laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kristjan Kasearu

Kristjan Kasearu (sündinud 21. aprillil 1986) on eesti laulja ja näitleja. Kasearu on lõpetanud Pärnu Ühisgümnaasiumi. Muusika juurde jõudis ta alles keskkoolis. Oma esimese kitarri raha teenis ta terve suve bensiinijaamas töötades. 2004. aasta märtsis sai alguse ansambel Elav Legend, mida võib pidada Paradise Crew' eelkäijaks. Bänd hakkas üsna kiirelt populaarsust koguma.[viide?] Oma rolli mängis kindlasti ka näitlejatöö Nuku- ja Noorsooteatri muusikalis "Romeo & Julia" 2006. ja 2007. aastal, kus Kasearu kehastas Romeot. 2007. aastal osales ta võistlusel Eurolaul 2007 kahe looga: "So much to say" (muusika Madis Muul, sõnad Kristjan Kasearu), mida esitas ansambel Paradise Crew ja mis saavutas 7. koha (1771 häält), ning looga "Romeo & Julia" (muusika Elmar Liitmaa, sõnad Jaagup Kreem), mis oli duett näitleja Hele Kõrega ja mis saavutas teise koha (9350 häält). Paradise Crew tegutsemise ajal oli Kasearu ansambli solist. 2008. aastal osales koos Paradise Crew'ga samuti võistlusel Eurolaul 2008 looga "Üksinduses" (muusika Kristjan Kasearu, Madis Muul, sõnad Kristjan Kasearu), mis saavutas 7. koha (1189 häält). Paradise Crew läks 2010. aastal laiali. 2010. aastal mängis Kasearu üht peaosa (Troy) Nuku- ja Noorsooteatri muusikalis "Keskkoolimuusikal". Pärast muusikali esimest hooaega sai ta pakkumise mängida Kadri Kõusaare filmi "Magnus" peaosa, mille Kasearu ka vastu võttis. Tegemist on ühega vähestest Eesti filmidest, mis on jõudnud Cannes'i filmifestivalile. Aastatel 2014–2018 mängis ta Kanal 2 komöödiasarjas "Köök". 2016. aastal osales ta meelelahutussaates "Su nägu kõlab tuttavalt". "Rock and Roll on elu" – Elav Legend (TopTen; 2005) "Jääda endaks" – Paradise Crew (BG Muusik; 2008) 2006 – "Pilveräbalad" (muusikalist "Romeo & Julia") Toomemets, Katharina (25. jaanuar 2016). "Kristjan Kasearu: teenisin oma esimese palga bensiinijaamas tankijana töötades". Õhtuleht. Vaadatud 28. jaanuaril 2024. "Eestit esindab Soomes Gerli Padar". Kroonika. 3. veebruar 2007. Vaadatud 28. jaanuaril 2024. "Eurolaul 2008: 138 | Laulude tutvustus". ERR. 26. jaanuar 2008. Vaadatud 28. jaanuaril 2024. Prits, Leemet (9. veebruar 2010). "Kristjan Kasearu bänd Paradise Crew läks laiali!". Õhtuleht. Vaadatud 28. jaanuaril 2024. "FOTOD: "High School Musicali" proovis valitseb töine õhkkond". Kroonika. 24. märts 2010. Vaadatud 28. jaanuaril 2024. Joonas, Mariann (13. mai 2008). "Kristjan Kasearu: «Magnuse» keelamine on naeruväärne". Elu24. Vaadatud 28. jaanuaril 2024. Pham, Annika (20. aprill 2007). "Estonian film makes history". Cineuropa (inglise). Vaadatud 28. jaanuaril 2024. Paju, Keit (7. august 2018). "KURB UUDIS FÄNNIDELE: telesarjale „Köök" sügisel uut hooaega ei tule". Õhtuleht. Vaadatud 28. jaanuaril 2024. "Sotši lauluvõistlusel põrunud Kristjan Kasearu osaleb näosaates". Kroonika. 9. september 2016. Vaadatud 28. jaanuaril 2024.
Häiritus (ökoloogia)

