23. jaanuar

23. jaanuar on Gregoriuse kalendri 23. päev. Juliuse kalendri järgi 10. jaanuar (1901–2099). 1132 – Novgorodi vürsti Vsevolod Mstislavitši sõjavägi sai Klinis (в Клине), oletatavalt Vaigas, tšuudide käest lüüa. 1573 – Liivi sõda. Koluvere lahing rootslaste ja venelaste vahel. 1577 – Liivi sõda. Vene väed, mille suurus ulatus ligi 50 000 meheni ning milles eesotsas olid vürstid Feodor Mstislavski ja Ivan Šeremetev-Koltsov, alustasid Tallinna piiramist. Tallinna kaitsesid Rootsi vägede juhataja Eestimaal Henrik Klasson Horn ja tema poeg Karl Henriksson Horn. Piiramine lõppes 13. märtsil. 1805 – avati Valga kreiskool. 1842 – Tartus pühitseti sisse Maarja kirik. 1861 – Venemaa keiser kinnitas määruse "Mõningatest ümberkorraldustest Tartu õpperingkonna kesk- ja alamates õppeasutustes". Määruse järgi reorganiseeriti Tallinnas ja Tartus senised ciieklassilised gümnaasiumid seitsmeklassilisteks. Kuressaare ja Pärnu kreiskool reorganiseeriti progümnaasiumiks. 1927 – Kadrioru lossis avati Eesti Kunstimuuseum. 1936 – toimus Eesti Olümpiakomitee korraline koosolek, kus otsustati, et Berliini olümpiale saadetakse kuni 40 sportlast. Ühtlasi valiti Eesti uueks esindajaks ROKis Joakim Puhk. 1936 – Karl Selter, Joakim Puhk ja Johannes Orasmaa valiti Eesti Olümpiakomitee liikmeteks. 1971 – Stockholmis astus kokku Rootsi Eestlaste Esinduse viies esinduskogu, esinduskogu esimeheks valiti Hans Kauri ja juhatuse esimeheks Leo Karupää 1991 – Tallinnas ja Narvas algasid 30. jaanuarini kestnud nõukogudemeelsete organiseeritud streigid. 1992 – peaminister Edgar Savisaar esitas avalduse valitsuse tagasiastumise kohta. 1994 – Eestisse saabus esimene partii relvi, mis olid tehtud Iisraeli riigifirmas TAAS. 1995 – Hiiumaal möllas torm, mis põhjustas kahjusid ligi 4,9 miljonit krooni. 1996 – riigikogu kinnitas kolonelleitnant Johannes Kerdi kaitseväe juhataja kohale. Kaitsejõudude peastaabi kantseleiülem Kitti Jürgens andis sisse lahkumisavalduse. 1997 – Oru turbakombinaadi töötajad alustasid näljastreiki. 1516 – Carlos I sai Aragóni ja Kastiilia kuningaks. 1517 – mamelukid alistusid Giza lähedal toimunud lahingus osmanitele ning mamelukkide sultan Tuman Bay vangistati. Egiptus läks Osmanite riigi valdusse. 1556 – Hiinas Gansu ja Shaanxii piirkonnas toimus suurima hukkunute arvuga maavärin. Surma sai ligikaudu 830 000 inimest. 1571 – kuninganna Elizabeth I avas Londoni börsi. 1579 – Utrechti uniooni sõlmimisega moodustati Madalmaade Vabariik. 1631 – Prantsusmaa ja Rootsi vahel sõlmiti Bärwalde leping. 1668 – Inglismaa, Rootsi ja Holland allkirjastasid Haagi liidulepingu. 1719 – Vaduzi ja Schellenbergi ühendamisel tekkis Liechtensteini vürstiriik. 1793 – Venemaa ja Preisimaa vahel toimus teine Poola jagamine. 1799 – Prantsuse väed vallutasid Napoli. 1825 – Argentinast moodustati Río de la Plata Ühendatud Provintsid. 1849 – Preisimaa tegi ettepaneku moodustada Saksa Liit, kuhu ei kuulunud Austria. 1899 – revolutsiooniliikumine Katipunan kuulutas Maloloses välja Esimese Filipiinide Vabariigi. Presidendiks sai Emilio Aguinaldo ja peaministriks Apolinario Mabini. 1900 – Teine Buuri sõda. Spion Kopi lahingus ei õnnestunud Briti vägedel läbi murda buuride kaitseliinidest. 1904 – Ålesundi tulekahju, 10 000 inimest jäi kodutuks. 1913 – Türgis toimus noortürklaste riigipööre Enver Pasha juhtimisel, mille käigus mõrvati sõjandusminister Nazim Pasha. 1919 – algas Poola-Tšehhoslovakkia piirisõda Zaolzie piirkonna pärast. 1920 – Holland keeldus liitlastele välja andmast Esimese maailmasõja ajal valitsenud Saksamaa keisrit Wilhelm II. 1936 – Soomes suleti "Sinimusta" organisatsioon. 1937 – Suur terror: algas Teine Moskva protsess, mille käigus tunnistasid 17 kommunistide liidrit üles vandenõu Stalini režiimi õõnestamiseks. Vandenõu liidriks olevat olnud Lev Trotski. 1943 – Teine maailmasõda. Britid vallutasid Tripoli. 1943 – Teine maailmasõda. Franklin Delano Roosevelt ja Winston Churchill leppisid Casablanca konverentsil kokku korraldada invasioon Itaaliasse ja avada teine rinne Loode-Euroopas. 1945 – Teine maailmasõda. Nõukogude väed jõudsid Oderi jõeni. 1960 – USA mereväe batüskaaf Trieste sukeldus esimest korda Vaikses ookeanis 10 916 meetri sügavusele. Allveelaevas oli kaks inimest. 1964 – Malaisia ja Indoneesia piirisõjas kuulutati välja relvarahu. 1964 – Ameerika Ühendriikides siirati esimest korda inimesele looma elund: šimpansi süda siirati patsiendile, kes veidi aega hiljem suri. 1968 – Põhja-Korea hõivas Ühendriikide sõjalaeva USS Pueblo, mille meeskonda süüdistati riigi territoriaalvetes spioneerimise eest. 1978 – Pariisis rööviti Belgia tööstur parun Édouard-Jean Empain, kes vabastati 26. märtsil. 1983 – Nõukogude satelliit Kosmos 1402 sisenes Maa atmosfääri ja kukkus India ookeani. 1986 – USA-s rock'n'roll'i kuulsuste halli pääsesid esimestena Chuck Berry, James Brown, Ray Charles, Sam Cooke, Fats Domino, The Everly Brothers, Buddy Holly, Jerry Lee Lewis, Elvis Presley ja Little Richard. 1991 – Iraagi naftaministeerium teatas lühiajalisest bensiinimüügi peatamisest. 1993 – Bagdad kinnitas, et Iraagi õhutõrje pole tulistanud Ameerika Ühendriikide sõjalennukeid. 1994 – Colombias tappis gerilja 35 inimest. 1995 – Euroopa Komisjoni presidendiks sai Jacques Santer. 1996 – Yig'al Amir tunnistas kohtus, et tappis Iisraeli peaministri Yitzhak Rabini. 1998 – USA-s Fairfaxis mõisteti surma pakistanlane Mir Aimal Kasi, kes oli 1993. aastal Luure Keskagentuuri peakorteri ees mõrvanud kolm ja haavanud kahte meest.  Pikemalt artiklis Sündinud 23. jaanuaril 1751 – Jakob Michael Reinhold Lenz, baltisaksa päritolu saksa kirjanik 1783 – Stendhal (Marie-Henri Beyle), prantsuse kirjanik 1832 – Édouard Manet, prantsuse kunstnik 1855 – John Moses Browning, Ameerika Ühendriikide relvameister 1862 – David Hilbert, saksa matemaatik 1876 – Otto Diels, saksa keemik, Nobeli keemiaauhind 1950 1910 – Django Reinhardt, Belgia kitarrivirtuoos 1923 – Mihhail Bronštein, majandusteadlane, akadeemik 1923 – Heino Gustavson, eesti ajaloolane 1928 – Jeanne Moreau, prantsuse näitleja 1940 – Els Himma, eesti laulja 1943 – Hain Rebas, eesti ajaloolane 1944 – Sergei Belov, vene korvpallur 1946 – Ago Saller, eesti näitleja 1947 – Megawati Sukarnoputri, Indoneesia poliitik 1950 – Richard Dean Anderson, USA näitleja 1964 – Bharrat Jagdeo, Guyana president (1999–) 1967 – Naim Süleymanoglu, türgi tõstja 1968 – Raul Olle, eesti murdmaasuusataja 1968 – Petr Korda, tšehhi tennisist 1969 – Andrei Kantšelskis, jalgpallur 1974 – Tiffani-Amber Thiessen USA näitleja 1974 – Sampsa Astala soome muusik (Lordi) 1975 – Thomas Brdaric, saksa jalgpallur 1984 – Arjen Robben, hollandi jalgpallur 1985 – Jevgeni Lukjanenko, vene teivashüppaja  Pikemalt artiklis Surnud 23. jaanuaril 1944 – Edvard Munch, norra kunstnik 1946 – Hermann Salza, eesti sõjaväelane 1958 – Johannes Beermann, eesti luterlik vaimulik 1963 – Józef Gosławski, Poola skulptor ja medalikunstnik 1986 – Ingeborg Johansen, taani kirjanik 1989 – Salvador Dalí, kunstnik 1993 – Keith Laumer, ameerika ulmekirjanik 2004 – Helmut Newton, fotograaf 2010 – Viktor Palm, eesti keemik ja poliitik 2014 – Mille Markovic, Jugoslaavia päritolu Rootsi poksija ja kurjategija, kuninga kompromiteerija 2018 – Nicanor Parra, Tšiili füüsik ja luuletaja 2021 – Larry King, Ameerika Ühendriikide tele- ja raadioajakirjanik ... 2010 talve madalaim õhutemperatuur −31,5 °C Jõgeval 2014 talve madalaim õhutemperatuur −25,9 °C Jõhvis. Eelmine talve külmarekord oli registreeritud 18. jaanuaril 2014 Jõhvis Selart, Anti, Ivar Leimus, Linda Kaljundi, Heiki Valk. Ristiretked ja vallutussõjad 13. sajandi Liivimaal, teoses "Eesti ajalugu II. Eesti keskaeg." Toimetaja Anti Selart. Tartu 2012. Lk 27 Sulev Vahtre. Eesti ajalugu. Kronoloogia. Olion, Tallinn 1994 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 113 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 126 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 135. ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) http://www.riigikogu.ee/wpcms/wp-content/uploads/2015/03/YN_steno_20.-23.-jaanuar-1992.pdf Öösel purunes selle talve külmarekord ERR uudised, 23.01.2010 Jõhvis mõõdeti varahommikul uus külmarekord −25,9 kraadi, Delfi, 23.01.2014