laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Berthold Maack

Berthold Maack (24. märts 1898 Hamburg-Altona – 26. september 1981 Merano, Itaalia) oli Saksamaa sõjaväelane ja 20. märtsist 1945 sõja lõpuni 20. Eesti Relva-SS Diviisi ülem. SS-Sturmführer: 4. detsember 1931; SS-Hauptsturmführer, 5. oktoober 1932; SS-Obersturmführer, 9. november 1933; SS-Obersturmführer, 8. märts 1940, astus Relva-SS teenistusse; SS-Brigadeführer, 13. september 1936; SS-Hauptsturmführer, 20. aprill 1940; SS-Sturmbannführer, 1. detsember 1940; SS-Obersturmbannführer, 9. november 1941; SS-Standartenführer, 20. Apr. 1943; SS-kindralmajor (Gen.Maj.d.W-SS), 20. aprill 1945.
1937. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

1937. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 7. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 13.–15. veebruarini Chamonix's Prantsusmaal. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid (kolm ala nii meestele kui ka naistele). Finaal: 15. veebruar Osavõtjaid: 36 Maailmameister 1936: Rudolph Matt, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 13. veebruar Osavõtjaid: 49 Maailmameister 1936: Rudolf Rominger, Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 13. ja 15. veebruar Osavõtjaid: 42 Maailmameister 1936: Rudolf Rominger, Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 15. veebruar Osavõtjaid: 19 Maailmameister 1936: Gerda Paumgarten, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 13. veebruar Osavõtjaid: 19 Maailmameister 1936: Evelyn Pinching, Suurbritannia Ametlikud tulemused Finaal: 13. ja 15. veebruar Osavõtjaid: 19 Maailmameister 1936: Evelyn Pinching, Suurbritannia Ametlikud tulemused MM-i tulemused FIS-i kodulehel
Flory ja Erik Kalve stipendium

Flory ja Erik Kalve stipendium on Tartu Ülikooli Sihtasutuse stipendium Tartu Ülikooli majandusteaduskonna üliõpilaste ja noorteadlaste teadustegevuse, edasiõppimise ning enesetäiendamise toetamiseks. Stipendium moodustati 2004. aastal Rootsis elava väliseesti abielupaari Flory ja Erik Kalve poolt sihtasutusele annetatud 689 000 Eesti kroonist. Ühekordse väljamakse minimaalne suurus oli 10 000 krooni, pärast euro kasutuselevõttu on konkursid välja kuulutatud 1000 euro suurusele stipendiumile. Kuigi viimati anti stipendium välja 2009. aastal, on konkursse sellele välja kuulutatud ka hiljem (viimati sügisel 2012). 2005 – Marit Hinnosaar (10 000 krooni) 2006 – Mark Kantšukov (20 000 krooni) 2007 – Taavi Raudsaar (20 000 krooni) 2009 – Oliver Lukason (20 000 krooni) Stipendiumi veebileht
Marilin Kongo

Marilin Kongo (sündinud 20. juulil 1986) on eesti laulja, tantsija ja tantsupedagoog. Ta on lõpetanud Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli pop-jazz-osakonna laulu erialal ja õppinud Tallinna Ülikoolis muusikateraapiat. Kongo võitis juba lapsepõlves auhinnalisi kohti nii laulu- kui ka tantsuvõistlustel. Neiuna laulis ta tütarlasteansamblis No Limits. 2007. aastal osales ta telesaatesarjas "Eesti otsib superstaari", kus jäi napilt finaalist välja. 2006. ja 2009. aastal osales Kongo lauljana Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoorus. Ta laulis tausta 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kus ansambel Urban Symphony esitas Sven Lõhmuse laulu "Rändajad". Laul tuli poolfinaalis 3. ja finaalis 6. kohale. Kongo oli taustalaulja ka 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Getter Jaani esitatud laulus "Rockefeller Street" ning laulis tausta ka Tanja euroloole "Amazing" (2014). Tausta on ta laulnud kontsertidel veel paljudele solistidele, aga ka näiteks ansamblile The Sun. Laulusolistina on Marilin Kongo esinenud näiteks järgmiste ansamblitega: Kongomania (Marilin Kongo – vokaal, Siim Rospu – kitarr, Kristjan Kaasik – kitarr, Riivo Torstenberg – bass, Priit Mägi – trummid; vahel ka Erko Laurima – kitarr); Ingeral; Marilin Kongo kvartett (Marilin Kongo – vokaal; pillid: kitarr, saksofon, löökpillid); FunkiBanana (Marilin Kongo, Norman Salumäe, Petteri Hasa, Madis Muul, Marti Tärn ja Marek Talts). Alates 2002. aastast on Marilin Kongo kolmanda treenerina juhendanud Sauel tegutsevat laste show-truppi Vikerkaar. Selle kollektiivi eelkäijaks olnud laste laulu- ja tantsuansambli asutas 1962. aastal tema vanaema Helgi Tomberg. Vikerkaare üks treenereid on Marilin Kongo ema Elo Marika Kongo ning seal on lapsena mitmekülgse tantsuhariduse saanud ka Marilin ise. Tema elukaaslane on olnud Hendrik Metstak, neil on pojad Mathias (sündinud 2016) ja Jasper (sündinud 2018). 2021. aastast on tema elukaaslane Petteri Hasa. "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. september 2018. Vaadatud 29. augustil 2016. Gerli Ramler. Elo Marika Kongo: tantsu väljamõtlemine ei ole kerge töö Maaleht/Delfi, 31.05.2012. Verni Leivak. Kes esitavad eurolaule? Õhtuleht.ee, 10.01.2006. Eveli Rebane. Marilin Kongo võib veel superstaari saate finaali pääseda Õhtuleht.ee, 10.04.2007. Eesti tulemused Eurovisiooni kodulehel Raadiosaade "R2 piknikul. Marilin Kongo" Saatejuht Urmas Vaino. 22.08.2009. ERR Arhiiv. Marilin Kongo väsis taustalaulja tööst Kroonika/Delfi, 17.08.2009. Kongomania, myspace.com Ansambel Kongomania Twitteris Marilin Kongo kvartett Truvalo.ee. Vaadatud 31.05.2024. Arvamusfestivali 2022 kultuuriprogramm Arvamusfestivali 2022 koduleht. Vaadatud 31.05.2024. Palju õnne! Lauljanna Marilin Kongo perekonda sündis teine laps Kroonika/Delfi, 27.03.2018.
1938. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

1938. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 8. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 5. ja 6. märtsil Engelbergis Šveitsis. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid (kolm ala nii meestele, kui naistele). Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 38 Maailmameister 1937: Émile Allais , Prantsusmaa Ametlikud tulemused Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 47 Maailmameister 1937: Émile Allais , Prantsusmaa Ametlikud tulemused Finaal: 5.-6. märts Osavõtjaid: Maailmameister 1937: Émile Allais , Prantsusmaa Ametlikud tulemused Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 24 Maailmameister 1937: Christl Cranz , Saksamaa Ametlikud tulemused Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 25 Maailmameister 1937: Christl Cranz , Saksamaa Ametlikud tulemused Finaal: 5.-6. märts Osavõtjaid: Maailmameister 1937: Christl Cranz , Saksamaa Ametlikud tulemused MM-i tulemused FIS-i kodulehel
Mehmet Ali Talat

Mehmet Ali Talat (sündinud 6. juulil 1952 Kyrenias) on Põhja-Küprose Türgi Vabariigi poliitik, kes oli 24. aprillist 2005 kuni 23. aprillini 2010 Põhja-Küprose Türgi Vabariigi president. Mehmet Ali Talat on lõpetanud elektriinsenerina Lähis-Ida Tehnikaülikooli Ankaras. Pärast Küprosele tagasipöördumist osales ta muu hulgas küprosetürklaste ametiühingute ning üliõpilasorganisatsiooni loomisel. Mehmet Ali Talat on sunniit. Ta kuulub sotsiaaldemokraatlikku Vabariiklikku Türgi Parteisse. Alates 1996. aastast kuni presidendiks saamiseni oli ta partei esimees. 14. detsembril 2003 valiti ta Põhja-Küprose Türgi Vabariigi parlamenti ja moodustas valitsuse, mis astus ametisse 13. jaanuaril 2004. Ta oli Põhja-Küprose peaminister enam kui aasta aega. Enne seda oli ta muu hulgas haridus- ja kultuuriminister. 20. veebruaril 2005 võitis ta presidendivalimised. Temast sai Põhja-Küprose teine president Rauf Denktaşi järel. Siiski jätkas ta peaministrina kuni 17. aprillini 2005, mil ta palus Vabariikliku Türgi Partei aseesimehel Ferdi Sabit Soyeril uue valitsuse moodustada. 18. aprillil 2010 toimunud presidendivalimistel pälvis ta 42,85% valijate toetuse ja kaotas senisele peaministrile Derviş Eroğlule, kes kogus 50,38% häältest.
Austin

Austin on Texase osariigi pealinn. Austin asub Lõuna-Texases Colorado jõe ääres. Linna hüüdlause on "Live Music Capital of the World" (Maailma elava muusika pealinn). 2010. aastal elas Austinis 774 229 inimest. 2016. aastaks arvati elanike arvuks 931 830 inimest, samas kui viit maakonda hõlmava linnastu rahvaarvuks oli enam kui 2 miljonit. 2018. aastal arvati elanike arv olevat 964 254 inimest. Linnas asub Texase ülikool (University of Texas at Austin). factfinder2.census.gov vaadatud 1.05.2011 bizjournals.com vaadatud 1.05.2011
Allen

Allen on Dallase eeslinn Texase põhjaosas.
Athar Abbas

Athar Abbas (sündinud 23. juunil 1955) on Pakistani erusõjaväelane (kindralmajor). 2015–2018 oli ta Pakistani suursaadik Ukrainas. Ta oli alates 2008. aastast ISPRi (avalikkussuhete üksuse) peadirektor. Ta lõpetas Pakistani Sõjaväeakadeemia 1976. aastal. http://www.thenews.com.pk/top_story_detail.asp?Id=12311[alaline kõdulink] http://www.ispr.gov.pk/front/main.asp?o=t-dg_ispr&id=latest
Bormio

Bormio on asula Itaalias Lombardia maakonnas Sondrio provintsis. Omavalitsusüksuse territooriumil elab 4087 inimest ja selle pindala on 41 km². Bormio on üks tuntumaid talispordikeskusi. Eelkõige on ta tuntud mäesuusatamiskeskusena. Seal on korraldatud mäesuusatamise maailmameistrivõistlusi 1985 ja 2005. aastal. Maailma karikasarja etappe mäesuusatamises on seal peetud alates 1980. aastatest. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Bormio koduleht
Pöördosmoos

Pöördosmoos on nähtus, kus lahusti liigub läbi poolläbilaskva membraani lahustunud aine väiksema kontsentratsiooni suunas, seega vastupidi osmoosile; see juhtub rakendatava lisarõhu tõttu. Rakendades soolalahusele suuremat rõhku kui osmootne rõhk, saab sundida lahusti molekule üle minema poolläbilaskva membraani puhtasse lahusesse. Pöördosmoosi tehnoloogiat kasutatakse tänapäeval laialdaselt joogivee tootmisel mereveest ja veepuhastuses. Osmoos Pöördosmoos toiduainetööstuses
Clara Petacci

Clara Petacci (ka Claretta Petacci) (28. veebruar 1912 Rooma – 28. aprill 1945 Giulino di Mezzegra) oli Itaalia peaministri Benito Mussolini armuke. Clara Petacci sündis Roomas paavst Pius IX ihuarsti Francesco Saverio Petacci ja Giuseppina Persichetti tütrena. Petacci oli Mussolinist 29 aastat noorem. Clara ja Benito lasti kommunistide poolt maha 28. aprillil 1945 ja nende surnukehad riputati järgmisel päeval rahvale vaatamiseks jalgupidi üles.
Nooremallohvitser

Nooremallohvitser on madalamasse auastmegruppi kuuluv allohvitser. Nimetatakse ka "allohvitseriks ilma portupeeta", harvem ajateenija-allohvitseriks. Maa- ja õhuväes: nooremseersant seersant vanemseersant Mereväes: nooremmaat maat vanemmaat Nooremallohvitserid on tavaliselt jaoülemad, reservrühmavanemad või spetsialistid. Kaadriüksustes võivad olla ka jaoülema asetäitjad ja lahingupaari vanemad. Nooremallohvitseride ettevalmistus toimub (üldjuhul) 12 nädala pikkusel nooremallohvitseri kursusel (NAK), mis toimuvad hajutatult väeosades. Kursusele võetakse keskharidusega õppureid, kes on läbinud sõduri baaskursuse (SBK). Kursus koosneb: üldteadmisi (juhtimine, pedagoogika, õigusaktid, üldlahinguline ettevalmistus) andvast baasosast – NABK ja spetsialiseerivast (laskur-jalavägi, logistika, tankitõrje, miinipilduja, lahinguluure, sidevägi, suurtükivägi, pioneerivägi, õhutõrje, meditsiiniteenistus, meediasõdur) erialaosast – NAEK. Kursuse edukalt lõpetanutele antakse nooremseersandi auaste ja kursuse riidest lõpumärk (nn Lahingukooli märk) välivormile. NAK-i lõpumärki on sageli tavaks vormil edasi kanda ka pärast vanemallohvitseriks või ohvitseriks saamist. Kursuse ebarahuldavalt läbinutele võidakse anda kaprali auaste. Pärast eksami sooritamist on võimalus saada nooremseersandiks. Nooremallohvitser oli enne II maailmasõda Eesti sõjaväe allohvitseriauaste, mis vastas jaoülema tasemele. Auaste kaotati 1939. aastal ja asendati nooremseersandi või nooremmaadi (mereväes) auastmega. Suures osas riikides ei eristata nooremallohvitseriauastmeid. Nooremallohvitseriauastmed on tavaliselt relvajõududes, kus on ühtlasi kasutusel veebliauastmed. Unteroffizier Stabsunteroffizier alikersantti kersantti ylikersantti seersant alampraporštšik kaptenarmus veltveebel (suurtükiväes) grupikomandör (Отделенный командир) (1935–1940) noorem rühmakomandör (Младший комвзвод) (1935–1940) staršina (Старшина) (1935–1940) nooremseersant (1940–1942) seersant (1940–1942) vanemseersant (1940–1942) staršina (1940–1942) Allikas: Maaväes on kaks E-4 auastet - Specialist ja Corporal. Ainult Corporal on nooremallohvitseri auaste, kuid talle makstakse samaväärselt Specialistiga. Merejalaväes on E-6 auaste - Staff Sergeant - vanemallohvitseri auaste. Õhuväes on E-4 auaste - Senior Airman - sõduri auaste, ei oma nooremallohvitseri võimu. Allohvitser Ohvitser Sõdur Allohvitseride ja sõdurite teenistuskäigu seadlus, II osa, § 2, RT 1939, 24, 182 "Устав внутренней службы РККА (УВС-37)" Рабоче-Крестьянская Красная Армия 1935-1940 гг. Рабоче-Крестьянская Красная Армия 1940-1942 гг. International Encyclopedia of Rank Insignia 17. jaanuar 2014
Distsiplinaarkaristus (sõjandus)

Distsiplinaarkaristus on sõjaväelase suhtes vastavalt õigusaktidele rakendatud karistusmeede. Distsiplinaarkaristuse eesmärk on sõjaväelase karistamine toimepandud distsiplinaarsüüteo eest ja uute distsipliinirikkumiste ärahoidmine. Karistuse määramise õigus (alluvate kaitseväelaste suhtes) on otsesel ülemal, tema asetäitjal ja abil ning garnisoniülemal ja -komandandil oma teenistuskohustuste täitmisel. Kaitseväelase võtmine haldus-, kriminaal- või tsiviilvastutusele ei välista sama süüteo eest distsiplinaarkaristuse määramist. Eesti kaitseväelaste suhtes kohaldatavad distsiplinaarkaristused: [1] noomitus; distsiplinaartoimkond; distsiplinaararest; rahatrahv; põhipalga vähendamine; Kaitseväe teenetemärgi äravõtmine; tegevteenistusest vabastamine. Erineva auastmega kaitseväelastel ja kaitseväelastele on võimalik määrata loetelust vastavalt erinevaid distsiplinaarkaristusi.
Vahipost

Vahipost on sõjaväe garnisoniteenistuse mõistes maa-ala või piirkond, kus asuvad tunnimehele valvamiseks määratud valveobjektid. Vahipostil peavad olema kinnitatud juhised, kus on loetletud valveobjektid ja tunnimehe tegevus nende jälgimisel (postitabel) ning vahiposti plaan. Tavaliselt on vahipostil valves korraga 1-2 tunnimeest vahetuse pikkusega 1-2 tundi. Vahipostiks (välipost, välivahipost) nimetatakse ka välitingimustes asuvate üksuste ja allüksuste paiknemiskoha lähijulgestuseks rakendatavat teenistuskohta. Väli-vahipostidel ei ole tavaliselt oma kinnitatud juhiseid.
Vahiteenistus

Vahiteenistus on sõjaväe objektide, isikkoosseisu ja vara valve ning auavaldused selleks määratud vahtkondlaste poolt. Vahiteenistuse eesmärgid on: sõjaväe isikkoosseisu, väeosa jt valveobjektide turvalisuse kaitse vahialuste sõjaväelaste valvamine auavaldused Vahiteenistus jaguneb garnisonivahiteenistuseks ja väeosasiseseks vahiteenistuseks. Garnisoniülema korraldusel toimuv garnisoni väeosade vahiteenistus on garnisonivahiteenistus. Garnisoniteenistuse moodustavad kõik need ülesanded, mida garnisoni väeosad täidavad väljaspool neile eraldatud piirkonda turvalisuse, vahiteenistuse, sõjaväelaste hulgas avaliku korra, distsipliini säilitamise, side ja arstiabi korraldamise ning tseremooniate alal. Väeosaülema korraldusel toimuv vahiteenistus on väeosasisene vahiteenistus. Vahiteenistustoimkonna ehk vahtkonna moodustavad mingiks kindlaks ajaks (ööpäevaks või selle osaks) ülema käsuga vahiteenistusse määratud meeskonnad ja isikud (vahtkondlased). Vahiteenistuseks moodustatakse alalisi vahtkondi, erakorralisi vahtkondi ja valvkondi. Valvekohustusi võivad täita ka selleks määratud valvurid, korrapidajad või ametnikud. Garnisoni määrustik. Riigi Teataja, nr. 18, 6 märts 1929
Dallas-Fort Worth

Dallas-Fort Worth, ka Dallas-Fort Worth Metroplex, (lühend DFW Metroplex) on linnastu Ameerika Ühendriikides Texase osariigis. DFW Metroplex on suurim urbaniseerunud piirkond Texases. See ümbritseb kahte USA suurlinna – Dallast ja Fort Worthi. Dallase ja Fort Worthi elanikud kasutavad tihti nime "Metroplex" "Põhja-Texasega" samas tähenduses, kuigi Põhja-Texas tähistab suuremat maa-ala, kuhu kuuluvad ka väiksema asustusega maapiirkonnad. Urbaniseerunud DFW Metroplex koosneb üheksast maakonnast: Collin, Dallas, Denton, Ellis, Henderson, Hood, Hunt, Johnson, Kaufman, Parker, Rockwall ja Tarrant.
Iru ämm

Iru ämm oli Iru mäel Pirita jõe lähedal seisnud piklik kivi, mida muiste austati. Õige Iru ämm hävis 19. sajandi keskel hoolimatult jaanitule tegemisega. Tükke kasutati Iru silla ehitamisel aastail 1865–1867. Praegu võib Iru mäel näha ämma asemikuna Juhan Raudsepa loodud raidkuju, mis püstitati sinna 1970. aastal, Iru koduloolaste pandud mälestuskivi asemele. Iru ämma tekkimisest on juttu eesti rahvuseepose "Kalevipoeg" kolmandas loos (Kalevipoegade jahilkäik, Linda röövimine, Kalevipoegade kojutulek). Tuuslar röövis Kalevipoegade jahikäigu ajal nende ema Linda ja üritas ta viia oma paati. Linda hüüdis hädas appi Ukut ja teisi jumalaid. Kui Tuuslar oli jõudnud oma saagiga Iru mäele, tuli appi Pikker, kes välgulöögiga tabas nii Tuuslarit kui ka Lindat. Tuuslar langes surnu kombel maha, kuid Linda muutus kivisambaks. Tuuslari ärgates ei leidnud ta leske enam kusagilt. Rahvas hakkas kaljut Iru ämmaks kutsuma. Kaljul olevat sees olnud ka salavägi – kui teda õhtul mäest alla veeretati, oli ta hommikul vana koha peal tagasi. Rihu ämm Kalevipoeg : Eesti rahva eepos / kogunud ja ümber töötanud Fr. R. Kreutzwald ; [järelsõna: E. Nirk ; logo kujundas Anu Purre ; sarja kujundas Anne Linnamägi], Ilmunud Tallinn : AVITA, 1997 (Vilnius : Vilspa) lk 341, ISBN 998520008X Kalevipoeg. Kolmas lugu Iru Ämm ja Linda kivi – Eesti Loodus, nr 2005/6
Johann VII (Nassau-Siegen)

Johann VII (7. juuni 1561 Dillenburg – 27. september 1623 Siegen) oli Nassau-Siegeni krahv 1606–1611. Johann sündis Nassau-Dillenburgi krahvi Johann VI ja Leuchtenbergi krahvitari Elisabethi pojana. Johann võttis osa Poola-Rootsi sõjast, kus ta juhatas Rootsi vägesid. Tema lell oli Oranje Willem. Johann abiellus 1581. aastal Dillenburgi linnuses Magdalenaga, kes oli Waldeck-Wildungeni krahvi Philipp IV tütar ning Hanau-Münzenbergi krahvi Philipp Ludwig I lesk. Abielust sündisid: Johann Ernst (1582–1617), Veneetsia kindral Johann VIII, Nassau-Siegeni krahv, Hispaania ja Austria väejuht Elisabeth (1584–1661), abiellus Waldeck-Wildungeni krahvi Christianiga Adolf (1586–1608) Juliane (1587–1643), abiellus Hesseni-Kasseli maakrahvi Moritziga Anna Maria (1589–1620), abiellus Daun-Falkensteini krahvi Johann Adolfiga Johann Albrecht (1590–1593) Wilhelm (1592–1642), Nassau-Hilchenheimi krahv Anna Johanna (1594–1636), - abiellus Johan Wolfert van Brederodega (1599–1655) Friedrich Ludwig (1595–1600) Magdalena (1596–1661) Johann Friedrich (1597) Esimese abikaasa surma järel abiellus Johann 27. augustil 1603 Holstein-Sonderburg-Plöni printsessi Margarethaga (1583–1638), kes oli Schleswig-Holstein-Sonderburgi hertsogi Johanni tütar. Abielust sündisid: Johann Moritz (1604–1679), Nassau-Siegeni vürst, Hollandi feldmarssal, Brasiilias asuvate Hollandi valduste kuberner Georg Friedrich (1606–1674), Nassau-Siegeni vürst Wilhelm Otto (1607–1641) Louise Christina (1608–1685), abiellus parun Philippe Francois du Houx de Wattevillega (1605–1636) Sofia Margaretha (1610–1665), abiellus Limburg-Styrumi krahvi Georg Ernstiga (1593–1661) Heinrich (1611–1652) Marie Juliane (1612–1665), abiellus Saksi-Lauenburgi hertsogi Franz Heinrichiga (1604–1658) Amalie (1613–1669), abiellus esmalt Rootsi väejuhi Hermann von Wrangeliga (1587–1643) ja tema surma järel Pfalz-Sulzbachi hertsogi Christian Augustiga (1622–1708) Bernhard (1614–1617) Christian (1616–1644) Catharina (1617–1645) Johann Ernst II (1618–1639) Elisabeth Juliana (1620–1665), abiellus Sayn-Wittgensteini krahvi Bernhardiga (1620–1675) Viide: Viited: "Nassau krahvide sugupuu" (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 31. detsember 2010. Vaadatud 24. mail 2009. "Swedish Polish War 1600 to 1609" (inglise). "Nassau krahvide sugupuu" (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2016. Vaadatud 24. mail 2009. "Leuchtenbergi Elisabethi esivanemad" (inglise).
Sõdur

Sõdur on allüksuse rivikoosseisu põhivõitleja üldnimetus. Lihtsõdur on iga sõjaväe peamine edasiviiv ja otsustav jõud, millest sõltub lahingutegevuse, väljaõppe või igapäevateenistuse tegelik efektiivsus. Sõduri tegevus ja teenistus eeldab head vastupidavust, julgust ja järjekindlust, kuid sisaldab vähemal määral vastutust. Tavaliselt alustavad kõik sõjaväelased oma väeteenistust sõdurina. Esmalt läbitakse sõjaline baasväljaõpe ja seejärel erialane ettevalmistus. Eesti kaitseväe maa- ja õhuväe sõduriauastmed: reamees; kapral. Eesti kaitseväe mereväe sõduriastmed: madrus; vanemmadrus. Kasutusel on olnud madalaima auastmena ka noor – reakoosseisule, kes pole sõduri baaskursust veel läbinud. Alates 1999. aastast auastet enam ei eksisteeri. 1) On samal palgaastmel koos Corporaliga, mis on nooremallohvitseri auaste. 2) Vastav auaste on nooremallohvitseri auaste. allohvitser ohvitser palgasõdur
Sidetehnika

Sidetehnika on sides kasutatavad tehnilised vahendid ja lahendused. A. Merilaid. Sidetehnika ajalooline areng. Tallinn 1938. Sidetehnika valdkonna standardid Eesti Standardikeskus
Malevkond

Malevkond on Kaitseliidu maleva maa-ala- ja haldusallüksus, mis koosneb kompaniidest või (ja) rühmadest. Malevkonna liikmete põhjal koostatakse kooskõlas vajadusega maleva koondüksusse lahingallüksusi või sisekaitseallüksusi. Samuti korraldatakse malevkonnana spordi-, kultuuri-, väljaõppe- ja seltskonnaüritusi. Malevkonda juhib malevkonna pealik. Kaitseliidu põhikirja järgi võib malevkonna moodustada 300 tegevliikmest, selle peab kinnitama Kaitseliidu ülem maleva pealiku ettepanekul. Malevkondade piirid määrab kindlaks Kaitseliidu ülem, väiksemate üksuste piirid määrab kindlaks maleva pealik. Operatiivselt jaotatakse malevad ja malevkonnad üksusteks analoogiliselt kaitseväeosade ja -üksustega (jaod, rühmad, kompaniid, pataljonid jne). Enne Teist maailmasõda loeti malevkond sõjaväelise organisatsioonina vastavaks pataljonile. Noorte kotkaste organisatsioonis on malevkonna suurus 100 liiget. Kaitseliidu malevkondade loend Kaitseliidu eraldusmärgid. Vabariigi Valitsuse 15. augusti 2000. a määrus nr 270, RTI, 14.09.2000, 73, 455 Kaitseliidu põhikiri. K. L. Trakman. Sõjaväe administratsioon. Tartu 1939. Lk. 43.
Malev (Kaitseliit)

Malev on Kaitseliidu territoriaalne väeüksus. Malev koosneb staabist ning oma juhatuse ja liikmeskonnaga allüksustest — malevkondadest, üksikkompaniidest, üksikrühmadest. Vastavalt väe- ja relvaliigile võib malevasse kuuluda ka üksikkompaniiga võrdsustatud üksikdivisjone, üksikpatareisid või muid sääraseid eriallüksusi. Kaitseliidus on 15 malevat. Malevate tegevus- ja vastutuspiirkonnad on enamasti võrdsustatud maakondadega, kuid Hiiumaa malevkond kuulub Lääne malevasse ja Tallinna malev on Harju malevast iseseisev. Malevat juhib maleva pealik, kellele allub maleva staap. Kaitseliidu põhikirja järgi võib maleva moodustada vähemalt 2000 tegevliikmest. Põhikiri loeb praeguste malevatena üles Alutaguse maleva, Harju maleva, Jõgeva maleva, Järva maleva, Lääne maleva, Põlva maleva, Pärnumaa maleva, Rapla maleva, Saaremaa maleva, Sakala maleva, Tallinna maleva, Tartu maleva, Valgamaa maleva, Viru maleva ja Võrumaa maleva. Operatiivselt jaotatakse malevad ja malevkonnad üksusteks analoogiliselt kaitseväeosade ja -üksustega (jaod, rühmad, kompaniid, pataljonid jne), mida juhitakse samal kombel kui kaitseväe vastavaid üksusi. Enne Teist maailmasõda loeti malev sõjaväelise organisatsioonina vastavaks rügemendile. Malevaid oli 15 (11 maakonna malevat, Tallinna, Tartu, Narva ja Pärnu malev) malevaga oli võrdsustatud Merekaitseliit. Maakaitseringkond Kaitseliidu eraldusmärgid. Vabariigi Valitsuse 15. augusti 2000. a määrus nr 270, RTI, 14.09.2000, 73, 455 Kaitseliidu põhikiri. K. L. Trakman. Sõjaväe administratsioon. Tartu 1939. Lk. 43.
Tagalateenistus

Tagalateenistus on asutuste ja väeüksuste kogum ja korraldatud süsteem sõjanduses, mille eesmärk on vägede teenindamine ning varustamine. Tagalateenistuste põhiülesanded on: Laske- ja lahingumoonaga varustamine Toitlustamine Meditsiiniabi Remont, hooldus ja tehnika evakueerimine Kütuste, vee jms kuluvahenditega varustamine Majutusküsimuste lahendamine Muu varustuse ja vahendite hankimine, hoiustamine ja edastamine Majandus- ja finantstegevuse korraldamine Tagalateenistus jagatakse kaheks põhiharuks: Logistiline teenistus Lahinguteenindustoetus