laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sänna taevarada

Sänna taevarada on Võru maakonnas Rõuge vallas Sänna ja Hurda küla läbiv matkarada, kuhu on pandud päikesesüsteemi mudel mõõtkavas 1 : 1 miljardile (ehk 1 mm-le vastab 1000 km). Matkarajal on infotahvlitel iga planeedi juures populaarteaduslik info. Lisaks astronoomilisele teabele on infot ka Sänna piirkonna kultuuripärandi kohta. Matkaraja pikkus Päikesest kuni Uraanini on umbes 2,5 km. https://www.kultuurimois.ee/sanna-taevarada/ (vaadatud 16.05.2021) Taevaraja kohta MTÜ Sänna Kultuurimõis kodulehel
Garry Marshall

Garry Marshall (õieti Garry Kent Masciarelli; 13. november 1934 Bronx, New York – 19. juuli 2016 Burbank, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, filmilavastaja, produtsent ja stsenarist. Ta on peamiselt tuntud telesarja "Happy Days" loojana. Ta on lavastanud ka romantilisi filme, näiteks "Kaunis naine" ("Pretty Woman"; 1990), "Frankie ja Johnny" ("Frankie and Johnny"; 1991), "Põgenev pruut" ("Runaway Bride"; 1999), "Printsessi päevikud" ("The Princess Diaries"; 2001) ja "Valentinipäev" ("Valentine's Day"; 2010). Garry Marshall andmekogus IMDb (inglise)
Fethullah Gülen

Fethullah Gülen (sündinud 27. aprillil 1941 Erzurumi lähedal) on Türgi endine imaam, jutlustaja ning Kirjanike ja Ajakirjanike Fondi aupresident. Ta on asutanud ühiskondliku liikumise Hizmet. Aastast 1999 elab ta Ameerika Ühendriikides. Ta sündis 1941. aastal Erzurumi lähedal imaami perekonnas. Alghariduse sai ta kodukohas. Juba kümneaastaselt oli tal koraan pähe õpitud, 14-aastaselt pidas ta esimese jutluse. Ta on õppinud kahes medreses ja mitme tuntud Türgi sufiõpetaja käe all. Töötades imaami ja jutlustajana, jäi ta 1981. aastal pensionile. Aastatel 1988–1991 pidas ta sarja jutlusi Türgi mošeedes. 1994. aastal võttis ta osa Kirjanike ja Ajakirjanike Fondi asutamisest ja sai selle fondi aupresidendiks.
Krister Paris

Krister Paris (sündinud 9. veebruaril 1977) on eesti ajakirjanik. Paris on õppinud Tartu Ülikoolis ajakirjandust, meediat ja kommunikatsiooni. Ajakirjanduslikku tegevust alustas 1994. aastal Tartu Kuku Raadios. Ta on töötanud Prahas Vaba Euroopa eestikeelsete saadete toimetuses. 2008–2013 töötas Eesti Rahvusringhäälingu Moskva korrespondendina. Krister Paris töötab Eesti Päevalehe arvamustoimetuse juhatajana. Varem on ta töötanud samas ka välisuudiste toimetuse reporterina. Krister Paris on ajakirjanduses esinenud kooseluseadust toetavate seisukohavõttudega, samuti on ta avaldanud Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna suhtes kriitilisi artikleid. Krister Parise isa on füüsik Peeter Paris. Tema abikaasa on ajakirjanik Manona Paris, neil on kaks poega. "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. oktoober 2020. Vaadatud 28. jaanuaril 2017. Raul Sulbi: "Rahvusringhäälingu Moskva korrespondendiks saab Krister Paris"[alaline kõdulink] Postimees, 07.04.2008 "ERR loodab sihtotsinguga leida Moskva korrespondendi sügiseks" Delfi, 27.06.2013 Toimetus Ekspress Media "Krister Paris: Kooseluseadus on ennekõike Südametunnistuse seadus" Delfi, 09.10.2014 Krister Paris: ma mõistan sind, ekrelane - EPL, 4.12.2018 PÄEVAKOMMENTAAR | Krister Paris: EKRE IKE? Palvetaks, kui oskaks - EPL, 11.03.2019 "Manona ja Krister Paris said teise poja: nimeks pandi ilmakodanikule Robin" Õhtuleht, 28.03.2016
Kõinastu lee

