laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hommiku tänav (Pärnu)

Hommiku tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas. Tänav algab Aida tänavalt ja lõpeb Kuninga tänaval. Tänav ristub veel Põhja, Pika, Malmö ja Rüütli tänavaga. Tänav külgneb ka Steineri aia ja Brackmanni pargiga. Tänav on ligikaudu 383 m pikkune. Tänav on kogu ulatuses ühesuunaline. Sõita saab ainult Kuninga tänava suunas, välja arvatud Pika ja Malmö tänava vahel, kus saab sõita vaid Pika tänava suunas. Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli Ostgasse. Nimi tulenes sellest, et tänav oli uusaegse Pärnu kõige hommiku- ehk idapoolsem tänav. Hommiku 1 - Kaasaegne pangahoone, mille kohal ajalooliselt paiknes Jaani kirik Hommiku 2 - Port Artur Hommiku 11 - Punane torn http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=hommik&F=M "Hommiku tn". EKI. Vaadatud 14.11.2020. Tõnu Kann (16. juuli 2011). "Rüütli tänavat mäletatakse veel Kalevi nime all". Pärnu Postimees. Vaadatud 14.11.2020. Olaf Esna (19. mai 2004). "Pärnu: Hommiku tänava funktsionalistlik kauplusladu". Pärnu Postimees. Vaadatud 14.11.2020.
Hospidali tänav (Pärnu)

Hospidali tänav on tänav Pärnus, Kesklinna linnaosas. Tänav paikneb kahe põhja-lõunasuunalise lahuslõiguna: üks asub Pika ja Kuninga tänava vahel, ristudes Malmö, Uue ja Rüütli tänavaga, ning teine Ringi ja Esplanaadi tänava vahel. Kaht lõiku lahutab Koidula park. Kokku on tänav ligikaudu 360 m pikkune. Hospidali ja Rüütli tänava ristmik on autoliikluseks suletud. Tänava varaseim teadaolev nimi 1543. aastast on Tänav Punase torni juurde (Strate na dem Roden thorne). Hospidali tänav (saksa keeles Hospitalstraße) on saanud nime seegi järgi, mis asus Pärnu seegi majas. Tänav nimetati 1930. aastatel Eesti poliitiku Mihkel Martna järgi Martna tänavaks ja 1948. aastal Lydia Koidula tänavaks. 1989. aastal taastati tänava esialgne nimi – Hospidali. Hospidali tänav 1 - Pärnu seegi maja Hospidali tänav 6/Malmö tänav 21 - hotell "St. Peterburg". Hospidali tänav 14 - kolmekorruseline madala viilkatusega korterelamu, äripindadega esimesel korrusel. 20. sajandi alguses asus algses hoones Aleksander Jürvetsoni "Meie Kodumaa" trükikoda, kus trükiti 23.02.1918. aastal"Manifest kõigile Eestimaa rahvastele". Pärast teist maailmasõda ehitati hoonele peale silikaattellistest kolmas korrus. Hospidali tänav 2020. aasta augustis, vaade Rüütli tänava ristmikult Hospidali tänav - August 2020 Vaade Hospidali tänavale Kuninga tänava ristmikult "Seegi Maja ajalugu". Pärnu Postimees. Originaali arhiivikoopia seisuga 28.01.2021. Vaadatud 14.11.2020. Kann, Tõnu (7. jaanuar 2006). "Isikunimedega ristitud tänavad on haavatavad". Pärnu Postimees. Vaadatud 14.11.2020. 27007/20 Hospidali tn 6, register.muinas.ee Hoone, kus trükiti iseseisvusmanifest, sai mälestustahvli, maaleht.delfi.ee, 25.02.2011 27007/233 Hospidali tn 14, register.muinas.ee
Ilvese tänav (Pärnu)

Ilvese tänav on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas. Tänav saab alguse Tallinna maanteelt ja suundub esmalt kirdesse ja siis itta. Tänav lõppeb Raba tänaval. Ilvese tänav ristub veel Aru, Piiri, Rohelise, Ülase, Mooni, Kaevu, Kadaka, Lepa ja Kirsi tänavaga. Tänava pikkus on umbes 1 km. Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli Luchsgasse.
Jaama tänav (Keila)

