laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Erwin Schrödinger

Erwin Rudolf Josef Alexander Schrödinger (12. august 1887 Viin – 4. jaanuar 1961 Viin) oli austria füüsikateoreetik, kes sai kuulsaks oma töödega kvantmehaanika alal. Eriti pälvis tähelepanu Schrödingeri võrrand, mille eest talle anti aastal 1933 Nobeli füüsikaauhind. Aastal 1935, pärast põhjalikku kirjavahetust oma sõbra Albert Einsteiniga, pakkus ta välja mõtteeksperimendi, mida tuntakse "Schrödingeri kassi" nime all. Tema isa oli vahariidetootja Rudolf Schrödinger, ema oli Viini Tehnikaülikooli keemiaprofessori Alexander Baueri tütar Georgine Emilia Brenda. Ema oli pooleldi inglane ja Schrödinger sai juba lapsepõlves inglise keele selgeks. 1914–1918 töötas Schrödinger Austria kindlustes suurtükiväes. 1920 sai ta Stuttgardis erakorraliseks professoriks, 1921 Wrocławi ülikoolis korraliseks professoriks. Samal aastal asus ta tööle Zürichi ülikoolis. 1927 sai ta Max Plancki järglaseks Humboldti ülikoolis Berliinis. 1933 lahkus ta Saksamaalt, sest talle ei meeldinud natside propageeritav antisemitism. Ta asus tööle Oxfordi ülikoolis, 1934 Princetoni ülikoolis, 1935 Edinburghi ülikoolis ja 1936 Grazi ülikoolis. Pärast anšlussi pidi tema kui tuntud antifašist Austriast lahkuma, sest tema peret ähvardati ja ta vallandati ülikoolist poliitilise ebausaldusväärsuse tõttu. Ta töötas külalisprofessorina aasta aega Oxfordi ja Genti ülikoolis. 1940 kolis ta Dublinisse, sai seal Teoreetilise Füüsika Kooli direktoriks, jäi sinna 17 aastaks ja võttis ka Iirimaa kodakondsuse. 6. aprillil 1920 abiellus ta Annemarie Berteliga. Kui ta asus tööle Oxfordis, palus ta oma assistendil Arthur Marchil endaga kaasa tulla, sest ta armastas Marchi naist Hildet. Pärastpoole jättiski Hilde oma mehe maha ja asus Schrödingeri juurde elama. See, et Schrödinger elas avalikult koos kahe naisega, tekitas talle nii Inglismaal kui ka USA-s probleeme ning oli üks põhjuseid, miks ta neis maades kaua ei elanud. 30. mail 1934 sündis Schrödingeri ainus laps, tütar Ruth Georgie Erica, kelle ema oli Hilde. 1927 – Matteucci medal 1937 – Max Plancki medal 1949 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks "Kas loodusteadus sõltub keskkonnast?". Tõlkinud Piret Kuusk – Akadeemia 2006, nr 1, lk 95–116 "Mis on elu? Vaim ja aine. Autobiograafilisi visandeid". Tõlkinud Ruth Lias. Kirjastus: Ilmamaa 2015 ISBN 9789985775363 Erwin Schrödinger Nobeli auhinna lehel Tiit Kändler, "Schrödingeri kass muutis sajandi mõtteviisi" – Eesti Päevaleht 18. 3. 2005, lk 32
DKosopedia

dKosopedia on ühenduse Daily Kos poolt ülal peetav viki põhimõttel töötav interneti poliitikaportaal, mille eesmärgiks on vasakpoolse edumeelse liberaalse demokraatliku ühiskonnakorralduse edendamine. Viki sai alguse 2004. aasta aprillis ja selle sisu on avaldatud GNU Üldise Avaliku Litsentsi alusel. See rakendab avatud poliitika meetodeid, mida kirjeldas George Lakoff oma raamatus Moral Politics. Seisuga jaanuar 2011 on seal 14 386 artiklit. dKosopedia
Loodushoiu- ja Turismi-instituut

Loodushoiu- ja Turismi-instituut oli aastail 1938–1940 tegutsenud riigiasutus, mis asus tollase Sotsiaalministeeriumi juures. Loodushoiu ja Turismi-instituudi ülesandeks oli: looduskaitse korraldamine ja teostamine; järelevalve teostamine avalikkude parkide korraldamise üle; Loodushoiu- ja Turismi-instituudi valitsemisele antud riigiparkide valitsemine ja korraldamine; suvituskohtade korraldamise üldjuhtimine ja igakülgne kaasaaitamine suvituskohtade väljaarendamisele ning nende tegevuse üle järelevalve teostamine; sise- ja välisturismi juhtimine ja korraldamine ning sel alal järelevalve teostamine. Instituudi direktor oli Peeter Päts. Instituut andis välja ajakirja Loodushoid ja Turism. Instituut aretas kodumaiseid metsalilli. Maikelluke õitseb jõulukuul. Esmaspäev nr 51, 17. detsember 1938. Lk 4 Teet Koitjärve ettekanne instituudi ajaloost [1]
Andres Maimik

Andres Maimik (sündinud 8. veebruaril 1970) on eesti filmirežissöör. Ta on teinud näiteks filmid "Jan Uuspõld läheb Tartusse", "Umbkotid" ja "Minu näoga onu". 1999 – Aasta filmiajakirjanik 2002 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (aasta tegusaim filmimees: "Agent Sinikael", "Welcome to Estonia", publitsistika) 2003 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Jaak Kilmiga, dokumentaalfilmi auhind: "Elav jõud") 2004 – Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind (koos Jaak Kilmiga, dokumentaalfilm "Elav jõud") 2007 – XXI Pärnu Filmifestivali parim Eesti film (koos Jaak Kilmiga, film "Müümise kunst") 2009 – stipendium "Ela ja sära" Andres Maimik: Meelelahutus, poliitika ja show off EPL.ee, 27. juuni 2009 Andres Maimik: Valitsuspartei jätkab valitsemist häbis ja omaenese puhutud mullis, Eesti Päevaleht, epl.ee, 29. oktoober 2012 "Ööülikool. Andres Maimik "Reaalsusest ja fiktsioonist elus ja filmis". Vikerraadio, 14. oktoober 2017
Nõtke näkirohi

Nõtke näkirohi (Najas flexilis) on üheaastane veetaim näkirohuliste sugukonnast, APG II süsteemi järgi arvatakse ta kilbukaliste sugukonda. Nõtke näkirohi kasvab magevees ja riimvees Põhja-Ameerikas Vaikse ookeani rannikul. Euroopas on taim haruldane ja esineb Šotimaal, Rootsis ja Poolas. Eestis on ta väga haruldane ning esineb teadaolevalt vaid ühe väikese lokaalpopulatsioonina Otepää loodusalal Näkijärves (Päidla Suurjärv) ning Ahvenjärves ja kuulub I kategooria looduskaitse all olevate liikide hulka. Kasvab 10–20 cm pikkuseks vaid puhtas vees 10–150 cm sügavuses. Õied on väga väikesed. Ühel taimel on nii emas- kui isasõisi. Leht, Malle. (2007). Eesti taimede määraja. Eesti Loodusfoto, EMÜ, Tartu. Lk 322 Nõtke näkirohi andmebaasis eElurikkus
Vähim ühiskordne

Väikseim ühiskordne ehk vähim ühiskordne (lühend VÜK) on kahe või enama täisarvu (naturaalarvuline) ühiskordne, millega jagub nende arvude iga teine ühiskordne. Vähimat ühiskordset kasutatakse, et leida erinimeliste murdude ühist nimetajat. Suurim ühistegur Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
COREPER

COREPER ehk alaliste esindajate komitee (pr. k. Comité des Représentants Permanents) vastutab Euroopa Liidu Nõukogu töö ettevalmistamise eest. Komitee koosneb liikmesriikide suursaadikutest ja seda juhib sama liikmesriik, mille esindaja on Nõukogu president. COREPERil on keskne positsioon liidu otsustusstruktuurides, kus ta on nii diskussioonifoorum kui poliitilist järelevalvet teostav organ. Enamik Euroopa Nõukogu otsuseid langetatakse COREPERis. EU Whoiswho
Pagulasseisundi konventsioon

ÜRO Pagulasseisundi konventsioon (inglise keeles Convention Relating to the Status of Refugees) on konventsioon, millega 1951. aastal määratleti rahvusvahelised reeglid pagulasseisundi defineerimiseks ning varjupaiga andmist puudutavad reeglid. Need annavad kõigile põgenikele õiguse sellele, et nende avaldust vähemalt kaalutakse riigis, kus nad varjupaika taotlevad. Esialgne 1951. aasta konventsioon puudutas Euroopa sõjapõgenikke, kuid 1967. aastal laienes selle kehtivus kogu maailmale. Konventsiooniga ei saa kehtestada vastutavale riigile kohustust läbi vaadata varjupaiga taotlust; kohustuse kehtestab Dublini konventsioon. Eesti liitus pagulasseisundi konventsiooniga 1997. aastal Pagulasseisundi konventsioon Riigi Teatajas http://www.unhchr.ch/html/menu3/b/93.htm Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Riigi abistrateegia

Riigi abistrateegia (inglise Country Assistance Strategy, CAS) on kolmeaastane strateegia, mille koostab Maailmapank iga klientriigi jaoks koostöös selle riigiga ning kaasates sageli ka kolmanda sektori. Strateegia hindab riigi olukorda ning vajadusi. Strateegia vaadatakse üle igal aastal ning tehakse vajalikud parandused. Arengukoostöö Maailmapank Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Arengumaade võlakriis

Arengumaade võlakriis (inglise debt crisis) on väga suureks muutunud välisvõlg, mis tekkis arengumaades 1980. aastaks pärast OPEC-i naftahindade korduvat tõusu (1973, 1979) ja arengumaades toodetud tarbekaupade hindade langust. Jätkates arenguplaanide täitmise ja rahva elatustaseme tõstmise eesmärgil laenamist, jõuti piirini, millest alates ei suudetud enam maksta isegi laenuintresse, laenude tagasimaksmisest rääkimata. Võlgade intress on muutnud tagasimakstavad summad algsete laenatud summadega võrreldes mitmekordseks. Arengukoostöös püütakse saavutada võla kustutamist (debt cancellation) – laenu tagasimaksmise kohustuse peatamist võlausaldaja poolt, st võla tühistamist laenuandja poolt, millega võlgnik vabaneb kohustusest võlga tagasi maksta. Samuti on paljude valitsusväliste organisatsioonide eesmärk saavutada võlakergendust (debt relief) – vähimarenenud maade võlakoormuse kergendamist, st võla põhisumma või intresside vähendamist, mis võib toimuda võla kustutamise, võlamaksete ümberajastamise, refinantseerimise või muude laenutingmuste muutmise läbi. Võlakergendus on olnud üks olulisemaid teemasid suure kodanikuühenduste koalitsiooni jaoks, mis on teinud alates 1995. aastast kampaaniaid arengumaade laenude kustutamiseks (Jubilee kampaania). See liikumine on edukalt surunud laenude kustutamise küsimuse lääneriikide (G8) ja organisatsioonide (Maailmapank, IMF) arutelude päevakorda. Paljude vaeste riikide võlakoorem ei võimalda neil saavutada aastatuhande arengueesmärke. Võlgade kustutamist arenguabi osana ei soosita, sest laenuandja peaks osaliselt riske kandma ega tohiks võla kustutamiseks tehtud kulusid võtta abi arvelt. 2001. aasta Monterrey konsensusega leppisid doonorid kokku, et abi mahte tuleb suurendada ning see ei või tulla võlakustutuse arvelt, vaid peaks olema võlakustutusele lisaks. Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi Arengukoostöö http://www.whiteband.org/content/view/32/29/ http://www.jubileedebtcampaign.org.uk http://www.afrodad.org
Maailmaharidus

Maailmaharidus on haridus, mille eesmärk on kasvatada globaalset ja sotsiaalset vastutust ning maailmakodaniku eetikat, mis põhineb õiglusel, võrdsusel ja inimõiguste austamisel. Maailmahariduse liinid on näiteks inimõiguskasvatus, võrdõiguslikkuse kasvatus, rahukasvatus, meediakasvatus, kultuuridevaheline mõistmine, arengu- ja õiglusküsimused ning säästvat arengut toetav haridus. Eestis tegutsev Arengukoostöö Ümarlaud on defineerinud maailmaharidust järgmiselt: "Maailmaharidus kujundab teadlikkust sellest, kuidas globaalprobleemid mõjutavad üksikisiku, kogukonna ja ühiskonna igapäevaelu ja kuidas igaüks meist saab mõjutada maailma. See on aktiivne õppimisprotsess, mis võimaldab inimestel baasteadlikkusest jõuda rahvusvahelise koostöö ja jätkusuutliku inimarenguni isikliku vastutuse ja teadliku tegutsemise kaudu."[viide?] Arengukoostöö Veebileht maailmakool.ee Veebileht terveilm.ee Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Katastroof

Katastroof (kreeka k. katastrophe pööre, muudatus) on äkiline ja laiaulatuslik loodusliku protsessi või inimtegevuse tulemusena tekkinud õnnetus, mis põhjustab rohkeid inimohvreid, väga suurt materiaalset kahju või keskkonna olulist saastumist ja paiskab segi ühiskonna (või kogukonna) normaalse toimimise. Katastroof võib põhjustada varade, infrastruktuuri hävingu ning peamiste teenuste ja sissetulekuallikate katkemise sellises ulatuses, millega mõjutatud piirkond ilma välise abita ise toime ei tule. Looduskatastroof ehk loodusõnnetus on erakordse iseloomuga loodusjõudude põhjustatud ulatuslik kahju elusloodusele, majandusele ja oht inimeste eludele. Näiteks laviinid, maavärin, vulkaanipurse, üleujutus. Liikluskatastroof on liiklusvahend(ite)ga toimunud suurõnnetus ulatuslike tagajärgedega. Näiteks lennukatastroof, raudteekatastroof, veeteede katastroof. Näljahädad ja epideemiad (nt katk ja muud eriti ohtlikud nakkused) Hiidtulekahjud ja tööstuskatastroofid, tuumaavariid. Katastroofid sõjategevuse tagajärjel – linnade/inimasualade blokaad, lauspommitamine, tuumaplahvatus. Rakendada erinevate teenistuste kaasamisel ühtset katastroofi tagajärgede likvideerimise metoodikat. Teha ühtne katastroofi tagajärgede likvideerimise metoodika kõigile huvitatud osapooltele kättesaadavaks. Tagada operatiivteenistuste ja teiste ametkondade valmisolek tööks katastroofide ajal. Parandada eri ametkondade koostööd katastroofi(de) korral. Luua katastroofi või suurõnnetuse korral õnnetuspiirkonnas toimiv organisatsioon, kes koordineerib päästetöid. Tagada katastroofi või suurõnnetuse puhul maksimaalse hulga kannatanute päästmine. Viia miinimumini somaatiliste ja psüühiliste traumade hulk suurõnnetuse või katastroofi korral, päästa maksimaalselt elusid. Riskianalüüsi alusel vähendada maksimaalselt katastroofi tagajärgede ulatust. Haigla katastroofiks valmisoleku plaan sisaldab: valmisoleku tasandite definitsiooni; plaani käivitamise korda; info suurõnnetuse kohta saabub häirekeskusest; plaanis on määratud, kes haiglas otsustab, millise tasandi valmisoleku plaan käivitada; plaan näeb ette tegevuse mis tahes tüüpi õnnetuste puhuks; kõigi juhtimisrühma liikmete aadresse ja telefoninumbreid (piipar, mobiiltelefon); vastutavate isikute valvegraafikut; iga töötaja konkreetset tegevusplaani; saabuvate kannatanute triaaži, vastuvõtu ja liikumise korda haiglas; saabuvate kannatanute registreerimise korda; kannatanute omaste ja meedia informeerimise korda (erikord kiirgusohu puhuks); olukorra lahendamise ja koostöö plaani teiste ametkondadega; häirekeskusega püsiside tagamise korda; lisavarustuse, toidu ja teeninduse, varuenergia hankimise korda; haiglasisese ohu olukordades käitumise plaani (terrorirünnak, tulekahju jms); keemiaõnnetuse, radiatsiooni või epideemia korral tegutsemise plaani. Ökoloogiline katastroof Eesti nõukogude entsüklopeedia 4. köide, Tallinn, Kirjastus "Valgus" 1989, lk. 392. Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi "Katastroofi tagajärgede likvideerimise metoodika".
Doha arenguvoor

