laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Haljasvöönd

Haljasvöönd ehk roheline vöönd on elamu- ja tööstuspiirkondi vööna ümbritsev looduslike ja poollooduslike metsade, parkide jm haljasalade taimkattega kogum. Pärisnimedes on haljasvööndi rööpnimetusena kasutatud ka terminit rohevöö. Kultuurmaastikus toimib haljasvöönd kompensatsioonialana, mida saab kasutada puhkamiseks. Samuti aitab see taastoota hapnikku, mida kulutavad linnaelanikud ja liiklus. Asulat ümbritsev haljasvöönd on puhverala inimasustuse ja välisalade vahel. "Rohevöö - millega on tegu?" Eesti Rohevöö koduleht.
Konteinerhaljastus

Konteinerhaljastus on hooajaline ilutaimede kasvatamine teisaldatavais kasvunõudes. Sageli kasutatakse konteinerhaljastust õhu saastatuse või mulla kaetuse korral, mis ei võimalda püsihaljastust. Samuti võimaldab konteinerhaljastus vahetada äraõitsenud lilled sujuvalt õitsvate vastu ning luua ajutisi kompositsioone tähtpäevade ja sündmuste puhuks.
Skväär

Skväär ehk haljak (inglise sõnast square 'ruut; nelinurkne väljak') on linnas paiknev väike haljasala. Tavaliselt on skväär nelinurkne ja kõigist külgedest ümbritsetud tänavatega. Algselt oli skväär Inglismaal majadest ümbritsetud ja madala aiaga piiratud pargike, mis oli mõeldud ümberkaudsetele elanikele.
Roosiaed

Roosiaed (Rosengarten) oli Tallinna linna üks vanemaid avalikke aedu, mis asus 13.–16. sajandil Rannavärava juures Paksu Margareeta ees. Roosiaeda on esmamainitud juba 13. sajandil. Kuna Suurgildi kaupmehed olid aia piirkonda mullavedamisega veidi tõstnud, avanes aiast vaade merele. Aed oli piiratud kivimüüriga ja sellesse viis käsipuudega kivitrepp. Roosiaia keskel kasvas suur laiavõraline pärn, mille võra puhastati igal aastal. Kaubaselle merele saates oli kombeks puu all laulda ja tantsida. 16. sajandil kuulus aed Kalamaja eeslinna. Roosiaeda on oma kroonikas maininud ka Kalamajast pärit Balthasar Russow. Liivi sõja ajal (1569–1571) aed hävitati ning muudeti kahurite laskepaigaks, kust pommitati Tallinna sadamat ründavaid sõjalaevu. Rootsi ajal, kui linna kaitset hakati täiendama muldkindlustustega, hakati esimesena ehitama Suure Rannavärava esist Hornbastioni 1650. aastal ning selle ehitusega roosiaed likvideeriti. Hiljem rajati selle kohale Suure Rannavärava bastion. Markus Johann Väli, Ajaloo markeerimine Tallinna Vanasadamas. Eesti Kunstiakadeemia Kunstikultuuri teaduskond, Muinsuskaitse ja konserveerimise osakond. Tallinn 2020
Papagoiaed

Papagoiaed (Papagoiengarten) oli Tallinna linna avalik aed, mis asus keskajal teispool Rannaväravat. Tõenäoliselt on see sama kui hiljem mainitud Nunnekoplis (Süsternkoppel) asuv aed, mille linn omandas 1400. aastal, et rajada sinna avalik aed.
Roheline turg

Roheline turg on 1893. aastal rajatud kaitsealune park Tallinna kesklinnas, Pika ja Olevimäe tänava vahel. Rohelise turu piir kulgeb Pika tänava ja Olevimäe tänava ristumiskohast mööda Pika tänava pargipoolset teemaad kirdesse kuni ristumiseni Pikk 34 kinnistu piiriga, edasi mööda nimetatud kinnistu pargipoolset piiri kagu suunas kuni ristumiseni Olevimäe tänavaga ning edasi mööda Olevimäe tänava pargipoolset teemaad edelasse kuni ristumiseni Pika tänavaga. Rohelisel turul, aadressil Pikk 34A asub 1909. aastal ehitatud õigeusu kabel. Üheainsa väikese ruumiga kabel toimis sakraalhoonena 1960. aastate alguseni. Hiljem kohandati see telefoniputkaks ja kioskiks, kus lõpuks müüdi kirikuatribuutikat ja postkaarte. 1990. aastate algul kiosk suleti. 2009. aastal andis Tallinna linnavalitsus kabeli tasuta Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Aleksander Nevski katedraali koguduse kasutusse. Vabariigi Valitsuse korraldus nr 342 "Tallinna kaitsealuste parkide välispiiride kirjeldused", vastu võetud 06.05.2004, Riigi Teataja (vaadatud 10. septembril 2011) "Rohelise turu kabel anti õigeusukirikule" Delfi, 23. oktoober 2009 "Rohelise turu kabel anti õigeusukirikule" Delfi, 23. oktoober 2009
Fahle aed

