laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Heiki Kortspärn

Heiki Kortspärn (sündinud 22. juunil 1951 Tartus) on eesti korvpallur, literaat ja ettevõtja. 1958–1969 Tartu 8. keskkool 1969–1976 Tartu Riiklik Ülikool, kehakultuuriteaduskond, cum laude kehalise kasvatuse ja spordi õpetaja kvalifikatsioon 1976–1981 Kambja 8-klassilise Kooli kehalise kasvatuse õpetaja ja sovhoosi spordimetoodik 1981–1984 Tartu rajooni peaarsti asetäitja majanduse alal 1984–1988 Kambja sovhoosi direktori asetäitja majanduse alal 1988–1991 Kambja spordihoone direktor 1991–1994 AS Krista juhatuse esimees 1994–2010 OÜ Cambi juhataja Alates 2010. aastast on Heiki Kortspärn invaliidsuspensionär. Kortspärn on viiekordne Eesti NSV meister korvpallis (1970, 1975, 1976, 1977, 1978). 1970 – asutas Tartus põrandaaluse organisatsiooni Vaba Eesti[viide?] 1970 ja 1974 – salajane kirjakuller Eesti ja Soome vahel[viide?] 1987–1994 – Tartu rahvakogunemistel ja Vanemuise tänava ringauditooriumi koosolekute turvamine[viide?] 1989 – esimesena Eestis tegi ettepaneku "Piirid kinni!", mille ainsa ajalehena avaldas Maaleht (17.08.1989) 1989 – Vabadussõjas langenute ausamba taastamine Kambjas 1996 – astus Kaitseliitu, taastas Kambja Kaitseliidu 1997–1998 – taastas Kambja Kaitseliidu laskevälja ja ehitas üles Kaitseliidu maja 1998–1999 – projekteeris ja rajas oma talu nurmele mälestusmärgi vabadussõjalaste mälestuseks Heiki Kortspärn oli Kambjas Kodanike Komiteede liikumise juht ning Rahvarinde liikumise üks algatajaid ja juhte. Ta oli kauaaegne Kambja vallavolikogu liige ja volikogu korrakaitsekomisjoni esimees ning Kambja valla esindaja Eesti Maaomavalitsuste Liidus. Ta oli Kambja Laulu- ja Mänguseltsi asutajaliige, Kambja spordihoone rajamise ettepaneku autor, projekti kaasautor ja ehitusele kaasaaitaja, Kambja spordiklubi juhatuse liige, Kambja Vallamuuseumi rajamise ettepaneku autor. 2000–2010 Eestimaa Rahvaliit Ta on Kambja valla tunnuslause "Kambja – Eesti koorilaulu häll" ja Kambja valla teenetemärgi autor. Ta on filmi "Pildikesi Kambja lähiajaloost 1988–2005" autor ja režissöör. Pseudonüüm Maria Martin (Kambja kiriku kaitsepühakute järgi). Luulevihik “Mina olen Eesti valu” (2002, kordustrükk 2016) esikoht üle-eestilisel luulevõistlusel "Luulekevad" 2003 kolmas koht luulevõistlusel "Kuldne sügis" (2001, 2002) "Eesti Vabadussõjalaste Liit" 1999 (2006 – teine, täiendatud trükk, 2015 – kolmas, täiendatud trükk) "Eestlase saatus" (2003), "Eestlase saatus – 2" (2008), "Eestlase saatus – 3" (2014) "Kaitseliitlase saatus" (2015) "Eestluse hauakaevajate biograafiline leksikon" (2015) – koostaja "Sureme surmates – eestluse väärika ellujäämise õpetus" (2016) "Ärevad mõtted eestluse surivoodil" (2018) 2000 – Kaitseliidu teenetemedali III klass 2006 – Valgetähe teenetemärgi V klass 2007 – Vabadusristi mälestusrist 2007 – Kaitseliidu teenetemedali II klass Heiki Kortspärn oli aastatel 1976–2011 abielus Malle Kortspärnaga (sündinud Müntel). Tütar Krista (sündinud 1989). Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Biograafia ESBL-is
Ontario vapp

Ontario vapp (inglise keeles ametlikult The Arms of His Majesty in Right of Ontario) on Kanada provintsi Ontario ametlik vapp. Vapi kasutuse lubas 1868. aastal kuninganna Victoria. Kiivriehis ja kilbihoidjad lisati Edward VII loaga 1909. aastal. Vapil olev moto on ladina keeles Ut incepit Fidelis sic permanet. Ontario lipp
Vadbolski

