laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lee Cheol-ha

Lee Cheol-ha (korea 이철하, sündinud 12. septembril 1970) on Lõuna-Korea filmilavastaja. "Love Me Not" (2006) "Story of Wine" (2008) Lee Cheol-ha andmekogus IMDb (inglise) Lee Cheol-ha Official site Lee Cheol-ha HanCinema
Kamikaze (taifuun)

Kamikaze (jaapani keeles 神風 'jumalik tuul') oli ajaloolise pärimuse järgi taifuun, mis 13. sajandil hävitas kahel korral Jaapanit vallutada üritanud mongolite laevastiku. Hubilai-khaani laevastik üritas Jaapanit vallutada 1274. ja 1281. aastal.
Piret Ilves

Piret Ilves (sündinud 30. detsembril 1983) on eesti moekunstnik ja teadliku tekstiilitarbimise edendaja. Alates 2009. aastast omanimelise rõivabrändi omanik.[viide?] Võitis 2014. aastal auhinna Kuldnõel. 2007 BA, moekunstniku-disaineri eriala 2008 – SuperNoova autorikollektsioon vanemas kategoorias 2008 – autorikollektsioon Tallinn Fashion Weeki raames 2009 – autorikollektsioon ERKI moesõul 2010 – autorikollektsioon Tallinn Fashion Weeki raames 2011 – autorikollektsioon Tallinn Fashion Weeki raames 2012 – autorikollektsioon Tallinn Fashion Weeki raames 2013 – autorikollektsioon Tallinn Fashion Weeki raames 2014 – autorikollektsioon Tallinn Fashion Weeki raames 2015 – autorikollektsioon Tallinn Fashion Weeki raames 2016 – autorikollektsioonid Tallinn Fashion Weeki raames 2017 – autorikollektsioon 2018 – autorikollektsioon Kuldnõel Koduleht http://catwalk.delfi.ee/uudised/artiklid/kuldnoela-voitja-piret-ilves-minu-loomingut-saab-kanda-mitmes-votmes?id=72866881 http://naine24.postimees.ee/3372913/eesti-esiminimalist-piret-ilves-kuldnoelaga-kroonitud
Viru Folk

Viru Folk on alates 2008. aastast augustis Käsmus toimuv muusikafestival. Viru Folki korraldab MTÜ Viru Folk, festivali peakorraldaja on Peep Veedla. Viru Folk on saanud kahel korral (2015 ja 2017) Euroopa Festivalide Liidu kvaliteedimärgise EFFE. Alates 2013. aastast on Viru folk keskendunud teemafestivalide raames igal aastal ühe piirkonna muusikale ja kultuurile. 2008 - Lääne-Virumaa turismitegu 2009 – Lääne-Virumaa kultuuripärl 2009 – Põhja-Eesti parim turismisündmus 2010 – Aasta keskkonnategija 2024 - Lääne-Virumaa aasta turismitegu Kaunid Kontserdid Käsmus Viru Folgi koduleht Paavle, Silja (9. august 2019). "Peep Veedla: „Kes Viru Folgi maha magab, raiskab lihtsalt oma aega!"". Õhtuleht. "Festivali korraldajad". Viru Folk. Vaadatud 17. detsembril 2023. Mäe, Aarne (11. juuni 2015). "Viru Folk ja Pärna festival said Euroopa festivalikataloogi kvaliteedimärgi". Virumaa Teataja. Ehrlich, Kristi (10. mai 2017). "Viru Folk pälvis taas Euroopa kvaliteedimärgise". Virumaa Teataja. Ojaperv, Aivar (17. juuli 2019). "Peep Veedla: Käsmu inimestel käib ajaarvamine folgist folgini". Virumaa Teataja. "Bra! Suvine Viru Folk tuleb sel aastal Rootsi moodi". Kroonika. 9. aprill 2013. "Viru Folk tutvustab saami kultuuri". Kuulutaja. 1. august 2014. "Viru Folgil on tulemas Taani aasta!". Elu24. 20. november 2014. "Viru Folk toob tänasest külastajateni põhjala saarte muusikud". ERR. 12. august 2016. "Viru Folk tähistab Soome juubeliaastat!". Postimees. 24. jaanuar 2017. "Viru Folk 2018". EV100. 2018. "Viru folk paneb Iiri muusika saatel rahval jalad keerlema". Elu24. 9. august 2019. Viita-Neuhaus, Anu (11. august 2020). "13. Viru Folk Põhjamaine. Karge. Rahulik. Nagu Norra". Virumaa Teataja. Lk 4. Devaney, Kärt; Semjonov, Sten; Luik, Lisette (8. august 2021). "Viru Folk on surnud, elagu Viru Folk!". Virumaa Teataja. Devaney, Kärt (30. juuli 2022). "PEEP VEEDLA: korraldan Viru Folki tundega, nagu teeksin maailma parimat festivali". Virumaa Teataja. Lk 4. "Viru Folk keskendub tänavu Briti saarte muusikale ja kultuurile". ERR. 7. august 2023. "Viru Folk 2024 Alpi-Aasta Käsmus". Viru Folk. Vaadatud 18. detsembril 2023. "8.-9. augustil 2025 toimuv 18. Viru Folk teeb tribuutkontseridga kummarduse Kanada legendaarsele lauljale Leonard Cohenile". Vaadatud 04.10.2024. "Selgusid Lääne-Virumaa turismivaldkonna parimad 2008". Virumaa Nädalaleht. 17. veebruar 2009. "Kultuuripärliks osutus Viru Folk". Virumaa Teataja. 30. detsember 2009. "Põhja-Eesti parimaks turismisündmuseks valiti Viru Folk". Virumaa Teataja. 4. november 2009. "Rakvere lasteaed ja Viru Folk said keskkonnateo preemia". Virumaa Teataja. 1. detsember 2010. Volter, Kevin (3. oktoober 2024). "Maakonna turismiedendajatele anti üle tänukirjad". Virumaa Teataja. Vaadatud 4. oktoobril 2024.
Kala (täpsustus)

Sõna "kala" võib tähendada mitut asja. Kala on mis tahes loom, mis kuulub kalade rühma. Kala on kalade elunditest, eelkõige lihastest saadav toiduaine. Kalad on tähtkuju. Kalad on sodiaagimärk. Kala on eesti ansambel. "Kala" on M.I.A. album.
Eve Luik

Eve Luik (sündinud 5. oktoobril 1949) on eesti kunstnik. "Lähme külla: Eve Luik" Eesti Televisiooni saade, 1995 "Eve Luik on iluotsija" Tartu Postimees, 9. detsember 1996
Tee õnnele

"Tee õnnele" (originaalpealkirjaga "Wege zum Glück") on saksa seriaal, mida hakati tootma 2005. aastal. Sarja pikkuseks oli plaanitud 250 osa, aga seriaal sai Saksamaal nii populaarseks, et sarja tehti veel kolme hooaja jagu. "Bianca – tee õnnele"
Tornio jõgi

Tornio (rootsi Torne älv, soome Tornionjoki, põhjasaami Duortnoseatnu, meä Tornionväylä) on jõgi Põhja-Euroopas Rootsis ja Soomes. Jõgi algab Rootsist Kiruna vallast Torneträski järvest. Ülemjooksul voolab Tornio valdavalt kakku. Junosuandos jõgi hargneb, suurem osa vett voolab Tärendö jõkke. Pärast Muonio suuet voolab valdavalt lõunasse. Alates Pajala valla lõunapiirist on Tornio Soome ja Rootsi vaheline piirijõgi. Jõe suudmes asub Tornio ja Haparanda kaksiklinn. Tornio jõgi suubub Põhjalahte.
Belau saared

Belau on Belaule kuuluv saarestik Mikroneesias, osa Karoliini saartest. Saared asuvad umbes 900 km kaugusel Filipiinide Mindanao saarest idas ja umbes 900 km Uus-Guinea saarest põhjas. Saarestik koosneb 26 vulkaanilise tekkega saarest ja neid ümbritsevast korallrifist. Suuremad saared on Babelthuap, Koror, Urukthapel, Mercherchar, Peleliu ja Angaur. Suuremad saared on mägised, väiksemad on madalad korallsaared. Suurim kõrgus on 628 meetrit.  Belau – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sør-Varangeri vald

Sør-Varanger (põhjasaami Mátta-Várjjat ja kveeni Etelä-Varang) on vald Norras Finnmargi maakonnas. Valla asulad on Kirkenes, Hesseng, Sandnes, Bjørnevatn, Jarfjord, Svanvik, Skogfoss, Vaggetem, Neiden, Bugøyfjord ja Bugøynes. Valla halduskeskus on Kirkenes. Sør-Varanger on Norra kirdepoolseim vald. See piirneb idas Venemaa ja läänes Soomega. Norra valdadest piirneb Sør-Varanger Unjárga vallaga läänes ning üle Varangeri fjordi Vadsø ja Vardø vallaga põhjas. Vallas valitseb lähisarktiline kliima. Varangerfjorden, Bøkfjorden, Langfjorden, Jarfjorden, Munkefjorden, Neidenfjorden, Kjøfjorden, Korsfjorden, Bugøyfjorden Skogerøya, Reinøya, Holmengrå, Bugøya, Prestøya, Revøya, Kjøøya, Kjelmøya Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Sør-Varangeri vald
Gentoo

Gentoo Linux on Linuxi distributsioon, mis on projekteeritud modulaarsena, portatiivsena ja optimeerituna kasutaja arvutile. See saavutatakse kõigi programmide kompileerimisega lähtekoodist. Suur hulk programme on saadaval ka arhitektuuripõhiste binaarpakettidena, mis vähendab kompileerimisaega, kuid sellega rikutakse Gentoo vaimu ja kaob "isetegemise" võlu. Programmide lisamine, uuendamine ja kustutamine käib programmi Portage abil.  Pikemalt artiklis Portage Portage on paketihaldussüsteem, mis aitab kasutajal programme lisada, uuendada ja kustutada. Portage on kirjutatud Pythonis, mis on põhiline Gentood kasutusvahend. Süsteemi ennast nimetatakse Portage'iks, kuid enamus tegevusi toimub terminaliprogrammi Emerge abil. Portage süsteem võimaldab kasutada lippe, millega saab määrata, missugused programmi vahendid kompileeritakse programmidesse ja missugused mitte. Näiteks saab DVD-ga arvutil tuua sisse DVD toetuse, DVD-ta arvutil aga see kompileerimata jätta. Lipud võivad tugevalt mõjutada suhtust teiste programmidega ja nende kasutamine on üks moodus programmide seadmiseks. Paketihalduri Portage lippudega kontrollitakse, milliseid funktsioone mingi pakett täitma peab ja milliseid mitte. Näiteks Fedora või Mandriva Linuxile on keerukas paigaldada ainult KDE kasutajaliidest, sest paljud rakendused on kompileeritud toetama ka GNOME kasutajakeskkonda. Seetõttu paigaldatakse arvutisse ikkagi paljud GNOME keskkonna teegid. Näiteks programmi Samba paigaldus Fedora või Mandriva Linuxile nõuab ka printimissüsteemi Cupsi teekide paigaldamist, olenemata sellest, kas on kavas printida või mitte. Nii Fedora kui ka Mandriva Linuxis saab pakette ise kompileerida, kuid mõningaid vahendeid on hiljem väga keerukas süsteemist eemaldada. Meediamängija Mplayeri kompileerimisel ja paigaldamisel saab täpselt ette anda omadusi: protsessori käsustike toetus (mmx, mmx2, 3dfx, 3dnow, 3dnowex), helisüsteemid (oss, alsa), kodekid (xvid, divx, oggvorbis), lisaseadmete (dvd, juhtkang) jt. toetus. Linux From Scratch UNIXi-laadne operatsioonisüsteem Operatsioonisüsteem
Camp Rock (filmimuusika album)

"Camp Rock" on samanimelise Disney kanali Disney Channel Original Movie (DCOM) filmi soundtrack (filmimuusika), mis anti välja 17. juunil 2008. Albumi kõik laulud tehti täielikult kättesaadavaks "Camp Rocki" kodulehel üheks nädalaks, mis algas 10. juunil 2008. Täielik soundtrack esilinastus Radio Disneys 14. juunil 2008 "Planet Premiere: Camp Rocki" ajal. Filmimuusika album anti välja Ameerika Ühendriikides 14. juulil 2008. Filmimuusika album (nii originaal kui ka kahe CD-ga Collectori väljaanne) on täiustatud CD, mis sisaldab klippi "This Is Me" akustilisest versioonist, kui plaati mängitakse arvutiga, millel on internetiühendus. 16. novembril 2008 anti välja karaoke / instrumentaalne versioon "Camp Rocki" filmimuusikast. See ei ole saadaval iTunesis, kuid seda saab osta sellistest kauplustest nagu Wal-Mart, Target (USA-s) jne. Samuti on olemas eksklusiivne 2-CD kollektori väljaanne, mis on saadaval ainult Targeti jaekauplustes. 2-CD komplekt sisaldab: 1. plaat: "Camp Rocki" filmimuusika 2. plaat: boonus-DVD, mis sisaldab : "Rock On: Making of the Music" (muusika tegemine) Jonas Brothersi albumi "A Little Bit Longer" tutvustus Fotode slaidiesitus "Start the Party" muusikavideo "Camp Rocki" kleepsud Eriline slaidipakett koos spetsiaalselt sisestatavate sõnadeprospektiga Tekstihelinate sedel Camp Rocki lugudele helinatena CD – lisaks põhialbumi materjalile sisaldab see järgmisi lugusid: CD-ROM-il veel: taustapildid, ekraanisäästjad ja fotod Boonus-DVD: "Rock On: Making of the Music" Jonas Brothers, albumi "A Little Bit Longer" tutvustus Demi Lovato albumi "Don't Forget" tutvustus "We Rock" (video) "Start the Party" (video) "Play My Music" (video) "Start the Party" video tegemine DVD tutvustus (koos klipiga "Our Time Is Here'ist") "Camp Rocki" Scrapbook (fotode slaidiesitus) "Rock On – Making of the Music" – video muusikategemisest Jonas Brothers – albumi tutvustus "Start The Party" – muusikavideo "Camp Rock Scrapbook" – fotode slaidiesitus Soundtrack jõudis USA iTunes Store'i edetabelis teisele kohale kahe esimese päeva jooksul pärast väljastamist ja Kanada iTunes Store'i edetabelis neljandale kohale. See astus avalikkuse ette Billboard 200 edetabelis kolmandal kohal 188 000 müüdud eksemplariga, mis müüdi esimese nädalaga. See on sertifitseeritud kuldplaadiks ja plaatinaplaadiks USA-s 9. septembril 2008. Albumit on müüdud üle 1 257 000 eksemplari USA-s ja üle 2 000 000 eksemplari maailmas, tehes selle Jonas Brothersi kolmandaks plaatinaalbumiks. "Camp Rocki" koduleht
Unjárga vald

Unjárga (norra Nesseby ja kveeni Uuniemi) on vald Norras Finnmargi maakonnas. Abelsborg (saami Áppošborri) Angsnes (Selešnjárga) Bergeby (Boaresárku) Bunes (Fuoitnjárga) Byluft (Builuokta) Gandvik (Juvravuotna) Gornitak (Gorgŋehat) Grasbakken (Rissebákti) Karlebotn (Stuorravuotna) Meskelv (Álddajohka) Nyborg (Hearrágoahtenjárga) Nyelv (Ođđajohka) Reppen (Reahpen) Sivertbukt (Sirddagohppi) Vainesbund Varangerbotn (Vuotnabahta) Vallast on pärit filosoof Anathon Aall ja poliitik Isak Saba. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Valla koduleht
Levan Gatšetšiladze

Levan Gatšetšiladze (ლევან გაჩეჩილაძე; sündinud 20. juulil 1964) on Gruusia poliitik ja ärimees. 2008. aasta presidendivalimistel oli ta Mihheil Saakašvili peamine vastaskandidaat, kogudes ametlikel andmetel umbes 27% häältest. Gatšetšiladze on edukas veinikaupmees, valitud 1999. aastal Gruusia aasta ärimeheks. Gatšetšiladze valiti esmakordselt parlamenti 1999. aastal tollal Eduard Ševardnadze võimuparteina tegutsenud Gruusia Kodanike Liidu nimekirjas. Ta juhtis ka tollal samasse parteisse kuulunud Mihheil Saakašvili valimiskampaaniat. 2001. aastal lõi Gatšetšiladze koos kaaslastega võimuparteist lahku ning osales erakonna Uued Parempoolsed moodustamisel. Partei juhiks sai Davith Gamkrelidze. 2003. aasta lõpus lõi ta uuest erakonnast lahku, sest parteijuhid ei olnud nõus toetama Saakašvili juhitud roosirevolutsiooni. 2004. aastal valiti Gatšetšiladze parlamenti tagasi ja hoidis madalat profiili kuni 2007. aasta sügisel lahvatanud opositsiooni meeleavalduste puhkemiseni. Sõltumatu parlamendiliige Gatšetšiladze liitus opositsiooniga, nõudis president Saakašvili tagasiastumist ja kuulutas välja näljastreigi. Detsembris sai temast üheksa opositsioonierakonna kompromisskandidaat erakorralistel presidendivalimistel. Presidendikandidaadina lubas ta presidendi ametiposti kaotada ja avaldas toetust konstitutsioonilisele monarhiale. 2009. aasta suvel asutas opositsioonilise, algselt "apoliitilise" liikumise Kaitse Gruusiat ja asus seda juhtima. 2010. aastal osales Gruusia Partei moodustamises. Tema vend Giorgi Gatšetšiladze (hüüdnimega Utsnobi – 'võõras') on Gruusias tuntud poplaulja. Abielus, kolm last.
Hopen

Hopen on Norrale kuuluv saar Svalbardis Teravmägede saarestiku kaguosas, umbes 185 km kaugusel Lääne-Teravmägede lõunatipust idas. Hopen on saarestiku kõige lõunapoolsem saar. Saare geograafilised koordinaadid on 76° 33′ N, 25° 7′ E. Lähim naabersaar on Edgeøya umbes 80 km kaugusel loodes. Hopen on pikk ja kitsas, kirde-edela suunas väljavenitatud kujuga. Saare pindala on 47 km². Saare pikkus on umbes 35 km ja laius 0,5...2,5 km. Hopeni saare moodustab umbes 300 meetri kõrgune platoo, mida läbivad kolm või neli mäekuru. Kurude kohal on saar kohati väga kitsas. Kõrgeim mägi on 370 meetri kõrgune Iversenfjellet saare lõunatipu Kapp Thori lähedal. Saare läänerannik moodustab järsu seina, idarannik on tasane. Hopeni rannikul ei ole ühtki soodsat sadamakohta. Ligipääsu saarele raskendab triivjää ja sage udu. Laevaga ligipääsu raskendab ka madal rannikumeri, mis ulatub kuni kilomeetri kaugusele rannast. Hopen on üks kolmest Svalbardi asustatud saarest Lääne-Teravmägede ja Karusaare kõrval. Saarel tegutseb meteoroloogiajaam ja raadiojaam, kus on neli töötajat. Meteoroloogiajaam asub saare kaguosas Husdalenis umbes 8 kilomeetri kaugusel lõunatipust. Selle ehitasid Teise maailmasõja ajal sakslased. Novembrist juulini on saart ümbritsev meri jääs. Sel ajal külastavad saart jääkarud ja polaarrebased. Saarel ei ole pinnavett. Hopeni taimkate on väga napp, leitud on umbes 30 liiki. Peamiselt kasvavad saarel samblad ja samblikud. Saarele andis 1613. aastal nime inglise vaalakütt Thomas Marmaduke, kes nimetas selle oma laeva Hopewelli järgi. Suvel 1942 uppus Hopeni lähedal 24 Konvoi PQ-17 laeva, mis olid varustusega teel Nõukogude Liitu. Alates 2003. aastast on kogu saar, välja arvatud meteoroloogiajaama ala, looduskaitse all.
Tummfilm

Tummfilm on film, millel puudub sünkroonitud heli (eriti dialoog). Kuni 1920. aastateni olid kõik filmid tummfilmid. Meelelahutuseks mõeldud tummfilmides antakse dialoogi edasi žestide ja miimika abil ning vahetiitritega. Esituse elavdamiseks kinosaalides saadeti filmi näiteks ka klaveril. Idee visuaalset filmimaterjali kombineerida salvestatud helimaterjaliga on küll peaaegu sama vana kui filmikunst ise, kuid salvestatud kõne sünkroonimine liikuva pildiga sai võimalikuks alles 1920. aastate lõpus. 2013. aastal hindas Ameerika Ühendriikide Kongressi Raamatukogu, et 70% Ameerikas tehtud tummfilmidest on täielikult hävinud. "Library Reports on America's Endangered Silent-Film Heritage"
1280. aastad

1280. aastad on aastad 1280–1289. Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Kümnendid: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad - 1280. aastad - 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad Aastad : 1280 1281 1282 1283 1284 1285 1286 1287 1288 1289 ... ... ... ...
Vello Rummo

