laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Viktor Šenderovitš

Viktor Anatoljevitš Šenderovitš (vene keeles Виктор Анатольевич Шендерович; sündinud 15. augustil 1958 Moskvas) on juudi päritolu Venemaa kirjanik, saatejuht ja publitsist. Aastatel 1995–2001 oli Šenderovitš NTV populaarse satiirisaate "Nukud" (Куклы) stsenarist. 2003. aastast teeb ta kaastööd raadiojaamadele Ehho Moskvõ ja Vabadusraadio, 2006. aastast telejaamale RTVi. Ta on tuntud president Vladimir Putini aktiivse kriitikuna. Šenderovitš kanti 2021. aastal välisagentide nimekirja ning 2022. aasta algul põgenes ta Venemaalt. 1991 "Цветы для профессора Плейшнера" 1993 "… В деревне Гадюкино — дожди" 1995 "Семечки" (Moskva: Tekst) 1997 "Театр одного Шендеровича" 1998 "Куклы" 1999 "Московский пейзаж" 2000 "Куклиада" 2000 "Антология" 2000 "208 избранных страниц" 2004 "Здесь было НТВ и другие истории" 2004 "Здесь было НТВ, ТВ-6, ТВС" 2005 "Монолог с властью" 2005 "Кинотеатр повторного фильма" 2005 "Изюм из булки", ISBN 978-5-8159-0826-0 2006 "Недодумец, или как я победил Марк Твена", ISBN 5-8159-0590-9 2006 "Изюм из булки. Издание второе. Исправленное и дополненное" 2007 "Плавленые сырки и другая пища для ума" 2007 "Хромой стих" (Moskva: Vremja) 2009 "Схевенинген" (Moskva: Vremja) 2009 "''Случай с йеху и другие истории нашего зоопарка. Мои встречи с правосудием" (Moskva: Novaja Gazeta), ISBN 978-5-91147-008-1 2010 "Операция "Остров" (Moskva: Astrel, CORPUS), ISBN 978-5-271-27466-4 2010 "Одна голова хорошо, а две лучше" ("Üks pea on hea, kaks veel parem"). Moskva: Astrel, CORPUS "Kuulus Vene kirjanik Šenderovitš põgenes välismaale" ERR, 11. jaanuar 2022 Šenderovitši koduleht Šenderovitš seksiskandaalist: tegemist on FSB provokatsiooniga Postimees, 26.04.2010 Kuulus Vene satiirik süüdistab Peterburi võime tsensuuris Eesti Päevaleht, 05.04.2010 Kes on Viktor Šenderovitš? Avatud Eesti Fondi koduleht, 09.09.2011 Šenderovitš: valimised Venemaal on tühi matrjoška ERR, 15.09.2011 Tuntud vene satiirik: ei tohi karta olla marginaalne Kanal2, 15.09.2011 Vene satiirik: Eesti ei peaks julgeoleku pärast muretsema õhtuleht, 15.09.2011 Viktor Šenderovitš: ja me jõudsimegi Strelkovi ära oodata, Tõlkinud Teet Korsten Postimees, 19.07.2014 Viktor Šenderovitš: Vene know-how - kaos, Tõlkinud Teet Korsten Postimees, 15.08.2014 Šenderovitš sanktsioonidest: "Ja ärge otsige, millega veel meid pigistada - valu vaid erutab masohhisti", Tõlkinud Teet Korsten Postimees, 14.09.2014 Šenderovitš: muidu me ei teaks, kus valmistatakse meie rahvuslikku uhkust, Tõlkinud Teet Korsten Postimees, 14.10.2014 Viktor Šenderovitš: sõda kui emake armas, Tõlkinud Teet Korsten Postimees, 3.11.2014 Šenderovitš: kuidas hoida püssi tuumaplahvatuse korral, Tõlkinud Teet Korsten Postimees, 19.06.2015 Teet Korsteni intervjuu "Viktor Šenderovitš: enamik venelasi on harjunud end samastama impeeriumiga", Postimees, 18.02.2017 Viktor Šenderovitš: rassism vs Black Lives Matter, Tõlkinud Teet Korsten Postimees, 8.06.2020 Teet Korsteni intervjuu Viktor Šenderovitš: "Peab toimuma Nürnberg ja pärast seda Marshalli plaan", Postimees, 24.09.2022 Teet Korsteni intervjuu Viktor Šenderovitš: "Venemaa säilimine praegusel kujul on kõige halvem just venemaalastele", Postimees, 10.06.2023
Täpiline surmaputk

Täpiline surmaputk (Conium maculatum) on sarikaliste sugukonda surmaputke perekonda kuuluv kaheaastane rohttaim. Kasvab looduslikult Lõuna- ja Kesk-Euroopas, Aasias ja Põhja-Aafrikas, tulnukana Põhja-Ameerikas, Tšiilis ning Põhja-Euroopas. Eestis hajusalt. Kasvab enamasti prahipaikades, elamute ümbruses, teeservadel ja võsastikes. Looduslikes tingimustes sagedamini lamminiidul, metsaservades, mererannikul. Taim kasvab 60–120 (harvem 180) cm kõrguseks. Õitseb Eestis juunist septembrini. Osakatis ja katis koosnevad 3–5(6) kolmnurksest lehekesest, mis on alusel sageli kokkukasvanud ja allapoole kaldu. Osakatis enam-vähem ühekülgne, osasarikast lühem. Viljad paljad, kerajad, lainetäkiliste roietega. Liitsarikad 12–20 kareda kiirega. Lehed kaheli- või kolmelisulgjad, üldkujult laikolmnurksed, hallikasrohelised, paljad, kuni 50 cm pikad. Vars paljas, harunev, vahel sinaka kirmega, alusel punakate laikudega. Õied valged. Taimel ebameeldiv lehk. Mürgine. Täpilise surmaputke kasutamisel on väga pikk ajalugu. Antiik-Kreekas hukati sellega kurjategijaid. Siiski on vaieldud selle üle, kas kreeklased kasutasid hukkamiseks surmaputke või mürkputke, sest surmaputke nimetati vanas kirjanduses samuti cicuta. Platoni kirjelduse järgi Sokratese surmast võib oletada, et tegu oli surmaputkeleotisega. Kui lugeda Simon Pauli kirjeldust aastast 1648, siis pole kahtlust, et taim, mida ta nimetab cicuta '​ks, on tegelikult surmaputk. Carl von Linné valis selle taime ladinakeelseks nimetuseks Conium (lähtudes kreekakeelsest sõnast konos, mis tähendab vurrkanni, sest kogemata söömine kutsub esile peapööritust; kone - 'surmamine'). Täpilist surmaputke on kasutatud meditsiinilistel eesmärkidel. Kuni 20. sajandini oli ta kasutusel valuvaigistina. Õiges koguses on surmaputkel valu vaigistav toime. Välispidisel kasutamisel on selle taime mahlal tuimastav mõju. Varjulistes ja pimedates kohtades kasvavad taimed on mürgisemad. Surmaputk sisaldab mitmeid mürgiseid alkaloide, eelkõige koniini. Kõige rohkem sisaldavad koniini küpsemata viljad, kõige ohutum on juur (siiski mürgine). Osa mürke laguneb kuivatamisel, kuid siiski pole taime tarvitamine ohutu. Täpilise surmaputke juurt võib segamini ajada mädarõika, pastinaagi või peterselli juurtega. Ka on lehed üsna sarnased peterselli lehtedega. Surmaputk on ohtlik ka kariloomadele. Suurele kariloomale võib saada saatuslikuks paar kilogrammi surmaputke. . Mürgistusnähud on kõrvetustunne suus, nägemishäired ja nõrkus jalgades. Raskete mürgistusnähtude korral tekib keelehalvatus, pupillide laienemine, peapööritus, oksendamine, kõhulahtisus, sügelemine ja külmatunne, seejärel tuimus ja halvatus alates labajalgadest kuni häälepaelteni. Surm saabub viie tunni pärast hingamislihaste täieliku halvatuse tagajärjel. Kiire abiandmisega ja kunstliku hingamise tegemisega on õnnestunud kannatanuid päästa, halvatus ja lihaste nõrkus püsivad aga kaua . Eesti taimede määraja (toim. M. Leht). 2010. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu, lk 208 Nielsen, H., 1990, Mürktaimed, Tallinn "Valgus", lk 110 "Täpiline surmaputk". Täpiline surmaputk andmebaasis eElurikkus
Budapesti VIII ringkond

