laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Metsanuka

Metsanuka on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.08.2022.
Saaremaa valla lipp

Saaremaa valla lipp on Saare maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Saaremaa valla lipp. Vallalipu kummaski otsas on 2 ühiku laiune sinine püstlaid, lipukanga ruudukujulisel kuldkollasel keskosal on Saaremaa valla vapp. Saaremaa valla sümboolika kujutab eestvaates muinaslaeva, mille purjel on langev sabatäht. Kujutatud muinaslaev on Saaremaa peamine heraldiline sümbol, esitades saarlaste iidset merekultuuri ja rahvastevahelist suhtlemist. Sabatäht purjel tähistab Saaremaale ajaloos ja legendides tuntust toonud Kaali meteoriiti. Sinine värvus on mere, usu, hea tahte ja sõpruse tunnusvärv; hõbedane sümboliseerib tarkust, ustavust, siirust ja hingepuhtust, samuti Saaremaa paest pinnast; kuldkollane värvus vallalipu keskosal märgib valgust, tõde, õnne ja edukust. Lipu sinine toon soovituslikult PMS 300, kuldkollase toon PMS 116. Vallalipu pikkuse ja kõrguse suhe on 7:11. Sümboolika autor on heraldik Priit Herodes, kelle töö „Vöta või jäta" võitis 2017. aasta kevadel peetud sümboolikakonkursi. Saaremaa valla vapp Saaremaa valla sümboolika valla kodulehel
Saaremaa valla vapp

Saaremaa valla vapp on Saare maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Saaremaa valla vapp. Saaremaa valla vapp kujutab eestvaates hõbedast muinaslaeva, mille purjel on sinine langev sabatäht. Kujutatud muinaslaev on Saaremaa peamine heraldiline sümbol, esitades saarlaste iidset merekultuuri ja rahvastevahelist suhtlemist. Sabatäht purjel tähistab Saaremaale ajaloos ja legendides tuntust toonud Kaali meteoriiti. Sinine värvus on mere, usu, hea tahte ja sõpruse tunnusvärv; hõbedane sümboliseerib tarkust, ustavust, siirust ja hingepuhtust, samuti Saaremaa paest pinnast. Sümboolika autor on heraldik Priit Herodes, kelle töö „Vöta või jäta" võitis 2017. aasta kevadel toimunud sümboolikakonkursi. Saaremaa valla lipp Saaremaa valla sümboolika valla kodulehel
Miia Pallase

Miia Pallase (1952–1976 Viigipuu; sündinud 24. aprillil 1952 Jõgeval) on Eesti haridustegelane, Pühajärve Põhikooli direktor. Ta on lõpetanud 1971. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Aastatel 1975–1980 töötas ta Tartu Korvpallikooli treenerina. Aastatel 1980–1983 oli ta Pühajärve 8-klassilise Kooli kehalise kasvatuse õpetaja, 1983–1992 oli Otepää Keskkooli kehalise kasvatuse õpetaja. Aastatel 1992–1995 töötas ta Otepää linnavalitsuse haridusameti juhatajana ja aastatel 1995–2002 oli Pühajärve Põhikooli õppealajuhataja. Alates 2001. aastast on Miia Pallase Pühajärve Põhikooli direktor. Miia Pallase oli aastatel 1967–1971 Eesti noorte korvpallikoondise liige, 1972–1976 Tartu Riikliku Ülikooli esinduskoosseisus ja Eesti koondises. Aastatel 1972–1978 oli ta kuuel korral Eesti meister korvpallis, neljal korral korvpallikarika võitja ja 1978. aastal korvpalli suvespartakiaadi võitja. 2023 – Valgamaa vapimärk "Pühajärve Põhikooli koduleht". Vaadatud 25.10.2021. "Pallase, Miia". Eesti Entsüklopeedia. Vaadatud 25.10.2021.
Andmehulk

