laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
XXVII üldlaulupidu

XXVII üldlaulupidu toimus 6.–7. juulil 2019 Tallinna Lauluväljakul. Laulupeo kunstiline juht oli Peeter Perens. Laulupeo kunstilise juhi assistent ja laulupeo esimese kontserdi muusikajuht oli Siim Selis. Üldlaulupeo liigijuhid olid Maret Alango, Maarja Soone, Hirvo Surva, Triin Koch, Raul Talmar, Mikk Üleoja, Bert Langeler ja Hando Põldmäe. Toimus kaks kontserti: laulupeo avakontsert "Õpetajale" (laupäeval, 6. juulil kl 19.00) ja laulupidu "Minu arm" (pühapäeval, 7. juulil kl 14.00). Laulupeoga tähistati ühtlasi 150 aasta möödumist I üldlaulupeost. Laulupeo avakontserdil "Õpetajale" kõlas peamiselt nõudlikum repertuaar. Esinesid valikkoorid ja kutselised orkestrid (Kaitseväe orkester, Politsei- ja Piirivalveorkester, Eesti Riiklik Sümfooniaorkester). Esimese päeva kontserdil osales kokku 175 valikkoori 6559 lauljaga. Koore juhendas 199 dirigenti. Laulupeo tuli Laulupeo avakontsert „Õpetajale“ Laulupeo esimese päeva publik Teise päeva kontserdil osales kokku 1020 kollektiivi, 32 411 laulja ja orkestrandiga. Koore ja orkestreid juhendas kokku 809 dirigenti. XXVII üldlaulupeo teise päeva kontserdi kavast moodustas tavapäratult suure osa uudislooming. Paar tundi enne laulupeo teise kontserdi algust teatati, et piletimüük on liialt suure osalejate arvu tõttu peatatud, jättes nõnda sajad inimesed värava taha. Põhjuseks toodi mure arstiabi pärast. Laulupeo politseijuhi Kaido Saarniidu sõnul oli laulupeo teisele kontserdile müüdud 62 000 piletit, millele lisandus 44 000 esinejat ning ilma piletita väikelapsed, kaupmehed ja korraldajad. Laulupeo proov ja Ernesaksa kuju Laulupeo proov Laulu- ja tantsupeo TuleTulemine 2019 XX üldtantsupidu Kava - Laulupidu 2019 Ametlik koduleht https://www.postimees.ee/6725175/laulupeo-piletimuugi-peatas-mure-arstiabi-parast
Nora

Nora võib tähendada järgmist: Nora (Rootsi), Rootsi linn Teater NORA Nora (eesnimi) Noora
Piibe (eesnimi)

Piibe on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 853. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Piibe 80 naisel. Piibe-Imbi Arrak Piibe Tammemäe ... https://web.archive.org/web/20190427112631/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Piibe (vaadatud 25.04.2019) Piibe statistikaameti andmebaasis
Piret

Piret võib tähendada järgmist: Piret, Suure Tõllu naine Piret (kartulisort) Piret (parvlaev) Piret (eesnimi)
Reet

Reet võib tähendada järgmist: Reet (laev, 1971), parvlaev Reet (laev, 1978), piirivalvelaev Reet (kartulisort) Reet (eesnimi) Reet (perekonnanimi)
Orc

Orc võib tähistada järgmist: Ork (inglise orc) on väljamõeldud humanoidsete olendite rassi esindaja Kummaline raadiorõngas (inglise odd radio circle ehk ORC) Apache ORC on failivorming Orc on programmeerimiskeel
Ranno (eesnimi)

Ranno on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 307. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ranno 378 mehel. Ranno Krusta, Eesti lasketreener ... https://web.archive.org/web/20190427113949/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Ranno (vaadatud 25.04.2019) Ranno statistikaameti andmebaasis
Ruudi (eesnimi)

Ruudi on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 520. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ruudi 141 mehel. Ruudi Toomsalu ... https://web.archive.org/web/20190427114108/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Ruudi (vaadatud 25.04.2019) Ruudi statistikaameti andmebaasis
Sten