Jaama tänav on tänav Keilas. Tänav sai nime 1940. aastal. Paldiski maantee, Haapsalu maantee ja Jaama tänava vahelises kolmnurgas asub Keskpark. Jaama tänav 3 tegutses aastail 1924–1934 Külvaja trükikoda. 1953. aastal pandi endistel "Külvaja" ruumides tööle uuesti trükikoda, mille nimeks määrati "Trükikoda nr 25" ja kus kuni 1961. aastani trükiti rajooniajalehte "Bolševistlik Sõna" ja hiljem "Kollektiivne Töö".
Jaama tänav (Kunda)

Jaama tänav on tänav Kunda linna idaosas. Tänava pikkus on 2050 meetrit, selle algusosa on rajatud puiesteena. Tänav saab alguse ringristmikult, kus kohtuvad Rakvere maantee, Kasemäe ja Koidu tänav. Jaama tänav on osa Põdruse–Kunda–Pada maanteest ja kulgeb esmalt itta, siis lõunasse (sellel lõigul ületab Kunda jõe) ja siis jälle lookega ida suunas kuni asulapiirini. Jaama tänav ristub Posti ja Mere tänavaga, Uus-Sadama teega, Klubi ning Jõe tänavaga ning Raudkatku teega. Tänav sai nime 1977 aastal. Tänava algusosa lõunakülje hõlmab aadressil Jaama 2 asuv AS Kunda Nordic Tsement tootmishoonete kompleks. Kõrval, Jaama 4 kinnistu ärihoones tegutses varem Kunda linna teenindusmaja. Põhjaküljel, krundil Jaama 1, paikneb ehitismälestisena Kunda tsemendivabriku tünnivabrikuhoone. Aadressil Jaama 11 asub Kunda tsemendivabriku kontorihoone, mis on ehitismälestis. Seal tegutseb 1967. aastast Kunda Tsemendimuuseum. Ehitismälestis on ka tänava äärde jõekääru (Klubi 2) rajatud historitsistlik puithoone, mis oli Kunda tsemendivabriku direktori elamu. Kunda jõe ääres (Jaama 15) asuvad mälestistena Kunda tsemendivabriku klinkerveski hoone varemed ja Kunda tsemendivabriku Dietz-ahju korsten nr 1 ja korsten nr 2. Samuti asuvad tänava ääres tsemenditehase rajaja ning Kunda mõisa omaniku John Carl Girard de Soucantoni skulptuurid. Tänava lõpuosas paikneb sellest lõuna pool asuval 15 meetri kõrgusel moreenseljandikul arheoloogiamälestis - ohverdamiskoht "Kunda Hiiemägi". Tänava keskosas, Kunda jõe läheduses, paiknevad põhiliselt äri- ja tootmishooned, elamuid on tänava ääres üksikuid. Jaama tänava lõpuosa on hoonestamata. Kunda linna kaart Teeregister(Vaadatud 30.03.2021) Geoportaal(vaadatud 30.03.2021) Kunda tsemendivabriku tünnivabrikuhoone Kultuurimälestiste riiklik register Kunda tsemendivabriku kontori hoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 13.02.2020) Kunda tsemendivabriku direktori elamu Kultuurimälestiste riiklik register Kunda tsemendivabriku klinkerveski hoone Kultuurimälestiste riiklik register Kunda tsemendivabriku Dietz-ahju korsten nr 1 kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 13.02.2020) Kunda tsemendivabriku Dietz-ahju korsten nr 2 kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 13.02.2020) Vaade lääne poolt Uus-Sadama tee ristmikule
Jaani tänav (Pärnu)