Vello Rummo (15. mai 1921 Raikküla vald – 24. november 2009) oli eesti teatrilavastaja ja -pedagoog. Ta õppis aastatel 1930–1940 Jakob Westholmi Gümnaasiumis, lõpetas aastal 1941 Tallinna 7. Keskkooli. Mobiliseeriti aastal 1941 Punaarmeesse, kuulus aastani 1945 Eesti laskurkorpusse. Õppis aastatel 1946–1949 Eesti NSV Riiklikus Teatriinstituudis, lõpetas 1953. aastal GITIS-e eesti stuudio ja 1966. aastal samas lavakõne erialal aspirantuuri. 1945. aastast töötas ta Eesti Raadios diktori ja vastutava toimetajana. Alates oktoobrist 1955 töötas ta Eesti Televisioonis; 1. jaanuaril 1956 sai ta Eesti Televisiooni esimeseks pearežissööriks ja 1. oktoobril 1957 kunstiliseks juhiks. Ta oli üks Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri asutajaid 1957. aastal ja rohkem kui kümne aasta vältel selle õppejõud. Aastatel 1969–1982 oli ta Pärnu teatri Endla peanäitejuht ning seejärel kuni 1995. aastani lavastaja. Tema käe all valmis teatris üle 70 lavastuse. 1996 – Pärnu vapimärk 1997 – Johann Voldemar Jannseni nimeline auhind (koos abikaasa Linda Rummoga) Tema isa oli kõnetehnika õpetaja Jaan Rummo, lell kirjanik Paul Rummo. Ta oli abielus näitleja ja näitejuhi Linda Rummoga; nende poeg Tiit Rummo oli geograaf ja ajakirjanik. "Suri lavastaja ja teatripedagoog Vello Rummo" ERR, 24. november 2009. Lilian Vellerand, "Vastab Vello Rummo". Teater. Muusika. Kino
Püstol

Püstol on kompaktne, peamiselt poolautomaatne või ühelasuline lühike tulirelv (käsitulirelv) või õhkrelv, mis on mõeldud tulistamiseks ühe käe abil lühikestele laskekaugustele mille efektiivne sihikulikune kaugus ulatub 25-50 meetrini ning mille padrunid paiknevad käepidemes olevas vahetatavas salves. Tänapäevased püstolid on reeglina poolautomaatsed, st. laevad iga lasu järel uue padruni salvest rauda. Kaasaegsete püstolite salve mahub olenevalt püstolist tavaliselt 6-20 padrunit. Valmistatakse ka automaatse tulerežiimiga püstoleid ehk automaatpüstoleid. Püstol leiutati Hiinas 13. sajandil, Euroopas 15. sajandil. Leiutaja on teadmata. 18. sajandiks hakkas see tähendama käsitulirelvi üldse. Pöörleva trummelsalveega revolver leiutati 19. sajandil. Arvatakse, et sõna "püstol" pärineb tšehhi sõnast píšťala ('vilepill'). Varem seostati seda Itaalia linna Pistoia nimega. Enamikus keeltes, kus seda sõnatüve kasutatakse, on selle sõna teine häälik 'i'. Eesti keel on ainus, kus teine häälik on 'ü'. Selle häälikuvahetuse põhjustas sarnasus sõnaga "püss". Esimesed tulirelvad ehitati Hiinas, kus leiutati püssirohi. Vanim teadaolev pronkstoruga käsirelv on Heilongjiangi käsikahur, mis pärineb aastast 1288. See on ilma käepidemeta ca 34 cm (13,4 tolli) pikk ja kaalub ca 3,55 kg (7,83 naela). Püstolid on levinud tulirelvad tsiviikäibes. Samuti kasutatakse püstoleid laialdaselt turvaettevõtetes ja jõustruktuurides (politsei, piirivalve, sõjavägi). Sõjaväerelvana on püstol kasutusel põhiliselt juhtivkoosseisu, kuulipildurite ja granaadiheiturite sekundaar- või enesekaitserelvana, samuti relvasüsteemi või muu sõjatehnika meeskonnaliikmete enesekaitserelvana. Samuti on püstol (ka õhupüstol) kasutuses võistlusspordis. Robert Adams Benelli Beretta Armscor Astra Charter Arms Chiappa Firearms Cimarron Firearms Colt's Manufacturing Company Fabrique Nationale de Herstal Freedom Arms Griswold and Gunnison Harrington & Richardson Iver Johnson Janz (revolvers) Kimber Manufacturing Korth Magnum Research Manurhin Mateba Arms Meriden Firearms Co. Merwin Hulbert Nagant North American Arms Remington Arms Rossi Royal Small Arms Factory Sturm, Ruger & Co. Smith & Wesson Tanfoglio Taurus Firearms United States Fire-Arms Manufacturing Company A. Uberti, Srl. Parabellum Hussiit 15. sajandil píšťala'ga Püstol 17. sajandi keskpaigast Katalooniast Püstol aastast 1733 Madridist Prantsuse ratsaväe püstol 19. sajandi algusest, valmistatud Saint-Étienne'is Heckler & Koch USP sportpüstol Walther GSP-Expert 22LR Makarovi püstol TT-33 Glock 19x 9×19 mm Parabellum SIG Sauer XM17/XM18 Signaalpüstol Musket Püstolkuulipilduja Padrun Padrunipide Õhupüstol http://www.eki.ee/dict/ety/index.cgi?Q=püstol&F=M&C06=et ÕS: püstol EKSS: püstol query of word of pistol at Online Etymology Dictionary EOK: laskmine
Rootsi Panga auhind majandusteaduses Alfred Nobeli mälestuseks

