldsele Palmioksale. Need auhinnad jäid tal saamata. Aastal 1964 valminud muusikalise komöödiafilmi "Sommer i Tyrol" võtted toimusid Austrias. Ta lavastas telesarjad "Matadoor" ("Matador"; 1978–1982), "Maja Christianshavnis" ("Huset på Christianshavn"; 1970–1977) ja 13-osalise filmisarja Olseni kamba tegemistest (1968–1981). Viimase mainitud sarja üks osa ilmus 2012. aastal eestindatuna DVD-l – "Olseni kamp ja meistervarga aare". Telesari "Matadoor" kuulub Taani kultuurikaanonisse. 1952 – "Vi arme syndere" 1953 – "Vi som går køkkenvejen" 1953 – "Adam og Eva" 1954 – "Kongeligt besøg" 1956 – "Kispus" 1956 – "Qivitoq" 1959 – "Poeten og Lillemor" 1960 – "Tro, håb og trolddom" 1960 – "Poeten og Lillemor og Lotte" 1961 – "Poeten og Lillemor i forårshumør" 1961 – "Cirkus Buster" 1962 – "Den kære familie" 1962 – "79 af stöðinni" 1963 – "Hvis lille pige er du?" 1964 – "Døden kommer til middag" 1964 – "Sommer i Tyrol" 1965 – "Halløj i himmelsengen" 1965 – "Landmandsliv" 1965 – "Slå først, Frede!" 1966 – "Slap af, Frede!" 1967 – "Jeg er sgu min egen" 1967 – "Martha" 1968 – "Det var en lørdag aften" 1968 – "Olsen-banden" 1969 – "Olsen-banden på spanden" 1970 – "Rend mig i revolutionen" 1971 – "Hændeligt uheld" 1971 – "Ballade på Christianshavn" 1971 – "Olsen-banden i Jylland" 1972 – "Olsen-bandens store kup" 1973 – "Olsen-banden går amok" 1974 – "Olsen-bandens sidste bedrifter" 1975 – "Olsen-banden på sporet" 1976 – "Olsen-banden ser rødt" 1977 – "Olsen-banden deruda'" 1978 – "Olsen-banden går i krig" 1979 – "Olsen-banden overgiver sig aldrig" 1981 – "Olsen-bandens flugt over plankeværket" 1981 – "Olsen-banden over alle bjerge" 1984 – "Midt om natten" Bodil 1953 – parim Taani film "Adam og Eva" 1966 – parim Taani film "Slå først, Frede!" 1993 – elutööauhind Robert 1998 – elutööauhind "Nordisk Filmi ajalugu". Nordisk Filmi koduleht (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 3.02.2013. Vaadatud 24.03.2013. Erik Balling andmekogus IMDb (inglise)
Ingeborg Johansen

Ingeborg Johansen (26. september 1896 – 23. jaanuar 1986) oli taani kirjanik. Ta kasutas ka pseudonüüme Harriet Holm ja Helene Paider. Ingeborg Johansen sündis Riias Taani inseneri, Baltimaade peakonsuli Jens Christian Johanseni teise lapsena. Ta käis algkoolis Tallinnas, lõpetas keskkooli Taanis ning alustas seejärel ülikooliõpinguid kirjanduse ja klassikaliste keelte alal. Harriet Holmi nime all avaldas Johansen 1916. aastal esmalt mõned novellid ajalehes Sorø Amtstidende. Järgmisel aastal ilmus tema debüütromaan "Den røde Villa" ("Punane villa"). Johansen tõlkis taani keelde vene kirjandust, eelkõige Ivan Turgenevi teoseid. "Den røde Villa", romaan, 1917 "Satan", romaan, 1919 "Det forheksede Land", romaanitriloogia, 1944-1946: "Familien paa Lipfer" "Dimitri Falen" "Edith" "De lyksalige øer. Digte og prosa", 1952 "Uvirkelighedens faser", romaan, 1967 "Fra arken til det nye land", romaan, 1969 "Manden med noderullen", romaan, 1971 "Joaweski", romaan, 1972 (eesti keeles "Joaveski", tõlkinud Juta Reiska, Loomingu Raamatukogu 39/40, 1997) "Fru Teil i Tallinn", romaan, 1974 (eesti keeles "Proua Teil Tallinnas", tõlkinud Juta Reiska, Loomingu Raamatukogu 25/26, 1999) "En periode med Paulette", romaan, 1976 "Unge piger", jutustus kogumikus "Når mænd elsker mænd og kvinder elsker kvinder. 160 års danske fortællinger om bøsser og lesbiske", 2003 1949 Herman Bangi mälestusstipendium 1967 Statens Kunstfondi preemia 1970 Statens Kunstfondi preemia romaani "Fra arken til det nye land" eest Ajaloolane Paul Johansen oli tema noorem vend. Raamatu "Joaveski" tutvustus saidil raamatukoi.ee Ingeborg Johansen saidil Litteraturpriser.dk
Söödav auster

