laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mihkel Ehala

Mihkel Ehala (5. jaanuar 1978 – 9. august 2010) oli eesti lavakunstnik ja maalikunstnik. Mihkel Ehala kujundas lava järgmistele teatrilavastustele: "Rehepapp" (lavastajad Tiina Rebane, Aare Toikka, Marko Lillemägi, esietendus Tallinna Pedagoogikaülikooli raadiorežii eriala kursusetööna, 2001) "Helesinine vagun" (lavastaja Taago Tubin, esietendus Ugalas 2003) "Vend Aljoša" (lavastaja Kaarin Raid, esietendus Ugalas 2004) "Terrorism" (lavastaja Priit Võigemast, esietendus Ugalas 2004) "Kosmonaudi viimane teade" (lavastaja Andres Noormets, esietendus Endlas 2005) "Neli aastaaega" (lavastaja Kaarin Raid, Ugalas 2005) "Ilma luuminõ & muu äri" (lavastaja Taago Tubin, esietendus Võru Teatriateljees 2005) "Kiirgav linn" (lavastaja Taago Tubin, esietendus Draamateatris 2006) "Lumumm" (lavastaja Peeter Rästas, esietendus Rakvere Teatris 2006) "Painaja" (lavastaja Tarmo Tagamets, esietendus Võru Teatriateljees 2006) "Castrozza ehk illusionist" (lavastaja Taago Tubin, esietendus Võru Teatriateljees 2007) "Runar & Kyllikki" (lavastaja Taago Tubin, esietendus Ugalas 2007) "Vääärviid" (lavastaja Ago Soots, esietendus VAT Teatris 2009) "Ja päike tõuseb" (lavastaja Jaanika Juhanson, esietendus Rakvere Teatris 2009) "Jäneste kirik" (lavastaja Urmas Lennuk, esietendus Rakvere Teatris 2009) "Hecuba pärast" (lavastaja Priit Võigemast, esietendus Linnateatris 2009) "Homme näeme" (lavastaja Priit Võigemast, esietendus Linnateatris 2010) "Vargamäe varjus" (lavastaja Urmas Lennuk, esietendus Rakvere Teatris 2010). "Maakad" (lavastaja Taago Tubin, esietendus Ugala Teatris 2010) Valner Valme. Autorataste all hukkunu oli teatrikunstnik Mihkel Ehala, postimees.ee, 11. august 2010 Agnes Kuus. Tormiööl kaotas elu mitme auto alla jäänud andekas lavakunstnik, ohtuleht.ee, 11. august 2010 Lauri Sommer. Teade Zbanski Kino. [1], Sõbrale Zbanski Kino. [2], Reis rohelisse muusikasse, 2010 Zbanski Kino. [3], Mitu Schillingut maksab Kilingi-Nõmme?
Hans Moleman

Hans Moleman on tegelane animasarjas "Simpsonid". Ta satub tihti õnnetustesse. Moleman näeb välja kui vana mees, kõnnib kepiga ja on peaaegu täielikult pime, kuid väidab ise, et on 31-aastane. Talle annab hääle Dan Castellaneta.
IQ and Global Inequality

"IQ and Global Inequality" ("IQ ja globaalne ebavõrdsus") on 2006. aastal ilmunud Richard Lynni ja Tatu Vanhaneni raamat. Raamatus arendatakse edasi 2002. aastal ilmunud raamatu "IQ and the Wealth of Nations" hüpoteesi, et erinevused riikide majandusliku arengu tasemes on tingitud osaliselt rahvastiku keskmisest intelligentsusest, mida iseloomustab intelligentsuskvoot. Maailma riikidest kõrgeim keskmine IQ (108) on Hongkongis ja Singapuris, madalaim (59) Ekvatoriaal-Guineas. Eesti ja Soome keskmine IQ on 99. Elu Eestis on parem, kui meie rahvusliku IQ põhjal oodata võiks
Paul Gerhard Adalbert Willigerode

