laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sügis Ida-Euroopas

"Vennaskond. Sügis Ida-Euroopas" on Tõnu Trubetsky kolmas film. See sisaldab 33 videot ansamblilt Vennaskond ajavahemikust 1982–2003. Filmi kestus on 185 minutit. Film on värviline, stereoheliga ning on salvestatud kahele DVD-le. Film ilmus 2004. aasta jaanuaris. Filmi reklaamivad kontserdid toimusid 16. jaanuaril 2004 Hiiu pubis, 21. jaanuaril klubis Woodstock, 22. jaanuaril Kuku Klubis, 27. jaanuaril Pärnu Kuursaalis, 30. jaanuaril Tartus Sadamateatris, 31. jaanuaril Lemsalus Limbaži Kultuurimajas (Rigas 9), 5., 6. ja 10. veebruaril, ning 23./24. aprillil Riias Depos (Vaļņu 32), Saksofonsis (Stabu 43), Austrumu Robežas (R. Vāgnera 8) ja Cita Operas (Raiņa bulvāris 21), 7. veebruaril Jelgavas Četri Balti Kreklis (Lielā 19A) ja 20. veebruaril 2004 Jõhvi lähedal Valge Hobu trahteris Edise külas. Filmi näidati 7. märtsil 2004 Tallinnas Kinomajas ja 30. märtsil Eesti Filmi Päevade raames Pärnu Uue Kunsti Muuseumis. Filmi režissöör on Tõnu Trubetsky, monteerijad Margus Jõemägi ja Andrus Kasesalu. Väljaandja on Trubetsky Pictures. Filmis esinevad ja osalevad Tõnu Trubetsky, Allan Vainola, Anti Pathique, Jüri Klyszejko, Kaspar Jancis, Maret Pärnamets, Teet Tibar, Camille Camille, Mait Vaik, Hindrek Heibre, Rainis Kingu, Jüri Antsmaa, Ülari Ollik (Mätas), Andrus Lomp, Tom Kinkar, Freddy Grenzmann, Sven Tarto (Street), Villu Tamme, Kojamees, Hardi Volmer, Juq-Kalle Raid, Andres Raid, Mait Jõgela, Leon Czolgosz, Tõnu Lepp ja teised. Film sisaldab järgmiste laulude videoid: "Maailm lõpeb maikuus" (1982) "Lili Marleen" (16.04.1988) "Anarhia ENSV-s" (1982) "Revala hümn" (30.10.1988) "Leon Czolgosz Song" (1918–1933) "Kui mustavad udud" (18.12.1990) "Hilisõhtune Cowboy" (1982) "Insener Garini hüperboloid" (26.03.1993) "Humanoid" (1982) "Sinine laul" (15.10.1993) "Teelahkmel" (1982) "Depressiiv-maniakaalne psühhoos" (19.12.1993) "Enne, kui saabuvad rebased" (1982) "Tüdrukud – brünett ja blond…" (21.01.1996) "Oi te poisid" (1989) "Eleegia" (1989) "Uimane ja väsinud" (6.11.1996) "Subatlantiline kohtumine" (12.11.1996) "Rotipüüdja" (12.12.1996) "Mõrtsukdaamid" (30.05.1997) "3" (19.02.1998) "Igaühele oma"" (19.02.1998) "Marianne" (5.04.1998; 16.04.1998) "Max Stirner" (25.04.1998) "Sõbrad ma mahun teile taskusse" (5.06.1998) "Kun jeg er lidt med fugler" (30.05.1997; 17.12.1998) "Seal, kus lõpeb asfalt" (25.07.2002) "Resistance" (26.07.2002) "Yö" (4.09.2002) "Sine" (2003) "Bomb Iraq" (16.06.2003) "Rotipüüdja 2" (19.06.2003) "Pille-Riin" (14.06.1994; 5.04.1998; 16.04.1998) Ümbrisepilt: [1], [2] Anarchist Resistance täna Fotod 20. jaanuari esitluskontserdilt Grupas «Pērkons» koncerts «Jelgavas Baltajos Kreklos» LIMLiešu atsauksmes par muzikāliem pasākumiem Margit Tõnsoni arvustus Neatkarīgās mūzikas festivāls «Putnudiena 2004». 1. sērija (fotod, vajutada: nākamā bilde) Pildid > 335. Kontsert Riia Cita Opera 2004-04-23 > Bänd Pildid > 335. Kontsert Riia Cita Opera 2004-04-23 > Rahvas Šodien "Depo" uzstāsies Igaunijas grupa "The Flowers of Romance" Vennaskond Vennaskond Vennaskonna kontsert Cita Opera's 23.04.04
Führerbunker

Führerbunker (saksa keeles 'Juhi varjend') oli maa-alune pommivarjendina kasutatud ruumide kompleks Berliinis, kus Adolf Hitler ja tema abikaasa Eva Braun end peitsid ja lõpuks enesetapu tegid. Punker asus Wilhelmstraße ääres Riigikantselei aia all. Viimased osad punkrist hävitati ehitustegevuse käigus aastatel 1988–1989. 8. juulil 2006 avati punkri asukohas infotahvel. Hitleri punkris
Laevatee

Laevatee (ka faarvaater, laevajoom) on veetee osa, mis on veeliikluseks sobivaim ning navigatsiooniteabes avaldatud ja vajadusel meremärkidega tähistatud. Ajalooliselt on faarvaater tähendanud ka ainult kitsast laevateed. Eesti keeles on kasutatud sõna "faarvaater" asemel ka sõna "sõiduvesi". Tänapäeval käsitletakse sõiduvett pigem veeteena, s.t alana, kus on veesõidukiga võimalik sõita. Lahkvesi Veetee Meresõiduohutuse seadus, § 2 Eesti Laevateede nimekiri Johan Mey. Eesti loots: meresõidu ja lootsiasjanduse käsiraamat: hüdrograafiline kirjeldus Eesti rannikust ja merest, Tallinn 1927, lk XVII sõiduvesi, inglise-eesti meresõnaraamat
Patt (male)

Patt on olukord males, kus käiguloleval poolel ei ole ühtki reeglitepärast käiku, kuid tema kuningas ei ole tules. Patiga partii lõpeb. Selline partii loetakse viigiliseks. Sellega erineb male enamikust mängudest: tavaliselt mängija, kes ei saa teha määrustepärast käiku, on kaotanud. Keskajal, kui malereeglid polnud veel välja kujunenud, loeti patti sageli kaotuseks, kuid mõnel pool isegi võiduks. Olukorda, kus käiguloleval poolel ei ole ühtki reeglitepärast käiku ja tema kuningas on tules, nimetatakse matiks ja käigulolev mängija on kaotanud. Patiks loetakse olukorda vaid siis, kui patiohus mängijal ei ole ühtegi teist malendit, millega käia või on kõik teised malendid kinni. Teoreetiliselt on võimalik ka kaksikpatt, kus kummalgi mängijal ei ole ainsatki reeglitega lubatud käiku, kuid praktikas ei ole sellist olukorda kunagi esinenud. Algseisust kulub patini jõudmiseks vähemalt 10 käiku (1. e3 a5 2. Lh5 Va6 3. Lxa5 h5 4. h4 Vah6 5. Lxc7 f6 6. Lxd7+ Kf7 7. Lxb7 Ld3 8. Lxb8 Lh7 9. Lxc8 Kg6 10. Le6 ½-½) ja kaksikpatini jõudmiseks vähemalt 18 käiku (1. c4 d5 2. Lb3 Oh3 3. gxh3 f5 4. Lxb7 Kf7 5. Lxa7 Kg6 6. f3 c5 7. Lxe7 Vxa2 8. Kf2 Vxb2 9. Lxg7+ Kh5 10. Lxg8 Vxb1 11. Vxb1 Kh4 12. Lxh8 h5 13. Lh6 Oxh6 14. Vxb8 Oe3+ 15. dxe3 Lxb8 16. Kg2 Lf4 17. exf4 d4 18. Oe3 dxe3 ½-½). Viimase avaldas itaallane Enzo Minerva 2007. aastal.
Salme Põhikool

Salme Põhikool (endise nimega Jüri Suurhansu nimeline Salme 9-klassiline Kool) on põhikool Saare maakonnas Saaremaa vallas Salme alevikus aadressil Kuressaare maantee 1. Koolihoone asub Salme jõe põhjakaldal, Kuressaare poolt tulles jääb tee äärde paremale poole. Kool alustas tegevust 1. septembril 1988. Kooli eelkäijad olid Salme Algkool (tegutses aastatel 1918–1988 kunagise Salme vallamaja ruumides) ja Tiirimetsa 8-klassiline kool (tegutses aastatel 1936–1988). Esimesel õppeaastal oli koolis 20 õpetajat ja 178 õpilast. 1988. aastal alustas õppetööd kaks esimest klassi, ehk teiste klassidega kokku kümme klassikomplekti, ja nii jätkati viis aastat. Kooli kõige suurem õpilaste arv on olnud 186. Salme Põhikooli esimene direktor oli Arno Vinni. Tema auks on kooliõuel mälestuspink. 2008. aasta sügisel leiti kooli juurest mullatööde käigus esimene muinaslaev ja 2010. aasta arheoloogiliste kaevamiste käigus teine. Salme Põhikooli on oma tunnuslause: "Tõllu tugevus, viikingite visadus ja esiisade tarkus kahe mere vahel." Koolimaja ees on puidust viikingikuju, mille autor on Maire Põldma. 1988–2005 Arno Vinni 2005–2016 Marika Pütsepp 2017–2018 Raivo Kallas 2018–2019 Aare Martinson 2019–... Kalmer Poopuu Kooli ajalugu. Salme Põhikooli veebisait. Kooli koduleht "Salme põhikool osaleb algatuses “Tagasi kooli”", Meie Maa, 18. veebruar 2009
Julgeolekupolitsei Peaamet

Julgeolekupolitsei Peaamet (saksa keeles Hauptamt der Sicherheitspolizei) (lühend Sipo või SiPo) oli natsionaalsotsialistliku Saksa Riigi sisejulgeolekuasutus aastatel 1936 kuni 1939. Julgeolekupolitsei Peaamet allus otse SS-Reichsführer ja Saksa Politsei Juhile (saksa keeles RFSS und Chef der deutschen Polizei) Heinrich Himmlerile. 1939. aastal liideti Julgeolekupolitsei Peaamet loodud Riigi Julgeoleku Peaametisse, III Peaametina. Julgeolekupolitsei Peaametit juhtis Julgeolekupolitsei ja SD ülem Reinhard Heydrich, tema asetäitja oli Werner Best. Julgeolekupolitsei Peaametile allusid: Kriminaalpolitsei, mis tegeles kriminaalkuritegudega koostöös Schupoga, ülem Arthur Nebe; Naiskriminaalpolitseiosakond; Piiripolitsei, millel piirivalveülesanded; Julgeolekuteenistus (Sicherheitsdienst), ülem Reinhard Heydrich Riigi Salapolitsei (Gestapo), tegeles poliitiliste ja riigivastaste kuritegudega, ülem Heinrich Müller; Reinhard Heydrich Dr. Werner Best Arthur Nebe
Keava peakraav

Keava peakraav (ka Valtu-Keava peakraav) on kraav Raplamaal Kehtna vallas Linnaaluste ja Põrsaku külas. Peakraavi pikkus on 5,8 km ning see suubub Põrsaku külas vasakult Vigala jõkke (86,6 km suudmest). Peakraavi valgla on 4,2 km². Peakraav algab Linnaaluste külas Keava raba põhjaservas ja Kõnnumaa maastikukaitseala piiril. Lähte piirkonda jäävad ka Keava põlispuud (park) ja Keava kahar mänd. Kraavi ületab Keava–Hõreda tee. Suudmest umbes 700 m edelas kulgeb Hertu–Põrsaku–Keava tee, umbes 1300 m edelas kulgeb Tallinna–Pärnu raudtee. Peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Keava peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1110500. Keava peakraav keskkonnaportaalis
Sõrve maantee

Sõrve maantee on tänav Saaremaal Salme alevikus. See on osa Kuressaare–Sääre maanteest. Tänav kulgeb alates Salme jõest lõunasse kuni aleviku piirini. Jõest põhja pool on tänava nimi kuni aleviku piirini Kuressaare maantee. Tänava ääres asuvad Salme Rahvamaja / Sõrve Külalistemaja, bussipeatus. "Salme vald muudab tänavanimesid" Saarte Hääl, 17. november 2009
Road movie

Road movie ehk teekonnafilm on üks filmikunsti liike, mille peamine tegevus toimub ajas ja ruumis piiritletud teekonna läbimise ajal. Sellise žanri eelkäijaks loetakse eepost "Odüsseia". "Nipernaadi" 1983, mängufilm, Tallinnfilm "Keskea rõõmud" 1986, mängufilm, Tallinnfilm "Ma armastan Ameerikat" 2001, tõsielufilm, Trubetsky Pictures "Berliini pastoraal" 2004, amatöörfilm "Jan Uuspõld läheb Tartusse" 2007, mängufilm, Kuukulgur Film "Täitsa lõpp!", 2011, mängufilm, Kinobuss/Filmitalgufilm "Ameerika suvi" 2016, mängufilm, Tallifornia "Päevad, mis ajasid segadusse", 2016, mängufilm, Kinosaurus Film "Skandinaavia vaikus", 2019, mängufilm, Three Brothers' "Vanamehe film", 2019, animafilm, BOB Animation "Ükssarvik", 2019, mängufilm, Tallifornia "Kiik, kirves ja igavese armastuse puu", 2021, mängufilm, Tallifornia
Moḩammad ‘Omar

Moḩammad ‘Omar (umbes 1960 Nodeh Kandahāri lähedal – arvatavalt aprill 2013 Pakistan) oli Ţālebāni usuline ja poliitiline juht (mulla). Ta kuulus eri andmetel Durrani hõimuliidu Popalzai või Noorzai hõimu. Afganistani islamivaimulikud nimetasid ta Amir ul-Mumininiks ehk kõikide usklike kaitsjaks. Pärast Ţālebāni kukutamist 2001. aasta sügisel nähti teda viimati Kandahāris, kust ta põgenes sama aasta detsembris. Ameerika Ühendriikide sõjaväeluure andmetel peitis ta end Pakistanis ning juhtis sealt võitlust Ḩāmid Karzay valitsuse ja NATO julgeolekujõudude vastu. Moḩammad ‘Omarile kuuletusid teised selle piirkonna väljapaistvad sõjaväejuhid, näiteks Jalāloddīn Ḩaqqānī. Samuti tegi Moḩammad ‘Omariga koostööd Gulbuddīn Ḩekmatyār. 29. juulil 2015 teatasid Afganistani võimud, et nende andmetel on mulla ‘Omar üle kahe aasta surnud. Afganistani võimude käsutuses oleva info järgi suri ta aprillis 2013 Pakistanis loomulikku surma. 30. juulil 2015 kinnitas tema surma ka Ţālebān. Võitles mudžahadiinina rühmituse Harakat-i-Inqilab-i-Islami koosseisus Nõukogude armee ning komandör Nēk Moḩammadi alluvuses 1989–1992 Moḩammad Najībullāh' režiimi vastu. "Afghan Taliban publish Mullah Omar biography". BBC News. BBC. Vaadatud 30.07.2015 Martin Hallik, Olaf-Mihkel Klaassen. Taaveti tähest Talibani langemiseni. Konfliktid ja arengud Lähis- ja Kesk-Idas pärast Teist maailmasõda. Tallinn, 2004. Lk. 346. Source: Mullah Omar in Pakistan CNN.com, 09.09.2006 Afghanistan says Taliban leader dead, urges peace talks Reuters, 29.07.2015 (vaadatud 30.07.2015) Afganistani Taliban nimetas uue liidri ERR Uudised, 30.07.2015 (vaadatud 31.07.2015)
Eleanor

Eleanor on naise eesnimi. USA-s kuulus Eleanor alates 1880. aastast, mil vastavat statistikat pidama hakati, 200 kõige populaarsema tüdrukunime hulka. 1895 jõudis see esimest korda 100 ja 1911 50 populaarseima tüdrukunime sekka. Kõige kõrgemaks kohaks jäi 1920. aasta 25. koht. 1937 langes Eleanor välja 50, 1943 100, 1951 200 ja 1969 500 populaarseima tüdrukunime hulgast. Kõige madalamaks kohaks jäi 1986. aasta 693. koht. Eleanor tõusis 1996 taas 500 ja 2010 200 kõige populaarsema nime hulka. 2011. aastal oli see juba 150. kohal. Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 2. detsembri 2015 seisuga 70 Eleanori-nimelist inimest. Akvitaania Eleanor (1122–1204) oli Inglismaa ja Prantsusmaa kuninganna, esimene teadaolev nime Eleanor kandja. Kastiilia Eleanor (1241–1290) oli Inglismaa kuninganna. Provence'i Eleanor (1223–1291) oli Inglismaa kuninganna. Eleanor Alberga (1949–) on Jamaica helilooja. Eleanor Farjeon on inglise lastekirjanik, Hans Christian Anderseni lastekirjanduspreemia esimene laureaat. Eleanor Gibson (1910–2002) oli USA psühholoog. Eleanor Helin on astronoom. Eleanor Holm (1913–2004) oli USA ujuja. Eleanor Parker (1922–) on USA filminäitleja. Eleanor Roosevelt (1884–1962) oli Franklin Roosevelti abikaasa. Amelia Sophia Eleanor (1711–1786) oli Suurbritannia printsess. Marion Eleanor Zimmer Bradley (1930–1999) oli USA kirjanik. Popular Baby Names USA populaarseimad lapsenimed https://www.eesti.ee/portaal/rrteenus.nimede_stat[alaline kõdulink]
Inter-Services Intelligence

Directorate for Inter-Services Intelligence (lühem nimetus Inter-Services Intelligence, lühend ISI; urdu keeles: بین الخدماتی سراغرسانی‎)) on Pakistani luureteenistus. Selle praegune juht on kindralleitnant Ahmad Shuja Pasha, kes asus sellele ametikohale 2008. aasta septembris. Taliban splinter group executes retired Pakistani Inter-Service Intelligence (ISI) agent, guardian.co.uk, 30 April 2010
Rõue jõgi

Rõue jõgi (ka Kuusiku jõgi, kesk- ja alamjooksul ka Sillakõrtsu jõgi) on jõgi Raplamaal Kehtna vallas Hiie, Kalbu, Kumma, Käbiküla, Lellapere, Nadalama, Ohekatku, Palasi, Rõue, Saunaküla külas ja Kehtna alevikus, ning Rapla vallas Iira, Juula, Raela ja Väljataguse külas. Jõgi suubub Väljataguse külas vasakult Vigala jõkke (69,1 km suudmest). Jõgi algab Palasi ja Ohekatku küla piiril, Kõnnumaa maastikukaitsealal. Lähtest umbes 1 km põhja poole jääb Keava raba, umbes 700 m kagu poole jääb Palasi raba (Lalli raba), umbes 1,5 km edelasse jääb Tallinna–Pärnu raudteeliin. Rõue külas ületab jõe Tallinna–Rapla–Türi maantee. Nadalama ja Kalbu küla piiril ületab jõe Nadalama–Kalbu tee, samas läbib jõgi Räägu järve (Kehtna paisjärv). Käbiküla ja Kehtna aleviku piiril ületab jõe Kehtna–Põlma tee (Lassi sild). Raela, Väljataguse ja Juula küla piiril ületab jõe Rapla–Järvakandi–Kergu maantee (Sillakõrtsi sild). Suudmest umbes 1,8 km loodesse jääb Kuusiku lennuväli. Jõgi on vähese orgaanilise aine sisaldusega heleda veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutavad majanduslikult (vee erikasutusloaga) ettevõtted Kehtna Elamu OÜ ja MTÜ Elupuu. Rõue jõe registrikood on VEE1110600. Rõue jõgi keskkonnaportaalis
Kane'i laht

Kane'i laht (inglise Kane Basin) on Põhja-Jäämere osa Gröönimaa looderanniku ja Kanada põhjapoolseima saare Ellesmere'i vahel. Ta ühendab Smithi väina Kennedy väinaga ja on Narese väina osa. Gröönimaa rannikul jääb ta kirdes asuva Washingtoni maa ja edelas asuva Inglefieldi maa vahele. Ellersmere'i rannikul jääb ta Johani poolsaare ning Victoria ja Alberti mägede vahele. Lahe pikkus on umbes 180 km ja suurim laius on umbes 130 km. Ümbritseb Washingtoni maa, Rasmusseni maa ja Inglefieldi maa rannikut. Kane'i laht nimetati Elisha Kane'i auks, kelle juhitud ekspeditsioon ületas lahe, kui nad otsisid 1854. aastal kadunud Franklini ekspeditsiooni.
Kennedy väin

Kennedy väin (inglise Kennedy Channel, taani Kennedy Kanalen) on väin Põhja-Jäämeres Gröönimaa ja Kanada põhjapoolseima saare Ellesmere'i vahel. Ta ühendab Kane'i lahte Halli lahega ja on Narese väina osa. Väina pikkus on umbes 130 km ja laius on 24–32 km, keskmine sügavus 180–340 meetrit. Väinas on kolm saart: Taanile kuuluvad Franklini saar ja Crozieri saar ning Taani ja Kanada vaidlusalune Tartupaluk ehk Hansu saar. Väina lõunapiir ühendab Jacksoni ja Lawrence'i neeme, väina põhjapiir ühendab Bairdi ja Mortoni neeme. Väina kaldad on asustamata. Looderannik Ellersmere'il on väga kaljune. Seal asuvat mäeahelikku nimetatakse Victoria ja Alberti mägedeks ning väina kaldal kerkib ta 1930 m kõrgusele (see pole aheliku kõrgeim tipp). Väina kagukaldaks on Gröönimaa poolsaar Washingtoni maa. Väina nimetas Elisha Kane aastal 1854 oma teise polaarekspeditsiooni käigus, kui ta kadunud John Franklini ekspeditsiooni otsis. Pole selge, millise Kennedy auks sai väin nime. Võib-olla oli see polaaruurija William Kennedy, kellega ta kohtus paar aastat varem, kui mõlemad osalesid Franklini ekspeditsiooni otsimises, aga enamik ajaloolasi usub, et ta sai nime John Pendleton Kennedy auks, kes oli Ameerika Ühendriikide mereväeriigisekretär 1852–1853.
Baitullah Mehsud

Baitullah Mehsud (1974 – august 2009) oli Pakistani Waziristani provintsi juhtiv sõjapealik ning Tehrik-i-Taliban Pakistani juht. Tema käsutuses võis olla ligi 5000 võitlejat ning samuti võis ta korraldada Benazir Bhutto mõrvamise. http://news.bbc.co.uk/2/hi/south_asia/8220762.stm Pakistan Challenges Taliban to Show Leader Mehsud Still Alive - Bloomberg.com
Idritsa

Idritsa on alev Venemaa Pihkva oblastis Sebeži rajoonis. Asub Idritsa jõe ääres. Alevit läbib Moskva–Riia raudtee.
Fassaad

Fassaad (prantsuse keeles façade, ladina keeles facies, nägu) on hoone esinduskülg, teistest sama hoone külgedest arhitektuurse lahenduse, kujunduselementide või muude tunnuste põhjal selgelt eristuv külg. See on harilikult hoone esisein, kuid võib olla ka tagasein või külgsein. Sõna "fassaad" tuleb prantsuse keelest, kus "façade" tähendab esikülge ja nägu. Argikeeles nimetatakse fassaadiks hoone kõiki välisseinu. Arhitektuuris on hoone fassaad sageli projekteerimise seisukohast väga oluline, sest kujundab hoone üldmulje. Paljude majade fassaad on ajalooline ja kohalikud eeskirjad või teised seadused piiravad selle muutmist või isegi keelavad seda. Uue maja projekteerimisel tuleb arvestada, et fassaad läheks kokku ümbrusega, sealhulgas lähedaolevate majade fassaadidega. Tänapäeva arhitektuuris, eriti kõrghoonetes, on fassaadi järgi sageli raske kindlaks teha maja korruste arvu. Näiteks võib fassaad olla kujundatud klaasseinana, milles siiski on näha betoonist põrandaplaate. Mõnikord, eriti kõrghoonetes, võidakse fassaadilt nõuda vastavust kindlale tulekindlusklassile, näiteks kui kaks hoonet on teineteisele väga lähedale ehitatud, et vähendada tule leviku tõenäosust ühest hoonest teise. Sel juhul võib fassaadil olla vaja kasutada kindla tulekindlusklassi aknaid ja uksi, et seinal oleks vajalik tulekindlusklass. Tuletõkkeseintes võib olla kasutatud näiteks mineraalvilla. Ükskõik, kas fassaad mingile tulekindlusklassile vastab või ei, tuleb kõrghoonete fassaadide juures alati tulekindlusega arvestada, sest fassaadi tükid võivad alla kukkudes kahju tekitada nii jalakäijatele, tuletõrjujatele kui tuletõrjevoolikutele. Tulekahju purustab aknad ja sulatab üles aknaraamid, mis tavaliselt on tehtud alumiiniumist, sest alumiiniumi sulamistemperatuur on 660 °C, aga tulekahjus võib temperatuur küündida 1100 °C-ni. Mõned ehituseeskirjad seavad piiranguid sellele, kui suurt osa maja fassaadist tohivad aknad katta. Filmitööstuses on paljud majadena esitatavad ehitised üksnes fassaadid, mida on palju odavam rajada kui päris ehitisi, liiatigi ei laiene neile ehituseeskirjad. Neid hoiavad sageli tagantpoolt püsti toed ning seal võivad olla mingid kastid või redelid, mille abil näitlejad kaamera vaatevälja või sealt ära astuvad. Ainult fassaadidest koosnevad ka potjomkini külad.
Ḩakīmullāh Mehsūd

Ḩakīmullāh (Hakim Ullah, Hakeemullah) Mehsūd (puštu: حکیم اللہ محسود/ urdu: حکیم اللہ محسود; umbes 1979 – 1. november 2013) oli Tehrik-i-Taliban Pakistani juht. Enne Baitullah Mehsudi surma tema asetäitja. Ta hukkus 1. novembril 2013 droonirünnaku käigus. "Luureametnikud: USA droonirünnakus hukkus Pakistani Talibani liider". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. november 2013. Vaadatud 1. novembril 2013.
Tehrik-i-Taliban Pakistan

Tehrik-i-Taliban Pakistan (urdu:تحريک طالبان پاکستان) on peamine Talibani katusorganisatsioon Pakistanis, mis võitleb kohaliku valitsuse ja NATO jõudude vastu Afganistanis.
Ahmad Shuja Pasha

Kindralleitnant Ahmad Shuja Pasha (sündinud 1952) on praegune Pakistani Inter-Services Intelligence'i (ISI) direktor.
Raudalu

Raudalu on asum Tallinnas Nõmme linnaosas. Asum paikneb linnapiiri ääres, külgnedes Ülemistejärve, Liiva ja Männiku asumiga. Raudalu asum piirneb ka Rae, Kiili ja Saku vallaga. Asumi pindala on 1,8 km². Kõige vanemad andmed Raudalu (vanema nimega Raudaru) kohta pärinevad 17. sajandist. 1689. aastal välja antud Holmbergi kaardil märgiti ära Raudarro kõrts (rootsi keeles Raudarro krog), mille nime on kirjutatud ka Raudaro kujul. Raudalu asumit läbis vana kaubatee, mis viis Pärnu jõe suudmes asunud kaubitsemiskohale, haruteega Sakalasse. 1949. aastast on selle tee ametlik nimi olnud Viljandi maantee. Kõrtsi juurde tekkis hiljem samanimeline küla, mille täpne tekkeaeg pole teada. 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse sõjaväekaartidel on kõrtsi lähedale märgitud ära talu, mida kutsuti Raudtaluks. Ilmselt on asumi tänapäevane nimi tekkinud selle talu nime ja koha varasema nime (Raudaru) sümbioosina. Üks osa Raudalu asumist on Raku allasum, mis tekkis kunagise karusloomakasvanduse juurde. See asutus oli varem paiknenud Pirita-Kosel, kuid kolis hiljem ümber Raudalusse. Nõukogude ajal kandis asutus nime Raku karusloomakasvatuse sovhoos ning sellel oli filiaal ka Keila lähedal. Raudalu küla põhjaosa liideti Tallinnaga 1958. aastal ning samal ajal hakati seal ka tänavanimesid määrama. 2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22% ja üle 68aastased 10–19%, eestlaste osakaal asumi elanikkonnas oli 50–79%. Asumi territooriumile jääb Balbiino jäätisemuuseum, mis avati 2014. aastal. Suure osa asumi territooriumist võtab enda alla Raudalu mets, millest kulgeb läbi Viljandi maantee. Asumi territooriumil asuvad Raudalu kivid, mis kuuluvad kaitstavate loodusobjektide hulka. Mitu tänavat sai nime endise Raku karusloomakasvanduse järgi: Hõberebase tänav, Karuse tänav, Piibri tänav, Sinirebase tänav. Asumis on veel Halu tänav, Hao tänav, Hiidtamme tänav, Kaarla tänav, Kume tänav, Kura tänav, Kõnnu tänav, Mustika tänav, Pinu tänav, Riida tänav ja Viljandi maantee. Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011, lk 153 Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012, lk 155 Tallinn arvudes 2016, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2016, lk 37-38 Raudalu kivid. Keskkonnainfo koduleht. Kasutatud 27.07.2017 Raudalu (Raku). Nõmme veebileht Jäätisemuuseum. Balbiino koduleht
Kommunarka

Eriobjekt Kommunarka (vene keeles Спецобъект «Коммунарка») oli Venemaal Moskva oblastis asuv endise NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi rahvakomissari Genrih Jagoda suvila, kus aastail 1931–1950 hukati ja maeti NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Erinõupidamise otsusega Nõukogude Liidu partei- ja riigitegelasi ning sõjaväelasi. Eriobjekt Kommunarka asub Moskva linna ümbritsevalt Moskva ringteelt Kaluga poole suunduva maantee 24. kilomeetril. Endisel erirežiimiga objektil hukati ja maeti poliitiliste repressioonide käigus teadaolevalt Aleksei Rõkov, Nikolai Buhharin, Nikolai Krestinski, Bela Kun ja Dmitri Pavlov. Engelbert Strauch Karl Tikk Karl Rimm Harald Tummeltau Maksim Unt Butovo polügoon Спецобъект Монастырь. Грехи чекистов замолят монахи?