laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
A1 (laevandus)

A1 on laevanduses sümbol, mis tähistab laeva konstruktsiooni ja materjali kõrgeimat kvaliteeti. Mitmesugustes laevandusregistrites antakse laevale pärast ametlikku ülevaatust klassifikatsioonitähis, mis järgneb laeva nimele koos teiste üksikasjadega. A1 on mõnede klassifikatsiooniühingute antav laeva ehituse ja sõidupiirkonna sertifikaadi tunnus. Laevaehitus
Ony Paule Ratsimbazafy

Ony Paule Ratsimbazafy (sündinud 3. jaanuaril 1977) on endine Madagaskari naiskergejõustiklane, 400 meetri jooksja. 1998. aasta Aafrika meistrivõistlustel sai ta pronksmedali ning valiti esindama Aafrikat 1998. aasta kergejõustiku maailma karikavõistluste naiste 4×400 m teatejooksus. Koos Amy Mbacke Thiami, Tacko Dioufi ja Falilat Ogunkoyaga tuldi 7. kohale. Ratsimbazafy võistles 1999. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistluste ja 2000. aasta suveolümpiamängudel 4×100 m teatejooksus. Kummalgi korral eeljooksust edasi ei pääsetud, kuigi olümpiamängudel püstitati Madagaskari rekord 43.61. Ratsimbazafy isiklik rekord 400 m jooksus on 52,05, mille ta püstitas juulis 1998 Pariisis. See on ka 2022. aasta augusti seisuga ka kehtiv Madagaskari rekord. Ony Paule Ratsimbazafy Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
1732

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1700. aastad | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1728 | 1729 | 1730 | 1731 | 1732 | 1733 | 1734 | 1735 | 1736 | ► | ►► 1732. aasta (MDCCXXXII) oli 18. sajandi 32. aasta. ... Urvaste kirikuõpetajaks sai pietist Johann Christian Quandt, kes toetas kihelkonna vennastekoguduse liikumist. Halles trükiti Anton Thor Helle eesti keele õpik "Kurtzgefaszte Anweisung zur Ehstnischen Sprache". Tallinna jalaväepolgu juurde asutati garnisonikool, kus õpetati 7–15-aastastele poistele sõna- ja kirjakunsti, aritmeetikat, artilleeria- ja insenerikunsti. 22. veebruar – George Washington, esimene USA president 31. märts – Joseph Haydn, austria helilooja 5. aprill – Jean-Honoré Fragonard, prantsuse maalikunstnik 31. oktoober – Vittorio Amedeo II, Sardiinia kuningas Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 96 Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Madagaskari raffiapalm

Madagaskari raffiapalm (Raphia farinifera) on taimeliik palmiliste sugukonna raffiapalmi perekonnast. Madagaskari raffiapalm on levinud Ida-Aafrika rannikul ja Madagaskaril. Eelistab niisket keskkonda (sood, jõekaldad).
1733

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1700. aastad | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1729 | 1730 | 1731 | 1732 | 1733 | 1734 | 1735 | 1736 | 1737 | ► | ►► 1733. aasta (MDCCXXXIII) oli 18. sajandi 33. aasta. ... Asutati 2-klassiline ühe õpetajaga Pärnu Tütarlastekool Neitsite Kooli nime all. ... 5. september – Christoph Martin Wieland, saksa kirjanik August II, Poola kuningas Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
1734