Sten võib tähendada järgmist: Sten (ka STEN), Suurbritannia relv Sten (ajastu), Proterosoikumi ajastu Sten (eesnimi)
Venno (eesnimi)

Venno on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 786. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Venno 62 mehel. Venno Laul Venno Loosaar Venno Vanamölder ... https://web.archive.org/web/20190427115915/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Venno (vaadatud 25.04.2019) Venno statistikaameti andmebaasis
Renate (eesnimi)

Renate on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 480. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Renate 222 naisel. Renate Kaasik Renate Keerd Renate Pajusalu ... https://web.archive.org/web/20190427120356/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Renate (vaadatud 25.04.2019) Renate statistikaameti andmebaasis
Saara (eesnimi)

Saara on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 472. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Saara 229 naisel. Saara Aalto Saara Kuugongelwa-Amadhila Saara Nüganen Saara Orav Saara Pius ... https://web.archive.org/web/20190427120504/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Saara (vaadatud 25.04.2019) Saara statistikaameti andmebaasis
Ursula (eesnimi)

Ursula on naisenimi, mis on pärit ladina tüvest ursa, karu. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 397. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ursula 307 naisel. Ursula Franklin Ursula Le Guin Ursula von der Leyen Ursula Poznanski Ursula Põks Ursula Ratasepp Ursula Zimmermann Ursula Wallberg, väliseestlasest Rootsi poliitik ... https://web.archive.org/web/20190427120832/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Ursula (vaadatud 25.04.2019) Ursula statistikaameti andmebaasis
Valli (eesnimi)

Valli on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 393. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Valli 314 naisel. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Valli 295 naisel ja esinemissageduselt oli see Eestis 414. naisenimi. Noorim Valli oli vanuserühmas 30–34. Kõige populaarsem oli eesnimi Valli vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,76. Valli Eller Valli Helde Valli Lember-Bogatkina Valli Porgasaar https://web.archive.org/web/20190427120948/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Valli (vaadatud 25.04.2019) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2020. Vaadatud 3. mail 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Valli statistikaameti andmebaasis
Viia (eesnimi)

Viia on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 635. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Viia 141 naisel. Viia Parts Viia Uluots-Wiget ... https://web.archive.org/web/20190427121150/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Viia (vaadatud 25.04.2019) Viia statistikaameti andmebaasis
Varje

Varje on varjav keskkond, koht või vahend. Sõna on kasutusel ka terminina: varje on varjav koht, näiteks blindaaž, varjend varje ehk varjestus, tehnika mõiste Varje (eesnimi)
Liudolf (Saksi)