Kõinastu lee on saar Väinameres Kõinastu laiu ja Muhu vahel. Saare pindala on 40 ha. Kumari lee
Nicolás Monardes

Nicolás Bautista Monardes (1493 Sevilla – 10. oktoober 1588) oli hispaania arst ja botaanik. Tema järgi on nimetatud taimeperekond monarda.
Mihhail Steblin-Kamenski

Mihhail Ivanovitš Steblin-Kamenski (vene keeles Михаил Иванович Стеблин-Каменский; 11. september (vkj 29. august) 1903 Peterburi – 17. september 1981 Leningrad) oli vene filoloog (skandinavist). Ta kaitses 1948. aastal filoloogiadoktori kraadi väitekirjaga "Поэзия скальдов" ('Skaldide poeesia'). Professor (1950). Tema initsiatiivil loodi 1958. aastal Leningradi ülikoolis skandinaavia filoloogia kateeder (esimene Nõukogude Liidus), mida hakkas ta ka ise juhatama. Ühtlasi töötas ta NSVL TA Keeleinstituudi Leningradi osakonnas teadurina. Tema peamised uurimisvaldkonnad olid skandinaavia keeled, skandinaavia kirjandus ja teoreetiline lingvistika. Ta on teinud arvukalt tõlkeid skandinaavia keeltest. Eesti keeles on 1974. aastal ilmunud Steblin-Kamenski raamat "Islandi kultuur". Stockholmi Ülikooli audoktor (1969) Reykjavíki Ülikooli audoktor (1971) Tema poeg Ivan Steblin-Kamenski on lingvist, Venemaa Teaduste Akadeemia tegevliige. Стеблин-Каменский Михаил Иванович
Kormoranid ehk Nahkpükse ei pesta

"Kormoranid ehk Nahkpükse ei pesta" on 2011. aastal valminud Eesti mängufilm. Kunagine 1970. aastate populaarse rokkansambli Kormoranid solist Keiser töötab rokiklubis helimehena. Kuid Keiser ei ole kaotanud lootust Kormoranid taas kokku kutsuda ja suurele lavale pääseda. Ta otsib oma endised bändikaaslased üles ja hoolimata takistustest alustab ansambel jälle tegevust. Esialgu bändil kuigi hästi ei lähe, kuid Kormoranidel õnnestub lõpuks siiski läbimurre saavutada ja taas tuntuks saada. Ent klahvpillimängija Ben sureb laval ühe kontserdi ajal ja Keiser otsustab bänditegemise lõpetada. Guido Kangur – Keiser (Kaarel Jõeveski) Roman Baskin – Santana (Taisto Marjapuu) Enn Klooren – Ben (Bernhard Upsi) Jüri Vlassov – Tormilind (Ivo Kuusk) Harry Kõrvits – Masin (Uku Masing) Elina Pähklimägi – Liisi Olav Osolin – Olari Ernesaks (Mörr) Ene Järvis – Riina Ester Pajusoo – Keisri ema Tanel Padar – Kris Jaanus Rohumaa – kirikuõpetaja Mikko Fritze – Wolfgang Tõivelemb-Särgava Peeter Ristsoo – hingeline teejuht Lenna Kuurmaa – usuõde Piret Järvis – usuõde Margus Pilt – Raudpats Auli Lehola – Julia 2011. aastal käis Eesti kinodes filmi vaatamas 39 751 inimest. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 29. aprill 2013. Vaadatud 23. juulil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused kergejõustikus

1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused kergejõustikus toimusid 5.–16. augustini Moskvas, osana I spartakiaadist. Võistkonnad: 1. Moskva 95 377 2. Leningrad 92 107 3. Vene NFSV 91 882 4. Ukraina NSV 91 245 5. Eesti NSV 80 057 6. Valgevene NSV 77 171 7. Läti NSV 75 097 8. Gruusia NSV 64 693 9. Usbeki NSV 64 217 10. Leedu NSV 62 980 Kehakultuurlase aastaraamat 1956, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1957 Лёгкая атлетика. Справочник, koostaja R. Orlov; Moskva: Физкультура и спорт, 1983 Всё о спорте. Справочник, Москва: Физкультура и спорт, 1978 aadressilt http://sport-history.ru http://www.sport24.ee, 23. juulil 2016
Stepan Razin

Stepan Timofejevitš Razin (vene kirjapildis: Степан Тимофеевич Разин; 1630 Voroneži lähedal – 6. juuni/16. juuni 1671 Moskva), lühem nimevariant Stenka Razin (Стенька), oli kasakate juht, kes juhtis võitlust Moskva tsaarivõimu vastu Moskva tsaaririigis Lõuna-Venemaal ja Volgamaal 1670–1671, tsaar Aleksei I Mihhailovitši valitsemisajal (1645–1676). Tsaar Aleksei I Mihhailovitš saatis Stepan Razini kasakate vastu sõjaväe vürst Juri Barjatinski alluvuses, kasakate liider põgenes Doni äärde, ent 24. aprillil 1671. ta tabati ning anti üle tsaari võimudele. Stepan „Stenka“ Razin hukati Moskvas 16. juunil 1671. aastal. Stepan Razini ülestõus
Andri Biletskõi

Andri Biletskõi (ukraina keeles Андрі́й Євгенійович Білецький; sündinud 5. augustil 1979 Harkivis) on Ukraina sõjaväelane ja poliitik. Ta on endine Ukraina Ülemraada saadik (2014–2019) ja Azovi polgu komandör. 2014 - Mehisuse Eest УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №631/2014 Про відзначення державними нагородами України: в органах і підрозділах Міністерства внутрішніх справ України: Нагородити орденом “За мужність” ІІІ ступеня БІЛЕЦЬКОГО Андрія Євгенійовича - майора міліції, 02.08.2014
Mikael Skillt

Kjell Mikael Skillt (sündinud 13. detsembril 1976) on endine Rootsi poliitaktivist, snaiper ja sõjaväeinstruktor, kes sai rahvusvaheliselt tuntuks Ukraina Azovi pataljoni ridades Ida-Ukraina separatistide vastu võideldes. Skilltil on seitsme aasta pikkune Rootsi armee ja rahvuskaardi kogemus. Kinnitamata andmetel on ta snaiprina tapnud ligi 150 separatisti ning just seetõttu on need tema tabamise eest miljon dollarit välja pannud. Ukrainas võitlev rootslane: ma ei ole nats (vaadatud 23.07.2016) Ukraina separatistid panid Rootsi snaiperi eest välja miljon dollarit (vaadatud 23.07.2016)
Komeet

Komeet (kr komētēs 'pikajuukseline') ehk sabatäht on Päikesesüsteemi äärealadelt pärinev taevakeha, mis koosneb peamiselt jääst, tahkest süsinikdioksiidist ja mitmesugustest anorgaanilistest ja orgaanilistest lisanditest. Komeetide ehituses eristatakse tuuma, pead ja saba. Tahket tuuma ümbritseb komeedi pea ehk kooma, sellest tekib Päikese valgusrõhu toimel komeedi saba. Komeetidel on sageli kaks (või rohkem) saba. Ioonsaba on suunatud alati Päikesest eemale ja koosneb laetud osakestest, mida päikesetuul komeedist eemale puhub. Tolmusaba koosneb raskematest osakestest, mida päikesetuul vähem mõjutab. Seetõttu järgib tolmusaba rohkem või vähem komeedi orbiiti. Nõrkadel komeetidel saba harilikult puudub, heledatel on märgatav ioonsaba, väga heledatel on nähtavad mõlemat tüüpi saba. Suurem osa pikaperioodilisi komeete pärineb Päikesesüsteemi äärealadelt, Öpiku-Oorti pilvest, lühiperioodilised seevastu Neptuuni orbiidi taga paiknevast Kuiperi vööst. Komeetide orbiidid on enamasti piklikud, sageli paraboolsed või hüperboolsed. Siiani ei ole päris selge, millised häiritused põhjustavad komeetide liikumist Öpiku-Oorti komeedipilvest Päikesesüsteemi siseosadesse. Komeetide tiirlemisperiood võib Päikesesüsteemi siseosades hiidplaneetide, eelkõige Jupiteri ja Saturni, külgetõmbe mõjul märgatavalt muutuda. Inimkond tunneb enim neid komeete, mis on palja silmaga nähtavad ja pöörduvad tagasi perioodiliselt, neid märgib nimes täht P. Kõige tuntumaks komeediks võib pidada Halley komeeti. 17P/Holmes – 2007 sügisel plahvatanu
Pinega

Pinega on asula Arhangelski oblastis umbes 200 kilomeetrit Arhangelskist ida pool. Pinegas on aastakümneid nimetatud "Eesti sillaks" silda, mis oli osa teest, mille rajasid talvel 1941/1942 tööpataljonis olnud eestlased. Nimega "Eesti tee" tuntud tee oli ligi 250 km pikk ja ühendas Ust-Pinegat Kimža külaga. Seda teed oli vaja Valge mere ranna kaitseks. 1973. aastal oli "Eesti tee" veel alles ja puutumatuna olid püsinud ka majad, milles asumisele saadetud eestlased olid elanud. Tee-ehitusel hukkunud eestlaste arvu ei teata, nende hauakohad on hävinud. Kuid osa neist lasti maha absurdsete spionaažsüüdistuste tõttu. Nimetatud on järgmisi nimesid: Alfred-Friedrich Annuk Johannes-Teodor Ehastu Rud. Ilves A. Kala Hillar Kallandi Adolf Krein Herbert-Johannes Kreem Erik Martin Kutti Jevgeni Laanela Mihkel Loorents Artur Urvast Juulius Tuuling J. Vaik A. Vook Eestlane "Eesti teel" 30 aastat hiljem. Postimees, 26. juuli 2016 Jaanus Piirsalu. "Eesti tee" kui mälestusmärk hukkunud eestlastele. Postimees, 23. juuli 2016
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ujumises

1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ujumises toimusid 6.–13. augustini Moskvas, osana I spartakiaadist. Võistkonnad: 1. Leningrad 27 896 2. Moskva 27 878 3. Ukraina NSV 27 038 4. Vene NFSV 26 617 5. Eesti NSV 25 232 6. Gruusia NSV 24 008 7. Valgevene NSV 21 051 8. Aserbaidžaani NSV 18 364 9. Usbeki NSV 17 937 10. Turkmeeni NSV 14 383 Kehakultuurlase aastaraamat 1956, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1957 Плавание. Справочник. 1976 aadressilt http://swimmingmasters.narod.ru Всё о спорте. Справочник, Москва: Физкультура и спорт, 1978 aadressilt http://sport-history.ru http://www.sport24.ee, 23. juulil 2016
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused suusatamises

1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused suusatamises toimusid murdmaa osas 11.–16. märtsini Sverdlovskis. Võistlused peeti 5.–9. märtsini Kirovis. Kehakultuurlase aastaraamat 1956, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1957 Всё о спорте. Справочник Moskva: Физкультура и спорт, 1978 aadressilt http://sport-history.ru http://www.sport24.ee, 23. juulil 2016 Лыжные гонки: Справочник Koostaja G. Markov Moskva: Физкультура и спорт, 1984
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mäesuusatamises

1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mäesuusatamises toimusid 10.–21. märtsil Almatõs. Kehakultuurlase aastaraamat 1956, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1957 Всё о спорте. Справочник Moskva: Физкультура и спорт, 1978 aadressilt http://sport-history.ru http://www.sport24.ee, 23. juulil 2016
Robert da Silva Almeida

Robert da Silva Almeida (tuntud ka kui lihtsalt Robert; sündinud 3. aprillil 1971 Salvadoris) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja. Ta kuulus Brasiilia koondisse FIFA 2001. aasta konföderatsioonide karikavõistlustel. Robert da Silva Almeida veebisaidil National Football Teams (inglise)
Almir

Almir de Souza Fraga (tuntud ka lihtsalt nime all Almir; sündinud 26. märtsil 1969 Porto Alegres) on Brasiilia endine jalgpallur, ründaja. Ta kuulus Brasiilia koondisse 1993. aasta Copa Américal. Almir veebisaidil National Football Teams (inglise)
Moacir Rodrigues dos Santos

