laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Referentsellipsoid

Referentsellipsoid on geodeesias kasutusel olev matemaatilisel mudelil põhinev maa või ka teiste taevakehade kuju. Nende suhtelise lihtsuse tõttu eelistatakse mitmesuguste geograafilistel koordinaatidel põhinevate arvutuste tegemiseks referentsellipsoidi pinda. Kaartide, sealhulgas ka merekaartide loomisel kasutatakse kaardiprojektsiooni millega (kasutusel oleva) referentsellipsoidi pinnal olevad objektid kantakse tasapinnale ehk siis kaardile. On hulk referentsellipsoide oma Maa matemaatilise mudeliga. Seepärast ei lange ühe referentssüsteemi laius ja pikkus kokku teise referentssüsteemi laiuse ja pikkusega. Euroopa referentssüsteem põhineb Hayfordi ellipsoidil aastast 1910 ja aastal 1924 nim. Rahvusvaheliseks ellipsoidiks. Endises Nõukogude Liidus põhines referentssüsteem Krassovski ellipsoidil 1943. aastast. Satelliitnavigatsiooni süsteem Transit kasutab referentssüsateemina globaalset geodeetilist süsteemi WGS-72 1965 aastast. Selle asukoht ei lange kokku mõne muu referentssüsteemi alusel koostatud kaardi asukohaga, nt WGS84, vahe võib olla kuni üks kaabeltau. Eri süsteemide vahel kehtivad konstandid, mis lubavad määratud koordinaate ümber arvutada. Paljudel merekaartidel on antud parandid, mida tuleb rakendada satelliitsüsteemi abil saadud koordinaatide ümberarvutamisel. Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem Riigi Teataja: Geodeetiline süsteem, Keskkonnaministri määrus
Karma

See artikkel räägib usundite ja filosoofia mõistest. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Karma (täpsustus). Karma ehk tegu (sanskriti keeles karma; paali keeles kamma; tiibeti keeles las; hiina keeles 業 ye; jaapani keeles gō) on India päritolu õpetustes üks alusmõisteid, teo ja tagajärje üleüldine seadus. Iga keha, kõne või meelega tehtud tegu kannab vastavaid tagajärgi ehk teovilju. Tegu võib olla mõtteline, sõnaline või kehaline. Inimese teod määravad tema surmaeelse teadvusseisundi ja ühtlasi selle, kas järgmine "elu" on eelmisega võrreldes halvem või parem. Karma ei ole vältimatult või paratamatult saabuv sündmus, samuti ei ole karma samastatav 'saatuse' või 'karistusega' ega ole iseenesest halb ega hea. Hinduismis on karma seotud reinkarnatsiooniga: head teod eelmistes eludes toovad kaasa ümbersünni headesse oludesse ning halvad teod, vastupidi, halbadesse oludesse. See põhjuslikkus avaldub ka mõtetes, sõnades ja tegudes, mis on teisi ajendanud midagi tegema. Budismis algab virgumistee oma olukorra hindamisest ja karma seaduse mõistmisest. Tegu ehk karma on budismis seotud sankhara (sanskriti keeles saṃskārā, paali keeles sankhārā) mõistega kui tegude tegemisele sundiva komponendiga isiksuse viie koostisosa hulgas. Teo ja teovilja kontseptsioon tähendab üldiselt seda, et igal teol on tagajärg. Olenevalt tegudest on nende tagajärjed kas oskamatud ehk halvad või oskuslikud ehk head. Teovilja võib jagada kaheks: (1) teo vahetu tagajärg ja (2) harjumuse tekkimine, kalduvus sarnaseid tegusid uuesti teha. Inimene saab valida, milliseid tegusid ta teeb ja sellega oma teovilja ise määrata. Parimate tegude hulka kuuluvad need, mis viivad vabanemisele. Budismi järgi on budad ja bodhisattvad vabanenud tegude ja teoviljade seadusest, kuna nad on jõudnud teadvuse kõrgeimasse seisundisse ning ei toimi enam teadvustamata tungide ajel, vaid üksnes kõikide olendite hüvangut taotleva teadvustatud kaastunde mõjul. Džainismis mõistetakse tegu kui väga peent substantsi, mis tekib põhjuse ja tagajärje toimest ning määrib loomuldasa puhast hinge (sanskriti keeles jīva). Tegudest vabastab eneseohjeldamine (sanskriti keeles saṃvara), mis hõlmab üksinduses elamist, söögi ja muude kehavajaduste piiramist, mõtlust ja isetust. Populaarses kirjanduses väljendatakse tegude ja teoviljade seadust ka laensõna 'karma' abil. Halb tegu, eeskätt selline, mis kahjustab teisi olendeid, toob kaasa halva tagajärje, hea tegu aga hea tagajärje. Jeffrey Brodd. Word Religions. Saint Mary's Press, 2003. ISBN 978-0-88489-725-5. Paramhans Swami Maheshwarananda. The hidden power in humans. Ibera Verlag, page 23. ISBN 3-85052-197-4 Bodhi Laama Erik Drew Jung David R. Loy. Raha, seks, sõda, karma. Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Hulgajuurine vesilääts

Hulgajuurine vesilääts (Spirodela polyrhiza) on võhaliste sugukonda vesiläätse perekonda kuuluv mitmeaastane ujulehtedega veetaim. Ujulehtede diameeter on kuni 10 millimeetrit. Sageli moodustavad veekogus kolooniaid. Taim õitseb – ehkki haruharva – juulist augustini. Välisehituselt meenutab ta suuresti lemleid, kuid lehealuseid juuri pole tal mitte üks (nagu lemletel), vaid palju. Hulgajuurist vesiläätse võib leida paljudest veekogudest. Eestis tavaline. väike lemmel Hulgajuurine vesilääts andmebaasis eElurikkus
Vesilääts

Vesilääts (Spirodela) on võhaliste sugukonda lemleliste alamsugukonda kuuluv veetaimede perekond. Taime läbimõõt võib olla kuni 10 mm. Nii on ta suurem kui lemle (2–5 mm, 1 juur taime kohta) või Landoltia punctata (3–6 mm, 2-3 juurt taime kohta). 2–5 taime võib olla üksteise külge kinnitunud. Vesiläätsed võivad veekogude pinnale moodustada rohuvaipu koos lemlede ja maailma kõige väiksemate õistaimede volfiatega. Vesiläätsede pealmine külg on roheline, kuid alakülg võib olla punane või pruun. Iga taime küljest tuleb välja 7–12 juurt. Vesiläätsed ujuvad vabalt veekogu pinnal. Nad eelistavad seisva veega veekogusid. Vesiläätsi on kolm liiki: Spirodela intermedia Spirodela polyrhiza - hulgajuurine vesilääts (ainuke Eestis leiduv vesilääts) Spirodela punctata
Abajtõ Vaso

Abajtõ Vaso (osseedi Абайты Васо; ametlikult Vassili Abajev; vene Василий Иванович Абаев; 15. detsember 1900 Kobi küla, Gruusia – 18. märts 2001 Moskva) oli osseedi keeleteadlane, iranist. Abajtõ Vaso on uurinud osseedi ja iraani keelte etümoloogiat, osseedi folkloori. Temalt on ilmunud osseedi keele ajaloolis-etümoloogilise sõnaraamatu, osseedi grammatika ja töid üldkeeleteaduse alalt. Koostöös Georges Duméziliga uuris ta sküüdi keelte ja osseedi keele suhteid. Tema varased tööd on mõjutatud Nikolai Marri teooriatest. Tshinvalis asub Abajtõ Vaso mälestussammas. Vaso oli paljude akadeemiate ja teaduslike seltside auliige. Nõukogude Liidu riiklik preemia (1981) Ülevaade Abajtõ Vaso elust ja teadustööst ossetians.com(inglise keeles) Fotod ja lühike elulugu (saksa keeles) Abajtõ Vaso koostatud osseedi keele grammatika (vene keeles)
Roostik

Roostik on kõrgete kaldaveetaimede ehk helofüütide kooslus. Roostikke moodustavad taimed paljunevad enamasti vegetatiivselt, moodustades suuri kloone. Eestis on tavalisteks roostikku moodustavateks taimedeks pilliroog, kare kaisel, järvkaisel, meri-mugulkõrkjas, suur parthein, laialehine hundinui, ahtalehine hundinui, rooghein, päideroog, kalmus. Roostikud on taimede osas liigivaesed, kuid tihti linnurikkad. Eesti suurimad roostikud asuvad Matsalu lahes, mõnevõrra väiksema pindalaga roostikud kasvavad Peipsi ja Võrtsjärve kaldavööndis. Audru roostik
Kevin Rudd

Kevin Michael Rudd (sündinud 21. septembril 1957 Queenslandis Nambouris) on endine Austraalia poliitik ja diplomaat. Ta oli 27. juunist kuni 18. septembrini 2013 Austraalia peaminister. Rudd omandas kõrghariduse Australian National Universitys Aasia kultuuriloo alal. Ta spetsialiseerus hiina keelele ja Hiina ajaloole ning täiendas ennast hiljem Taiwanis. Ruddi ametialane karjäär algas 1981. aastal Austraalia välisministeeriumis. Aastast 1998 on ta olnud Austraalia parlamendi liige; aastatel 2001–2005 oli ta varivalitsuse välisminister. 4. detsembrist 2006 kuni 24. juunini 2010 oli ta Austraalia Tööpartei esimees ning 3. detsembrist 2007 kuni 24. juunini 2010 Austraalia peaminister. Esimese sammuna peaministriks vannutamise järel allkirjastas Rudd Kyōto protokolli. 2010. aastal enne parlamendivalimisi vähenes Ruddi toetus erakonna sees märgatavalt. Kuid ajakirjanduses ei jõutudki hakata rääkima sellest, et valitsuserakond on kriisis, kui 23. juunil kutsus Rudd kokku erakonna 115 sisevalimised, teatades ühtlasi tagasiastumisest peaministri kohalt. Sisevalimised toimusid juba järgmisel päeval ning sellel tohtisid osaleda erakonna kõik Senatisse ja Esindajatekotta kuuluvad rahvasaadikud. Ruddi vastu kandideeris senine asepeaminister Julia Gillard. Austraalia suurim ametiühing Austraalia Tööliste Liit teatas oma toetusest Gillardile, seda tegid ka mõned mõjukad erakonnaliikmed. Taibates, et tal pole lootust saada tagasi valitud, võttis Rudd oma kandidatuuri maha ning Gillard valiti vastaskandidaatideta erakonnajuhiks ja peaministriks. 2010. aasta Austraalia parlamendivalimistel valiti Rudd parlamenti tagasi ja Tööpartei moodustas taas valitsuse. 14. septembrist 2010 kuni 22. veebruarini 2012 oli ta Austraalia välisminister. Rudd astus ametist tagasi, kutsudes ühtlasi kokku erakonna sisevalimised, millel Rudd kandideeris erakonna juhiks ja peaministriks. Valimised toimusid 27. veebruaril. 103 hääleõiguslikust erakonna rahvasaadikust toetas 71 Gillardit ja 31 Ruddi, üht saadikut ei lubatud hääletada, sest ta oli isapuhkusel. 26. juunil 2013 valiti ta uuesti tööpartei esimeheks ja päev hiljem vannutati ametisse peaministrina. Kevin Rudd on alates 1981. aastast abielus ettevõtja Thérèse Reiniga (sündinud 1958). Nende peres on kaks poega ja üks tütar. Kevin Ruddi elulugu Austraalia parlamendi veebilehel (inglise keeles) Kevin Ruddi elulugu Austraalia Tööpartei veebilehel (inglise keeles)
Heroiin

Heroiin ehk diatsetüülmorfiin ehk diamorfiin on poolsünteetiline opioid, mille keemiline valem on C21H23NO5. Pulbrilisel kujul heroiini värvus on valge, kollakas, hall või pruun. Heroiinil on ka meditsiinilisi rakendusi, kuid seda kasutatakse laialdaselt narkootikumina. Narkootikumina kasutajad tarbivad heroiinipulbrit nina kaudu sissehingamisel või süstivad heroiinilahust. Heroiin tekitab kiiresti nii vaimse kui ka füüsilise sõltuvuse. Heroiini tarvitamisel ilmneb kõrgenenud eufooriline meeleolu, uimasus, ebaadekvaatsed reaktsioonid, kitsad pupillid, aeglane hingamine, kerged kõnehäired. Joobe taandudes ilmneb apaatsus või pahurus. Heroiini toodetakse morfiini atsetüülimisel ning selle puhastamiseks kasutatakse mitmesuguseid mehaanilisi ja keemilisi meetodeid. Morfiini eraldatakse aga oopiumist, mis on unimaguna valmimata kupardest saadav kuivatatud piimmahl. Umbes 87% maailma oopiumist pärineb Afganistanist. 2004. aastal kultiveeriti seal unimagunat 131 000 hektaril ning toodangu väärtuseks hinnati 2,8 miljardit USA dollari (näiteks 2003. aastal oli Afganistani seaduslikult saavutatud SKT seejuures ainult 4,6 miljardit USA dollarit). Afganistanis tehakse küll suuri jõupingutusi moonikasvatamise vähendamiseks, ent näiteks 2010. aastal oli unimagunate kasvatamine lausa 6 korda tulusam, kui nisu kasvatamine ja see raskendab võitlust oluliselt. Samal aastal kultiveeriti Afganistanis moone 123 000 hektaril. Teised suured oopiumitootjad paiknevad valdavalt Kagu-Aasias (Birmas, Tais, Vietnamis, Laoses ja Yunnani provintsis Hiina Rahvavabariigis). Veel kasvatatakse unimagunat Sinaloa osariigis Mehhikos ja Columbias. Kuni 2004. aastani oli Pakistan samuti üks suuremaid oopiumitootjaid. 10. augustil 1897 sünteesis Bayeri firma keemik Felix Hoffmann pajukoore toimeainest atsetüülsalitsüülhappe ja 11 päeva hiljem leiutas ta diatsetüülmorfiini – ühe morfiini derivaadi, mida peetakse esimeseks disainerdroogiks. See on sünteetiline narkootikum, turunimega heroiin. Heroiini kasutust reklaamiti peavalude, halva enesetunde korral. Lastele soovitati heroiini anda soolevaevuste või uneprobleemide korral.(Ohler, 23:2017) Afghanistan opium survey 2004 Afghanistan opium survey 2010 Norman Ohler: "Patsient A. Uimastid Kolmandas Reichis" ehk ("Totale Rausch. Drogen im Dritten Reich."), Helios kirjastus, 2017, ISBN 9949554977
Vesikirp

Vesikirp ehk kiivrik (Daphnia) on vesikirbuliste seltsi kuuluv väikeste vähiliste perekond. Vesikirbud moodustavad paljudes mageveekogudes suure osa zooplanktonist, olles seega tähtis lüli veeökosüsteemi toiduahelais. Enamik vesikirbuliike elab magevees, näiteks tiikides, jõgedes, järvedes, kuid ka happelistel sooaladel. Nende suurus on 0,2–5 mm. Vesikirpudele on omane hüplev liikumine, mille tagavad suhteliselt pikad kaheharulised tagatundlad. Nende kehal on eristatav pea, rindmik ja tagakeha. Rindmik asub kahepoolmelises kojas. Paljudel liikidel on koda läbipaistev. Vesikirpude iseloomulikeks elunditeks on liitsilmad, pikad kaheharulised harjastega tagatundlad ja paar tagakeha harjaseid. Enamikul vesikirpudel on arenenud filtratsiooniaparaat, mistõttu on nad filtreerijad, kuid leidub ka röövloomi. Filtreerijate peatoiduks on ainuraksed vetikad, detriit ja bakterid, laborites on neile edukalt söödetud ka pärmseeni. Vesikirbud on tähtsad toiduobjektid paljudele suurematele veeorganismidele, näiteks kaladele. Samuti on nad asendamatuks toiduks arvukatele putukavastsetele (näiteks kiilivastsetele) ja ainuõõssete hõimkonda kuuluvatele hüdradele. Seega moodustavad nad veekogus tähtsa toiduahela lüli. Vesikirpe on kasutatud ka veeseisundi indikaatoritena [viide?]. Alamperekond Daphnia D. ambigua D. arenata D. catawba D. cheraphila D. latispina D. melanica D. middendorffiana D. minnehaha D. neo-obtusa D. obtusa D. oregonensis D. parvula D. pileata D. prolata Daphnia pulex D. pulicaria D. retrocurva D. tanakai D. tenebrosa D. villosa Alamperekond Hyalodaphnia D. curvirostris D. dentifera D. dubia D. galeata D. hyalina D. laevis D. longiremis D. mendotae D. thorata D. umbra Alamperekond Ctenodaphnia D. brooksi D. ephemeralis D. exilis D. lumholtzi Daphnia magna D. salina D. similis Daphnia cucullata – järve kiivrik, elab järvedes Daphnia longispina hyalina – suuresilmane kiivrik, elab järvedes Daphnia magna – suur kiivrik, elab lompides Daphnia pulex – lombi kiivrik ehk kammkiivrik
Arbuja

Arbuja ehk arbulööja on ennustaja, keda peeti hingede- ja elavate maailma vahendajaks. Arbumine Arp Nõidumine Arbujad Šamaan ja Šamanism
Bojaar

Bojaarid olid Vene ja Moskva vürstiriigi kõrgaadlikud 18. sajandi alguseni. Bojaariseisus arenes 6. ja 7. sajandil slaavi vürstiriikide vürstide ihukaitsest družiinast. Algul oli bojaar vürsti poolt antav nimetus, hiljem päritav seisus. Mõnes vürstiriigis oli bojaaride mõjuvõim nii tugev, et see takistas tsentraliseeritud vürstivõimu kujunemist. Kiievi-Vene riigi lagunemise järel, erineva ühiskonna arenguteega Ruteenia aladel oli bojaar keskajal väiketeenisaadel. Bojaarid moodustasid Moskva vürstiriigis ja Moskva suurvürstiriigis suurvürstile ja tsaarile nõuandva bojaaride duuma, mille suurus oli algul 30 liiget, kuid Peeter I ajaks umbes 100 liiget. Ivan Julm lasi 16. sajandil, isevalitsemise kehtestamise käigus palju bojaare hukata või küüditada, sest nad olid oma seisulike õiguste kärpimist kartes tsaari vastu vandenõusid sepitsema asunud. Bojaariseisuse kaotas lõplikult Peeter I 1711. aastal. Bojaaride duuma ülesanded läksid üle senatile.
Göösid

Göösid (hollandi geuzen) olid Madalmaade vabadusvõitlejad Hispaania vastu 16. sajandi teisel poolel. Gööside nimetusest tuleneb ka laeva vöörilipu güüsi nimetus.
Dušanbe

Dušanbe (tadžiki keeles Душанбе, pärsia keeles دوشنبه, 'esmaspäev') on Tadžikistani pealinn. Linn tekkis kohta, kus varem oli asunud populaarse esmaspäevase turupaigaga küla. Kuni Tadžiki NSV moodustamiseni 1929. aastal oli linn vene keele vahendusel tuntud nimega Djušambe (vene keeles Дюшамбе). Seejärel hakkas linn Jossif Stalini järgi kandma nime Stalinobod (vene keele vahendusel kirjutati enamasti aga Stalinabad; tadžiki ladina tähestikus kuni 1940 Stalinoвod[viide?]; alates 1940 tadžiki kirillitsas Сталинобод; vene keeles Сталинабад). Dušanbe nime sai linn tagasi 1961. aastal. Dušanbe jaguneb 4 rajooniks (Ноҳияи): Šahh Mansuri (Шоҳмансур), Firdausi (Фирдавсӣ), Ismoili Somoni (Исмоили Сомонӣ) ja Sīnā (Сино) rajooniks. 2015. aasta andmetel oli Dušanbe elanikest tadžikke 89,5%, usbekke 6,7%, venelasi 2,6% ja teistest rahvustest inimesi 1,2%. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. märts 2013. Vaadatud 22. detsembril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Dušanbe koduleht
Hugenotid

Hugenotid olid Prantsusmaa kalvinistid 16.–18. sajandil. Tagakiusamise tõttu põgenes umbes 500 000 hugenotti Prantsusmaalt teistesse maadesse. Enamik neist, kes ei saanud või ei tahtnud põgeneda, sunniti pöörduma katoliiklusse. Hugenotisõjad
Indulgents

Indulgents ehk patukustutuskiri (ladina keeles indulgentia) on katoliku kirikus patu ajaliku karistuse andestamine kiriku poolt seatud tingimustel. Mõistet on enamasti seostatud keskajal paavsti nimel raha või teiste kirikule osutatud teenete eest müüdud patukaristuse kustutamise kirjaga (patukustutuskiri). Indulgents pole patu enese, vaid sellele järgneva karistuse kustutamine. Enamasti on selle karistusena nähtud hinge puhastustules viibimise aega, mida indulgents ehk andestus saab lühendada. Katoliku kiriku teoloogia järgi ei ole indulgentsi saanud kunagi lihtsalt raha eest osta, andestuse saamise nõudeks on inimese kahetsemine ja kahetsustegude sooritamine. Sellistena nähti keskajal ette kas raha maksmist kirikule või palverännakule või ka ristisõtta minekut. Kirik on Jumala nimel pattude andestamist põhjendanud sellega, et tal on kasutada "kiriku varandus" ehk pühakute ja teiste vagameeste heade tegude "ülejääk", mis jäi üle nende endi lunastamisest. Nendest tegudest lähtuvat armu võib kirik jagada aga patustele, kes oma tegusid kahetsevad ja heastada püüavad. Pärast 13. sajandit muutus indulgentsidega rahategemine aga üha valdavamaks ja sagenesid nende kuritarvitamise juhtumid. Katoliku kirik püüdis neid puhuti küll reguleerida, kuid 16. sajandi alguseks oli paavsti poolt antavatest indulgentside jutlustamise lubadest saanud rahateenimise vahend. Kiriku poolt antavat lunastuse määra oli pidevalt ka laiendatud, nii et selleks ajaks sai indulgentside eest lunastada ka juba surnute patte, keda arvati puhastustules vaevlevat. Jutlustajatele, nagu Johann Tetzel, on omistatud ka väiteid, et indulgentsidega saab lunastada ka veel tegemata patte, mis läks kiriku doktriiniga juba otsesesse vastuollu. Indulgentside väärkasutamise mõistis karmilt hukka Martin Luther ja indulgentside problemaatikat on peetud ka üheks peamiseks põhjuseks, miks tema ja ta järgijad katoliku kirikust eemaldusid. Indulgentsikorralduse reformimise vajadust mõistis ka katoliku kirik, mis Trento kirikukogul (1545–1563) allutas indulgentsikorralduse kardinalidest järelevalvajate hoole alla ja 1567. aastal likvideeris paavst võimalused teenida indulgentsidega rahalist kasumit. Indulgentside jagamine usklikele on jäänud aga katoliku kiriku praktikasse tänini. Nikolaus Paulus. Geschichte des Ablasses im Mittelalter. 3 köites, 1922–1923. Indulgentsiartikkel Katoliku Entsüklopeedias (inglise keeles)
Kaheväljasüsteem

Kaheväljasüsteem on põlluharimise korraldus, kus igal aastal külvatakse täis umbes pool põllupinnast ja teine pool jäetakse kesana puhkama. Kaheväljasüsteem levis Eestis keskmisel rauaajal. Keskaegse feodaalkorra ajal oli see põhiline põllupidamisviis. Kolmeväljasüsteem
Kapiitel

Kapiitel oli orduametnike kogu, kus lahendati tähtsamaid küsimusi. Toomkapiitel
Karavell

Karavell (prantsuse Caravelle, kreeka krabos – laev) oli 14. – 16. sajandil levinud purjelaev veeväljasurvega keskmiselt 100 tonni. Karavellid ehitati kahe- või kolmemastilistena ning neil oli kõrge ahtriehitis. Esialgu kasutati kõigis mastides ladinapurjesid, hiljem hakati fokkmastis (esimastis) kasutama üht või kaht raapurje. 1492. aastal ületas kolmest karavellist (Santa Maria, Niña ja Pinta) koosnev laevastik Christoph Kolumbuse juhtimisel Atlandi ookeani. 1498 purjetas Vasco da Gama karavelliga Euroopast Indiasse. 15. sajandil arenes karavellidest välja uus laevatüüp karakk.
Khaan

Khaan (turgi khān, mongoli: Хаан / qāān) on feodaalvalitseja või sõjalise juhi tiitel turgi ja mongoli rahvastel. Khaani poolt valitsetavat riiki nimetatakse eesti keeles khaaniriigiks. Kagaan ehk suurkhaan
Tim Rice

Sir Tim Rice (sündinud 10. novembril 1944 Inglismaal Buckinghamshire'is Amershamis) on menukate muusikalide libretist ja laulusõnade autor. Tim Rice oli popansambli Aardvarks laulja (1961–1963) ning on hiljem laulnud ka teistes rokkansamblites. 1965 ilmus tema esimene avaldatud laul "That's My Story". Samal aastal sai ta tuttavaks Andrew Lloyd Webberiga. Nad kirjutasid koos muusikale ning ka eraldi laule, sealhulgas "It's Easy for You", mille 1976 plaadistas Elvis Presley. 1980. aastate alguses hakkas Rice tegema koostööd ABBA liikmete Björn Ulvaeuse ja Benny Anderssoniga muusikali "Chess" kallal. "Chess" ilmus kõigepealt plaadina 1984 ja sai rahvusvaheliselt populaarseks. Kaks singlit sellelt plaadilt, "One Night in Bangkok", mida laulis Murray Head, ja "I Know Him So Well", mida laulsid Elaine Paige ja Barbara Dickson, olid edetabelite tipus nii Ameerikas, Euroopas kui ka Aasias. 1985 oli "Chessi" esietendus Londoni West Endis ning sellest sai menukas lavalugu paljudes teisteski maades. Rice on teinud koostööd paljude silmapaistvate heliloojatega. Nende seas on Marvin Hamlisch (laulud Lauren Bacallile, Bing Crosbyle, Jack Lemmonile ja George Burnsle), John Barry (tiitellaul "All-Time High", mille esitas Rita Coolidge James Bondi filmis "Octopussy"), Mike Batt (sealhulgas David Essexi "A Winter's Tale"), Paul McCartney, Paul Jones, Francis Lai, Vangelis, Rick Wakeman ja Freddie Mercury (laulud tema ühisplaadile Montserrat Caballéga). 1981 asutasid Rice ja laulja Elaine Paige plaadifirma EP Records, mis on välja andnud mitmeid menukaid plaate. Nad olid ka koos Robert Foxiga Cole Porteri muusikalise komöödia "Anything Goes" 1989. aasta West Endi uuslavastuse produtsendid. Rice teeb regulaarselt raadiosaateid BBC-le. Tal on oma kirjastus Pavilion Books, mis asutamisest (1981) saadik on välja andnud üle 300 nimetuse raamatuid, sealhulgas Kingskey Amise, Michael Palini ja Sebastian Cie raamatuid. Rice on kirjutanud raamatu "The Treasures of Lords" (1989) muuseumist kriketiväljakul Lord's Cricket Ground. Ta on Briti hittsinglite Guinnessi raamatu kaasautor. Samuti on ta ajalehe The London Daily Telegraph kriketikolumnist. Rice sai kolm Grammy auhinda koos Alan Menkeniga kirjutatud Walt Disney filmi "Aladdin" laulude eest. Kõige tuntumad on tema libretod Andrew Lloyd Webberi muusikalidele ja koostöö Walt Disney Companyga. 2002. aasta suvel vaatas Rice Tartu Raekoja platsil "Evita" etendust. 2003. aastal tuli Rice vaatama "muusikali Aida" esietendust Tartu lauluväljakul 6. juunil. Tim Rice on kirjutanud laulusõnad järgmistele muusikalidele ja filmidele: "1984" "Aida" "Aladdin" "Kaunitar ja koletis" ("Beauty and the Beast") "Blondel" "Chess" "Cricket" "Evita" "Heathcliff" "Jeesus Kristus Superstaar" ("Jesus Christ Superstar") "Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat" "King David" "The Likes of Us" "Lõvikuningas" ("The Lion King") "Tycoon" Foto Foto
Biškek

"Frunze" suunab siia. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Frunze (täpsustus). Biškek on Kõrgõzstani pealinn ja riigi suurim linn, Tšüj oblasti halduskeskus. Biškek ise oblasti koosseisu ei kuulu, vaid moodustab eraldi haldusüksuse. Biškek asub Kõrgõzstani põhjaosas Tšüj orus, Tian Shani eelmäestikus, 40 kilomeetrit Kirgiisi ahelikust põhja pool, 25 kilomeetri kaugusel Kasahstani piirist. Aastatel 1926–1991 kandis linn nime Frunze (Mihhail Frunze järgi), enne 1926. aastat Pišpek. 1999. aastal moodustasid kirgiisid 52,1% linna elanikest, venelased 33,2%. Enam kui protsent oli elanike hulgas ukrainlasi (2,1%), tatarlasi (2,1%), korealasi, usbekke, uiguure ja kasahhe. Kiiresti on kasvanud kirgiiside ja vähenenud venelaste arv ja osakaal. Veel 1989. aastal moodustasid venelased linna elanike enamuse: 55,8%, kirgiise oli 22,3 ja ukrainlasi 5,5%. 1970. aastal oli venelasi 66,1%, kirgiise 12,3% ja ukrainlasi 6,2%. Ala-too väljak http://www.stat.kg/ru/statistics/download/operational/769/  Biškek – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Paavsti legaat

Legaat on paavsti saadik ja esindaja väljaspool Kirikuriiki.