Häiring (ka häiritus, keskkonnahäiring) on ökosüsteemi mõjutav väljastpoolt alguse saanud sündmus, mis põhjustab suuri muutusi ökosüsteemis. Häiringud mõjutavad metsas puude tervislikku seisundit, ökosüsteemi ja elurikkust. Häiringu jõud võivad ökosüsteemi mõjutada kiiresti ja laiaulatuslikult, kaasneda võib paljude organismide, isegi populatsioonide surm. Häiringud jagunevad kolmeks. Abiootilised tegurid on tulekahjud, maalihked, tuul, tormid, üleujutused. Biootilised tegurid on putukad, seened ja patogeenid, lisaks ka metsas elavate loomade, näiteks põtrade ja kobraste poolt tekitatud kahjustused. Inimtekkelised tegurid on metsaraie, sõjapidamine, reostus, raadamine (raie, mis võimaldab maa kasutamist muul otstarbel, kui metsa kasvatamine ja majandamine) ning invasiivsete võõrliikide sissetoomine. Alati ei ole kõik häiringud metsa ökosüsteemi kahjustavad ega negatiivsed, mitmed looduslikud häiringud võimaldavad metsa uuenemist, paremat kasvu ja vajalikke toitaineid. Eestis enamlevinud häiringuteks on: kuuse-kooreürask, levinuim kuusekahjur Euroopas, mille tagajärjel kuivavad ja surevad kuused, seades ohtu metsade elurikkuse hobukastani-keerukoi (Eestisse sisse tunginud võõrliik) tehtud kahjustused puude lehtedel vähendavad fotosünteesivat lehepinda, mille mõjul omakorda aeglustub puu kasv ning nõrgeneb nakatunud puude vastupidavus saaresurm (uus, väga ohtlik saare haigus), haiguse põhjustajaks on Invasiivne kottseen, millele tõttu tekivad leherootsule viljakehad ning seene eosed satuvad puuvõrasse lepapoi (väikesed värvilised mardikad) tõttu pruunistuvad lepalehed, lepapoi närib lehed rootsudeni paljaks, lepapoi tõttu on kahjustada saanud paljud hallid lepad, lisaks lepale on kahjustusi täheldatud ka teistel nende kõrval olevatel lehtpuudel ulukikahjustus, mille tõttu saab puu pind kahjustada ja puu võib nakatuda haigustega torm, mis murrab puid ja murdunud puude tõttu võib nakatuda mets erinevate haigustega Binelli; Gholz; Duryea, Eliana Kampf; Henry L; Mary L. "Chapter 4: Plant Succession and Disturbances in the Urban Forest Ecosystem". University of Florida, IFAS Extension.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) "Kuuse-kooreürask". keskkonnaportaal.ee. 11. jaanuar 2023. Vaadatud 25. märts 2024. "Enamlevinud metsakahjustused". keskkonnaamet.ee. 4. detsember 2023. Vaadatud 25. märts 2024. Keskmise häirituse hüpotees
Tatarlased

Tatarlased (tatari keeles tatarlar, татарлар) on turgi rahvas, kelle elukohaks on Venemaa Euroopa osa, sh Volga keskjooks, ja Uural, Siber, Kasahstan, Kesk-Aasia, Xinjiang, Kaug-Ida. Tatarlaste üldarv on 6 650 000 inimest, nendest 5 554 600 elab Venemaal (2002. aasta rahvaloenduse andmeil). Tatarlased moodustavad 52,9% Tatarstani 3,8-miljonilisest elanikkonnast. Enamik tatarlasi on sunniidid.  Pikemalt artiklis Eesti tatarlased Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1993 tatarlast, neist Tallinnas 1012. Tatari päritolu Venemaa aadlisuguvõsade loend Päring Statistikaameti andmebaasist Tatarlased YouTube'is 1 Tatarlased YouTube'is 2 Tatarlased YouTube'is 3 Tatarlased YouTube'is 4 Tatarlased YouTube'is 5 Tatarlased YouTube'is 6 Tatarlased YouTube'is 7
Etu-Töölö

