laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskond

Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskond on Tartu Ülikooli teaduskond, kus õpetatakse kehakultuuriga seotud erialasid. Nüüdisajal on teaduskonnas kaks põhilist õpisuunda: kehaline kasvatus ja sport ning füsioteraapia. Kehakultuuriteaduskonna eelkäijaks oli 1928. aastal arstiteaduskonna juurde asutatud Kehalise Kasvatuse Instituut. Seal koolitati kehalise kasvatuse õpetajaid ja kaitseväe spordiinstruktoreid. 1. septembril 1945 alustati tööd eraldi teaduskonnana. Aastatel 1955–1963 teaduskonda ei olnud, siis kuulus kehakultuuriosakond jälle arstiteaduskonna koosseisu. Teaduskonnas tegeletakse õpetajakoolitusega kehalise kasvatuse ja inimeseõpetuse erialal, sporditreenerite, füsioterapeutide ning liikumis- ja sporditeadlaste koolitamisega. Koolitus kehalise kasvatuse ja spordi valdkonnas toimub kõrghariduse kõigil astmetel ning füsioteraapia erialal kahes astmes. Kehakultuuriteaduskonna põhilised struktuuriüksused on spordibioloogia ja füsioteraapia instituut ning spordipedagoogika ja treeninguõpetuse instituut. Teaduskonna dekaaniks on olnud Fred Kudu, Atko-Meeme Viru, Vahur Ööpik ja Mati Pääsuke. Praegu juhib teaduskonda Priit Kaasik. Koduleht
Kehaline kasvatus

Kehaline kasvatus (vananenud termin gümnastika) on inimese, eriti laste ning noorsoo kehaliste võimete sihipärane arendamine ning sellega nii füüsilise kui vaimse arengu suunamine ja mõjutamine. Laste kehalises kasvatuses on olulisel kohal näiteks võimlemine ja pallimängud. Kehalisele kasvatusele on üldhariduskoolis määratud eraldi õppeaine: (vaata kehaline kasvatus). Kehakultuur Rütmika (õppeaine)
Queens

Queens on linnaosa Ameerika Ühendriikides New Yorgis, New Yorgi idapoolseim linnaosa. Queens asub koos Brooklyniga Long Islandi lääneosas. See on pindala järgi New Yorgi viiest linnaosast pindalalt suurim. See piirneb Long Islandi läänetipus Brooklyni linnaosaga ja sellest idas Nassau maakonnaga. Queensil on veepiirid Manhattani, Bronxi ja Staten Islandi linnaosadega ning New Jersey osariigiga. 2020. aasta rahvaloenduse seisuga elas linnaosas 2 405 464 elanikku, millega Queens oli rahvaarvult teine maakond New Yorgi osariigis Kingsi maakonna (Brooklyn) järel ning seega ka rahvaarvult suuruselt teine New Yorgi linnaosa. Juhul kui Queens oleks eraldi linn, oleks see rahvaarvult Ameerika Ühendriikide neljas linn New Yorgi enda, Los Angelese ja Chicago järel. Linnaosa rohkem kui 2,2 miljonist elanikust on 46% välismaal sündinud, Queensis räägitakse üle 138 keele. Queens on keeleliselt ja etniliselt planeedi kõige mitmekesisem koht. Queens asutati 1683. aastal ühena New Yorgi provintsi 12 algsest maakonnast. Asula sai nime Inglise kuninganna ja Portugali printsessi Catherine de Braganza järgi. Aastatel 1683–1899 hõlmas Queensi maakond ka praegust Nassau maakonda. Queensist sai linnaosa New Yorgi konsolideerimise ajal 1898. aastal, ühendades Long Island City, Elmhursti, Flushingi, Jamaica ja Hempsteadi lääneosa. Kõiki eelnevalt kirjeldatud asulaid peale Hempsteadi peetakse tänapäeval Queensi naabruskondadeks. Queensil on New Yorgi viiest linnaosast kõige mitmekesisem majandus. Linnaosas asuvad mõlemad New Yorgi lennujaamad: John F. Kennedy ja LaGuardia. Linnaosa vaatamisväärsuste hulgas on Flushing Meadows–Corona Park; Citi Field, mis on kodustaadioniks New York Metsi pesapallimeeskonnale; USTA Billie Jean Kingi riiklik tennisekeskus, USA Openi toimumiskoht; Kaufman Astoria Studios; Silvercup Studios ja Aqueduct Racetrack. Unisphere https://public.tableau.com/shared/3ZDY8K6RS, vaadatud 25.08.2021. https://data.census.gov/cedsci/table?t=Populations%20and%20People&g=0100000US,%241600000&y=2020, vaadatud 1.01.2022.
Malta vapp

Malta vapp on Malta Vabariigi ametlik vapp. Vapp koosneb Malta lipu kujundusega kilbist, viie torniga parapettkroonist selle kohal ja oliivipuu- ning palmioksast külgedel. Alloleval lindil on Malta riigi ametlik nimi malta keeles (Repubblika ta' Malta). Vapp võeti kasutusele 1988. aastal. Malta lipp
LaGuardia lennujaam

LaGuardia lennujaam (IATA: LGA, ICAO: KLGA) on lennujaam New Yorgis Queensi linnaosas. 2011. aastal teenindas lennujaam 24,1 miljonit reisijat. Erinevalt John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaamast ja Newark Liberty lennujaamast teenindab lühemate lennuradade ja ilma tollikontrollita LaGuardia lennujaam ainult riigisiseseid lende, erandiks lennud Kanadasse (Toronto, Montreal, Ottawa – kus on spetsiaalne tollikontroll USA kodanikele). Lennujaam on nimetatud New Yorgi linnapea Fiorello La Guardia (1882–1947) järgi. Koduleht
Saarepeedi valla lipp

Saarepeedi valla lipp on Viljandi maakonnas asuva Saarepeedi valla lipp. Lipu värvid on kollane ja sinine. Sinisel taustal on kollane kolmnurk, mille kaks tippu on lipu ülanurkades ja kolmas tipp alumise külje keskel. Kollase kolmnurga keskel asub sinine linaõis. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, lipu normaalsuurus on 105×165 cm.
Turnhouti ringkond

Turnhout on üks kolmest haldusringkonnast Belgias Antwerpeni provintsis. Ringkond koosneb 27 vallast ja 52 osavallast. Arendonk Baarle-Hertog Balen Beerse Dessel Geel Grobbendonk Herentals Herenthout Herselt Hoogstraten Hulshout Kasterlee Laakdal Lille Meerhout Merksplas Mol Olen Oud-Turnhout Ravels Retie Rijkevorsel Turnhout Vorselaar Vosselaar Westerlo Arendonk Baarle-Hertog Balen Beerse Bouwel Dessel Eindhout Geel Gierle Grobbendonk Herentals Herenthout Herselt Hoogstraten Houtvenne Hulshout Kasterlee Lichtaart Lille Meer Meerhout Meerle Merksplas Minderhout Mol Morkhoven Noorderwijk Oevel Olen Olmen Oud-Turnhout Poederlee Poppel Ramsel Ravels Retie Rijkevorsel Tielen Tongerlo Turnhout Varendonk Veerle Vlimmeren Vorselaar Vorst Vosselaar Wechelderzande Weelde Westerlo Westmeerbeek WortelWortel Zoerle-Parwijs
Mecheleni ringkond

Mechelen on üks kolmest haldusringkonnast Belgias Antwerpeni provintsis. Ringkond koosneb 13 vallast ja 41 osavallast. Berlaar Bonheiden Bornem Duffel Heist-op-den-Berg Lier Mechelen Nijlen Putte Puurs Sint-Amands Sint-Katelijne-Waver Willebroek Beerzel Berlaar Bevel Blaasveld Bonheiden Booischot Bornem Breendonk Duffel Gestel Hallaar Heffen Heindonk Heist-op-den-Berg Hingene Hombeek Itegem Kessel Koningshooikt Leest Lier Liezele Lippelo Mariekerke Mechelen Muizen Nijlen Oppuurs Onze-Lieve-Vrouw-Waver Putte Puurs Rijmenam Ruisbroek Schriek Sint-Amands Sint-Katelijne-Waver Tisselt Walem Weert Wiekevorst Willebroek
Antwerpeni ringkond

Antwerpen on üks kolmest haldusringkonnast Belgias Antwerpeni provintsis. Ringkond koosneb 30 vallast ja 48 osavallast. Aartselaar Antwerpen Boechout Boom Borsbeek Brasschaat Brecht Edegem Essen Hemiksem Hove Kalmthout Kapellen Kontich Lint Malle Mortsel Niel Ranst Rumst Schelle Schilde Schoten Stabroek Wijnegem Wommelgem Wuustwezel Zandhoven Zoersel Zwijndrecht Aartselaar Boechout Boom Borsbeek Brasschaat Brecht Burcht Broechem Edegem Emblem Essen 's-Gravenwezel Halle Hemiksem Hoevenen Hove Kalmthout Kapellen Kontich Lint Loenhout Massenhoven Mortsel Niel Oelegem Oostmalle Pulderbos Pulle Ranst Reet Rumst Schelle Schilde Schoten Sint-Job-in-'t-Goor Sint-Lenaarts Stabroek Terhagen Viersel Vremde Waarloos Westmalle Wijnegem Wommelgem Wuustwezel Zandhoven Zoersel Zwijndrecht
Käsuviip

Käsuviip on tähis käsurea alguses mis näitab arvutiprogrammi valmisolekut kasutajalt käske vastu võtta. Käsuviibas võib sisalduda mitmesugust kasutajale olulist infot, näiteks aktiivse kausta nimi.
Tongereni ringkond

Tongeren on üks kolmest haldusringkonnast Belgias Limburgi provintsis. Ringkond koosneb 13 vallast ja 100 osavallast. Alken Bilzen Borgloon Heers Herstappe Hoeselt Kortessem Lanaken Maasmechelen Riemst Tongeren Voeren Wellen Alken Batsheers Berg Berlingen Beverst Bilzen Bommershoven Boorsem Borgloon Broekom Diets-Heur Eigenbilzen Eisden Gellik Genoelselderen Gors-Opleeuw Gotem 's-Gravenvoeren Groot-Loon Grote-Spouwen Guigoven Gutschoven Heers Hees Heks Hendrieken Henis Herderen 's Herenelderen Herstappe Herten Hoelbeek Hoepertingen Hoeselt Horpmaal Jesseren Kanne Kerniel Kleine-Spouwen Klein-Gelmen Koninksem Kortessem Kuttekoven Lanaken Lauw Leut Mal Martenslinde Mechelen-aan-de-Maas Mechelen-Bovelingen Meeswijk Membruggen Mettekoven Millen Moelingen Mopertingen Munsterbilzen Neerharen Neerrepen Nerem Opgrimbie Opheers Overrepen Piringen Rekem Remersdaal Riemst Rijkel Riksingen Rijkhoven Romershoven Rosmeer Rukkelingen-Loon Rutten Schalkhoven Sint-Huibrechts-Hern Sint-Martens-Voeren Sint-Pieters-Voeren Sluizen Teuven Tongeren Ulbeek Uikhoven Val-Meer Vechmaal Veldwezelt Veulen Vliermaal Vliermaalroot Vlijtingen Voort Vreren Vroenhoven Vucht Waltwilder Wellen Werm Widooie Wintershoven Zichen-Zussen-Bolder Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Hasselti ringkond

Hasselt on üks kolmest haldusringkonnast Belgias Limburgi provintsis. Ringkond koosneb 18 vallast ja 66 osavallast. As Beringen Diepenbeek Genk Gingelom Halen Ham Hasselt Herk-de-Stad Heusden-Zolder Leopoldsburg Lummen Nieuwerkerken Opglabbeek Sint-Truiden Tessenderlo Zonhoven Zutendaal Aalst As Berbroek Beringen Beverlo Binderveld Boekhout Borlo Brustem Buvingen Diepenbeek Donk Duras Engelmanshoven Gelinden Genk Gingelom Gorsem Groot-Gelmen Halen Halmaal Hasselt Heppen Herk-de-Stad Heusden Jeuk Kerkom-bij-Sint-Truiden Kermt Koersel Kortijs Kozen Kuringen Leopoldsburg Linkhout Loksbergen Lummen Kwaadmechelen Meldert Mielen-boven-Aalst Montenaken Muizen Niel-bij-As Niel-bij-Sint-Truiden Nieuwerkerken Opglabbeek Ordingen Oostham Paal Runkelen Schulen Sint-Lambrechts-Herk Sint-Truiden Spalbeek Stevoort Stokrooie Tessenderlo Velm Vorsen Wijer Wilderen Wimmertingen Zelem Zepperen Zolder Zonhoven Zutendaal Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Maaseiki ringkond

Maaseiki ringkond on üks kolmest haldusringkonnast Belgias Limburgi provintsis. Ringkond koosneb 13 vallast ja 39 osavallast. Bocholt Bree Dilsen-Stokkem Hamont-Achel Hechtel-Eksel Houthalen-Helchteren Kinrooi Lommel Maaseik Meeuwen-Gruitrode Neerpelt Overpelt Peer Achel Beek Bocholt Bree Dilsen Eksel Elen Ellikom Gerdingen Grote-Brogel Gruitrode Hamont Hechtel Helchteren Houthalen Kaulille Kessenich Kinrooi Kleine-Brogel Lanklaar Lommel Maaseik Meeuwen Molenbeersel Neerglabbeek Neeroeteren Neerpelt Opoeteren Ophoven Opitter Overpelt Peer Reppel Rotem Sint-Huibrechts-Lille Stokkem Tongerlo Wijchmaal Wijshagen Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Armukolmnurk

Armukolmnurk ehk armastuskolmnurk on tavaliselt romantiline armusuhe, kus kaks inimest armastavad ühte ja sama inimest. Ménage à trois How to Cope in a Love Triangle
Bastogne'i ringkond

Bastogne on üks viiest haldusringkonnast Belgias Luxembourgi provintsis. Ringkond koosneb 8 vallast ja 36 osavallast. Bastogne Bertogne Fauvillers Gouvy Houffalize Sainte-Ode Vaux-sur-Sûre Vielsalm Amberloup Bastogne Beho Bertogne Bihain Bovigny Cherain Fauvillers Flamierge Grand-Halleux Hollange Hompré Houffalize Juseret Lavacherie Limerlé Longchamps Longvilly Mabompré Mont Montleban Morhet Nadrin Nives Noville Petit-Thier Sibret Tailles Tavigny Tillet Tintange Vaux-lez-Rosières Vielsalm Villers-la-Bonne-Eau Wardin Wibrin Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Virtoni ringkond

Virtoni ringkond on üks viiest haldusringkonnast Belgias Luxembourgi provintsis. Ringkond koosneb 10 vallast ja 49 osavallast. Chiny Étalle Florenville Habay Meix-devant-Virton Musson Rouvroy Saint-Léger Tintigny Virton Anlier Bellefontaine Bleid Buzenol Chantemelle Chassepierre Châtillon Chiny Dampicourt Étalle Èthe Florenville Fontenoille Gérouville Habay-la-Neuve Habay-la-Vieille Hachy Harnoncourt Houdemont Izel Jamoigne Lacuisine Lamorteau Latour Les Bulles Meix-devant-Virton Meix-le-Tige Muno Musson Mussy-la-Ville Robelmont Rossignol Ruette Rulles Sainte-Cécile Sainte-Marie-sur-Semois Saint-Léger Saint-Mard Saint-Vincent Sommethonne Suxy Termes Tintigny Torgny Vance Villers-devant-Orval Villers-la-Loue Villers-sur-Semois Virton Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Samuel Nauhausen

Samuel Nauhaus (ka Samuel Nauhausen; 4. november 1700 Zielenzig – 2. aprill / 13. aprill 1759 Tallinn) oli Eesti vaimulik. Nauhaus sündis Zielenzigis, Neumark-Brandenburgis (praeguse haldusjaotuse järgi Sulęcinis Sulęcini maakonnas Lubuszi vojevoodkonnas Poolas). Ta õppis Oderi-äärses Frankfurdis koolis, seejärel Stargardis gümnaasiumis. Aastatel 1724–1728 õppis ta (immatrikuleeriti 13. mail 1724) Halle ülikoolis, olles aastatel 1724–1728 ühtlasi Halles vaeslastekooli õpetaja. Oli Eestimaal augustist 1728 (Tiesenhauseni perekonnas). Ordineeriti 25. augustil / 5. septembril õpetajaks. Ta oli aastatel 1731–1734 (kutsuti talvel 1730, võttis kutse vastu 24. märtsil / 4. aprillil 1731) Nissi Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1734–1759 oli ta (kutsuti 9. märtsil / 20. märtsil 1734, introdutseeriti 22. aprillil / 3. mail 1734) Kadrina Katariina koguduse õpetaja; alustas septembris 1731 Nissis kirikuraamatu pidamist. 29. jaanuaril / 9. veebruaril 1753 sai ta Virumaa ja Alutaguse praostkonna abipraostiks, sama aasta 17. juunil / 28. juunil sai praostiks. Ta oli pietistlike vaadetega vaimulik, aktiivne hernhuutlane, tema koguduses oli vennastekogudus eriti elav. Teda süüdistati rahutuste tekitamises ja Kadrinas viidi läbi konsistooriumipoolne uurimine (praost Paul Johann Knieperi ja assessor Joachim Salemanni poolt). On säilinud tema alustatud väärtuslik Kadrina kirikukroonika. Tema abikaasa Hedwig Dorothea isa Hermann Johann Heitzig oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
Neufchâteau ringkond

Neufchâteau ringkond on üks viiest haldusringkonnast Belgias Luxembourgi provintsis. Ringkond koosneb 12 vallast ja 72 osavallast. Bertrix Bouillon Daverdisse Herbeumont Léglise Libin Libramont-Chevigny Neufchâteau Paliseul Saint-Hubert Tellin Wellin Anloy Arville Assenois Auby-sur-Semois Awenne Bellevaux Bertrix Bouillon Bras Bure Carlsbourg Chanly Corbion Cugnon Daverdisse Dohan Ébly Fays-les-Veneurs Framont Freux Gembes Grandvoir Grapfontaine Grupont Halma Hamipré Hatrival Haut-Fays Herbeumont Jehonville Léglise Les Hayons Libin Libramont Lomprez Longlier Maissin Mellier Mirwart Moircy Neufchâteau Noirefontaine Nollevaux Ochamps Offagne Opont Orgeo Paliseul Porcheresse Poupehan Recogne Redu Remagne Resteigne Rochehaut Sainte-Marie-Chevigny Saint-Hubert Saint-Médard Saint-Pierre Sensenruth Smuid Sohier Straimont Tellin Tournay Transinne Ucimont Vesqueville Villance Vivy Wellin Witry Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Arloni ringkond

Neufchâteau on üks viiest haldusringkonnast Belgias Luxembourgi provintsis. Ringkond koosneb 5 vallast ja 21 osavallast. Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Robert Walpole

Robert Walpole (26. august 1676 Houghton Hall, Norfolk – 18. märts 1745 London) oli Briti riigitegelane, keda tema mõju tõttu valitsuskabinetile peetakse Suurbritannia kuningriigi esimeseks peaministriks, kuigi tol ajal sellist ametinimetust tegelikult ei olnud. Tema isa Robert Walpole oli viig ja kuulus parlamendi alamkotta. Peres oli kokku 17 last, kellest 8 surid lapsena. 1690. aastal astus Walpole Eton College'isse ja 1696. aastal Cambridge'i King's College'isse. 1698. aastal suri tema ainus veel elanud vanem vend ning ta pöördus koju, et isale abiks olla. Ta oli kavatsenud saada vaimulikuks, kuid vanima pojana pidi nüüd hakkama hoolt kandma perekonna valduste eest. 30. juulil 1700 abiellus ta Catherine Shorteriga. Neil sündis kaks tütart ja neli poega: Robert (1701–1751) Katherine (1703–1722) Horatio (1704–1704) Mary (u 1705–1732) Edward (u 1706–1784) Horace Walpole (1717–1797) Catherine suri 1737. aastal. Pärast seda, aga enne 3. märtsi 1738 abiellus Walpole oma armukese Maria Skerrittiga, kellega ta oli avalikult koos elanud juba umbes 1724. aastast. Neil oli enne abiellumist sündinud ka üks tütar. Aastal 1732 pakkus kuningas George II Londoni Downing Street 10 ja selle kahte naaberkinnistut Sir Robert Walpole'ile, kes võttis kingituse vastu tingimusel, et see antakse First Lord of the Teasury kantseleile (seda ametikohta täidab Suurbritannia peaminister) , mitte talle kui eraisikule. Hoone on tänapäeval Suurbritannia valitsuse peakorter ning First Lord of the Treasury ametlik residents ja ametihoone. Suurbritannia kuningriik Suurbritannia valitsusjuhtide loend
RJ-pistikühendus

RJ-pistikühendus (RJ – lühend inglise keele sõnadest Registered Jack, standarditud pistikupesa) on standardne pistikühendus, mida kasutatakse telefonitehnikas ja andmesides, samuti programmeeritavate loogikakontrollerite ühendamiseks. RJ-pistikühendused on standardinud USA Föderaalne Sidekomisjon FCC (Federal Communications Commission). Standard määrab kindlaks moodulpistikute kaabelduse, s.t kaablisoonte ühendusskeemi pistikus ja pesas. Telefonivõrkudes on kasutusel pistikühendused 2P2C ja 6P4C, kohtvõrkudes 8P8C. Pistiku (ja vastava pesa) tüübitähises väljendab P (sõnast Position) kontaktikohtade arvu ja C (Contact) neis olevate kontaktide arvu. Näiteks standardile RJ-11 vastaval pistikul 6P2C on 6 kontaktikohta ja neis 2 kontakti. 8P8C-tüüpi pistikühendusel on kõik 8 kohta kontaktidega täidetud. Kohtvõrkudes (Ethernet) on laialdaselt kasutusel 8P8C-tüüpi pistikühendused RJ-48S ja RJ-48C. Need ühendustüübid on ka tuntud ühisnimetuse RJ-45 all. RJ-tüübinimetused on käibel ka sidekriipsuta kujul, nt RJ48, RJ49. Keerdpaarjuhe TIA/EIA-568 http://www.atis.org/docstore/product.aspx?id=25297
Gasherbrum I

Gasherbrum I (K5) on mägi Aasias Karakoramis Pakistani ja Hiina piiril. Mägi paikneb K2-st kagusuunas kõrvalises ja inimeluks sobimatus paikkonnas, selle kõrgus on 8080 meetrit. 2012 – Saulius Vilius, Leedu 2023 – Saulius Damulevičius, Leedu Gasherbrum II Geographical facts of the Main 8000ers. 8000ers.com
Marche-en-Famenne'i ringkond

Marche-en-Famenne'i ringkond on üks viiest haldusringkonnast Belgias Luxembourgi provintsis. Ringkond koosneb 9 vallast ja 54 osavallast. Durbuy Erezée Hotton La Roche-en-Ardenne Manhay Marche-en-Famenne Nassogne Rendeux Tenneville Ambly Amonines Aye Bande Barvaux-sur-Ourthe Beausaint Beffe Bende Bomal Borlon Champlon Dochamps Durbuy Érezée Erneuville Forrières Fronville Grandhan Grandménil Grune Halleux Hampteau Hargimont Harre Harsin Heyd Hives Hodister Hotton Humain Izier La Roche-en-Ardenne Lesterny Malempré Marche-en-Famenne Marcourt Marenne Masbourg Mormont Nassogne Odeigne On Ortho Rendeux Roy Samrée Septon Soy Tenneville Tohogne Vaux-Chavanne Villers-Sainte-Gertrude Waha Wéris Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Richard Teichmann

Richard Teichmann (24. detsember 1868 Lehnitzsch, Tüüringi – 15. juuni 1925 Berliin) oli juudi päritolu[viide?] Saksamaa maletaja.
Pealinna Brüsseli ringkond

Pealinna Brüsseli ringkond on üks Belgia 43-st haldusringkonnast ja hõlmab kogu Pealinna Brüsseli piirkonda. Ringkonna kuberneri nimetab ametisse piirkonna valitsus, keskvalitsuse ministrite nõukogu nõusolekul. Ringkond koosneb 19 vallast ja 22 osavallast. Märkus: klikitavad numbrid kaardil vastavad loendi numbritele (parempoolne veerg). 1 2 3 4 4 5 6 7 8 9 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 Osavaldadeks on kõik vallad, lisaks neile Brüsseli linnaosad Haren, Laken (Laeken) ja Neder-Over-Heembeek, mis liideti Brüsseliga (kaardil tähistatud nr 4-ga) 1921. aastal. "Belgium – postal codes". Geonames. 2007. Vaadatud 3.10.2012. "Anderlecht". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. "Auderghem/Oudergem". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. "Berchem-Sainte-Agathe/Sint-Agatha-Berchem". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. "City of Brussels". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. "Etterbeek". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. "Evere". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. "Forest/Vorst". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. "Ganshoren". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. "Ixelles/Elsene". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. "Jette". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. "Koekelberg". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. "Molenbeek-Saint-Jean/Sint-Jans-Molenbeek". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. "Saint-Gilles/Sint-Gillis". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. "Saint-Josse-ten-Noode/Sint-Joost-ten-Node". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. "Schaerbeek/Schaarbeek". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. "Uccle". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. "Watermael-Boitsfort/Watermaal-Bosvoorde". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. "Woluwe-Saint-Lambert/Sint-Lambrechts-Woluwe". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. "Woluwe-Saint-Pierre/Sint-Pieters-Woluwe". CIBG. 2009. Vaadatud 3.10.2012. Brussels-Capital Region. Centre d'Informatique pour la Région Bruxelloise (Brussels Regional Informatics Center) Interactive map of the 19 Communes (Municipalities) of Brussels (lehekülg kuni 10 erinevas keeles) Provinciewet betreffende het statuut en bevoegdheden van de vice-gouverneur.
Hanno Ojalo

Hanno Ojalo (sündinud 1. juulil 1961) on sõjaajalooalaste raamatute autor ja kirjastaja. 1983. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna ökonomistina. Ta oli aastatel 2004–2013 Eesti Akadeemilise Sõjaajaloo Seltsi esimees. Ta on paljude sõjaajalugu käsitlevate raamatute autor või kaasautor. "Varjud meres", Grenader 2007, ISBN 9789949422548 "Saaremaa sõjatules. Sügis 1917", Saaremaa Muuseum 2008, ISBN 9789949158898 "Rapa Nui", Olion 2009, ISBN 9949666258 "1939: Kui me valinuks sõja", Grenader 2010, ISBN 9789949448456 "Tagasi sõjatulle", Olion 2010, ISBN 9789985666364 "Kui eestlased Riiat vallutasid", Kunst 2012, ISBN 9789949486199 "Kuramaa 1945: Eesti laskurkorpuse viimane lahing", Grenader 2014, ISBN 9789949512478 "Punakütid: Eesti punakaartlaste ja punaste küttide sõjatee 1917-1920", Argo 2014, ISBN 9789949527328 "Leegion 1942-1945: pikk teekond Heidelaagrist Prahani: kriitiline ülevaade ühest kuulsast eesti väeosast", Ammukaar 2015, ISBN 9789949383931 "Laskurkorpuse kojutulek: Nevelist Sõrveni 1943-1944, Grenader 2015, ISBN 9789949512720 "Pooleteistkümnes maailmasõda" (koos Mati Õunaga), Grenader 2015, ISBN 9789949512638 "Eesti sõduri murepäevad. Territoriaalkorpus 1940-1941", Ammukaar 2015, ISBN 9789949386710 "101 Eesti laeva" (koos Mati Õunaga). Varrak, 2015, ISBN 9789985327555 "Sileesiast Tšehhi põrgusse" 1945, Ammukaar 2016, ISBN 9789949976805 "Võidukad eestlased. Eestlaste võidukad lahingud viikingiajast tänapäevani." Koos Mati Õunaga. Ajakirjade Kirjastus 2016, ISBN 9789949392186 "Sinimägede legend: kuidas võitles Eesti Diviis", Ammukaar 2017, ISBN 9789949976867 "Sõdalase tee. Pataljon Narva 1943-1944", Ammukaar 2017, ISBN 9789949976881 "Luftwaffe maapealsed võitlused", Ammukaar, Sentinel 2017, ISBN 9789949992935 "Allveesõda Läänemerel 1914-1945", Ammukaar 2018, ISBN 9789949724109 "Tallinn põleb ! 9. märts 1944", Ammukaar 2018, ISBN 9789949724123 "Laskurkorpus 1942-1945. Pikk teekond Velikije Lukist Kuramaani", Ammukaar 2018, ISBN 9789949724147 "Saksa aeg Eestis 1941-1944", Paradiis 2018, ISBN 9789949997664 "Noor leegion. Kuidas loodi Eesti leegion", Ammukaar 2019, ISBN 9789949733606 "Saaremaa Teises maailmasõjas: 1939-1945", Ammukaar 2019, ISBN 9789949733651 Vahur Koorits. Kui Eesti valinuks 1939. aastal sõja, elanuks me rahvademokraatlikus riigis. Postimees, 12. august 2010