Hannover

Hannover Leine jõe ääres on Alam-Saksi liidumaa (Niedersachsen) pealinn ja suurim linn. Hannover oli aastatel 1714–1837 (v.a 1807–1813) personaalunioonis Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi Hannoveri dünastiast kuningate perekonna asupaik, tiitliga Braunschweig-Lüneburgi hertsog (hiljem Hannoveri kuurvürst). Napoleoni sõdade lõppedes ülendati kuurvürstkond kuningriigiks (1814–1866) ja Hannover selle pealinnaks. Aastatel 1868–1946 oli Hannover Preisimaa Hannoveri provintsi ja pärast seda Hannoveri ringkonna pealinn kuni selle kaotamiseni 2005. aastal. 2001. aastast on see osa Hannoveri piirkonnast (Region Hannover), mis on omavalitsusüksus, mis moodustati endisest Hannoveri kreisist (Landkreis Hannover) ja Hannoveri linnast. Rahvaarvu poolest on Hannover suur Põhja-Saksamaa keskus ja riigi suuruselt 13. linn. 31. detsembril 2016 elas seal 532 864 inimest. Hannover võõrustab iga-aastasi kaubandusmesse nagu Hannoveri mess ja CeBIT. Igal aastal võõrustab Hannover "Schützenfest Hannoverit", maailma suurimat laskurite festivali, ja "Oktoberfest Hannoverit", suuruselt teist omalaadset festivali Saksamaal. IAA tarbesõidukite näitus toimub iga kahe aasta tagant Hannoveri messikeskuses. See on maailma juhtiv kaubandusnäitus transpordi, logistika ja liikuvuse alal. 2000. aastal võõrustas Hannover maailmanäitust Expo 2000. Hannoveri messikeskus on arvukate laienduste tõttu, eriti Expo 2000 tarbeks, suurim maailmas. Hannover on ülikoolide ja meditsiinikooli, rahvusvahelise lennujaama ja suure loomaaia tõttu riikliku tähtsusega. Linn on ka suur raudteeliinide ja kiirteede (Autobahn) sõlmpunkt, ühendades Euroopa peamisi liine nii ida-lääne (Berliin–Ruhrimaa) kui ka põhja-lõuna (Hamburg–München) suundades. Linna pindala on 204,01 km². Hannoverit mainiti esmakordselt 1150. aastal. Hannover asutati keskajal Leine jõe idakaldale. Selle algne nimi Honovere võib tähendada "kõrget (jõe)kallast", kuigi selle üle vaieldakse (vrd das Hohe Ufer). Hannover oli väike parvemeeste ja kalameeste küla, millest sai 13. sajandil suhteliselt suur linn, saades 1241. aastal tänu asukohale teede looduslikus ristumiskohas linnaõiguse. Kuna maismaatransport oli suhteliselt raske, aitas asukoht laevatatava jõe ülemjooksul tal kaubanduse kasvu tõttu kasvada. Hansalinna Bremeniga ühendas teda Leine ning ta paiknes laia Põhja-Saksa madaliku lõunaservas ja Harzi mägedest loodes, nii et ida-läänesuunaline liiklus, nagu muulakaravanid, läbisid teda. Hannover oli seega värav Reini, Ruhri ja Saari jõe orgudesse, nende tööstuspiirkondadesse, mis kasvasid edelasse, ja tasandikualadele idas ja põhjas, maismaaliiklusele Harzi serva pidi Madalmaade ja Saksimaa või Tüüringi vahel. 14. sajandil ehitati Hannoveri peamised kirikud, samuti linnamüür kolme linnaväravaga. Industrialiseerimise algus Saksamaal viis raua ja hõbeda kaubandusele Põhja-Harzi mägedest, mis kasvatas linna tähtsust. 1636. aastal viis Calenbergi vürstkonna valitseja Braunschweig-Lüneburgi hertsog Georg oma residentsi Hannoveri. Tema järeltulijate hulgast pärinesid ka tulevased Suurbritannia monarhid alates George I-st. Braunschweig-Lüneburgi hertsogid ülendati 1692. aastal Saksa-Rooma keisri poolt kuurvürsti seisusse ja selle ülendamise kinnitas 1708. aastal Riigipäev. Seega muutus vürstkond Braunschweig-Lüneburgi kuurvürstkonnaks, mis kõnekeeles oli Calenbergi pealinna järgi tuntud kui Hannoveri kuurvürstkond (vaata ka: Hannoveri dünastia). Kuurvürstid said hiljem Suurbritannia (ja aastast 1801 Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi) monarhideks. Esimene nendest oli Georg Ludwig, kes sai Briti troonile 1714. aastal. Viimane Briti monarh, kes valitses Hannoveris, oli William IV. Pool-Saali õigus, mis nõudis pärimist võimalusel meesliini pidi, keelas kuninganna Victoria troonilesaamise Hannoveris. George I meesliini järglasena oli kuninganna Victoria samuti Hannoveri dünastia liige. Kuid tema järglased kandsid tema abikaasa nime Saksi-Coburg ja Gotha. Kolm Suurbritannia või Ühendkuningriigi kuningat olid samaaegselt ka Hannoveri