laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
UNESCO maailmapärand Portugalis

Portugali alal on UNESCO maailmapärandi nimistus 17 objekti ja 19 objekti kandidaati. Nimistusse on kantud 16 kultuuripärandi objekti: 1983 Angra do Heroismo linna keskala Assooridel. Asub Assooridel 1983 Batalha klooster 1983 Hieronümiitide klooster ja Belémi torn Lissabonis. Samast aastast alates on see objekt ohustatud pärandi nimekirjas 1983 Tomari Kristuse klooster 1986 Évora ajalooline keskus 1989 Alcobaça klooster 1995 Sintra kultuurmaastik 1996 Oporto ajalooline keskus, Luiz I sild ja Serra do Pilari klooster 1998, 2010 Côa oru ja Siega Verde eelajalooliste kaljujooniste kaitseala. Ühispärand Hispaaniaga 2001 Alto Douro veinipiirkond 2001 Guimarãesi ajalooline keskus 2004 Pico saare viinamäe kultuurmaastik. Asub Assooridel 2012 Piirigarnisonilinn Elvas ja selle kindlustised 2013 Coimbra ülikool ning Alta ja Sofia 2019 ''Mafra'' kuninglik ehitis – palee, basiilika, klooster, ''Cerco'' aed ja jahipark (Tapada) 2019 Bom Jesus do Monte varjupaik Bragas üks looduspärandi objekt: 1999 Madeira laurisilva. Asub Madeira saarel Nimistusse kandideerib alates 2017. aastast veel 19 objekti. UNESCO maailmapärand Portugalis. UNESCO maailmapärandi koduleht (vaadatud 2. augustil 2019) "Angra do Heroismo linna keskala Assooridel". UNESCO maailmapärandi koduleht (vaadatud 26. juunil 2019) "Batalha klooster". UNESCO maailmapärandi koduleht (vaadatud 26. juunil 2019) "Hieronümiitide klooster ja Belémi torn Lissabonis". UNESCO maailmapärandi koduleht (vaadatud 26. juunil 2019) "Tomari Kristuse klooster". UNESCO maailmapärandi koduleht (vaadatud 26. juunil 2019) "Évora ajalooline keskus". UNESCO maailmapärandi koduleht (vaadatud 26. juunil 2019) "Alcobaça klooster". UNESCO maailmapärandi koduleht (vaadatud 26. juunil 2019) "Sintra kultuurmaastik". UNESCO maailmapärandi koduleht (vaadatud 26. juunil 2019) "Oporto ajalooline keskus, Luiz I sild ja Serra do Pilari klooster". UNESCO maailmapärandi koduleht (vaadatud 26. juunil 2019) "Côa oru ja Siega Verde eelajalooliste kaljujooniste kaitseala". UNESCO maailmapärandi koduleht (vaadatud 26. juunil 2019) "Alto Douro veinipiirkond". UNESCO maailmapärandi koduleht (vaadatud 26. juunil 2019) "Guimarãesi ajalooline keskus". UNESCO maailmapärandi koduleht (vaadatud 26. juunil 2019) "Pico saare viinamäe kultuurmaastik". UNESCO maailmapärandi koduleht (vaadatud 26. juunil 2019) "Piirigarnisonilinn Elvas ja selle kindlustised". UNESCO maailmapärandi koduleht (vaadatud 26. juunil 2019) "Coimbra ülikool ning Alta ja Sofia". UNESCO maailmapärandi koduleht (vaadatud 26. juunil 2019) "Mafra kuninglik ehitis – palee, basiilika, klooster, Cerco aed ja jahipark (Tapada)". UNESCO maailmapärandi koduleht (vaadatud 2. augustil 2019) "Bom Jesus do Monte varjupaik Bragas". UNESCO maailmapärandi koduleht (vaadatud 2. augustil 2019) "Madeira laurisilva". UNESCO Maailmapärandi koduleht (vaadatud 26. juunil 2019) UNESCO maailmapärand Portugalis. UNESCO maailmapärandi koduleht
Akaadia

Akaadia (prantsuse keeles Acadie, inglise keeles Acadia) oli tänapäevastes Kanada mereprovintsides asunud Uus-Prantsusmaa koloonia divisjon aastail 1604–1713. Uus-Holland Uus-Šotimaa
Vikaarpiiskop

