laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Meriküla mõis (Vaivara)

Meriküla mõis (saksa keeles Merreküll) oli poolmõis Virumaal Vaivara kihelkonnas. 1796. aastal on nimetatud Meriküla küla. 1861. aastal eraldas Laagna ja Mustajõe mõisnik Iwan von Brevern mõned maatükid ja müüs need Narva raehärrale William Richard Gendtile (1823−1877); nendest aladest moodustati poolmõis. Pärast Gendti surma päris mõisa tütar Gertrude Emilie Gendt (1849−1916). 1901. aastal ostis selle tema käest vabahärra Reinhold (Roman) von Tiesenhausen (1843−1934). Ehkki ta oli ühtlasi rüütlimõisa omanik, Meriküla poolmõisa tema käest 1919. aasta maareformiga ei võõrandatud. 1920. aastal omandasid selle temalt kuus eestlast: Peeter Lemming, Friedrich Buksmann, Peeter Lellep, Arnold Paul Schulbach (aastast 1935 Süvalep) (1888−1968), Johannes Schulbach (1870−?) ja Reinhold Jaakson; Lemming sai mõisast 2/7, ülejäänud igaüks 1/7 osa. 1930. aastal omandas terve mõisa Peeter Lellep. 1934. aastal läks aga valdus oksjonile ja selle omandas Pärislaenu Pank. Meriküla http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) Meriküla poolmõis, www.virumaa.ee (vaadatud 19.11.2023) Uustalu, Märt. Ida-Virumaa mõisad. Omandisuhted 1241−1919. Lisaköide. Magistritöö. Tartu: 2010, lk 456-458; allmärkus lk 459. Uustalu, Märt. Ida-Virumaa mõisad. Omandisuhted 1241−1919. Lisaköide. Magistritöö. Tartu: 2010. Lk 456-458. Meriküla mõis (Vaivara) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Olgina mõis

Olgina mõis (ka Olgino mõis; saksa keeles Olgina) oli Hermamäe mõisa kõrvalmõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) Olgina mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Perjatse mõis

Perjatse mõis (saksa keeles Patzhoff) oli eramõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Mõisast on teateid alates 1583. aastast. Perjatse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 27.01.2016) Perjatse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Puhkova mõis

Puhkova mõis (saksa keeles Karropall, ka Puchkuwa) oli mõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Puhkova mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 27.01.2016) Puhkova mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Pähklimäe mõis

Pähklimäe mõis (ka Pähklamäe mõis; saksa keeles Nöteberg) oli Arumäe mõisa kõrvalmõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Pähklimäel asus alates 17. sajandist Pähklamäe mõis, mida tunti Nötebergi nime all. Mõisa ülesandeks oli varustada linnaelanikke toiduainetega. Tänaseks on kõik mõisahooned ning park hävinud, alles on vaid ühe kivihoone paekivist müürifragment.[viide?] Peale II maailmasõda rajati Pähklimäe serva linna prügimägi. Nüüdseks on prügila kõrvaldatud.[viide?] Pähklimäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 27.01.2016) Pähklimäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Tuulukse mõis

Tuulukse mõis (saksa keeles Tulus) oli Laagna mõisa karjamõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Tuulukse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 27.01.2016) Tuulukse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Türsamäe mõis

Türsamäe mõis (saksa keeles Türsel) oli rüütlimõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Mõis asutati 17. sajandil. 1869. aastal anti Eestimaal vabaks mõisate omandamise õigus, mille järgi ostis Tõnu Walk 3. detsembril 1870. aastal insener-polkovnik Alexander von Seidlitzile (1807–1883) kuulunud Türsamäe ja Vana-Sõtke (Söttküll) mõisa Vaivara kihelkonnas Virumaal, ning Tõnu Walkist sai üks esimestest eestlasest talupojast rüütlimõisa omanik. Anton Waldmanni (surma järel 1898) kinnistati 1901. aastal Vana-Sõtke ja Türsamäe ning mõisamaatükk Tarakuse tema pärijatele, lesk Charlotte Waldmannile ja poeg Harald Waldmannile, kummalegi 2/5 osas ja tütar Adale 1/5 osas. Ada Waldmanni (surma järel 1904) pärisid Jõelähtme, Türsamäe, Vana-Sõtke ja Tarakuse mõis tema ema Charlotte ja vend Harald. Harald Waldmanni ((pärast surma 1904) pärisid mõttelise osa Jõelähtme, Vana-Sõtke, Türsamäe ja Tarakuse mõisast võrdsetes osades tema onu Georg Waldmanni 2 poega (Oskar Konstantin Johannes Waldmann ja Nikolai Rudolf Waldmann) ja 3 tütart (Elisabeth Narusewitsh ja Marta Charlotte von Sivers). Neile kinnistati 1/2 Vana-Sõtke, Jõelähtme, Tarakuse ja Türsamäe mõisatest. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) Türsamäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 27.01.2016) Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Türsamäe mõis (Vaivara khk) Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Vana-Sõtke mõis (Vaivara khk) Türsamäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Türsamäe mõis (Vaivara khk)
Vana-Sõtke mõis

Vana-Sõtke mõis (saksa keeles Alt-Sötküll) oli mõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Mõisast on teateid alates 1469. aastast. 1869. aastal anti Eestimaal vabaks mõisate omandamise õigus, mille järgi ostis Tõnu Walk 3. detsembril 1870 insener-polkovnik Alexander von Seidlitzile (1807–1883) kuulunud Türsamäe ja Vana-Sõtke mõisa Vaivara kihelkonnas Virumaal. Tõnu Walk oli üks esimesi eestlasest talupoegi, kes oli saanud rüütlimõisa omanikuks. Anton Waldmanni surma järel (1898) kinnistati 1901. aastal Vana-Sõtke ja Türsamäe ning mõisamaatükk Tarakuse tema pärijatele, lesk Charlotte Waldmannile ja poeg Harald Waldmannile, kummalegi 2/5 osas ja tütar Adale 1/5 osas. Ada Waldmanni (surma järel 1904) pärisid Jõelähtme, Türsamäe, Vana-Sõtke ja Tarakuse mõisa tema ema Charlotte ja vend Harald. Harald Waldmanni ((surma järel 1904) pärisid mõttelise osa Jõelähtme, Vana-Sõtke, Türsamäe ja Tarakuse mõisast võrdsetes osades tema onu Georg Waldmanni 2 poega (Oskar Konstantin Johannes Waldmann ja Nikolai Rudolf Waldmann) ja 3 tütart (Elisabeth Narusewitsh ja Marta Charlotte von Sivers). Neile kinnistati 1/2 Vana-Sõtke, Jõelähtme, Tarakuse ja Türsamäe mõisast. 1908. aastal omandas Vana-Sõtke ja Tarakuse mõisa Rakvere kodanik Otto Karli p Õis hinnaga 263 000 rubla. Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) Vana-Sõtke mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 27.01.2016) Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Türsamäe mõis (Vaivara khk) Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Vana-Sõtke mõis (Vaivara khk) Vana-Sõtke mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Vana-Sõtke mõis (Vaivara khk) {{#coordinates:}}: leheküljel ei saa olla üle ühe põhisildi
Sillamäe mõis

Sillamäe mõis (saksa keeles Sillamäggi; ka Uus-Sõtke mõis[viide?]) oli poolmõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Mõis asutati 1849 Vaivara mõisast eraldatud alast. Vana-Sõtke mõis http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) Sillamäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 27.01.2016) Sillamäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Tamaulipase osariigi lipp

Tamaulipase osariigil puudub ametlik lipp. 2011. aastal kehtestati Tamaulipase osariigi vapi lipul kasutamise kord. Republica de Río Grande provintsi lipp (1840) Tamaulipase osariigi vapp Flags of the World. crwflags.com. Vaadatud 19.05.23
Riigi mõis

Riigi mõis (ka Vaasovi mõis; saksa keeles Wasahof, Wrangelshof) oli Hermamäe mõisa kõrvalmõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Mõisasüda asus Narva jõe kaldal, Narva linnast umbes 6 km loodes ja Narva-Jõesuust umbes 5 km kagus. Tänapäeval jääb see Tõrvajõe küla territooriumile. http://www.mois.ee/pikknimr.shtml (vaadatud 27.01.2016) Riigi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Vaivara mõis

Vaivara mõis (saksa keeles Waiwara, teised nimed Siivertsi, Siewershof) oli rüütlimõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Mõis asutati 18. sajandi keskel. Vaivara mõisahoone asus Sinimägedest idapoolseima - Lastekodumäe keskel. Vaivara mõisahoone kuulus kuni 1919. aasta riigistamiseni von Korffidele, 1920.-30. aastatel tegutses hoonetes lastekodu. 16. augustil 1941, süütasid Vaivara mõisahoone Narva jõe taha taganevad hävituspataljonlased. Oru lossi süütasid hävituspataljonlased taganemisel juba 13. augustil 1941. Sievers (aadlisuguvõsa) von Korff http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) Vaivara mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 27.01.2016) Vaivara mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Vaivara kirikumõis

Vaivara kirikumõis (saksa keeles Pastorat Waiwara) oli kirikumõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Vaivara kirik Kirikuküla (Vaivara) Vaivara vana kalmistu http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016)
Vallisaare mõis

Vallisaare mõis (saksa keeles Usnowa) oli poolmõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) Vallisaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Vasknarva mõis

Vasknarva mõis (saksa keeles Nyslott, Syrenetz) oli Jaama mõisa kõrvalmõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Ida-Viru maakonda Alutaguse valda. Keskajal ja hiljemgi oli mõisa juures Vasknarva linnus. 17.–18. sajandil oli Vasknarva linnuse ümbruses venelaste kaluriküla Sõrenets. Vasknarva mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 27.01.2016) Vasknarva mõis Eesti mõisaportaalis
Linda tänav (Narva)

Linda tänav on tänav Narvas Kerese linnaosas. Tänav sai nime Kalevipoja ema Linda järgi. Linda tänav algab Paul Kerese tänavalt, ristub Kosmonaudi, Lembitu ja Malmi tänavaga ning lõpeb Madise tänaval. Tänava pikkus on umbes 615 m. Enne 1920. aastat oli selle tänava nimi Olga tänav (Ольгинская улица). 1929. aasta linnaplaanil oli tänava nimi Linda tänav. Osa nüüdisaegsest tänavast kandis 1912. aasta plaanil nime Nikolai tänav, 1927. aasta linnaplaanil Kogukonna tänav ja 1952. aastal nimetati see ümber Transpordi tänavaks. Linda tänaval asuvad endise Baltijetsi tehase hooned. Linda 4 paikneb 6-korruseline büroohoone, mis on ehitatud 1968. aastal. Пройду по Госпитальной, сверну на Богадельную... Viru prospekt, 4.06.2015 Svetlana Andrejeva. Narva tänavad 17.-21. sajandi linnakaartidel.–Narva Muuseumi Toimetised, nr. 7, 2007, lk. 108-127. Narva Linnavalitsuse Linnamajandusamet (02.08.2018). "Riigihange: Narvas Linda 4 hoones liftide vahetamine. Hankedokumentide lisa 5 - Tehniline kirjeldus". Narva Linnavalitsuse Linnamajandusamet. Docx, lk 1. Vaadatud 06.08.2018.
Najat Vallaud-Belkacem

Najat Vallaud-Belkacem (sünninimi Najat Belkacem; sündinud 4. oktoobril 1977 Beni Chikeris) on Maroko päritolu Prantsusmaa poliitik, Sotsialistliku Partei liige. Ta oli 26. augustist 2014 kuni 10. maini 2017 Prantsusmaa haridusminister. Ta sündis aastal 1977 Marokos Orientaalregioonis Nadori provintsis Beni Chikeris teise lapsena seitsmelapselises peres. Aastal 1982 sõitis tema ema koos lastega Prantsusmaale, kus ta isa töötas Amiensis ehitustöölisena. Amiensis kasvas ta üles ja lõpetas keskkooli. Ta lõpetas aastal 2002 Pariisis kooli Institut d'études politiques de Paris. 2007. aasta Prantsusmaa presidendivalimiste ajal osales ta valimiskampaanias Ségolène Royali sekretärina. 16. maist 2012 kuni 25. augustini 2014 oli ta Prantsusmaa naisõigusluse minister. 26. augustil 2014 sai temast Prantsusmaa esimene naisharidusminister. Ta on 27. augustist 2005 abielus oma ülikoolikaaslase Boris Vallaud'ga. Ta on juurtelt maroko ja hispaania verd. Usundilise kuuluvuse kohta ütleb ta end olevat mittepraktiseeriv moslem.
Mnemoturniir

"Mnemoturniir" on Eesti vanim mälumängusaade. Esimene saade oli Eesti Raadio Vikerraadio programmis eetris 23. detsembril 1967. Soome Yleisradio saate "Viisaisten kerho" ('Tarkade Klubi') eeskujul pakkus saate idee välja spordireporter Toomas Uba, saate ristiisaks sai raadiotoimetaja Peeter Hein. Esimene saatejuht oli Andres Vihalem (1967–1969) ja Tarkade Klubi algkoosseisu kuulusid Tallinna Polütehnilise Instituudi rektor Agu Aarna, arheoloog Tanel Moora, raadio-ja teleajakirjanik Valdo Pant, tehnikateadlane Ustus Agur, sümfooniaorkestri kontsertmeister Voldemar Saul, küberneetik Mark Sinisoo, arst Matti Tarum, teletoimetaja ja tõlkija Hardi Tiidus, Toomas Uba ja Eesti Raadio peatoimetaja Ivar Viil. Peagi hakkas saadet juhtima Toomas Uba, talle järgnesid Hans Kiiver ja Esko Tasa. Kõige kauaaegsem saatejuht Siim Kallas juhtis mängu 13 aastat (1976–1989). Vastajate hulgas on olnud Leo Normet, Jevgeni Nurmla, Priit Palmer, Kuldev Ploom, Eik Sagen, Indrek Salis, Tõnu Talve, Toomas Tamla, Jüri Aarma jt. Tuntud küsijate hulgas on ja olid Rein Laumets Tallinnast ja Ago Sambla Joaveskilt, Anatoli Põder, Rosalie Kontus, Heino Gustavson, Otto Kaber, Harald Tammik, Uno Vällo, Harri Tamsalu, Olev Luhaveer, Vello Järvala, Harry Tulp, Kalev Roop, Arnold Talvet, Olev Tarto, Arne Kuusmann, Ene Viimne, Ilmar Lumiste, Olev Luhaveer, Endel Rössler, Ülo Kruuse, Hans Uba jt. Saadet on veel juhtinud Hillar Nahkmann, Mart Ummelas ja Uku Toom. 2015. aasta sügisel asus "Mnemoturniiri" juhtima Tarmo Tiisler. "Mnemoturniiri" mängijate põhikoosseisu kuuluvad Marju Kõivupuu, Ivo Linna, Hannes Rumm ja Reimo Sildvee. Saate toimetaja on Marje Lenk. Tuhandes saade oli eetris 26. juulil 1987. 14. märtsil 2021 oli eetris 2678.saade. Küsijaid on Rein Laumetsa andmetel läbi aegade kokku 2700-2800. "Mnemoturniiri" ajaloo esimene saade naisosaleja Marju Kõivupuuga oli Vikerraadios 15. veebruaril 2015 Mälumängu staažikaim küsimuste esitaja Rein Laumets avas 2017. aasta detsembris Kehra külas "Mnemoturniiri" juubelile pühendatud kuusepargi. Pargis on nimelised puud 55 tublimale küsijale, 9 saatejuhile ja 47 klubi liikmele läbi aegade. Samuti neljale saate toimetajale. Rein Laumets esitas esimese eetris kõlanud küsimuse 23. märtsil 1968. aastal. 23. detsembri 2018 seisuga oli saates kõlanud 1447 Rein Laumetsa küsimust. 17. oktoobril 2021 kõlas eetris Laumetsa 1500. küsimus ning detsembris 2023 täitus 1525. küsimus. Saade on järelkuulatav Vikerraadio kodulehel saadete arhiivis. Mart Ummelas (ISBN 9985-70-142-9). Mnemoturniir. 3000 küsimust ja vastust. {{raamatuviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |aasta= (juhend) ""Mnemoturniirist" Postimehes". ""Mnemoturniirist" Õhtulehes". Mnemoturniir Vikerraadio kodulehel ""Mnemoturniirist" Postimehes". "Saate juubelist (menu.err.ee)". ""Mnemoturniirist" Harju Elus". Mart Ummelas, "Mnemoturniir. 3000 küsimust ja vastust." R. Laumets, T. Kuningas, "Tähelepanu! "Mnemoturniir." Estica." Perioodika, 1992 R. Laumets, "Tähelepanu! Mnemoturniir. Parimad küsimused 1972–2003. Tänapäev, 2004 R. Laumets, "Tähelepanu! Mnemoturniir. 1000 küsimust ja vastust aastatest 1968–2020" Varrak, 2021 "Mnemoturniir" Vikerraadio kodulehel
Päevakaja

"Päevakaja" on raadiosaade, mis on eetris igal õhtul ja edastab uudiseid. Esimene saade oli eetris 6. oktoobril 1958; ühtlasi vanim järjepidevalt eetris olnud Eestis raadiosaade. Saadet kannavad üle Vikerraadio, Klassikaraadio ja Raadio Tallinn, varem ka Raadio 2[küsitav]. Saadet on juhtinud teiste seas Erki Berends "Aktuaalne kaamera" http://vikerraadio.err.ee/l/paevakaja (vaadatud 28.01.2016) Saade Vikerraadio kodulehel
Tähed jääl

"Tähed jääl" oli Kanal 2 telesaatesari, mis oli eetris 2012. aasta sügishooajal. Saate originaalformaat on "Dancing on Ice" ja see on pärit Suurbritanniast. Saade oli heategevuslik, saadete käigus korjati raha Tallinna Lastehaigla uue reanimobiili ostuks. Saadet juhtisid Liina Randpere ja Jaak Prints. https://web.archive.org/web/20160128114758/http://kanal2.ee/pluss/saade/Tahed-jaal (vaadatud 28.01.2016) Saatest Kanal 2 kodulehel
Gudermessi rajoon

Gudermessi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis. Piirneb idas Dagestaniga. Rajooni halduskeskus on Gudermess. Q126683534  Gudermessi rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Šatoi rajoon

Šatoi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Šatoi. Q126683534  Šatoi rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Buratino tegutseb jälle

"Buratino tegutseb jälle" on 83-osaline telelavastus lastele, mis oli esimest korda eetris aastatel 2002–2005 Eesti Televisioonis.[viide?] Stsenarist Wimberg ehk Jaak Urmet ning toimetaja ja produtsent Margus Saar. Sarja režissöörid on Karin Nurm, Stina Kordemets ja Salme-Riine Uibo, näitejuht Priit Võigemast, helilooja Tauno Aints, kunstnik Kaie Kal ning grimmikunstnikud Tiina Leesik, Mare Bachman ja Kairit Nieländer. Telelavastuse idee kasvas välja lavakunstikooli XX lennu bakalaureuselavastusest "Burattino" Tallinna Linnateatris (2000), mille lavastas kursuse juhendaja Elmo Nüganen. Sarja tunnuslaulu helilooja on Olav Ehala. Sarja sünopsis: Ühel toredal päeval lahkusid neli head sõpra Buratino, Malvina, Artemon ja Pierrot teatrist ja asusid üheskoos elama uues kodus. Nende kodu asub kõrges tornmajas tornmajade rajoonis ühes kahtlaselt Tallinnaga sarnanevas linnas. Uudishimulikud ja püsimatud tegelased avastavad, kuidas on elu nende ümber seatud ja saavad selgeks mõndagi kasulikku. Sisustades aega igasugu ettevõtmistega, kutsudes külla põnevaid inimesi ja käies ise teistel külas, jagavad nad tarkust ning lahutavad mõnusalt meelt nii väikestel kui ka suurtel vaatajatel. 2002. aasta detsembrist kuni 2005. aasta maini esimest korda eetris olnud sarjas astub üles 35 tolleaegset noorema põlvkonna näitlejat ja Buratino "väntas" külla enam kui 80 inimest. Eesti Televisioon tegi menusarjast neli VHS/DVD valikkogumikku ja andis välja heliplaadi. Priit Võigemast – Buratino Karol Kuntsel – Artemon Anti Reinthal – Pierrot Maria Soomets – Malvina Ott Aardam – Duremar Hele Kõre – Rebane Alice Argo Aadli – Papa Carlo Mart Toome – Carabas Barabas, Mart Evelin Võigemast – Alma-Mari Haljaspuu, nõid https://arhiiv.err.ee/vaata/buratino-tegutseb-jalle-sobrapaev (vaadatud 28.01.2016) "Buratino tegutseb jälle" saated Eesti Ringhäälingu veebiarhiivis Buratino tegutseb jälle andmekogus IMDb (inglise)
Entel-tentel

"Entel-tentel" oli Eesti Televisiooni eetris olnud lastelaulude telesaatesari. Saadete režissöör oli Tiiu Vahi. Saateid juhtis Kalmer Tennosaar, lõppkontserti aga Georg Ots. Nii mõnestki selles saatesarjas osalenud laululapsest on hiljem saanud kutseline muusik või laulja, näiteks Jassi Zahharov, Klarika Kuusk, Kirsti Kuusk, Kadri Hunt, Aet Ratassepp. 1998. aastal anti välja CD "Entel-tenteli parimad laulud", mis sisaldab 50 laulu. 1970, Entel-tenteli lõppkontsert, Režissöör Tiiu Vahi, toimetaja Ülle Puusep, ERRi portaal Jupiter. (Vaadatud 19. juunil 2022.) Otsingutulemused `Entel-tentel`. (vaadatud 19. juuni 2022)
Pailĭni provints

Pailĭni provints on 1. järgu haldusüksus Kambodžas. Asub riigi lääneosas ja piirneb Taiga. 2001. aastani oli osa Bătdâmbângi provintsist. Seejärel oli kuni 2008. aastal provintsiks nimetamiseni provintsiväline omavalitsusüksus. Pärast punakhmeeride valitsuse kukutamist 1979. aastal jäi Pailĭn kuni 1997. aastani nende tugipunktiks, kus varjasid end Pol Poth ja teised punakhmeeride juhid. Provints jaguneb kaheks ringkonnaks: Pailĭni ringkond Sala Krau ringkond
Tujurikkuja

"Tujurikkuja" oli meelelahutuslik telesaade, mille tootjaks on Catapult Films ja mis oli ETV eetris 2008.–2015. aasta vana-aastaõhtul. Saates pilati Eesti ühiskonnaga seotut. 2012. aastal sai saate meeskond Kultuuriveduri auhinna. Märt Avandi Ott Sepp Tujurikkuja (2008–1018), jupiter.err.ee 10. detsember 2023, Ivo Karlep, Näitleja Märt Avandi: Matslik käitumine on viimasel ajal kasvanud, Onu Heinod pole kuhugi kadunud, pealinn.ee "Juhtkiri: kultuurivedur kultuurist väljaspool", Postimees, 30. jaanuar 2013 YouTube: Tujurikkuja 2015 - "Ei ole üksi ükski maa" Catapult Films Tujurikkuja esitusloendid Tujurikkuja (2008) andmekogus IMDb (inglise) Tujurikkuja (2009) andmekogus IMDb (inglise) Tujurikkuja (2010) andmekogus IMDb (inglise) Tujurikkuja (2011) andmekogus IMDb (inglise) Tujurikkuja (2012) andmekogus IMDb (inglise) Tujurikkuja (2013) andmekogus IMDb (inglise) Rahva Tujurikkuja (2014) andmekogus IMDb (inglise) Tujurikkuja (2015) andmekogus IMDb (inglise)
Eesti Kalurite Koondis

Eesti Kalurite Koondis on Rootsis tegutsenud väliseesti kalandusorganisatsioon. Organisatsioon korraldas kongresse, näiteks 1980. aastal Stockholmis. Organisatsioon andis välja ka trükiseid: 1980–1983 ilmus ajakiri Eesti Kalur "Eesti kalanduse minevikust" (2-osaline koguteos), 1985–1986 Siina Kembi, "Mineviku radadel", 1986 Eesti Kalurite Liit Eesti Kalakasvatajate Liit Eesti Kalaliit
Eesti Meremeeste Union

Eesti Meremeeste Unio(o)n oli väliseesti merendusorganisatsioon. Organisatsioon loodi 1940 Eesti Meremeeste Kutseühingu järglasena. Unioon lõpetas tegevuse 1995, kui asutati Eesti Meremeeste Sõltumatu Ametiühing. Unioon andis välja bülletääni Eesti Meremees. Eesti Meremeeste Union Merevikis (vaadatud 28.01.2016) Ühisavaldus. Meremees 1996, nr 1-2 Voldemar Kures. Seitsme lukuga suletud raamat, II köide. Tartu, 2006 Eesti Meremeeste Union Merevikis
Love Yourself

"Love Yourself" on Kanada laulja Justin Bieberi laul, mis ilmus tema neljandal stuudioalbumil "Purpose". Laulu autorid on Bieber, Ed Sheeran ja Benjamin Levin. Laulu produtseeris Levin. See anti välja 9. novembril 2015 albumi kolmanda singlina.
Ruteenia

Ruteenia on ladinakeelne nimi Vene alade tähistamiseks. Samuti on Ruteenia nime laialt kasutatud Austria-Ungarile, Tšehhoslovakkiale ja lõpuks Ukrainale kuulunud Taga-Karpaatia alade, sealhulgas järgmiste tähistamisel: Vene vojevoodkond (Poola Kuningriigi koosseisus) Karpaadi-Ukraina Autonoomia (Tšehhoslovakkia koosseisus) Karpaatide-Ukraina Vabariik Taga-Karpaatia oblast (Ukraina koosseisus)
Ruubassaare tee

Ruubassaare tee on tänav Paides. Tänav algab Pärnu tänavalt ja lõppeb tupiktänavana. Tänava pikkus on umbes 1500 m. Paide tänavate loend
Mündi tee

Mündi tee on tänav Paides. Tänav algab Järve tee ristmikust ja lõppeb tupiktänavana. Tänava pikkus on umbes 2600 m. Paide tänavate loend Mündi tänav (Tallinnas)
Järve tee (Paide)

Järve tee on tänav Paides. Tänav algab Paemurru ja Mündi tee ristmikust ja lõppeb Tallinna tänava ja Ringtee tänava ristmikuga. Tänava pikkus on umbes 1700 meetrit. Paide tänavate loend
Thomas Sankara

Thomas Isidore Noël Sankara (21. detsember 1949 Yako – 15. oktoober 1987 Ouagadougou) oli Burkina Faso armee kapten, marksistlik revolutsionäär, panafrikanistlik teoreetik. Ta oli 4. augustist 1983 kuni 15. oktoobrini 1987 Burkina Faso president (kes tapeti sõjaväelise riigipöörde käigus). Tema hüüdnimi oli Aafrika Che Guevara. Ta sündis aastal 1949 Yakos (praeguse haldusjaotuse järgi Passoré provintsis Põhja regioonis); tema isa oli mosi rahvusest, ema fulbe rahvusest. Alghariduse sai ta Gaouas, seejärel jätkusid õpingud Bobo Dioulassos. Vanmad tahtsid, et poeg õpiks katoliku preestriks, kuid ta asus 19-aastaselt sõjaväeteenistusse. Aasta hiljem saadeti ta Madagaskarile Antsirabesse ohvitseride kooli.
Cottbus

Cottbus on linn Saksamaal Brandenburgi liidumaal. Asub Spree jõe ääres 20 km kaugusel Poola piirist. Cottbusi on esimest korda mainitud 1156. aastal. Cottbus on sorbide kultuuri keskus. Linnas asub Brandenburgi tehnikaülikool. Linnas tegutseb jalgpalliklubi FC Energie Cottbus. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Cottbus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Cottbusi koduleht
Gadūnavase vald

Gadūnavase vald (leedu keeles Gadūnavo seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Telšiai rajooni territooriumil. Valla pindala on 139 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1573 inimest. Valla keskuseks on Gadūnavase alev (2011. aastal oli seal 98 elanikku). Vallamaja aadress on Bažnyčios g. 15. Vallavanem on Inesa Kęsminienė.. Vallamaja Kabel Panų kalnase hiiemäel Vaade Džiuginėnai hiiemäelt Gadūnavase kirik [1]. Telšių rajono savivaldybė, vaadatud 28.01.2016. [2]. Telšių r. sav. , vaadatud 28.01.2016.
Šelkovskaja rajoon

Šelkovskaja rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Šelkovskaja. 1989. aastal olid 37,5% elanikest tšetšeenid, 31,5% venelased ja 14,7% nogaid. 2010. aastal oli elanikest tšetšeene 81,16%, nogaisid 6,1% ja venelasi 5,42%. Rajoonis on 25 asulat, mis moodustavad 19 külaasnudust. Q126687602  Šelkovskaja rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Groznõi rajoon

Groznõi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Groznõi. Tolstoi-Jurt Q126709394  Groznõi rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis