laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Grigori Mjassojedov

Grigori Mjassojedov (vene Григорий Григорьевич Мясоедов; 19. aprill (vkj. 7. aprill) 1834 Pankovo, Tula kubermang – 31. detsember (vkj. 18. detsember) 1911 Poltava) oli vene maalikunstnik. Grigori Mjassojedov oli pärit vaesunud aadliku perekonnast. 1858. aastal astus ta Peterburi Kunstide Akadeemiasse, mille lõpetas 1862. aastal. Aastatel 1863–1868 täiendas ta ennast Saksamaal, Itaalias, Hispaanias ja Prantsusmaal. 1870. aastal nimetati ta Peterburi Kunstide Akadeemia akadeemikuks. Grigori Mjassojedov oli üks peredvižnikute ühingu asutajatest. 1876. aastal lahkus Grigori Mjassojedov vastuolude tõttu Ilja Repini ja mõnede teiste kunstnikega peredvižnikute ühingu juhatusest. 1880. aastatel asus Mjassojedov elama talle kuuluvasse Pavlenki mõisa Poltava lähedale, kus ta jätkas maalikunstiga tegelemist. 1893. aastal valiti ta Peterburi Kunstide Akadeemia tegevliikmeks. Mjassojedovi looming arenes realistliku traditsiooni raames. Enamasti kujutas ta oma maalidel talupoegade ja muu lihtrahva elu. Kuid Grigori Mjassovedov oli väga mitmekülgne kunstnik, tema tööde hulgas on ka žanrimaale, ajaloolisi maale, portreesid ja maastikumaale. "Lõikusaeg" ("Niitjad") (1887) "Rada läbi rukki" (1881) "Semostvos on lõuna" (1872) "1861. aasta 19. veebruari määruse ettelugemine" (1873) "Grigori Otrepjevi põgenemine kõrtsist Leedu piiril" (1862) "Vastabiellunute õnnitlemine mõisniku majas" (1882) "Pruudi esitlemine" Григорий Мясоедов culture.ru Vaadatud 22. oktoobril 2023 Григорий Григорьевич Мясоедов Детская художественная школа №1 города Екатеринбурга. Vaadatud 22. oktoobril 2023 МЯСОЕДОВ Григорий Григорьевич Виртуальный Русский музей. Vaadatud 22. oktoobril 2023 Григорий Мясоедов ProKartiny. Vaadatud 22. oktoobril 2023 Мясоедов Григорий Григорьевич ARTinvestment.ru Vaadatud 22. oktoobril 2023 Мясоедов Григорий Российское военно-историческое общество. Vaadatud 22. oktoobril 2023
Intratsonaalsed mullad

Intratsonaalsed mullad on mullad, mille kujunemist ja arengut mõjutasid suuremal määral muud mullatekkekegurid – lähtekivim, pinnamood või taimestik. Selletõttu esinevad need mullad igas loodusvööndis sellele iseloomulikute tüüpiliste muldade kõrval. Intrasonaalsete muldade näidiseks Eestis võivad olla karbonaatsel aluskivimil kujunenud kaltsiumkarbonaadirikkad mullad, mis pole metsavööndile iseloomulikud. Tänu sellele, et maapinna lähedal ladestub lubjakivi, mis takistab metsakoosluse kujunemist, metsa asemel kasvavad niidud ning nende taimede lagunemisel muutub muld huumusrikkamaks. Selletõttu on mulla kujunemine sarnane mustmulla tekkega. Intrsonaalsed mullad on samuti gleimullad, mis kujunevad märjades asukohtades. Sarnase tekkimisviisiga on turvasmullad, mille peamine mullatekketegur on veerohkus. Soolajärvede ümbruses ja nõgudes aurumise ülekaalusega piirkondades esinevad sooldunud mullad. Intrasonaalsed mullad levivad laigutiselt naabervööndites. Näiteks gleimullad esinevad nii tundras kui ka metsavööndis ning sooldunud mullad rohtla- ja kõrbevööndis. Atsonaalsed mullad Üldmaateadus (õpik kõrgkoolidele). Koostanud Ülo Mander, Ülle Liiber. Tartu, 2014. lk.426
Maya Wildevuur

Martje Lammigje "Maya" Wildevuur (24. juuli 1944 Deventer, Holland – 11. aprill 2023 Midwolda, Holland) oli hollandi maalikunstnik. Ta alustas professionaalselt lilleseadete ja siidist maastikukollaažidega. Aastatel 1984 ja 1992 asutas ta kunstigaleriid, millest esimesega seoses oli tal pikk kohtuvaidlus oma pojaga. Teda tuntakse julgete, kontrastsete värvide kasutamise poolest maalides. Üks tema eeskujusid oli Emil Nolde just värvikasutuse poolest.
Selma Gürbüz

Selma Gürbüz (1960 İstanbul – 22. aprill 2021 İstanbul) oli türgi maalikunstnik ja skulptor. Läbinud edukalt 3 aastat kestnud vähiravi, suri ta 2021. aastal Covid-19sse.
Lorenza Mazzetti

Lorenza Mazzetti (26. juuli 1927 Firenze – 4. jaanuar 2020 Rooma) oli itaalia filmirežissöör, kirjanik, fotograaf ja maalikunstnik.
Krista Saar (tekstiilikunstnik)

Krista Saar (20. detsember 1945 Pärnu – 21. oktoober 2021 Tallinn) oli eesti tekstiilikunstnik, Eesti Teatriliidu liige. Saar lõpetas 1964 Sindi Keskkooli ja 1970 Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi kangaste koloreerimise ja kunstilise kujundamise erialal. Töötas 1970–2011 Estonias tekstiilikunstnikuna, 1981–91 ka Noorsooteatris kübarategijana. Tegi lavastustele kostüüme peaaegu kõigis Eesti teatrites, ka Soome Rahvusooperis, Vilniuse Ooperiteatris, varieteedes jm. Juhtis töötube Vilniuses, Stockholmis ja Göteborgis ning Eesti Kunstiakadeemias (2010–14).
Agressiivne vesi

Agressiivne vesi osaleb aktiivselt keemilistes reaktsioonides ning korrodeerib torustikke ja metallstruktuure ning murendab ka betooni. Selline vesi on oma olemuselt pehme ja happeline ning sisaldab tavaliselt palju süsihappegaasi. Võib esineda looduslikult või olla inimtekkeline. https://pureaqua.com/aggressive-water/ http://www.gazprominfo.com/terms/aggressive-waters/
Mullatüüp

Mullatüüp on muldade klassifikatsiooni põhiühik. Ühe mullatüübi alla kuuluvad mullad, mida iseloomustab teatud kindla mullatekkeprotsessi suund. Iga muld kuulub kindlale mullatüübile, mida iseloomustab kindel omaduste kogum. Aga see mõiste on abstraktne ja looduses mullatüübid puuduvad, vaid esinevad mingit mullatüübi hulka kuuluvad mullad. Mullatüübi määramiseks kasutatakse enamasti tunnuseid, mis on mullatekkeprotsesside tulemus (nagu Saksamaa muldade süstemaatikas). Muudes süsteemides kasutatakse nii mullatekkepõhiseid kui ka lähtekivimiga seotud tunnuseid (nagu USDA mulla klassifikatsiooni ja Muldade liigitamine WRB järgi). Mõnedes süsteemides pole tähtis, kas mulla omadused on mullatekkeprotsesside tulemus või mitte (nagu Austraalia muldade klassifikatsioon). Mullatüübi määramiseks võiks olla mugav mullahorisontide arvestamine, aga pole see alati võimalik, sest mullatekke algfaasis võivad nad puududa. Mõnede mullatüüpide määramisel on mugavam arvestada muldade mõningaid omadusi, mis on kogu mullaprofiilile iseloomulikud. Näiteks Arenosols rühma koosseisu kuuluvaid muldi määratakse liiva sisalduse järgi. Paljude muldade areng toimub inimtegevuse mõjul. Mulla klassifikatsioon Alar Astover. Eesti mullastik ja muldade kasutussobivus. Tartu, 2005.
Põhja-Jüütimaa maakond