Vadbolski (vene keeles Вадбольский) oli Rjurikust põlvnenud Venemaa aadlisuguvõsa. Vadbolskid põlvnesid Beloozero vürstidest. Suguvõsaliin algab vürst Ivan Andrejevitš Vadbolskiga, kes oli Rjuriku järeltulija 18. põlves. Tema kahest pojast põlvesid suguvõsa pealiinid: vanema esiisaks oli vürst Grigori Ivanovitš Vadbolski (suri pärast 1549), noorema liini rajas vürst Mihhail Ivanovitš Vadbolski (suri pärast 1551). Vadbolskid võeti Jaroslavli, Kaasani, Kaluuga (1833), Kostroma, Moskva, Poltava, Rjazani (1844, 1858, 1889), Tambovi (1843) ja Vladimiri kubermangu aadliraamatusse. Vürst Ivan Mihhailovitš Vadbolski (suri pärast 1589), Novgorodi vojevood Vürst Vassili Aleksejevitš Vadbolski (suri pärast 1692), stolnik Vürst Fjodor Fjodorovitš Vadbolski (1663−1712), vaimulikuna Feodossi, Krutitski piiskop Vürst Nikita Matvejevitš Vadbolski (1666−1731), brigadir, Tuula relvatehase ehitaja Vürst Sergei Ivanovitš Vadbolski (suri enne 1788), kindralporutšik Vürst Pjotr Sergejevitš Vadbolski (1749−1816), õuenõunik, Tuula kubermangu aadlimarssal Vürst Ivan Mihhailovitš Vadbolski (1781−1861), kindralleitnant, mõisavaldaja Vürst Aleksandr Nikolajevitš Vadbolski (1787−pärast 1834), kindralmajor Vürst Aleksandr Petrovitš Vadbolski (1806−1863), kaardiväe alamporutšik, dekabrist Vürst Aleksei Aleksandrovitš Vadbolski (1815−1853), kindralmajor Vürst Pjotr Sergejevitš Vadbolski (1831−1885), tõeline riiginõunik, Radziwiłłówi aktsiisiringkonna ülem, rahukohtunik Vürst Nikolai Petrovitš Vadbolski (1869−1945), kindralleitnant, diviisi-, armeekorpuse ja armeekomandör, osales valgekaartlikus liikumises Rjazani kubermang: Samoilovka (XIX sajandil) Saaremaa: Tagamõisa (Taggamois) (1826−1838, rendivaldus) Tuula kubermang: Pokrovskoje (XIX sajandil) Schwennicke, Detlev. Europäische Stammtafeln. Neue Folge. Bd III. Seiterverwandte der Rurikiden. Frankfurt am Main: Vittorio Klostermann, 2004. Taf. 970-976. Дворянские роды Российской Империи. Том первый. Кназья. Санкт-Петербург, 1993. Lk 298-300 [1] [2]. Долгоруков, Пётр Владимирович. Российская родословная книга. Частъ первая. С. Петербургь: Печатано вь типографии Эдуарда Веймара, 1854. Lk 222-225 [3]. Vadbolski suguvõsa genealoogia saidil history-ryazan.ru Vadbolski suguvõsa genealoogi saidil rurik.hostenko.com Vadbolski suguvõsa genealoogiline tabel saidil rgfond.ru
Hy-Brasil

