laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ruundi keel

Ruundi keel on bantu keelte K-rühma kuuluv keel, mida räägivad ruundid Angolas ja Kongo DV-s. Kõnelejaid oli 2000. aastal 250 000. Ruundi keel on bantu keelte seas ebatavaline, sest keeles on lubatud sõnalõpulised konsonandid ning ruundi keeles on 3 lühikest ja 5 pikka vokaalfoneemi. Lühike e on muutunud i-ks ja lühike o a-ks. https://www.ethnologue.com/language/rnd Hyman, Larry. "Segmental Phonology", lk 8. https://glottolog.org/resource/languoid/id/ruun1238
Meremiil

Meremiil ehk geograafiline miil on põhiühik kauguste mõõtmiseks merenduses ja lennunduses. Üks meremiil võrdub Maa meridiaani ühe kaareminuti (laiuseminuti) pikkusega. Meridiaani kaareminuti pikkus on erinev (ekvaatoril 1842,9 meetrit; poolusel 1861,57 meetrit), siis kasutatakse laevajuhtimise praktiliste ülesannete lahendamiseks ka tinglikku, keskmist meremiili, milleks on 1928. aastal kinnitatud standardmiil pikkusega 1852 meetrit (ka 1851,8 m, st 40000/360/60). Viimane võrdub meridiaani ühe kaareminuti pikkusega laiusel 45°. Meremiili pikkus on eri maades erinev vastavalt riigis kinnitatud referentsellipsoidi suurusele. Eestis kasutatakse ka nimetust merepenikoorem (lühend mpk). Geoid Kolmikmeremiil Kaabeltau Sõlm (kiirusühik) How far is a nautical mile?, 1,851.8 metres
Ulmi Ülikool

Ulmi Ülikool (saksa keeles Universität Ulm) on ülikool Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Ulmis. Ülikool asutati 1967. Ülikoolis õpib üle 9000 üliõpilase (2018). Koduleht
Püha Istváni ülikool

Püha Istváni ülikool (ungari keeles Szent István Egyetem) on ülikool Ungaris Budapestis ja Gödöllős. See on nimetatud Ungari esimese kuninga István Püha järgi. Ülikool asutati 2000. aastal seniste iseseisvate asutuste liitmisel. Neist vanim oli 1787. aastal asutatud Budapesti veterinaarmeditsiini ülikool, mis aga 2016. aastal taas eraldus. Ülikoolis õpib üle 12 000 üliõpilase. Koduleht
Valencia ülikool

Valencia ülikool (hispaania keeles Universitat de València) on ülikool Hispaanias Valencias. Ülikool asutati 1499. Ülikoolis õpib üle 65 000 üliõpilase. Koduleht
Tšuvašikeelne Vikipeedia

Tšuvašikeelne Vikipeedia (tšuvaši keeles Чăваш Википедийĕ) on Vikipeedia tšuvašikeelne versioon. Tšuvašikeelne Vikipeedia sai alguse 22. novembril 2004. Seal on 56 521 artiklit, millega see on artiklite arvult 99. keeleversioon, ja 115 181 lehekülge. Seal on 36 046 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 45) ja 2 administraatorit. 55% tšuvašikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. All Wikipedias ordered by number of articles Tšuvašikeelne Vikipeedia
Katalaanikeelne Vikipeedia

Katalaanikeelne Vikipeedia (katalaani keeles Viquipèdia en català) on Vikipeedia katalaanikeelne versioon. Katalaanikeelne vikipeedia sai alguse 16. märtsil 2001. Seal on 757 378 artiklit, millega see on artiklite arvult 20. keeleversioon, ja 1 892 507 lehekülge. Seal on 490 226 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 966) ja 27 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Katalaanikeelne Vikipeedia
Türgikeelne Vikipeedia

Türgikeelne Vikipeedia (türgi keeles Türkçe Vikipedi) on Vikipeedia türgikeelne versioon. Türgikeelne Vikipeedia sai alguse 11. veebruaril 2002. Seal on 618 152 artiklit, millega see on artiklite arvult 25. keeleversioon, ja 3 090 728 lehekülge. Seal on 1 605 342 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 2606) ja 20 administraatorit. 10 000 artiklit täitus novembris 2005 50 000 artiklit täitus veebruaris 2007 100 000 artiklit täitus veebruaris 2008 150 000 artiklit täitus jaanuaris 2011 200 000 artiklit täitus 9. detsembril 2012 250 000 artiklit täitus detsembris 2015 300 000 artiklit täitus detsembris 2017 350 000 artiklit täitus aprillis 2020 400 000 artiklit täitus 27. aprillil 2021 500 000 artiklit täitus 11. juulil 2022 600 000 artiklit täitus 6. aprillil 2024 All Wikipedias ordered by number of articles Türgikeelne Vikipeedia
Kreekakeelne Vikipeedia

Kreekakeelne Vikipeedia (kreeka keeles Ελληνική Βικιπαίδεια) on Vikipeedia kreekakeelne versioon. Kreekakeelne Vikipeedia sai alguse 1. detsembril 2002. Seal on 239 226 artiklit, millega see on artiklite arvult 48. keeleversioon, ja 691 560 lehekülge. Seal on 430 809 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 867) ja 22 administraatorit. Kreekakeelse Vikipeedia artiklite arv ületas 100 000 piiri 9. aprillil 2014 ja 200 000 piiri 27. novembril 2021. 10 000 artiklit täitus 16. mail 2006 20 000 artiklit täitus 17. märtsil 2007 30 000 artiklit täitus 27. detsembril 2007 40 000 artiklit täitus 14. veebruaril 2009 50 000 artiklit täitus 10. aprillil 2010 60 000 artiklit täitus 8. märtsil 2011 70 000 artiklit täitus 22. veebruaril 2012 80 000 artiklit täitus 2. novembril 2012 90 000 artiklit täitus 12. juulil 2013 100 000 artiklit täitus 9. aprillil 2014 110 000 artiklit täitus 21. oktoobril 2014 120 000 artiklit täitus 11. juulil 2016 130 000 artiklit täitus 18. aprillil 2017 140 000 artiklit täitus 23. novembril 2017 150 000 artiklit täitus 1. augustil 2018 160 000 artiklit täitus 17. märtsil 2019 170 000 artiklit täitus 9. novembril 2019 180 000 artiklit täitus 24. juulil 2020 190 000 artiklit täitus 21. märtsil 2021 200 000 artiklit täitus 27. novembril 2021 210 000 artiklit täitus 7. mail 2022 All Wikipedias ordered by number of articles Kreekakeelne Vikipeedia
Kasahhikeelne Vikipeedia

Kasahhikeelne Vikipeedia (kasahhi keeles Қазақша Уикипедия) on Vikipeedia kasahhikeelne versioon. Kasahhikeelne Vikipeedia sai alguse 3. juunil 2002. Seal on 236 926 artiklit, millega see on artiklite arvult 49. keeleversioon, ja 638 206 lehekülge. Seal on 159 220 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 214) ja 15 administraatorit. Bottide loodud artikleid on seal 53% (seisuga 31. detsember 2018). 1000 artiklit täitus 2007 10 000 artiklit täitus 7. aprillil 2011 50 000 artiklit täitus 9. juulil 2011 100 000 artiklit täitus 26. oktoobril 2011 150 000 artiklit täitus 6. augustil 2012 200 000 artiklit täitus 29. novembril 2012 All Wikipedias ordered by number of articles Kasahhikeelne Vikipeedia
Kirgiisikeelne Vikipeedia

Kirgiisikeelne Vikipeedia (kirgiisi keeles Кыргыз Википедиясы) on Vikipeedia kirgiisikeelne versioon. Kirgiisikeelne Vikipeedia sai alguse 3. juunil 2002. Seal on 78 406 artiklit, millega see on artiklite arvult 84. keeleversioon, ja 109 828 lehekülge. Seal on 41 172 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 73) ja 2 administraatorit. 56% kirgiisikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. All Wikipedias ordered by number of articles Kirgiisikeelne Vikipeedia
Hiinakeelne Vikipeedia

Hiinakeelne Vikipeedia (hiina keeles 維基百科 / 维基百科, pinyin'is Wéijībǎikē) on Vikipeedia hiinakeelne versioon. Hiinakeelne Vikipeedia sai alguse oktoobris 2002. Seal on 1 442 350 artiklit, millega see on artiklite arvult 12. keeleversioon, ja 7 811 357 lehekülge. Seal on 3 582 593 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 7137) ja 64 administraatorit. See on Baike.comi ja Baidu Baike järel suuruselt kolmas hiinakeelne veebientsüklopeedia. Alates maist 2015 on Hiina RV-s ligipääs sellele blokeeritud. All Wikipedias ordered by number of articles Hiinakeelne Vikipeedia
Helle Tamm

Helle Tamm (14. juulil 1940 Pärnu – 10. september 2024 Pärnu) oli eesti ajakirjanik ja biograaf. Ta lõpetas 1958. aastal Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli, seejärel õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat ja spetsialiseerus ajakirjandusele, ülikooli lõpetas 1971. aastal. Töötanud ajakirjanikuna põhiliselt Pärnu ajalehe Pärnu Kommunist ja Pärnu Postimees toimetuses. Aastatel 1972–1975 oli Tamm Eesti Raadio keskööprogrammi toimetaja ja 1980–1985 raadio programmide peatoimetuses lepinguline autor. Läks pensionile 1997. aastal. Helle Tamm on ajalehtedes ja -kirjades ning raadiosaateis käsitlenud Pärnu ajalugu, arhitektuuri, linnaelu probleeme, Lydia Koidula nime kandnud Draamateatri (Endla) ning Riikliku Akadeemilise Ooperi- ja Balletiteater Estonia (Rahvusooper Estonia) lavastusi ja portreteerinud teatriinimesi, intervjueerinud Pärnus suvitanud tollase Nõukogude Liidu teaduse, kirjanduse, teatri- ja filmikunsti suurkujusid. Ajakirjanikutöö kõrval kirjutanud kuus elulooraamatut. Tamm oli Eesti Ajakirjanike Liidu liige (aastast 1970), Literaatide Kutsekomitee, hilisema Literaatide Ühingu liige (aastast 1985). "Ülle Ulla" (1976) ja "Inge Põder" (1978) Eesti NSV Teatriühingu välja antud "Teatriteede" sarjas, kirjastus Eesti Raamat "Larissa Lužina" (1980) ja "Vija Artmane" (1984) "Väikese filmiraamatu" sarjas, kirjastus Eesti Raamat "Ita Ever" (1991) Eesti Teatriliidu vahendatud väljaanne, kirjastus Eesti Raamat "Eldar Rjazanov" (2007) – Eldar Rjazanovi 80. sünnipäevaks kirjutatud ja autori enda kirjastatud elutööraamat Koduleht
Pärsiakeelne Vikipeedia

Pärsiakeelne Vikipeedia (pärsia keeles ویکی‌پدیا، دانشنامهٔ آزاد Wikipediā, Dānešnāme-ye Āzād 'Vikipeedia, vaba entsüklopeedia') on Vikipeedia pärsiakeelne versioon. Pärsiakeelne Vikipeedia sai alguse detsembris 2003. Seal on 1 010 257 artiklit, millega see on artiklite arvult 19. keeleversioon, ja 5 722 965 lehekülge. Seal on 1 331 999 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 5393) ja 34 administraatorit. 2019. aasta jaanuari seisuga oli 44% pärsiakeelse Vikipeedia artiklitest bottide loodud. 30. oktoobril 2008 jõudis 50 000 artiklini 25. augustil 2010 jõudis 100 000 artiklini 9. juulil 2012 jõudis 200 000 artiklini 19. veebruaril 2013 jõudis 300 000 artiklini 18. juulil 2014 jõudis 400 000 artiklini 27. juulil 2016 jõudis 500 000 artiklini 3. mail 2018 jõudis 600 000 artiklini 8. novembril 2019 jõudis 700 000 artiklini 26. mail 2021 jõudis 800 000 artiklini 13. aprillil 2022 jõudis 900 000 artiklini 22. aprillil 2024 jõudis 1 000 000 artiklini All Wikipedias ordered by number of articles Bot article creations only Wikipedia Statistics (vaadatud 11. septembril 2021) Pärsiakeelne Vikipeedia
Tadžikikeelne Vikipeedia

Tadžikikeelne Vikipeedia (tadžiki keeles Википедиаи Тоҷикӣ) on Vikipeedia tadžikikeelne versioon. Tadžikikeelne Vikipeedia sai alguse jaanuaris 2004. Seal on 113 372 artiklit, millega see on artiklite arvult 70. keeleversioon, ja 276 088 lehekülge. Seal on 50 432 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 88) ja 6 administraatorit. 20. detsembril 2019 ületas tadžikikeelse Vikipeedia artiklite arv 100 000 piiri. 29% tadžikikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. 1000 artiklit täitus juulis 2006 5000 artiklit täitus jaanuaris 2007 10 000 artiklit täitus 19. mail 2012 20 000 artiklit ätitus augustis 2013 40 000 artiklit täitus 17. detsembril 2015 60 000 artiklit täitus juulis 2016 80 000 artiklit täitus septembris 2017 100 000 artiklit täitus 20. detsembril 2019 All Wikipedias ordered by number of articles Tadžikikeelne Vikipeedia
Letseburgikeelne Vikipeedia

Letseburgikeelne Vikipeedia (letseburgi keeles Lëtzebuergesch Wikipedia või Wikipedia op Lëtzebuergesch) on Vikipeedia letseburgikeelne versioon. Letseburgikeelne Vikipeedia sai alguse 2004. aasta juulis. Seal on 63 670 artiklit, millega see on artiklite arvult 94. keeleversioon, ja 138 865 lehekülge. Seal on 62 724 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 62) ja 6 administraatorit. 10. septembril 2017 ületas letseburgikeelse Vikipeedia artiklite arv 50 000 piiri. All Wikipedias ordered by number of articles Letseburgikeelne Vikipeedia
Russiinikeelne Vikipeedia

Russiinikeelne Vikipeedia (russiini keeles Русиньска Вікіпедія) on Vikipeedia russiinikeelne versioon. Russiinikeelne Vikipeedia sai alguse 23. jaanuaril 2011. Seal on 9158 artiklit, millega see on artiklite arvult 175. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Russiinikeelne Vikipeedia
Vikipeedia lihtsustatud inglise keeles

Lihtsustatud inglise keelne Vikipeedia (inglise keeles Simple English Wikipedia) on Vikipeedia lihtsustatud inglise keelne (Basic English) versioon. See Vikipeedia sai alguse 17. novembril 2003. Seal on 257 969 artiklit, millega see on artiklite arvult 43. keeleversioon, ja 846 541 lehekülge. Seal on 1 508 202 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 1349) ja 16 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Lihtsustatud inglise keelne Vikipeedia Vikipeedia
Läti Raudteeajaloo Muuseum

Läti Raudteeajaloo Muuseum (läti keeles Latvijas dzelzceļa vēstures muzejs) on Läti raudtee ajaloo teemaline muuseum. Muuseum asub Riias. Muuseum asutati 30. augustil 1994. Muuseum sisaldab üle 1000 museaali ja eksponaadi. Koduleht
Eesti Tantsuspordi Liit

Eesti Tantsuspordi Liit on Eesti spordiorganisatsioon, mis koordineerib peamiselt võistlustantsuga tegelevate Eesti tantsuklubide tegevust ja edendab Eesti tantsusporti. Liit asutati 23. novembril 1991. 20. mail 2021 viskas Rahvusvaheline Tantsuspordi Föderatsioon (WDSF) Eesti Tantsuspordi Liidu oma liikmete seast välja, kuna viimane olevat tugevalt kahjustanud föderatsiooni mainet ja andnud WDSF-ile valeinfot enda tegevuste kohta. 1. novembril 2022 võttis WDSF liikmeks Eesti Tantsuspordi Ühenduse, Eesti Tantsuspordi Liit on kaevanud rahvusvahelise alaliidu kohtusse. Rahvusvaheline Tantsuspordi Föderatsioon (World DanceSport Federation) http://dancesport.ee/liidust/tutvustus/ (vaadatud 01.07.2019) "Rahvusvaheline alaliit arvaski Eesti Tantsuspordi Liidu liikmete seast välja" ERR sport, 21. mai 2021 "Eesti tantsuspordi liit: rahvusvahelise alaliidu süüdistused on täiesti alusetud " Delfi sport, 12. mai 2021 https://www.worlddancesport.org/Member/Detail/Estonian-DanceSport-Union-1941 Koduleht
Eesti Teatriliidu tantsuauhind

Eesti Teatriliidu tantsuauhind on üks Eesti teatri aastaauhindadest. Auhinnaga kaasneb klaasikunstnik Ivo Lille loodud Theodori silm (rahastab EV Kultuuriministeerium) ja stipendium, mida rahastab Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapital. Eesti Teatriliidu tantsuauhind. Eesti Teatriliidu veebisait.
Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liit

Eesti Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liit (lühend ATML) on Eesti mittetulundusühing, mis koondab Eesti veini ja kange alkoholi tootjaid ning maaletoojaid. ATML-i eesmärgid on esindada selle ala ettevõtjate ühiskondlik-avalikke, majanduslikke ja sotsiaalseid huve, mitmekülgselt toetada alkoholimüüjate ja -tootjate tegevust, koordineerida alkoholimüüjate ja -tootjate tegevust turul ning tõsta täiskasvanud inimeste teadlikkust alkoholiga seotud teemadel. Liit on Eesti Toiduainetööstuse Liidu liige ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoja liige. Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liidu liikmed moodustavad ligikaudu 65% Eesti kange alkoholi ja veiniturust ja annavad Eestis tööd enam kui 600 inimesele. Liidu ettevõtete koondkäive 2022. aasta seisuga oli üle 540 miljoni euro. 5. aprillil 1999 asutati kanget alkoholi tootvaid ettevõtteid ühendav mittetulundusühing, mille nimeks sai Eesti Viina Liit. Esialgu oli liidu üks peamisteks sihtideks võidelda salaviina vastu. 2008. aastal muutis liit oma nime Eesti Alkoholitootjate Liiduks, võttis vastu liidu aukoodeksi ja võttis sihiks rohkem kaasa rääkida riigi alkoholipoliitika kujunemisel. 2011. aastal ühinesid Alkoholi Importööride Liidu liikmed Alkoholitootjate Liiduga ja liidu uueks nimeks sai Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liit. Selleks ajaks oli liit endale võtnud veel sihiks vastutustundliku alkoholitarbimise propageerimise. 2016. aastani juhtis liidu igapäevakorraldust juhatus, siis palkas liit tegevjuhi. 2023. aasta seisuga kuulub liitu 11 ettevõtet: Anora Estonia AS Amber Distribution Estonia OÜ Coca-Cola HBC Eesti AS Dunker Estonia OÜ Estonian Spirit OÜ Liviko AS Moe OÜ Pernod Ricard Estonia OÜ Prike AS Remedia AS Tridens AS Sellele lisaks on liitu kuulunud mitmed ettevõtted, kellest paljud on praeguseks pankrotti läinud või maha müüdud. Sellisteks ettevõteteks on AS Rakvere Piiritusetehas, Liiwi Heliis AS, Onistar AS, Offex Group OÜ, AS Tallinna Karastusjoogid, Almo MS OÜ, Serelm AS, Dunkri Kaubanduse AS, Kravond AS, Avallone AS ja Brown-Forman Netherlands B.V. Spirits Europe Eesti Õlletootjate Liit Eesti Väikepruulijate Liit Alkoholi Importööride Liit "Meist: MTÜ". ATML. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuli 2019. Vaadatud 3. juulil 2019. "Liikmetest". Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liit. Vaadatud 05.06.2023. "Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liit". Teatmik.ee. Vaadatud 08.06.2023. "Viina Liit muutis nime ja valis uue juhi". Õhtuleht. 03.03.2008. "Alkoholitootjad ja maaletoojad koondasid huvid ühisesse liitu". Liviko. 15.10.2011. "Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liit sai tegevjuhi". Kaubandus.ee. 01.04.2016. "Alkoholitootjate ja maaletoojate liitu asus juhtima Triin Kutberg". Kaubandus.ee. 11.01.2017. Niitra, Sirje (08.02.2001). "Viinaliitu juhib Aleksander Skoblov". Äripäev. "Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liit sai uue tegevjuhi". Kaubandus.ee. 24.08.2022. Koduleht
Vao (Väike-Maarja)

Vao on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Vaos asub Vao tornlinnus, kus tegutseb Vao tornlinnus-muuseum. Alates 2014. aasta jaanuarist asub külas Vao Pagulaskeskus. Küla läbib Põltsamaa jõgi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Jaak Eelmets. Vao külas on põliselanike ja põgenike suhted olnud seni sõbralikud err.ee
Avatud Lähtekoodiga ja Vaba Tarkvara Liit

Avatud Lähtekoodiga ja Vaba Tarkvara Liit (lühend Alvatal) on Eesti mittetulundusühing, mis propageerib avatud lähtekoodiga programmide ja vaba tarkvara kasutamist. Alvatali liikmeskonna moodustavad neid põhimõtteid juurutavad Eesti ettevõtted, mittetulundusühingud ja vabatahtlikud. Alvatali asutasid Arvuti Traumapunkt OÜ, Active Systems OÜ, Nex Data Systems OÜ, Zeroconf OÜ, Teknet Arvutid OÜ, Pingviinitiivul OÜ ja Povi Software OÜ. Alvatal kanti Äriregistrisse 2011. Alvatal on vaba tarkvara päeva üks korraldajaid Eestis. Open Knowledge Estonia http://alvatal.ee/ (vaadatud 01.07.2019) Koduleht
Bernhard Crusell

Bernhard Henrik Crusell (15. oktoober 1775 Uusikaupunki – 28. juuli 1838 Stockholm) oli rootsi-soome klarnetist, helilooja ja tõlkija. Cruselli nimesid kirjutatakse mõnikord ka Berndt ja Henric (Winter, 1925). Ta suri Stockholmis. Tema kahekordne Rootsi-Soome kodakondsus põhineb Fabian Dahlströmil, "Crusell, Bernhard Henrik", Sadie 2001. Biograafia Mozarti foorumil. Biograafia Soome Crusell Society veebilehel. Kontsertide Opus 5 ja Opus 11 sünteesi ajalugu. Naxos salvestab klarnetikontserdid Karl Leisteriga. Crusell Music Festival - Uusikaupunki.
80 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 80 oli kavandatav bussiliin, mis oli planeeritud reisijateveoks 6. ja 7. juulil 2019 Tallinnas toimuvale üldlaulu- ja tantsupeost osavõtjate teenindamiseks. Buss peatus mõlemal suunal Hobujaama ja Tallinna lauluväljaku lähistel asuvates peatustes. Reisijate vedu korraldas Tallinna Linnatranspordi AS. 6. juulil 2019 on planeeritud 21 väljumist intervalliga 11-12 minutit (esimene väljumine lauluväljaku suunal kl 8.03 ja viimane 11.48). 7. juulil 2019 on planeeritud 24 väljumist intervalliga 11-12 minutit (esimene väljumine lauluväljaku suunal kl 10.03 ja viimane 14.25). 2. juulil 2023 on laulupeo ja tantsupeo buss ja planeeritud palju väljumist (esimene väljumine laulupeo suunal kl 6.00 ja viimane 23.00).
Oonurme

Oonurme on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tudulinna valda. Küla paikneb Rakvere–Rannapungerja maantee ääres. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 70 inimest. Neist 68 (97,1%) olid eestlased. Külas asub Oonurme rändrahn ja Oonurme kivikalme. Endises koolimajas asub raamatukogu. Oonurmes tegutseb Oonurme segakoor ja külaselts. Oonurmest on pärit koorijuht Ants Üleoja ja Alutaguse loodusest palju kirjutanud Juhan Lepasaar. Oonurme mõis Oonurme raamatukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018. Statistikaameti andmebaas
Mihhail Fradkovi valitsus

Mihhail Fradkov on olnud kahe Venemaa Föderatsiooni valitsuse peaminister: Mihhail Fradkovi esimene valitsus (märtsist maini 2004) Mihhail Fradkovi teine valitsus (12. maist 2004 kuni 13. septembrini 2007)
Eesti Logopeedide Ühing

Eesti Logopeedide Ühing on Eesti logopeedidest teadlasi ja praktikuid ühendav organisatsioon. Organisatsiooni eesmärkide seas on harida logopeede, populariseerida logopeedi eriala. Ühing asutati 1988. https://www.elu.ee/ (vaadatud 01.07.2019) https://www.elu.ee/ajalugu/elu-ajalugu-vanemate-pilgu-labi/ (vaadatud 01.07.2019) Koduleht
Viktor Zubkovi valitsus

Viktor Zubkovi valitsus oli Venemaa Föderatsiooni valitsus 14. septembrist 2007 kuni 8. maini 2008. Valitsuse peaminister oli Viktor Zubkov.
Mihhail Fradkovi teine valitsus

Mihhail Fradkovi teine valitsus oli Venemaa Föderatsiooni valitsus 12. maist 2004 kuni 13. septembrini 2007. Valitsuse peaminister oli Mihhail Fradkov.
Mihhail Fradkovi esimene valitsus

Mihhail Fradkovi esimene valitsus oli Venemaa Föderatsiooni valitsus 5. märtsist 2004 kuni 7. maini 2004. Valitsuse peaminister oli Mihhail Fradkov.
Mihhail Kasjanovi valitsus

Mihhail Kasjanovi valitsus oli Venemaa Föderatsiooni valitsus 17. maist 2000 kuni 24. veebruarini 2004. Valitsuse peaminister oli Mihhail Kasjanov.
Vladimir Putini esimene valitsus

Vladimir Putini esimene valitsus oli Venemaa Föderatsiooni valitsus 16. augustist 1999 kuni 7. maini 2000. Valitsuse peaminister oli Vladimir Putin.
Sergei Stepašini valitsus

Sergei Stepašini valitsus oli Venemaa Föderatsiooni valitsus 19. maini 1999 kuni 9. augustini 1999. Valitsuse peaminister oli Sergei Stepašin.
Jevgeni Primakovi valitsus

Jevgeni Primakovi valitsus oli Venemaa Föderatsiooni valitsus 11. septembrist 1998 kuni 12. maini 1999. Valitsuse peaminister oli Jevgeni Primakov.
Sergei Kirijenko valitsus

Sergei Kirijenko valitsus oli Venemaa Föderatsiooni valitsus 24. aprillist 1998 kuni 23. augustini 1998. Valitsuse peaminister oli Sergei Kirijenko.
Viktor Tšernomõrdini teine valitsus

Viktor Tšernomõrdidni teine valitsus oli Venemaa Föderatsiooni valitsus 10. augustist 1996 kuni 23. märtsini 1998. Valitsuse peaminister oli Viktor Tšernomõrdin.
Viktor Tšernomõrdini esimene valitsus

Viktor Tšernomõrdidni esimene valitsus oli Venemaa Föderatsiooni valitsus 2. detsembrist 1992 kuni 9. augustini 1996. Valitsuse peaminister oli Viktor Tšernomõrdin.