laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rostislav Leštšinski

Rostislav Leštšinski (ukraina Ростислав Лещінський; sündinud 1957 Kiievis) on Ukraina kabetaja, rahvusvaheline suurmeister. 1977. aastal võitis ta Euroopa meistrivõistlused. Ростислав Самуилович Лещинский, "Победа советских шашистов в Бамоко", Kiiev, Здоров'я, 1984 Ростислав Самуилович Лещинский, "Стратегия и тактика в международных шашках", Kiiev, Здоров'я, 1988 Ростислав Самуилович Лещинский, "Звезды шашек в Киеве", Kiiev, Здоров'я, 1990 Pilt ning artikkel juubeli puhul
Uus-Meremaa riigipeade loend

Uus-Meremaa riigipeade loend loetleb Uus-Meremaa riigipead alates Westminsteri statuudi kehtima hakkamisest. Statuut andis Suurbritannia kolooniatele laialdase autonoomia.
Hurling

Hurling (iiri keeles iománaíocht, iomáint) on vana gaeli sportmäng, mida mängitakse keppide ja palliga. Hurlingut mängivad kaks 15-liikmelist meeskonda ristkülikukujulisel muruväljakul, kus väljaku mõlemas otsas on H-kujulised väravad. Mängijate peamine eesmärk on saada väike pall vastaste väravasse, kasutades selleks kirvekujulisi puidust keppe. Võidab meeskond, kellel on mängu lõpus rohkem punkte. Väidetavalt on hurling kõige kiirema tempoga mängitav väljakuspordiala. Koos gaeli jalgpalliga on hurling üks vaadatumaid ja publikurohkemaid spordialasid Iirimaal. Gaeli jalgpalliga on hurling'ul ka ühine mänguväljak, meeskonnaliikmete arv, väravate asetus ja paljud reeglid. Hurling'ut on esimest korda mainitud enam kui 2000 aastat tagasi. Hurling on üks neljast gaeli sportmängust.
Päinurme mõis

Päinurme mõis (saksa keeles Assik) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva maakonna Järva valda. Mõisa keskus asus Päinurme külas. Pärast võõrandamist asus seal Päinurme 6-klassiline algkool. Päinurme mõisa karjamõisad olid Lähevere ja Palasi. Päinurme mõis pärineb keskajast ning selle omanikud olid tollal Drolshagenid. Hiljem on mõis kuulunud Uexküllidele, Tiesenhausenitele, Stael von Holsteinidele, Derfeldenitele, Grünewaldtidele, Essenitele ja Helmersenidele. 1840. aastal sai mõisa omanikuks Alexei von Wahl. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli vene kindralmajor Ernest von Wahl. Mõisa peahoone on hävinud, tänapäeval asub selle kohal korruselamu. Eesti mõisate loend Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005 Päinurme mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Määrus (õigusteadus)

Määrus on täidesaatva võimu poolt seadusliku volituse alusel antud õiguse üldakt. Määrusi antakse ainult seadusest tuleneva volituse alusel. Määruste andmise õigus on Vabariigi Valitsusel, ministritel, valla või linna volikogudel ja valitsustel, Eesti Panga presidendil, riigikontrolöril ja ülikooli nõukogudel. Määrus on õigusallikate hierarhias seadustest madalamal, ta ei tohi olla seadusega vastuolus. Erinevate organite määrused on omavahel võrdsed, vastuolu korral peab vaidluse lahendama kohus. Kohtumäärus Õiguskeel 2010/3. Madis Ernits, "Määrus mõiste". Õiguskeel 2012/2. Hannes Toodu, "Salajase määruse mõiste ning üld- ja üksikakti piiritlemine".
Vodja mõis

Vodja mõis (saksa keeles Wodja) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Praegu jääb kunagine mõis Paide linna Järva maakonnas. Vodja mõis loodi 17. sajandi alguses. 17. sajandi keskpaigas läks mõis Hans von Ferseni omandusse. Ferseni tütar Magdalena Elisabeth abiellus Bengt Gustav von Roseniga, ning nende tütar Adam Friedrich von Stackelbergiga. Adam Friedrich von Stackelbergi poeg Johann Wolmar von Stackelberg lasi ehitada mõisa peahoone. 1783. aastal sai mõisa omanikuks Johann Wilhelm von Toll, kelle järeltulijaile jäi mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni. Vodja mõisa kivist peahoone on ehitatud mitmes järgus. 18. sajandi viimasel veerandil rajati kelpkatusega klassitsistlik peahoone. 19. sajandil lisati ka tiibhooned. Peale võõrandamist asus hoonesse Vodja kool. 1935. aastal hoone põles, ning sellele lisati teine korrus. Põhikool tegutses härrastemajas 2004. aastani. Praegu on mõis eravalduses ning seal paikneb erakool. Säilinud on ka hulk kõrvalhooneid, millest tähelepanuväärseim on 1873. aastal valminud kavaleridemaja. Vodja mõisa parki ilmestavad tiigid ja kanalid. Eesti mõisate loend Vodja mõisa park (KLO1200513) , eelis.ee Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005 Vodja mõisast Eesti mõisaportaalis Vodja mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Siseveekogu (poliitiline geograafia)

Siseveekogu on veekogu, mis asub tervenisti mingi riigi territooriumil. Eesti suurim siseveekogu on Võrtsjärv. Piiriveekogu
Entrena

Entrena on vald ja asula Hispaanias La Rioja autonoomses piirkonnas. Asub Logroñost 12 km ida pool. Municipal Register of Spain of 2023 Entrena koduleht
Tōkyō Rahvusmuuseum

Tōkyō Rahvusmuuseum (東京国立博物館 Tōkyō Kokuritsu Hakubutsukan) on asutatud 1872. aastal ja see on Jaapani vanim ja suurim muuseum. Muuseum asub Ueno pargis Taitōs, Tōkyōs. Muuseumi valduses on enam kui 110 000 museaali, millest 87 on arvatud Jaapani rahvusaarete hulka. Muuseumi koosseisu kuuluvad sellised allüksused nagu Honkan (本館 'Jaapani galerii'), Tōyōkan (東洋館 'Aasia galerii'), Hyōkeikan (表慶館), Heiseikan (平成館), Hōryū-ji Hōmotsukan (法隆寺宝物館 'Hōryū-ji aarete galerii') ja Shiryōkan (資料館 'Uuringute ja informatsiooni keskus) ning muud. Muuseumis on võimalik informatsiooni saada nii jaapani, hiina, inglise, prantsuse, saksa, korea kui ka hispaania keeles. Jaapani keraamika Jaapani kunst Teetseremoonia Tōkyō Rahvusmuuseumi koduleht Muuseumi hoonete plaan
George Stephenson

George Stephenson (9. juuni 1781 – 12. august 1848) oli inglise insener. Ta ehitas aastal 1814 auruveduri, mida peeti kaua aega esimeseks kasutuskõlblikuks veduriks. Tema juhtimisel rajati maailma esimene avalik raudteeliin Stocktoni ja Darlingtoni vahel, mis avati 27. septembril 1825. Koos William Loshiga täiustas ta rööbasteed. Tema poolt kasutusele võetud rööpmelaius, 1435 mm, on standardne rööpmelaius paljudes maades ja mõnikord kutsutakse seda ka „stephensoni rööpmelaiuseks".
Kiirlaskumine

Kiirlaskumine on mäesuusatamise ala, kus laskutakse alla järsult nõlvalt, kus on pikad sirged ja suure kaarega kurvid. Kiirlaskujad saavad enne võistlust rajaga tutvuda 3 päeva jooksul. Tiitlivõistlustel (OM, MM ja MK) on kiirlaskumisraja kõrguste vahe meestel 800–1000 meetrit ja naistel vastavalt 500–800 meetrit. Kiirlaskumisraja väravad peavad olema 8 meetri laiused. Tavaliselt on rada märgitud sinise värviga parema läbimise huvides, mis juhatab läbi väravate. Kiirlaskumise kiirus on mäesuusatamises suurim ja seetõttu ka riskid kukkuda väga suured. Keskmine kiirus on selgelt üle 100 km/h ja parimal juhul isegi kuni 150 km/h. Rajal on loomulikult ka künkaid ja neid läbides väga suure kiirusega sooritatakse pikki hüppeid. Hüppeid püütakse sooritada väga tehniliselt ja kiirelt, et mitte kiirust kaotada ja võimalikult kiiresti finišisse jõuda. Kaitsekiivri kasutamine on kiirlaskujatele kohustuslik. Taliolümpiamängude kavas oli kiirlaskumine esimest korda 1948. aasta taliolümpiamängudel. Slaalom Suurslaalom Ülisuurslaalom Alpi kahevõistlus
Verine vandekohus

Kohtunik George Jeffreysi Verine vandekohus (inglise k. Bloody Assizes of Judge George Jeffreys, 1st Baron Jeffreys of Wem) oli 1685. aastal kohtupidamine James Scotti, Monmouthi hertsogi juhitud mässust osavõtnute üle, millega viimane üritas tõugata oma onu James II troonilt. Protsess on Inglismaa ajaloos tuntud eriti julmade ja jälkide karistuste määramise poolest. Umbes kolmsada kohtualust hukati järgmiselt. Kõigepealt nad poodi, kuid võeti veel elusalt silmusest, neid toibutati, ning eemaldati nende endi nähes kogu nende sisikond, mis põletati. Viimaks raiuti neil pea maha. Hukatute kehad tükeldati ning kehaosad pandi vaatamiseks välja kogu riigis nii linnas kui maal. Taoliselt arvas James II õige olevat kuninga vastu astuda soovijaid hoiatada. Üle 800 inimese saadeti Barbadosele (Väikesed Antillid) asumisele, veel sadadele mõisteti piitsutamine, trahvid. Paljud jäeti vanglasse edasisi kohtuistungeid ootama, kus mitmeid tüüfusse suri. Kokku oli kohtualuseid umbes 1400. Niisugune julmus tekitas James II-le suure vastuseisu viigide ja mittekatoliiklaste poolt, mis päädis nn Kuulsa revolutsiooniga (Glorious Revolution) ja James II põgenemisega Inglismaalt 1688. Kohtunik George Jeffreys üritas Kuulsa revolutsiooni puhkedes riigist põgeneda, kuid tabati ja suri Toweri vanglas.
Inara Luigas

Inara Luigas (neiupõlves Labe) (sündinud 13. jaanuaril 1959 Verh-Krasnojarkas Novosibirski oblastis) on endine Riigikogu liige. Ta on ka endine Mikitamäe vallavanem, Setu kuningriigi ülemsootska ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna peasekretär. Eesti Naisliit andis 2002. aastal Luigasele aasta ema nimetuse. Inara Luigas sündis Siberis küüditatute perekonda. Tema setulasest isa Ivan Labe küüditati 25. märtsil 1949 Mikitamäelt Siberisse, et küüditatavate kvoot saaks täitetud. Labe perekond sattus Verh-Krasnojarka külla Severnõi rajoonis Novosibirski oblastis.Tema lätlasest ema Eltvira pere oli saadetud Novgorodi ja küüditatud sealt edasi Novosibirski, kus Ivan ja Elwira kohtusid ning abiellusid. Verh-Krasnojarka kalmistul puhkavad Ivani isa ja kaksikutest õed. Pere jõudis tagasi Mikitamäele Inara sünniaastal 1959. Inara, tema vend Jaan ja õed Erika ja Viktoria rääkisid isaga setu keeles ja emaga vene keeles ning lapsed ei oskanud korralikult eesti keelt, mille pärast teised koolilapsed nimetasid neid venelasteks. Inara Luigas lõpetas Väimela Näidissovhoostehnikumi 1978. aastal, Eesti Põllumajanduse Akadeemia zootehnika erialal 1990. aastal ja Eesti Majandusjuhtide Instituudi haldusjuhtimise erialal 1996. aastal. Luigas töötas aastatel 1978–1980 Veriora sovhoosis ja 1980–1988 Võhandu sovhoosis veterinaarvelskrina. 1988–1993 töötas ta Võhandu sovhoosis selektsionäär-zootehnikuna ning aastal 1993 OÜ Allmäe esimehena. 1993–2004 oli ta Mikitamäe vallavanem ja 2004–2006. Soome seakasvataja OÜ Jukka Jussila aretusosakonna juhataja. Inara Luigas oli Eesti Keskerakonna liige alates 1997. aastast. Luigas oli X Riigikogu liige aastatel 2006–2007, XI Riigikogu liige aastatel 2007–2011 ja XII Riigikogu liige aastatel 2011–2015. Riigikogu juhatus registreeris Inara Luigase lahkumise Eesti Keskerakonna fraktsioonist 2012. aasta 9. aprillil. Ta lahkus fraktsioonist koos Rainer Vakra, Deniss Boroditši ja Lembit Kaljuveega. 2. detsembrist 2013 kuulub ta Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda. 2015. aasta juunist kuni 2016. aasta juunini töötas Luigas Sotsiaaldemokraatliku Erakonna peasekretärina. Alates 25. novembrist 2016 oli Inara Luigas XIII Riigikogu liige. Setu liikumise aktivistina on Luigas korduvalt võtnud sõna setu teemadel ning propageerinud setu kombeid ja tavasid. 2002. aastal avaldas ta ka kokaraamatu "Setu toidud". TV3 telesaates "Õhtusöök viiele" osaledes pakkus ta 2010. aastal söögilauas setu handsat. Aasta ema 2002 Setu kuningriigi ülemsootska 2001 "Inara Luigas: Tulevikku vaenu ja kibeduseta". Arvamus. 4. detsember 2018. Vaadatud 26. septembril 2023. "LounaLeht.ee". www.lounaleht.ee. Vaadatud 26. septembril 2023. Eesti Keskerakonna fraktsioonist lahkus 4 liiget. Riigikogu pressiteade, 9. aprill 2012. Aleksander Krjukov Inara Luigas ja Rainer Vakra astusid Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda ERR 03.12.2013 Maria Ulfsak Setu naine tegi kokaraamatu EPL 11. juuli 2002 Teele Tammeorg Riigikogulane Inara Luigas: au ja kiitus puskariajajatele EPL, 31. juuli 2010 Triin Tael Aasta ema Inara Luigas täidab Seto kuninga kohustusi SLÕL, 13. mai 2002
Juri Dolgoruki

Juri Dolgoruki (vene keeles Юрий (Георгий) Владимирович Долгорукий; umbes 1099 – 15. mai 1157) oli Kiievi suurvürst, Rjurikovitšite dünastiast. Ta sündis Kiievi suurvürsti, Vladimir Monomahhi kuuenda pojana. 1125. aastast oli ta Rostovi-Suzdali vürst ja viis pealinna Suzdali. 1147. aastal kutsus ta venna Severski vürsti Svjatoslav Vladimirovitši kohtumisele paika nimega Moskva. Seda aastat loetakse Moskva esmamainimise aastaks. 1156. aastal laskis ta sinna ehitada puust linnuse. Juri Vladimirovitši isa oli Rjurikovitšite dünastiast Kiievi suurvürst (1113–1125) Vladimir Monomahh (1050–1125) aga ema kohta on andmed puudulikud. Vladimir Monomahh oli abielus kaks korda: 1. kord Wessexi krahvi Harold Godwinsoni tütre, Wessexi Gythaga ja 2. kord Jefimiaga. Juri Vladimirovitš oli abielus: 1. polovetside khaani tütrega ja 2. Bütsantsist pärit Helenaga, kelle päritolu kohta Vene ajaloolane Nikolai Karamzin esitas teooria, et ta oli valitseva Bütsantsi Komnenoste dünastia esindaja. Juri Vladimirovitši järglased: Rostislav Jurjevitš, Perejaslavli vürst (surn. 1151). Ivan Jurjevitš, Kurski vürst (surn. 1147). Olga Jurjevna (surn. 1189), abiellus (1150) Jaroslav Osmomõsli, Galiitsia vürstiga (1153–1187) (surn. 1187). Andrei Jurjevitš (c. 1111–1174), Vladimiri suurvürstina (1168–1174) Andrei Bogoljubski Maria Jurjevna. Abiellus Oleg Svjatoslavitši Novgorod-Siverski vürstiga. Svjatoslav Jurjevitš surn. 1174). Jaroslav Jurjevitš (surn. 1166). Gleb Jurjevitš (surn. 1171). Boris Jurjevitš, Belgorodi ja Turaŭ vürst (surn. 1159). Mstislav Jurjevitš, Novgorodi vürst (1154–1157) (surn. 1166). Vasilko Jurjevitš, Suzdali vürst (tõugati võimult 1161. aastal). Mihhail Jurjevitš (surn. 1176). Vsevolod Jurjevitš (1154–1212), Vsevolod Suurpesa, Vladimiri suurvürst 1176–1212. David Jurjevitš. Jaropolk Jurjevitš. Tema järgi on nimetatud näiteks Venemaa esimene Borei-klassi tuumaallveelaev. Venemaa valitsejad
Vladimir Massorin

Vladimir Vassiljevitš Massorin (sündinud 24. augustil 1947 Belõis) on Venemaa erusõjaväelane, laevastikuadmiral. Massorin oli Venemaa mereväe ülemjuhataja 2005–2007. Enne seda oli ta Kaspia mere laevastiku juhataja 1996–2002 ja Musta mere laevastiku juhataja 2002–2005. 12. septembril 2007 vabastas president Putin ta ametist ja nimetas tema asemel sõjalaevastiku ülemjuhatajaks Vladimir Võssotski. Samal päeval läks 60-aastane Massorin pensionile. 2007. aastal sai Massorin esimese Venemaa esindajana Ameerika Ühendriikide sõjalise Legion of Merit komandöri klassi teenetemärgi teenete eest koostöö edendamisel Venemaa mereväe ning USA mereväe ja NATO vahel.
Europeana

Europeana (ka Euroopa Digitaalraamatukogu; inglise keeles European Digital Library, lühend EDL) on Euroopa Komisjoni algatusel ja toetusel loodud veebipõhine teenus, mille eesmärk on vahendada ühe portaali kaudu avalikkusele Euroopa raamatukogude, muuseumide ja arhiivide digitaalseid kogusid. Euroopa Digitaalraamatukogu idee kasvas välja Euroopa Komisjoni infoühiskonna strateegia i2010 digitaalraamatukogude alamstrateegiast. Ametlikult teatati Euroopa Digitaalraamatukogu loomise kavastEuroopa Komisjoni 2. märtsi 2006. aasta pressiteates. Aastaks 2010 kavandati selle vahendusel kättesaadavaks teha vähemalt kuus miljonit digitaalset dokumenti. Euroopa Digitaalraamatukogu loomisel kasutatakse ära The European Library organisatsiooni ja tehnilist infrastruktuuri, mis on välja arendatud Euroopa Komisjoni toetusel rahvusraamatukogude poolt. Esimene projekt Euroopa Digitaalraamatukogu arendamiseks kestis juulist 2007 veebruarini 2009 ja kandis nime EDLnet. Tegemist oli üle-euroopalise temaatilise võrgustikuga, mida rahastati Euroopa Liidu eContentplus programmi vahenditest. Projekti raames valmis novembriks 2008 Euroopa Digitaalraamatukogu teenuse esimene prototüüp. Detsembris 2007 lepiti kokku, et Euroopa digitaalraamatukogu prototüüp hakkab kandma nime Europeana. Selle prototüübi esimest maketti esitleti 1. veebruaril 2008 Frankfurdis toimunud konverentsil "One more step towards the European digital library". Prototüübi avas avalikuks kasutamiseks 20. novembril 2008 Brüsselis Euroopa Komisjoni infoühiskonna- ja meediavolinik Viviane Reding. Veebruaris 2009 loodud uue temaatilise võrgustiku Europeana v1.0 raames, mida rahastab samuti Euroopa Komisjoni eContentplus programm, luuakse kahe aasta jooksul Europeana täisfunktsionaalne teenus. Euroopa Digitaalraamatukogu arendamiseks on moodustatud juhtivate mäluasutuste esindajatest koosnev Euroopa Digitaalraamatukogu Sihtasutus (European Digital Library Foundation). Seda juhib Saksa Rahvusraamatukogu direktor Elisabeth Niggemann. Eestist osaleb Euroopa Digitaalraamatukogu arendamises Eesti Rahvusraamatukogu. Europeana José Manuel Barroso: uus kultuurivärav – digiraamatukogu Europeana, Postimees, 20. november 2008 Europeanast Euroopa Komisjoni veebilehel
Gaeli sportmängud

Gaeli sportmängud on traditsioonilised spordialad, mida mängitakse peamiselt Iirimaal. Kaks kõige populaarsemat spordiala on gaeli jalgpall ja hurling. Rounders ja Gaeli käsipall on tuntavalt vähem populaarsed. Gaelic Athletic Association (GAA) korraldab kõike, mis on seotud nende nelja spordialaga. 19. sajandi lõpuks olid kõik gaeli mängud väljasuremise ohus, kuid GAA sihikindel tegutsemine tõi pöörde. Kõik ülejäänud gaeli sportmängud on peaaegu unustatud ja välja surnud. Vähesel määral mängitakse veel ka road bowling'ut.  Pikemalt artiklis Gaeli jalgpall Gaeli jalgpalli mängitakse kahe 15-liikmelise meeskonna vahel, ristkülikukujulisel muruväljakul, kus väljaku mõlemas otsas on H-kujulised väravad. Mängijate peamine eesmärk on lüüa või visata pall vastaste väravasse. Võidab see meeskond, kellel on mängu lõpus rohkem punkte. Omapärane mäng, mis on segu jalgpalli ja käsipalli elementidest.  Pikemalt artiklis Hurling Hurling on vana gaeli sportmäng, mida mängitakse keppide ja palliga. Väidetavalt arvatakse hurling olevat kõige kiirema tempoga väljakuspordiala. Hurlingut mängitakse kahe 15-liikmelise meeskonna vahel, ristkülikukujulisel muruväljakul, kus väljaku mõlemas otsas on H-kujulised väravad. Mängijate peamine eesmärk on saada väike pall vastaste väravasse, kasutades selleks kirvekujulisi puidust keppe. Võidab see meeskond, kellel on mängu lõpus rohkem punkte.  Pikemalt artiklis Rounders Rounders'it mängitakse palli ja kurikatega. See on kõige väiksema populaarsusega gaeli sportmäng. Oma olemuselt meenutab mäng pesapalli.  Pikemalt artiklis Gaeli käsipall Gaeli käsipall on mäng, kus kaks mängijat löövad kätega palli vastu seina nii, et vastasel oleks seda võimalikult raske tagasi lüüa. Mäng sarnaneb väga Ameerika käsipalliga.
Jussi Pajunen

Jussi Ilmari Pajunen (sündinud 5. septembril 1954 Helsingis) on Soome poliitik. Ta oli Helsingi linnapea alates 7. juunist 2005 kuni 1. juunini 2017. Kuulub Rahvuslikku Koonderakonda. Ta on lõpetanud Helsingi Kaubanduskõrgkooli. 2006 Valge Roosi ordeni 1. järk 2007 Valgetähe III klassi teenetemärk 2011 Aalto ülikooli kaubanduskõrgkooli audoktor 2017 Tallinna raemedal
Bādghīsi provints

Bādghīs on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Vallila

Vallila on linnaosa Helsingi kesklinna põhjaosas. See piirneb lõunas Kallio linnaosaga. Vallilasse kuulub ka 1910–1927 rajatud ja 1980. aastail renoveeritud Puu-Vallila puumajade asum. Vallilas asub postkontor (Hämeentie 103). Vallila sihtnumber on 00550 HELSINKI. http://www.aluesarjat.fi/
Siirdeveed

Siirdeveed ehk üleminekuveekogud on mere või ookeani läheduse tõttu madala soolsusega jõesuulähedased pinnaveekogud, mis on tugevasti mõjutatud mageveevoolust. Siirdeveteks on näiteks Maracaibo järv Lõuna-Ameerika põhjaosas, mis on ühendatud kitsa ja madala väina kaudu Venezuela lahega. Maracaibo järv saab oma veed paljudest ojadest ja jõgedest, suurim neist on Catatumbo jõgi. Venemaal on sarnane Lipovskoje järv Leningradi oblasti Kingissepa rajoonis Kurgolovo poolsaarel Eesti–Vene piiri lähedal. Estuaar Riimvesi
Baghlāni provints

Baghlān on 1. järgu haldusüksus (provints Afganistanis
Veracruzi osariik

Veracruzi osariik on Mehhiko osariik. Paikneb Mehhiko lahe rannikul. Veracruzi osariik on loodud 1824. aastal. Veracruzi osariik on jagatud 212 kohalikuks omavalitsusüksuseks. Suuremad linnad on Veracruz ja Xalapa. Veracruzi osariigi lipp Veracruzi osariigi koduleht
Dražee

Dražee (prantsuse keeles dragée) on ümar kompvek või ravimpill. Tavaliselt on dražeed värvilised ja pealt kaetud magusa glasuuriga. Meditsiinis kasutatakse dražeed mõnede ravimite seespidise manustamise hõlbustamiseks. Dražeede valmistamisel kaetakse suhkrugraanulid paljukordselt ravi- ja abiainetega. Dražeedes on raviained kaetud kattekihiga, mis maskeerib nende maitse või kaitseb neid maomahla eest.
Cool Vibes

"Cool Vibes" on laul, millega ansambel Vanilla Ninja esindas Šveitsi 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laul saavutas lauluvõistlusel 8. koha. Laulu on kirjutanud David Brandes, Jane Tempest, John O'Flynn ja Bernd Meinunger. Autorite osas on erinevad allikad eri arvamusel nii sõnade kui viisi osas. Sõnade autoriks on pakutud ka Katrin Siskat. "Cool Vibes" (Radio Edit) – 4:05 "Cool Vibes" (Classical Version) – 4:04 "Cool Vibes" (Extended Version) – 6:33 "Cool Vibes" (Eurovision Version) – 3:00 Laulu sõnad Muusikavideo YouTube'is
International University Audentes

International University Audentes ('rahvusvaheline ülikool Audentes', lühend IUA; varem Audentese Ülikool ja International University Concordia Audentes) oli eraülikool, mis asutati 1995. aastal Tallinnas. 2008. aastal liitus Audentes Tallinna Tehnikaülikooliga ning sellest sai TTÜ majandusteaduskonna struktuuriüksus. 1995. aastal alguse saanud ülikool kasvas suurimaks eraülikooliks Eestis. 2006. aasta kevadel oli selles üle 2300 üliõpilase 30 riigist, õppejõude 12 riigist ning õppetöö toimus inglise, eesti ja vene keeles. Ülikoolis oli kolm teaduskonda: sotsiaal- ja humanitaarteaduskond, õigusteaduskond ja ärikool. Audenteses anti bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõpet. 2006. aasta suvel loodi ülikooli juurde College of International University Audentes, kus pakuti rakenduskõrgharidust liikumise ja spordi erialal. 2003. aasta suvel ühines Audentese Ülikooliga Concordia Rahvusvaheline Ülikool Eestis. Ühinemise järel kasutati mõnda aega nime International University Concordia Audentes. 2006. aastal võeti kasutusele uus nimi International University Audentes. Samal aastal avati eestikeelne päevane õpe (seni toimus eestikeelne õpe vaid kaugõppena). Tallinna Tehnikaülikooli ühinemise järel 2008. aastal jätkas Audentes 2009. aastani tegevust senise nime all samas vormis, säilisid erialad, õppevormid, -keeled ning asukoht Tallinnas Tondi 55 paiknevas õppehoones. Hiljem loodi IUA õigusteaduskonna baasil TTÜ sotsiaalteaduskonna õiguse instituut, osa õppetegevust integreeriti ärijuhtimise ja rahvusvaheliste suhete õppekavadesse TTÜ majandusteaduskonnas. Õiguse instituut. Ajalugu. Tallinna Tehnikaülikool, vaadatud 9.01.2019.
Sõjandus

Sõjandus on inimtegevuse valdkond, mille eesmärk on enda ühiskondlike ressursside ja territooriumi kaitse ning võimaliku vaenlase ressursside ja valduste üle kontrolli saavutamine. sõjanduse mõisteid sõjaväelaste loend sõjateadus
Meetaimed

Meetaimed (ka korjetaimed) on taimed, millelt mesilased korjavad nektarit, lehemett, õietolmu ja taimepungadelt ainet, millest nad valmistavad taruvaiku. Meetaimed on järjestatud korjeaja järgi alates varasemast. Meeproduktiivsus on hinnanguline suurus ja oma raskestimõõdetavuse tõttu võib see erineda olenevalt andmete päritolu allikast. See sõltub palju aastast ja taimede kasvukohast ning seda mõjutab näiteks aasta keskmine õhutemperatuur, õhuniiskus, mullaniiskus, päikesevalguse hulk, taimede kasvukoha mullastik ja spetsiaalselt külvatud korjetaimede puhul ka külviaeg ning muud tegurid. Mesi Mesindus Nektar Peakorje Putuktolmlemine Janssens X, Bruneau E, Lebrun P (2006) Prévision des potentialités de production de miel à l’échelle d’un rucher au moyen d’un système d’information géographique. Apidologie 37: 351–365 Crane E., Walker P., Day R. (1984) Directory of important world honey sources, International Bee Research Association, London. Demianowicz Z., Hłyń M., Jabłoński B., Maksymiuk I., Podgórska J., Ruszkowska B., Szklanowska K., Zimna J. (1960) – Wydajność miodowa ważniejszych roślin miododajnych w warunkach Polski. Część I. Pszczeln. Zesz. Nauk., 4(2):87-104. Jablonski B & Koltowski Z (2002) Nectar Secretion and honey potential of honey plants growing under Poland's conditions - Part XIII. Journal of Apicultural Science, 46: 25 -29 "Meetaimed". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuli 2016. Vaadatud 7. juulil 2016. Jabłoński B., Kołtowski Z. (1999) – Nektarowanie i wydajność miodowa roślin miododajnych w warunkach Polski. Część X. Pszczeln. Zesz. Nauk., 43:247-254.