Budapesti VIII ringkond (ungari keeles Budapest VIII. kerülete) on linnaringkond Budapestis, mis asub Pesti südalinnast Belváros-Lipótvárosist vahetult kagus. Ringkond kasutab ka nime Józsefváros (saksa keeles Josefstadt; Saksa-Rooma keisri Joseph II järgi, kes täitis samas Austria ertshertsogi ja Ungari kuninga rolli). VIII ringkond on halva kuulsusega, sest seal elab palju mustlasi ja valdavalt vaesemaid inimesi. Peamised tänavad on Baross utca, Rákóczi út ja Üllői út. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Ringkonna koduleht (ungari keeles) Budapest Terézváros Erzsébetváros Josefstadt (Viin)
Kanti lennuväebaas

Kanti lennuväebaas (Авиабаза Кант) on Venemaa lennuväebaas Kõrgõzstanis Tšüj oblastis Kanti linnast lõunas. Baas asub umbes 20 kilomeetri kaugusel Biškekist. Baas paikneb Kõrgõzstanis 2003. aastal sõlmitud lepingu alusel. Kanti lennuväebaasi eellaseks oli 1941. aastal Odessast evakueeritud pilootide kooli baasil rajatud Nõukogude Liidu õhuvägede õppekeskus. Baas jätkas tegutsemist pärast maailmasõda ja koolitas ka välismaiseid piloote. Kanti lennuväekoolis on õppinud Egiptuse president Ḩusnī Mubārak, Süüria president Ḩāfiz̧ al-Asad ja India õhujõudude juht Dilbagh Singh. 30 kilomeetri kaugusel Kanti baasist paikneb alates 2001. aastast USA lennuväe käsutuses olev Manasi transiidikeskus.
Beagle

Beagle (hääldus: [ˈbē-gəl]) ehk inglise madalajalgne hagijas on Inglismaalt pärit väikeste hagijate hulka kuuluv jahikoera tõug. Tema turjakõrgus on vahemikus 33–40 cm, kaal 9–11 kg. Tõugu on kasutatud Eesti hagija aretamisel. "Beagle" (PDF). EKL. Vaadatud 1.11.2019. "Beagle" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 1.11.2019. "Definition of Beagle by Merriam-Webster". www.merriam-webster.com (inglise). Merriam-Webster. Vaadatud 1.11.2019. Renée Willes. All världens hundraser, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9 Desmond Morris. Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3 Sissekanne saidil koer.ee The Beagle Club Extended Breed Standard of the Beagle (Austraalia)
Põhja kompanii

Põhja üksikkompanii on Kaitseliidu Tallinna maleva territoriaalne üksus, mille vastutusalaks on Põhja-Tallinna piirkond. Kompaniipealik on leitnant Tanel Järvet. Kopli malevkond asutati 1. märtsil 1929. aastal ning tegutses kogu Eesti Vabariigi esimese iseseisvusaja, kuni likvideeriti koos kogu Kaitseliiduga 1940. aastal pärast Nõukogude okupatsiooni algust. Tallinna malev taastati 1990. aastal ning koosnes algul üksikrühmadest. Kuna maleva liikmeskond kasvas, siis tekkis mõne aja pärast vajadus liita üksikrühmad suuremateks üksusteks. Nii tekkis mõned aastad pärast taasiseseisvumist Põhja malevkond. Kuna Kaitseliidu põhikiri sätestas, et malevkonna liikmete hulk peab olema vähemalt 300, nimetati Põhja malevkond 1. jaanuaril 2004 ümber Põhja kompaniiks. Samast aastast alates ühendati see koos Lõuna ja Ida kompaniiga Ühendmalevkonnaks. 2008. aasta Ühendmalevkonna juhatuse koosolekul korraldati hääletus, mille tulemusel otsustati malevkond laiali saata, kuna kompaniid olid eelnevalt iseseisvalt tegutsedes olnud efektiivsemad. Põhja kompaniist sai iseseisev üksikkompanii. Eesti kaitsejõud Kaitseliit Kaitseliidu Tallinna malev Tallinna maleva Põhja kompanii koduleht Kasutatud 29. septembril 2010 Tõnu Märss. Tallinna maleva lähiajalugu Kasutatud 29. septembril 2010 Ühendmalevkonna (2004 - 2008) koduleht Kasutatud 29. septembril 2010 Tallinna maleva Lõuna kompanii koduleht Kasutatud 29. septembril 2010 Põhja kompanii koduleht Tallinna maleva koduleht Kaitseliidu koduleht
Lõuna kompanii

Lõuna üksikkompanii on Kaitseliidu Tallinna maleva territoriaalne üksus, mille vastutusala hõlmab Kesklinna ja Kristiine linnaosa. Kompaniipealik on Tanel Viks. Lõuna kompanii koduleht Tallinna maleva koduleht Kaitseliidu koduleht
Nicaragua viipekeel

Nicaragua viipekeel (hispaania Idioma de Signos Nicaragüense, lühend ISN) on Nicaragua kurtide kasutatav viipekeel, mis on tekkinud 1970. aastate lõpus ja 1980. aastate alguses Managuas kuulmispuudega koolilaste suhtlemise käigus. Nicaragua viipekeel pakub keeleteadlastele huvi kui uue keele tekkimise juhtum. Kegl, J. 2000. Is it soup yet? Or, When is it Language? In the Proceedings of the Child Language Seminar 1999. City University, London. Kegl, J. 2002. Language Emergence in a Language-Ready Brain: Acquisition Issues. In Morgan, G. and Woll, B., Language Acquisition in Signed Languages. Cambridge University Press, lk 207-254. Kegl, J. and G. Iwata. 1989. Lenguaje de Signos Nicaragüense: A Pidgin Sheds Light on the “Creole?” ASL. In Carlson, R., S. DeLancey, S. Gildea, D. Payne, and A. Saxena, (toim.). Proceedings of the Fourth Meetings of the Pacific Linguistics Conference. Eugene, Oregon: Department of Linguistics, University of Oregon, lk 266-294. Polich, S 1998. Social agency and deaf communities: A Nicaraguan case study. University of Texas at Austin Ph.D. dissertation. Senghas, R. J 1997. An 'unspeakable, unwriteable' language: Deaf identity, language & personhood among the first cohorts of Nicaraguan signers. University of Rochester, NY Ph.D. dissertation. Shepard-Kegl, J.M. 2002. Teaching Literacy to Deaf Students in Nicaragua: A Common Sense Two-Step Approach. Yarmouth, ME: NSLP, Inc. (allalaaditav http://www.nslpinc.org/Download.html)
Parrot

Parrot võib tähendada järgmist: Parrot (perekonnanimi), prantsuse päritolu perekonnanimi George Frederic Parrot (1767-1852) oli Tartu ülikooli esimene taastamisjärgne rektor. Jean Jacques Friedrich Wilhelm Parrot, eelmise poeg, oli arstiteadlane ja bioloog, Tartu ülikooli rektor 1831–1834. Wilhelm Friedrich Parrot (1790–1872), samuti G. F. Parroti poeg, oli vaimulik ja jutlustaja Burtnieki pastoraadis Liivimaal.
Elizabeth Weir

Elizabeth Weir (teda mängib Torri Higginson) on väljamõeldud tegelaskuju Kanada–USA ulmelises telesarjas "Tähevärav Atlantis". Elizabeth Weir kui sarja korduv tegelaskuju jõudis esimest korda ekraanile sarja "Tähevärav SG-1" 7. hooaja kaheosalises jaos "Lost City". Tal ei ole sõjaväelist auastet, kuna ta on tsiviilisik. Tegelaskuju mängis peamiselt Torri Higginson, kuigi kui teda "Lost Citys" tutvustati, mängis teda Jessica Steen. Näitleja vahetamise põhjus on teadmata. Hiljem, kui replikaatorid Elizabethi (Torri Higginson) kosmosesse siirdasid ja tema teadvus alles jäi, mängis Weiri näitleja Michelle Morgan. Elizabeth Weir "Tähevärav" vikis Elizabeth Weir SyFy kanalil ("Tähevärav Atlantis")
Johann Georg Schwartz noorem

Johann Georg Schwartz noorem (2. juuli 1838 Põlva – 2. jaanuar 1903 Põlva) oli Eesti vaimulik. Õppis aastatel 1850–1854 Pärnu kreiskoolis, aastatel 1854–1858 Cēsise lähedal asuvas Bērzaine Maagümnaasiumis (Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden). Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1858–1862. Oli prooviaastal Kanepi Jaani koguduses Georg von Holsti ja Põlva Püha Neitsi Maarja koguduses isa juures. Ordineeriti 21. augustil 1866 Valgas õpetajaks. Oli aastatel 1866–1868 (introdutseeriti 28. augustil 1866) Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse adjunktõpetaja ja aastatel 1868–1902 sama koguduse õpetaja. Oli aastal 1893 neljaks kuuks pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele (õigeusus pettunutele). Oli aastatel 1885–1899 Võru praostkonna vaimulik koolirevident. Aastatel 1899–1903 oli ta Võru praostkonna praost. Oli Tartu-Võru ringkonna pastorite leskede ja vaeslastekassa direktor. Nii tema isa Johann Georg Schwartz kui ka poeg Johann Christoph Schwartz olid Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse õpetajad. Tema õemees Georg Theodor Wilhelm Eisenschmidt oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja. Tema väimees Karl Ferdinand Baer (abielus tütre Helenega) oli Ruhja koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
SimpleText