Jaani tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas. Tänav saab alguse J. V. Jannseni tänavalt ja suundub esimesed u 160 meetrit põhjaloodesse ja pöörab siis kirdesse. Tänav ristub Havi, Uus-Sauga ja Voorimehe tänavaga ning lõppeb Aasa tänavaga ristudes, millest edasi kulgeb Rohu tänavana. Tänava pikkus on ligikaudu 846 meetrit. Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli Johannisstraße.
Mao Changxi

Mao Changxi (hiina keeles 毛昶熙; 1817–1882) oli Qingi dünastia poliitik.
Ye Mingchen

Ye Mingchen (hiina keeles 葉名琛; 21. detsember 1807 – 9. aprill 1859) oli Qingi dünastia poliitik.
Wei Guangtao

Wei Guangtao (hiina keeles 魏光燾; 1837–1915) oli Qingi dünastia poliitik.
Tang Shouqian

Tang Shouqian (hiina keeles 湯壽潛; 1856–1917) oli Qingi dünastia poliitik.
Aia tänav (Kuressaare)

Aia tänav on tänav Kuressaares. Tänav algab tupikuga Luha ja Mere tänava vahel ja suundub kirdesse nende paralleeltänavana. Tänavaga ristuvad Heina, Haigla, Veski, Vahtra, Töökoja, Kopli, Paju tänav, Kihelkonna maantee, Suuresilla ja Pikk tänav ning Aia tänav lõppeb Kuressaare ringteega ristudes. Tänava pikkus on 2,6 km. Tänav sai nime 1915. Varem on piirkonnas (Aia tänava ja Põduste jõe vahel) asunud karjamaad ja heinaküünid, hiljem laadaplats. 18. sajandi lõpuni asus Aia ja Vahtra tänava ristmikul Nolgimõisa mõis. Aia tänav 25 asuv Kuressaare Haigla (varasem Maahaigla ja Linnahaigla) valmis aastal 1939. Nõukogude ajal oli Aia tänaval Nõukogude sõjaväelinnak nr 34.
Aia tänav (Pärnu)

Aia tänav on tänav Pärnus Kesklinna, Eeslinna ja Rannarajooni linnaosades. Tänav saab alguse Laialt tänavalt ja suundub lõunasse, hiljem edelasse ja lõpeb A. H. Tammsaare puiesteel. Tänav ristub veel Pika, Rüütli, Kuninga (paremalt), Vanapargi (vasakult), Karja (vasakult), Esplanaadi (paremalt), Veetorni (vasakult), Väike-Posti (vasakult), Amandus Adamsoni (paremalt), Aisa (vasakult), Karusselli, Auli, Kajaka (vasakult) ja Roosi (paremalt) tänavaga. Tänav külgneb ka Iseseisvuse väljakuga. Tänava pikkus on umbes 1,3 km. Aia tänav (saksa keeles Gartenstraße, kasutati ka nime Alte-Gartenstraße) sai nime tänava piirkonnas asunud aialappide järgi. Kuna keskaegses Pärnus olid majaplatsid liiga väikesed, siis köögiviljade kasvatuseks kasutati maad väljaspool linnapiiri. Keskajal asusid Aia tänava piirkonnas Pärnu linnaelanike köögiviljaaiad. Tänavale hakati hoonete ehituseks lube andma 19. sajandi teisel poolel. Roosi tänava ja A. H. Tammsaare puiestee vaheline lõik ehitati Nõukogude ajal. Ajalooliselt keeras Aia tänav paremale omaaegsele turuplatsile (Kartoffelplatz), mis asus Roosi tänava keskosas ja jõudis sealtkaudu Supeluse tänavani. Aia, Karja, Kuninga ja Vanapargi tänava ristmik oli linna üks keerulisemaid ristmikke, enne kui see 2004. aastal ringristmikuks ehitati. 2017. aastal ehitati ristumine Pika tänavaga ringristmikuks ning 2020. aastal valmis Pika ja Laia tänava vaheline läbimurre. Aia 5 – Pärnu Issandamuutmise kirik Aia 11 – Kultuurimälestiseks tunnistatud puitelamu Aia 17 – Kultuurimälestiseks tunnistatud puitelamu Aia 2 Aia 2 Aia 2 Aia tn 30a Aia tänav Estonia Resort Hotel & Spa, Aia tänava lõpus Aia 2 lammutustööd veebruaris 2024 Leele Välja (2008). Jalutaja teejuht. Pärnu. Tallinn: Solnessi Arhitektuurikirjastus. Lk 63. "Pärnu keerulisimale ristmikule ehitati ringliiklus". Eesti Päevaleht. 26. mai 2004. Vaadatud 28.11.2020. Sirle Matt (19. november 2017). "Pildid: liiklus avatud teelõigul sujub". Pärnu Postimees. Vaadatud 28.11.2020. Raido Keskküla (13. mai 2020). "Uuest uulitsast tõotab kujuneda pangatänav". Pärnu Postimees. Vaadatud 28.11.2020.
Allika tänav (Pärnu)