Liudolf (u.805/820 – 11./12. märts 866) oli Karolingide ametnik ja umbes 844. aastast krahv Saksimaa hertsogiriigis. Valitsev Liudolfingide dünastia, tuntud ka kui Ottoonide dünastia, on nimetatud tema järgi; ta on selle vanim kinnitustleidnud liige. Ta oli ühe markkrahv (Markgraf) Bruni või Brunharti ja selle naise Gisla von Verla poeg. Liudolfil olid ulatuslikud valdused Lääne-Harzi jalamil ja Leine jõel, ta teenis ka väejuhina (dux) Ida-Frangi kuninga Ludwig Sakslase sõdades normannide, polaabi slaavlaste, Suur-Määri riigi vastu. Hilisemad autorid kutsusid Liudolfit idasakside hertsogiks (dux Orientalis Saxonum, arvatavasti 850. aastast) ja Ostfaali krahviks. 830. aasta paiku abiellus Liudolf Odaga, Frangi princeps Billungi ja tema naise Aeda tütrega. Abielludes Frangi aadlimehe tütrega järgis Liudolf Karl Suure esitatud ettepanekuid Karolingide impeeriumi terviklikkuse tagamise kohta Saksi sõdade järel abielu kaudu. Oda suri 17. mail 913, arvatavasti 107-aastaselt. Neil oli vähemalt 7 last: Brun (u.830/840–880), järgnes oma isale kui sakside juht, oletatav Brunoonide eellane Oda (u. 845–874), abiellus Stade krahvi Lothar I-ga Otto Hiilgav (u.851–912), järgnes oma vennale 880. aastal, kuningas Heinrich I Linnupüüdja isa Liutgard (u.840–885), abiellus 874. aastal Ida-Frangi valitseja Ludwig Nooremaga, kes oli kuningas Ludwig Sakslase teine poeg Hathumoda (u.840–874), esimene Brunshauseni abtiss 852. aastast Gerberga (suri 896/97), Brunshauseni abtiss 874. aastast Christina (suri 919/20), Gandersheimi abtiss 896/97. aastast 845./846. aastal läksid Liudolf ja tema naine Rooma palverännakule ning 852. aasta paiku asutasid nad paavst Sergius II loal paavst-pühakutele Anastasiusele ja Innocentiusele pühendatud pühade kanonesside maja. Nende erakirikus Brunshausenis nõuetekohaselt asutatud kloostri pühitses Hildesheimi piiskop Altfrid ning Liudolfi alaealine tütar Hathumoda sai selle esimeseks abtissiks. Klooster kolis 881. aastal Gandersheimi kloostrisse, mille Liudolfi pojapoeg Heinrich I Linnupüüdja 919. aastal riigikloostriks ülendas. Kui kuningas Ludwig Sakslane oli hõivatud keiserliku poliitikaga, tõusis Liudolf oma esivanematelt päritud seisuslikule kui ka alloodmaadele tuginedes Saksi aadli hulgas juhtivale positsioonile – seda näitas tema tütre Liutgardi abielu kuningas Ludwig Nooremaga. Ta on maetud oma Brunshauseni erakloostrisse. Õigusjärglus tema poegade Bruni ja Otto poolt ei kohanud vastupanu.
Kareda valla vapp

Kareda valla vapp on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Kareda valla vapp. Vapp on kinnitatud 17. septembril 1992. Hõbedasel kilbil kaks ülaservast lähtuvat allasuunatud sinist teravikku. Kilbi alapoolel must rõngasrist mis on moodustatud Kreeka ristist ja rõngast. Vapi värvid viitavad maakonna vapile, samuti rahvusvärvidele. Vapil kajastub soode vahel asuva valla pikk ajalugu, tema paiknemine erinevate huvide ristumiskohas. Kareda valla lipp Järva maakond Kareda valla sümboolika valla kodulehel Kareda valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Vilma

See artikkel räägib ettevõttest. Naisenime kohta vaata artiklit Vilma (eesnimi). Vilma AS oli Eesti toiduainetetööstusettevõte. Ettevõte tööstushooned asusid Viljandis. Ettevõtte viimane omanik oli Luterma. Ettevõte kustutati Äriregistrist 2013.
Valve

Valve on millegi valvamine või miski, mis tagab valvamise (valvurid, valvemeeskond). Sõnal on ka teisi tähendusi: Valve (ettevõte) ehk Valve Corporation, USA videomängude tootja Valve (laev) Valve (eesnimi)
Tiiu

Tiiu võib tähendada järgmist: Tiiu (ajakiri) Tiiu (parvlaev) Tiiu on Eesti laulja Tiiu Tulbi esinejanimi Tiiu (eesnimi)
Toor

Toor ehk rõngaspind (inglise keeles torus) on matemaatikas pöördpind, mis tekib ringjoone pöörlemisel selle ringjoonega samal tasandil asuva ning temaga mittelõikuva sirge ümber. Tooriks nimetatakse ka sellise pinnaga ekvivalentset topoloogilist ruumi või diferentseeruvat muutkonda. Toori mõiste üldistatakse ka n-mõõtmelisele ruumile. Toor on kommutatiivse algebralise rühma ja Lie rühma näide. Toroid Näpistatud toor torus Ülo Kaasik. "Matemaatikaleksikon". Tartu: 2003, lk 242  Toor – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Aa vald