Põhja-Jüütimaa oli maakond Taanis Jüütimaal. 1. jaanuaril 2007 maakond kaotati ja sellest sai osa Põhja-Jüütimaa piirkonnast. Maakonnas oli 27 valda. Maakonna koduleht
Ene Lamp

Ene Lamp (sündinud 17. septembril 1936) on eesti kunstiajaloolane ja -kriitik. Kooliteed alustas Ene Lamp 1944. aastal Tartus, jätkas seejärel sõjapõgenikuna aastatel 1944–1946 Saksamaal ja seejärel taas Eestis. Lõpetas 1955. aastal Alatskivi keskkooli ja õppis aastatel 1955–1960 Tartu Ülikoolis. Aastatel 1960–1981 töötas Lamp Ajaloo Instituudis teadurina ja alates aastast 1965 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis kunstiajaloo ja kostüümiajaloo lektorina. Ene Lamp on töötanud ka Eesti Kunstiakadeemia kunstiajaloo õppejõuna ja erakorralise dotsendina ning dotsendina ja olnud aastatel 1994−2007 Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse eriala magistrinõukogu liige. Alates 2007. aastast on Ene Lamp Eesti Kunstiakadeemia emeriitdotsent. Ene Lamp on Eesti Kunstnike Liidu liige alates 1969. aastast ja valiti auliikmeks 2006. aastal. Kui 2002. aastal ekraniseerus film Konrad Mägist, siis Ene Lamp heitis uuele filmile ette stampides püsimist. 1978 Kristjan Raua preemia (teos "Eesti kunsti ajalugu I" (I ja II), autorite kollektiiv: Mart-Ivo Eller, Voldemar Erm, Leo Gens, Virve Hinnov, Rudolf Kangert, Juta Keevallik, Kaalu Kirme, Tuui Koort, Tiina Nurk, Rein Loodus, Mai Lumiste, Tiina Nurk, Evi Pihlak, Villem Raam, Jüri Selirand, Irina Solomõkova (kollektiivi juht), Karl Tihase, Vaike Tiik, Voldemar Vaga, Hannes Valter, Viivi Viilmann, Lehti Viiroja ja Helmi Üprus) 2004 Ervin Pütsepa preemia 15. jaanuaril 2005 oli ta üks Eesti Kultuurkapitali antud kaheksast 100 000-kroonise aastapreemia saajast. Film ikoonist, mitte inimesest, Eesti Ekspress, 3. aprill 2002
Palgavaene

Palgavaeseks nimetatakse inimest, kes hoolimata sellest, et ta teenib tööga raha (või ka otsib tööd), elab vaesuses. Palgavaesuse täpsemad kriteerumid võivad olla väga erinevad vastavalt sellele, missugust olukorda peetakse tööga raha teenimiseks. Tavaliselt arvestatakse palgavaesust leibkondade kaupa. Vaesuse all peetakse tavaliselt silmas suhtelist vaesust.
Esiliiga 2021

Esiliiga 2021 oli Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga, Esiliiga, 31. hooaeg, mis algas 4. märtsil 2021 ja lõppes 21. novembril 2021. 1Vaatamata liigavõidule loobus Maardu Linnameeskond tõusmisest Meistriliigasse ja taotles liitumist järgmiseks hooajaks II liigaga. Maardu asemel tõusis üleminekumängude kaotaja JK Tallinna Kalev ja Pärnu Jalgpalliklubi säilitada oma koha Esiliigas hoolimata üleminekumängude kaotamisest. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Koht Ausa mängu edetabelis; 10) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Kaheksanda koha saanud meeskond läheb järgmise hooaja Esiliiga koha nimel vastamisi Esiliiga B 2021 kolmandaks jäänud meeskonnaga. Ida-Virumaa FC Alliance võitis koondtulemusega 4:1 ja tõusis Esiliigasse. Meistriliiga 2021 Esiliiga B 2021 II liiga 2021 III liiga 2021 IV liiga 2021 "Elva linnastaadion". Eesti Jalgpalli Liit. "Maarjamäe jalgpallikeskus". Eesti spordiregister. "Lilleküla harjutusväljak I". Eesti Jalgpalli Liit. "Maardu Linna staadion". Eesti spordiregister. "Männiku Jalgpallikeskuse jalgpalliväljakud". Eesti spordiregister. "Paide linna staadion". Eesti Spordiregister. "Pärnu Rannastaadion". Eesti Jalgpalli Liit. "Kalevi Keskstaadion". Eesti Jalgpalli Liit. "Tartu Sepa jalgpallikeskuse kunstmuruväljak". Eesti Jalgpalli Liit. "Tartu Annelinna kunstmurustaadion". Eesti Jalgpalli Liit. "Flora sai koondisega sama sponsori". soccernet.ee. 25. september 2014. Vaadatud 3. oktoobril 2014. "Kindel: Kalevi ja Kalašnikovsi teed läksid lahku". soccernet.ee. 30. november 2020. Vaadatud 30. detsembril 2022. "Tallinna Kalevit juhendab uuel hooajal tuttav treeneriduo". soccernet.ee. 1. märts 2021. Vaadatud 30. detsembril 2022. "Ametist taandunud Welco juhendaja Sagim: võtan poliitilise vastutuse liiga mittevõitmise eest". soccernet.ee. 22. jaanuar 2021. Vaadatud 30. detsembril 2022. "Santose looja asub juhendama Welco esindusmeeskonda". soccernet.ee. 25. jaanuar 2021. Vaadatud 30. detsembril 2022. "Eesti 2016. a jalgpalli meistrivõistluste Premium ja Esiliigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 11. november 2015. Vaadatud 26. september 2016.
Esiliiga 2022

Esiliiga 2022 oli Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga, Esiliiga, 32. hooaeg, mis algas 3. märtsil 2022 ja lõppes 13. novembril 2022. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Koht Ausa mängu edetabelis; 10) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Kaheksanda koha saanud meeskond läheb järgmise hooaja Esiliiga koha nimel vastamisi Esiliiga B 2022 kolmandaks jäänud meeskonnaga. Ida-Virumaa FC Alliance võitis koondtulemusega 4:3 ja säilitas koha Esiliigas. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu. Meistriliiga 2022 Esiliiga B 2022 II liiga 2022 III liiga 2022 IV liiga 2022 "Kohtla-Järve Spordikeskuse staadion". spordiregister.ee. Vaadatud 1. märtsil 2022. "Elva linna staadion". spordiregister.ee. Vaadatud 1. märtsil 2022. "Maarjamäe jalgpallikeskus". spordiregister.ee. Vaadatud 1. märtsil 2022. "A. Le Coq Arena I ja II muruväljak". spordiregister.ee. Vaadatud 1. märtsil 2022. "Laagri spordihoone staadion ja palliväljakud". spordiregister.ee. Vaadatud 1. märtsil 2022. "Männiku Jalgpallikeskuse jalgpalliväljakud". spordiregister.ee. Vaadatud 1. märtsil 2022. "Paide linna staadion". spordiregister.ee. Vaadatud 1. märtsil 2022. "Pärnu Rannastaadion". Estonian Football Association. Vaadatud 1. märtsil 2022. "Viljandi linnastaadion". Estonian Football Association. Vaadatud 1. märtsil 2022. "Viimsi staadion". spordiregister.ee. Vaadatud 1. märtsil 2022. "FC Flora esindusmeeskonna uus peasponsor on Optibet". FC Flora. Vaadatud 8. mail 2021. "Sander Postist sai Flora esindusmeeskonna treener!". soccernet.ee. 18. detsember 2021. Vaadatud 1. märtsil 2022. "Ametlik: Viljandi Tulevikku hakkavad tüürima oma mehed". soccernet.ee. 8. jaanuar 2022. Vaadatud 1. märtsil 2022. "Paide abitreeneriks sai endine Flora duubli peatreener". soccernet.ee. 21. detsember 2021. Vaadatud 1. märtsil 2022. "Levadia duublit asub juhendama serblane Stojkovic: Savic lubas, et naudin siin olemist - usun teda". soccernet.ee. 11. jaanuar 2022. Vaadatud 1. märtsil 2022. "AMETLIK: Savic ja Vassiljev lahkuvad Levadia tüüri juurest!". soccernet.ee. 1. juuli 2022. Vaadatud 3. juulil 2022. "Ametlik: Kuressaarelt saadud ajalooline kaotus jäi Kalõnõtšenkole ainsaks mänguks Levadia peatreenerina". soccernet.ee. 22. september 2022. Vaadatud 22. septembril 2022. "Eesti 2016. a jalgpalli meistrivõistluste Premium ja Esiliigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 11. november 2015. Vaadatud 26. september 2016.
Esiliiga B 2021

Esiliiga B 2021 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga, Esiliiga B, 9. hooaeg, mis algas 6. märtsil 2021 ja lõppes 21. novembril 2021. 1Nõmme Kalju FC U21 vältis väljakukkumist, kuna Pärnu Jalgpalliklubi säilitas Esiliigas koha. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Koht Ausa mängu edetabelis; 10) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Meistriliiga 2021 Esiliiga 2021 II liiga 2021 III liiga 2021 IV liiga 2021 "Maardu Linnameeskond loobus tippliigades mängimisest". Eesti Jalgpalli Liit. Vaadatud 4. veebruar 2022. "Eesti 2016. a jalgpalli meistrivõistluste Premium ja Esiliigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 11. november 2015. Vaadatud 26. september 2016.
Abaj oblast

Abaj oblast on 1. järgu haldusüksus (oblast) Kasahstanis. Piirneb põhjas Venemaaga ja kagus Hiinaga. Oblast moodustati 8. juunil 2022 eraldades selle Ida-Kasahstani oblastist. Oblasti ametlik koduleht
Žetisu oblast

Žetisu oblast on 1. järgu haldusüksus (oblast) Kasahstanis. Piirneb idas Hiinaga. Oblasti koduleht
Ulõtau oblast

Ulõtau oblast on 1. järgu haldusüksus (oblast) Kasahstanis. Asub riigi keskosas. Oblast moodustati 8. juunil 2022 eraldades selle Karaganda oblastist. Oblasti ametlik koduleht
Esiliiga B 2022

Esiliiga B 2022 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga, Esiliiga B, 10. hooaeg, mis algas 3. märtsil 2022 ja lõppes 13. novembril 2022. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Koht Ausa mängu edetabelis; 10) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Meistriliiga 2022 Esiliiga 2022 II liiga 2022 III liiga 2022 IV liiga 2022 "Eesti 2016. a jalgpalli meistrivõistluste Premium ja Esiliigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 11. november 2015. Vaadatud 26. september 2016.
II liiga 2021

II liiga 2021 oli Eesti jalgpalli tugevuselt neljanda liiga II liiga 2021. aasta hooaeg, mis jagunes kahte tsooni - ida/põhi ja lõuna/lääs. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Hooaja lõpus osalevad II liiga ida/põhi 12. koht ja III liiga ida ning põhja tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II liigas ning kaotajad III liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III liiga ida ning põhja tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II liiga ida/põhi 12. kohaga. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Hooaja lõpus osalevad II liiga lõuna/lääs 12. koht ja III liiga lõuna ning lääne tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II liigas ning kaotajad III liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III liiga lõuna ning lääne tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II liiga lõuna/lääs 12. kohaga. Meistriliiga 2021 Esiliiga 2021 Esiliiga B 2021 III liiga 2021 IV liiga 2021 "Eesti 2016 .a jalgpalli meistrivõistluste Teise ja madalamate liigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 27. november 2015. Vaadatud 26. september 2016.
II liiga 2022

II liiga 2022 oli Eesti jalgpalli tugevuselt neljanda liiga II liiga 2022. aasta hooaeg, mis jagunes kahte tsooni - ida/põhi ja lõuna/lääs. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Hooaja lõpus osalevad II liiga ida/põhi 12. koht ja III liiga ida ning põhja tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II liigas ning kaotajad III liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III liiga ida ning põhja tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II liiga ida/põhi 12. kohaga. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Hooaja lõpus osalevad II liiga lõuna/lääs 12. koht ja III liiga lõuna ning lääne tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II liigas ning kaotajad III liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III liiga lõuna ning lääne tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II liiga lõuna/lääs 12. kohaga. Meistriliiga 2022 Esiliiga 2022 Esiliiga B 2022 III liiga 2022 IV liiga 2022 "Eesti 2016 .a jalgpalli meistrivõistluste Teise ja madalamate liigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 27. november 2015. Vaadatud 26. september 2016.
MagneRide

MagneRide on autode kohanduv vedrustus magnetoreoloogiliste amortisaatoritega, mille töötas välja Delphi Automotive Corporation ajal, mil ettevõte oli General Motorsi (GM) tütarettevõte, ja mis kasutab magnetiliselt juhitavaid amortisaatoreid ehk amortisaatoreid väga kohanduva sõidu tagamiseks. Erinevalt traditsioonilistest vedrustussüsteemidest ei ole MagneRide'il mehaanilisi ventiile ega isegi väikesi liikuvaid osi, mis võivad kuluda. See süsteem koosneb neljast monotuubilisest amortisaatorist, millest üks on sõiduki igas nurgas, andurikomplektist ja elektroonilisest juhtseadmest (ECU), mis hoiab süsteemi töökorras. "Archived copy". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2013. Vaadatud 22. septembril 2013.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Delphi-iss.com". www.delphi-iss.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. september 2013. Vaadatud 23. oktoobril 2023. "General Motors Magnetic Ride Control Technology". 14. jaanuar 2017. "History of Delphi Automotive Systems Corporation – FundingUniverse". Economist, Vol. 371 Issue 8379
Dyskomfort

Eesti punk rock bänd Põlvamaalt Verioralt. Bänd alustas tegevust 2005. aasta detsembris. Artur Nagel - Kitarr, Vokaal Sven Adamson - Basskitarr Karmo Pastak - Trummid
Vilivalla

Vilivalla on kahe Eesti küla nimi: Vilivalla on küla Hiiumaa vallas Hiiumaal Vilivalla on küla Lääne-Harju vallas Harjumaal Vilivalla mõis
Abeno Harukas

Abeno Harukas (jaapani あべのハルカス) on kõrghoone Jaapanis. See on kõrguselt Jaapani teine hoone, Jaapani ehitiste seas kõrguselt neljas. Hoone asub Osaka linnas Abeno kvartalis. Selle kõrgus on 300 meetrit. Hoones asuvad äripinnad ja hotell (38.–57. korrus). Ruumide kogupind on 211 900 m². Pilvelõhkuja valmis 2014. aastal ja oli sestpeale Jaapani kõrgeim hoone kuni 2022. (teistel andmetel 2023.) aastani, mil Tōkyō prefektuur linnas valmis 325 meetri kõrgune Azabudai Hills Mori JP Tower. Abeno Harukas.jp vaadatud 23.10.23 Abeno Harukas
Arete Kerge

Arete Kerge (sünninimi Arete Teemets; sündinud 4. juunil 1985 Tallinnas) on eesti ooperilaulja (sopran). 2009. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia klassikalise laulu eriala bakalaureuseõppe Nadia Kuremi lauluklassis. 2012. aastal lõpetas ta Roomas Santa Cecilia konservatooriumi magistriõppe Rebecca Bergi lauluklassis. 2010 Marje ja Kuldar Sinki noore laulja preemia 2010 Santa Chiara laulukonkursi (Napoli) esikoht vaimuliku muusika kategoorias 2011 rahvusvahelise ooperilauljate võistluse Concorso Comunita’ Europea (Spoleto) kolmas koht 2011 Santa Cecilia konservatooriumi parima laulja preemia "Via Vittoria" 2014 rahvusvahelise muusikakonkursi Flame (Pariis) esikoht klassikalise laulu kategoorias 2015 Richard Wagneri Ühingu aasta stipendiaat Eesti lavastuste andmebaas. Arete Kerge Eesti muusika infokeskus. Arete Kerge Sopran Arete Teemets oli võidukas lauljate konkursil Napolis. ERR uudised, 2.07.2010 Eesti ooperilaulja võitis Pariisis esikoha. ERR kultuur, 18.04.2014