laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Craps

Craps on täringumäng, mis on üks populaarsemaid kasiinomänge. Crapsi eelkäija on vana, keeruliste reeglitega Inglise mäng Hazard, mille päritolu on teadmata ja arvatakse, et see võib pärineda Ristisõdade ajast, millele hiljem avaldasid oma mõju Prantsuse hasartmängurid. Mängu tänapäevase versiooni tõi Ameerika Ühendriikidesse New Orleansis sündinud Prantsuse aadlik ja istanduseomanik Bernard de Marigny, kes elas 19. sajandi alguses Inglismaal, mängides seal Hazardit. Ta lõi sellest lihtsustatud reeglitega versiooni, mida ta nimetas crapaud. Hiljem kasvaski sellest välja craps. Crapsi mängitakse üldiselt püsti seistes, välja arvatud juhul, kui mängija peab istuma tervislikel põhjustel. Crapsi mängitakse spetsiaalsel mängulaual, kus on kujutatud panustamisvõimalused, millele mängijad saavad panustada. Laud on vannikujuline, umbes 4 meetrit pikk ja 1.5 meetrit lai. Mängija(d) teevad panuseid kahe täringu veeretamisel tulevate silmade summale, ning veeretavad kordamööda täringuid. Mängija, kes veeretab parasjagu täringut, on veeretaja (shooter). Veeretajal peab olema tehtud panus kas "Pass Line" või "Don't Pass Bar"ile. Mängul on kaks faasi - "come out" ja "point". Mänguring algab, kui veeretaja veeretab kahte täringut korraga. Ainult ühe täringu veeretamise korral on vise kehtetu. Kui täringute silmade summa on 7 või 11 ("Natural"), võidavad kõik mängijad, kes tegid panused "Pass"ile ja kaotavad need, kes tegid panused "Don't Pass"ile. Kui täringute silmade summa on 2 või 3 ("Craps"), kaotavad mängijad, kes tegid panused "Pass"ile ja võidavad mängijad, kes tegid panused "Don't Pass"ile. Kui täringute silmade summa on 12 ("Craps"), kaotavad mängijad, kes tegid panused "Pass"ile ja "Don't Pass"ile panuse teinud mängijad on viigis, ning saavad oma panuse tagasi. Igal juhul on ring lõppenud. Uues ringis veeretab sama veeretaja uuesti. Kui täringute silmade summa on aga kas 4, 5, 6, 8, 9 või 10, siis läheb mäng teise faasi - "Point" - vastav silmade summa. Krupjee liigutab mängulaual "OFF"-poolel oleva litri vastava Pointi kohale ning pöörab selle ümber "ON"-iks. Kõik tehtud panused jäävad kehtima. Mäng kestab, kuni veeretaja veeretab täringutel kas "Pointi" või seitsme, kõik muud veeretused ei loe ja veeretaja veeretab uuesti. "Pointi" saamiseks ei ole vaja täringutel uuesti veeretada sama kombinatsiooni - kui "Come Out"is veeretas veeretaja täringutel kaheksa (6+2), siis "Pointis" sobivad ka 4+4 ja 5+3. Kui täringute silmade summa on "Point", võidavad mängijad, kes tegid panused "Pass"ile ja kaotavad mängijad, kes tegid panused "Don't Pass"ile. Ring on lõppenud, uues ringis veeretab sama veeretaja uuesti. Kui täringute silmade summa on 7 ("Sevened Out"), siis "Pass"ile panustanud mängijad kaotavad ja "Don't Pass"ile panustanud mängijad võidavad. Ring on lõppenud, kuid uues ringis antakse täringud üle kellaosuti liikumise suunas järgmisele mängijale.
Darija Tomskaja

Darija Andrejevna Tomskaja (jakuudi keeles Дария Андреевна Томская; ka Даарыйа Томская; vene keeles Дарья Андреевна Томская; 1913 Verhojanski uluss, Jakuudi oblast – 2008) oli jakuudi olonghode pajataja. Tomskaja suguvõsast on võrsunud mitu olonghode pajatajat (ema, vanaema ja onu). Selline anne oli ka Darijal, kes hakkas olonghosid esitama juba lapsepõlves – kuueaastaselt. Tema lugude esimesed kuulajad olid sugulased ja naabrid. 1939. aastal esitas ta esmakordselt avalikult ja kandis ette Innokenti Potapovi olongho "Eleter Bergen" ("Элэтэр Бэргэн"). 1980. aastatel hakkasid NSV Liidu Teaduste Akadeemia Siberi osakonna Jakuudi keele ja kirjanduse instituudi töötajad lindistama ja üles kirjutama Tomskaja esitatud olonghosid ja muinasjutte. Praegu säilitatakse neid digiteeritud kujul Ammossovi-nimelises Kirde Föderaalülikooli Olongho Teadusuurimisinstituudis. Tomskaja valdas suurepäraselt improvisatsiooni kunsti ja teadis peast enam kui 40 olongho teksti ja sündmustiku põhisisu. Даарыйа Томская – Чаайка тёрёёбутэ 100 сылын кёрсё. old.sakha.gov.ru Томская Дарья Андреевна – Чайка. ysia.ru Томская Дарья Андреевна – Чайка. olonkhotheatre.ru
Piltjutustus

Piltjutustus on piltide sari, kus lisaks piltidele on esitatud lühike sisu selgitav tekst. Piltjutustus on filmi- või videoproduktsiooni arenguprotsessis peamine visuaalse kavandamise instrument. Piltjutustust kasutatakse laialdaselt filmide, animatsioonfilmide, arvutigraafika ja interaktiivse meedia eelvaatena. Piltjutustus koosneb teatud arvust ruutudest, mille sees on illustratsioonid või pildid, mis annavad ülevaate süžeest. Piltjutustusi tehakse lihtsustatud must-valgel või värvilisel kujul. Piltjutustus sai alguse Disney Stuudios 1930. aastatel, kui seda hakati kasutama joonisfilmide eelvaateks. Idee autor oli Webb Smith, kes hakkas selleks, et lugu jutustada, joonistama stseene eraldi paberitele, ning seadis pildid loo kulgemise järjekorda. 1940. aastatel levis piltjutustuste kaasamine märulifilmides, esimene selline film oli "Gone with the Wind". 1980. aastatel kasutati seda tarkvaratoodetes eesmärgiga seletada lihtsamini lahti kujundamisfaasis olevaid veebilehti ja interaktiivset meediat. Piltjutustuse areng Eestis algas 19. sajandi teisel poolel, kui turul osutusid populaarseks Wilhelm Buschi teosed, kus oli kasutatud täiskasvanutele mõeldud pilte, mida illustreeris tekst. Samalaadsete lasteteoste autor oli Karl August Hindrey. Uuema aja kõige kuulsamate piltjutustuste autor Eestis oli Raivo Järvi. Piltjutustus võib olla kasulik erinevates valdkondades. Kõige populaarsem piltjutustuse kasutusala on filmindus, kus filmikaadrid on joonistustena välja toodud. See aitab filmi- ja telereklaamide tegijatel visualiseerida stseene ja leida potentsiaalseid probleeme enne nende võimalikku teket. Samuti säästab piltjutustuste tegemine raha ja aega, pannes paika filmi umbkaudse tootmismaksumuse. Ka filmide treilerid on üles ehitatud piltjutustuste loogikal. Samal põhimõttel kasutatakse piltjutustusi ka teatrites lavastajate ja näidendite direktorite poolt. Piltjutustust kasutatakse tänapäeva ärimaailmas reklaaminduses ja koosolekutel ideede esitluseks. Paljud suured korporatsioonid õpetavad piltjutustuste tehnikat oma töötajatele, sest see on vajalik oskus tooteidee edasiandmiseks kliendile. Ka ajurünnakus on mugav oma ideed piltjutustuse abil selgitada, sest see aitab teistel sind mõista ning ka neil sinu piltjoonistuse abil uusi ideid välja arendada. Michael Erlhoff Tim Marshall (2008). Design Dictionary. Switzerland: Birkhäuser Verlag AG. "Mõisted". Kristjan Jekimov. "Koomiksi semiootika: pildi ja teksti probleem „Narratiivsus piltides" näitel" (PDF). Mark van Langeveld. "Storyboarding Added Value in Pre-Production" (PDF). Peter. "the origin of storyboards". "Storyboard".
Kadomi rajoon

Kadomi rajoon (vene keeles Кадомский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti idaosas. Rajooni keskus on Kadomi alev. Rajoon piirneb kirdes ja idas Mordva vabariigiga, edelas Sassovo rajooniga, läänes Pitelino rajooniga ja loodes Kassimovi rajooniga. Rajooni pindala on 986 km². Elanike arv oli 2020. aastal 7465, 2012. aastal 8226, 2009. aastal 9217 ja 2002. aastal 10 708. Kadomi rajoonis on 80 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kadomi alevi) ja nelja külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Mokša, Vad ja Jermiš. Постановление министерства территориальной политики Рязанской области от 6 сентября 2023 года № 7 «Об утверждении Реестра административно-территориальных единиц и населенных пунктов Рязанской области»
Pitelino rajoon

Pitelino rajoon (vene keeles Пителинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Pitelino alev. Rajoon piirneb põhjas Kassimovi rajooniga, kirdes Jermiši rajooniga, idas Kadomi rajooniga, lõunas Sassovo rajooniga, edelas Tšutškovo rajooniga ja läänes Šilovo rajooniga. Rajooni pindala on 953 km². Elanike arv oli 2012. aastal 5771, 2009. aastal 6129 ja 2002. aastal 7250. Pitelino rajoonis on 50 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Pitelino alevi) ja nelja külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Oka, Mokša ja Pjot. Постановление министерства территориальной политики Рязанской области от 6 сентября 2023 года № 7 «Об утверждении Реестра административно-территориальных единиц и населенных пунктов Рязанской области»
Pakendidisain

Pakendidisain on disaini alaliik, mille eesmärk on toodet kaitsta ja turundada. Reklaamiagentuurid tegutsevad koostöös ettevõtetega, et töötada iga toote jaoks välja efektiivne pakendidisain. Pakendidisain sisaldab toote ümbrise kujundust ja loomist ning kuidas see potentsiaalsetele klientidele välja näeb. Peale turundamise aitab pakend ka säilitada selle sisu. Pakendidisaini eesmärgiks on praktilisus, et kindlustada toote turvalisus. See omadus on eriti oluline esemetele, mis on vedelad või kergesti purunevad. Toode peab olema pakendatud nii, et see peaks vastu nii riiulil seismise kui ka teekonna sinna tehasest jõudmiseni. Enamik hommikuhelbeid on pakendatud õhukesse ja vastupidavasse papp-pakendisse. Tootele on lihtne lisada vajalikku infot (bränd, reklaamid, pakendi sisu kirjeldus) ning lisaks ka lihtne suurtes kogustes väikesele alale ära mahutada. Üks peamisi pakendidisaini funktsioone on sisu turundamine. Olenevalt tootest saab ümbrise disain olla lihtne ja otsekohane või värviline ja keerukas. Kui pakend tõmbab inimese tähelepanu ja ärgitab temas emotsiooni, siis on see oma eesmärgi täitnud. Pakendidisain on toote puhul üks olulisemaid aspekte, mille kallal saaks müügi suurendamiseks vaeva näha. Jaekettide pindala suure konkurentsi tõttu on oluline konkurentidest eristuda. Pakendidisaini olulisusel on tehtud mitmeid uurimistöid, millest on välja tulnud, et lihtsus müüb. Inimestel on vaja saada infot kiiresti ja lihtsalt. Pakendil on oluline välja tuua, mis tootega on tegu. Lisaks hinnatakse kõrgelt ausust ja autentsust. Klienti ei tohi eksitada pakendiga, mis tekitab mulje, nagu sees oleks teistsugune toode, kui seal tegelikult on. Pakend esindab ka firma väärtushinnanguid. Kui ettevõte on rohelise mõtlemisega ja modernne, siis pakend peaks olema taaskasutatav ja innovatiivne. Eesti esimene pakendidisainile spetsialiseerunud ettevõte on KOOR. Pakend aitab klientidele ka lugu ja emotsiooni edastada. Hiina kuivteede Master Feng Tengchongi pakend meenutab ajalehte sellest ajastust, kui Hiinas hakati teed kasvatama, mälestades aadlik Master Fengi ja tema Pu'eri tee tutvustamise lugusid. http://study.com/academy/lesson/packaging-design-definition-examples.html http://www.packaginggraphics.net/visual-package-design.htm https://36creative.com/branding/1704/importance-of-packaging-design-your-branding-doesnt-stop-with-your-logo http://www.bestmarketing.ee/uudised/2012/05/14/eesti-esimene-pakendidisaini-firma-on-koorunud Wiedemann, Julius (2016). The Package Design Book 4, lk 63. TASCHEN
Auschwitzi laagrite loend

