Väike-Maarja kihelkond

Väike-Maarja kihelkond (lühend VMr, saksa keeles Kirchspiel Klein-St. Marien) on ajalooline kihelkond Virumaal ja Eestimaa kubermang Viru (Rakvere) kreisis. Kihelkond asutati 14. sajandi keskpaigas. Enamik selle aladest kuulus varem Simuna kihelkonda. Esimest korda avati Väike-Maarjas kihelkonnakool 1723. aastal, teist korda 1750. aastal, kuid püsima jäi alles 1873. aastal. Kihelkonnas paiknes 18 mõisat: 1 kirikumõis, 11 rüütlimõisast peamõisat koos 3 kõrvalmõisaga ja 3 poolmõisat. Lisaks oli seal 6 karjamõisat. Araski mõis (Arraska) rüütlimõis Ebavere mõis (Ebbafer) Äntu mõisa karjamõis Ilmandu poolmõis (Ilmando) poolmõis eraldati Raigu mõisast 1911 Kaarma mõis (Kaarmann) rüütlimõis Karunga mõis (Karrunga) Lasila mõisa karjamõis Kiltsi mõis (Schloß Aß) rüütlimõis Kivistiku mõis (Kiwistik) Kaarma mõisa karjamõis Koonu mõis (Kono) rüütlimõis Kullenga mõis (Kullenga) Porkuni mõisa karjamõis Kärsa mõis (Kersel) rüütlimõis Lammasküla mõis (Lammasküll) poolmõis, eraldati Varangu mõisast 1860. aastal, Väike-Maarja vald Müüriku mõis (Marienhof) poolmõis Nõmme (Nömme) poolmõis, kuni 1865. aastani rüütlimõis Pandivere mõis (Pantifer) rüütlimõis Porkuni mõis (Schloß Borkholm) rüütlimõis Põdrangu mõis (Pöddrang) rüütlimõis Pärenhofi poolmõis (Pärenhof), eraldati Kaarma mõisast Raeküla mõis (Raeküll) Pandivere kõrvalmõis Sootaguse mõis (Soentagk) eramõis Triigi mõis (Ottenküll) rüütlimõis Uhe mõis (Uhhe) Kärsa mõisa karjamõis Uniküla mõis (Unniküll) rüütlimõis Uuemõisa mõis (Charlottenburg) Vao mõisa karjamõis Vao mõis (Wack, Wakk) rüütlimõis Visila mõis (Wistla) Porkuni mõisa karjamõis Vorsti mõis (Sternhof) Kiltsi kõrvalmõis Väike-Maarja kirikumõis (Pastorat Klein-St. Marien) Äntu mõis (Engdes) rüütlimõis Ärina mõis (Errinal) Koonu kõrvalmõis Kaarma vald (1866–1893) Kiltsi vald (1866–1893) Koonu vald (1866–1893) Kärsa vald (1866–1893) Lammasküla vald (1866–1893) Nõmme vald (1866–1893) Pandivere vald (1866–1893) Porkuni vald (1866–1939) Põdrangu vald (1866–1893) Raeküla vald (1866–1893) Triigi vald (1866–1893) Uniküla vald (1866–1893) Vao vald (1866–1939) Äntu vald (1866–1893) Ärina vald (1866–1893) Eesti Rahva Muuseumi kogudes on Väike-Maarja kihelkonnast 567 eset: rahvarõivaste osi, ehteid, käsitööesemeid, töövahendeid, põllutööriistu jne. Fotokogus on ligi 400 fotot, millel on jäädvustatud rõivastust, käsitööesemeid, sündmusi ja tegevusi (sõnnikuvedu, kartulivõtmine jne), inimesi (nt sportlased), hooneid. Esimest korda käisid muuseumi vanavarakogujad kihelkonnas 1910. aasta augustis. Väike-Maarja keskuses 19. sajandil ehitatud endises kihelkonnakooli hoones asub Väike-Maarja muuseum, kus olev väljapanek tutvustab Väike-Maarja kihelkonna kultuuripärandit. Kihelkond jääb tänapäeval tervikuna Lääne-Virumaa aladele. Kihelkonna enamiku katab Väike-Maarja vald. Kihelkonna loodeserv kuulub Tapa valda. Väike-Maarja kihelkond "Eesti mõisaportaalis" (vaadatud 1. oktoober 2012) Ajalugu Väike-Maarja vald (vaadatud 1. oktoober 2012) Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool Väike-Maarja kihelkond Eesti Rahva Muuseum (vaadatud 1. oktoober 2012) Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 492–494. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 83–84. Olga Männik. Ajalooline pärimus Väike-Maarja kihelkonnast 1931-1932 Eesti Kirjandusmuuseum. 2004. Väike-Maarja kihelkond Eesti Entsüklopeedias