Doha arenguvoor on Maailma Kaubandusorganisatsiooni läbirääkimiste voor, mis algas novembris 2001 Dohas, kus arenguriigid saavutasid märkimisväärse võidu intellektuaalse omandi õiguste ja tervise teemadel. Doha läbirääkimistevooru peetakse üldiselt arengumaade seisukohalt siiski läbikukkunuks, sest ei suudetud saavutada kokkuleppeid arenenud riikide turule juurdepääsu ja põllumajandustoetuste teemadel. Arengukoostöö http://www.wto.org/english/tratop_e/dda_e/dda_e.htm Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Dublini konventsioon

Dublini konventsioon sätestab, et pagulane võib varjupaigataotluse esitada vaid ühes riigis – esimeses Euroopa Liidu liikmesriigis, kuhu ta saabub. Pagulasseisundi konventsioon Dublini konventsioon Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Ajateenija

Ajateenija on riigi relvajõudude kohustuslikus tegevteenistuses ehk ajateenistuses viibija. Ajateenijatele kehtivad ajateenistuse jooksul tavaliselt suuremad piirangud ja rangemad distsiplinaarmeetmed kui kutselistele sõjaväelastele. Ajateenistuse läbimise järel saab ajateenijast reservväelane. Ajateenistus Eesti Kaitsevägi
Sihtotstarbeline arenguabi

Sihtotstarbeline abi (inglise earmarked aid) on doonorriigi poolt sihtriigile (või abiorganisatsioonile) esitatud nõue kasutada abi mingil kindlal otstarbel (näiteks mõne doonori jaoks olulise projekti või programmi elluviimisel). Paljud huvirühmad leiavad, et abi efektiivsuse suurendamiseks on oluline vähendada sihtotstarbelise abi osakaalu.[viide?] Arengukoostöö valdkonnas tähendab mõiste "doonor" abiandvat riiki või organisatsiooni. Doonor annab arengu- või humanitaarabi teisele organisatsioonile, riigile või regioonile; doonorriik tähendab riiki, mis annab arengu- või humanitaarabi teisele riigile või regioonile. Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi Arengukoostöö
Kriisiabi

Kriisiabi ehk kiireloomuline abi ehk hädaabi (inglise emergency relief, emergency assistance) on kriisis olijale antav abi. Hädaabinumber Eestis on 112. Hädaolukord
Eesti Päästemeeskond

Eesti Päästemeeskond (inglise Estonian Disaster Relief Team (EDRT)) on osa Eesti pääste- ja kriisireguleerimisvaldkonna väljaõppe, koolituse ja ettevalmistuse süsteemist, mille eesmärk on valmis olla ja reageerida ekspertide või suurema meeskonnaga rahvusvahelistele hädaolukordadele ning vajadusel toetada hädaolukordade lahendamist Eestis. Päästemeeskonna ettevalmistuse, varustuse ja valmisoleku tagamise eest vastutab Päästeamet. Eesti Päästemeeskond on osalenud missioonidel Indoneesias, Pakistanis ja Lätis ning rahvusvahelistel õppustel. "Koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. mai 2018. Vaadatud 28. mail 2018. Koduleht Eesti Päästemeeskonna veebileht
Arengukoostöö Ümarlaud

Arengukoostöö Ümarlaud (AKÜ) on arengukoostöös ja maailmahariduses osalevate Eesti vabaühenduste võrgustik. Ümarlaud tegutseb alates 2002. aastast; ametlikult registreeriti see 5. veebruaril 2007. AKÜ põhieesmärk on arengukoostööalase poliitika tõhustamine, praktiline edendamine ja avalikkuse teavitamine arengukoostöö eesmärkidest ning selles osalemise võimalustest. Nende eesmärkide saavutamiseks osaleb organisatsioon Eesti riikliku arengukoostöö poliitika protsessides ning mõjutab läbi osalemise üleeuroopalises võrgustikus CONCORD ka Euroopa Liidu arengukoostöö poliitikat. Avalikkuse teavitamiseks viib AKÜ läbi erinevaid üritusi ja kampaaniaid, millest olulisem on iga-aastane kogupereüritus Maailmapäev. Lisaks annab AKÜ välja trükiseid ning portaali Terveilm.ee ja saadab arengumaadesse vabatahtlikke GLEN-programmi kaudu. Koostöövõrgustikuna on AKÜ oluliseks ülesandeks teabe vahendamine ning koostöö valdkonnas tegevate organisatsioonide, indiviidide ja võrgustikega Eestis ja mujal maailmas. AKÜ tegevus on suuresti korraldatud projektipõhiselt, kuna valdav osa organisatsiooni sissetulekutest pärineb erinevatest projektidest. Alates 2008. aastast saab AKÜ valdkonna katusorganisatsioonina tegevustoetust ka Eesti välisministeeriumilt. AKÜ liikmeskonda kuulub 23 Eestis tegutsevat sihtasutust ja mittetulundusühingut. Aktiivsematel on võimalus esindada AKÜ-d teistes organisatsioonides ja üritustel. Liikmed osalevad AKÜ üldkoosolekutel hääleõigusega ning teevad koostööd töörühmade kaudu. Liikmed on: Balti Uuringute Instituut Damota Domus Dorpatensis Eesti Diplomaatide Kool Eesti Euroopa Liikumine Eesti Inimõiguste Keskus Eesti Looduskaitse Selts Eestimaa Looduse Fond Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskus Eesti Pagulasabi Eesti People to People Eesti Roheline Liikumine Eesti Seksuaaltervise Liit e-Riigi Akadeemia EstYES Fenno-Ugria Asutus Humana Estonia Jaan Tõnissoni Instituut Johannes Mihkelsoni Keskus Mondo Naiskoolituse Keskus Peipsi Koostöö Keskus UNESCO Eesti Rahvuslik Komisjon Heal tööl käib kasu kannul: Kodanikuühenduste hinnang Eesti arengukoostööle aastatel 2006–2010 Lubadus hoolida, kohustus vastutada: Kodanikuühenduste hinnang Eesti arengukoostööle aastatel 2008–2009 Abisaajast demokraatiasaadikuks: Kodanikuühenduste hinnang Eesti arengukoostööle aastal 2007 Arengukoostöö http://issuu.com/terveilm/docs/analyys2006-2010 http://issuu.com/terveilm/docs/analyys2008-2009 http://issuu.com/terveilm/docs/analyys2007 Terveilm.ee Välisministeerium
Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon

Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon (ka Euroopa inimõiguste konventsioon, lühendatult (EIÕK); inglise European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, lühendatult ECHR) on 1950. aastal Euroopa Nõukogu egiidi all Roomas vastu võetud ja 1953. aastal jõustunud vanim rahvusvaheline inimõiguste kaitse alane välisleping. Inimõigused on inimese ja riigivõimu vahelisi suhteid käsitlev valdkond. Seega asetab konventsioon kohustusi riigile. Eraõiguslikud (indiviidide vahelised) suhted jäävad konventsiooni reguleerimisalast üldjuhul väljapoole. Kõik Euroopa Nõukogu liikmesriigid on ka konventsiooni osalisriigid ja uutelt liikmesriikidelt oodatakse konventsiooniga ühinemist. Selle raames välja töötatud üksikasjalik ja unikaalne kaitsesüsteem kujutab endast Euroopa piirkonna rahvusvahelist tavaõigust. Tavaõiguse sisu saab tuvastada kohtupraktika uurimise teel. Euroopa Inimõiguste Kohus on konventsiooni järelevalveorgan. Osalisriikide kokkuleppel on Kohtu ülesanne arendada ja määratleda inimõiguste kaitse ühine Euroopa standard. Konventsiooni osalisriikide arv on käesolevaks ajaks tõusnud 41-ni ning laienemisprotsess eeldatavasti jätkub. EIÕKs sisalduvad normid jagunevad kolme gruppi: Üldnormid kohustus austada inimõigusi; karistamine seaduse alusel; diskrimineerimise keelamine; surmanuhtluse kaotamine jne. Normid, mis tagavad õiguse õigustele õigus elule; piinamise keelamine; orjuse ja sunniviisilise töö keelamine; liikumisvabadus; õigus isikuvabadusele ja turvalisusele; sõnavabadus; õigus haridusele; õigus vabadele valimistele jne. Normid, mis tagavad õigused õiguste kaitseks õigus õiglasele kohtulikule arutamisele; teistkordse kohtumõistmise ja karistamise keelamine jne. Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi Heiki Raudla (2002) "Kodaniku raamat[alaline kõdulink]", lk. 33 siseministeeriumi lehel Euroopa inimõiguste konventsioon (ingliskeelne tekst) (eestikeelne mitteametlik tõlge) Valik Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendeid (eesti keeles) Konventsiooni tõlgendamise üldpõhimõtted http://www.echr.coe.int
AKÜ