Andmehulk on informaatikas ja infotehnoloogias informatsiooni hulk, mida mõõdetakse bittides (tähis bit) ja baitides (tähis B). Salvestusseadmete ja muude andmekandjate maksimaalset andmehulka nimetatakse salvesti mahutavuseks. Failis sisalduva andmehulga puhul kõneldakse faili suurusest. Bitt on väikseim mõeldav andmehulk. Andmesalvesti vajab 1 biti salvestamiseks (ja säilitamiseks) üht mälukohta, mille olek võib olla üks kahest: täidetud (laenguga) või tühi, sisse või välja lülitatud, kahendsüsteemi numbrimärkidega väljendatult 1 või 0. Andmehulga mõõtühik bait koosneb 8 bitist. Selline bitihulk valiti ajal, kui korragaa (rööbiti) töödeldi 8 bitist koosnevat märgijada (tänapäeval on tervikuna töödeldava infosõna pikkus harilikult 32 või 64 bitti). Suuremate andmemahtude korral kasutatakse bitti ja baiti koos detsimaaleesliitetega. Baitide korral aga ei väljenda eesliide alati mitte detsimaalset kordsust 10n, vaid binaarset kordsust 2n. Siis tähistab kilobait baidist 210 =1024 korda suuremat ühikut, 1 MB = 1024 kB, 1 GB = 1024 MB jne. Bitt Bait Mahutavus (andmekandja)
Möllatsi

Möllatsi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.08.2022.
Mati Leppik

Mati Leppik (sündinud 5. juunil 1941 Tartus) on eesti maalikunstnik ja kunstiõpetaja. Ta on lõpetanud 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-osakonna kunstiajaloo erialal ja pärast seda on tegelnud maalimisega. Ta viljeleb akvarell-, õli- ja akrüülmaali ning peab tähtsaks värvikompositsiooni põhimõtet. On korraldanud isikunäitusi, nt "C'est la Vie" Tartu Sebra galeriis (1996) ja osalenud ülevaatenäitustel nii Eestis kui välismaal. Hiljutisemad näitused on Eesti Akvarellistide Ühenduse aastanäitus Rapla kaasaegse kunsti keskuses (2021), Milano digitaalse kunstigalerii M.A.D.S. näitus "Romantica. Shape of my Heart" (2021), International Watercolour Society Finland I rahvusvaheline näitus "Nature, Power and beauty" (2019) jt. Leppik on olnud Tartu Lastekunstikooli õpetaja[viide?] ja Põlva Kunstikooli õpetaja[viide?]. Mati Leppik on Tartu Kunstnike Liidu ja Eesti Akvarellistide Ühenduse liige. Abielus Lea Leppikuga. Lapsed Triinu, Ülo ja Uku Jaan. "Legend" (2017), akrüül lõuendil "Linn" (2018), akrüül lõuendil "Männid" (2017), akvarell "Nõnda mina sulle" (2020), akrüül lõuendil "Põhjala vägi" (2019), akvarell "Pühajärv" "Mets" "Kodu" akvarell Kenk, Olev (22.02.2021). "Galerii. Akvarellistid panid Raplas üles valiku möödunud aastal valminud teostest". ERR. Vaadatud 25.10.2021. "M.A.D.S. Art Gallery - Artist Mati Leppik". "IWS Finland 2019". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. oktoober 2021. Vaadatud 25. oktoobril 2021.
Calamus gladio fortior

Calamus gladio fortior on ladinakeelne väljend, mis tähendab "sulg on mõõgast tugevam". Väljendi algupära on inglise kirjaniku ja poliitiku Edward Bulwer-Lyttoni 1839. aasta näidend "Richelieu ehk vandenõu", see levis lavatükist kiiresti avalikku kasutusse ja oli juba 1840. aastaks kujunenud käibeväljendiks. Sarnast mõtet on väljendatud ajaloos korduvalt, varaseimaks esinemiseks võib pidada Ahiqari tarkusesõnades olevat kuju 8. sajandil enne Kristust, mõõga ja sulepea vastandust kasutas 1792. aastal ka Ameerika Ühendriikide alusepanijate hulka loetav Thomas Jefferson oma kirjas Thomas Paine'ile. Patsifism
Ana Revenco

Ana Revenco (sündinud 21. mail 1977 Chișinăus) on Moldova poliitik. Ta oli 6. augustist 2021 kuni 17. juulini 2023 Moldova siseminister.
Nigula (Tartu)

Nigula on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.08.2022.
Sergiu Gaibu

Sergiu Gaibu (sündinud 13. mail 1976 Chișinăus) on Moldova poliitik. Ta on 6. augustist 2021 Moldova majandusminister.
Esietendus

Esietendus (prantsuse keelest première – 'esimene') tähendab esmaetendust ehk esmaesinemist. Kõige sagedamini kasutatakse seda sõna teatrilavastuse esimese ettekande kohta, kuid seda võib kasutada ka või filmi esilinastuse tähenduses. Eelseisvate kassahittide, kauaoodatud filmide või teatrilavastuste esietendustega kaasneb sageli (sh turundajate tekitatud) suur elevus ajakirjanduses. Maailmaesietendus tähendab, et see on selle filmi või lavastuse esimene esitus kogu maailmas; piirkondlik või üleriigiline esietendus on esmaesitus teatud territooriumil. Filmide esilinastused leiavad sageli aset filmifestivalidel, kus filme näidatakse varem kui kinodes. Esietendust saab väljendada ka tegusõnaga "esietenduma".
Karl-Erik Idasaar

Karl-Erik Idasaar (31. juuli 1997 – 12. oktoober 2021) oli eesti autoajakirjanik ja fotograaf. Karl oli 31. juulil 1997. aastal sündinud Tallinnast pärit fotograaf ja ajakirjanik. 2016. aastal lõpetas ta Tallinna Mustamäe Gümnaasiumi ning asus 2017. aastal õppima TLÜ Balti filmi, meedia ja kunstide instituuti Ajakirjandus. Karlil on vend Johannes Idasaar ning fotograafist õde Mariann Liimal. Põhiliseks väljundiks oli alguses tema oma portaal Autoportree, kuhu ta otsis erilisi hobiautosid, mida pildistada ja millest kirjutada. Kaastööd tegi ta Autolehele ja erinevatele portaalidele, lisaks autode pildistamine hobi ja elukutsena. Karl tegi koostööd selliste portaalidega nagu Masinawärk, Accelerista, Autoleht. samuti on tema pildid ilmunud ka blogis 100autot.ee. Karl tegi ka kaasa ürituste sarja Automotiiv korraldamises ning oli osa ka Tartus tegutsevast autoklubist Cars & Coffee Tartu. Karl hukkus 12. oktoobril 2021 olles tööreisil.
Jason Zucker

Jason Alan Zucker (sündinud 16. jaanuaril 1992 Newport Beachis Californias) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Nashville Predators ründajana vasakäärel. Aastatel 2010–2012 mängis ta Denveri Ülikooli jäähokimeeskonnas. 2010. aastal valis Minnesota Wild ta NHL-i draft '​is 59. valikuna. Wildiga sõlmis ta lepingu 2012. aasta märtsis. NHL-is debüteeris ta sama aasta 29. märtsil mängus Florida Pantersi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 17. veebruaril 2013 mängus Detroit Red Wingsi vastu. Hooaja 2012–13 esimeses pooles toimunud NHL-i tööseisaku ajal mängis Zucker American Hockey League'i (AHL) klubis Houston Aeros ning valiti samal hooajal AHL-i tähtede mängule ja liiga uustulnukate sümboolsesse koosseisu. Wildi põhikoosseisu kuulus Zucker alates hooajast 2014–15. 25. oktoobril 2015 lõi ta mängus Winnipeg Jetsi vastu Wildi ajaloo kiireima värava, kui skooris juba kümme sekundit pärast mängu algust. 9. veebruaril 2017 tegi ta mängus Montreal Canadiensi vastu oma esimese kübaratriki NHL-is. Hooaeg 2017–18 on olnud ka seni tema kõige resultatiivseim NHL-is (33 väravat, 31 väravasöötu). Hooajal 2018–19 pälvis ta King Clancy Memorial Trophy. 2020. aasta veebruaris müüdi tema mängijaõigused Pittsburgh Penguinsiga. Seal mängis ta kuni hooaja 2022/23 lõpuni. 2023. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Arizona Coyotesiga. 2024. aasta märtsis kaubeldi ta Coyotesist Nashville Predatorsi. Aastatel 2009 ja 2010 tuli Zucker USA kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks ja 2010. aastal kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. "Zucker sets Wild mark for fastest goal, Jets' Little scores goal with head". si.com. 25.10.2015. Vaadatud 25.10.2021 "Coyotes sign Zucker to one-year contract". Arizona Coyotes. 1. juuli 2023. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. juuli 2023. Vaadatud 1. juulil 2023 – cit. via NHL.com. Marshall, John (1. juuli 2023). "Coyotes sign Zucker, bring back 3 players to kick off free agency". USA Today. Associated Press. Vaadatud 29. veebruaril 2024. "Predators Acquire Jason Zucker from Arizona". NHL.com. 8. märts 2024. Vaadatud 9. märtsil 2024. "Predators add Zucker; flip Gurianov to Flyers". TSN.ca. 8. märts 2024. Vaadatud 8. märtsil 2024.  Jason Zucker – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jason Zucker NHL.com lehel Jason Zucker hockeydb.com lehel
Sam Gagner

Sam William Gagner (sündinud 10. augustil 1989 Londonis, Ontarios) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Edmonton Oilers. Hooajal 2005–06 mängis ta United States Hockey League'i klubis Sioux City Musketeers ja 2006–07 Ontario Hockey League'i klubis London Knights. 2007. aastal valis Edmonton Oilers ta NHL-i draft '​is kuuenda valikuna. Oilersi meeskonnas mängis ta aastatel 2007–2014 kokku seitse hooaega. 2. veebruaril 2012 lõi ta mängus Chicago Blackhawksi vastu neli väravat ja andis samas mängus lisaks neli väravasöötu. Sellega asus ta koos Wayne Gretzky ja Paul Coffeyga jagama klubi rekordit. Gagner sai sellega NHL-i ajaloo kolmeteistkümnendaks mängijaks, kes on teinud ühes mängus kaheksa punkti või enam, ja alates 1989. aastast pärast Mario Lemieux'd esimeseks. Kaks päeva hiljem lõi ta mängus Detroit Red Wingsi vastu kaks väravat ja andis lisaks ühe väravasöötu. Sellega ületas ta Gretzkyle kuulunud Oilersi rekordi, kui tegi üksteist punkti järjest. Hooajal 2011–12 jäi Gagneri nimele 18 väravat ja 29 väravasöötu ehk ligi neljandiku oma tolle hooaja punktidest tegi ta neis kahes 2012. aasta veebruari mängus. Pärast Oilersist lahkumist mängis ta NHL-is Arizona Coyotesi, Philadelphia Flyersi, Columbus Blue Jacketsi ja Vancouver Canucksi ridades. 2019. aasta veebruaris naasis Gagner Oilersi. 2020. aasta veebruaris kaubeldi ta Detroit Red Wingsi. 2022. aasta septembris sõlmis ta üheaastase lepingu Winnipeg Jetsiga. Hooaega 2023/24 alustas Gagner American Hockey League'is (AHL) Edmonton Oilersi tütarklubis Bakersfield Condors. 2023. aasta oktoobris sõlmis ta Oilersiga üheaastase lepingu. See on juba kolmas kord, kui Gagner Oilersis mängib. Oma esimeses NHL-i mängus sel hooaeg lõi Gagner Dallas Starsi vastu kaks väravat. 2007. aastal tuli Gagner Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. 2008. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Kanada jäähokikoondise koosseisus hõbemedali. Tema isa Dave Gagner mängis NHL-is kokku viisteist hooaega. "Detroit acquires Gagner and two second-round picks from Edmonton". NHL.com. 24.2.2020. Vaadatud 25.10.2021 "Jets sign forward Sam Gagner". Winnipeg Jets. 2. september 2022. Vaadatud 2. septembril 2022. "Oilers sign Gagner to one-year contract". Edmonton Oilers. 31. oktoober 2023. Umbach, Jamie (2. november 2023). "GAME RECAP: Stars 4, Oilers 3". nhl.com. Vaadatud 3. novembril 2023.  Sam Gagner – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Sam Gagner NHL.com lehel Sam Gagner hockeydb.com lehel
Edwyn Collins

Edwyn Collins (sündinud 23. augustil 1959 Edinburghis) on šoti laulja ja laulukirjutaja. Collins oli post-punkansambli Orange Juice laulja. Pärast ansambli lagunemist alustas ta soolokarjääri. Ta sai maailmakuulsaks 1995. aastal singliga "A Girl Like You". "Hope and Despair" (Demon, 1989) "Hellbent on Compromise" (Diablo, 1990) "Gorgeous George" (Setanta, 1994) "I’m Not Following You" (Epic, 1997) "Doctor Syntax" (Setanta, 2002) "A Casual Introduction" 1981/2001 (Setanta, 2002) "Home Again" (Heavenly, 2007) "Losing Sleep" (Heavenly, 2010) "Understated" (AED, 2013) "Badbea" (AED, 2019) http://www.edwyncollins.com/
Nõela

Nõela on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
London Bridge'i raudteejaam

London Bridge on Londoni kesklinna raudteejaam, mis paikneb Southwarki piirkonnas. See on maailma üks vanimaid raudteejaamasid, see avati 1836. aastal. Raudteejaam on nime saanud lähedal asuva silla London Bridge'i järgi. The Shard
Printsess

"Printsess" on mitmetähenduslik sõna. Printsess on valitseja perekonna naissoost liige.
Printsess (järeltulija)

Printsess on üldtermin valitseja, monarhi, monarhi pere või endise monarhi pere naissoost liikme kohta ja on aadlike heraldiline tiitel mõnedes Euroopa maades. Printsessi vaste meessoost isikutele on prints.
The Centrale

The Centrale on elamispindadega hüpermodernne pilvelõhkuja, mis asub Ameerika Ühendriikide suurima linna New Yorgi kesklinnas Midtown Manhattanil. Aastatel 2016–2019 tarindatud 64 korrusega kõrghoone on 245 meetrit kõrge.  The Centrale – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Erich von Landesen

Alexander Eduard Erich von Landesen (30. november 1871– 6. jaanuar 1945) oli Eesti teedeinsener ja arhitekt. Ta elas Haapsalus, majas Posti tänav 20. Ta oli Haapsalu raudtee ehituse juht. Tema projekteeritud on Puhtu parunimaja Jakob von Uexküllile (hilisem Puhtu bioloogiajaama peahoone). Ta oli ka esimesi jääpurjeka konstruktoreid. Tema vanemad olid Alexander von Landesen (1837–1904) ja Klara von Landesen. Tema vend oli Tartu Ülikooli keemiaprofessor Georg von Landesen. Lääne Elu, 4. aprill 2021.
Mar-a-Lago

Mar-a-Lago on Donald Trumpi valdusse kuuluv häärber, mis asub kitsal maasäärel Atlandi ookeani ääres Florida osariigis Palm Beachil. Selle lasi 1920. aastatel ehitada kõrgseltskondlane Marjorie Merriweather Post. 23. detsembril 1980 kanti hoonetekompleks Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (National Register of Historic Places). Samuti on see Ameerika Ühendriikide riiklik ajaloomälestis (National Historic Landmark).  Mar-a-Lago – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Puhtaleiva

Puhtaleiva on küla Tartu maakonnas Tartu vallas, Tartust umbes 15 kilomeetrit Jõgeva pool. Rahvapärimuse järgi olnud rootslaste võimu ajal seal ainus talu Eestimaal, kus kuningas saanud läbisõidul maitsta ilma aganateta tehtud puhast leiba. Selle järgi saanud nime nii talu kui hiljem ka küla. 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 81 inimest. Küla on esmamainitud 1582. aastal (Puchta). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.08.2022.
Džuanšer Burtšuladze

Džuanšer Burtšuladze (gruusia keeles ჯუანშერ ბურჭულაძე; sündinud 14. jaanuaril 1978) on Gruusia poliitik. Ta on alates 22. veebruarist 2021 Gruusia kaitseminister.
Pupastvere

