laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hondurase pass

Hondurase pass on dokument, mis väljastatakse Hondurase kodanikele rahvusvahelise reisi eesmärgil väljaspool Hondurast. Hondurase pass on ka tõend Hondurase kodakondsuse kohta.
Uruguay pass

Uruguay pass on dokument, mis väljastatakse Uruguay kodanikele reisimiseks väljaspool Uruguayd. Mercosuri riikidesse, Tšiili ja Boliiviasse reisimiseks võivad Uruguay kodanikud kasutada oma ID-kaarti. Uruguay siseministeerium hakkas Uruguay kodanikele biomeetrilisi passe väljastama 16. oktoobril 2015. Uus pass vastab Ameerika Ühendriikide viisavabadusprogrammis sätestatud standarditele. Standardne töötlemisaeg on 20 tööpäeva, kuid suurema tasu eest on saadaval 48-tunnine kiirtöötlus.
Mir (maksesüsteem)

Mir on riiklik maksesüsteem, mille võttis vastu Venemaa Keskpank 1. mail 2017. aastal. Enamik Venemaa ettevõtetest, sealhulgas Aeroflot ja Russian Railways aktsepteerivad Miri kaarte maksevahendina. Järk-järgult on süsteemi hakanud aktsepteerima ka välismaal asuvad Vene juurtega firmad. Süsteemi haldab Venemaa keskpanga tütarettevõte Vene riiklik kaardimaksesüsteem. Mir loodi 2014. aastal, et ületada potentsiaalsed elektrooniliste maksete plokid nagu Visa ja Mastercard, mis keeldusid koostööst osade Venemaa pankadega pärast sanktsioonide kehtestamist. Esimesed Miri kaardid võeti kasutusele 2015. aasta detsembris. Venemaa suurim pank Sber hakkas neid kaarte väljastama alates 2016. aasta oktoobrist. Sama aasta lõpuks oli väljastatud 1,76 miljonit Miri kaarti. 2018. aastaks oli neid juba 37 miljonit. Miri toetab peamiselt Venemaa valitsus ning õigusaktidega nähakse ette, et kõiki sotsiaaltoetusi tuleks töödelda just selle süsteemi kaudu. Pangad ei soovi neid kaarte väljastada, kuna nende maksumus on suurem võrreldes ennast tõestanud maksesüsteemide kaartidega. 1. mail 2017 jõustus seadus, millega kohustati kõiki panku kasutama Miri sotsiaaltoetuste ja pensioni maksmiseks. Süsteem võeti kasutusele ka Lõuna-Osseetias ja 2019. aastal Türgis.
Venezuela pass

Venezuela pass on dokument, mis antakse Venezuela kodanikele rahvusvaheliseks reisimiseks. Biomeetrilisi passe on välja antud alates 2007. aasta juulist. Neil on RFID-kiip, mis sisaldab isiku fotot ja sõrmejälgi. Varem väljastatud passid kehtisid nende kehtivusaja lõpuni. Venezuela pass on ka Venezuela kodakondsuse tõend. Alates 2015. aastast on Venezuela passil 34 lehekülge ja esikaane allosas asub passi biomeetriliste omaduste kiip. Kaaned on tumesinised. Esikaanel on ühenduse Mercosur nimi, millele järgneb tekst "República Bolivariana de Venezuela".
Kambodža pass

Kambodža pass väljastatakse Kambodža kodanikele rahvusvaheliseks reisimiseks. Kambodža pass on ka Kambodža kodakondsuse tõend. Alates 17. juulist 2014 tutvustas Kambodža valitsus uut biomeetrilist passi, mis kehtib nüüd 10 aastat.
Vaivara kihelkonnakool

Vaivara kihelkonnakool oli kihelkonnakool Virumaal Vaivara kihelkonnas Sinimäel. Kool tegutses aastatel 1869–1931. Kooli asutas 1869. aastal parun Konstantin von Korff. Kooli juhatas teiste seas Heinrich Masing. https://muuseum.vaivaravald.ee/index.php?id=41 (vaadatud 25.05.2019)
Belgradi bussijaam

