laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ants Kiviselg

Ants Kiviselg (sündinud 13. juulil 1955 Pärnus) on eesti spordiarst ja kaitseväelane, auastmelt kolonel. Ta on lõpetanud 1973. aastal Kilingi-Nõmme Keskkooli ja 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (arstiteaduskonnas). Töötanud 1979–1980 Dünamo ujumiskooli arstina. 1980–1990 Dünamo meditsiiniteenistuse ülemana. 1990–1996 spordimeditsiinikeskuse Dünamix peaarsti ja juhatajana. 1984–2001 oli Eesti sõudekoondise arst. Olnud ka Jüri Jaansoni arst ja nõuandja. Abistas koondist arstina 1992 Barcelona ja 1994 Lillehammeri OM-il ning 1996 oli Atlanta OM-il koondise peaarsti asetäitja. 1992–2009 Sõudeliidu ja 2011–2003 EASL-i juhatuse liige. 1993 Eesti Noorte Kommertskoja president. 1993-1995 Piirivalveameti meditsiiniteenistuse ülem, Piirivalveameti majandusosakonna ülem. 1995-1997 Piirivalveameti üldosakonna ülem. 1997-2000 jaanuarist Piriivalveameti personaliosakonna ülem. 2000-2001 Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste ülem. 2001–2006 Kaitsejõudude Peastaabi personaliosakonna ülem. 2006-2010 NATO Euroopa Liitlasvägede Peakorteri (SHAPE). 2010-2012 Peastaabi ülema asetäitja. Sõudeliidu aasta aktivist 1994–1995. Kotkaristi kuldrist (2000) Kotkaristi III klassi teenetemärk (2006) Rahvusvahelise Sõjaväespordiliidu ohvitseriklassi orden (2007) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Kiviselg, Ants Eesti entsüklopeedia
Puidu niiskusmõõtur

Puidu niiskusmõõtur on mõõteseade puidu niiskussisalduse määramiseks (niiskusmõõtur). Puidu elektrilise laadumise efektiga niiskusmõõturi puidu kiu küllastuspunktist suurema niiskussisalduse mõõtmiseks, samuti mõõturi kalibreerimise meetodi töötas välja Eesti Maaülikooli töörühm. Üheaegselt mõõdetakse puidu elektritakistus (mõõtmise ajast sõltuvana, intervall 1–0,1 sekundit, kogu mõõtmistsükli aeg 20 sekundit) ja samaaegselt puidu elektrimahtuvus. Mõõdetud elektritakistuse ja elektrimahtuvuse väärtused sisestatakse mõõturi mikroarvutisse. Mikroarvuti sisaldab vastavat algoritmi ehk niiskusmõõturi funktsiooni, mille alusel toimub mõõtmistulemuste ja puidu keskmise niiskussisalduse vastavusse viimine. Tulemus näidatakse arvutis puidu niiskussisaldusena (protsentides puidu kuivkaalust). mõõte-elektroodid (2) signaali juhtmed mõõteseadme analoog-osa (eelvõimendi ja filtrid) mõõteseadme digitaalne osa (analoog-digitaalmuundur ja mikroarvuti) välisseadmed (kuvar, salvestusseadmed: mälukaart või mälupulk, interneti liides) Erinevalt traditsioonilistest niiskusmõõturitest kalibreeritakse niiskusmõõtur iga puidu liigi jaoks eraldi kahe muutuja funktsiooni suhtes, kus funktsiooni sõltumatud muutujad on puidu elektritakistus R ja puidu elektrimahtuvus C, ja sõltuvaks muutujaks on puidu niiskussisaldus NS kuivkaalu protsentides. Prototüüp töötati välja töörühma poolt, kuhu kuuluvad Valdek Tamme, Hannes Tamme, Peeter Muiste, Toomas Bernotas, Jüri Olt ja Peep Miidla. Puidu niiskusmõõtur on patenteerimise järgus. Valdek Tamme. Elektriliste takistus-tüüpi kontrollimeetodite arendamine puidukuivatuses. Eesti Maaülikool, doktoritöö, Tartu 2016. V. Tamme, P. Muiste, A. Padari, H. Tamme. Modelling of Resistance-Type Wood Moisture Meters for Three Deciduous Tree Species (Black Alder, Birch, Aspen) in Moisture Contents Above Fibre Saturation Point. Baltic Forestry 20(1):157–166 · May 2014.
Riina Viiding

Riina Viiding (aastani 1972 Riina Kiisk; sündinud 1. veebruaril 1948 Kohtla-Nõmmel) on eesti teatritegelane. Ta õppis Tallinna Lastemuusikakoolis Veera Lensini juures klaverit, lõpetas 1966 Tallinna 46. Keskkooli ja 1973 Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia eriala. Ta on töötanud lühemat aega Eesti Televisioonis režissööri abina. Alates 1981 on ta töötanud Eesti NSV Teatriühingus, algul konsultant, aastast 1996 Eesti Teatriliidu juhataja (hiljem tegevjuht, vastutav sekretär), kauaaegne Eesti Teatriliidu esindaja Teenistujate Ametiliitude Keskorganisatsioonis TALO, aastast 2005 TALO juhatuse aseesimees. Juhtinud Eesti Teatriliidu kirjastustegevust, korraldanud teoste väljaandmist (entsüklopeediad, aastaraamatud, sariväljaanded teatrikoolidest, teatrite juubeliväljaanded, teatriinimeste monograafiad, õpikud, teatriajaloolised ja -teoreetilised väljaanded), sh koostöös Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooliga. Koostanud koos Elo Viidinguga viiest CD-st koosneva kogumiku „Juhan Viiding” (ARM Music, 2004). Tema isa oli Kaljo Kiisk, ema kontsertmeister Sinaida Kiisk (snd Ivanova). Ta oli abielus Juhan Viidinguga, nende tütar on Elo Viiding (Vee). 2005 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk 2011 Priit Põldroosi nimeline auhind Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Rein Oja, Riina Viiding. Eesti Teatriliit 60. Intervjueerinud Rait Avestik. – Sirp, 2. detsember 2005 Riina Viiding. Pealelend. Intervjueerinud Tambet Kaugema. – Sirp, 23. veebruar 2012
Mihkel Klementsov

Mihkel Klementsov (sündinud 29. novembril 1963 Haapsalus) on Eesti sõudja, treener ja sporditegelane. Ta on lõpetanud 1981. aastal Pärnu 1. keskkooli ja 1985. aastal sõudmise erialal Tartu Riikliku Ülikooli (kehakultuuriteaduskonnas). Hakkas sportima Audru koolis õpetaja Harry Lille suunamisel, 1975. aastal jätkas treeninguid Pärnu Dünamo sõudebaasis Peeter Sonntaki ja Jüri Kuruli juhendamisel. 1989. aastast Sõudeliidu juhatuse liige ja asepresident. Töötanud 2001–2008 AS-is Estover osakonnajuhatajana, 1997. aastast olnud OÜ Penteer juhatuse liige. Ettevõtja. Avaldanud artikleid Spordilehes ja Eesti Sõudjas. 184 cm, 86 kg. Võitis 1983 Nõukogude Liidu juunioride meistrivõistlustel roolijaga kahepaadil pronksmedali. Tulnud neljal korral Eesti meistriks: 1988 roolijaga ja roolijata neljapaadil 1987–1988 kaheksapaadil 1983. aastast meistersportlane Tegutsenud sõudekohtunikuna (1998. aastast rahvusvahelise kategooria litsents). Olnud alates 1986 Tartu ja Tallinna Kalevis ning Tallinna Sõudeklubis treener (7. kutsetase, 2009), 1988–1990 Tööjõureservide Spordikombinaadi asedirektor ja 1991–1998 Sõudeliidu peatreener. Õpilasi: Jüri Jaanson, Priit Tasane, Roman Lutoškin, Andrei Šilin, Janek Sirel, Kristo Kross, Juhan Gorelov. Sõudeliidu parim treener 1995 ja 1997 Aasta kohtunik 2001, 2002 ja 2006. Poeg Martin Klementsov (29. VII 1985) on tulnud Flora meeskonnas jalgpallis Eesti noortemeistriks ja kuulunud Eesti noortekoondisse. Poeg Margus Klementsov (11. IX 1989) on tulnud Tiit Soku korvpallikooli meeskonnas Eesti noortemeistriks ja osalenud 2007. aastal Eesti noortekoondises Euroopa meistrivõistlustel. https://www.esbl.ee/biograafia/Mihkel_Klementsov Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tln, 2001, lk 379–381.
Maniokk

Maniokk (Manihot) on taimeperekond piimalilleliste sugukonnas. Maniokid sisaldavad piimmahla. Perekonda kuulub vähemalt 170 liiki, mis kasvavad Ameerika troopilistes ja subtroopilistes piirkondades. Perekonda kuuluvad liigid (eriti jahumaniokk (Manihot esculenta)) on tähtsad kultuurtaimed. Maailmas sööb neid üle 800 miljoni inimese. jahumaniokk (Manihot esculenta) kautšukimaniokk (Manihot glaziovii) Eesti entsüklopeedia. 6. köide: LÕUNA–NÕUD. Tallinn: Valgus, 1992 (= Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995), lk 160.
Tanel Kliiman

Tanel Kliiman (sündinud 16. märtsil 1968 Tartus) on Eesti sõudja ja sporditegelane, Sõudeliidu asepresident. Kliiman lõpetas 1986. aastal Tartu 5. keskkooli ja 1992. aastal maaehituse erialal Eesti Põllumajandusülikooli metsandus- ja maaparandusteaduskonna. Aastatel 1995–2010 oli ta AS-i K & P Ehitus ehitusdirektor, aastast 2011 OÜ RM2 juhatuse liige. 185 cm, 84 kg. Sõudmistreeninguid alustas ta 1981. aastal Kalle Tammeoru juures, aastatel 1982–1984 treenis Inge Pindi käe all, 1984–1985 Andres Redi treeningurühmas ning 1985–1987 ja 1989 Jüri Kuruli juhendamisel. Võitis 1986 Nõukogude Liidu noorte meistrivõistlustel roolijata neljapaadil pronksmedali. Tulnud 2009 sõudesprindis roolijata kahepaadil Eesti meistriks. Aastast 1999 osalenud veteranide sõudevõistlustel: 2004–2012 saanud maailma sõudeveteranide regatil 11 võitu. 2000–2003 SAK Tartu juhatuse liige ja aastast 2004 klubi president. Kuulunud aastast 2003 Sõudeliidu juhatusse ja olnud alates 2005 asepresident.[viide?] Sõudeliidu aasta aktivist 2010. https://www.esbl.ee/biograafia/Tanel_Kliiman
Vispel

Vispel on köögiriist, mida kasutatakse toiduainete käsitsi vahule kloppimiseks või segamiseks. Tavaliselt koosneb vispel pulgakujulisest käepidemest ning mitmest aasjalt painutatud ja punti pandud traadist, mis moodustavad tilgalaadse kuju. Vispli vahustav ots võib ka olla kaarjalt paigutatud vedru kujuline (kastmevispel).
Jaarek Konsa

Jaarek Konsa (sündinud 9. veebruaril 1988 Tallinnas) on Eesti sõudekohtunik. Ta on lõpetanud 2007. aastal Tallinna Tehnikagümnaasiumi, 2010. aastal õigusteenistuse erialal Tallinna Majanduskooli ja 2013. aastal sisejulgeoleku magistrina Sisekaitseakadeemia. Sõudmisega hakkas tegelema 2001. aastal Tallinna Sõudeklubis Janek Sireli käe all, 2006–2008 treenis Igor Prosvirnini juhendamisel. 2012. aastast sõudekohtunik (rahvuskat 2013, rhv kat 2016). 2013. aastast Eesti Sõudeliidu kohtunike komisjoni liige. Tulnud Eesti noortemeistriks 2006 Eesti täiskasvanute mv-tel paarisaerulisel neljapaadil hõbeda. 2008–11 tegutsenud Tallinna Sõudeklubis vabatahtliku treenerina. Õpilasi: Jüri-Mikk Udam. Sõudeliidu aasta kohtunik 2014 ja 2017. https://www.esbl.ee/biograafia/Jaarek_Konsa
Adrián López

Adrián López Álvarez (tuntud ka kui lihtsalt Adrián; sündinud 8. jaanuaril 1988 Tevergas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Osasuna. Ta alustas klubikarjääri Hispaanias ja on suurema osa karjäärist veetnud Hispaania klubides. Aastatel 2011–2014 mängis ta Madridi Atléticos, kellega võitis hooajal 2011–12 UEFA Euroopa Liiga, hooajal 2013–14 ja 2012. aastal UEFA Superkarika. 2014. aasta juulis sõlmis Adrián viie-aastase lepingu Portoga. Hooajal 2014–15 pääses ta Portugali liigas väljakule vaid üheksas mängus. Järgmisel hooajal suundus ta laenule Villarreali. Hooaja 2016–17 alguses naasis ta Portosse, kuid läks taas vähese mänguaja tõttu tagasi Villarreali. Hooajal 2017–18 mängis ta Deportivo de La Coruñas ja tegi oma edukaima hooaja Hispaania kõrgliigas, kui lõi üheksa väravat. 2019. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Osasunaga. 2011. aastal tuli Adrián Hispaania kuni 21-aastateste koondisega omavanuste Euroopa meistriks. Ta oli viie väravaga turniiri suurim väravakütt. Debüüdi Hispaania jalgpallikoondises tegi Adrián 26. mail 2012 sõprusmängus Serbia vastu ja lõi selles mängus ka koondisekarjääri esimese värava. Samal aastal kuulus ta Hispaania meeskonda 2012. aasta suveolümpiamängudel. Madridi Atlético UEFA Euroopa Liiga: 2011–12 La Liga: 2013–14 UEFA Superkarikas: 2012 Copa del Rey: 2012–13 UEFA Meistrite Liiga: Teine koht 2013–14 Supercopa de España: Teine koht 2013 Porto Supertaça Cândido de Oliveira: 2018  Adrián López – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Inguši Vabariigi vapp

Inguši Vabariigi vapp on Venemaa koosseisu kuuluva Inguši Vabariigi vapp. Selle võttis vastu vabariigi parlament 26. augustil 1994 ja registreeriti nr 107 all Venemaa Föderatsiooni heraldikaregistris. Vappi on kujutatud ringina, mille ümber on kirjutatud nii inguši – ГIалгIай Мохк, Ghalghaj Mohkh – kui ka vene keeles – Республика Ингушетия, Respublika Ingušetija – 'Inguši Vabariik'. Peamine figuur on kotkas. Tugev ja uhke lind sümboliseerib jõudu ning riigi edasipüüdlusi. Kotkast on kujutatud paljude islamimaade sümboolikas ja see rõhutab seost kunagise Araabia riigiga. Linnu tagant kerkib kindlusetorn, mis on inguši keskaegse arhitektuuri mälestis ja tollele perioodile väga iseloomulik. Torni tagant paistavad valged mäed: vasakul Laudmägi, paremal Kazbek. Seniidis olev Päike sümboliseerib valgust, elu, rikkust ja küllust ning on paigutatud vapi ülaserva, et rõhutada tema tähtsust riigi edasipüüdlustes. Päikesest väljub 7 kiirt (seda peetakse õnnelikuks arvuks). Kotka all on kujutatud päikesemärk, mis sümboliseerib Päikese ja Maa igavest liikumist ning kõige oleva lõpmatust ja vastastikmõju. Vapil kasutatakse viit värvi. Valge värv sümboliseerib tegude ja mõtete puhtust, mis on iseloomulik Inguššia rahvale. Helesinine on taeva ja kosmose värv. Roheline sümboliseerib loodust, Inguššia maa küllust ja viljakust, samuti on see islami sümbol. Punane sümboliseerib inguššide mitme sajandi pikkust võitlust ellujäämise eest. Kuldkollane värv tähistab päikeset, mis annab elu inimesele ja loodusele. Vapi autor on kunstnik R. A. Eldijev. Inguši Vabariigi lipp Vapi allikas: Geraldika.ru
Maardu lipp

Maardu lipp on Harju maakonnas asuva Eesti linna Maardu lipp. Lipp on kinnitatud 2. detsembril 1991. Lipp koosneb kolmest horisontaalsest laiust: ülemine ja alumine kitsam vööt on sinised ja keskmine laiem valge. Valge vöödi laius on 3/7 lipu laiusest ja kummagi sinise vöödi laius 2/7 lipu laiusest. Lipu laiuse ja pikkuse vahekord on 7:11. Lipu normaalsuurus on 100×157 cm. Maardu vapp Maardu sümboolika linna kodulehel
Rinda (laev)

"Rinda" (vene Рында) oli Venemaa Keisririigi laevastikku kuulunud korvett ning üks esimesi terasest kerega laevu Venemaa ajaloos, samas üks viimaseid millel oli kombineeritud nii purjed kui ka sõukruvi (aurumootor). Rinda kuulus kahest laevast koosnevasse Vityaz-klassi laevade seeriasse, millest oli valmimisjärjekorras teine. Kuigi seerias esimene laev "Vitjaz" pälvis tunnustust okeanograafiliste ja hüdroloogiliste uuringutega, ei näidanud "Rinda" end suhteliselt pika teenistuse ajal milleski eriliselt märgatavalt ja on seetõttu vähe tuntud. Laeva nimi "Rinda" tuleb 16.-17. sajandi tsaari trabantide ehk ihukaitsjate ametinimetusest rõnda. Teise seletusena saab pakkuda et "рында" tähendab vene keeles "kell", või laevakell, ning nimi tuleb sellest, kuid tuleks arvestada ka et seerias esimese laeva nimi oli "Vitjaz" (vene k 'vägilane', 'sõdalane'), millega eelnev seletus ühildub paremini. 1886—1889 — esimene reis Atlandile ja Vaiksele Ookeanile. 1888 — peatub Sydneys, tähistatakse inglise koloonia 100. aastapäeva Austraalias. korveti komandöriks 1. järgu kapten F. C. Havelan. Ohvitseride hulka kuulusid mitšmanid suurvürst Alexander Mihhailovitš (Nikolai I pojapoeg), krahv A. Apraksin, vürst M. S. Putyatin ja N. M. Tolstoi. 1892—1896 — teine reis Atlandile ja Vaiksele Ookeanile. oktoober 1893 — visiit Touloni 24. märts 1906 — ümberklassifitseerimine õppelaevaks. 4. märts 1906 kuni 3. september 1907 — õppelaev Rinda komandöriks kapten-leitnant M. V. Ivanov. 1907—1910 — komandöriks esimese järgu kapten A. A. Khomenko 8. mai 1917 — ümbernimetamine, uus nimi "Освободитель" (Vabastaja). mai 1918 — viiakse sadamasse seisma. 12. mai 1922 — mahakandmine ja lammutamisele määramine. Pilte Rindast Корветы “Витязь” и “Рында”. 1882-1922 гг. Kорветы Витязь и Рында (1882-1922) https://www.morkniga.ru/p3349.html Vaadatud 21. jaanuar 2024
Vassili Struve

Vassili Vassiljevitš Struve (ka Struwe; vene keeles Василий Васильевич Струве; 2. veebruar 1889 Peterburi – 15. september 1965 Leningrad) oli vene rahvusest vanade idamaade uurija, egüptoloog ja assürioloog, vanade idamaade ajaloo uurimise koolkonna rajaja Nõukogude Liidus. Ta õppis esialgu ülikoolis klassikalist filoloogiat. Professor, NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik (1935), idamaade ajalugu käsitlevate teoste autor (ka eesti keelde tõlgitud).
Maardu vapp

Maardu vapp on Harju maakonnas asuva Eesti linna Maardu vapp. Vapp on kinnitatud 2. detsembril 1991. Kilbi sinisel põhjal on kujutatud hõbedane kirka, mille teine ots on kujutatud ankruna. Kirka lühendatud varreosa toetub hõbedasele merelainele. Kahte hõbedast lainetriipu eraldab sinine laine. Teise hõbedase laine keskosa puutub kokku ankru ülemise osaga. Vapi värvid on sinine (PANTONE 285c) ja hõbehall (PANTONE 538c). Maardu lipp Maardu sümboolika linna kodulehel
Duncan Pritchard

Duncan Pritchard on filosoof, kes tegeleb epistemoloogiaga. Ta sai doktorikraadi Saint Andrewsi Ülikoolist. Ta on California Ülikooli (Irvine) ja Edinburghi Ülikooli filosoofiaprofessor. koos M. Blaauw'ga. Epistemology A-Z, Edinburgh UP/Palgrave Macmillan 2005 What is this Thing Called Knowledge?, Routledge, 1. trükk 2006, 2. trükk 2009, 3. trükk 2013. Knowledge, Palgrave Macmillan, 1. trükk 2009, 2. trükk Epistemology, 2016 koos M. Chrismaniga (toim). Philosophy for Everyone, Routledge 2013. (toim). What is this Thing Called Philosophy?, Routledge 2015.
Knowledge

"Knowledge" ("Teadmine") on Keith Lehreri filosoofiline raamat, milles ta kaitseb koherentismi. See ilmus 1974. aastal Oxford University Pressi väljaandel. Raamatus esitatakse üks teadmise ja õigustuse teooria, mille järgi teadmine ei põhine alusel, fundamentaalsetel algprintsiipidel ega isegi mitte teaduslikul materialismil, vaid uskumusel. Ainult inimene teab, mis on tõene või väär, või vähemalt nii ta ütleb. Mõned inimesed on eitanud, et me seda teame, ja jäänud skeptikuteks. Aga eeldame, et inimestel on teadmine, ja küsime, mis see on. Inglise sõnal know ('teadma'; 'oskama'; 'tundma') on mitu tähendust. Ühes tähenduses (oskusteadmine ehk teadmine-kuidas) tähendab see teatud pädevuse vormi, oskust (John Hartland-Swann, An Analysis of Knowing; Gilbert Ryle, "Knowing How and Knowing That"). Teises tähenduses (tutvusteadmine) tähendab see tutvust. Mõnikord võib sõnal know olla ühes lausungis mitu tähendust, näiteks "ma tunnen linna" võib tähenda korraga tutvus- ja oskusteadmist. (Bertrand Russell ("Knowledge by Acquaintance and Knowledge by Description", Filosoofia probleemid) kasutas väljendit knowledge by acquaintance 'tutvusteadmine' pisut spetsiaalsemas tähenduses.) Kolmandas tähenduses (propositsiooniline teadmine, teadmine-et) tähendab see taipamist, et miski on teave. Sageli kinnitatakse, et teadmisest teistes tähendustes järeldub teadmine teabe mõttes: kui ma oskan Luganosse minna, siis ma pean Lugano kohta midagi teadma; kui ma tunnen linna, siis ma pean linna kohta midagi teadma. Selles raamatus on juttu teabe mõttes. Selles mõttes ongi teadmine tunnetusele fundamentaalne ning vajalik nii teoreetilises spekulatsioonis kui ka praktilises uurimises. Mõned filosoofid on eitanud niisuguse teadmise olemasolu ja selle vajalikkust teoorias ja praktikas ("Why Not Scepticism?"; Peter Unger, "A Defense of Scepticism"; [[Richard Popkin]], A History of Scepticism). Igatahes on niisugusel teadmisel olnud nii teoorias kui ka praktikas olnud fundamentaalne roll, isegi kui seda oleks peente skeptiliste strateegiatega saanud vältida. Nüüd on küll selge, mis tähenduses teadmisest on jutt, aga see ei ole veel niisuguses tähenduses teadmise analüüs. Selleks et öelda, mis tähenduses mingit sõna parajasti kasutatakse, piisab sellest, kui valida mingid teised sõnad, mis tähendavad umbes sama. Paljud filosoofid (näiteks George Edward Moore, Principia Ethica) on samastanud sõna tähenduse analüüsi sõna denotaadi analüüsiga. Segadus tuleb suuresti sõna "analüüs" enda segasusest. Analüüsil on alati mingi eesmärk. Nõuda teadmise analüüsi, ütlemata, mida sellega loodetakse saavutada, on nagu plaani nõudmine, ütlemata, mida loodetakse ehitada. Kahjuks filosoofias neid eesmärke tavaliselt välja ei öelda. Platoni dialoogidest on näha, et need, kes pidid vastama niisugustele küsimustele nagu "mis on õiglus", ei osanud asjakohaseid vastuseid anda, enne kui Sokrates selgitas, missugust vastust ta ootab. Vaatame, mille poolest erinevad sõna "teadma" tähenduse analüüs ning vastava teadmise enda analüüs.
Keila vapp

Keila vapp on Harju maakonnas asuva Eesti linna Keila vapp. Keila vapp on kinnitatud ja kasutusele võetud pärast Keilale linnaõiguste andmist 1938. aastal, kuid Nõukogude korra ajal vapi kasutamine katkes. Rukkilille kujutist hakati mitteametlikult linna sümbolina kasutama alates 1973. aastast, kuid ametlikult kinnitati see uuesti linna vapiks 24. juulil 1992. Keila vapiks on alt kumera servaga kuldne vapikilp, mille keskel asetseb sinine rukkililleõis. Keila lipp Keila sümboolika Riigikantselei lehel
Stimmen der Völker in Liedern

"Stimmen der Völker in Liedern" on Johann Gottfried Herderi koostatud Euroopa rahvaste rahvalaulude antoloogia, mis esimest korda ilmus trükis 1775. aastal pealkirjaga "Alte Volkslieder". 1778 ja 1779 ilmus täiendatud versioon pealkirjaga "Volkslieder". See sisaldab ka kaheksat eesti rahvalaulu, millel on paralleelselt ka saksakeelne tõlge. Herderile vahendas need eesti rahvalaulud August Wilhelm Hupel. Pärast Herderi surma ilmus sama versioon 1807. aastal pealkirjaga "Stimmen der Völker in Liedern". Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 103
Elm-Asse ühisvald

Elm-Asse on valdade ühendus (Samtgemeinde) Wolfenbütteli kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 213,37 km². 31. detsembril 2017 elas seal 18 345 inimest. See on saanud nime Elmi ja Asse mägede järgi. Selle keskus on Schöppenstedt. See moodustati 1. jaanuaril 2015, kui ühendati endised Samtgemeinded Asse ja Schöppenstedt. Samtgemeinde Elm-Asse koosneb järgmistest valdadest: Dahlum Denkte Hedeper Kissenbrück Kneitlingen Remlingen-Semmenstedt Roklum Schöppenstedt Uehrde Vahlberg Winnigstedt Wittmar
Oderwaldi ühisvald

Oderwaldi ühisvald (Samtgemeinde Oderwald) on ühisvald (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Selle pindala on 89,04 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6809 inimest. See asub Okeri jõe ääres, umbes 10 km Wolfenbüttelist lõunas. See on saanud nime väikese Oderwaldi mäeaheliku järgi. Selle keskus on Börßum. Samtgemeinde Oderwald koosneb järgmistest valdadest: Börßum Cramme Dorstadt Flöthe Heiningen Ohrum
Grzegorz Kozłowski

Grzegorz Kozłowski (sündinud 31. märts 1974 Varssavis) on Poola diplomaat. Aastail 2018–2023 oli ta Poola suursaadik Eestis. Ta lõpetas Białystoki ülikooli õigusteaduskonna ning rahanduse ja panganduse õppesuuna SGH kommertskõrgkoolis (Szkoła Główna Handlowa). 2007. aastal sai majandusteaduste doktoriks. Tööd haldussüsteemis alustas 1997. aastal Rahandusministeeriumi riikliku julgeolekusüsteemi rahastamise osakonnas, kus ta tegeles muuhulgas Poola liikmelisuse kulutuste analüüsiga Põhja-Atlandi lepingu organisatsioonis (NATOs). Alates 1999. aastast töötas Välisministeeriumis: esmalt Euroopa julgeoleku poliitika osakonnas ning järgnevalt (sama aasta augustist kuni 2004. aastani) Poola alalises esinduses NATO juures. Aastatel 2004–2008 oli ta julgeolekupoliitika osakonna töötaja, lülitudes muuhulgas Poola ja USA läbirääkimistesse, mis käsitlesid raketikaitsekilbi süsteemi osade paigutamist PV territooriumile. 2008. aastal sai ta Poola Washingtoni Suursaatkonna majandusosakonna juhatajaks, kelle ülesannete hulka kuulus muuhulgas tegevus energiakoostöö tugevdamise nimel USA ja Poola vahel mittekonventsionaalsete gaasivarude kasutuselevõtu tingimustes ning Poola majanduse promotsioon. Pärast kodumaale naasmist töötas ta 2012. aastast majanduskoostöö osakonna asedirektorina, 2013. aasta maist kuni 2018. aasta jaanuarini oli Ameerika osakonna direktor. Grzegorz Kozłowski sai Poola Vabariigi erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Eesti Vabariigis 14. veebruaril 2018. 2023 Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk "Zapis przebiegu posiedzenia Komisji Spraw Zagranicznych /nr 89/" (poola). "Suursaadik Grzegorz Kozłowski". tallinn.msz.gov.pl. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. aprill 2018.
Sickte ühisvald

Sickte on valdade ühendus (Samtgemeinde) Wolfenbütteli kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 81,77 km². 31. detsembril 2017 elas seal 10 579 inimest. Selle keskus on Sickte. Samtgemeinde Sickte koosneb järgmistest valdadest: Dettum Erkerode Evessen Sickte Veltheim (Ohe)