Fahle aed on kaitsealune park Tallinna kesklinnas, Pirita tee, Narva maantee ja Tallinna lauluväljaku vahel. Fahle aia piir kulgeb Pirita tee ja Narva maantee ristumiskohast mööda Narva maantee pargipoolset teemaad itta kuni ristumiseni Lauluväljaku kinnistuga, sealt edasi mööda Lauluväljaku kinnistu piiri kirdesse kuni Pirita tee 12 kinnistuni, mööda kinnistu piiri edelasse ning seejärel loodesse kuni ristumiseni Lauluväljaku sissesõiduteega, edasi mööda selle tee pargipooset teemaad edelasse kuni Pirita teeni ning mööda Pirita tee pargipoolset teemaad kuni ristumiseni Narva maanteega. Park võeti kaitse alla Tallinna Linnavalitsuse määrusega nr 105 "Linnapuude, parkide ja aedade looduskaitse alla võtmine" 28. maist 1993. aastal. Pirita tee 10, asus endine Põhja Paberi- ja Puupapivabriku direktori Emil Fahle suvemaja. http://register.keskkonnainfo.ee/envreg/main?reg_kood=KLO1200223 Vabariigi Valitsuse korraldus nr 342 "Tallinna kaitsealuste parkide välispiiride kirjeldused", vastu võetud 06.05.2004, Riigi Teataja (vaadatud 10. septembril 2011)
Kontor (Hansa Liit)

Kontor oli Hansa Liidu kohalik esindus väljaspool hansalinnu. Hansakontorites asusid kaubalaod ja sõlmiti tehinguid, kuid kontorid täitsid ka diplomaatilise esinduse rolli ning olid eksterritoriaalsed: kontori piires kehtis hansalinnade, hilisemal ajal peamiselt Lübecki õigus. Kontorit juhtis oldermann. Arvukate faktooriate kõrval oli Hansa Liidul neli[küsitav] kontorit: Flandrias Brugges, Norras Bergenis (nn Saksa kai, Tyske Bryggen; ainsana säilinud ning UNESCO maailmapärandi nimekirjas), Venemaal Novgorodis (Peetriõu) ja Inglismaal Londonis (Terasehoov, Steelyard). Hansakontoritest pärineb tava nimetada kontoreiks bürooruume; vanemas eesti keeles kutsuti ka ametnikke kontoristideks. Hansa Liidu liikmeslinnad ja kaubakontorid Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Kontor, saksakeelset artiklit de:Kontor, alamsaksakeelset artiklit nds-nl:Kontor ja esperantokeelset artiklit eo:Kontoro seisuga 10. september 2011.
Ferdinand-Voldemar Mänd

Ferdinand-Voldemar Mänd (25. oktoober 1896 Anija vald – 1. märts 1987 Broad Brook, Connecticuti osariik, Ameerika Ühendriigid) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). Ohvitseride andmekogu
Heinrich Ramel

