laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Magistrikraad

Magistrikraad on akadeemiline kraad, mis omandatakse bakalaureusekraadi olemasolul ühe- kuni kolmeaastase õppekava läbimisel. Magistrikraad on eelduseks doktorikraadi omandamisele. Eestis vältab magistriõpe kaks aastat. Magistriõpe ehk magistrantuur on akadeemilise õppe teine aste, mille kestel magistrant süvendab oma erialaseid teadmisi ja kutsealaseid oskusi ning omandab iseseisvaks tööks ja doktoriõppeks vajalikke teadmisi ja oskusi. Juunis 1999 võeti Euroopa Liidus vastu Bologna deklaratsioon, mille eesmärk oli kujundada Euroopa ühtne kõrgharidusruum, muutes kõrgharidussüsteemid läbipaistvaks ja ühilduvaks. Bologna protsessi lõpptähtaeg oli aasta 2010. Selle süsteemi raames pakuti välja ka kõrghariduse süsteem 3+2, kus bakalaureuseõpet lühendati kolmele aastale. Uued liikmesriigid, nende hulgas ka Eesti, reformisid oma kõrgharidussüsteemi vastavalt deklaratsioonile, vanad liikmesriigid jäid äraootavale seisukohale. Eestis lõpetas kolmeaastase bakalaureuseõppe esimene lend 2005. aasta kevadel. Bologna deklaratsioon näeb ette, et 3+2-süsteemis jätkab õpinguid magistriõppes 2/3 bakalaureuseõppe lõpetanutest. Eesti seda punkti täitnud ei ole. Seoses uue 3+2 süsteemiga võrdsustati 4-aastane bakalaureus ja ka Eesti NSV-s saadud kõrgharidus magistriõppe lõpetanutega. Eestis on kasutusel järgmised nimetused. Õppeasutuste antavate akadeemiliste kraadide nimetuste loetelu Haridusseadus Ülikooliseadus Rakenduskõrgkooli seadus Kõrgharidusstandard Tartu Ülikooli õppekorralduseeskiri
Jaan Oad

Jaan Oad (9. detsember 1899 Kihnu – 5. juuni 1984 Toronto) oli eesti maalikunstnik ja meremees. Jaan Oad õppis Kihnu algkoolis ning töötas seejärel laevakoka ja ehitustöölisena. Aastal 1925 ehitas ta endale mootorpurjeka ning vedas sellega kive Tallinna, Pärnusse ja Riiga. Ta põgenes 1944. aastal Rootsi ning siirdus sealt 1949. aastal Kanadasse. Kunstnikuna oli Oad iseõppinu. Ta maalis erksavärvilisi ja üksikasjalikke naivistlikke pilte, peamiselt maastikke, laevu, mere- ja rannaelu; vähem portreesid. Kanadas maalis ta ka sarja pilte Kihnu ajaloost.
Dorota Rabczewska

Dorota Aqualiteja Rabczewska (sündinud 15. veebruaril 1984), esinejanimega Doda, on Poola rokk- ja poplaulja. Ta on kõige rohkem auhindu võitnud laulja Poolas. Doda on tuntuks laulnud sellised hitid nagu "Szansa", "Katharsis" ja "Nie Daj Się". 2002 – "Virgin" 2004 – "Bimbo" 2005 – "Ficca" 2016 – "Choni" 2007 – "Diamond Bitch" 2011 – "7 Pokus Głównych" 2019 – "Dorota" 2022 – "Aquaria" 2002 – "To Ty" 2002 – "Mam Tylko Ciebie" 2004 – "Dżaga" 2004 – "Kolejny Raz" 2004 – "Nie Zawiedź Mnie" 2005 – "Znak Pokoju" 2005 – "2 Bajki" 2006 – "Szansa" 2016 – "Niebezpieczna Kobieta" 2016 – "Kopiuj Wklej" 2017 – "Sens" 2018 - "Miłość Na Etat" 2007 – "Katharsis" 2007 – "To jest to" 2008 – "Nie daj się" 2009 – "Rany" 2009 – "Dziękuję" 2010 – "Bad Girls" 2011 – "XXX" 2012 – "Kac Wawa" 2012 – "Twa Energia (& Dżaga)" 2012 – "Fuck it" 2013 – "Electrode" 2013 – "Wkręceni (High life)" 2014 – "Riotka" 2015 – "Not over you" 2015 – "Nie pytaj mnie" Diamond Tour (2007–2010) Rock'n'Roll Palace Tour (2010–2011) The Seven Temptations Tour (2011–2013) Fly High Tour (2013–2015) Anty Tour (2014–...) Riotka Tour (2015–...) 2006 – "Asterix i wikingowie" 2008 – "Serce na dłoni" 2018 – "Pitbull. Ostatni pies" Doda koduleht Doda MySpace'is
Doktorantuur

Doktorantuur ehk doktoriõpe on õppevorm ülikoolides, mille lõpus on ette nähtud doktoritöö kaitsmine ja mille lõpetamisel saadakse doktorikraad. Doktorantuuri käigus läbitakse doktoriprogramm, mille kestus on tavaliselt neli aastat. Doktoriõppes õppivat üliõpilast nimetatakse doktorandiks. Vastavalt Eestis kehtivale ülikooliseadusele on doktoriõpe kõrghariduse kõrgeima astme õpe, mille kestel üliõpilane omandab iseseisvaks teadus-, arendus- või kutsealaseks loometööks vajalikud teadmised ja oskused. Doktoriõppe nominaalkestus Eestis on kolm kuni neli aastat. Doktoriõppe alustamise tingimus on magistrikraad või sellele vastav kvalifikatsioon. Doktorant läbib perioodilise atesteerimise ülikooli nõukogu kehtestatud tingimustel ja korras. Doktoriõpe lõpeb doktoritöö kaitsmisega. Doktoriõppe lõpetanud isikule antakse teaduskraad – doktorikraad. Doktoriõppe lõpetajale antava kraadi nimetus on filosoofiadoktor, millele lisatakse sulgudes täidetud õppekava nimetus või kitsam õppekavajärgne spetsialiseerumine. Eesti doktorikraadi ingliskeelne vaste on Doctor of Philosophy ja lühend on PhD. Nõukogude ajal oli doktorantuur tasustatav puhkus, mis oli ette nähtud doktoritöö vormistamiseks. See kestis kuni ühe aasta. ISCED haridussüsteemide astmestiku järgi kuulub doktorantuur astmesse ISCED 6A.
Ajalooline geograafia

Ajalooline geograafia on ajaloo ja geograafia piiriteadus, mis uurib maade ja piirkondade teatud ajajärkude loodus-, ühiskonna-, poliitilist ja rahvastikugeograafiat. Tekkis 16. sajandi ajaloo abiteadusena. Viktor Jatsunski
Peeraselkä

Peeraselkä (põhjasaami Bearaćielgi) on mägi Soomes Lapi maakonnas Enontekiö vallas Peeravaara mäe ja Peera lähedal. Kõrgus on umbes 720 m merepinnast.
Hans Georg Hermann von Wrangell

Hans Georg Hermann von Wrangell (venepäraselt Егор (Георгий) Ермолаевич фон Врангель; 10. oktoober 1803 Riia – 2. oktoober 1868 Peterburi kubermang, Jamburgi maakond, Terpilitsa) oli baltisaksa päritolu sõjaväelane. Ta oli parun ning Peterburi kubermangus asunud Rudniku, Lopetsi, Terpilitsa ja Torossovo mõisa omanik. Sündis Uhtna mõisniku Karl Hermann von Wrangelli (1773–1821) ja Lihula mõisast pärit Johanna Sophie von Manderstjerna (1774–1841) pojana. Peale kadetikorpuse lõpetamist, teenis grenaderipolgus ja osales Vene-Türgi sõjas (1828–1829) ja Varssavi vallutamises 1831. Kuni 1840. aastateni teenis Sõjaministeeriumi Varustusametis (Провиантском департаменте Военного министерства). Läks erru staabikapteni auastmes. 1853–1864 oli Jamburgi maakonna aadli peamees (Ямбургский уездный предводитель дворянства). Sai lõpuks tõeliseks riiginõunikuks. Wrangell abiellus 1831. aastal Jamburgi lähedalt Kalmotka (Werino) mõisast pärit Dorothea Rausch von Traubenbergiga (venepäraselt Дарья Александровна Врангель) (1807–1851 Dresden), kes oli Oranienbaumi lossi haldusdirektori Alexander Rausch von Traubenberg (1780–1842) ja tema esimese abikaasa Wera von Rothkirchi (suri 1812; Ibrahim Hannibali tütretütar) tütar. Abielust sündisid: Wera von Wrangell (Вера Егоровна Врангель; 1832–1915), vanemõde Alexander von Wrangell (Александр Егорович Врангель; 1833–1915), Venemaa saadik Saksimaal (1897–1906), suurvürst Mihhail Aleksandrovitši adjutandi ja kindralmajori Nikolai von Wrangelli (1869–1927) isa Michael von Wrangell (1836–1899), vene kindralleitnant, Płocki ja Liivimaa tsiviilkuberner. Anastassia von Wrangell ( Анастасия Егоровна Врангель; 1838–1899), Poltava kubermangu aadlimarssali Alexis von Manderstjerna (1834–1888) abikaasa. Georg von Wrangell (Георгий Егорович Врангель; 1842–1901), vene sõjaväelane (rittmeister). Dorothea von Wrangell (Дарья Егоровна Врангель; 1844–1914), kaardiväe rittmeistri Pjotr Mihhailovitš Obuhhovi (1842–1888) abikaasa Nikolai von Wrangell (Николай Егорович Врангель; 1847–1923), Peter von Wrangelli isa. [1] Püha Anna ordeni 4. klass Püha Anna ordeni 3. klass Püha Vladimiri ordeni 4. klass Püha Stanislavi ordeni 2. klass Püha Anna ordeni 2. klass Hans Georg Hermann von Wrangell, Stackelberg, Otto Magnus von: Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, [1931], seite 576 Wrangell / Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, Estland, Bd. 1: Görlitz, 1930, lk. 576 Всероссийское генеалогическое древо: ВРАНГЕЛЬ ЕГОР ЕРМОЛАЕВИЧ. Гвардейский Henry von Baensch: Geschichte der Familie von Wrangel., ISBN 142124750X, lk. 376-381
Religioonigeograafia

Religioonigeograafia on inimgeograafia haru, mis uurib usundite levikut ning kuidas nad on tekkinud ja on levinud jne. Religioonigeograafia eristab maailmareligioone ja rahvusreligioone.
Doktorikraad

Doktorikraad on kõrgeim teaduskraad paljudes riikides, sealhulgas Eestis. Sellele võivad eelneda litsentsiaat (näiteks Rootsis), magister, bakalaureus. Sõltumatult teadusharust on tihti kasutusel doktorikraadi nimetusena filosoofiadoktor, lühendina PhD. Mõnes riigis (näiteks Saksamaal) võib doktorikraadile järgneda habilitatsioon. Doktorikraadi andmise õigus on peamiselt tunnustatud ülikoolidel. Doktorikraadi saamiseks peab tavaliselt selle taotlejal olema sellest madalama astmega teaduskraad (tavaliselt magistrikraad). Doktorikraadi saamisele eelneb doktorantuur, mis võib kesta kuni 3 aastat, paljudes maades aga ka kauem. Doktorantuuri käigus kirjutab doktorant (doktorikraadi taotleja) vajalikud teadustööd (avaldab teadusartikleid, valmistab ette doktoriväitekirja), sooritab vastavad eksamid jmt. Doktorantuur lõpeb doktoriväitekirja kaitsmisega vastava ülikooli teadusnõukogu ees. Doktorikraad pärineb keskaegsetest ülikoolidest (doctor – ladina keeles "õpetaja"). Eri maades ja mõnikord ka eri ülikoolides või koguni erialati esitatakse doktorikraadi saamisel erinevaid nõudmisi. Tavaliselt annab doktorikraad õiguse kandideerida ülikoolides õppejõu kohale – näiteks peab Eestis bakalaureuseõppe õppejõududest 50%-il olema doktorikraad. Mõnel maal võivad professeerumisel lisanduda eritingimused nagu näiteks habilitatsioon. Eestis on doktorikraadi nimetus enamikul erialadest "filosoofiadoktor" (dr. phil., inglispärane lühend PhD.), millele lisatakse sulgudes täidetud õppekava nimetus või kitsam õppekavajärgne spetsialiseerumine. Eraldi kraadinimetused on teoloogiadoktor (ladina lühend dr. theol.) ja õigusteaduste doktor (dr. jur.). Paljudes maades on kasutusel kraadid nagu meditsiinidoktor (dr. med.), majandusteaduste doktor (dr. rer. oec.) jne. Doktorikraadile vastavaks loetakse Eestis ka NSV Liidu haridussüsteemis omandatud kvalifikatsioon, mida tõendab: kandidaadikraadi tõendav diplom Κандидат наук (teaduste kandidaat); doktorikraadi tõendav diplom Доктор наук (teaduste doktor). Doktorikraad võib olla väga erineva kvaliteediga. Doktorikraade annavad ka teadus- ja õppeasutustena tunnustamata ülikoolid või müüvad vastavaid diplomeid tegelikult mitteeksisteerivad ülikoolid. Sellised nimetatakse ka diplomiveskiteks. Tarvidusel hindab doktoridiplomite sisu ja väärtust Eestis Akadeemilise Tunnustamise Infokeskus (Eesti ENIC/NARIC). Doktor Doktorantuur Audoktor Arstikraad Juubelidoktor "Eesti Vabariigi kvalifikatsioonide ja enne 20. augustit 1991. a antud endise NSV Liidu kvalifikatsioonide vastavus". Elektrooniline Riigi Teataja. 12.06.2005. § 6. Vaadatud 18.11.2008. Tartu ülikooli õppekorralduseeskiri Teadlased: milleks doktorikraad, kui teadlasi rakendada ei osata? ERR Novaator, 5. august 2017
Stür den Kerl

Stür den Kerl (alamsaksa 'tõrju vaenlast') oli torn Toompea linnuse kagunurgal. Torn asus neljakandilisel soklil ja oli kaheksakandilise põhiplaaniga. Torn rajati arvatavasti 1371. aastal. Kui Rootsi väed Liivi sõja käigus 1561. aastal Toompead piirasid, sai torn tugevalt kannatada. Suurem osa tornist lammutati aastatel 1767–1773 Toompea lossi ehituse ajal; lõplikult lammutati see lossi lõunatiiva rajamise ajal 1930. aastate teisel poolel. Landskrone Pilsticker Tallinna linnamüür Tallinna tornistik Raimo Pullat, Jüri Selirand. Tallinna juht. Tallinn: Eesti Raamat, 1965, lk 20 Tallinn. Lühientsüklopeedia. Tallinn: Valgus, 1979, lk 300 Tallinn. Entsüklopeedia. N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2004, lk 184
Pilsticker

Pilstickeri torn (alamsaksa 'nooleteritaja') on väike ripptorn (ešogett) Tallinna Toompea Väikese linnuse loodenurgal, mis rajati 15. sajandil. Torni ülaosa ehitati ümber 19. sajandi lõpus. Praegu on tornis Riigikogu kantselei abiruumid. Landskrone Tallinna vanalinna tornistik Toompea Väike linnus
Landskrone

Landskrone torn (alamsaksa 'maakroon') on torn Tallinna Toompea Väikese Linnuse välismüüri kirdenurgas. Torn rajati tõenäoliselt 15. ja 16. sajandi vahetusel. Ümara põhiplaaniga torn on kavandatud raskete tulirelvade tarbeks. Torni ülemine osa on tänapäevaks lammutatud, ent oletatavasti sarnanes see Pika Hermanni torniga, oli sama kõrge kui Pikk Hermann ning seal oli samuti mašikulii. Pikka aega kasutati torni laona. 1927. aastal anti torn üle Sõjaministeeriumile ning 1929. aastal rajati torni ja kõrvalolevasse Toom-Kooli 9 majja Eesti kaitseväe geodeetiline mõõtejaam. Torn restaureeriti 2008. aastaks ning praegu on seal Riigikogu kantselei abiruumid. Pilsticker Tallinna vanalinna tornistik Toompea Väike linnus
Simmaniduo

Simmaniduo on eesti ansambel, laulu- ja kandlekapell. Simmaniduo asutati 1983. aastal Tartus ja esineb käesoleva ajani. Simmaniduo esitab rahvalikke laule ja pillilugusid, milles on ühendatud laul ja eestlaste muistne pill kannel (rahvakannel) nüüdisaegse helikeelega. 1994–käesoleva ajani Sander Karu (kannel, laul, rütmimasin), Märt Toom (basskitarr, laul) 1988–1993 Sander Karu (kannel, laul, rütmikompuuter), Ants Loos (basskitarr, laul) 1985–1988 Sander Karu (kannel, laul, rütmimasin), Kalev Mäekalle (basskitarr, laul) 1983–1985 Sander Karu (basskitarr, laul) ja Toivo Vaagen (akordion, laul) 1990 Simmaniduo kassett 1992 Simmaniduo & Kukerpillid kassett 2011 Tule simmanile CD 2011 Tule simmanile koduleht Simmaniduo koduleht Simmaniduo läbi aastate, video Kevade valss (Imeliku valss, Imeliku kandlelugu)
Davith Bakradze

David Bakradze (gruusia: დავით ბაქრაძე; sündinud 1. juulil 1972) on Gruusia poliitik ja diplomaat. Alates 7. juunist 2008 kuni 21. oktoobrini 2012 oli ta Gruusia parlamendi esimees. Ühinenud Rahvusliku Liikumise liige. Bakradze kuulus aastatel 2004–2007 Gruusia parlamenti. 2007. aasta juulist 2008. aasta jaanuarini oli Bakradze Gruusia konfliktide minister, jaanuarist aprillini välisminister, seejärel juunini eriesindaja NATO ja Euroopa Liidu juures. Bakradze David Gruusia parlamendi veebilehel.
Andrei Kozlov

Andrei Andrejevitš Kozlov (vene: Андрей Андреевич Козлов; 6. jaanuar 1965 – 14. september 2006) oli Venemaa Föderatsiooni Keskpanga esimene aseesimees aastatel 1997–1999 ning 2002–2006. Kozlov vastutas pankade litsentsimise eest ja tegi pingutusi mitme panga sulgemiseks, muuhulgas rahapesus osalemise eest. Kozlov suri 14. septembri 2006 varahommikul eelmisel päeval Spartaki spordikeskuse lähistel saadud kuulihaavadesse. Hukkus ka tema autojuht. 2008. aasta 29. oktoobril mõistis Moskva linnakohus Kozlovi mõrva tellimises süüdi pankur Aleksei Frenkeli. Frenkel ennast süüdi ei tunnistanud. "Leht: Eestit külastanud Vene keskpankuri mõrv on seotud Danske skandaaliga" ERR, 10. oktoober 2018
Teaduskraad

Teaduskraad (inglise keeles research degree) on akadeemilise kraadi liik, mis saadakse tavaliselt pärast kõrgeima kõrgharidusastme (doktoriõppe) õppekava läbimist ja väitekirja või muu nimetusega iseseisva teadusliku uurimuse või loometöö koostamist ja kaitsmist. Teaduskraadi mõiste ja teaduskraadide nomenklatuur on riigiti erinev. Eestis antakse välja ainult üht teaduskraadi – doktorikraadi. Doktorikraadi täpsem nimetus on filosoofiadoktor (inglise Doctor of Philosophy, lühend PhD), millele lisatakse sulgudes täidetud õppekava nimetus või kitsam õppekavajärgne spetsialiseerumine. Varem oli Eestis võimalik kaitsta teaduskraadina ka magistrikraad enne 1. juunit 2002 Eesti Hariduse Infosüsteemi kantud magistriõppe ehk nn 4+2 magistriõppekava läbimisel. Vastuvõtt nn teadusmagistri õppekavadele lõpetati 1. septembril 2005. Nn Bologna protsessi käigus ümber kujundatud (nn 3+2 süsteemis) magistriõppe lõpetanu saab küll magistrikraadi, kuid see ei ole enam teaduskraad. Eestis varem ja teistes riikides välja antud teaduskraadide vastavus doktorikraadile on määratletud Vabariigi Valitsuse määrusega. Akadeemiline kraad Kutsekraad Diplomi ja akadeemilise õiendi statuut ja vormid Teadusmagistrite aeg jõuab otsakorrale. Postimees, 7. august 2010. Eesti Vabariigi kvalifikatsioonide ja enne 20. augustit 1991. a antud endise NSV Liidu kvalifikatsioonide vastavus
Kilbitud

Kilbitud ehk anaspiidid (Anaspida) on väljasurnud rühm (klass) selgroogseid. Neid on traditsiooniliselt peetud silmuliste eellasteks. Kilbitute rühma esindajad olid väikesed merelise eluviisiga lõuatud (Agnatha), kel puudusid soomused ja paarilised uimed. Kilbitute lõpused paiknesid reas mõlemal kehapoolel ning enamasti oli neid 6–15 paari. Arvatavasti arenesid nad välja Vara-Siluris ning nende kõrgaeg kestis kuni Hilis-Devoni suure väljasuremislaineni, mille neist elasid üle üksnes silmulised. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Anaspida seisuga 18.07.2008.
Florese meri

Florese meri on meri Euraasia mandrist kagu pool. Florese merest itta jääb Banda meri, läände jäävad Bali meri ja Jaava meri ning lõunasse jääb Sawu meri, millega teda ühendab Sape väin. Florese mere lõunapiiriks on Florese, Komodo ja Sumbawa põhjarannik alates Florese põhjatipust (8°4'S 122°52'E) kuni Sumbawa põhjatipuni Tambora vulkaani lähedal (8°22'S 117°10'E). Mere läänepiir kulgeb sealt Satengari saarte (7°26'S 117°8'E) ja Sabalana saarte (6°33'S 118°49'E) kaudu Sulawesi saare edelatippu (5°37'S 119°30'E). Mere põhjapiir kulgeb mööda Sulawesi lõunarannikut Selayari väinani (5°37'S 120°28'E). Mere idapiir kulgeb sealt üle väina Selayari saare põhjatippu, läbi saare selle lõunatippu, sealt korallriffide (Macani ja Pasitelu saared) kaudu Kalaotoale (7°24'S 121°52'E) ning sealt Florese põhjatippu. Mere pindala on 240 tuhat km². Mere sügavus on kuni 5140 meetrit. Mere lõunaosa on märgatavalt sügavam kui põhjaosa. Florese meres suuri saari ei ole, küll on meres palju pisisaari ja korallrahusid. Mere idaosas on Tanahjampea, Kalao ja Bonerate saar, Komodo ja Sumbawa vahelises väinas on Sangeangi saar ja Florese põhjakaldal Palu saar. Mere kaldad on üldiselt kõikjal järsud. Rohkem kui kilomeetrised kõrgused kallastel on tavalised, näiteks Sumbawa kõrgeim tipp Tambora küündib 2850 meetrini ning Florese kõrgeimad tipud Rahakan ja Egon vastavalt 2382 ja 1703 meetrini (kõik kolm on tegevvulkaanid). Sulawesi saarel on Florese mere kaldal 2871 m kõrgune Lompobatangi mägi. Kuigi mere kaldad on üldiselt kõikjal asustatud, on suuri linnu mere kaldal vähe. Ainus üle 50 tuhande elanikuga asula on Sumbawa kirdeosas olev Bima. Florese mere kaldad kuuluvad kõikjal Indoneesiale. Sumbawa ja Sangeang kuuluvad Lääne-Nusa-Tenggara provintsi, Flores ja Komodo Ida-Nusa-Tenggara provintsi ning ülejäänu, see tähendab põhiosa merest Lõuna-Sulawesi provintsi. Suur maailma atlas, lk. 92-93
Emuõli

Emuõli on Austraalia emude rasvast valmistatud rafineeritud õli. Austraalia aborigeenid on emuõli ja eukalüptiõli kasutanud palaviku, köha, valu, liigesehaiguste, muljumiste ja haavade leevenduseks ja raviks. Jenni Harrold, Joanne Whitby, "Aboriginal studies: Developing an awareness of Aboriginal people and their culture" R.I.C. Publications 1996, lk 16, ISBN 978-1-86311-433-2 [1] Craig Weatherby, Leonid Gordin, "The arthritis bible: a comprehensive guide to alternative therapies and conventional treatments for arthritic diseases" Inner Traditions / Bear & Co 1999, lk 149, ISBN 978-0-89281-825-9 [2]
Vitim

Vitim (vene Витим, jakuudi Виитим, evengi Витым) on jõgi Aasias Siberis. Algab Vitimi mägismaalt. Läbib Stanovoi mäed, moodustades kärestikke. Suubub paremalt Leenasse. Pikkus 1978 km.
Tartu Hansapäevad 2008

Tartu Hansapäevad 2008 toimusid 18.–20. juulil 2008 Tartus. Need olid 13. Tartu hansapäevad. Festival kajastas olnud, olevat ja tulevat aega. Jõelinnas elustus muinasaeg, Jaanilinnas hansaaeg, Raelinnas tänapäev, Laste- ja Tulevikulinn heitis pilgu tulevasse aega. Kogu festivali liitis ühtseks Hansalaat. Muinasaega kajastavad üritused toimusid Emajõe ääres Kaarsilla ja Raatuse tänava alguse vahel. Kaasa tegid muinasaja taaskehastamisega tegelev Muinas-Eesti klubi Tarbatu, esinesid lõõtsamängija Asso Int, torupillimängija Kaie Mikheim ning rahvalauluansamblid Tsõdsõpujaleelo ja Sinimaniseele. Hansaaja üritused toimusid Jaani kiriku ümbruses. Kirikus toimusid kontserdid, Antoniuse õue kodades sai vaadata, kuidas meistrid tööd teevad. Raelinnas kõlas laul, sõna, pillimäng ja sai tantsu keerutada. Hansalaat ühendas ajastud tervikuks, mistõttu kauplemine toimus terves kesklinnas. Talurahvaturult sai osta kodumaist värsket mett, köögivilju ja marju, hernekaunu, mahepõllunduse tooteid, ravimtaimi ja ürte, astelpajutooteid, põdralihavorsti, suitsuvutte, juustu, sojatooteid ning talukosmeetikat. Laste- ja Tulevikulinnas sai tutvuda lisaks mängudele, töötubadele ja etteastetele tulevikuvisioonidega: Tartu Ülikooli füüsikute tegemiste, taastuvenergia ja ökoehitusega. Laste- ja Tulevikulinn asus Tartu Kaubamaja kõrval olevas pargis. Tartu Hansapäevad 2007 Tartu Hansapäevade koduleht
Loodusravi

Loodusravi on käsitletav alternatiivmeditsiini ühe alaliigina, kus ravi viiakse läbi kas täielikult või osaliselt loodusest pärit vahenditega (ravimtaimed, muud loodussaadused). Loodusravi vahendeid kasutatakse võimalikult naturaalsel kujul, muutes nende omadustes vaid hädapäraseid näitajaid (ravimtaimed kuivatatakse, puhastatakse, töödeldakse termiliselt) nii, et need ei kaotaks seejuures märgatavalt oma põhilisi raviomadusi. Muud loodussaadused (kivid, sool, liiv jms) läbivad samuti minimaalse töötluse alates kogumisest kuni tarbijale üleandmiseni. Ka on loodusravis olulisel kohal organismi füsioloogiline mõjutamine välispidiselt, näiteks füüsiliste harjutuste või protseduuride abil, mida viib läbi kas patsient ise või aitab läbi viia keegi teine. Ka nendel puhkudel puudub reeglina abivahendil toksiline toime. Loodusravi printsiibiks on see, et lähtutakse organismi puhastamise vajadusest, väljutamaks organismist toksilisi jääke, ilma uusi toksilise toimega komponente lisamata. Loodusravist on välja kasvanud ka homöopaatia. Traditsiooniline meditsiin aktsepteerib loodusravi põhimõtteid valikuliselt, st tõenduspõhiselt. Loodusravi põhimõtted, mis apelleerivad patsiendi psühholoogilistele teguritele, ei loeta tõenduspõhiseks, mistõttu neid enamasti ei aktsepteerita. Sageli ei taheta loodusravi põhimõtteid aktsepteerida ka seetõttu, et loodusraviga saavutatav efekt on pikemat aega nõudev ning suuremas sõltuvuses patsiendi füsioloogilistest eripäradest.[viide?] Taimravi toitumisravi ehk toitumisteraapia (dieet, mahlapaast, veepaast) akupunktuur kinesioloogia (Pilatese harjutused, tai chi jms) massaaž enesesisendustehnikad nagu autosugestioon, meditatsioon jms homöopaatia (tinglikult, sest homöopaatilised ravimid on juba teataval määral töödeldud) Mahlateraapia ja toitumisravi alal Norman Walker, John Heinerman, Ann Wigmore taimravi alal Kaljo Mandre, Aleksander Heintalu alias Vigala Sass enesesisendustehnikate alal Luule Viilma koolkonna esindajad, Joseph Murphy alternatiivravi Hiina meditsiin psühhosomaatiline meditsiin rahvameditsiin ravimtaimed Tiibeti meditsiin toitumine
Mölamaffia

Mölamaffia oli Eestis tegutsenud meelelahutuskollektiiv. Mölamaffia sai alguse 16. detsembril 1991 tollase Rapla I Keskkooli (praegune Rapla Ühisgümnaasium) kooliraadios. Kooliraadioperiood lõppes 1993. aastal, kuna kõik liikmed lõpetasid keskkooli. Pärast "Mölamaffia demolindi" valmimist Eesti Raadio 3. stuudios pakuti seda igale poole. Mõne aja pärast palkaski Ivar Vigla juhitud Raadio Top nad raadiosaadet tegema. Mölamaffia tegutses TOP-Raadios 19. detsembrist 1993 kuni 16. märtsini 1996, mil Raadio Top pankrotistus.[viide?] Edasi hakati saateid tegema Raadio 2s, kus tegutseti 2000. aastate alguseni.[viide?] Eriti populaarseks[viide?] said nende tehtud reklaamide paroodiad ja tõlkelood.[viide?] Tõlkelugudes loeti eestikeelne tõlge peale ingliskeelsetele lugudele, et ikka kõik saaksid aru, millest lauldi.[viide?] Priit Allas Margo Kurisoo Marti Laurimaa Jaago Männiste Raul Viitung
Matemaatik

Matemaatik on teadlane, kes lahendab matemaatika probleeme. Matemaatikute loend
Grööni meri

Grööni meri on mereala Põhja-Jäämeres, mis piirneb läänes Gröönimaaga, lõunas Islandiga, idas Jan Mayeniga ja kirdes Teravmägedega. Seal on külm kliima. Mere lääneosa läbib külm hoovus ja see on aasta ringi jääs. Mere pindala on 1 205 000 km². Mere keskmine sügavus on 1450 m ning suurim sügavus 5600 m.