laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Parimad lood 1970–76

"Parimad lood 1970–76" on ansambli Collage duubelkogumikalbum, mille andis 2002. aastal välja Hyper Records. Album koondab muusikat, mille ansambel Collage oma kümmekonna tegevusaasta jooksul heliplaatidele salvestas (kolm LP-d ja üks 4 looga väike heliplaat). Lisaks on teise heliketta lõpus valik nendest paladest, mis salvestati Eesti Raadios, aga varem heliplaadile ei olnud jõudnud. CD 1: Lood 1–15 algupäraselt ilmunud kui LP „Kadriko“ (1974, Melodija) Lood 16–27 algupäraselt ilmunud kui LP „Collage“ (1971, Melodija) CD 2: Lood 1–11 algupäraselt ilmunud kui LP „Käokiri“ (1978, Melodija) Lood 19 ja 22 ilmunud kui „Collage“ EP (1970, Melodija) Lood 12–18 ja 20–21 varem ilmumata. Lindistatud Eesti Raadio stuudios aastatel 1970–76 CD 1: Kutse õitsile (Väike-Maarja) Kadrilaul (Põlva) Une sulased (Läänemaa) Halb sirp (Kadrina) Petis peiu (Karuse) Uni, tule silma peale! (Kihnu) Venna sõjalugu (Kadrina) Millal saame sinna maale? (Tõstamaa) Tütar nutab ema (Setu) Neiut pole kodus (Kolga) Miks sa mulle ei tulnud? (Kanepi) Kiik tahab kindaid (Kolga-Jaani) Neiud lähevad ära (Muhu) Kaevul kosija (Muhu) Mardilaul (Varbla, Rannu) Kee, pada (Haljala) Tähemõrsja (Räpina) Vastlalaul (Kuusalu) Talgulugu (Järva-Jaani) Ketra, vokikene! (Kadrina) Vikerkaar (H. Arlen – H. Karmo) Bossanova hing (Q. Jones) Tallinna blues (A. Dominquez) Me rändame linnast linna (M. Legrand) Nokturn (L. Veevo – H. Tõnson) Spordihalli blues (A. Vahuri) Alfa-Beat (U. Naissoo) CD 2: Mets neidude vahel (Karksi) Laula kuni elad (Tõstamaa) Loomine (Jõhvi) Kodu kaugel (Kuusalu) Joodiku kojukutse (Hargla) Memme vaev (Kuusalu) Hällilaul (Muhu) Käokiri (Karksi) Õhtu ilu (Audru) Suur tamm (Järva-Jaani) Kohus koju minna (Vigala) / Blues-polka (Mustamäe) Ehted kadunud (Peetri) Laksi Tõnis Oh, seda õnnista eluda (Kolga-Jaani) Õrn ööbik (K. Ramm – G. Wulff) Vaikne kena kohakene (F. Mühlhausen) Vändra metsas (Pärnu) Mul meelen kuldne kodukotus (F. Saebelmann) Meremehe kiri (G. Podelski) Talverõõmud (R. Valgre – O. Roots) Kodukingu kuusik (G. Podelski) Üheskoos (U. Naissoo – H. Karmo)
Montréal

Montréal (eesti keeles mööndav ka ingliskeelne kirjapilt Montreal) on Québeci provintsi suurim linn Kanadas. Suurlinn asub riigi kaguosas, Saint Lawrence'i ja Ottawa jõe ääres Montréali saarel (Hochelaga saarestikus). Tänapäeva linna kohal elasid põlisameeriklased: algonkinid, huroonid ja irokeesid. Linna asutasid prantsuse kolonistid 1642. aastal. Linn kuulus 1760. aastani Uus-Prantsusmaale, mil see läks brittide valdusse. 1765. aastal hävitas tulekahju veerandi linnast. Montréal oli briti Kanada provintsi pealinn aastail 1844–1849. Elanike arv on 1 763 000 (2021). Montréali linnastus elab üle 4,1 miljoni inimese. Montréal on valdavalt prantsuskeelne linn. 68% elanikest on frankofoonid (prantsuse keel esimene keel), 18,4% on allofoonid (räägivad võrdselt prantsuse ja inglise keelt) ja 13,6% anglofoonid (esimeseks keeleks on inglise keel). 1967. aastal toimus Montréalis maailmanäitus EXPO 67. Montréalis toimusid ka 1976. aasta suveolümpiamängud. Montréal jaguneb 19 linnaosaks (prantsuse keeles arrondissement). Ahuntsic-Cartierville Anjou Côte-des-Neiges–Notre-Dame-de-Grâce Lachine LaSalle Le Plateau-Mont-Royal Le Sud-Ouest L'Île-Bizard–Sainte-Geneviève Mercier–Hochelaga-Maisonneuve Montréal-Nord Outremont Pierrefonds-Roxboro Rivière-des-Prairies–Pointe-aux-Trembles Rosemont–La Petite-Patrie Saint-Laurent Saint-Léonard Verdun Ville-Marie Villeray–Saint-Michel–Parc-Extension Kanada prantsuse keel Montréali saar Laval https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201
Peeter Tauk