Söödav auster (Ostrea edulis) on austri perekonda kuuluv liik austerkarplasi. Söödav auster elab pärismaisena Euroopa soolastes vetes, teda püütakse töönduslikult näiteks La Manche'i väina rannikul. Peale söödava austri kasutatakse austreina toiduks ka mitut muud liiki austerkarplasi.  Pikemalt artiklis Austrite hooaeg Austreid süüakse üldjuhul vaid kalendrikuudel, mille eestikeelses nimetuses esineb r-täht, ehk septembri algusest kuni aprilli lõpuni. Suvekuudel austrid koevad ning nende limuskehasid täidab suurem kogus toksiine. Samuti on suvel suurem võimalus nakatuda vohamisega kaasnevate viiruste või bakterite vibrio parahaemolyticus'e ja vibrio vulnificus'e põhjustatud infektsioonidesse, millest viimane on ühel juhul viiest surmav. Tooreste (aurutamata, keetmata, praadimata või röstimata) ning eriti aegunud austrite, mida võib elujõus austritest olla raske eristada, söömine on seega tervisele vastunäidustatud või elule ohtlik. Söödav rannakarp
Valgelaup-paradiisilind

Valgelaup-paradiisilind (Parotia sefilata) on linnuliik paradiisilindlaste sugukonnast. Ta elab Indoneesias Uus-Guinea saare loodeosa mägimetsades. Toitub peamiselt puuviljadest, seemnetest ja lülijalgsetest. Pesa ehitab ja haub ainult emaslind. Valgelaup-paradiisilind on kantud CITESi liikide II kategooria nimekirja.
Bodil

Bodil on taani naisenimi. Bodil Aakre, Norra poliitik Bodil Nyboe Andersen, taani majandusteadlane Bodil Begtrup, Taani diplomaat Bodil Bredsdorff, taani lastekirjanik Bodil Ceballos, Rootsi poliitik Bodil Dybdal, taani jurist Bodil Ipsen, taani näitleja Bodil Joensen, taani pornonäitleja Bodil Jönsson, rootsi füüsik Bodil Kjer, taani näitleja Bodil Koch, Taani poliitik Bodil Lassen, taani näitleja Bodil Malmsten, rootsi kirjanik Bodil Mannheimer, rootsi näitleja Bodil Mårtensson, rootsi kirjanik Bodil Mårtensson, rootsi režissöör, stsenarist ja näitleja Bodil Niska, Norra saksofonist Bodil Thrugotsdatter, Taani kuninganna
Napu

Napu (18. sajandi kaartidel Nappo) oli kõrts ja veskikoht Järva vallas ja varem Albu vallas. Albu mõisa kirjelduses 18. märtsist 1739 on mainitud ka Napu kõrtsi ja veskit. Tänapäeval on Jägala jõe ääres Napu lõkkekoht. Vetepere "Albu 1660–1738". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. märts 2012. Vaadatud 24. märtsil 2013. Järvamaa, Aegviidu-Kõrvemaa puhkeala: Napu lõkkekoht RMK matkatee Järvi Pikkjärve – Hirvelaane (95 km) Matkatee piirist piirini: Seiklused RMK matkateel
Aischines Sphettosest

