Freymann (Nursi)

Freymann (saksa keeles Freymann a. d. H. Nursie, ′Freymann Nursi kojast′, eristamaks Joosu mõisa Freymanni suguvõsast) oli aadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad suguvõsa liikmed Saksamaal, Soomes ja Rootsis. Suguvõsa päritolu on jäänud ebaselgeks. Alguses kandis see nime Neumann. 1666. aastal tõsteti Johann Neumann (suri pärast 1682) Rootsi aadliseisusse ja võttis perekonnanimeks Freymann. 1747. aastal immatrikuleeriti suguvõsa Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse ja 1888. aasta märtsis immatrikuleeriti Arthur von Freymann (1855–1919) Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Carl Otto von Freymann (u 1660−1729), ooberst, Liivimaa maanõunik, mõisaomanik Reinhold Johann von Freymann (surnud 1736), Rootsi ooberstleitnant ja Vene kindralmajor, mõisaomanik Johann Friedrich von Freymann (suri enne 1733), Madalmaade kindralmajor Johann Friedrich von Freymann (u 1720−1782), kindralmajor, mõisarentnik Carl Otto Friedrich von Freymann (1788−1858), kindralleitnant, Liivimaa ja Riia inseneriringkonna komandör Gustav Georg von Freymann (1789−pärast 1857), kindralmajor, Orenburgi suurtükiväe ülem Hermann Jakob von Freymann (1791−1865), kindralmajor Ferdinand Otto Ludwig von Freymann (1792−1836), ülemõpetaja, pedagoog, mõisaomanik Anton Wilhelm Eduard von Freymann (1807−1861), kindralleitnant, Peterburi kindluse suurtükiväe komandör, patarei- ja brigaadikomandör Alexander Heinrich Otto von Freymann (1818−pärast 1873), suurtükiväekapten, tõeline riiginõunik Alexander Ludwig Traugott Ernst von Freymann (1818−1886), titulaarnõunik, Riia maakohtunik, Liivimaa Talurendipanga president, mõisaomanik Leo Gustav Hermann Arthur von Freymann (1819−1885), Riia maakohtunik, Liivimaa maanõunik, Liivimaa õuekohtu assessor, mõisaomanik Rudolph Karl Ernst von Freymann (1821−1906), kindralmajor Karl Gustav Hermann von Freymann (1822−1913), kolleegiuminõunik, koolidirektor, pedagoog Otto Nicolai Julius Samuel von Freymann (1849−1924), kindralmajor, Soome kadetikorpuse õppejõud Nicolai Konstantin von Freymann (1851−1906), kindralmajor, Turkestani kindluse suurtükiväe komandant Eduard Karl Gustav von Freymann (1855−1920), kindralleitnant, roodu-, polgu- ja brigaadikomandör Karl Arthur von Freymann (1855−1919), õigusteaduse kandidaat, Liivimaa õuekohtu assessor, Dresdeni maakonnanõunik Rudolph Karl Wilhelm von Freymann (1860−1934), tõeline riiginõunik, tallmeister, senaator Karl von Freymann (1861−1920), kindralmajor, roodu-, pataljoni-, polgu-, brigaadi- ja diviisikomandör, kirjanik Georg Hermann von Freymann (1865−1919), õigusteaduse kandidaat, 2. Volmari ülemtalurahvakohtu president, kihelkonnakohtunik, mõisaomanik Georg Magnus Sylvester von Freymann (1870−1946), jurist, Viljandi linnasekretär, Freymanni suguvõsakroonika autor, kirjanik Carl Johann von Freymann (1875−1907), ajakirjanik, proosakirjanik, luuletaja Sergei von Freymann (1882−1946), maletaja, Usbekistani neljakordne meister Georg Ludwig Eberhard von Freymann (sündinud 1972), loodusteaduse doktor, füüsik, Kaiserslauterni ülikooli professor Christer-Ludwig Eberhard von Freymann (sündinud 1975), Liivimaa rüütelkonna eesistuja Eestimaa: Lokuta (Tecknal) (1767) Ida-Preisimaa: Klein-Blandau (1927−1929) Kuramaa: Rauda (Rauden) (1860ndad, pandivaldus) Liivimaa eesti distrikt: Iigaste (Igast) (1795−1797), Juba (Quellenhof) (XVIII sajand−1861), Kärgula (Kerjel) (1791−1814), Pikkjärve (Pikjerw) (1864−1867), Rõuge (Rauge) (1767−1811), Sänna (Sennen) (1835−1838, pandivaldus), Tilsi (Tilsit) (1819−1820 pandi-, 1820−1833 pärusvaldus), Vana-Nursi (Alt-Nursie) (XVII sajand−1860), Vastse-Nursi (Neu-Nursie) (1765−1814) Liivimaa läti distrikt: Anniņmuiža (Annenhof) (kuni 1871), Härgmäe (Schloß Ermes) (1835−1844, pandivaldus), Korneti (Schreibershof) (1666−1784), Krona Sloka (Schlock-Amt) (1860ndad, rendivaldus), Mazdamas muiža (Klein-Dammenhof) (kuni 1871), Nēķene (Nötkenshof) (1666−1726), Nurmi (Nurmis) (1846−1920), Zekleri (Secklershof) (1844−? pandi-, ?−1854 pärusvaldus), Tiepole (Wittkop) (1849−1852, pandivaldus), Vana-Laitsna (Alt-Laitzen) (1730ndad−1780ndad, rendivaldus) Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935, lk 489 [1]. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 293. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 51-60 [2]. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 489-490 [3]. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Neue Folge. Bd IV. Hamburg: 2014. Lk 65-122. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd III. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1975. Lk 375. Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 76-77 [4]. Familiengeschichte der Familie v. Freymann a.d.H. Nursie saidil vonfreymann-chronik.de Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust