laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Elektrivool

Elektrivool on elektrilaengute suunatud liikumine elektriahelas. Laenguid kannavad metallist ahelaosades elektronid, pooljuhtides elektronid ja augud, vedelates ja tahketes elektrolüütides ioonid, gaasides elektronid ja ioonid, vaakumis teatud tingimustel elektronid. Esimene elektrivoolu allikas oli galvaanielement. Elektrivoolu suund on kokkuleppeliselt positiivsete laengute liikumise suund (näiteks vooluallika välisahelas plusselektroodilt miinuselektroodile). Elektronid kui negatiivse laengu kandjad liiguva elektriahela metalljuhtides vastupidises suunas (miinuselt plussile). Positiivse laengu kandjate (katioonide, aukude) liikumissuund ühtib elektrivoolu suunaga. . Voolu ajalise muutumise laadi järgi eristatakse kestvalt ühesuunalist alalisvoolu ja perioodiliselt muutuva suunaga vahelduvvoolu. Alalisvoolu, mille hetkväärtus perioodiliselt muutub, nimetatakse pulseervooluks; niisugune on näiteks alaldi väljundvool. Vahelduvvoolu tähtsaim liik on siinusvool, mille hetkväärtus muutub siinusfunktsiooni järgi. Elektrivoolu, mille kandjaks on elektromid ja ioonid, nimetatakse juhtivusvooluks (ka konvektsioonvooluks). Füüsikalist suurust, mis ei tulene laengukandjate liikumisest, vaid mida põhjustab eletrivälja muutumine, nimetatakse.nihkevooluks. Nihkevool läbib näiteks kondensaatori laadimisel või tühjendamisel plaatide vahelist ruumi või dielektrikut ja on niisama suur kui juhtivusvool kondensaatori ühendusjuhtmetes. Elektrivoolu iseloomustavateks ja mõõdetavateks füüsikalisteks suurusteks on voolutugevus (voolutugevus) ja voolutihedus. Termin "elektrivool" on ülalkirjeldatud füüsikalise nähtuse kõrval kasutusel ka amprites mõõdetava elektrilise suuruse tähenduses, näiteks Euroopa standardis IEC 60027-7 (2010-05) electric current, samuti vastavas Eesti standardis. Elektrivoolu tugevuse tähise I {\displaystyle I} (prantsuskeelse nimetuse intensité de courant esitäht) võttis kasutusele prantsuse füüsik André-Marie Ampère (1775 ‒1836), kelle järgi hiljem nimetati voolutugevuse ühik amper. EVS-EN 60027-1:2006 + A2:2007. Elektrotehnikas kasutatavad tähised. Osa 1: Üldtähised
Bella ciao

"Bella ciao" ('hüvasti, kaunitar') on itaalia rahvalaul, mida esmalt hakkasid 19. sajandil laulma Põhja-Itaalia riisipõldudel töötavad modinad, protestiks raskete töötingimuste vastu. Hiljem, Itaalia kodusõja ajal, sai laulust fašismivastaste partisanide hümn. Laulu erinevad versioonid on tänapäevani säilinud paljude rõhumisvastaste liikumiste tunnusmuusikana. Eestikeelset versiooni Heldur Karmo sõnadele esitasid Vello Orumets ja ansambel Laine, muudetud tekstiga versiooni "Bella Kont" on teinud ansambel J.M.K.E. "Heldur Karmo, "Bella Ciao"". heldurkarmo.net.ee. Vaadatud 12. septembril 2024. Bella Ciao - Bella Ciao but Estonian (Eesti Keel), 25. oktoober 2023, vaadatud 12. septembril 2024 "J.M.K.E - Bella kont". YouTube. 25. november 2010. Vaadatud 10. märts 2020.
Väljamõeldis

Väljamõeldis ehk fiktsioon (ladina keele sõnadest fictio 'väljamõeldis, teesklus', fingere 'moodustamine, kujundamine') on reaalsusele mitte vastav ettekujutamise saadus. Väljamõeldis eeldab selle loomise tegevust. Eesti keeles kasutatakse peamiselt sõna adjektiivi vormi fiktiivne, mis osutab millegi petlikkusele, näilikkuse (nt "fiktiivne abielu"). Väljamõeldud entiteet Fakt Fantaasia Margit Sutrop. Mis on fiktsioon? Akadeemia, nr 2, 1996. Märt Väljataga. Luule- ja pärislugude eristus teoorias ja praktikas. I-III. (Fiktsionaalsusest kirjanduses.) Keel ja Kirjandus 2009, nr. 6, lk 401–411; 7, lk 505–526; 11, lk 818–829. I osa [1]; II osa [2]; III osa [3] Fred Kroon, Alberto Voltolini. Fiction, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2011.
256

256. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad - 250. aastad - 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad Aastad: 251 252 253 254 255 - 256 - 257 258 259 260 261 ... Areios ...
Praemuna

Praemuna on ühest või mitmest munast termilisel töötlemisel – praadimisel – valmistatud roog. Enim kasutatakse kanamuna. Praemuna valmistamiseks asetatakse kuumale pinnale, sageli pannile, munasisu (munavalge ja rebu), mis vajaliku temperatuuri (munavalge alates 60 °C, rebu alates 65 °C) juures kalgenduvad. Saadud koageelile võib lisada maitseaineid. Kui muna on praetud vaid nii, et munakollane jäetakse vedelaks, nimetatakse seda härjasilmaks.[viide?] Levinud on praemuna serveerimine teiste roogade kõrvale, sageli hommikusöögi osana. Põhitoidusena pruugitakse vähe. Hispaania maalikunstnik Diego Velázquez (1599–1660) on kujutanud munade praadimist maalil "Vana naine praetud munadega". Ameeriklane Travis Mizejewski suutis 2017. aastal süüa praemuna 1,09 sekundiga. Fastest Time To Eat A Fried Egg
Alma Koskel

Alma Mathilde Koskel (kuni 1935 Johanson; 25. mai (vkj) / 6. juuni 1886 Painküla, Jõgeva vald, Laiuse kihelkond, Tartumaa – 30. aprill 1942 Tartu) oli eesti tarbekunstnik (eelkõige tekstiilikunstnik), pedagoog ja koolijuhataja. Sündis käsitöölise peres, õppis Painküla külakoolis, aastatel 1894–1904 A. Salomoni tütarlastekoolis Tartus, 1907–1910 mitmes käsitöö- ja kudumiskoolis Soomes, lõpetas 1910. aastal Helsingis Soome Kunstiühingu Joonistuskooli. Oli aastatel 1905–1907 koduõpetaja Võrumaal, 1910–1918 Tartu Naisseltsi käsitöö- ja kudumiskursuse juhataja ning 1919–1942 Tartu Naisühingu Kutsekooli juhataja. Ajakirja Naiste Töö ja Elu toimetuse liige, Käsitöölehe kaastööline alates 1912. aastast ja tegevtoimetaja aastatel 1917–1923. Kunstiühingu Pallas asutajaliige 1918. aastal ja liige 1919. aastani. Oli aktiivne naisliikumise tegelane ja aastatel 1936–1940 Kodumajanduskoja liige. Teise Saksa okupatsiooni ajal vahistati süüdistatuna spionaažis ning hukati 30. aprillil 1942 tõenäoliselt Tartus. Tegutses tekstiilikunstniku ja portselanimaalijana. Esines näitustel alates 1909. aastast. "Taimevärvide õpetus". Tartu 1918 Eesti Rahvusarhiiv, RA ERA.R-292.1.701 Väino Sirk. "Koskel, Alma Mathilde, tekstiilikunstnik ja pedagoog". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 205–206 Kaalu Kirme. "Uks unustatud nimi: Alma Koskel-Johanson". Sirp ja Vasar nr 39, 29. september 1967. Lk 3 Eesti ajakirjanduse biograafiline leksikon 1689–1940. Tööversioon seisuga 1. detsember 2015. Elulood A – Lekstein. Lk 163 - 164
Lusikavarn

Lusikavarn oli endisaegne lusikate hoidmise puust varn, mis kinnitati rehetoas või talutoas söögilaua või keedukolde läheduses seinale. Varna ühe külje sisse tahuti õnarus, mis jäi seina ja varna vahele ning kuhu lusikad vartpidi sisse pandi. Samalaadne varn oli ka kirveste jaoks. lusikanuga lusikas Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 106 Lusikavarn, Eesti Vabaõhumuuseum
Kaljuvee