Heinrich Ramel a.d.H. Weitenhagen (poola Henryk von Ramel) oli Pommeri aadlisuguvõsast pärit sõjaväelane ja riigitegelane. Ta oli rittmeistrina Poola teenistuses olles Poola-Rootsi sõja (1600–1611) ajal Tartu komandant. Tema abikaasa oli Margarete Ramel, sündinud Małgorzata Plater. Talle kuulusid Liivimaal Biksēre (Libbien) mõis (1583–1596) Cesvaine kihelkonnas ja 1597. aastal kuningas Sigismund III poolt kingitud Holdre mõis Helme kihelkonnas, mille müüs juba 1598. aastal. Henrik Ramel (surnud 1610), Taani riiginõunik Henrik Ramel (1601–1653), eelmise poeg, Taani riiginõunik Leonhard von Stryk: Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil, Der ehstnische District... Dorpat: C. Mattiesen, 1877, lk. 365 Heinrich von Hagemeister: Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands T. 1–2, Riga 1836/1837, lk. 186, lk. 233 Dansk biografisk Lexikon, (1887–1905), lk.373–375
1966. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1966. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 9. mail Tallinnas, Kalevi spordihallis (praeguse aadressiga Juhkentali 12). Eesti NSV võitis 6:4. Kärbeskaal (kuni 51 kg): Rein Pajur (Eesti NSV) - Jouko Lindberg (Soome) 2 - 1 Kukk-kaal (kuni 54 kg): Börje Karvonen (Soome) - Mart Keersalu (Eesti NSV) tulemus pole teada Sulgkaal (kuni 57 kg): Kari Meronen (Soome) - Viktor Bobõnitšev (Eesti NSV) 3 - 0 Kergekaal (kuni 60 kg): Harri Piitulainen (Soome) - Vjatšeslav Smirnov (Eesti NSV) 3 - 0 I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Osmo Kanerva Soome) - Konstantin Primakov (Eesti NSV) 2 - 1 II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Priidik Kippar (Eesti NSV) - Pertti Vartiainen (Soome) 3 - 0 I keskkaal (kuni 71 kg): Vello Kaunismäe (Eesti NSV) - Ilmo Lindqvist (Soome) 3 - 0 II keskkaal (kuni 75 kg): Aniss Murtazin (Eesti NSV) - Kalevi Kanto (Soome) RSC 1 Poolraskekaal (kuni 81 kg): Vitali Žarov (Eesti NSV) - Lauri Kähönen (Soome) 2 - 1 Raskekaal (üle 81 kg): Koit Joor (Eesti NSV) - Eero Ruokomäki (Soome) 3 - 0 Eesti-Soome maavõistlused poksis R. Hurt. "Eesti NSV–Soome 6:4". Spordileht 11.05.1966.
1965. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1965. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 15. jaanuaril Helsingis, sellase nimetusega Messuhallis (praeguse nimetusega Töölön kisahalli ja aadressiga Paavo Nurmen kuja 1 D). Eesti NSV võitis 6:4. Kärbeskaal (kuni 51 kg): Teppo Oksanen (Soome) – Rein Pajur (Eesti NSV) 2 - 1 Kukk-kaal (kuni 54 kg): Mart Keersalu (Eesti NSV) – Pauli Kemppainen (Soome) 3 - 0 Sulgkaal (kuni 57 kg): Harry Kozlovski (Eesti NSV) – Risto Meronen (Soome) 3 - 0 Kergekaal (kuni 60 kg): Antero Halonen (Soome) – Aleksandr Lomov (Eesti NSV) 3 - 0 I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Mauri Ruonala (Soome) – Jaroslav Melnitšuk (Eesti NSV) KO 3 II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Pentti Valtonen (Soome) – Priidik Kippar (Eesti NSV) TKO 3 I keskkaal (kuni 71 kg): Aniss Murtazin (Eesti NSV) – Yrjö Sikiö (Soome) RSC 3 II keskkaal (kuni 75 kg): Arved Väikmeri (Eesti NSV) – Leo Salonranta (Soome) 3 - 0 Poolraskekaal (kuni 81 kg): Pavel Dubovik (Eesti NSV) – Svjatoslav Aleksandroff (Soome) RSC 2 Raskekaal (üle 81 kg): Koit Joor (Eesti NSV) – Reino Kivekäs (Soome) 3 - 0 Eesti-Soome maavõistlused poksis "Täna poksimaavõistlus Soome-Eesti NSV". Spordileht 15.01.1965 "Soome-Eesti NSV. Meie poksijate kaks 6:4 võitu". Spordileht 18.01.1965
Aberdeen (täpsustus)

