laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vico järv

Vico järv (itaalia keeles Lago di Vico; ladinakeelne nimi Ciminius lacus) on vulkaanilise tekkega kaldeerajärv Kesk-Itaalias Lazio maakonnas Viterbo provintsis. Järve ümbritsevad Cimini mäed – Fogliano mägi (965 m) ja Venere mägi (851 m). 507 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 12,93 km², valgala suurus 40,95 km², suurim sügavus 48,5 meetrit. Vico kallastel asuvad Caprarola ja Ronciglione. Järv koos põhjakaldal asuvate märgalade ja metsadega on looduskaitse all alates 1982. aastast. Touring Club Italiano, Lazio, Touring Editore s.r.l., Milano, 2007 ISBN 88-365-2917-8  Vico järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Database LIMNO
AS Atria Eesti

AS Atria Eesti on 1994. aastal loodud lihatöötlemisettevõte. Ettevõtte ajalugu on alguse saanud 1931. aastal Valga Lihatööstuse ja tapamaja rajamisest (teistel andmetel asutati esimene Valga tapamaja 1910). Aastal 2005 läks AS Valga Lihatööstus ning aastal 2008 läksid AS Wõro Kommerts ja AS Vastse-Kuuste Lihatööstus aktsiaseltsi Atria omandusse. Aastal 2009 ühinesid AS Wõro Kommerts, AS Vastse-Kuuste Lihatööstus ja AS Valga Lihatööstus ühiseks juriidiliseks isikuks, mille nimeks sai AS Atria Eesti. EE 12. köide, 2003: 637. https://web.archive.org/web/20130816032637/http://atria.ee/est/atria-eesti/atria-lugu (vaadatud 03.03.2013) Ettevõte koduleht (vaadatud 03.03.2013)
Tallinna Raamatutrükikoda

OÜ Tallinna Raamatutrükikoda (ka: Raamatutrükikoda) on 1985. aastast Tallinnas tegutsev trükikoda; ühtlasi Eesti esimene spetsiaalselt raamatute trükkimiseks ja köitmiseks ehitatud trükikoda. Ettevõte loodi 1985. aastal Eesti Trükitööstuse koosseisu kuuluvana. Aastatel 1991–1993 tegutses rendiettevõttena. 1993. aastast tegutseb trükikoda osaühinguna. 2013. aasta seisuga töötab ettevõttes 150 inimest. http://www.trt.ee/ (vaadatud 03.03.2013) EE 12. köide, 2003: 560. Osaühingu koduleht (vaadatud 03.03.2013)
Tallinna Farmaatsiatehas

AS Tallinna Farmaatsiatehas on Tallinnas tegutsev ravimitootmisettevõte; ühtlasi Eesti ja kogu Balti piirkonna vanim ravimitootmisettevõte. Aastast 1998 tegutseb ettevõtte PJSC Grindeks tütarettevõttena. Ettevõtte (tehase) otsene eelkäija oli aastal 1914 asutatud Eestimaa Farmatseutiline Kaubandusselts "Ephag" (saksa Estländische Pharmazeutische Handelsgesellschaft). Aastast 1937 asub ettevõte Tondi tänaval, kus asub ka 1937. aastal valminud tehasehoone Tondi tänav 33/35, mille arhitekt oli arhitekt Robert Natus. Eestimaa Rohu- ja Apteegikaubanduse Ühingu "AS Ephag" juhatuse esimees oli aastatel 1939–1940 Karl Jürison. Pärast teist maailmasõda on ettevõte kandnud eri nimesid: algul Tallinna Farmatseutiline Tehas, aastast 1961 Tallinna Keemia- ja Farmaatsiatehas. Aastast 1992 kannab nime AS Tallinna Farmaatsiatehas. Aastast 1998 tegutseb ettevõtte PJSC Grindeks tütarettevõttena. http://www.tft.ee/ (vaadatud 03.03.2013) EE 12. köide, 2003: 550. Ettevõtte koduleht Farmaatsiaettevõtte Ephag väljapanek 10. Eesti näitus-messil, Eesti Muuseumide Veebivärav
Karu (täpsustus)

Karu võib tähendada järgmist. Pruunkaru on suurim Eesti kiskjaline. Karu on karulaste sugukonda kuuluv perekond. Karu küla asub Valgamaal Tõrva vallas. Karu tänav on mitmes Eesti asulas. Karu on eesti perekonnanimi. "Karu" on Tallinnas Hirvepargis asuv skulptuur. "Karu" on Tartus Vaksali pargis asuv skulptuur. Karu nime kannab ka Eesti lipu all tegutsenud jäämurdja. Karu on Nigeeria linna Abuja eeslinn. Käru Käru (täpsustus) Albrecht Karu oli 12. sajandil elanud saksa aadlik. Suur Karu ja Väike Karu on tähtkujud. Karu karstiala
Puhkpilliorkester

Puhkpilliorkester (vananenud kirjanduses pasunakoor) on orkester, mis koosneb vask-, puu- ja löökpillidest. Puhkpilliorkestrisse kuuluvad flöödid, klarnetid, kornetid, trompetid, flüügelhornid ja bassid. Suurde kontsertorkestrisse kuuluvad veel oboed, fagotid, saksofonid, bassklarnet, metsasarved, tromboonid ja timpanid.
Nartsõzivka

Nartsõzivka (ukraina keeles Нарцизівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 285. Pindala on 0,999 km².
Ülesoo

Ülesoo (venekeelsetes dokumentides ja kaartidel Юлесоо) oli soosaar praeguse Rakke aleviku lääneosas. 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul paiknesid Ülesool: Ülesoo kõrts Sopi talu – Ferdinand Mühlhauseni elukoht Meierei talu Arsti (Dr. Hoffmanni) elumaja Pangahoone (Nõukogude ajal oli samas majas apteek ja Rakke külanõukogu täitevkomitee) Rahvamaja Tänapäeval paiknevad: Rakke Gümnaasium Rakke Lasteaed Leevike Rakke Koduloomuuseum (vanas koolimajas, hilisemas kooli internaadi majas) Kauplus Grossi toidukaubad Ülesoo kuulus koos praeguse Väike-Maarja valla läänepoolsete küladega (Liigvalla mõisa maadega Vägevast Lammaskülani) Koeru kihelkonda aga hiljem nihutati aleviku ja Simuna kihelkonna piiri lääne suunas. Tänapäeval kuulub Rakke alevik koos paljude Koeru kihelkonna ja Simuna kihelkonna küladega Rakke valda. Ülesood tähistab Rakke aleviku lääneservas Ülesoo tänav. Liigvalla vald Rakke vald Koeru kihelkond Simuna kihelkond Ajalooarhiiv: Liigvalla – Löwenwolde Heino Ross: Simuna kihelkonna mõisad (3. osa), 318 lk, 2011, ISBN 9789949301331
Faasijuht

Faasijuht on elektriahela juht, mis pingestatakse faasipingega. Kolmefaasilise ahela faasijuhtide tähised elektriskeemidel ja seadmetel on L1, L2 ja L3, ühefaasilises ahelas võib kasutada kas üht nendest tähistest või tähist L (inglise keele sõnast live, siin tähenduses 'pingestatud'). Faasijuhi ja neutraaljuhi vaheline nimipinge on madalpingelises vahelduvvooluvõrgus 230 V ja kahe faasijuhi vaheline nimipinge 400 V (Euroopa riikides). Neutraaljuht Kaitsejuht Juhistikusüsteem Elektriohutus ja elektripaigaldised. Terminoloogia
Neutraaljuht

Neutraaljuht on vahelduvvooluvõrgu kesk- või muu neutraalpunktiga ühendatud elektrijuht. Neutraaljuhi tähis elektriskeemidel ja seadmetel on N (inglise k sõnast neutral 'neutraalne') ning tunnusvärv sinine. Ühefaasilises juhistikus osaleb neutraaljuht elektrienergia edastamises võrdselt faasijuhiga. Kolmefaasilise võrgu neutraaljuhti läbib faaside ebaühtlasest koormusest tingitud vool; neutraaljuhis puudub vool üksnes juhul, kui vool kõigis kolmes faasijuhis on võrdne. Faasijuht Kaitsejuht Juhistikusüsteem Elektriohutus ja elektripaigaldised. Terminoloogia
Kaitsejuht