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1700. aastad | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1730 | 1731 | 1732 | 1733 | 1734 | 1735 | 1736 | 1737 | 1738 | ► | ►► 1734. aasta (MDCCXXXIV) oli 18. sajandi 34. aasta. ... 26. märts / 6. aprill – Alexandre Clapier de Colongue immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda. Räpina mõisas asutati paberivabrik. See on vanim praeguseni tegutsev tööstusettevõte Eestis. Ettevõtte kuldajal toodeti seal ka rahapaberit. 23. jaanuar – Wolfgang von Kempelen, leiutaja ja riigiametnik 20. veebruar – Franz Ignaz Beck, saksa helilooja 22. märts – Nikolai Repnin, Venemaa diplomaat ja sõjaväelane 23. mai – Franz Mesmer, saksa astroloog ja arst 18. juuli – Giuseppe Piermarini, itaalia arhitekt 25. juuli – Ueda Akinari, jaapani kirjanik ja waka-luuletaja 3. september – Joseph Wright, Suurbritannia kunstnik 17. september – Jean-Baptiste Le Prince, prantsuse graafik ja maalikunstnik 17. oktoober – Grigori Orlov, Venemaa riigitegelane 17. detsember – Maria I, Portugali ja Brasiilia kuninganna 28. jaanuar – Danõlo Apostol, ukraina kasakate väejuht 30. jaanuar – Lovisa von Burghausen, baltisaksa päritolu Rootsi memuaarikirjanik 2. märts – Domenico Trezzini, Šveitsi-Itaalia arhitekt 29. august – Berndt Otto Stackelberg, baltisaksa päritolu Rootsi sõjaväelane 18. detsember – Magnus Stiernstråle, Rootsi sõjaväelane Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 96
Mage sõstar

Mage sõstar (Ribes alpinum) on taimeliik sõstraliste sugukonnast sõstra perekonnast. Viljadeks on punased marjad. Need meenutavad punast sõstart ning on söödavad, kuid maitsetud. Mage sõstar haarab ka varem eraldi liigiks peetud heleda sõstra. Mage sõstar andmebaasis eElurikkus
Hele sõstar

Hele sõstar (Ribes lucidum Kit.) on varem eraldi liigiks peetud taim sõstraliste sugukonnast sõstra perekonnast. Praegu on ta arvatud kuuluvaks liiki mage sõstar. Heledat sõstart eristati mageda sõstra tavalisemast vormist rohkemaõieliste emasõisikute (5–8 õit õisikus, magedal sõstral enamasti 3) ja pikema keskmise hõlma poolest lehel. Heledat sõstart eristas ja tema esinemist Eestis kirjeldas Albert Üksip, kes pooldas kitsamat liigikäsitlust kui enamik teisi botaanikuid. Kukk, T. 1999. Eesti taimestik. Lk. 182. Eesti NSV floora 2. kd. (1962), lk. 181, 189, 190. Hele sõstar andmebaasis eElurikkus
Halvatus

Halvatus ehk paralüüs on seisund, mida iseloomustab lihasjõu langus. Sõltuvalt halvatuse liigist (spastiline või lõtv) võivad kaasuda mitmed muud nähud: lihastoonuse muutused; reflekside kvantiteedi ja kvaliteedi häired; lihaskõhetus.
Spastiline halvatus

Spastiline halvatus ehk tsentraalne halvatus on halvatus, mis tekib kesknärvisüsteemi kahjustusel (insult, kasvaja, trauma, entsefaliit, laste tserebraalparalüüs, multiipel- ehk hulgiskleroos, amüotroofiline lateraalskleroos). Spastilist halvatust iseloomustab: lihastoonuse suurenemine reflekside elavnemine patoloogiliste reflekside esinemine vähene lihasatroofia
1735

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1700. aastad | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1731 | 1732 | 1733 | 1734 | 1735 | 1736 | 1737 | 1738 | 1739 | ► | ►► 1735. aasta (MDCCXXXV) oli 18. sajandi 35. aasta. ... ... 1. veebruar – Joseph Alvinczy von Berberek, Austria väejuht 19. veebruar – Johann Matthias Harder, Pärnu kaupmees 5. juuli – August Ludwig von Schlözer, saksa ajaloolane 5. september – Johann Christian Bach, saksa helilooja 28. september – Augustus FitzRoy, kolmas Graftoni hertsog, Suurbritannia poliitik 30. oktoober – John Adams, 2. Ameerika Ühendriikide president 4. detsember – Josephus Nicolaus Laurenti, Austria arst ja loodusuurija 18. juuli – Johann Krieger, saksa helilooja ja organist 24. september – Petr Brandl, tšehhi maalikunstnik 8. oktoober – Jean-Baptiste Martin, prantsuse maalikunstnik 12. november – Jacques Adam, prantsuse tõlkija
Veiko Rea

Veiko Rea on eesti akordionist. Pärast Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi muusikaosakonna lõpetamist 1996. aastal on ta tegutsenud muusikuna sünnipäevadel, tantsuõhtutel ja mujal meeleolumuusikat esitades. Mänginud ansamblis Amorada[viide?] saateks Liisi Koiksonile, rahvamuusikaansamblis Cantelo, ladinaameerika muusika ansamblis El Gringo[viide?], kreeka muusika ansamblis Rembetes[viide?]. Esitanud Raimond Valgre loomingut. Teinud kaasa Endla teatri muusikalides "Irma La Douce" ja "Suvitajad".[viide?] Ta töötab Pärnu Kunstide Koolis juhiabina. [https://kunstidekool.parnu.ee/kontaktid/ Pärnu Kunstide Kooli veebisait.
Artur Żmijewski

Artur Jacek Żmijewski (sündinud 26. mail 1966 Varssavis Poolas) on poola multimeediakunstnik. 2005. aasta Veneetsia biennaalil esindas ta Poolat kontroversiaalse tööga "Powtórzenie", mis kujutas endast Philip Zimbardo Stanfordi vanglaeksperimendi kordamist. Sissekanne Poola Kultuuriinstituudi saidil (inglise keeles) Tutvustus saidil culture.pl (inglise, prantsuse ja poola keeles)
Gerald Raunig

Gerald Raunig (sündinud 1963 Klagenfurtis) on Austria filosoof ja kunstiteoreetik. Ta õppis Viinis ja Klagenfurtis filosoofiat, klassikalist filoloogiat ja ajalooteadust ning sai filosoofiadoktori kraadi. Üks tema tuntumaid teoseid on "Kunst und Revolution" (2005).
Araablased

Araablased on semiidi päritolu rahvas, kes iidsest ajast elas Araabia poolsaarel. Alates 7. sajandist segunesid araablased islami levitamise käigus nende poolt vallutatud alade elanikega, kes suurelt jaolt assimileeriti. Araablase tunnuseks peetakse enamasti seda, et tema emakeel on araabia keel. On siiski erandeid: näiteks juute, kelle emakeel on araabia keel, ei nimetata tavaliselt araablasteks. Araablased on enamasti sunniidi muslimid, kuid nende seas on ka palju šiiite (peamiselt Iraagis, Jeemenis, Süürias ja Liibanonis) ja kristlasi (peamiselt Liibanonis, Süürias ja Egiptuses). Kristlastest araablased kuuluvad enamasti idakirikutesse (näiteks nestoriaanid ja Süüria õigeusu kirik). Seetõttu ei saa religiooni araablase tunnusena kasutada. Pealegi olid araablased ka näiteks 5. sajandi Meka elanikud. Mõnikord määratletakse araablasi ka sünnikoha (Araabia poolsaar) järgi, kuid ka see ei ole tänapäeval enam otsustav kriteerium. Sageli arvatakse, et kõigi araablaste ühine esivanem on Aabraham (araabia keeles Ibrahim) või et kõik araablased põlvnevad Araabia poolsaarel elanud inimestest, kuid ka see ei pea paika. Sageli peetakse araablasi mitte üheks rahvuseks, vaid kultuuriliseks ühenduseks. Aluseks on see, et enamik araablasi on araablaste poolt alistatud rahvaste (sealhulgas aramealaste, egiptlaste, berberite, Lähis-Ida helleniseeritud elanike ja Põhja-Aafrika romaniseeritud elanike) järeltulijad. Riigid, kus domineerivad araablased, on Maroko, Mauritaania, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Egiptus, Sudaan, Saudi Araabia, Palestiina Riik (Jordani jõe Läänekallas ja Gaza sektor), Jordaania, Liibanon, Süüria, Djibouti, Somaalia, Iraak, Kuveit, Jeemen, Katar, Bahrein, Araabia Ühendemiraadid ja Omaan. Araablaste üldarvuks maailmas hinnatakse 200 miljonit. Kõige rohkem elab neid Egiptuses (66,8 miljonit 2001. aastal). Eestis elas 2021. aasta rahvaloenduse andmetel 489 araablast (367 meest ja 122 naist). Neist 11 olid Eesti kodanikud. Muhammadi ajast peale on araablaste mõju maailmale on olnud väga suur. Keskajal nimetati araablasi saratseenideks. Araablased on valitsenud mitmes Lõuna-Euroopa osas: Pürenee poolsaarel, Sitsiilias, Maltal ja Küprosel. Maltal räägitavat keelt (malta keelt) peetakse araabia keele murdeks. ababda araabia keel Araabia Liiga Araabia maad kalifaat Muhammad panarabism semiidid https://andmed.stat.ee/et/stat/rahvaloendus__rel2021__rahvastiku-demograafilised-ja-etno-kultuurilised-naitajad__rahvus-emakeel/RL21442/table/tableViewLayout2
1736