Aischines Sphettosest (ladinapäraselt Aeschines, täiendiga Socraticus ehk sokraatik; vanakreeka keeles Αἰσχίνης; u 425 eKr Ateena– u 350 eKr) oli Sokratese õpilane ja sõber, sfettolase Lysaniase poeg. Elatist teenis ta retoorikaõpetajana. Ta oli kohal, kui Sokratese üle kohut mõisteti. Platoni dialoogis "Phaidon" loetakse Aischines Sokratese surmaotsuse täideviimise juures olijaks. Diogenes Laertiose ja E.G.Berry (1950) järgi pani Aischines kirja seitse nn sokraatilist dialoogi:, "Alkibiades" (ka Platonil on samanimeline dialoog) "Aspasia" "Axiochos" "Kallias" "Miltiades" "Rhinon" "Telauges" Platon, Apoloogia 33d-e A. Jacobs, Socrates Without Tears: The Lost Dialogues of Aeschines Restored, 2011, ISBN 978-1846-945-68-7, Google`i raamat ingl k Ancientworlds, [1] Platon. "Phaidon." Raamatus: Platon. "Teosed", 1. Tartu, Ilmamaa, 2003. ISBN 998582170X Diogenes Laërtius, Lives of the Eminent Philosophers, ii. 61 ingl k , E.G.Berry, The Oxyrhynchus Fragments of Aeshines of Spehettus, Proceedings of the American Philological Association, Vol. 81, (1950), pp. 1-8, [2] ingl k, kreeka k M.A.Joyal, The Conclusion of Aeschines' ALCIBIADES, [3] A. Jacobs, Socrates Without Tears: The Lost Dialogues of Aeschines Restored, 2011, ISBN 978-1846-945-68-7, Google`i raamat [4] [5] [6] [7] E.G.Berry, The Oxyrhynchus Fragments of Aeshines of Spehettus, Proceedings of the American Philological Association, Vol. 81, (1950), pp. 1-8, [8]
Lake'i maakond

Lake'i maakond (inglise Lake County) on 12 Ameerika Ühendriikide maakonna nimetus. Lake'i maakond (California) Lake'i maakond (Colorado) Lake'i maakond (Florida) Lake'i maakond (Illinois) Lake'i maakond (Indiana) Lake'i maakond (Lõuna-Dakota) Lake'i maakond (Michigan) Lake'i maakond (Minnesota) Lake'i maakond (Montana) Lake'i maakond (Ohio) Lake'i maakond (Oregon) Lake'i maakond (Tennessee) Lake'i maakond (Uus–Meremaa) oli ka endine maakond Uus-Meremaal
Lake'i maakond (Uus-Meremaa)

Lake'i maakond oli maakond Uus-Meremaal Lõunasaarel. 1986. aastal liideti see moodustatava Queenstown-Lakesi ringkonna koosseisu.
Wiseman

Wiseman on rahvaloendustel arvestatav kohaliku võimuorganita asula (census-designated place) USA-s Alaska osariigis Yukon-Koyukuki rahvaloenduspiirkonnas (Yukon-Koyukuk Census Area). Wiseman paikneb Middle Fork Koyukuki jõe juures Brooksi ahelikus 360 meetri kõrgusel merepinnast. Wiseman asub põhja pool põhjapolaarjoont. Wisemani rajasid 1910. aastatel kullakaevurid, kes saabusid sinna Slate Creeki asulast (tänapäeva Coldfoot). USA keskkonnaaktivist ja kirjanik Bob Marshall on oma teoses "Arctic Village" kirjeldanud aega, kui ta 1930. aastatel viibis selles asulas 15 kuud. Marshall on teoses Koyukuki jõe piirkonda nimetanud "kõige rõõmsamaks tsivilisatsiooniks, mida ta teab". 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas asulas 14 inimest. 2000. aastal oli elanikke 21. Wisemanis valitseb mandriline lähisarktiline kliima. Kõige soojemad kuud on juuni ja juuli, kui kõrgeim keskmine õhutemperatuur ulatub 21 ºC-ni, ning kõige külmem kuu on jaanuar, mil madalaim keskmine temperatuur langeb alla –29 ºC. Lumesadu ei esine ainult suvekuudel. Talviti võib näha virmalisi. 2016 U.S. Gazetteer Files About Wiseman. channel.nationalgeographic.com. Vaadatud 9.12.2016 "Tõelise kullakaevandaja jälgedes". Eesti Ekspress. 24. august 2006 "Argipäev arktilises külas". tarbija24.postimees.ee. 1. juuni 2007 Pilte Wisemanist
Libahundi needus

"Libahundi needus" on Eesti 2005. aasta mängufilm. Selle režissöör on Rainer Sarnet. Noor Vanemuise teatri lavastaja otsustab lavastada August Kitzbergi "Libahundi", mis legendi järgi olevat kahe näitleja surma tõttu neetud. Nimelt said 1911. ja 1954. aastal Marguse osatäitjad etendusel surma ja pärast juhtunut näidendit enam ei lavastatud. Legendi kohaselt saab needuse murda vaid siis, kui etendusel sureb Tiina laval, nagu soovis Kitzberg. Varsti pärast proovide algust hakkavad juhtuma imelikud asjad ja hakatakse arvama, et "Libahunt" on tõesti neetud ning surnute hinged üritavad lavastamist takistada. Katariina Lauk – Liina Alter / Tiina Raine Loo – Mare Nurk / Vanaema Rene Reinumägi – Lavastaja Tiit Kersti Kreismann – Endla Mait Malmsten – Margus Marje Metsur – Poetess Tiit Lilleorg – Rekvisiitor Sass Kersti Heinloo – Mare Nurk / Tiina Elina Reinold – Rosaura Sarapik / Mari Viire Valdma – Teatri direktor Raivo E. Tamm – Kaarel Ird Merle Palmiste – Ingrid Hannes Kaljujärv – Paul Saller / Peremees Lembit Eelmäe – Miilitsauurija Lotman
Bodil (auhind)

Bodil on Taani filmiauhind, mida annab välja Taani rahvuslik filmikriitikute ühendus (taani Filmmedarbejderforeningen). Auhind on asutatud 1948. aastal. Esimesed auhinnad anti laureaatidele 29. aprillil 1948. Nime on auhind saanud Taani näitlejate Bodil Kjeri ja Bodil Ipseni järgi. Iga võitja saab portselanist kujukese Bodili, mille on disaininud Ebbe Sadolin ja mis on valmistatud Svend Jespersen Bing & Grøndahli portselanivabrikus. Parim Taani film Parim meesnäitleja Parim naisnäitleja Parim meeskõrvalosatäitja Parim naiskõrvalosatäitja Parim Ameerika film (auhind anti parimale mitte-Euroopa filmile aastatel 1961–1969) Parim Euroopa film (auhind anti parimale Euroopa filmile aastatel 1961–1969) Parim dokumentaalfilm või lühifilm Ametlik koduleht
Mesila

Mesila on paik, kus asuvad mesitarud. Mesila tänav
Meemäger

Meemäger (Mellivora capensis) on kärplaste sugukonda kuuluv imetaja. Meemägrad elavad Aafrikas ja Lõuna-Aasias. Nad on peamiselt karnivoorid, kuid armastavad väga mett. Mesilaste pesade leidmisel kasutavad tihti meenäiturite abi.
Jekaterina

Jekaterina (vene Екатерина, translitereerituna ka Ekaterina) on naisenimi. Nimi on kreeka päritolu – Αικατερίνη (Aikaterinē). Nimi on alates 17. sajandi keskelt sage vene naisenimi. Eestis oli 2022. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Jekaterina 4603 naisel. Jekaterina oli populaarsuselt 16. naisenimi. Kujul Ekaterina oli see 1467 naisel. Ekaterina oli populaarsuselt 125. naisenimi. Jekaterina Reut, keemik Jekaterina Välbe, näitleja https://www.stat.ee/nimed/Jekaterina https://www.stat.ee/nimed/Ekaterina
Glehni park