Vikaarpiiskop (vene keeles викарий) on õigeusu kirikus piiskopkonda juhtiva piiskopi abiline.
Seiner

Seiner on maailmameres teostataval püügil seinnoota kasutav kalalaev. Seineri omapäraks on spetsiaalne töötekk asukohaga laeva ahtris, mõnikord lisaks ka vööris. Seinerid on harilikult keskmise suurusega (pikkus 20–40 m) laevad, mille peamasina võimsus on 300-1000 kW. Püügil kasutatavatest mehhanismidest on neile paigaldatud sein- või traalvints, nooda väljavõtmise masin (või nn jõuplokk), nooda ladumise masin, juhtplokid ja eriotstarbelised vintsid. Kalaparvede otsimiseks ja nende liikumise jälgimiseks on seinereil hüdrolokaatorid. Vastavalt otsimistulemustele teostatakse seinnooda vetteheitmine. Seinereil harilikult saaki, mis võib ulatuda 100 ja enam tonnini, ei töödelda, vaid kala tõstetakse noodast suurtele transpordi- või töötlemislaevadele. Eestis on varem seinereiks ümber ehitatud SRTR- ja SRTM-tüüpi traalereid. Mereleksikon 1996. Juhtivtoimetaja Olev Luhaveer. Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Suriname (Hollandi koloonia)

Suriname koloonia oli aastatel 1667–1954 hollandlaste hallatud istanduskoloonia Lõuna-Ameerikas. Suriname
Messier 58

Messier 58 (ka M58 ja NGC 4579) on spiraalgalaktika, mis asub Neitsi tähtkujus. Galaktika avastas 15. aprillil 1779 Prantsuse astronoom Charles Messier. M58 on üks heledamaid Neitsi tähtkuju galaktikaid. Kuni New General Catalogue'i avaldamiseni 1880. aastatel oli see kaugeim galaktika. Messier 58 asub Maast 62 miljoni valgusaasta kaugusel ja on 58 000 valgusaastat lai. Galaktika tähesuurus on 10,5 ja see sisaldab üle 400 miljardi tähe. "Messier 58". NASA. Vaadatud 26. juuni 2019. "Messier 58". Messier Objects. Vaadatud 26. juuni 2019.
Seinnoot

Seinnoot on kurnpüüniste hulka kuuluv kalapüünis, mida kasutatakse maailmamerel teostataval püügil. Seinnoot kujutab endast köitele (selistele) kinnitatud tasapinnalist võrkseina. Seinnoot on suurim võrkpüünis, mille pikkus võib olla 2–3 km ja kõrgus 500–700 m (tavaliselt 500-800 × 100–250 m). Seinnoota kasutatakse üldiselt pelaagilise kala püügiks avameretingimustes. Väiksemaid versioonid püünisest on kasutusel lõunapoolsete merede rannavetes ja järvedes. Liitsõnaosisel sein- ei ole siiski seost eesti sõnaga 'sein', see tuleneb vanast prantsuse sõnast ´seigne´ või ladina sõnast ´sagena´, mis tähendavad veetavat võrku ehk noota. Mereleksikon 1996. Juhtivtoimetaja Olev Luhaveer. Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Narva-Jõesuu rand

Narva-Jõesuu rand on rand Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuus. See on Eesti pikim mererand, mille pikkus on 7,5 km. Eesti pikim liivarand asub samuti Ida-Virumaal, Peipsi järve põhjakaldal. Rand on peene liivaga ja randa ääristab männimets. Rand on laialdaselt kasutatav meelelahutus- ja ujumiskohana. Rand on osa Narva-Jõesuu rannamoodustistest. https://www.puhkaeestis.ee/et/narva-joesuu-rand (vaadatud 24.06.2019) https://www.puhkaeestis.ee/et/narva-joesuu-rand
Messier 59

Messier 59 (ka M59 ja NGC 4621) on elliptiline galaktika, mis asub Neitsi tähtkujus. Messier 59 ja selle läheduses asuva Messier 60 avastas komeeti vaadeldes aprillis 1779 Johann Gottfried Koehler. Prantsuse astronoom Charles Messier lisas mõlemad oma kataloogi umbes kolm päeva pärast Koehleri avastusi. Messier 59 kuulub Neitsi galaktikaparve. Galaktika keskel asub ülimassiivne must auk, mille mass on umbes 270 miljonit Päikese massi. M59 asub Maast umbes 60 miljoni valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 90 miljonit valgusaastat. Messier 59 tähesuurus on 10,6 ja see sisaldab 200 miljardit tähte. "Messier 59". NASA. Vaadatud 26. juuni 2019. "Messier 59". Messier Objects. Vaadatud 26. juuni 2019.
Delaware'i jõgi