kuurvürstid. Ühendkuningriigi ja Hannoveri kroonide personaaluniooni ajal (1714–1837) külastasid monarhid linna harva. Tegelikult oli viimase kolme ühisvalitseja valitsemise ajal (1760–1837) vaid üks lühike külastus, George IV 1821. aastal. Aastatel 1816–1837 esindas monarhi Hannoveris asekuningas Adolphus. Seitsmeaastase sõja ajal võideldi 26. juulil 1757 linna lähistel Hastenbecki lahingus. Prantsuse armee võitis Hannoveri vaatlusarmeed, mis viis linna okupeerimiseni osana sissetungist Hannoveri. See vallutati järgmisel aastal tagasi Inglise-Saksa vägede poolt, keda juhtis Ferdinand von Braunschweig. Pärast seda, kui Napoleon kehtestas 5. juulil 1803 Artlenburgi konventsiooni (Elbe konventsiooni), okupeeris umbes 35 000 Prantsuse sõdurit Hannoveri. Konventsioon nõudis ka Hannoveri armee laialisaatmist. Kuid George III ei tunnistanud Elbe konventsiooni. Selle tulemusena emigreerus suur hulk Hannoveri sõdureid lõpuks Suurbritanniasse, kus moodustati Kuninga Saksa Leegion. See oli ainus vägi Hannoverist ja Braunschweigist, mis oli järjekindlalt Prantsusmaa vastu läbi kogu Napoleoni sõdade. Leegion mängis hiljem 1815. aastal tähtsat osa Waterloo lahingus. Viini kongress 1815. aastal ülendas kuurvürstkonna Hannoveri kuningriigiks. Pealinna Hannoveri laiendati Leine läänekaldale ja sealt alates on see märkimisväärselt kasvanud. 1837. aastal lõppes Ühendkuningriigi ja Hannoveri personaalunioon, kuna William IV pärija Ühendkuningriigis oli naine (kuninganna Victoria). Hannoveri võis pärida vaid mees. Seega läks Hannover William IV vennale Ernst Augustile ja jäi kuningriigiks kuni 1866. aastani, kui Preisimaa selle Austria-Preisi sõjas annekteeris. Hoolimata sellest, et Hannoverilt eeldati võitu Preisimaa üle Langensalza lahingus, selle asemel kasutas Preisimaa Moltke Vanema Kesselschlachti lahingukorda Hannoveri armee purustamiseks. Hannoveri linn sai Preisimaa Hannoveri provintsi pealinnaks. Pärast annekteerimist oli Hannoveri rahvas üldiselt Preisimaa valitsuse vastu. Hannoveri tööstusele aga tähendas uus ühendus Preisimaaga ettevõtluse paranemist. Vabakaubanduse juurutamine soodustas majanduskasvu ja viis Gründerzeiti (leiutajate ajastu) elavnemisele. Aastatel 1879–1902 kasvas Hannoveri rahvastik 87 600-lt 313 940 inimeseni. 1842. aastal avati esimene hoburaudtee ja aastast 1893 pandi tööle elektritramm. 1887. aastal leiutas Hannoveri Emile Berliner heliplaadi ja grammofoni. Pärast 1937. aastat olid Hannoveri ülemlinnapea ja riigikomissarid NSDAP (Natsi-partei) liikmed. Sel ajal oli Hannoveris ulatuslik juudi kogukond. 1938. aasta oktoobris saadeti 484 Poola päritolu Hannoveri juuti välja Poolasse, sealhulgas Grynszpanite perekond. Kuid Poola keeldus neid omaks võtmast, jättes nad piiril kitsikusse koos tuhandete teiste Poola-juudi väljasaadetutega, neid toitsid vahelduva eduga vaid Poola Punane Rist ja juudi hoolekande organisatsioonid. Grynszpanite poeg Herschel Grynszpan oli sel ajal Pariisis. Kui ta kuulis, mis oli juhtunud, sõitis ta Saksa saatkonda Pariisis ja tulistas Saksa diplomaati Ernst Eduard vom Rath, kes varsti pärast seda suri. Natsid kasutasid seda ettekäändena korraldada üleriigiline pogromm Kristalliöö (9. novembril 1938). Sel päeval põletati 1870. aastal Edwin Oppleri loodud uusromantistlik Hannoveri sünagoog natside poolt maha. 1941. aasta septembris algas "Action Lauterbacher" plaani kaudu allesjäänud Hannoveri juudiperekondade getoseerimine. Isegi enne Wannsee konverentsi 15. detsembril 1941 küüditati esimesed juudid Hannoverist Riiga. Kokku küüditati 2400 inimest ja väga vähesed elasid selle üle. Sõja ajal ehitati Hannoveri seitse koonduslaagrit, kuhu suleti paljud juudid. Umbes 4800 juudist, kes Hannoveris 1938. aastal elasid, olid veel linnas vähem kui 100, kui Ameerika Ühendriikide väed sõja lõpus 10. aprillil 1945 Hannoveri okupeerima saabusid. Täna meenutab mälestusmärk Ooperiväljakul juutide tagakiusamist Hannoveris. Pärast sõda asus Hannoveri suur rühm ortodokssetest judaistidest ellujäänuid lähedasest Bergen-Belseni koonduslaagrist.  Pikemalt artiklis Hannoveri pommitamine Teises maailmasõjas Olulise raudteede ja maanteede ristumiskohana ning tootmiskeskusena oli Hannover suur sihtmärk strateegilisele pommitamisele Teises maailmasõjas, sealhulgas naftakampaaniale. Sihtmärkide hulka kuulusid AFA (Stöcken), Deurag-Neragi rafineerimistehas (Misburg), Continentali tehased (Vahrenwald ja Limmer), kergmetallitehas VLW Ricklingenis ja Laatzenis (täna Hannoveri messikeskus), Hannover/Limmeri kummitaastustehas, Hanomagi tehas (Linden) ja tankitehas M.N.H. Maschinenfabrik Niedersachsen (Badenstedt). Ka elamurajoonid olid sihtmärgiks ja rohkem kui 6000 tsiviilisikut hukkus liitlaste pommirünnakutes. 88 pommirünnakus purustati rohkem kui 90% kesklinnast. Pärast sõda ei ehitatud Aegidienkirchet üles ja selle varemed jäeti sõjamälestiseks. Liitlaste maaväed jõudsid Saksamaal Hannoverisse aprillis 1945. Ameerika Ühendriikide 84. jalaväediviis vallutas linna 10. aprillil 1945. Hannover oli Saksamaa Briti okupatsioonitsoonis ja sai 1946. aastal uue Alam-Saksi liidumaa osaks. Täna on Hannover rahvusvahelise linnapeade organisatsiooni Linnapead rahu heaks asepresidendilinn. Organisatsioon ühendab üle maailma linnu ja kodanikke tuumarelvade kaotamiseks aastaks 2020. Hannoveris on mereline kliima (Köppeni kliimaklassifikatsioon Cfb). Mitte Vahrenwald-List Bothfeld-Vahrenheide Buchholz-Kleefeld Misburg-Anderten Kirchrode-Bemerode-Wülferode Südstadt-Bult Döhren-Wülfel Ricklingen Linden-Limmer Ahlem-Badenstedt-Davenstedt Herrenhausen-Stöcken Nord Nordstadt Südstadt Oststadt Zoo Herrenhausen Kronsberg Üks Hannoveri kuulsamaid vaatamisväärsusi on Herrenhauseni kuninglikud aiad. Selle Suur aed on oluline Euroopa barokkaed. Palee ise purustati suuresti liitlaste pommirünnakutes, kuid rekonstrueeriti ja taasavati 2013. aastal. Huviväärsuste hulgas on Grotto. Selle interjööri disainis Prantsuse kunstnik Niki de Saint Phalle. Suur aed koosneb mitmest osast ja seal on Euroopa kõrgeim aiapurskkaev. Ajalooline Aiateater võõrustab Saksa rokkmuusiku Heinz Rudolf Kunze muusika austajaid. Herrenhausenis on ka botaanikaaed Berggarten kõige mitmekesisemate orhideede koguga Euroopas. Mõned huviväärsused on seal troopikamaja, kaktusemaja, kanaarimaja ja orhideemaja ning vabalt lendavad linnud ja liblikad. Berggarteni sissepääsu juures on ajalooline Raamatukogu paviljon. Welfide Mausoleum asub ka Berggartenis. Sarnaselt Suure aiaga on ka Berggartenis mitu osa, näiteks Paradiis ja Preeriaaed. Georgengarten on Inglise aed. Seal on kaks vaatamisväärsust: Leibnizi tempel ja Georgi palee. Hannoveri maamärk on Uus raekoda (Neues Rathaus). Hoone sees on neli linnamaketti. Ülemaailmselt ainulaadne diagonaal/kaar lift tõuseb 17-kraadise nurga all vaatlustekile suure kupli peal. Hannoveri loomaaed sai 2009./10. aastal neljandat aastat järjest autasu, mis tegi sellest ühe Saksamaa parima loomaaia. Loomaaias on mitu temaatilist ala: Sambesi, Meyeri talu, Gorilla-mägi, Džunglipalee ja Mullewapp. Mõned väiksemad alad on Australia, metsaala huntidele ja niinimetatud ujumisala paljude merelindudega. On ka troopikamaja, džunglimaja ja näitamisareen. Uus Kanada-teemaline ala, Yukon Bay, avati 2010. aastal. 2010. aastal käis Hannoveri loomaaias üle 1,6 miljoni külastaja. On ka Hannoveri mereelu keskus, mis on esimene troopiline akvaarium Saksamaal. Veel üks huviväärsus on vanalinn. Keskel on suur Marktkirche ja vana raekoda. Lähedal on Leibnizi maja, Nolte maja ja Beguine torn. Ristikiriku kvartal ümber Ristikiriku sisaldab palju väikseid kitsaid tänavaid. Lähedal on vana kuninglik spordisaal, nüüd Ballhof teater. Vanalinna servas on Turusaal, Leine palee ja Aegidienkirche varemed, mis on nüüd mälestusmärk sõja ja vägivalla ohvritele. Läbi Marstalli värava jõuab Leine jõe kaldale; seal asuvad Niki de Saint Phalle Nanad. Need on osa Skulptuurimiilist, mis algab Trammplatzilt, kulgeb piki jõekallast, ületab Königswortheri väljaku ja lõpeb Georgengarteni sissepääsu juures. Vanalinna lähedal on Calenberger Neustadti linnaosa, kus asuvad katoliiklik St. Clemens Basilica Minor, Reformeeritud kirik ja luterlik Neustädter Hof- und Stadtkirche St. Johannis. Veel mõned populaarsed vaatamisväärsused on Waterloo sammas, Lavesi maja, Wangenheimi palee, Alam-Saksi liidumaa arhiiv, Hannoveri mängudemaja, Kröpcke kell, Anzeiger Tower Block, NORD/LB haldushoone, kongressikeskuse Cupola saal, Alam-Saksi ladu, Rahandusministeerium, Aiakirik, Luteri kirik, Gehry torn (selle disainis Ameerika arhitekt Frank Gehry), spetsiaalselt disainitud bussipeatused, ooperiteatri maja, keskraudteejaam, Maschsee järv ja linnamets Eilenriede, mis on üks suuremaid omataolisi Euroopas. Umbes 40 pargi, metsa ja aiaga, paari järvega, kahe jõe ja ühe kanaliga pakub Hannover rohkesti puhkevõimalusi. 2007. aastast alates on ajaloolised Leibnizi kirjad, mida saab vaadata Gottfried Wilhelm Leibnizi raamatukogus, UNESCO Maailma Mälu Registris. Kesklinnast välja jääb EXPO-Park, Expo 2000 endine asupaik. Mõned huviväärsused on Planet M., endine Saksa Paviljon, mõned riigivabad paviljonid, Expowale, EXPO-Plaza ja EXPO-Gardens (Parc Agricole, EXPO-Park South ja Gardens of change). Messikeskusse jõuab Exponale kaudu, mis on üks suuremaid jalakäijate sildu Euroopas. Hannoveri messikeskus on suurim näitusekeskus maailmas. Seal on 496 000 m² sisepinda, 58 000 m² vabaõhupinda, 27 saali ja paviljoni. Paljud Näitusekeskuse saalid on arhitektuuriliselt väljapaistvad. Lisaks on seal konverentsikeskus koos 35 tegevustoaga, klaasitud alad saalide vahel, rohune pargilaadne puhkeala ja oma kopteriväljak. Kaks olulist vaatamisväärsust messikeskuses on Hermese torn (88,8 m) ja EXPO katus, suurim puitkatus maailmas. Anderteni linnaosas on Euroopa Juustukeskus, ainus Juustuelamuskeskus Euroopas. Veel üks turismimagnet Andertenis on Hindenburgi lukk, mis oli suurim lukk Euroopas selle ehitamise ajal 1928. aastal. Tiergarten (sõnasõnalt "loomade aed") Kirchrode linnaosas on suur mets, mida algselt kasutati hirvede ja muude ulukite jaoks kuninga lauale. Groß-Buchholzi linnaosas on 282 m kõrge Telemax, mis on kõrgeim ehitis Alam-Saksimaal ja kõrgeim teletorn Põhja-Saksamaal. Veel mõned olulised tornid on VW-Tower kesklinnas ja endise keskaegse kaitsevööndi vanad tornid: Döhreneri torn, Listeri torn ja Hobusetorn. 36 kõige olulisemat vaatamisväärsust kesklinnas on ühendatud 4,2 km pika punase joonega, mis on maalitud sillutisele. See niinimetatud Punane niit tähistab jalutuskäiku, mis algab Turismiinfo büroo juurest ja lõpeb Ernst-Augusti väljakul keskraudteejaama ees. On ka giidiga vaatamisväärsuste bussituur läbi linna. Hannoveris on mitme protestantliku organisatsiooni peakorterid, sealhulgas Reformitud Kirikute Maailmaühendus, Saksamaa Evangeelne Kirik, Reformeeritud Liit, Saksamaa Ühendatud Evangeelne Luterlik Kirik ja Sõltumatu Evangeelne Luterlik Kirik. 2015. aastal oli 31,1% rahvastikust protestandid ja 13,4% olid katoliiklased. 55,5% enamus olid mitteusklikud või muu-usulised. Ajaloomuuseum kirjeldab Hannoveri ajalugu keskaegsest Honovere asulast kuni maailmakuulsa näituselinnani täna. Muuseum keskendub perioodile aastast 1714 aastani 1834, kui Hannoveril olid tugevad suhted Briti kuningliku perekonnaga. Rohkem kui 4000 liikmega Kestnergesellschaft on suurim kunstikogukond Saksamaal. Muuseum võõrustab näitusi klassikalisest modernistlikust kunstist tänapäevase kunstini. Üks suur fookus on pandud filmile, videole, kaasaegsele muusikale ja arhitektuurile, ruumiinstallatsioonidele ning suurtele kaasaegse maali, skulptuuri ja videokunsti esitlustele. Museum August Kestner asub 5000 aknaga majas. Muuseum on nimetatud August Kestneri järgi ja seal eksponeeritakse 6000 aasta tarbekunsti neljal alal: antiik, vanaegiptuse, tarbekunst ja ajalooliste müntide väärtuslik kogu. KUBUS on tänapäevase kunsti foorum. Selles on peamiselt Hannoveri kuulsate ja oluliste kunstnike näitused ja projektid. Kunstverein Hannover (Hannoveri kunstiühing) näitab kaasaegset kunsti ja loodi 1832. aastal ühe esimese kunstiühinguna Saksamaal. See asub Künstlerhausis (Kunstnike majas). Igal aastal on umbes 7 rahvusvahelist monograafilist ja temaatilist näitust. Alam-Saksi Liidumaa Muuseum on suurim muuseum Hannoveris. Liidumaa galeriis näidatakse Euroopa kunsti 11.–20. sajandini, Loodusdepartemang näitab zooloogiat, geoloogiat, botaanikat ning Vivaariumi kalade, putukate, roomajate ja kahepaiksetega. Põline departemang näitab Alam-Saksi ürgajalugu ja Folkloori departemang näitab kultuure üle kogu maailma. Sprengel Museum näitab 20. sajandi kunsti. See on üks kõige tähelepanuväärsemaid kunstimuuseume Saksamaal. Fookus on pandud klassikalisele modernistlikule kunstile koos Kurt Schwittersi kogu, Saksa ekspressionismi ja Prantsuse kubismi teoste, abstraktse kabineti, graafika ning fotograafia ja meedia departemanguga. Lisaks näitab muuseum Prantsuse kunstniku Niki de Saint-Phalle kuulsaid teoseid. Teatrimuuseum näitab Hannoveri teatriajaloo väljapanekut 17. sajandist tänapäevani: ooper, kontsert, draama ja ballett. Muuseumis on aasta jooksul ka mitu rändnäitust. Wilhelm Buschi muuseum on Saksa karikatuuri ja kriitilise graafilise kunsti muuseum. Wilhelm Buschi teoste kogu ning laialdane kogu pilkepilte ja kriitilist graafikat teeb selle muuseumi Saksamaal ainulaadseks. Lisaks toimub muuseumis aasta jooksul mitu oma riigi ja rahvusvaheliste kunstnike näitust. Müntide kabinet on Münzkabinett der TUI-AG. Polizeigeschichtliche Sammlung Niedersachsen on suurim politseimuuseum Saksamaal. Tekstiilikunsti muuseum näitab kangaid kogu maailmast. EXPOseeum on maailmanäituse "EXPO 2000 Hannover" muuseum. Idamaiste Vaipade Muuseum näitab vaipu ja muid idamaiseid esemeid. Pimeda Inimese Muuseum on Saksamaal haruldane, teine selline on Berliinis. Veterinaarmeditsiini Muuseum on Saksamaal ainulaadne. Energia ajaloo muuseum kirjeldab 150 aastast energia kasutamise ajalugu. Ahlemi koduloomuuseum näitab Ahlemi linnaosa ajalugu. Mahn- und Gedenkstätte Ahlem kirjeldab juutide ajalugu Hannoveris ja Stiftung Ahlers Pro Arte / Kestner Pro Arte näitab moodsat kunsti. Moodne kunst on ka Kunsthalle Faust, Nord/LB kinstigalerii ja Foro Artistico / Eisfabrik peateema. Mõned juhtivad kunstiüritused Hannoveris on Pikk Muuseumite Öö ja Zinnober Kunstvolkslauf, mis hõlmab kõiki Hannoveri galeriisid. Astronoomiahuvilised inimesed võivad külastada Geschwister Herscheli observatooriumit Lindeneri mäel või väikest planetaariumit Bismarcki koolis. Hannoveris asub umbes 40 teatrit. Ooperimaja, Schauspielhaus (Mängude maja), Ballhof eins, Ballhof zwei ja Cumberlandsche Galerie kuuluvad Alam-Saksi Liidumaa Teatrile. Theater am Aegi on Hannoveri suur muusikalide, näidendite ja külalisetenduste teater. Neues Theater (Uus Teater) on Hannoveri bulvariteater. Theater für Niedersachsen on veel üks suur teater Hannoveris, millel on ka oma muusikalikompanii. Mõned kõige olulisemad muusikalitooted on Saksa rokkmuusiku Heinz Rudolph Kunze rokkmuusikalid, mis toimuvad Suures Aias Aiateatris. Mõned olulised teatriüritused on Tanztheater International, Pikk Teatrite Öö, Festival Theaterformen ja Rahvusvaheline koreograafide konkurss. Hannoveri juhtiv kabaree-lava on GOP varietee-teater mis asub Georgi palees. Veel mõned kuulsad kabaree-lavad on Varietee Marlene, Uhu-Teater, teater Die Hinterbühne, Rampenlichi varietee ja revüü-lava TAK. Kõige kuulsam kabareeüritus on "Kleines Fest im Großen Garten" ('väike festival suures aias'), mis on kõige populaarsem kabareefestival Saksamaal ja kus esineb artiste üle kogu maailma. Veel mõned olulised sündmused on Calenbergi kabareenädal, Hannoveri kabareefestival ja Talvevarietee. Hannoveris on kaks sümfooniaorkestrit: Alam-Saksi Liidumaa Orkester Hannover ja NDR Radiophilharmonie (Põhja-Saksa Raadio Filharmoonia Orkester). Hannoveris on kaks märkimisväärset koori: Hannoveri tütarlastekoor (Mädchenchor Hannover) ja Knabenchor Hannover (Hannoveri poistekoor). Hannoveris on/oli kaks suurt rahvusvahelist klassikalise muusika konkurssi: Hannoveri rahvusvaheline viiuldajate konkurss (aastast 1991) Classica Nova rahvusvaheline muusikakonkurss (1997) (MTÜ Classica Nova on Hannoveris alles, kavatsusega jätkata Classica Nova konkursse). Rokkansamblid Scorpions ja Fury in the Slaughterhouse pärinevad Hannoverist. Tuntud DJ Mousse T. omab peamist salvestusstuudiot piirkonnas. Rick J. Jordan, bändi Scooter liige, sündis seal 1968. aastal. Eurovisiooni lauluvõistluse võitja 2010. aastal, Lena, on ka Hannoverist. Hannover 96 (hüüdnimi Die Roten või 'Punased') on suurim kohalik jalgpallimeeskond, kes mängib jälle Bundesliga kõrgemas divisjonis pärast seda, kui nad pärast 2015–16 hooaega olid paigutatud ümber 2. Bundesligasse. Kodumänge mängitakse HDI-Arenal, mis võõrustas mänge 1974. ja 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel ja 1988. aasta Euroopa meistrivõistlustel jalgpallis. Nende varuvõistkond Hannover 96 II mängib neljandas liigas. Nende kodumänge mängiti Eilenriedestadiumil, kuni need viidi DFL direktiivide tõttu HDI Arenale. SV Arminia Hannover on veel üks Hannoveri jalgpallimeeskond, mis on mänginud juba aastaid esimeses liigas ja mängib praegu Niedersachsen-West Ligas (Alam-Saksi Lääneliigas). Kodumänge mängitakse Rudolf-Kalweit-Stadiumil. Hannover Indians on kohalik jäähokimeeskond. Nad mängivad kolmandas liigas. Nende kodumänge mängitakse Eisstadion am Pferdeturmil. Hannover Scorpions mängis Hannoveris Saksamaa kõrgliigas aastani 2013, kui nad müüsid oma litsentsi ja kolisid Langenhagenisse. Hannover oli üks ragbi liidu pealinnu Saksamaal. Esimene Saksa ragbimeeskond loodi Hannoveris 1878. aastal. Hannoveril põhinevad meeskonnad domineerisid Saksa ragbis pikka aega. DRC Hannover mängib esimeses divisjonis ja SV Odin von 1905, samuti SG 78/08 Hannover mängivad teises divisjonis. Esimene Saksa vehklemisklubi asutati Hannoveris 1862. aastal. Täna on Hannoveris veel kolm vehklemisklubi. Hannover Korbjäger on linna parim korvpallimeeskond. Kodumänge mängitakse IGS Lindenis. Hannover on veespordi keskus. Tänu Maschsee järvele, Ihme ja Leine jõele ning Mittellandkanalile on Hannoveris purjetamiskoolid, jahikoolid, veesuusatamisklubid, sõudmisklubid, kanuuklubid ja aerutamisklubid. Veepalli meeskond WASPO W98 mängib esimeses divisjonis. Hannover Regents mängib Baseball-Bundesliga kolmandas divisjonis. Hannover Grizzlies, Armina Spartans ja Hannover Stampeders on kohalikud Ameerika jalgpalli meeskonnad. Hannoveri maraton on suurim jooksuüritus Hannoveris rohkem kui 11 000 osavõtjaga ja tavaliselt umbes 200 000 pealtvaatajaga. Veel mõned olulised jooksuvõistlused on Gilde Stadtstaffel (teatejooks), Sport-Check Nachtlauf (ööjooks), Herrenhäuser Team-Challenge, Hannoversche Firmenlauf (firmajooks) ja Silvesterlauf (metsajooks). Hannover korraldab ka olulist rahvusvahelist rattasõitu: Nacht von Hannover (Hannoveri öö). Sõit toimub ümber turusaali. Maschsee järvel toimuvad rahvusvahelised draakonipaadi sõidud ja kanuupoloturniir. Aasta jooksul toimub palju regatte. Leine jõel on üks suuremaid sõuderegatte Hannoveris. Üks Saksamaa kõige edukamaid draakonipaadi meeskondi, All Sports Team Hannover, mis on võitnud oma asutamisest alates 2000. aastal rohkem kui 100 medalit riigisisestel ja rahvusvahelistel võistlustel, harjutab Maschsee järvel Hannoveri südames. All Sports Team sai Alam-Saksimaal auhinna "Aasta võistkond 2013". Veel mõned olulised spordiüritused on Alam-Saksi rannavõrkpalliturniir, rahvusvaheline ratsutamisvõistlus "Saksa klassik" ja rahvusvaheline jäähokiturniir Rahvuste karikas. Hannover on üks juhtivaid näituselinnu maailmas. Igal aastal võõrustab Hannover rohkem kui 60 rahvusvahelist ja riigisisest näitust. Kõige populaarsemad on CeBIT, Hannoveri Mess, Domotex, Ligna, IAA Nutzfahrzeuge ja Agritechnica. Hannover võõrustab ka suurel hulgal kongresse ja sümpoosione, nagu Rahvusvaheline ühiskondliku ja ressursside juhtimise sümpoosion. Kuid Hannover ei ole ainult üks kõige olulisemaid näituselinnu maailmas, see on ka üks Saksa laskurite pealinnu. Schützenfest Hannover on suurim laskurite lõbumess maailmas ja toimub korra aastas (juuni lõpust juuli alguseni). See koosneb rohkem kui 260 sõidust ja võõrastemajast, viiest suurest õlletelgist ja suurest meelelahutusprogrammist. Selle lõbumessi tipphetk on 12 km pikk Laskurite paraad rohkem kui 12 000 osavõtjaga kogu maailmast, nende hulgas umbes 5000 laskurit, 128 bändi ja rohkem kui 70 vankrit, vagunit ja suurt festivalisõidukit. See on pikim rongkäik Euroopas. Umbes 2 miljonit inimest külastab igal aastal seda lõbumessi. Selle lõbumessi maamärk on suurim teisaldatav vaateratas maailmas (60 m kõrge). Selle lõbumessi juured leiduvad aastast 1529. Hannover võõrustab ka ühte kahest suuremast kevadfestivalist Euroopas koos umbes 180 sõidu ja võõrastemaja, 2 suure õlletelgi ja umbes 1,5 miljoni külastajaga igal aastal. Oktoberfest Hannover on suuruselt teine Oktoberfest maailmas koos umbes 160 sõidu ja võõrastemaja, 2 suure õlletelgi ja umbes 1 miljoni külastajaga igal aastal. Maschsee Festival toimub ümber Maschsee järve. Igal aastal tuleb umbes 2 miljonit külastajat nautima elavat muusikat, komöödiat, kabareed ja palju muud. See on suurim omalaadne Volksfest Põhja-Saksamaal. Suur Aed võõrustab igal aastal rahvusvahelist ilutulestike võistlust ja rahvusvahelist Herrenhauseni festivalinädalat suure hulga muusika ja kabareega. Karnevali rongkäik on umbes 3 km pikk ja koosneb 3000 osavõtjast, umbes 30 festivalisõidukist ja umbes 20 bändist ning toimub igal aastal. Veel mõned festivalid on näiteks festival "Feuer und Flamme" (Tuli ja Leegid), Gartenfestival (Aiafestival), Herbstfestival (Sügisfestival), Harley Days, Steintor Festival (Steintor on peoplats kesklinnas) ja Lister-Meile-Festival (Lister Meile on suur jalakäijate ala). Hannover võõrustab ka toidufestivale, näiteks Veinifestival ja Gurmeefestival. Lisaks võõrustab Hannover mõnd erilist turgu. Vanalinna kirbuturg on vanim kirbuturg Saksamaal ning Kunsti ja kaubanduse turg on hea mainega. Suuremad turud on veel Hannoveri linna jõuluturg vanalinnas ja kesklinnas ning Lister Meilel. Linna keskraudteejaam, Hannover Hauptbahnhof, on Saksa kiirraudtee ICE võrgustiku sõlmpunkt. Sealt algab Hannoveri-Würzburgi kiirraudteeliin ja seal on ka Hannover S-Bahni keskliiklussõlm. See teenindab palju rahvusvahelisi ja riigisiseseid ühisveondusliine. Hannoveri teenindab Hannoveri lennujaam (IATA kood: HAJ; ICAO kood: EDDV) Hannover on ka oluline Saksamaa Autobahnide võrgustiku sõlmpunkt; linna kirdeservas, Kreuz Hannover-Ostis lõikub kaks suurt Autobahni, A2 ja A7. Kohalikud Autobahnid on A 352 ja A 37. Hannoveris on ulatuslik Stadtbahni ja bussisüsteem, sellega tegeleb üstra. Linn on kuulus oma disainitud busside ja trammide poolest, TW 6000 ja TW 2000 trammid on kõige tuntumad näited. Rattateed on kesklinnas väga tavalised. Väljaspool tipptundi lubatakse ratas trammi või bussi kaasa võtta. Hannoveris on mitmesuguseid tööstusettevõtteid. Volkswagen Nutzfahrzeuge Transporteri (VWN) tehas Hannover-Stöckenis on suurim tööandja piirkonnas ja opereerib linna põhjaservas Mittellandkanali ja kiirtee A2 lähedal. Koos Saksa rehvi- ja autoosade tootja Continental AG tehasega on neil kivisöe põletamisel töötav elektrijaam. Hannoveris 1871. aastal asutatud Continental AG on üks linn suurettevõtteid, nagu ka Sennheiser. Alates 2008. aastast toimub ülevõtmine: Schaeffler-Gruppe Herzogenaurachist (Baieri) omab aktsiaenamust, kuid olid kohustatud rahanduskriisist tulenevalt hoiustama optsioonid pankade väärtpaberina. TUI AG peakorter on Hannoveris. Hannoveris on ka palju kindlustusseltse, näiteks Talanx, VHV, Concordia Insurance. Üks suuremaid ülemaailmseid edasikindlustusseltse on Hannover Rück, mille peakorter jääb kesklinnast itta. 2012. aastal oli linna SKT 29,5 miljardit eurot (74 822 eurot töötaja kohta). Toodangu lisandväärtus 2012. aastal oli 26,4 miljardit eurot (66 822 eurot töötaja kohta). 2014. aastal loendati umbes 300 000 töötajat. Neist 189 000 elas Hannoveris, samas kui 164 892 pendeldas iga päev linna tööle. 2014. aastal oli linnas 34 198 ettevõtet, millest 9342 olid Saksa äriregistris ja 24 856 loeti väikeettevõteteks. Seega rohkem kui pooled metropolipiirkonna ettevõtetest Saksa äriregistris asuvad Hannoveris (kokku 17 485). Hannoverimpuls GMBH on ühine äriarendusettevõte linnas ja Hannoveri piirkonnas. Ettevõte loodi 2003. aastal ja toetab ettevõtete käivitamist, kasvu ja ümberpaigutamist Hannoveri piirkonnas. Keskendutakse seitsmele sektorile, mis toetavad jätkusuutlikku majanduskasvu: autotööstus, energeetika, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, eluteadused, optikatööstus, loomemajandus ja tootmistehnika. Mitmed programmid toetavad peamiste tööstusharude ettevõtteid nende majanduslikes plaanides Hannoveris ja välismaal. Kolm piirkondlikku keskust edendavad spetsiaalselt rahvusvahelisi majandussuhteid Venemaa, India ja Türgiga. Hannoveri ülikool on suurim rahastatud asutus Hannoveris, mis annab kõrgemat haridust üliõpilastele kogu maailmast. Allpool on ülikoolide ja mõnede oluliste koolide nimed, sealhulgas 2003. aastal avatud Hannoveri Meditsiinikool bioloogia taustaga üliõpilaste meelitamiseks kogu maailmast. Hannoveris on mitu ülikooli: Hannoveri ülikool, seal on ka Max Plancki Gravitatsioonifüüsika Instituut Hochschule für Musik, Theater und Medien Hannover Hannoveri Meditsiinikool Hannoveri Veterinaarmeditsiini Ülikool (Tierärztliche Hochschule Hannover) GISMA Ärikool, osa kasumit teenivast haridusfirmast Global University Systems. Hannoveris on üks rakendus- ja kunstiülikool: Hochschule Hannover (endine Fachhochschule) Schulbiologiezentrum Hannover omab praktilise bioloogia koole neljas paigas (Botanischer Schulgarten Burg, Freiluftschule Burg, Zooschule Hannover ja Botanischer Schulgarten Linden). Ka Hannoveri Veterinaarmeditsiini Ülikoolis on oma meditsiinilistele ja mürgistele taimedele spetsialiseerunud botaanikaaed, Heil- und Giftpflanzengarten der Tierärztlichen Hochschule Hannover. Hannah Arendt (1906–1975), Saksamaal sündinud Ameerika politoloog Rudolf Augstein (1923–2002), Saksa ajakirjanik, nädalalehe Der Spiegel asutaja Hermann Bahlsen (1859–1919), ettevõtja, Leibniz-Keksi leiutaja Rudolf von Bennigsen (1824–1902), liberaalne poliitik Champion Jack Dupree (1910–1992), Ameerikas sündinud bluusi muusik Emil Berliner (1851–1929), grammofoni leiutaja Walter Bruch (1908–1990), PAL värvitelevisiooni süsteemi leiutaja Wilhelm Busch (1832–1908), karikaturist, maalikunstnik ja luuletaja Niki de Saint Phalle (1930–2002), skulptor, maalikunstnik ja kineast Fury in the Slaughterhouse, rokkbänd George I, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas, Hannoveri kuurvürst George II, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas, Hannoveri kuurvürst George III, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas, Hannoveri kuurvürst Laurent Chappuzeau, Samuel Chappuzeau vanem poeg, Hannoveri kuurvürsti horoloog 1689–1701 Georg Friedrich Grotefend (1775–1853), epigraafik ja filoloog Conrad Wilhelm Hase, (1818–1902), arhitekt, Hannoveri arhitektuurikooli asutaja Caroline Herschel ja William Herschel (1738–1822), astronoomid Manfred Kohrs (1957–), tätoveerija, kontseptuaalne kunstnik ja majandusteaduste magister Georg Ludwig Friedrich Laves (1788–1864), arhitekt Gottfried Wilhelm Leibniz (1646–1716), filosoof, matemaatik, arendas diferentsiaal- ja integraalarvutust Per Mertesacker (1984–), Saksa jalgpallur Arsenal FC ja Saksamaa eest Otto Fritz Meyerhof (1884–1951), Nobeli auhinna saaja meditsiinis, 1922 Lena Meyer-Landrut (1991–), 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitja Reiner E. Moritz (1938–), Saksa filmirežissöör ja produtsent Gerhard Schröder (1944–), Saksa poliitik (SPD) (endine Saksamaa Liitvabariigi liidukantsler) Christian Wulff (1959–), poliitik (CDU), endine Saksamaa president Kurt Schumacher (1895–1952), poliitik, SPD taaslooja pärast teist maailmasõda Kurt Schwitters (1887–1948), kunstnik Wyn Hoop (1936–), laulja Uli Stein (1954–), kunstnik, karikaturist Scorpions (moodustati 1965. aastal), rokkbänd Dieter Roth (1930–1998), kunstnik, trükkal, proosakirjanik, luuletaja, helilooja Bristol, Suurbritannia Perpignan, Prantsusmaa Rouen, Prantsusmaa Blantyre, Malawi Poznań, Poola Hiroshima, Jaapan Leipzig, Saksamaa Hannoveri Mess (Hannover Messe) Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond Schützenfest Hannover Döhreni torn Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Hannoveri koduleht Ametlik turismi, puhkuse ja vaba aja veeb Alam-Saksimaal ja Hannoveris