Aberdeen on mitme koha nimi. Kõik nad on nime saanud ühelt Šotimaa linnalt: Aberdeen on suur sadamalinn Kirde-Šotimaal. Aberdeen on väike linn Austraalias Uus-Lõuna-Walesis. Aberdeen on mitme koha nimi Kanadas: Aberdeen on asula Nova Scotia provintsis. Aberdeen on väike linn Saskatchewani provintsis. Aberdeen on asula Ontario provintsi Grey maakonnas. Aberdeen on asula Ontario provintsi Prescotti ja Russelli maakonnas. Aberdeen on asula Briti Columbia provintsi Thompson-Nicola ringkonnas. Aberdeen on asula Briti Columbia provintsis Fraseri orus. Aberdeeni kihelkond on kihelkond New Brunswicki provintsis. Sheen-Esher-Aberdeen-et-Malakoff on asula Québeci provintsis. Aberdeeni laht on Nunavuti alal. Aberdeeni järv on Nunavuti alal. Aberdeen No. 373 on vald Saskatchewani provintsis. Aberdeen Township on haldusüksus Ontario provintsis. Macdonald, Merideth and Aberdeen Additional on Ontario provintsis. New Aberdeen on Nova Scotia provintsis. Hiinas Hongkongis on Aberdeeni piirkond. Lõuna-Aafrika Vabariigis on Aberdeen. Aberdeen on mitme koha nimi USA-s: Aberdeen on linn Idaho osariigis. Aberdeen on linn Marylandi osariigis. Aberdeeni polügoon on Marylandi osariigis. Aberdeen on linn Mississippi osariigis. Aberdeen on linn Põhja-Carolina osariigis. Aberdeen on küla Ohio osariigis. Aberdeen on linn Lõuna-Dakota osariigis. Aberdeen on linn Washingtoni osariigis. Aberdeen Township on haldusüksus New Jersey osariigis. "Aberdeen" on 2000. aasta film. Aberdeen on USA ansambel. Aberdeeni krahvkond ehk Aberdeenshire, ajalooline krahvkond Aberdeeni krahv Aberdeenshire, omavalitsus Aberdeen City, omavalitsus
FC

FC võib tähendada järgmist: kiudkanal (fibre channel), teatud võrgutehnoloogia jalgpalliklubi (football club)
2011. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

2011. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis (ametliku nimega EuroBasket 2011) olid 37. Euroopa meistrivõistlused korvpallis, mis toimusid 31. augustist 18. septembrini Leedus. Leedule oli see teine kord korraldada korvpalli Euroopa meistrivõistlusi, viimati korraldati mänge 1939. aastal. Turniiri finalistid said otsepääsme 2012. aasta Londoni olümpiamängudele. Mängud toimusid kuues Leedu linnas. Alagrupimängud peeti Šiauliais, Panevėžysis, Alytuses ja Klaipėdas, vahegrupimängud peeti Vilniuses ja kohamängud Kaunases. Turniiri võitis Hispaania, kes alistas finaalis Prantsusmaa 98:85. Alagrupimängud peeti neljas linnas: Šiauliais (Šiaulių Arenal), Panevėžysis (Cido Arenal), Alytuses (Alytaus Arenal) ja Klaipėdas (Švyturio Arenal). Vahegrupi mängud toimusid Vilniuses (Siemens Arenal) ja kohamängud hiljuti avatud Žalgirio Arenal Kaunases. Leedu mängudele müüdi piletid ära tundidega. FIBA nõudmise järgi üksikpileteid ei müüdud. Piletit ostes pidi ostma pääsme kolmele mängule korraga, mis tähendas mõnel juhul, et väljamüüdud saalid ei olnud täis, kuna mõned fännid ei käinud kõikidel mängudel, mida nende pilet lubas külastada. Sellele reeglile tehti erand A-alagrupis, kus mängis Leedu. Algselt oli kavas pidada turniir 16 meeskonnaga, kuid 5. septembril 2010 otsustas FIBA Europe, et juurde võetakse veel 8 meeskonda ehk kokku osales 2011. aasta Euroopa meistrivõistlustel 24 riiki. Leedu pääses korraldajamaana turniirile automaatselt, 9 riiki, kes osalesid 2010. aasta maailmameistrivõistlustel, said samuti koha. 12 riigil oli ette nähtud koht, kui nad pääsevad valikturniirist edasi, kuid kuna FIBA otsustas turniiri laiendada 24 meeskonnale, said kõik riigid pääsme, välja arvatud Ungari. Ungari, Soome ja Portugal jäid valikturniiril viimasteks ja nende vahel toimus lisavalikturiir, kus viimaseks jäänud meeskond Euroopa meistrivõistlustele ei pääsenud. Lisavalikturniiri võitis Soome meeskond, kes võitis kõik kohtumised, Portugal jäi teiseks ja Ungari jäi viimaseks, võitmata ühtegi mängu. Meeskonnad mängisid oma alagrupis kõikidega ühe mängu. Kolm parimat meeskonda pääsesid edasi vahegrupi mängudele. Kui meeskonnad jäid punktidega viiki, siis järjestati nad omavaheliste mängude korvide suhte järgi kui nad jäid ikkagi viiki, siis järjestati nad kõikides mängudes visatud korvide järgi. Vahegrupis E mängivad 6 meeskonda, kes pääsesid edasi alagruppidest A ja B. Meeskonnad, kes tulid samast alagrupist ei mängi omavahel uuesti, vaid nende alagrupimängude tulemus kantakse vahegruppi üle. Neli parimat tiimi pääsevad play-offi. Vahegrupis F mängivad 6 meeskonda, kes pääsesid edasi alagruppidest C ja D. Meeskonnad, kes tulid samast alagrupist ei mängi omavahel uuesti, vaid nende alagrupimängude tulemus kantakse vahegruppi üle. Neli parimat tiimi pääsevad play-offi. Kõik mängud peeti Kaunases, Žalgirio Arenal
Yrjö Piitulainen

Yrjö Olavi Piitulainen (5. jaanuar 1921 Viiburi – 1987 Helsingi) oli Soome poksija. Piitulainen oli harrastuspoksija 1932–1945. Ta pidas 147 kohtumist ning võitis neist 139. Ta oli Soome meister kergekaalus (kuni 61,2 kg) 1940. aastal ning kergekeskkaalus (kuni 66,7 kg) aastatel 1943 ja 1944. Ta sai Soome meistrivõistlustel 1941. aastal kergekaalus (kuni 61,2 kg) 2. koha. Piitulainen poksis oktoobrist 1945 kuni septembrini 1950 elukutselisena ning pidas 32 kohtumist, millest võitis 25 (neist 13 nokaudiga), kaotas 3 (neist 2 nokaudiga) ning neli kohtumist lõppes viigiliselt. Piitulainen tegutses hiljem meelelahutajana ning poksipromootorina ja -treenerina. Ta oli muuhulgas ka oma poja Harri treener ja mänedžer. Yrjö Piitulainen veebisaidil BoxRec (inglise)
Harri Piitulainen

Harri Piitulainen (sündinud 30. mail 1947 Helsingis) on Soome endine poksija. Tema esimene treener oli tema isa, tuntud Soome poksija Yrjö Piitulainen. Piitulainen oli kahekordne Soome meister aastatel 1965–1966 kergekaalus (kuni 60 kg). Piitulainen osales 16. Euroopa meistrivõistlustel Ida-Berliinis 1965. aastal kergekaalus (kuni 60 kg), kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise tulevasele hõbemedalivõitjale Józef Grudzieńile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Piitulainen poksis novembrist 1966 kuni oktoobrini 1971 elukutselisena. Ta pidas kokku 22 kohtumist, millest võitis 18 (neist 2 nokaudiga) kohtumist, kaotas 3 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ja üks kohtumine jäi viiki. Harri Piitulainen veebisaidil BoxRec (inglise)
Aberdeen (film)

"Aberdeen" on 2000. aasta mängufilm. Režissöör Hans Petter Moland, peaosades Stellan Skarsgård ja Lena Headey.
Klaverikvartett