Allika tänav on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas. Tänav saab alguse Vana-Rääma tänavalt, suundub esmalt kirdesse, siis itta ja lõppeb tupikuga. Tänava pikkus on umbes 550 meetrit. Tänava saksakeelne nimi on Quellengasse.
Kontroll- ja juhtimismasin

Kontroll- ja juhtimismasin on masinaehituses masin, mida kasutatakse tootmise automatiseerimiseks ning kiiresti kulgevate ja pidevalt kontrollitavate tootmisprotsesside juhtimiseks. jõumasin töömasin
Ankru tänav (Pärnu)

Ankru tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas. Tänav algab Vana-Sauga tänavalt ja lõppeb Uus-Sauga tänaval. Tänav ristub veel Kitse ja Vahe tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 327 meetrit. Tänav sai nime 26. jaanuaril 2005. 2020. aastal rekonstrueeriti tänavat. Ankru tänav oli vaja korda teha selleks, et Vana-Sauga tänava ääres olevad ettevõtted pääseks Ankru tänava, Pärlimõisa tee ja Saugamõisa tee kaudu Lennuvälja teele ega peaks Jannseni tänaval veokitega liiklema. Vahe ja Ankru tänava ristmik, 10. veebruar 2023 Jalgpalliplats Ankru tänaval, 10. veebruar 2023 Ankru tänav https://www.riigiteataja.ee/akt/404012012001 Kohanime määramine https://web.archive.org/web/20230213111253/https://parnu.ee/uudised/uudised-koik/3212-kolme-paernu-taenavat-hakatakse-rekonstrueerima Kolme Pärnu tänavat hakatakse rekonstrueerima, 25.02.2020
Aru tänav (Pärnu)

Aru tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas. Tänav saab alguse Ilvese tänavalt, kulgeb esmalt kagu suunas ja pöörab siis lõunasse, ristub Vana-Rääma, Rääma ja Väike-Aru tänavaga ning lõppeb Pärnu jõe kaldal Suur-Jõekalda tänavaga ristudes. Tänava pikkus on ligikaudu 359 meetrit. Tänava varasem nimi kuni 1936. aastani oli Roti tänav (Rattengasse).
Arukase tänav (Pärnu)

Arukase tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas Niidu ja Kase tänava vahel. Tänava pikkus on ligikaudu 950 meetrit. Tänav sai nime 17. märtsil 2005.[viide?]
Astri tänav (Pärnu)

Astri tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas. Tänav on ida-läänesuunaline ja ühendab Piiri tänavat Rohelise tänavaga. Tänava pikkus on umbes 213 meetrit. Tänav sai nime 1987.
Jakobi tänav (Pärnu)

Jakobi tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas. Tänav algab Sauga jõe äärest ja suundub lõunaedelasse. Tänavaga ristuvad Maarja tänav, Haapsalu maantee, Kesk, Purje, Luha, Soo, Roo ja Neeme tänav ning see lõppeb Merekalda tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 735 meetrit. Tänav sai nime 1923.[viide?]
Kimbrid