Siin on loetletud Auschwitzi koonduslaagri välilaagreid. John F. Ptak (September 23, 2008), Distinguishing Oświęcim (town), Auschwitz I, II, & III, and the Buna Werke. From the “Pamphlet Collection” of the Library of Congress. Museum webpage (2015). "Podobozy KL Auschwitz. Historia (Subcamps of KL Auschwitz. History)". Państwowe Muzeum Auschwitz-Birkenau. Vaadatud 22.05.2015. Artur Hojan & Cameron Munro (2017), Camp: Janinagrube / Gute Hoffnung; Obieżowa Colony, Libiąż. Prof. Stuart Stein: "Affidavit of Dieter Wisliceny", from Nazi Conspiracy and Aggression, Volume VIII. USGPO, Washington, 1946, pages 606–619. Note: SS-Hauptsturmführer Dieter Wisliceny in his testimony given before the International Military Tribunal at Nurnberg, 3 January 1946, erroneously identifies the Auschwitz concentration camp complex as the concentration area Sosnowitz (which was one of its dozens of subcamps).
Koonduslaagrite vangide eraldustunnused

Koonduslaagrite vangide eraldustunnused juurutati natsionaalsotsialistliku Saksamaa koonduslaagrite süsteemis 1936. aastal. Markeerimissüsteemi eesmärgiks oli vangide rühmitamine ja nende tuvastamise lihtsustamine. Vangide eraldus-grupeerimissüsteem lihtsustas SS-surnupealuuüksuste (SS-Totenkopfverbände) valvuritel koonduslaagrite vangide identifitseerimist päritolumaa, rassi, rahvuse, süüteo jms alusel. Numbrid asendasid vangide nimesid.
Visand

Visand ehk skits (kreeka keeles σχέδιος schedios, 'teha ette valmistamata'; inglise keeles sketch) on vaba käega tehtud joonistus, mis ei pretendeeri lõpetatusele. Visand on umbmääraselt käsitsi tehtud joonistus või kontuur. Visandit ei peeta tavaliselt lõpetatud tööks, vaid joonistuseks, mida saab pidevalt muuta või hiljem ideede ammutamiseks kasutada. Visandamine on vahend mõtlemiseks ning erinevate võimaluste uurimiseks, mida saab kasutada vormi loomisel, uurimustulemuste põhjal diagrammide koostamisel või puutepunktide kaardistamisel. Visandi tegemine on visandamine. Visandamist kasutavad nii kunstnikud, disainerid, teadlased, matemaatikud, insenerid, ökonomistid kui ka treenerid, et selgitada, anda juhiseid või oma mõtteid paberi peal arendada. Disainerite jaoks on visandamine üks kiiremaid viise, kuidas oma ideid paberile kanda. Samuti on visandamine hea viis dokumenteerimiseks – vea leidmisel on võimalik pöörduda tagasi eelmisele sammule, et mitte jõuda tagasi protsessi algfaasi. Visandamisel kasutatavad joonistusvahendid on kas kuival (nt grafiit, süsi, pastellid) või vedelal kujul (nt akvarell; kandjal: marker, pastapliiats, tint). Enamasti visandatakse sketchbook'i, kuid ka teistele materjalidele.  Design Dictionary. Saksamaa: Brikhäuser. 2008. Kevin Henry (2012). Drawing for Product Designers. London: Laurence King Publishing Ltd. Lk 7. Kevin Henry (2012). Drawing for Product Designers. London: Luarence King Publishing Ltd. Lk 7, 43-47.
Šilovo rajoon

Šilovo rajoon (vene keeles Шиловский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti keskosas. Rajooni keskus on Šilovo alev. Rajoon piirneb põhjas Kassimovi rajooniga, kirdes Pitelino rajooniga, idas Tšutškovo rajooniga, kagus Putjatino rajooniga, lõunas Sapožoki rajooniga, edelas Korablino rajooniga, läänes Starožilovo rajooniga ja loodes Spasski rajooniga. Rajooni pindala on 2390 km². Elanike arv oli 2012. aastal 40 004, 2009. aastal 40 556 ja 2002. aastal 44 197. Šilovo rajoonis on 108 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Šilovo ja Lesnoi alevite) ning viieteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Oka, Para, Tõrnitsa, Srednik ja Mõštsa. Постановление министерства территориальной политики Рязанской области от 6 сентября 2023 года № 7 «Об утверждении Реестра административно-территориальных единиц и населенных пунктов Рязанской области»
German (Moralin)

