laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kuala Lumpur

Kuala Lumpur on Malaisia pealinn ja suurim linn. See asub Malaka poolsaare lääneranniku keskosas. Kuala Lumpur asub 35 km kaugusel rannikust Gombeki ja Klangi jõe ühinemiskohas, linna nimi tähendab otsetõlkes mudast kahe jõe ühinemiskohta. Kuala Lumpur on suhteliselt noor linn – selle rajasid hiinlased 150 aastat tagasi 1857. aastal. 19. sajandi lõpul ta hakkas arenema tinakaubanduse keskuse ümber ja on kasvanud väikesest tinakaevandajate asulast miljonilinnaks. Linnas elab umbes 1,6 miljonit inimest (1 145 075 elanikku (1991, rahvaloendus); 1 374 700 (1997, hinnang)). Linnastus, mida tuntakse ka nimega Klang Valley, elab ligi 7 miljonit inimest ja seda peetakse üheks kiirema kasvuga globaalseks keskuseks nii elanike arvu, majanduse, rahanduse kui ka kaubanduse osas. Aastatel 1880–1978 oli Kuala Lumpur Selangori pealinn. 1946–1957 oli Briti koloonia (1946–1948 Malaia Liit, 1948–1957 Malaia Föderatsioon) administratiivkeskus, 31. augustil 1957 kuulutati välja Malaisia iseseisvus. Kuala Lumpur on tähtis Malaisia kaubandus-, tööstus- ja rahanduskeskus. Linnas ja selle ümbruses töödeldakse kautšukit, toodetakse palmiõli ja teisi toiduaineid, autosid, elektroonikaseadmeid, põllumajandustehnikat ja tekstiile. Kuala Lumpuri lähedal kaevandatakse inglistina ja kivisütt. Kuala Lumpuris asuvad Riigi Keskpank ja teised suured pangad, fondi- (alates 1978. aastast) ja kaubandusbörsid (alates 1980. aastast), riigiasutuste juhatus jne. Linnas on linnaraudtee. Kuala Lumpuri rahvusvaheline lennujaam (KLIA) asub Sepangis (1998). Malaisia „vabaduse väljak“ – Padang Merdeka väljak, kus kuulutati välja Malaisia iseseisvus. Väljakul seisab maailma kõrgeim lipuvarras ning seal peetakse ka iga-aastast Merdeka päeva. Samuti on väljakul linna üks kaunimaid hooneid – mauri stiilis ehitatud Sultan Abdul Samadi maja, mis oli projekteeritud Briti arhitektide poolt 19. sajandi lõpul. Ehitisse kuulub 40 jala kõrgune kellatorn ja vasksed kuplid. Rahvusmuuseum (Muzium Negara), kus on võimalik tutvuda Malaisias elavate rahvusrühmade ajalooga ja Malaisia taimestikku ja loomastikku mitmekülgselt esitava väljapanekuga. Rahvusmošee (Masjid Negara) oma 75 meetri kõrgusele küündiva minaretiga. Kaasaegne Kuala Lumpuri sümboliks on maailma kõrgeimate hoonete hulka kuuluv rahvusliku naftakompanii Petronase kaksiktorn (Petronas Towers), mis jäljendab pagoodide ehitusstiili. 1996–2003 oli see oma 88 korrusega (451,9 m) maailma kõrgeim ehitis. Samuti on muljetavaldav teletorn Menara KL, mis on kõrguselt (421 m) maailmas neljandal kohal. Selle sissepääsu kaunistavad arabeskidest pitskujundid. Koloniaalstiilis ehitatud rongijaama hoone on ehitatud 1900. aastate alguses. Nüüd on see nii jaam kui ka hotell. Selles Põhja-India arhitektuurist inspireeritud hoones on tähelepanuväärsed võlvid, ilusad spiraalid ja seitsmekujulised minaretid. Sultan Abdul Samadi maja Rahvusmuuseum (Muzium Negara) Padang Merdeka väljak Kuala Lumpuri rahvusvaheline lennujaam Kuala Lumpuri rahvusvaheline lennujaam  Kuala Lumpur – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pisiidia

