Skrunda vald

Skrunda vald (läti keeles Skrundas pagasts) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Skrunda linna ning Rudbārži, Nīkrāce, Raņķi, Snēpele ja Vārme vallaga ning Salduse piirkonna Zirņi ja Pampāļi vallaga. Valla pindala on 122,7 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1035 inimest. Valla keskuseks on Skrunda linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Valla territoorium koosneb kahest osast. Suurem osa asub Venta jõe paremkaldal ja Skrundast lõunas ka vasakkaldal. Väiksem osa paikneb Skrunda linna ja Rudbārži valla vahel Skrunda kalatiikide ümbruskonnas. Skrunda valla maad kuulusid 19. sajandil mitmele mõisale. Seal asusid Pikuļi mõis (Pikkuln), Niedre mõis (Needern) ja Savenieki mõis (Saweneen). Aastal 1935 oli valla pindala 280,2 km² ja seal oli 1087 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Airīte, Antuļi, Pumpuri, Skrunda ja Zirņi külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aasta hiljem sai Skrunda küla töölisasula staatuse. Sellega seoses likvideeriti Skrunda külanõukogu; osa sellest liideti Pumpuri külanõukoguga, teine osa aga Skrundaga, kus see moodustas Skrunda maaterritooriumi. Aastal 1957 liideti Skrunda külanõukoguga likvideeritav Pumpuri külanõukogu, aga aastal 1967 Raņķi külanõukogu kolhoosi Ziedonis alad. Aastal 1975 muudeti Raņķi külanõukogu ja Skrunda maaterritooriumi vahelist piiri. Aastal 1977 liideti osa Skrunda maapiirkonnast Rudbārži külanõukoguga. 2009. aastast hakkasid valla alad kuuluma Skrunda piirkonda. Aastal 2010 jagati Skrunda maaterritoorium Skrunda linnaks ja Skrunda vallaks. Aastal 2021 liideti vald Kuldīga piirkonnaga. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Raņķi ehk Plostnieki linnamägi, Vene mäe linnamägi ja Zantiņi talu elumaja. Kohaliku kaitse all on Sīpoli muinaskalmed. Suuremad jõed on Venta ja selle lisajõed Ciecere ning Ponakste. Looduskaitse all on Pavāri paljand (osaliselt), Pankopi metsõunapuud, Pankopi suur tamm, Pankopi väike tamm, Ūbji pärn, Gobdziņi pank, Berģi tamm ja Ketleri paljandid, lisaks arvukalt nimetuid põlispuud. Osa vallast jääb Skrunda kalatiikide hoiualale, osa aga Venta ja Šķērvelise oru hoiualale. Aastal 2011 elas vallas 940 lätlast, 27 venelast, 5 valgevenelast, 6 ukrainlast, 10 poolakat ja 38 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Gobdziņi pank Skrunda kalatiigid Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Skrundas novads Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. jaanuar 2022. Vaadatud 4. aprillil 2021. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Skrunda vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis