laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Iisaku Gümnaasium

Iisaku Gümnaasium on üldhariduskool Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Iisaku alevikus. Kooli direktor on Külli Guljavin. Iisaku kooli on esimest korda kirjalikult mainitud 1750. aastal, mil sinna otsiti õpetajat. Koolimaja olemasolu on mainitud 1788. aastal; 1842 on mainitud Iisaku külakooli, mis asus Porskovo külas (hilisem Vaikla kool). 28. oktoobril 1868 avas Theodor Hansen leeritoas erakooli, kus esialgu õppis vaid kolm õpilast, kuid loodeti õpilaste arvu kasvu 15ni. Aastal 1883 valmis uus koolimaja. 1903. aastal avati Tärivere külas ministeeriumikool, mis 1913. aastal nimetati Iisaku kaheklassiliseks ministeeriumikooliks ning samal aastal alustati Iisakus uue koolimaja ehitamist. 1919. aastal nimetati kool ümber Iisaku Kõrgemaks Algkooliks, 1942–1944 kandis kool Iisaku 6-klassilise Algkooli, 1954–1962 Iisaku 7-klassilise Kooli ja 1962–1968 Iisaku 8-klassilise Kooli nime. 1964. aastal avati uus koolimaja ja 1968. aastal alustas selles tööd Iisaku Keskkool. 1976. aastal valmis kooli juurdeehitis, 1978. aastal aga 120-kohaline internaat, milles 2003. aastal avati õpilaskodu. 1983. aastal sai Iisaku Keskkoolist kodanikuõpetuse katsekool. 1985. aastal alustas Rein Aidma informaatika ja arvutiõpetuse õpetamist. 1996. aastal nimetati Iisaku Keskkool ümber Iisaku Gümnaasiumiks. 2003. aastal avati õpilaskodu. 2006. aastal renoveeriti kooli söökla ja vana korpus ning kogu fassaad, 2009. aastal renoveeriti koolimaja uus korpus, remonditi kõik teed ja platsid, rajati valgustusega jalgratta-suusarada ja mänguväljak. 2024. aastal otsustati kooli gümnaasiumiosa sulgeda. Kool nimetatakse Iisaku põhikooliks ning gümnaasiumiosa sulgemisega plaanitakse lõpule jõuda 2025. aasta kevadel. Samal 2023/24 õppeaastal käis 10. klassis kaks, 11. klassis seitse ja 12. klassis kümme õpilast ning sellega oli kooli gümnaasiumiosa Eesti väikseim. "Alutaguse vald paneb Eesti väikseima gümnaasiumi kinni" ERR, 1. märts 2024 Kooli koduleht
Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklik Plaanikomitee

Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklik Plaanikomitee oli Eesti NSV riigiasutus, mis tegeles Eesti NSV majanduse planeerimisega. Plaanikomisjon asutati 25. augustil 1940 Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu koosseisus. 1960. aastatel nimetati plaanikomisjon ümber plaanikomiteeks. Plaanikomitee esimees oli ühtlasi ka ministrite nõukogu esimehe asetäitja. Plaanikomitee hoone ehitati 1977. aastal RPI Eesti Tööstusprojekti arhitekti Ülo Ilvese projekti järgi. Plaanikomitee esimene esimees oli Oskar Sepre ja viimane Edgar Savisaar, kes sai esimeheks 24. juulil 1989. 6. detsembril 1989 nimetas ülemnõukogu Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Plaanikomitee ümber Majandusministeeriumiks. Pärast NSV Liidu lagunemist ja Eesti iseseisvumist sai plaanikomitee arhiivi õigusjärglaseks Rahandusministeerium. Algul paigutati Tallinna Suur-Ameerika 1 tänaval asunud plaanikomitee majja majandusministeerium ja riigikontroll, seejärel asus seal Rahandusministeerium. Aastatel 2015–2017 ehitati sinna (kinnistule Suur-Ameerika 1 ja Väike-Ameerika 2) Rahandusministeeriumi, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Sotsiaalministeeriumi ning Justiitsministeeriumi ühishoone. Viisaastakuplaan Olev Liivik, Eesti NSV Ministrite Nõukogu institutsionaalne areng ja kaadrid 1940-1953, Kirjastus: Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu, 2014, lk 272 Hindrek Meri, Tagasivaated veerevast vagunist, Tartu 2008, ISBN 9789985772751, lk 451 "Riigiarhiiv". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuni 2007. Vaadatud 2. juunil 2008. "Neli ministeeriumi saavad kaasaegse ühishoone 2017. aastal" – Riigi Kinnisvara veebileht, 28. november 2014
Rakvere Vene Gümnaasium