Belgradi bussijaam (serbia keeles: Београдска аутобуска станица; lühendatult БАС) on peamine bussijaam Serbias Belgradis. Savski Venaci linnaosas asuv bussijaam koosneb bussijaamast ja kahest bussiterminalist. See on Lasta Beogradi linnadevahelise bussiliini peamine sõlmjaam. Hoonet haldab BAS Beogradska autobuska stanica a.d. "Belgradi bussijaama tutvustus serbia keeles". Vaadatud 28.05.2019. Belgradi bussijaama ametlik koduleht
Mõtlev mees (skulptuur)

"Mõtlev mees" (ka "Mõtlik mees") on Tauno Kangro skulptuur Tallinnas Männipargis. 2002. aastal valminud graniidist monumentaalskulptuur. Mõõtmed 4×3×2,3 m. Kaal 28 tonni. Algselt oli kuju planeeritud Sõpruse puiestee ja Akadeemia tee ringi keskele, kuid see keelati väidetavalt ringtee tulevase likvideerimise tõttu. Kuju avati Mustamäe päevade raames. Skulptuuri vähendatud kujutist antakse auhinnana (Mõtlev mees) välja Mustamäe linnaosa silmapaistvale inimesele. Mustamäe otsib sobivat kohta Tauno Kangro tehtud kujule. 5. august 2002 Tauno Kangro - Mõtlik mees. Männipark, Tallinn
Teater Noa

Teater Noa on noorte algatusel loodud harrastusteater Kiviõlis Ida-Virumaal. Teatri juht on Rauno Põld. Teater alustas tegevust Kiviõli I Keskkoolis 2015. aastal eksperimentaalteatrina KIKÕNG. Alates 2017. aasta märtsist kuulub teater MTÜ-de sekka. Teatri kontor asub aadressil Uus tänav 3, Kiviõli linn, Lüganuse vald. "Õpetajatepäeva lavastus" 2015 (Rauno Põld) "Elutants" 2015, Doris Kareva ja Jürgen Rooste luulekava "Elutants" põhjal (Põld) "Napa veski" 2016 (Põld) "Jämekoomiline" 2017 (Põld) "Õhtu täis komöödiat" 2018 (Põld) "Õhtu täis komöödiat vol 3" 2019 (Põld) "Võimalik Võimatus" 2019–... (Põld) "Nähtav Nähtamatu" 2016-2017 (Põld) "Kord oli nii" 2018–... (Põld) Rauno Põld – teatri juht ja lavastaja (2015–...) Tiit Alte – lavastaja (2018–...) Mari-Liis Kont – näitleja (2015-2017), raamatupidaja (2017–2019) Sandra Rohulaid – raamatupidaja (2018–... ) Eneken Laasme – turundaja – välissuhted (2018–... ) Breth Areann Normak – vanemgrimeerija (2017–...) Elena Kunn – grimeerija (2018–... ) Marge Virunurm – õmbleja (2016–... ) Liisu Tohver – rekvisiitor, taaskasutuse koordinaator, helimeister (2018–... ) Melani Lindeberg – videomeister (2018–... ) Jane Kõrts – näitleja ja tõlkija (2015–... ) Isabel-Mary Roos – näitleja (2017–...) Maarja Tosin – näitleja (2018–... ) Loore Vau – näitleja, Instagram'i koordinaator (2018–... ) Pille Ploom – näitleja, meeskonnajuht, paruka- ja soengumeister (2015–2018) Kenar Kiivet – näitleja (2015-2016) Johanna Vau – näitleja (---) Johannes Vau – näitleja (---) Triinu Tohver – näitleja (---) Getter-Sandra Lipp – näitleja (---) Kristin Kannimäe – näitleja (---) Kairit Pärn – näitleja (---) Kirsika Vildersen – näitleja (---) Kätlin Sõber – näitleja (---) Merilin Innos – näitleja ja meeskonnajuht (---) Ragne-Lys Paavo – kohvikujuht, meeskonnajuht (---) Jaana Eerika Joosepson – näitleja, välissuhete koordinaator (---) Liisa Hõbesaar – välissuhete koordinaator (---) Käbi Kreisman – reklaamijuht (---) Merlin Kont – grimeerija, kostümeerija (2015–... ) Erika Molotov – grimeerija (---) Hanna-Liisa Filippov – reklaamijuht, välissuhete koordinaator (---) Herkko Sõber – videomeister (---) Merilin Poll – butafoor-lavameister (---) Steveli Säde – sotsiaalmeedia juht, kostümeerija Teater Noa koduleht Teater Noa Facebooki leht Teater Noa Instagrami leht Artikkel Põhjarannikus Virumaa Teataja päevapilt Lüganuse Vallalehe digiväljaanne 2019. aasta suvelavastuse "Võimalik võimatus" Hooandja leht Nopi Üles projektifondi blogi – filmiprojekt "Kord oli nii"
Merekeskus

