laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Luulekassett

Luulekassett on illustreeritud pappkarp, mis sisaldab õhukesi pehmes köites luuleraamatuid (luulevihikuid)[viide?]. Eesti kirjandusloos on tuntud 1960. aastatel debüteerinud luuletajate "kassetipõlvkond", kelle debüütluulekogud ilmusid luulekassetina. "Noorte autorite" sarja kassette imiteerisid kaks hilisemat debüütkogumikku, "Kassett '88" ja "Kassett '90". Hiljem on kassetiformaati kasutatud nt kogumike "Kaardipakk" ja "Kaardipakk 2" jaoks. Pilt luulekassetist
Üldõpetus

Üldõpetus on õppetöö korraldus, mille korral õppematerjal pole jaotatud mitte üksikute õppeainete (nagu tavalises õppetöö korralduses), vaid korraga mitut õppeainet hõlmavate kompleksteemade kaupa. Üldõpetusteoreetikute väitel on lapse kujutluses maailm terviklik ja õppeainete kaupa õpetamine lõhuks selle terviklikkuse. Üldõpetust on Eestis rakendatud peamiselt algklassides. Eestis on üldõpetusteooriaga tegelenud Johannes Käis ja Jüri Parijõgi. kompleksmeetod ainepõhine õppekava kompleksprogramm Eesti entsüklopeedia. 10. köide: TÜRI–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998, lk 639.
Puhas häälestus

Puhas häälestus on muusikas häälestus, mille puhul helide sagedussuhted vastavad naturaalarvude suhetele. Puhtas häälestuses on liitheli osahelid. Teoreetiliselt on iga puhtas häälestuses intervall kirjeldatav täisarvude suhtega. Näiteks puhast oktaavi kirjeldab täisarvude suhe 2:1, puhast kvinti suhe 3:2 ning puhast kvarti suhe 4:3. Kahe intervalli liitmiseks tuleb nende suhted korrutada ning lahutamiseks vastavalt jagada. Näiteks puhtas häälestuses tervetooni saamiseks tuleb puhtast kvindist lahutada puhas kvart ((3:2)/(4:3)=9:8). Suure tertsi peaksime saama kahe puhta tervetooni liitmisel ((9:8)*(9:8)=81:64). Siin tulebki esile üks puhta häälestuse probleeme, sest puhas suur terts suhtarvuga 5:4 ehk 80:64 ei võrdu kahe puhta tervetooni liitmisel saadud tertsiga 81:64. Erineval moel saadud tertsi suuruste suhet (81:64)/(80:64)=81:80 nimetatakse didymose kommaks ehk süntooniliseks kommaks. Puhta häälestuse näideteks on ptolemaiose häälestus, pythagorase häälestus ja kesktoonhäälestus.
Kaitseatašee

Kaitseatašee (ka: sõjaväeatašee[viide?]) on sõjandusspetsialist (inglise keeles military expert), kes töötab diplomaatilises esinduses ja annab erialast (sõjanduse) nõu; üks eriatašeedest. Enamasti on kaitseatašeeks mõni kõrge sõjaväelane, kes diplomaatilise esinduse töö kõrval tegutseb ka sõjaväes.
Pürksi külanõukogu

Pürksi külanõukogu oli külanõukogu Noarootsi vallas ja hiljem Haapsalu rajoonis. Lisaks Pürksi külanõukogule moodustati 1945. aastal Noarootsi valla territooriumile ka Sutlepa külanõukogu. Endises Noarootsi kihelkonnas asunud Riguldi valla territooriumile moodustati aga Tuksi ja Vanaküla külanõukogu. 1954. aastal liideti senised Sutlepa ja Pürksi külanõukogu ühiseks Pürksi külanõukoguks, kuid 1971. aastal lahutati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 10. märtsi seadlusega Sutlepa piirkond (4870 hektarit ja 200–300 inimest) taas Pürksi külanõukogust ja liideti koos Tuksi külanõukogu territooriumiga Linnamäe külanõukogu koosseisu. Viis aastat hiljem, aastal 1976, liideti Pürksi külanõukoguga seni Linnamäe külanõukogu koosseisus olnud ülejäänud Noarootsi valla territoorium. Mainitud territooriumi suurus oli 15 678 hektarit ning liitmine lisas Pürksi külanõukogusse rohkem kui 500 elanikku (teistel andmetel üle 600 elaniku). 1977. aastal liideti osa Pürksi külanõukogu territooriumil olnud külasid ja külanõukogusse jäi alles 16 küla. Külanõukogu territooriumil tegutses V. I. Lenini nimeline kolhoos. 1 Kuulus varem Tuksi külanõukogusse 2 Liideti mõne teise külaga 1991. aasta 11. aprillil võttis Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidium vastu otsuse, millega Lääne maakonna Pürksi külanõukogu nimetati ümber Noarootsi külanõukoguks ning tehti vastavad muudatused Eesti NSV alevike ja külade nimekirjas (Eesti NSV Teataja 1977, nr 11, art. 127). Hiljem nimetati Noarootsi külanõukogu ümber Noarootsi vallaks, kuid 2017. aastal kaotatud valla sünnipäeva tähistati siiski just 11. aprillil. Pürksi Noarootsi vald Sutlepa külanõukogu Tuksi külanõukogu Vanaküla külanõukogu Ajalugu - Noarootsi Vallvalitsus. Vaadatud 22.05.2014. "Rahvastiku ühtlusarvutatud sündmus- ja loendusstatistika". Hiiumaa, Läänemaa 1965-1990. Vaadatud 23.05.2014. Lääne maakonna Pürksi külanõukogu ümbernimetamise kohta. Riigi Teataja, 1991, 14, 183. Vaadatud 22.05.2014. Rickul/Nuckö Hembygdsförenings Medlemsblad. Nr 2, Juni 2011. Vaadatud 22.05.2014.
Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel

Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 12.–26. veebruarini Pragelatos. Suusarajad asusid 1530–1620 m kõrgusel merepinnast. Ette oli valmistatud kaks suuremat ringi: "Punase" pikkus oli ligi 6200 m ja "Kollase" pikkus umbes 3800 m. Ringide kombineerides oli võimalik koostada vajaliku pikkusega võistlusradu. Suusastaadioni läheduses oli ka soojendusrada ja kaks nõlva suuskade testimiseks. Suusavahetusega sõit oli olümpiakavas esimest korda. 1992, 1994, 1998 ja 2002. aastal oli kavas jälitussõit. Kolmel esimesel korral sõitsid esimese osana mehed 10 km klassikat ja teisena 15 km vabatehnikaga ning naised vastavalt 5 km ja 10 km. Salt Lake City OM-il oli mõlema distantsi pikkus meestel 10 km ja naistel 5 km. Murdmaasuusatamises jagatud medalid riigiti. Finaal: 22. veebruar Osavõtjaid: 80 Ametlikud tulemused: finaal Finaal: 14. veebruar Osavõtjaid: 25 võistkonda Ametlikud tulemused: finaal Finaal: 17. veebruar Osavõtjaid: 99 Olümpiavõitja 2002: Andrus Veerpalu, Eesti Ametlikud tulemused 12. veebruar Osavõtjaid: 77 (stardileht) Ametlikud tulemused 26. veebruar Osavõtjaid: 82 (stardileht) Ametlikud tulemused 19. veebruar Osavõtjaid: 16 võistkonda (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Norra (Anders Aukland, Frode Estil, Kristen Skjeldal, Thomas Alsgaard) Ametlikud tulemused 22. veebruar Osavõtjaid: 66 (stardileht) Ametlikud tulemused finaalid – kvalifikatsioon 14. veebruar Osavõtjaid: 16 naiskonda (1 stardileht)-(2 stardileht) Ametlikud tulemused 16. veebruar Osavõtjaid: 72 (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Bente Skari, Norra Ametlikud tulemused 12. veebruar Osavõtjaid: 67 (stardileht) Ametlikud tulemused 24. veebruar Osavõtjaid: 62 (stardileht) Ametlikud tulemused 18. veebruar Osavõtjaid: 17 naiskonda (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Saksamaa (Manuela Henkel, Viola Bauer, Claudia Künzel, Evi Sachenbacher) Ametlikud tulemused
Ludmilla Rass

Ludmilla Rass (12. september 1919 – 16. mai 2014) oli eesti raamatukogundustegelane. Ta sündis Tallinnas, lõpetas 1938. aastal Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi ja 1946. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal. Pärast ülikooli lõpetamist asus ta tööle Fr. R. Kreutzwaldi nimelises Eesti NSV Riiklikus Raamatukogus, kus oli aastatel 1953–1975 teadusdirektor. Aastatel 1971–1972 oli ta ajutiselt ka raamatukogu direktori kohusetäitja. Aastatel 1976–1987 oli Rass Eesti NSV Riikliku Laste- ja Noorteraamatukogu direktor. Sellelt ametikohalt läks ta ka pensionile. Ludmilla Rass suri 16. mail 2014 ja 23. mail maeti ta Liiva kalmistule. http://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=Ludmilla&filter_maetud_perenimi=Rass&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=[alaline kõdulink]
Ptolemaiose häälestus

Ptolemaiose häälestus ehk ptolemaiose diatooniline helirida on muusikas ptolemaiose tugeval diatoonilisel tetrakordil põhinev häälestussüsteem. Ptolemaiose diatooniline helirida põhineb tetrakordil, mis koosneb suurest tervetoonist T (9:8), väiksest tervetoonist t (10:9) ja puhtast diatoonilisest pooltoonist s (16:15). Sellist tertakordi nimetatakse ka ptolemaiose tugevaks diatooniliseks tetrakordiks (Ptolemy's intense diatonic tetrachord), mille vastandiks on ptolemaiose nõrk diatooniline tetrakord (Ptolemy's soft diatonic tetrachord), mis koosneb septimaalsest kromaatilisest pooltoonist (septimal chromatic semitone, 21:20), väiksest tervetoonist (10:9) ning puhtast diatoonilisest pooltoonist (16:15). Kuigi nii ptolemaiose kui ka pyhtagorase häälestus põhinevad puhastel kvintidel ja kvartidel, on ptolemaiose häälestuses tertsi pehmemad ja sulanduvamad. Ptolemaiose häälestuse omapäradeks on D-F ehk pythagorase väike terts (32:27), D-A hundikvint (4:27), F-D kui pythagorase suur sekst (27:16) ja A-D kui hundikvart (27:20). Kõik need intervallid erinevad vastavatest puhtas häälestuses intervallidest didymose komma (81:80) võrra.
Dadra ja Nagar Haveli

Dadra ja Nagar Haveli oli India liiduterritoorium. 2020. aastal liideti Dadra ja Nagar Haveli ning Damani ja Diu liiduterritoorium Dadra ja Nagar Haveli ja Damani ja Diu liiduterritooriumiks.
Arius

Arius on ladinakeelne nimi, mille all on tuntud: Areios, arianismi rajaja Harī Rūd, jõgi Kesk-Aasias hammassäga, perekond kalu hammassägalaste sugukonnas Areios Didymus, 1. sajandil eKr elanud stoik
Pythagorase häälestus

Pythagorase häälestus on muusikas puhas häälestus, mis põhineb puhastel kvintidel sagedussuhtega 3 / 2. Nimetust "pythagorase häälestus" hakati kasutama 16. sajandil süsteemi kohta, mida Pythagoras oli kirjeldanud juba 6. sajandil eKr ja keskaja teoreetikud olid edasi arendanud. Puhta häälestuse tingimustes tekkiv pythagorase helirida on ükskõik milline helirida, mis on konstrueeritud ainult puhastest kvintidest (3:2) ja oktaavidest (2:1). Antiik-Kreekas oli pythagorase häälestus tuntud terakordina, kaheteisthelilise pythagorase häälestussüsteemi arendasid välja keskaja teoreetikud. Pythagorase häälestus põhineb puhastel kvintidel sagedussuhtega 3 / 2. Alustades näiteks noodist D (D-põhine häälestus), on võimalik moodustada kuus kvinti üles ja alla: E♭—B♭—F—C—G—D—A—E—B—F♯—C♯—G♯ Jätkates veel ühe kvindi võrra allapoole, A♭—E♭—B♭—F—C—G—D—A—E—B—F♯—C♯—G♯ ilmneb probleem, kuna A♭ ja G♯ ei ole enam helid sagedussuhtega 2 / 1 (oktav). A♭ ja G♯ vahelist intervalli nimetatakse pyhtagorase kommaks. Järgmine tabel illustreerib, kuidas põhihelist D alustades pythagorase häälestuses heli erineb võrdtemepereeritud häälestuses helist: Näiteks põhihelist C ehitatud diatooniline pythagorase helirida on:
Üliõpilasselts Concordia

Concordia oli Eesti üliõpilasselts. Organisatsioon asutati 1923. aastal Tartu Ülikooli juures nime all Harjumaa Üliõpilaskogu. Algul kuulus organisatsiooni mees- ja naisüliõpilasi. 1923. aasta septembris nimetati organisatsioon ümber Maa-alaliseks Üliõpilasseltsiks Concordia. Aastal 1924 korraldati organisatsioon ümber ja muudeti üliõpilasseltsiks Concordia. Aastal 1927 muudeti organisatsioon meesseltsiks. Aastal 1940 organisatsiooni tegevus Nõukogude okupatsioonivõimude poolt keelustati, ent tegevust jätkati paguluses. TEA entsüklopeedia 5. köide, 2011, lk 138.
Kantsler

Kantsler on paljudes riikides erinevate ametnike (sh riigiametnike) nimetus. Euroopa ja Ameerika riikides peetakse kantsleri all silmas mingit kõrget ametnikku (üldjuhul riigiametnikku). Laiemas tähenduses on kantsler kantselei juhataja. Kesk- ja varauusaegses Euroopas (sh keskaegsel Liivimaal) nimetati kantsleriks valitseja kantselei juhti, kes sageli oli ka arhiivi ülem ja pitsatihoidja. kantsler (Eesti) on Eestis ministeeriumi ametnikkonna töö juht ülikooli kantsler on ülikooli tugiüksuste töö juht Tallinna linnakantsler on Tallinna Strateegiakeskuse juht EELK kantsler on EELK majanduselu ning konsistooriumi kantselei juht TEA entsüklopeedia 10. köide, 2013. Lk 73 liidukantsler riigikantsler õiguskantsler
Kantselei

Kantselei on ametiasutuse osakond või ruum (mõnikord ka omaette asutus), mis tegeleb ametliku asjaajamisega, sh kirjavahetusega. Kantselei juhatajat võidakse nimetada kantsleriks. Riigikantselei (EV valitsusasutus) vallakantselei "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 21.05.2014)
Juhatus

Juhatus on juriidilise isiku (nt organisatsiooni, asutuse, ettevõtte) tegevust juhtiv ja seda esindav valitav organ. Juhatus peab olema enamikul eraõiguslikel juriidilistel isikutel (nt MTÜ-del). Täisühingul ja usaldusühingul juhatust pole; nende ühingute juhatuse moodustavad juhtivad ühingu täisosanikud. ainujuhtimine TEA entsüklopeedia 9. köide, 2012. Lk 243 "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 21.05.2014)
Yakushima

Yakushima ehk Yaku (jaapani keeles 屋久島) on Jaapani saar Ōsumi saarestikus Kyūshū saarest 80 km lõunas. Yakushima asub Nansei saarestikus, täpsemalt Satsunani saarestiku põhjaosa moodustavas Ōsumi saarestikus. Saarestikust loodesse jääb Ida-Hiina meri, kagusse Vaikse ookeani see osa, mida ei ole eraldi meredeks jagatud. Ōsumi saari eraldab põhjas olevast Kyūshūst Ōsumi väin ja edelas olevatest Tokara saartest Tokara väin. Ōsumi saarestiku suurimast saarest Tanegast eraldab Yakushimat Tanega väin. Yakushima kuulub Kagoshima prefektuuri, mille keskus Kagoshima asub Kyūshūl. Kuid halduslikult on moodustatud Yakushima linn, mille koosseisu kuulub terve saar ja lisaks veel läheduses asuv Kuchinoerabujima saar. Saare pindala 503 km². Saarel elab umbes 15 000 inimest. Kõige suurem asula saarel on põhjarannikul paiknev Kamiyaku. Saare kõrgeim punkt Miyanoura on 1935 meetrit kõrge. Yakushima on Jaapani kõige suurema sademehulgaga paik. Aastane sademehulk on 4175 mm. Kõige rohkem sajab juunis (778 mm) ja mais (437 mm), kõige vähem veebruaris (224 mm) ja detsembris (241 mm). Rahvasuu räägib, et saarel sajab 35 päeva kuus. Suvel esineb aeg-ajalt maalihkeid, mis on põhjustatud pikaaegsetest sadudest. Yakushima on ka Jaapani lõunapoolseim punkt, kus talvel on mägedes lumi maas, mõnel aastal seejuures kuude viisi, ehkki ookeani temperatuur ei lange saarel kunagi alla 19 °C. 1980 moodustati saarel 18,958 ha suurune biosfäärikaitseala. 1993 määrati 10 ha suurune ala saarel Ramsari rahvusvahelise tähtsusega märgalaks. See on ühtlasi ohustatud merikilpkonna suurim munemispaik Vaikse ookeani põhjaosas. Saar on alates 1993 UNESCO maailma looduspärandi nimekirjas, sest seal on säilinud ürgmets, kus kasvab palju krüptomeeriaid (Cryptomeria japonica) ja rododendroneid. Suurtest loomadest elavad saarel jaapani makaak ja hirv. Yakushima on osa Kirishima-Yaku rahvuspargist. Aastas külastab saart umbes 300 000 turisti. Väidetavalt on Yakushima saare mets inspireerinud Hayao Miyazakit filmi "Printsess Mononoke" metsa väljamõtlemisel. Üle poole Yakushima saarel kasutatavast elektrienergiast on saadud hüdroenergiast. Üle jäävat energiat kasutatakse vesiniku tootmiseks väikeses Kagoshima ülikooli katsejaamas. Suur maailma atlas, lk. 88-89
Konkurss

Konkurss on võistlus, milles selgitatakse välja näiteks mingi ametikoha või tasu saajad või õppeasutusse pääsejad. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 21.05.2014)
Seihaku Irako

Seihaku Irako (jaapani keeles 伊良子清白 Irako Seihaku ; 4. oktoober 1877 Tottori prefektuur – 10. jaanuar 1946) oli jaapani arst ja luuletaja. Ta kirjutas luuletusi waka-stiilis. Tema tuntuim luulekogu on "Kujaku-bune" ("Paabulinnu paat"), mis ilmus aastatel 1906 ja 1929.
Marslane

Marslane on planeedi Marss oletatav päriselanik. Kuigi siiani pole otsingud elu võimalikkusest Marsil tulemusi andnud, on alates 19. sajandist paljud ulmekirjanikud kujutanud oma teostes sealt pärinevaid eluvorme. humanoid tulnukad
Naturism

Naturism on looduslikkust ja loomulikkust taotlev liikumine. Sõna naturism on tuletatud inglise ja ladina keelest. Inglise keeles nature, ladina keeles natura tähendab eesti keeles loodust, loomust ehk naturaalsust, loomulikkust. Loomulikkus tähendab, et sündides kaasa saadud… “-ism” on järelliide, mida kasutatakse suundade, voolude, koolkondade jms. nimetamisel. Naturism on iidne loodusrahva kultuur – maailmatunnetus, elustiil, milles peetakse lugu loodusest, loomulikkusest, iseendast, teistest ja keskkonnast. Ka eestlaste iidne rahvuskultuur maausk (omausk) on naturism. nudism Kas Eesti tulevik on naturism? Eesti mees Don Simon Tompel pakub välja lahenduse. Lõunaeestlane.ee. Mis on naturism? Eesti Naturism
Uno Naissoo nimeline loomingu- ja interpretatsioonikonkurss

Uno Naissoo nimeline loomingu- ja interpretatsioonikonkurss on aastast 1983 toimuv noortele heliloojatele mõeldud loominguvõistlus, mida korraldab Georg Otsa nimeline Tallinna Muusikakool. Konkursi ajaloos on olnud tõuse ja mõõnu: 1989. aastal peeti loominguvõistluse asemel Uno Naissoo laulude parima esitaja konkurss ja aastatel 2000–2001 võistlust ei toimunud. 2002. aastal sai võistlus sisse uue hoo. 2014. aastal said järjekorras 30. konkursil esikoha Marten Kuningas ja Raul Ojamaa looga "Tagurpidi vaal". Naissoo konkurss. Vaadatud 22.05.2014. "Marten Kuningas pälvis Naissoo-auhinna". Menu.err.ee, 08.04.2014. Vaadatud 22.05.2014.
Kaitsepühak

Kaitsepühak ehk patroon on katoliku ja õigeusu kirikus pühak, keda peetakse konkreetse kiriku, linna, elukutse kaitsjaks ja eestkostjaks. Pühak, kelle nimi on inimesele ristimisel pandud, on ühtlasi tema kaitsepühak. Näiteks püha Jüri on Eestis peetud karja, põldude ja eriti hobuste kaitsjaks. Talle on pühitsetud kirikud Jüris (Jüri kirik), Laiusel (Laiuse Püha Jüri kirik) ja Toris (Tori Eesti sõjameeste mälestuskirik). Püha Jüri kaitseb ka Võru linna ja tema nime kannab Võru peatänav. Püha Jüri mälestuspäev (jüripäev) on 23. aprillil. Kaitsepühakute loend Eesti entsüklopeedia. 7. köide: NÕUK–RAH. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1994, lk 220. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 21.05.2014) Jüripäev - 23. aprill Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas BERTA
Marina ja kapten

"Marina ja kapten" on Mehhiko seebiooper (La Tempestad / The Storm). See valmis aastal 2013. Peaosades mängivad Mehhiko modell Ximena Navarrete ja tuntud Mehhiko näitleja William Levy. Seebiooperil on 121 osa, üks osa kestab umbes 45 minutit. "Marina ja kapten" on olnud eetris ka Eestis, TV3-s, novembrist 2013 kuni maini 2014. Marina (Ximena Navarrete) elab koos oma ema Beatriziga (María Sorté) Méxicos. Marina isa suri, kui tüdruk oli veel väike. Kui Marina ema tervis halveneb, pakub Mercedes (Daniela Romo) Marinale töökohta ühes väikeses mereääres külas ja Marina võtab ema pärast selle töö vastu. Külas kohtub ta oma elu armastuse, kapten Damian Fabrega (William Levy). Kuid Marinal ja Damianil tuleb õnne teel ületada suuri takistusi ning vaataja kistakse kaasa paljudesse intriigidesse. William Levy – Captain Damián Fabré / Captain Michel Fabré Ximena Navarrete – Marina Reverte Artigas / Magdalena Reverte Artigas Iván Sánchez – Hernán Saldaña César Évora – Fulgencio Salazar María Sorté – Beatriz vda. de Reverte Mariana Seoane – Úrsula Mata Laura Carmine – Esther Esthercita Salazar Mata Daniela Romo – Mercedes Artigas Nora Salinas – Rebeca Reverte Manuel Ojeda – Ernesto Contreras Arturo Peniche – Ariel Reverte René Casados – Claudio Salvatore Petrone Mónica Miguel – Madre Eusebia Lucero Lander – Delfina Mata de Salazar Mauricio Hénao – Valentín Malisha Quintana – Mayuya Canseco Sharis Cid – Candeleria "Candy" Luis Manuel Ávila – Olinto Alejandro Ibarra – Bagre Latin Lover – El Oso Alfonso Iturralde – Padre Tomás Alcántara Arturo Carmona – Jose Manríquez Amor Flores – Jazmín / Lucía Jiménez Salvador Ibarra – Lagarto Fernando Robles – Lara Francisco Martin – Lolo Enrique Zepeda – Lázaro Salazar Alcántara Adalberto Parra – Valdivia Eduardo Liñan – Dr. González Amparo Garrido – Alicia Jose Antonio Ferral – Toribio Gilberto de Anda – Nereo Sergio Reynoso – Comandante Robles Janet Ruiz – Rosario Alcántara Fernando Larrañaga – Dr. San Miguel Tony Vela – Macario Laura Montijano – Zully Vanessa Arias – Bárbara Fátima Torre – Karina Heylin Vanegas – Abigail Javier Herranz – Dr. Vásquez Roberto Blandón – Armando Óscar Bonfiglio – Enrique Yessica Salazar – Dr. Antonieta Narváez Andrés Gutiérrez – Lic. Jacobo Souza La Sonora Santanera – Herself Candela Arroyo – Leona Maricarmen Duarte – Chivis Ana Gonzalez – Muneca Marco Montero – Papacito
Johann Christoph Döll

Johann Christoph Döll (21. juuli 1808 Mannheim – 10. märts 1885 Karlsruhe) oli saksa botaanik. Botaaniline nimelühend DÖLL. Döll õppis Karl Friedrichi Gümnaasiumis Mannheimis. Seejärel õppis ta Heidelbergi ülikoolis loodusteadusi, teoloogiat ja filosoofiat. 1843 – ilmus "Rheinische Flora". 1857–1862 ilmus kolmeköiteline "Flora des Großherzogthums Baden". 1865. valiti ta Saksa Loodusuurijate Akadeemia Leopoldina liikmeks. Tema auks on nimetatud taimeperekond Doellochloa Kuntze. IPNI: Dölli kirjeldatud taksonite loetelu Rheinische Flora Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Johann Christoph Döll seisuga 22.05.2014.
Kahevõistlus 2002. aasta taliolümpiamängudel

Kahevõistlus 2002. aasta taliolümpiamängudel 21.–22. veebruar Osavõtjaid: 40 Olümpiavõitja: Uus ala olümpiamängudel 9.–10. veebruar Osavõtjaid: 44 Olümpiavõitja 1998: Bjarte Engen Vik, Norra Tambet Pikkor (hüpped 219,0/29.) murdmaarajal ei startinud. 14.–15. veebruar Osavõtjaid: 10 võistkonda Olümpiavõitja 1998: Norra (Halldor Skard, Kenneth Braaten, Bjarte Engen Vik, Fred Børre Lundberg)
Thamnodynastes

Thamnodynastes on maoperekond. Perekonda Thamnodynastes klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Thamnodynastes almae Franco & Ferreira, 2003 Thamnodynastes ceibae Bailey & Thomas, 2007 Thamnodynastes chaquensis Bergna & Alvarez, 1993 Thamnodynastes chimanta Roze, 1958 Thamnodynastes corocoroensis Gorzula & Ayarzagüena, 1996 Thamnodynastes dixoni Bailey & Thomas, 2007 Thamnodynastes duida Myers & Donnelly, 1996 Thamnodynastes gambotensis Perez-Santos & Moreno, 1989 Thamnodynastes hypoconia (Cope, 1860) Thamnodynastes lanei Bailey, Thomas & Da Silva, 2005 Thamnodynastes longicaudus Franco, Ferreira, Marques & Sazima, 2003 Thamnodynastes marahuaquensis Gorzula & Ayarzagüena, 1996 Thamnodynastes pallidus (Linnaeus, 1758) Thamnodynastes paraguanae Bailey & Thomas, 2007 Thamnodynastes ramonriveroi Manzanilla & Sánchez, 2005 Thamnodynastes rutilus (Prado, 1942) Thamnodynastes sertanejo Bailey, Thomas & Da Silva, 2005 Thamnodynastes strigatus (Günther, 1858) Thamnodynastes yavi Myers & Donnelly, 1996. Need maod elavad Lõuna-Ameerikas. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Higher Taxa in Extant Reptiles Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 05.04.2014) (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Thamnodynastes Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 22.05.2014) (inglise keeles) Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI Taxonomy database-s Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne uBio-s Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Thamnodynastes seisuga 22.05.2014.
Publitsistika

Publitsistika on ühiskonnaelu aktuaalsete probleemide ja nähtuste käsitlus massimeedias, nt trükisõnas, raadios, televisioonis. Publitsistikaga tegelevat ajakirjanikku või kirjanikku nimetatakse publitsistiks. Publitsistika žanreid: artikkel, retsensioon, kommentaar, intervjuu, olukirjeldus, reisikiri, följeton, pamflett. Publitsistlik romaan Eesti entsüklopeedia. 7. köide: NÕUK–RAH. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1994, lk 505. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 22.05.2014)
Joosep Tumma

Joosep Tumma (19/31. märts 1883 Mägi-Kurdla, Saaremaa – 1941 Kuressaare) oli eesti vallavanem ja põllumees. Ta oli Laimjala vallavanem ja Pöide põllumeeste konvendi liige. Ta tapeti Kuressaare massimõrvas. Geni