laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Veisiejai vald

Veisiejai vald (leedu keeles Veisiejų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil. Valla pindala on 226 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2367 inimest. Valla keskuseks on Veisiejai linn, kus 2011. aastal oli 1430 elanikku. Vallavanem on Zenonas Sabaliauskas. Tänapäevastes piirides on vald 2014. aastast, mil sellega ühendati Veisiejai linn. Veisiejų seniūnija. Lazdijų rajono savivaldybė , vaadatud 11.09.2018. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. september 2018. Vaadatud 20. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 11.09.2018.
Harku kapitulatsiooniakt

Harku kapitulatsiooniakt (ka Harku kapitulatsioon, lühemalt kapitulatsioonid, ka niinimetatud Harku rahu) oli 29. septembril/10. oktoobril 1710 Harku mõisas Rootsi, Eestimaa, Tallinna ja Venemaa esindajate vahel sõlmitud kapitulatsioonilepingud, mis lõpetasid Tallinna piiramise ja Põhjasõja Eesti alal. Lepinguga tagati Eestimaa rüütelkonnale ja Tallinna linnale kohaliku elukorralduse, õiguste, usundi ja saksa keele, seega Balti erikorra säilimise ning Eestimaale laialdase omavalitsuse. Rootsi Tallinna garnisonil lubati takistamatult Eestimaalt lahkuda. Kapitulatsiooniaktid sõlmisid Rudolf Felix Baueriga: Rootsi vägede poolt, Rootsi Eestimaa asekuberner Dietrich Friedrich von Patkul (haiguse tõttu kirjutasid tema eest alla ooberstid Magnus Wilhelm von Nieroth, Tallinna komandant Otto von Rehbinder, Bogislaus von der Pahlen ja parun Johan Mellin) Tallinna linna poolt, Tallinna rae bürgermeister Dierick Reimers, sündik Joachim Gernet ja Suurgildi oldermann Johann Lantingh Eestimaa maanõunike ja rüütelkonna nimel Renauld d'Vngern Sternberg ja Fabian Ernst Staël von Holstein. Tallinna viimased päevad Rootsi võimu all aastal 1710, Tallinna Linnamuuseumi ajaveeb Die Capitulationen der estländischen Ritterschaft und der Stadt Reval vom Jahre 1710 nebst deren Confirmationen. Nach den Originalen mit andern dazu gehörigen Documenten und der Capitulation von Pernau herausgegeben von Eduard Winkelmann. Reval, Verlag von Franz Kluge, 1865. [1] Kapitulatsiooniaktist Tallinna kodulehel
Laulu- ja mänguselts

Laulu- ja mänguselts (ka lauluselts, muusikaselts) oli selts, mis tegeles koorilaulu, orkestrimuusika ja näitemänguga. Eestlaste esimesed sellised seltsid asutati 1860. aastatel. Esimesed olid Revalia (1863) ja Estonia (1865). Nendel seltsidel oli oluline roll rahvuslike aadete levitamisel. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 281.
976

976. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad Aastad: 971 972 973 974 975 - 976 - 977 978 979 980 981 ... Sanjō, Jaapani keiser ...
Kamikaze

Kamikaze'd (jaapani keeles 神風 kamikaze [kamikadze] 'jumalik tuul') ehk surmalendurid olid Jaapani lennuväes 1944–1945 tegutsenud lendurid, kes lõhkeainelastis lennukiga rammisid vastase sihtmärke, hukkudes ise koos lennukiga. 1944. aasta oktoobris loodi Filipiinidel Jaapani viitseadmiral Takijiro Onishi juhtimisel erirünnaku (tokko) üksused, et hävitada liitlaste laevastik ida pool Filipiine. Nende täielik nimetus oli "Jumaliku tuule eriründeväed". Hiljem laienes nimetus kamikaze kõigile Jaapani enesetapuüksustele, tokko-vägedele. Kamikaze '​de eesmärgiks oli rammida lennukitega vastase sõjalaevu, eesmärgiga need hävitada. Selleks kasutati kahte võitlustaktikat: rünnet madal- või kõrglennult. Esimese taktika puhul lähenes lennuk laevale 10–15 meetri kõrgusel veepinna kohal lennates, tõusis siis 400–500 meetri kõrgusele ning pikeeris seejärel laevatekile. Teise taktika järgi alustas lennuk rünnakut 6000–7000 meetri kõrguselt, võttes 20 kraadise laskumisnurga, et suurendada lennuki kiirust ning välja rihtida tabamispunkt. 1000–2000 meetri kõrgusel suurendas piloot laskumisnurka 45–60 kraadini ning hoidis seda kokkupõrkeni. Kamikaze '​de põhibaasid asusid Taiwani saarel, eriti palju oli neid aga Kyūshū saarel. Kuni 1945. aasta 15. augustini pani Jaapani armee kokku 510 kamikaze-üksust, millest missioonile läks 141. Keskmiselt koosnes üksus kümnest lendurist. Wragg, David W. (1973). A Dictionary of Aviation (first ed.). Osprey. Lk 171. ISBN 9780850451634.
Moonika Teemus

Moonika Teemus (sündinud 26. oktoobril 1979) on eesti kunstiajaloolane. Õppis Tartu Ülikoolis 2003–2010 kunstiajalugu. Kaitses aastal 2010 teadusmagistri (MA) kraadi kunstiajaloo erialal tööga "Musée Napoléoni maaligalerii Karl Morgensterni pilgu läbi 1809. aastal. Kunsti retseptsioonist Eestis 19. sajandi alguskümnendil" . Töötab alates 2002. aastast Tartu Ülikooli raamatukogus, esimesed 19 aastat kunstikogu hoidjana ning alates 1. septembrist 2021 on ta käsikirjade ja haruldaste raamatute osakonna juhataja. Alates 2011. aastast Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu liige. 2016. aastal kaardistas koos Kristiina Tiidebergiga Tartu Ülikooli kunstimuuseumi ja TÜ raamatukogu koostööprojektis 19. sajandi baltisaksa graafikat mittekunstimuuseumides. Projekti tulemusena valmis nimestik baltisaksa trükigraafikast Eesti mäluasutuste kogudes . Reisides toas: pano-, kosmo- ja dioraamadest Tallinnas ja Tartus (1826–1850). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2005. Friedrich Ludwig von Maydells Brief aus Rom vom Jahr 1823. Baltic Journal of Art History, 12, 111−122. 2016 Pennimagasinist kopikaajakirjaks: viiekümne puugravüüri mitu elu 1832–1876. Kunstiteaduslikke uurimusi / Studies on Art and Architecture, 25 (3/4), 141−173. 2016 Ülikool pildis: Johann Wilhelm Krause elutöö kajastused baltisaksa vaategraafikas (kaasautor Kristiina Tiideberg). Johann Wilhelm Krause 1757-1828: kataloog. 4, Ülikool Emajõe Ateenas, 423−450. Tartu, 2016 Krausega ümber maailma. Maiste, Juhan; Ormisson-Lahe, Anu; Lepp, Anu (Toim.). Johann Wilhelm Krause 1757-1828 : kataloog. 4, Ülikool Emajõe Ateenas, 313−371. Tartu: Tartu Ülikool, 2016 Panoraamad. Eesti kunsti ajalugu. History of Estonian Art (434−435). Tallinn: Eesti Kunstiakadeemia, 2017 https://www.etis.ee/Portal/Mentorships/Display/6d9071f2-d7a5-4099-b2be-293701e61ce7 Ajakiri Muuseum, 2018, nr 1, lk 38–40 Artikli täistekst Moonika Teemus Eesti Teadusinfosüsteemis
178 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 181 eKr | 180 eKr | 179 eKr | 178 eKr | 177 eKr | 176 eKr | 175 eKr | ► | ►► 178. aasta eKr oli Brutuse ja Vulso Rooma konsuliks oleku aasta. Kaasajal kasutati ka tähistust ab urbe condita DLXXVI (576). Arvu 178 eKr on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Iunius Brutus ja Aulus Manlius Vulso. ... ...
Kellavere radarijaam

Kellavere radarijaam on Lääne-Virumaal Kellavere külas asuv Eesti õhuväe Õhuseiredivisjoni hallatav radarijaam, kus paikneb kolmemõõtmeline kaugvaatlusradar Lockheed-Martin TPS-77. Radaripost on lülitatud Eestit, Lätit ja Leedut hõlmavasse õhuseiresüsteemi BALTNET. Radarijaam mehitab kümmekond inimest. Radar näeb umbes 470 kilomeetri taha ja umbes 30 kilomeetri kõrgusele. Radaripositsioonide rajamist Pandivere kõrgustiku kõrguselt teisele mäetipule alustati 2001. aasta suvel ja nurgakivi paneku tseremoonia toimus 29. oktoobril 2001. Radari paigaldamiseks ehitati kahekorruseline hoone, mis kaeti omakorda pinnasega. Hoone maapealne osa piirdub radarikupliga, mis on 12,5 meetrit kõrge. Radari baasaluse ehitustööd läksid maksma umbes kümme miljonit krooni ning radar ise koos meeskonna väljaõppega maksis 239 miljoni krooni (15,27 miljonit eurot). Radarijaam avati 21. aprillil 2003. 2019. aastal viidi lõpule radarijaama rekonstrueerimine. Sealhulgas vahetati välja kütte- ja veesüsteemid ning võõbati primaarradarit kattev kuppel valgeks, mis muudab selle möödasõitjatele vähem silmatorkavaks. Muhumaa radarijaam Tõikamäe radarijaam Soodevahe radarijaam BALTNET Ämari õhusuveräänsuskeskus "Õhuväe vanim radaripost lõpetas tegevuse". Eesti kaitsevägi. 5. märts 2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 20. september 2018. Vaadatud 20. september 2018. Andres Põld (22. aprill 2003). "Võimas radar annab ülevaate Eesti õhuruumis toimuvast". Eesti Päevaleht. Vaadatud 20. september 2018. "Kellavere radarist on saanud lausa turismiobjekt". Postimees. 24. märts 2012. Vaadatud 20. september 2018. "Kellavere radar on nüüd vähem silmatorkav" ERR, 3. juuli 2019 "Pressiteade nr 22 Kellaveres avatakse õhuruumi seire radar". Eesti Kaitseministeerium. Originaali arhiivikoopia seisuga 20. september 2018. Vaadatud 20. september 2018. "Kellavere superradar hakkab lähiajal tööle". Virumaa Teataja, 13. märts 2003. Kasutatud 20. september 2018.
975

975. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad Aastad: 970 971 972 973 974 - 975 - 976 977 978 979 980 ... István I, Ungari kuningas ...
Dmõtro Trapeznikov

Dmõtro Trapeznikov (sündinud 12. aprillil 1981 Krasnodaris) on üks sõjalis-poliitilise rühmituse Donetski Rahvavabariik (DRV) liidreid. Ta oli 31. augustist kuni 7. septembrini 2018 Donetski Rahvavabariigi juhi kohusetäitja. "Назначен исполняющий обязанности главы ДНР". RT на русском (vene). Vaadatud 6.09.2018. "Парламент ДНР сменил исполняющего обязанности главы республики". Meduza (vene). Vaadatud 7.09.2018.
Deniss Pušilin

Deniss Pušilin (sündinud 5. mail 1981 Makijivkas) on sõjalis-poliitilise rühmituse Donetski Rahvavabariik (DRV) liider. Ta oli alates 7. septembrist 2018 DRV juhi kohusetäitja ning on alates 20. novembrist 2018 DRV juht ja relvajõudude ülemjuhataja. DRV endise kaitseministri Igor Strelkovi kinnitusel on tegemist Moskva kuraatorite marionetiga. Kohaliku meedia kinnitusel viibis Pušilin alates 28. septembrist 2019 koduarestis. 6. detsembril 2021 andis partei Ühtne Venemaa esimees Dmitri Medvedev partei aastakoosolekul Moskvas Leonid Passitšnõkile ja Deniss Pušilinile üle partei liikmepileti. "Народный Совет утвердил врио Главы ДНР Дениса Пушилина, выборы назначены на 11 ноября". dnrsovet.su. 7. september 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.09.2018. Vaadatud 20.09.2018. "Стрелков: Пушилин не лидер Донбасса, а марионетка московских кураторов" (vene). Novõi Den. 12. september 2018. Vaadatud 3.12.2019. "Глава ДНР Пушилин арестован". www.donbass.live (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 30.09.2019. Vaadatud 30.09.2019. Ukraine conflict: Putin invites separatist leaders into his party. The Times (6. detsember 2021)
Tangud

Tangud on teravilja (näiteks odra, nisu, hirsi, maisi) kooritud ja purustatud tera. Tangud on purustatud kruubid. Tange kasutatakse toidu, peamiselt pudru valmistamiseks. kruup tangupuder
974

974. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad Aastad: 969 970 971 972 973 - 974 - 975 976 977 978 979 ... ... Benedictus VI, paavst
Eesti-Valgevene Kultuuriselts Spadtšõna

Eesti-Valgevene Kultuuriselts Spadtšõna on Eesti valgevenelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Narvas aadressil Peetri tänav 3. Organisatsiooni juhatuse esimees on Tatjana Korotkevitš-Tsõganok. Organisatsioon asutati 17. juulil 1997. Organisatsiooni juures tegutseb muu hulgas folklooriansambel. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 109 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 109
Narva Valgevene Selts Sjabrõ

Narva Valgevene Selts Sjabrõ on Eesti valgevenelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Narvas aadressil Võidu tänav 2. Organisatsiooni juhatuse esimees on Aleksandr Portjanko. Organisatsioon asutati 7. detsembril 1999. Organisatsiooni juures tegutseb folklooriansambel. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 112 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 112
Valgevene Kultuurikeskus Batkavštšina

MTÜ Valgevene Kultuurikeskus Batkavštšina on Eesti valgevenelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Mere puiestee 5. Organisatsiooni juhatuse esimees on Nina Savinova. Organisatsioon asutati 20. jaanuaril 1995. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 113 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 113
973

973. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad Aastad: 968 969 970 971 972 - 973 - 974 975 976 977 978 ... ... Otto I, Saksa-Rooma keiser
Eestimaa Vene Kultuuriselts

Eestimaa Vene Kultuuriselts on Eesti venelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Pärnu maantee 6. Organisatsiooni juhatuse esimees on Jevgenia Haponen. Organisatsioon asutati 21. veebruaril 1989. Organisatsioon annab välja ajakirja Tallinn. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 114 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 114
Eesti-Vene Kultuuride Ühing

Eesti-Vene Kultuuriühing (ametliku nimega MTÜ Eesti-Vene Kultuuride Ühing) on Eesti venelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Põlvas aadressil Mäe tänav 15. Organisatsiooni juhatuse esimees on Jevgenia Reimo. Organisatsioon asutati 29. novembril 2000. Organisatsioonil tegutseb Lüübnitsas rahvakoor. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 115 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 115
Pruudivend

Pruudivend, ka pruudipoiss või pruudiveli oli eesti talupojapulmas pulmategelane. Harilikult oli pruudivennaks pruudi lähim vallaline sugulane. Ta oli pruudi saatja ja kaasanaise abiline pulmatseremoonial, mängude ja pulmanaljade juht pulmapeol. Pruudivend oli pruudi sõidutaja pulmarongis ning püüdis teel pruuti "ära ajada" ja minema sõita, selle pidid ära hoidma vastaspoole peiupoisid. Kui äraajamine õnnestus, pidid peiupoisid mõrsja välja lunastama. Tal olid pulmas mitmesugused ülesanded: käis mõrsja ees; ruumi sisenemisel lõi mõõgaga uksele risti; pruudiviina joomisel oli küünalde valvur; tõi veimevaka pea peal tuppa; kutsus põlle lappima; oli ka veimede jagaja, kirstukaku jagaja, raha eest õlle pakkuja (näit. Viru-Jaagupi, Väike-Maarja, Järva-Madise, Risti, Kursi, Pärnu-Jaagupi jne.). Eesti rahvakultuuri leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 220 Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 319 Ülo Tedre. Pulmasõnastik II
Eesti Vene Kultuuriselts

Eesti Vene Kultuuriselts või Eesti Vene Kultuuriühing võib tähendada järgmisi Eesti venelaste organisatsioone: Eestimaa Vene Kultuuriselts, tegutseb Tallinnas Eesti-Vene Kultuuride Ühing, tegutseb Põlvas Eesti-Vene Kultuuriselts (Viljandi)
972

972. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad Aastad: 967 968 969 970 971 - 972 - 973 974 975 976 977 ... ... Svjatoslav I, Kiievi prints
Eesti-Vene Kultuuriselts (Viljandi)

Eesti-Vene Kultuuriselts on Eesti venelaste ja eestlaste organisatsioon. Seltsi kontor asub Viljandis aadressil Turu tänav 11a. Selts asutati 18. mail 2000. Seltsi juures tegutsevad muu hulgas rahvatantsurühm ja laulukoor. Seltsi juhatuse esimees on Rita Oja. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 116 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 116
Kohtla-Järve Linna Vene Kultuuriühing

Kohtla-Järve Linna Vene Kultuuriühing on Eesti venelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Kohtla-Järves aadressil Pärna tänav 49. Organisatsiooni juhatuse esimees on Gennadi Stolbov. Organisatsioon asutati 10. augustil 1994. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 117 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 117
Narva-Jõesuu Linna Vene Kultuuriühing Allikas

Narva-Jõesuu Linna Vene Kultuuriühing Allikas on Eesti venelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Narva-Jõesuus aadressil Karja tänav 16. Organisatsiooni juhatuse esimees on Niina Astapova. Organisatsioon asutati 10. augustil 1994. Organisatsioon korraldab muu hulgas Sergei Jessenini ja Vladimir Võssotski luule õhtuid. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 118 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 118
Räpina Vene Selts

Räpina Vene Selts on Eesti venelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Räpinas aadressil Kooli tänav 5. Organisatsiooni juhatuse esimees on Ludmilla Uibo. Organisatsioon asutati 11. detsembril 1997. Organisatsiooni juures tegutseb naisansambel. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 119 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 119
Saare Vene Selts

Saare Vene Selts on Eesti venelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Kuressaares aadressil Kohtu tänav 4. Organisatsiooni juhatuse esimees on Nijole Kärner. Organisatsioon asutati 13. oktoobril 1997. Organisatsiooni juures tegutseb lauluansambel. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 120 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 120
Tartu Vene Kultuuri Selts

Tartu Vene Kultuuri Selts on Eesti venelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tartus aadressil Nõva tänav 4. Organisatsiooni juhatuse esimees on Zinaida Karamkova. Organisatsioon asutati veebruaris 1989. Organisatsiooni juures tegutseb Halastusfond. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 121 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 121
Vene Amatöörteatristuudiote Ühendus Eestis

Vene Amatöörteatristuudiote Ühendus Eestis on Eesti venelaste organisatsioon, mille eesmärkide seas on abistada amatöörteatrite kollektiive. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Mere puiestee 5. Organisatsiooni juhatuse esimees on Niina Popova. Organisatsioon asutati 29. detsembril 2000. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 122 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 122
Pulmaline

Pulmaline oli eesti pulmas kutsutud pulmakülaline. Pruut ja peig kutsusid oma külalised eraldi. Peiupoolsed pulmalised olid üldnimega saajarahvas, pruudipoolsetel pulmalistel oli rohkem nimetusi: enamasti vakarahvas, aga ka saunjarahvas jm. Pruudi- ja peiupoolsed pulmalised hüüdsid teineteist vastastikku langudeks. Abielus ja perekonnaga pulmalistel pidi olema kaasas pulmakott, mis sisaldas leiba, liha, võid, sõira, saartel ka kala. Lisaks võeti kaasa õlut ja viina. Kutsumata pulmalisteks tulid tihti külapoisid, et süüa-juua, tantsida ning pulmanaljades osaleda. Neid kutsuti lapulisteks, kontvõõrasteks, koerkäpalisteks jne. Eesti rahvakultuuri leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 223
971

971. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad Aastad: 966 967 968 969 970 - 971 - 972 973 974 975 976 ... ... ...
Vene Filharmooniaühing

Vene Filharmooniaühing on Eesti venelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas Vene Kultuurikeskuses, ühingu esimees on Aleksandr Nekrassov. Vene Filharmooniaühing asutati 17. aprillil 1996 ning see korraldab loengkontsertide sarju, näiteks "Vene muusika antoloogia" ja "Bachist Mozartini". Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 123 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 123
Vene Kirjavara Selts

Vene Kirjavara Selts on 21. jaanuaril 2000 asutatud Eesti venelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Mere puiestee 5. Organisatsiooni juhatuse esimees on Vladimir Bragin. Organisatsioon muu hulgas kirjastab vene keele ja kirjanduse tunnikonspekte. Organisatsiooni jaoks on oluline tähistada 6. juunit ehk vene kirjavara päeva. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 124 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 124
Vene Kooriühing Eestis

Vene Kooriühing Eestis on Eesti venelaste organisatsioon, mis arendab Eestis koorikultuuri. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Mere puiestee 5. Organisatsiooni juhatuse esimees on Lev Gussev. Organisatsioon asutati 6. aprillil 1999. Organisatsioon korraldab muu hulgas Eestis vene koorijuhtide seminari. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 125 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 125
Vene Koreograafiaühing Eestis

Vene Koreograafiaühing Eestis on Eesti venelaste organisatsioon, mille eesmärkide seas on edendada Eestis tantsukunsti. Organisatsiooni kontor asub Haapsalus aadressil Niine tänav 27. Organisatsiooni juhatuse esimees on Svetlana Orgmets-Brušnigina. Organisatsioon asutati 9. augustil 1999. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 126 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 126
Hobulaid

Hobulaid (rootsi keeles Hästholm) on Lääne maakonda kuuluv laid Väinameres. Hobulaid asub Vormsi ja Rohuküla vahel 2,4 kilomeetrit Pinukse neemest läänes. Hobulaiu lähedal asuvad Obholmsgrunne (Upholm), Odrarahu ja Varsarahu. Saare pindala on 89 hektarit ja kõrgus kuni 6,6 meetrit. Hobulaid on põhja-lõuna suunas piklik ning kuni 2,5 kilomeetrit pikk. Hobulaiu põhiosa moodustab radiaalne oos, mille meri on ümber kujundanud. Laiul kasvab lehtmets (sanglepad, kased, saared), võsa ja kadastik. Laid kuulub Väinamere hoiualasse. Laiul pesitsevad merikotkad. Hobulaidu on esmamainitud 1391. aastal. Keskajal peeti seal Haapsalu piiskopilinnuse hobuseid. Saar asustati 20. sajandi algul. 1936 elas saarel kaks peret ja lisaks oli seal veel ühe pere kinnisvarakrunt. 1970. aastatel rajas Märjamaa külanõukogu laiule oma puhkebaasi. Hobulaiul on karjamaa ja see on tänapäeval ka suvituskohaks. 6. juunil 2015 sõitis laiu lähistel karile väikelaev. Saarel asuvad Hobulaiu põhja-tulepaak ja Hobulaiu lõuna-tulepaak. Hobulaid Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 29. juunil 2019. Urmas Lauri: "Hobulaiu ainus püsielanik: aastatega õpid seda saart üha enam hindama." Lääne Elu 24. oktoober 2017. "Hobulaiu saarel rahulik elu". Maa Hääl 79, 15. juuli 1936, lk 3. "Väikelaev sõitis karile, 18 inimest olid Hobulaiul lõksus" Delfi, 8. juuni 2015. Hobulaiu lõuna-tulepaak Hobulaid Lühtermänd Puisniit Hobulaiul Hobulaiu lõunatipp Hobulaiu lõunatipp Kadakad Hobulaiul Hobulaiu puhkebaasi külaliste vastuvõtt Liiklusmärk Hobulaiu saarel
970

970. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - 970. aastad - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad Aastad: 965 966 967 968 969 - 970 - 971 972 973 974 975 ... ... ...
Vene Kultuuriselts Pärnu Aplaus Plus

Vene Kultuuriselts Pärnu Aplaus Plus on Eesti venelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Pärnus aadressil Papiniidu tänav 27. Organisatsiooni juhatuse esimees on Galina Ivanova. Organisatsioon asutati 1. augustil 1996. Organisatsiooni juures tegutseb muu hulgas laste tantsukollektiiv Pärlike, breiktantsuansambel. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 127 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 127