German (vene keeles Герман; kodanikunimega Lev Gennadijevitš Moralin, vene keeles Лев Геннадиевич Моралин; sündinud 24. detsembril 1956 Novo-Jazõkovo külas Arzamassi rajoonis Gorki oblastis) on Vene Õigeusu Kiriku vaimulik (metropoliit), Põhjatähe ordeni kavaler, Sahha (Jakuutia) Vabariigi Vaimsuse Akadeemia liige. Ta on 2004. aastast Kurski ja Rõlski peapiiskop ning 2012. aastast Kurski ja Rõlski metropoliit. 26. juulist 2012 juhib ta Kurski metropooliat. Ta juhtis aastatel 1993–2004 Jakutski piiskopkonda. Lev Moralin lõpetas 1975. aastal Arzamassis meditsiinikooli velskrina. Pärast armeeteenistust õppis ta Gorki Riikliku Ülikooli ajaloo-filoloogiateaduskonnas, hiljem lõpetas ta kaugõppes Moskva Vaimuliku Akadeemia. 2000. aastal lõpetas ta kaugõppes ka Õigeusu Püha Tihhoni Humanitaarülikooli. 1983. aastal astus Moralin kiriku teenistusse. Samal aastal ordineeriti ta diakoniks. 1984. aasta märtsis pühitseti mungaks (munganimega German) ja kaks päeva hiljem ordineeriti ta munkpreestriks. 1987. aastal ülendati ta arhimandriidiks. 1993. aastal valis Vene Õigeusu Kiriku Püha Sinod Germani äsja taasloodud Jakutski ja Viljuiski piiskopkonna (alates 1995. aastast Jakutski ja Lenski piiskopkond) piiskopiks, kellel tuli territooriumilt suurimas Venemaa piiskopkonnas taasluua kirikuelu praktiliselt nullist, sest 1993. aastaks oli kogu Jakuutia peale vaid üks pühakoda (puukirik Jakutskis). Nädal pärast valimist pühitseti German Moskvas Jelohhovo Jumalailmumise peakirikus piiskopiks. Hirotoonia viis läbi Moskva ja kogu Venemaa patriarh Aleksius II. 2000. aastal pühitseti German peapiiskopiks. Germani ametisoleku 11 aasta jooksul avati Jakuutias 24 pühakoda ja palvemaja ning loodi 50 kogudust. 2004. aastal määras Püha Sinod Germani Kurski ja Rõlski peapiiskopiks. 2012. aasta juulis nimetati German Püha Sinodi otsusega Kurski ja Rõlski metropoliidiks. Nädal hiljem pühitseti ta metropoliidiks.. 2001 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Põhjatähe orden Герман, митрополит Курский и Рыльский. patriarchia.ru
(What's the Story) Morning Glory?

"(What's the Story) Morning Glory?" on Briti rokkansambli Oasis teine stuudioalbum, mis anti välja oktoobris 1995. Albumist sai ülemaailmne hitt, mida on müüdud umbes 20 miljonit eksemplari. Suurbritannias on see kõigi aegade üks müüduim album, jäädes maha vaid The Beatlesi albumist "Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band". "Hello" – 3:21 "Roll With It" – 3:59 "Wonderwall" – 4:18 "Don't Look Back in Anger" – 4:48 "Hey Now" – 5:41 "Untitled 6" – 0:44 "Some Might Say" – 5:29 "Cast No Shadow" – 4:51 "She's Electric" – 3:40 "Morning Glory" – 5:03 "Untitled 11" – 0:39 "Champagne Supernova" – 7:27
Lube vald

Lube vald (läti keeles Lubes pagasts) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Īve, Ārlava, Dundaga ja Roja vallaga. Valla pindala on 83,4 km². 2016. aasta seisuga elas seal 520 inimest. Valla keskus on Anuži küla, vallavanem on Andris Grīnbergs. Tähtsaim jõgi on Roja jõgi, teine suurem jõgi on selle lisajõgi Mazroja jõgi. Kuni agraarreformini 1920. aastal jagunesid tänapäeva Lube valla alad Lube (Lubbesemmen), Popervāle (Pappe Arwalen või ka Popsch Erwalen), Lībe, Sārkaste, Griķlībe (Krickeliben) ja Mūkalpi mõisa vahel. Neist suurim oli Lube mõis, mille pindala oli 1183 hektarit. 1945. aastal moodustati Ārlava vallas Lube külanõukogu. 1954. aastal liideti sellega osa Lubezere külanõukogu alasid. 1965. aastal liideti osa Lube külanõukogust Valdemārpilsi linna maaterritooriumiga. 1990. aastal muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Bīlavi Kuradilaeva muinaskalmed ja Mušiņase Kuradilaeva muinaskalmed. Looduskaitse all on Lūrmaņi paljandid, osaliselt jääb valda ka Zemgaļi soo hoiuala. Kaitsealuseid põlispuid on vallas üksteist. 2011. aastal elas vallas 482 lätlast, 3 venelast, 8 valgevenelast ja 3 ukrainlast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes. Roja jõgi Bīlavi Kuradilaev Lūrmaņi paljand Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Lubes pagasts, vaadatud 10.10 2017 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. november 2020. Vaadatud 27. detsembril 2018. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Lube vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Linda Liinve