Moacir Rodrigues dos Santos (tuntud ka lihtsalt nime all Moacir; 21. märts 1970 Belo Horizonte – 20. juuli 2024) oli Brasiilia jalgpallur, poolkaitsja. Moacir Rodrigues dos Santos veebisaidil National Football Teams (inglise)
Valdir Benedito

Valdir Benedito (sündinud 25. oktoobril 1965 Araraquaras) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja. Ta kuulus Brasiilia koondisse 1991. aasta Copa Américal. Valdir Benedito veebisaidil National Football Teams (inglise)
Daniel da Silva

Daniel da Silva (tuntud ka lihtsalt nime all Daniel; sündinud 27. mail 1973 São Paulos) on Brasiilia endine jalgpallur, kaitsja. Daniel da Silva veebisaidil National Football Teams (inglise)
Alexandre Torres

Carlos Alexandre Torres (sündinud 22. augustil 1966 Rio de Janeiros) on Brasiilia endine jalgpallur, kaitsja. Tema isa on Carlos Alberto Torres. Alexandre Torres veebisaidil National Football Teams (inglise)
Carlos Alberto Dias

Carlos Alberto Dias (sündinud 5. mail 1967 Brasílias) on Brasiilia endine jalgpallur, ründaja. Carlos Alberto Dias veebisaidil National Football Teams (inglise)
Alessandro Cambalhota

Alessandro Andrade de Oliveira (tuntud ka nime all Alessandro Cambalhota; sündinud 27. mail 1973 Teixeira de Freitass) on Brasiilia endine jalgpallur, ründaja. Alessandro Cambalhota veebisaidil National Football Teams (inglise)
Edvaldo Oliveira Chaves

Edvaldo Oliveira Chaves (tuntud ka nimega Pita; sündinud 4. augustil 1958 Nilópolises) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja. Ta kuulus Brasiilia koondisse 1979. aasta Copa Américal ja 1987. aasta Panameerika mängudel. Edvaldo Oliveira Chaves veebisaidil National Football Teams (inglise)
Bernardo Fernandes da Silva

Bernardo Fernandes da Silva (tuntud ka lihtsalt nime all Bernardo; sündinud 20. aprillil 1965) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja. Bernardo Fernandes da Silva veebisaidil National Football Teams (inglise)
Peter Utaka

Peter Maduabuchi Utaka (sündinud 12. veebruaril 1984 Enugus) on Nigeeria jalgpallur, ründaja. Ta mängib 2016. aastast laenulepingu alusel Jaapani klubis Sanfrecce Hiroshima. Peter Utaka veebisaidil National Football Teams (inglise)
Michael Obiku

Michael Edirin Obiku (sündinud 24. septembril 1968 Warris) on Nigeeria endine jalgpallur, ründaja. Ta kuulus Nigeeria koondisse 1988. aasta suveolümpiamängudel. Michael Obiku veebisaidil National Football Teams (inglise)
Momodu Mutairu

Momodu Mutairu (sündinud 2. septembril 1975) on Nigeeria endine jalgpallur, poolkaitsja. Momodu Mutairu veebisaidil National Football Teams (inglise)
Oleg Pashinin

Oleg Pashinin (sündinud 12. septembril 1974) on Usbekistani endine jalgpallur, kaitsja. Oleg Pashinin veebisaidil National Football Teams (inglise)
Slobodan Dubajić

Slobodan Dubajić (serbia kirillitsas Слободан Дубајић; sündinud 19. veebruaril 1963) on Serbia endine jalgpallur, kaitsja. Slobodan Dubajić veebisaidil National Football Teams (inglise)
Viires

Viires (Chlidonias) on perekond linde tiirlaste sugukonnast. Chlidonias niger – mustviires (tavalisim) Chlidonias leucopteras – valgetiib-viires (harv pesitseja) Chlidonias hybrida – habeviires (väga harv eksikülaline)
Humorist

Humorist on autor, kes loob humoorika sisuga lugusid ja stsenaariumeid. Näitleja kes suhtleb vahetult publikuga, nimetatakse stand-up koomikuks. Tuntumad humoristid: Raimo Aas Harry Abel Priit Aimla Mart Juur Kalju Kass Arnold Kiil Andrus Kivirähk Gaute Kivistik ehk Rohke Debelakk Vladislav Koržets Jaanus Kõrv ehk Küla Karla Riho Lahi Harri Lehiste Jüri Paet Peep Pedmanson Jüri Piir Lembit Sibul Andrus Tamm Kirill Teiter Ilmar Trull Jüri Tuulik Andres Ülviste
Paul Fröhlich

Paul Fröhlich (21. märts 1913 Niederplanitz – 19. september 1970 Ida-Berliin) oli Saksa DV riigitegelane. Paul Fröhlich oli pärit mäetöölise perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1929–1931 kokaks, seejärel töötas Oelsnitzis tööstus- ja mäetöölisena. 1929. aastal astus ta Saksamaa Kommunistlikku Noorsooliitu ja 1930. aastal Saksamaa Kommunistlikku Parteisse. 1933. aastal vahistati ta lühikeseks ajaks illegaalse poliitilise tegevuse eest, vabanemise järel töötas juhutöölisena. 1939. aastal mobiliseeriti ta Wehrmachti, kus teenis välikokana. 1944. aastal ta deserteerus, peeti kinni Šveitsi piiripolitsei poolt. 1945. aasta veebruarist juunini oli ameeriklaste käes sõjavangis. Sõja järel oli ta Glauchaus Saksamaa KP allorganisatsiooni sekretär. Kui 1946. aastal kommunistlik partei ja sotsiaaldemokraadid sundliideti Saksamaa Sotsialistlikuks Ühtsusparteiks, tegi Fröhlich seal kiiret karjääri. 1947–1949 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Dresdeni piirkonna sekretär. 1949–1950 oli ta SSÜP piirkonnaorganisatsiooni sekretär Bautzenis. Alates 1950. aastast töötas Fröhlich SSÜP Leipzigi ringkonna juhatuses. 1952. aastal sai ta Leipzigi ringkonna esimeseks sekretäriks. 1950–1953 õppis ta kaugõppes parteikõrgkoolis. 1954. aastal sai Paul Fröhlich Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaadiks ja Rahvakoja (parlamendi) liikmeks. 1958. aastal sai ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmeks ja Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaadiks. Alates 1963. aasta jaanuarist kuni surmani oli Paul Fröhlich Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liige. http://www.runde-ecke-leipzig.de/sammlung/Zusatz.php?w=w00151 https://www.bundesarchiv.de/sed-fdgb-netzwerk/html/gremien.html?mode=SED&cat=25
Eduards Pāvuls

Eduards Pāvuls (7. juuli 1929 Jūrmala – 14. juuli 2006 Jūrmala) oli läti näitleja. Eduards Pāvuls lõpetas 1949. aastal Läti Kunstiteatri õppestuudio. 1949–1984 oli Eduards Pāvuls Läti Kunstiteatri näitleja. Alates 1957. aastast mängis Eduards Pāvuls mitmekümnes filmis. https://nekropole.info/lv/Eduards-Pavuls http://www.kultura.riga.lv/public/63910.html
Rudolf Herrnstadt

Rudolf Herrnstadt (18. märts 1903 Gleiwitz (tänapäeval Gliwice, Poola) – 28. august 1966 Halle) oli juudi päritolu Saksa ajakirjanik ja Saksa DV riigitegelane. Rudolf Herrnstadt oli pärit Sileesiast juudi perekonnast. Tema isa oli jõukas advokaat. Gümnaasiumi lõpetamise järel õppis ta 1922. aastal Berliinis ja Heidelbergis õigusteadust, kuid jättis õpingud varsti pooleli. Aastatel 1922–1924 töötas ta Ülem-Sileesias Krappitz tselluloosivabrikus eri ametikohtadel. 1924–1928 töötas Herrnstadt Berliinis kirjastuste lektorina. 1928. aastast töötas ta ajalehe Berliner Tageblatt toimetuses. 1931. aastal astus Rudolf Herrnstadt Saksamaa Kommunistlikku Parteisse, alates 1930. aastast oli ta GRU kaastöötaja. 1930–1936 oli ta esmalt Berliner Tageblatti ja seejärel Praha saksakeelsete ajalehtede väliskorrespondent Prahas, Varssavis ja Moskvas. 1936–1939 oli Herrnstadt ajakirja L'Europe ja mitme Praha saksakeelse ajalehe väliskorrespondent Varssavis. Pärast Saksamaa kallaletungi Poolale 1939. aasta septembris põgenes ta Nõukogude Liitu. 1940–1943 oli ta Punaarmee kindralstaabi töötaja ja lühikest aega ajalehe Das freie Wort toimetaja. 1943–1945 oli Rudolf Herrnstadt Vaba Saksamaa Rahvuskomitee töötaja ja ajalehe Freies Deutschland peatoimetaja. 1945. aasta mais pöördus ta Berliini tagasi. 1945–1949 oli ta ajalehe Berliner Zeitung peatoimetaja. 1949. aasta juunist kuni 1953. aasta juulini töötas ta ajalehe Neues Deutschland peatoimetajana. 1949–1950 oli ta Ajutise Rahvakoja ja 1950–1954 Rahvakoja liige. Alates 1950. aasta juulist oli Rudolf Herrnstadt Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige ja Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat. 1953. aasta juunis ja juulis kritiseeris Rudolf Herrnstadt Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee esimest sekretäri Walter Ulbrichti ja kavatses koos Saksa DV riikliku julgeoleku ministri Wilhelm Zaisseriga Ulbrichti võimult kõrvaldada. Kuid Ulbrichtil õnnestus siiski poliitbüroos võimuvõitluses peale jääda ja 26. juulil 1953 vabastati Herrnstadt "fraktsioonilises tegevuses" süüdistatuna Neues Deutschlandi peatoimetaja ametikohalt ja parteilistest ametitest. 1954. aasta jaanuaris heideti Rudolf Herrnstadt välja Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist ja ta pidi loobuma Rahvakoja liikme kohast. Alates 1954. aastast kuni surmani töötas Rudolf Herrnstadt Saksa Keskarhiivi ajaloo-osakonnas Merseburgis. Herrnstadt, Rudolf (Ps. R. E. Hardt) * 18.3.1903, † 28.8.1966 : SED-Funktionär, Chefredakteur des SED-Zentralorgans "Neues Deutschland" Bundesstiftung zur Aufarbeitung der SED-Diktatur SED-Führungsgremien :Übersicht über die Mitglieder und Kandidaten des Politbüros des ZK der SED (1949-1989) Bundesarchiv. SED- und FDGB-Archivgut Heiko Weckbrodt. Die Affäre Herrnstadt-Zeisser: Wie der Aufstand 1953 Ulbricht "rettete" Oiger Juli 1953 – Kriegsende in Korea und der Beginn der kubanischen Revolution Was War Wann? Herrnstadt, Rudolf Chronik der Mauer Thomas Kuczynski. Der "Fall" Herrnstadt Ossietzky, 1/2009
Mac OS X Snow Leopard

Mac OS X Snow Leopard (10.6) on 2009. aasta suvel Apple'i poolt turule toodud Mac OS X-i operatsioonisüsteem. See on ka esimene operatsioonisüsteem, mis ei toetanud PowerPC protsessorit. Samas on see viimane operatsioonisüsteem, mis toetab Inteli 32-bitist protsessorit. Mac OS X Snow Leopard on Mac OS X Leopardi järglane, ning sellest järgmine versioon on Mac OS X Lion. Snow Leopard oli ka esimene Mac OS X-i versioon, mis sai Mac App Store'i 10.6.6 versiooniga. Snow Leopardi enam ei toetata, kuid jaanuaris 2016 sai Snow Leopard Mac App Store'i värskenduse. Mac OS X Snow Leopardi toetamine lõpetati 25. veebruaril 2014. Kõik Intel Maci arvutid, millel on 1 GB muutmälu (RAM). Apple (24. november 2009). "Mac OS X Snow Leopard ametlik veebileht" (eesti keeles). Originaali arhiivikoopia seisuga 24. november 2009. Vaadatud 17. augustil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)