Kaitsejuht on pinge-aldiste osade maandamiseks kasutatav elektrijuht. Kaitsejuhi tähis on PE (inglise k sõnadest protection earth kaitsemaandus) ja tunnusvärv kollane-roheline. Kaitsejuht ühendab maandusseadmega elektriseadme need voolujuhtivad osad (näiteks elektritarviti kere metallosad), mis normaalselt pole pingestatud ja millega seadme käsitseja võib kokku puutuda. Kui elektritarviti metallkere satub rikke tõttu võrgupinge alla, sulgub kaitsejuhi kaudu lühisvooluring ja kaitseseade lülitab tarviti välja. Elamute elektrijuhistikes ei tohi kaitsejuhti neutraaljuhiga ühitada, s.t tuleb kasutada TN-S-juhistikku. Juhistikusüsteem Maandamine Faasijuht Neutraaljuht Elektriohutus ja elektripaigaldised. Terminoloogia
Avigliana järved

Avigliana järved (itaalia keeles Laghi di Avigliana) on kaks väikest liustikujärve Loode-Itaalias Piemonte maakonnas Torino provintsis Aviglianas. Maakitsusega eraldatud järvi kutsutakse suuruse järgi vastavalt Suureks järveks ja Väikseks järveks. Suur järv (itaalia keeles Lago Grande, varem ka Madonna järv (Lago della Madonna)) on kahest järvest põhjapoolsem. 352 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 91,4 hektarit ja suurim sügavus 26 meetrit. Järve kaldal asub Järvede Jumalaema pühakoda (itaalia keeles Santuario della Madonna dei Laghi). Väike järv (Lago Piccolo, ka Trana järv (Lago di Trana), varem ka San Bartolomeo järv (Lago di San Bartolomeo)) on kahest järvest lõunapoolsem. 356 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 61,09 hektarit, suurim sügavus 12 meetrit. Järvi ümbritsevatele märgaladele rajati 1980. aastal Avigliana järvede looduspark. Looduspargi asukate seas on haigrud, sinikael-pardid, laugud (Fulica atra), pütid ja taidad.
Ticino jõgi

Ticino (itaalia Fiume Ticino, saksa Tessin Fluss) on jõgi Euroopas. Ta algab Leponti Alpidest Šveitsis 2200 m kõrguselt. Ülemjooksul voolab itta, seejärel lõunasse. Alamjooksul pöördub jõgi läände ja suubub Lago Maggioresse. Järvest väljunud, voolab ta Itaalias lõunasse ja kagusse ning suubub vasakult Posse mõni kilomeeter Pavia linnast allavoolu. Suue asub 50 m üle merepinna, mis teeb jõe languseks umbes 2150 m. Ticino on 248 km pikk. Tema valgla on 7228 km² suur. Kõrgeim koht valglas on Monte Rosa lähedal olev Grenzgipfel, mis on 4618 m kõrgusel merepinnast. Vooluhulk suudmes on 69 m³/s. Šveitsis on jõele ehitatud hüdroelektrijaam. Itaalias kasutatakse jõe vett põllumajanduses (siit lähtub suur Cavouri irrigatsioonikanal). Ticino äärde jäävad Šveitsis Airolo, Bellinzona ja Locarno (Lago Maggiore ääres) linnad; Itaalias Stresa (Lago Maggiore ääres), Vigevano ja Pavia linnad. Jõe järgi on nime saanud Teise Puunia sõja Ticinuse lahing, milles Hannibal saavutas 218 eKr võidu Scipio üle. Ticino nime kannab ka Šveitsi Ticino kanton.
Cecita järv