Peeter Tauk (11. juuni 1878 Hummuli vald Valgamaa – 17. detsember 1959 Tallinn) oli eesti insener ja diplomaat. Ta sündis karjamõisapidaja pojana. Õppis Valga linnakoolis, gümnaasiumi lõpueksamid tegi Peterburis. 1907–1921 õppis ta vaheaegadega Peterburi Mäeinstituudis, olles samal ajal vabakuulaja Peterburi Arheoloogiainstituudi juures. Töötas Kroonlinna apteegis, Uurali tehastes sõjatööstusinstruktorina, hiljem Uurali riigitehaste esindajana ja Petrogradi rahapaja abijuhatajana. Tegutses Eesti Vabariigi esindajana Peterburi opteerimiskomisjonis ja aastatel 1922–1924 asekonsulina Peterburis. Kolis 1924. aastal Tallinna ja määrati 1927 Eesti Kunstimuuseumi juhatajaks. Haridusministeeriumi juurde asutatud Kunstikomitee liige alates 7. oktoobrist 1939. Insener Peeter Tauk 60. aastane, Postimees, 10.06.1938
Lipuvabrik

Lipuvabrik OÜ on 1994. aastal asutatud Eesti ettevõte, mille põhitegevusalaks on lippude ja tekstiiltoodete valmistamine. Ettevõte valmistab ja müüb kõiki lippudega seotud tooteid (tarvikud) ning pakub lippude ja tekstiili trükiga seotud teenuseid. Ettevõte põhineb täielikult Eesti kapitalil. Ettevõte asub Tallinnas aadressil Türi 3. Ettevõte kuulub Põhjamaade Liputootjate Seltsi. Ettevõtte koduleht
Christa McAuliffe

Sharon Christa Corrigan McAuliffe (2. september 1948 – 28. jaanuar 1986) oli USA õpetaja ja üks seitsmest astronaudist, kes hukkus Challengeri katastroofis. 1985. aastal valiti McAuliffe koos Barbara Morganiga enam kui 11 000 inimese seast osalema programmi "Õpetaja kosmoses". Peale aasta kestnud treeningu lõppu koos Challengeri meeskonnaga, valiti Challengeri järgmise missiooni meeskonda ja esimeseks kosmosesse saadetavaks õpetajaks McAuliffe. 28. jaanuaril 1986 Challenger startis ja purunes 73 sekundit hiljem. McAuliffe sai katastroofis surma. "Christa McAuliffe". Aerospace Guide. Vaadatud 29. juuli 2018. "Three decades after the Challenger disaster, Christa McAuliffe's lessons will finally be taught". CNN. Vaadatud 29. juuli 2018. "S. Christa Corrigan McAuliffe". NASA. Vaadatud 29. juuli 2018.
Tipperary krahvkond

Tipperary krahvkond (iiri keeles Contae Thiobraid Árann) on krahvkond Iirimaa lõunaosas Munsteri provintsis. Krahvkond on saanud nime krahvkonna keskuse, Tipperary linna järgi. Krahvkonna koduleht
Fääri saarte lipp

Fääri saarte lipp Fääri saarte ametlik lipp. See on Skandinaavia ristilipp, mis põhineb Dannebrogil. Lippu nimetatakse Merkið, mis tähendab märki. Esimese lipu valmistasid fääri õpilased Kopenhaagenis. Lipp viidi hiljem Fääri saartele, kus see heisati esimest korda 22. juunil 1919. Aastal 1931 hakati lippu kasutama mitteametlikult. 23. märtsil 1948 võeti lipp viimaks ametlikult kasutusele Fääri saarte rahvuslipuna. 25. aprill on lipupäev. Peamine värv, valge, tähistab puhast taevast ning lainete tekitatud vahtu. Punane ja sinine on Fääri saarte traditsioonilise peakatte värvid. Neid värve kasutavad ka Norra ja Island.
Kiigu ja liugle

"Kiigu ja liugle" on Ott Leplandi, Tanel Padari ja Jalmar Vabarna neljas singel. Kaasa teeb ansambel Kõrsikud. Laulu viisi on loonud Tanel Padar ja sõnad Jaan Pehk. VIDEO: Vallatud Vestid ja Kõrsikud – "Kiigu ja liugle"
Siim Poll