Paul Gerhard Adalbert Willigerode (17. aprill 1859 Tartu – 19. september 1919 Moskva) oli Eesti vaimulik ja 1914. aastast Moskva kindralsuperintendent. Õppis aastatel 1867–1870 Blumbergi algkoolis ja 1870–1878 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta 1878–1881. Oli prooviaastal Kuldigas Kuramaal (Reinhold Friedrich Carl Julius Raederi juures), Helmes (Ernst Behse juures) ja Kolga-Jaanis (Emil Henri Rathlefi juures). Ordineeriti õpetajaks 15. augustil 1882. Oli aastal 1882 Kolga-Jaani Johannese koguduse adjunktõpetaja ja 1882–1885 Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Tartu Maarja kogudust teenis ta aastatel 1885–1914, kusjuures 1909–1914 oli ta Peterburi Kindralkonsistooriumi assessor. Aastatel 1914–1919 oli ta Moskva kindralsuperintendent (ja Moskva konsistooriumi asepresident). Pidas 1915–1916 visitatsioonireise Siberis ja Kaukaasias. Ta arreteeriti kommunistide poolt ja suri Moskva vanglas. Tema vanaisa Adalbert Hugo Willigerode oli Kaarma, Karula ja Tartu Maarja koguduse õpetaja ja 1869. aastal I eesti laulupeo toimkonna juhataja. Tema poeg Adalbert Hugo Willigerode (jun) oli algul Moskvas ja Volgamaal, hiljem (1923–1939) Jämaja koguduse pastor. Erik Amburger "Die Pastoren der evangelischen Kirchen Rußlands" vom Ende des 16. Jahrhunderts bis 1937 Ein biographisches Lexikon Institut Nordostdeutsches Kulturwerk Martin Luther Verlag 1998 Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Paul Willigerode Paul Gerhard Adalbert Willigerode Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Harbin

Harbin (eesti keeles varem ka Harbiin[viide?]) on linn Hiinas, Heilongjiangi provintsi keskus ja Ha'erbin Shi keskus. Asub Songhua jõe lõunakaldal. 2000. aasta rahvaloenduse (1. oktoobri) andmetel oli elanike arv 2 991 371. Harbini ilmes on palju euroopalikku (eriti venelikku), sest 19. sajandi lõpus ja pärast Oktoobrirevolutsiooni elas seal palju venelasi. Linnas on õigeusu, katoliku ja protestantlikke kirikuid. Harbin on tuntud Jäälinnana[viide?]. Alates 1963. aastast peetakse seal 5. jaanuaril (või detsembrist jaanuarini) Harbini jäälaternate festivali, kus tehakse jääskulptuure, mida valgustatakse värvilise valgusega. Talviti toimub ka suusafestival. Suusakeskus on Yabuli. Hiinlased käivad Harbinis lund vaatamas. Suviti toimuvad suvekontserdid. Sixth National Population Census of the People's Republic of China
Moskva kuberner

Moskva kuberneride loend on Venemaa Keisririigi Moskva linna ja Moskva kubermangu kuberneride ja kindralkuberneride loetelu. Moskva kuberneri ametikoht moodustati tsaar Peeter I ukaasiga koos kubermangu moodustamisega 18. detsembril 1708 ning haldus-, politsei-, finants-, majandus-, sõjandusalast ja kohtualast tegevust määratleva ukaasiga 10. jaanuaril 1714. Keisrinna Katariina II valitsemisajal pandi 15. märtsist 1727 pärineva ukaasiga kuberneridele ka "õigus- ja kohtumõistmise ülesanded" tema valitsemise all oleval territooriumil. Aastatel 1775–1865 nimetati kuberneri tsiviilkuberneriks (граждански губернатор), kes allus Moskva linna ja Moskva kubermangu kindralkubernerile, alates 19. sajandist aga allusid kubernerid teenistuslikult Venemaa Keisririigi Siseministeeriumile. Kubermangu kuberneri tööorganiks oli 2. jaanuaril 1845 moodustatud Moskva kubermanguvalitsuse kantselei. 1909. aasta 10. mai ukaasiga seoses kindralkuberneri ametikoha mitteühildatavusega anti kindralkuberneri valitsus koos ametnikega Moskva kuberneri alluvusse ja koosseisu. А. Шаханов, Гражданские губернаторы Московской Губернии (1709-1917), Московский журнал, N 2 - 2006 г.
Hugo von der Borg

Hugo von der Borg (27. detsember 1825 (vkj)/8. jaanuar 1826 – 4. (vkj)/16. juuli 1885 Kuressaare, Liivimaa) oli Kuressaare bürgermeister ja linnapea. Hugo von der Borg oli Tartu ülikooli sündiku Carl von der Borgi poeg. H. von der Borg õppis 1846–1850 (lõpetas 1854, grad. stud.) Tartu ülikoolis, oli aastatel 1856–1858 Viljandi kihelkonnakohtu adjunkt. Aastatel 1858–1859 oli H. von der Borg Kuressaare raehärra ja kohtufoogt, alates 1859. aastast kuni surmani bürgermeister, alates 22. aprillist (vkj)/4. maist 1879. aastal ka Kuressaare linnapea. Kuressaare linnapeade loend Kuressaare raad Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
Valdeko Kangro

Valdeko Kangro (8. august 1916 Tartu – 23. märts 2019) oli eesti vaimulik, viiuldaja ja muusikategelane. Valdeko Kangro lõpetas 1934. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 1937. aastal lõpetas ta Tartu Kõrgema Muusikakooli. Kõrvuti õpingutega Tartu Kõrgemas Muusikakoolis õppis ta Tartu Ülikoolis usuteadust. Pärast Tartu Kõrgema Muusikakooli lõpetamist siirdus ta sõjaväeteenistusse Tallinna. Sõjaväeteenistuse ajal ja pärast vabanemist jätkas ta õpinguid Tallinna Konservatooriumis muusikajuhtimise ja viiuli erialal. 1944. aastal lõpetas ta viiuliklassi ja oli Konservatooriumis ka assistendiks keelpillide alal. Ta töötas viiuldajana Riigi Ringhäälingu sümfooniaorkestris. Sõjakeerises sattus ta 1944. aastal Rootsi, kust omakorda siirdus teoloogiastipendiaadina (1946. aastal) USA-sse, Andover Newtoni nimelisse usuteaduslikku ülikooli (Newton Center, Massachusetts), mille lõpetas 1951. aastal magistrikraadiga. Tema väitekiri käsitles montanismi. Muusikaliselt täiendas ta ennast Minnesota Ülikooli juures, New Yorgis, Aspenis ja Colorados, kus mängis sealses sümfooniaorkestris. Aastatel 1949–1952 töötas ta keelpillide ja kammermuusika instruktorina Betheli kolledžis Minnesota osariigis St. Paulis ja 1954. aastal Pennsylvania osariigis Northeastern Bible Institute'i muusikaosakonna juhatajana. Asudes elama New Yorgi osariiki sai ta Huntingtoni sümfooniaorkestri kontsertmeistriks Long Islandil ja pidas samal ajal New Yorgis jumalateenistusi. Valdeko Kangro on olnud Tallinna III Evangeeliumi Kristlaste koguduse pastor ning teeninud pastorina Vancouveri Ühendatud Kogudust ja Toronto Eesti Evangeelset kogudust ning E.E.L.K. Vancouveri Peetri kogudust Kanadas. Pärast Konsistooriumi eksami sooritamist Rootsis oli ta New Yorgi Pauluse koguduse abiõpetaja. Selle kõrvalt tegutses ta New Yorgi Eesti mees- ja naiskoori juhatajana. 12. novembril 1972 ordineeriti Valdeko Kangro peapiiskop Konrad Veemi poolt Stockholmis õpetajaks. Pärast ordinatsiooni määrati ta USA Esimese praostkonna vikaarõpetajaks. 1973. aastal määrati ta Connecticuti koguduse õpetajaks, seda kogudust teenis ta koguduseõpetajana aastatel 1973–1996. 10. novembrist 1996 oli ta sama koguduse abiõpetaja (koguduseõpetajaks sai Uudo Tari). Aastatel 1996–2010 teenis ta Lõuna-Florida Pauluse kogudust. Samuti oli ta USA Esimese praostkonna abipraost. Eesti Kirik nr. 1. 1997, lk. 20 Eesti Kirik nr. 1. 1997, lk. 14 Sissekanne Väliseesti isikuloolises andmebaasis (VEPER) http://www.eesti.ca/?op=article&articleid=14020
Pennu oja

Pennu oja on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu ja Metslõugu külas ning Saue vallas Siimika külas. Lähtest põhja ja kirdesse jäävad Larvi raba ja Larvi järv. Oja suubub paremalt Piirsalu jõkke (0,3 km suudmest). Suudme vastas, Piirsalu jõe vasakkaldal on Läänemaa Suursoo maastikukaitseala. Üle oja kulgeb Keila–Haapsalu maantee (Pennu sild), maanteest lääne pool voolab oja läbi Suursoo-Leidissoo hoiuala. Oja on tumedaveeline ja humiinaineterikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Pennu oja keskkonnaregistri kood on VEE1102700. Pennu oja keskkonnaportaalis
Larvi järv