Kaljuvee on eesti perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaljuvee 357 inimesel (189 mehel ja 168 naisel). Perekonnanime levikult on Kaljuvee meeste puhul 322. ja naiste puhul 439. kohal. Levinuim on see Põlva maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 10,03. Kaspar Kaljuvee, eesti kiiruisutaja Lembit Kaljuvee, eesti poliitik (1952–) Rando Kaljuvee, eesti laske- ja murdmaasuusataja (1991–) Sara Kaljuvee, Kanada ragbimängija Väino Kaljuvee, eesti põllumajandustegelane, majandijuht ja rahvasaadik (1924–1993) ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Kaljuvee[alaline kõdulink]
Koit (perekonnanimi)

Koit on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Koit on pandud 11 mõisavallas Harju-, Järva-, Lääne-, Pärnu-, Viljandi- ja Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Koit uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Korona, Kuulmann, Ratnik ja Soop. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Koit 416 inimesel: 183 mehel ja 233 naisel. Perekonnanimede levikult oli Koit meeste puhul 346. ja naiste puhul 267. kohal. Levinuim oli see Hiiu maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 19,03. Artur Koit, eesti balletitantsija ja ballettmeister (1908–1980) Jakob Koit, eesti ajaloolane (1906–1988) Mare Koit, eesti keeletehnoloog (1945–) Oliver Koit, eesti muusik (1986–) Ülo Koit, Eesti NSV ajakirjanik ja ühiskonnategelane (1925–1996) ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Koit[alaline kõdulink]
Amin Tabatabaei

Mohammad Amin Tabatabaei (pärsia keeles محمدامین طباطبایی; sündinud 5. veebruaril 2001 Teheranis) on iraani maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2018). Tabatabaei sai suurmeistriks 17-aastaselt 2018. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 2018. aastal Makatis peetud Aasia meistrivõistlustel jagas koos Wei Yi ja Lê Quang Liêmiga esikohta (koefitsientide põhjal jäi teisele kohale) ning tagas endale edasipääsukoha maailma karikaturniirile. Juulis 2019 võitis Tabatabaei Bieli lahtise turniiri. Septembris 2019 Hantõ-Mansiiskis alanud maailma karikaturniiril (128 osavõtjaga turniir nokautsüsteemis) sai ta turniiritabelis 95. asetuse. Avaringis võitis ta Bassem Amini, kuid teises ringis kaotas Jeffery Xiongile tulemusega 1:3 ja langes edasisest konkurentsist välja. Tabatabaei esines Iraani võistkonna koosseisus 2018. aastal Bathumis peetud maleolümpial (mängis kolmandal laual; Iraan sai 17. koha). Wei Yi Wins Asian Continental Championship. chess.com, 19. detsember 2018  Amin Tabatabaei – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Amin Tabatabaei FIDE andmebaasis
270

270. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad - 270. aastad - 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad Aastad: 265 266 267 268 269 - 270 - 271 272 273 274 275 ... ... september – Claudius II Gothicus, Vana-Rooma keiser september – Quintillus, Vana-Rooma keiser
2016. aasta Ilmar Raua mälestusturniir

Ilmar Raua 50. mälestusturniir oli 2016. aastal Viljandis peetud Ilma Raua mälestusturniir males. 27. juunist kuni 3. juulini 2016 Viljandis asetleidnud 55 osavõtjaga rahvusvahelise turniiri koosseis oli komplekteeritud peamiselt Eesti maletajaist. Turniiril osales mitu külalissuurmeistrit: Lätist Arturs Neikšāns ja Normunds Miezis, Leedust Aloyzas Kveinys, Valgevenest Aliaksiej Aliaksandraŭ ja Mikita Majoraŭ ning Ameerika Ühendriikidest Jaan Ehlvest. Lätit esindasid lisaks suurmeistritele rahvusvaheline meistrid Ņikita Meškovs, Toms Kantāns ja Rolands Bērziņš. Soomet esindas meister Tommi Luukkonen, Poolat naiste rahvusvaheline meister Anna Kantane. Eesti maleparemikust osalesid suurmeistrid Kaido Külaots, Meelis Kanep ja Igor Švõrjov ning rahvusvahelised meistrid Olav Sepp, Tarvo Seeman ja Ottomar Ladva. Kaasa tegid ka tulevased rahvusvahelised meistrid Juri Krupenski, Andrei Šiškov ja Ilja Siroš. Turniiri peakohtunik oli FIDE arbiiter Marek Kolk, kohtunik Gert Elmaste ja turniiridirektor Toomas Valgemäe. Mängiti Šveitsi süsteemis 9 vooru. Turniiril jagasid esikohta neli maletajat: Aliaksandraŭ, Neikšāns, Meškovs ja Külaots. Naistest oli edukaim poolatar Anna Kantane (üldarvestuses 24. koht). Järgnesid Mai Narva (26. koht) ja Triin Narva (33. koht). 1.–4. Aliaksandraŭ, Neikšāns, Meškovs ja Külaots 6,5 punkti 5.–9. Ehlvest, Kantāns, Krupenski, Seeman ja Miezis 6 p 10.–17. Majoraŭ, Ladva, Siroš, Kanep, Vovk, Švõrjov, Luukkonen ja Abozenko 5,5 p jt Jaan Ehlvest, turniiri 5.–9. koht Toms Kantāns, turniiri 5.–9. koht Normunds Miezis, turniiri 5.–9. koht Mikita Majoraŭ, turniiri 10.–17. koht lmar Raud Memorial Tournament Viljandi 27.06-03.07. 2016. chess-results.com Külaots jagas Ilmar Raua mälestusturniiril esikohta. sport.delfi.ee, 4. juuli 2016
Talvistu

Talvistu on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Talvistu uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Ehrstein, Erin, Grünberg, Krusberg, Martinson, Taavel, Tahlfeldt, Tamberg, Tanmann, Tentz, Teppue, Tiidemann, Torro, Treiberg, Vahman, Verner ja Vinter. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Talvistu Eestis 16 mehel ja 27 naisel. Enriko Talvistu (1961–), eesti kunstiajaloolane Tiiu Talvistu (1955–2020), eesti kunstiajaloolane, eelmise abikaasa
Tingimus

Tingimus on objekti või nähtuse omadus, mis võimaldab (tagab, tingib) midagi või arvatakse midagi võimaldavat. Põhjus Tarvilik tingimus Piisav tingimus Tarvilik ja piisav tingimus
Lemsalu (perekonnanimi)

Lemsalu on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Lemsalu uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Glaser, Laurson, Leemann, Leemberg, Lembek-Lemberg, Lemberg, Lemberk, Lembork, Lemvald, Libermann, Lossmann, Lunter, Päbus ja Prink. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lemsalu Eestis 38 mehel ja 48 naisel. Kris Lemsalu (1985–), eesti kunstnik Liis Lemsalu (1992–), eesti laulja Marek Lemsalu (1972–), Eesti jalgpallur
Oniomaania

Oniomaania (kreeka keeles ὤνιος ṓnios – 'müügiks' ja μανία maanía – 'hullumeelsus') (kõnekeelne tegijanimi šopahoolik) on vastupandamatu vajadus pidevalt asju osta. Kellett ja Bolton väidavad, et oniomaania on kontrollimatu tung, kui inimene kulutab palju raha ja aega ostmistegevuseks ja tulemuseks on sotsiaalsed, isiklikud ja rahalised raskused. Paljudel inimestel on oniomaania isiksushäire või impulsihäire. Seda on nimetatud ka sõltuvushäireks. Oniomaaniaga kaasnevad tihti ärevus, ainete kuritarvitamine ja söömishäired. Inimesed, kel on vastupandamatu vajadus osta, kalduvad oma tundeid halvasti mõistma ja nad ei saa oma negatiivsete tujudega hakkama. Tavaliselt saab sõltuvus alguse teismelisena või kahekümnendates eluaastates ning on krooniline. Enam põevad seda naised kui mehed. Oniomaania pole vaid neil, kes ostavad ülemäära palju asju, vaid hõlmab ka neid, kes veedavad tavatult palju aega ostukohtades või mõtlevad pidevalt, et peaks asju ostma, aga nad ei osta neid. Tänu internetikaubandusele on oniomaania üks internetisõltuvuse oluline alaliik. Oniomaania võib esineda koos patoloogilise kogumistungiga, kuid sageli on inimesele olulisem ostmise protsess kui vajadus neid asju hiljem omada ja kasutada. Inimene võib nautida näiteks internetioksjonil pakkumiste tegemist, allahindlustel "soodsa hinnaga" asjade saamist, vana töötava eseme asemele uue mudeli hankimist jmt. Oniomaaniat ravitakse antidepressantidega.[viide?] Patoloogiline kogumine Obsessiiv-kompulsiivne häire OMD. (2000, March 5). Retrieved January 16, 2008, from http://cancerweb.ncl.ac.uk/cgi-bin/omd?oniomania Kellett S., Bolton J. V. (2009). "Compulsive buying : A cognitive-behavioural model". Clinical Psychology and Psychotherapy. 16 (2): 83–99. DOI:10.1002/cpp.585. PMID 19229837. ncbi.nlm.nih.gov Rose, Paul; Segrist, Daniel J. "Difficulty Identifying Feelings, Distress Tolerance and Compulsive Buying: Analyzing the Associations to Inform Therapeutic Strategies". International Journal of Mental Health and Addiction. 11 (1): 65–68. DOI:10.1007/s11469-012-9389-y. ISSN 1557-1874. Kui sa nende kümne väitega nõustud, siis oled sa šopahoolik Delfi, 30. märts 2016
Sodar

Sodar on meteoroloogiline mõõteriist, mida kasutatakse tuulte kiiruste ja suundade profileerimiseks. Sodarid kasutavad tuulte kiiruste ja suundade määramiseks atmosfääris turbulentsil tekkivat helilainete hajumist. Nimetus "sodar" on tulnud ingliskeelsest nimetusest SOnic Detection And Ranging – heliline tuvastamine ja kauguste määramine. Sodarisüsteeme kasutatakse maapinnast eri kõrgustel esinevate tuulte kiiruse mõõtmisteks ja maapinnalähedase atmosfäärikihi termodünaamilise struktuuri määramiseks. Sodarisüsteemid on põhimõtteliselt sonarid, mida kasutatakse veekeskkonna asemel õhus. Täpsemalt on tegu sonarisüsteemi alamtüübiga, mis on tuntud akustiliste Doppleri efektil toimivate voolu profileerijatena. Inglise keeles nimetatakse sodareid ka kajaloodideks (echo sounder) ja akustilisteks radariteks (acoustic radar). Sonar Tuuleenergia "About Sodar". Atmospheric Research & Technology, LLC. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. mai 2007. Vaadatud 11. märtsil 2020.
Astri Arena

Astri Arena on Tartu Lõunakeskuses asuv sisejääväljak. See avati 2005. aastal ning seal mängib oma kodumänge jäähokiklubi Tartu Välk 494. Koduleht Astri Arena Eesti spordiregistris
Kaiu valla vapp

Kaiu valla vapp on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kaiu valla vapp. Vapp kinnitati 26. veebruaril 1996. Hõbedase kaldpalgiga vasakult poolitatud rohelise kilbi ülemisel ja alumisel väljal hõbedane heraldiline okaspuutaim. Palgil laineline, roheliste lehtede ja kolme punase marjaga jõhvikataim. Okaspuutaimed - valla metsarohkus (Kõrvemaa). Jõhvikataim marjadega - siinsed laialdased (jõhvika)sood. Roheline - looduse sümbol; tähistab ka lootust ja igavesti korduvat eluringlust. Hõbe - puhtuse ja valguse sümbol. Kaiu valla lipp Kaiu valla sümboolika valla kodulehel Kaiu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Tin Ujević

Augustin Josip "Tin" Ujević (5. juuli 1891 – 12. november 1955) oli horvaadi luuletaja, keda kõige sagedamini nimetatakse 20. sajandi Horvaatia kirjanduse suurimaks luuletajaks.[viide?] Kui Ujević oli noor, kavatses ta pühendada oma elu poliitikale, kuid pärast osalemist erinevates Jugoslaavia natsionalismiga seotud tegevustes aastatel 1912 kuni 1918, ta kaotas huvi poliitika vastu ja alustas boheemlaslikku elu, arendades sellega suurt huvi kirjanduse vastu. Lelek sebra (1920) Kolajna (1926) Skalpel kaosa (1938) Žedan kamen na studencu (1954) Auto na korzu
1996. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1996. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 31. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 3.–11. veebruarini Ruhpoldingis Saksamaal. Kuupäev: 9. veebruar Osavõtjaid: 88 võistlejat Riike: Maailmameister 1995: Patrice Bailly-Salins Kuupäev: 4. veebruar Osavõtjaid: 88 võistlejat Riike: Maailmameister 1995: Tomasz Sikora Kuupäev: 11. veebruar Osavõtjaid: 22 võistkonda Maailmameister 1995:  Saksamaa Ricco Gross, Mark Kirchner, Frank Luck, Sven Fischer Kuupäev: 6. veebruar Osavõtjaid: ? võistkonda Maailmameister 1995:  Norra Dag Bjørndalen, Frode Andresen, Halvard Hanevold, Jon Åge Tyldum Kuupäev: 8. veebruar Osavõtjaid: 72 võistlejat Riike: Maailmameister 1995: Anne Briand Kuupäev: 3. veebruar Osavõtjaid:72 võistlejat Riike: Maailmameister 1995: Corinne Niogret Kuupäev: 10. veebruar Osavõtjaid: 16 võistkonda Maailmameister 1995:  Saksamaa Uschi Disl, Antje Harvey, Simone Greiner-Petter-Memm, Petra Behle Kuupäev: 6. veebruar Osavõtjaid: 14 võistkonda Maailmameister 1995:  Norra Elin Kristiansen, Annette Sikveland, Gunn Margit Andreassen, Ann Elen Skjelbreid   *   Korraldajariik
275

275. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad - 270. aastad - 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad Aastad: 270 271 272 273 274 - 275 - 276 277 278 279 280 ... ... september – Aurelianus, Vana-Rooma keiser
Josefa de Iturbide y Huarte

Josefa de Iturbide y Huarte (22. detsember 1814 – 5. detsember 1891) oli Mehhiko printsess (1822) ja printsess Iturbide (1865). Ta oli esimese Mehhiko keisri Agustín I ja keisrinna Ana Maria tütar.
Niks

Niks (ka (lõnga)viiul, nikats) oli endisaegne lõngakerimisel kasutatud abivahend, mis kaitses kätt. See oli puust, harva luust pulgake pikkusega 10–15 cm. Niksi mõlemast otsast umbes 1 cm kaugusel oli tehtud sisselõige. Pulga südamik oli otsast kuni sisselõikeni õõnestatud ning sealt jooksis lõng läbi. kerapõhi kerimine keripulk kerilaud lõngaviht Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 125 Niks, Eesti Põllumajandusmuuseum
Põhjus

Põhjus on objekti või nähtuse omadus, mille esinemise tulemuseks on alati teatud tagajärg või -järjed. Eristatakse võimaldavaid ja tegelikke (olemuslikke) põhjuseid. Tingimus Tagajärg Põhjus ja tagajärg
Pošehhonje

Pošehhonje on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Pošehhonje rajooni keskus. Asub Sogoža jõe vasakul kaldal, Rõbinski veehoidla idakalda lähedal, 151 km Jaroslavlist loode pool. Linnaõigused sai 1777. aastal. 2017. aastal oli linnas 5867 elanikku. Linnas on toiduainete- ja puidutööstuse ettevõtted. 26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019. Linna koduleht
Karantiin

Karantiin on inimeste või loomade, ka teatud piirkonna eraldamine nakkushaiguste ja taimekahjustajate levimise tõkestamiseks ning nende kolde likvideerimiseks. Sõna karantiin kasutuse ajalugu läheb 14.‒15. sajandi veneetsia keele sõnani quarantena, mis tähendab neljakümmet (itaalia keeles quaranta -> quarantino) päeva eraldatust, mida nõuti laevadega Veneetsiasse saabujatelt musta surma katkuepideemia ajal. Linna saabujate sedalaadi isolatsiooni nõuti 1377. aastal Ragusa linnriigis (tänapäeva Dubrovnik), kus isolatsiooni perioodiks oli kolmkümmend (itaalia keeles trenta -> trentino) päeva, kuid Veneetsias kehtestati 1374. aastal pikem periood. 17. sajandil oli fraas kasutusel prantsuse keeles quarantaine de jours ladina keele quadraginta kaudu ning jõudis ka teistesse Euroopa keeltesse. Lima, kaitstud veealal märgib, et laev on karantiinis Quebec, laev on nakkusvaba Sotsiaalne isolatsioon Sotsiaalse distantsi hoidmine "Etymologia: Quarantine". Emerging Infectious Diseases. Veebruar 2013. Vaadatud 23. aprill 2020.
Rõbinski veehoidla

Rõbinski veehoidla (vene keeles Рыбинское водохранилище) on paisjärv Venemaal Volga jõel, Šeksna jõe suudmealal. Veehoidla pindala on 4580 km² ja maht 25,4 km³. See jääb Tveri, Vologda ja Jaroslavli oblasti alale. Rõbinski veehoidla rajati 1930. aastate lõpus ja 1940. aastate alguses. Tammi hakati ehitama 1935. aastal ja aprillis 1941 alustati veehoidla täitmist. Rajamise ajal oli see maailma suurim tehisveekogu. Veehoidla lõunakaldal asub Rõbinski hüdroelektrijaam.
Lev Abramov

Lev Ioahhimovitš Abramov (vene keeles Лев Иоахимович Абрамов; 14. juuni 1911 Varssavi – 29. veebruar 2004 Moskva) oli Nõukogude Liidu maleametnik, malefunktsionäär, maletaja ja malekohtunik, kirimale rahvusvaheline meister (1979), rahvusvaheline arbiiter (1957). Abramov sündis Varssavis, kuid varsti pärast sündi kolis ta perekonnaga Peterburisse. Ta lõpetas Leningradi ehitusinstituudi ja töötas sõja ajal NSV Liidu Riiklikus Kaitsekomitees. Pärast sõda asus elama Moskvasse. Maletajana täitis Abramov 1940. aastal klassikalises males meistrinormi. Ta on tulnud esikuuikusse Leningradi (1939) ja Moskva meistrivõistlustel (1958) ning pääsenud mängima NSV Liidu meistrivõistluste poolfinaalturniirile. Kirimales saavutas ta parima tulemuse 6. Euroopa meistrivõistlustel (1968–1972), kus jagas 2.–3. kohta. Abramov tegutses maleametniku ja malefunktsionäärina. Ta oli aastatel 1956–1959 NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Kehakultuuri ja Spordi Üleliidulise Komitee maleosakonna ülem, 1961–1966 NSV Liidu Maleföderatsiooni aseesimees ja 1957–1969 Rahvusvahelise Kirimaleföderatsiooni (ICCF) asepresident. 1984 – Silver Bertl von Massowi medal ICCF-ilt
Kehtna valla vapp

Kehtna valla vapp on Rapla maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kehtna valla vapp. Sinise ja hõbedaga kaldjaotatud kilbil (I) hõbedane leegitsev karikas ja (II) must ronk. Võrdsete osapooltena liitunud valdade järjepidevusest tulenevalt on vapil karikas ja ronk. Leegiga karikas sümboliseerib piirkonna klaasitööstuseid läbi aegade. Leek on ka kodukolde ja valla elujõu sümboliks. Sinine värv viitab kõnnumaa järvedele, jõgedele, laugastele. Ronk on valla elujõu, pikaealisuse ja väärtushinnangute sümboliks, sest kaaren kehastab häid mõtteid ja mõttetegevust, arukust ja tarkust, ettenägelikkust ja mälu, inspiratsiooni ja poeesiat. Need omadused on vajalikud ka koolihariduse ja kutseoskuste omandamisel valla erinevates haridusasutustes. Kehtna kaaren sümboliseerib põllumajandustegevuse püsimist vallas. Võimu sümbolina hoiab ja kaitseb ronk väliste mõjutuste eest kohalikku kogukonda tema tegevuses oma elu korraldamisel ning valvab ja hoiab silma peal piirkonna rahumeelsel arengul. Vapp on kinniti 27. juunil 1995. Hõbedasel kilbil must seisev vares, kelle keel ja silmatera on sinised. Varest ümbritsevad hajutatult seitse kaldasendis sinist pügalristi. Kehtna mail väga levinud vares on nii kodu-, põllu- kui tarkuselind. Sellena viitab ta Kehtna tuntusele nii põllutöö- kui ka hariduskesusena, kus erilises aus kodumajanduslik õpe. Pügalristide arv vapil tähistab seitset valda mille maalõigetest koosneb tänane Kehtna vald Kehtna valla lipp Kehtna valla sümboolika valla kodulehel Kehtna valla sümboolika Riigikantselei kodulehel