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1700. aastad | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1732 | 1733 | 1734 | 1735 | 1736 | 1737 | 1738 | 1739 | 1740 | ► | ►► 1736. aasta (MDCCXXXVI) oli 18. sajandi 36. aasta. 12. veebruar – Pärsia kuningaks sai Nadir šahh. Liivimaa kindralsuperintendendiks sai pietist Jakob Benjamin Fischer. September: Tallinnas esineb jutlustega Herrnhuti koguduse looja ja peamees krahv Nikolaus Ludwig von Zinzendorf. Jutluste tagajärjel suureneb poolehoid juba varem populaarseks muutunud vennastekoguduse liikumisele veelgi. ... 19. jaanuar – James Watt, šoti insener 25. jaanuar – Joseph-Louis Lagrange, itaalia matemaatik ja astronoom 30. jaanuar – Johan Rudolph Thiele, saksa päritolu Taani raamatutrükkal ja kirjastaja 3. veebruar – Johann Georg Albrechtsberger, austria helilooja, muusikateoreetik ja -pedagoog 18. veebruar – Otto Magnus von Stackelberg, Vene diplomaat, krahv 14. juuni – Charles Augustin de Coulomb, prantsuse teadlane 27. oktoober – James Macpherson, šoti kirjanik ja poliitik 30. november – Samuel Greigh, šoti mereväeohvitser Venemaa keisririigi teenistuses 9. detsember – Heinrich Johann von Wrangell, baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane 17. jaanuar – Matthäus Daniel Pöppelmann, saksa arhitekt 31. jaanuar – Filippo Juvarra, itaalia arhitekt ja lavakunstnik 7. märts – Hans Heinrich von Tiesenhausen, baltisakslasest Rootsi sõjaväelane ja Eestimaa rüütelkonna peamees 1. juuli – Ahmed III, Osmanite riigi sultan 16. september – Daniel Gabriel Fahrenheit, saksa füüsik, leiutaja ja mõõteriistade valmistaja 18. oktoober – Gustav Christian von der Pahlen, baltisaksa aadlik Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 96
Evandro Agazzi

Evandro Agazzi (sündinud 23. oktoobril 1934 Bergamos) on itaalia teadusfilosoof. Ta on Genova Ülikooli professor. 2011 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks "Filosofia, scienza e verita", 1989 "Right, wrong and science: the ethical dimensions of the techno-scientific enterprise", 2004
Fianarantsoa

Fianarantsoa ('hea õpetus') on omavalitsusega linn Madagaskari kaguosas, Haute Matsiatra piirkonna keskus. Geograafilised koordinaadid on 47°05' E, 21°28' S. Linn paikneb 1200 m kõrgusel merepinnast. Kuni 2009. aastani oli linn ka Fianarantsoa provintsi keskus. Fianarantsoa on suuruselt neljas linn Madagaskaril. Elanike arv on 2001. aasta rahvaloenduse andmetel 144 225. 2001: 144 225 (rahvaloendus) 2005: 160 550 2008: 174 654 Fianarantsoa on tuntud Madagaskari viinamarjakasvatuse pealinnana. Linn on asutatud 1830. Linna asutamine omistatakse merinade kuningannale Ranavalonale, kes olevat kavandanud selle Antananarivo kõrval teise pealinnana ning sõjalise eelpostina Madagaskari keskplatoode põhjaosa kaitseks. Linna planeering järgib tõesti Antananarivo oma. Kui saabusid Euroopa misjonärid, sai Fianarantsoast erinevalt Antananarivost, mis oli protestantide kontrolli all, katoliikluse levitamise keskus. Suur osa linna praegusest planeeringust kujunes 1920. aastatel ikka veel Antananarivo eeskujul. Linnas on katedraali ja ajalooliste hoonetega ülalinn, kontorite ja pankadega kesklinn ning kaupluste ja raudteejaamaga alalinn. Asendikaart Fianarantsoa ülalinn Mongabay.com Fotod
Haute Matsiatra piirkond

Haute Matsiatra piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Madagaskari kesk-lõunaosas. Piirkond loodi 2004. aastal Fianarantsoa provintsis, 2009. aastal provintsid kaotati ja piirkonnad said 1. järgu haldusüksusteks. Piirkonna pindala on 21 080 km2 ja elanike arv 1 128 900 (2004). Piirkonna keskus on Fianarantsoa.
1737

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1700. aastad | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1733 | 1734 | 1735 | 1736 | 1737 | 1738 | 1739 | 1740 | 1741 | ► | ►► 1737. aasta (MDCCXXXVII) oli 18. sajandi 37. aasta. ... Juulis kaebas Virumaa Vohnja mõisa mölder Jaan Venemaa keisrinnale oma mõisniku ülekohtu eest. Sündmuse edasine käik viis välja Roseni deklaratsioon kuulutamiseni. ... 23. jaanuar – John Hancock, ameerika kaupmees ja poliitik 9. märts – Josef Mysliveček, tšehhi helilooja 8. mai – Edward Gibbon, inglise ajaloolane 24. juuli – Alexander Dalrymple, šotlasest Briti geograaf 5. august – Johann Friedrich Struensee, saksa arst ja Taani poliitik 12. august – Antoine-Augustin Parmentier, prantsuse farmatseut, hügieenik ja agronoom 9. september – Luigi Galvani, itaalia arst, füüsik ja filosoof 14. september – Michael Haydn, Austria helilooja 26. detsember – Friedrich Josias, Austria sõjaväelane, väejuht 18. detsember – Antonio Stradivari, itaalia viiulimeister Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 96
Fianarantsoa provints

Fianarantsoa provints on endine 1. järgu haldusüksus Madagaskaril. 2009. aastal provintsid kaotati, 1. järgu haldusüksusteks said 2004. aastal provintside jagamisel tekkinud piirkonnad. Provintsi pindala oli 103 272 km², elanike arv 3,36 miljonit. Standardi ISO 3166-2 järgi on Fianarantsoa provintsi tähis MG-F. Provintsi alal on neli suurt rahvusparki: Ranomafana rahvuspark Midongy du Sud Isalo rahvuspark Andringitra rahvuspark
Abhaasia ja Lõuna-Osseetia tunnustamine

Abhaasia ja Lõuna-Osseetia tunnustamine on kahe vaidlusaluse territooriumi – Abhaasia ja Lõuna-Osseetia – rahvusvaheline tunnustamine iseseisvatena. Pärast 2008. aasta Lõuna-Osseetia sõda on neid tunnustanud vastavalt kuus ja viis ÜRO liikmesriiki (kuigi Vanuatu võttis hiljem Abhaasia tunnustuse tagasi). Abhaasia ja Lõuna-Osseetia tunnustavad üksteist ning neil on ka mõne ÜRO-välise riigi tunnustus. Enamik maailma riike peab neid aga Gruusia osaks. 26. august 2008 – Venemaa 3. september 2008 – Nicaragua 10. september 2009 – Venezuela 15. detsember (Abhaasia), 16. detsember (Lõuna-Osseetia) 2009 – Nauru 22. juuli 2018 – Süüria 23. mail 2011 tunnustas Abhaasia iseseisvust Vanuatu. 19. juunil tühistas uus valitsus tunnustamisotsuse. 13. juulil 2013 selgus Vanuatu suurimast ajalehest Vanuatu Daily Post siiski, et Gruusia territoriaalset terviklikkust oli tunnustanud juba Vanuatu eelmise peaministri poolt erru saadetud ehk endine Vanuatu alaline esindaja ÜRO juures, hr Kalpokas. Ühtlasi on Vanuatu juhtkonna poolt tegemata kõik vajalikud rahvusvahelised ja õiguslikud protseduurid ning vormistamata kõik asjakohased dokumendid, et võtta tagasi Abhaasia riigi tunnustamisotsus. Seega on siiani tühistamata Vanuatu tunnustamine Abhaasia suhtes. 18. september (Abhaasia), 19. september 2011 (Lõuna-Osseetia) – Tuvalu 31. märtsil 2014 tühistas Tuvalu Abhaasia ja Lõuna-Osseetia tunnustamise ning sõlmis diplomaatilised suhted Gruusiaga. 2008. aasta Lõuna-Osseetia sõda Tunnustamata riikide loend 2006. aasta Lõuna-Osseetia iseseisvusreferendum Kosovo iseseisvusdeklaratsioon Медведев признал независимость Южной Осетии и Абхазии Независимость Абхазии и Южной Осетии признало Никарагуа Венесуэла признала независимость Южной Осетии и Абхазии Абхазия и Науру подписали соглашение об установлении дипотношений "Уволенный посол, или очередной прокол грузинской дипломатии" АПСНЫПРЕСС, 17.07.2013 Абхазию признало государство Тувалу – Lenta.ru, 23.09.2011 This Tiny Pacific Island Nation Just Gave Russia a Big Bruise, The New Republic, 2. aorill 2014
1738

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1700. aastad | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1734 | 1735 | 1736 | 1737 | 1738 | 1739 | 1740 | 1741 | 1742 | ► | ►► 1738. aasta (MDCCXXXVIII) oli 18. sajandi 38. aasta. ... ... 7. jaanuar – Matthias Calonius, Soome õigusteadlane ja riigimees 21. jaanuar – Pjotr Zavadovski, Venemaa sõjaväelane 15. märts – Cesare Beccaria, Itaalia kriminoloog, jurist ja filosoof 28. mai – Joseph-Ignace Guillotin, prantsuse arst, poliitik ja vabamüürlane 4. juuni – George III 12. juuni – Peter Vitus von Quasdanovich, Austria sõjaväelane 3. juuli – John Singleton Copley, maalikunstnik 13. november – Christian Adolph Klotz, saksa filoloog 15. november – William Herschel, Saksa-Inglise astronoom ja optik, Uraani avastaja 25. november – Thomas Abbt, saksa kirjamees ja filosoof 17. jaanuar – Jean-François Dandrieu, prantsuse organist, klavessinist ja helilooja 16. märts – George Bähr, saksa arhitekt
Vatovavy-Fitovinany piirkond

Vatovavy-Fitovinany piirkond on endine 1. järgu haldusüksus (piirkond) Madagaskari idaranniku lõunaosas. Piirkond moodustati 2004. aastal Fianarantsoa provintsis, 2009. aastal provintsid kaotati ja piirkondadest said 1. järgu haldusüksused. Piirkond piirnes põhjas Atsinana piirkonnaga, läänes Amoron'i Mania piirkonna ja Haute Matsiatra piirkonnaga ning lõunas Atsimo-Atsinanana piirkonnaga. Piirkonna pindala oli 19 605 km²2 ja elanike arv 1 097 700 (2004). Piirkonna keskus oli Manakara. Piirkonda juhtis 2012. aastast Georget Mandehatsara. 16. juunil 2021 moodustati Vatovavy-Fitovinany piirkonna asemele Fitovinany piirkond halduskeskusega Manakaras ja Vatovavy piirkond halduskeskusega Mananjarys.
Betsimisarakad

Betsimisarakad (malagassi betsimisaraka 'lahutamatud') on malagasside etniline rühm. Nad moodustavad 15% Madagaskari elanikkonnast ning elavad Madagaskari saare kogu idarannikul. Betsimisarakad on Aafrika päritolu. Hõim moodustus 1720, kui piraat Thomas White (malagassi nimi Ratsimilaho) moodustas hõimuliidu kaitseks lõuna poolt tulevate sissetungijate (Tsikao konföderatsioon) eest ning Fenoarivo hõivamiseks. Betsimisarakad on paiksed talupojad, meresõitjad, kalurid ja kaupmehed.
1900. aasta Pariisi maailmanäitus

1900. aasta Pariisi maailmanäitus (prantsuse Exposition universelle de 1900) oli Pariisis 1900. aasta 15. aprillist kuni 12. novembrini toimunud maailmanäitus. Näitusel oli üle 76 000 eksponendi ning rekordilised rohkem kui 50 miljonit külastajat. Näituse puhul ehitati muu hulgas Orsay raudteejaam, millest hiljem sai Orsay muuseum; Lyoni raudteejaam ja Aleksander III sild. Ka Pariisi esimene metrooliin alustas tööd maailmanäituse ajal. Suurt tähelepanu äratas umbes 10 meetri kõrgusel paiknev paviljone ühendav liikuv kõnnitee. Rajatud oli rahvaste tänav, mille ääres olid eri maade paviljonid. Soomel oli võimalus püstitada oma paviljon ning see äratas suurt tähelepanu. Selle projekteerisid Herman Gesellius, Armas Lindgren ja Eliel Saarinen ning kujundas Akseli Gallen-Kallela. Edu maailmanäitusel pani aluse soome kunsti, eriti aga arhitektuuri rahvusvahelisele läbimurdele. Esimest korda esitati publikule helifilmi. Esil oli ka eskalaator, maapähkliõlil töötav diiselmootor ja tolle aja suurim refraktorteleskoop. Auguste Rodin finantseeris oma teoste näitust ise. Hispaania paviljoni märkamatus nurgas oli aga koha leidnud tollal verinoore ja tundmatu Pablo Picasso maal "Viimased hetked". Samal ajal peeti Pariisis ka olümpiamängud, mis kestsid viis kuud. Spordivõistlused jäid aga maailmanäituse varju. Isegi olümpiamedalid olid tegelikult maailmanäituse sümboolikaga plaketid ning need saadeti sportlastele hiljem koju järele. Eesti rahvalaule esitas esimene rahvalaulu propageerinud kutseline laulja Aino Tamm, kes sai prantsuse laulude esitamise eest prantsuse keele- ja kultuuriseltsi Alliance Française suure hõberaha. Eduard Vilde käis Pariisi maailmanäitusel Eesti Postimehe lähetusel. Pariisi maailmanäituse Grand Prix' said Kreenholmi vabriku tekstiiltooted ja Lutheri vabriku kullatud servadega vineerkandik. http://paber.maaleht.ee/?page=Rubriigid&grupp=artikkel&artikkel=13190[alaline kõdulink] http://www.emic.ee/page.php?id=6 http://www.eestigiid.ee/?Person=nimi&PYear=aasta&start=240&ItemID=324 http://www.virumaa.ee/discuss/msgReader$8859 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. detsember 2011. Vaadatud 30. augustil 2008.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) 19th Century Architecture Pilte 1900. aasta maailmanäituselt