Cecìta järv (itaalia keeles Lago Cecita), tuntud ka kui Mucone järv, on veehoidla Lõuna-Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. Veehoidla rajati 1951. aastal 55 meetri kõrguse hüdroelektrijaama paisu rajamisega. Alates 1962. aastast on elektrijaam Eneli kontrolli all. Lisaks elektrienergia tootmisele kasutatakse vett ka ümbruskonna põldude niisutamiseks. 1142,5 meetri kõrgusel merepinnast asuva veehoidla pindala on 12,6 km², kaldajoone pikkus 46 km. Veekogu kallastel asuvad Spezzano della Sila, Longobucco ja Celico.
Barbellino veehoidla

Barbellino veehoidla (itaalia keeles Lago del Barbellino, 'Barbellino järv') on veehoidla Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Bergamo provintsis. Veekogu asub samanimelisest järvest umbes 1 km edelas. 1862 meetri kõrgusel merepinnast asuva veehoidla maht on 18,85 miljonit kuupmeetrit, valgala suurus 17,33 km². Hüdroelektrijaama pais valmis 1931. aastal. Andmed veekogu kohta (itaalia keeles)
Barbellino järv

Barbellino järv (itaalia keeles Lago del Barbellino Naturale, 'Barbellino looduslik järv') on järv Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Bergamo provintsis. 2128 meetri kõrgusel merepinnast paiknev veekogu asub samanimelisest veehoidlast umbes 1 km kirdes. Ekskursioonid järvele (itaalia keeles)
Hot Marijke

Hot Marijke (sündinud 17. juulil 1986 Kapellenis) on Belgia (flaami) prostituut, kaameratüdruk (camgirl) ja kolumnist. Koduleht
Juudipenn

Juudipenn (Judenpfennig) oli 19. sajandi algul Saksa riikides levinud vasest "münt". Juudipennide produtseerimise ja leviku põhjus oli sularahapuudus. Nad olid fiktiivsete nimiväärtuste ("atribuo", "halbac", "olstein", "ropell", "theler", "wiener"), vappide ja aastaarvudega. Juudipennide valmistajad pole täpselt teada, neid levitasid juudi rahavahetajad, millest ka nimi. Numispedia: Judenpfennig
Ole Golubjatnikov

Ole Golubjatnikov (ka Oleg Golubjatnikov; 5. jaanuar 1930 Kuressaare – 4. jaanuar 2004 Syracuse, New Yorgi osariik) oli eesti päritolu USA arvutiteadlane. Tema lapsepõlv möödus Muhus. See lõppes aastal 1941, kui perekond püssitoru ees seisis: isa küüditati ning ema kahe pojaga viidi Harku vanglasse. Aastal 1944 ebaõnnestus katse Rootsi pääseda ning pere saadeti Saksamaale, kus ta aastal 1949 lõpetas Geislingeni Eesti Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta Saksamaalt USA-sse. Aastal 1953 jõudis ta Illinoisi ülikoolis bakalaureusekraadini, aastal 1954 magistrikraadini elektroonika ja arvutite alal. Aastatel 1956–1970 töötas ta firmas General Electric arvutite ja radarite uurimis- ja arendusinsenerina, aastatel 1972–1976 juhatas ta omaasutatud arvutisüsteemide alast konsultatsioonifirmat, aastal 1977 pöördus ta tagasi General Electricusse juhtiva arvutispetsialistina. Ta osales paljude USA info- ja kaitsesüsteemide väljatöötamisel, tegutsedes aastaid USA kaitsepoliitika infotehnika koordinaatorina. Ta võttis osa rohkem kui 80 arvutisüsteemi ja -võrgu ning 14 protsessori arendamisest; ta oli ka üks interneti loojaid. Ta oli üle 130 teadustrükise autor. Eesti Ameerika Fondi asutajaliige. Tänu tema initsiatiivile arenes eesti meditsiinialane infrastruktuur, sealhulgas jõudis tänu temale Maarjamõisa haiglasse esimene kompuutertomograaf Eestis. Samuti oli ta Kellavere radarisüsteemi prototüübi üks konstruktoreid. Tema isa Dmitri Golubjatnikov oli arst, nagu ka tema vend Rjurik. Postimees 16. jaanuar 2004 (Nekroloog)
Étienne Mourrut

