1887

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1883 | 1884 | 1885 | 1886 | 1887 | 1888 | 1889 | 1890 | 1891 | ► | ►► 1887. aasta (MDCCCLXXXVII) oli 19. sajandi 87. aasta. 13. jaanuar (vkj 1. jaanuar) – jõustus seadus, mille järgi endised kroonutalupojad pidid oma rendimaa välja ostma ja tähtajaks määrati kuni 45 aastat. Kroonu- ja eramõisate talupoegade vahel kaotati erinevused maksude ja koormiste osas. 7. veebruar (vkj 26. jaanuar) – riiginõukogu otsusega taheti moodustada kõiki tüüpi üldhariduskoolide juhtimise ja nende tegevuse järelevalvamiseks direktorite (kubermangude rahvakoolides) inspektorite (maakondade rahvakoolides) ametikohad. Venestusaeg. Aprillis avaldati ringkiri, kus sätestati, et vallavalitsustes tohib teiste ametiasutustega suheldes kasutada vaid vene keelt. 22. aprill (vkj 10. aprill) – Venemaa keiser kinnitas seaduse "Vene õppekeele tarvituselevõtmisest Tartu õpperingkonna riiklikes keskõppeasutustes", mis nägi ette, et kõikides poeglastegümnaasiumides ja reaalkoolides (pluss nendega ühesuguste õigustega eragümnaasiumides) tuli 1887./1888. õppeaastast sujuvalt üle minna venekeelsele õppetööle. 15. mai (vkj 3. mai) – Suure-Jaanis asutati laulu- ja mänguselts "Ilmatar". Venestusaeg. Aleksander III kinnitas "Ajutised täiendavad määrused algkoolide juhtimise kohta Liivi-, Kura- ja Eestimaa kubermangudes". 27. oktoober (vkj 15. oktoober) – Lilli Suburgi eestvõttel hakkas ilmuma ajakiri "Linda. Esimene literatuurlik ja ajakohane ajakiri Eesti naisterahvale". Narvas alustas tegevust muusikakool. rajas Saksa elektrotehnik ja tööstur Robert August Bosch Stuttgardis tehase sisepõlemismootorite magneetode tootmiseks. leiutas Zürichis elav šveitsi arst Eugen Frick kontaktläätsed, mida hakkas tootma sakslane Carl Zeiss Saksamaal. Albert Michelson ja Edward Morley viisid läbi Michelson–Morley eksperimendi. 7. jaanuar – Oskar Luts, eesti kirjanik 10. veebruar – Gustav Talts, eesti advokaat 22. veebruar – Savielly Tartakower, juudi päritolu Poola-Prantsuse maletaja 7. märts – Heino Eller, eesti helilooja ja muusikapedagoog 23. märts – Juan Gris, hispaania kunstnik 1. aprill – Leonard Bloomfield, USA keeleteadlane 11. aprill – Hans Alver, Haapsalu linnapea 28. mai – Jim Thorpe, USA kergejõustiklane 30. juuni – Victor d'Arcy, Suurbritannia kergejõustiklane 6. juuli – Jaan Jaago, eesti maadleja 28. juuli – Heranuš Aršakjan, armeenia luuletaja 12. august – Jaan Usin, Eesti sõjaväelane 23. oktoober – Hans Sumeste, eesti ajakirjanik 30. oktoober – Karl Mutso, eesti sõjaväelane 17. november – Anton Õunapuu, eesti skaudiliikumise rajaja 19. november – James Sumner, USA biokeemik, Nobeli laureaat 1946 23. november – Boris Karloff, inglise filminäitleja 24. märts – Ivan Kramskoi, vene maalikunstnik ja kunstikriitik 4. juuni – Albert-Ernest Carrier-Belleuse, prantsuse skulptor 30. juuni – Constantin Caspar Andreas Grewingk, baltisaksa päritolu geoloog ja arheoloog Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 152 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 153