laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Igor Mang

Igor Mang (kuni 1987. aastani Smirnov; sündinud 15. juunil 1949) on eesti astroloog. Koolieelse aja veetis ta Vigalas. Ta lõpetas 1969. aastal Tallinna Õhtukeskkooli. Õppis seejärel Tallinna Polütehnilises Instituudis teedeehitust (jäi lõpetamata). 1977. aastal lõpetas ta Olustvere Sovhoostehnikumi mesinduse erialal. Aastatel 1987–1990 õppis ta EELK Usuteaduse Instituudis (jäi lõpetamata). Mang on Eesti üks tuntumaid astrolooge, tema iga aasta alguses Maalehe erilehes ilmunud aastahoroskoop on toonud Maalehele rekordilisi müüginumbreid. Eesti Päevalehe 2017. aasta Eesti kõige mõjukamate inimeste edetabelis "Eesti mõjukad 2017" oli Mang üldarvestuses 22. kohal ja kategoorias "Sport-kultuur-meelelahutus" üheksandal kohal. 9. mai 2018 saates "Pealtnägija" süüdistas mitu naist Mangi seksuaalses ahistamises. Pärast saadet võttis saatejuhiga ühendust veel umbes 50 naist, kelle sõnul on Mang neile minevikus soovimatuid lähenemiskatseid teinud. Mang ise eitas naiste ebasündsat katsumist, öeldes, et temasuunalised süüdistused on osa viimase aja "meestevastasest kampaaniast". Maaleht otsustas pärast skandaali puhkemist koostöö Mangiga lõpetada. Politsei algatas laekunud avalduse alusel Mangiga seotud ahistamisskandaali asjas väärteomenetluse. Väärteomenetluse tulemusel määrati Mangile ahistamise eest 96 euro suurune trahv. Tal on tütar Maria Mang. Igor Mangi õetütar on Kristiina Heinmets-Aigro. TV3 Kolmedok: Igor Mangi maagiline maailm Valner Valme Sõrmuste isand Igor Mang Postimees, 16. jaanuar 2003 "Mang: Savisaarest saab Eesti maa ja rahva päästja". Äripäev. 23. detsember 2008. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. mai 2018. Vaadatud 12. mail 2018. "Igor Mangi aastahoroskoop tõi Maalehele rekordilised müüginumbrid". Õhtuleht. 10. jaanuar 2014. Vaadatud 12. mail 2018. "VIDEO". Maaleht. 05.01.2018. Vaadatud 12. mail 2018. {{netiviide}}: eiran teksti "Kuidas sünnib ülipopulaarne horoskoop? Igor Mang: mulle annavad inspiratsiooni ka naised" (juhend) Jüri Aarma (25.11.2017). "Igor Mangi koer Sulfa on pühitsetud peni". epl.delfi.ee. Vaadatud 16. mail 2018. Mihkel Kärmas (09.05.2018). ""Pealtnägija": mitu naist süüdistavad Igor Mangi seksuaalses ahistamises". ERR.ee. Vaadatud 12. mail 2018. Liina Kanarbik (11.05.2018). "Mihkel Kärmas: pärast "Pealtnägija" saadet on meiega ühendust võtnud umbes 50 naist, kes süüdistavad Igor Mangi seksuaalses ahistamises". Publik. Vaadatud 12. mail 2018. Liina Kanarbik (10.05.2018). "Maaleht lõpetab koostöö Igor Mangiga". Delfi.ee. Vaadatud 12. mail 2018. Karoliina Vasli (10.05.2018). "Politsei algatas ahistamises süüdistatava Igor Mangi osas menetluse". Delfi.ee. Vaadatud 12. mail 2018. Indrek Kuus (toimetaja) (17. juuli 2018). "Ahistamissüüdistusega Mang sai väärteomenetluse korras 96-eurose trahvi". ERR.ee. Vaadatud 17. juulil 2018. Sõrmuste isand Igor Mang, Postimees, 16. jaanuar 2003 Kristiina Aigro Igor Mangist: Minu elu kriitilistel momentidel on onu Igor mind avasüli vastu võtnud oma Kadrioru korteris "Igor Mang: ümberringi on väga palju negatiivset infot ja rämpsu", Postimees Online, 28. mai 2007 Tõnis Kipper, "Igor Mangi jaoks on tähed kui Jumala loodud alfabeet", Oma Saar, 2. veebruar 2008
Gilgiti jõgi

Gilgit on jõgi Aasias Kashmiris. Algab Hindukuši mägedest. Voolab sügavas orus Karakorami jalamil. Suubub parempoolse lisajõena Indusesse. Jõe ääres on Gilgiti linn.
Adõgeed

Adõgeed ehk adõgeelased (ka adõõgid) on Adõgee põlisrahvas. Adõgeed elavad ka Krasnodari krai Kubani-taguses osas, Musta mere rannikul ning Türgis ja mujal Lähis-Idas. Adõgeedee koguarv on 2004. aasta hinnangul üle 750 tuhande. Venemaal on neid kokku 132 000, sealhulgas Adõgees 95,4 tuhat ja Krasnodari krais 20,8 tuhat. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 3 adõgeed. Varem nimetati adõgeesid tšerkessideks, kuid laiemas mõttes arvatakse tšerkesside hulka ka nende sugulasrahvad kabardid ja tšerkessid kitsamas mõttes. Viimased arvatakse sageli adõgeede hulka. Adõgeed kõnelevad adõgee keelt. Nad on sunniidid. Päring Statistikaameti andmebaasist
Polesje madalik

Polesje madalik (ukraina keeles Полісся, valgevene keeles Палесьсе) on madalik kummalgi pool Ukraina-Valgevene piiri, osaliselt ka Venemaa ja Poola territooriumil. Madaliku pindala on umbes 270 000 km2, kõrgus 100...250 meetrit. Suurem osa Polesje madalikust on kaetud metsade ja soodega (Pinski soostik). Polesje madalikul voolavad Dnepr (keskjooksul), Prõpjats ja Desna. 1960. kuni 1980. aastateni tehti madalikul ulatuslikke kuivendustöid. Polesje
Polištšukid

Polištšukid ehk polesjelased (ukraina keeles поліщуки) on ukrainlaste etnograafiline rühm. Rühma nimetus pärineb sõnast "polesje", mis tähendab metsast metsarohtla suunas üleminekuga maastikku. Need inimesed elavad Žitomõri, Volõõnia, Rivne ja Hmelnõtskõi oblastis. Polesje on metsade ja soode piirkond, traditsiooniliselt kasvatatakse seal lina.
Mina olin siin. Esimene arest (film)

"Mina olin siin. Esimene arest" on Ilmar Raagi ja René Vilbre film, mis on tehtud Sass Henno samanimelise romaani põhjal. 2008. aasta jooksul kogus film Eesti kinodes 46 561 vaatajat. Rasmus Kaljujärv – Rass Hele Kõre – Renita Margus Prangel – Mõssa Märt Avandi – Aivo Marilyn Jurman – Säde Johannes Naan – Janar Tambet Tuisk – Olari Doris Tislar – Hanna Nikolai Bentsler – Talis Rafael Jenokjan – Ruslan Anne Reemann – eesti keele õpetaja Marta Laan – Rassi pinginaaber Indrek Taalmaa – uurija Lembit Ulfsak – Rassi isa "Kinolevi 2008 pingerida vaatajate arvu järgi" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2013. Vaadatud 20. augustil 2012. Tiit Tuumalu, "Eesti film jõudis taas nimekale festivalile", Postimees Online, 26. juuni 2008 ""Mina olin siin" kandideerib Oscari nominendiks", elu24.ee, 18. oktoober 2008 "Mina olin siin" võitis Moskva festivalil peapreemia, 20. aprill 2009
Poliitiline geograafia

Poliitiline geograafia on inimgeograafia haru, mis uurib poliitilise kaardi ja geopoliitiliste struktuuride kujunemist, poliitiliste jõudude paiknemist ning nende seoseid poliitilise elu ruumilise korraldamisega planetaar-, regionaal- ja riigitasemel. Üks poliitilise geograafia haru on valimisgeograafia.
Rakendusteadused

Rakendusteadused (inglise keeles applied research) on teadusliku uurimistöö suunad, mille peamiseks eesmärgiks on leida alusuuringute leidudele võimalikke kasutusalasid või teha kindlaks uusi meetodeid või võimalusi varem määratletud eesmärkide saavutamiseks. Rakendusteadustele vastandatakse alusteadusi ehk fundamentaalteadusi, mille eesmärk on teadmiste saamine sõltumata nende praktilisest rakendamisest. Kuna ühe teadusharu raames tehtav uurimistöö võib olla orienteeritud nii alusteadmiste avardamisele kui ka teadmiste rakendamisele, kasutatakse tänapäeval pigem mõisteid "alusuuringud" ja "rakendusuuringud". Uurimistöö rakendusliku fookuse esiletõstmiseks kasutatakse teadusharude nimetustes sageli täiendit "rakendus-" või "rakenduslik", näiteks rakendusmatemaatika, rakenduskeemia, rakenduslingvistika, rakenduslik mõõteteadus, rakenduslik majandusteadus jmt. Teadus- ja arendustegevus Teadus Teadusfilosoofia Auguste Comte Eesti keele seletav sõnaraamat OECD Frascati käsiraamat 2015, 2. peatükk (eesti keeles) OECD Frascati Manual 2015
Suvepealinn

Suvepealinn on linna aunimetus, mis valiti ametlikult või mitteametlikult riigipea suveresidentsiks. Varem nimetati troopilistes maades kuuma ja niiske suvega suvepealinnaks seda linna, kus oli kliima jahedam ja kuivem. Tavaliselt see linn asub merepinnast kõrgemal või põhja pool ekvaatori suhtes. Aastatel 1910–1975 oli Filipiinide suvepealinn Baguio (mitteametlikult on see suvepealinn ka praegu), aastatel 1912–1947 oli India suvepealinn Shimla. India osariigis Jammu ja Kashmir on suvepealinn Srinagar tänapäeval. Hiina mitteametlik suvepealinn on Xining. Kuuma ja kuiva kliimaga riikidel on ka oma suvepealinnad. Need asuvad tavaliselt kohas, kus on kliima on soodsam, näiteks on suvepealinnad Saudi Araabias Ta’if ja Omaanis Salalah. Mõnedes Euroopa riikides valiti suvepealinnaks mereäärseid kuurorte, mis muutuvad mitteametlikult riigi presidendi suveresidentsiks. Eestis on aastast 1996 suvepealinn Pärnu, Lätis – Jūrmala, Leedus – Palanga, Poolas – Sopot. Kõik need linnad asuvad Läänemere rannikul. Musta mere rannikul on ka mitu suvepealinna – Ukrainas on suvepealinn Jalta, Venemaal Sotši, Bulgaarias Varna. Teistes Euroopa riikides on ka suvepealinnad kuurortlinnad. Hispaania suvepealinn on San Sebastián, Prantsusmaal – Deauville, Türgis – Antalya. Kogu Euroopa suvepealinnaks arvatakse olevat Baden-Baden. Kevadpealinn Sügispealinn Talvepealinn Metsapealinn Päikesepealinn Veinipealinn Meepealinn Kurgipealinn Vorstipealinn
Tallinna rahvusvaheline kabeturniir

Tallinna rahvusvaheline kabeturniir
Šamaan

Šamaan on traditsionaalkultuuris inimene, kellel usutakse olevat võime meelerännakuteks ning väe ja teadmiste toomiseks, et neid enda ja teiste heaks kasutada. Sõna "šamaan" on pärit Siberis kõneldavast evengi keelest ja tähendab 'teadjat'. Šamaanid suudavad transiseisundis ühendust võtta vaimudega, vaimude maailma elavate maailmaga ühendada. Nad suudavad endasse vaime koguda ja ise vaimudeks kehastuda. Abivahenditena teadvuse seisundi muutmisel kasutavad šamaanid šamaanitrummi, kõristit, hallutsinogeenseid aineid jne. Lovi Šamanism Eliade, Mircea. Shamanism: archaic techniques of ecstasy. Bollingen 2004. ISBN 0-691-11942-2 (katkendid) Harner, Michael. Šamaani töö: väe ja tervendamise õpetus. Tallinn 1999. Hoppál, Mihály. Šamaanid Aasias ja Euroopas. Tallinn: Varrak 2003. ISBN 9985-3-0679-1 Vitebsky, Piers. Šamaan. Hingerännud, transs, ekstaas ja tervistamine Siberist Amazonaseni. Tallinn: Olion 2002.
А

A (а) on kirillitsa täht, mis hääldub /a/. A on vene tähestiku esimene täht. Ta märgib foneemi /a/, mis rõhulises positsioonis hääldub a-häälikuna. Rõhutus positsioonis hääldub ta tavaliselt ebamäärase kvaliteediga vokaalina. Tähtede ч, ш ja щ järel hääldub ta rõhutus positsioonis samamoodi nagu е ja и. Analoogiliselt ladina A-tähega kasutatakse seda tähte teatud juhtudel nummerdamisel esimese numbri asemel. A (ladina täht) A (täpsustus) Большая Российская энциклопедия, т. 1, 2005, с. 5
Fookus Meedia

Fookus Meedia on Eesti kirjastus, mis asutati augustis 2007. Kirjastuse esimese raamatuna ilmus juunis 2008 Katrin Karisma elulooraamat "Katrin Karisma: minu ilus elu". Kirjastus on kirjastanud ka käsitööraamatuid, Jeremy Clarksoni raamatute tõlkeid ja muidki elulooraamatuid. 2017. ja 2018. aastal moodustasid suure osa kirjastuse väljaantavatest teostest meedium Nastja raamatud: sari "Nastja tähkujuraamat" tähtkujude kaupa ja palju iseseisvaid Nastja-raamatuid. Oktoobrist 2011 andis Fookus Meedia välja kuukirja Tiiu. Veebruaris 2013 lisandus koduajakiri Maret, mis aga liideti augustis 2015 Nipiraamatuga. 2014. aasta kevadel ostis kirjastus ajakirja Elukiri, millest septembris 2017 sai ajakiri Eesti Ajalugu. 2016. aasta suvel ostis Fookus Meedia ajakirja Mood ja 2017. aasta mais alustas tööd veebiportaal mood.ee. 2019. aasta juulis hakkas ilmuma koerasõprade ajakiri Muki. 2019. aasta septembris müüs Fookus Meedia oma kuukirjad Tiiu ja Eesti Ajalugu AS-ile Õhtuleht Kirjastusele. 2019. aasta oktoobris müüs Fookus Meedia ajakirjad Mood ja Muki Geenius Meediale. [https://web.archive.org/web/20220119165745/https://fookusmeedia.ee/raamatud/1 Fookus Meedia raamatud. Vaadatud 09.12.2020. Kirjastusest Fookus Meedia kodulehel. Vaadatud 09.12.2020. Fookus Meedia müüs ajakirjad Tiiu ja Eesti Ajalugu. 24.09.2019. Kirjastuse koduleht Ajakirja Tiiu koduleht
Tallinna Postimaja

Tallinna Postimaja on Tallinna aadressil Narva maantee 1 1980. aasta suveolümpiamängudeks ehitatud ning algselt postitöötlemiseks, -väljastamiseks ja telefoniteenuste tarbeks ehitatud hoone. Hoone ehitati vana bensiinijaama asemele aastatel 1977–1980. Omapärase kolmekorruselise hoone arhitektid on Raine Karp ja Mati Raigna, ehitusinsener Heiki Meos ja sisearhitekt Kirsi Laanemaa. Hoone esimesel korrusel asus suur kaugekõnede tellimise saal, sest Eesti NSV-s tuli kodu- ja välismaiseid kaugkõnesid ette tellida ja koduselt telefonilt polnud see alati võimalik. Teisele korrusele viis Eesti esimene avalik eskalaator, mida postimaja avamise järel tulid paljud inimesed üle Eesti vaatama, kuid mis üsna pea töötamise lõpetas. 1988. aastal asendati see tavalise trepiga. Ümber ehitatud on hoone esimene korrus. Postimaja algsel ehitusel oli mitu äpardust. Mitte päris õige materjali ja ebapiisava kandevõimega raudbetoonist konsooltalade kasutamise tõttu vajusid talaotsad longu ning hoone toestuseks tuli fassaadile lisaposte paigutada. Kes seda ei tea, sellele võib näida, nagu peaksidki need seal olema. 25. juuni 2008 otsustas Eesti Posti nõukogu 128 miljoni kroonise alghinnaga peapostkontori kinnistu müüki panna. Detailplaneeringu kohaselt tuli senise hoone asemele ehitada 7-korruseline äri- ja elamuhoone. 2016. aastaks on Postimaja ümber ehitatud ning algvälimusest säilinud vähe[küsitav].[viide?] Ehasalu, Jüri (31. jaanuar 2007). "Postimaja ei lammutata". Postimees. Vaadatud 3. oktoobril 2023. Pärn, Kristi (13. aprill 1996). "Liikuv trepp". Eesti Päevaleht. Vaadatud 3. oktoobril 2023. Kolk, Tiina (2. oktoober 2006). "Ehitusinsener Heiki Meos". Äripäev. Vaadatud 28. septembril 2023. Päi, Vootele (26. juuni 2008). "Postimaja läheb peagi müüki". Postimees. Vaadatud 5. oktoobril 2023. Kinnisvarabuumi luuser Eesti Post EE 23.08.2007 Teele Tammeorg: Hüvasti, legendaarne postimaja ehk peapostkontori head ja vead, Eesti Päevaleht, 14. juuli 2008
Moria

Moria (ka Khazad-dum) on paik J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand". Khazad-dum on Caradhrase mäe all paiknev Päkapikkude kaevandus. Kuid see meenutas õige vähe kaevandust. Päkapikud olid sinna rajanud kaunid saalid, kambrid, sillad jne. Khazad-dumi kaevandused olid rikkad, nende rikkus tuli aga erilisest metallist mida kutsuti mithriliks. Kuid Balrog – koletis Muistsest Maailmast magas kaevanduse sügavikes ning päkapikke ahne kavamine äratas ta. Seejärel päkapikud põgenesid oma asundusest ning orgid ning muud kurjad olevused võtsid kaevanduse üle, ning siis hakati Khazad-dumi kutsuma Moriaks, Mustaks Auguks, hirmu ning õuduse paigaks.
Mithril

Mithril (sindarini keelest mith, 'hall' + ril, 'sära') on väljamõeldud metall J. R. R. Tolkieni Keskmaa lugudes, sh triloogias "Sõrmuste Isand". Tolkieni teostes on mihtrilit kirjeldatud haruldase ja kauni väärismetallina, mis meenutab hõbedat, kuid on samas haruldaselt kerge ja tugevam kui teras. Mithrilist valmistati mõõku, paljud lasid haldjatel sellest oma mõõga taguda. Sellest tehti mh ka turviseid ja rõngassärke, mis öeldi olevat tugevamad kui lohe soomused. Metall oli alati ülikallis, Kolmanda Ajastu lõpuks kirjeldatakse selle väärtust hindamatuna. Selleks ajaks olid kasutusel veel vaid vähesed mithrilist esemed. Bilbo Bagginsil oli mithrilist rõngassärk, mille ta sai tänutäheks päkapikkudelt ning pärandas hiljem Frodole. Sellest oli valmistatud ka Galadrielile kuuluv võimusõrmus Nenya. Keemikud on mithrili omadusi võrrelnud titaaniumi ja nikli sulamitega. Sarnast laadi läbistamatuid turviseid esineb ka Põhjala mütoloogias, näiteks Hervöri ja Heiðreki saagas. On arvatud, et Tolkien, kes lugu kindlasti tundis, võis sealt inspiratsiooni saada. Tema poeg Chris Tolkien avaldas saaga tõlke inglise keelde. Hiljem on mithrili kontspetsiooni kasutanud ka mitmed teised autorid. Thorarensen, G. (trans.) (1847). Petersen, N. M. (toim). Hervarar Saga (vanapõhjakeeles). Det Nordiske Literatur-Samfund. Lk 10.{{cite book}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Hammond, Wayne G.; Scull, Christina (2020). "Christopher Tolkien, 1924–2020". Tolkien Studies. Project MUSE. 17 (1): 7–24. DOI:10.1353/tks.2020.0001. ISSN 1547-3163. Shippey, Tom (2011). "Review of The Saga of King Heidrek the Wise". Tolkien Studies. Project MUSE (8): 136–142.
Haldjate Sõrmused

Haldjate Sõrmused on väljamõeldud esemed J. R. R. Tolkien'i fantaasiaromaanitriloogias "Sõrmuste isand". Haldjatele oli antud kolm sõrmust: Narya, Nenya ja Vilya. Haldjate sõrmused olid võimsaimad võimusõrmustest, v.a. ühest sõrmusest – Võimusõrmusest. Sõrmuste vägi peitus mõistmises, loomises, alahoidmises/kaitsmises ning parandamises. Need sõrmused polnud relvad, kuid neid võis kasutada kaitseks Sauroni ja tema teenrite vastu. Kolm mainitud sõrmust oma kandjaid nähtamatuks ei teinud. Kolm sõrmust valmistas kuulus haldjasepp Celebrimbor Eregionis umbes Teise Ajastu 1590. aastal. Kuid Sauron pettis nii Celebrimborit kui ka teisi Eregioni meistreid. Sauron läks haldjate meistrite juurde, teeseldes Valari saadikut ja lubas neile õpetada uusi oskusi. Sauroni juhendamisel hakkasid haldjameistrid valmistama Võimusõrmuseid, teiste seas üheksat Inimeste Sõrmust ja seitset Päkapikkude Sõrmust. Kuid kolm Haldjasõrmust valmistas Celebrimbor üksi. Umbes Teise Ajastu 1600. aastal valas Sauron Ühe Sõrmuse – Võimusõrmuse – Turmamäe tules, et valitseda teiste Võimusõrmuste üle. Kuigi Sauron ei puudutanud iial Haldjate Sõrmuseid, olid need siiski valmistatud täitma tema tahet ja olid seega osa Ühe võimust. Kui Sauron oma sõrmuse sõrme pani, tajusid haldjad teda ning mõistsid, et neid on petetud. Haldjad ise aga oma sõrmuseid hävitada ei saanud. Siis soovitas Galadriel Celebrimborile, et sõrmused tuleks peita ja neid seni mitte kasutada, kuni Sauronil on alles Võimusõrmus. 1693. aastal paneb Galadriel Nenya sõrme, aga Narya ja Vilya saadab ta Gilgaladile Lindoni. Seepeale kuulutab Sauron Haldjatele sõja ja hävitab Eregioni 1697. aastal. Ta võtab kinni Celebrimbori ning piinab teda, et too avaldaks Kolme asukoha, kuid Celebrimbor keeldub ja Sauron surmab ta. Teise Ajastu 3441. aastal saab Sauron lahingus Inimeste ja Haldjate vastu lüüa ja Isildur võtab temalt Võimusõrmuse. Isilduri käest läheb aga sõrmus kaotsi. Et Võimusõrmus pole enam Sauroni valduses, saavad Kolme Sõrmuse vardjad neid sõrmuseid kasutada kuni Kolmanda ajastuni, hoides alal mälestusi vanast ja kaunist, säilitades võluväega paiku, kus aeg näikse seisvat. Kui Võimusõrmus hävitatakse 25. märtsil 3019, kaotavad Kolm Sõrmust oma väe ja kõik, mis nende abil on loodud, hääbub. Kui Kolme Sõrmuse vardjad lahkuvad Keskmaalt 29. septembril 3021, võtavad nad oma Sõrmused kaasa Läände, Kadumatule Maale.
The Notorious B.I.G.

Christopher George Latore Wallace (tuntud ka kui Biggie Smalls (gangsteri järgi ühes 1975. aasta filmis), Big Poppa, Frank White (filmist "New Yorgi kuningas") ja lavanimega The Notorious B.I.G.; 21. mai 1972 New York – 9. märts 1997 Los Angeles) oli USA räppar. Ta oli abielus Faith Evansiga. 1994 – "Ready to Die" 1995 – "Conspiracy" (Junior M.A.F.I.A. liikmena) 1997 – "Life After Death" (duubel-CD) 1999 – "Born Again" 2005 – "Duets: The Final Chapter" 2007 – "The Greatest Hits"
Päkapikkude Sõrmused

Päkapikkude sõrmused on olulised esemed J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste isand". 1500. aastatel, Teisel ajastul, valmistati päkapikkude sõrmused. Sõrmused valmistasid pahaaimamatult haldjasepad Sauroni juhendamisel. Sauron aga pettis haldjaid ja päkapikke ning laskis need seitse sõrmust teha selleks, et valitseda päkapikkude isandate üle. Kõik seitse olid kuldsed sõrmused, millele oli asetatud üksik kalliskivi. Nagu kõik võimusõrmused, nii arendasid ka päkapikkude sõrmused veelgi juba olemasolevaid oskusi. Seega said päkapikud pärast seitsme sõrmuse saamist veelgi osavamaks oma meistritöödes ja rikastumises. Kes kauplesid kullaga, neil tõusis kulla väärtus, kes aga hõbeda või kalliskividega, neil tõusis hõbeda ja kalliskivide väärtus. Öeldi, et seitse sõrmust panid aluse iga päkapiku isanda ja tema asunduse heaolule ja rikkusele. Samuti öeldi, et need sõrmused tegid oma kandjad ahneks ning nad hakkasid eelistama rikkust kõigele muule. Samuti muutsid sõrmused oma kandjad sõjakaks ning nad hakkasid otsima kõikjalt võimalusi kättemaksuks. Seeläbi nägi Sauron, et tema sõrmustel on mõju. Aga see oligi Sauroni kavatsus, et ta saaks sõrmuste abil panna päkapikkude isandad täitma oma tahet. Kuid siin ta plaan ebaõnnestus, kuna päkapikud osutusid märksa sitkemateks ja iseseisvamateks, kui ta oli arvestanud. Päkapikkudest ei saanud tema käsutäitjaid, nagu said inimestest, ning samuti ei mõjutanud need sõrmused päkapikkude eluiga. Samuti ei muutnud needki sõrmused oma kandjaid nähtamatuks ega lubanud neil näha vaimude maailma. Sauronis tõusis viha päkapikkude vastu, kuna nood ei allunud tema võimule. Ta võttis tagasi kaks sõrmust seitsmest, aga neli ülejäänud sõrmust olid lohed juba hävitanud. Seega jäi alles vaid üks sõrmus, mis oli antud Durin III-le. Kuigi ka selle sõrmuse ei olnud andnud talle Sauron, vaid haldjad, oli see ikkagi loodud täitma Sauroni tahet, kuna too lasi sõrmuse valmistada. Durin III sõrmust pärandati tema liinis edasi, kuid sellest ei räägitud ega kirjutatud. 2790. aastal otsustas Thror, Durini rahva kuningas, pöörduda tagasi Khazad-dumi, mis oli kunagi suur ja rikas päkapikkude kaevandus, kuid mille olid üle võtnud orkid ja muud õelad olevused ning see kaunis paik oli nüüd ümber nimetatud Moriaks. Thror oli päkapikkude sõrmuste viimase sõrmuse kandja ja peeti võimalikuks, et sõrmus mõjutas ta meelt. Kuid Thror tapeti Morias ning paljud uskusid, et seal läks ka see sõrmus kaduma. Kui tegelikult andis ta sõrmuse edasi oma pojale Thrain II-le. Pärast paljusid Thraini katsumusi ja seiklusi hakkas Sauron kahtlustama, et seitsmest sõrmusest viimane võib olla Thraini käes. Ta saatis tema jälgedele palju õelaid olevusi leidmaks teda. Viimaks 2845. aastal põgenes Thrain Sünklaande, kuid seal sai Sauron ta kätte ning võttis talt viimase päkapikkudele jäänud sõrmuse.
Muinasjutu mets

"Muinasjutu mets" on ansambli Terminaator laul nende 1997. aastal ilmunud albumilt "Pühertoonia". Laulu teemadeks on nostalgia, armastus, aeg ja igatsus. Jutustaja meenutab aega, mida ta veetis oma naissoost lapsepõlvesõbraga, kellesse ta armus metsas. Ta loodab, et tüdruk mäletab veel teda, kuigi naine ei naase kunagi metsa. Live-versiooni loost leiab albumilt "Go Live 2005". Laul on ka Terminaatori parimate hittide albumil "20". Sõnad ja kitarriduurid
Ainult sina võid mu maailma muuta

"Ainult sina võid mu maailma muuta" on ansambli Terminaatori kümnes lugu albumilt "Lõputu päev". Laulul on klaverisaade. Koos looga "Torm" on see Terminaatori debüütalbumi üks suurimaid hitte. Seda mängitakse tihti kontsertidel. Lugu on ilmunud ka 1997. aasta ballaadide kogumikul "Kuld", 2005. aasta kontsertalbumil "Go Live 2005", 2009. aasta Live albumil "Ingli puudutus" ja live versioonis albumil "Maailm vs. Lilian" (2020) "Ainult sina võid mu maailma muuta" Youtube