Merekeskus oli kaubanduskeskus Tallinna kesklinnas aadressil Mere puiestee 10. 2012 ostis keskuse Saksamaa suletud investeerimisfondi Eesti tütarettevõte Estnische HafenCity. Merekeskuse kaubanduskeskuse hoone oli algselt osa Tallinna Sadamatehaste hoonestusest. Merekeskuse hoone lammutati 2016. aastal. Sõru Merekeskus (Hiiu maakonnas) Saksa investorid ostsid Tallinna ostukeskuse, www.aripaev.ee, 25. aprill 2012 "Aspen Grupp. Tehtud tööd". Vaadatud 26.08.2019. Tallinna sadamapiirkonnas asuv Merekeskus endiselt müügis, tarbija.postimees.ee, 23. juuli 2008
Jääskulptuur

Jääskulptuur on jääst tehtud skulptuur. Jääskulptuuridele on iseloomulik see, et väljas eksponeerituna nad soojade ilmade saabudes sulavad. kiviskulptuur puuskulptuur
Adeele

Adeele on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 351. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Adeele 392 naisel. Adeele Jaago Adeele Kisant ... https://web.archive.org/web/20190527175304/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Adeele (vaadatud 25.05.2019) Adeele Statistikaameti andmebaasis
Adele (eesnimi)

Adele on naisenimi. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Adele 568 inimesel. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 381. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Adele 338 naisel. Adele Lettens Adele Reindorff ... Personvārdu datu bāze https://web.archive.org/web/20190527175529/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Adele (vaadatud 25.05.2019) Adele Statistikaameti andmebaasis
Agaate

Agaate on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3637. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agaate 6 naisel. Agaate Veeber ... https://web.archive.org/web/20190527175621/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Agaate (vaadatud 25.05.2019) Agaate Statistikaameti andmebaasis
Agathe

Agathe on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1631. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agathe 24 naisel. Agathe Hiielo Agathe Veeber ... https://web.archive.org/web/20190527175815/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Agathe (vaadatud 25.05.2019) Agathe Statistikaameti andmebaasis
Agnese

Agnese on naisenimi. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Agnese 6298 inimesel. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1698. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agnese 22 naisel. ... Personvārdu datu bāze https://web.archive.org/web/20190527175946/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Agnese (vaadatud 25.05.2019) Agnese Statistikaameti andmebaasis
Agnessa (eesnimi)

Agnessa (vene Агнесса) on venepärane naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 806. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agnessa 90 naisel. Agnessa Peterson ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Agnessa (vaadatud 25.05.2019) Agnessa Statistikaameti andmebaasis
Agneta

Agneta on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1492. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agneta 28 naisel. Agneta Fältskog ... https://web.archive.org/web/20190527180248/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Agneta (vaadatud 25.05.2019) Agneta statistikaameti andmebaasis
Agni (eesnimi)