Hy-Brasil (ka Brasil, Hy Breasil, Hy Breasail, Hy Brazil, I-Brasil vms) on müütiline saar Atlandi ookeanis Iirimaast läänes, mida on kujutatud mitmetel kesk- ja uusaegsetel kaartidel. Iiri mütoloogias varjas saart kogu aeg udu, välja arvatud ühel päeval aastas iga seitsme aasta tagant, mil saart võis merelt näha, kuid selleni ei olnud võimalik jõuda. Merekaartidel esines saar nimega Bracile Iirimaast läänes juba 1325. aastal, mil selle kaardistas Angelino Dulcert. Insula de Brasili nime kandis see Veneetsia kartograafi Andrea Bianco kaardil 1436. aastast, kus saar asus suurema saarestiku lähedal, mida mõnda aega samastati Assooridega. Ligikaudu 1480. aastast pärinev katalaani kaart nimetab kaht saart "Illa de brasil". Neist üks paikneb Iirimaast edelas (kus pidi asuma müütiline saar) ja teine lõunas Illa verde saarest ehk Gröönimaast. Kaartidel kujutati Hy-Brasili ümmargusena. Sageli läbis seda ida-läänesuunaline väin või jõgi. Ehkki saart leida ei õnnestunud, seisis see Galway lahest edelasse jääva mereala kaartidel kuni 1865. aastani, kui seda nimetati Brasil Rock ehk "Brasili kalju". Vaatamata nime sarnasusele tänapäeva Brasiilia nimega on nende nimede päritolu erinev. Iiri allikates seostatakse Hy-Brasili nime iirikeelse kujuga Uí Breasail, mis viitab ühe iiri klanni asutajale Bresailile. Tänapäeva keeleteaduses ei ole nime päritolu suhtes konsensust. Brasiilia nimi tuleneb aga puuliigist portugalikeelse nimetusega pau-brasil, mille aluseks on ladina sõna brasa, mis tähendab tuletukki.
Orfism

Orfism on Vana-Kreeka usuvool. Tekkis arvatavasti 6. sajandil eKr, Dionysose kultuse põhjal. Orfismi salaõpetused pidasid maailma ja inimest pooleldi jumalikuks, pooleldi rikutuks. Orfism nõudis oma pooldajailt askeesi, valgete rõivaste kandmist, loobumist loomsest toidust ning hoidumist kokkupuutest surma ja sünniga.
Aksel Soosaar

Aksel Soosaar (sündinud 1956) on eesti bioloog. Ta lõpetas C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli 1974. aastal. Ta on lõpetanud Tartu Riiklik Ülikooli bioloogina ning kaitses samas 1996. aastal doktoritöö väitekirjaga "Role of helix-loop-helix and nuclear hormone receptor transcription factors in neurogenesis". "VJK vilistlased – 54.(50.) lend". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. september 2018. Vaadatud 8. septembril 2018.
Are Kont

Are Kont (sündinud 25. mail 1952) on eesti geograaf ja ökoloog. Ta lõpetas 1970. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geograafina. Ta kaitses 1987. aastal doktoriväitekirja Eesti mõhnastike ja nende kasutamise teemal. Ta on töötanud Tartu Ülikooli füüsilise geograafia kateedri dotsendina, Ökoloogia Instituudi Tartu osakonna vanemteadurina maastikuökoloogia erialal, samuti Tallinna Ülikooli Loodus- ja terviseteaduste instituudi ökoloogia keskuse vanemteadurina. CV ETISes
Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapital

Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapital on üks Eesti Kultuurkapitali sihtkapitale, mis toetab Eesti arhitektuuriga seotud tegevusi. Sihtkapitali eesmärk on "aidata kaasa arhitektuuri loomingulisuse ja sotsiaalse tundlikkuse edendamisele". Sihtkapital annab igal aastal välja Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemiaid. Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali elutööpreemia Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia https://web.archive.org/web/20180908175042/http://kulka.ee/sihtkapitalid/arhitektuur/preemiate-stipendiumide-ja-toetuste-maaramise-kord (vaadatud 08.09.2018) Sihtkapitalist Eesti Kultuurkapitali kodulehel
Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapital

Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapital on üks Eesti Kultuurkapitali sihtkapitale, mis toetab Eesti audiovisuaalse kunstiga seonduvaid tegevusi. Sihtkapitali eesmärk on "eesti audiovisuaalkultuuri edendamine, toetades eeskätt filmide tootmist, filmiürituste korraldamist ja muid tegevusi, mis tugevdavad audiovisuaalkunsti kandepinda eesti kultuuris". Sihtkapital annab igal aastal välja Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemiaid. Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali elutööpreemia Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia https://web.archive.org/web/20180908175547/http://kulka.ee/sihtkapitalid/audiovisuaalne-kunst/preemiate-stipendiumide-ja-toetuste-maaramise-kord (vaadatud 08.09.2018) Sihtkapitalist Eesti Kultuurkapitali kodulehel
Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapital

Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapital on üks Eesti Kultuurkapitali sihtkapitale, mis toetab Eesti helikunstiga seotud tegevusi. Sihtkapitali eesmärk on "professionaalse muusikakultuuri edendamine ja säilitamine". Sihtkapital annab igal aastal välja Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemiaid. Eesti Kultuurkapitali helikunsti aastapreemia Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali elutööpreemia Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia https://web.archive.org/web/20180908175826/http://kulka.ee/sihtkapitalid/helikunst/preemiate-stipendiumide-ja-toetuste-maaramise-kord (vaadatud 08.09.2018) Sihtkapitalist Eesti Kultuurkapitali kodulehel
Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapital

Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapital on üks Eesti Kultuurkapitali sihtkapitale, mis toetab Eesti kirjandusega seonduvaid tegevusi. Sihtkapitali eesmärk on "eesti kirjandusliku kõrgkultuuri ja kirjanduse populariseerimise edendamine". Sihtkapital annab igal aastal välja Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemiaid. Eesti Kultuurkapitali kirjanduse aastapreemia Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali elutööpreemia Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia https://web.archive.org/web/20180908180148/http://kulka.ee/sihtkapitalid/kirjandus/preemiate-stipendiumide-ja-toetuste-maaramise-kord (vaadatud 08.09.2018) Sihtkapitalist Eesti Kultuurkapitali kodulehel
Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapital

Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapital on üks Eesti Kultuurkapitali sihtkapitale, mis toetab Eesti spordi ja kehakultuuriga seotud tegevusi. Sihtkapitali eesmärk on "toetada üleriigiliselt või rahvusvaheliselt oluliste spordiürituste ja erinevate liikumisharrastuse sündmuste korraldamist Eestis, rahvusvahelisteks võistlusteks treeningettevalmistust, rahvusvahelistel võistlustel osalemist, spordile pühendunud inimeste tunnustamist ja innustamist ning regionaalse spordielu arendamist". Sihtkapital annab igal aastal välja Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemiaid. Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi aastapreemia Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali elutööpreemia Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia http://kulka.ee/sihtkapitalid/kehakultuur-ja-sport/preemiate-stipendiumide-ja-toetuste-maaramise-kord (vaadatud 08.09.2018) Sihtkapitalist Eesti Kultuurkapitali kodulehel
Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapital

Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapital on üks Eesti Kultuurkapitali sihtkapitale, mis toetab Eesti kujutava ja rakenduskunstiga seonduvaid tegevusi. Sihtkapitali eesmärk on "eesti professionaalse kunsti edendamine, säilitamine ja populariseerimine". Sihtkapital annab igal aastal välja Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemiaid. Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti aastapreemia Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali elutööpreemia Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia https://web.archive.org/web/20180908180647/http://kulka.ee/sihtkapitalid/kujutav-ja-rakenduskunst/preemiate-stipendiumide-ja-toetuste-maaramise-kord (vaadatud 08.09.2018) Sihtkapitalist Eesti Kultuurkapitali kodulehel
Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapital

Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapital on üks Eesti Kultuurkapitali sihtkapitale, mis toetab Eesti näite- ehk teatrikunstiga seotud tegevusi. Sihtkapitali eesmärk on "eesti professionaalse teatrimaastiku arendamine, jäädvustamine ja säilitamine". Sihtkapital annab igal aastal välja Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapitali aastapreemiaid ehk Eesti teatri aastaauhindu. Eesti Kultuurkapitali näitekunsti aastapreemia Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapitali elutööpreemia Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapitali aastapreemia https://web.archive.org/web/20180908181010/http://kulka.ee/sihtkapitalid/naitekunst/preemiate-stipendiumide-ja-toetuste-maaramise-kord (vaadatud 08.09.2018) Sihtkapitalist Eesti Kultuurkapitali kodulehel
Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapital

Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapital on üks Eesti Kultuurkapitali sihtkapitale, mis toetab Eesti rahvakultuuriga seotud tegevusi. Sihtkapitali eesmärk on "on säilitada, arendada, elavdada ning toetada igakülgselt rahvakultuuri valdkonda ning rahvusliku identiteedi hoidmist". Sihtkapital annab igal aastal välja Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemiaid. Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali elutööpreemia Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia "Rahvakultuuri sihtkapitali preemiate, stipendiumide ja toetuste määramise kord". Eesti Kultuurikapital. 29. detsember 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. september 2018. Vaadatud 22. märtsil 2024. Sihtkapitalist Eesti Kultuurkapitali kodulehel
Dinokana