Larvi järv on järv Harju maakonnas Saue vallas Siimika külas, Larvi raba idaservas. Järve vesi on keskmise karedusega ja kihistumata. Järv on kalgiveeline miksotroofne ehk kalgiveeline segatoiteline. Järve kaldajoone pikkus on 568 m. Larvi järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Larvi järve keskkonnaregistri kood on VEE2028700. Eesti järvede loend Larvi järv Keskkonnaregistri lehel
Metslõugu oja

Metslõugu oja (ka Metslõugu peakraav) on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas Audevälja, Hatu, Metslõugu, Määra ja Pae külas. Oja pikkus on 13,6 km. Peakraav suubub Hatu külas paremalt Vihterpalu jõkke (12,8 km suudmest). Oja valgla on 27,1 km². Lähe on Määra külas. Suudme vastas, Vihterpalu jõe vasakkaldal, on Läänemaa Suursoo maastikukaitseala. Oja läbib kesk- ja alamjooksul Suursoo-Leidissoo hoiuala. Keskjooksul ületab oja Keila–Haapsalu maantee. Metslõugu oja on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Metslõugu oja keskkonnaregistri kood on VEE1102800. Metslõugu oja keskkonnaportaalis
Sooltsu kraav

Sooltsu kraav (ka Soo-otsa peakraav) on kraav Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu külas. Kraavi pikkus on 3,4 km. Kraav suubub Hatu põhjaosas vasakult Vihterpalu jõkke (9,1 km suudmest). Kraavi valgla on 19,7 km². Lähe on Läänemaa Suursoo maastikukaitseala piiril Soo-otsa soo idaservas. Sooltsu kraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Sooltsu kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1102900. Sooltsu kraav keskkonnaportaalis
Hatu peakraav

Hatu peakraav on kraav Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu ja Pae külas. Peakraavi pikkus on 6,6 km. Peakraav suubub Hatu külas paremalt Vihterpalu jõkke (8,9 km suudmest). Peakraavi valgla on 15,9 km². Lähe on Pae külas. Suudme lähedal oli Muikjärv, nüüdseks kinni kasvanud. Hatu peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Hatu peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1103000. Hatu peakraav keskkonnaportaalis
Pae kraav

Pae kraav (ka Risti-Hatu peakraav) on kraav Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu, Kõmmaste, Pae ja Vilivalla külas. Kraavi pikkus on 8,7 km. Kraav suubub Vilivalla külas paremalt Vihterpalu jõkke (8,6 km suudmest). Kraavi valgla on 23,4 km². Lähe on Kõmmaste ja Pae küla piiril. Pae kraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Pae kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1103100. Pae kraav keskkonnaportaalis
Vädama oja

Vädama oja (ka Vedama oja) on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu ja Änglema külas. 0,6 km suudmest suubub vasakult ojja Änglema oja. Oja lähe on Läänemaa Suursoo maastikukaitsealal. Oja suubub vasakult Vihterpalu jõkke (5,9 km suudmest). Oja on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Vädama oja keskkonnaregistri kood on VEE1103200. Vädama oja keskkonnaportaalis
Änglema oja

Änglema oja on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas Änglema külas. Oja algab Änglema raba lähedalt, keskjooksul möödub Vensi rabast. Oja suubub vasakult Vädama ojja (0,6 km suudmest). Oja on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Änglema oja keskkonnaregistri kood on VEE1103300. Änglema oja keskkonnaportaalis
Abakai

Abakai on küla Leedus Klaipėda maakonnas Kretinga rajoonis Kartena vallas, Kartenast 2 km edelas, Minija jõe vasakul kaldal. Elanike arv oli 2001. aasta andmetel 28. Abakais on tervisveeallikas, selle juures on Lurdase grott (Kartenas Lurdo grota). Abakai kabelis on kahe ingliteskulptuuriga altar, mis on kultuurimälestis. Jabal Abakai http://statistics.bookdesign.lt/table_125_03.htm?lang=lt#kret_r
Vihterpalu laht

Vihterpalu laht on laht Harjumaal Lääne-Harju vallas. Laht on Soome lahe siselaht ja jääb Kurkse väina edelaossa. Veepeegli pindala on 0,94 km². Lahte suubub Vihterpalu jõgi. Laht jääb Pakri hoiualale. Vihterpalu lahe keskkonnaregistri kood on VEE3139020. Vihterpalu laht Eesti looduse infosüsteemis
Vihterpalu hüdromeetriajaam

Vihterpalu hüdromeetriajaam on hüdromeetriajaam Harjumaal Lääne-Harju vallas Vihterpalu külas. Jaam asub Vihterpalu jõel Vihterpalu peeli lävendil. Jaam on avatud 1. jaanuarist 1930. Jaama kaugus jõe suudmest on 2,4 km, valgla pindala on 474 km2, jaama graafiku nulli kõrgus on 5,28 m merepinnast. Vihterpalu hüdromeetriajaama keskkonnaregistri kood on HJQ0000048. Vihterpalu hüdromeetriajaam Keskkonnaregistri lehel Vihterpalu hüdromeetriajaam Riigi Ilmateenistuse kodulehel
Vihterpalu mõisa park

Vihterpalu mõisa park on kaitsealune park Harjumaal Lääne-Harju vallas Vihterpalu külas, Vihterpalu jõe vasakul kaldal; Vihterpalu mõisaansambli osa. Pargi pindala on 5,1 ha. Pargi geograafilised koordinaadid on 59° 15′ 44″ N, 23° 52′ 30″ E. Park võeti kaitse alla 31. augustil 1959. Vihterpalu mõisa park keskkonnaportaalis Vihterpalu mõisa park kultuurimälestiste riiklikus registris Otsus Vihterpalu mõisa pargi riikliku kaitse alla võtmisest
IPO

Aktsiate esmane avalik pakkumine Rahvusvaheline teenistuskoerte töökatse Rahvusvaheline filosoofiaolümpaad Iisraeli Filharmoonia Orkester
Xinlini allringkond

Xinlini allringkond (新林区, Xīnlín Qū) on mitteametlik 3. järgu haldusüksus Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas. Ametlikult on see Huma maakonna osa. Ta piirneb põhjas Tahe maakonnaga, idas Huma maakonnaga, lõunas Songlingi allringkonnaga ja läänes Huzhongi allringkonnaga. Pindala on 8786 km². Elanike arv on 49 000 (2003). Keskus on Xinlin Xinlini suurvallas. Piirkonna infosait (hiina keeles)
Huzhongi allringkond

Huzhongi allringkond (呼中区, Hūzhōng Qū) on mitteametlik 3. järgu haldusüksus Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas. Ametlikult on see Huma maakonna osa. Ta piirneb põhjas Mohe maakonnaga, kirdes Tahe maakonnaga, idas Xinlini allringkonnaga, lõunas Songlingi allringkonnaga ja läänes Sise-Mongooliaga. Pindala on 9403 km². Elanike arv on 52 000 (2003). Keskus on Huzhong Huzhongi suurvallas. Huzhongi allringkond jaguneb neljaks suurvallaks. Infosait
Aktsiate esmane avalik pakkumine

Aktsiate esmane avalik pakkumine (inglise keeles Initial Public Offering, lühendatult IPO) ehk aktsiate avalik esmaemissioon on ettevõtte aktsiate esmakordne avalik müük. IPO korraldab tavaliselt investeerimispank, mis koostab emissiooniprospekti ja registreerib selle nõuetekohases asutuses (Eestis finantsinspektsioonis). Avaliku esmaemissiooni eesmärgiks võib olla täiendava kapitali kaasamine ettevõtte eesmärkide täitmiseks ehk ettevõtte omakapitali suurendamine. Ent emissiooni käigus võidakse avalikult pakkuda ka suletud omanikeringile kuuluvaid olemasolevaid aktsiaid ning omakapitali üldse mitte suurendada. Sellise IPO ajendiks võib olla varasema investori soov kasum välja võtta.
Tartu ülestõus