Pupastvere on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Küla on mainitud esimest korda 1426. aastal (Puppestevere). Pupastvere on Vooremaale tüüpiline ahelküla, mis tekkis talude kruntiajamise tagajärjel Pupastvere voorele ridastikku krunditud taludest, samas kui vana küla lammutamisel jäänud endisele kohale ainult neli talu. Voore harjal asuv kuue kilomeetri pikkune Pupasvere on umbküla – ainus külla viiv tee lõpeb sohu. Maastikulise iseärasuse tõttu on rahvasuus Pupastvereks kutsutud ka Sandiväsitajaks. Pupastveres Ülalt-Pursti (Mäelt-Pursti) talus on sündinud skulptor Jaan Koort, kelle "Ema portree" on maalitud 1911. aastal samas Ülalt-Pursti kodus. Alt-Pursti talus pidas töökoda-ateljeed skulptor Herman Halliste. Pupastveres on elanud kergejõustiklane ja põllumajandustegelane Ursel Teedemaa. Pupastvere küla lõunaservas Orge pargis asunud Orge külakoolis on õppinud kunstnik Jaan Koort (1893–1896) ja kirjanik Mait Metsanurk (1889–1893). Ärkamisajal tegutses Pupastveres Orge koolmeister Paul Bergmanni asutatud Orge-Kärkna pasunakoor, mis lisaks Eesti linnadele käis esinemas ka Peterburis ja Soomes. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.08.2022. Eesti kohanimeraamat, lk. 506. Ajalooline traditsioon Äksi kihelkonnast, kogunud Anete Vanaveski 1928/1929. aastal. Valter Toots. "Pupastverelased Tallinnas." Vooremaa 23. oktoober 2010. "Jaan Koort, Vooremaalt pärit suurmees." Vooremaa 6. aprill 2013. Toots, Valter. 2008. "Ta oli presidendi naaber." Tartu Valla Kuukiri (135), veebruar 2008. lk. 13 Martin Pau."Sandiväsitaja küla suitsud jäävad lõpupoole harvaks." Postimees 21. märts 2005. "Tartumaa pärandkultuurist." Tartu, 2011. lk. 142. Rudolf Põldmäe. "Lehekülgi eesti muusikaajaloost." Sirp ja Vasar nr. 41 (668) 12. oktoober 1956. http://www.eestigiid.ee/?CatID=100&ItemID=3644
Tõnis Kriisa

Tõnis Kriisa (sündinud 8. veebruaril 1968 Tartus) on eesti skulptor ja keraamik. Ta on õppinud Tartu Kunstikoolis skulptuuri ja Eesti Kunstiakadeemias keraamikat. Ta õpetab Tartu Kunstikoolis ja Kõrgemas Kunstikoolis Pallas.
Heiki Lill

Heiki Lill (sündinud 18. veebruaril 1982) on Eesti haridustegelane ja poliitik. Ta on lõpetanud Kuldre Põhikooli 1997. aastal ja Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi 2000. aastal. 2013. aastal lõpetas Eesti Maaülikooli tehnika ja tehnoloogia eriala bakalaureuse tasemel ning 2017. aastal samas koolis energiakasutuse magistri cum laude. 2021 novembri lõpus kaitses edukalt väitekirja doktorikraadi saamiseks "Erinevate energia salvestustehnoloogiate uudsed rakenduspõhimõtted liginullenergiahoonetes". Ta töötas Eesti Maaülikooli Tartu tehnikakolledžis õppekava juhina (2014-2022) ning Eesti Ametiühingute Keskliidus lõuna piirkonna juhina (2017-2022). Heiki Lill oli Eesti Vabaerakonna esimees 9. juunist 2019 kuni 8. detsembrini 2020, mil jõudis lõpule ühinemisprotsess Eesti Vabaerakonna ja Elurikkuse Erakonna vahel ning registrisse kanti Eesti Tulevikuerakond. 1999–1999 Võru Kreutzwaldi Gümnaasium, arvutiklassi administraator 2004–2004 Kaitseliit 2007–2016 Tartu Vangla, inspektor-korrapidaja abi 2011–2012 SA Tartu Ülikooli Kliinikum, hooldaja 2016–2017 Kaitseliit 2014–2022 Eesti Maaülikool, Tartu tehnikakolledž, õppekava juht, nooremteadur 2017– 2022 Eesti Ametiühingute Keskliit, Lõuna piirkonna juht 2023– Eesti Maaülikool, Biomajandustehnoloogiate õppetool, lektor Teatrirollid: E.Zola / I.Ulst "Daamide Õnn", lav. I.Ulst - BOUTHEMONT (2023) A.H.Tammsaare / T. Kruus "Armastus ja sunnitöö", lav. I.Ulst ja T.Kruus - SASS (2022) N.Gogol "Naisevõtt", lav. I.Ulst - ANUTŠKIN (2021) J.Lattik / M.Kõiv / T.Tubin “Üts kõrd üts”, lav. T.Tubin - episoodis (Võru Harrastusteater 1998) Film, TV, reklaam: Wellendrose, "Õiglus", rez. T.Aria - AJAKIRJANIK/President (2019) Point "Alo. Pulmad", rez. D.Tääker - BAMBERG ANTSLAST (2019)
Saadjärve