SimpleText on lihtne tekstiredaktor Mac OS-i operatsioonisüsteemile. Programm sarnaneb Windowsi programmiga WordPad. SimpleText võimaldab teksti vormindamisel kasutada paksu ja kaldkirja, allajoonimist, muuta teksti fonti ja suurust.
Carl Ferdinand Sigismund Walther

Carl Ferdinand Sigismund Walther (12. detsember 1857 Viru-Jaagupi – 25. juuni 1920 Alt-Döbern) oli Eesti vaimulik. Õppis aastatel 1870–1873 Tartus gümnaasiumis ja 1873–1877 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1878–1881. Korporatsioon Neobaltia liige. Prooviaastal oli ta Järva-Jaani Ristija Johannese koguduses. Ordineeriti 28. veebruaril 1882 Tallinnas õpetajaks. Oli aastatel 1882–1918 Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja, sealhulgas 1904–1918 veel Narva-Alutaguse praostkonna praost. Lahkus aastal 1920 Saksamaale. Oli aastatel 1918–1920 Pritzeni koguduse õpetaja (Niederlausitzi piirkonnas Brandenburgi liidumaa lõunaosas Cottbusi lähedal). Suri Alt-Döbernis (Pritzeni lähedal). Tema isa Carl Friedrich Sigismund Walther oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, õemees Christfried Otto Hörschelmann oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja. Tema vanaisa Carl Sigismund Walther oli maalikunstnik, teine vanaisa Ferdinand Theodor von Gebhardt oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja (nagu ka onu Peter Bernhard Ferdinand von Gebhardt). Onu Eduard Karl Franz von Gebhardt oli maalikunstnik ja Düsseldorfi Kuns­ti­akadeemia professor. Väimees Lionel Schleyer oli luterlikuks vaimulikuks Bakuus. Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Pobeda mägi

Pobeda mägi (vene keeles гора Победа) on mägi Venemaa idaosas, Tšerski aheliku ja Sahha Vabariigi ning kogu Kirde-Siberi kõrgeim tipp. Kõrgus 3003 meetrit. Asub Ust-Nerast 140 km kaugusel kirde pool ja põhjapolaarjoonest 140 km lõuna pool.
Horatio Nelson

Horatio Nelson, esimene Nelsoni vikont ja Bronté hertsog (29. september 1758 Burnham Thorpe, Norfolk – 21. oktoober 1805) oli Briti mereväeohvitser, viitseadmiral. Horatio Nelson sündis kaheksalapselises peres, kus oli viis poega. Ta oli pere kolmas poeg. Kuulsaks sai Nelson Napoleoni sõdades. Tema kõrgeim auaste oli viitseadmiral (Vice Admiral of the White). Võidukas Trafalgari lahingus sai ta surmavalt haavata, tema viimased sõnad olid: "Jumal tänatud, et ma olen oma kohuse täitnud." Pärast surma viidi Nelsoni keha Suurbritanniasse brändiga täidetud kirstus. 9. jaanuaril 1806 maeti Nelson Londoni Saint Pauli katedraali. Nelsonile püstitatud monumentidest on kuulsaim Londonis Trafalgari väljakule püstitatud Nelsoni sammas (Nelson's Column). New World Encyclopedia:Horatio Nelson Eyewitness to History:The Death of Lord Nelson, 1805 "The National Museum of Royal Navy:Nelson Gallery - Frequently asked questions". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2017. Vaadatud 23. jaanuaril 2017.
Leonard Cohen

Leonard Norman Cohen (21. september 1934 Montréal – 7. november 2016 Los Angeles) oli Kanada laulukirjutaja, laulja, luuletaja ja romaanikirjanik. Tema vanemad olid juudid; isa Nathan Cohen oli pärit Poolast ja ema oli emigreerunud Leedust. Cohen suri 82 aasta vanuselt. "Let Us Compare Mythologies" (luule) 1956 "The Spice-Box of Earth" (luule) 1961 "The Favourite Game" (romaan) 1963 "Flowers for Hitler" (luule) 1964 "Beautiful Losers" (romaan) 1966 "Parasites of Heaven" (luule) 1966 "Selected Poems 1956–1968" (luule) 1968 "The Energy of Slaves" (luule) 1972 "Death of a Lady's Man" (proosa ja luule) 1978 "Book of Mercy" (proosa, luule, psalmid) 1984 "Stranger Music" (valitud poeemid ja laulud) 1993 "Book of Longing" (luule, proosa, joonistused) 2006 Take This Waltz "Dance Me to the End of Love" "Coming Back to You" "In My Secret Life" "Leonard Norman Cohen". Three FM. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. oktoober 2017. Vaadatud 22. oktoober 2017. "Suri tuntud Kanada muusik ja poeet Leonard Cohen". Reporter. Vaadatud 22. oktoober 2017. Leonard Coheni ametlik veebileht (inglise keeles) Leonard Coheni prantsuskeelne koduleht Mitteametlik veebileht LeonardCohenFiles (inglise keeles) Leonard Cohen – "Hallelujah", 1984. ja 1988. aasta sõnadega, salvestis Londonist Just whose hallelujah is it anyway? , BBC kirjeldus laulu "Hallelujah" tausta kohta
Muuga aedlinn

Muuga aedlinn on eramupiirkond Maardu linna haldusalas, mis on kujunenud varem Tallinna piires olnud suvilapiirkonnast. Muuga on tiheasustusega, kuni kahekorruseliste eramute piirkond, mille planeering võimaldab seda käsitleda omaette aedlinnana. Aedlinna kogupindala on ligikaudu 448 ha ning selles paikneb ligikaudu 3000 kinnistut keskmise suurusega 1000 m². Muuga aedlinna hakati suvilaid ehitama 1950. aastail. Vanemad suvilad Muuga tee ääres olid vastavalt tolleaegseile ehitusnormidele üsna väikesed. 1967. aastal liideti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi otsusega, Tallinna linna Mererajooni territooriumiga 294 ha suurune osa (Muuga aianduskruntide maa-ala) Harju rajooni Viimsi külanõukogu territooriumist. Pääsu Muuga aedlinnast mere äärde lõikas ära Muuga sadama ehituse algus. Aedlinna serva läbib sadamasse suunduv tee. Muuga aedlinna pääseb bussidega: Tallinna bussiliin 34A; Maardu linna bussidega 102, 103, 172 ja 173; Viimsi valla bussidega V6, V7 ja V7A; ja Jõelähtme valla bussidega J6, J9, J16N ja J16T. Muuga aedlinna vaatamisväärsused asuvad Viimsi valla territooriumil. Suuruselt teine hiidrahn Eestis – Muuga Kabelikivi – on 18,7 m pikkune, 15 m laiune ja kuni 7 m kõrgune hiidrahn. Kivi maapealse osa maht on 728 kuupmeetrit, kuid koos maa-aluse osaga on see eeldatavasti palju suurem. Hansumäe kivikülv asub Muuga Kabelikivist 700 meetri kaugusel loodes Hansumäe talu ümbritsevas soises sanglepa-toomingalodus. See koosneb 10 rändrahnust: 6 neist lesib üsna lähestikku vana talumaja ümber, 4 üksikult pisut kaugemal. Neist suurima, 31,2-meetrise ümbermõõduga Hansumäe hiidrahnu (nimetatud ka Keldrikiviks) mõõtmed on: pikkus 10,2 meetrit, laius 7,8 meetrit ja kõrgus 4,5 meetrit. Maht on ligi 200 m³. Keldrikivi koosneb rabakivist. Hiidrahnu ümbruses on mitmesaja meetri laiune kivikülv. Kive jätkub ka kõrvalasuva Mustamäe talu metsa alla. SEADLUS nr. 427 Tallinna linna administratiivpiiri muutmise kohta. EESTI NÕUKOGUDE SOTSIALISTLIKU VABARIIGI ÜLEMNÕUKOGU JA VALITSUSE TEATAJA, 29. november 1967 Nr. 50 (107) Muuga Aedlinna Selts MTÜ Muuga sadama ilmajaam
Philip Morris