Agni on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1962. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agni 17 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190527180529/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Agni (vaadatud 25.05.2019) Agni statistikaameti andmebaasis
Agnia

Agnia on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1141. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agnia 48 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190527180624/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Agnia (vaadatud 25.05.2019) Agnia statistikaameti andmebaasis
Aide

Aide on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 682. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aide 122 naisel. https://web.archive.org/web/20190527180704/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Aide (vaadatud 25.05.2019) Aide statistikaameti andmebaasis
Aigi

Aigi on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 552. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aigi 177 naisel. Aigi Rahi-Tamm Aigi Vahing ... https://web.archive.org/web/20190527180804/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Aigi (vaadatud 25.05.2019) Aigi statistikaameti andmebaasis
Zala Kralj & Gašper Šantl

Zala Kralj & Gašper Šantl on Mariborist pärit Sloveenia ansambel, kuhu kuuluvad laulja Zala Kralj ja multiinstrumentalist Gašper Šantl. Duett esindas 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Sloveeniat lauluga "Sebi", mis saavutas finaalis 105 punktiga 15. koha. 2017. aastal otsis Gašper Šantl oma debüütlaulule "Valovi" ("Lained") lauljat ning leidis Instagramist mitmele tuntud laulule kavereid teinud Zala Kralji. Esimeste laulude puhul oli Zala kaastegev artist, kuid 2018. aasta aprillis moodustati ametlik ansambel. Pärast neljanda singli "Sebi" avaldamist avaldas duett oma esimese EP-plaadi "Štiri" ("Neli"). Zala Kralj – laul, sampler Gašper Šantl – kitarr, sampler, produktsioon "Eurovisionworld". Wiwibloggs. "Zala Kralj & Gašper Šantl: 10 facts about Slovenia's Eurovision 2019 act".
Gary Medel

Gary Alexis Medel Soto (sündinud 3. augustil 1987 Santiagos) on Tšiili jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsja või kaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Vasco da Gama ja Tšiili jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Club Deportivo Universidad Católica, millega liitus 1997. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2006. aastal. Enne 2023. aastal Vasco da Gamaga liitumist on ta mänginud veel Argentina kõrgliigaklubis Boca Juniors (2009–2011), Hispaania kõrgliigaklubis Sevilla (2011–2013), Cardiff Cityga Inglismaa kõrgliigas (2013–2014), Itaalia kõrgliigaklubides Milano Inter (2014–2017) ja Bologna (2017–2023) Türgi kõrgliigaklubis Beşiktaş (2017–2019). Debüüdi Tšiili jalgpallikoondises tegi ta 2007. aastal. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta 15. juunil 2018 MM-i valikmängus Boliivia vastu. Tšiili koondisega on ta võitnud 2015. aasta Copa América ja 2016. aasta Copa América Centenario. Mõlemal turniiril valiti ta turniiri sümboolsesse koosseisu. Ta on kuulunud Tšiili koondisse veel ka 2010. ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2011., 2019. ja 2021. aasta Copa Américal ning 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril. 2008. aastal valiti ta Tšiili aasta jalgpalluriks.  Gary Medel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Aiki

Aiki on naise- ja mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 630. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aiki 143 naisel. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3054. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aiki 6 mehel. ... https://web.archive.org/web/20190527181121/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Aiki (vaadatud 25.05.2019) Aiki statistikaameti andmebaasis
Samo Chalupka