Saadjärve (ka Saadre) on küla Tartumaal Tartu vallas Saadjärve kirdekaldal. Külas asuvad Saadjärve ohvrikivi ja Noorema Kalevipoja kivi. Saadjärve naaberkülad on loodes Valgma, kirdes Soitsjärve, kagus Salu ja lõunas Kukulinna. Küla on nimetatud Saadjärve järgi. Seda on mainitud 1220. aastal kujul Sadegerwe, 1500 Sadeyerve, 1582 Soterf ja 1758 Sadjerw. Viimane kujuneski küla saksakeelseks nimeks. Küla asus Äksi kihelkonnas. Saadjärve mõisa (Brackelshof) keskus, mis varem asus Praaklima külas, viidi 1687. aastal Saadjärve külla. 1920. aastast oli Saadjärve asundus; 1977. aastal sai külaks ja sellega liideti Vanakubja küla. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 6.08.2022. Eesti kohanimeraamat, lk 579.
1956. aasta Poznańi meeleavaldused

1956. aasta Poznańi meeleavaldused (ka Poznańi juuni, poola keeles Poznański Czerwiec) oli esimene mitmest suurest kommunistliku Poola Rahvavabariigi valitsuse vastasest protestilainest. Meeleavaldused said alguse, kui Poznańi Cegielski tehase töölised hakkasid häälekalt paremaid töötingimusi nõudma. Protestid suruti vägivaldselt maha. Umbes 100 000 inimest kogunes kesklinna kohaliku Avaliku julgeoleku ministeeriumi hoone juurde. Poola-Nõukogude kindrali Stanislav Poplavsky juhtimisel viidi meeleavaldusi maha suruma ligi 400 tanki ja 10 000 Poola rahvaarmee ja Sisejulgeoleku korpuse sõdurit. Meeleavaldajate pihta avati ka tuli. Meeleavalduste mahasurumise käigus hukkus vähemalt 57 ning kuni üle 100 inimese, mh 13-aastane poiss Romek Strzałkowski. Sajad inimesed said vigastada. Poznańi meeleavaldused sillutasid tee Poola oktoobri toimumisele ning vähem nõukogudemeelse valitsuse ametisse saamisele. "Poznań '56" 1953. aasta Plzeňi ülestõus Ungari ülestõus (1956) 1970. aasta Poola protestid Paczkowski, A. (2005). Pół wieku dziejów Polski. (poola keeles) Varssavi: Wydawnictwo Naukowe. ISBN 83-01-14487-4. p. 203. Curp, T. David. "The Revolution Betrayed? The Poznan Revolt and the Polish Road to Nationalist Socialism." The Polish Review 51.3/4 (2006): 307–324. online Kemp-Welch, Tony. "Dethroning Stalin: Poland 1956 and its legacy." Europe-Asia Studies 58.8 (2006): 1261–1284. Online Kramer, Mark. "The Soviet Union and the 1956 Crises in Hungary and Poland: Reassessments and New Findings." Journal of Contemporary History 33.2 (1998): 163–214. Machcewicz, Paweł. Rebellious Satellite: Poland, 1956 (Stanford University Press, 2009). "Poznan Workers' Riots: Poland 1956" in Neil Schlager, ed. St. James encyclopedia of labor history worldwide (2 vol, 2004) 2:144–147. Stanisław Jankowiak, Paweł Machcewicz, Agnieszka Rogulska, "Zranione miasto : Poznań w czerwcu 1956 r.", Instytut Pamięci Narodowej, 2003 Łukasz Jastrząb, "Rozstrzelano moje serce w Poznaniu. Poznański Czerwiec 1956 r. – straty osobowe i ich analiza", Wydawnictwo Comandor, Warszawa 2006, ISBN 83-7473-015-3 Norbert Wójtowicz, Ofiary "Poznańskiego Czerwca", Rok 1956 na Węgrzech i w Polsce. Materiały z węgiersko–polskiego seminarium. Wrocław październik 1996, ed. Łukasz Andrzej Kamiński, Wrocław 1996, p. 32–41. Poznań – Budapest – 1956 (Poola välisministeerium) Must neljapäev – sündmuste ajatelg (Poznańi linn) 50 aastat Poznani ülestõusust (Ajakiri International Viewpoint)