Linda Liinve (17. jaanuar 1913 – 20. veebruar 2001) oli eesti raamatukogundustegelane. Aastatel 1954–1984 oli ta Mustvee raamatukogu juhataja. Ta kirjutas Mustvee raamatukogu käsikirjalise kroonika. 1974 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Mustvee Linnaraamatukogu Laidi Zalekešina. Paikkondlik omapära Mustvee Linnaraamatukogu arengus. Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia. Lõputöö. Viljandi, 2008
Anuži

Anuži on küla (vidējciems) Lätis Talsi piirkonnas, Lube valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Talsist 21 ja Riiast 129 kilomeetri kaugusel. Küla rajati nõukogude ajal Oši mõisa (Oschen) ja Anuži talu vahele kohaliku «Cīņa» nimelise kolhoosi keskasulaks, nime sai küla talu järgi. Asula mõisasüdame juurde jääv piirkond kannab Ošciemsi nime, aastal 2006 oli seal 26 elanikku. Anužis asuvad lisaks vallavalitsusele veel Lube postkontor, rahvamaja ja raamatukogu. Aastal 2017 oli külas 225 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 200. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3106 http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3109 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu
Ajdir

Ajdir (araabia keeles: أجدير; berberi keeles: ⴰⵊⴷⵉⵔ) on väike linn Marokos Al Hoceima lähedal. See oli Rifi Vabariigi pealinn 1922–1926 Abd el-Krimi juhtimisel (surnud 1963). 2014. aastal elas seal 5314 inimest. http://www.hcp.ma/file/166328/ 2014 Moroccan census http://rgph2014.hcp.ma/file/166326/
Plācis

Plācis (vanasti ka Placi) on küla (vidējciems) Lätis Cēsise piirkonnas, Straupe valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Stalbest 3,5 ja Riiast 72 kilomeetri kaugusel. Külas asub mälestusmärk ümbruskonnas Lätis vabadussõja ajal kohaliku paruni Mannteuffeli juhtimisel tegutsenud jäägritele ja partisanidele. Lisaks vallavalitsusele asuvad seal veel Straupe kultuurimaja ja mitmed poed. Seal on Kraujase ja Plācise bussipeatus. Nüüdisaegne asula kujunes nõukogude ajal, mil sinna rajati kohaliku Lenini nimelise kolhoosi keskasula. Varem asusid seal Plačakrogsi kõrts ja Baukalni poolmõisa keskus. 2021. aastani kuulus küla Pārgauja piirkonda. Küla jääb osaliselt Gauja rahvusparki. Baukalnsi keskaegne kalmistu ja kirikuase on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2173 Latvijas ceļu karte. Mērogs 1:200 000. Šoseju un zemesceļu departaments. 1940. Rīga "Pārgaujas novads". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2017. Vaadatud 10. oktoobril 2017. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Autotransporta direcija Autotransporta direcija http://www.lithuanianmaps.com/images/1930_Latvia_046-Straupe2.jpg Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Baukalna viduslaiku kapsēta un baznīcas vieta
Kluuvi

Kluuvi (rootsi keeles Gloet) on linnaosa Helsingis. Kluuvi on Helsingi ärikeskus. Seal asuvad Helsingi pearaudteejaam, peapostkontor, Stockmanni kaubamaja, Sokos, Kluuvi kaubanduskeskus ja mitme panga peakontorid. Kluuvis asuvad ka Helsingi Ülikooli peahoone, Ateneumi ja Kiasma muuseum ning Kaisaniemi park. Linnaosas on 23 000 töökohta, alaliselt elab seal ligi 400 inimest. Nimi Kluuvi on soome keelde tulnud rootsi sõnast gloet, mis tähendab umbekasvavat, soostuvat merelahte, mis oli praeguse linnaosa kohal kuni 19. sajandi keskpaigani, mil ta täideti. Tänavaehitustööde käigus leitakse tänapäevani kõrkjate, adru ja muude meretaimede jäänuseid. http://www.aluesarjat.fi/