laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Observatoorium

Observatoorium on laiemas mõttes teadusasutus, kus tegeldakse mõne astronoomia haruga. Tihti nimetatakse observatooriumiks aga spetsiaalset hoonet, milles asub astronoomiliste objektide vaatlemiseks kasutatav aparatuur – näiteks teleskoop. Eesti keeles on mõlemas tähenduses kasutusel sõna tähetorn. Observatooriumid kui astrofüüsikaliste vaatluste kohad rajatakse tänapäeval väga hea astrokliimaga paikadesse ning võimalikult kaugele õhu- ja valgusreostuse allikatest. Tüüpiliselt asuvad sobivad kohad mitme kilomeetri kõrgusel merepinnast, tõusmaks kõrgemale paksematest atmosfääri kihtidest ja levinumatest pilvedest. Observatooriumideks nimetatakse ka astronoomiahuviliste vaatluspaviljone või -torne. Tartu Observatoorium Tartumaal Nõo vallas Tõraveres on Eesti suurim professionaalne astronoomiaga tegelemise keskus. Tartu Observatoorium on Tartu Ülikooli instituut. Tartu Tähetorn asub Tartu kesklinnas Toomemäel, sealt on alguse saanud Eesti astronoomiateadus. Tallinna Tähetorn asub Tallinnas Nõmmel Glehni lossi pargis asuvas tornis. Tallinna Tehnikaülikooli haldusalasse kuuluv observatoorium oli varem teine Eesti professionaalse astronoomia keskus. Tõutsimäe külatähetorn, mille asutas 1963. aastal Hugo Raudsaar, astronoomia populariseerija. Laimjala tähetorn Saaremaal, looja Leo Katugin. Tähetorn Orion asub Olustveres, looja perekond Noorkõiv. Selgase observatooriumid Saaremaal, looja Raivo Hein. Tartu Observatoorium Tartu tähetorn Tallinna tähetorn Selgase observatooriumid
Amatöörastronoomia

Harrastusastronoomia hõlmab kõiki astronoomilisi vaatlusi ja tähistaeva uurimisega seotud tegevusi, mida teevad mittekutselised ehk harrastusastronoomid. Harrastusastronoomide levinumaid vaatlusobjekte on Kuu, Päike, Päikesesüsteemi planeedid, meteoorid, muutlikud ja kaksiktähed ning süvataeva objektid: täheparved, eri tüüpi udukogud ja galaktikad. Tähistaeva objekte vaadeldakse nii palja silmaga (ka läbi binokli või teleskoobi) kui ka fotograafiast tuntud abivahendeid (nt fotoaparaat, CCD-kaamera) kasutades. Astrofotograafia on ka omaette kunstiliik. Erinevused kõrgtasemel teaduslike uuringutega on põhiliselt olemuslikku – vaid väike osa harrastusastronoome või astronoomiahuvilisi teeb teadusuuringuid – ning mõnel määral ka tehnilist laadi. Viimase paari aastakümne jooksul on piir kutseliste astronoomide kasutatava ja huvilistele kättesaadava tehnika vahel peaaegu kadunud. Kutselisi astronoome eristab peamiselt väga suurte maapealsete või kosmoses asuvate vaatlusinstrumentide kasutamine. Tänapäevaste astronoomiahuvilistele mõeldud vaatlusriistade abil on võimalik teha üht-teist ära ka astronoomiateaduses. Väga populaarsed on ja palju kasulikku infot annad muutlike tähtede ja meteooride vaatlused, kuid tegeletakse näiteks ka tähtede spektroskoopiaga ning asteroidide asukohtade ja orbiitide määramisega. Harrastusastronoomid koonduvad sageli organisatsioonidesse, ka Eestis on mitu astronoomiahuviliste ühendust. Ametlikult registreeritud on järgmised organisatsioonid: Eesti Astronoomia Selts, mis ühendab nii kutselisi astronoome kui ka astronoomiahuvilisi. Selle põhifunktsioon on Eesti astronoomide ja astronoomiahuviliste esindamine Euroopa Astronoomiaühingus ning Eesti astronoomiahuviliste organisatsioonide lähendamine; Tartu Tähetorni Astronoomiaring, tegeleb astronoomia populariseerimisega, avalike vaatluste korraldamisega Tartu Tähetornis, Toomemäel ning koostöös teaduskeskusega Ahhaa ka koolides; astronoomiahuviliste ühendus Ridamus, tegutseb Tallinnas ning tegeleb astronoomia populariseerimise ja avalike vaatluste korraldamisega Tallinnas.
Sulev Kannike

Sulev Kannike (sündinud 9. detsembril 1953) on Eesti diplomaat. Sulev Kannike lõpetas aastal 1978 Tartu Riikliku Ülikooli juristina. Sulev Kannike on töötanud muu hulgas välisministeeriumi poliitikaosakonna juhatajana, poliitika planeerimise osakonna juhatajana, OSCE missioonil Bosnias ja Hertsegoviinas ning välisministeeriumi õigusosakonna juhatajana. Sulev Kannike oli üks võtmeisikuid Eesti liitumisläbirääkimistel NATO-ga ja liitumiseks ettevalmistuste tegemisel. Aastatel 1999–2003 oli ta Eesti suursaadik Belgias ja Luksemburgis ning suursaadik NATO juures. Aastatel 2003–2005 oli ta kaitseministeeriumi asekantsler. Aastatel 2007–2011 oli Sulev Kannike Eesti alaline esindaja Euroopa Nõukogu juures. 6. juulil 2012 nimetas president Toomas Hendrik Ilves ta Eesti suursaadikuks Ukrainas ja sama aasta oktoobrist oli ta ka suursaadik Moldovas. Alates 3. augustist 2016 on ta Eesti suursaadik Iisraelis. 2004 Valgetähe III klassi teenetemärk Postimees, 2012. Ilves nimetas Eesti suursaadikud Gruusiasse ja Ukrainasse. 6. juuni 2012. Vaadatud 27.12.2012. Välisministeerium, 2012. Eesti suursaadik Moldovas andis üle volikirja[alaline kõdulink]. Pressiteated. 15. oktoober 2012. Vaadatud 27.12.2012. http://vm.ee/et/uudised/eesti-suursaadik-iisraelis-andis-ule-volikirja-4 Pekka Erelt, Mele Pesti, Aet Süvari. Härra NATO Eesti Ekspress, 21. november 2002 Sulev Kannike: Lõviosa diplomaatiast on mitteavalik Maaleht, 3. aprill 2003 Askur Alas. Sulev Kannike sai Eesti suursaadikuks Euroopa Nõukogu juures EPL, 13. oktoober 2006
Perepea

"Perepea" on Ameerika Ühendriikide animeeritud situatsioonikomöödia, mille stsenarist on Seth MacFarlane. Sari räägib perekond Griffinitest, kes elavad väljamõeldud Quahogi linnas, mis on paigutatud USA Rhode Islandi osariiki. Eestis on joonissarja näidanud TV3 ja TV6. Pereliikmed: Peter Griffin on ülekaaluline pereisa, kes on alkoholilembene ja vaimse taandarenguga. Lois Griffin on pereema, kes peab tihti oma abikaasat kantseldama. Ta on natuke tõsisem karakter kui teised aga tal on ka omad naljad. Chris Griffin on pere vanem poeg, kes on iseloomult oma isa moodi ja ütleb tihti ebasobivaid lauseid. Meg Griffin on peretütar, kes sarja esimestel hooaegadel oli teiste tegelastega võrdse staatusega, kuid viimastel hooaegadel on temast saanud pere liige, keda eriti ei taluta. Stewie Griffin on pere noorem poeg, ta on rääkiv imik, kes aeg-ajalt tahab oma ema tappa. Ainuke, kes temast korralikult aru saab ja temaga vestlust arendab on Brian, kuigi vahel saavad ka teised sarja tegelased temast aru. Üldiselt teised tegelased temaga ei suhtle. Brian Griffin on pere rääkiv koer, kes on alkohoolik aga ka üks pere targemaid liikmeid. Peale pereliikmete on teisigi humoorikaid tegelaskujusid. "Perepeas" kasutatakse palju nalju, mis ei lähe n-ö läbiva teemaga kaasa. Üsna tihti meenutab mõni tegelane midagi, mis temaga on enne juhtunud või ütleb midagi, mis on enamasti kas fakt või väide ning selle peale tavaliselt näidatakse videoklippi. Sarjas räägitakse tihti ka otse kaamerasse ja seega läbitakse neljandat seina, s.o niinimetatud sein teatris, raamatus või filmis, mis on tegelaste ja pealtvaatajate vahel. Esimene jagu tuli välja 31. jaanuaril 1999. Sarja tegemist on kaks korda katkestatud (2000 ja 2002), aga siiski jätkatud. "Perepea" tegelastega on tehtud komöödiafilm "Stewie Griffin: The Untold Story" (2005).
Nils Holgerssoni imeline teekond läbi Rootsi

"Nils Holgerssoni imeline teekond läbi Rootsi" on Selma Lagerlöfi romaan. Selma Lagerlöfil paluti kirjutada Rootsi maateaduse lugemik algkoolile. Valminud teos kätkes endas Rootsi looduse kirjeldusi, tekkelugusid, muistendeid, mis olid seotud hiidude, kangelaste, loomade ja igasugu üleloomulike olevustega, muinasjutule omaste iseloomujoontega loomi ja palju muud. Autor kasutas kohati vanaema ja isa jutustustes olnud tekkelugusid ja muid rahvapärimusi. Ent kohati mõtles ka ise välja mägede tekke lugusid ja muistendeid loodusnähtuseist. Sellest omanäolisest maateaduse lugemikust on saanud üle maailma populaarne muinaslugu, mida on tõlgitud enam kui kuuekümnesse keelde. Raamat ilmus kahes osas aastail 1906 ja 1907. Nils Holgerssoni seiklused ilmusid eesti keeles esimest korda aastal 1911 Artur Paulmeistri tõlkes peatükkidena ajalehes Postimees. Prantsuse ajaleht Le Monde on 1999. aastal valinud teose sajandi 100 parima raamatu hulka. Nils Holgersson oli 14-aastane poisike, kes armastas pahandust teha. Kord kui ema-isa kirikusse olid läinud, õnnestus Nilsil kärbsepüünisega nende kodus elav härjapõlvlane kinni püüda. Saanud vabaks, muutis härjapõlvlane poisi vembu eest pisikeseks pöialpoisiks. Peagi peatusid Nilsi koduõuel lõunast põhja lendavad metshaned. Üks kodulindudest, isahani, tahtis nendega kaasa lennata. Nils püüdis isahane kinni hoida ja lind lendas koos poisiga metshanede järele. Metshaned lendavad üle paljude Rootsi ajalooliste paikade, kus nad ka peatusi teevad. Peatuste ajal kuuleb Nils nende paikade kohta huvitavaid lugusid ja satub erinevatesse seiklustesse. Kogu teekonna vältel teeb Nils mitmeid heategusid, aitab metshanede parve ja hoolitseb isahane eest. Olles teel tagasi lõunasse, peatub metshaneparv taas Nilsi koduõel ja Nils saab koju tagasi. Härjapõlvlane, nähes et Nilsist on hea poiss saanud, muudab ta uuesti suureks. "Nils Holgerssoni imelik teekond läbi Rootsimaa". Postimees, 1911. Äratrükk ajalehest. "Nils Holgerssoni imelik teekond läbi Rootsi". Loodus, 1932. "Nils Holgerssoni imelik reis läbi Rootsi". Eesti Riiklik Kirjastus, 1958. Sarjas Seiklusjutte maalt ja merelt. ISBN 5450010036 "Nils Holgerssoni imeline teekond läbi Rootsi". Eesti Raamat, 1971. ISBN 5450010036 "Nils Holgerssoni imeline teekond läbi Rootsi". Eesti Raamat, 1991. "Nils Holgerssoni imeline teekond läbi Rootsi". Eesti Ekspressi Kirjastus, 2006. ISBN 9789985968765 "Nils Holgerssoni imeline teekond läbi Rootsi". Eesti Päevaleht, 2007. ISBN 9788498198737 Alttoa, V. 1971: "Nils Holgerssoni imeline teekond läbi Rootsi" Järelsõna. Tallinn, Eesti Raamat. lk 519 Peeter Olesk, "Romaaniülikool: Selma Lagerlöf "Nils Holgersson"" – Eesti Päevaleht 15. juuni 2007.
Detsember 2004

Detsember 2004, kroonika Tehti avalikuks Eesti euromündi konkursi tulemused. Euromündi kujunduseks valiti Eesti kontuuriga variant. Kujunduse autor on Lembit Lõhmus. 2004. aasta India ookeani maavärin: India ookeanis põhjas aset leidnud maavärin, mille tugevuseks Richteri skaalal hinnati 9,0 palli, põhjustas tsunami, mis tabas mitmeid Kagu-Aasia riike. Maavärin põhjustas üle 300 000 inimese surma ning ulatuslikke purustusi. Ainuüksi Indoneesias oli ohvreid üle 200 000. Argentinas Buenos Airese ööklubis República Cromagnon süttis ansambli Callejeros kontserdi ajal ripplagi ja kukkus inimeste peale. Ametlikel andmetel sai 188 inimest surma ja 726 inimest kannatada. Ukraina peaminister Viktor Janukovõtš teatas tagasiastumisest. Leedus suleti Ignalina tuumaelektrijaama esimene reaktor. Colombia president Álvaro Uribe andis USA-le välja mässuliste Colombia Revolutsiooniliste Relvajõudude (FARC) tegelase Simón Trinidadi, keda süüdistati vandenõus, inimröövis ja uimastikaubanduses. Colombias Arauca departemangus Puerto San Salvadori külas tapeti 6 kohalikku meest, 6 naist ja 4 last. Mõrvas kahtlustati Colombia Revolutsioonilisi Relvajõude (FARC), kes süüdistasid külaelanikke koostöös parempoolsete mässulistega.
Vanajõgi

Vanajõgi on jõgi Hiiumaa lääneosas. Jõe pikkus on 8 km, valgla 14,4 km². Vanajõgi voolab välja Tihu Väikejärvest Tihu maastikukaitsealal ja voolab enamasti läände. Alamjooksul voolab ta Vanajõe orus ja suubub Mardihansu lahte. Jões on forellide koelmuid. Vanajõgi eestigiid.ee kodulehel Veekogu: Vanajõgi VEE1162600 Eesti looduse infosüsteemis
Bug

Bug ehk Lääne-Bug (poola keeles Bug, ukraina keeles Західний Буг, valgevene keeles Заходні Буг) on jõgi Ukraina, Valgevene ja Poola aladel. Saab alguse Podoolia kõrgustikult, suubub Varssavist veidi põhja pool Narewisse. Jõe pikkus on 772 km, valgala pindala 73 470 km². Osa jõest moodustab Poola ja Euroopa Liidu idapiiri. Bugi ääres asub Brest.  Bug – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ornitoloog

Ornitoloog ehk linnuuurija ehk linnu-uurija on lindude vaatlemise ja teadusliku uurimisega ehk ornitoloogiaga tegelev inimene. Kui tegu on inimesega, kes tegeleb linnuvaatlusega asjaarmastajana, kasutatakse nimetust harrastusornitoloog, amatöörornitoloog, linnuvaatleja või linnuhuviline. Kõnekeeles kasutatakse ka nimetust "linnumees". Linnuliikide kohtamise võistlustes osalejaid nimetatakse ka bongar'iteks (sõna bongar tuleb soome ja rootsi keelest ning viitab punktilugemisele). Eesti linnuhuvilisi koondab Eesti Ornitoloogiaühing. Bongaritest Rohelises Väravas
Vahtramäe Emil

"Vahtramäe Emil" on rootsi lastekirjaniku Astrid Lindgren lasteraamat. Eestikeelses esmatrükis leiduvad aastatel 1963–1970 kirjutatud lood "Vahtramäe Emil", "Vahtramäe Emili uued vembud" ja "Vahtramäe Emil on veel elus". Peategelane Emil Svensson oli siniste silmadega väike ja jonnakas poisiklutt. Ta elas Rootsis, Smålandi maakonnas Vahtramäe külas Kassisalu talus koos isa Antoni, ema Alma, õde Ida, sulase Alfredi ja tüdruk Liinaga. Emil satub ühtelugu pahandustesse. Ta ei ole pahatahtlik, ta lihtsalt ei mõtle oma tegude tagajärgedele. Näiteks kord, kui väike Ida tahtis hästi kaugele näha, oli Emil abivalmis ja tõmbas õe lipuvarda tippu. Teine kord mängisid lapsed, et Emil on arst ja Ida haige, ning et Ida haige moodi välja näeks, värvis Emil tal näo tindiga siniseks. Alati, kui Emil pahandust tegi, pani isa ta tislerivärkstuppa luku taha. Emilile aga meeldis tisleritöötoas – iga kord, kui ta mõne vembu pärast seal istus, vestis ta endale ümberringi vedelevatest puutükkidest ja lauajuppidest mõne kena pisikese puukuju. Lõpuks oli tal neid puukujusid 369 tükki. "Vahtramäe Emil". Emil i Lönneberga. Nya hyss av Emil i Lönneberga. Än lever Emil i Lönneberga. Tiritamm, 1993. ISBN 5450009984 "Vahtramäe Emil". Emil i Lönneberga. Tiritamm, 1999. ISBN 9985-55-081-1 "Vahtramäe Emili uued vembud". Tiritamm, 1999. ISBN 9985-55-086-2 "Vahtramäe Emil on veel elus". Tiritamm, 2000. ISBN 9985-55-090-0 "Ei mingit koonerdamist, ütles Vahtramäe Emil". Sinisukk, 2003. ISBN 9985736230 "Vahtramäe Emil". Emil i Lönneberga. Sinisukk, 2004. ISBN 9985737202 "Emil on veel elus". Sinisukk, 2004. ISBN 9985737326 "Vahtramäe Emili uued vembud". Sinisukk, 2004. ISBN 9985737334 "Vahtramäe Emil". Emil i Lönneberga. Sinisukk, 2006. ISBN 9949141656 "Vahtramäe Emil". Stora Emilboken. Sinisukk, 2006. ISBN 9949141826 Emili lugude kirjeldus Astrid Lindgreni kodulehel
Vastne

Vastne ehk larv (ladina larva) on moondelise arenguga loomade esimene arengujärk (vastsejärk) pärast munast vms koorumist, kusjuures vastne erineb oluliselt valmikust. Vastseid esineb näiteks putukatel, kahepaiksetel, ainuõõssetel jt. Vastne võib elada täiesti teistsuguses keskkonnas kui valmik. Näiteks konna vastsed elavad vees, valmikud kuival. Näiteks Vääneljalaliste valmikud on liikumisvõimetud, kuid vastsed on liikumisvõimelised ja tagavad liigi parema levimise. Harilikult ei ole vastsed võimelised sigima. Mõne loomaliigi vastsed on aga omandanud suguvõime ja nad ei moondugi valmikuks. Niisugust arenguteed nimetatakse neoteeniaks ehk vastsesigimiseks.  Pikemalt artiklis Vastsejärgud Erinevate organismirühmade vastsejärkude morfoloogia on väga mitmekesine. Olenevalt organismirühmast saab eristada arvukalt vastsestaadiumeid, millest paljud kannavad spetsiifilisi nimetusi, näiteks liblikavastsed on röövikud, konnavastsed on kullesed, kalavastsed on maimud, paljudel vähkidel on naupliused, rõngussidel ja mõnel limustel trohhofoorid ehk pärgvastsed. ebaröövik
Piimmahl

Piimmahl ehk lateks on teatud taimedes (näiteks piimalillelistel) olev piimjas vedelik (täpsemalt emulsioon), mis õhuga kokkupuutel koaguleerub. See sisaldab mitmesuguseid ühendeid, näiteks valke, alkaloide, tanniine, terpenoide ja suhkruid. Teatud taimede piimmahlast saadakse mitmeid tööstuses laialt kasutatavaid ühendeid. Neist tähtsaim on kautšuk, mis pärineb brasiilia heveast ehk brasiilia kautšukipuust.
Steven Spielberg

Steven Allan Spielberg (sündinud 18. detsembril 1946 Cincinnatis Ohios) on kahe filmiauhinnaga Oscar pärjatud juudi päritolu USA filmirežissöör ja produtsent. 2001. aastal sai tema Briti impeeriumi ordu rüütelkomandöriks (KBE). 1971 "Duell" ("Duel") 1974 "Sugarlandi ekspress" ("The Sugarland Express") 1975 "Lõuad" ("Jaws") 1977 "Kolmanda astme lähikontaktid" ("Close Encounters Of The Third Kind") 1979 "1941" 1981 "Indiana Jones kadunud laeka jälil" ("Raiders of the Lost Ark") 1982 "E.T. – sõber kaugelt" ("E.T. the Extra-Terrestrial") 1983 "Videviku tsoon" ("Twilight Zone: The Movie") 1984 "Indiana Jones ja hukatuse tempel" ("Indiana Jones and the Temple of Doom") 1985 "Purpurtoonid" ("The Color Purple") 1987 "Päikese impeerium" ("Empire of the Sun") 1989 "Indiana Jones ja viimane ristiretk" ("Indiana Jones and the Last Crusade") 1989 "Igavesti" ("Always") 1991 "Kapten Konkskäsi" ("Hook") 1993 "Jurassic Park" 1993 "Schindleri nimekiri" ("Schindler's List") 1997 "Jurassic Park II: Kadunud maailm" ("The Lost World: Jurassic Park") 1997 "Amistad" 1998 "Reamees Ryani päästmine" ("Saving Private Ryan") 2001 "A.I. – Tehisintellekt" ("Artificial Intelligence: AI") 2002 "Minority Report – kolmas otsus" ("Minority Report") 2002 "Püüa kinni, kui suudad" ("Catch Me If You Can") 2004 "Terminal" ("The Terminal") 2005 "Maailmade sõda" ("War of the Worlds") 2005 "München" ("Munich") 2013 "Lincoln" ("Lincoln") 1982 "E.T. – sõber kaugelt" ("E.T. the Extra-Terrestrial") 1983 "Hämartsoon" ("Twilight Zone: The Movie") 1984 "Gremlins" 1985 "Tagasi tulevikku" ("Back to the Future") 1989 "Tagasi tulevikku 2" ("Back to the Future Part II") 1989 "Alati" ("Always") 1990 "Tagasi tulevikku 3" ("Back to the Future Part III") 1990 "Gremlins 2: The New Batch" 1993 "Schindleri nimekiri" ("Schindler's List") 1995 "Casper" 1997 "Mehed mustas" ("Men in Black") 1997 "Amistad" 1998 "Zorro mask" ("The Mask of Zorro") 1998 "Deep Impact" 1998 "Reamees Ryani päästmine" ("Saving Private Ryan") 2001 "A.I. – Tehisintellekt" ("Artificial Intelligence: AI") 2001 "Jurassic Park III" 2002 "Men in Black II" 2002 "Püüa kinni, kui suudad" ("Catch Me If You Can") 2004 "Terminal" ("The Terminal") 2005 "The Legend of Zorro" 2005 "Memoirs of a Geisha" 2005 "München" ("Munich") 2006 "Kirjad Iwo Jimalt" ("Letters from Iwo Jima") 2006 "Meie isade lipud" ("Flags of Our Fathers") Oscar 1994 – parim lavastaja – "Schindleri nimekiri" 1994 – parim film – "Schindleri nimekiri" 1999 – parim lavastaja – "Reamees Ryani päästmine" Kuldgloobus 1994 – parim lavastaja – "Schindleri nimekiri" 1999 – parim lavastaja – "Reamees Ryani päästmine" Steven Spielberg andmekogus IMDb (inglise) Spielberg Filmiveeb.ee-s
1905. aasta revolutsiooni mälestusmärk

1905. aasta revolutsiooni mälestusmärk on skulptor Lembit Palutederi ning arhitekt Mart Pordi loodud mälestusmärk, mis asub Tallinna Kesklinnas Tammsaare pargis. 1931. aastal püstitati Uuele turule 1905. aasta 16. oktoobri veretöö ohvrite mälestuseks skulptor Juhan Raudsepa loodud 1905. aasta revolutsiooni ohvrite monument. Raudsepa loodud mälestusmärk teisaldati 1958. aastal Rahumäe kalmistule veretöö ohvrite ühishauale ning mälestusmärgi senisele asukohale Estonia teatri taha püstitati 1959. aastal Palutederi ja Pordi loodud monument. Skulptuuri on rahvasuus kutsutud ka "taksopeatajaks". 1905. aasta revolutsioon Eestis Tallinn : entsüklopeedia. 2. [kd.], 2004, ISBN 9985701690, lk 220 Tallinn : entsüklopeedia. 1. [kd.], 2004, ISBN 9985701682, lk 372 Lauri Vahtre, Töölisnaine, Tammsaare ja maasse imbunud veri, Postimees, 18. oktoober 2005 Heie Treier, Linnaruumi võitmine: Estonia teatri monumendikonkurss, 12. mai 2006
Toruń

Toruń (saksa keeles Thorn) on maakonnaõigustega linn põhja-Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas. Aastail 1921–1945 oli see Pomorze vojevoodkonna ja 1975–1998 Toruńi vojevoodkonna halduskeskus. Aastal 1228 okupeeris Saksa ordu need maad ja andis Toruńile linnaõigused. Aastal 1466 naasis linn Poolale. 1793. aastal annekteeris Toruńi Poola teise jagamise ajal Preisimaa kuningriik. 1919. aastal tagastati Toruń taasiseseisvunud Poolale. Aastatel 1939–1945 okupeerisid Toruńi sakslased, vabastati ja taastati 1945. aastal Poolale. Toruńis asub 1945 asutatud Mikołaj Koperniku ülikool. Toruńi vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Toruń on Mikołaj Koperniku sünnilinn. Linn on keemiatööstuse keskus ja raudteede sõlmpunkt. Linna läbib Wisła jõgi. Toruńi koduleht http://www.mojtorun.pl/
Paulo Coelho

Paulo Coelho de Souza (sündinud 24. augustil 1947 Rio de Janeiros) on Brasiilia kirjanik. Coelho sündis inseneri peres. Ta käis jesuiitide koolis ja tahtis juba teismelisena kirjanikuks saada. Kui ema arvas, et Coelho ei tea, mida kirjanikuks olemine õigupoolest tähendab, uuris poiss asja ja jõudis järeldusele, et kirjanik kannab alati prille ega kammi kunagi juukseid. Ühtlasi on kirjanikul kohustus jääda mõistetamatuks oma põlvkonnale. Kui ta sai 16-aastaseks, oli Coelho endassetõmbunud ja keeldus elamast niisugust elu, nagu vanemad ja ühiskond temalt ootasid. Seetõttu saatsid vanemad ta hullumajja, kust ta põgenes kolm korda, enne kui sealt 20-aastaselt välja lasti. Hiljem märkis Coelho, et vanemad ei teinud seda tema karistamiseks ega hävitamiseks, vaid sellepärast, et nad ei teadnud, mida niisuguse lapsega teha, ja püüdsid teda päästa. Vastavalt vanemate soovile astus Coelho õigusteadust õppima, aga langes juba aasta pärast koolist välja. Seejärel elas ta hipina, rännates läbi kogu Ameerika ja Lääne-Euroopa ja kuuludes narkootikumide tarvitamise subkultuuri. Pärast Brasiiliasse tagasitulekut hakkas Coelho tööle luuletajana, kirjutades laulusõnu kõige kuulsamatele Brasiilia lauljatele, isegi Elis Reginale, Rite Leele ja Raul Seixasele. Koostöö Seixasega viis Coelho kokku satanismi ja okultismiga. Ühtlasi töötas Coelho näitleja, ajakirjaniku ja teatridirektorina, enne kui otsustas hakata kirjanikuks. 1974. aastal vahistas Brasiiliat valitsev hunta Coelho "õõnestustöö" eest, sest huntale tundusid Coelho laulusõnad vasakpoolsete ja ohtlikena. 1986. aastal käis Coelho palverännakul Santiago de Compostelasse. See osutus tema elu pöördepunktiks ja teda tabas hingeline ärkamine. Sellest ajast ongi ta kirjanik. Tal on ilmunud kolmkümmend raamatut. Kolm neist on autobiograafilised ("Palverännak: Maagi päevik", "Valküürid" ja "Aleph"), aga enamik on ilukirjanduslikud, kuigi suuremal osal nendestki on juured kirjaniku isiklikes läbielamistes. Tema teoseid on tõlgitud 2012. aasta seisuga 71 keelde ja neid on müüdud üle 100 miljoni eksemplari. Ta on kõigi aegade suurima müügieduga Brasiilia kirjanik ja suurima müügieduga portugali keeles kirjutav kirjanik. 2004. aastal müüdi Coelho teost "Üksteist minutit" Eestis 4000 eksemplari. See teos oli Eesti 2004. aasta raamatute läbimüügi edetabelis 24. kohal, sealhulgas ilukirjanduse arvestuses 10. kohal. 2006. aastal müüdi Coelho teost "Viies mägi" Eestis 2740 eksemplari. See teos oli Eesti 2006. aasta raamatute läbimüügi edetabelis ilukirjanduse kategoorias 9. kohal. Kuigi ametlikult avaldati Coelho esimene raamat 1982. aastal, teatab Paulo Coelho fänniklubi, et kaks raamatut avaldati 1974. [viide?] "Kes? Mis? Kus?" 2006, lk. 348 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 351 "Vanemuine lavastab Paulo Coelho teose", Postimees Online 3. märts 2005 Rebekka Lotman, "Kas Kõusaar on Coelho tegelaskuju prototüüp?", Postimees 2. juuli 2005 Urve Eslas, "Kuulsal kirjanikul ei jää aega kirjutada", Postimees 21. aprill 2007 ""Matrixi" staar teeb Coelho "Alkeemikust" filmi", Postimees Online 27. juuni 2007
Ernst Jandl

Ernst Jandl (1. august 1925 – 9. juuni 2000) oli Austria luuletaja ja tõlkija. 1984 Georg Büchneri auhind