Tartu ülestõus oli 10. juulil 1941 Tartus alanud Eesti vastupanuvõitlejate väljaastumine Nõukogude okupatsiooni vastu. 7.-8. juunil sakslaste eest põgenevad punaarmeelased hakkasid taanduma läbi Tartu Emajõe põhjakaldale kaitsepositsioonidele. Tartu lõunaossa jäid vaid NKVD, miilitsa ja hävituspataljonide väed. 9. juulil õhkisid põgenevad punaarmeelased Kivisilla ja Vabadussilla ning Ropka laskemoonalaod. Terveks jäänud ladudest said koolipoisid ja metsavennad sadu vintpüsse. Punaväed korraldasid ka Tartu vangla massimõrva. Suurem vastupanu algas Tartu lõunaosas 10. juulil, kui eestlaste lööksalgad lõid sealt järele jäänud punaväed välja. Tartu lõunaosa kaitsele tuldi appi ka äsja vabastatud Lõuna-Eestist. 11. juulil Tartusse jõudnud kapten Karl Talpaku kompanii oli üks esimesi selliseid üksuseid. 11. juulil jõudis Tartusse major Friedrich Kurg, kes hakkas täitma linna komandandi kohustusi ning samal päeval alustas ka tegevust Tartu Linnavalitsus, linnapeaks sai dr Robert Sinka. Punaarmee üksused üritasid Emajõge ületada ja ülestõusu maha suruda, kuid ülestõusnud, kellest oli moodustatud neli Omakaitse kompaniid, lõid need rünnakud tagasi. Eestlased hoidsid oma positsioone Emajõe lõunakaldal 12. juulini, mil Saksa üksused linna lõunaosa vallutasid. Tartu oli rindelinn kaks nädalat, mille jooksul Nõukogude suurtükivägi hävitas suure osa Tartu elamukvartalitest. Viimased Punaarmee üksused taganesid linna põhjaosast 25. juulil. "Ülestõus Tartus". Tartu juulis 1941. 30. juuli 2015. Vaadatud 27. veebruaril 2024. "Tartu ülestõus, 9-12. juuli 1941 – Postiajalugu.ee". 20. jaanuar 2024. Vaadatud 27. veebruaril 2024. "Mart Laar: möödub 70 aastat Tartu ülestõusu algusest". Tartu Postimees. 8. juuli 2011. Vaadatud 27. veebruaril 2024. "Postimees (1886-1944) 11 juuli 1942 — DIGAR Eesti artiklid". dea.digar.ee. Vaadatud 28. veebruaril 2024.
Airbus Group

Airbus Group SE on Euroopa lennuki- ja kosmosetööstusettevõte, mis toodab tsiviil- ja sõjalennukeid, helikoptereid, kommunikatsioonisüsteeme, rakettmürskusid, kosmoserakette, satelliite jms. Ettevõtte peakorter asub Hollandis, Leidenis. Ettevõte rajati 2000. aastal Saksamaa ettevõtte DaimlerChrysler Aerospace AG (DASA), Prantsusmaa ettevõtte Aérospatiale-Matra ning Hispaania ettevõtte Construcciones Aeronáuticas SA (CASA) ühendamisel; uue ettevõtte nimeks sai European Aeronautic Defence and Space Company N.V. (EADS). 1. jaanuaril 2014 korraldati ettevõte ümber, selle nimeks sai Airbus Group SE ja see jagati kolmeks divisjoniks: Airbus, Airbus Defence and Space ja Airbus Helicopters.
Nip/Tuck

"Nip/Tuck" on Ameerika Ühendriikide telesari. Selle stsenarist on Ryan Murphy. USA-s näidatakse seda kanalilt FX. Sarja peategelased on ilukirurgid Sean McNamara ja Christian Troy. Seriaal algas 2003. aastal ja kuues ehk viimane hooaeg algas USA-s 14. oktoobril 2009. Kokku valmis sada osa. Viimane osa oli eetris 3. märtsil 2010. Esimese nelja hooaja sündmused toimusid Miamis, viienda ja kuuenda omad Los Angeleses. Seriaal on võitnud Kuldgloobuse ja Emmy.
Dylan Walsh

Dylan Walsh (sündinud 17. novembril 1963 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Teda tuntakse eelkõige tema rolli järgi dr Sean McNamara'na teleseriaalis "Nip/Tuck".
Korallrahu

Korallrahu ehk korallriff on korallide hermatüüpiliste (riffe moodustavate) ainuõõssete toeste lubjarikastest lademetest moodustunud suur, ümbrust füüsikaliselt ja ökoloogiliselt oluliselt mõjutav pinnavorm (kari) tavaliselt sooja ja madala mere põhjas (võib ulatuda osaliselt ka merepinnale). Korallrahud on suurimad organismide loodud struktuurid Maal. Neid loovad põhiliselt kivikoralliliste (Scleractinia) seltsi kuuluvad korallid. Oma panuse annavad ka tuhaturvad (Millepora) ning troopilis-indopatsiifilises regioonis Heliopora coerulea. Kivikorallilised elavad nii süvameres kui ka madalas vees kuni veepinnani välja. Nad rajavad rifid paljude sajandite jooksul oma lubitoestest. Korallrahude kogupindala on 600 000 km². Maldiivide juures ulatuvad korallrahud kuni 2200 m kõrgusele merepinnast. Maailma suurim korallrahu – Suur Vallrahu – asub Austraalia kirde- ja idaranniku lähedal madalas vees. Selle pindala on 349 000 km². Korallrahude ümbruse ökosüsteem on erakordselt liigirikas. Korallrahude veealune elustik on värvikirev. Leidub väga erinevaid elusolendeid, näiteks vetikaid, meriliiliaid, usse, limuseid, käsni, okasnahkseid, vähilisi, kirjusid kalu, mureene ja haisid. Korallrahud on ka pelaagiliste kalade lastetuba. Korallsaar tekib veetaseme pikaajaliste muutuste tagajärjel. Et korallrahu võib kasvada kuni veepinnani, moodustub pärast hilisemat veetaseme langust või maapinna tõusu saar või saarte rühm, sageli atollina. Veest välja ulatuv osa kattub mulla tekkides taimestikuga. Ajapikku kattuvad korallsaared maismaataimestikuga. Korallrahusid kahjustavad turism, kalandus, suveniirikaubandus, merereostus, mudaga üleujutamine ning kliimamuutused. Korallrahud jagunevad troopilisteks korallrahudeks ja süvaveerahudeks. Riffe moodustavad korallid troopilistest korallrahudest saavad elada ainult juhul, kui veetemperatuur on väga harva alla 20 °C. Sellepärast moodustuvad troopilised korallrahud ainult piirkonnas, mis jääb põhjalaiuse 30° ja lõunalaiuse 30° vahel. Korallimeri korallikalad Korallrannik rahu Sommer (1998), lk 261. IUCN/UNEP. (1988). Coral Reefs of the World. IUCN, Gland, Šveits Ulrich Sommer. Biologische Meereskunde, Springer 1998, ISBN 3-540-63512-2 Kalapüük hukutab korallrahu Referaat: korallrahude kaitse
Antonio Pettigrew

Antonio Pettigrew (3. november 1967 – 10. august 2010) oli Ameerika Ühendriikide sprinter ja treener. Ta võitis 1991. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel kuldmedali 400 m jooksus ja hõbemedali 4×400 m teatejooksus. Ta võttis omaks, et kasutas aastatel 1997–2001 dopingut, ning jäi seetõttu ilma 1997., 1999. ja 2001. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel ning 2000. aasta suveolümpiamängudel võidetud 4×400 meetri teatejooksu kuldmedalist. Kõik tema alates 1997. aasta algusest tehtud tulemused tühistati. Ta töötas muu hulgas Põhja-Carolina ülikoolis kergejõustikutreenerina. Antonio Pettigrew Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Palgasõdurid

"Palgasõdurid" ("Mercenary for Justice"), 2006. aasta film Steven Seagaliga peaosas "Palgasõdurid" ("The Expendables"), 2010. aasta film, milles mängivad Sylvester Stallone, Jet Li, Jason Statham ning Mickey Rourke "Palgasõdurid 2" ("The Expendables 2"), 2012. aastal valminud järg eelmisele filmile
21 (täpsustus)

21 võib olla: 21. aasta 21 (arv) "21", 1918. aasta film, peaosades Bryant Washburn ja Gertrude Selby "21", 1923. aasta film, peaosades Richard Barthelmess ja Dorothy Mackaill "21", 1991. aasta film, peaosas Patsy Kensit "21", 2008. aasta film, peaosades Kevin Spacey, Laurence Fishburne, Jim Sturgess ja Kate Bosworth Blackjack ehk 21 21, Tallinna bussiliin
Robert Luketic

Robert Luketic (sündinud 1. novembril 1973 Sydneys) on Austraalia filmilavastaja. Robert Luketic andmekogus IMDb (inglise)