laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Isik (keeleteadus)

Isik on üks öeldise grammatiline kategooria. Isik on seotud kõnealuse olendi või asja osalusastmega kõnesituatsioonis. Isiku väljendamiseks kasutatakse isikulisi asesõnu mina, sina, tema või mitmuses meie, teie, nemad ning tegusõna pöördelisi vorme. Mina õpin eesti filoloogiat; Teie soovite poodi minna; Sajab; Hooplevad, et võitsid kuldkarika. Isikut tähistatakse ka konkreetsete nimisõnade ning nimedega. Maria kirjutab luuletusi; Hulk lapsi jälgis teatrietendust. Esimene isik on kõneleja. Teine isik on see, kelle poole kõneleja pöördub. Kolmas isik on see, kellest räägitakse. Grammatiline isiku- ja arvukategooria väljendub morfoloogilises pöördekategoorias, millel on kolm ainsuslikku ja kolm mitmuslikku liiget ehk pööret. Ainsus: mina ~ ma sina ~ sa tema ~ ta Mitmus: meie ~ me teie ~ te nemad ~ nad Isik on hästi määratletav pöördelõpu järgi siis, kui täisaluseks on mina ~ ma sina ~ sa meie ~ me või mina + substantiiv(id) teie ~ te või sina + substantiiv(id) (Me) sööme; (Sa) harjutad; (Te) karjute; (Sina, tüdruk) tuled mulle appi. Ülejäänud juhtudel on öeldis 3. pöördes ning isikut pole pöördelõpu järgi võimalik tuvastada. Grupp turiste vaatleb monumenti; Täna külmetab. Imperatiivi mitmuse 1. pöörde puhul on isiku ärajätmine kohustuslik. Õppigem hoolega; Astugem kiiresti; Laulgem valjemini. Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1995. Eesti keele grammatika I. Morfoloogia. Sõnamoodustus. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut, lk 69-72. Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, lk 27-29.
AgustaWestland AW119

AgustaWestland AW119 Koala on algselt ettevõtte Agusta poolt Itaalias konstrueeritud ja toodetud ühe gaasiturbiinmootoriga kaheksakohaline üldotstarbeline kerge helikopter. Enne Agusta ja Westlandi ühinemist AgustaWestlandiks oli kopteri nimi Agusta A119 Koala. A119 Koala AW119Ke Koala AW119Kx Koala, Garmin G1000 Avioniku instrumendisüsteem  Brasiilia Goiási osariik  Soome Soome piirivalve  Lõuna-Korea Riiklik politseiagentuur  Mehhiko México osariigi valitsus  Ameerika Ühendriigid New Yorgi politsei (NYPD) Phoenixi politsei TriState CareFlight Gualdoni, Damiano. "Damiano Gualdoni Aviation Enthusiast's Website". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2007. Vaadatud 21. november 2013. Mena Barreto (30. august 2010). "Estado de Goiás receberá 3 helicópteros AW119 Koala". Piloto Policial (Portuguese). Vaadatud 21. november 2013.{{cite news}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "The Finnish Border Guard Takes Delivery Of Its First AW119Ke". aviationnews.eu. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. aprill 2013. Vaadatud 21. november 2013. "Korea National Police Agency takes delivery of an AW119Ke". helihub.com. Vaadatud 21. november 2013. "Mexico's State Gov't Air Rescue Unit Completes NGV Instructor Training". aero-news.net. Vaadatud 21. november 2013. "NYPD AW119 Fleet Achieve 20,000 Hour Milestone". aviationnews.eu. Vaadatud 21. november 2013. "Cop shot takes koala". ainonline.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. september 2014. Vaadatud 21. november 2013. "Aero-TV: Tristate Careflight -- Saving Lives One Flight at a Time". aero-news.net. Vaadatud 21. november 2013. AW119Kx on Leonardocompany.com
Harmonices mundi

"Harmonices Mundi" ("Maailma harmoonia[õpetus]") on Johannes Kepleri raamat, milles ta püüab seletada planeetide liikumise proportsioone ja geomeetriat heliredelite ja muusikaliste intervallide abil. Raamat ilmus 1619. Ta kirjutas selle Linzis. Kepleri järgi tekitab iga planeet Päikese ümber tiireldes tooni, mille muutuv kõrgus oleneb planeedi nurkkiirusest Päikese suhtes. Mõned planeedid "laulavad" suhteliselt konstantsel toonil: näiteks Maa toon kõigub üksnes pooltooni (16:15) mi-st fa-ni ja Veenuse tooni kõikumise intervall on vaid 25:24. Maa tooni väikest ulatust seletab Kepler nii: "Maa laulab mi, fa, mi: juba nendest silpidest võib järeldada, et selles meie kodus valitsevad viletsus [miseria] ja nälg [fames]." Väga harva laulavad kõik planeedid koos täielikus harmoonias. Kepler arvas, et seda on ehk ainult üks kord ette tulnud, võib-olla maailma loomise ajal. Üldse arendab ta selles raamatus oma esimese raamatu "Prodromus Dissertationum Mathematicarum Continens Mysterium" arvumüstikat. Oma eelmises raamatus "Astronomia nova" oli Kepler esitanud kaks esimest Kepleri seadust planeetide liikumise kohta. Kolmas seadus, mis ütleb, et planeedi ja Päikese vahelise keskmise kauguse kuup on võrdeline planeedi aasta kestuse ruuduga, on esitatud raamatu "Harmonice Mundi" 5. peatükis mõnel leheküljel pärast pikka kõrvalepõiget astroloogiasse.
Lielborne mõis

Lielborne mõis (ka Lielborni mõis, saksa keeles Groß-Born, läti keeles Lielbornes muiža) oli rüütlimõis Kuramaal Ilūkste kreisis Aizlauce kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Augšdaugava piirkonnas Saliena vallas Lielbornes. Lielborne mõis tekkis 1729. aastal Borne mõisa jagunemisel Vecborne ja Lielborne mõisaks. Selle esimeseks omanikuks sai major von Knabenau. Talle järgnesid Fölckersahmid. 1811. aastal oli mõisa valdajaks Alexander Magnus Wilhelm von Lysander (1764−1821). 1820. aastal eraldati sellest Karolinova mõis. Mõis läks 1824. aastal konkurssile ja selle omandas Georg Andreas Anton von Seck. 1850. aastal kuulus Lielborne Kovno kubermangu aadlimehele Ludwik Pietkiewiczile. 1856−1859 oli see B. von Renngarteni, 1859−1866 läti päritolu Carl Otto Skersti ja seejärel August Georg Friedrich von Oettingeni (1823−1908) valduses. 1879−1900 oli omanikuks Alexander Robert Wulffius (1854−1940), seejärel Reinhard Freytag von Loringhoven. Viimane omanik oli aastatel 1912−1920 Friedrich Sellin. Pärast mõisa võõrandamist tegutses seal Saliena põhikool. Lielborne mõisal oli kaks peahoonet. Uus häärber oli algselt klassitsistlik, kuid 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul ehitati see toona Sēlijas populaarses "suvemaja" stiilis ümber. Selles majas on sündinud Wessel Freytag von Loringhoven, Natsi-Saksamaa väejuht ja osaline Adolf Hitlerile sooritatud atentaadis. Kõrvalhoonetest on säilinud laut ja mitmeotstarbeline põllumajanduslik tootmishoone. Veskist on jäänud järele vaid varemed. Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990, lk 85. Schroeders, Percy von. Beiträge zur Gütergeschichte Kurlands. I. Teil Semgallen. Herausgegeben von der Kurländischen Ritterschaft, 1981, lk 77. LVVA, f. 630, n. 1, s. 109, L 2. Stavenhagen, Wilhelm Siegfried. Album kurländischer Ansichten. Mitau: im Selbstverlag des Herausgebers, 1866. LVVA, f. 630, n. 1, s. 109, L 32, 59. Schroeders, Percy von. Beiträge zur Gütergeschichte Kurlands. I. Teil Semgallen. Herausgegeben von der Kurländischen Ritterschaft, 1981, lk 77; Stavenhagen, Wilhelm Siegfried. Album kurländischer Ansichten. Mitau: im Selbstverlag des Herausgebers, 1866. Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 85. Schroeders, Percy von. Beiträge zur Gütergeschichte Kurlands. I. Teil Semgallen. Herausgegeben von der Kurländischen Ritterschaft, 1981. Lk 77. Stavenhagen, Wilhelm Siegfried. Album kurländischer Ansichten. Mitau: im Selbstverlag des Herausgebers, 1866 [1].
Laši