AKÜ on mitme väljendi lühend: Arengukoostöö Ümarlaud Autorikaitseühing
Euroopa Arengufond

Euroopa Arengufond (EAF) (inglise European Development Fund, EDF) on rahastamisinstrument, mille abil rahastatakse Euroopa Liidu koostööd Aafrika, Kariibi ja Vaikse Ookeani regiooni riikidega (AKV riigid) vastavalt Cotonou lepingule. EDF sisaldab mitmeid instrumente, millest tähtsamad on annetused (inglise grants), riskikapital ja laenud erasektorile. Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi Arengukoostöö [1]
Euroopa rassismi ja ksenofoobia seirekeskus

Euroopa rassismi ja võõraviha seirekeskus ehk EUMC (European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia) oli 1997. aastast kuni veebruarini 2007 töötanud keskus, mis pakkus ühendusele ja selle liikmesriikidele objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid rassismi, võõraviha ja antisemitismi kohta Euroopa Liidus. EUMC eesmärk oli aidata EL-il tervikuna, aga ka konkreetsetel liikmesriikidel leida parimad meetmed rassismi ja võõraviha vastu võitlemiseks ning kujundada vastavad tegevuskavad. Keskus uuris rassismi ja võõraviha ulatust ja arengut ning analüüsis nende põhjuseid, tagajärgi ja mõjusid. EUMC töötas välja strateegiaid rassismi ja võõraviha vastu võitlemiseks ning tõstis esile ja levitas näiteid nende probleemidega eduka toimetuleku kohta. EUMC asemel asutati 2007. aastal Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA).
Euroopa Liidu naabruspoliitika

Euroopa Liidu naabruspoliitika on 2004. aastal vastu võetud Euroopa Liidu poliitika, mille eesmärgiks on luua EL-i ümber sõbralike riikide ring, kes ei ole samas EL-i täisliikmed (nt Ida-Euroopas, Vahemere lõunakaldal ja Lõuna-Kaukaasias). Suhted ida- ja lõunanaaberriikidega põhinevad jagatud väärtustel, nagu õigusriik, hea valitsemine, inim- ja vähemusõiguste austamine, turumajandus ja säästev areng. Riikidel on eristaatus kahepoolsetes suhetes EL-iga: õigusruumi ühtlustamise poole püüeldes aitab EL kaasa piiriäärsete riikide arengule, tagamaks stabiilsust ja julgeolekut Euroopa Liidu piiririikides. Naaberriikidega sõlmitakse soodsamaid poliitilisi ning majanduslikke kokkuleppeid. Naabruspoliitika eesmärkide saavutamist rahastatakse Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (ENPI) kaudu. Euroopa Liidu naabruspoliitika käsitleb suhteid kuueteistkümne riigiga. Need on Alžeeria, Armeenia, Aserbaidžaan, Egiptus, Gruusia, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Maroko, Moldova, Palestiina, Süüria, Tuneesia, Ukraina ja Valgevene. Euroopa Liidu naabruspoliitika pakub partnerriikidele hõlpsamat juurdepääsu Euroopa Liidu turule, regulatsioonidele ja standarditele, samuti sisemistele agentuuridele ja abiprogrammidele. Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi European Neighbourhood Policy. Vaadatud 21. augustil 2024 European Neighbourhood Policy