Kimbrid (ladina keeles Cimbri) olid germaani hõim, kes elas Jüüti poolsaare põhjaosas. Koos naaberhõimu teutoonidega alustasid nad umbes aastal 120 eKr rändamist oma algselt kodumaalt lõunasse. Aastal 113 eKr jõudsid nad Carinthiani, hilisemasse Rooma provintsi Noricumis. Roomlased saatsid germaanlaste rände takistamiseks sinna konsul Gnaeus Papirius Carbio juhtimise all suure armee, mis sai Noreia lahingus lüüa. Peale sissetungi Galliasse hävitasid nad konsul Marcus Junius Silanuse armee Arausio lahingus aastal 109 eKr. Lõplikult hävitati kimbrite sõjavägi Vercellae lahingus 101 eKr Põhja-Itaalias konsul Quintus Lutatius Catuluse ja konsul Gaius Mariuse vägede poolt. Lahingus langesid kimbrite hõimujuhid Boiorix ja Lugius. Teised kaks hõimujuhti, Caesorix ja Claodicus, vangistati. Strabon kirjeldas kimbrite hõimu liikmeid metskute ja surma mitte pelgavate sõdalastena. Nende sõjaväge saatsid tema sõnul vankritega ka naised ja lapsed. Lisaks nendele saatsid vägesid ka hallijuukselised valgesse riietatud preestrinnad, kes ennustasid ohverdatud sõjavangide vere põhjal tulevikku. Plutarchose sõnul olid kimbrid pikka kasvu ja helesiniste silmadega. Strabon. Geographica. CASAUB. 293. Plutarchos. Mariuse elulugu (Life of Marius). XI. 3.
Johann Voldemar Jannseni tänav (Pärnu)

Johann Voldemar Jannseni tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas. Tänav on nimetatud eesti ärkamisliikumise tegelase Johann Voldemar Jannseni auks. Tänav algab Tallinna maantee ja Rääma tänava ristmikult ja lõpeb Siimu sillal. Siimu sillast edasi kulgeb Haapsalu maantee. Tänav ristub veel Uus-Sauga (vasakult), Havi (vasakult), Jaani (vasakult), Loode (vasakult), Vana-Sauga (vasakult) ja Sauga-Jõekalda (vasakult) tänavaga. Tänav on 859 meetri pikkune. Ajalooliselt on tänav kandnud nime Tallinna-Posti tänav, kuna enne Nurme silla ehitamist kulges Tallinna viiv postimaantee läbi Vana-Pärnu. 1924. aastal, kui Ülejõe koolimaja seinale kinnitati Johann Voldemar Jannseni ja tema tütre Lydia Koidula mälestuseks memoriaaltahvel, ristiti tänav Jannseni tänavaks. 1952. aastal sai Jannseni tänavast Silla tänav. Jannseni nimi taastati 1982. aastal. J. V. Jannseni 37 – Koidula muuseum Jannseni 33 Jannseni 32 Jannseni tänav Siimu sild tänava lõpus J.V. Jannseni tänava algus Vaade Jannseni tänavale Vana-Sauga sadamast Olaf Esna (25. märts 2004). "Pärnu: Tallinna-Posti maantee ehk Jannseni tänav". Pärnu Postimees. Vaadatud 30.05.2021.
Juhan Liivi tänav (Viljandi)

See artikkel räägib Viljandi tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Juhan Liivi tänav (täpsustus). ‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Juhan Liivi tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas. Tänav asub Posti ja Carl Robert Jakobsoni tänava vahel. Tänava ääres asub Sõbrapark. Tänava pikkus on 87 m. Tänav sai nime 1987 (tollal eesnimeta, see tähendab Liivi tänav) ja koos eesnimega 28. augustil 2004. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Järve tänav (Viljandi)

Järve tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas, tänav kulgeb Tartu tänavalt Viljandi järve äärde. Linnaplaanidel on tänavat näidatud alates 1866. aastast. Tänava pikkus on 695 m. Tänav sai nime 1915. Laarmann, E (1996). "Viljandi vanalinna hoonestuse väärtushinnanguline analüüs" (PDF). Muinsuskaitseamet. Lk 12. Vaadatud 05.09.2018. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Jõe tänav (Narva)