Rakvere Vene Gümnaasium oli üldhariduskool Lääne-Viru maakonnas Rakveres. Kool ühendati 2011. aastal Rakvere Gümnaasiumiga. Rakvere Vene Gümnaasium oli Rakvere linna munitsipaalkool, mis asutati 1944. aastal. Õppetöö toimus koolis valdavalt vene keeles. Alates 1963. aastast asus kool Tallinna tn. 29. 2008/2009 õppeaastal õppis koolis 150 õpilast, sealhulgas põhikoolis 100 ja gümnaasiumiosas 50 õpilast. Kooli viimane direktor oli Arno Kaseniit. Rakvere linnavolikogu sulges teist korda vene gümnaasiumi, Virumaa Teataja, 18. märts 2011
Pidekaar

Pidekaar on muusika noodikirja märk, mida kasutatakse vähemalt kahe sama helikõrgusega noodi ühendamiseks. Pidekaarega ühendatud nootide koguvältus võrdub ühendatud nootide vältuste summaga. Pause pidekaarega ei ühendata. Pidekaar näeb välja kaarekujulise joonena, mis ühendab kaht samal helikõrgusel asuvat noodipead. Pidekaarega seotud noodid kõlavad katkestuseta. Pidekaart kasutatakse juhul, kui kahte nooti ei ole võimalik ühena kirjutada, sest nende vahel on taktijoon või teine noot alustab uut rütmigruppi ja asub seega meetrumi rõhulisel löögil. Pidekaarega võib ühendada ka rohkem kui kaks kõrvutiasetsevat sama helikõrgusega nooti. Sel juhul jätkub pidekaar noodipeast noodipeani. Pideheli
Rakvere Täiskasvanute Gümnaasium

Rakvere Täiskasvanute Gümnaasium oli kuni 2020. aastani Lääne-Viru maakonnas Rakveres tegutsenud üldhariduskool. Kooli direktor oli 1988. aastast Elle Allikvee. Rakvere Täiskasvanute Gümnaasiumi eelkäija oli 1946. aastal loodud Rakvere Töölisnoorte Kool. 1965. aastal asutati Rakvere Kaugõppekeskkool. Selle asemel alustas 1. septembril 1987 tööd Rakvere Õhtukeskkool. Rakvere Õhtukeskkool tegutses aadressidel Tööstuse tänav 12 ja Pikk tänav 29. 2010. aastal otsustati kool ümber nimetada Rakvere Täiskasvanute Gümnaasiumiks ja 2011. aastast tegutsetigi Rakvere Täiskasvanute Gümnaasiumi nime all. 31. augustil 2020 lõpetas Rakvere Täiskasvanute Gümnaasium tegevuse. Kõik senised täiskasvanute gümnaasiumi õpilased said soovi korral jätkata haridusteed Rakvere Ametikoolis. Ametikoolis avati klassid mittestatsionaarses õppevormis nii põhikooli riikliku kui ka gümnaasiumi õppekava järgi õppida soovivatele õpilastele. Samuti said jätkata üksikaineõppes keskharidust omandavad õpilased. Grünfeldt, Inna. Täna lõpetab Rakvere Täiskasvanute Gümnaasium oma tegevuse koolina. Virumaa Teataja, 31. august 2020. "Rakvere õhtukeskkool saab uue nime" Virumaa Teataja, 26. november 2010
The Pussycat Dolls

