laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Naftatootmise tipp

Naftatootmise tipp (ka naftatootmise tipnemine, naftatootmise kõrgpunkt, naftatipp[viide?] (inglise peak oil) on hetk, mil toornafta tootmine maailmas saavutab suurima taseme (tipuplatoo), mille ületamise järel asuvad tootmismahud pöördumatusse langusfaasi. Naftakasutuse 140 aastaga on inimkond ammendanud umbes poole planeedi tootmiskõlbulikest varudest. Arvatakse, et juba praegu tarbitakse päevas 6 korda rohkem naftat, kui suudetakse leida uusi tootmisvarusid. Kui globaalne tarbimine ei vähene enne naftatipu läbimist ja ei suudeta leida ka sobivaid asendusressursse, võib sellest lähtuda energiakriis, milles toornafta nõudlus ületab pakkumise ning toob kaasa kestva globaalse majandus- ja finantssurutise. Vaatamata üha kasvavale nõudlusele ei ole varem pidevalt kasvanud tootmismahte suudetud pärast 2005. aastat enam tõsta. Tootmismaht on jäänud kõikuma umbes 74 mln barrelit päevas juurde. Samas on toornafta pakkumine maailmaturul alates 2006. aastast langenud keskmiselt 3% aastas. Kompenseerimaks puudujääki toornafta pakkumises, on kiirelt kasvama asunud ülikuluka ebakonventsionaalse nafta osakaal globaalses energiabilansis (kildanafta frakkimistehnoloogiatest, sünteetiline nafta pigiliivadest) ning nn "muude küttevedelike" tootmine teistest fossiilkütustest (maagaas, kivisüsi, põlevkivi) ja biomassist (biodiislikütus, metanool). Tulemusena liialt kasvanud ja ülivolatiilseks muutunud küttevedelike hind kahjustab globaalmajanduse toimimist, kuna majanduse kasvuvõimalused sõltuvad energiasisendite mahu kasvust ja hinnatasemest. Ajavahemikus august 1998 – august 2008 turuhind kümnekordistus (14,7 USD/barrel – 147 USD/barrel). Seejärel tekkinud globaalses majanduskriisis hind kukkus ligikaudu 80% (32 USD/barrel) ning stabiliseerus perioodiks 2011–2014 umbes 110 USD juures. Kuna energiasisendite nõudlus ja hind turgudel sõltub majandusaktiivsusest, lubab küttevedelike hinnalangus kestva naftadefitsiidi tingimustes prognoosida globaalse majandussurutise kulgu ja järgmisi kriisilaineid. M. King Hubbert kasutas naftatipu teooriat esmakordselt 1956. aastal. Tal õnnestus prognoosida toonase maailma suurima naftatootja USA toornafta tootmise tipnemist ajavahemikus 1965–1970 (realiseerus aastaks 1970) ja maailma naftatootmise tippu 2006. aastaks. Hubberti logistilist mudelit (tuntud ka Hubberti teooriana) on hiljem edukalt kasutatud teiste riikide nafta jms maavarade tootmisdünaamika prognoosimisel. Hubberti mudel on üksikute naftamaardlate tootmisstatistikast ja -loogikast lähtuv laiem üldistus. Selle kohaselt moodustab jätkuva nõudluse korral iga piiratud loodusressursi ammutamise nivoo alati (normaaljaotuskõveraga sarnaneva) sümmeetrilise logistilise kõvera. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 25.07.2011) Vipp, Kaupo 2012. Globaalpohmelus: Naftatipuvaade tööstusühiskonnale. [2]
St. Jakob-Park

St. Jakob-Park (hüüdnimi "Joggeli") on Šveitsis Baselis asuv jalgpallistaadion, mis on kuni 42 500 istekohaga riigi suurim. Tegemist on FC Baseli kodustaadioniga. Jalgpalli 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel peetakse seal kolm alagrupikohtumist (sh avamäng), kaks veerandfinaali ja üks poolfinaal.
Stade de Suisse Wankdorf

Stade de Suisse Wankdorf on Šveitsi pealinnas Bernis asuv jalgpallistaadion, mis on St. Jakob-Parki järel riigi suuruselt teine. Kaasaegne staadion valmis 2005. aastal, asendades 2001. aastal lammutatud Wankdorfstadioni (ehitatud 1925). Tegemist on jalgpalliklubi BSC Young Boys kodustaadioniga. Jalgpalli 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel peetakse seal kolm alagrupikohtumist. Vanal Wankdorfstadionil toimus 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste finaal.
Äksi

Äksi on alevik Tartu maakonnas Tartu vallas. Kuni 1977. aastani oli küla ametlik nimi Põltsamaa küla. Detsembrist 2010 on Äksi alevik. 2022. aastal liideti alevikuga Äksi kiriku ümbrus, mis seni oli kuulunud Voldi külla. 10. juulil 2012 avati Äksis Jääaja Keskus. Avangard (kolhoos) Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 6.08.2022. Eesti üldine märksõnastik: Äksi (Tartumaa)[alaline kõdulink], vaadatud 25. märts 2009 Äksi kadus külade nimekirjast, 1.12.2010 Ago Gaškov: "Äksis avas uksed Jääaja Keskus" ERR, 10. juuli 2012
Stade de Genève

Stade de Genève on Šveitsis Genfi kantonis Lancy vallas asuv jalgpallistaadion. 2003. aastal avatud spordirajatis mahutab 30 084 pealtvaatajat. Tegemist on jalgpalliklubi Servette FC kodustaadioniga. Jalgpalli 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel peetakse seal kolm alagrupikohtumist.
Letzigrund

Letzigrund on Šveitsis Zürichis asuv jalgpalli- ja kergejõustikustaadion. Nüüdisaegne staadion valmis 2007. aastal, vahetades välja 1925. aastal ehitatud esialgse spordirajatise Jalgpalli 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel toimus seal kolm alagrupikohtumist. Seal toimusid 2014. aasta Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus.
Šveitsi frank

Šveitsi frank (saksa keeles Schweizer Franken, itaalia keeles franco svizzero, prantsuse keeles franc suisse) on Šveitsi rahaühik. Selle valuutakood on CHF. Ringluses on 6 erinevat nominaali: 1000 franki 200 franki 100 franki 50 franki 20 franki 10 franki Tuhandefrangine on kõige suurema reaalväärtusega pangatäht Euroopas (umbes 825 eurot). Ringluses on 7 mündinominaali: 5 franki 2 franki 1 frank 1/2 franki 20 rappi 10 rappi 5 rappi Šveitsi frank: pangatähtede galerii (saksa, inglise, prantsuse keeles)
Türgi liir

Uus Türgi liir (türgi keeles türk lirası) on Türgi rahaühik. Selle valuutakood on TRY. 1 liir = 100 kuruş'it. Aastal 2005 vahetati Türgi vanad liirid kursiga 1 : 1 000 000 ümber uueks Türgi liiriks. Kasutusele tulid mündid nimiväärtusega 1, 5, 10, 25 ja 50 kuruşit ning 1 liir. Paberraha esines nimiväärtustes 1, 5, 10, 20, 50 ja 100 liiri. Aastal 2009 vahetati uued Türgi liirid Türgi liiriks kursiga 1 : 1. Müntide nimiväärtused jäid samaks, kuid nende disaini muudeti. Paberrahadest loobuti üheliirisest ja lisati 200-liirine. Ka nende disain muutus.
Nicolaus von Nauen

Nicolaus von Nauen (ka Nikolaus; suri 1253) oli Riia piiskop aastatel 1229–1253. Nicolaus pärines tõenäoliselt Magdeburgi peapiiskopkonna aladelt. Ta oli premonstraatliku ordu liige. Kui Riia piiskop Albert 1229. aastal suri, valis otse Rooma paavstile Riia toomkapiitel endise Magdeburgi toomhärra Nicolause uueks Riia piiskopiks. Preisimaa ja Liivimaaga piirneva suure Saksamaa – Bremeni peapiiskopkonna peapiiskop oli omalt poolt määranud uueks piiskopiks aga Albert Suerbeeri. Riia piiskopkond allus aga otseselt Rooma paavstile ja seetõttu ei tunnistatud Liivimaal ka Suerbeeri valimist. Paavstki nõustus lõpuks Nicolause võimuga, määrates Suerbeeri Põhja-Iirimaale Armagh' peapiiskopiks. 1231. aastal tuli Nicolaus Liivimaale ja asus piiskopina reaalselt valitsema. Tema ajal, 1234. aastal, tulid Riiga dominiiklased ja frantsisklased. 20. novembril 1234 kutsus paavst Gregorius IX Mõõgavendade ordu ordumeistri ja Riia piiskopi Nicolaus von Naueni 8. septembriks 1235 Rooma aru andma, kuna paavsti kõrvu olevat jõudnud kuuldused, et orduvennad tegevat ebaõiglust vastristitutele ja teistele katoliku kiriku alamatele, rõhuvad vastristituid ja olevad samuti olevat orjastanud vastristitud kurelasi. 1245. aastal suri Preisimaa piiskop Christoph ja Rooma paavst rajas ühise Preisimaa, Liivimaa ja Eestimaa peapiiskopkonna, mille etteotsa sai Albert Suerbeer. Albert Suerbeerile oleks ka Riia piiskopkond allutatud, kuid Suerbeer ei saanud Saksa ordu vastuseisu tõttu Preisimaale asuda, määras Rooma paavst peapiiskopkonna residentsiks 1251. aastal Riia linna. Nicolaus ei olnud sellega nõus, kuid kui ta 1253. aastal suri, viidi peapiiskopkonna keskus ikkagi Riiga üle. Riia piiskoppide ja peapiiskoppide loend Semgallia piiskop
HU?

Mitte segi ajada Mongoolia ansambliga: The HU HU? on eesti ansambel, mis alustas tegevust 2007. aastal. Ansambli nimi on tuletatud Hannaliisa Uusma ees- ja perekonnanime esitähtedest. Kõlaliselt sarnaneb nimi HU? ingliskeelse küsisõnaga "who?". Hannaliisa Uusma – vokaal DJ Critikal (Bert Prikenfeld) – muusika, produktsioon, elektroonika Leslie Da Bass (Leslie Laasner) – muusika, sõnad, produktsioon, bass Ranno Paukson – trummid Sigrid Mutso – süntesaator "Kosmos" (2007) "Absoluutselt" (2007) "Depressiivsed Eesti väikelinnad" (2008) "UV Faktor 5" (2008) "Kuum (Vulkaan, mis vahel puhkab)" (2008) "Elupõletaja" (2009) "Mina Ise" (2009) "Rüütlid" (2009) "Miks mõni asi on nii hea" (2010) "Maakülgetõmbejõud" (2010) "Pluss üks" (2010) "Läbi öö" (2011) "Areen (koos Marten Kuningaga) (2012) "Põhjamaa" (2013) "Film" (Mindnote, 2008) "HU2" (Mindnote, 2010, CD) "Läbi öö" (Mindnote, 2011) Extended Play "Läbi öö" (2011) "Bermuda" (2013) HU? MuusikaTV HU? - MindNote Records. Estonian Hip Hop Music Record Label HU? Facebook HU? andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) HU? Eesti Ansamblite Andmebaas Valner Valme. HU? Laulev sotsioloog? Laulev jah! Postimees, 21. mai 2008 Online-intervjuu: küsimustele vastas Hannaliisa Uusma. Elu24, 9. juuni 2008
Sigulda vandenõu

Sigulda vandenõu oli 1316. aastal Siguldas sõlmitud liit Liivi ordu, Riia toomkapiitli ja peapiiskopi vasallide vahel, mis oli suunatud peapiiskop Friedrich von Pernsteini vastu. Riia peapiiskop Pernstein oli alates oma peapiiskopiks valimisest 1304. aastal keeldunud Liivi ordu ülimuslikkust Vana-Liivimaal tunnustamast. Peapiiskop toetas Riia linna võitlust Liivi ordu vastu ning püüdis ka hankida välist toetust oma orduvastastele plaanidele. Sellele vastukaaluks lõigi Liivi ordu salajase liidu peapiiskopi vasallide ja kapiitliga, kusjuures tõotati peapiiskop ordu huvidele allutada. Sellest sai peagi teada aga ka Pernstein ning teatas sellest Rooma paavstile. 1322. aastal tunnistas paavst selle kokkuleppe õigustühiseks. Liivimaa oli aga tegelikult langenud siiski ordu mõju alla ja Pernstein ei omanud seal enam reaalset ilmalikku võimu.
Tivoli-Neu

Tivoli-Neu on Austrias Innsbruckis asuv mitmeotstarbeline staadion, mis avati 2000. aastal. Tegemist on jalgpalliklubi FC Wacker Innsbruck kodustaadioniga. Jalgpalli 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel peetakse seal kolm alagrupikohtumist.
Tuneesia dinaar

Tuneesia dinaar (araabia keeles دينار) on Tuneesia rahaühik. Selle valuutakood on TND. 5 milim 10 milim 20 milim 50 milim 100 milim ½ dinaar 1 dinaar 5 dinaar 5 dinaar 10 dinaar 20 dinaar 30 dinaar
Hypo Group Arena

Hypo Group Arena (ka Wörtherseestadion) on Austriais Klagenfurtis asuv jalgpallistaadion. Tegemist on jalgpalliklubi SK Austria Kärnten kodustaadioniga. Jalgpalli 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel peetakse seal kolm alagrupikohtumist.
.eh

.eh on Lääne-Sahara jaoks reserveeritud Interneti tippdomeen. Kuna Lääne-Sahara on vaidlusalune ala ja mitte rahvusvaheliselt tunnustatud riik, siis ei ole sellel ametlikult tippdomeeni. Domeeni saab kasutusele võtta, kui konflikt selles piirkonnas laheneb. Domeeninimi on lühend Lääne-Sahara endisest nimest Sáhara Español (Hispaania Sahara).
Red Bull Arena (Salzburg)

Red Bull Arena on Austrias Salzburgi külje all asuv jalgpallistaadion. See on jalgpalliklubi Salzburgi FC Red Bull kodustaadion. Jalgpalli 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel kandis staadion nime EM-Stadion Wals-Siezenheim. Seal peeti kolm alagrupikohtumist.
Sahara Araabia Demokraatliku Vabariigi lipp

Lääne-Sahara lipp on Sahara Araabia Demokraatliku Vabariigi lipp. Lipp on kasutusel alates 1960. aastast. Maroko lipp
Ernst-Happel-Stadion

Ernst-Happel-Stadion (eesti keeles Ernst Happeli staadion, kuni 1992. aastani Praterstadion) on Austria pealinnas Viinis asuv staadion, kus peab oma kodumänge Austria jalgpallikoondis. Austria suurim staadion mahutab tänapäeval 50 865 pealtvaatajat. Jalgpalli 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel peeti seal kolm alagrupikohtumist, kaks veerandfinaali, üks poolfinaal ja finaal. Tollal oli staadionil 51 428 vaatajakohta.
Mek’ele

Mek’ele on linn Etioopias, Tigray osariigi pealinn. Asub 650 km pealinnast Addis Ababast.
Sven Hedin

Sven Anders Hedin (19. veebruar 1865 Stockholm – 26. november 1952 Stockholm) oli rootsi maadeuurija ja geograaf. 1902. aastal tõsteti ta Oscar II poolt viimase rootslasena aadliseisusse. 1905. aastal valiti ta Kuningliku Teaduste Akadeemia ja 1913. aastal Rootsi Akadeemia liikmeks. 1944. aastal saatis ta toetuskirja Tartu ülikooli rektorile Edgar Kantile. Maailmakuulus teadlane avaldab oma poolehoidu eesti rahvale. Eesti Sõna, 20. veebruar 1944, nr. 42, lk. 1. Adelsvapen
Č

Č (č) on ladina kirja täht, mis esineb bosnia, horvaadi, läti, leedu, slovakkia, serbia, sloveeni, tšehhi, vepsa, alamsorbi, ülemsorbi, inari- ja põhjasaami keeles. Č on olnud ka eesti tähestiku täht. Vene, makedoonia ja ukraina keele Ч translitereeritakse vahel ladina kirjas Č.
Anckarström

Anckarström oli Rootsi aadlisuguvõsa, mis põlvnes Västeråsi kodanikust Claes Depkenist (surnud 1634). Tema samanimeline poeg (1627–1702) aadeldati Anckarströmi nime all 1678. Suguvõsa tuntuim liige oli Jacob Johan Anckarström, kes tappis kuningas Gustaf III. Pärast seda sündmust nimetati suguvõsa 5. juunil 1792 ümber Löwenströmiks.
Stålhammar

Stålhammar on Rootsi aadlisuguvõsa, mis põlvneb Per Jönsson Hammarist (surnud 8. jaanuaril 1701), kes aadeldati 30. augustil 1650 Stålhammari nime all.
Natt och Dag

Natt och Dag (rootsi keeles 'Öö ja Päev') on Östergötlandi maakonnast pärit Rootsi aadlisuguvõsa. See on vanim tänini säilinud Rootsi aadlisuguvõsa. Selle olemasolu on dokumentaalselt teada 1280. aastast. 1625. aastal immatrikuleeriti Rootsi rüütelkonda (Nr.13). 31. detsembril 2006 oli 55 inimesel Rootsis perekonnanimi Natt och Dag. Svante Nilsson (1460–1512), riiginõunik ja riigieestseisja (1504–1512) Sten Sture noorem (1493–1520), Rootsi riigieestseisja 1512–1520 Måns Johansson Natt och Dag (1500–1555), rüütel, riiginõunik Nils Nilsson Natt och Dag (1554–1613), Kristiina õuemeister, Rootsi printsessi Sigridi teine abikaasa Per Nilsson Natt och Dag (1584–1634), Östergötlandi hertsog Johani (1589–1618) kantseleinõunik (1612) Ivar Nilsson Natt och Dag (1590–1651), Norrlandi maavanem Arvid Ivarsson Natt och Dag (1633–1683), Svea õuekohtu asepresident Vabahärra Åke Axelsson Natt och Dag (1594–1655), Ii vabahärra (1652), Närke laaman, riiginõunik ja maamarssal, abiellus Eestimaa kuberneri Gustaf Oxenstierna tütrega Vabahärra Åke Åkesson Natt och Dag (1654–1676), kammerhärra Gustaf Persson Natt och Dag, riigi kammernõunik Nils Natt och Dag ( –1676), Anna Elisabet Natt och Dag (surnud 1678), Rootsi Östergötlandi Vårdnäsi valla Bro mõisniku kaptenleitnant Nils Natt och Dagi (surn. 1658) tütar; Kuressaare komandandi, ooberstleitnant Otto Johann von Polli (1635–1710) esimene abikaasa, meresõitja Fabian Gottlieb von Bellingshauseni esivanem. Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel...1, 1754, lk.210-211 Nordisk familjebok, 1913, veerg 564 Adl. ätten Natt och Dag, N:o 13., — Sveriges ridderskaps och adels kalender, 1923, lk.801-804 Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel...1, 1754, lk.80-81 Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, 1935, lk.277 Suguvõsa koduleht inglise keeles Rootsi Rüütelkonna arhiivi andmebaas (rootsi keeles)
Tesjoki

Tesjoki (rootsi keeles Tessjö) on küla Soomes Uusimaa maakonnas Loviisa linna koosseisus. See asub umbes 94 km Helsingist Kotka suunas maantee valtatie 7 ääres. Enne 2010. aastat kuulus Ruotsinpyhtää valda. Elanikkond on kakskeelne. Seal on eraldi rootsikeelne kool ja soomekeelne kool. Külal oli jäähokimeeskond Tesjoen Hokki, mis on mängijate puudusel tegevuse lõpetanud.
Surimask

Surimask on inimese surma järel tema näost valatud plastiline jäljend (enamasti kipsist või vahast). http://libweb.princeton.edu/libraries/firestone/rbsc/aids/C0770/index.html http://www.totenmasken.de http://www.deathmask.kiev.ua/
Karjaküla tee

Karjaküla tee (registrinumbriga 11194) on 2,5 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 28. kilomeetril Valkse külas. Tee kulgeb läbi Valkse ja Tõmmiku küla ning Karjaküla aleviku. Tee lõpeb Karjaküla aleviku südames. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 1 truubi. Teele jääb Talu bussipeatus. Tee on mustkattega, kuid klassita. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Tee lõpuosas Karjaküla aleviku tiheasustusega alal on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustus puudub.
Aas-jürilill

Aas-jürilill (Cardamine pratensis L. subsp. pratensis) on ristõieliste sugukonda jürilille perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Jürilille ladinakeelne nimi cardamine tähendab kressi. Ta kasvab 40–60 cm kõrguseks. Lehed on 5–12 cm pikad ja neid on 3–15 tükki. Õisikud on 10–30 cm pikad, iga õie läbimõõt on 1–2 cm. Õiel on 4 kahvaturoosat, harva valget õielehte. Õied on väga nektaririkkad. Aas-jürilille vili on kupar. Taim talvitub risoomis. Aas-jürilille levila on tsirkumpolaarne. Ta kasvab kõrgusel kuni 1700 m üle merepinna. Teda leidub kõikjal Euroopas, Põhja-Hiinas ja Koreas ning isegi Gröönimaal. Eestis on aas-jürilill tavaline. Kõige paremini kasvab vee läheduses. Teda kasvatatakse aedades ilutaimena. Kanadas ja USA põhjaosas on ta aedadest vabasse loodusse pääsenud ja naturaliseerunud. Varem käsitleti aas-jürilille kollektiivliigina (Cardamine pratensis), hiljem eristati kaks alamliiki Cardamine pratensis pratensis (aas-jürilill) ja Cardamine pratensis paludosa (hambune jürilill). Aas-jürilille lehtedele muneb oma munad koiduliblikas. Taim sisaldab sinepiõliglükosiidi, mõruaineid ja C-vitamiini. Rahvameditsiinis kasutatakse aed-jürililleteed reuma ja teiste liigesehaiguste vastu, samuti neerude ja maksahaiguste korral. Aas-jürilille nektarist toituvad koiduliblika valmikud. Seejärel muneb liblikas lillele oma munad ja röövikud toituvad taime rohelistest osadest. Teine putukas, kes aas-jürilillel elab, on harilik vahtlane (Philaenus spumarius). 2006. aastal oli aas-jürilill Saksamaa aasta lill. Saksamaal on ta ohustatud liik. Hambune jürilill andmebaasis eElurikkus
Xhemil Dino

Xhemil Bej Dino [dž'eemil bei d'iino] (1894–1972) oli Albaania diplomaat. Ta oli Albaania delegaat Rahvasteliidu 6., 7. ja 8. täiskogul (1925–1927). 1932 nimetati Dino Albaania suursaadikuks Suurbritannias, kuid oli sunnitud tagasi astuma, sest tema armuke sooritas saatkonna trepil enesetapu. Itaalia okupatsiooni ajal oli Xhemil Dino 12. aprillist 1939 Shefqet Verlaci valitsuse välisminister, kuni 3. juunil 1939 välisministeerium likvideeriti ja välisasjadega hakkas tegelema Itaalia välisministeerium. Dinole anti Itaalia välisteenistuse suursaadiku auaste. Pärast albaanlastega asustatud Kreeka alade vallutamist 1941 määrati Dino Thesprotia (Çamëria) ülemkomissariks.
Keila – Keila-Joa tee

Keila – Keila-Joa tee (registrinumbriga 11195) on 9,0 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 30. kilomeetril Valkse külas. Tee kulgeb läbi Valkse, Tõmmiku, Keelva, Käesalu ja Meremõisa küla. Tee lõpeb Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 27. kilomeetril Meremõisa külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga üheksat truupi. Teele jääb neli bussipeatust: Karjaküla, Tõmmiku, Muuluka, Käosalu (Käesalu juures). Tee katte ja klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel pole teada. Tee esimesel kilomeetril on kiiruspiirang 70 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Apofüüdid

Apofüüdid on hemerofiilsed taimed, mis kasvavad mõõduka kuni tugeva inimmõjuga kasvukohtades. Apofüütideks nimetatakse ainult pärismaiseid taksoneid, vaatamata sellele, et minevikus võisid need olla antropofüüdid. Näiteks 1790. aastal Eestisse toodud taim oli algselt antropofüüt, kuid kuna Eestis loetakse pärismaise taksoni daatumkriteeriumiks 1850. aastat, on sellest saanud apofüüt.[viide?] Antropofüüdid
Klooga jaama tee

Klooga jaama tee (registrinumbriga 11196) on 2,5 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee kolmekümne viiendal kilomeetril Tuulna külas. Tee kulgeb läbi Tuulna ja Kloogaranna küla ning Klooga aleviku. Tee lõpeb Tallinna–Paldiski–Kloogaranna ülesõidu ja Klooga raudteepeatuse juures. Tee ületab ühe silla (Kibiste sild üle Tuulna oja tee esimesel kilomeetril). Bussipeatusi jääb teele üks (Klooga raudteejaamas). Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 1000–3000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on tee lõpuosas (50 ja 70 km/h). Samas on ka lühike valgustatud teelõik.
Kloogaranna tee

Kloogaranna tee (registrinumbriga 11197) on 1,0 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Kloogaranna külas. Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee kolmekümne seitsmendal kilomeetril. Tee lõpeb Kloogaranna raudteepeatuse juures. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 3 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee katte ja klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel pole teada. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Klooga tee

Klooga tee (registrinumbriga 11198) on 1,9 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee kolmekümne kaheksandal kilomeetril Kloogaranna külas. Tee kulgeb läbi Kloogaranna küla ja lõpeb Klooga alevikus Klooga aedlinna raudteepeatuse juures. Tee ületab kaht truupi. Bussipeatusi on teel ei ole. Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Astrofüüsika

Astrofüüsika on astronoomia haru, mis tegeleb universumi füüsikaga, sealhulgas taevakehade (näiteks tähtede ja galaktikate) ning tähtedevahelise keskkonna omaduste (näiteks heledus, tihedus, temperatuur ja keemiline koostis) uurimisega. Astrofüüsikud rakendavad oma töös tavaliselt mitmeid füüsika harusid nagu mehaanika, elektromagnetism, statistiline mehaanika, termodünaamika, kvantmehaanika, relatiivsusteooria, tuuma- ja elementaarosakeste füüsika, aatomifüüsika ja molekulaarfüüsika. Astromeetria Kosmoloogia Heliofüüsika Astrophysical Journal (inglise keeles) Astronomy and Astrophysics, a European Journal (inglise keeles) Tartu ülikooli kursus "Teoreetilise astrofüüsika alused" (loengukonspekt eesti keeles, autor Tõnu Viik)
Linnalegendid: Verine Mary

"Linnalegendid: Verine Mary" (Urban Legends: Bloody Mary) on 2005. aasta õudusfilm. Filmi pikkus on 119 minutit. 1969. aastal kutsub kooli parim sportlane peole sugugi mitte popi tüdruku Mary. Kui poiss kätele voli annab, põgeneb Mary ta eest ning sureb aeglaselt ja piinarikkalt kinnises kirstus - sellest saab alguse Verise Mary linnalegend. 2005. aastal äratavad pidžaamapeole kogunenud tüdrukud Mary surnust üles. Alguse saab mõrvaseeria, kus iga mõrva aluseks on mõni tuntud linnalegend. Needuse esile kutsunud Sam (Kate Mara) ja tema vend David (Robert Vito) võtavad asja uurimise enda peale ja loodavad aastakümnete taguse kuritöö lahendamise abil ka praeguse mõrtsuka paljastada.
Põllküla–Madise tee

Põllküla–Madise tee (registrinumbriga 11199) on 8,7 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee neljakümne esimesel kilomeetril Kersalu külas. Tee kulgeb läbi Kersalu, Põllküla, Langa ja Madise küla. Tee lõpeb Paldiski–Padise tee kaheksandal kilomeetril Madise külas. Tee ületab ühe silla (Vanaveski sild üle Vasalemma jõe tee viiendal kilomeetril) ja 10 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on põlevkivituhkbetoonkattega. Tee klass on V. Kuni Vanaveski sillani on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas, edasi kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
1983. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1983. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 28. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 23. aprill 1983 Saksamaal Münchenis. Selle võitis Luksemburg. 1983. aasta võistlus oli esimene, mida edastati Austraalia televisioonis – see oli nähtav Sydneys ja Melbourne'is Channel 0/28 kanalilt (nüüd SBS Television). Võistlus sai Austraalias populaarseks, ning 32 aastat hiljem, 2015. aasta võistlusel, sai Austraalia ka kutse tulla Eurovisioonile esinema. Roheline – 1983. aastal osalenud riigid Kollane – varem (kuid mitte 1983. aastal) osalenud riigid