Étienne Mourrut (4. detsember 1939 Le Grau-du-Roi – 19. oktoober 2014 Montpellier) oli Prantsusmaa parempoolne poliitik. Ta oli Rahvaliikumise Liidu liige.
AS Tallinna Küte

AS Tallinna Küte (lühend: TK) oli aastal 2002 Tallinnas asutatud soojusettevõte. TK eelkäija oli aastal 1913 asutatud Tallinna Linna Elektri Keskjaam. Aastast 2012 kuulub TK osaühistule Elekter ja Küte, 2013. aastal vahetas ettevõte nimetuse OÜ Utilitaseks. Soojusettevõte Masina tänav 18, jätkab tegevust OÜ Utilitase Ülemiste katlamajana. EE 12. köide, 2003: 554. https://web.archive.org/web/20130306113709/http://www.soojus.ee/kes_me_oleme_ (vaadatud 04.03.2013) TK koduleht (vaadatud 04.03.2013)
Narva linavabrik

Narva linavabrik (Нарвская суконная фабрика) ehk OÜ Narva Linaketramise Manufaktuur (vene keeles Товарищество на паях "Нарвская льнопрядильная мануфактура") oli aastatel 1851–1944 Narvas Jaani linnaosas (praegu Jaanilinn Venemaal) töötanud tekstiilivabrik. Vabriku asutas Alexander von Stieglitz 15. aprillil 1851 Narva jõe idakaldale kalevivabriku kõrvale Narva linaketramis- ja kudumisvabriku nime all. Vabriku hooned valmisid 1855. aastal, ehitamist juhendas inglane F. Kinnel. Aastast 1880 tegutses vabrik osaühisusena OÜ Narva Linaketramise Manufaktuuri nime all. Narva linaketrusvabriku filiaaliks sai 1891. aastal ostetud Milleri presendivabrik Peterburis. Vabrik natsionaliseeriti Riigivolikogus 23. juulil 1940 vastu võetud pankade ja suurtööstuste natsionaliseerimise deklaratsiooni alusel. Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu 06.03.1941 määrusega nimetati Narva Linaketramise Manufaktuur ümber Narva Lina-Manufaktuuriks. Teises maailmasõja ajal oli vabriku hoonetes juutide vangilaager. Sõja lõpus vabrik hävis, ent hiljem vabrik taastati ja see töötas nime all Ivangorodi lina- ja džuudivabrik (vene keeles Ивангородская льноджутовая фабрика). Vabriku hooneid on ümber ehitatud ja need on säilinud siiani. Nõukogude ajal oli peamine toodang toiduainete pakkimiseks ette nähtud džuudikotid. Ettevõte tegutseb ka praegu. Kui sünteetiline pakend vahetas naturaalse pakendi välja, siis toodangu maht vähenes tunduvalt. Nüüd toodetakse seal enamasti köisi ja vapialuseid. Vabrikus toodeti näiteks purjeriiet ja alates 1882. aastast džuutriiet. Oletatavasti oli Narva linavabrikus valmistatud riide kvaliteet hea, sest toodangu eest 1862. aastal anti parun Stieglitzile Peterburis tööstustoodete näitusel suur hõbemedal. 1905. aastal tootmismahu järgi oli vabrik Venemaa linatööstus-ettevõtete seas kolmandal kohal. 1930. aastate keskel läks 70% toodangust välismaale.. 1913 – 2 700 000 rubla 1935 – 2 160 000 krooni 1905 – 2500 inimest 1913 – u 2000 inimest 1928 – u 2200 inimest 1935 – 1326 inimest 1939 – 1427 inimest 4 vesiturbiini (võimsus 2150 hJ) 132 ketrusmasinat 10 447 värtnaga 567 kudumistelge Narva kalevivabrik OÜ Narva Linaketramise Manufaktuur - EAA.3153 EE 12. köide, 2003: 362. "Нарвские текстильные мануфактуры. История". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2016. Vaadatud 15. aprillil 2016. Fotode infosüsteem Alexander von Stieglitzi seosed Eestiga "Narva linnuses avatakse näitus "Narva manufaktuurid"". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2016. Vaadatud 15. aprillil 2016.
Don Quarrie

Donald O’Riley Quarrie (ka: Don Quarrie; sündinud 25. veebruaril 1951 Kingstonis) on Jamaica endine kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja). Olümpiavõitja (1976). Quarrie valiti Jamaica koondisse 100 m jooksus juba Mehhiko 1968. aasta olümpiamängudele, kuid ta vigastas end treeningul ega saanud võistelda. Järgmisel aastal hakkas ta saama Nebraska ülikoolis stipendiumi, kus ta sai jooksutreeninguid jätkata. 1970. aasta Briti Rahvaste Ühenduse mängudel võitis ta kuldmedali 100 m ja 200 m jooksus ning 4×100 m teatejooksus. Quarrie võitis 100 m ja 200 m jooksu ka järgmisel aastal Pan-Ameerika mängudel. Tema 200 m jooksu käsitsi võetud aeg 19,8 oli tol ajal Tommie Smithi nimel olnud maailmarekordi kordamine. Quarrie läks Münchenisse 1972. aasta olümpiamängudele ühe suurima soosikuna. Ta võistles 200 m jooksus, kuid vigastas end eeljooksus. 1974. aastal korda ta Rahvaste Ühenduse mängudel Christchurchis oma eelmiste mängude võitu 100 m ja 200 m jooksus ning kordas jälle pikemal distantsil maailmarekordit 19,8. 1976. aastal võistles ta Montréali olümpiamängudel, kus ta 100 m jooksu finaalis ka juhtis, kuid jäi siiski teiseks Hasely Crawfordi järel. 200 m jooksu aga tuli ta ülekaalukalt olümpiavõijaks ajaga 20,22. 1978. aastal võitis ta kolmandat korda Rahvaste Ühenduse mängudel 100 m jooksu, kuid 200 m finaali rikkus ära järjekordne vigastus. 1980. aasta olümpiamängudel Moskvas sai ta 200 m jooksus pronksmedali. Ta osales ka Los Angeleses 1984. aasta olümpiamängudel, kus sai Jamaica meeskonnaga 4x100 m teatejooksus hõbemedali. 1976 Montréalis olümpiavõitja 200 m jooksus (20,23) hõbemedal 100 m jooksus (10,08) 1980 Moskvas pronksmedal 200 m jooksus (20,29) 1984 Los Angeleses hõbemedal 4x100 m teatejooksus (38,62) 1970 Edinburghis kuldmedal 100 m jooksus (10,02) kuldmedal 200 m jooksus (20,5) kuldmedal 4x100 m teatejooksus (39,4) 1974 Christchurchis kuldmedal 100 m jooksus (10,38) kuldmedal 200 m jooksus (20,73) 1978 Edmontonis kuldmedal 100 m jooksus (10,03)
Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem

Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem (ingl. World Geodetic System) on standard koordinaatide määramiseks, mida kasutatakse kartograafias, geodeesias ja navigatsioonis. Viimane WGS on aastast 1984, koos 2004. aasta parandustega. Süsteem on aluseks ka GPS-ile. Varasemad WGS-id on aastatest 1960, 1966, 1972. Vajadus parema geodeetilise süsteemi järele oli 1980ndate alguses geodeetide ringkondades teada, ka Ameerika Ühendriikide Kaitseministeerium vajas paremat süsteemi. WGS 72 ei pakkunud enam küllaldast informatsiooni, geograafilist katvust ega täpsust kõigi tollaste ega ka eeldatavate kasutusalade tarbeks. Uue süsteemi väljatöötamise aluseks pidid saama aastatega täienenud ning täpsemaks muutunud maa mõõtmiste tulemused. Uus WGS-süsteemi tähiseks sai WGS 84. Uue süsteemi keskpunktiks on Maa keskpunkt. Pikkuskraadide algpunktiks on (IRM) Rahvusvaheline Referens Meridian, mis asub algmeridiaanist 102 meetrit idas. WGS 84 koordinaatsüsteem on kasutusel ka GPS-süsteemis. EGM96 Ellips ja Ellipsoid Geoid Krassovski ellipsoid, 1942. aasta koordinaatsüsteem, kasutatakse nt Eesti ja Vene Föderatsiooni vahelises merealade piiritlemise lepingus Maa kuju Referentsellipsoid Riigi Teataja: Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vaheline Narva ja Soome lahe merealade piiritlemise leping, ESTERM: WGS
Eesti seitsmekümnendad

"Eesti seitsmekümnendad" on 1999. aastal plaadifirma Hitivabrik välja antud kahest CD-st koosnev kogumikalbum. Märkused: 4. laulu juures puuduvad autorite nimed 5.laulu autoriks on plaadiümbrisel Cowsellers 8. laulu muusika autoriks on märgitud üksnes Capuano 9. laulu autoriks on plaadiümbrisel mainitud M. Murray 12.laulu autoriks on plaadiümbrisel märgitud Hadzidakis 15.laulu autoriks on plaadiümbrisel märgitud Dök 16. laulu atoriks on plaadiümbriel märgitud Velazques Torres 20. laulu juures puuduvad autorite nimed 22. laulu juures on sõnade autoriks märgitud Heldur Karmo Märkus: 5. laulu autoriks on plaadiümbrisel märgitud Bouwens 9. laulu autoriks on plaadiümbrisel märgitud C.Brühn 17. laulu esitajaks on plaadiümbrisel märgitud Jaak Joala, lauluks "Suveaeg" ja autoriteks Ray Dorset ja Heldur Karmo
Harimägi

Harimägi ehk Leenardi mägi (varasemas kirjanduses ka Sankt Leonhardi mägi) on küngas Otepää kõrgustiku lääneosas. Künka absoluutne kõrgus on 211 m, suhteline kõrgus umbes 50 m. Künka läänepoolset osa nimetatakse Kanepimäeks ja lõunapoolset osa Pedajamäeks. Aastatel 1816–1819 tegi seal geodeetilisi mõõdistamisi rahvusvahelise tuntusega astronoom ja geodeet Friedrich Georg Wilhelm Struwe (1793–1864). Sinna rajati mõõdistamise käigus ka triangulatsioonitorn, millest tänaseks on säilinud vaid kivialus. Künkal asuvad ka Sangaste mõisale kuulunud vaatetorni varemed, mille ehitas krahv Friedrich Berg umbes 1885–1886 ja mille põletasid maha jaanitulelised. 2003. aastal avati puidust Harimäe vaatetorn, mille kõrgus on 28 m, kuid kõrgeim platvorm asub 24 m kõrgusel. Vaatetorn asub Käärikult 3 km Sangaste suunas. Sealt avanevad vaated üle Väikese Emajõe oru Karula kõrgustikule ja Otepää kõrgendikeni. Vaatetorni kõrvalt läheb mööda Tartu maratoni rada, millega ristub Kekkose suusarada. Vaade Harimäe puidust vaatetornile suvel Vaade Harimäe vaatetornile talvel EE 12. köide, 2003: 141. valgamaa koduleht Waba Maa nr 193, 17. august 1935. puhkuseestis.ee
Is This the Way to Amarillo

"Is This the Way to Amarillo" (hilisema pealkirjaga ja ka eesti keeles "Amarillo") on Neil Sedaka ja Howard Greenfieldi kirjutatud populaarne laul. Amarillo viitab sellenimelisele linnale Texases, laulu algne pealkiri oli aga "Is This the Way to Pensacola", mis viitas Florida linnale Pensacolale. Sedaka aga leidis, et Amarillo kõlab laulus paremini. Kahe ameeriklase kirjutatud laul USA linna kohta anti aga esmalt välja hoopistükkis Euroopas. Suurbritannias plaadistas laulu Tony Christie ja see avaldati 1971. aasta novembris. Neil Sedaka enda esituses ilmus singel 1977. aastal pealkirja "Amarillo" all. Lugu on hiljem esitanud paljud teised esitajad. Eesti keeles on laulu laulnud Jaak Jürisson ja Toomapojad, Ahti Nurmis, samuti kuulus laul Tarmo Pihlapi repertuaari.
Hirmuse jõgi

Hirmuse jõgi (ka Sirtsi jõgi, Soonurme jõgi) on Purtse jõe vasakpoolne lisajõgi, mille pikkus on 22 km. Hirmuse jõge on käsitletud ka Purtse jõe ülemjooksuna. Jõe järgi on nime saanud Oandu lademe Hirmuse kihistu. Selle keskjooksul jõesängis paljanduv paas on ka selle kihistu stratotüüp. Sealne paas on suure savisisaldusega ja sisaldab ohtralt brahhiopoode. EE 12. köide, 2003: 424. Hirmuse kihistu Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 10.08.2019) Eesti stratotüüpsed paljandid Hirmuse jõgi keskkonnaportaalis
Järvi järved

Järvi järved ehk Järvi järvestik on kaheksa väikest järve Harjumaal Kuusalu lähedal. Järvestiku suurim järv on Pikkjärv, mille pindala on 5,2 ha. Need järved on pehmeveelised. Järvi Pärnjärv Järvi Pikkjärv EE 12. köide, 2003: 182.
Venus (Shocking Blue laul)

"Venus" (eestikeelse pealkirjaga "Veenus") on Hollandi ansambli Shocking Blue poolt kuulsaks lauldud laul. Laulu viis põhineb 1963. aasta lool "The Banjo Song", mida esitas The Big 3 – folktrio, kuhu kuulus noor Cass Elliot. See lugu omakorda oli aga ümbertöötlus Ameerika folkklassikasse kuuluvast teosest "Oh! Susanna". Lugu avaldati 1969. aastal ning see jõudis edetabelites esikohale viies Euroopa riigis ning ka USA-s edetabelis Billboard Hot 100. Laulu muusika ja sõnad kirjutas ansambli kitarrist Robbie van Leeuwen. 1986. aastal jõudis tüdrukutebändi Bananarama versioon samuti USA-s esikohale ning oli edukas ka mujal maailmas. Eestikeelsed sõnad kirjutas laulule Einar Pesla ning laul on tuntud Tõnis Mäe esituses. Esitanud on seda ka näiteks Boris Lehtlaan, Kuldsed Lindid ja Kasemahlake. Shocking Blue - Venus (Official Video) YouTube'is
Järvselja kuused

Järvselja kuused on Kastre vallas Järvselja metskonna kvartalis 224 mitu üksteise lähedal kasvavat väga kõrget kuuske. Nende seas kasvab ka 2015. aastani Eesti kõrgeimaks kuuseks peetud puu, mille kõrgus 1999. aastal oli 44 m ja 2007. aastal 44,1 m. Aastani 1967 kasvas seal veel kõrgem kuusk, mille kõrgus oli 47,5 m. Praegu teadaolevatest kuuskedest kõrgeim (48,6 meetrit) kasvab Põlvamaal Veriora vallas. EE 12. köide, 2003: 182. Hanneli Rudi "Eesti kõrgeim puu pidi oma koha loovutama", Postimees, 29.08.2007 Heino Kasesalu "Järvselja kuusehiiud – kas Eesti kõrgeimad?", Eesti Loodus, aprill 1997 Kristiina Viiron "Põlvamaa mets peitis endas Eesti kõrgeimat kuuske ja mändi", Eesti Päevaleht, 01.12.2015
Kahtla laid

Kahtla laid on Saaremaa lõunaosas asuv poolsaar, mis jääb Saastna ja Viltina lahe vahele. Poolsaar on varem (nt veel 1770. aasta kaardil) saar. EE 12. köide, 2003: 189.