Delaware'i jõgi on Põhja-Ameerika idarannikul Atlandi ookeanisse suubuv jõgi. See on 484 km pikkune. Jõe ääres asuvad Philadelphia ja Wilmington. Delware'i laht
Communio

Communio (ladina keelest antiphona ad communionem 'antifon armulaua juurde') ehk armulaualaul on laul, mis missaliturgial kõlab armulauasakramendi jagamisel ning kuulub missa propriumi. Alates 4. sajandist sai armulaualauluks eelistatult 33. (34.) psalm, just selle 9. versus "Gustate et videte quam suavis est Dominus" ('maitske ja vaadake, et Issand on hea') koos antifoniga. Nagu ofertooriumi puhul jäi rituaali lühendes aja jooksul kasutusele ainult antifon. Erandiks on leinamissa, kus antifoni "Lux aeterna" järel kõlab versus "Requiem aeternam" ja selle lõpus kordub antifoni lõpp alates sõnadest "Cum sanctis tuis". Gregooriuse communio-meloodiad on võrdlemisi lihtsas neumalises stiilis (silbile vastab väike noodirühm, 1–4 nooti). Paljudes meloodiates esineb omapärane tonaalne ebapüsivus. H. Uleksin. Varajase muusika terminoloogia. Magistritöö. Tartu, 2006 T. Siitan. Keskaja muusika aastani 1300. Tallinn, 1989 III tooni communio Gustate et videte VIII tooni communio Ego sum vitis vera H. Isaaci vaimulik motett neljale häälele "Gustate et videte" O. Lassuse vaimulik motett viiele häälele "Gustate et videte"
Messier 60

Messier 60 (ka M60 ja NGC 4649) on elliptiline galaktika, mis asub Neitsi tähtkujus. Messier 60 ja selle lähedal asuva Messier 59 avastas aprillis 1779 Johann Gottfried Koehler, kui ta vaatles komeeti. Prantsuse astronoom Charles Messier lisas mõlemad oma kataloogi umbes kolm päeva pärast Koehleri avastusi. Messier 60 on Neitsi galaktikaparve heleduselt kolmas galaktika. Galaktika keskel asub ülimassiivne must auk, mille mass on 4,5 ± 1 miljardit Päikese massi ja see on üks suurimaid teadaolevaid musti auke. See asub Maast umbes 54 miljoni valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 120 000 valgusaastat. Messier 60 tähesuurus on 9,8 ja see sisaldab 400 miljardit tähte. "Messier 60". NASA. Vaadatud 26. juuni 2019. "Messier 60". Messier Objects. Vaadatud 26. juuni 2019.
Messier 61

Messier 61 (ka M61 ja NGC 4303) on spiraalgalaktika, mis asub Neitsi tähtkujus. Galaktika avastas 5. mail 1779 Barnaba Oriani. Samal ööl oli seda vaadelnud Charles Messier, kuid ta pidas seda esialgu komeediks, kuid mõistis oma eksimust kuus päeva hiljem. Messier 61 asub Maast umbes 52,5 miljoni valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 50 000 valgusaastat. See on Neitsi galaktikaparve suurimaid galaktikaid. M61 tähesuurus on 10,18 ja see sisaldab üle 300 miljardi tähe. Galaktikas toimub aktiivne täheteke, mida võib põhjustada Messier 61 ja selle satelliitgalaktikate NGC 4292 and NGC 4303B vaheline vastastikmõju. "Messier 61". NASA. Vaadatud 26. juuni 2019. "Messier 61". Messier Objects. Vaadatud 26. juuni 2019. "Messier 61". Universe Today. Vaadatud 26. juuni 2019.
Raritan

Raritan on New Jersey keskosa suurim jõgi, mis Ameerika Ühendriikide idarannikul suubub Raritani lahte. Jõgi kogub vee osariigi keskosa mägisest piirkonnast, Raritani lahes tühjeneb see Atlandi ookeanisse. Jõe pikkus on 112 km. Hudson
Raritani laht