Siim Poll (14. august 1965 Haapsalu – 6. november 2014) oli eesti muusikapedagoog, pianist ja kontsertmeister. Ta lõpetas aastal 1984 klaverierialal Tallinna Muusikakeskkooli (Tiina Kuriku ja Bruno Luki õpilasena). Aastal 1990 lõpetas ta Tallinna Konservatooriumi (Bruno Luki klassis); aastal 2003 Eesti Muusikaakadeemia magistriõppe Ivari Ilja juhendamisel, kaitsnud tööd "Clara Schumanni klaverikäsitlusest klaverikontserdi a-moll op. 7 põhjal" (Kristel Pappeli juhendamisel). Ta töötas aastatel 1986–1994 kontsertmeistrina Nõmme Muusikakoolis, aastast 1991 tegutses ta vanemkutseõpetajana Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis ja aastast 1997 kontsertmeistrina Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis. Ta on tegutsenud interpreedina, tema repertuaaris oli klassikute (Wolfgang Amadeus Mozarti, Franz Schuberti ja Johannes Brahmsi looming), aga ka eesti heliloojate (Mart Saare, Eduard Oja, Urmas Sisaski, Erkki-Sven Tüüri, Mart Siimeri ja Toivo Tulevi loomingut). Samuti on ta esinenud klaverisaatjana, koostööpartnereiks on olnud Anne-Liis Poll, Mati Kõrts, Tarmo Sild, Henno Soode, Valentīna Tāluma, Mati Turi, Peeter Sarapuu, Toomas Vavilov ja teised. Ta on osalenud klahvpillimängijana NYYD Ensemble'i ja ERSO kavades. Ta on olnud tegev ka meelelahutus- ja levimuusikuna, on kuulunud ansamblitesse Evergreen 94 ja Free Style. Siim Poll suri 6. novembril 2014 ja ta maeti 16. novembril 2014 Rahumäe kalmistule. Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene naine oli Kadri Hunt; nende lapsed on pianist Mihkel Poll ja viiuldaja Mari Poll. Aastast 1996 oli ta abielus koorijuhi, laulja ja muusikapedagoogi Anne-Liis Polliga. http://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=Siim&filter_maetud_perenimi=Poll&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=[alaline kõdulink] Eesti muusika biograafiline leksikon. 2. köide: N–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 113.
Põltsamaa Teataja

Põltsamaa Teataja (1994–2019 nimega Vali Uudised) oli Põltsamaa piirkonna ajaleht. See ilmus aastatel 1994–2020 ja seda andis välja OÜ Põltsamaa Turundus. Alates 24. aprillist 2019 ilmus Põltsamaa Teataja nime all. Ajaleht ilmus (2015) kaks korda nädalas, kusjuures kolmapäeviti mustvalgena ja reedeti osaliselt värvilisena. OÜ Põltsamaa Turunduse juhatuse otsusel ilmus ajalehe viimane number 3. juunil 2020. Senised tellijad hakkasid pärast seda saama ajalehte Vooremaa. Viimastel kuudel enne tegevuse lõpetamist ulatus lehe tiraaž 1400-ni. Põltsamaa Teataja (1926–1935) Digar - Vali Uudised Põltsamaa Teataja E-kataloogis ESTER (vaadatud 10.11.2014) "Uhkusega minevikust, julgusega tulevikku: Põltsamaa Teataja on trükipausilt tagasi". 24. aprill 2019 https://web.archive.org/web/20141112170149/http://www.vali.ee/uudised/index.php (vaadatud 08.01.2015) "Jõgevamaa väljaanne Põltsamaa Teataja lõpetab ilmumise". Postimees, 5. juuni 2020
Dokutšajevski loomaaed

Dokutšajevski loomaaed (ukr Докучаєвський зоопарк) on loomaaed Ukrainas Donetski oblastis Dokutšajevskis. Donbassis asuv loomaaed on Ukraina üks noorimaid. Dokutšajevski loomaaed Linnupuurid Emu Kaljukotkas (беркут)  Dokutšajevski loomaaed – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Wolverhampton

Wolverhampton on linn Inglismaa keskosas West Midlandsi linnkrahvkonnas. http://www.ons.gov.uk/ons/rel/census/2011-census/key-statistics-for-local-authorities-in-england-and-wales/rft-table-ks101ew.xls
Acta Historica Tallinnensia

Acta Historica Tallinnensia on Eesti Teaduste Akadeemia ajakiri, mis ilmub koostöös Tallinna Ülikooliga. Acta Historica Tallinnensia on avatud juurdepääsuga (Open Access) eelretsenseeritav teadusajakiri, mis avaldab eesti- ja ingliskeelseid artikleid peamiselt Eesti, Baltimaade ja Läänemere piirkonna ajaloo kohta keskajast tänapäevani. Ajakiri ilmub aastast 1997. Ajakirja annab välja Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastus. Ajakirja artiklid on tasuta juurdepääsuga (open access) ajakirja kodulehel. Ajakirja esimene peatoimetaja oli Priit Raudkivi (1997–2005), seejärel oli peatoimetaja Maie Pihlamägi (2006–2019). Alates 2020. aastast on ajakirja peatoimetaja Marek Tamm. https://kirj.ee/meist (vaadatud 26.12.2020) Ajakirjast Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastuse kodulehel
Mõkolajivka (täpsustus)

