laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Protestantism

Protestantism on roomakatoliku kirikust eraldunud koguduste üldnimetus. Neid kogudusi nimetatakse protestantlikeks kogudusteks ning nende pooldajaid protestantideks. Sõna "protestant" tuleneb ladina sõnast protestans 'avalikult tunnistav'. Tavaliselt mõeldakse protestantide all luterluse rajaja Martin Lutheri ja kalvinismi rajaja Johann Calvini mõjul katoliku kirikust eraldunud kristlikke rühmitusi. Reformatsiooni kolmandat haru, mis oli konfliktis nii katoliku kiriku kui ka luterlaste ja kalvinistidega, nimetatakse mõnikord radikaalseks reformatsiooniks ehk anabaptistideks. Protestantismi alla arvatakse ka mõningaid kristlikke rühmitusi (sekte), mis ei tunnista ajaloolist seost ei Lutheri, Calvini ega anabaptistidega. Protestantlikel kogudustel puudub vaimuliku pühitsuse kaudu edasiantav apostellik suktsessioon: nende rajajatel puudub Peetrusest lähtuv piiskopliku pühitsuse järglus. Protestantismi usk on rohkem abstraktne kui rituaalne; protestantismi laialdane levik tulenes suuresti rahvakeeltesse tõlgitud Piibli levikust trükitud kujul. Protestandid ei pea suurt lugu hierarhiast, nad on rünnanud preestriseisust ja Püha Tooli autoriteeti. Protestantismi seostatakse ka poliitilise demokratiseerumisega, mis leidis aset 16. ja 17. sajandi vältel. Ranges mõttes nimetatakse protestantideks vürstide ja linnade liitu, kes Speyeri riigipäeval 1529 kirjutasid alla Speyeri protestatsioonile Wormsi edikti vastu, mis keelustas Lutheri õpetuse Saksa-Rooma riigis. Lähtuvalt sellest nimetatakse saksa keeleruumis protestantideks luterlikku kirikut, kuid mitte reformeeritud kirikuid; reformatsioonist lähtunud kirikuid nimetatakse saksa keeleruumis tavaliselt evangeelseteks. Esimesed, tänini säilinud eraldujad olid 12. sajandil albilased. Suurim eraldumine toimus 16. sajandil reformatsiooni käigus, kui tekkisid luteri, kalvini, anglikaani ja "evangeelsed" kogudused. Õpetuslikult pooldatakse emakeelset jutlust ja pühakirja. Protestantismis on arvamuste ja teoloogiliste koolkondade paljusus ja piirkonniti erinev jumalateenistus. Tänapäeval toimub üksikkoguduste ja koguduste liitude vahel oikumeenia ehk koostöö kirikute ja koguduste nõukogu kaudu (Euroopa Kirikute Nõukogu), aga ka vahetult üksikkristlaste tasandil. Adventism Anabaptistid Anglikaani kirik Baptism Kalvinism Luterlus Metodism Nelipühilus Presbüterlus Karismaatilised kogudused (näiteks Elu Sõna, EEVL, Eesti Täisevangeelne Kirik) Kristuse kogudus (vt. Church of Christ) mittekonfessionaalsed kristlikud kogudused (näiteks Willow Creek Community Church, Saddleback Church, Northpoint Community Church jpt) Kiriku ajalugu Martin Luther Reformatsioon Konfessioon Lahkusk
Põldeotsa paisjärv

Põldeotsa paisjärv ehk Põldotsa paisjärv on Pärnu linnas Pärnu maakonnas asuv järv. Paisjärv asub Uruste ojal Audru jõkke suubumise kohal. Järve pindala on alla 1 ha. Põldeotsa paisjärv Eesti looduse infosüsteemis
Pärivere paisjärv

Pärivere paisjärv (ka Are paisjärv, Are veehoidla) oli paisjärv Pärnumaal Tori vallas Mõnuvere jõel. Paisjärv paisutati niisutusrajatisena 1979. aastal ja lasti alla jõe seisundi parandamiseks 2014. aasta juulis, mille tulemusel ei ole see jõest enam eristatav.[viide?] Pärivere paisjärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 29. oktoobril 2014)
Viis (4+1)

