laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ohvriallikas (Arussaare)

Ohvriallikas (ka: Uduallikas, Arussaare Uduallikas) on allikas (tõusuallikas, ohvriallikas) Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas ja Pilistvere kihelkonnas Arussaare külas. Allika keskmine vooluhulk on suvel 4 l/s, kevadel 18,6 l/s. Arussaare püha kivi Ohvriallikas "Uduallikas" Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Ohvriallikas kultuurimälestiste riiklikus registris Ohvriallikas "Uduallikas" Eesti looduse infosüsteemis Arussaare Uduallikas Hiite Maja SA andmekogus.
Oostriku Suurallikas

Oostriku Suurallikas (ka: Oostriku allikas) on kaitsealune allikas Järva maakonnas Järva vallas. Allikas jäävad Endla looduskaitsealale. Allika laius on 10 ja pikkus 25 m. Allikas moodustab järviku, mis asub harujõe alguses. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
New Mexico kummituslinnade loend

Siin on New Mexicos asuvate kummituslinnade loend.
Amanda Todd

Amanda Todd (27. november 1996 – 10. oktoober 2012) oli Kanada teismeline, kes sooritas 10. oktoobril 2012 oma kodus Port Coquitlamis Briti Columbias enesetapu. Enne surma riputas ta Youtube'i video, kus kirjeldab kaartidele kirjutatud teksti abil oma kogemusi kiusamise, väljapressimise ja vägivallaga. Video levis pärast tema surma kulutulena ja sai suure meediatähelepanu osaliseks.
Prandi allikad

Prandi allikad on kaitsealused allikad Järva maakonnas Järva vallas Prandi pargi kõrval. Allikad jäävad Prandi looduskaitsealale. Allikatest on tuntuim[viide?] Prandi Suurallikas, mis on tõusuallikalehtritega järvik. Järvikust voolab välja veerikas oja, mis suubub Prandi Allikajärve. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 420. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Purila allikad

Purila allikad on kaitsealused allikad Rapla maakonnas Rapla vallas. Allikad asuvad Keila jõe kaldal. Allikate seas on nii tõusu- kui langeallikad ja nad moodustavad allikajärviku. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 424. Purila allikad keskkonnaportaalis
Pähkla allikas

Pähkla (tõusu)allikas (ka: Põhjatu (tõusu)allikas, Pühatu allikas) on kaitsealune allikas Saare maakonnas Saaremaa vallas. Allikas ja selle lehter paikneb meresetetega kaetud tasandikul. Lehtri läbimõõt on 12 ja sügavus 2 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Pähkla allikas kultuurimälestiste riiklikus registris Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Pähklisaare maastikukaitseala

Pähklisaare maastikukaitseala on maastikukaitseala Tartu maakonnas Luunja vallas. Kaitseala pindala on 643 ha. Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1964, kui üksikobjektina võeti kaitse alla Pähklisaar ja laugasjärved. Üksikobjektide baasil moodustati 1995. aastal Luunja Laukasoo looduskaitseala, mis sai maastikukaitseala staatuse ja piirid 1999. aastal. Pähklisaare maastikukaitseala (KLO1000289) Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Paunküla maastikukaitseala

Paunküla maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Kose vallas. Kaitseala pindala on 619 ha. Kaitseala on moodustatud 1981. aastal, et kaitsta Paunküla mägesid ja ümbruse järvi. Maastikukaitsealal asuvad Kootsjärv, Lindjärv, Paunküla Mustjärv, Punamäe järv, Rahkjärv, Rõõsa järv, Sipelga Linajärv, Suur-Kaksjärv ja Väike-Kaksjärv. Laululuiged Lindjärvel Suur-Kaksjärve kallas Suur-Kaksjärv Rahkjärv talvel Talvine mets maastikukaitsealal Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Paunküla maastikukaitseala (KLO1000211) Eesti looduse infosüsteemis
Papioru maastikukaitseala

Papioru maastikukaitseala on maastikukaitseala Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Kaitseala pindala on 3,7 ha. Kaitseala on moodustatud 1964. aastal, et kaitsta sügavat järsunõlvalist sälkorgu – Papiorgu, mis tekkis mandrijää sulamisvete setetesse. Papioru maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 27.09.2016) Papioru maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis Papioru maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Merilen Mentaal

Merilen Mentaal (sündinud 16. jaanuaril 1972) on eesti aiakujundaja. Ta on lõpetanud Inglismaal Oxfordi aiadisaini kolledži. Kui 2011. aastal ilmus kirjastuse Forma Media kaudu tema koostatud raamatuke "Terrassi- ja rõduaed", siis paar aastat hiljem juba vägagi mahukas nõuanderaamat "Aia kujundamine mõtetes ja praktikas" (Varrak, 2013), kus tema tekste näitlikustavad muude fotode kõrval ka ta enda tehtud pildid. Tema tekste ja fotosid leidub ka raamatus "Söödav aed: ilu ja kasu üheskoos" (Ühinenud Ajakirjad, 2018) ning fotosid veel mitmes iluaianduseteemalises raamatus. Juulist 2000 on ta Isamaa ja Res Publica Liidu liige. Tiina Kolk, Aiakunst võttis suuna lihtsusele ja otstarbekusele, Tarbija24, 11.06.2011. Merilin Mentaali teosed andmebaasis Ester. Vaadatud 16.08.2023. Geomeetria aias, Delfi, 9. juuni 2006 Aiadisainer Merilen Mentaal: laineid löövad julge joonega elegantsed aiad Moodne Kodu, 11. aprill 2019 Aiatark. Merilen Mentaal aia kujundamisest Järelkuulatav raadiosaade, esmaeeter: 28. aprill 2020. ERR Arhiiv Merilen Mentaal. Kuidas luua aed kortermaja juurde? Tallinnas Kopli 76a Fisk Residentsi elukeskkonna haljastamise põhimõtted ja näited. Veebiajakiri Kodus.ee
Oti mets-õunapuu

Oti mets-õunapuu (ka: Oti mõtsik) on metsistunud aed-õunapuu (mitte mets-õunapuu), mis kasvab Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Õunapuu on Eesti vanim ja jämedaim. Õunapuu ümbermõõt on 488 cm (mõõdetuna 30 cm kõrguselt), kõrgus 11 m. Oti metsõunapuu; Oti mõtsik Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Oti metsõunapuu; Oti mõtsik keskkonnaportaalis Oti metsõunapuu; Oti mõtsik Eesti looduse infosüsteemis
Rebase ja Tori tammikud

Rebase ja Tori tammikud (ka Rebase-Tori tammik) on kaitsealused tammikud Rapla maakonnas Rapla vallas. Tammikud võeti osaliselt kaitse alla 1961. aastal. Kaitseala suurus on 20,6 ha. Rebase ja Tori tammikud Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30.12.2017) Rebase ja Tori tammikud Eesti looduse infosüsteemis
Niidiaia tammik

Niidiaia tammik on kaitsealune tammik Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Tammikud võeti kaitse alla 1958. aastal (Niidiaia tammiku kaitseala; pindala 8 ha). Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Matsi-Kärneri tammik

Matsi-Kärneri tammik on tammik Rapla maakonnas Rapla vallas. Tammik võeti kaitse alla 1992. aastal (Matsi-Kärneri tammiku kaitseala, pindala 3,9 ha) ning arvati kaitse alt välja 2022. aastal. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) "Valitsus arvas Matsi-Kärneri tammiku kaitse alt välja". 02.04.2024. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Koonga tammik

Koonga tammik on kaitsealune tammik Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Tammik võeti kaitse alla 1991. aastal (Koonga tammiku kaitseala; pindala 14 ha) . Tammede vanus on kuni 120 aastat. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Robert Edwards

Sir Robert Geoffrey Edwards (27. september 1925 – 10. aprill 2013) oli Suurbritannia füsioloog. Ta oli eelkõige üks katseklaasis viljastamise teerajajaid. Ta sai 2010. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. 1984 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 1989 – valiti Academia Europaea liikmeks http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/medicine/laureates/2010/
Agnes Antik

Agnes Antik (sünninimi Agnes Lausten; 31. märts 1903 Taani – 1995) oli taani päritolu Eesti tõlkija. Ta tõlkis eesti keelde nii taani kui ka norra keelest. Ta oli alates 1924. aastast abielus Richard Antikuga. Hans Christian Anderseni "Pöial-Liisi", 1933; Hea Lugu 2013 Bjørnstjerne Bjørnsoni "Jumala teedel" Eesti Kirjastuse Kooperatiiv 1936 Johannes Anker Larseni "Tarkade kivi", Eesti Kirjastuse Kooperatiiv 1936, Orto 1961, Kupar 1995 Gunnar Gunnarsoni "Õndsad on lihtsameelsed", Eesti Kirjastuse Kooperatiiv 1937 Herman Bangi "Isamaatud", Eesti Kirjastuse Kooperatiiv 1938, Orto 1952 Anders Christian Westergaardi "Luite-poisid", Eesti Kirjastuse Kooperatiiv 1940 Trygve Gulbransseni "Ja taamal laulavad metsad", Orto 1953, Eesti Raamat 1992 Trygve Gulbransseni "Ei lähe kõrvalteed", Orto 1954 Sigrid Undseti "Madame Dorthea", Orto 1954, Ajaraamat 1999 Trygve Gulbransseni "Ja taamal laulavad metsad. Tuuled puhuvad Vaimudemäelt. Ei lähe kõrvalteed", Orto 1954 Aage Donsi "Siin kohtuvad kõik teed", Orto 1955 Sigrid Undseti "Ida Elisabeth", Orto 1957 Gunnar Gunnarssoni "Borgi rahvas", Orto 1961 geni.com
Elektrisignaal

Elektrisignaal on ajas muutuv elektriline suurus (enamasti elektrivool või -pinge), mis kannab informatsiooni, vaadeldaval juhul andmeid, mida saab töödelda, salvestada ja edastada. Elektrisignaale edastatakse elektrijuhtide kaudu või elektromagnetlainete vahendusel. Elektrisignaali peamised liigid on analoogsignaal, diskreetsignaal ja digitaalsignaal. Analoogsignaali pinge muutub katkematult, pidevalt. Analoogsignaaliks on näiteks helisagedussignaal mikrofoni väljundis, mispuhul signaali pinge on igal hetkel võrdeline, s.o analoogne (samaväärne, vastav) seda muutumist põhjustava helirõhu muutumisega. Enamiku ümbritseva maailma sündmuste muutumine on pidev. Analoogsignaaliks võib olla aeglaselt muutuv alalispinge, näiteks temperatuurianduri väljundis. Vahelduvpinge korral on signaali informatiivseks parameetriks vahelduvpinge amplituud, sagedus või faas (vt Modulatsioon). Diskreetsignaal saab muutuda üksnes kindlate astmete kaupa, nii et signaalipingel on lõplik arv järjestikuseid väärtusi. Kui need väärtused väljendatakse kahendkoodis, saadakse digitaalsignaal. Signaal (tehnika) Analoogsignaal Diskreetsignaal Digitaalsignaal Raadiosignaal Signaalitöötlus
Ajakonstant

Ajakonstant on eksponentsiaalselt muutuvat siirdeprotsessi (s.o ühest püsiolekust teise püsiolekusse üleminekut) kirjeldav suurus. Ajakonstant määrab ajavahemiku, mille kestel siirdeprotsessi iseloomustav parameeter muutub e (2,71828…) korda. Ajakonstandi tähis on kreeka täht τ (tau). Elektrotehnikas määrab ajakonstant näiteks selle, kui kiiresti laadub või tühjeneb kondensaator mahtuvusega C läbi jadamisi (järjestikku) ühendatud takisti, mille takistus on R. Niisuguse jadaahela ajakonstant τ = R C . {\displaystyle \tau =RC.} Kondensaatori laadimisel suureneb tema pinge vastavalt valemile u ( t ) = U m a x ( 1 − e − t τ ) . {\displaystyle u(t)=U_{\mathrm {max} }\left(1-e^{-{\frac {t}{\tau }}}\right).} Kui näiteks laadida kondensaatorit mahtuvusega 1 µF = 10‒6 faradit läbi takistuse 1 MΩ = 106 oomi, siis on ajakonstant τ = 10‒6•106 = 1 sekund. Toiteallika pingel 10 volti laadub kondensaator siis 3 sekundi kestel pingeni u = 10 ( 1 − e − 3 1 ) = 9 , 5 {\displaystyle u=10\left(1-e^{-{\frac {3}{1}}}\right)=9,5} volti. Tabelis on antud kondensaatori pinge ligikaudsed väärtused protsentides toitepingest (laadimisel) ja laetud kondensaatori algpingest (tühjendamisel). Voltage and current calculations
Grunge

Grunge (Seattle Sound) on hardcore punk'i, thrash metal'i ja alternatiivroki mõjutustega indie rock'i stiil. Põhiline grungemuusika valitsemisaeg jäi 1980. aastate lõppu ja 1990. aastate algusse, populaarsuse tipp saabus aastatel 1991–1994. Grunge tekkis sellistes USA loodeosa linnades nagu Seattle, Olympia, Portland. Seattle'ist on pärit neli maailmas tuntud grungeansamblit: Alice in Chains, Mudhoney, Soundgarden ja Pearl Jam. Tuntuim grungebänd on Nirvana. Eestis on selle stiili üks pikemaajalisi esindajaid Pärnu bänd The Belka. Grungestiili viljeleteks on end nimetanud ka Ainus Seadus ja D.i.v..
Rio Grande maakond

Rio Grande maakond (Rio Grande County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°61' N, 106°39' W. Maakonna halduskeskus on Del Norte ja suurim linn on Monte Vista. Maakonna pindala on 2362 km². Veepindala on 1 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 982. Aastal 2000 oli elanikke 12 413. Maakond sai nime Rio Grande jõe järgi, mis voolab läbi maakonna. Saguache'i maakond (põhjas) Alamosa maakond (idas) Conejose maakond (lõunas) Archuleta maakond (edelas) Minerali maakond (läänes) Center Del Norte Monte Vista South Fork Rio Grande maakonnas oli 12 413 inimest, 4701 leibkonda ja 3417 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 5 in/km². Elamuüksusi oli 6003 (keskmine tihedus 3/km²). Rassiline koosseis oli: valgeid 73,93% mustanahalisi 0,35% põlisameeriklasi 1,26% aasialasi 0,23% Vaikse ookeani rassist 0,02% teistest rassidest 21,45% kahest või enam rassist 2,76% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 41,67%. 4701 leibkonna seas oli 35,10% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi 57,80% koos elavad abielupaarid 11,20% neid, kus oli ilma abikaasata naine 27,30% neid, mis ei olnud perekonnad. 24,10% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 10,30% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,59 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,08 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 28,10% alla 18 aastased 8,00% 18...24, 25,30% 25...44, 23,90% 45...64 14,70% üle 65 aastased. Ea mediaan oli 37 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 97,10 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 94,40 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 31 836 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 36 809 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 30 432 dollarit, naistel 23 005 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 15 650 dollarit. 14,50% elanikkonnast ja 11,30% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 18,40% alla 18-aastasi ja 11,20% üle 65-aastasi. Monte Vista National Wildlife Refuge Rio Grande metsakaitseala 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Rio Grande maakonna koduleht (inglise keeles)
Sumbumus

Sumbumus või sumbuvus (sumbetegur, sumbuvustegur, sumbumistegur) on sumbumisega võnkumisvõimelise süsteemi (näiteks pendli, elektrilise võnkeringi) dimensioonita tunnussuurus, mis iseloomustab süsteemi võnkumisel tekkivat energiakadu. Teiste definitsiooni järgi väljendab taː füüsikas ‒ võnkumisvõimelises süsteemis tekkivat energiakadu; tehnikas ‒ sidekanalis või sideaparatuuris leviva elektrisignaali võimsuse või pinge nõrgenemist. Sumbumust mõõdetakse harilikult detsibellides. Eesti entsüklopeedia", 8. kd, lk 694.
Roosna allikad

Roosna allikad (ka: Roosna-Vanaveski allikad) on kaitsealused allikad Järva maakonnas Järva vallas. Allikad jäävad Lüsingu maastikukaitsealale. Allikad asuvad Roosna-Vanaveski paisjärve põhjas, paisjärve kaldal ja paisjärvest idas oja alguses. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Eesti Looduse Infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013)
Salevere Salumäe allikad

"Arstiallikas" suunab siia. Valga maakonna allika kohta vaata artiklit Helme Arstiallik. Salevere Salumäe allikad on allikad Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Allikad jäävad Matsalu rahvuspargi territooriumile. Allikad paiknevad Salevere panga astangus moodustunud koobastes. Allikatest tuntuim on Saluallikas ehk Arstiallikas (ka Salevere ohvriallikas). https://web.archive.org/web/20170809172654/http://laanemaa.arheoloogia.info/muistised/salevere-ohvriallikas (vaadatud 09.08.2017) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 504.
Tammemäe allikad

Tammemäe allikad on allikad Harju maakonnas Kose vallas. Allikad paiknevad soises metsas. Neist allikatest suurim moodustab 5 m laiuse veesilma, mille sügavus on 0,3 m, ja selle vooluhulk on kuni u 20 l/s. . Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Toomingmäe allikad

To(o)mingmäe allikad on kaks kaitsealust allikat Harju maakonnas Kose vallas Võlle külas. Allikad moodustavad oja, mis suubub Pirita jõkke. Allikate vooluhulk on kuni 16 l/s. . Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Tuharu allikad

Tuharu allikad on allikad Harjumaal Saue vallas Turvastu külas. Allikatest itta jääb Valgejärve maastikukaitseala. Allikate lähedal saab alguse Kaldamäe oja. Tuharu allikad Eesti looduse infosüsteemis
Vormsi Lubjakünka allikad

Vormsi Lubjakünka allikad (ka: Raviallikad) on allikad Vormsi saarel Prästvike järve loodekaldal. Allikad jäävad Vormsi maastikukaitsealale. Vormsi Suurallikas Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Vilbaste allikad

Vilbaste allikad on allikad Järva maakonnas Järva vallas. Allikad jäävad Endla looduskaitsealale. Allikatest üks tuntumaid on Jõepõhja Siniallikas, mis avaneb Võllingu jões. Vilbaste allikad Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Viieristi allikad

Viieristi allikad on allikad Saare maakonnas Saaremaa vallas. Allikad jäävad Viieristi looduskaitsealale. Allikad (täpsemalt langeallikad) paiknevad 13–20 m kõrgusel rannaastangu jalamil. Allikate vooluhulk on tavaliselt väiksem kui 0,5 l/s. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Viidumäe allikad

Viidumäe allikad on allikad Lääne-Saaremaa kõrgustiku edelaosas, halduslikult Saare maakonnas Lümanda vallas. Allikad jäävad Viidumäe looduskaitsealale. Allikad avanevad Antsülusjärve rannaastangul kas punktallikatena või pindalalise allikaimbena. Enamik allikaid on väikesed (vooluhulk 0,1–1,0 l/s). Viidumäe allikasood Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 662. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Varsaallikad

Varsaallikad on kaitsealused allikad Tallinnas Pirita linnaosas. Varsaallikatest saab alguse Varsaallika oja. Need on tüübilt langeallikad. Kui põhjavesi on madalseisus on allikad 2–4, kõrgseisu ajal aga kümne ringis. Allikate maksimaalne vooluhulk on üle 120 l/s, minimaalne alla 1 l/s. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.04.2013) Varsaallikad keskkonnaportaalis
Varangu Siniallikad

Märksõna "Varangu allikad" sunnab siia. Varangu allikas on aga Varangu järve rööpnimi Varangu Siniallikad on allikad Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Allikad jäävad Varangu looduskaitsealale. Allikad paiknevad Varangu jõe alguses 300 m pikkusel alal. Varangu Siniallikad 2016. aasta juulis Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.04.2013) Varangu Siniallikad keskkonnaportaalis
Ulmu allikad

Ulmu allikad (ka: Örde allikad) on kaitsealused allikad Rapla maakonnas Rapla vallas. Allikad paiknevad Atla jõe kaldal, jõega paralleelses u 400 m lõigus. Allikatest tuntuim on Õrteallikas (nimetatakse ka Örte või Örde allikas). Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.04.2013) Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn 2011: Varrak, lk 188–189. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Ulmu allikad keskkonnaregistris
Rahkla allikad

Rahkla allikad on kaitsealused allikad Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Allikad paiknevad paepõhjalises orus u 50 m pikkusel lõigul. Allikatest saab alguse Rahkla oja. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.04.2013) Rahkla allikad keskkonnaportaalis
Kivikupitsa mägi

Kivikupitsa mägi on kõrgendik Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Mägi on aastast 1964 kaitse all: algul Kivikupitsa mäe kaitsealana, hiljem moodustati Kivikupitsa maastikukaitseala. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 226. Kivikupitsa maastikukaitseala (KLO1000330) (vaadatud 09.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Linnulahe kaitseala

Linnulahe kaitseala on kaitseala Saare maakonnas Kaarma vallas. Kaitseala pindala on 284 ha. Kaitseala moodustati 1927. aastal, et kaitsta Linnulahe linnustikku. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 09.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Mihkli Salumägi

Mihkli Salumägi (ka: Koeramägi, Taaramägi) on kõrgendik Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Mägi on aastast 1976 kaitse all (Mihkli Salumäe kaitseala); praegu kaitstakse mäge Kurese maastikukaitseala osana. Mäe laeosas asub Mihkli Salumäe lookarstiala. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 09.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Mäkumägi

Mäkumägi on kõrgendik Tartu maakonnas Elva vallas. Mägi on aastast 1964 kaitse all (Mäkumäe kaitseala). Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 09.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Mügramägi

Mügramägi on kõrgendik Tartu maakonnas Nõo vallas. Mügramäe kõrval on Kindralimägi. Need kaks kõrgendikku on tegelikult üks mägi, ent neid lahutab sinna ehitatud tee. Mägi on aastast 1966 kaitse all (Mügramäe kaitseala). Kõrgendiku suhteline kõrgus on 9 m. Kindralimäel asus 1944. aastal Tamsa lahingus hukkunud Pavel Potapovi mälestusmärk. Mügramägi keskkonnaportaalis (vaadatud 17.12.2015) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.04.2013) Margus Kruut, “Eesti suurim tankilahing“, Eesti Ekspress, 25.10.1999 Veiki Ojaperv, "Politsei lõpetas kõrge punaväelase mälestusmärgi kadumise uurimise", Postimees, 4. august 2022 (vaadatud 05.08.2022) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Karlova Selts

Karlova Selts on Tartus Karlova linnajaos tegutsev asumiselts, mis toetab Karlova kogukonna elu ja arengut. Karlova Selts korraldab Karlova päevi ja annab sel puhul välja linnaosa lehte Kirev Karlova. Selts tegutseb aadressil Tähe tänav 20. asumiselts Karlova Seltsi koduleht
Side tänav (Tartu)

Side tänav on tänav Tartus Karlova linnaosas. See saab alguse Võru ja Väike Kaare ristist, kulgeb kagusse ja lõpeb Kesk tänaval. Tänava pikkus on 290 meetrit.
Kirev Karlova

Kirev Karlova on Tartu Karlova linnaosa ajaleht, mida 2010. aastast toimuvate Karlova päevade puhul annab kord aastas välja kohalik asumiselts Karlova Selts. Lehenumbrid veebis
Christen Købke

Christen Schiellerup Købke (26. mai 1810 Kopenhaagen – 7. veebruar 1848 Kopenhaagen) oli taani maalikunstnik. Købke oli Taani maalikunsti kuldajastu üks tuntumaid kunstnikke. Tema maal "Efterårsmorgen ved Sortedamssøen" kuulub Taani kultuurikaanoni koosseisu ja seda eksponeeritakse Ny Carlsberg Glyptotekis. Christen Købke sündis 26. mail 1810. aastal Kopenhaagenis. Tema isa oli pagar Peter Berendt Købke, ema nimi oli Cecilie Margrete. Peres oli 11 last. 11-aastaselt põdes Købke reumat ja sel ajal hakkas palju joonistama. Aastal 1822, olles 12-aastane, alustas Købke õpinguid Taani Kuninglikus kunstiakadeemias (Det Kongelige Danske Kunstakademi). Esialgu õppis ta C. A. Lorentzeni joonistamisklassis ja seejärel (pärast Lorentzeni surma 1928. aastal) neli aastat Christoffer Wilhelm Eckersbergi juhendamise all. Købke varasemad teosed on tugevalt mõjutatud just Eckersbergist, näiteks 1829. aastal valminud maal "Parti af Århus Domkirke". Selle ostis kunstiühing ning see kuulub Taani rahvusmuuseumi kogusse. Aastal 1831 autasustati teda akadeemia väikese hõbemedaliga ja 1833. aastal suure kuldmedaliga. Christen Købke elas 1833. aastani Kastelletis, kus tal valmis mitmeid maale selle ümbrusest. Üks selliseid on Ny Carlsberg Glyptotek muuseumis eksponeeritav "Gården ved bageriet i Kastellet" (1832). Samal aastal valmis Købkel maal sõbrast ja maastikumaalijast Frederik Hansen Sødringist. Portree on Hirschsprungske Samling muuseumis. 1834. aastal asus ta koos vanematega elama Sortedamssøeni. Seal maalis ta mitmeid vaateid järvele ja linnale. 1837. aasta lõpus abiellus Susanna Cecilie Købkega (1810–1849). 1838. aastal reisis Købke akadeemia stipendiaadina Dresdenisse, Münchenisse ja seejärel Itaaliasse. Ta naasis koju 1840. aastal. Aastatel 1844–1845 osales Købke Bertel Thorvaldseni tööle pühendatud Thorvaldseni muuseumi dekoratsioonide maalimisel ja kaalus dekoraatoriks hakkamist. Kaks aastat pärast tema isa surma, aastal 1943, müüs perekond väljaspool Kopenhaagenit asuvad valdused ja Købke kolis linna tagasi. Ta esitas taotluse saada akadeemia liikmeks, kuid see lükati 1846. aastal tagasi. Christen Købke suri 37-aastaselt kopsupõletikku. Ta on maetud Kopenhaageni Assistensi kalmistule. Frederik Hansen Sødringi portree (1832) "Frederiksborgi loss" (1835) "Efterårsmorgen ved Sortedamssøen" (1838)
¡Alarma!

"¡Alarma!" on ansambli Daniel Amos album (1981). Ta on ka nelikalbumi "The ¡Alarma! Chronicles" esimene album.