Klaverikvartett on kammermuusika teos klaverile ja kolmele muule instrumendile. Pea eranditult on nendeks viiul, vioola ja tšello. Klaverikvartetiks nimetatakse ka ansamblit, mis koosneb neist pillidest. Klaverikvartette selle traditsioonilises koosseisus on kirjutanud näiteks Wolfgang Amadeus Mozart, Robert Schumann, Ludwig van Beethoven, Johannes Brahms, Robert Schumann, Felix Mendelssohn, Antonin Dvorak ja Gabriel Faure. Harvem, peamiselt 20. sajandi muusikas, on klaverikvarteti koosseisu varieeritud. Näiteks Anton Weberni klaverikvartett, op. 22 (1930) on kirjutatud klaverile, viiulile, klarnetile ja tenorsaksofonile ning Paul Hindermithi ja Oliver Messiani omad klaverile, viiulile, tšellole ja klarnetile. Varaseim näide klaverikvarteti koosseisu varieerimisest on Franz Berwaldi kvartett klaverile, metsasarvele, klarnetile ja fagotile (op. 1; 1819). Teost, mis on kirjutatud neljale pianistile kahe klaveriga, ei nimetata klaverikvartetiks. Seda tüüpi kompositsiooni kutsutakse tavaliselt „teoseks kaheksale käele“ või „teoseks kahele klaverile, kaheksale käele“. Selline koosseis oli populaarne 19. sajandi lõpus, olles üks paremaid võimalusi reprodutseerimaks ja õppimaks sümfoonilisi teoseid. Nii on paljud muusikaajaloo tuntumatest teostest seatud kahele klaverile, kaheksale käele. Suurema osa klaverimuusikast kaheksale käele moodustavadki trankriptsioonid ja arranžeeringud. Kammermuusika Kvartett Franz Bernwald, short biography and list of works Klaverikvartettide noodid allalaadimiseks Internet Music Score Library Projectis
Tilburg

Tilburg on linn Hollandis. See on elanike arvult Hollandi suuruselt kuues linn. Linna koduleht
Weari jõgi

Weari jõgi (inglise keeles River Wear) on jõgi Suurbritannias Kirde-Inglismaal. Jõgi saab alguse Penniinidest, voolab suuremas osas läbi Durhami krahvkonna ja suubub Põhjamerre Sunderlandis. Jõe pikkus on 96 km. Suudmest 21 km kaugusel asub jõe ääres Durhami linn, kus jõe kaldal kaljukünkal paiknevad linna tuntumad vaatamisväärsused loss ja katedraal, mis kanti 1986. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse. Igal suvel peetakse jõel Durhami regatti.
Durhami Ülikool

Durhami ülikool (inglise keeles University of Durham) on ülikool Kirde-Inglismaal Durhamis. Durhami ülikool, asutatud 1832. aastal, on vanimaid Inglismaa ülikoole. Ülikooli koosseisu kuulub 16 kolledžit. 1837. aastal andis piiskop Edward Maltby Durhami lossi üle ülikooli omandisse.
Brynmawr

Brynmawr (kõmri keeles 'suur küngas') on linn Suurbritannias Walesis Blaenau Gwenti tervikomavalitsuses. Brynmawr on Walesi kõige kõrgemal asuv linn. Ta paikneb merepinnast 380–460 m kõrgusel. Kaua aega oli Brynmawri kohal väike Gwaun Helygeni küla (tänapäeva kõmri keeles Cors Helygen), mis tähendab pajusood. See kuulus kunagisse Brecknockshire maakonda, mis likvideeriti 1974. Sellest lõuna pool asub Nantyglo (see kohanimi tähendab söeoja), kuhu 19. sajandi esimesel poolel rajati musta metallurgia ettevõte. Kui seda laiendama hakati, polnud Nantyglos enam uutele töötajatele kohta ja osa neist asus elama Brynmawri. See tõi kaasa Brynmawri õitsengu ja linnaks arenemise. 19. sajandi keskel avati Brymawris raudteejaam. 20. sajandi teisel poolel Walesi kaevandused ammendusid ja 1957 raudteejaam suleti. 1980 muudeti viimane lähikonnas olev kaevandus Suure Augu riiklikuks kivisöemuuseumiks. Brynmawris elas Suurbritannia 2001. aasta rahvaloenduse põhjal 5599 inimest. Mingil määral oskas kõmri keelt 5,75% 16–65-aastastest inimestest, mis on Walesi kohta suhteliselt vähe, aga laste seas (3–15-aastased) oli see näitaja palju kõrgem (30,54%). Sel ajal asus Brynmawris kõmrikeelne algkool, kus õppis 310 last. 2010 kolis kool teisel pool Nantyglot asuvasse Blainasse, kuhu valmis uus koolihoone. 1893. aastal valmis Brynmawri turuhoone. Hiljem muudeti see kinoks. Kino tegutseb tänapäevani ja selles on 350-kohaline saal. Brynmawri turuhoone on Walesi kõige kauem pidevalt kinona kasutatud hoone. Ühtlasi kasutatakse seda teatrina, kus esineb näiteks kohalik amatöörooperiühing. 2001. aastal lammutati sõjajärgse Suurbritannia üks esimesi uusi tehasehooneid Brynmawri kautšukitehas. 2007. aastal avati Brynmawri lähedal 22 ha suurune Nant y Wauni park, mis on looduskaitseala. Seal leidub rohumaid ja veekogusid, samuti laukaid. Seal on piknikuala ja väliklass ning tegutseb õngitsemisklubi. Brynmawri keskus Härmatis Nant y Wauni pargis (2008) https://www.nomisweb.co.uk/reports/localarea?compare=W04000927 https://www.nomisweb.co.uk/reports/localarea?compare=W04000927
Brynmawri kautšukitehas