Etu-Töölö on linnaosa Helsingis Töölös. Etu-Töölö on Helsingi üks hinnatumaid elurajoone. Seal asuvad Eduskunna hoone, Temppeliaukio kirik, Soome Rahvusmuuseum ja Finlandiatalo. http://aluesarjat.fi/
Töölö

Töölö on piirkond Helsingis, mille moodustavad kaks linnaosa: kesklinnale lähemal asuv Etu-Töölö ja kaugemal asuv Taka-Töölö. Töölö küla on esmamainitud 1476. aastal. 19. sajandil hakati sinna ehitama suvilaid. Töölön Pallokenttä http://kaupunginosat.net/toolo/
Elevantkilpkonn

Elevantkilpkonn ehk elevant-kilpkonn (Chelonoidis nigra complex) on suurimad maismaal elavad kilpkonnalised. Elevantkilpkonnad jaotatakse mitmesse liiki ja nad kõik on Galápagose saarte endeemid. Eri saartel on kujunenud erinevad liigid, keda on eristatud kuni 15 ja kellest 5 on väljasurnud. 10 alamliigi esindajaid on kokku umbes 19 000. Suurim populatsioon elab Isabela saarel Alcedoni vulkaani kaldeeras (u 5000 isendit). Kui 16. sajandil elas saartel arvatavasti 250 tuhat kilpkonna, siis 1970. aastateks oli nende arv langenud 3000 peale. Läbi pingutuste looduskaitse vallas on kilpkonnade arvukus suurenenud, kuid mitu liiki on endiselt väljasuremise ohus. 2012. aastal suri viimane Chelonoidis abingdonii liigi esindaja (Üksildane Jüri). Varasemad ladinakeelsed nimed on Geophile elephantopus, Testudo nigra, Testudo elephantopus, Chelonoidis nigra ja Chelonoidis elephantopus. Täiskasvanud kilpkonnad kaaluvad üle 300 kilogrammi ning on umbes 1,2 meetrit pikad. Nende eluiga arvatakse olevat kuni 200 aastat. Üksildane Jüri
Shropshire

Shropshire on tseremoniaalkrahvkond Kesk-Inglismaal. Piirneb läänes Walesiga. See on Inglismaa üks kõige hõredamini asustatud krahvkondi. Shropshire'is asuvat Ironbridge Gorge'i peetakse tööstusrevolutsiooni hälliks. Shropshire jaguneb kaheks tervikomavalitsuseks: Shropshire Telford and Wrekin Aastatel 1974–2009 jagunes Shropshire kuueks ringkonnaks: Bridgnorth, North Shropshire, Oswestry, Shrewsbury and Atcham, South Shropshire ja Telford and Wrekin (alates 1998. aastast tervikomavalitsus). https://www.citypopulation.de/en/uk/admin/  Shropshire – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis https://www.shropshire.gov.uk/
Rumeenia keel

Rumeenia keel on keel, mis kuulub indoeuroopa keelkonna romaani rühma. Rumeenia kirjakeel pärineb 16. sajandist, esialgu kasutati kirillitsat, Transilvaanias aga ka ladina tähestikku. Aastatel 1860–1862 mindi Rumeenias üle ladina tähestikule. Moldaavia ANSV-s ja 1940. aastast Moldaavia NSV-s kasutati 1930–1933 ja 1937–1989 kirillitsat ja nimetust "moldaavia keel". Keeleküsimus Moldovas jätkub endiselt – Nõukogude ajal oli riigikeeleks "moldaavia keel" ja rõhutati rumeenlaste ja moldaavlaste ajaloolisi erinevusi, moldaavia keelt peeti romaani rühma keeleks, rumeenia keelest eraldi. 1989. aastal võeti Moldaavia NSV-s kasutusele ladina tähestik, 1991. aastal, pärast Moldova iseseisvumist, kuulutati rumeenia keel Moldova ametlikuks keeleks, kuid 1994. aasta põhiseaduses kasutati jälle terminit "moldaavia keel". Tänapäeva Moldovas oli 2004. aasta rahvaloenduse tulemusel enamiku pealinna Chișinău elanike ja kõrgema haridusega inimeste emakeel rumeenia keel, samas kui maaelanike enamiku emakeel oli "moldaavia keel". Rumeenia keele sõnavara sisaldab umbes 70% ladina päritolu sõnu, 20% moodustavad slaavi päritolu sõnad. Mõned sõnad: da – jah nu – ei mulțumesc – aitäh unu – üks doi – kaks trei – kolm tată – isa mamă – ema bărbat – mees femeie – naine frate – vend soră – õde zi – päev noapte – öö soare – päike lună – kuu rumeenia kirjandus Moldaavia murre Rumeenia keel. Ethnologue.com, Kasutatud 24.07.2009 (inglise) Rumeenia nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Örebro lään

