Sõjavägede Staabi II osakond

Sõjavägede Staabi II osakond (inglise keeles Second Department of the General Staff) oli aastail 1918–1940 Eesti Vabariigis sõjaväelist välis-, vastu- ja raadioluuret teostanud asutus. Oma tegevuse jooksul kandis ta erinevaid nimetusi: 1918–1919 Operatiivstaabi Maakuulamise jaoskond, 1919–1920 Kindralstaabi Valitsuse Maakuulamise osakond, 1920–1924 Kindralstaabi Valitsuse II (informatsiooni)osakond, 1924–1929 Kindralstaabi II (informatsiooni)osakond 1929–1937 Kaitsevägede Staabi II osakond 1937–1940 Sõjavägede Staabi II osakond. II osakonna töötajatest on tuntumad Eesti sõjaväelased: sõjaväeluure juhid kolonel Richard Maasing ja kolonel Villem Saarsen, A-jaoskonna ülem kapten Aleks Kurgvel, raadioluurejaoskonna ülem kapten Andres Kalmus ja Nõukogude Liidu vastase luure juht major Aksel Kristian. 1918–... kapten Oskar Mamers; 1919 Arthur Perna 1920 Richard Palm 1921–... Karl-Johann Laurits; 1927–1929 Richard Palm; 1929–1935 Arnold Sinka; 1935–1939 kolonel Richard Maasing; 1939–1940 kolonel Villem Saarsen. 1940 Rein Tombak II osakond jagunes neljaks jaoskonnaks. A-jaoskond, mille tegevussuunaks oli Baltikum ja Lääne-Euroopa riigid ning infot koguti sõjaväeatašeede kaudu. Jaoskonnaülemad: Arnold Sinka Aleksei Kurgvel Rudolf-Emil Tuul Richard Maasing 1938–1939 Bruno-Aleksander Linneberg 1939-1939 Ants Reinlo 1940 Feliks Breede (ülema kt) B-jaoskond oli sõjalise vastuluure üksus. Siseluure ülesandeks on takistada välisluure imbumist Eesti sõjaväkke. Jaoskonnaülemad: 1924–1934 Johannes Ernits 1931-1935 Juhan Toomsar 1936–1939 Paul Villemi 1939–1940 Karl Tamm C-jaoskond tegeles Nõukogude Liidu sõjalise ja majandusliku informatsiooni kohta andmete kogumise ja analüüsiga. Jaoskonnaülemad: Arnu Nõmm Ralf Tõnurist 1936-1940 Aksel Kristian D-jaoskond loodi 1936. aastal koostöös Saksa sõjaväeluure Abwehri ja Soome sõjaväeluurega ning ülesandeks oli raadioluure Nõukogude Liidu mereväe Balti Laevastiku ja Punaarmee suhtes. Raadioluurejaoskonna isikkoosseis oli 26 töötajat, kellest 2 ohvitseri, 23 informatsiooniallohvitseri ja 1 sõdur. 1936–1938 Andres Kalmus 1939–1939 Olev Õun Luureosakonna isikkoosseis oli väike, algusaastatel – 1930. aastail töötas osakonnas vaid 10 inimest. 1929-1932 töötasid seal Gustav Kasemets, Johan Tomson, Aksel Kristian, Erich Normet (Neumann), Rudolf Kreimann, Karl Leithammel, Oskar Kats, Evald Hiie (Karafin), Armas Luige. Ida-Saksa luureorganistsiooni Stasi kaastöölise Julius Mader 1970. aastal Saksa sõjaväeluureorganisatsioonist Abwehrist koostatud ülevaate kohaselt – "Hitlers Spionagegenerale sagen aus" kohaselt moodustati Eestis sõjaväeluures 1937. aastal Saksa tehnika ja spetsialistide abiga NSV Liidu vastane audio- ja visuaalase luurega tegelev keskasutuse osakond ning piiriäärsed luurepunktid Petseris, Tartus ja Olginos ning Tallinna raadioluurejaamad, mis jälgisid Punaarmee Leningradi sõjaväeringkonna ja Punalipulise Balti laevastiku raadiosidet. Maderi väitel aktiivse koostöö ja eduka infovahetuse tulemusena oli Eesti kantud Saksa sõjaväeluure poolt riikide nimekirja (koos Soome ja teiste teljeriikidega), mille suhtes ei teostatud luuretegevust. Eesti ajaloolase Ivo Juurvee poolt 2003. aastal avaldatud uuringu kohaselt tegeles aga Eesti kaitsevägi raadioluurega Nõukogude Venemaa ja NSV Liidu suunal juba alates Vabadussõjast, aga 1937. aastal omandati Saksamaalt parimal tehnilisel tasemel olev Telefunkeni raadioaparatuur ning optilise jälgimise ja forografeerimise tehnikat. Ajaloolane Magnus Ilmjärv esitas oma ajalooalases raamatus "Hääletu alistumine", analoogse väite Eesti sõjaväeluure aktiivsest koostööst või sõltuvusest Saksamaa sõjaväeluurest – viidates Riigi Julgeoleku Peaametis 1940. aasta 10. jaanuaril koostatud ettekandele, milles mainitakse umbisikuliselt, et Eesti riik on andnud korduvalt Abwehrile Nõukogude Liidu sõjaväge puudutavaid materjale. Ilmjärv oli ka oma ajalooalases raamatus toonud oma arvamuse, et Eesti 1930. aastate lõpu välis- ja kaitsepoliitiline orientatsioon Saksamaale oli teatud sõjaväelaste ja poliitikute orientatsioon, mis ei vastanud Eesti rahvuslikele huvidele.[viide?] Ajaloolase Tiit Noormetsa sõnul ei sisalda Ilmjärve esitletud arhiividokumendid Eesti sõjaväeluure ja Abwehri koostööst 1930. aastate lõpul mingit üllatavat infot, sest "Eesti sõjaväeluure tegi koostööd kõigiga, kes olid Nõukogude Liidu ehk meie ainsa tegeliku vaenlase vastased". Noormetsa sõnul ei saa rääkida Eesti ja Natsi-Saksamaa vahelisest sõjalis-poliitilisest koostööst, küll aga vahetati luureinfot ja hangiti Saksamaalt sõjamaterjale.[viide?] Eesti Sõjaväeluure organisatsiooni kuulusid ka Eesti Kaitsejõudude koosseisu kuuluvate lahinguüksuste: 1. Diviisi luureosakond; 2. Diviisi luureosakonna ülem Gustav Kasemets (1892–1941) 3. Diviisi luureosakond; 4. Diviisi luureosakond;  Pikemalt artiklis Eesti sõjaväe ja Sõjaministeeriumi organisatsioon (1939) "Ivo Juurvee. About the Structure, Information Exchange, and Radio-intelligence Activities of the Estonian Military Intelligence in the Period between the World Wars: Comparisons with Latvia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. oktoober 2011. Vaadatud 8. veebruaril 2010. "Мадер Ю. Абвер: щит и меч Третьего рейха. — Ростов н/Д: Феникс, 1999. Оригинал: Mader, J. Hitlers Spionagegenerale sagen aus. — Berlin: Vlg. der Nation. 1970". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. aprill 2005. Vaadatud 10. veebruaril 2010. "Estonian Interwar Radio-Intelligence, Ivo Juurvee, Baltic Defence Review, nr. 10, 2/2003" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. juuli 2007. Vaadatud 8. veebruaril 2010. Ajaloolased: sõjaväeluure polnud Abwehri teenistuses[alaline kõdulink] Postimees, 5. oktoober 2007 "INDIVIDUALS SENTENCED TO DEATH AND EXECUTED IN ESTONIA IN 1940–1941 BY DIFFERENT WAR TRIBUNALS" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 9. juuni 2007. Vaadatud 21. detsembril 2009. Mehed kes vaikisid surmani, Eesti Ekspress, Pekka Erelt, 8. märts 2007 Salajane, täiesti salajane... , Kultuur ja Elu, Toivo Kallas, 4/2007 Ajaloolased: sõjaväeluure polnud Abwehri teenistuses, Postimees, 5. oktoober 2007 Krüptograafid 1920–30ndate Eestis, Ivo Juurvee, Tehnikamaailm, September 2009 Estonian Interwar Radio-Intelligence, Ivo Juurvee, Baltic Defence Review, nr. 10, 2/2003