Rootsi Panga auhind majandusteaduses Alfred Nobeli mälestuseks (rootsi keeles: Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne), sageli nimetatakse seda ka Nobeli majandusauhinnaks, erineb Nobeli auhindadest selle poolest, et see auhind ei ole loodud Alfred Nobeli tahte avaldusena. Auhind on loodud Rootsi Riigipanga (Sveriges Riksbank) kolmesajandaks aastapäevaks 1969.
Bugøynes

Bugøynes (soome keeles Pykeija ) on kaluriküla Norra kirdeosas Troms og Finnmargi maakonnas Sør-Varangeri vallas. Asub Varangeri fjordi ääres Bugøya neemel ja Bugøya saarel. Põhiosa elanikest on 19. sajandi keskel Soome Lapimaalt tulnud immigrantide järglased, kes räägivad kveeni keelt. Seetõttu kutsutakse küla ka nimega Lille-Finland või Pikku-Suomi ('Väike-Soome'). Bugøynes oli üks väheseid Finnmargi külasid, mida sakslased Teise maailmasõja lõpus evakueerudes maha ei põletanud. 1962. aastal sai küla maanteeühenduse. Külas asub 1989. aastal valminud Bugøynesi kabel. Asula on tähtis kamtšatka ebakrabi püügi ja kasvatuse keskus. Küla lähedal asub Ranvika linnukalju.
Sortland

Sortland on linn Norras Nordlandi maakonnas Langøya saarel, Sortlandi valla keskus. Elanike arv oli 2005. aastal 4620. Store Norske Leksikon
Tysfjorden

Tysfjorden on fjord Norras Nordlandi maakonnas Narviki ja Hamarøy valla vahel. Fjordi merepoolne osa Haukøyfjorden on lai. Hulløya saare juures jaguneb fjord neljaks kitsaks haruks: Hellemofjorden suundub lõunasse, Grunnfjorden, Mannfjorden ja Indre Tysfjorden ida suunas. Fjord ulatub Vestfjordenist kuni fjordi lõunasopis paikneva Hellemobotni külani, kust on Rootsi piirini kõigest 6,3 km. Fjordi pikkus 62 km. Tysfjordeni maksimaalne sügavus on 897 m (Hulløya juures). Tegu on Põhja-Norra sügavaima fjordiga. Fjord on ümbritsetud mägedega. Fjordi ühes merepoolses harus Stefjordenis on Stetindi mägi, mis laskub 1392 m kõrguselt otse fjordi. Sügisel ja talvel kogunevad fjordi mõõkdelfiinid, keda vaatama viiakse ekskursioone. Fjordi idarannikul on endise Tysfjordi valla keskus Kjøpsvik. Üle fjordi suudme sõidab autoparvlaev Bognesi ja Skarbergeti vahet. See on ainuke parvlaevaühendus maantee E6 Norra-osas. Autoparvlaevaühendus on ka osa maanteest riksvei 827 (Dragi ja Kjøpsviki vahel). Lule saami keelse nime teine pool vuodna tähendab 'fjord', esimese poole tähendus on selgusetu. Norrakeelse nime algusosa võib olla laenatud Lule saami keelest või ehk tuleneb vanapõhja nimest Þýtir, mis võib olla tuletatud sõnast þjóta ('ulguma' (tuule kohta)). Store Norske Leksikon