Örebro lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis. Örebro läänis on 12 valda: Askersundi vald Degerforsi vald Hallsbergi vald Hälleforsi vald Karlskoga vald Kumla vald Laxå vald Lekebergi vald Lindesbergi vald Ljusnarsbergi vald Nora vald Örebro vald Garphyttani rahvuspark Q129406980
Matchbox

Matchbox on Suurbritannia rockabilly-ansambel, mis loodi 1971. aastal. Nende tuntuimad lood on "Rockabilly Rebel" (1979), "Midnite Dynamos" (1980) ja "Buzz Buzz a Diddle It" (1980). Graham Fenton (peavokaal; 1971–) Steve Bloomfield (soolokitarr, vokaal; ansamblist The Count Four; 1971–) Gordon Scott (rütmikitarr; ansamblitest The Rocking Phenmonia ja The Cruisers; 1978–) Fred Poke (bass; ansamblist Contraband; 1971–) Jimmy Redhead (trummid; ansamblitest The Cruisers ja Contraband; ?–1973, ?–) Graham Fenton Steve Bloomfield Fred Poke Wild Bob Bugros (trummid; 1971–?) Rusty Lupton (klaver, rütmikitarr; 1971–1978) Wiffle Smith (peavokaal; 1973–1977) "Riders In The Sky" (1976) "Settin' The Woods On Fire" (1978) "Matchbox" (1979) "Midnight Dynamos" (1980) "Flying Colours" (1981) "Crossed Line" (1982) "Coming Home" (1998) "Four Greatest Hits" (2001) "26 Original Hits" (2003) "The Platinum Collection" (2006) Matchboxi koduleht
Herefordshire

Herefordshire (kõmri keeles Swydd Henffordd) on ajalooline krahvkond ja tervikomavalitsus Inglismaal. Piirneb läänes Walesiga. Suuremad asulad on Hereford, Leominster, Ledbury, Ross On Wye, Kington ja Bromyard. http://www.herefordshire.gov.uk/
Gloucestershire

Gloucestershire on tseremoniaalkrahvkond Inglismaal. Piirneb läänes Walesiga. Krahvkond koosneb seitsmest ringkonnast: https://www.citypopulation.de/en/uk/admin/ Krahvkonna koduleht
Gloucester

Gloucester on linn Inglismaal, Gloucestershire'i halduskeskus. Asub Severni jõe ääres. Tänapäeva linna kohale rajasid roomlased kindlustatud asula Colonia Nervia Glevensium. 2007. aasta juulis kannatas linn üleujutuste all. Gloucester on tuntud oma katedraali ja paljude kirikute poolest. http://www.citypopulation.de/php/uk-england-southwestengland.php?cityid=E35001219 http://www.gloucester.gov.uk/
Soojusjuhtivus

Soojusjuhtivus on energia levimine soojusena kõrgema temperatuuriga kehalt (või kehaosalt) madalama temperatuuriga kehale (kehaosale) aine mikroskoopiliste osakeste vastastikmõju tagajärjel (ei ole seotud keskkonna makroskoopilise liikumisega). Soojusjuhtivus on konvektsiooni ja soojuskiirguse kõrval üks soojusülekande vorme. Soojusjuhtivus toimib eeskätt tahketes kehades ja vähesel määral ka vedelikes, kuid peaaegu puudub gaasides. Kehade soojusjuhtivusega puutuvad inimesed kokku iga päev. Kui näiteks külm lusikas asetada kuuma vette, siis kõigepealt soojeneb vees olev osa, seejärel kandub soojus piki lusika vart edasi ja me tunneme, kuidas lusika vars muutub tasapisi soojaks. Soojusjuhtivuse seadust on matemaatilisel kujul mugav formuleerida, vaadeldes soojuse levikut homogeenses vardas pikkusega ℓ {\displaystyle \ell } ja ristlõike pindalaga S. Katse näitab, et kui varda otstes on fikseeritud erinevad temperatuurid T1 ja T2, siis varda ristlõiget läbib soojusvoog intensiivsusega Δ Q Δ t = k S T 1 − T 2 ℓ {\displaystyle {\frac {\Delta Q}{\Delta t}}=kS{\frac {T_{1}-T_{2}}{\ell }}} , kus võrdetegur k on materjali iseloomustav konstant, mida nimetatakse soojusjuhtivusteguriks. See on ainus parameeter, mida on tarvis aine või materjali soojusjuhtivuslike (või ka soojust isoleerivate) omaduste spetsifitseerimiseks. Soojusjuhtivuse seaduse üldistamine kolme mõõtmesse annab soojusvoo tiheduse jaoks avaldise J → = − k ∇ T {\displaystyle {\vec {J}}=-k\nabla T} , kus ∇ T {\displaystyle \nabla T} on temperatuurigradient. Seda nimetatakse Fourier' seaduseks. Kombineerides seda pidevuse võrrandiga, saadakse järgmine diferentsiaalvõrrand (soojusjuhtivuse võrrand): ∂ T ∂ t = K ∇ 2 T {\displaystyle {\frac {\partial T}{\partial t}}=K\nabla ^{2}T} , kus K = k / ( c ρ ) {\displaystyle K=k/(c\rho )} , kusjuures ρ {\displaystyle \rho } on aine tihedus ja c on erisoojus. See on üks matemaatilise füüsika põhivõrrandeid, mis kirjeldab muu hulgas ka difusiooni (sel juhul on T asemel difundeeruva aine kontsentratsioon ja K asemel on difusioonikonstant). Soojusjuhtivustegur
Bimetall

Bimetall on kahe metalli kihist koosnev materjal. Bimetalli kasutatakse konservikarpides, kus teras on kaetud tinaga, et vältida terase roostetamist. Samuti koosnevad mündid põhiosas odavamast metallist ning on ainult kaetud kallima metalliga. Bimetalltajur Termobimetall
Warwickshire

Warwickshire on krahvkond Inglismaa keskosas. Warwickshire jaguneb 5 omavalitsusüksuseks: http://www.warwickshire.gov.uk/
Staffordshire

Staffordshire on tseremoniaalkrahvkond Inglismaa keskosas. Staffordshire jaguneb üheksaks omavalitsusüksuseks: https://www.citypopulation.de/en/uk/admin/ Krahvkonna koduleht
Nokalised

Nokalised (Hemiptera, sünonüüm Rhynchota) on putukate selts, kuhu kuulub umbes 80 000 liiki kirpe, lutikaid, täisid jne. Nende suurus on alates ühest mm-st kuni 10 cm-ni ning nende ühine tunnus on iseloomulik suu ehitus, mis võimaldab neil imeda. Sageli (sealhulgas eestikeelses kirjanduses) on neid putukaid käsitletud kahe eraldi seltsina — sarnastiivalised (Homoptera) ja lutikalised (Heteroptera). Lutikalised (Heteroptera) Tirdilised (Auchenorrhyncha) Sternorrhyncha; selle ülemsugukonnad on: Lehekirbulised (Psylloidea) Karilised (Aleyrodoidea) Pahktäilised (Adelgoidea) Lehetäilised (Aphidoidea) Kilptäilised (Coccinea)
Bell

Bell (tähis B) on logaritmiline mõõtühik, mis võrdub füüsikalise suuruse väärtuse ja samanimelise lähtesuuruse väärtuse suhte kümnendlogaritmiga (logaritmiga alusel 10). Mõõtühik on saanud nimetuse šoti teadlase Alexander Graham Belli järgi. Bellide arvutusvalemid on erisugused olenevalt sellest, kas on tegemist energiasuurustega (ingl power quantity), näiteks energia, võimsus, heliintensiivsus, või väljasuurustega (ingl field quantity), näiteks elektrivälja tugevus, elektripinge, voolutugevus, helirõhk. Kahe energiasuuruse P 1 {\displaystyle P_{1}} ja P 2 {\displaystyle P_{2}} suhe bellides: N = lg ⁡ P 2 P 1 B . {\displaystyle N=\lg {\frac {P_{2}}{P_{1}}}\,\mathrm {B} .} Kui näiteks P 2 = 10 P 1 {\displaystyle P_{2}=10P_{1}} , siis N = 1 {\displaystyle N=1} bell. Juhul kui võrdlussuurus on lähtesuurusest väiksem, siis on bellid miinusmärgiga; näiteks kui P 2 = 0 , 01 P 1 {\displaystyle P_{2}=0,01P_{1}} , siis N = lg ⁡ 0 , 01 = − 2 {\displaystyle N=\lg 0,01=-2} belli. Kuna energiasuurused on võrdelised väljasuuruste ruuduga ja logaritmi omaduse kohaselt log a2 = 2 log a, siis avaldub väljasuuruste F 2 {\displaystyle F_{2}} ja F 1 {\displaystyle F_{1}} suhe bellides kujul: N = 2 lg ⁡ F 2 F 1 . {\displaystyle N=2\lg {\frac {F_{2}}{F_{1}}}.} Kui näiteks F 2 = 10 F 1 , {\displaystyle F_{2}={\sqrt {10}}F_{1},} siis N = 1 {\displaystyle N=1} bell. Elektrotehnikas, elektroonikas, sidetehnikas ja akustikas kasutatakse belli asemel selle osaühikut detsibell (dB): 1 dB = 0,1 B ja vastavalt 1 B = 10 dB. Siis energiaühikute korral N ( dB ) = 10 lg ⁡ P 1 P 2 {\displaystyle N\;({\text{dB}})=10\lg {\frac {P_{1}}{P_{2}}}} ja väljaühikute korral N ( dB ) = 20 lg ⁡ F 1 F 0 . {\displaystyle N\;({\text{dB}})=20\lg {\frac {F_{1}}{F_{0}}}.} Mõnel juhul on lähtesuuruseks ehk baassuuruseks P 1 {\displaystyle P_{1}} või F 1 {\displaystyle F_{1}} teatav kindlaks määratud väärtus (näiteks heliintensiivsuse korral kuuldelävele vastav helirõhk 2∙10–5 Pa). Siis nimetatakse logaritmilist väärtust N {\displaystyle N} vaadeldava suuruse tasemeks ehk nivooks. Detsibell ENE 1. köide, 1985
Peeter Jakobi

