laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tīraine raudteepeatus

Tīraine raudteepeatus on raudteepeatus Riia–Jelgava raudteeliinil Riia linna Ziepniekkalnsi asumi ja Mārupe piirkonna piiril aadressil Tīraines iela 1. Peatus on nime saanud Tīraine küla järgi. Iga päev peatub seal 36 reisirongi, ainult tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 7,9 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus A tsooni. Peatus rajati aastal 1928 ja algselt kandis see nime Tīriņi. Aastal 1936 sai peatus tänapäevase nime. Teise maailmasõja ajal peatus suleti, taas avati see aastal 1983. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2016. Vaadatud 22. juunil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.pv.lv/lv/zonas/ T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 44. lk. Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles) Peatus vanal kaardil
Tīraine

Tīraine on küla (lielciems) Lätis Mārupe piirkonnas. Külas asub Riia–Jelgava raudteeliini Tīraine raudteepeatus. Külas on põhikool. Tīraine tekkis XX sajandi alguses turbatööstuse töölisasulana. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2841&p_back=0**
Baloži raudteepeatus

Baloži raudteepeatus on raudteepeatus Riia–Jelgava raudteeliinil Olaine piirkonnas Olaine vallas Stūnīši külas. Peatus on nime saanud nelja kilomeetri kaugusel asuva Baloži linna järgi. Iga päev peatub seal 36 reisirongi, tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 12,8 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus A-tsooni. Peatus rajati 1907. aastal ja algselt kandis see nime Rolbušas platforma. Esimese maailmasõja ajal algas sealt Daugava suunas viiv kitsarööpmeline raudtee. Sel ajal hakkas peatus kandma Dzeņi nime. 1950. aastatel sai peatusest raudteejaam; sealt algas Baloži turbavabrikusse viiv kitsarööpmeline raudtee. Sel ajal rajati ka silikaattellistest jaamahoone, mis on tänapäeval kasutusel eluhooonena. Aastal 2003 demonteeriti kitsarööpmeline raudtee ja jaamast sai peatus. Käimla Veetorn "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2014. Vaadatud 22. juunil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.pv.lv/lv/zonas/ T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 44. lk. Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles) Peatus vanal kaardil
Stūnīši

Stūnīši (ka Gaismas) on küla (lielciems) Lätis Olaine piirkonnas Olaine vallas Riiast 14 kilomeetri kaugusel. Küla asub merepinnast 9 meetri kõrgusel. Stūnīšis asub Riia–Jelgava raudteeliini Baloži raudteepeatus. Külas on raamatukogu. Stūnīši tekkis turbatööstuse töölisasulana; tänapäeval on selle aladele tekkinud arvukad aianduskooperatiivid. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=75572&p_back=0**
Jaunolaine raudteepeatus

Jaunolaine raudteepeatus on raudteepeatus Riia–Jelgava raudteeliinil Olaine piirkonnas Olaine vallas Jaunolaine külas. Iga päev peatub seal 36 reisirongi, tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 17,8 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus B-tsooni. Peatus avati aastal 1983. Peatuse lähistelt algab Olaine raudteejaamast Olaine naftahoidla juurde viiv harutee. Piletikassa Peatus "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. aprill 2016. Vaadatud 22. juunil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.pv.lv/lv/zonas/ T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 45. lk. Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles) Peatus vanal kaardil
Jaunolaine

Jaunolaine (ka Olaine) on küla (lielciems) Lätis Olaine piirkonnas, Olaine valla halduskeskus. Küla asub Riiast 21 kilomeetri kaugusel, merepinnast 8 meetri kõrgusel. Jaunolaines asub Riia–Jelgava raudteeliini Jaunolaine raudteepeatus. Külas on kultuurimaja ja raamatukogu. Jaunolaine tekkis Nõukogude ajal kohaliku sovhoosi keskasulana endise vallamaja ja Olaine luteri kiriku ümbrusse. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2846&p_back=0**
Patrick Wilson

Patrick Joseph Wilson (sündinud 3. juulil 1973) on USA näitleja ja laulja. Wilson sündis USA Virginia osariigis Norfolkis Mary Kay Wilsoni noorima pojana. Ta ema on lauluõpetaja ja kutseline laulja, isa John Wilson pensionil uudistesaatejuht. Paticku vend Mark töötab uudistesaatejuhi ja reporterina WTVT-s.   Ta esivanemad on pärit Inglismaalt. Wilson kasvas üles Florida osariigis Saint Petersburgis ja õppis Shorecrest Preparatory Koolis. Noorena, 1995. aasta alguses, oli ta Broadway näitleja. Wilson on olnud nomineeritud kaks korda Tony auhinnale rollide eest The Full Monty (2000-01) ja Oklahoma! (2002). Aastal 2003 mängis ta HBO miniseriaalis "Angels in America", mille eest oli ta nomineeritud Kuldgloobuse auhinnale ja Primetime Emmy auhinnale minisarja või mängufilmi parima kõrvalosatäitja kategoorias. Wilson on mänginud ka filmides "Ooperifantoom" (2004), "Väikesed lapsed" (2006), "Valvurid" (2009), "Astraal" (2010), "Astraal 2" (2013), "Kurja kutsumine" (2013) ja "Kurja kutsumine 2" (2016). Telesarjadest on ta mänginud CBS-i draamasarjas "A Gifted Man" (2011–2012), ja FX-i antoloogia-seriaalis "Fargo" teisel hooajal (2015), mille eest ta esitati kandideerima Kuldgloobuse auhinnale. 18. juunil 2005 abiellus Wilson Poola-Ameerika näitleja Dagmara Domińczykiga, samuti lõpetas ta Carnegie Melloni Ülikooli. 23. juunil 2008 sündis neil poeg Kalin Patrick Wilson ja 9. augustil 2009 poeg Kassian McCarrell Wilson. Praegu elab ta koos perega New Jersey osariigis Montclairil.
Dolgaja Niva (Kingissepa rajoon)

Dolgaja Niva (vene keeles Долгая Нива) on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis. 1920. aasta Tartu rahulepinguga läks küla Eesti Vabariigile, kus see moodustas osa Eesti Ingerist ja kuulus Virumaa Vaivara kihelkonna Narva valda. Vabariigi algusaastatel olid maakonnad jagatud kuni 1926. aastani lisaks valdadele ka kihelkondadeks, kuid ametliku jaotusena kirikukihelkondi seejärel enam ei eksisteerinud. Dolgaja Niva, küla Leningradi oblastis Slantsõ rajoonis
Otradnoje (Slantsõ rajoon)

Otradnoje (vene keeles Отрадное, varasema nimega Omut, Omuti, vene keeles Омут) on küla Venemaal Leningradi oblastis Slantsõ rajoonis. Nimi Omut tähendab vene keeles jõehauda, sügavikku, vee neelukohta. Küla kohal Narva jões olevasse kärestikku on külaelanike sõnul uppunud palju inimesi. Enne 1917. aasta revolutsiooni oli küla jaotatud kaheks. Allavoolu asuv küla kandis härraste (sakste) küla nime ja kuulus krahvinna Konovnitsõnale, teine pool külast oli riigi omand ehk Павловское городское правление. Tartu rahulepinguga jäi küla Eesti territooriumile ja läks 1920. aastal Vaivara kihelkonnas moodustatud Karjati valla (ehk eestipäraselt Raja valla) koosseisu. 1922. kandsid külad vastavalt nimesid aastal Omut I ja Omut II. Esimeses oli 77 majapidamist ning 432 inimest ja teises 63 majapidamist ning 348 inimest. Külas oli kabel. 1926. aastal avati uus koolimaja, kus õppis 50–60 last. Rahvamaja ehitus venis raha puudusel. Külas tegutsesid haridus- ja kultuurihuvilised igas vanuseastmes – lapsed koolis ja täiskasvanud ühenduses Znanie. Korraldati üritusi, sealhulgas kodumajanduse ja kokanduse kursusi. Enne Teist maailmasõda asusid kõik majad ühel, piki jõe kallast kulgeval tänaval, elanikke oli 650. 1944. aasta novembris liideti Omuti Vene NFSV Leningradi oblasti Slantsõ rajooni koosseisu. Külale anti uus nimi – Otradnoje, kuid elanikud nimetavad küla endistviisi Omutiks. 2006. aastal elas külas 28 alalist elanikku. Külas asub paatide laenutus ja kalapüügikeskus Omut, kus on sillad paatidele ning hooned kalastamishuvilistele. Q127207496
Matt K. Miller

Matthew Kermit Miller (sündinud 2. veebruaril 1960 Rockville Centre'is New Yorgi osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik. Matt K. Miller andmekogus IMDb (inglise)
Narva Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee

Narva Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee (lühendatult Narva Linna RSN TK, vene keeles Исполнительный комитет Совета народных депутатов города Нарва; 1978. aastani Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee, lühendatult Narva Linna TSN TK) oli nõukogude täitevvõimu organ Narvas. 1977. aastal vastu võetud uue Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu ja Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi konstitutsiooni kohaselt nimetati senised Töörahva Saadikute Nõukogud ümber Rahvasaadikute Nõukogudeks. Rudolf Koppelas- 1941? -1945- , Karl Kuusk Jüri p., Narva Linna TSN Täitevkomitee esimees 1946- , Vassili Kala, Narva Linna TSN Täitevkomitee esimees 1960–1969, Meta Vannas ehk Meta Jangolenko, Narva Linna TSN Täitevkomitee esimees 1969–1973 Aleksandr Zamahhin, Narva Linna TSN Täitevkomitee esimees 1973?–1975?[viide?] , Svetlana Boborenko,– Narva Linna TSN Täitevkomitee esimees 1974–1979, Heino Urm, Narva Linna TSN/RSN Täitevkomitee esimees 1979–1982, Valeri Tšetvergov, Narva Linna RSN Täitevkomitee esimees 1982–1985, Eduard Rõžakov, Narva Linna RSN Täitevkomitee esimees 1985–1993, Vladimir Mižui, (1985–1991 – Narva Linna RSN Täitevkomitee esimees, alates 1991 – Narva linnapea.) Narva Linna Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu Täitevkomitee, 1917-1919 Valimisreklaam: Tallinna Linna TSN 1948. a valimiste saadikukandidaat Rudolf Koppelas, www.muis.ee О первой школе фигурного катания в Нарве Gazeta.ee "Портал Русской Общины Эстонии – Кто есть кто?: Четвергов Валерий". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2016. Vaadatud 23. juunil 2016. Бывшие советские "отцы города" претендуют на пособие, Narvskaja Gazeta, 20.07.2004 Владимир Мижуй стал почетным гражданином Нарвы, Viru prospekt, 25.01.2013 Narva Linna TSN Täitevkomitee, 1941, The National Archives of Estonia
Târnăveni

Târnăveni (ungari Dicsőszentmárton, saksa Sankt-Martin) on linn Transilvaanias, tänapäevase haldusjaotuse järgi Rumeenias Mureși maakonnas. Linn asub Târnava Mică (ungari Kis-Küküllő, saksa Kleine Kokel) jõe mõlemal kaldal, vanalinn asub jõe paremal (lõuna-) kaldal. Esimene kirjalik teade asulast on 1279. aastast (Dychen Sent Marton). Oli Ungari kuningriigis alates 1876. aastast Kis-Küküllő komitaadi keskus. Pärast Esimest maailmasõda läks koos Transilvaaniaga Rumeeniale, 1940 Põhja-Transilvaania all Ungarile, 1945 (ametlikult 1947) tagasi Rumeeniale. Oli kuni 1950. aastani Târnava Mică maakonna (ungari Kis-Küküllő vármegye) keskus. Alates 2002. aastast kuulub linna halduspiirkonda kolm asulat: Bobohalma (ungari Bábahalma), Botorca (ungari Őrhegy) ja Cuștelnic (ungari Csüdőtelke), mis kuni 2002. aastani olid Gănești vallas. 1910. aastal oli 4417 elaniku seas 3210 ungarlast, 957 rumeenlast, 118 sakslast, 125 mustlast ja 7 slovakki. 1992. aastal oli 28 634 elaniku seas 20 054 rumeenlast, 5966 ungarlast, 2368 mustlast, 214 sakslast, 15 juuti ja 7 ukrainlast. Unitarianistliku kiriku ansambel (rumeenia Biserica unitariană) on Rumeenia kultuurimälestis nr MS-II-m-A-16042. 2021 Romanian census Mureși maakonna kultuurimälestised. Rumeenia keeles Târnăveni linnavalitsuse koduleht rumeenia keeles Târnăveni koduleht ungari keeles
Alajaama tänav (Narva)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Alajaama tänav on tänav Narvas Veekulgu linnaosa lääneosas Katlamaja ja Põlevkivi tänava vahel. Ristub Looduse tänavaga. Tänava pikkus on 210 m.
Peaalajaama tänav

Peaalajaama tänav on tänav Narvas Kerese linnaosas. Algab Paul Kerese tänavalt, kulgeb põhja poole, pöördub lääne poole ja lõpeb Rahu tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 520 m. Peaalajaama tänava alguses, aadressil P. Kerese tänav 38b, asub peaalajaam, mille järgi on tänav nime saanud.
Jalgratta tee

Jalgratta tee on tänav Narvas Pähklimäe linnaosas ja linnast väljaspool. Algab Rahu tänavalt, kulgeb loode poole, pöördub kirde poole ja lõpeb Tuuleveski tänavaga ristudes. Seejärel jätkub Mätta tänava nime all.
Ivan Hašek

Ivan Hašek (sündinud 6. septembril 1963 Městec Královés) on Tšehhi endine jalgpallur, poolkaitsja. Tšehhoslovakkia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1984–1993 54 mängu ja lõi 5 väravat. Tšehhi jalgpallikoondises mängis ta 1994. aastal 2 mängu. Ivan Hašek veebisaidil National Football Teams (inglise)
Ivo Ulich

Ivo Ulich (sündinud 5. septembril 1974 Opočnos) on Tšehhi endine jalgpallur, poolkaitsja. Tšehhi jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1997–2000 8 mängu ja lõi 1 väravat. Ivo Ulich veebisaidil National Football Teams (inglise)
Pavel Horváth

Pavel Horváth (sündinud 22. aprillil 1975 Prahas) on Tšehhi endine jalgpallur, poolkaitsja. Tšehhi jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1999–2002 19 mängu. Pavel Horváth veebisaidil National Football Teams (inglise)
Pavel Černý

Pavel Černý (sündinud 11. oktoobril 1962) on Tšehhi endine jalgpallur, ründaja. Tšehhoslovakkia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1989–1991 4 mängu. Pavel Černý veebisaidil National Football Teams (inglise)
Amir Karić

Amir Karić (sündinud 31. detsembril 1973 Oramovicas) on Sloveenia endine jalgpallur, poolkaitsja. Sloveenia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1996–2004 64 mängu ja lõi 1 värava. Amir Karić veebisaidil National Football Teams (inglise)
Željko Milinovič

Željko Milinovič (sündinud 12. oktoobril 1969) on Sloveenia endine jalgpallur, kaitsja. Sloveenia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1997–2002 38 mängu ja lõi 3 väravat. Željko Milinovič veebisaidil National Football Teams (inglise)
Klemen Lavrič

Klemen Lavrič (sündinud 12. juunil 1981) on Sloveenia endine jalgpallur, ründaja. Sloveenia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2004–2008 25 mängu ja lõi 6 väravat. Klemen Lavrič veebisaidil National Football Teams (inglise)
Hernán Gaviria

Hernán Gaviria Carvajal (27. novembril 1969 – 24. oktoobril 2002) oli Colombia jalgpallur, poolkaitsja. Colombia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1993–1999 27 mängu ja lõi 3 väravat. Hernán Gaviria veebisaidil National Football Teams (inglise)
Hamilton Ricard

Hamilton Ricard (sündinud 12. jaanuaril 1974 Quibdós) on Colombia endine jalgpallur, ründaja. Colombia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–2000 27 mängu ja lõi 5 väravat. Hamilton Ricard veebisaidil National Football Teams (inglise)
Ever Palacios

Ever Antonio Palacios (sündinud 18. jaanuaril 1969) on Colombia endine jalgpallur, kaitsja. Colombia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1997–1998 10 mängu ja lõi 1 väravat. Ever Palacios veebisaidil National Football Teams (inglise)
Dulce María

Dulce María Espinosa Saviñón (sündinud 6. detsembril 1985 México) on Mehhiko laulja, laulukirjutaja ja näitleja. 1996. aastal 11-aastaselt liitus Dulce Mehhiko ansambliga K.I.D.S., mis oli Mehhikos laste seas väga populaarne. Ansambel andis välja kaks laulu, "La mejor de tus sonrisas" ja "Prende el switch", mis mõlemad said hittideks. 1999. aastal otsustas Dulce bändist lahkuda. Seejärel lõi Dulce koos oma poiss-sõbra Daniel Habifiga, kes oli samuti bändi K.I.D.S. liige, uue bändi D&D, millega anti välja viis laulu. Teadmata põhjustel läks bänd ühel hetkel lahku. Dulce hakkas näitlema seebiooperites ja sai peaosa sarjas "Rebelde", mis osutus väga edukaks. Sarja edust innustatuna moodustati bänd RBD. RBD tuuritas üle maailma ja müüs kokku üle 20 miljoni albumi. 2008. aastal teatati, et ansambel läheb laiali. Pärast seda sõlmis Dulce lepingu Universal Musicuga ja jätkas soololauljana. Ametlik koduleht
Raasiku hiidremmelgad

Raasiku hiidremmelgate all peetakse silmas Raasiku vallas Raasiku raudteejaama juures kasvanud kaht hõbepaju ehk hõberemmelgat. Eesti kõrgeim hõberemmelgas asus raudteejaama platvormist 100 meetri kaugusel. 1999. aastal mõõtis Hendrik Relve tema keskmiseks kõrguseks 29 meetrit ja tüve rinnasümbermõõduks 569 cm. Eesti kõrgeimast hõberemmelgast omakorda sada meetrit eemal kasvas teine rekordremmelgas, teadaolevalt Eesti jämedaim paju. Tema tüve rinnasümbermõõt 1,3 meetri kõrguselt mõõdetuna oli 764 cm ja kõrgus 23 meetrit. Kogu oma elu Raasikul elanud Rein Tedresmaa sõnul jutustas oma vanaisa lugu, mille kohaselt istutati need puud kohe pärast raudteejaama rajamist. Ajalooallikad kinnitavad, et 1870. aastal istutati raudteejaama ümbrusse kuus hõberemmelgat. 23. märtsil 2011 sai häirekeskus teate Raasikul raudteejaama läheduses põlevast puust – lahtise leegiga põles üks Raasiku hiidremmelgatest. Teatele vastanud Kehra komando päästjad langetasid ühe põleva hiidremmelga. Hendrik Relve, "Põlispuud", lk 82, 2003, Koolibri Põles Raasiku hiidremmelgas, Sõnumitooja 29. märts 2011. Vaadatud 23.06.2016 Kaitsealused puud Eestis
Genil

Genil on jõgi Hispaanias, Guadalquiviri vasakpoolne lisajõgi. Algab Sierra Nevada põhjanõlvult, Seejärel voolab läbi Andaluusia mägede valdavalt loodesse ja läände. Alamjooksul laskub Andaluusia tasandikule. Suubub vasakult Guadalquivirisse. Genili pikkus on 358 km, valgala pindala 8278 km². Jõe kaldal asub Granada linn. Teised suuremad jõeäärsed asulad on Loja, Puente Genil ja Écija.
Olaine raudteejaam

Olaine raudteejaam on raudteejaam Riia–Jelgava raudteeliinil Olaine piirkonnas Olaines. Iga päev peatub seal 36 Riia ja Jelgava vahel liiklevat reisirongi; tööpäeviti 45. Lisaks peatuvad seal Riiat Dobele ja Liepājaga ühendavad rongid. Jaam asub Riia raudteejaamast 22 km kaugusel. Jaamas on kaks perrooni ja viis teed, lisaks kolm perrooni kaupade rongile laadimiseks. Piletihinnalt kuulub jaam B-tsooni. Jaam avati 1868. aastal ja algselt kandis see nime St. Olai. Pikka aega oli see ainus peatus lõppjaamade vahel. Esimese maailmasõja ajal hävitasid sakslased algse jaamahoone. Aastail 1920–1921 valmis uus jaamahoone, mis sai Teises maailmasõjas kannatada. Aastatel 1923–1935 eelnes jaamale raudteepeatus Olaines pagasta nams. Ka asus kuni Teise maailmasõjani jaamast Jelgava pool Blukase raudteepeatus. 1940. aastal ehitati jaamast turbatööstuseni viiv kitsarööpmeline raudtee, mis hiljem laiarööpmeliseks ümber ehitati, ka rajati uued teed mitmete tehaste juurde. Jaunolaine peatuse lähistelt algab Olaine raudteejaamast Olaine naftahoidla juurde viiv harutee. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2016. Vaadatud 23. juunil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.pv.lv/lv/zonas/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2011. Vaadatud 23. juunil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Infot jaama kohta; fotod (vene keeles) Jaam vanal kaardil
Dalbe raudteepeatus

Dalbe raudteepeatus on raudteepeatus Lätis Riia–Jelgava raudteeliinil Jelgava piirkonnas. Iga päev peatub seal 36 reisirongi, tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 28,6 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus B-tsooni. Peatus on nimega Dolbing kantud juba 1917. aastast pärinevatele Saksa sõjaväekaartidele. Ametlikult avati see siiski alles 1920. aastal IV klassi raudteejaamana. Tänapäeval on jaamahoone suletud ja pileteid seal ei müüda. Kuni Teise maailmasõjani eelnes jaamale Blukase raudteepeatus. "Расписание движения пригородных поездов по о.п. Далбе". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2016. Vaadatud 23. juunil 2016. http://www.pv.lv/lv/zonas/ T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 46. lk. Lisateave peatuse kohta; fotod (vene keeles) Peatus vanal kaardil
Cena raudteejaam

Cena raudteejaam on raudteejaam Lätis Riia–Jelgava raudteeliinil Jelgava piirkonnas. Iga päev peatub seal 36 reisirongi ja tööpäeviti 45 rongi. Jaam asub Riia raudteejaamast 33,1 km kaugusel. Jaamas on kaks perrooni ja neli teed. Administratiivselt allub see Olaine raudteejaamale. Piletihinnalt kuulub jaam B-tsooni. Aastal 1917 kanti sealne peatus kaardile nimega Zauke. Aastal 1931 avati ametlikult Cena peatus. Aastail 1932–1933 ehitati sinna ka jaamahoone, mis aastal 1941 põhjalikult ümber ehitati. Kuni Teise maailmasõjani järgnes jaamale Poļi raudteepeatus. Aastal 1944 ehitasid Saksa väed jaamast Garoza raudteejaama viiva raudtee, mis aga Nõukogude ajal ehitati ümber tehase Spartaks juurde viivaks kõrvalteeks. Tänapäeval on see tee demonteeritud. "Расписание движения пригородных поездов по станции Цена". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2016. Vaadatud 23. juunil 2016. http://railwayz.info/photolines/station/1138 http://www.pv.lv/lv/zonas/ T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā, Jumava, 2009, 46. lk "Затопленный карьер завода строительных материалов "Спартакс", Бранкас". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuni 2013. Vaadatud 30. juunil 2013. Infot jaama kohta; fotod (vene keeles) Jaam vanal kaardil
Heino Urm

Heino Urm (vene keeles Хейно Карлович Урм; 22. veebruar 1932 – 5. veebruar 2007) oli Eesti NSV poliitik ja ühiskonnategelane. Heino Urm on lõpetanud 1956. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Ta töötas insenermaakorraldajana Eesti NSV Põllumajanduse Ministeeriumi Maakorralduse Valitsuses. 1958. aastast oli Narva Linna TSN Täitevkomitee ehitus- ja arhitektuuriosakonnas vaneminsener-geodeet. 1967. aastast töötas Narva Linna TSN Täitevkomitees, algul oli täitevkomitee esimehe asetäitja, seejärel esimehe esimene asetäitja ning 1974–1979 Narva linna RSN TK esimees. Heino Urm oli 1975–1980 Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseisu saadik ja EKP Keskkomitee liikmekandidaat. Narva linna arhitektuuriosakonna geodeet Heino Urm uuel ehitusplatsil geodeetilisi mõõtmisi tegemas (1963), www.ra.ee/fotis Heino Karli p. Urm, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 194
Ozolnieki raudteepeatus

Ozolnieki raudteepeatus on raudteepeatus Lätis Riia–Jelgava raudteeliinil Jelgava piirkonnas. Iga päev peatub seal 36 reisirongi; tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 36,1 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus C-tsooni. Peatus avati aastal 1929 jaamana, kus ümbruskonna karjääridest Riia tsemenditehase tarbeks kaevandatud ja kitsarööpmelisel raudteel Ozolniekisse toimetatud kriit ümber laaditi. Veel samal aastal avati seal ka perroon ja algas reisiliiklus. Kuni teise maailmasõjani eelnes jaamale Poļi raudteepeatus. "Расписание движения пригородных поездов по о.п. Озолниеки". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2016. Vaadatud 23. juunil 2016. http://www.pv.lv/lv/zonas/ T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 46. lk. Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles) Peatus vanal kaardil
Cukurfabrika raudteepeatus

Cukurfabrika raudteepeatus (tõlkes Suhkruvabriku raudteepeatus) on raudteepeatus Riia–Jelgava raudteeliinil Jelgavas. Iga päev peatub seal 36 reisirongi, tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 40,8 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus C-tsooni. Peatus avati aastal 1928 selle läheduses asuva suhkruvabriku tööliste tarbeks. Aastal 2008 suhkruvabrik suleti, ent peatus säilitas oma vana nimetuse. Aastal 2015 peatus renoveeriti ja vana ootepaviljoni asemele püstitati uus. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2016. Vaadatud 23. juunil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.pv.lv/lv/zonas/ T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 46. lk. Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles) Peatus vanal kaardil
Frösön

Frösön on saar Rootsis Storsjöni järves. Järve kaldal ja osaliselt ka Frösöni saarel asub Östersundi linn. Pindala on 41 km². Kõrgus on kuni 176 meetrit üle järvepinna. Saar on nime saanud skandinaavia jumala Freyri (Frö) järgi. Frösönil asub maailma kõige põhjapoolsem ruunikivi, Frösö ruunikivi. Saarel asub Östersundi lennujaam.
1961. aasta Eesti meistrivõistlused purjetamises

1961. aasta Eesti meistrivõistlused purjetamises toimusid Tallinnas 5.–10. augustil. Võistkondikult edestas Nõukogude Armee (Balti Laevastiku Jahtklubi) 18 337 punktiga Kalevit (15 504) ja Tööjõureserve (15 113). Kehakultuurlase aastaraamat 1961, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1962. http://www.sport24.ee, 23. juunil 2016.
1962. aasta Eesti meistrivõistlused purjetamises

1962. aasta Eesti meistrivõistlused purjetamises toimusid Tallinnas, kiiljahtidele 20.–26. augustil, svertpaatidele 1.–5. augustil. Kehakultuurlase aastaraamat 1962, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1963. http://www.sport24.ee, 23. juunil 2016.
1963. aasta Eesti meistrivõistlused purjetamises

1963. aasta Eesti meistrivõistlused purjetamises toimusid Tallinnas, kiiljahtidele 17.–21. augustil, svertpaatidele 31. juulil - 4. augustil. Kehakultuurlase aastaraamat 1962, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1963. http://www.sport24.ee, 23. juunil 2016.