Laši on küla (mazciems) Lätis Augšdaugava piirkonnas Eglaine vallas. Lašis asus endise Veclaši mõisa (Alt-Lassen) keskus, lisaks on seal Laši linnus ja Laši kirik, mille juures asub mälestusmärk Lašis sündinud Gotthard Friedrich Stenderile. Aastatel 2009–2021 jäi küla Ilūkste piirkonda.
Sunji keel

Sunji keel (inglise keeles Zuni language) on põhiliselt Ameerika Ühendriikide lõunaosas, eriti New Mexico osariigis räägitav isolaatkeel. Seda keelt oskab terves maailmas umbkaudu 9600 inimest, kellest ligikaudu 7000 räägib seda igapäevakeelena kodus. Enamus kõnelejatest on sunji hõimu liikmed. Sunji keeles rääkides öeldakse keele kohta Shiwi'ma, mis tõlkes tähendaks "sunjide viis" või "sunjide tee" Sunji keel ei kuulu teada olevalt ühtegi keelkonda, mis tähendab, et tegu on isolaatkeelega. On pakutud hüpoteese, et laiemalt kuulub penuti keelte hulka. See teooria on leidnud ka kõige laialdasemat toetust keeleteadlaste hulgas, kuid kinnitust ei ole see veel leidnud. Veel on arvatud, et sunji keel võiks olla seotud hoka keelte, tano keelte ja paljude teiste indiaani keeltega, aga nende puhul on tegu väga vähese toetajaskonnaga hüpoteesidega. Kasutatakse ladina tähestikku. Mõningaid lapsi kasvatatakse kodus sunji keelt rääkides, et keel päriselt välja ei sureks. Siiski tuleb järjest rohkem kõnelejate seas kasutusele inglise keel ning sunji keele igapäevane rääkimine väheneb. Enamasti kasutatakse religioossetel üritustel või tseremooniatel, kodudes ja hõimu koosolekutel. Peamised rääkijad on täiskasvanud. Sunji tähestik koosneb 22 tähest A a , B b, Ch ch, E e, H h, I i, K k, kw, L l, Ł ł , M m, N n, O o, P p, S s, sh, T t, ts, U u, W w, Y y , ' Ł hääldatakse nagu h ja l koos Koolonit kasutatakse pikkade täishäälikute märkimiseks 'hääldatakse /ʔ/ , mis on kõrisulghäälik ehk larüngaalklusiil Kasutatakse mõningate arvsõnade ütlemiseks näppe. Sunji tähendus on sulgudes. 1 dobinde (võetud alustuseks(näpp)) 2 kwili (pandud teisega kokku) 3 ha 'i (keskmine näpp) 4 a:wide (kõik peale ühe sõrme) 5 apde (maha löödud/saetud) 6 dobalekk 'ya 7 kwilelekk 'ya ( 2+5) 8 ha 'elekk 'ya (3+5) 9 denalekk 'ya 10 asdemla (kõik näpud) Sellepärast, et keelt räägitakse tihti religiooniga seotud tegevustel, siis on ka keele näited enamasti religiooniga seotud. Le'na' benan k'okshi banan kwayi. Jesus Christ, ho'n a:wan Datchu God an Tsawak'ona andepbe:'a. Eesti keelde tõlgituna tähendab see ,,Jeesus Kristuse, Jumala poja, evangeeliumi algus." Sõnu moodustatakse tüvele liidete lisamisega. Näiteks: łada:kwe - jahimees Sõna tüvi łada - jahtima või võitlema ja järelliide kwe, mis viitab inimesele. http://www.ethnologue.com/language/zun http://ems.elnet.ee/tais.php?lkeel=NULL&sona_id=30881 http://www.omniglot.com/writing/zuni.htm "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. november 2012. Vaadatud 21. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.youtube.com/watch?v=AqlBMLUHE6o "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2013. Vaadatud 21. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Ülenurme mõis

Ülenurme mõis (saksa keeles Uellenorm) oli 17. sajandi algul rajatud rüütlimõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Tänapäeval jääb endine mõisasüda Kambja valla territooriumile, seal tegutseb Eesti Põllumajandusmuuseum. 1646 konfirmeeriti mõis ühele Busselbergile tema Tartus asunud kivimaja eest, mille Gustav II Adolf oli Tartu linnale kinkinud. Mõisa viimased omanikud olid eestlased Georg Riik ja Peeter Muna; pärast mõisa riigistamist 1920. aastal läks territoorium jagamisele Peeter Muna ja tema väimehe, polkovnik Viktor Puskari vahel. 1914. aastal kuulus mõisa koosseisu 262,35 ha mõisamaad. Ülenurme oli Tartumaa mõisatest üks väiksemaid; sellest veel pisem oli vaid Mõra mõis. Ülenurme mõisa park http://www.mois.ee/tartu/ylenurme.shtml "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2013. Vaadatud 21. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Maiste, Juhan. Nutt, Nele. Tartumaa mõisad. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 111-112. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 54-5 [1]. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 442-443 [2]. Ülenurme mõisast Eesti mõisaportaalis
Laši linnus

Laši linnus (Lašu pilskalns) oli seelide linnus Lätis tänapäeva Augšdaugava piirkonnas Eglaine vallas Laši külas. Laši linnus rajati 1. sajandil eKr. Puittaraga ümbritsetud künka kõrgus oli 15–20 meetrit, hoovi pindala 80 × 100 meetrit. Linnus asus seelide Kalve maakonnas. Pärast piirkonna ristiusustamist rajas Dünaburgi komtuur linnusesse Veclaši mõisa. Linnuse pindala on 80 × 100 meetrit, kõrgus 15–20 meetrit. Sellest põhja pool asus ka muinasasula. Linnamägi Läti linnamäeportaalis
Jumalalaegas

Jumalalaegas (saksa Gotteskasten) oli Tallinnas aastatel 1621–1940 tegutsenud hoolekandeasutus ja kirikuvarade fond. Jumalalaeka eesmärk oli koondada kõiksugu kirikute, koolide, seekide ja vaestemajade tulud, et ülal pidada kirikuid, koole ja vaeseid. Tallinna entsüklopeedia. I köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 144–145
Veclaši mõis

Veclaši mõis (läti keeles Veclašu muiža, ka Lašu muiža või Tīzenhauzenes muiža, saksa keeles Alt-Lassen) on mõis Lätis Ilūkste piirkonnas Eglaine vallas Lašis. Veclaši mõis rajati Liivi ordu Dünaburgi komtuuri poolt endise seelide Laši linnuse kohale. Aastal 1562 andis vasttekkinud Kuramaa hertsogiriigi hertsog Gotthard Kettler mõisa Taubedele. Sellest ajast peale oli Veclaši mõis rüütlimõis. Aastail 1610–1728 kuulus Veclaši Vietinghoffide perele. XIX sajandi algul olid mõisa omanikuks Tiesenhausenid, abielu kaudu said mõisa endale aga Przeździeckid, kelle kätte Veclaši mõis jäi kuni võõrandamiseni. Mõisakompleksist on säilinud uusgooti stiilis punastest tellistest põllumajanduslik tootmishoone, osaliselt ka värav ja mõisa park. Samuti uusgooti stiilis ehitatud peahoonest on järel vaid varemed. Lisaks on säilinud üks mõisa piirikividest kirjaga "1855. Alt-Lassen Granyc. Tyzenhauz." Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles)
Sony Mobile Communications

Sony Mobile Communications (varem Sony Ericsson) on mobiiltelefone tootev ettevõte, mille asutasid 2001. aastal Jaapani elektroonikakontsern Sony ja Rootsi telekommunikatsiooniettevõte Ericsson. Ettevõtte peakontor asub Tōkyōs. Ettevõttel on üle maailma umbes 8000 töötajat. 2006. aastal müüdi 74 miljonit telefoni. Sama aasta kolmandas kvartalis oli Sony Ericsson oma 9% turuosaga maailmas suuruselt neljas mobiiltelefonide tootja Nokia, Motorola ja Samsungi järel. 2012. aasta veebruaris omandas Sony 1,05 miljardi euro eest Ericssoni osaluse. Sama aasta neljandas kvartalis on Sony Mobile endiselt maailmas suuruselt neljas mobiiltelefonide tootja. Sony Mobile'i esimene nutitelefon, mis kandis nime Sony Ericsson Xperia X1, avalikustati oktoobris 2008. See oli puutetundlik ning töötas opsüsteemiga Windows Mobile 6.1. 2014. aasta aprillist on Sony Mobile'i nutitelefonide lipulaev vee- ja tolmukindel Sony Xperia Z2. Sony Ericsson oli aastatel 2005–2012 Women's Tennis Associationi (WTA) ülemaailmne sponsor. Xperia X1 – White Paper |work=Sony Mobile Developer World. Sony. Vaadatud 8.03.2013. Sony Ericsson Xperia X1 / X1i / X1c (SE Venus) Specs. PDAdb.net. Vaadatud 8.03.2013. Xperia X2 – White Paper |work=Sony Mobile Developer World. Sony. Vaadatud 8.03.2013. Sony Ericsson Xperia X2 / X2i (SE Vulcan) Specs. PDAdb.net. Vaadatud 8.03.2013.  Sony Mobile Communications – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Helena Kannus

Helena Kannus (aastani 2003 Helena Silm; ka Helena Kannus-Silm; sündinud 16. märtsil 1967 Tallinnas) on Eesti kergejõustiklane, 1992–2004 kuulus ta Eesti koondisse. Nägemispuudega võistlejana on ta korduvalt osalenud paraolümpiamängudel. Kannus lõpetas 1988. aastal Tartu 2. Internaatkooli. Hiljem on ta võistelnud Tartu Ülikooli spordiklubi nime all. 1980–88 harrastas ta ujumist (treener Rein Põldme). 1992. aastast tegeleb Kannus kergejõustikuga; tema treenerid on olnud Margit Aidla (1992–96), Tiina Torop (1996–98), Maie Põldme (1998–2000) ja Kersti Viru (2000–04). 1992. aasta paraolümpiamängudel Barcelonas jõudis Helena Kannus kaugushüppes 5. kohale, 100 m jooksus aga 6. kohale. Atlanta paraolümpiamängudel 1996. aastal saavutas ta viievõistluses võistlusklassis P10-P12 pronksi, kaugushüppes sai aga 4. koha tulemusega 4,92 m. 1998 tuli ta viievõistluses ja kaugushüppes vaegnägijate maailmameistriks, 1999 Euroopa meistriks kõrgushüppes ja viievõistluses, samuti jõudis ta 1999 EM-il kaugushüppes hõbedale. 2004. aasta paraolümpial Sydneys sai ta kaugushüppes 8. ja viievõistluses 7. koha. 2003 pälvis Helena Kannus maailmameistrivõistlustel pronksi kaugushüppes, samuti tuli ta Euroopa meistriks kõrgushüppes. 2004. aasta paraolümpial Ateenas kandis Helena Kannus Eesti lippu. Naiste kaugushüppes saavutas ta neil mängudel 6. koha tulemusega 5,03 m. ESBLi andmeil oli Helena Kannus võistlusvormis 172,5 cm pikk ja kaalus 60 kg. http://blog.ekspress.ee/Arhiiv/Vanad/1996/38/inimesed.html http://epl.delfi.ee/news/sport/helena-silm-paraolumpial-neljas.d?id=50729736[alaline kõdulink] SILM, HELENA ESBL (Viimati täiendatud: 31.12.2010) Ants Põldoja Helena Silm paraolümpial neljas EPL 22. august 1996 Are Eller Helena Silm – pronks, hõbe või...? PM 24. august 1996 Vesta Reest Tippsportlane keti otsas EE 1996 Silm, Helena "Eesti entsüklopeedia" (ESBL, 2011)
Seann William Scott

Seann William Scott (sündinud 3. oktoobril 1976 Minnesotas Cottage Grove'is) on USA filminäitleja. Näitlejakarjääri alguses osales Seann William Scott mitmes teleseriaalis, tegi kaasa Aerosmithi laulu "Hole in My Soul" videos ning esines telereklaamides.
Lasenbeka mõis

Lasenbeka mõis (läti keeles Lasenbekas muiža, ka Lašupes muiža või Lesenbēkas muiža, saksa keeles Lassenbeck) oli mõis Kuramaal Daugavpilsi kihelkonnas. Tänapäeval asub endine mõisasüda Lätis Augšdaugava piirkonnas Tabore vallas Lasenbergās. Lasenbeka mõis rajati aastal 1596. Aastast 1794 kuulus mõis Rehbinderite suguvõsale, seejärel olid mõisa omanikuks Engelhardtid. Engelhardtidelt sai mõisa abielu kaudu endale von Ratschide suguvõsa. Ratschidele kuulus mõis kuni võõrandamiseni aastal 1920. Mõisa barokkmotiividest inspireeritud peahoone rajati aastal 1881, kuid see hävis esimeses maailmasõjas. Varemetes on ka Daugava kaldal asunud ülejäänud mõisakompleks.
Annely Ojastu

Annely Ojastu (sündinud 10. augustil 1960 Tartus) on Eesti kergejõustiklane ja invasportlane, kes võitis 1996. aasta paraolümpiamängudel kuldmedali. 1976–1991 võistles ta Nõukogude Liidu koondises. Ojastu lõpetas 1979. aastal Porkuni eriinternaatkooli, 1982. aastal Tallinna kaugõppe erikeskkooli ja 1996. aastal Tallinna Pedagoogilise Seminari. Sportimist alustas ta 1972. aastal ema Linda Ojastu suunamisel. 1979. aastast oli tema treener Tiina Torop, 1987. aastast Tallinna Kalevis Harry Seinberg. 1989 võitis ta kurtide maailmamängudel kõrgushüppe kurtide maailmarekordiga 1,74 m ja kaugushüppe (5,70 m). Kurtide kõrgushüpperekord püsis Ojastu nimel 24 aastat, selle purustas alles 2013. aastal Marharyta Hralko. 1992. aasta paraolümpiamängudel Barcelonas saavutas ta naiste 100 meetri jooksus hõbemedali. 1996. aasta paraolümpiamängudel Atlantas pälvis ta samal alal kuldmedali (tulemus 12,7 s) ning ka kaks hõbemedalit: naiste 200 m jooksus ja naiste kaugushüppes. 1993 võitis Annely Ojastu kurtide maailmamängudel kõrgushüppe tulemusega 1,71 m, 1997 tulemusega 1,65 m. 1999. aastast töötab Ojastu kurtide ja vaegkuuljate laste kergejõustikutreenerina (edukaim õpilane Anette Ojastu), 2006. aastast on ta Tartu Maarja Tugikeskuse pedagoog-juhendaja. 1996. aasta olümpiavõidu järel nentis Annely Ojastu, et tal polnud ühtki sponsorit. 2000. aastal keeldus Eesti Kurtide Spordiliit teda Sydney paraolümpiale saatmast, kuigi Ojastu oli samal aastal võitnud EKSL-i ja Invaspordiliidu meistrivõistlustel 100 m jooksu ning püstitanud hooaja alguses sprindis isikliku rekordi. 1989. aastast on Annely Ojastu Tallinna Kalevi auliige, samal aastal anti talle Eesti NSV Spordikomitee aukiri. 1996. aastal valis Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsioon Ojastu aasta naiseks. 2005. aastal pälvis ta treenerina Tartu Kultuurkapitali Neinar Seli sihtkapitali stipendiumi. 2000. aastast on ta Tartu Kurtide Spordiseltsi Kaar esimees, 2008. aastast Eesti Kurtide Spordiliidu juhatuse liige (2008–12 president). Annely Ojastu on kergejõustiklaste Linda ja Eino Ojastu tütar, Aivar Ojastu õde. "Ojastu, Annely". ESBL. Vaadatud 20. september 2013. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2015. Vaadatud 21. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://epl.delfi.ee/news/sport/atlanta-paraolumpiavoitja-annely-ojastu-taas-ule-parda.d?id=50789596[alaline kõdulink] OJASTU, ANNELY ESBL (Viimati täiendatud: 15.01.2013) Lühitutvustus Kärt Karpa. Aasta naine on Annely Ojastu EPL 12. november 1996 Ville Arike. Atlanta paraolümpiavõitja Annely Ojastu taas üle parda? EPL 12. juuli 2000
Sirly Tiik

Sirly Tiik (sündinud 4. septembril 1974 Tallinnas) on Eesti invasportlane (kergejõustiklane), 2000. aasta paraolümpiamängude kuldmedalist odaviskes. Ta võitis õpiraskustega sportlaste hulgas 2000. aasta paraolümpial Sydneys odaviskes oma võistlusklassi maailmarekordiga (39.77) kulla ning kõrgushüppes ja kuulitõukes pronksi ning sai 2012 Londoni paraolümpial kuulitõukes 5. koha. Sirly Tiik oli Eesti Paraolümpiakomitee parim naissportlane 2000, valiti 2007 Euroopa parimaks naissportlaseks ning 2001 Lääne-Virumaa aasta inimeseks. Tiik, Sirly ESBL (Viimati täiendatud: 08.09.2012) Kirsti Vainküla. Kettaheitja Sirly Tiik (37): “Mu ema pole kunagi tahtnud mind näha” Eesti Ekspress 25. august 2012 Aivi Pargi. Sirly Tiik läheb Londoni paraolümpialt medalit püüdma Virumaa Teataja 21. november 2011 Edukas parasportlane Sirly Tiik koges rasket lapsepõlve ETV 27. september 2012 Sirly Tiik sai paraolümpial kuulitõukes isikliku rekordiga 5. koha ETV 6. september 2012 Kaire-Külli Kuldbek. Sirly Tiik – lastekodust olümpiapjedestaalile Naisteleht 2. oktoober 2012 President of the Republic congratulated Sirly Tiik presidendi kantselei pressiteade 24. oktoober 2000 Peeter Kaseoja. Olümpiamedalid on kogu rahva rõõm Videvik 2000
Kummipaat

Kummipaat on kummist, PVC-st, Hypalonist vms materjalist valmistatud ja õhuga täidetud ujuk-kere abil veepinnal püsiv paat. Kummipaadid on kas U- või O-kujulise ujuk-kerega (õhu-kerega), pehme või jäiga põhjaga (RIB/RHIB), aerutatavad või mootoriga. Mootorina on tavaliselt kasutusel päramootor, mille kinnitamiseks on paadi U-kujulise kere ahtriosas [viide?] tugevast materjalist ahtripeegel[viide?]. Suurtel RIB-idel võib olla roolikamber ehk roolimaja. Valmistatud on ka kummi-purjepaate. Väiksemad paadid täidetakse õhuga tavaliselt lõõts-pumba abil, mis kinnitatakse ventiilile, suuremad kompressorist saadud suruõhuga. Ohutuse mõttes on kummipaatide õhukere jagatud eraldi täidetavateks sektsioonideks. Kasutamiskõlblikke kummist või muust tihedast materjalist täispuhutavaid paate hakati valmistama juba 19. sajandil. Tänu hõlpsale transpordiks ja hoiustamiseks kokkupandavusele kasutatakse kergeid kummipaate sageli huvialustena rannikul või sisevetel kalastamiseks, matkamiseks jms. Väiksemaid kummipaate kasutatakse sageli tänu oma lihtsusele ja kergusele suuremate aluste abi- ja tööpaatidena, suuremaid ja tugevamaid kummipaate aga tänu merekindlusele ranniku või laeva päästepaatidena ning teenistusalustena. Vastavalt Eesti seadusandlusele peavad kõik 2,5 m ja pikemad kasutuses kummipaadid (ja muud paadid) olema kantud veesõidukite registrisse. Veesõiduk Väikelaev Mootorpaat
Tepia ohvriallikas

Tepia ohvriallikas ehk Tepia silmaallikas ehk Tepia silmäläte on allikas Võru maakonnas Setomaa vallas Tepia külas Tuhkvitsa oja kaldal. Allikas asub Lätteperve talu põllu ääres metsas, Lätteperve talu hoonetest 330 m kirde suunas. Allikas on kultuurimälestisena kaitse all.  Allikal usuti olevat raviomadused. Ravi saamiseks tehti annetusi, visates allikasse münte või lilli. Allikasse visatud münte ei tohtinud koju tuua, siis arvati haigus koju kaasa tulevat. 12.06.2014 pühapaikade andmekogus Valk, Heiki Palve, vanapatt ja pihlakas, Tartu, 1996. Tepia ohvriallikas pühapaikade andmekogus Tepia ohvriallikas kultuurimälestiste riiklikus registris