Brynmawri kautšukitehas (Brynmawr Rubber Factory) oli tehas Lõuna-Walesis Brynmawris, mille hoone arhitektuurselt tähelepanuväärne. Tehasehoone projekteeriti aastail 1946–1951 arhitektibüroo Architects Co-Partnership ja inseneri Ove Arupi koostööna. Tehase põhikorpus sillati üheksa suure koorikbetoonist kuppelvõlviga. Tehase põhikorpusega piirnevad ruumid kaeti raudbetoonist silindervõlvidega. Kuigi ehitis oli arhitektuurimälestis, lammutati see 2001. aastal. Unique domes demolition begins BBC News (inglise) Brynmawri kautšukitehase aerofoto (1998)
Dannebrogi ordu

Dannebrogi ordu (taani keeles Dannebrogordenen) on Taani tähtsuselt teine rüütliordu. Dannebrogi ordu rajas 1671. aastal kuningas Christian V. Esialgu oli ette nähtud, et ordusse kuulub 50 rüütlit ühes klassis pluss ordumeister ehk Taani kuningas koos oma poegadega. 1808 ordu reformiti ja moodustati neli klassi, mis on säilinud tänapäevani, kuigi kaks vähem tähtsat klassi on omakorda kaheks jaotatud. 1951 muudeti taas ordu statuuti, et võimaldada sellesse kuuluda ka naistel. Tänapäeval on Dannebrogi ordusse kuulumine võimalus avaldada austust ja tunnustust isikutele, kellel on teeneid Taani riigi ees või kes on saavutanud edu kunstis, teaduses või äris. Igal Taani valitsusse kuuluval ministril on kindel arv rüütli ja 1. klassi rüütli ordeneid, mida ta võib oma äranägemise järgi anda. Kõige sagedamini saavad neid politsei, sõjaväe ja hädaabiteenistuse kõrged ametnikud. Rüütliks saavad ka poliitikud, kes on 8 aastat kuulunud Taani parlamenti Folketingetisse. Ministrid saavad 1. klassi rüütliks. Ordu komandöri tiitel antakse kolonelidele, ministritele ja teistele kõrgetele ametnikele nende errumineku puhul pärast pikka teenistust. 1. klassi komandöri orden antakse admiralidele, kindralitele, ülemkohtu kohtunikele, suursaadikutele ja valitsuse ametnikele nende errumineku puhul. Suurrist antakse kõige sagedamini admiralidele, kindralitele, ülemkohtu kohtunikele ja suursaadikutele eriti silmapaistva teenistuse eest Taani riigi heaks. Ordu suurkomandöri tiitlit võib korraga kanda üksnes 8 inimest. Valitsev Taani kuningas on automaatselt ordu suurkomandör ja tema võib selle tiitli anda veel 7 inimesele, kõige sagedamini oma lähisugulastele. Vastavalt ordeni statuudile võib ordu suurkomandöriks olla üksnes kuninglikku päritolu inimene, kellel on tihedad perekondlikud sidemed Taani kuningakojaga. Eriklass Suurkomandör (Storkommandør) Esimene klass Suurristi kavaler (Storkors) Teine klass 1. klassi komandör (Kommandør af 1. grad) Komandör (Kommandør) Kolmas klass 1. klassi rüütel (Ridder af 1. grad) Rüütel (Ridder) Taani monarhia veebisait De kongelige ridderordener (taani keeles)