The Pussycat Dolls (tuntud ka kui PCD) on Ameerika pop/R&B ansambel, mille asutas koreograaf Robin Antin 1995. aastal. Ansambel sai alguse tantsutrupina Los Angeleses, 2003. aastal sai sellest muusikaansambel. Ansambli esimene singel jõudis poelettidele 2004. aastal. PCD liikmed on Nicole Scherzinger, Melody Thornton, Jessica Sutta, Ashley Roberts ja Kimberly Wyatt. Pussicat Dolls on välja andnud 2 stuudioalbumit, 29 singlit, 1 videoalbumi ja 7 muusikavideot. "PCD" – avaldati 13. septembril 2005. Saadaval CD-l ja internetis. Ainuüksi USA-s müüdi seda 2,7 miljonit eksemplari, terves maailmas 7 miljonit eksemplari. "Doll Domination" – avaldati 19. septembril 2008. Saadaval CD-l ja internetis. 2005 "Don't Cha" (feat. Busta Rhymes) "Stickwitu" 2006 "Beep" (feat. will.i.am) "Buttons" (feat. Snoop Dogg) "I Don't Need a Man" "Wait a Minute" (feat. Timbaland) 2008 "When I Grow Up" "Whatcha Think About That" "I Hate This Part" 2009 "Bottle Pop" "Hush Hush" 2004 "Sway" 2005 "Don't Cha" "Stickwitu" 2006 "Beep" "Buttons" "I Don't Need a Man" "Wait a Minute" 2008 "When I Grow Up" "Whatcha Think About That" "I Hate This Part" 2009 "Jay Ho" "Bottle Pop" "Hush Hush; Hush Hush" Trouble in paradise as Pussycat Doll quits. Stuff.co.uk. 4. märts 2008. Välja otsitud 4. märts 2008 Carmit Bachar Leaves PCD.Välja otsitud 3. märts 2008.
Arpedžo

Arpedžo (itaalia keeles arpeggio 'harfitaoliselt') ehk arpedžeeritud akord on akord, mille helid kõlavad ajaliselt üksteisele järgnevatena, mitte üheaegselt. Arpedžot märgitakse noodikirjas lainelise püstjoonena arpedžeeritava akordi ees.
Svetogorsk

Svetogorsk (soome Enso) on tööstuslinn Venemaal Leningradi oblastis Viiburi rajoonis. Ajalooliselt jäi linn Karjalasse. Linn asub Vuoksi jõe ääres Soome piiri lähedal 5 km kaugusel Imatrast ja 207 km kaugusel Peterburist. Linn kuulus kuni 1940. aastani Soomele ja oli Soome valduses ka 21. augustist 1941 kuni 24. septembrini 1944.
Toomas Kõrvits

Toomas Kõrvits (sündinud 24. novembril 1945 Tallinnas) on eesti mööblikunstnik ja laulja. Toomas Kõrvits lõpetas 1965. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1975. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi (ERKI) ruumi- ja mööblikujunduse erialal. Pärast keskkooli lõpetamist töötas Toomas Kõrvits aastatel 1965–1970 Eesti Projektis; pärast ERKI lõpetamist sai temast mööblivabriku Standard mööblikunstnik. Toomas Kõrvits on paljude omal ajal kõrgelt hinnatud mööblikomplektide autor (näiteks kontorimööbel "Forte", tool "Gamma", puhkemööbel "Retro"). Tema tööd olid esil paljudel näitustel ja messidel. Alates 1986. aastast on ta vabakutseline sisearhitekt. Toomas Kõrvits mängis rütmikitarri. Toomas Kõrvits on Kukerpillide laulja ja kitarrist alates ansambli loomisest 1972. aastal. 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk Toomas Kõrvitsa isa Harri Kõrvits (1915–2003) oli muusikateadlane ja helilooja, vennad Tõnis, Tiit ja Harry, ka vennapojad Tõnu Kõrvits ja Henry Kõrvits on muusikud. Toomas Kõrvits andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) Kukerpillid Porgandihäälega Toomas Kõrvits: «Häälekoolitusel tõsteti mind ukse taha.» Intervjuu Sakalas Toomas Kõrvits: tähtis on koju naasmise rõõm Postimees, 29. juuli 2012 Mikomägi, Margus (23. märts 2023). "Harry Kõrvits küsib ajakirjanikult: „Mis vaevab sinu südant?"". Maaleht. Vaadatud 23. märtsil 2023.
1979. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1979. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 24. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 31. märtsil 1979 Jeruusalemmas Iisraelis. Selle võitis Iisrael. Roheline – 1979. aastal osalenud riigid Kollane – varem (kuid mitte 1979. aastal) osalenud riigid
Ă