Peeter Jakobi (15. oktoober 1940 – 21. september 2014 Tallinn) oli eesti näitleja. Ta lõpetas 1968. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (3. lend). Jakobi töötas aastatel 1973–2008 Rakvere Teatris. Tema ilmselt tuntuim roll on Ivo Schenkenbergi osa filmis "Viimne reliikvia" (1969). 1969 "Viimne reliikvia", mängufilm – Ivo 1970 "Ahvatluste tund", muusikafilm – Kurat 1971 "Metskapten", mängufilm – Välismaalane 1971 "Noor pensionär" telemängufilm 1971 "Teatriöö", muusikafilm 1972 "Verekivi", mängufilm – Konrad 1985 "Puud olid...", mängufilm – Sillakohtu lambut 1989 "Inimene, keda polnud", mängufilm – Lavatööline 1997 "Minu Leninid", mängufilm – Jagow, Saksa välisministeeriumi Riigisekretär 2003 "Kingapuu", tudengifilm – Vanaisa 2005 "Libahundi needus", mängufilm – Vanaisa 2005 "Stiilipidu", mängufilm – Härra Kask 2006 "Konkurss", tudengifilm – Komisjoni liige 2006 "Vana daami visiit", mängufilm – Loby 2009 "Sinine on sügavlilla", tudengifilm – Semjon 2010 "Rare Exports", mängufilm – Pietari's Elf 2012 "Valge doomino", tudengifilm – Raamatukogutöötaja 2013 "Elavad pildid", mängufilm – Parun 2017 "Mehetapja/Süütu/Vari", mängufilm – Kellamees Peetska (Mehetapja) Ta mängis ka seriaalides "Õnne 13" , "Ohtlik lend" ja "Kired" ja filmis "Rare exports: A Christmas Tale" (2010). 2001 – Rakvere Kroonimärk 2013 – Eesti Näitlejate Liidu auraha Tema isa oli viiuldaja Arved Jakobi, aastatel 1966–1974 oli abielus Katrin Karismaga, abielust sündis poeg Ivo. Eesti entsüklopeedia veebiväljaanne (vaadatud 09.08.2020. Ingrid Veidenberg. Katrin Karisma: Igaüks peab oma elu ise värvikaks muutma!. Eesti Päevaleht / LP, 03.08.2013. Peeter Jakobi andmekogus IMDb (inglise) Näitleja ei usu muusiku õnne . Virumaa Teataja. Suri armastatud näitleja Peeter Jakobi. Delfi.
Sisendkeel

Sisendkeel on keele omandamisel aluseks olev keeleaines. Näiteks lapsel on emakeele õppimisel sisendkeeleks keelekasutus, mida ta enda ümber kuuleb. Täiskasvanud võõrkeeleõppijal võib sisendkeeleks olla näiteks õpiku sisu.
Sariin

Sariin ehk GB on 1939. aastal sünteesitud fosfororgaaniline närvimürk, mida saab kasutada keemiarelvana. Võõrkeelne nimetus "Sarin" on moodustatud selle leiutanud saksa teadlaste Gerhard Schraderi, Otto Ambrose, Gerhard Ritteri ja Van der Linde nimetähtedest. Füüsikalistelt omadustelt on tegemist värvitu ja lõhnatu kergestilenduva vedelikuga. Sariini saab kasutada kahekomponendilise relvana, sest tekib kergesti kahe prekursori – metüülfosfonüüldifluoriidi ja isopropüülalkoholi – ning isopropüülamiini segu omavahelisel reaktsioonil. Sariin mõjub närvisüsteemile, blokeerides pöördumatult ensüümi atsetüülkoliini esteraas (pöördumatu koliinesteraasi inhibiitor). Koliinesteraas lagundab närviülekandes kasutatud atsetüülkoliini, lõpetades sellega närviülekande. Kui koliinesteraas on inhibeeritud, ei lagundata atsetüülkoliini, mistõttu tekib selle üleküllus ja koliinergiline närviülekanne jätkub lõpmatult. Selline pidev koliinergiline ülekanne viib lihasparalüüsi ja -spasmide tekkeni ning lõpuks organismi surmani. Sariinimürgistuse esimesed sümptomid on vedela lima tekkimine hingamisteedes ("nina hakkab tilkuma"), survetunne rinnus ja pupillide ahenemine (mioos). Varsti järgnevad hingamisraskused, iiveldus ja rohke süljeeritus. Kontroll keha üle kaob, mürgitatu oksendab, roojab ja urineerib kontrollimatult. Järgnevad lihaste tõmblused. Lõpuks tekib kooma, millele järgnevate lihaste spastiliste kokkutõmmete käigus inimene sureb. Mürgiga kokkupuute tagajärjel võib sõltuvalt doosist ja kokkupuute kestusest lühi- või pikaajaliste tagajärgedena esineda verejooks ninast ja suust, krambihood, kontrollimatu treemor, ülim valgustundlikkus, kõrge palavik, gripilaadsed sümptomid, teadvusekaotus, unehäired, mälukaotus, nägemishäired. Sariini tappev kontsentratsioon (LC50) on aurude sissehingamisel 35 mg/m3/minutis, läbi naha vedelikuna 1700 mg/m3/minutis, aurudena läbi naha 10 000 mg/m3/minutis. Vastumürgina kasutatakse tänapäeval atropiini (m-kolinoblokaator, takistab liigse atsetüülkoliini toimet m-kolinoretseptoritel) pralidoksiimi (atsetüülkoliini esteraasi reaktivaator, reaktiveerib atsetüülkoliini esteraasi, nii et see saab taas atsetüülkoliini lagundada) ja diasepaami (krampide leevendamiseks). Nõukogude sõjaväes kasutati vastumürgina suukaudselt TARENi. 1993. aasta keemiarelvade konventsiooniga on sariini valmistamine ja säilitamine keelatud. Võimaliku keemiarelvana kuulub sariin ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr. 687 järgi 1991. aastast massihävitusrelvade hulka. Sariini on terrorirünnakutes kasutanud äärmuslik usulahk Aum Shinrikyo eesotsas (guru) Shoko Asaharaga, kes 1995. aastal paiskas viies rünnakus Tokyo metroosse sariini. Rünnakutes hukkus 12 inimest, raskelt kannatanuid oli 50, ligi 1000-l oli kergemaid kahjustusi, haiglasse pöördus üle 5000 inimese.
Uppsala lään