Aa vald oli vald Virumaal Lüganuse kihelkonnas. Aa vald (mõisavald) moodustati 1816. Sellesse valla ajalooperioodi jääb ka perekonnanimede (perenimede) panemine. Aa vallas sai perekonnanimed 89 peret. Valla saksakeelne nimi oli Gemeinde Haakhof, mis tulenes Aa mõisa nimest. Peale Aa mõisa kuulus valda veel Voorepere mõis (Worroper). 1866. aasta vallareformiga kaotati mõisa võim valla üle. Aa vald eksisteeris sellisel kujul 1891. aasta lõpuni ja aastal 1892 liideti see Püssi vallaga.
Cupcini

Cupcini on linn Moldovas Edineți rajoonis. Cupcinit on ürikutes esmamainitud 1431. aastal, aleviks sai asula 1964. aastal. Aastatel 1961–1990 kandis asula nime Kalininsk. Linnaõigused sai Cupcini 1994. aastal. Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cupcini elanikest moldaavlasi/rumeenlasi 65,36%, ukrainlasi 24,06%, venelasi 9,20%, bulgaarlasi 0,28% ja gagauuse 0,20%. Купчинь, района Единец Moldovenii Город Купчинь празднует юбилейный 585 год со дня основания! nord.md Recensământul populației din 2004. Caracteristici demografice, naționale, lingvistice, culturale statistica.md
Geodeetiline joon

Geodeetiline joon (inglise keeles geodetic line, geodesic) on diferentsiaalgeomeetrias joon, mis kujutab mingis mõttes lühimat teed pinnal paikneva kahe punkti vahel, või kui üldisemalt võtta, siis kahe punkti vahel Riemanni muutkonnas. Tegemist on "sirgjoone" mõiste üldistusega kõverruumis. Eestis ilmunud matemaatikaleksikon (2003) annab geodeetilise joone kohta kaks tähendust: 1) antud pinnal paiknev joon, mille kooldumistasand igas punktis läbib pinna normaali selles punktis; 2) üldistatud (näiteks Riemanni) ruumis olev joon, mis on lühim oma kahe teineteise küllalt lähedase punkti vahel. Geodeetilise joone täpsem määratlus sõltub ruumi tüübist. Näiteks kahemõõtmelisel pinnal, mis asub kolmemõõtmelises eukleidilises ruumis, on geodeetilisteks joonteks üsna väikesed kaared, mis on sellel pinnal lühimad teed joone otste vahel. Tasapinnal on geodeetiliseks jooneks sirge, silindril – heeliks, sirgjoonelised moodustajad ja ringjooned ning sfääril – suurringide kaared. Geodeetilisi jooni kasutatakse relativistlikus füüsikas. Nii näiteks liigub üldrelatiivsusteoorias testobjekt piki aegruumi geodeetilisi jooni. Sisuliselt võib kõikide lagranžiaanide ajalist evolutsiooni käsitleda kui liikumist piki geodeetilisi jooni erilises ruumis. Sel viisil on ette kujutatav kogu kalibratsiooniväljade teooria. Maailmajoon Ülo Kaasik. "Matemaatikaleksikon". Tartu: 2003, lk 64
Pärnu Vabahariduskeskus

SA Pärnu Vabahariduskeskus on vabaharidust pakkub sihtasutus, mis tegutseb Pärnus aadressil Johann Voldemar Jannseni tänav 7a. Sihtasutus asutati 2004. aastal. Sihtasutuse eesmärk on edendada laste, noorte ja täiskasvanute vabaharidust ning aidata kaasa Eesti ühiskonna demokraatlikule arengule. Sihtasutus korraldab lühemaid ja pikemaid kursuseid ja seminare, õpi- ja harrastusringe, töörühmi, konverentse, loenguid, kohtumisi, vabaharidusõhtuid jms ning osaleb mitmesugustes projektides. Keelte- ja muusikaõpetust korraldab keskuse juures tegutsev erakool Jana Trink Erakool. Eesti ühiskondlik elu: kodanikukoolitus, rahvaesindajate koolitus; Euroopa ühiskondlik elu: poliitika, majanduse ja kultuuri tundmaõppimine, riikidevaheline koostöö, Eesti tutvustamine. Igapäevane elu: puuetega inimesed, vanurite, noorte ja lasterikaste perede probleemid, kodumajanduslik ja lastevanemate koolitus, laste ja noorte huvialane tegevus; Suhtlemisoskus: võõrkeelte õppimine, esinemisoskuse arendamine, suhtlemise treeningud, enesetäiendamise muud vormid jm. Pärnu Vabahariduskeskus. Pärnu Vabahariduskeskuse veebisait. Pärnu Vabahariduskeskuse veebisait
Narva jäähall

Narva jäähall (täpsemalt Narva Paemurru Spordikooli jäähall) on jäähall Narvas aadressil 26. Juuli tänav 4. Jäähalli omanik on Narva Paemurru Spordikool. Jäähall võeti kasutusele 1992. Jäähall on Narva PSK koduväljak. Narva jäähall Eesti spordiregistris (vaadatud 25.04.2019) Narva jäähall Eesti spordiregistris
Joon (täpsustus)

Kriips Joon ehk kõver on kas tasandiline joon, Jordani joon või ühemõõtmeline kontiinum Geodeetiline joon on diferentsiaalgeomeetrias kõverjoon, kõverpinnal või üldistatud ruumis leiduv sirgjoone analoog Jordani joon on topoloogias joon, suletud kõverjoon Kruvijoon on konstantse kõveruse ja väändega joon Kõverjoon on joon, mis ei ole sirge või selle osa Ruumiline joon ehk ruumijoon on joon, mis ei paikne täielikult ühelgi tasandil Sirgjoon ehk sirge on lihtsaim joon, kõverusteta Tasandiline joon on joon, mis täielikult paikneb mingil ühel tasandil Viviani joon on joon, mida mööda sfäär lõikub ringsilindriga Maailmajoon on relatiivsusteoorias kõverjoon neljamõõtmelises aegruumis Joon on Prantsuse lennufirma Kõverus
Liudolf

Liudolf on olnud mitme tuntud isiku nimi: Liudolf (suri 866), Liudolfingide esivanem Liudolf (suri hiljemalt 912), kuningas Heinrich I vend Liudolf (suri 957), Švaabimaa hertsog Ludolf ehk Liudolf, Werdeni ja Helmstedti abt (974 kuni 983) Ludolf ehk Liudolf (suri 1008), Trieri peapiiskop Liudolf (suri 1031), Brauweileri ja Kölni foogt Liudolf (suri 1038), krahv ja markkrahv Friisimaal
Brun (Saksi)

Brun, ka Bruno või Braun (u.830/840 – 2. veebruar 880), Ottoonide dünastia liige, oli Saksi hertsog 866. aastast kuni oma surmani. Teda on peetud Ottoonide kõrvalharu Brunoonide esivanemaks, kuigi kuuluvus pole kindel. Brun tapeti võitluses põhjala sõdalaste vastu Lüneburgi nõmme lahingus ja on austatud kui üks Ebsdorfi märtritest. Ta oli Saksi krahvi Liudolfi (suri 866) ja selle naise Oda vanem poeg. Tema isal olid suured valdused Ostfaalis piki Leine jõge, kus ta 852. aastal asutas Brunshauseni kloostri. Brun järgnes oma isale ja on krahvina mainitud 877. aastal. Kuna Liudolfi kirjeldatakse kui dux orientalis Saxonum, s.o. Ida-Saksi (Ostfaali) juhina, on võimalik, et Brun oli keskaegse krooniku Widukindi Corveyst teose Res gestae saxonicae sive annalium libri tres järgi juba dux totius Saxonum, kogu Saksimaa hertsog. Tema perekonna tõus Ida-Frangi riigis on dokumenteeritud faktiga, et Bruni õde Liutgard abiellus 874. aastal Karolingi prints Ludwig Nooremaga, kuningas Ludwig Sakslase teise pojaga, misjärel kutsuti teda teoses "Annales Fuldenses" ducem et fratrem reinæ, "hertsog ja kuninganna vend". Midagi pole teada Bruni abielust ja lastest. Ta toetas oma õemeest Ludwig Nooremat selle võitluses oma onu, keiser Charles II Paljaspeaga. Sakside väepealikuna viikingite sissetungi ajal suri ta koos mitme muu aadlimehega lahingus põhjala sõdalaste vastu (arvatavasti kuningas Alfred Suure poolt võidetud Suure paganate armee daanide kontingent) küünlapäeval 2. veebruaril 880. Kesktalvine lahing oli hävitav lüüasaamine; hertsog Brun, Mindeni ja Hildesheimi piiskopid, samuti 12 Saksi krahvi ja mitu muud aadlimeest tapeti. Kroonik piiskop Thietmar von Merseburgi sõnul suri Brun üleujutatud jões, mis tõenäoliselt toimus lahingu või taganemise ajal. Talle järgnes tema noorem vend Otto Hiilgav, kelle pojast Heinrich Linnupüüdjast sai 919. aastal Saksa kuningas. Bruni austatakse katoliku kiriku pühaku ja märtrina, tema püha tähistatakse 2. veebruaril nime all Püha Saksi Brun. 1160. aasta paiku teisaldati tema säilmed Dannenbergi krahvide poolt Ebstorfi kloostrisse Uelzeni lähedal, mis 14. sajandist määrati 880. aasta lahingu toimumiskohaks ja sai suureks palverännaku kohaks. Pärimuse kohaselt on Brun ka Braunschweigi (Brunswicki) asutaja, samuti kohaliku krahvi Brun I (kandidaat 1002. aasta kuninga valimistel) ja tema Brunooni järglaste esivanem. Järjepidev nimetamine viitab sugulusele, kuid mõned näited viitavad varasemale Saksi markkrahvile Brun Nooremale, võibolla Bruni vanaisale. Ebstorfi kaart
Eesti sõjalaevade loend

Eesti sõjalaevade loend on Eesti merejõudude, Eesti mereväe ja Kaitseliidu sõjalaevade loetelu.
Campeonato Brasileiro Série A 2019

Campeonato Brasileiro Série A 2019 on Brasiilia kõrgeima jalgpalliliiga Campeonato Brasileiro Série A 63. hooaeg. Hooaeg algas 27. aprillil 2019 ja lõpeb 8. detsembril 2019. Tiitlikaitsja on Palmeiras. Liiga hooajal osaleb 20 meeskonda: 16 klubi eelmisest hooajast ja neli klubi Brasiilia jalgpalli esiliigast, mis kindlustasid endale edasipääsu kõrgliigasse. Esiliiga võitja Fortaleza Esporte Clube mängis Série A-s viimati 2006. aastal, mil saadi 18. koht ja langeti kõrgliigast välja. Centro Sportivo Alagoano (CSA) mängis Brasiilia meistrivõistluste esimesel tasemel viimati 1987. aastal, kuid toona oli liiga struktuur ja seal osalevate klubide arv praegusega võrreldes oluliselt erinev. Avaí mängis kõrgliigas viimati 2017. aasta hooajal, mil jäädi kaheksateistkümnendaks ja langeti esiliigasse. Goiás kuulus kõrgliigasse viimati 2015. aastal, mil saadi 19. koht ja langeti kõrgliigast välja. Nad asendavad Série A-s eelmisel hooajal välja langenud nelja klubi: Sport, América, Vitória ja Paraná. Campeonato Brasileiro Série A-s mängivad 2018. aasta hooajal järgmised 20 klubi: Série A tulemused ja statistika Soccerway lehel https://esporte.uol.com.br/futebol/campeonatos/brasileirao/
Roosna-Alliku valla vapp

