laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Huasteegi keel

Huasteegi keel kuulub maaja keelkonda. Keelt kõneldakse enamasti maapiirkondades San Luis Potosi osariigis Kesk-Mehhikos, Tamaulipase osariigis Mehhiko kirdeosas ja Veracruzi osariigis Mehhiko kaguosas. Need on küllatki mereäärsed alad, kuid San Luis Potosi osariik ulatub ka sisemaale. Kõnelejate arv võib jääda umbes 131 000 inimese piirimaile (2000. aasta Mehhiko Riikliku Põlisrahvaste Keelte Instituudi (INALI) poolt korraldatud uuringu seisuga). Uuemate andmete järgi, võttes arvesse 2005. aasta rahvaküsitlust, on Mehhikos 150 000 huasteegi keele kõnelejat (umbes 90 000 San Luis Potosi osariigis ning umbes 50 000 Veracruzi osariigis). Huasteegi keel kasutab ladina kirjasüsteemi. Lühikeste vokaalide tabel Pikkade vokaalide tabel Konsonantide tabel Huasteegi keeles esineb sõnamoodustises üldiselt vähe afikseid. Nagu eesti keeleski, kasutatakse eitust järjekorras SNegVO, ehk eitus järgneb subjektile ja eelneb verbile Huasteegi keeles kasutatakse sõnajärge SVO (subjekt, verb, objekt). Huasteegi keel on osalt ka üpris polüseemiline keel. Näiteks "silm" ja "nägu" on huasteegi keeles mõlemad tähistatud sõnaga 'lé'. Kuid sõnad "käsi" ja "käsivars" on vastavalt 'in c'ubac' ja 'in'ocōb'. Patal an inik ani an uxum u wa'tsinal walkadh abal jununúl kin bats'uw an alwa'taláb ani ka pidhan in éy jant'ini' in tomnál; in kwa'al in tsalpádh ani in k'ayá' abal kin k'anidha' in juntal. All human beings are born free and equal in dignity and rights. They are endowed with reason and conscience and should act towards one another in a spirit of brotherhood. Kõik inimolendid sünnivad vabade ja võrdsetena nii (enese)väärikuses kui õigustes. Neid on õnnistatud mõistuse ja südametunnistusega ning peaksid üksteise vastu käituma vennalikkuse vaimus. Kuigi huasteegi keele kõnelejad on maaja keelte kõnelejaskonnast suhteliselt isoleeritud, on huasteegi keel teiste maaja keeltega päris tihedalt seotud. Huasteegi keeles eksisteerib kolm murret ehk dialekti. Kirjeldamaks värve ja toone, nagu must, valge, sinine, punane jne, kasutavad huasteegid erivärviliste lindude näiteid. Samuti on huvitav see, et sõnades puudub kindlaksmääratud rõhukoht, ehk rõhk võib paikneda kus tahes. INEGI(Instituto Nacional de Estadistica y Geografia) population census, 2005 http://en.wikipedia.org/wiki/Huastec_language http://www.ethnologue.com/language/hus http://glosbe.com/en/hus/ http://wals.info/valuesets/26A-htc http://wals.info/valuesets/144A-htc http://www.native-languages.org/huasteco.htm http://books.google.ee/books?id=UV8Gtnf5iCwC&pg=PA347&lpg=PA347&dq=huastec+language+structure&source=bl&ots=99YzjnGtWT&sig=rXFShRrZMZ2wPEj3WWPwMla9uHg&hl=en&sa=X&ei=WSmGUuGmO-Gq7QbD6YGYCA&ved=0CCgQ6AEwADgK#v=onepage&q=huastec%20language%20structure&f=false http://wals.info/valuesets/129A-htc http://www.omniglot.com/writing/huasteco.htm
Lipiidne kaksikkiht

Lipiidne kaksikkiht (eestikeelne varasem nimetus bilipiidne kiht) on õhuke rakumembraan, mille moodustavad kaks vastakuti paiknevat lipiidsete molekulide kihti polaarses keskkonnas, kui rasvhapejääkide hüdrofoobsed osad koonduvad keskmesse ja polaarsed osad jäävad kaksikkihi välispinnale. See moodustab katva membraani ümber rakkude ja rakuorganellide. Nõnda tekib barjäär, mis aitab hoida ioone, valke ja teisi molekule seal, kus neid vajatakse ning aitab vältida nende difundeerumist sinna, kus nad paikneda ei tohiks. Kuigi lipiidne kaksikkiht on kõigest mõne nanomeetri paksune, on ta siiski passiivselt läbimatu enamusele vees lahustuvatele (hüdrofiilsetele) polaarsetele molekulidele. Kaksikkihid on tavapäraselt moodustunud fosfolipiididest, millel on hüdrofiilsed pead ja kaks hüdrofoobset saba. Sattudes kontakti veega, võtavad fosfolopiidid kaksikkihtse struktuuri, kus nende hüdrofoobsed sabad hoiavad omavahel kokku ja veega jäävad kontakti ainult hüdrofiilsed osad. Nende kihtide vahele ei jää peaaegu üldse vett ning nõndasamuti ka vees lahustuvaid soolasid ja suhkru molekule. Sellist assambleerumise protsess tuntakse hüdrofoobse efektina. Bioloogilised membraanid ehk biomembraanid sisaldavad tavaliselt lisaks fosfolipiididele mitmeid erisuguseid lipiide. Üks selliseid teist tüüpi molekule on kolesterool, mis on väga oluline loomarakkude membraanis, kuna aitab seda tugevdada ja selle läbitavust vähendada. Kolesterool aitab reguleerida ka mõningata membraani läbivate valkude aktiivsust. Olulised biomembraani koostisosad on ka näiteks glükolipiidid, glütserolipiidid ja sfingolipiidid ning lisaks steroididele (nagu kollesterool) võib membraanides leiduda ka karotenoide, hopanoide, sulfolipiide, ortolino lipiide, plasmalogeene ning fütanüülseid, dioolseid ja alkoksülipiide. Rakke ümbritsevaid lipiidseid kaksikkihte, millesse on seondunud valgumolekulid, nimetatakse rakumembraanideks. Sageli on rakumembraanis veel sahhariidid, mis võivad olla liitunud valkude (glükoproteiinid) või rasvhappejääkidega (glükolipiidid). Sarnase ehitusega on rakkude sees ka organelle ümbritsevad sisemembraanid. Selliseid membraane ei saa hästi vaadelda valgusmikroskoobiga ning nende uurimiseks kasutatakse elektronmikroskoopiat ja aatomijõumikroskoopiat. Rakumembraan Lipiidid Fosfolipiidid Ü. Arend, J. Kärner, H. Kübar, K. Põldvere. Üldhistoloogia, Tallinn: Valgus, 1994. Raik-Hiio Mikelsaar: Biomembraanide lipiidse kaksikkihi molekulaarne polümorfism Structure of Fluid Lipid Bilayers California Ülikool Irvine'is
Mapudunguni keel

Mapudunguni ehk maputše keel on araukaani keelte hulka kuuluv keel, mida räägitakse Tšiili lõuna-keskosas ja Argentina lääne-keskosas. Seda keelt kõneleb umbes 250 000 inimest (andmed aastast 2007). Rahvuslikku koosseisu kuulub aga umbes 600 000 mapudungunlast (andmed aastast 2002). Alternatiivsed nimetused on mapudungu keel, maputše ja araukaani keel. Mapudungi keeles on erinevad murded: molutše, pehuentše ja pikuntše. Pehuentše ja molutše on väga sarnased. Nende murrete kõnelejad saavad üksteisest kergesti aru. Kirjaoskus L1 tasemel on alla 1%. Kirjaoskus L2 tasemel on 21%. 