"Viis (4+1)" on Jääääre 2007. aasta kontsertalbum. "Väike sõnum" "Ära näri" "Üksinduse valss" "Lihtsad asjad" "Unelmais olen prii" "Ingel lendab ära" "Oota" "Kolm joodikut" "Lühike muinasjutt" "Gorod" "Unele" "Üks jõgi" "Meekarva taevas" "Viimane tramm" "Mööda teed, mis on kividega kaetud"
Salzach

Salzach on jõgi Alpides, Inni suurim lisajõgi. Salzach algab Austrias Kitzbüheli Alpides 2300 m kõrgusel merepinnast. Ta voolab ülemjooksul Kõrg-Tauerni ja Salzburgi Alpide vahelises orus itta. Seejärel pöördub ta põhja ja murrab läbi Salzburgi Alpide. Alamjooksul voolab Salzach läbi Baieri kiltmaa ja suubub Saksamaal Braunau lähedal 344 m kõrgusel merepinnast paremalt Inni. Suurim jõeäärne linn on Salzburg. Jõe pikkus on 225 km, millest 59 km moodustab Saksamaa ja Austria vahelise piiri. Jõe valgla on 6700 km². Keskmine vooluhulk on 11 km enne suuet Burghausenis 251 m³/s. Saksamaal on võimalik umbkaudu 40 km ulatuses (Laufenist Burghausenini) jõekaldal jalutada. Salzachi nimi tuleb saksa sõnast Salz, mis tähendab soola. Enne raudteede rajamist 19. sajandil oli jõgi tähtis soolatransporditee. Kuni 1791. aastani oli jõe ametlik nimi Salza. 1571. aastal oli jõel üleujutus, milles hukkus 2226 inimest. 25. juunil 1786 toimunud üleujutuse kõrgveemärk on linnas tänapäevani alles. 14. septembril 1899 mõõdeti vooluhulgaks 2300 m³/s, 7. septembril 1920 2200 m³/s ja 13. augustil 1959 2100 m³/s. Suurveed on sageli kahjustanud üle jõe ehitatud sildu. 1959. aasta üleujutus viis ära koguni üle Salzachi viiva kiirtee silla.
Nõrkvoolupaigaldis

Nõrkvoolupaigaldis on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia elektripaigaldis, mida iseloomustab vooluahelate suhteliselt nõrk, üldjuhul milliamprites väljendatav tarbimisvool ja madal pinge, nn väikepinge (vahelduvpinge alla 50 V, alalispinge alla 120 V). Nõrkvoolusüsteemide ülesanne on üldjuhul info edastamine ja ainult selleks vajaliku elektrivõimsuse kasutamine. Pinge ja elektrivoolu väärtusi ega ka seadmete kasutusotstarvet ei saa siinjuures lugeda piisavateks eristustunnusteks, mistõttu nõrkvoolupaigaldiste eristamine tugevvoolupaigaldistest ei ole alati ühene. Tänapäeval liigitatakse elektripaigaldisi ja -seadmeid peamiselt selle järgi, kas neid kasutatakse IKTs või energiatehnikas. Tugevvoolupaigaldis
Põhja suusaalad 1956. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalade 1956. aasta taliolümpiamängude võistlused toimusid Cortina d'Ampezzos kaheksal alal: murdmaasuusatamises (meestel ei olnud enam kavas 18 km, mille asemele tulid 15 km ja 30 km, lisaks oli veel 50 km ja 4×10 km teatesõit ning naiste 10 km ja esimest korda 3×5 km teatesõit, kahevõistlus ja suusahüpped). Võistlused olid ka kui 1956. aasta maailmameistrivõistlused. Kuupäev: 30. jaanuar Kuupäev: 27. jaanuar Kuupäev: 2. veebruar Kuupäev: 4. veebruar Kuupäev: 28. jaanuar Kuupäev: 27. jaanuar Kuupäev: 5. veebruar
Kaitseväikepingetrafo