Raritani laht on Lower New York Bay külglaht Atlandi ookeanis. Staten Islandi saare ja New Jersey poolsaare vahelisse lahte suubub Raritani jõgi koos osariigi mägise keskosa vetega. New Yorgi alamlaht Sandy Hooki laht
Messier 63

Messier 63 (ka M63 ja NGC 5055) on spiraalgalaktika, mis asub Jahipenide tähtkujus. Galaktika avastas 1779. aastal Prantsuse astronoom Pierre Méchain ning sama aasta 14. juunil vaatles seda tema kaasmaalane Charles Messier. See oli esimene 24-st Méchaini avastatud objektist, mille Messier lisas oma kataloogi. 19. sajandi keskpaigas tegi William Parsons kindlaks, et sellel on harud ning see on esimene galaktika, mille harusid on vaadeldud. Messier 63 asub Maast 37 miljoni valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 98 000 valgusaastat. Galaktika tähesuurus on 9,3 ja see sisaldab üle 400 miljardi tähe. "Messier 63: Sunflower Galaxy". Messier Objects. Vaadatud 26. juuni 2019. "The Sunflower of Canes Venatici". Galaxy Zoo. Vaadatud 26. juuni 2019.
Soome riigipeade loend

Soome riigipeade loend loetleb Soome presidendid alates riigi esmakordsest iseseisvumisest 1917. aastal. Friedrich Karl, Hesseni prints (1868–1940) valiti Soome kuningaks 7. oktoobril 1918, kuid ta ei saabunud riiki ja tagandati troonilt 4. detsembril 1918.
Hongkongi Baptistlik Ülikool

Hongkongi Baptistlik Ülikool (inglise keeles Hong Kong Baptist University) on 1956. aastal asutatud ülikool Hongkongis. Ülikoolis õpib üle 10 500 üliõpilase. Hongkongi Baptistlik Ülikool ja Tartu Ülikool on sõlminud ülikoolidevahelise koostöölepingu. Hongkongi Hiina Ülikool Hongkongi Teadus- ja Tehnikaülikool Hongkongi Ülikool "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. juuni 2019. Vaadatud 26. juunil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Koduleht Universities and Higher Education, Education Bureau, GOV HK Õppimine Hongkongis, GOV HK Hongkongi valitsus ülikoolid
Messier 65

Messier 65 (ka M65 ja NGC 3623) on spiraalgalaktika, mis asub Lõvi tähtkujus. Galaktika avastas 1. märtsil 1780 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Messier 65 asub Maast 35 miljoni valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 90 000 valgusaastat. Galaktika tähesuurus on 10,25 ja see sisaldab 200 miljardit tähte. "Messier 65". Messier SEDS. Vaadatud 26. juuni 2019. "Messier 65". Messier Objects. Vaadatud 26. juuni 2019.
Makonde keel

Makonde keel on bantu keelte lõunabantu rühma kuuluv keel, mida räägivad makonded Tansaanias, Mosambiigis ja Malawis. Kõnelejaid on umbes 1 340 000. https://www.ethnologue.com/language/kde https://glottolog.org/resource/languoid/id/mako1251
NGC 6712

NGC 6712 on kerasparv, mis asub Kilbi tähtkujus. Parve avastas tõenäoliselt 9. juulil 1749 Prantsuse astronoom Guillaume Le Gentil. 16. juunil 1784 taasavastas parve William Herschel. Esimesena klassifitseeris selle kerasparvena John Herschel. Parv asub Maast 22 500 valgusaasta kaugusel. "NGC 6712". Messier SEDS. Vaadatud 26. juuni 2019.
Ida-algonkini keeled

Ida-algonkini keeled on põlisameerika algonkini keelte idapoolsem alamrühm, mis enne Euroopa kontakti koosnes vähemalt 17 keelest. Algonkini rahvad Alg-algonkini keel
Venemaa Riiklik Humanitaarülikool

Venemaa Riiklik Humanitaarülikool (vene keeles Российский государственный гуманитарный университет; lühend RGGU) on ülikool Moskvas. Venemaa Riiklik Humanitaarülikool loodi 1991. aasta märtsis Moskva Ajaloo-Arhiiviinstituudi baasil. Rektor aastatel 1991–2003 oli ajaloolane Juri Afanasjev (aastatel 2003–2006 president). Ülikoolis õpib üle 15 000 üliõpilase ja selles töötab üle 600 õppejõu.  Venemaa Riiklik Humanitaarülikool – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ülikooli koduleht Tallinna Ülikool ja Venemaa Riiklik Humanitaarülikool sõlmisid koostöölepingu. uuseesti.ee, 14. juuli 2009
Kutseline koor

Kutseline koor (ka professionaalne koor) on kutselistest lauljatest koosnev koor. Kutselisele koorile vastandub harrastuskoor. 2011. aasta seisuga on Eestis neli kutselist koori: Eesti Rahvusmeeskoor Eesti Filharmoonia kammerkoor Rahvusooper Estonia ooperikoor Vanemuise teatri ooperikoor https://web.archive.org/web/20190627053543/https://sites.google.com/site/muusika2011/kooriliigid (vaadatud 27.06.2019)
Harrastuskoor

Harrastuskoor on harrastuslauljatest koosnev koor. Harrastuskoorile vastandub kutseline koor. Peaaegu kõik Eesti koorid on harrastuskoorid. Kutselisi koore on Eestis neli. https://web.archive.org/web/20190627053543/https://sites.google.com/site/muusika2011/kooriliigid (vaadatud 27.06.2019)
Arvo Mesikepp

Arvo Mesikepp (7. juuli 1944 – 12. detsember 2023) oli eesti arst. Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja astus samal aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas 1970. aastal. 1964–1966 oli ülikoolist võetud Nõukogude armeesse. Tartu Ülikoolis õppimise ajal töötas 1967–1970 Toome Sisehaiguste kliinikus. 1970.–1971. aastal oli internatuuris Tallinna Tõnismäe haiglas ja internatuuri eksami alusel sai sisearsti ameti. Töötas Tartu Rajoonihaiglas Nr.2 (Kallastel) arstina, peaarsti asetäitjana, peaarstina; Tartu Kliinilises Haiglas sisehaiguste osakonna juhatajana 1977–1980; Tallinna Mustamäe haiglas 1980–1996 kardioloogina, kardioreanimatsiooni osakonna juhatajana, II kardioloogia osakonna juhatajana; Tallinna Diagnostikakeskuses 1996–1997 kardioloogina, peaspetsialistina; Tallinna Keskhaiglas 1997–2002 kardioloogina, lipiidikeskuse juhina, ravikvaliteedijuhina; Ida-Tallinna Keskhaiglas sisehaiguste kliiniku juhatajana 2002–2005. Aastatel 2006–2012 oli Põhja-Eesti Regionaalhaiglas sisehaiguste kliiniku juhataja ja kardioloog. 2012–2014 Harju Haigekassa arst. 2014 Ida-Tallinna Keskhaiglas kardioloog. Erialased täienduskursused: 1975 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas – sisehaigused, 1980 samas – kardioloogia; 1979 Leningradis – reanimatsioon ja intensiivravi sisehaiguste kliinikus; 1988 Moskvas – kliiniline kardioloogia; 1994 Stockholmi Lõunahaiglas – kardioloogia ja sisehaiguste kliiniku töökorraldus; 1996 George Washingtoni Ülikoolis – ravikvaliteet. 1990. aastal kaitstud meditsiinikandidaadi kraadi (vastab Tartu Ülikooli meditsiinidoktori kraadile) kardioloogia ja kardiokirurgia alal: “Müokardi infarkti haigete reanimatsioon haiglas”. Eesti Vabariigi Sotsiaalministeeriumi sisehaiguste erialade mittekoosseisuline nõunik alates 1991. aastast. Kaitseministeeriumi tervishoiukomisjoni juhataja alates 2001. aastast. Erialaseltsidest kõige kauem olnud Eesti Sisearstide Seltsi (algselt nimetatud Üleliidulise Terapeutide Seltsi Eesti Filiaali) liige, edaspidi Ka Tallinna Sisearstide Seltsi, siis Eesti Kardioloogide Seltsi, Eesti Hüpertensiooni Ühingu, Balti Ateroskleroosi Ühingu (juhatuse) liige. Rahvusvahelise Sisearstide Seltsi Täidesaatva Komitee liige, Euroopa Sisearstide Föderatsiooni Täidesaatva Komitee liige. Euroopa Sisearstide Ajakirja toimetuse liige (European Journal of Internal Medicine – intensive care – editor). Eesti Sisehaiguste Seltsi juhatuse esimees 1995. aastast ja 2008. aastast juhatuse liige. 2009. aastast oli ta Seenior-sisearstide Seltsi juhatuse liige. Ameerika Arstide Kolleegiumi auliige alates 1996. aastast. Ta oli Euroopa Sisemeditsiini Föderatsiooni auliige alates 2001. aastast.
Hofstra ülikool

Hofstra ülikool (inglise keeles Hofstra University) on eraülikool USAs New Yorgi osariigis Hempsteadis. Ülikool asutati 1935. Ülikoolis õpib üle 11 000 üliõpilase (2016). Koduleht
Ida Töörahva Kommunistlik Ülikool

Ida Töörahva Kommunistlik Ülikool (ka Ida Tööliste Kommunistlik Ülikool, Ida Töötajate Kommunistlik Ülikool; vene keeles Коммунистический университет трудящихся Востока) oli kommunistlik ülikool Venemaal Moskvas. Ülikoolis koolitati välja kommunistliku poliitika tulevasi kõrgemaid tegelasi. Ülikool tegutses 1921. aastast kuni 1930. aastate lõpuni. Nâzım Hikmet Hồ Chí Minh Deng Xiaoping J. Marchlewski nimeline Lääne Vähemusrahvuste Kommunistlik Ülikool
Jakov Sverdlovi nimeline Kommunistlik Ülikool

Jakov Sverdlovi nimeline Kommunistlik Ülikool (vene keeles Коммунистический университет имени Я. М. Свердлова) oli kommunistlik ülikool Venemaal Moskvas. Ülikoolis valmistati ette parteitegelasi. Ülikool tegutses 1918-1937. Mark Mitin Mihhail Koškin
Tveri Riiklik Ülikool

Tveri Riiklik Ülikool (vene keeles Тверской государственный университет) on ülikool Venemaal Tveris. Ülikool asutati 1870. Aastatel 1935–1990 kandis ülikool nime Kalinini Riiklik Ülikool. Koduleht
Lakeheadi ülikool

Fail:Lakehead university wordmark 14.png Lakeheadi ülikool (inglise keeles Lakehead University) on ülikool Kanada Ontario provintsis Thunder Bays ja Orillias. Ülikool on asutatud 1946. aastal. Ülikoolis õpib üle 7000 üliõpilase. Koduleht
Macquarie ülikool

Macquarie ülikool (inglise keeles Macquarie University) on ülikool Austraalias Sydneys. Ülikool asutati 1964. Ülikoolis õpib üle 45 000 üliõpilase (2018). Koduleht
Lääne-India Kompanii

Lääne-India Kompanii võib tähendada mitut Euroopa koloniaalajastu ettevõtet: Hollandi Lääne-India Kompanii Prantsuse Lääne-India Kompanii Rootsi Lääne-India Kompanii Taani Lääne-India Kompanii Ida-India Kompanii
Purpurtigu

Sõna purpurtigu kasutatakse mitme ogakodalaste sugukonda (Muricidae) kuuluva mereteoliigi kohta, kelle mantliõõne näärme sekreedist saab antiikpurpurit ehk Tüürose purpurit, punakaslillat kuni violetset küüpvärvainet. Ajalooliselt on purpurtigudena tuntud järgmised Vahemeres elavad liigid: Bolinus brandaris (varem Murex brandaris) Hexaplex trunculus Stramonita haemastoma (ka Purpura haemastoma, Thais haemastoma) ja Põhja-Atlandis elav liik Nucella lapillus (varem Purpura lapillus) Purpurvärvainet saab ka Uue Maailma teoliikidest Mehhiko lahes elav Drupa aperta (varem Purpura aperta) Kariibi regioonis ja Peruu vetes elav Plicopurpura patula (varem Purpura patula) Ühest teost saab väga vähe värvi tooraineks olevat sekreeti (1200 teost saab 1,4 g) ja seetõttu on purpurivärv olnud läbi aegade üks kõige kallimaid. Kõikides purpurit tundnud kultuurides on purpuriga värvitud tekstiili kandmine olnud kõrgeima positsiooniga isikute privileeg. Esimesed purpurivärvi tootjad olid foiniiklased, tekstiilide värvimise monopoli hoidsid enda käes Tüüros ja Siidon. Kirjalike allikate teatel koguti tigusid suurtesse tõrtesse soolvette ja töödeldi saadust värvi saamiseks uriini ja lubjaga. Tehnoloogia võtsid üle roomlased ja nende kaudu Bütsantsi värvalid. Umbes 9. sajandi paiku läks purpuri valmistamise retsept kaotsi ja tänapäevani on olemas mitu hüpoteesi selle värvi valmistamise tehnoloogia kohta, mida uurijad taas üritavad ka katseliselt kontrollida. Purpur Tekhelet "Eve Järvoja. Välismaised värvained. - Renovatum anno 1991" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2018. Vaadatud 27. juunil 2019. https://www.crwflags.com/fotw/flags/xf-dye.html http://historyofnaturalartpigments.weebly.com/animal-pigments.html Robert R. Stieglitz. The Minoan Origin of Tyrian Purple. - The Biblical Archaeologist, Vol. 57, No. 1 (Mar., 1994) O. Elsner. Solution of enigmas of dyeing Tyrian purple and the biblical tekhelet Marianne Guckelsberger. Purple Murex Dye in Antiquity. Bakalaureusetöö. Islandi Ülikool, 2013 Youtube: purpurtigude korjamine ja lõnga värvimine Mehhikos Oaxacas (video ja fotod)
Rahvusooper Estonia ooperikoor

Rahvusooper Estonia ooperikoor on rahvusooperi Estonia juures tegutsev kutseline koor. Koori direktor on Aili Roose, peakoormeister on Elmo Tiisvald. Koori esimene peakoormeister oli Hirvo Surva. Ta alustas tööd septembris 2011. Koor on osalenud paljudes ooperi- ja operetilavastustes, samuti muusikalides. https://web.archive.org/web/20190627083816/http://www.opera.ee/koor/ (vaadatud 27.06.2019) Koorist rahvusooperi Estonia kodulehel
Vanemuise teatri ooperikoor

Vanemuise teatri ooperikoor on Vanemuise teatri juures tegutsev kutseline koor. Koori koormeister on aastast 1992 Piret Talts. Koor on osalenud paljudes ooperi- ja operetilavastustes, samuti muusikalides. https://www.vanemuine.ee/inimesed/laval/ooperikoor/vanemuise-ooperikoor/ (vaadatud 27.06.2019) Koorist Vanemuise teatri kodulehel
Mudilaskoor

Mudilaskoor on kooriliik, mille lauljateks on poisid ja tüdrukud koolieelikutest kuni 4. klassini. Mõnedes käsitlustes loetakse mudilaskoori lastekoori alla kuuluvaks.[viide?] lastekoor poistekoor tütarlastekoor https://web.archive.org/web/20190627053543/https://sites.google.com/site/muusika2011/kooriliigid (vaadatud 27.06.2019)
Lastekoor

Lastekoor on kooriliik, mille lauljateks on poisid (5. klassist kuni häälemurdeni) ja tüdrukud (5. klassist kuni 9. klassini). Mõnedes käsitlustes loetakse ka mudilaskoori lastekoori alla kuuluvaks.[viide?] mudilaskoor poistekoor tütarlastekoor https://web.archive.org/web/20190627053543/https://sites.google.com/site/muusika2011/kooriliigid (vaadatud 27.06.2019)
Tütarlastekoor

Tütarlastekoor on kooriliik, mille lauljateks on tüdrukud (5. klassist kuni 9. klassini või kuni gümnaasiumi lõpuni).[viide?] Gümnaasiumiastme vastavat koori nimetatakse mõnedes käsitlustes ka neidudekooriks. poistekoor naiskoor https://web.archive.org/web/20190627053543/https://sites.google.com/site/muusika2011/kooriliigid (vaadatud 27.06.2019)
Kooditähis

Koodtähis on tähte või muud märki asendav kokkuleppeline sümbol informatsiooni salvestamise, töötlemise ja säilitamise hõlbustamiseks. Koodtähiste moodustamise reeglid lepitakse tavaliselt kokku leppemärgisüsteemi abil ja koodtähised esitatakse kooditabelina.