Ă (ă) on ladina kirja täht, mis on kasutusel rumeenia ja vietnami keeles. Bulgaaria keele Ъ-le vastab mõnes latinisatsioonisüsteemis ă. Ӑ
Pillikeel

Pillikeel ehk lihtsalt keel on kordofoni (keeltega muusikainstrumendi) osa, mis võnkumisel tekitab heli. Keeled võivad olla valmistatud jõhvist, soolest, metallist, nailonist või muust materjalist. Keeltel võib olla kattev keermestus ehk mähis. Keelpillid
Teodor Ussisoo

Teodor Ussisoo (ka Theodor; kuni 1906 Uusmann; 27. veebruar 1878 Paide – 26. september 1959 Tallinn) oli eesti pedagoog, mööblimeister, sisearhitekt ja sporditegelane. Teodor Ussisoo õppis aastatel 1892–1898 Tallinna linnakoolis ja raudteekoolis. Ta lõpetas 1908. aastal eksternina Tallinna Reaalkooli, 1909. aastal Leipzigi puutöökooli ja 1913. aastal Kötheni Tehnilise Kunsttööstuskooli sisearhitektina. Hiljem õppis kaugõppe teel Odessa professorilt Kossodolt kalligraafiat ning sooritas 1911. aastal Tallinnas joonistus- ja kalligraafiaõpetaja kutseeksami. Aastatel 1912–1922 töötas Teodor Ussisoo õpetajana Tallinna Kunsttööstuskoolis, 1912–1929 erinevates kesk- ja ametikoolides. Ta oli 1922–1941 Riigi Tööstuskooli ja 1924–1940 samaaegselt ka Riigi Tööstusõpilaste Kooli juhataja ning 1932–1939 Tallinna tööoskusameti esimees. Ta arreteeriti 1949. aastal. Oli Krasnojarski krais vangilaagrites, vabanes 1956. Ussisoo osales Eesti Kunstiseltsi tegevuses ning valiti 1923. aastal Rootsi Käsitööühingu liikmeks. Ta kirjutas mitu tehnika-, puutöö- ja kirjakunstiõpikut ja käsiraamatut. Ta kujundas muu hulgas Eesti Vabariigi esimesed, 1919. aastal käibele võetud 50-pennised ning 1-, 3-, 5- ja 25-margased rahatähed. Ta kujundas ka postmarke. 1934 Eesti Punase Risti mälestusmärgi II järgu I aste 1938 Valgetähe III klassi teenetemärk Tema poeg oli entsüklopedist ja tõlkija Uno Ussisoo. Teodor Ussisoo oli aktiivne tervisesportlane ja spordi populariseerija õpilaste hulgas. Ta oli Tallinna Jalgrattasõitjate Seltsi Kalev üks asutajaliikmeid. "Pussnoatööd", 1920 "Korvipunumine", Rahvaülikool 1922 "Geomeetriline joonestamine", Riigi Tööstuskool 1931 "Meister, õppinud tööline ja tööstusõpilane tööstuslikkudes seadustes ja määrustes", 1937 "Puit tarbematerjalina" (koos Arvo Veskiga), Teaduslik Kirjandus 1942 "Puidutööriistad ja -abinõud", 1943 "Tehniline joonestamine. Metallitöö", Pedagoogiline Kirjandus 1947 "Puidutehnoloogia laudseppadele ja mööbelseppadele. 1. osa, Materjalide tundmine" (koos Arvo Veskiga), Pedagoogiline Kirjandus, 1947 "Puutehnoloogia : tööstuskoolidele ja mööbelseppadele. II, Mööblitööstus. 2.osa, Liim, liimimine ja puuseotised", Riigi Tööstuskool, 1932 "Puidutöö jooniseid noortele", 1959 https://www.esbl.ee/biograafia/Teodor_Ussisoo Biograafia ESBL-is
Ahvenameri

Ahvenameri (rootsi Ålands hav, soome Ahvenanmeri) on Läänemere sügavam osa Ahvenamaast edelas. Sügavus ulatub 301 meetrini. Põhjas Ahvenanrauma kaudu ühendatud Põhjalahega, edelas piirneb Rootsi rannikuga, lõunas aga madalama merealaga. Ahvenameri Ahvenameri
Kallaste Keskkool

Kallaste Keskkool oli üldhariduskool Tartu maakonnas Kallaste linnas. Kool asutati 1897. aastal. 2015. aastast kandis kool nime Kallaste Kool ja seejärel 2017. aastast nime Kallaste Lasteaed-Põhikool. Kool suleti 2021. aastal. Viimasel aastal õppis koolis veel 35 last.[viide?] Viimane kooli direktor oli Jelena Lavrova. Õppeasutuse üldandmed: Kallaste Lasteaed-Põhikool. EHIS, vaadatud 19.09.2024.
Ahvenanrauma

Ahvenanrauma (soome; rootsi Södra Kvarken, eesti keeles ka Lõuna-Kvarkeni väin) on väin Ahvenamaa ja Rootsi vahel Märketi saarest läänes. Suurim sügavus on üle 100 meetri. Ühendab Ahvenamerd Selkämerega.
Gallon

Gallon on SI-süsteemi väline mahumõõtühik. 1 Suurbritannia gallon = 4,54609 liitrit (kasutusel ka Kanadas) 1 USA gallon (vedelike mõõtmiseks) = 3,78541178 liitrit 1 USA gallon (puistainete mõõtmiseks) = 4,404488377 liitrit = 1/8 USA buššelit Nii Suurbritannia kui ka USA vedeliku gallon jagunevad 8 pindiks.
Harilik porss

Harilik porss (Myrica gale) on porsaliste sugukonda porsa perekonda kuuluv puittaim (põõsas). Porsa rahvapärased nimetused on lutikarohi, murdid, soo kaerad, rabaumalad. Harilik porsa areaal on Euroopa, Aasia ja Põhja-Ameerika põhjapoolsed piirkonnad. Ta kasvab pärismaisena Eesti lääneosas. Taime kõrgus on 1–1,5 m. Ta on püstine tihe põõsas. Koor on hallikaspruun, võrsed peened, punakas- kuni mustjaspruunid, kollakate näärmetäppidega. Pungad munajaskoonilised, kattesoomused punakaspruunid, heleda servaga ning kollakate näärmetäppidega. Porsal on vahelduvad lihtlehed. Lehed on äraspidimunajad, kuni 4 cm pikad, tipuosas saag­ja servaga, alus pikalt kiiljas. Pealt tumehallikasrohelised, alt veidi karvased. Lehtede mõlemal küljel kollakad näärmed. Leheroots on lühike. Porss õitseb aprillis. Ta on kahekojaline liik. Õied paiknevad püstistes urbades, mis asuvad eelmise aasta võrsetel. Vili on luuvili, valmib oktoobris. Kuiv kolme tugeva teravikuga luuvili on kleepuv. Seemned on munajad ja kahe terava tipuga. Esimesed valmivad juulis, varisema hakkavad augustis. Isasurvad jäävad põõsale sügiseni ja varisenud emasurbade teljed ka järgmise kevadeni. Lehti ja vilju on kasutatud ravivahendina nahahaiguste, nahalööbe, eriti kärnade vastu. Seespidiselt on kasutatud aborti esilekutsuva vahendina. Lehtedest saab porsaõli. Koor sisaldab parkaineid. Vaigunäärmete tõttu on kasutatud õlle ja likööri maitsestamiseks ja vaha valmistamiseks, muudab õlle kangemaks, on joovet tekitav. Porsaõlu on tervisele ohtlik. Lehtedes ja okstes sisalduv vaik on mürgine. Värskeid porsaoksi pannakse rõivaste vahele riidekoide peletamiseks. Harilik porss andmebaasis eElurikkus
Öland

Öland on Rootsile kuuluv saar Läänemeres, Rootsi saartest suuruselt teine. 1. jaanuari 2010 seisuga oli saarel 25 000 elanikku. Saare pindala on 1342 km². Saar koosneb suures osas lubjakivist. Kõrgeim mägi on 55 m kõrge Högsrum. Lõunaosas asub ulatuslik loopealne. Ölandil paljandub Balti klint. Saar on pikk ja kitsas, Skandinaavia poolsaarest eraldatud Kalmari väinaga, kuid saart ühendab maismaaga 1972. aastal valminud 6 km pikkune Ölandi sild. Selle silla pärast ei loe Euroopa Liit Ölandit saareks. Arvatakse, et silla tõttu on saarel jäänud Euroopa Liidult saamata 25–50 miljoni Rootsi krooni väärtuses toetusi. Sollideni loss http://www.nordstjernan.com/news/sweden/3922/
Rakvere Eragümnaasium

Rakvere Eragümnaasium on üldhariduskool Lääne-Viru maakonnas Rakveres. Kooli haldab MTÜ Rakvere Eragümnaasiumi Hariduskogu. Kooli aadress on Tööstuse 12. Kool loodi 1991. aastal, alates 2003. aastast antakse gümnaasiumiharidust. Koolis õppimine on tasuta. 6.–12. klassid õpivad 1929. aastal spetsiaalselt koolihooneks ehitatud majas. Ümmargune murukatusega algklasside maja valmis 2006. aastal ning sai samal aastal ka Eesti parima puitehitise auhinna. 2011/12. õppeaasta sügisel õppis koolis 340 õpilast. Kooli direktor on Anne Nõgu. Kooli koduleht
Protiv pravil

"Protiv pravil" (vene keeles "Против правил") on Dima Bilani stuudioalbum, mis on välja antud 2008. aastal. Против правил (3:28) Как раньше (4:54) Я твой номер один (3:09) Все в твоих руках (3:17) Тоска (3:45) Горе-зима (4:24) Мир (3:27) Берега / Небеса (3:51) Космос (3:51) Ртуть (3:24) Believe (3:54) Secreto (3:18) Porque aún te amo (3:30) Number One Fan (3:10) Я твой номер один (3:33) Dima Bilan - Believe Dima Bilan - Gore zima Dima Bilan - Number One Fan Dima Bilan - Ya tvoy nomer odin
Vremja-reka

"Vremja-reka" (vene keeles "Время-река") on Dima Bilani stuudioalbum, mis on välja antud 2006. aastal. Я тебя помню Это была любовь Время-река Не оставляй меня Спасибо тебе Где-то Стань для меня Невозможное возможно Я умираю от любви Ветер с моря Не скучай, бедный ангел Так устроен этот мир (venekeelne versioon laulust "Never let you go") Never let you go
Na beregu neba

"Na beregu neba" (vene keeles "На берегу неба") on Dima Bilani stuudioalbum, mis on välja antud 2004. aastal. Ты должна рядом быть Мулатка На берегу неба Милая Листья праздничных кленов Только ты не плачь Как Ромео Невеста Все равно найду Ночь без тебя В западне Вода, песок Петербургская весна Поздравляю! Как хотел я Between The Sky And Heaven Not That Simple Take Me With You
Ja notšnoi huligan

Ja notšnoi huligan (vene keeles Я ночной хулиган) on Dima Bilani debüütalbum, mis on välja antud 2003. aastal. Я ночной хулиган Звездочка моя ясная Малыш Я так люблю тебя SMS Girlfriend Я ошибся, я попал Июньский дождь Дорогая Бум Полная луна Ты была всегда такой Капелька крови Я жду тебя Ты, только ты Я так люблю тебя (remix) Albumi 2004. aasta väljaandel on neli uut laulu: Бессердечная В последний раз Остановите музыку Тёмная ночь
Richard Hawes

Richard Hawes (6. veebruar 1797 – 25. mai 1877) oli Ameerika Ühendriikide ja Ameerika Riikide Konföderatsiooni poliitik, Ameerika Riikide Konföderatsiooni Kentucky osariigi teine kuberner (aastail 1862–1865).
William T. Sutherlin

William Thomas Sutherlin (1822–1893) oli Ameerika Riikide Konföderatsiooni ettevõtja ja sõjaväelane (major). Tema kodus Danville'is peatus Ameerika Riikide Konföderatsiooni president Jefferson Davis kodusõja lõpul 3.–10. aprillil 1865, mistõttu Danville'i on nimetatud Konföderatsiooni viimaseks pealinnaks. Danville Museum of Fine Arts and History
‘Ajmāni emiraat

‘Ajmān on üks Araabia Ühendemiraatide seitsmest emiraadist. Emiraadi valitseja on šeik Ḩumayd ibn Rāshid an-Nu‘aimī. https://www.globalmediainsight.com/blog/uae-population-statistics/ United Arab Emirates Population Statistics (2021).  ‘Ajmāni emiraat – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tallinna–Paldiski tee

Tallinna–Paldiski tee (põhimaantee nr 8) on üks Eesti põhimaanteid. See saab alguse Tallinna linnast. Tee pikkus on 47,1 km, sh 11,3 km pikkune lõik (Paldiski maantee) Tallinna linnas. Tee lõpeb Paldiski linnas. Alates 2008. aastast moodustab maantee Keila ja Paldiski vaheline lõik osa Euroopa maanteest E265, mis ühendab Tallinna Kapellskäriga Rootsis. Sildade nimekiri pärineb Teeregistri andmebaasist. Tallinna linn, Harkujärve küla, Harku alevik, Hüüru küla, Püha küla, Kiia küla, Kütke küla, Tutermaa küla, Kumna küla, Keila linn, Valkse küla, Illurma küla, Niitvälja küla, Tuulna küla, Kloogaranna küla, Kersalu küla, Paldiski linn. Teeregistri andmed seisuga 27. mai 2021.
Al-Fujayrah' emiraat

Al-Fujayrah on üks Araabia Ühendemiraatide seitsmest emiraadist. Emiraadi valitseja on šeik Ḩamad ibn Muḩammad ash-Sharqī. An-Naḩwah  Al-Fujayrah' emiraat – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jõgeva Gümnaasium