Jõe tänav on tänav Narvas Vanalinna linnaosas Narva jõe ääres. Tänava pikkus on umbes 1,16 km. Tänav algab Linnuse tänava jätkuna Sõpruse silla juurest ja kulgeb põhja poole piki jõekallast, möödub Paxi ja Victoria bastionist, ristub Sadama teega ning lõpeb Tolli tänavaga ristudes. Tänav sai nime 1982. aastal (vene keeles Речная улица). 1900. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi vene keeles Береговая улица. 1912. aasta linnaplaanil kandis tänav nime Kalda tänav ja laevasadamast põhja pool nime Sadama tee. 1912. aasta linnaplaanil on Jõe tänav teises kohas, see algab Vestervalli tänavalt, kulgeb kirde suunas, ristub Laeva tänavaga ning lõpeb Kalda ja Tapamaja tänavaga ristudes. 1905. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi Наровская улица ('Narova tänav'). Jõe tänaval asuvad: Jõe 1, endised Kreenholmi Manufaktuuri Kreenholmi sadamalaod. Tänapäeval Narva Spordikool Energia sõudebaas. Jõe 3, endised Kreenholmi Manufaktuuri Kreenholmi sadamalaod. Tänapäeval Narva sadam ja Art Club Ro-Ro. Art Club Ro-Ro söögikoht Art Club Ro-Ro söögikoht 1. Jõe tänav (Narvas) 2. Jõe tänav (Narvas)  Jõe tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Machado de Assis

Joaquim Maria Machado de Assis (Brasiilia portugali hääldus: [ʒwɐˈkĩ mɐˈɾi.ɐ mɐˈʃadu dʒi ɐˈsis]; 21. juuni Rio de Janeiro 1839 – 29. september 1908 Rio de Janeiro) oli Brasiilia kirjanik. Ta oli Brasiilia kirjanduse tuntumaid autoreid, kes on mõjutanud mitmeid kirjanikke nii oma kodumaal kui ka mujal. 1877. aastal rajas ta Brasiilia Kirjandusakadeemia, mille presidendiks jäi kuni surmani. 1941. aastal asutas akadeemia tema auks Machado de Assisi auhinna, mis on Brasiilia mainekaim kirjandusauhind. Eesti keeles on ilmunud Joaquim Maria Machado de Assisi tuntumaid teoseid, originaalis 1899. aastal avaldatud realistlik romaan "Dom Casmurro" (Tallinn: Eesti Raamat, 1973, tõlkinud Aita Kurfeldt), samuti jutustus "Hulluarst" (originaal "O alienista", kogumikus "Papéis Avulsos", 1882; Tallinn: SA Kultuurileht, Loomingu Raamatukogu 40, 2016, tõlkinud Indrek Koff). Machado de Assis: obra completa (kogutud teosed portugali keeles) MetaLibri Digital Library (valik teoseid portugali keeles) Machado de Assis
Jõesuu tänav

Jõesuu tänav on tänav Narva põhjaosas Sutthoffi ja Siivertsi linnaosas. Tänav saab alguse Rakvere tänavalt ja suundub loodesse. See kulgeb paralleelselt Narva jõega 5,3 km pikkuselt ja lõppeb linna piiril Narva – Narva-Jõesuu – Hiiemetsa maanteega jätkudes. Tänav sai nime 4. juulil 1939.[viide?] Jõesuu tänav ristub Jõe põigu, Aleksei Juhhanovi, Taime, Pargi, 2. Jõesuu tänava, Pargi põigu, Paadi, Pilve, Purje, Mätta, August Weizenbergi, Paadimehe, Kaluri ja Mesilase tänavaga. 1900. ja 1905. aasta linnaplaanidel oli selle tänava nimi vene keeles Кладбищенская улица, 1912. ja 1929. aasta linnaplaanidel vastavalt Surnuaia uulits ja Surnuaia tänav – ilmselt selle pärast, et kulges mitme surnuaia vahel. Enne 1990. aastaid kandis tänav vene keeles nime улица Йыэсуу. 9. mail 1970 avati tänava ääres, aadressil Jõesuu tänav 175 Narva linna vallutamisele pühendatud mälestusmärk. See koosneb postamendile asetatud tankist T-34/85. 2. Jõesuu tänav (Narvas) Об уточнении перечня улиц г. Нарва и пос. Нарва-Йыэсуу. Решение Нарвского городского Совета народных депутатов №72 от 02.03.1982
Machado de Assisi auhind

Machado de Assisi auhind (portugali keeles Prêmio Machado de Assis) on Brasiilia peamine kirjandusauhind. Seda annab välja Brasiilia Kirjandusakadeemia Brasiilia kirjanikele. Auhind asutati 1941. aastal ja on nimetatud Joaquim Maria Machado de Assisi auks. Auhinna laureaadid saavad rahalise preemia ja diplomi ning alates 1998. aastast ka väikese Joaquim Maria Machado de Assisi büsti, mille autor on skulptor Mário Agostinelli. 1941 – Tetra de Teffé 1942 – Afonso Schmidt 1943 – Sousa da Silveira 1944 – ei antud välja 1945 – Osório Dutra 1946 – Tobias Monteiro 1947 – ei antud välja 1948 – Augusto Meyer 1949 – ei antud välja 1950 – Eugênio Gomes 1951 – Augusto Magne 1952 – Antônio da Silva Melo 1953 – Érico Veríssimo 1954 – Dinah Silveira de Queiroz 1955 – Onestaldo de Pennafort 1956 – Luís da Câmara Cascudo 1957 – Tasso da Silveira 1958 – Rachel de Queiroz 1959 – José Maria Belo 1960 – ei antud välja 1961 – João Guimarães Rosa 1962 – Antenor Nascentes 1963 – Gilberto Freyre 1964 – Joracy Camargo 1965 – Cecília Meireles 1966 – Lúcio Cardoso 1967 – Adelino Magalhães 1968 – Oscar Mendes 1969 – Edilson Carneiro 1970 – Octávio de Faria 1971 – Murillo Araújo 1972 – Dalcídio Jurandir 1973 – Andrade Murici 1974 – Waldemar Cavalcanti 1975 – Hermes Lima 1976 – Mario da Silva Brito 1977 – Raul Bopp 1978 – Carolina Nabuco 1979 – Gilka Machado 1980 – Mário Quintana 1981 – Ayres da Matta Machado Filho 1982 – Franklin de Oliveira 1983 – Paulo Rónai 1984 – Henriqueta Lisboa 1985 – Thales de Azevedo 1986 – Péricles Eugênio da Silva Ramos 1987 – Nilo Pereira 1988 – Dante Milano 1989 – Gilberto Mendonça Telles 1990 – Sábato Magaldi 1991 – Maria Clara Machado 1992 – Fausto Cunha 1993 – Antonio Candido de Mello e Souza 1994 – Antônio Olinto 1995 – Leodegário A. de Azevedo Filho 1996 – Carlos Heitor Cony 1997 – José J. Veiga 1998 – Joel Silveira 1999 – Fernando Sabino 2000 – Antônio Torres 2001 – Ana Maria Machado 2002 – Wilson Martins 2003 – Antonio Carlos Villaça 2004 – Francisco de Assis Almeida Brasil 2005 – Ferreira Gullar 2006 – César Leal 2007 – Roberto Cavalcanti de Albuquerque 2008 – Autran Dourado 2009 – Salim Miguel 2010 – Benedito José Viana da Costa Nunes 2011 – Carlos Guilherme Mota 2012 – Dalton Trevisan 2013 – Silviano Santiago 2014 – Vamireh Chacon 2015 – Rubem Fonseca 2016 – Ignácio de Loyola Brandão 2017 – João José Reis 2021 – Ruy Castro 2022 – Roberto DaMatta 2023 – Marina Colasanti 2024 – Adélia Prado
Tunganite ülestõus