Philip Morris oli Briti tubakakaupmees; Philip Morris Companies Inc. oli Philip Morrise järgi nime saanud konglomeraat, mille nimi tänapäeval on Altria Group; Philip Morris USA on Altria Groupile kuuluv tubakatootmisettevõte; Philip Morris International on 2008. aastal Altria Groupist eraldatud tubakatootmisettevõte. Philip Morrise tantsuauhind
Christijan Albers

Christijan Albers (sündinud 16. aprillil 1979 Eindhovenis) on Hollandi Vormel 1 sõitja. Christijan Albers tegi vormel-1 debüüdi 2005. aastal Austraalia GP etapil. 2005: Vormel 1; 19. koht; 4 punkti 2005: Minardi 2006: Midland 2007: Spyker Christijan Albersi koduleht (inglise ja hollandi keeles) Christijan Albers Formula1 History and Statistics andmebaasis (www.4mula1.ro) (inglise keeles) Christijan Albers Formula One DataBase andmebaasis (www.f1db.com) (inglise, hollandi ja portugali keeles)
Mehhiko iseseisvussõda

Mehhiko iseseisvussõda oli aastatel 1810–1821 peetud sõda iseseisvuslaste ja Hispaania koloniaalvõimu vahel. Sõja tulemusel tekkis iseseisev Mehhiko keisririik.
Fatmir Sejdiu

Fatmir Sejdiu (sündinud 23. oktoobril 1951 Kosovos Podujevos Pakaštica külas) on endine Kosovo president, Kosovo Demokraatliku Liiga juht. Sejdiu lõpetas 1974 Priština ülikooli õigusteaduskonna. Samast sai ta ka doktorikraadi. Ta räägib albaania, serbohorvaadi, inglise ja prantsuse keelt. Sejdiu töötas Kosovo ülikoolis professorina ja jätkas seda tööd ka pärast seda, kui oli valitud Kosovo parlamenti. Parlamendis esindas ta Kosovo Demokraatlikku Liigat nagu Kosovo esimenegi, ametlikult tunnustamata president Ibrahim Rugova. Kosovo Assamblee valis Sejdiu Kosovo presidendiks pärast seda, kui eelmine president Rugova oli kopsuvähki surnud. 9. jaanuaril 2008 toimusid korralised Kosovo presidendi valimised. Samal päeval astus Sejdiu ametist tagasi, et ta saaks neil valimistel osaleda. Tema vastaskandidaat oli Naim Maloku, kelle esitas kolmest opositsioonierakonnast koosnev Kosovo Tuleviku Allianss. Selleks, et saada presidendiks, tuli koguda parlamendis kahekolmandikuline häälte arv ehk 81 häält. Sejdiu sai esimeses voorus 61 ja teises 60 häält, Maloku mõlemas 37. Kolmandas voorus osutus Sejdiu valituks. Tema ajal, 17. veebruaril 2008 kuulutas Kosovo end iseseisvaks ja ta ise sai seejärel esimeseks rahvusvaheliselt tunnustatud Kosovo presidendiks. Ta lahkus presidendiametist 27. septembril 2010 pärast seda, kui konstitutsioonikohus otsustas, et parteijuhiks jäädes läheb ta vastuollu põhiseadusega. Kuid juba 2010. aasta novembris valiti Kosovo Demokraatliku Liiga juhiks Isa Mustafa.
Kirde-Siber

Kirde-Siber (vene keeles Северо-Восточная Сибирь) on piirkond Venemaa kirdeosas Leena jõe alamjooksust ida pool Aldani jõe alamjooksust põhja pool, mille idapiiriks on Vaikse ookeani rannikul paiknevad veelahkmeahelikud. Selle pindala koos tema koosseisu kuuluvate Põhja-Jäämere saartega on üle 1 500 000 km². Kirde-Siberi territooriumil on Sahha Vabariigi idaosa ja Magadani oblasti lääneosa. Kirde-Siber on mitmekesise ja kontrastse pinnamoega. Seda läbivad mäeahelikud ja kiltmaad, piirkonna põhjaosas on tasased madalikud. Lääne-Siber Ida-Siber
Mõssovka

Mõssovka on küla Venemaal Kaliningradi oblastis Slavski rajoonis. Kuni 1946. aastani kandis ta saksakeelset nime Karkeln.