Pisiidia oli vanaaja paikkond ja geograafiliselt eraldatud suhteliselt mägine piirkond Väike-Aasias Lüükia, Kaaria, Lüüdia, Früügia ja Pamfüülia vahel. Esimesed teated Pisiidialastest pärinevad ajajärgust 14. sajand eKr ning on pärit Hetiitidelt. On teada, et Pisiidia oli suhteliselt iseseisev piirkond nii Hetiitide, Pärsia kui ka Lüüdia mõjuvõimu perioodidel jõudes olla ka Aleksander Suure, Seleukiidide riigi, Pergamoni, Galaatia, Kapadookia ning lõpuks alates 102. aastast eKr ka Rooma alluvuses.
Caracalla termid

Caracalla termid olid Vana-Rooma avalikud saunad ehk termid. Termid ehitati Roomas aastail 212–216 keiser Caracalla valitsusajal. Need olid ette nähtud pesemiseks, ujumiseks ja üldisemalt kehaliseks treeninguks ning puhkamiseks. Kogu kavatis oli paigutatud umbes 12 hektari suurusele ruudukujulisele maa-alale. Pargi keskel asus peahoone, mida ümbritsesid kahekorruselised hooned. Peahoones olid külm, soe ja kuum saun. Kolmest küljest ümbritses peahoonet lilleaed, neljandal, kõige kaugemal küljel asus staadion. Kõrvalhoones olid suured ujumisbasseinid purskkaevudega. Kahte korpusse olid paigutatud raamatukogu ja muusikatoad. Termid mahutasid korraga kuni 1600 inimest. Nende ülesanne oli aga hoopis laiem kui tänapäeva saunal. Peale mitmesuguste pesemis-, massaaži- ja higistamisruumide ning basseinide olid seal saalid, kus võis kohtuda tuttavatega, jalutada, vestelda ning isegi koosolekuid pidada. Et oma rahututele alamatele meeldida, püüdsid keisrid üksteise võidu terme ehitada. Termide sisekujunduseks ja viimistlemiseks kasutati kõige kallimaid materjale.
Harjakas

Harjakas on eesti murdesõna, mis võib tähendada: kala harjust (Thymallus thymallus); rändkaupmeest harjuskit
Doug Savant

Douglas Peter Savant (sündinud 21. juunil 1964 Burbankis Californias) on USA filminäitleja. Aastatel 1992–1997 kehastas ta teleseriaalis "Melrose Place" dr Matt Fieldingut; see oli üks esimesi avalikult homoseksuaalseid tegelasi televisioonis. Hiljem tegi Savant külalisrolle telesarjades "Profiler", "Firefly", "JAG", "Nip/Tuck", "CSI kriminalistid" ja "24". Aastatel 2004–2012 kehastas ta Tom Scavot USA komöödiasarjas "Meeleheitel koduperenaised". Savant on abielus oma "Melrose Place'i" kaasnäitleja Laura Leightoniga, kellega tal on kaks last. Kaks last on tal ka eelmisest abielust. Doug Savant andmekogus IMDb (inglise)
Kristin Davis

Kristin Landen Davis (sündinud 23. veebruaril 1965 Boulderis Colorados) on Kuldgloobusele ja Emmy auhinnale kandideerinud USA näitleja. Tema tuntumad rollid on Charlotte York komöödiasarjas "Seks ja linn" (1998–2004) ning Brooke Armstrongi telesarjas "Melrose Place" (1995–1996). Samuti mängis ta filmides "Seks ja linn" ja "Seks ja linn 2". Kristin Davis andmekogus IMDb (inglise) Barnes and Noble biography
Et tu, Brute?

"Et tu, Brute?" (eesti keeles "Ka sina, Brutus?") on legendi järgi Julius Caesari veidi enne tema mõrvamist öeldud repliik oma heale sõbrale Marcus Junius Brutusele, kes reetis Caesari. Selline sõnastus on saanud tuntuks William Shakespeare'i näidendist "Julius Caesar", kus see on ainuke ladinakeelne fraas.
Venemaa vappide loend