Jõgeva Gümnaasium oli üldhariduskool ja gümnaasium Jõgeva maakonnas Jõgeval. Jõgeva Gümnaasiumi loetakse 1915. aastal asutatud Jõgeva Haridusseltsi Kooli õigusjärglaseks. 1945/1946. õppeaastal nimetati kool mittetäielikuks keskkooliks. Esimene keskkoolilend lõpetas 1949. aastal. Jõgeva Keskkoolis toimus õppetöö Mustvee maantee koolimajas. Kiiresti kasvava hakanud õpilaste arvu tõttu hakati ehitama Gagarini tänavale (tänapäeval Aia tänav) uut koolimaja, mis pidi valmima 1951. aasta kevadel, kuid ehitustööd venisid. 1952. aastal jaanuari lõpus avati siiski kauaoodatud uus koolimaja õppetööks. 1962. aastal küündis õpilaste arv tuhandeni ja õppetöö toimus kahes vahetuses. Seega oli 1952. aastal valminud koolimaja taas kitsaks jäänud ja vaja oli jälle uut koolimaja. 1970. aastal kerkis uus koolimaja Põllu tänavale (tänapäeval Rohu tänav). Rohu tänava koolimajas alustasid õpinguid 4.-11. klassi õpilased, 1.-3. klasside õpilased jätkasid õpinguid Aia tänava koolimajas. 1984. aasta septembris jagunes Jõgeva Keskkool kaheks kooliks: Jõgeva 1. Keskkooliks (jätkas tööd Rohu tänav 10 majas) ja Jõgeva 2. Keskkooliks, mis alustas tööd vastvalminud koolimajas Piiri tänav 1. 1995. aastal nimetati Jõgeva 1. Keskkool ümber Jõgeva Gümnaasiumiks ja 1997. aastal Jõgeva 2. Keskkool Jõgeva Ühisgümnaasiumiks. 2013. aasta kevadel lõpetasid mõlemad seni Jõgeval haridust andnud gümnaasiumid tegevuse ja loodi kaks uut kooli: üldhariduskool Jõgeva Põhikool (algklassid asusid alguses Piiri 1 majas ja põhikooli vanemad klassid Rohu 10 majas) ja riigigümnaasium Jõgevamaa Gümnaasium (alustas tööd 1952. aastal valminud Jõgeva esimeses keskkoolimajas Aia tänav 34, mis renoveeriti). Aia tänava õppehoones oli alates 1. septembrist 1985 kuni 2001. aastani tegutsenud vene õppekeelega Jõgeva Põhikool, mis oli alates asutamisest 1971. aastal töötanud Mustvee maantee koolimajas. Aia tänava koolimajas tegutses samal ajal ka Jõgeva 1. Keskkooli kaugõppeosakond. Kui venekeelne põhikool 2001. aastal suleti, jätkas Aia tänava koolihoones tegevust Jõgeva Täiskasvanute Keskkool. Viimane koliti 2013. aastal omakorda aadressile Piiri tänav 1c. Anti Kidron, psühholoog Ilmar Kruusamäe, kunstnik (27. lend) Hele Kõrve, näitleja Alo Mattiisen, muusik (31. lend) Arko Olesk, teadusajakirjanik Ainar Ruussaar, ajakirjanik Tiit Sukk, näitleja Tõnu Tamm, bioloog ja ettevõtja Valdur Tiit, füüsik Pärn, Ülo. Vana aja koolilugu Jõgeval 1766-1949. Vooremaa, 30. juuli 2016. Jõgeva hariduselu ajaloost. Jõgeva Põhikooli veebisait. Ajalugu. Jõgevamaa Gümnaasiumi veebisait.
Jõgeva Ühisgümnaasium

Jõgeva Ühisgümnaasium, endine Jõgeva 2. Keskkool, oli üldhariduskool Jõgeval. Kooli viimane direktor oli Jüri Toit. Koolihoone asus aadressil Piiri 1. 2013. aastal lõpetas Jõgeva Ühisgümnaasium tegevuse, kui liideti kokku Jõgeva Gümnaasiumiga, mille liitmisel alustas tegevust Jõgeva Põhikool. Kooli koduleht
Ra's al-Khaymah' emiraat

Ra's al-Khaymah on üks Araabia Ühendemiraatide seitsmest emiraadist. Emiraadi valitseja on šeik Sa‘ūd ibn Şaqr al-Qāsimī. Eelmine valitseja oli šeik Şaqr ibn Muḩammad al-Qāsimī. Emiraadi valitsuse portaal (inglise ja araabia keeles)
1977. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1977. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 22. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 7. mail 1977 Londonis Suurbritannias. Selle võitis Prantsusmaa. Roheline – 1977. aastal osalenud riigid Kollane – varem (kuid mitte 1977. aastal) osalenud riigid
800 meetri vabaujumine

800 meetri vabaujumine on ujumise ala, kus ujutakse 800 meetri pikkust distantsi vabas stiilis. Rekordid ISHOF-i kodulehel
1500 meetri vabaujumine

1500 m vabaujumine on ujumise ala, kus 1500 m distantsi ujutakse vabas stiilis.
1981. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1981. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 26. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 4. aprill 1981 Dublinis Iirimaas. Selle võitis Suurbritannia. Roheline – 1981. aastal osalenud riigid Kollane – varem (kuid mitte 1981. aastal) osalenud riigid
Ash-Shāriqah' emiraat

Ash-Shāriqah on üks Araabia Ühendemiraatide seitsmest emiraadist. Emiraadi valitseja on šeik Sultan ibn Muhammad al-Qasimi.  Ash-Shāriqah' emiraat – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis