laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Põhja-Norra

Põhja-Norra (norra keeles Nord-Norge (bokmål), uusnorra keeles Nord-Noreg, põhjasaami keeles Davvi-Norga) on regioon Norra põhjaosas, mis koosneb Nordlandi, Tromsi ja Finnmargi maakonnast. Selle pindala on 112 951 km². Põhja-Norra suurimad linnad lõuna poolt loetledes on Mo i Rana, Bodø, Narvik, Harstad, Tromsø ja Alta. Piirkond on multikultuurne: peale norralaste elavad seal põlised saamid, kveenid ja venelased. Valdavalt räägitakse norra keelt, saami keele rääkijaid leidub enamasti sisealadel ja fjordide lähistel. Soome keelt räägitakse ainult mõnes vallas Finnmargi maakonna idaosas. Helgelandi rannikul peavad kohalikud elanikud hahafarme. Tromsø Bodø Vähem kui 30 000 elanikku, elanike arvu järgi järjestatud: Harstad Mo i Rana Narvik Alta Mosjøen Hammerfest Fauske Sandnessjøen Vadsø Vähem kui 5000 elanikku, elanike arvu järgi järjestatud: Sortland Brønnøysund Svolvær Finnsnes Kirkenes Stokmarknes Honningsvåg Leknes Vardø Norra ajaloolised piirkonnad "What Vikings really put in their pillows". Phys.org. Science X Network. 27. veebruar 2018.
Steinar Lem

Steinar Lem (9. mai 1951 Oslo – 28. aprill 2009) oli norra kirjanik, ühiskonnakriitik ja keskkonnaaktivist. Ta oli tuntud aktiivse tarbimisühiskonna kriitikuna ja tegutses ühiskondliku liikumise Framtiden i våre hender ('Tulevik meie kätes') pressiesindajana 1985. aastast alates. Ta suri kõhunäärmevähki, mis diagnoositi vaid kaks kuud enne tema surma. Signaler (kogumik, 1973; auhind "Tarjei Vesaas debutantpris") Utenfor bymuren (novellikogu, 1975) Motlys (1977), romaan Grenseovergang (1979), romaan Bjørneboes menneskesyn i Frihetens øyeblikk (väitekiri, 1981) Den tause krigen. Mot de fattige og mot miljøet – og hva som må gjøres, (1994) Det lille livet (2005) "Steinar Lem er død". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. mai 2009. Vaadatud 1. mail 2009. Steinar Lem "Framtiden i Våre Hender" kodulehel
Moss

Moss on linn Norras Vikeni maakonnas Mossi valla territooriumil. Moss on Mossi valla keskus. Selle osa Bredsand (Dilling), oli endise Rygge valla keskus. Elanike arv on 40 309 (2008). Mossis tegutses aastatel 1704–1873 Mossi metallitööstus. Vaade Mossile Jeløyalt Mossi vaade aastal 1885 Store norske leksikon
Dovrefjell

Dovrefjell on mäeahelik Norra keskosas, mis moodustab looduslikku piiri Ida-Norra ja Trøndelagi vahel Trondheimi ümber. Dovrefjelli asustus on väga vana. Juba keskajast on teada mitu Trondheimi suunduvate palverändurite tarbeks ehitatud mägionni. Piirkonna põhjaosast on teada leprosooriumi varemed. Läbi Dovrefjelli kulgeb põhja-lõunasuunaline maantee (E6) ja Dovrebaneni raudtee. Maantee on kasutatav aasta läbi ning suletakse ajutiselt vaid väga keerukate ilmaolude korral. Dovrefjelli mäeahelik on mitut liiki haruldaste taimede ja loomade elupaik. 1911. aastal, mil võeti kaitse alla esimesed haruldased taimeliigid, loodi seal rahvuspark. Kui aastal 1921 rajati Oslo ja Trondheimi vahele raudtee, võeti kaitse alla üks soo. 1974 suurenes rahvuspark veelgi ning oma praegused piirid sai ta 2002. aastal. Lisaks Rondane piirkonnale elab Dovrefjellis üks Norra ja Euroopa viimaseid Beringia päritolu põhjapõdrakarju. Dovrefjellis elab ka muskusveiste kari, mis viidi Ida-Gröönimaalt sinna 1932. aastal. Peaaegu kogu Dovrefjelli territoorium on kaitse all. Dovrefjelli alal on kaks rahvusparki: Dovrefjell-Sunndalsfjella rahvuspark – loodud 2002. aastal, hõlmab endist Dovrefjelli rahvusparki. Dovre rahvuspark – loodud 2003. aastal, ühendab Dovrefjell-Sunndalsfjella rahvuspargi territooriume Rondane rahvuspargiga. Piirkonna kõrgeim mägi on 2286 m kõrgune Snøhetta. Mäeahelik pakub suurepäraseid suusatamis- ja matkamisvõimalusi.
Skiensvassdraget

Skiensvassdraget ehk Skieni valgla on pindala poolest kolmas valgla Norras (Glåma ja Drammenselva valgla järel), kuhu kuuluvad jõed, mis toituvad Norsjø järve Skieni linna üles. Vinje-Tokke valgla, mis koosneb Totaki, Bandaki, Kviteseidvatni ja Flåvatni järvest. Bø valgla, mis koosneb Sundsbarmvatni ja Seljordsvatni järvedest. Tinni valgla, mis koosneb Møsvatni, Kalhovdfjordi, Tinnsjø ja Heddalsvatni järvest. Skienselva saab alguse Skienis Telemargi kanali esimesest lüüsist ja voolab läbi Porsgrunni suubumiskohani Frierfjordi tööstuskompleksi Norsk Hydro juures. Porsgrunni vallas nimetatakse seda jõge Porsgrunnselvaks ehk Porsgrunni jõeks. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Skiensvassdraget seisuga 1.05.2009.
Porsangeri vald

Porsáŋgu (norra Porsanger, kveeni Porsanki) on vald Norras Finnmargi maakonnas. Ta asub Porsangeri fjordi mõlemal kaldal. Porsáŋgu on ainuke Norra vald, mis on ametlikult kolmekeelne. Pindalalt on see Norra kolmas vald. Suurim asula ja halduskeskus on Lakselv. Suuremad asulad on veel Kistrand, Olderfjord, Børselv ja Billefjord. Vallas asub valdav osa Stabbursdaleni rahvuspargist, kus on maailma põhjapoolseim männimets. 1964. aastani oli valla nimi Kistrandi vald. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Porsáŋgu valla koduleht
Skienselva

Skienselva (ka Skieni jõgi) on jõgi, mis moodustab Skiensvassdrageti ehk Skieni valgla osa Norras Vestfold og Telemargi maakonnas. See algab Skieni linnast, Telemargi kanali esimesest lüüsist, ja voolab läbi Porsgrunni suubumiskohani Frierfjordi tööstuskompleksi Norsk Hydro juures. Porsgrunni vallas nimetatakse seda jõge Porsgrunnselvaks ehk Porsgrunni jõeks. NVE River Network (ELVIS), vaadatud 30.11.2018.
Steinvikholmen

Steinvikholmi linnus (norra Steinvikholmen) on linnus Norras Stjørdali lähedal asuval väikesaarel. Linnuse rajas aastail 1525–1532 Norra viimane katoliiklik peapiiskop Olav Engelbrektsson pärast seda, kui oli naasnud Roomast kohtumiselt paavstiga. Linnus rajati väikesele kaljusaarele. Valminud Steinvikholmeni linnus oli vanamoodne ega pakkunud tõhusat kaitset suurtükkide tulejõu vastu. Kuna saarel puudus kaev, tuli joogivesi tuua sinna mandrilt. Saart ühendas maismaaga kitsas puusild. Olav Engelbrektssoni ja Frederik I ning tema järeltulija Kristian III vahelise vaenuse ajal olid Steinvikholmeni linnus ning Nidarholmi klooster peapiiskopi viimased tugipunktid. 1537. aastal toimus Norras reformatsioon ning Olav Engelbrektsson oli sunnitud linnusest lahkuma ning pagema Rootsi. 17.–19. sajandini kasutati saart kivimurruna, ning sel ajal lõhuti ka osa linnusemüüre. Sellist käitumist soosisid ka Taani-Norra võimud, kuna linnuses nähti mälestusmärki kuningavastastele. 1992. aastast on linnuses igal aastal ühel keskööl etendatud ooperit "Olav Engelbrektsson", mis räägib viimase peapiiskopi elust. Steinvikholmi linnus (norra k) Linnuse rekonstruktsioon Ooper "Olav Engelbrektsson" (norra k)
Beaivváš Sámi Našunálateáhter

Beaivváš Sámi Našunálateáhter (põhjasaami keeles saami rahvusteater Beaivváš (Päike)) on Norras Guovdageaidnus tegutsev saamikeelne teater. Teater asutati 1981. aastal. Teater käib sageli etendusi andmas ka saamide asualadel Rootsis ja Soomes. Teater loodi kodanikualgatuse korras, kuid 1991. aastast saab riigilt toetust. 2005. aastal käidi lavastusega "Skuolfi" Põhjamaades turneel. Aastail 2007–2015 oli teatri direktor ja lavastaja Haukur J. Gunnarsson, kes oli sel ametikohal ka 1991–1996. Teatri palgal on neli näitlejat ja kuus tehnilist töötajat. Teatri koduleht
1290. aastad

1290. aastad 1290. aastad on aastad 1290–1299 pKr. Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Kümnendid: 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad Aastad: 1290 1291 1292 1293 1294 1295 1296 1297 1298 1299 ... ... ... ...
Forsvarets høgskole

Forsvarets høgskole ('Kaitse [Norra kaitsejõudude] kõrgkool'; FHS; 31. jaanuarini 2009 Forsvarets skolesenter ('Kaitse koolikeskus')) on Norra kaitsejõudude ühendatud õppeasutus. Praegune struktuur ja nimi on tal 1. veebruarist 2009. Forsvarets Skolesenter rajati 1. jaanuaril 2002. Õppeasutusel on viis osakonda: FHS/Sjefskurs, Forsvarets stabsskole (FSTS), Avdeling for sivil utdanning (ASU), Institutt for forsvarsstudier (IFS) ja Norges idrettshøgskole/Forsvarets institutt (NIH/F). Peale selle on tal staap ja juhtkond. Õppeasutuse ülem on kontradmiral Louise Kathrine Dedichen Bastviken. Koduleht Kasutatud on norrakeelset Vikipeediat seisuga 1.5.2009.
Louise Kathrine Dedichen Bastviken

Louise Kathrine Dedichen Bastviken (sündinud 30. aprillil 1964) on Norra sõjaväelane (kontradmiral), alates 1. veebruarist 2008 riiginõunik. Ta on esimene norra naine, kes on saanud kõrgema ohvitseri auastme, ja seega Norra kaitseväe kõrgeima auastmega naisohvitser. Ta on Forsvarets høgskole ülem. Ta on mänginud Norra ohvitseri komöödias "Lange flate ballær II". Artikkel ja foto ajalehes Aftenposten
Ooberst

Ooberst (saksa keeles Oberst, taani ja norra keeles oberst, rootsi keeles överste, soome keeles eversti, islandi keeles ofursti) on kolonelile vastav sõjaväeline auaste, mis on kasutusel olnud saksakeelsetes riikides ning Rootsis, Taanis, Norras, Soomes ja Islandil. Tänapäeval on oobersti auaste kasutusel Austrias, Saksamaal, Šveitsis, Soomes, Norras, Taanis ja Islandil.  Pikemalt artiklis Norra sõjaväelised auastmed Norras on ooberst (oberst) maaväes ja õhujõududes brigaadikindrali (brigader) järel ning ooberstleitnandi (oberstløytnant) ees teine staabiohvitseriauaste. Mereväes vastab sellele komandör (kommandør). Aastal 1975 seati ühe oobersti auastme asemel sisse kaks auastet: oberst I, mis vastab brigaadikindralile (Briti brigadier, USA brigadier general), ja oberst II, mis vastab kolonelile. 1. detsembril 1997 sai oberst I praeguse nimetuse brigader (brigaadikindral) ja oberst II praeguse nimetuse oberst. Oobersti õlakutel on kolm tärni kahe triibu vahel. Store norske leksikon Kasutatud on norrakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 1.5.2009.
B-300

B-300 on granaadiheitja, mis on valmistatud Iisraelis. On aktiivses kasutuses. Kaliiber: 82 mm Laskeseadme kaal: 3,65 kg Laskekiirus: 3-4 lasku/min Pikkus ilma granaadikonteinerita: 775 mm Sihikuline laskekaugus: 700 m Konteineri pikkus: 725 mm Kaal: 4,5 kg Algkiirus: 270 m/s Efektiivne laskekaugus (liikuv sihtmärk): 250 m Soomustläbistavus: 400 mm B-300 on valmistatud Iisraelis IMI poolt 1970. aastate lõpus. B-300 on kergekaaluline ja lihtsa käsitsemisega efektiivne tankitõrjerelv. Kergeks teeb relva klaaskiust materjal. Optiline sihik on võrgustiku poolest lihtne kasutada. Sihikul on ka suvine ja talvine seade. Päästmine toimub elektriimpulsi abil, mis kogutakse eelnevalt käepideme küljes käsihooba vajutades. Komplekti kuulub tester, millega saab kontrollida elektrisüsteemi korrasolekut. Relva on võimalik teenindada 1 inimesega, kuigi tavaliselt teenindab B-300-t lahingupaar.  Ameerika Ühendriigid (Mk153 SMAW)  Aserbaidžaan  Eesti  Iisrael  India  Mehhiko  Singapur  Sri Lanka  Tšiili Eestisse osteti paarsada B-300-t Iisraeli relvatehinguga 1990. aastate keskpaigas ja võeti kaitseväe relvastusse. Igas jalaväerühmas oli 2 sellist granaadiheitjat. 2002-2003 anti granaadiheitjad pärast Rootsi relvaabi saabumist ja Carl-Gustaf M2-de kasutuselevõttu üle Kaitseliidule. USA-s on alates 1984. aastast kasutusel merejalaväes B-300 koopiaversioon Mk153 SMAW (Shoulder-launched Multipurpose Assault Weapon). Selle tehnilised näitajad on praktiliselt samad.
Toimetus

Toimetus on kollektiiv, mis tegeleb kirjandusteoste, kunstiteoste, teavikute, salvestiste jm. kogumise, nende sisulise ning vormilise töötlemisega kas avalikustamise (raamatud, ajakirjad ja ajalehed, ekspositsioonid, saated jm) või säilitamise (hoidlad, raamatukogud, muuseumid, arhiivid) eesmärgil. Toimetus võib töötada koos asjatundjatest koosnevate nõuandvate kollektiividega (toimetuskolleegium, toimetusnõukogu). Toimetuse liige on toimetaja.
Forsvarets overkommando

Forsvarets overkommando ('Kaitse ülemjuhatus', lühend FO) on olnud kolme Norra organi nimi: Forsvarets overkommando, relvastatud vastupanu keskus 1940 Forsvarets overkommando, relvavõitluse keskus 1942–1946 Forsvarets overkommando, väejuhatus 1970–2003
Norra kaitsevägi