Siin loetletakse Venemaa haldusüksuste vappe. Vaata ka artikleid Venemaa vapp ja Vene NFSV vapp. Adõgee Vabariigi vapp Altai Vabariigi vapp Baškortostani Vabariigi vapp Burjaatia Vabariigi vapp Dagestani Vabariigi vapp Hakassia Vabariigi vapp Inguši Vabariigi vapp Kabardi-Balkaari Vabariigi vapp Kalmõkkia Halmg Tangtši Vabariigi vapp Karatšai-Tšerkessi Vabariigi vapp Karjala Vabariigi vapp Komi Vabariigi vapp Mari Eli Vabariigi vapp Mordva Vabariigi vapp Põhja-Osseetia Alaania Vabariigi vapp Sahha (Jakuutia) Vabariigi vapp Tatarstani Vabariigi vapp Tšetšeeni Vabariigi vapp Tšuvaši Vabariigi vapp Tõva Vabariigi vapp Udmurdi Vabariigi vapp Altai krai vapp Habarovski krai vapp Krasnodari krai vapp Krasnojarski krai vapp Primorje krai vapp Stavropoli krai vapp Moskva vapp Peterburi vapp Juudi autonoomse oblasti vapp Aga Burjaadi autonoomse ringkonna vapp Evengi autonoomse ringkonna vapp Handi-Mansi autonoomse ringkonna vapp Jamali Neenetsi autonoomse ringkonna vapp Korjaki autonoomse ringkonna vapp Neenetsi autonoomse ringkonna vapp Permikomi autonoomse ringkonna vapp Taimõri (Dolgaani-Neenetsi) autonoomse ringkonna vapp Tšuktši autonoomse ringkonna vapp Ust-Orda Burjaadi autonoomse ringkonna vapp Amuuri oblasti vapp Arhangelski oblasti vapp Astrahani oblasti vapp Belgorodi oblasti vapp Brjanski oblasti vapp Ivanovo oblasti vapp Irkutski oblasti vapp Jaroslavli oblasti vapp Kaliningradi oblasti vapp Kaluga oblasti vapp Kamtšatka oblasti vapp Kemerovo oblasti vapp Kirovi oblasti vapp Kostroma oblasti vapp Kurgani oblasti vapp Kurski oblasti vapp Leningradi oblasti vapp Lipetski oblasti vapp Magadani oblasti vapp Moskva oblasti vapp Murmanski oblasti vapp Nižni Novgorodi oblasti vapp Novgorodi oblasti vapp Novosibirski oblasti vapp Omski oblasti vapp Orenburgi oblasti vapp Orjoli oblasti vapp Penza oblasti vapp Permi oblasti vapp Pihkva oblasti vapp Rjazani oblasti vapp Rostovi oblasti vapp Sahhalini oblasti vapp Samara oblasti vapp Saratovi oblasti vapp Smolenski oblasti vapp Sverdlovski oblasti vapp Tambovi oblasti vapp Tjumeni oblasti vapp Tomski oblasti vapp Tšeljabinski oblasti vapp Tšita oblasti vapp Tula oblasti vapp Tveri oblasti vapp Uljanovski oblasti vapp Vladimiri oblasti vapp Volgogradi oblasti vapp Vologda oblasti vapp Voroneži oblasti vapp Gattšina vapp
Hõbekoger

Hõbekoger (Carassius gibelio; sünonüüm (Carassius auratus gibelio) on karpkalaliste seltsi kuuluv kala. Hõbekoger kasvab harilikult 15–40 cm pikkuseks ja kuni 2 kg raskuseks. Keha on külgedelt lamenenud. Värvus varieerub suuresti keskkonnast tingituna ja on enamasti hõbehall kuni rohekashall. Suu on otseseisune ja poised puuduvad. Hõbekogre looduslik leviala on asub Kaug-Idas: Hiinas, Koreas ja Jaapani saartel. Sealt on teda kunstlikult levitatud eri piirkondadesse, kaasa arvatud Euroopa ja Austraalia. Eestis suhteliselt laialt levinud. Hõbekoger on soojalembene kala, kes eelistab aeglase vooluga jõgesid ja järvi. Esineb ka riimveelises rannikumeres. Talub hästi hapnikuvaeseid tingimusi. Iseärasusena on hõbekoger võimeline paljunema ka ilma isaste hõbekokredeta, kasutades selleks teisi karpkalaliste liiki kuuluvaid isaseid. Nii viljastatud marjast arenevad välja emased hõbekogred, nii-öelda kloonid. Seetõttu koosneb osades veekogudes hõbekokrede populatsioon peamiselt emastest. Hõbekokre aetakse mõnikord segi tavalise ehk kuldkogrega. Hõbekoger on Eestis (nagu ka mujal Euroopas) võõrliik. Ta toodi meile sisse aastail 1948-1949, esmalt Maardu ja Kahala järve. Eesti kalade süstemaatiline nimestik koger Hõbekoger andmebaasis eElurikkus Ajakiri Kalastaja: Eesti vete kalad: Koger & hõbekoger. Leili Järv Ajakiri Kalastaja: MEIE VETE PÜÜGIKALU Hõbekoger. Leili Järv Hõbekogrest kalapeedias
Apaatia