Kaitseväikepingetrafo ehk kaitseeraldustrafo on pinget madaldav eraldustrafo, mis on ette nähtud elektriahelate toiteks kaitseväikepinge maandamata süsteemis (SELV) ja kaitseväikepinge maandatud süsteemis (PELV). Kaitseväikepingetrafo primaar- ja sekundaarmähised on teineteisest eraldatud kahekordse või tugevdatud isolatsiooniga, et vähendada ohtu, mida võiks põhjustada maa ja elektripaigaldise pingestatud osade juhuslik üheaegne puutumine. Kaitseväikepinge Eraldustrafo
Vaaaata

"Vaaaata" on Jääääre 2006. aasta album. "Onu Oskar" "Üksinduse valss" "Õhk kõnib tänaval" "Hullutaja" "Alexander" "Fado" "Ma kaeban naiste peale nüüd" "Lihtsad asjad" "Punased kardinad" "Vala veini" "Tolmused riided" "Vargapoisi tango" "Supilinn" "Tartu väike puust linn" "Laualinad" "Kui on pime siis on pime" "Onu Oskar" "Üksinduse valss" "Õhk kõnib tänaval" "Hullutaja" "Kolm lõtva tulpi" "Alexander" "Kohtumine" "Fado" "Ma kaeban naiste peale nüüd" "Lihtsad asjad" "Romanss" "Punased kardinad" "Vala veini" "Armuke" "Taina + Blatnoi" "Tiivad" "Tolmused riided" "Vargapoisi tango" "Pille-Riin" "Brazileru" "Kosk" "Noore individualisti hümn" "Õhtu Valgas" "Nii need päevd läevad" "Soo" "Supilinn" "Tartu väike puust linn" "Laualinad" "Olen nõnda lahke" "2 tüdrukut" "Kui on pime siis on pime"
Suur Karujärv

Suur Karujärv (ka Suur-Karujärv, inglise keeles Great Bear Lake) on järv Põhja-Ameerikas Kanadas. Järve pindala on 31 153 km² ja kaldajoone pikkus 2719 km. Tema maht on 2240 km³, suurim sügavus 446 ja keskmine sügavus 72 meetrit. Järv asub 186 meetri kõrgusel merepinnast. Tema valgla pindala on 114 717 km². Järve soolsus on 0‰. Suur Karujärv on pindalalt Kanada suurim, Põhja-Ameerikas suuruselt neljas ning maailma suuruselt kaheksas järv. Suurest Karujärvest voolab välja Suur Karujõgi, mis on Mackenzie lisajõgi. Suur Karujärv asub metsakasvu põhjapiiril. "Great Bear Lake". Encyclopaedia Britannica. Vaadatud 20. november 2020. "Great Bear Lake". The Canadian Encyclopedia. Vaadatud 20. november 2020.  Suur Karujärv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sioux City

Sioux City on linn USA-s Iowa osariigis Woodbury ja Plymouthi maakonnas Missouri lisajõe Big Sioux' suudmes. Linnas on umbes 83 000 elanikku. Sioux City on põllumajanduspiirkonna keskus. Sioux City koduleht
Slaavia

Slaavia on Vana-Vene põhjapoolse piirkonna nimi 10. sajandi araabia ja teiste autorite teostes. Lõuna-Slaavia ehk Jugoslaavia Диба Юрій. Географія початкової русі за східними джерелами
Herko-Rasmus Servet

Herko-Rasmus Servet (sündinud 25. märtsil 1967) on eesti keraamik. Ta on mittetulundusühingu Tallinna Käsitöökeskus juhatuse liige. Ta on keraamik Sirje Kuuskmanni poeg.
Sirje Kuuskmann

Sirje Kuuskmann (sündinud 10. septembril 1945) on eesti keraamik. Elab Tallinnas. Eesti Keraamikute Liidu liige Eesti Kunstnike Liidu liige Sirje Kuuskmann on keraamik Herko-Rasmus Serveti ema. Sirje Kuuskmann Eesti Keraamikute Liidu lehel
Susan Sontag

Susan Sontag (sünninimi Susan Rosenblatt; 16. jaanuar 1933 – 28. detsember 2004) oli ameerika kirjanik, filmilavastaja ja poliitaktivist. Sontag kirjutas proosateoseid, esseesid ja kirjanduskriitikat, milles vastustas teravalt tavapäraseid kultuurikäsitlusi ja kriitikameetodeid. 1979 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks 1992 – Malaparte auhind (1966) "Tõlgendamise vastu" (1969) "Radikaalse tahte stiilid" (1980) "Saturni märgi all" (1977) "Fotograafiast" (1978) "Haigus kui metafoor" (1989) "AIDS ja selle metafoorid" (1969) "Duett kannibalidele" (1971) "Vend Carl" (1974) "Tõotatud maa" (1993) "Godot'd oodates, Sarajevo" "Haigus kui metafoor. Aids ja selle metafoorid" (Illness as Metaphor; Aids and its Metaphors). Tõlkinud Krista Kaer. Sari Avatud Eesti raamat, Varrak, Tallinn 2002, 167 lk "Vaikuse esteetika" (esseed; tõlgitud raamatutest: On photography; Under the sign of Saturn; Against interpretation; Styles of radical will). Koostanud Sirje Helme ja Berk Vaher, tõlkinud Berk Vaher. Kirjastus Kunst, Tallinn 2002 "Fotograafiast" (On photography). Tõlkinud Olavi Teppan, Tänapäev, Tallinn 2006, 226 lk "Vaadeldes teiste valu" (Regarding the Pain of Others), Tänapäev, Tallinn 2007, 112 lk "Film ja teater" (essee kogumikust "Styles of Radical Will"). Tõlkinud ja eessõna: Riho Laanemäe – Teater. Muusika. Kino 1990, nr 2, lk 14–27 "Märkmeid Camp’ist". Tõlkinud Toomas Rosin, järelsõna Kajar Pruul – Vikerkaar 1992, nr 8 "Filmikunsti allakäik". Tõlkinud François Serpent, kommenteerinud Udo Uibo – Looming 2001, nr 1, lk 125–128 Järelsõna teosele: Leonid Tsõpkin, "Suvi Baden-Badenis", Tänapäev, Tallinn 2005 Mihkel Mutt, "Müüdid haigustest Susan Sontagi interpreteeringus" (Illness as Metaphor, 1977) – Looming, 1982, nr 11, lk 1579–83 R. T., "Susan Sontagi romaan Ameerikast" (In America, 2000) – Looming 2000, nr 5, lk 796–797 Jaak Rähesoo, "Märkmeid mandrite triivimisest" (raamatu "Vaikuse esteetika" arvustus) – Vikerkaar 2002, nr 5/6, lk 168–171 Katked Susan Sontagi märkmetest ja päevikutest, 1958–67. Tõlkinud Tuuli Seinberg. 1. osa: "Miski peale laiskuse ei takista mind olemast kirjanik" – Eesti Päevaleht/Arkaadia 4. 11. 2006, lk 10–11; 2. osa: "Kirjutamine on enda kulutamine, enda mängu panemine" - samas, 2. 12. 2006
1934. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1934. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 11. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 20.–25. veebruarini Rootsis Sollefteås. Kuupäev: 22. veebruar Kuupäev: 24. veebruar Kuupäev: 25. veebruar Kuupäev: 20. veebruar Kuupäev: 20. veebruar
Allikmailane

Allikmailane (Veronica anagallis-aquatica) on mitmeaastane õistaim teeleheliste sugukonnast. Allikmailast võib leida allikasoodest, veekogude kaldaveest jt märgadest kohtadest. Allikmailase vars on 10...75 cm pikk. Alumised lehed on rootsudega, ülemistel rootsud puuduvad. Õiekroon on sinine. Taim õitseb juunist septembrini. Eestis tavaline[viide?]. Allikmailane andmebaasis eElurikkus
1935. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1935. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 12. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 13.–18. veebruarini Tšehhoslovakkias Vysoké Tatrys. Kuupäev: 15. veebruar Kuupäev: 17. veebruar Kuupäev: 18. veebruar Kuupäev: 13. veebruar Kuupäev: 13. veebruar
Konfessioon

Ladinakeelsest sõnast confessio (tunnistus, ülestunnistus, ka süü ülestunnistus ja hilisemas ajaloos patutunnistus ehk piht) tuletatud nimisõnaga tähistatakse tänapäeval kuulumist mõne kiriku (luterliku, ortodoksi, katoliku, reformeeritud jne), denominatsiooni või koguduste liidu liikmete hulka. Selle sõna vanakiriklik algne tähendus pani olulise rõhu usu tunnistamisele. Oma usust avaliku tunnistuse andmise ja tõendamise jaoks kasutatud kreekakeelne sõna martyreō oli sarnane ladinakeelse confessio tähendusega. Kuna usu tunnistamine võis viia usukannatuseni ning kuni surmani välja, tähistati surmaga lõppenud usu tunnistamist kreekakeelsest sõnast tuletatuna martüüriumiga. Paralleelselt sellega hakati vajadusel surmanuhtluseks valmis usu tunnistajaid kutsuma ladinakeelse sõnaga Confessores. Reformatsiooni ajal ja sellest alates hakati sõnaga Confessio tähistama usulausete ja õpetuste kokkuvõtet. Nii kannab luterlik Augsburgi usutunnistus aastast 1530 pealkirja Confessio Augustana. Šveitsi reformaatorite tööna kirjutati usutunnistuslikud dokumendid Confessio Helvetica prior (1536) ja Confessio Helvetica posterior (1562) ning sellest alates ilmus uute usutunnistuslike osaduskondade erinevaid usuliste põhijoonte kokkuvõtteid, mille tulemusena hakati erinevaid usukogukondi nimetama konfessioonideks, mis saavutas oma kõrgpunkti 19. sajandil. Tänapäeval mõistetaksegi konfessioonidena rohkem või vähem organiseerunud ning ühtseid usutunnistuslikke õpetuslauseid järgivaid kirikuid, usulisi ühendusi ja denominatsioone. Konfessioonidel on peale õpetuslike kokkulepete ka sisemist elu korraldavad kirjutatud ja kirjutamata mentaliteedi markerid ja praktikad (amet, liturgia, sakramendid, pühadering jne), mis kokku kujundavad konfessionaalse identiteedi. Pikema aja jooksul kujuneb ka teadlikkus oma konfessiooni ajaloost. Sarnaseid õpetusaluseid tunnistavad konfessioonid moodustavad vahel ka konsultatiivseid liitusid ja ühiseid eesmärke teenivaid tööorganeid nagu Eesti Kirikute Nõukogu (EKN), Evangeelsete Kirikute Osadus Euroopas (EKOE) jt. Konfessionaliseerumine
Elus!!!

"Elus!!!" on Jääboileri 1996. aasta album. "Telegramm" "Majakavahi puhkuse laul" "Leedu tüdruk" "Võru blues" "Ennustus" "Ilus päev" "Minu pruut" "Laualinad" "Veider sõber" "Pole ammu olnud sinu juurde asja" "Õhtulaul" "Haldjamälestus" "Jääkaru lugu"
Lõhkjalalised

Lõhkjalalised ehk müsiidid (Mysidacea) on kõrgemate vähkide klassi kuuluv loomarühm, mida varem käsitleti seltsina (müsiidilised). Lõhkjalalised on tillukesed, tavaliselt 2–30 mm pikkused saleda kehaga vähid. Väliselt meenutavad nad krevette, ehkki fülogeneetiliselt nad lähedalt seotud pole (krevetid kuuluvad kümnejalaliste (Decapoda) seltsi). Nad on erakordselt laialdase levikuga, enamus müsiidilisi elab meres kõigis sügavuskihtides, mageveest teatakse vaid 42 liiki. Eestis on kuus lõhkjalaliste liiki, kõik nad elutsevad Läänemeres ja on seal laialt levinud. Laialdase leviku ja suure arvukuse tõttu on müsiidilised tähtsaks toiduks kaladele. Näiteks Läänemeres söövad neid eriti suurel hulgal meritint ja räim. Kagu-Aasias tarvitatavad müsiide toiduks ka inimesed, näiteks valmistatakse neist kastmeid riisitoitude maitsestamiseks. Madalas vees elavate lõhkjalaliste keha on poolläbipaistev ja paljudel liikidel kumavad läbi kehakatte suured tumeda pigmendiga täidetud värvrakud ehk kromatofoorid. Tänu nendele rakkudele muutuvad müsiidid valguse käes heledamaks, pimeduses tumedamaks: valges koondub kogu pigment raku piires kokku, pimedas jaotub laiali. Sügavamal vees elavatel müsiididel pole kromatofoore ning need vähid on punase värvusega. Lõhkjalaliste seljakilp (karapaks) on hästi arenenud. Karapaksi alt ulatub välja peenike tagakeha, mis lõpeb sabalehvikuga. Sabalehvik on moodustunud hästiarenenud ujujalgadest ja otslülist. Paljudel müsiidilistel asetseb sabajalgade küljes veel tasakaaluelund, see on läbi kehakatete hästi nähtav ning selle esinemise järgi on müsiidilisi lihtne eristada teistest sarnastest vähilaadsetest. Lõhkjalalistel on varrekeste otsas asuvad silmad ja väga pikad meeleharjastega kaetud tundlad. Isastel loomadel paikneb eestundlatel veel eriline meelejätke, mis on abiks emaste otsimisel. Neil on kaheharulised rindmikujalad (pereionid), mida on kaheksa paari; esimesi neist nimetatakse lõugjalgadeks. Lõugjalad on abiks veest toidu haaramisel ja selle kurnamisel. Ülejäänud rindmikujalad on liikumiseks: nii ujumiseks kui roomamiseks, mõnedel soojemate merede liikidel ka põhjamutta kaevumiseks. Tagakehajalad on müsiidilistel tavaliselt taandarenenud ja tillukesed, isastel võivad nad olla muundunud. Traditsiooniliselt on lõhkjalalisi käsitletud seltsina, uuemates süstemaatikates aga jagatakse retsentsed lõhkjalalised kaheks seltsiks: Lophogastrida ja Mysida (müsiidilised), sest nende sarnasus ei põhine ühisel päritolul. Meland, K., Mees, J., Porter, M., Wittmann, K. J. Taxonomic review of the orders Mysida and Stygiomysida (crustacea, peracarida). PLoS One. 2015 Apr 30;10(4):e0124656. doi: 10.1371/journal.pone.0124656. PMID: 25927358; PMCID: PMC4415813. Selts: Müsiidilised. - Lülijalgsed. zbi.ee Huvitavat. - Selts: Müsiidilised. - Lülijalgsed. zbi.ee Välisehitus. - Selts: Müsiidilised. - Lülijalgsed. zbi.ee "Ruhnu lähedalt leiti uus vähiliik", Postimees Online 17. veebruar 2009
Nii ongi

"Nii ongi" on Jääboileri 2001. aasta album. "Sina said uue elu" "Paljajalu asfaldil" "Teater" "Kuu" "Aeglaselt ja raskelt" "Ja puud on punased" "Nahkhiire lend" "Karussell" "Kuritöö" "Kaks tüdrukut" "Unenäovabrik" "Lumevärv" "Kõik on võimalik" "B-hommik" "Jäljed" Jääboileril valmis plaat ja film. – SL Õhtuleht, 17. aprill 2001, lk 4.
Oikumeenia

Oikumeenia tähendab kristlikus maailmas koostööd konfessioonide vahel. Oikumeenia alus on teoreetiline Kristuse kirik, kuhu kuuluvad kõik ristitud. Kirik on aja jooksul lagunenud roomakatoliku, õigeusu ja protestantlikeks kogudusteks. Peale selle on hulk sekte, kes ei tunnista kiriku oikumeenilist ühtsust. 1992. aastal Porvoo ühisavaldus, Põhja-Euroopas uus osaduskond: anglikaani, Šoti, Iiri, Põhja- ja Baltimaade kogudused kooskõlastasid ühise arusaama piiskopiametist. 1997. aastal alustasid katoliku kogudused ja luteri kogudused tihedamat koostööd. Alusdokument "Ühisavaldus õigeksmõistuõpetusest". Kristlik portaal Kaev.net - Eesti kristlaskonda esindav portaal, kus on uudised, artiklid, pildid, videod, usukogemused, arvamused, jutlused, üritused, foorum, blogid ja mängud. Kristlikud uskkonnad, mida aktsepteerib Eesti Kirikute Nõukogu, on Kaevus erineval moel esindatud. Eesti Kirikute Nõukogu Evangeelne Allianss Agape Eesti Eesti Evangeelne Üliõpilaste Ühendus Oikumeeniline jumalateenistus
Kookospalm

Kookospalm ehk harilik kookospalm (Cocos nucifera) on palmilaadsete sugukonna kookospalmi perekonna ainus liik. Kookospalmi vili (täpsemalt luuvili) on kookospähkel. Kookospalm arvatakse pärinevat Vaikse ookeani keskosast Polüneesia saartelt. Ta on väga soojanõudlik taim; kui pähkel oma rännakul satub ekvaatorist liiga kaugele, siis võib ta küll kasvama minna, kuid viljad ei valmi. Maailma soojade maade parkides tuntakse kookospalmi ilupuuna. Kookospalm on kuni 30 meetri kõrgune võimsate sulgjate lehtedega puu. Tüve läbimõõt ulatub 60 sentimeetrini. Ladvas kasvab kuni 40 lehte, umbes kolme aasta vanused lehed langevad maha. Leht on 5 meetri pikkune, ligi 2 meetri laiune ja kaalub 10 kuni 15 kg. Nõnda pole palmi vilus sugugi ohutu magada, kookospähklid kaaluvad ju ka kuni 8 kg. Ta ei karda soolast vett ja võib kasvada üsna vee piiril. Kookospalmi nimetatakse tüüpiliseks vee kaudu levitajaks ehk hüdrohooriks[viide?]. Vette kukkunud kookospähkel peab 3 kuni 4 kuu jooksul randuma, sest muidu võib idanema hakanud seeme hukkuda. Kui ookeanis kerkib uus saareke, siis saab selle üheks esimeseks asukaks tõenäoliselt kookospalm. Kookospalmi õitsemisest kuni vilja valmimiseni kulub 9 kuni 11 kuud. Kookospähklite koristamine ei ole kerge töö: tuleb ronida palmi otsa ja luuviljad alla visata. Ühes kobaras on tavaliselt 8 kuni 10 pähklit. Vahel lüüakse tüvesse sälgud, et jalad ronimisel tuge leiaksid. Tulevikus tahetakse käsitöö osa vähendada, selleks annab võimaluse kookospalmide kääbusvormide kasvatamine, mis hakkavad varem vilja kandma ja mille tüved ei kasva kõrgeks. Keegi misjonär on kirjutanud: „Vaevalt küll leiame kookospalmi küljest osakese, mida Lõunamere saarte elanikud kasutada ei saaks. Kirjeldada kõiki neid hüvesid, millega looja seda puud on õnnistanud, võrduks hümniga, mida me tema auks laulame“ – Maas suurte pundardena kavavad narmasjuured koosnevad peenikestest niidikestest, millest saab valmistada tantsuseelikuid. Palmi tüvest saab palmipuitu, millest saab valmistada mitmesuguseid tarbeesemeid. Arvestama peab aga sellega, et palmi tüvi ei koosne ühesuguse kvaliteediga puidust. Tüve välimistes osades on üsna tihe ja tugev puit, kuid tüve keskosa puidu kvaliteet on tunduvalt halvem. Kookospalmi lehtesid on kasutatud mattide ja onnide katuste tegemisel. Noori lehti süüakse salatina, neid nimetatakse ka palmikapsaks.  Pikemalt artiklis Kookospähkel Kookospähklit peetakse kookospalmi kõige väärtuslikumaks osaks. Bengt Danielsson. "Õnnelik saar". Eesti Raamat, 1965, lk. 149 Coconut Palm Stem Processing Technical Handbook. 1.2 Properties of the palm stem  Kookospalm – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Patused mõtted

Patused mõtted on ‎INBoileri 2001. aastal ilmunud album. "Suitsu sees" "Patune mõte" "Haige jalaga lind" "Haldjamälestus" "Üksi ja lasteta" "Jää äär" "Laul olematust linnast" "Üle laua" "Nool selga" "Magamata öö" "Mees tuleb koju" "Lapsele" "Tuletorn" "Leedu tüdruk" "Oma häda"
InBoiler

InBoiler on eesti ansambel. InBoil (laul) Alari Piispea (basskitarr) Marek Talts (kitarr) Tiit Kevad (löökriistad) Tiit Kikas (elektriviiul) Meelis Unt (saksofon) 2001 "Patused mõtted" 2013 "Tere, ma armastan sind" 2015 "Isiklikult" Jäääär Jääboiler Jaan Sööt Bonzo
Mull

Mull on gaasi piirkond, mis on igalt poolt ümbritsetud vedeliku või tahkisega ja on tavaliselt selle pindpinevuse rõhu all. Igapäevaelust on tuntud mullid, mis moodustuvad vedeliku keemaminekul, kui algselt vedelikus lahustunud gaas eraldub vedelikust ja kerkib mullina pinnale. Mänguasjadena on levinud seebimullid, mille puhumiseks kasutatakse spetsiaalseid seebimullipuhujaid. Sageli puhutakse mulle närimiskummi närimise käigus. Niisugused olmes sagedased mullid on olemuselt ajutised ja lõhkevad peatselt, mistõttu metafoorselt kutsutakse mullideks sisutühje väiteid ja sõnavõtte. Samas nimetatakse näiteks tööstuses mullideks ka metallivalu käigus tahkesse materjali jäänud gaasikogumeid, mis on vee-, seebi- ja nätsumullidega võrreldes märksa püsivamad. Süsihappegaasi mullid on olulised karastusjookide ja kääritatud jookide nagu kalja, õlle ja vahuveini tootmises. Tehnikas kasutatakse mulle näiteks vesiloodiga nivelliirides, kus mulli asendi abil mõõteriistal saab määrata, kuivõrd erineb aluspinna asend horisontaalist. Mullsortimine
1937. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1937. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 14. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 14.–18. veebruaril Prantsusmaal Chamonix's. Kuupäev: 14. veebruar Kuupäev: 16. veebruar Kuupäev: 18. veebruar Kuupäev: 12. veebruar Kuupäev: 12. veebruar
Polüteism

Polüteism ( < kreeka keeles poly palju + theos jumal) on paljusid jumalaid tunnistav immanentne usundivorm (religioonivorm). Polüteismi puhul on erinevatel jumalatel erinevad funktsioonid ja atribuudid. Konkreetsetel kommunikatsioonijuhtudel (jumalateenistus, palve) pöördutakse tihti just selle jumala poole, kes vastaval puhul kõige paremini sobib pöörduja ootuste ja vajadustega. Polüteismi ja monoteismi astmestatud vahevormi nimetatakse henoteismiks. Immanentne Monoteism Mütoloogia Jumalus Jumalad Egiptuse jumalused