85 000 inimest oskavad kirjutada hispaania keeles. iñché ñi ñuke ngüm y – 'mu ema nuttis' leli e n ew ñi ñuke – 'mu ema vaatas mind' Maputše keeles on 6 vokaali: a, e , i, o, u ja ɨ. Viimast hääldatakse kas ü, v või ï , olenevalt tähestikust. On mitu erinevat tähestikku, kõik kasutavad ladina kirjasüsteemi. Mapudunguni keeles ei tehta vahet helitute ja heliliste klusiilide vahel. Tavaline sõnade järjekord Mapudunguni keeles on alus, öeldis ja sihitis. Nimisõnu on kahte sorti: elusaid ja elutuid objekte märkivad. Küsivad asesõnad on iney 'kes', chem 'mis', chumül 'millal', chew 'kes', chum(ngechi) 'kuidas' ja chumngelu 'miks'. Ei ole eraldi lihtminevikku ega täisminevikku. Ei ole ka käskivat kõneviisi. Kasutatakse jambi värsimõõtu. Mapudunguni keeles on kaks käänet: nominatiivne ja obliikvakääne. Eraldi mees- ja naissugu ei ole. Tegusõnad on kolmes isikus: esimene isik, teine isik, kolmas isik. On kolm grammatilist arvu: ainsus, kaksus (duaal) ja mitmus. http://www.ethnologue.com/language/arn http://wals.info/valuesets/99A-map http://wals.info/languoid/lect/wals_code_map http://wals.info/chapter/49
Tšokto keel

Tšokto keel (inglise keeles Choctaw language) on maskogi keelkonda kuuluv keel, mida kõneldakse USA kaguosas, kõige enam Oklahoma osariigis, McCurtaini maakonnas, vähem Mississippis ning mõnel pool Louisianas ja Tennessees. Tšokto keelt kõneleb emakeelena 10 400 inimest, kuid see arv väheneb (2010. aasta loendus). Keelt püütakse säilitada ja selleks rõhutatakse kaugõpet. Keelekasutus on eriti silmapaistev kirikus. Nagu ülal toodud jooniselt näha, siis on tšokto keeles kolm silbistruktuuri tüüpi: kerge, raske ning üliraske. Kõigist võimalikes silpides peab sisalduma vähemalt üks vokaal. Silbid ei saa lõppeda konsonandiklastriga, CC. On olmas küll struktuur *(C)VCC, mis tekib siis kui sõnal on järelliide ehk sufiks. Vokaalid Silbid " ɪ", " ʊ" ja " ə" võivad esineda kui allofoonid "i", "o" ja "a". Traditsiooniline õigekiri eristab lihtsaid allofoone keerukamatest vokaalidest, kuid ei suuda eristada heliliselt pikki vokaale foneemiliselt lühikestest. Ninahäälikuid ei eristata kestvuse järgi nii nagu suulisi vokaale. Kui ninahäälikud on kõlaliselt pikad, siis soovitatakse aluseks võtta foneem "n". Konsonandid Ainuke heliline kaashäälik on "b". Helitud sulghäälikud "p", "t" ja "k" võivad muutuda osaliselt helilisteks täishäälikute vahel, eriti "k". Kõik sõnad peavad lõppema konsonandiga. Sõnadel, mis silmnähtavalt lõppevad vokaaliga, on kas kõrisulghäälik "ʔ" või hõõrdhäälik "h"viimase kaashäälikuna. Häälikud "s" ja "ʃ" on neutraliseeritud sõnade lõpus. Tšokto keele sõnajärg on SOV(subjekt-objekt-verb). Nädalapäevad: pühapäev- nitak hollo (püha päev); esmaspäev- monti; teisipäev- tusti; kolmapäev- winsti; neljapäev- hlusti; reede- flaiti; laupäev- satate. Kas sa räägid tšokto keelt?- Chahta imanompa ish anompola hinla ho̱? Mis su nimi on?- Chi hohchifo yat nanta? Minu nimi on...