Apaatia on tundeelu tuimenemise kõige väljendunum aste. Apaatia korral puudub olendil igasugune emotsionaalne reaktsioon välis- või sisesündmusele: õnnetuse tõttu saab inimene raskelt vigastada, kuid ta ei reageeri vigasaamisele; inimene saab lähedase inimese surmateate, kuid ta ei reageeri sellele. Kuna apaatia korral ei teki emotsionaalset reaktsiooni sündmusele, ei toimu ka sündmuse tähtsusastme hindamist ja sündmusele ei järgne mingit tegevust. Emotsionaalse reaktsiooni puudumine ei ole spetsiifiline inimesele, vaid võib esineda kõigil elusolendeil. Apaatia võib esineda mitmete psüühikahaiguste, näiteks dementsuse, skisofreenia ja vaimse alaarengu korral. Kõnekeeles võib sageli kohata mõiste "apaatia" väärkasutamist, eriti depressiivsete seisundite korral: "Oh, ma olen nii apaatne, et kohe mitte üks asi ei huvita ja miski ei paku rõõmu." Sellise väljenduse korral ei ole tegemist tunnete puudumisega, vaid võimetusega tunda rõõmu. Kui inimesel on apaatia, siis tema ei kurda ega kaeba millegi üle, vaid on kõigega rahul. Kui inimene kurdab, et tal on apaatia ja see häirib inimest, siis on tegemist anaesthesia dolorosa'ga. Abuulia Apaatia: võitlus ulatusliku levikuga ükskõiksuse
Haparanda vald

Haparanda vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni lääni idaosas. Asub Tornio jõe läänekaldal ja piirneb idas Soome Tornio linnaga. Vald loodi 1967. aastal. 2006. aastal avati seal IKEA kaubamaja, mis elavdas tunduvalt valla majandust. Suurem osa vallaelanikest räägib soome keelt või selle murret meänkeelt, millel on vähemuskeele staatus. Noorem generatsioon on valdavalt rootsikeelne. Vallas on järgmised asulad: Haparanda, Karungi, Kukkola, Marielund, Mattila, Nikkala, Purra, Salmis, Seskarö, Säivis, Vojakkala ja Vuono. Haparanda vallas Perävaara mäel asub UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluva Struve geodeetilise kaare mõõdupunkt (66° 1′ 5″ N, 23° 55′ 21″ E). Valla koduleht
Veesõiduk

Veesõiduk (inglise keeles watercraft) on veekogul liiklemiseks (sõitmiseks) mõeldud ujuvvahend. eRT: Meresõiduohutuse seadus (MSOS), riigiteataja.ee Veesõidukite üldehituslikud põhiliigid või -nimetused: laev mootorlaev aurulaev purjelaev purjejaht sõudelaev (aerulaev) allveelaev batüskaaf batüsfäär praam pargas kaater paat mootorpaat purjepaat kanuu süst ehk kajak kummipaat jett parv vesijalgratas veesõidulaud purjelaud aerulaud lainelaud liikurlaud (mootorlaud) veetav veelaud vesitiib amfiibsõiduk ekranoplaan (laugur) glisser hõljuk tiibur Kõik veesõidukid on kohustatud järgima veekogul liikudes üldisi liiklus- ja ohutusnõudeid (COLREG, meresõiduohutuse alased õigusaktid). purjelaev hoy, väike madalapõhjaline laev jaal, jaala, kaubalaev luup, paat kaiik, türgi sõudelaev neff, keskaegne laev praam parvlaev aviiso, väike kiire sõjalaev bireem, vanaaja sõjalaev galeer, sõjalaev tanker, tanklaev tender, sõjalaev abilaev rolker, veeremilaev trieer, Vana-Kreeka sõjalaev balker, puistlastilaev galioon, relvastatud kaubapurjelaev traaler, laev kalapüügiks või miinide hävitamiseks puksiir, vedurlaev Alus (merendus) Väikelaev
784

784. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad - 780. aastad - 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad Aastad: 779 780 781 782 783 - 784 - 785 786 787 788 789 Jaapani pealinn viidi Heijokyost ära ... ... ...
783

783. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad - 780. aastad - 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad Aastad: 778 779 780 781 782 - 783 - 784 785 786 787 788 ... ... ...
782

782. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad - 780. aastad - 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad Aastad: 777 778 779 780 781 - 782 - 783 784 785 786 787 Saksimaal toimus Verdeni kaelakohus: väidetavalt hukati Karl Suure käsul 4500 saksi pealikku ... ...
781

781. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad - 780. aastad - 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad Aastad: 776 777 778 779 780 - 781 - 782 783 784 785 786 Kihlati Karl Suure tütar Rotrude ja Bütsantsi keiser Konstantinos VI. Kihlus katkestati 788. aastal. ... ... Vseviov, David (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.
780

780. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad - 780. aastad - 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad Aastad: 775 776 777 778 779 - 780 - 781 782 783 784 785 ... ... 8. september – Leo IV, Bütsantsi keiser 775–780 Vseviov, David (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst. Lk 181-183.
Toomas Tohver

Toomas Tohver (sündinud 24. aprillil 1973 Pärnus) on endine Eesti jalgpallur (väravavaht). Aastail 1994–2000 esindas Eestit koondises 24 korral. Meistriliiga Soccernet.ee lugejate poolt parimaks vanameistriks hääletatud 2007 Eesti jalgpallikoondislaste loend "Kõik Eesti internatsionaalid". Eesti Jalgpalli Liit. Vaadatud 23. november 2012. Biograafia ESBL-is
Jürgen Veber

Jürgen Veber (sündinud 10. veebruaril 1983 Pärnus) on eesti mustkunstnik ja endine jalgpallur. Tema hüüdnimi on Trikimees. 2001. aastal lõpetas Pärnu Koidula Gümnaasiumi. Veber on andnud illusioonietendusi. Tema esimene suur kava "Trikimees 100% Live" leidis aset Tallinnas Saku Suurhallis 25. oktoobril 2008. Järgmine, "The Path Of Wonders", toimus 11. oktoobril 2009 Tallinnas Nokia Kontserdimaja avamisel. 2011. aastal seitsmes Eesti linnas toimunud etenduste sarjast "Tour de Estonia" linastus Kanal 2-s samal aastal kuueosaline saatesari "Jürgen Veberi trikituur". Aastatel 2007–2008 oli tal Kanal 2-s oma mustkunstisaade "Trikimees". Jürgen Veber on olnud JK Viljandi Tuleviku väravavaht. 2010. aastal andis EAS vendade Veberite ettevõttele JJV Productions OÜ eksporditurunduse toetuse programmi ja alustava ettevõtja stardi- ja kasvutoetuse programmi raames kokku ligi 166 000 eurot. Hiljem selgus, et ettevõtte dokumentatsioonis esitatud andmed ei vasta tegelikkusele ja EAS nõudis toetuse tagasi. Saade "Trikimees" Kanal 2 veebilehel http://www.soccernet.ee/viljandi-tulevik-alustab-vigade-parandust Mustkunstnik Jürgen Veber maksab EASile toetust visalt tagasi, Õhtuleht, 22. detsember 2018 MUSTKUNSTNIKU PANKROT: kas EASi kaabust hiigelsumma välja õngitsenud Jürgen Veber pääsebki raha tagasi maksmisest?
Aleksander Saharov

Aleksander Saharov (sündinud 22. aprillil 1982 Türil) on endine Eesti jalgpallur. Suure osa oma karjäärist vigastatud olnud Saharov teatas 15. juunil 2009 tippspordist loobumisest. Tuli aastail 2001–2003 FC Flora ridades kolm hooaega järjest Eesti meistriks. Eesti koondises mängis 25 korral ja lõi ühe värava. Meistriliiga Eesti meister 2001, 2002, 2003 Meistriliiga Viljandi Tuleviku parim väravakütt 2007 Saharov on lõpetanud Eesti spordigümnaasiumi 2000. aastal ja Tallinna Ülikooli kehakultuuriteaduskonna 2006. aastal. 2006/2007. õppeaasta teisel poolaastal töötas Rocca al Mare Koolis kehalise kasvatuse õpetajana. On olnud FC Flora 1998. aastal sündinud poiste treener. Ta on lahutatud[viide?] ja tal on kaks last. Vabal ajal tegeleb bowling'u, tantsimise ja muusika kuulamisega. Eesti jalgpallikoondislaste loend Aleksander Saharov lõpetas Meistriliiga karjääri JK Nõmme Kalju, 15. juuni 2009 Biograafia ESBL-is
Randtiir

Randtiir (Sterna paradisaea) on kajaklaste sugukonda tiiru perekonda kuuluv lind. Randtiiru pesitsusaegset arvukust hinnatakse 7000 – 10 000 paarile. Ta pesitseb meresaartel ja lagerannikul, pesa rajab maapinnale. Randtiir on musta pealaega, sinakashallide tiibadega, muus osas aga täiesti valge sulestikuga lind. Ta on väga sarnane jõgitiiruga, kuid on veidi väiksem (kaalub 90–120 g). Nokk on tal peenem ja sihvakam ning ühtlaselt punane. Randtiiru jalad on väikesed, jooksmed lühikesed ja erepunased. Liigutustes on randtiir jõgitiirust nobedam. Teiste lindude suhtes on jõgitiir leplik, aga inimest ründab pesa juures veelgi raevukamalt. Randtiiru ja jõgitiiru häälitsused erinevad: randtiiru "krää" on lühem ja karedam. Randtiirud toituvad väikestest kaladest, enamasti ogalikest. Saaki nähes jääb randtiir õhus ühe koha peal lendama ning sukeldub seejärel pea ees vette. Tihti püüavad nad kalu üksteiselt kisa saatel ära näpata, isegi õhust. Randtiirudele meeldib seista rannikulähedastel kividel ning vees asuvatel postidel, näiteks mõrravaiadel. Randtiir pesitseb Põhja-Jäämere saartel ja rannikul. Atlandi ookeanis pesitseb ta lõuna poole kuni Briti saarteni ja Hollandini, samuti Läänemeres. Vaikses ookeanis pesitseb ta Ohhoota mere põhjarannikul, Aleuutidel ja kogu Alaskal. Randtiir talvitub Antarktika rannikul. See muudab tema rände harukordselt pikaks. Mõne asurkonna iga-aastane ränne on pikem Maa ümbermõõdust. Näiteks Ida-Siberist talvituma minnes lendab randtiir kõigepealt mööda Põhja-Jäämere rannikut läände kuni Atlandi ookeanini ja siis piki selle idarannikut lõuna poole. Põhja-Ameerikas pesitsevate randtiirude ränne on lühem: nemad lendavad lõunasse kas piki Ameerika ida- või läänerannikut. BirdLife International (2004). Sterna paradisaea. 2006 IUCNi punane nimistu. IUCN 2006. Vaadatud 11. mail 2006. Birdlife International. "Arctic Tern — BirdLife Species Factsheet". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2008. Vaadatud 17. augustil 2006. {{cite web}}: eiran tundmatut parameetrit |dateformat= (juhend) "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Elurikkus. Vaadatud 1. juunil 2024 "Loomade elu", 6. kd., lk. 246, joonised 174 ja 175 Haide-Ene Rebassoo, Laidude raamat. Tallinn, 1972, lk 68. Raivo Mänd, Tiirud. Tallinn, 1982, 71 lk. Randtiir andmebaasis eElurikkus Liigikirjeldus "Randtiir lendab aastas 80 000 kilomeetrit". Postimees, 12. jaanuar 2010 Randtiirud lõid uue ränderekordi, ERR Randtiir Katariina kail Museum specimen
Vladimir Alumäe

Vladimir Alumäe (aastani 1935 Janson) (6. aprill 1917 Tallinn – 25. märts 1979 Tallinn) oli eesti viiuldaja, Tallinna Konservatooriumi professor ja rektor. Ta lõpetas aastal 1935 Tallinna Linna I Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Alumäe õpetajaks Tallinna Konservatooriumis oli Johannes Karl Paulsen. Aastatel 1938-1939 täiendas ta end Carl Fleschi juures Londonis. Vladimir Alumäe osales 1941. aasta juuniküüditamises. Tallinna Konservatooriumis: viiuli eriala õppejõud aastast 1937, professor aastast 1945. rektori kohusetäitja 1.veebruar 1941–28.august 1941 rektor 1944–1948 ja 1964–1970 keelpillikateedri juhataja 1970–1977, professor-konsultant 1977–1979 Kontserdireisid, nii soolokavadega kui orkestrisolistina, viisid teda mitmesse välisriiki (Belgia, Rootsi, Soome, Kanada, Tšehhi, Slovakkia, Saksamaa) ning kõikidesse Nõukogude Liidu rahvusvabariikidesse ja nende suurlinnadesse (sh Moskva ja Leningrad). Mängis erinevate ansamblite koosseisus (1945. aastast Eesti NSV Riikliku Filharmoonia keelpillikvartetis, viimastel eluaastatel Tallinna Riikliku Konservatooriumi keelpillikvartetis). Alumäe juures on õppinud suur osa väljapaistvatest eesti viiuldajatest ning viiulipedagoogidest: Endel Lippus, Moissei Alperten, Harald Aasa, Tiiu Heinsalu-Peäske, Ülo Kaadu, Niina Murdvee, Olavi Sild, Hillar Taamal, Mare Teearu, Urmas Vulp, Mirjam Kerem ja paljud teised. Tellis ja kandis ette palju eesti muusikat, tihe koostöö sidus Heino Elleriga, muuhulgas esitas esmaettekandena Elleri Viiulikontserdi. Alumäe tegi palju lindistusi ja plaadistusi nii eesti kui maailmamuusikast. Oli paljude heliloojate teoste esmaettekandja. Alumäe oli hinnatud pedagoogina ja interpreedina paljude konkursside (sh Pjotr Tšaikovski nimeline konkurss) žürii liige. Eesti NSV teeneline kunstnik 1942 Eesti NSV rahvakunstnik 1957 Tütar Niina Murdvee on samuti viiuldaja ning pedagoog. Vend Nikolai Alumäe oli tehnikateaduste doktor ning TA akadeemik. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. oktoober 2013. Vaadatud 13. juunil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Mida päästsid eestisoost kommunistid? Teataja, 28. oktoober 1989, nr. 20, lk. 4.
Senestopaatia

Senestopaatia on ebamäärane tajuelamus organismi sisemusest. Haige ei suuda reeglina "näpuga näidata", kus täpselt midagi viltu on. Kirjeldatakse senestopaatiat kui survet, pigistust vms mingis kehapiirkonnas. Sellised nn reaalsena näivaid sümptomeid kaebavad patsiendid sagedamini kergemate psüühikahäirete ehk neurootiliste häirete – ülepinge ja kurvameelsuse – korral. Skisofreenia korral esinevate senestopaatiate kirjeldused kalduvad olema ebatõepärased – näiteks haige räägib, et ta tunneb, nagu oleks tema aju koljus kokku kuivanud.
Emotsionaalne inadekvaatsus

Emotsionaalne inadekvaatsus on emotsionaalse reaktiivsuse häire, mille puhul inimesel esinevad ebakohased emotsionaalsed reaktsioonid. Evolutsiooni kestel on välja kujunenud kindlad emotsionaalsed reaktsioonid keskkonna mõjuritele. Organismi eksistentsi toetavatele mõjuritele reageeritakse positiivsete tundmustega (rõõm) ja organismi eksistentsi kahjustavatele mõjuritele reageeritakse negatiivsete tundmustega (kurbus, hirm). Seega siis saab kirjeldatud emotsionaalseid reaktsioone nimetada kohasteks ehk adekvaatseteks (hea→rõõm, halb→kurbus). Emotsionaalse reaktiivsuse väärastumise korral tekivad inadekvaatsed tundmused (hea→kurbus, halb→rõõm). Näiteks võib haige oma ema matustel rõõmustada. Küllalt sageli esineb haigetel põhjusetuid tundmusi ja peamiselt ärevuse, kärsituse, pingetunde, pahuruse näol – midagi ei ole juhtunud, kuid haige on pahur, tige, agressiivne. Emotsionaalset inadekvaatsust esineb väga sageli skisofreenia korral.