Roosna-Alliku valla vapp oli Järva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Roosna-Alliku valla vapp. Vapp kinnitati 29. novembril 1995. Vapi kasutamine lõppes 2017. aastal seoses valla liitumisega naaberomavalitsustega. Sinisel kilbil hõbedane sinise ringikujulise südamikuga roosiõis; hõbedasel vapitüvel allikamärk. Vapikujundid roos ja heraldiline allikamärk viitavad valla nimetusele – seega on tegemist nn kõneleva vapiga. Valla nimetuse esimene pool arvatakse tulenevat suguvõsa Rosenitelt, kellele kuulus seal 17. sajandist – 18. sajandi esimese veerandini mõis (Kaltenbrunn). Valla nimetuse teine pool meenutab, et Rppsna-Allikul asuvad Eesti ühed veerikkamad allikad ja suur allikajärv, millest saab alguse Pärnu jõgi. Vapi sinine värvus sümboliseerib lootust ja nooruslikkust, samuti vett kui looduse üht põhielementi. Hõbe on puhtuse ja vaimsuse võrdkuju. Roosna-Alliku valla lipp Järva maakond Roosna-Alliku valla sümboolika valla kodulehel Roosna-Alliku valla sümboolika
Pöör (sulgemisvahend)

Pöör on ürgne keskkohalt kinnitatud pööratav sulus. Puuliistust valmistatud pöörad olid veel 20. sajandi alguses kasutusel kapi- ja kõrvalhoonete uste sulgemiseks. Kasutati ka pöörasid, mida sai mõlemalt poolt käänata. Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2000. lk 226 Pöör, Eesti Rahva Muuseum
Erna (eesnimi)

Erna on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 336. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Erna 412 naisel. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Erna 294 naisel, nimi oli Eestis esinemissageduselt 418. naisenimi. Erna oli keskmiselt 79 aasta vanune (mediaanvanus on 81). Kõige populaarsem oli eesnimi Erna üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 33,07. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Erna 343 inimesel. Erna Abel, eesti suusataja ja treener (1915–1999) Erna Ariste, eesti etnoloog ja arheoloog (1904–2000) Erna von Brinckmann, baltisaksa maalikunstnik ja graafik (1899–1967) Erna Kaasik, eesti rahvatantsujuht ja raamatukoguhoidja (1912–2014) Erna Kreischmann, baltisaksa maalikunstnik (1885–1929) Erna Neufeld, eesti keemik ja farmatseut (1916–1999) Erna Normann, eesti folklorist (1904–1978) Elisabeth-Karin Peikel, eesti botaanik (1902–1988) Erna Sepp, eesti hüdrogeoloogiainsener (1927–2020) Erna Siikavirta, soome pianist (1977–) Erna Siirak, eesti kirjandusteadlane (1911–1987) Erna Solberg, norra poliitik, endine peaminister (1961–) Erna Viitol, eesti skulptor (1920–2001) Erna Villmer, eesti näitleja ja lavastaja (1889–1965) Erna Visk, Eesti NSV partei- ja riigiametnik (1910–1983) Nimede statistika (vaadatud 28.05.2022) Personvārdu datu bāze Erna statistikaameti andmebaasis
Haili (eesnimi)

Haili on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2679. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Haili 10 naisel. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Haili Eestis 8 naisel ning see oli populaarsuselt 3171. naisenimi. Haili Sammelselg, eesti laulja (sopran) ja muusikapedagoog (1928–2019) Statistikaamet (vaadatud 25.04.2019) Statistikaamet (vaadatud 16.06.2022). Haili statistikaameti andmebaasis
Kaari (eesnimi)

Kaari on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 690. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kaari 118 naisel. Kaari Sillamaa Kaari Utrio Kaari Vainonen https://web.archive.org/web/20190427185855/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kaari (vaadatud 25.04.2019) Kaari statistikaameti andmebaasis
Kalli (eesnimi)

Kalli on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 617. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kalli 147 naisel. Kalli Kalde Kalli Samorodni https://web.archive.org/web/20190427190654/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kalli (vaadatud 25.04.2019) Kalli statistikaameti andmebaasis
Kulla (eesnimi)

Kulla on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 795. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kulla 91 naisel. Kulla Aavik https://web.archive.org/web/20190427190913/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kulla (vaadatud 25.04.2019) Kulla statistikaameti andmebaasis