Dinokana on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ramotshere Moiloa vallas. Dinokana kuulus kuni 1994. aastani Bophuthatswana bantustani koosseisu. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dinokana elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,41%, India või Aasia päritolu inimesi 0,20%, värvilisi 0,16%, valgeid 0,09% ja teisi 0,14%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 92,45%, inglise keelt 2,61%, suulu keelt 1,34%, ndebele keelt 1,21%, viipekeelt 0,46% ja afrikaani keelt 0,44%. https://census2011.adrianfrith.com/place/669029
Taimo Mühlbaum

Taimo Mühlbaum (29. mai 1929 – 1993) oli eesti kirjastustegelane. Ta oli EKP Keskkomitee Kirjastuse direktori asetäitja. Ta on maetud Rahumäe kalmistule. 1989 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Aunimetusi. Reede, 11. august 1989 Kalmistute register HAUDI
Ivi Tingre

Ivi Tingre (5. jaanuar 1932 – 3. detsember 2012) oli eesti raamatukogundustegelane. Ta lõpetas 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloo eriala. Aastatel 1957–1992 töötas ta kultuuriministeeriumi raamatukogunduse juhina. Aastatel 1989–1995 oli ta Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu juhatuse liige, 1992–1993 ühingu esimees. Ivi Tingre pani 1995. aastal rändauhinnana käiku omanimelise kullast safiiridega sõrmuse teenekale raamatukogutöötajale, et väärtustada raamatukoguhoidja elukutset ja teadvustada raamatukoguhoidja loomingulist, sihipärast ja vastutustundlikku tööd. 2010. aastal asutas ta Eesti Rahvuskultuuri Fondi juurde omanimelise allfondi raamatukogunduse arengu toetamiseks. Ta on maetud Pärnamäe kalmistule. 1983 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 2004 Valgetähe V klassi teenetemärk 2010 Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu teenetepreemia "Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing. Ivi Tingre in memoriam". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. september 2018. Vaadatud 8. septembril 2018. "Ivi Tingre sõrmuse reglement". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. september 2018. Vaadatud 9. septembril 2018. Kalmistute register HAUDI Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Itsoseng

Itsoseng on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ditsobotla vallas. Itsoseng on asutatud 1963. aastal. Linn kuulus aastatel 1977–1994 Bophuthatswana bantustani koosseisu. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Itsosengi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,22%, värvilisi 0,37%, India või Aasia päritolu inimesi 0,22%, valgeid 0,04% ja teisi 0,16%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 87,17%, inglise keelt 2,82%, sotho keelt 2,63%, koosa keelt 2,25%, suulu keelt 1,49%, ndebele keelt 1,24%, viipekeelt 0,65% ja afrikaani keelt 0,57%. https://census2011.adrianfrith.com/place/668008
Trichardt

Trichardt on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Govan Mbeki vallas. Trichardt on asutatud 1906. aastal. Linn on saanud nime Carolus Johannes Tregardti järgi (1811–1901), kes oli voortrekkerite juhi Louis Tregardti poeg. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Trichardti elanikest valgeid 61,57%, mustanahalisi aafriklasi 20,05%, India või Aasia päritolu inimesi 14,33%, värvilisi 3,06% ja teisi 0,99%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 59,85% inimesi, inglise keelt 19,89%, suulu keelt 7,19% ja sotho keelt 1,90%. https://census2011.adrianfrith.com/place/866007
Reise, Reise

"Reise, Reise" on ansambli Rammstein neljas stuudioalbum. See avaldati Saksamaal 27. septembril 2004 ning hiljem ka mujal Euroopas. Põhja-Ameerikas avaldati album 16. novembril samal aastal. Album on olnud esikümnes mitme riigi edetabelites: Saksamaal, Austrias, Šveitsis, Islandil, Soomes, Eestis ja Mehhikos. Albumi ja selle nimiloo pealkiri on arhailisest keskkõrgsaksa keelest pärinev purjelaevade madrustele suunatud üleskutse Reise, Reise!, millest pärineb ka ingliskeelne verb to rise – tõusma. (Nüüdisaegses saksa keeles on sõnale omistatud teine tähendus – reis, rännak, mistõttu ka albumi nime tihti valesti mõistetakse). "Reise, Reise" 4:45 "Mein Teil" 4:32 "Dalai Lama" 5:38 "Keine Lust" 3:42 "Los" 4:25 "Amerika" 3:46 "Moskau" 4:16 "Morgenstern" 3:59 "Stein um Stein" 3:56 "Ohne dich" 4:32 "Amour" 4:50 "Reise, Reise!" (saksa keeles).{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Slagsmålsklubben

Slagsmålsklubben (SMK) oli Rootsi elektroonilise muusika ja synthpop-i ansambel. SMK asutati 2000. aastal Norrköpingis Joakim Nybomi, Björn Anders Nilssoni ja Joni Mälkki poolt, kes kõik olid punk rock ansambli The Solbrillers endised liikmed. Hiljem liitusid ansambliga Hannes Stenström (2001), Frej Larsson (2003) ja Kim Nilsson (2004). "Den svenske disco" (2003) "Sagan om konungens årsinkomst" (2004) "Boss for Leader" (2007) "The Garage" (2012) "Hit Me Hard" (2004) "Den Officiella Os-Låten" (2004) "His Morning Promenade" (2005) "Malmö Beach Night Party" (2007) "Brutal Weapons" (2009) "Jake Blood" (2012) "Snälla TV Plz" (2012)  Slagsmålsklubben – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Slagsmålsklubben Facebookis
Järve tänav (täpsustus)

Järve tänav on tänav mitmes Eesti linnas, alevis, alevikus ja külas: Järve tänav Abja-Paluoja linnas Järve tänav Aegviidu alevis Järve tänav Antsla linnas Järve tänav Aseri alevikus Järve tänav Elva linnas Järve tänav Kambja alevikus Järve tänav Kilingi-Nõmme linnas Järve tänav Kobela alevikus Järve tänav Kohtla-Järve linnas Järve tänav Kuremaa alevikus Järve tänav Kõpu alevikus Järve tänav Luige alevikus Järve tänav Mehikoorma alevikus Järve tänav Misso alevikus Järve tänav Mustvee linnas Järve tänav Nõo alevikus Järve tänav Olustvere alevikus Järve tänav Põlva linnas Järve tänav Roela alevikus Järve tänav Räpina linnas Järve tänav Suure-Jaani linnas Järve tänav Tallinna linnas Järve tänav Tõrva linnas Järve tänav Valga linnas Järve tänav Vana-Antsla alevikus Järve tänav Varnja alevikus Järve tänav Varstu alevikus Järve tänav Veriora alevikus Järve tänav Viljandi linnas Järve tänav Väätsa alevikus Järve tänav Võru linnas Järve tänav Äksi alevikus
Kagu tänav (täpsustus)

Kagu tänav on tänav mitmes Eesti linnas: Kagu tänav Rakvere linnas Kagu tänav Tallinna linnas Kagu tänav Valga linnas Kagu tänav Viljandi linnas
Kanepi tänav (täpsustus)

Kanepi tänav on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus: Kanepi tänav Narva linnas Kanepi tänav Pärnu linnas Kanepi tänav Tallinna linnas Kanepi tänav Vahi alevikus Kanepi tänav Valga linnas Kanepi tänav Viljandi linnas Kanepi tänav Võru linnas
Fii-omadused

Fii-omadused ehk φ-omadused on keeleteaduses predikaadi ja argumendi vahelised vastavused isiku, soo ja arvu osas. Fii-omadusi on uuritud eelkõige generatiivse grammatika vallas. Fii-omadused on väga üldised, nende olemasolu on tõendatud ka eelkeelelistes märgisüsteemides. Kerstens, Johan 1993. The syntax of number, person, and gender: a theory of phi-features. (Linguistic Models 18.) Berlin: Walter de Gruyter. (Lk. 2.) Adger, David; Harbour, Daniel 2008. Why phi? In: Adger, David; Harbour, Daniel; Bejar, Susana (eds.), Phi-Theory: Phi-Features Across Modules and Interfaces. (Oxford Studies in Theoretical Linguistics.) Oxford: Oxford University Press, 1–34. (Lk. 2.) Golston, Chris 2018. φ-features in animal cognition. Biolinguistics 12: 55–98.
Mutter (album)

"Mutter" (saksa keeles "Ema") on saksa ansambli Rammstein kolmas stuudioalbum. See avaldati 2. aprillil 2001. Mõned fännid peavad seda Rammsteini parimaks albumiks. "Mein Herz brennt" 4:39 "Links 2 3 4" 3:36 "Sonne" 4:32 "Ich will" 3:37 "Feuer frei!" 3:08 "Mutter" 4:28 "Spieluhr" 4:46 "Zwitter" 4:17 "Rein, raus" 3:10 "Adios" 3:48 "Nebel" 4:54