laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
GAZ-61

GAZ-61 oli Nõukogude Liidus Gorki autotehases toodetud auto. Liiga keerulist ja ebarahuldava läbivusega GAZ-M21 asendama mõeldud sõiduki konstrueeris Vitali Gratšov. Autot demonstreeriti 1938. aastal, kuid tootmine algas alles 1940. Auto valmistamiseks asetati GAZ-M2 kere neljarattaveoga veermikule. GAZ-61 suutis üles ronida kuni 38-kraadistest kallakutest ja läbida 78 cm sügavusi veetakistusi. Auto esimest mudelit toodeti aastatel 1940–1941. See oli viieistmeline nelja uksega faeton. Mootor oli 3,485-liitrine kuuesilindriline ja võimsusega 63 kW (85 hj). Maksimaalne kiirus oli 100 km/h. Modifikatsiooni GAZ-61-73 hakati tootma 1941. aastal. See oli viieistmeline nelja uksega sedaan. Mootor jäi samaks, kuid maksimaalne kiirus kasvas 107 kilomeetrini tunnis. See oli maailma esimene neljarattaveoga täielikult suletud kabiiniga sedaan. 1941. aasta lõpul hakati tootma kerget suurtükivedukit GAZ-61-417. See komplekteeriti juba tehases 57-millimeetrise tankitõrjesuurtükiga, mis asus eeskärul, ja saadeti kohe Moskva lahingusse. Niimoodi loodi kiire ja manööverdamisvõimeline tankihävitaja ning ainuüksi väike tootmise maht ei võimaldanud nendel autodel oma võimeid täiel määral näidata. Vedukite tootmine lõpetati 1942, kui kuuesilindrilised mootorid ja mõned kasti detailid otsa lõppesid. Kokku toodeti 238 autot GAZ-61, neist 6 faetonit GAZ-61-40, 194 sedaani GAZ-61-73, 2 pikapit GAZ-61-415 ja 36 vedukit GAZ-61-417. Paljud Punaarmee staapide kõrgemad komandörid kasutasid seda autot. Nende hulka kuulusid Konstantin Rokossovski, Georgi Žukov ja Ivan Konev. Nad hindasid GAZ-61 suurt kiirust maastikul, vähenõudlikkust ja töökindlust. Värvilt oli GAZ-61 must, sinine või roheline (4BO). Autod olid varustatud tüüpiliste maastikurehvidega. GAZ-61 väljatöötamisel saadud oskusteavet ja detaile (esisilda ja jaotuskasti) kasutati järgmise maasturi, aastatel 1941–1942 toodetud GAZ-64 juures. GAZ-61 oldrussiancars.com GAZ-61-73 GAZ-61-73, 4x4, Staff Car
Reaalmažoor

Noorteorkester Reaalmažoor oli õpilastest koosnev orkester, mis tegutses aastatel 2007–2017. Orkestri asutasid Edmar Tuul ja Rasmus Puur. Algsest 18-liikmelisest Tallinna Reaalkooli õpilastel põhinevast orkestrist kasvas enam kui 40-liikmeline orkester, kus lisaks harjumuspärasele koosseisule oli kaasatud ka bänd. Orkestris jõudis selle aja jooksul mängida ligi 115 noort muusikut ja repertuaaris oli üle 180 teose. Ülesastumisi oli ligemale poolsada, esineti alates Eesti suurimatest kontserdimajadest kuni Põhuteatri ja Suure Munamäeni. Reaalmažoor tegi tihedat koostööd maestro Erki Pehki ja Mihhail Gertsiga (Rahvusooper Estonia), kes andsid suure panuse orkestri püsimajäämisse ja arengusse. Orkestrile on kirjutanud kaks kontserdietendust ("Pühapäevakontsert", "Kuuekümnendatesse ja tagasi") kirjanik Wimberg (Jaak Urmet). Kollektiiv on esinenud koos enam kui 30 eesti artistiga, sh Nele-Liis Vaiksoo, Meribel Müürsepa, Kelli Uustani, Hanna-Liina Võsa, Ele Millistferi, Kaire Vilgatsi, Liisi Koiksoni, Hannaliisa Uusma, Evelin Võigemasti, Marta Laane, Sandra Uusbergi, Birgit Õigemeele, Tõnis Mägi, Mikk Saare, Lauri Liivi, Sepo Seemani, Märt Avandi, Andero Ermeli, Priit Võigemasti, Uku Uusbergi, Jarek Kasari ehk Chalice'i, Rolf Roosalu ja paljude teistega.
Jörn Rüsen

Jörn Rüsen (sündinud 19. oktoobril 1938 Duisburgis) on saksa ajaloolane ja kultuuriteoreetik. Rüsen õppis Kölni ülikoolis ajalugu, filosoofiat, kirjandusteadust ja pedagoogikat. Aastatel 1974–1996 oli ta mitme Saksamaa ülikooli õppejõud, seejärel Witten/Herdecke ülikooli üldajaloo ja ajalookultuuri professor kuni emeriteerumiseni 2009. aastal. Aastatel 1997–2007 oli Rüsen Kultuuriteaduste Instituudi (Kulturwissenschaftliches Institut) president. Alates 2004. aastast on ta Kultuuriteaduste Sihtasutuse (Stiftung für Kulturwissenschaften) esinduse eesistuja. Aastatel 2007–2009 oli ta projekti "Humanism globaliseerumisajastul – kultuuridevaheline dialoog kultuuri, inimlikkuse ja väärtuste üle" ("Der Humanismus in der Epoche der Globalisierung – Ein interkultureller Dialog über Kultur, Menschheit und Werte") juhataja. Rüseni teaduslikku huvi on eelkõige pälvinud ajalooteooria ja kunstiajaloo teoreetiline pool, samuti ajaloo esitamine nii muuseumides kui ka massimeedias. Kõige enam on ta uurinud 20. sajandi ajalooteooriat. Rüsen uurib ka selliseid tänapäeval aktuaalseid ja vastuolulisi mõisteid nagu progress ja globaliseerumine. 2011. aasta alguses külastas Jörn Rüsen Eestit. Jörn Rüsen Esseni Kultuuriteadusliku Instituudi lehel
Jauram

Jauram (ka: umba, sokupill, soku-loku) on muusikariist (idiofon), ühtlasi eesti rahvapill. Jauram võeti Lääne-Euroopa eeskujul Eestis rütmipillina kasutusele 20. sajandi alguses. Sirgele või paindes kepile tõmmati pingutatud traat, mille külge kinnitati kõrinatega karp. Kepi küljes olid veel tärisevad metallkettad ja kelluke või kuljus. Mängides löödi keppi vastu maad ja tõmmati hambulise puumõõgaga üle traadi. Jauram oli pulmades naljapill ning jõulude aeg santide ja naljameeste mänguriist. Tänapäeval kasutatakse seda külakapellides ja rahvapilliorkestrites. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 226 Jaurami valmistamine kodustest vahenditest
Gavrilov-Jam

Gavrilov-Jam on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Gavrilov-Jami rajooni keskus. Asub Volga lisajõe Kotorosli kaldal. Linnas on masinaehitustehas ja linatoodete tehas. 26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019. Munitsipaalrajooni koduleht
Danilov

Danilov (vene Данилов) on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Danilovi rajooni keskus. Asulat on esmamainitud 15. sajandil, linn alates 1777. aastast.
Capoeira

Capoeira oli algselt Brasiilia neegerorjade võitluskunst, mis hakkas arenema 18. sajandi lõpus, 19. sajandi algul Kirde-Brasiilias ja Rio de Janeiros. Sel ajal oli see rudimentaalne kahevõitlus, milles osalejad demonstreerisid oma jõudu päid pidi kokku joostes. Ajapikku muude aafrika mõjutustega mängude/tantsude lisandudes arenesid selle tänapäevasemad jooned. 1930. aastail lisas Mestre Bimba (Manoel dos Reis Machado) sellele liigutusi batuquest ja idamaa võitluskunstidest, formeerides seega stiili Luta Regional Bahiana ehk Capoeira Regionali. Veidi hiljem akademiseeris oma teadmised Vincente Ferreira Pastinha ehk Mestre Pastinha, jäädvustades nii Centro Esportivo de Capoeira Angola ehk Capoeira Angola, mida peetakse kõige originaalilähedasemaks stiiliks. Capoeira't iseloomustavad väledad keerukad liigutused, mida sooritatakse maas, hüppelt või kätel, pea alaspidi. Suur tähtsus on tehnikal ja tegevus toimub alati muusika saatel. Sõna capoeira kõige paikapidavam tähendus on 'puude põletamise või raiumise teel puhastatud metsa- või džungliala', kus linnas orjuses töötavad neegrid vabal ajal oma võitlusstiili harrastasid. On kaks traditsioonilist capoeira stiili. Capoeira Angola stiilile on iseloomulik enamasti madal mäng erilise rõhuasetusega capoeira rituaalidele, rütmile ja traditsioonile. Stiilile Capoeira Regional on iseloomulik akrobaatiline mäng ning põhirõhk on energilistel löökidel ja kiirusel. Mõlemas stiilis kasutatakse petteliigutusi ja löökide eest põiklemist. Kasutatakse vaid pea- ja jalalööke. Breiktantsul, mis tekkis 1970. aastatel, on palju sarnaseid liigutusi. Seetõttu arvavad paljud, et ta pärinebki capoeira'st. Tol ajal rändas New Yorki palju brasiillasi, kes tänaval capoeira't harrastasid. Maailma Capoeira Föderatsioon Escola Cajueiro de Capoeira Angola Eesti Capoeira Angola Capoeira Berimba Eesti Capoeira Tallinn Ginga Brasil Capoeira Ginga Brasil Capoeira kool Tallinnas Escola Cajueiro blogi Teavet capoeira kohta emakeeles [1] Maailma Capoeira Föderatsioon
Kaarel Nurmsalu

Kaarel Nurmsalu (sündinud 30. aprillil 1991 Rakveres) on eesti endine suusahüppaja ning kahevõistleja. Ta kuulus Suusaklubisse Telemark. Tema koondisetreener oli Petter Kukkonen, klubitreenerid Hillar Hein ja Toomas Nurmsalu. Alguses võistles Nurmsalu kahevõistluses ja suusahüpetes. 2011. aasta märtsis teatas ta, et jätkab karjääri suusahüppajana. 2014. aasta suvel teatas Nurmsalu, et lõpetab karjääri rahapuuduse tõttu. Jaanuaris 2017 naasis tippsporti. Otepääl peetud 2011. aasta juunioride ja U23 maailmameistrivõistlustel sai ta pronksmedali nii kahevõistluse normaaldistantsil, suusahüpetes kui ka kahevõistluse sprindidistantsil. Kaarel Nurmsalu nimel on Eesti suusahüpete lennumäe rekord 213 meetriga, mille ta hüppas 23. märtsil 2017. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes tuli Nurmsalu esimese Eesti suusahüppajana maailmameistrivõistlustel 30 parema sekka. Väikesel mäel pääses ta teise vooru (25. koht) ja lõpuks jäi jagama 26. kohta. Suurel mäel sai ta samuti 26. koha. 2012/13. aasta maailma karikasarja etapil Planicas saavutas ta 13. koha. 2013/14. aasta maailma karikasarja etapil Holmenkollenis saavutas ta 6. koha. Ükski eestlane ei ole suusahüpetes varem nii kõrgele kohale tõusnud. Ta töötab Coop Panga tootejuhina. 2012 Eesti Vabariigi spordipreemia (kolme pronksmedali võitmise eest kahevõistluses ja suusahüpetes juunioride maailmameistrivõistlustel 2011. aastal) Ta on 183 cm pikk ja kaalub 65 kg. Ta on pärit Tamsalust. Tippu pürgiv Kaarel Nurmsalu: hakkan suusahüppajaks! Epl.ee, 16. märts 2011 Nurmsalu alavahetus sai heakskiidu, paljud üksikasjad jäid segaseks Postimees.ee, 13. aprill 2011 [1] "Nurmsalu tagasitulekuvõistlusest: päev oli igati positiivne". Virumaa Teataja. 14.01.2017. "Treeningul Eesti rekordi püstitanud Nurmsalu ei pääsenud lõppvõistlusele". ERR Sport. 23.03.2017. Vaadatud 26.03.2017. Nurmsalu tegi MM-il Eesti suusahüpete ajalugu, kuldmedal Norrasse Postimees.ee, 23. veebruar 2013 Nurmsalu tegi hea võistluse ning kordas elu parimat MM-i kohta[alaline kõdulink] Delfi.ee, 28. veebruar 2013 Ojang, Kristjan (12. august 2023). "Nälgimisest põhjustatud tervisemured lõpetasid Kaarel Nurmsalu sportlaskarjääri". www.laanevirumaauudised.ee. Vaadatud 30. oktoobril 2023. Tutvustus Eesti Suusaliidu lehel Kaarel Nurmsalu FIS-i kodulehel (inglise) Biograafia ESBL-is
Veiko Tali

Veiko Tali (sündinud 20. mail 1960) on Eesti riigiametnik. Ta on lõpetanud 1978. aastal Keila 1. Keskkooli ja 1983. aastal Moskva Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. Aastal 1993 sai temast rahandusministeeriumi omandireformi osakonna juhataja. Aastatel 1997–2000 oli ta omandireformi ja väärtpaberituru osakonna juhataja ning 2000–2004 finantsteenuste osakonna juhataja. 2004–2005 oli Veiko Tali finants- ja maksupoliitika asekantsleri kohusetäitja ning seejärel finantspoliitika asekantsler. Alates 2008. aastast töötas ta finants- ja maksupoliitika asekantslerina. 27. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2020 oli ta rahandusministeeriumi kantsler. 3. novembril 2020 kinnitas Eesti Panga nõukogu Veiko Tali Eesti Panga asepresidendiks, kellena ta alustas tööd 1. jaanuaril 2021. 2002 Valgetähe V klassi teenetemärk Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Valitsuse 29.12.2020 korraldus nr 466 "Rahandusministeeriumi kantsleri teenistusest vabastamine". Avaldamismärge: RT III, 31.12.2020, 3. Rahandusministeeriumi veebileht. Veiko Tali CV. Eesti Panga nõukogu 03.11.2020 otsus 8-1 "Eesti Panga asepresidendi ametisse nimetamine". Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 04.02.2002 otsus nr 97 "Riiklike autasude andmine". Avaldamismärge: RTL 2002, 24, 345. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Etkloorvünool

Etkloorvünool ehk etkloorvinool ehk etkloorvinüül ehk 1-kloro-3-etüül-1-penteen-4-üül-3-ool ehk 1-kloro-3-etüülpent-1-een-4-üün-3-ool (Placidyl, Arvynol) on lühiajalise uinutina kasutatud keemiline aine. See on sedatiivne aine, kesknärvisüsteemi depressant ja lihaste lõdvestaja. Tänapäeval on see enamasti ravimina kasutuselt kadunud, sest on leitud paremaid ravimeid. Võib tekitada sõltuvust ja võõrutusnähte. Seda kasutatakse mõnel pool veel juhtudel, kui teised ravimid ei sobi; manustatakse suu kaudu või süstitakse.
Sfax

Sfax (araabia keeles صفاقس‎ Şafāqis) on linn Tuneesias, Sfaxi kubernerkonna halduskeskus. Sfax asub Tuneesia idarannikul, 270 km Tunisest kagus. Linna geograafilised koordinaadid on 34° 44′ N, 10° 46′ E. Linnas elas 2004. aastal 265 131 inimest. Ta on Tuneesia suuruselt teine linn. Sfax on tööstus- ja kaubanduskeskus ning sadamalinn. Tegeldakse muu hulgas fosfaatide ja oliiviõli tootmise ning kalandusega. Linnas asub Sfaxi ülikool.  Sfax – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Proflaviin

Proflaviin ehk diaminoakridiin ehk 3,6-diaminoakridiin ehk akridiin-3,6-diamiin on akridiinvärvide hulka kuuluv keemiline aine, akriflaviini derivaat, millel on desinfitseeriv bakteriostaatiline toime paljude grampositiivsete bakterite vastu. Ta moodustab punakaspruunid vees lahustuvad kristallid. Teda on kasutatud dihüdrokloriidi (akridiin-3,6-diamiindihüdrokloriid) või hemisulfaadi kujul toopilise antiseptikumina. Teise maailmasõja ajal kasutati seda haavade ravimisel. Mõju oli kiirem kui antibiootikumidel, ning erinevalt viimastest ei nõrgestanud ta immuunsüsteemi. Praegu aga eelistatakse antibiootikume, sest proflaviinil on leitud mutageenne toime: ta interkaleerub nukleiinhapete aluspaaride vahele.
Sfaxi ülikool

Sfaxi ülikool (araabia keeles جامعة صفاقس) on ülikool Tuneesias Sfaxis. Ülikool asutati aastal 1986. Sellel on 20 teaduskonda ja instituuti. Ülikoolis õpib üle 40 000 üliõpilase. Koduleht
7-dehüdrokolesterool

7-dehüdrokolesterool ehk desmosterool on steroolide hulka kuuluv kristalliline keemiline aine, mis on vereseerumis kolesterooli prekursoriks ja millest nahas ultraviolettkiirguse toimel sünteesitakse D3-vitamiini. Tema molaarmass on 384.638 g/mol ja molekulvalem on C27H44O.
Sfaxi kubernerkond

Sfaxi kubernerkond (araabia keeles ولاية صفاقس Wilāyat Şafāqis) on 1. järgu haldusüksus Tuneesias. Sfaxi kubernerkond piirneb idas Vahemerega, põhjas Al-Mahdīyah', loodes Al-Qayrawāni, läänes Sīdī Bū Zaydi ja lõunas Qābisi kubernerkonnaga. Kubernerkonda kuuluvad Qarqanah' saared. Kubernerkonna pindala on 7545 km², elanike arv aastal 2009 oli 917 400. Sfax on Tunise kubernerkonna järel Tuneesia elanike arvult teine kubernerkond. Sfaxi kubernerkonna halduskeskus on Sfax. Kubernerkond jaguneb 16 ringkonnaks. Piirkonnas toodetakse umbes 40 protsenti Tuneesia oliiviõlist ja 30 protsenti mandlitest. Misqaris toodetakse 1,18 miljonit tonni maagaasi aastas.
Amoksitsilliin

Amoksitsilliin on antibiootikumina kasutatav keemiline aine. Teda kasutatakse paljude grampositiivsete ja gramnegatiivsete bakterite vastu, muu hulgas gonorröa raviks ja profülaktika mõttes ka hamba väljatõmbamisele järgneda võiva põletiku vältimiseks. Ta kuulub beetalaktaamantibiootikumide hulka. Amoksitsilliin on poolsünteetiline penitsilliin, mida saadakse 6 APA tuumast (6 amino-penitsilliin happest). Helicobacter pylori infektsioon Penitsilliiniallergia PENITSILLIINID, veebiversioon (tarve 19.09.2015) Pakendi infoleht: teave kasutajale
María Mercader

María Mercader (täisnimi María de la Asunción Mercader Forcada; 6. märts 1918 Barcelona – 26. jaanuar 2011 Rooma) oli hispaania filminäitleja. Aastatel 1923–1992 mängis ta 40 filmis. Ta oli abielus itaalia näitleja ja lavastaja Vittorio De Sicaga. Nende pojad on helilooja Manuel De Sica ja näitleja Christian De Sica. Lev Trotski tapja Ramón Mercader oli María Mercaderi vend.
Elueerimine

Elueerimine on keemias kasutatav protseduur, mille korral rakendatakse täidiskolonnis toimuvaid sorptsiooni ja desorptsiooni protsesse kasutades eluendi (gaas, vedelik) kolonni täidisest läbivoolutamist. Eesmärgiks võib olla ainete puhastamine või kuivatamine (adsorptsiooni- ja absorptsioonikolonnis), ainete segu lahutamine (kromatograafilises kolonnis) või kolonni täidise regenereerimine. Eluent on gaas või vedelik (vesi, vesilahus, solvent, solventide segu), mis kannab keemilised ained läbi kolonni, seejuures toimuvad molekulide sorptsiooni ja desorptsiooni aktid. Eluaat on täidiskolonni läbinud eluent koos elueerunud ainetega, mille komponentide sisaldus ajas reeglina muutub. Kromatograafias on elueerimine ainete segu eluendi vooluga läbi kromatograafilise kolonni voolutamine, kusjuures kolonni lõpus väljuvad teatud ajalises järjestuses üksikud komponendid (või fraktsioonid) koos eluendiga. Segu komponentide spetsiifilise sorptsiooni ja desorptsiooni tulemusena toimub nende jaotumine kolonni täidise ja liikuva faasi vahel vastavalt jaotuskoefitsientidele ning nende aktide paljude korduste tagajärjel komponendid liiguvad edasi erinevate kiirustega. Kõrgsurve vedelikukromatograafias, kolonnkromatograafias ja planaarkromatograafias on eluent solvent või solventide segu. Gaasikromatograafias on eluendiks kandegaas. Elueerimise protsessi iseloomustab elueerimise aeg , see on aeg proovi (analüütide) kolonni sisenemisest kuni väljumiseni. Kromatograafia Täidiskolonn Kolonnkromatograafia Sorptsioon
Rauna

Rauna (saksa keeles Ronneburg, vanasti ka Raunas pilsmuiža) on küla (lielciems) Lätis Vidzemes, Rauna valla halduskeskus. Asub Rauna jõe mõlemal kaldal. Seal asuvad Immuri, Rauna ja Raunas pamatskola bussipeatus. Arvatavasti lasi Riia peapiiskop Raunasse juba 1262. aastal ehitada linnuse, kuid allikais on seda esmamainitud alles 1381. aastal. Sellest sai peapiiskopi üks residentse ja see kuulus peapiiskopkonna tugevamate kindluste hulka. Seal resideeris ka piiskopi kõrge ametnik Rauna stiftifoogt. Linnuse jalamile tekkis alev, mida on esmamainitud 1471. aastal (villa seu palta). Hiljem arenes see väikelinnaks, milles kehtis Riia õigus. XVI sajandi keskel Koadjuutorivaenuse ajal põles see maha. Linn suutis sellest toibuda, sest 1590. aastal kinnitas Poola kuningas Zygmunt III kõik õigused. XVII sajandi alguse sõdades laastati taas, kuid ehitati 1665. aastal Rootsi valitsuse toel uuesti üles. Lõplikult hävis väikelinn Põhjasõjas. Edaspidi oli see alev. Aastatel 2009–2021 oli Rauna Rauna piirkonna halduskeskus. 2015. aastal oli külas 1328 elanikku. 2017. aastal oli elanikke 1250, 2021. aastal 1218. Rauna üks vanimaid vaatamisväärsusi on Tanīsa linnamägi, kus XIII sajandil asus kindlustatud linnus. Riia peapiiskopile kuulunud linnust on mainitud 1381. aastal, ehkki see ilmselt ehitati juba XIII sajandil. Rauna kirikut nimetatakse allikais 1442. aastal, kuid arvatavasti oli see olemas juba XIII sajandil. Praegune hoone pärineb 1906. aastast. Kiriku kantsel, orel, altar, maalid "Kolgata" ja "Aadam ja Eeva" ning sellane G. Grāve hauaplaat on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Kohaliku kaitse all on Rauna kiriku keskaegne kalmistu. Linnuse lähedal on Rauna mõisa park, mõisahäärber ei ole säilinud. Muinsuskaitse all on ka Raunas asuv arsti maja ja Rauna vesiveski. Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistu, mis on tähistatud mälestusmärgiga. Asula lähedal asub looduskaitsealune Rauna tuff (Raunas Staburags). Selle ümbruskonna kaitseks moodustatud kaitseala ulatub ka Rauna külla. Rauna luteri kirik Vaade kirikutornist Rauna piiskopilinnuse varemed Vaade Raunale 1833. aastal. August Mattias Hageni joonistus Tanīsa linnamägi Rauna tuff Rauna mõis Rauna kihelkond Rauna stiftifoogtide loend Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990, lk 517, 518. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. veebruar 2022. Vaadatud 9. veebruaril 2022. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. veebruar 2022. Vaadatud 9. veebruaril 2022. Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 517, 518.
Alõtša

Alõtša on haralise ploomipuu (Prunus cerasifera) vili. Lääne-Euroopas tuntakse kultuuris kasvatatavat alõtšat mürobalaani nimetusega. Tema suureviljalisi sorte kasvatatakse omaette puuviljakultuurina ka Ukrainas ja Venemaal. Alõtša on ploomist veidi väiksem luuvili. Värvuselt võib see olla kollane või punane, harva ka tumelilla. Maitselt on alõtša hapum kui ploom. Vili sobib hästi keediste valmistamiseks ja küpsetistesse.
Küdoonia

Küdoonia (Cydonia) on taimeperekond roosõieliste sugukonnast, mille ainsaks liigiks on harilik küdoonia (Cydonia oblonga). Harilik küdoonia on 5–8 meetri kõrgune heitlehine puu, mis kannab õunte ja pirnidega sarnaseid õunvilju. Pirnikujulisi kollaseid 7–12 cm pikki ja 6–9 cm läbimõõduga vilju kutsutakse aivadeks. Hariliku küdoonia looduslik levila on Edela-Aasia ja Kaukaasia. Hariliku küdoonia puu Hariliku küdoonia õis Toores aiva Ebaküdoonia Küdoonia andmebaasis eElurikkus
Torakaalkirurgia

Torakaalkirurgia on kirurgiline eriala, mis hõlmab rindkereseina, kopsukelme, trahheobronhiaalsüsteemi, kopsude, vahelihase ja keskseinandi organite kaasasündinud ja omandatud haiguste ning vigastuste instrumentaalseid uurimismeetodeid, konservatiivset ja kirurgilist ravi, spetsiifilist intensiivravi ning pre- ja postoperatiivset rehabilitatsiooni. Torakaalkirurgiat grupeeritakse sageli kardiokirurgiaga ja seda kutsutaks kardiotorakaalkirurgiaks. Society of Thoracic Surgeons
9. sajand

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat | 2. aastatuhat | ► ◄ | 7. sajand | 8. sajand | 9. sajand | 10. sajand | 11. sajand | ► 800. aastad | 810. aastad | 820. aastad | 830. aastad | 840. aastad | 850. aastad | 860. aastad | 870. aastad | 880. aastad | 890. aastad 9. sajand ehk IX sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise üheksas sajand, mis algas 1. jaanuaril 801 ja lõppes 31. detsembril 900. 800 – Karl Suure kroonimine keisriks, Karolingide impeerium 826 – algas Ristiusustamine Taani ja Rootsi aladel Reimsi peapiiskopkonnast Reimsi peapiiskop Ebbo ja Hamburg-Bremeni peapiiskopkonnast peapiiskop Ansgari juhtimisel 831 – Elbe jõe alamjooksul rajati Hamburgi linn 862 – Ukraina ja Venemaa territooriumil moodustus Kiievi-Vene riik 887 – Karolingide impeeriumi lagunemine Rekonkista jätk Ibeeria poolsaarel Abbassiidide hiilgeaeg, Abbassiidide kalifaadis ehk Bagdadi kalifaadis Lähis-Idas ... Charles Paljaspea Harun ar-Rašid, Abbassiidide dünastia viies ja kuulsaim Abbassiidide Bagdadi kalifaadi kaliif Karl Paks Ludwig Sakslane Ludwig Vaga ... 800. aastad: (800), 801, 802, 803, 804, 805, 806, 807, 808, 809 810. aastad: 810, 811, 812, 813, 814, 815, 816, 817, 818, 819 820. aastad: 820, 821, 822, 823, 824, 825, 826, 827, 828, 829 830. aastad: 830, 831, 832, 833, 834, 835, 836, 837, 838, 839 840. aastad: 840, 841, 842, 843, 844, 845, 846, 847, 848, 849 850. aastad: 850, 851, 852, 853, 854, 855, 856, 857, 858, 859 860. aastad: 860, 861, 862, 863, 864, 865, 866, 867, 868, 869 870. aastad: 870, 871, 872, 873, 874, 875, 876, 877, 878, 879 880. aastad: 880, 881, 882, 883, 884, 885, 886, 887, 888, 889 890. aastad: 890, 891, 892, 893, 894, 895, 896, 897, 898, 899 900