Uppsala lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis. Uppsala lään asub Ida-Rootsis ning piirneb Stockholmi, Södermanlandi, Västmanlandi ja Gävleborgi lääniga. Territoorium langeb osaliselt kokku ajaloolise Upplandi maakonnaga; keskus asub Uppsalas, mis on umbes 135 000 elanikuga lääni suurim asula ning Rootsi suuruselt neljas linn. Uppsala lään koosneb 8 kohaliku omavalitsuse üksusest ehk vallast – Enköpingi, Heby, Håbo, Tierpi, Uppsala, Knivsta, Älvkarleby ja Östhammari vald. Lääni omavalitsuse organ on valitav volikogu (landsting) ning riigivõimu esindab läänivalitsus (länsstyrelse), mida juhib maavanem (landshövding). Lõunast põhja läbib Uppsala lääni E4-maantee, mis ühendab Uppsalat Stockholmiga. Uppsala läänis on u 300 järve, millest suurim on Mälaren. Lääni sümboliteks on valitud merikotkas, harilik kivipuravik, tõugjas ja püvilill; viimane kasvab looduslikult Kungsängi kaitsealal Fyrise jõe ääres. Kokku on läänis 79 looduskaitseala. Ligi 3/4 tööjõust on hõivatud tertsiaarsektoris. Suurimateks tööandjateks on lisaks kohalike omavalitsuste asutustele ning landstingi hallatavatele tervishoiuasutustele Uppsala Ülikool, Rootsi Põllumajandusülikool, farmaatsiaettevõte Pharmacia & Upjohn ning metallitööstus Sandvik Coromant. Uppsala lääni omapäraseks kultuuripärandiks on 17.–18. sajandil valloonide asutatud rauasulatustehased, mis nüüdseks on valdavalt muudetud muuseumideks ja puhkealadeks. Q40036222, vaadatud 20.10.2017. Q129406980 Uppsala läänivalitsus Uppsala lääni landsting
Transponeerimine (täpsustus)

Transponeerimine on mitmetähenduslik sõna: transponeerimine on muusikas helikõrguse muutmine teatud intervalli võrra transponeerimine on krüptograafias elementaarne tehe transponeerimine on matemaatikas teisendus, mis seab maatriksile vastavusse transponeeritud maatriksi.