Norra kaitsevägi (norra keeles Forsvaret) on Norra Kuningriigi kaitse eest vastutav kaitsevägi. See koosneb maaväest, mereväest, õhujõududest, kodukaitsest ja küberkaitsest. Kaitseväkke kuulub umbes 24 000 inimest ja mobilisatsiooni korral kasvab see 83 000 inimeseni. Norras on kohustuslik ajateenistus ja alates 2013. aastast võetakse aega teenima ka naisi. Ajateenistuse suurim probleem on sobivate inimeste vähesus, 2012. aastal kutsuti arstlikku komisjoni 63 841 inimest, kellest aega teenima võeti ainult 9265. Kaitsevägi allub kaitseministeeriumile. Kaitseväe ülemjuhataja on praegune kuningas Harald V ja kaitseväe juhataja on admiral Haakon Bruun-Hanssen. Norra kaitseväe peakorter asub Oslos Akershusi kindluses. Ühendpeakorter asub Bodøs. Kaitseväe peamine mereväebaas asub Bergenis, peamised maaväebaasid Bardus, Målselvis ja Renas ning peamised õhuväebaasid Ørlandis ja Bodøs. Norra kaitsejõudude ühendatud õppeasutus on Forsvarets høgskole. Norra kaitseväe aastane eelarve on 5,87 miljardit USD ehk 1,3% SKP-st. Norra kaitsevägi asutati koos Norra iseseisvumisega 1905. aastal ja pidas iseseisva Norra eest oma esimesed lahingud II maailmasõjas, kui Saksamaa ründas neutraalset Norrat ja Taanit. Kaitsevägi pidas 62 päeva kaitselahinguid, aga oli lõpuks sunnitud kapituleeruma. 1949. aastal loobus Norra neutraliteedipoliitikast ja oli NATO asutajaliige. Külma sõja ajal ehitati Norrasse mitu maa- ja õhuväebaasi ja eriti keskenduti Põhja-Norra kaitsele. Alates 2000. aastatest osaleb kaitsevägi senisest rohkem välismissioonidel. Norra põhiseaduse § 25 järgi on Norra maa- ja mereväe ülemjuhataja kuningas, st kuningas riiginõukogus. Kaitseväe juhataja (tavaliselt neljatärnikindral või -admiral) juhib maaväge ja on kaitseministri peamine nõunik. Norra kaitsevägi koosneb viiest väeliigist, milleks on: Norra maavägi Norra kuninglik merevägi Norra kuninglikud õhujõud Norra kodukaitse Norra küberkaitse Teiste tähtsate struktuuride hulka kuuluvad: Kaitseväe erikomando (Forsvarets Spesialkommando) – sõjaväe eriüksuslased Norra peastaap – asub Oslos ja allub kaitseväe juhatajale Riiklik peakorter – asub Reitanis ja juhib Norra vägesid üle kogu maailma Norra kaitselogistika organisatsioon Ula-klassi allveelaevad Norra kehtestas naistele kohustusliku ajateenistuse „Financial and Economic Data Relating to NATO Defence“, Press Release Communique PR/CP(2009)009, NATO Public Diplomacy Division, 19. Februar 2009 (PDF, 128kB Norra Kaitseväe koduleht
Forsvaret

Forsvaret võib tähendada: Norra Kaitsevägi Taani Kaitsevägi
Forsvarets overkommando (1970–2003)

Forsvarets overkommando ('Kaitse [Norra kaitsejõudude] ülemväejuhatus'; lühend FO) oli Norra kõrgeim sõjaväeline juhtkond 1970. aastast kuni 31. juulini 2003. 1. augustil 2003 organ reorganiseeriti Stortingi otsusega. Forsvarssjefen ja tema strateegilised funktsioonid integreeriti Kaitseametisse (Forsvarsdepartementet), Forsvarets overkommando kaotati ning loodi Forsvarsstaben. Store norske leksikon (allikas)
FO

FO võib tähendada järgmist: Forsvarets overkommando, mitme Norra asutuse nimi ...
Cité

Cité saar (prantsuse keeles Île de la Cité) on Pariisi vanim osa, laevakujuline saar Seine'i jões. Saarel elas parisiide hõim, kelle järgi Pariisi linn on nime saanud. Jõe ületamiseks soodsat võimalust pakkunud saarest kujunes Kapetingide ajal (987–1328) praeguse Pariisi südamik. Vanimate ehitiste jäljed on näha Jumalaema kiriku (Notre-Dame) esisel platsil, kus asub ka nullpunkt (point zéro), millest alates arvestatakse Prantsusmaal kõiki vahemaid. Cité saarel on teinegi gooti sakraalkunsti suurteos – Püha kabel (Sainte-Chapelle). Pariis 16. sajandil. Makett Île Saint-Louis
Mari muusika

Mari muusika (мари сем või марий сем) on maride lüüriline tantsumuusika, mis luuakse soome-ugri rahvaviiside järgi. Muusika oli Marimaal kaua aega oluline suulise pärimuse osa, viisid ja sõnad kandusid edasi põlvest põlve. Esimesed noodid pandi kirja 1920. aastatel. Paljud helisalvestised tehti pärast lintmagnetofonide kasutusele võtmist, tänapäeval salvestatakse need CD-plaatidele ja MP3-mängijatele. Mari viisid koosnevad korduvatest katkematutest rütmidest. Viiside aluseks on pentatoonika (välja arvatud estraadilauludel), muusikas on ülekaalus kõrged noodid. Traditsioonilisteks pillideks on trumm, pillirooflööt, härjapõiest torupill, mari kannel ehk küsle ja trompetid. Tänapäeval kasutatakse ka bajaani ja viiulit. Armastuslaulud (nende seas on eriline koht kurbadel lauludel) jutustavad eelkõige tunnetest. Nii vanu kui ka uusi helisalvestisi mängitakse iga päev Mari Eli Raadios, mis on marikeelne ning mõeldud ennekõike maridele. Mari Eli Raadio edastab selliseid tantsuviise nagu "Эрвел марий" ja "Йуржо йуреш". On olemas tantsijate rütmistatud tantse bajaani saatel, kiireid noortetantse hoogsa muusikasaatega ning on ka tantse, mida esitavad ainult naised. Mari Eli Raadio Muusika Marimaal Marikeelne muusika
Forsvarets overkommando (1940)

Forsvarets overkommando oli Norra relvastatud vastupanu keskus Norra vallutamise ajal 1940. See loodi kuningliku resolutsiooniga 18. mail 1940. Kaitseülem oli kindral Otto Ruge. Kapitulatsiooniga Põhja-Norras 10. juunil 1940 organ kaotati. Store norske leksikon Kasutatud on norrakeelse Vikipeedia artiklit no:Forsvarets Overkommando seisuga 1.5.2009.
Norsjø

Norsjø on järv Norras Vestfold og Telemargi maakonnas. Selle pindala on 55 km². Järve veepind asub kõrgusel 15 meetrit üle merepinna, selle taset reguleerib Skotfossi pais. Enamik Telemargi maakonna jõgesid läbib Norsjø enne suubumist Skienselva või Porsgrunnselva jõkke. Norsjø on Skieni ja Nome valla jogivee allikas. Norsjø on samuti Telemargi kanali osa. Järve suubuvad Eidselva jõgi Bandakkanalenist, Bøelva (Gvarvelva) Seljordsvatnist ja Sauarelva Heddalsvatnetist. De største innsjøene i Norge. Norges vassdrags- og energidirektorat, 1. aprill 2009, vaadatud 3.04.2015. Dybdekart, Innsjødatabase. NVEAtlas, Norges vassdrags- og energidirektorat, vaadatud 3.04.2015.
KV Svalbard

KV Svalbard on Norra mereväe rannakaitselaev. Laev suudab murda kuni 1 m paksust jääd. Laeva ehitas Langsten AS Tangeni laevatehases Kragerøs. See lasti vette 17. veebruaril 2001, laeva ristis 15. detsembril 2001 Norra kaitseminister Kristin Krohn Devold ja see võeti rannavalves kasutusele 18. jaanuaril 2002. KV Svalbard on veeväljasurve poolest Norra merevägede suurim alus. Laeva pikkus on 103,7 m, laius 19,1 m, veeväljasurve 6375 tonni ja maksimaalne kiirus 17,5 sõlme. Pukseerida suudab ta kuni 100 000-tonniseid laevu. KV Svalbardi kodusadam on Sortland. Peamiselt tegutseb laev Barentsi merel ja Teravmägede ümbruses. Laev on projekteeritud varustama ülejäänud 3 Norra rannavalvele kuuluvat kopterikandjat. Laeval asub üks NH90 helikopter. Relvastusse kuulub 57 mm Boforsi kahur. KV Svalbard Rannakaitse kodulehel
Röyksopp

Röyksopp on Tromsøst pärit Norra elektroonilise muusika duo. Duo liikmed on Torbjørn Brundtland ja Svein Berge. Nad ise peavad ansambli moodustamise ajaks 1998. aastat, kuigi samad liikmed olid varemgi duona esinenud. Debüütalbum "Melody A.M." ilmus 2001. aastal. Röyksoppi muusikat on palju kasutatud reklaamides ja taustamuusikana telesaadetes ja filmides. 2001 Parim muusikavideo – "Eple" – Spellemannprisen (Norras samaväärne Grammyga) Parim elektroonilise muusika album – "Melody A.M." – Spellemannprisen 2002 Parim muusikavideo – "Remind me" – Spellemannprisen Parim muusikavideo – "Remind Me" MTV Euroopa Muusikaauhinnad Spellemanni eriauhind Parim popmuusika – "Melody A.M. - Alarmprisen Parim house/tekno – "Melody A.M." - Alarmprisen Parim muusika – "Eple" – Alarmprisen 2005 Parim popmuusikaansambel – Spellemannprisen 2006 Parim klubihitt – "The Understanding" - Alarmprisen "Melody A.M." (2001) "The Understanding" (2005) "Junior" / "Senior" (2009) "Röyksopp's Night Out" (2006) "Back to Mine" (2007) Röyksoppi koduleht Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Röyksopp seisuga 1.05.2009.
Notre-Dame

Notre-Dame ehk Pariisi Jumalaema kirik (ka Jumalaema kirik, Notre-Dame'i katedraal, prantsuse keeles cathédrale Notre-Dame de Paris) on keskaegne katoliku katedraal Pariisis Cité saarel. Seda peetakse üheks parimaks prantsuse gooti arhitektuuristiili näiteks. Kiriku ehitamist alustati 1163 kuningas Louis VII valitsemise ajal kunagise Jupiteri templi kohale. Nurgakivi pani paavst Aleksander III. Tööd kestsid ligi 200 aastat. Kiriku valmides (umbes 1330–1345) olid kellatornid 69 m kõrged. Louis XIV ja Louis XV ajal võeti kirikus ette suuremaid ümberkorraldusi. Prantsuse revolutsiooni päevil hävitati paljud kirikus olnud aarded, kuid kellad pääsesid siiski ümbersulatamisest. Kirik pühitseti algul Mõistuse ja hiljem Ülima Olendi kultusele, seda kasutati ka lihtsalt panipaigana. 19. sajandil taastati kiriku haritorn (autor Eugène Emmanuel Viollet-le-Duc). Jumalaema kirikus on toimunud arvukalt olulisi sündmusi: aastal 1239 tõi Püha Louis kirikusse Kristuse okaskrooni; seal krooniti Henri VI Prantsusmaa kuningaks (1430); aastal 1804 kroonis seal Napoleon ennast prantslaste keisriks ja oma abikaasa Joséphine'i keisrinnaks. Pariisi Jumalaema kiriku esimese oreli ehitas Franςois-Henri Clicquot 1700. aastal. Hiljem, 19. sajandil ehitas Aristide Cavaille-Coll oreli ringi, suurendades seda.  Pikemalt artiklis Notre-Dame'i tulekahju 15. aprillil 2019 kell 18.50 kohaliku aja järgi puhkes kirikus ulatuslik tulekahju, mille tagajärjel kukkus sisse katus ja haritorn ning kogu kirik sai raskeid kahjustusi. Tulekahju põhjust seostatakse parajasti käimas olnud renoveerimistöödega. Notre-Dame'i koolkond Notre-Dame'i koduleht Pariisi Jumalaema kirik on kokku varisemas, Postimees, 7. august 2017
Norsjö

Norsjö on tiheasustusega paikkond Rootsis Västerbotteni läänis, Norsjö valla keskus. 2005. aastal elas seal 2102 inimest. Seal sündis Ameerika Ühendriikide kirjanik Charlotte Agell. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Tankihävitaja

Tankihävitaja on tankitõrje otstarbeks kohandatud või ümber ehitatud lahinguvõimeline soomusmasin. Tankihävitajad on peamiselt kaitseotstarbelised relvasüsteemid. Tankihävitaja on varustatud tankitõrjeraketisüsteemiga, harvem tankitõrjekahuriga ning heade vaatlusvahenditega. Tavaliselt puudub soomustatud pöördtorn, mis võimaldab madalama silueti. Enesekaitseks kasutatakse kuulipildujaid ja suitsugranaadiheitjaid. Tankitõrjesoomuki platvormiks on tavaliselt võetud soomussõiduk: jalaväe lahingumasin, soomustransportöör, luuresoomuk, soomusauto või tank. Tankihävitajad võeti kasutusele teises maailmasõjas ja neid on toodetud peamiselt Saksamaal. Viimase mudelina oli Bundeswehris kasutusel tankitõrjeraketikompleksiga HOT relvastatud tankitõrjetank Jagdpanzer Jaguar.
Telemargi kanal

Telemargi kanal on kanal Norra lõunaosas Telemargi maakonnas. Nimi võeti kasutusele 1990. aastal. Varem räägiti kahest kanalist: Norsjø-Skieni kanal lüüsidega Skienis ja Løveidis ehitati aastatel 1854–1861, Bandak-Norsjø kanal avati aga 1892. aastal. Telemargi kanalis on 18 lüüsikambrit. Selle pikkus on 105 km ja kõrguste vahe on 72 m.
10BASE5

10Base5 oli esimene Etherneti standard. 10Base5 kutsutakse vahel ka "jämedaks netiks" (ingl Thick Ethernet, ThickWire, ThickNet) ja võrgukaabli värvuse tõttu ka "kollase kaabliga" võrguks. Võrgu füüsiliseks meediumiks on koaksiaalkaabel läbimõõduga 0,4" (=1 cm) ja lainetakistusega 50 oomi, kaabli pingenivoo on ~2,5 V. 10Base5 segmendi suurim lubatud pikkus oli 500 m, võrgu läbilaskekiirus on 10 Mbit/s. Arvutid ühendatakse võrgukaabliga N-konnektoriga või transiivriga. Kaabli otstesse pannakse N-seeria 50 oomised terminaatorid. Transiiver ühendatakse kaabli külge spetsiaalse, vampiirihambaks (inglise vampire tap, piercing tap) kutsutava kruviga. Arvutiga ühendatakse transiivrid kuni 50 m pikkuse AUI-kaabliga, mis ühendatakse arvuti võrgukaardi pistikupessa. Transiivrit on võimalik AUI-liidese kaudu ühendada ka otse HUBi AUI-pordiga. Ühele kaablisegmendile on võimalik ühendada kuni 100 transiivrit ja need peavad asuma üksteisest vähemalt 2,5 m kaugusel. Kohtvõrk Siinvõrk 10Base2