- Sa hohchifo yat... Tšokto keesles on reeglina nimisõna samal kujul nii ainsus kui mitmuses. Hattak, modifitseerimata, võib tõlkida kas mees või mehed. Mõnikord aga tahab kõneleja teha selgeks kas mõtleb üksikut indiviidi või rohkem kui ühte. Sellisel juhul lisatakse numbriline omadussõna nimisõna ette. Hattak achafa on üks mees. Hattak toklo on kaks meest. Hattaw lawa on palju mehi. Hattak momma- kõik mehed. Sissekanne Ethnologue'is, kasutatud novembris 2013 http://www.eki.ee/knab/lgv/mam.htm kasutatud november 2013 https://www.ethnologue.com/language/cho kasutatud november 2013 http://www.omniglot.com/writing/choctaw.htm kasutatud november 2013 https://web.archive.org/web/20131126090643/http://okchoctaws.org/choctawphrases.htm kasutatud november 2013 https://web.archive.org/web/20131127174623/http://www.choctawnation.com/culture-heritage/choctaw-traditions/choctaw-language/ kasutatud oktoober 2013
Skulptuur

Skulptuur (ladina keeles sculptura) on kujutava kunsti põhiliike graafika ja maalikunsti kõrval, mille peamiseks väljendusvahendiks on vorm. Skulptuur on ruumiline ehk kolmemõõtmeline kunstiteos. See võib olla vabalt seisev ja ümberringi töödeldud nn ümarplastika või esineda mingi pinna külge liidetud reljeefina, millel on välja töötatud ainult esikülg. Materjalidena kasutatakse mitut liiki kivi (graniit, basalt, marmor, liivakivi, lubjakivi nt), puitu, elevandiluud, metalle (pronks, raud, teras), savi (terrakota, keraamika, portselan jt). Skulptuure kavandavaid ja valmistavaid inimesi nimetatakse skulptoriteks ehk kujuriteks. Suuremate skulptuuride loomisel valmistatakse kõigepealt savist või plastiliinist kavand ja siis originaalsuuruses savimudel, millest tehakse omakorda kipsäratõmme. Punktiiraparaadi abil kantakse mõõtmed üle kivisse või puusse. Ka skulptuuri valamisele eelneb täissuuruses kipsmudeli valmistamine. Pinna või objektiga seotuse alusel jaotatakse skulptuur järgmiselt: ümarplastika – vabalt seisvad ja igast küljest vaadeldavad skulptuurid reljeefplastika – pinnaga seotud ja vähem või rohkem eenduvad (lamereljeef vs kõrgreljeef) skulptuurid, mis on töödeldud ning vaadeldavad vaid ühest suunast Töötlemisviisi alusel jaotatakse skulptuur järgmiselt: raidkunst – raidkunsti loomisel raiutakse kõva materjali (puit, kivi) plokist ära ülearune mass, kuni jääb järele soovitud kuju plastika – plastika puhul lisatakse karkassile materjali (nt savi või plastiliini), kuni saadakse soovitud kuju. Ka valatud skulptuur on plastika. Skulptuuri otstarbe järgi jaotatakse monumentaalskulptuur monumentaal-dekoratiivskulptuur vabaplastika pisiplastika Esimese suure õitsenguaja elas skulptuur üle Vana-Egiptuses, kus madal- ja süvendreljeefi kasutati laialdaselt templite ning haudade kaunistamiseks. Teine hiilgeaeg saabus Vana-Kreeka hiilgeaegadel, mil kujunes välja ümarplastika ning tegutsesid sellised kuulsad kunstnikud nagu Pheidias, Polykleitos, Praxiteles ja Lysippos. Romaani ja gooti kunstis seisis skulptuur arhitektuuri teenistuses. 15. sajandist hakkas kasvama puuskulptuuri osatähtsus ning skulptuuris nähti jälle iseseisvat kunstiliiki. Loodi vabalt seisvaid ümarfiguure, toimus portree- ja monumentaalskulptuuri taassünd. Tähtsa koha omandas hauamonumentide valmistamine. Loodi aia- ja pargiskulptuure, pronksist pisiplastikat ja värvilist majoolikat. Renessansiajastu skulptuuri tippajaks on Michelangelo looming. Ka barokkskulptuuri paremik pärineb Itaalia meistritelt (näit Bernini). Kõrgeimate kujude loend  Skulptuur – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Čašniki

Čašniki (transkribeerituna Tšašniki) on linn Valgevenes Viciebski oblastis, Čašniki rajooni halduskeskus. Leedu keeles Čašnikai, poola keeles Czaśniki. Linna lähedal asub Orša–Lepieli raudteel samanimeline jaam. Linn asub Uła jõe kaldal. Linna nime päritolu kohta on mitu teooriat. Ühe variandi kohaselt on aluseks valgevenekeelne sõna чашнік ehk 'kuninglik karikahoidja', ka on võimalik variant see, et linn asub madalikul otsekui karika põhjas. Kolmanda teooria kohaselt oli ajal, mil Čašniki oli veel käsitööliste asula, linnas palju katelseppi. Linna piirides on neli keskkooli ja laste loomingu maja. Čašnikis asub ka koduloomuuseum. Linnas on kultuurimaja ja kolm raamatukogu. Čašnikis ilmub ajaleht Чырвоны прамень. Linnas on toiduainetetööstus ja paberivabrik, töödeldakse lina. Linnas asus XVI sajandil rajatud linnus. Vaatamisväärsusteks on XIX sajandi lõpul ja XX sajandi algul rajatud ajalooline linnasüda, juudi kalmistu, õigeusu kirik aastaist 1843–1875. Linn jaguneb kolmeks – ajalooline linnasüda, paberivabriku ümbruse asum ja uus linnakeskus. Čašnikit mainitakse esimest korda aastal 1504. Liivi sõja ajal püstitas Ivan Groznõi Uła jõe kaldale puidust kantsi. Aastal 1564 saavutasid Rzeczpospolita väed Mikołaj Radziwiłł Punase juhtimisel selle kindluse all suure võidu Pjotr Šuiski vägede üle. Vene väejuht langes Čašniki lahingus. Aastal 1567 peeti seal uus lahing, kus taas olid võidukad leedukad. Aastast 1568 hakkas asula kuuluma Radziwillidele. Aastal 1580 mainitakse Čašnikit kui alevit. XVI sajandi lõpus said asula endale Kiszkad, XVII sajandi alguses Drucki-Sakalinskid, pärast neid Sapiehad. Andrzej Sapieha oli sellel ajal kuninglik karikahoidja. Omanikud vahetusid kiiresti, Sapiehade järel tulid Kazanovskid, seejärel Słuškid. Aastal 1664 rajati dominiiklaste klooster. Aastast 1722 kuulus alev Bõkovski-Lapotadele, aastast 1785 Vaładkovičitele. Aastal 1786 ehitati kloostri juurde katoliku kirik. Aastal 1793 läks alev teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. 1812. aasta isamaasõja ajal peeti alevi all Čašniki lahing, mis lõppes Venemaa vägede võiduga. Aastal 1832 sulgesid Poola ülestõusu maha suruma tulnud väed kloostri. Aastal 1843 algas õigeusu kiriku ehitamine. XIX sajandi teisel poolel olid paljud alevi elanikud lootsid, kes juhtisid Riia poole minevaid pargaseid. Aastal 1868 sulgesid Poola ülestõusu maha suruma tulnud Vene väed katoliku kiriku ja andsid selle õigeusklike kasutusse. Aastal 1868 avati Čašnikis paberivabrik. 1924. aastal liideti asula Valgevene NSV-ga, aastal 1925 avati raudtee. Čašnikist sai ametlikult alev aastal 1938, linn aastal 1966. Teise maailmasõja ajal tapeti asulas 3610 inimest. Čašniki geto Čašniki N.Orda maalil Janka Žurba – valgevene luuletaja Ryhor Reles – juudi päritolu valgevene kirjanik S.M. Rubašoŭ – valgevene kirurg Zinovi Rozenfeld – vene arhitekt Vladimir Denisov – valgevene jäähokimängija Semyon An-ski – juudi päritolu valgevene kirjanik The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements Čašniki Čašniki rajooni koduleht Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Alabama keel

Alabama keel (ka Alibamu) on maskogi keelkonda kuuluv kesk-maskogi keel, mida räägitakse Alabamas, Kagu-Texases ja Koasati reservaadis Livingstoni lähedal. Keel on hääbumas (Ethnologue'i tase 7), kuna selle kasutajaskonda kuulub enamasti vanem põlvkond. Alabama keelt kõneldakse Alabamas, kuid pärast 19. sajandi alguses toimunud sunduslikku ümberpaigutamist elab suurem osa Alabama indiaanlastest Texases Livingstoni lähedal, jagades elupaika koasati keele kõnelejatega. Seetõttu on mõned sealsetest elanikest omandanud mõlemad keeled. 2007. aasta andmetel oli alabama keelt emakeelena kõnelejaid 250. Ehkki kõnelejaid veel leidub ja keelt püütakse säilitada, on see ohus, kuna lastele seda enam ei õpetata ja keelt räägib pigem vanem põlvkond. üks – cháffàaka kaks – tòklo kolm – tótchìina neli – óstàaka viis – táłłàapi kuus – hánnàali seitse – ontòklo kaheksa – ontótchìina üheksa – chákkàali kümme – pókkòoli Tähestik: A, B, CH, D, E, F, H, I, K, L, ɬ, M, N, O, P, S, T, W, Y D ja E on kasutusel ainult inglise laensõnades. H-tähte vokaalide vahel ei hääldata. Kui sõnas esineb konsonante topelt, näiteks sõnas hissi (juuksed), tuleb s topelt hääldada. a, aa, i, ii, o, oo ay Chíkmaàa Oolahomma! [tʃíkma꞉ o꞉lahom꞉a] (chick – maah oh – lah – ho – mah!) Pikk a sõnas Chíkmaàa on langeva tooniga. Tõlge: Tere Oklahoma! Anchiyimmi. Tõlge: Kas sa usud mind? Chinchayimmi. Tõlge: Ma usun sind. Sissy Sylestine-kayok amáapochòobotooma. Tõlge: Sissy Sylestine oli minu vanaema. Alabama keel kasutab ladina kirja. D ja E on kasutusel ainult inglise laensõnades. Alabama keelele on iseloomulik tüpoloogiliselt haruldase nähtuse kasutamine, milleks on disfiksatsioon (otsetõlge). Ladina keelest võetud sõna : dis- (1) kord; fiхātiō – kinnitus. Seda kasutatakse mõnede verbivormide saamiseks. Nt on kaks printsipiaalset võimalust, kuidas saab tegevust mitmuses kirjutada: Paljudes verbides langeb välja kaks viimast segmenti eelviimases silbis (tavaliselt vastab juure viimasele silbile). Juhul kui silbis on ainult kaks segmenti, siis ta langeb välja tervikuna. Näiteid: batatli – peksab – batli – peksab (regulaarselt) cokkalika – siseneb – cokkaka – sisenevad Mõnedes verbides langeb välja ainult silbi viimane kaashäälik, aga talle eelnev täishäälik kompenseerib seda oma pikenemisega. salatli – libisema – salaali – libisema mitu korda [1]. Ethnologue [2]. Alabama Indian Language [3]. A Digital Library of Language Relationships [4]. Alabama Indian Fact Sheet [5]. Alabama Counting Worksheet [6]. Omniglot [7]. Alabama Pronunciation and Spelling Guide [8]. Hello Oklahoma [9]. Alabama Dictionary
Adaridi AD 3

Adaridi AD 3 oli Soomes elanud vene insener Boris Adaridini loodud puitkonstruktsiooniga ühemootoriline lennuk, mida toodeti ainult üks eksemplar. Soome õhuvägi tellis ühe lennuki 1923. aastal. Esmalend tehti 17. aprillil 1924 ja see oli arvel kuni 1931. aastani. Samas lennati sellega sel perioodil harva. Muuhulgas seetõttu, et kogenematud piloodid ei suutnud selle lennukiga õhku tõusta. Saksamaa esimese maailmasõja lennuäss Emil Thuy, kes töötas pärast sõda Soome õhuväe juures konsultandina, on selle lennuki kohta väitnud, et sel on keskpärased lennuomadused ning liiga nõrk mootor. Lennuk on pandud välja Soome lennundusmuuseumis (Suomen ilmailumuseo).  Soome Soome õhujõud Timo Heinonen (1992). Thulinista Hornetiin - 75 vuotta Suomen ilmavoimien lentokoneita. Tikkakoski: Keski-Suomen ilmailumuseo. ISBN 951-95688-2-4. Kalevi Keskinen, Kari Stenman, Klaus Niska (1976). Suomen ilmavoimien lentokoneet 1918-1939. Helsinki: Tietoteos. ISBN 951-9035-20-6.{{cite book}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Kalevi Keskinen, Kyösti Partonen, Kari Stenman (2005). Suomen ilmavoimat I 1918-1927. Helsinki: Tietoteos. ISBN 952-99432-2-9.{{cite book}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Uru-eu-vau-vau keel

Uru-eu-vau-vau keel on keel tupii keelkonnast. Keelel on mitu nimetust: Eru-Eu-Wau-Wau, Jupaú, Kavahiva (Kagwahiva), Uru-Eu-Uau-Uau. Uru-eu-vau-vau keelt kõneldakse Brasiilias Rondônia osariigis Jaciparana, Cautario ja Jamari jõe ääres. 2010. aasta andmetel rääkis uru-eu-vau-vau keelt 115 inimest. Tupii keelkonda kuulub 66 keelt, kõnelejaid on 5 028 652 ning neid keeli räägitakse Boliivias, Brasiilias, Prantsuse Guajaanas, Paraguays ja Peruus. Keel kasutab Parintintini ortograafiat ja grammatikat. Kasutusel on ladina kirjaviis. Kõik nasaalsed kaashäälikud (m, n, nh, ḡ, ḡw) esinevad nasaalsete täishäälikute vahel. Kinnised ninahäälikud (mb, nd, nj, ng, ngw) esinevad pärast nasaalseid täishäälikuid ja enne suu täishäälikuid. mb ja nd esinevad ka sõna alguses. Suusulghäälikud (j, g, gw) esinevad suutäishäälikute vahel ja alguses. Järgnevad on foneemi variantide kogumikud: (m, mb), (n, nd), (j, nh, nj), (g, ng), (gw, ḡw, ngw). Helitu täishäälik: A täht viimase suure A tähena näitab helitust, nt aerajykA. Kaashäälikud sõna lõpus: Kavahiva keeles ei ole kaashäälikuga lõppevaid sõnu. Need võivad esineda ainult siis, kui tüvel on järelliide. Parintintini grammatikas on kaks peamist sõnavaralist osa: nimisõnad (substantiivid) ja tegusõnad (verbid). A. Substantiivid (liht-, liit- või ühendnimisõnad) Lihtnimisõnad: akanitara 'müts' apyja 'maja' Liitnimisõnad: -ata-'yva 'tuletikud' -ata-tiḡa suits' Ühendnimisõnad: -katu-ve'ea 'ilus asi' -py-pora 'jäljed' -kyti-hava 'käärid' B. Verbid Lihtverbid: -apo 'tee' Liitverbid: -y-'u 'joo' potuka-tuka 'pese [riideid]' Ühendverbid: -ho-potar 'tahab minna' Pirahã akanitara Idahẽa oapoapo. Ida tegi Pirahã indiaanlaste mütsi Japo-rẽ ga hoi. Pärast selle tegemist ta läks Kia pe-hepia nhati'ḡwa imbotea. Sa näed seda, moskiitode loomingut Uru-eu-vau-vau keeles pole eraldi sõnu: aeg, nädal, kuu ja aasta. Selle asemel on neil sõnad mingiks teatud perioodiks (vihmahooaeg, põud). Uru-Eu-Wau-Wau. Ethnologue. Summary by language family. Ethnologue. Kagwahiva Dictionary[alaline kõdulink] Amazon tribe has no language for time. Australian Geographic, 23. mai 2011.
Kesk-Okinawa keel

Kesk-Okinawa keel kuulub Ryūkyū keelte hulka. Ryūkyū keeled kuuluvad Jaapani keelkonda. Kesk-Okinawa keelt kõneletakse Okinawa saare lõunaosas, Kumejima, Kerama, Tonaki ja Aguna saartel. Kesk-Okinawa keel kuulub UNESCO andmeil ohustatud keelte hulka. Keeles on viis murret: Kudaka, Naha, Shuri, Torishima. Okinawa keel on peamiselt aglutineeriv, ent esineb ka fusiooni. Sõnade tuletamine ja muutmine toimub sufiksite abil. Rikkalikult on grammatilisi vorme. Foneetikat iseloomustab häälikuühendite piiratud arv ja pikkade ning lühikeste häälikute opositsioon. On olemas ka muusikaline rõhk. Silptähestikud hiragana ja katakana koosnevad täishäälikutest ning kaashääliku ja täishääliku ühenditest, samuti sisaldavad need eraldi märgi ninahääliku n jaoks. Helilisi kaashäälikuid märgitakse diakriitilise märgiga vastavat helitut kaashäälikut (ja täishäälikut) sisaldava sümboli juures. Palataliseeritud kaashäälikuid märgitakse sümbolitega ya, yu ja yo vastavate KV-märkide juures. Tegemist on SOV-tüüpi sõnajärjestusega, tegusõna paikneb rangelt lause lõpus. Keeles on ka keeruline viisakusvormide süsteem, mille abil näidatakse aupaklikkust selle vastu, kellega või kellest räägitakse. Peale verbide pööratakse ka omadussõnu ja määrsõnu. Tere – Hai sai Tere hommikust - Ukimi soo chii Aitäh - Nifee deebiru Vabandust - Wa sai bin Nägemist – Guburii sabira Chu uyamee ru duu uyamee - Kui sa austad teisi, austavad teised sind. Munoo yuu iyuru mun - Räägi teiste kohta head. Ashibi nu chura saa ninju nu sunawai – Mida rohkem seda uhkem. Praegu tarvitusel olev kirjutusviis on osalt hieroglüüfiline kiri kanji ja osalt erikujuline silpkiri katakana ja hiragana. Vähesel määral on kasutusele võetud ka ladina kiri. Hiina kirjaga koos on keelde tulnud rohkesti hiina laenusid. http://www.ethnologue.com/language/ryu http://en.wikipedia.org/wiki/Okinawan_language http://www.unesco.org/culture/languages-atlas/index.php Ariste, P. 1967. "Maailma keeled I". «Tartu Riiklik Ülikool» Comrie, B. , Matthews, S. , Polinsky, M. 2001. Keelteatlas. Maailma keelte päritolu ja areng. «Koolibri» http://www.okinawan-shorinryu.com/okinawa/uchina.html