laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Punakael-lagle

Punakael-lagle (Branta ruficollis) on partlaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012). Eestis on ta haruldane läbirändaja, keda võib kohata kevad- ja sügisrändel koos Madalmaades talvituvate valgepõsk-lagledega. L. Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 82 Punakael-lagle andmebaasis eElurikkus Punakael-lagle YouTube'is
Merivart

Merivart (Aythya marila) on partlaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012). Eestis on ta haruldane haudelind ainult merelisimatel laidudel, rohkearvuline läbirändaja (perioodidel aprill-mai ja oktoober-november) ning harv talvituja. L. Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 102 Merivart andmebaasis eElurikkus Merivart YouTube'is
Fantastiline nelik (täpsustus)

"Fantastiline nelik" ("Fantastic Four") on mitme teose pealkiri: "Fantastiline nelik", Marvel Comicsi poolt aastail 1961–2011 avaldatud koomiksisari, kokku 588 numbrit Selle koomiksisarja alusel on valminud aga ka muid teoseid: "Fantastiline nelik" ("The Fantastic Four"), 1994. aastal valminud film, mis aga pole kunagi ekraanile jõudnud "Fantastiline nelik", 2005. aastal esilinastunud film "Fantastiline nelik ja Hõbesurfar" ("4: Rise of the Silver Surfer"), 2007. aastal esilinastunud järg eelmisele filmile
Väikehuik

Väikehuik (Porzana parva) on ruiklaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012). Eestis on ta haruldane haudelind Matsalu lahel, Pihkva järve, Lämmijärve ja mõne väikejärve ääres. L. Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 184 Väikehuik andmebaasis eElurikkus
Mudanepp

Mudanepp (Lymnocryptes minimus) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012). Eestis on ta väga paigutise levikuga haruldane haudelind; rändel võib teda rohkem kohata. Mõned mudanepid ka talvituvad Eestis. L. Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 252 Mudanepp andmebaasis eElurikkus
Côte-d'Ori departemang

Côte-d'Ori departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Bourgogne-Franche-Comté piirkonnas. See on ainus Prantsuse departemang, mis pole nime saanud mõne muu koha järgi. 2015. aastani kuulus departemang Burgundia piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult: Côte-d'Ori departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Mustsaba-vigle

Mustsaba-vigle (Limosa limosa) on kurvitslaste sugukonda vigle perekonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012). Eestis on ta ebaühtlase levikuga harv haudelind (pesitseb aprillist augustini), keda võib kohata peamiselt Lääne-Eestis ja Emajõe-Peipsi vesikonnas. Mustsaba-vigle on Hollandi rahvuslind. L. Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 236 Veedla, Peep (2021). Rahvuslinnud ja sümbollinnud Euroopas ja kaugemal. Mõedaka: Pesapaik. Lk 79. Mustsaba-vigle andmebaasis eElurikkus Mustsaba-vigle Loodusõpe "Reportaaž: midagi on juhtunud – haruldased linnud on pesa hüljanud" ERR Novaator, 10. september 2018
Nièvre'i departemang

Nièvre'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Bourgogne-Franche-Comté piirkonnas. See on nime saanud Nièvre'i jõe järgi. 2015. aastani kuulus departemang Burgundia piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult: Nièvre'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Saône-et-Loire'i departemang

Saône-et-Loire'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Bourgogne-Franche-Comté piirkonnas. Departemang on nime saanud kahe jõe järgi: Saône ja Loire. 2015. aastani kuulus departemang Burgundia piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult: Saône-et-Loire'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Luha-sinirind

Luha-sinirind (Luscinia svecica cyanecula) on rästaslaste sugukonda kuuluv lind; sinirinna alamliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012). Eestis on ta hajusa levikuga haruldane haudelind, keda võib kohata nt luhapajustikes ja sooservades. L. Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 388
Côtes-d'Armori departemang

Côtes-d'Armori departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas. Kuni 1990. aastani oli departemangu nimi Côtes-du-Nordi departemang ('põhjarannikute departemang'). Departemang jaguneb halduslikult: Côtes-d'Armori departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Väikepistrik

Väikepistrik (Falco columbarius) on pistriklaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012). Eestis on ta haruldane haudelind, kes pesitseb rabades ja rabametsades; läbirändel ja talikülalisena esineb teda sagedamini. Väikepistik on asunud elama linnadesse. Eesti suurim väikepistriku asurkond elab Tallinnas. L. Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 160 Looduskaitse edulugu: merikotkad on Eesti endale tagasi võtnud Väikepistrik andmebaasis eElurikkus Väikepistrik Loodusõpe
Itum-Kale

Itum-Kale on küla Venemaal Tšetšeenias, Itum-Kale rajooni keskus. Asub vabariigi lõunaosas, 20 km Šatoist lõuna pool.
Ille-et-Vilaine'i departemang

Ille-et-Vilaine'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas. Ta on nime saanud Ille'i ja Vilaine'i jõe järgi. Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt: Ille-et-Vilaine'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Morbihani departemang

Morbihani departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas. Departemang on saanud nime Morbihani lahe järgi (bretooni Mor-Bihan 'väike meri'). Departemang jaguneb halduslikult ringkondadeks: Morbihani departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Hans von Wrangell

Hans von Wrangell on olnud mitme Wrangellide suguvõsa liikme nimi: Hans von Wrangell (1589–1631), Elistvere ja Saadjärve mõisnik Hans von Wrangell (maetud 1659), Koila ja Kohatu mõisnik, leitnant, meeskohtunik Hans von Wrangell (1626–1691), Kuusiku, Vasta ja Tuhala mõisnik, Rootsi sõjaväelane (ooberst) ja kammerhärra, Eestimaa maanõunik Hans von Wrangell (1638–1683), Koila ja Kohatu mõisnik, Rootsi sõjaväelane (rittmeister) Hans von Wrangell (1690–1754), vabahärra, Nõmmküla mõisnik, kapten Hans von Wrangell (1727–1774), vabahärra, Uhtna mõisnik, Venemaa sõjaväelane (major)
Maakunst

Maakunst (inglise keeles land art) on 1960. aastate lõpus tekkinud kunstivorm, milles kunstilise kujundamise materjaliks on maastik. Maakunst võib seisneda nii vaid väikeste muudatuste tegemises loodusobjektidele ja maastikele kui ka hõlmata suuri maa-alasid ümberkujundavaid projekte. Maakunsti vormideks on näiteks pinnase ümberpaigutamine, kraavide kaevamine ja kivide kuhjamine. Mitmed maakunsti viljelejad on saanud loomingulist inspiratsiooni eelajalooliste tsivilisatsioonide maapinnajoonistustest. Tuntuimad esindajad on Michael Heizer, Richard Long, Robert Morris ja Dennis Oppenheim.
24 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | 20. aastad eKr | 10. aastad eKr | 0. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 27 eKr | 26 eKr | 25 eKr | 24 eKr | 23 eKr | 22 eKr | 21 eKr | ► | ►► Aasta 24 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Roomlased asutasid Zaragoza. Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Iulius Caesar Octavianus Augustus ja Gaius Norbanus Flaccus. Roomas loodi esimene riiklik tuletõrjeamet, mis koosnes 600 orjast, kes olid jaotatud seitsmesse tuletõrjedepoosse. ... ...
25 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | 20. aastad eKr | 10. aastad eKr | 0. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 28 eKr | 27 eKr | 26 eKr | 25 eKr | 24 eKr | 23 eKr | 22 eKr | ► | ►► Aasta 25 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Juba II sai Mauretaania kuningaks. Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Iulius Caesar Octavianus Augustus ja Marcus Iunius Silanus. ... Vitruvius ...
Eure-et-Loiri departemang

Eure-et-Loiri departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Centre-Val de Loire'i piirkonnas. Ta on nime saanud Eure'i ja Loiri jõe järgi. Departemang jaguneb halduslikult: Eure-et-Loiri departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Indre-et-Loire'i departemang

Indre-et-Loire'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Centre-Val de Loire'i piirkonnas. Departemang jaguneb halduslikult: Indre-et-Loire'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Loir-et-Cheri departemang

Loir-et-Cheri departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Centre-Val de Loire'i piirkonnas. Departemang jaguneb halduslikult: Loir-et-Cheri departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021  Loir-et-Cheri departemang – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Loiret' departemang

Loiret' departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaa Centre-Val de Loire'i piirkonnas. Departemangu suurim kõrgus on 273 meetrit üle merepinna ja madalaim punkt asub 66 meetri kõrgusel. See on saanud nime Loiret' jõe järgi. Departemang jaguneb halduslikult: Loiret' departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Marne'i departemang

Marne'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas. See on nime saanud Marne'i jõe järgi. 2015. aastani kuulus departemang Champagne-Ardenne'i piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult: Marne'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Haute-Marne'i departemang

Haute-Marne'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas. Departemangu eestikeelne mööndav nimevariant on Ülem-Marne'i departemang. 2015. aastani kuulus departemang Champagne-Ardenne'i piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult: Haute-Marne'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Haute-Corse'i departemang

Haute-Corse [otk'ors] (ka Ülem-Korsika; korsika keeles Cismonte, Corsica suprana) on departemang Prantsusmaal Korsika piirkonnas. See on Korsika saare põhjapoolne osa. Departemang jaguneb halduslikult: Haute-Corse'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Haute-Saône'i departemang

Haute-Saône'i [ot sa'on] on departemang Prantsusmaal Bourgogne-Franche-Comté piirkonnas. Departemang on nime saanud Saône'i jõe järgi. Eestikeelne mööndav nimevariant on Ülem-Saône'i departemang. Departemang oli aastatel 1815–1818 okupeeritud Austria keisririigi vägede poolt. 2015. aastani kuulus departemang Franche-Comté piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult: Haute-Saône'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Labinsk

Labinsk on linn Venemaal Krasnodari krais, Labinski rajooni keskus. Asub Laba jõe ääres 270 m kõrgusel merepinnast. Asutati 1841. aastal Labinskaja staniitsana. Linnaõigused sai 1947. aastal. Labinskist on pärit Pavel Gorgulov ja kindral Pjotr Abaškin.
Seine-Maritime'i departemang

Seine-Maritime'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Normandia piirkonnas. 2015. aastani kuulus departemang Ülem-Normandia piirkonda. Ülemeredepartemang jaguneb halduslikult: Seine-Maritime'i departemangu haldusüksuste loend Chêne chapelle Populations légales 2021
Ülo Altermanni salk

Ülo Altermanni salk oli Eesti metsavendade salk, mis tegutses 1948-1954 varem Eesti Leegioni kuulunud Ülo Altermanni juhtimisel. Lisaks Altermannile kuulusid salka Voldemar ja Aime Juga, Heinrich ja Evi Mihkelson, Elmar ja Johanna Martins, Hans Sapp ja Erich Teor. Kõik nad varjusid mobilisatsiooni, küüditamise või arreteerimise eest 1948-50. Salgale sai saatuslikuks Nõukogude julgeoleku surve. 17. aprillil 1954 langes Ülo Altermann varitsuses, mille korraldasid salga varustaja, julgeoleku poolt 30. septembril 1953 värvatud Lembit Markus, ning salga liige, Markuse ämm Johanna Martins. Erich Teor ja Voldemar Juga langesid tulevahetuses MGB operatiivgrupiga Koigi vallas 23. novembril 1954. Pärast seda jäid metsa vaid Hans Sapp ja Evi Mihkelson, kes varjasid end üksi. Mihkelson legaliseerus 30. detsembril 1955. Viimasena andis Nõukogude võimule alla Hans Sapp, kes legaliseerus alles 7. septembril 1958.
Metshobune

Metshobune (Equus ferus) on liik kabjalisi hobuse perekonnast. Eestis elas metshobune kiviajal. Metshobuse alamliikide seas on koduhobune, väljasuremisohus Prževalski hobune ja väljasurnud tarpan.
Hobune (perekond)

Hobune (Equus) on hobuslaste sugukonda ja kabjaliste seltsi kuuluv loomaperekond. Perekonda kuuluvad hobused, eeslid ja sebrad. Lisaks on perekonnas liike, mis on välja surnud ja tuntud vaid fossiilide kaudu. Equus asinus – eesel Equus caballus – koduhobune Equus ferus – metshobune Equus przewalskii – prževalski hobune Equus grevyi – kõrbesebra Equus quagga – savannisebra Equus zebra – mägisebra Equus hemionus – eeslik
Lõunasiil

Lõunasiil (Erinaceus concolor) on siili perekonda kuuluv loomaliik, kes elutseb peamiselt Edela-Aasias. Varem loeti Eestis esinevat kaelussiili lõunasiili alamliigiks, kuid praeguseks käsitletakse neid eraldi liikidena.
Siil (perekond)

Siil (Erinaceus) on perekond siillaste sugukonnast, putuktoiduliste seltsist. Sinna kuulub neli liiki, millest kaks elutsevad ka Eestis. Eestis esineb kaks siililiiki: harilik siil (Erinaceus europaeus) kaelussiil (Erinaceus roumanicus) Perekonna ülejäänud kahte liiki, lõunasiili (Erinaceus concolor) ja amuuri siili (Erinaceus amurensis), Eestis ei leidu.
Siillased

Siillased (Erinaceidae) on sugukond putuktoiduliste seltsist. Sugukonnas on kaks alamsugukonda: siillased (Erinaceinae) ja gümnuurlased (Galericinae). Esimesse kuulub Eestis levinud perekond siil, meil esindatud kahe liigiga: harilik siil, Erinaceus europaeus, ja kaelussiil, Erinaceus roumanicus. Gümnuurlased sarnanevad rottidega, kuid ei ole närilised. Nad elutsevad Kagu-Aasia vihmametsades ja toituvad lülijalgsetest, hiirtest, väikestest roomajatest ja kahepaiksetest ning vahel ka puuviljadest ja seentest. Väikseim liik on hiina gümnuur (Neotetracus sinensis), suurim suurgümnuur (Echinosorex gymnura).
Putuktoidulised

Putuktoidulised (Eulipotyphla) on selts loomi imetajate klassis. Sinna kuuluvad neli nüüdisaegset sugukonda: siillased, mutlased, karihiirlased ja pilukoonlased. Taksonoomia teadusharu algusajal paigutati putuktoiduliste (siis Insectivora) seltsi suurem hulk peamiselt putukatest toituvaid imetajaid. Molekulaarsete meetodite kasutuselevõtuga löödi tupaialised, torukoonulised ja karustiivalised lahku eraldi seltsidesse, jättes järgi Lipotyphla seltsina tuntud putuktoidulised. Pärast tenrekiliste eristamist omaette seltsina jäi alles praeguste teadmiste kohaselt monofüleetiline putuktoiduliste takson Eulipotyphla. Vahepeal eraldati putuktoiduliste hulgast ka siillased ning jäeti mutlased, karihiirlased ja pilukoonlased seltsi Soricomorpha, kuid hilisemad uuringud ei kinnita siillaste fülogeneetilist isoleeritust teistest putuktoidulistest. Eestis on selts esindatud kaheksa liigiga kolmest sugukonnast: siillased (2 liiki), karihiirlased (Soricidae) (5 liiki, sealhulgas vesimutt) ja mutlased (Talpidae) (üks liik, kelleks on harilik mutt). Robin MD Beck; Olaf RP Bininda-Emonds; Marcel Cardillo; Fu-Guo Robert Liu; Andy Purvis (2006). "A higher level MRP supertree of placental mammals". BMC Evolutionary Biology. 6: 93. PMC 1654192 Freely accessible. PMID 17101039. doi:10.1186/1471-2148-6-93. Andrei Miljutin. Maailma imetajate mitmekesisus. Tallinn : Varrak, 2015. Lk 72
Ķekava piirkond (2009–2021)

Ķekava piirkond (läti keeles Ķekavas novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirkonna keskus oli Ķekava küla. Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Ķekava piirkonna elanikest lätlasi 73,08%, venelasi 17,32%, valgevenelasi 2,33%, ukrainlasi 1,85%, leedulasi 1,27% ja teistest rahvustest inimesi 1,26%. Rahvus oli teadmata 1,71% inimestel. Ķekava piirkond moodustati 2009. aastal Baloži linnast ning Ķekava ja Daugmale vallast. 2021. aastal moodustati senisest Ķekava piirkonnast ja Baldone piirkonnast uus Ķekava piirkond. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2012. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.
Valgelaup-rabakiil

Valgelaup-rabakiil (Leucorrhinia albifrons) on vesikiillaste sugukonda kuuluv kiililine. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012) ja loodusdirektiivi IV kategooriasse. Eestis leidub valmikuid paiguti taimerohketes järvedes (ka kalgiveelistes), vastsed on aga pehmeveelistes ujutaimestikuga lompides. Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Toim. Timm, H. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 190 Valgelaup-rabakiil andmebaasis eElurikkus
Hännak-rabakiil

Hännak-rabakiil (Leucorrhinia caudalis) on vesikiillaste sugukonda kuuluv kiililine. Tema iseloomulikuks tunnuseks on isaste valged tiivatäpid. Eestis asustavad tema valmikud paiguti taimerohkeid järvi (ka kalgiveelisi). Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012) ja loodusdirektiivi IV kategooriasse. Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Toim. Timm, H. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 190 Hännak-rabakiil andmebaasis eElurikkus
Kenneth Dover

Sir Kenneth James Dover (11. märts 1920 London – 7. märts 2010 Saint Andrews) oli briti klassikaline filoloog. Ta oli Edinburghi Kuningliku Seltsi ja Briti Akadeemia liige. Aastast 1981 kuni detsembrini 2005 oli ta Saint Andrewsi ülikooli kantsler. Doveri tuntuim teos on 1978. aastal ilmunud "Greek Homosexuality", mis on tänini selle valdkonna olulisim käsitlus. Sir Kenneth Dover (nekroloog ajalehes The Telegraph) Stephen Halliwell. Sir Kenneth Dover obituary (nekroloog ajalehes The Guardian) Margalit Fox. Kenneth Dover, a Provocative Scholar of Ancient Greek Literature, Dies at 89 (nekroloog ajalehes The New York Times)
Tõmmuujur

Tõmmuujur (Graphoderus bilineatus) on ujurlaste sugukonda kuuluv mardikas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012) ning loodusdirektiivi II ja IV kategooriasse. Eestis leidub neid sisevetes. Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Toim. Timm, H. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 140 Tõmmuujur andmebaasis eElurikkus
Corrèze'i departemang

Corrèze'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Nouvelle-Aquitaine'i piirkonnas. Departemang jaguneb halduslikult: Corrèze'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Creuse'i departemang

Creuse'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Nouvelle-Aquitaine'i piirkonnas. Departemang on saanud nime Creuse'i jõe järgi. Departemang jaguneb halduslikult kaheks ringkonnaks: Creuse'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Meurthe-et-Moselle'i departemang

Meurthe-et-Moselle'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas. See on nime saanud Meurthe'i ja Moseli jõgedelt. Departemang moodustati 7. septembril 1871 pärast Prantsuse-Preisi sõda Prantsusmaale jäänud Meurthe'i (Nancy, Lunéville ja Touli ringkonnad) ja Moselle'i departemangude alast (Briey ringkond), nimeks pandi meelega Meurthe-et-Moselle, et rahvale meenutada kaotatud departemange. Pärast esimest maailmasõda säilitati departemang senisel kujul, Prantsusmaale tagastatud aladest taasloodi Moselle'i departemang. Aastani 2015 kuulus ta Lorraine'i piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt: Meurthe-et-Moselle'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Meuse'i departemang

Meuse'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas. Ta on nime saanud Meuse'i jõe järgi. Meuse'i aladel toimusid esimese maailmasõja ohvriterohkemad lahingud, seda eriti Verduni linna ümbruses. Kuus valda Verduni ringkonnas, kohe Verdunist põhja (Beaumont-en-Verdunois, Bezonvaux, Cumières-le-Mort-Homme, Fleury-devant-Douaumont, Haumont-près-Samogneux, Louvemont-Côte-du-Poivre) on püsiasustuseta. Esimeses maailmasõjas hävitati need täielikult ja maa muutus nii elamiskõlbmatuks, et sõja järel otsustati neid mitte taastada. Neid ei liidetud aga sõja järel teiste valdadega, vaid säilitati sõjamälestuseks. 2015. aastani kuulus departemang Lorraine'i piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult: Meuse'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Anna (täpsustus)

Anna on Maarja ema. Anna küla asub Eestis. Anna küla, endine küla, praegu Annamõisa-nimeline paikkond Põltsamaa vallas Nõmavere külas Anna küla asub Lätis. Anna ehk Annase küla asub Lätis. Anna küla asub Venemaal Voroneži oblastis. Anna on levinud eesnimi. Anna (koor), Pühalepa kiriku naiskoor Anna, Tallinna loomaaia lakkhunt Anna on Indias kasutatav rahaühik.
Vareskaera-aasasilmik

Vareskaera-aasasilmik (Coenonympha hero) on silmiklaste sugukonda kuuluv liblikas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. 2022. aastal valiti ta aasta liblikaks. Eestis on vareskaera-aasasilmik oma levila põhjapiiril, kuid on siiski seal levinud kõikjal. Teda võib kohata juuni algusest juuli keskpaigani. Elupaigana eelistab ta enamasti niiskeid paiku. Röövik toitub erinevatel kõrrelistel ja kasvab kuni 2,5 cm pikkuseks. Coenonympha hero ♂ Coenonympha hero ♂△ Pihlakas on aasta puu 2022 Tartu Postimees, 28.12.2021 (vaadatud 28.12.2021) Viidalepp, J. & H. Remm, 1996. Eesti liblikate määraja. Tallinn: Valgus, lk 209. Sterry, P., Mackay, A., 2005. Liblikad. Varrak, lk 99.  Vareskaera-aasasilmik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Vareskaera-aasasilmik andmebaasis eElurikkus
Moselle'i departemang

Moselle'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas. See on nime saanud Moseli jõe järgi. Moselle'i departemang oli üks Prantsusmaa originaalsest 83 departemangust aastal 1790. Toonane departemang hõlmas tänase departemangu põhjaosa ja koosnes neljast ringkonnast: Metz, Briey, Sarreguemines, and Thionville. Pärast Prantsuse-Preisi sõda annekteeris Saksa keisririik peaaegu kogu departemangu, kuna enamus inimesi selles alas rääkis saksa dialekte. Prantsusmaale jäi ainult Briey ringkond, mis nüüd kuulub Meurthe-et-Moselle'i departemangu. Hiljem kahetsesBismarck, et ka Briey ringkonda ei annekteeritud, kuna seal olid suured rauamaagivarud. Moselle'i departemang lakkas eksisteerimast 18. mail 1871, allesjäänud Briey ringkond liideti Meurthe'i departemangu Prantsusmaale jäänud osaga ja loodi uus Meurthe-et-Moselle'i departemang, nimesse lisati meelega Moselle, et meenutada rahvale kaotatud Moselle'i departemangu. Pärast esimest maailmasõda, kui Versailles' rahulepinguga tagastati Alsace-Lorraine Prantsusmaale, departemang taastati, kuid mitte endistes piirides – Meurthe-et-Moselle'i departemangu ei puututud, Moselle'iga liidendati hoopis endisest Meurthe'i departemangu Sarrebourgi ja Château-Salinsi ringkonnad. 2015. aastani kuulus departemang Lorraine'i piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult kuueks ringkonnaks: 2015. aastal ühendati Ida- ja Lääne-Thionville'i ringkond, Metz-Ville'i ja Metz-Campagne'i ringkond ning Forbachi ja Boulay-Moselle'i ringkond. 2016. aastal liideti Château-Salinsi ringkond Sarrebourgi ringkonnaga. Moselle'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Vosgesi departemang

Vosges [voož] on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas. Departemang oli üks Prantsusmaa esimesest 83 departemangust, mis loodi aastal 1790. 1795 liideti departemanguga Bas-Rhini departemangust eraldatud Schirmecki ala. Pärast Prantsuse-Preisi sõda annekteeris Saksa Keisririik ligi 4% departemangust selle idaosas: Schirmecki ala ja Saalesi kantoni põhjaosa, kus räägiti peamiselt saksa dialekte, mis lülitati Preisimaa Reichsland Elsass-Lotringi koosseisu. Kui pärast esimest maailmasõda sai Prantsusmaa Alsace-Lorraine'i tagasi, siis ala Vosgesile ei tagastatud ja see jäi taasloodud Bas-Rhinile. Departemang jaguneb halduslikult: Vosgesi departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021