laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Maran (perekonnanimi)

Maran on perekonnanimi. Indias oli perekonnanime Maran kandjaid 2014. aastal ligi 3900 isikut. Indoneesias oli sellenimelisi isikuid üle 3400, Itaalias üle 3100 ja Myanmaris ligi 2500. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Maran 150 inimesel: 75 mehel ja 75 naisel. Perekonnanimede levikult oli Maran meeste puhul 1223. kohal ja naiste puhul 1379. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Maran vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,92. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 8,28 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Harjumaal Rapla kihelkonna Lellapere mõisavallas, Viljandimaal Helme kihelkonna Jõgeveste mõisavalla ja Võrumaal Rõuge kihelkonna Vastse-Nursi mõisavallas 3 korral nimeks Marahn ja Marran (normaliseeritult Maran). Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Maran aastatel 1935–1940 20 korral kasutusele isikute poolt, kes kandsid varem nime Blockmann (2), Hüts, Madison, Maanik (2), Marranik, Martinson, Mauer, Maur, Maurer (2), Michelson (3), Mihkelson (2), Müller ja Muri (2). Elfriide Maran, eesti skulptor (1905–1998) Iko Maran, eesti kirjanik (1915–1999) Kaur Maran, eesti teadusajakirjanik (1989–) Kätlin Maran, eesti ettevõtja (1970–) Olav Maran, eesti maalikunstnik (1933–) Rein Maran, eesti filmilavastaja ja -operaator (1931–) Tiit Maran, eesti zooloog (1959–) Timo Maran, eesti zoosemiootik ja luuletaja (1975–) Maran Surnames. Vaadatud 8. veebruar 2024. Statistikaamet: Nimede statistika. Maran. Vaadatud 8. veebruar 2024. Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Maran. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Maran. Maran statistikaameti andmebaasis
Lorentz von Numers

Lorentz von Numers (1614–1671), Narva rae liige ja bürgermeister. Lorentz von Numers (surnud 1676), Rootsi major. Lorentz von Numers (surnud 1735), Rootsi kapten. Lorentz von Numers (1673–1736), Rootsi ooberst. Lorentz von Numers, Vene major.
Brunn am Gebirge

Brunn am Gebirge on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Mödlingi ringkonnas. Neoliitikumi perioodist pärit väljakaevamised näitavad, et piirkond oli asustatud juba aastal 6000 eKr ja Brunn tegi sellest Austria varaseima teadaoleva põllumajandusliku asula. Ka Awarengräber, mis leiti Mödlingist, viitab sellele, et asustas piirkond juba sel ajal. Väljakaevamiste tõttu arvatakse, et roomlaste asula oli siin veteranidele. Uusajal oli see helilooja Hans Gáli sünnikoht (1890). Alates 2007. aastast on Brunn am Gebirge rahvusvahelise klaveribluusi ja bugi-vugi festivali korraldaja, kus osalevad Little Willie Littlefield, Carl Sonny Leyland, Axel Zwingenberger, Dana Gillespie, Sonny and his Wild Cows, Michael Pewny, Stella Jones, Kim Cooper The Rounder Girlsist, Lila Ammons, Vince Weber, Silvan Zingg, Axel Ramerseder, Mojo Blues Band, Jan Preston, Martin Pyrker, Al Cook, The Untuchables, The Hot Shakers, Ed Philips, Meena Cryle, The Boogie Boys, Dan Popek, Wendy De Witt, Angela Brown, Janice Harrington ja paljud teised. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Gaaden

Gaaden on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Mödlingi ringkonnas. Gaaden asub Wienerwaldi põhjaosas Anningeri jalamil. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Adamawa

Adamawa võib olla: Adamawa osariik, Nigeeria osariik Adamaoua piirkond (inglise keeles Adamawa), Kameruni haldusüksus Adamaoua kiltmaa (inglise keeles Adamawa)
Johann Hermann von Campenhausen

Johann Hermann von Campenhausen (1641–1705) oli Campenhausenite aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane, ooberst ja Riia viitsekuberner, kes osales Põhjasõjas. Johann Hermann von Campenhausen sündis 1641. aasta 3. juulil Hermann Kamphuseni ja Gertrud von der Linde perekonda. 1656. aastal astus Campenhausen jalaväelasena sõjaväkke. Kolm aastat hiljem läks ta edasi Stolzenbergi ratsarügementi. 1661. aastal astus ta Saksa-Rooma keisririigi teenistusse ning oli vabatahtlik Raimondo Montecuccoli vägedes. 1665. aastal astus ta ka veel Poola-Leedu teenistusse ning oli vürst Lubomirski vägedes kornet. Järgmisel aastal naasis ta siiski Rootsi ning sai ooberst Knutsdorffi rügemendis samuti korneti auastme. 1668. aastal juhatas Campenhausen Riias ja ning kaks aastat hiljem ka Daugavgrīvas kindlustustöid. 1674. aastal juhatas ta ka Tallinnas ehitustöid. 1675. aasta 24. septembril Campenhausen aadeldati. Samal aastal kanti tema perekond nr. 881 all Rootsi aadlisuguvõsade loendisse. 1676. aastal sai Campenhausen Liivimaa jalaväerügemendis ooberstleitnandiks. Järgmisel aastal sai ta seal ooberstiks. 1691. aastal oli ta Ostrobotnia rügemendi ooberst. 1696. aastal sai ta Riia viitsekuberneriks ning tema rügement asus Riia garnisoni koosseisu. 1701. aastal osales ta Erastvere lahingus. Tema rügement ründas lahingu ajal Erastvere mõisa. Johann Hermann von Campenhausen suri 28. veebraril 1705. Johann Hermann von Campenhausen abiellus 1675. aastal Agnes Margaretha Gyldenhoffiga. Abielust sündis üksteist last: Carl Balthasar, Eva Christina, Christer Lorentz, Johann Michael, Robert Wilhelm, Vendla Margaretha, Axel Leonard, Gustaf Hermann, Jakob Johann, Johann Balthasar ja Erik Reinhold. "Col. Johan Herman von Campenhausen". Vaadatud 08.02.2024. "Von Campenhausen No. 881". TAB 1. Vaadatud 08.02.2024. "Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar". Von Campenhausen, Johan Herman. Vaadatud 08.02.2024. Campenhausen, Ernst von (1908). Geschichte des Geschlechts der von Campenhausen. Riia. Lk 1. Sundberg, Ulf (2014). Swedish defensive fortress warfare in the Great Northern War 1702-1710. Lk 131. Kelch, Christian (2009). Liivimaa kroonika järg. Lk 187.
M. K. Stalin

Mutruvel Karunanidhi Stalin (tamili மு. க. ஸ்டாலின் ['mut̪ːuʋeːl kaɾuˈɳaːniði ʈaːˈlin], sündinud 1. märtsil 1953) on India poliitik, kes on alates 2021. aastast 8. ja praegune Tamil Nadu osariigi peaminister. Peaminister M. Karunanidhi Stalin on olnud partei Dravida Munnetra Kazhagam (DMK) esimees alates 28. augustist 2018. Ta töötas 1996–2002 Chennai 45. linnapeana ja 2009–2011 Tamil Nadu peaministri esimese asetäitjana. Ajaleht The Indian Express paigutas Stalini 2022. aastal India mõjuvõimsamate isikute nimekirjas 24. kohale. Stalin on kauaaegse Dravida Munnetra Kazhagami parteijuhi M. Karunanidhi poeg. Stalini nime pani Jossif Stalini järgi talle isa pärast seda, kui oli kuulnud Nõukogude Liidu juhi surmast. Juba 14-aastaselt tegi Stalin esimest korda kampaaniat 1967. aasta valimistel. Ta asutas 1980. aastal oma partei noorteorganisatsiooni ja sai kaks aastat hiljem selle sekretäriks. Ta toetab osariikide suuremat autonoomiat. M.K. Stalin timeline: Slow, steady rise of DMK's new president
Noor Vidts

Noor Vidts (sündinud 30. mail 1996 Vilvoordes) on Belgia seitsmevõistleja. Vidtsi läbimurdeaasta oli 2021. Ta võitis 2021. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Torunis viievõistluses kaasmaalase Nafissatou Thiami järel 4791 punktiga hõbemedali. Ta püstitas isikliku rekordi 60 meetri jooksus, kaugushüppes ja 800 meetri jooksus ning parandas oma viievõistluste rekordit 126 punktiga. Olümpiamängudel Tokyos parandas ta isiklikku rekordit viiel alal ja sai seitsmevõistluses isikliku rekordiga 6571 punkti 4. koha. 2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Belgradis tuli Vidts Adrianna Sułeki ja Kendell Williamsi ees viievõistluses maailmameistriks Belgia rekordiga 4929 punkti. Maailmameistrivõistlustel Eugene'is sai ta seitsmevõistluses 6559 punktiga 5. koha. Euroopa meistrivõistlustel Münchenis oli ta 6467 punktiga neljas. 2023. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Istanbulis võitis Vidts Nafissatou Thiami ja Adrianna Sułeki järel 4823 punktiga pronksmedali. Maailmameistrivõistlustel Budapestis oli ta 6450 punktiga kuues. 2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel Roomas võitis ta Nafissatou Thiami ja Auriana Lazraq-Khlassi järel pronksmedali isikliku rekordiga 6596 punkti. Seitsmevõistlus – 6596 punkti, 8. juuni 2024, Rooma Viievõistlus – 4929 punkti, 18. märts 2022, Belgrad Väljas Sees Vidts on õppinud Leuveni Ülikoolis biotehnoloogiat. Noor Vidts Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Astronoomiline ühik

Astronoomiline ühik (eestikeelne lühend aü; ingliskeelne lühend AU) on astronoomias kasutatav pikkusühik, mis võrdub Maa ligikaudse keskmise kaugusega Päikesest. Kõige sagedamini kasutatakse astronoomilist ühikut kauguste mõõtmiseks Päikesesüsteemis, aga ka hoomatava skaalana teiste planeedisüsteemide või mitmiktähtede mõõtmete esitamisel. Rahvusvaheline Astronoomiaühing defineeris 1976. aastal astronoomilise ühiku kui kauguse Päikesest, millel häiritusteta orbiidil oleks väga väikese massiga osakese tiirlemisperiood 365,2568983 ööpäeva (Gaussi aasta). Sellest järeldub definitsioon 1 aü = 1,4959787066×1011 m ehk 149 597 870,66 km (ligi 150 miljonit kilomeetrit). Rahvusvahelise Astronoomiaühingu peaassambleel Pekingis 2012. aasta augustis võeti vastu astronoomilise ühiku uus definitsioon : astronoomiline ühik on defineeritud kui täpselt 149 597 870 700 meetrit, 1 aü = 1,495978707×1011 m. Suuremate pikkuste mõõtmiseks kasutatakse astronoomias enamasti valgusaastat või parsekit. Viimane on samuti defineeritud astronoomilise ühiku baasil. 1 valgusaasta ≈ 63 241 aü Toodud väärtused on keskmised kaugused. International Astronomical Union, toim (31. august 2012), "RESOLUTION B2 on the re-definition of the astronomical unit of length" (PDF), RESOLUTION B2, Beijing, Kina: International Astronomical Union, The XXVIII General Assembly of International Astronomical Union recommends [adopted] that the astronomical unit be re-defined to be a conventional unit of length equal to exactly 149 597 870 700 metres, in agreement with the value adopted in IAU 2009 Resolution B2 "Astronomers Fix the Astronomical Unit" Slashdot, 14. september 2012
Bone Thugs-N-Harmony

Bone Thugs-N-Harmony on 1991. aastal loodud Ameerika Ühendriikide hiphop- ja räppansambel, mis on pärit Clevelandist Ohio osariigis. Algselt olid selle liikmed räpparid Layzie Bone, Flesh-n-Bone, Bizzy Bone, Krayzie Bone ja Wish Bone. Bone Thugs-N-Harmony on tuntud oma kiire räppimise ja harmoniseeruvate vokaalide poolest. Ansambli albumeid on müüdud üle 40 miljoni. 1997. aastal võitis ansambel Grammy laulu "Tha Crossroads" esituse eest. Faces of Death (1993) E. 1999 Eternal (1995) The Art of War (1997) BTNHResurrection (2000) Thug World Order (2002) Thug Stories (2006) Strength & Loyalty (2007) Uni5: The World's Enemy (2010) The Art of War: World War III (2013) New Waves (2017)
Ragnis Pärnmets

Ragnis Pärnmets (sündinud 14. juunil 1989 Tartus) on eesti loodusfotograaf. Tema fotosid ja artikleid on avaldatud ajakirjas Eesti Loodus. Fotodega saab kõige paremini tutvuda tema kodulehel ning tegemisi jälgida YouTube kanalil, kus tal on videoblogi oma fotoretkedest, kaadritagustest hetkedest ja fototarkusest. Pildistamisel kasutab Nikoni fototehnikat. Oma kodulehel kirjutab Ragnis enda kohta järgnevalt: "Minu jaoks on loodusfotograafia elustiil! See on harmooniline suhe inimese ja looduse vahel, mis aitab mõista meid ümbritseva keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse tähtsust. See on nägemine, kogemine, tunnetamine, tajumine ja emotsioon üheskoos, mida kaamera vahendusel vaatajani tuua." 2015 - Sony Talvefoto 2015, III koht 2015 - Looduse Aasta Foto, žürii tunnustus kategoorias "Mustvalge looduspilt" 2017 - Looduse Aasta Foto, žürii tunnustus kategoorias "Loomad tegutsemas" 2019 - Canon Kevadfoto 2019, III koht 2019 - Looduse Aasta Foto, žürii tunnustus kategoorias "Maastikupildid" 2019 - Looduse Aasta Foto, III koht kategoorias "Loomaportreed" 2019 - Eesti Looduse fotovõistlus, parim aasta looma foto Koduleht YouTube Meenutusi möödunud talvest ehk esimese lume ootuses Eesti Loodus, detsember 2013 Fotograafia ja keskkonnahoidlik mõtteviis Eesti Loodus, september 2014 Ragnis Pärnmetsa nõuanded drooniga pildistamiseks Fotojutud.ee, 24. jaanuar 2020 "Loodusfotograaf Ragnis Pärnmets". www.ragnisphoto.com. Vaadatud 9. veebruaril 2024. Veerme, Jürgen (20. märts 2015). "Selgunud on Sony Talvefoto 2015 esikolmik". Photopointi ajaveeb (Ameerika inglise). Vaadatud 9. veebruaril 2024. "Looduse Aasta Foto 2021" (Ameerika inglise). Vaadatud 9. veebruaril 2024. "Looduse Aasta Foto 2021" (Ameerika inglise). Vaadatud 9. veebruaril 2024. Veerme, Jürgen (25. juuni 2019). "Vaata, milline pilt pani kinni "Canon Kevadfoto 2019" konkursi". Photopointi ajaveeb (Ameerika inglise). Vaadatud 9. veebruaril 2024. "Looduse Aasta Foto 2021" (Ameerika inglise). Vaadatud 9. veebruaril 2024. "Eesti Looduse 2019.a fotovõistluse parimate galerii | Loodusajakiri". www.loodusajakiri.ee. Vaadatud 9. veebruaril 2024.
Mart Nurk (näitleja)

Mart Nurk (sündinud 30. septembril 1964) on eesti näitleja ja psühholoog. Mart Nurk on lõpetanud Tallinna Lilleküla Keskkooli 1982. aastal ja Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 1988. aastal (13. lend, kursuse juhendaja Kalju Komissarov). Nurk on õppinud Tartu Ülikoolis bioloogiat ja psühholoogiat. Psühholoogiamagistriks sai Mart Nurk õpingute järel ülikoolis New School for Social Research New Yorgis. Pärast lavakunstikateedri lõpetamist töötas ta 1990. aastani Noorsooteatris. Hiljem on Nurk osalenud ettevõtluses psühholoogi ja koolitajana. Ta on aastaid töötanud Saue vallavalitsuse haridusosakonnas koolipsühholoogina. 1987 "Oklahoma" Ugala (diplomilavastus), Jude 1987 "Tõrksa taltsutus" Ugala (diplomilavastus) 1988 "Skangpoomijad" Noorsooteater, politseikonstaabel Vile 1989 "Tumm teener" Noorsooteater, Ben 2019 Vihanemees.com, Kinoteater 2023 Ristumine peateega ehk Muinasjutt kuldsest kalakesest, Pullitalliteater 1986 "Keskea rõõmud" mängufilm 1990 "Surnud hiir südames" lühifilm 1991 "Surmatants" mängufilm, Notke sell 1992 "Armastuse lahinguväljad" mängufilm, võõras 2012 "Deemonid" mängufilm, Kant 1 2013 "Kättemaksukontor" teleseriaal, Johannes Väil 2015 "Varjudemaa" teleseriaal, Voll 2016–2017 "Siberi võmm" teleseriaal, Gunnar Rebel 2017 "Taasta side" lühifilm, Kristjan 2018 "Lõks" teleseriaal, uurija 2019–2023 "Reetur" teleseriaal, Valeri Blok 2023 "Tume paradiis" mängufilm, Paavo Vilistlaste nimekiri. lillekyla.edu.ee/lennud. Mart Nurk: Kas N099 on teater, teeb teatrit või midagi muud. arvamus.postimees.ee, 3. august 2012. Linnateater. Koosseisud, vaadatud 9. veebruar 2024. Saue vallavalitsus. Mart Nurk, vaadatud 9. veebruar 2024. Mart Nurk. Eesti filmi andmebaas. Mart Nurk. IMDb. Mart Nurk: "Reeturi" süžee ja tegevustiku tagamaad on väga põnevad. menu.err.ee, 19. september 2021. Näitleja Mart Nurk: ettevalmistusega on nagu karul raipe söömisega – vahepeal on see toksiline. elisa.ee, 2. oktoober 2021. Jaanus Kulli. Psühholoog ja näitleja Mart Nurk: kiusaja on tihti ise kõige suuremas hädas. ohtuleht.ee/elu, 2. detsember 2022.
Moskva kõrgem üldvägede juhtivkoosseisu kool

Moskva kõrgem üldvägede juhtivkoosseisu kool (vene keeles: Московское высшее военное командное училище, МВОКУ; lühendatult MVOKU) on Venemaa relvajõudude kõrgem sõjaline õppeasutus. Kooli kursante tuntakse ka Kremli kadettidena.
Kristlyn Liier

Kristlyn Liier (sündinud 19. jaanuaril 1996 Pärnus) on kunstikuraator. Ta on lõpetanud 2018. aastal Tartu Ülikoolis kunstiajaloo bakalaureuseõppe ja 2020. aastal sotsiaalteaduse valdkonnas (turunduse) magistriõppe. "Pintsakud ja piibud. Sissevaade Eesti Kunstnikkude Ryhmitusse" (2020 Valga Muuseum) "Siiri Jüris. keha(stuv) mateeria" (2021 Tartmus); "Metsikud" (2021 Tartmus) "Lingid maailma. Andy Warhol & Willard Maas" (2021 Tartmus) "Ludmilla Siim. Olemise helk" (2022 Tartmus) "Sürrealism 100 x Tartmus" (2023 Eesti Suursaatkonnas Helsingis) "Sürrealism 100. Praha, Tartu ja teised lood..." (2024 ERM) Ta on Tartu Kunstnike Liidu, Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu ning ICOMi liige. 2020 oli Tartu Kultuurikandja 2019. aasta nominent aasta noore kultuurikandja kategoorias
2025. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

2025. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused on 55. laskesuusatamise maailmameistrivõistlused, mida korraldab Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit. Need toimuvad 10.–23. veebruaril Šveitsis Lenzerheides. Lenzerheides pole laskesuusatamise maailmameistrivõistlusi varem peetud. Ta korraldab oma esimesed maailma karikavõistlused eelmisel hooajal. Varem on korraldanud näiteks laskesuusatamise noorte maailmameistrivõistlused aastal 2020. Samuti on see esimene kord, kui maailmameistrivõistlused toimuvad täielikult Šveitsis. 1985. aastal korraldas Egg am Etzel naiste maailmameistrivõistlused.
Maia Tüür

Maia Tüür (sündinud 29. juulil 1978) on eesti ja prantsuse arhitekt. Ta on Prantsusmaa sertifitseeritud arhitekt (DPLG – diplômé par le gouvernement) aastast 2005. Maia Tüüri ema oli füüsik ja pedagoog Janne Tüür ning isa laevamehaanik Peeter Tüür. Ta sündis Haapsalus viielapselises peres neljanda lapsena. Haridusteed alustas 1985 aastal Tallinna 21. Keskkoolis ja jätkas 1988 aastast Tallinna Balletikoolis ning alates 1994 aastast Tallinna Prantsuse Lütseumis, mille lõpetas 1997 aastal 17. lennus. 1997 aastal alustas õpinguid Eesti Kustiakadeemias arhitektuuri ja linnaplaneerimise erialal ning jätkas Pariisis ENSA Paris – La Villette'is. Ta on teinud koostööd järgmiste prantsuse arhitektuuribüroodega nagu Périphériques, Jacques Ferrier, Valode & Pistre, Carlo Ratti jt. 2015. aastal asutas Maia Tüür koos Yoann Dupouyga arhitektuuri- ja linnaplaneerimisbüroo TU-DU Architecture Urbanisme. Peale õpinguid jäi Pariisi, kus elab praeguseni. Europan 12 – auhind 2015. aastal La Défense'i linnamööbli biennaali "Forme Publique" võitja Europan 13 – auhind Europan 14 – ära märgitud Maia vendadest Tõnis Tüür on muusik, Reiu Tüür kunstnik, Mihkel Tüür arhitekt ja Madis Tüür filmiprodutsent. TU-DU – Architecture – Urbanisme Intervjuu EUROPAN 17 võitjaga – VILLE N(M)ATURE MARNE-LA-VALLÉE "Maia Tüür – École Spéciale d'Architecture". www.esa-paris.fr. Vaadatud 9. veebruaril 2024. "Vilistlased". Tallinna Prantsuse Lütseum (inglise). Vaadatud 9. veebruaril 2024. "ENSAPLV – Ecole Nationale Supérieure d'Architecture de Paris-La Villette". www.paris-lavillette.archi.fr (prantsuse). Vaadatud 9. veebruaril 2024. "TU-DU Architecture Urbanisme, Paris, France". TU-DU (prantsuse). Vaadatud 9. veebruaril 2024.
Lesbide lipp

Lesbide lipp on lipp, mida võivad kasutada lesbid või lesbismi toetajad. Lesbide lipu kasutamine on sümboolne viis väljendada enda määratlemist lesbina ja avaldada heakskiitu lesbilikele tõekspidamistele. Lesbide lippe on loodud mitmeid, neist tuntumad on kaheteralise sõjakirvega lipp, Huulepulga lipp, Roosa lipp, Päikeseloojangu lipp ja Sappholike lipp (inglise keeles sapphic flag), viimast kasutavad inimesed võivad, aga ei pruugi end idenfitseerida lesbidena. Kaheteralise sõjakirvega lipp sümboliseerib kahe naise liidu võitmatust. Lipp on lilla, selle keskel on teravikul seisev kolmnurk, millel on kujutatud valget kaheteralise sõjakirve siluetti. Lipu loojaks oli geimees, graafiline disainer Sean Campbell. Ta disainis kõnealuse lipu aastal 1999. Huulepulga lipp loodi lesbide jaoks, kes tahavad end näidata oma naiselikumast küljest. Huulepulga lipul on seitse triipu, igaüks ise värvi. Lipu punakad ja roosakad toonid sümboliseerivad erinevate huulepulkade värvigammat. Lipust on olemas värvitud huulte kujutisega versioon ja ilma huulte kujutiseta versioon ehk Roosa lipp. Huulepulga lipu disainis Natalie McCray aastal 2010. Päikeseloojangu lipu lõi Emily Gwen aastal 2018. Uue lipu loomise põhjuseks oli see, et inimesed nägid huulepulga lipus puudujääke ja pidasid seda probleemseks. Päikeseloojangu lipul on seitse triipu, nende värvigamma ulatub oranžist roosani ja igal värvil on kindel tähendus. Päikeseloojangu lipust on olemas Päikese ja Kuu lipu versioon, millest üks on vastavalt soojemates ja teine külmemates värvitoonides. Sappholike lipu disainis Tumblr'i kasutaja lesbeux-moved, ta avaldas selle aastal 2015. Lipp koosneb kolmest triibust, millest äärmised on roosad ja keskmine on algversioonis õrnlilla (pea-aegu valge). Lipu keskel on kujutatud lillat lille. Algselt oli lipul kujutatud kimbukest kannikesi, mõnes hilisemas versioonis asendab seda praktilistel kaalutustel (et lipu valmistamine ei muutuks liialt keerukaks) lihtne lilla lilleõis. Samuti on hilisemates versioonides kasutatud lipu keskmise triibuna lumivalget värvitooni. Kannikesi (eriti lõhnavat kannikest) ja teisi lillasid lilli on peetud lesbide ja sappholike sümboltaimedeks. Nast, Condé (23. juuni 2023). "A Brief and Very Online History of the Lesbian Pride Flag". Them (Ameerika inglise). Vaadatud 9. veebruaril 2024. "Lesbian Flags: Which One Is Right & Why?". Subtle Pride Merch (inglise). 8. veebruar 2023. Vaadatud 9. veebruaril 2024. Miller, Cecilia (10. november 2021). "What Is The Lipstick Lesbian Pride Flag, And What Does It Stand For?" (inglise). Vaadatud 9. veebruaril 2024. "Sapphic Flag | Sapphic Pride Flag - GIN" (Ameerika inglise). 18. juuli 2023. Vaadatud 9. veebruaril 2024. "Queer Botany: The Sapphic Violet". botanicgardens.uw.edu. Vaadatud 9. veebruaril 2024.
Firma (film 1993)

"Firma" (originaalpealkirjaga "The Firm") on 1993. aasta põnevusfilm, mille on lavastanud Sydney Pollack. Filmis mängivad Tom Cruise, Jeanne Tripplehorn, Gene Hackman, Ed Harris, Holly Hunter, Hal Holbrook, David Strathairn ja Gary Busey. Film oli nomineeritud kahele Oscarile parima filmimuusika ja naiskõrvalosatäitja (Holly Hunter) eest. Mitchi ootab ees karjäär advokaadina, kuid vahetult enne eksamit teeb tundmatu firma talle ahvatleva pakkumise. Tasu ja boonused on nii suured, et ta on isegi valmis firma rikkumistest mööda vaatama. Tema senine elu saab aga kiire lõpu, kui kaks firma omanikku mõrvatakse ning FBI hakkab teda küsitlema. Ta seisab valiku ees: jääda firmasse või teha FBI-ga koostööd. Kuna kõik on kadunud, otsustab ta asjale läheneda omamoodi. Firma andmekogus IMDb (inglise)
Karpov

Karpov on venepärane perekonnanimi. Venemaa Föderatsioonis oli perekonnanime Karpov (mehed) kandjaid 2014. aastal ligi 92 100 isikut, nimi Karpova (naised) oli rohkem kui 92 900 isikul. Ukrainas oli Karpovi nimelisi isikuid üle 6100 (Karpovaid 7600), Valgevenes ligi 3200 (Karpovaid ligi 2600) ja Kasahstanis ligi 2300 (Karpovaid üle 2100). 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Karpov 248 inimesel: 229 mehel ja 19 naisel. Perekonnanimede levikult oli Karpov meeste puhul 235. kohal ja naiste puhul 7188. kohal (Karpova nimelisi naisisikuid oli Eestis 263, levikult 216. koht). Kõige levinum oli perekonnanimi Karpov vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,57. Nimi oli kõige sagedasem Ida-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 3,76 inimest. Nimede eestistamisel loobuti perekonnanimest Karpov aastatel 1936–1940 kuuel juhul isikute poolt, kes soovisid uueks nimeks Ainla, Illasto, Lumet, Merisaar, Merivoog ja Pihlapuu. Anatoli Karpov, vene maletaja (1951–) Andri Karpov, ukraina motosportlane (1987–) Dmitri Karpov, Kasahstani kümnevõistleja (1981–) Lev Karpov, vene keemik ja revolutsionäär (1879–1921) Maksim Karpov, Eesti politseinik (1975–1999) Sergei Karpov, vene ajaloolane (1948–) Sten Karpov, eesti näitleja (1984–) Valeri Karpov, vene jäähokimängija (1971–2014) Vladimir Karpov, vene sõjaväelane ja kirjanik (1922–2010) Karpov Surnames. Vaadatud 9. veebruar 2004. Statistikaamet: Nimede statistika. Karpov. Vaadatud 9. veebruar 2004. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Karpov. Karpov statistikaameti andmebaasis