Samo Chalupka (27. veebruar 1812 – 19. mai 1883 Horná Lehota) oli slovaki romantistlik luuletaja. Samo Chalupka oli kirjanik Ján Chalupka noorem vend. Samo õppis Bratislava Evengeelses Luterlikus Lütseumis teoloogiat ja Viini Ülikoolis filosoofiat. 1830. aastal toimus poolakate ülestõus Venemaa Keisririigi vastu, mistõttu ta loobus mõneks ajaks oma õpingutest ja liitus venelaste vastu võitlemiseks Poola armeega. Möödus vaid aasta, kui ta sai raskelt viga ning naasis koju Bratislavasse. Ta oli Ľudovít Štúri Slovakkia rahvusliku ärkamisliikumise vanim liige. Samuti oli ta üks Tšehhi-Slovaki Seltsi asutajaid ja aktiivseid liikmeid. Samo kirjanikukarjäär sai alguse Bratislava Evengeelses Luterlikus Lütseumis, kus ta alustas oma esimeste juttude kirjapanemist nn Tšehhi piibellikus keeles. Tema esimesed luuletused ilmusid 1836. aastal almanahhis "Plody" (Puuvili). Tema kirjutisi iseloomustab patriotism, lojaalsus kodumaale ja inimestele. 1840. aastatel liitus Samo Slovakkia rahvusliku ärkamisliikumisega, et kodifitseerida oma keelt. Tema esimene luulekogumik "Spevy" (Vokaalid, 1868) oli tervenisti pühendatud Slovakkiale. 1829 – "Repertorium dispositionum" 1834 – "Koníku moj vraný Heje" 1834 – "Nářek slovenský" 1834 – "Píseň vojenská" 1864 – "Mor ho!" 1868 – "Spevy" "Likavský väzeň (Jánošíkova náumka)" "Kráľoholská" "Branko" "Kozák (Syn vojny)" "Turčín Poničan" "Boj pri Jelšave" "Odboj Kupov" "Vojenská" "Juhoslovanom" "Bolo i bude" "Večer pod Tatrou" "Při návratu do vlasti" "Smutek" "Toužba po vlasti" "Má vlast" 1843 – "Pálenka otrava", Heinrich Zschokke "Brandweinpesti" tõlge.
Aila (eesnimi)

Aila on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1256. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aila 39 naisel. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Aila 9 inimesel. Aila Johanna Sinisalo ... https://web.archive.org/web/20190527181448/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Aila (vaadatud 25.05.2019) Personvārdu datu bāze Aila statistikaameti andmebaasis
Laevuke

Laevuke ehk nautilus (Nautilus) on perekond selgrootuid loomi limuste hõimkonnast peajalgsete klassist. Nad elavad korallrahude sügavamas osas. Perekonnas on neli retsentset liiki. Nautilus belauensis Nautilus macromphalus Nautilus pompilius – harilik laevuke Nautilus stenomphalus
Newfoundlandi koer

Newfoundlandi koer (ka njuufaundland, njuufa; kõnekeeles ‘njuufaundlandi koer’, ‘njuufaundlane’) on Kanadast pärit koeratõug, mis on saanud nime Newfoundlandi saare järgi. Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: „Newfoundlandi koera ilme peegeldab heatahtlikkust ja pehmust. Ta on väärikas, rõõmsameelne ja loominguline, tuntud usaldusväärse õrnuse ja tõsiduse poolest.“ "Newfoundlandi koer" (PDF). EKL. Vaadatud 27.5.2019. "Newfoundland" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 27.5.2019. "Newfoundlandi koer". Sõnaveeb. EKI. Vaadatud 28.4.2020. pikakarvaline, massiivse ja laia keha ning tugevate lihastega koer, keda on kasutatud päästekoerana[alaline kõdulink] Renée Willes: All världens hundraser, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9 Desmond Morris: Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3 Newfoundlandi koer koer.ee saidil Newfoundland Dog Club of Canada The Newfoundland Club (UK) Newfoundland Club of America
Soomusloom

Soomusloom (Manis) on soomusloomaliste seltsi soomusloomlaste sugukonda kuuluv imetajate perekond. Praegusajal on teada kaheksa liiki, kellest neli elavad Aafrikas ja neli Lõuna- ja Kagu-Aasias. Soomuslooma perekonda klassifitseeritakse järgmised liigid: Aafrikas: Manis gigantea (Illiger, 1815) – hiid-soomusloom M. temminckii (Smuts, 1832) – rohtla-soomusloom M. tetradactyla (Linnaeus, 1766) – pikksaba-soomusloom M. tricuspis (Rafinesque, 1821) – valgekõht-soomusloom Aasias: Manis crassicaudata (Gray, 1827) – india soomusloom Manis culionensis (de Elera, 1915) – filipiini soomusloom M. javanica (Desmarest, 1822) – jaava soomusloom M. pentadactyla (Linnaeus, 1758) – pangoliin Soomuslooma meenutab välimuselt tohutu suurt kuusekäbi. Looma keha on kaetud serviti üksteise peal asetsevate hallikaspruunide sarvainest soomustega. Kere ja käppade alakülge ning koonu katavad karvad. Eesjäsemed on varustatud tugevate kaeveküünistega. Koon on pikk, suu väike, lõuad hammasteta, keel kuni 40 cm pikk, väga suurte süljenäärmete eritis on kleepuv. Soomusloomad toituvad peaaegu eranditult sipelgatest ja termiitidest. Nende süljel on putukaid ligimeelitav meelõhn. Toitu otsivad nad öösiti. Enamik soomusloomi elab ühekaupa. Poegimine võib toimuda igal aastaajal. Tiinus vältab üle viie kuu. Soomusloomade liha on söödav, soomustele omistab idamaade rahvameditsiin ravitoimet. "Loomade elu", 7. köide, Tallinn, Valgus 1987. Lk 99–101.
Birsa Munda lennujaam

Birsa Munda lennujaam (IATA: IXR, ICAO: VERC) on India lennujaam, mis teenindab Jharkhandi osariigi pealinna Rānchit. Lennujaam asub Ranchi kesklinnast 5 kilomeetri kaugusel. Tema pindala on 6,35 km². Lennujaam on nimetatud India vabadusvõitleja Birsa Munda järgi. Lennujaama läbis 2017. aasta aprillist kuni 2018. aasta märtsini 1,78 miljonit reisijat. 24. märtsil 2013 avas India tsiviillennundusminister Ajit Singh lennujaama praeguse reisiterminali. Lennujaama pindala on 1,96 hektarit. Lennujaam suudab korraga teenindada 500 kodumaist ja 200 rahvusvahelist reisijat. Lennujaama reisiterminali avamise ajal alandati lennujaamas müüdud lennukikütuse aktsiisi 30%-lt 4%-ni, et rohkem lennuliine Rānchisse meelitada. Lennukite ööbimistasu kaotati, et julgustada ööseks lennukeid Rānchisse jätma. See võimaldas avada varahommikusi lennuliine. Avati kaks uut lennukisilda ja ühtlasi pikendati maandumisrada 2748 meetrini. 2017. aasta veebruaris avas Jharhandi peaminister Raghubar Das lennujaama uue kaubaterminali. See suudab iga päev käidelda 50 megatonni kaupa ning on varustatud lõhkeainedetektorite, kauba läbivalgustamiseks mõeldud röntgenikiirgusseadmete ja videojälgimissüsteemiga.
Stīveri

Stīveri on küla (aprūpes ciems) Lätis Sigulda piirkonna Allaži vallas. Küla asub valla põhjaosas. Külast läheb läbi maantee V58. Seal asub Stīveri bussipeatus Külas asuv Allaži kirik, mis ehitati aastal 1926, on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis. Allaži vana kalmistu muinaskalmed on regionaalse kaitse all. 1947. aastal rajati külla vaimsete ja psüühikahäiretega isikutele mõeldud pansionaat. Kuni 2016. aastani haldas sealset asutust riiklik sotsiaalhoolekande keskus Vidzeme. 2017. aastast on seal sotsiaalhoolekande keskus Allaži, kus teenindatakse vanu inimesi ja invaliide. 2015. aastal oli külas 187 elanikku. 2019. aastal oli elanikke 110, 2020. aastal aga 94. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.05 2020 Autotransporta direcija Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
More

More võib tähendada järgmist: More (Läti), küla Lätis Sigulda piirkonnas ...
More (Läti)

More on küla (vidējciems) Lätis Sigulda piirkonnas More vallas. Külast lähevad läbi maanteed V85 ja V318, seal asub More bussipeatus. Mores on raamatukogu. More jääb osaliselt Gauja rahvusparki. Teise maailmasõja ajal septembris 1944 toimus küla lähedal More lahing. Aastal 2017 oli külas 181 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 192. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.05 2020 Autotransporta direcija https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Kalnabeites

Kalnabeites (varasema nimega Beites) on küla (vidējciems) Lätis Sigulda piirkonnas Sigulda vallas. Küla asub Lorupe jõel asuva Ancīši tiigi ääres. Külast läheb läbi maantee V58. Seal asub looduskaitsealune Sigulda Beitese allee. Külla jäävad Ancīši ja Saltavotsi bussipeatus. 2017. aastal oli külas 332, 2020. aastal 371 ja 2022. aastal 199 elanikku. 12. septembril 2020 liideti osa külast Siguldaga. Vietvārdu datubāze, vaadatud 23.05 2020 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Autotransporta direcija Autotransporta direcija Siguldas pilsētas teritorijā iekļauj Peltes, Ķiparus un Kalnabeites
Beites

Beites on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Kocēni vallas. Küla asub valla idaosas Ümera jõe kaldal. Aastal 2007 oli külas ligikaudu 91 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. Varem kandis sama nime ka Kalnabeitese küla. Vietvārdu datubāze
Soomusloomlased

Soomusloomlased (Manidae) on soomusloomaliste seltsi kuuluv imetajate sugukond. Soomusloomlaste sugukonda klassifitseeritakse järgmised perekonnad: Manis Linnaeus, 1758 - soomusloom Phataginus Rafinesque, 1821 Smutsia Gray, 1865 †Cryptomanis Gaudin, Emry & Pogue, 2006 †Eomanis Storch, 1978 †Eurotamandua Storch, 1981 †Necromanis Filhol, 1893 †Patriomanis Emry, 1970
Ķipari

Ķipari on endine küla Lätis Sigulda piirkonnas, aastast 2020 Sigulda linnaosa. Aastal 2017 oli külas 557 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 576. 12. septembril 2020 liideti Ķipari Siguldaga. Vietvārdu datubāze, vaadatud 23.05 2020 Siguldas pilsētas teritorijā iekļauj Peltes, Ķiparus un Kalnabeites
Egļupe

Egļupe on mitme Läti jõe või asula nimi: Egļupe (Sigulda piirkond) Egļupe (Inčukalnsi piirkond) ... Egļupe raudteepeatus
Egļupe (Sigulda vald)

Egļupe (vanasti ka Draudzība) on küla (vidējciems) Lätis Sigulda piirkonna Allaži vallas. Küla asub valla loodeosas ja jääb valla keskusest Allažist 8,1, piirkonna keskusest Siguldast 14,7 ning Riiast 49,7 km kaugusele. Küla suurem osa jääb Inčukalnsi valda, kus moodustab ametlikult teise samanimelise küla. Teises külas asub ka Valga–Riia rongiliini Egļupe raudteepeatus. Aastal 2017 oli külas 42 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 84. [1] Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.05 2020
Akenstaka

Akenstaka (vanasti ka Akenstakas muiža) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Sigulda piirkonnas More vallas. Küla asub valla keskosas Suda jõe kaldal ja jääb valla keskusest Morest 3, piirkonna keskusest Siguldast 20,6 ja Riiast 70,2 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V319, seal asub Akenstaka bussipeatus. Akenstakas kasvavad Akenstaka pargi tamm, Akenstaka pargi pärn, Krustkalni tamm ja veel kuus nimetut põlispuud on looduskaitse all. Akenstakas asub endise Akenstaka mõisa keskus. Aastal 2007 oli külas 42 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.05 2020
Eglaine

Eglaine on mitme Läti koha nimi. Eglaine (Eglaine vald) Eglaine (More vald) Eglaine vald