laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Johannes Allikas

Johannes Eduard Allikas VR II/3 (14. märts 1895 Rapla vald – 13. mai 1952 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane, vanemallohvitser. Johannes Allikas sündis Kuusiku mõisas talupidaja peres. Õppis ministeeriumikoolis, töötas pärast kooli sepana. Maailmasõja puhkedes teenis tsaariarmee jalaväes. Vabadussõjas oli alates 19. veebruarist 1919 vabatahtlikult Kalevlaste Maleva reservis, hiljem tehnilises roodus. 1919. aasta juulist sai vanemallohvitseriks. Võitles Lõuna-Eestis, Lätimaal ja Pihkva rindel Punaarmee ja Landeswehri vastu. 1919. aasta aprillis sai Peteserimaal Suur-Bereznjuki küla all haavata. 1920. aastal oli kuulipildujate komando nooremohvitseri kohusetäitja, sama aasta augustis vabastati teenistusest. Talle anti 1919. aastal Saputschje küla all üles näidatud lahingulise vahvuse eest VR II/3. Lisaks sai autasuks Harjumaal Rae vallas Lõhe talu. Kuni 1939. aastani oligi talupidaja, siis siirdus koos pojaga Tallinna. Töötas Franz Krulli masinatehases sepana. Oli Vabadusristi Vendade Ühenduse Tallinna osakonna liige. Nõukogude okupatsiooni ajal töötas Tallinnas masinatehases Ilmarine sepana. Oli märtsis 1949 küüditatute nimekirjas, polnud aga äraviimise ajal kodus ja pääses Siberisse viimisest. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss. Eesti Vabaduse Risti kavalerid. Viljandi, 2016
Gudžaratikeelne Vikipeedia

Gudžaratikeelne Vikipeedia (gudžarati keeles नेपाली विकिपीडिया) on Vikipeedia gudžaratikeelne versioon. Gudžaratikeelne Vikipeedia sai alguse 2004. aasta juulis. Seal on 30 440 artiklit, millega see on artiklite arvult 116. keeleversioon, ja 129 652 lehekülge. Seal on 79 270 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 66) ja 3 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Gudžaratikeelne Vikipeedia
Sundakeelne Vikipeedia

Sundakeelne Vikipeedia (sunda keeles Wikipédia basa Sunda) on Vikipeedia sundakeelne versioon. Sundakeelne Vikipeedia sai alguse 15. märtsil 2004. Seal on 61 804 artiklit, millega see on artiklite arvult 95. keeleversioon, ja 98 871 lehekülge. Seal on 32 418 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 48) ja 7 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Sundakeelne Vikipeedia
Alfred Allmann

Alfred Allmann VR II/3 (5. jaanuar 1893 Tallinn – 8. veebruar 1960 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (nooremallohvitser). Lõpetas Tallinnas linnakooli ja õppis lukksepaks. Aastail 1913–1914 teenis tsaariarmees 15. sapööripataljonis telefonistina. Maailmasõja alguses langes sõjavangi ja oli pikka aega sõjavangis Saksamaal. Vabanes 1918. aastal. Vabadussõjas oli alates 1. märtsist 1919 1. diviisi tagavarapataljoni 1. roodus. Viidi üle 1. jalaväepolgu 8. roodu ja ülendati kapraliks, augustist 1919 nooremallohvitseriks. Võitles Narva rindel Punaarmee ja Lätimaal Landeswehri vastu. 1920. aasta aprillis vabastati sõjaväeteenistusest. 1919. aastal lahingus Vepsküla all ülesnäidatud sõjalise vahvuse eest anti talle VR II/3. 1920. aastal sai siseministeeriumi kodakondsuse osakonna ametnikuks ja asjaajajaks. 1923. aasta jaanuarist oli ta töö- ja hoolekandeministeeriumi ametnik, alates 1936. aastast sotsiaalministeeriumi sekretär. Oli Vabadusristi Vendade Ühenduse Tallinna osakonna liige. 1939. aastal anti talle Valgetähe V klassi teenetemärk. Nõukogude ajal töötas Tallinna Kalinini rajooni sotsiaalkindlustuse osakonnas. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss. Eesti Vabaduse Risti kavalerid. Viljandi, 2016
Aasta kosmoses

Aasta kosmoses oli Rahvusvahelise Kosmosejaama pardal korraldatud teadusmissioon, mille raames uuriti pikaajalise kosmoselennu mõjusid inimesele. Missioonil osalesid NASA astronaut Scott Kelly ja Roskosmose kosmonaut Mihhail Kornijenko, kes viibisid missiooni raames kosmosejaamas 342 päeva. Kelly, Kornijenko ja Gennadi Padalka startisid 27. märtsil 2015 Sojuz TMA-16M pardal ning viibisid jaamas 43., 44., 45., ja 46. ekspeditsiooni ajal. Nad naasid Maale 2. märtsil 2016 Sojuz TMA-18M pardal koos Sergei Volkoviga. NASA uuris Scott Kelly ja tema Maa peale jäänud vend Mark’i kehalisi muutuseid enne ja pärast Scotti kosmoselendu ning tuvastas neid võrreldes mitmeid pikaajalisi muutusi. "One-Year Mission About". NASA. Vaadatud 6. juuli 2019. "Astronaut Scott Kelly ja kosmonaudid Mihhail Kornijenko ning Sergei Volkov naasid õnnelikult Maale". Õhtuleht. Vaadatud 6. juuli 2019. "Einsteini teooria sai kinnituse: aasta kosmoses pani identsete kaksikute geenid erinevalt tööle". Postimees. Vaadatud 6. juuli 2019. "NASA Twins Study Confirms Preliminary Findings". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. detsember 2018. Vaadatud 6. juuli 2019.
John French, esimene Ieperi krahv

John Denton Pinkstone French, esimene Ieperi krahv, KP, GCB, OM, GCVO, KCMG, PC (28. september 1852 – 22. mai 1925), aastatel 1901–1916 tuntud kui Sir John French ja aastatel 1916–1922 kui Vikont French, oli Suurbritannia sõjaväelane ja väejuht, auastmelt välimarssal, kes juhtis esimese maailmasõja läänerindel Suurbritannia vägesid sõja algusest kuni 1915. aasta detsembrini, mil juhtimise võttis üle kindral Douglas Haig. French sündis Kenti krahvkonnas inglise-iiri peres ja teenis vahemikus 1866–1870 sarnaselt oma isaga Suurbritannia kuninglikus mereväes. 1870. aasta novembris asus ta ratsaväeohvitserina teenistusse Briti armees. French osales 1884. aastal Sudaanis Niiluse Ekspeditsioonis ja võitles ka Teises buuri sõjas (1899–1902), kogudes laiemat tuntust eduka väejuhtimise eest võidukas Elandslaagte lahingus. frentš  John French, esimene Ieperi krahv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis John French Encyclopædia Britannicas (inglise keeles) "Colonial Glory And World War 1 Reality - British Field Marshal John French I WHO DID WHAT IN WW1?". YouTube. (inglise keeles)
Linnuse (Lääneranna)

Linnuse on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Hanila vallas. Linnuse külas asub Karuse linnus (ka Vatla maalinn), mis oli muistse Karuse kihelkonna keskus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 31.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kariksamblalised

Kariksamblalised (Frullaniaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Frullania – kariksammal
UNESCO maailmapärand Šotimaal

Šotimaa alal on UNESCO maailmapärandi nimistus kuus objekti ja kaks objekti kandidaati. Kuna Šotimaa pole iseseisev riik, käsitletakse neid objekte maailmapärandi Suurbritannia loetelus. Nimistusse on kantud: viis kultuuripärandi objekti: 1987, 2005, 2008 Rooma impeeriumi piirikindlustised. Asuvad Inglismaal ja Šotimaal. Ühispärand Saksamaaga 1995 Edinburghi vana- ja uuslinn 1999 Orkney süda nooremal kiviajal 2001 New Lanark 2015 Forthi sild üks segapärandi objekt: 1986, 2004, 2005 St Kilda nimistusse kandideerib alates 2012. aastast veel kaks objekti UNESCO maailmapärand Suurbritannias UNESCO maailmapärand Inglismaal UNESCO maailmapärand Suurbritannias. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 6. juulil 2019) "Rooma impeeriumi piirikindlustised". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 5. juulil 2019) "Edinburghi vana- ja uuslinn". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 5. juulil 2019) "Suurte Suitsumägede rahvuspark". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 5. juulil 2019) "New Lanark". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 5. juulil 2019) "Carlsbadi karstiala rahvuspark". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 5. juulil 2019) "St Kilda". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 5. juulil 2019) UNESCO maailmapärand Suurbritannias. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 6. juulil 2019)
Kerakupralised

Kerakupralised (Bartramiaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Bartramia – bartraamia Philonotis – allikasammal Plagiopus – põiksammal
Rooglaiu

Rooglaiu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kuni 2017. aastani kuulus küla Lääne maakonda Hanila valda ja kandis nime Rannaküla. Seoses haldusreformiga sai küla nimeks Rooglaiu. Külas asub Nõiakivi. Rooglaius asub Algallika keskus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 5.08.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017. Rannaküla veebileht Algallika keskus
Kulbikulised

Kulbikulised (Jungermanniaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Anastrophyllum – ebatähtlehik Jungermannia – kulbik Liochlaena – lusiksammal Mesoptychia – nokissammal
Kurdsamblalised

Kurdsamblalised (Rhytidiaceae ) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Rhytidium – kurdsammal
Lõhiskupralised

Lõhiskupralised (Andreaeaceae) on lõhiskuparsammalde klassi kuuluv sugukond. Andreaea – lõhiskupar
Mustpeasamblalised

Mustpeasamblalised (Catoscopiaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Catoscopium – mustpeasammal
840. aastad

840. aastad 840. aastad on aastad 840 – 849 pKr. Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Kümnendid: 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad - 840. aastad - 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad Aastad: 840 841 842 843 844 845 846 847 848 849 ... ...
6. ekspeditsioon

6. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama kuues alaline meeskond. Ekspeditsiooni viis jaama kosmosesüstik Endeavour, mis startis 24. novembril 2002 missioonile STS-113. Ekspeditsiooni meeskonnas olid NASA astronaudid Kenneth Bowersox, kellest sai jaama kuues komandör ja Donald Pettit ning Roskosmose kosmonaut Nikolai Budarin. 6. ekspeditsiooni ajal väljusid astronaudid kaks korda avakosmosesse, veetes seal kokku 13 tundi ja 17 minutit. Algsete plaanide kohaselt pidi missioon kestma neli kuud kuni märtsini 2003, mil STS-114 pidi jaama tooma 7. ekspeditsiooni meeskonna. 1. veebruaril 2003 toimus Columbia katastroof, milles hukkus seitse astronauti ning kosmosesüstikute lennud peatati teadmata ajaks. Katastroofi tõttu viibis meeskond jaamas kuni 3. maini 2003 ja nad tõi Maale Sojuz TMA-1. See oli esimene kord kui NASA astronaudid naasid Maale Vene kosmoselaeva pardal. 7. ekspeditsiooni ainult kaheliikmelise meeskonna viis jaama Sojuz TMA-2 ning jaama varustasid süstikulendude taasalgamiseni Vene kosmoselaevad. "ISS006-S-002". Flickr NASA Johnson. Vaadatud 6. juuli 2019. "Expedition 6 Crew Returns Home". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. september 2020. Vaadatud 6. juuli 2019. "ISS: Expedition 6". Space Facts. Vaadatud 6. juuli 2019.
Pisisamblalised

Pisisamblalised (Pottiaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Syntrinchia – keerik Tortella – keerdsammal
Pungsamblalised

Pungsamblalised (Bryaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Bryum – pungsammal Ptychostomum – nuttsammal
Põikkupralised

Põikkupralised (Plagiotheciaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Isopterygiopsis – sarmik Plagiothecium – põikkupar
Seligeerialised

Seligeerialised (Seligeriaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Seligeria – seligeeria
Skapaanialised

Skapaanialised (Scapaniaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Scapania – skapaania
830. aastad

830. aastad 830. aastad on aastad 830 – 839 pKr. Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Kümnendid: 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad - 830. aastad - 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad Aastad: 830 831 832 833 834 835 836 837 838 839 ... ...
Soomikulised

Soomikulised (Lepidoziaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Bazzania – batsaania Kurzia – sõrmiksammal
Tanukalised

Tanukalised (Encalyptaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Encalypta – tanukas
Tiivikulised

Tiivikulised (Fissidentaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Fissidens – tiivik Octodiceras – vesitiivik
Timmialised

Timmialised (Timmiaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Ainukese perekonnana kuulub sinna sugukonda timmia (Timmia). See on esindatud ka Eestis.
Skorpionsamblalised

Skorpionsamblalised (Scorpidiaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Hamatocaulis – kurdsirbik Sanionia – sanioonia Scorpidium – skorpionsammal
820. aastad

820. aastad 820. aastad on aastad 820 – 829 pKr. Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Kümnendid: 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad - 820. aastad - 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad Aastad: 820 821 822 823 824 825 826 827 828 829 ... ...
Õhikulised

Õhikulised (Neckeraceae) on ulmikulaadsete seltsi lehtsammalde sugukond. Sugukonda kuulub 31 perekonda umbes 335 liigiga. Alleniella – lameõhik Exsertotheca – kurdõhik Homalia – lamelehik Neckera – õhik Thamnobryum – põõsassammal
Ehmikulised

Ehmikulised (Thuidiaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Abietinella – lood-ehmik Helodium – sookammik Pelekium – pisiehmik Thuidium – ehmik
Tähtsamblalised

Tähtsamblalised (Mniaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Plagiomnium – lehiksammal
7. ekspeditsioon

7. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama seitsmes alaline meeskond. Missioon startis 28. aprillil 2003 Baikonuri kosmodroomilt ja saabus jaama 28. aprillil. Ekspeditsioon oli algselt kolmeliikmeline, kuid kosmosesüstik Columbia katastroofi järel olid kosmosesüstikute lennud peatatud ning seetõttu tuli meeskonna suurust vähendada, et seda saaks transportida Vene Sojuz. 7. ekspeditsiooni meeskonda kuulusid NASA astronaut Edward Lu ja Roskosmose kosmonaut Juri Malentšenko, kellest sai jaama seitsmes komandör. Mõlemad olid varem osalenud missioonil STS-106. Missiooni ajal tuli väiksema meeskonna tõttu jaama pardal tehtavate teaduskatsete arvu vähendada ning 7. ekspeditsiooni ajal tehti ainult 15 katset. 7. ekspeditsiooni meeskonnaliikmed said missiooni ajal meedia vahendusel õnnitleda Hiina taikonauti Yang Liweid, kellest oli saanud esimene kosmoses käinud Hiina Rahvavabariigi kodanik. Malentšenko ja Lu naasid Maale koos ESA astronaudi Pedro Duque'ga 27. oktoobril 2003. "Expedition 7 Crew". NASA Human Spaceflight. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. juuli 2019. Vaadatud 6. juuli 2019. "STS-106". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. mai 2019. Vaadatud 6. juuli 2019. "ISS: Expedition 7". Space Facts. Vaadatud 6. juuli 2019.
810. aastad

810. aastad 810. aastad on aastad 810 – 819 pKr. Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Kümnendid: 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad - 810. aastad - 820. aastad - 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad Aastad: 810 811 812 813 814 815 816 817 818 819 ... ...
Kalmuselised

Kalmuselised (Acoraceae) on kasutuse minetanud taimede sugukond kalmuselaadsete seltsist. Sugukonda arvati üks perekond: kalmus (Acorus). Tänapäevase taimesüstemaatika järgi arvatakse kalmuse perekond võhaliste sugukonda.
Kivilehelised

Kivilehelised (Aizoaceae) on taimede sugukond. Sesuvium Tetragonia - ruutlehik
Laugulised (sugukond)

Laugulised (Alliaceae) on kasutuse minetanud taimede sugukond asparilaadsete seltsist. APG III süsteem seda sugukonda ei tunnista ja kõik selle perekonnad on arvatud sugukonda amarüllilised. laugulised (Allioideae)
8. ekspeditsioon

8. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama kaheksas alaline meeskond. 8. ekspeditsioon ja ESA astronaut Pedro Duque saabusid jaama 20. oktoobril 2003. Ekspeditsiooni meeskonda kuulusid Roskosmose kosmonaut Aleksandr Kaleri ja NASA astronaut Michael Foale, kellest sai jaama kaheksas komandör. Pärast 7. ekspeditsiooni ja Duque lahkumist, alustasid Foale ja Kaleri kuue kuu pikkust missiooni, mis keskendus jaama käigus hoidmisele. Ekspeditsiooni vältel väljusid Kaleri ja Foale korra avakosmosesse, viibides seal 3 tundi ja 55 minutit. See oli esimene kord, kui kosmosekõnni ajal ei viibinud jaamas ühtegi meeskonnaliiget. Foale ja Kaleri lahkusid jaamast 29. aprillil 2004 koos André Kuipersiga, kes oli üheksa päeva varem saabunud koos 9. ekspeditsiooni meeskonnaga. "Expedition 8 to Launch". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2008. Vaadatud 6. juuli 2019. "Expedition 8 Crew". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. detsember 2018. Vaadatud 6. juuli 2019. "Expedition 8 Prepares to Hand Over Space Station, Return Home". SpaceRef. Vaadatud 6. juuli 2019.[alaline kõdulink]
Tuhmikulised

Tuhmikulised (Anomodontaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Anomodon – tuhmik
Astelpõõsalised

Astelpõõsalised (Aquifoliaceae) on taimede sugukond. Ilex - iileks ehk astelpõõsas
Kinamigingi keel

Kinamigingi keel on Malai-Polüneesia keelte Filipiini rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Filipiinidel Camiguini saarel. Kõnelejate arv oli 2000. aastal 27 000. Keel on ohustatud. http://www.ethnologue.com/language/mkx
Vaike Rajaste

Vaike Rajaste (neiuna Rohesalu; sündinud 13. augustil 1960) on eesti rahvatantsujuht, 2019. aastal toimunud XX üldtantsupeo pealavastaja. 1980. aastal lõpetas Rajaste Viljandi Kultuurikooli kultuuritöötaja/rahvatantsukollektiivi juhi erialal. 2000. aastal lõpetas ta kaugõppes Tallinna Pedagoogikaülikooli kultuurikorraldaja/tantsujuhi eriala. 2004. aastal tegi Rajaste ära ka pedagoogi kutseõpingud Tallinna Pedagoogikaülikoolis. Rajaste põhitööks on Viljandi maakonna rahvakultuuri spetsialisti ülesanded, samuti õpetab ta Viljandi Kultuuriakadeemias eesti tantsu ning juhendab viit rahvatantsurühma Viljandis ja Viljandi maakonnas. Vaike Rajaste on lavastanud paljusid Viljandimaa laulu- ja tantsupidusid, korraldanud üleriigilisi konverentse ja võistutantsimisi ning loonud mitmeid uusi tantse, mis on jõudnud ka tantsupeole. Üleriigiliste tantsupidude lavastusmeeskondades oli ta esmakordselt 1997. aastal ning 2014. aastal oli Vaike Rajaste XIX tantsupeol "Puudutus" B2 rühmade liigijuht. 2010 Valgetähe V klassi teenetemärk 2013 Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium 2019 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (rahvatantsu aastapreemia XX tantsupeo "Minu arm" idee ja teostuse eest) "Vaike Rajaste". Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. juuli 2019. Vaadatud 6. juulil 2019. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
9. ekspeditsioon

9. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama üheksas alaline meeskond. Ekspeditsiooni meeskond koos ESA astronaudi André Kuipersiga saabus jaama Sojuz TMA-4 pardal 21. aprillil 2004. 9. ekspeditsiooni meeskonda kuulusid NASA astronaut Michael Fincke ja Roskosmose kosmonaut Gennadi Padalka, kellest sai jaama üheksas komandör. Pärast rohkem kui nädala kestnud ühisoperatsioone koos 8. ekspeditsiooni liikmetega, lahkusid 8. ekspeditsiooni liikmed koos Kuipersiga jaamast. 9. ekspeditsiooni ajal sooritas meeskond 21 teaduslikku katset ja väljus neli korda avakosmosesse, viibides seal kokku 15 tundi ja 45 minutit. 9. ekspeditsioon lõppes 23. oktoobril 2004. 9. ekspeditsiooni embleemiga avaldati austust kõigile kosmoseuurimisel hukkunud astronautidele ja kosmonautidele. Embleemil olevad 16 tähte ja 1 Taaveti täht sümboliseerivad Apollo 1, STS-51-L ja STS-107 missioonide meeskonnaliikmeid. Neli punast tähte sümboliseerivad Sojuz 1 ja Sojuz 11 pardal hukkunud kosmonaute ja suur punane täht on Juri Gagarinile, kes hukkus treeninglennul. "ISS Two Man Crew To Be Rotated With Expedition 9". Space Daily. Vaadatud 6. juuli 2019. "Expedition 9 Crew". NASA Human Spaceflight. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2017. Vaadatud 6. juuli 2019. "ISS: Expedition 9". Space Facts. Vaadatud 6. juuli 2019.
Jidišikeelne Vikipeedia

Jidišikeelne Vikipeedia (jidiši keeles יידישע וויקיפעדיע) on Vikipeedia jidišikeelne versioon. Jidišikeelne Vikipeedia sai alguse 3. märtsil 2004, esimene artikkel kirjutati 23. novembril 2004. Seal on 15 469 artiklit, millega see on artiklite arvult 141. keeleversioon, ja 44 196 lehekülge. Seal on 53 699 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 47) ja 3 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Jidišikeelne Vikipeedia
800. aastad

800. aastad 800. aastad on aastad 800–809 pKr. Sajandid: 7. sajand - 8. sajand / 9. sajand - 10. sajand Kümnendid: 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad - 800. aastad - 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad Aastad: 800 801 802 803 804 805 806 807 808 809 ... ...
Gavieze vald

Gavieze vald (läti keeles Gaviezes pagasts) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Bārta, Grobiņa, Tadaiķi, Virga, Bunka ja Otaņķi vallaga. Valla pindala on 129 km². 2016. aasta seisuga elas seal 925 inimest. Valla keskus on Gavieze küla, vallavanem on Juris Dabars (ühine Grobiņa vallaga). 19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Gavieze (Gut Gaweesen) ja Susta (Gut Susten) mõisa maad. Aastal 1935 oli Gavieze valla pindala 134,6 km². Aastal 1945 moodustati vallas Gavieze ja Susta külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Gavieze külanõukoguga likvideeritav Susta külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Grobiņa piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Gavieze Puuslikumäe linnamägi, Vārtāja linnamägi koos vana linnaasemega ja Zusnase muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Kaijase keskaegne kalmistu ehk Kriša küngas. Looduskaitse all on Kadeģi pärn, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Vallas asub Gavieze puuvõõrikute hoiuala pindalaga 107 ha, selle lõunaossa jääb osaliselt Jahisoo hoiuala. Aastal 2011 elas vallas 688 lätlast, 30 venelast, 2 valgevenelast, 6 ukrainlast, 5 leedulast ja 55 poolakat. Vallas on järgmised külad. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Grobiņas novads, vaadatud 5.07 2019 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2020. Vaadatud 7. juulil 2019. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Gavieze vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
UNESCO maailmapärand Walesis

Walesi alal on UNESCO maailmapärandi nimistus kolm objekti ja üks objekti kandidaat. Kuna Wales pole iseseisev riik, käsitletakse neid objekte maailmapärandi Suurbritannia loetelus. Nimistusse on kantud: kolm kultuuripärandi objekti: 1986 Kuningas Edwardi linnused ja linnamüürid Gwyneddis 2000 Blaenavoni tööstusmaastik 2009 Pontcysyllte akvedukt ja kanal. Asub Walesis ja Inglismaal nimistusse kandideerib alates 2012. aastast veel üks objekt UNESCO maailmapärand Suurbritannias UNESCO maailmapärand Inglismaal UNESCO maailmapärand Suurbritannias. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 7. juulil 2019) "Kuningas Edwardi linnused ja linnamüürid Gwyneddis". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 5. juulil 2019) "Blaenavoni tööstusmaastik". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 5. juulil 2019) "Pontcysyllte akvedukt ja kanal". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 5. juulil 2019) UNESCO maailmapärand Suurbritannias. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 7. juulil 2019)