Tunganite ülestõus (hiina keeles 同治回乱) oli rahvaülestõus Hiinas aastatel 1855–1873.
Kalda puiestee

Kalda puiestee on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus: Kalda puiestee Klooga alevikus Kalda puiestee Kuressaare linnas Kalda puiestee Viljandi linnas
Kalda puiestee (Kuressaare)

Kalda puiestee on tänav Kuressaares. Tänav saab alguse Pargi tänavalt ja kulgeb vallikraavi väliskaldal ümber Kuressaare piiskopilinnuse kuni Allee ja Uus-Roomassaare tänava ristumiskohani. Tänav sai nime 12. detsembril 1998. Tänava juures on Kuressaare lossipark.
Kaluri tänav (Haapsalu)

Kaluri tänav on tänav Haapsalus Holmi linnaosas. Tänav saab alguse Uus-Sadama tänavalt ja suundub loodesse. Tänav ristub Sadama, Holmi ja Westmeri tänavaga ning lõppeb Holmi kaldaga ristudes, millest edasi kulgeb samas suunas Suur-Holmi tänav. Tänav sai nime 23. juunil 1950.
Kanepi tänav (Pärnu)

Kanepi tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas. Tänav lähtub Lina tänavalt, suundub algul kagusse ja siis edelasse, lõppedes Rohu tänaval. Kanepi tänavalt saab alguse Timuti umbtänav. Tänava pikkus on ligikaudu 234 meetrit. Tänav sai nime 1987.
Kastani tänav (Haapsalu)

Kastani tänav on tänav Haapsalus. Tänav paikneb ida-läänesuunaliselt endise raudtee (praegu Läänemaa Tervisetee) lähedal. Tänav sai nime 1987. Aadressil Kastani tn 9 asub SA Haapsalu Hoolekandekeskus. Tänava keskosas asub Kastani bussipeatus.
Kauba tänav (Kuressaare)

Kauba tänav on tänav Kuressaares. Tänav saab alguse Lasteaia tänavalt ja suundub loodesse, kuni lõpeb Pikal tänaval. Tänava pikkus on umbes 400 meetrit. Tänav sai nime 1915. aastal. Aadressil Kauba tänav 2 asub kunagine Kuressaare kaubahoov. Kauba tänav 5 ja Turu tänava nurgal asub Kuressaare Laurentiuse kiriku pastoraadihoone, mis kuulub koos Kuressaare raekoja, vaekoja ja sadamaaidaga linna vanimate hoonete hulka. Hoone Kauba tänava poolne osa on ehitatud arvatavasti juba 17. sajandi keskpaiku ja see oli tol ajal üks väheseid kivihooneid linnas. Aastail 1838–1847 elas hoones Saaremaa superintendendina töötanud literaat, keelemees Eberhard Gutsleff. Turu tänava poolne tiib ehitati 18. sajandi lõpus. Hoone kuulus Kuressaare Laurentiuse kogudusele kuni Teise maailmasõja lõpuni. Eesti NSV ajal asusid hoones pikka aega Saaremaa Restaureerimisvalitsuse kontor, laod, töökoda ja ametikorter. Hoones Kauba tänav 17 asus aastail 1888–1905 ajalehtede Saarlane ja Arensburger Wochenblatt ('Kuressaare nädalaleht') toimetus ja trükikoda. Kauba tänav 20 asus vb[küsitav] Abruka koda. Kauba tänav 1 ja Lasteaia tänava nurgahoone. Allimanni (Pallopsoni) maja Kauba tänav 1 Kauba tänav 4 Kauba tänav 5 Kauba tänav 8 Kauba tänava ja Lossi tänav 2 nurgahoone, Kuressaare kohtumaja Pastoraadihoone - Kauba 5 Abruka koda Kauba 20
Kesa põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kesa põik on tänav Tartus Variku linnaosas. Kesa põik algab Kopli tänavalt ja lõppeb tupiktänavana.