Glehni park on park Tallinnas Nõmmel Tähetorni tänava ja Mustamäe nõlva vahelisel alal. Glehni park on saanud nime Nõmme rajaja Nikolai von Glehni järgi. Pargis asub ka Glehni loss. Glehni pargis asuvad ehitised: Glehni loss (1886) Palmimaja (1900–1910) Kalevipoeg (1908, 1990) Krokodill (1908) Tähetorn (1910) Nikolai von Glehn hoolitses ka ise oma pargi eest. Ta vedas parki mulda, istutas sinna mitut liiki puid ja põõsaid. Ta rajas alleed ja kõrvalteed ning pani nendes äärde kivid, mille siledaks tehtud küljele maalis manitsussõnu: Nopi lilli ja ka muud, aga ära murra puud! Kes murdis oksa siin, mine tea – oli see koer või tainapea! Tänapäeval on Glehni pargi matkarada üks osa Nõmme-Harku Terviseradadest. Matkaraja pikkus on 2,45 kilomeetrit. Pargi kaguservas asub Hiiu staadion. 2006. aastal restaureeriti palmimaja põhjalikult. Tööde käigus muudeti hoone külastajatele ohutuks, likvideeriti varinguoht, kindlustati ribikaari ning taastati varisenud osad. Käiguteid täiendati. Nüüd on palmimaja kahel tasandil läbitav ning seestpoolt vaadeldav. Konserveerimistööde kogumaksumuseks kujunes ligi 1,5 miljonit krooni (ligikaudu 96 000 eurot) .  Pikemalt artiklis Glehni lossi vaatetorn ehk Tallinna Tähetorn 2010. aastal alustati tähetorni renoveerimist. 2011 aasta suveks oli tähetorni fassaad renoveeritud Kuhu minna ja mida teha koos lastega Õppematerjalid õpilastele, õpetajatele ... Glehni park Jukko Nooni. Glehni palmimaja uus elu Nõmme Sõnumid nr 19, 2006. Pealinn (ajaleht) Mario Mars: "Nõmme unustatud aare - Tallinna tähetorn"[alaline kõdulink] Delfi, Eesti elu, 5. august 2011. Kuhu minna ja mida teha koos lastega http://www.lastega.ee/index.php/et/77-mangumaa/maengumaad/589-glehni-park Õppematerjalid õpilastele, õpetajatele ... Glehni park http://www.kool.ee/?1927 Pealinn http://www.pealinn.ee/?pid=87&nid=7773&lang=5 (vigane link)
Hotell Tartu

Hotell Tartu on hotell Tartu kesklinnas. Hotell on ehitatud 1964. aastal ja see on üks vanimaid Tartu hotelle. Hotell asub Tartu bussijaama kõrval aadressil Soola 3 Hotellis on 58 numbrituba, neist: 15 ühekohalist ja 35 kahekohalist tuba ning 8 peretuba, mis kokku mahutavad 117 inimest. Lisaks hotellimajutusele pakutakse ka hostelimajutust hoone eraldi tiivas, milles on 6 kolmekohalist tuba. "hotell Tartu/esileht". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2012. Vaadatud 24. märtsil 2013. "Hotell Tartu/HOTELLIST". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. august 2013. Vaadatud 24. märtsil 2013. Hotelli koduleht
Vabaduse park

Vabaduse park on park Tallinnas Nõmmel. Park piirneb Sihi, Lõuna, Ravila, J. Mändmetsa, Nõmme-Kase ja Hiiu tänavaga. Pargi pindala on 14,74 hektarit. Pargi lähedal asuvad Sanatooriumi park ja Hiiu park. Vabaduse park on üks Nõmmele väga omastest parkmetsadest. Sellised männimetsad planeeriti Nõmmele juba 1920. aastate lõpus. 1937. aastal kinnitati linnavolikogus lõplik plaan, mille järgi pidi Nõmmel olema kolm parkmetsa ja kaksteist puiestikku. Tänapäeval on Vabaduse park hea koht ürituste korraldamiseks. Pargis on toimunud tänavalaat "Roheliste väravate tänav", Nõmme laste laulupidu ja "Nõmme kevad". 17. juunil 2018 toimus Vabaduse pargis Nõmme IV laulu- ja tantsupäev, mis taaselustas vabariigi algusaegadel Nõmmel toimunud laulupäevade traditsiooni 29. juulil 2007 jõustus seadus, mis võtab Vabaduse parkmetsa kaitse alla. "Pühapäeval toimub Nõmmel taas tänavalaat "Roheliste väravate tänav"". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 31. märtsil 2013. Nõmme kevade üritused uues kohas. Nõmme Sõnumid, 20. mai 2005. Nõmme IV laulu- ja tantsupäev Nõmme linnaosa parkide kaitse alla võtmine