Mõkolajivka on kohanimi. Linnad Mõkolajivka, linn Ukrainas Donetski oblastis Slovjanski haldusalas Asulad Mõkolajivka, asula Ukrainas Luhanski oblastis Sjevjerodonetski rajoonis Külad Mõkolajivka, küla Ukrainas Donetski oblastis Volnovahha rajoonis Mõkolajivka, küla Ukrainas Luhanski oblastis Bilokurakõne rajoonis Mõkolajivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis Mõkolajivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis
Mõkolajivka (Volnovahha rajoon)

Mõkolajivka on küla Ukrainas Donetski oblastis Volnovahha rajoonis, 51,1 km kaugusel Donetski keskusest lõunaedelas. Kalmiuse parempoolse lisajõe Mokra Volnovahha kallastel asuva Mõkolajivka kõrgus merepinnast on 156 meetrit. 11. november 2014. Liga Novosti. Силы АТО уничтожили подразделение реактивного дивизиона войск РФ (vene keeles)
Koluvere mõis

Koluvere mõis (saksa keeles Schloß Lode) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lääne-Nigula vallas. Koluvere mõisa alal paiknes enne mõisa tekkimist Koluvere piiskopilinnus.  Pikemalt artiklis Koluvere mõisa park Koluvere mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 10.11.2014) Koluvere mõis Eesti mõisaportaalis
Paju mõis

Paju mõis, ka Liellugaži mõis (saksa keeles Luhde-Großhof, läti keeles Liellugažu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Luke kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub Valga vallas Paju külas. Ajalooliselt asus mõis Liivimaa läti distriktis. Mõis loodi 1748. aastal, kui see eraldati Luke mõisast. Pärast Carl Johann Wrangelli ja ta abikaasa Charlotte Johanna (sündinud vabapreili von Liebesberg) (1703–1748) surma sõlmisid pojad 1748. aasta 9. veebruaril pärandvarajagamislepingu. Vastavalt selle tingimustele langes Luke mõis vanemale pojale adrakohtunik vabahärra Carl Johann von Wrangellile (1725–1798), kes kohustus oma nooremale vennale Johann Georgile tasuma 3400 taalrit. Kuna keskmisele vennale Gotthard Wilhelmile pidi minema seni Luke koosseisu kuulunud Paju mõis, eraldati see iseseisvaks rüütlimõisaks. Gotthard Wilhelm Wrangell kavatses selle algselt oma nooremale vennale Johann Georg von Wrangellile jätta, ent aastal 1750 ostis Weihold Gotthard Barclay de Tolly selle mõisa ära. Aastal 1760 omandas 22 500 taalri eest mõisa Johann George Tomsen, aastal 1787 müüs ta mõisa aga 39 000 taalri eest Johann Roetger Schröderile. Aastal 1794 omandas mõisa 45 000 taalri eest George Christian von Scheumann, kelle lesk selle 41 000 rubla eest aastal 1816 Otto Eduard Ernst von Maydellile pantis. Aastal 1820 sai Maydellist ka mõisa pärisomanik. Aastal 1827 pantis ta mõisa koos Annase ja Pedele mõisaga 69 500 rubla eest kreisisaadik Gustav Eduard von Richterile. Too loovutas aastal 1837 Paju mõisa 50 000 rubla eest John von Jürgensonnile, kes aasta lõpus ka mõisa pärisomanikuks sai. Aastal 1856 müüs ta selle 91 500 rubla eest Viktor von Strykile. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 11 ja 7/8 adramaad, sellele allus 185 mees- ja 204 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus (koos Luke mõisaga) 27 ja 1/4 adramaad. Aastail 1688 ja 1734 oli mõisadel adramaid 25 ja 1/4 Aastal 1758 kuulus mõisale 11 ja 7/8 adramaad. Aastal 1823 oli mõisa suurus 7 ja 11/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 7 ja 7/20, aastal 1881 oli neid aga 7 ja 4/80, lisaks allus mõisale 7 ja 54/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.  Pikemalt artiklis Paju lahing Eesti Vabadussõja ajal 31. jaanuaril 1919 toimus mõisa juures Paju lahing. Paju mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 10.11.2014) Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Volume 1, Heinrich von Hagemeister, lk 294 Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 360-361. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 271. Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 292. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 359. Paju mõis Eesti mõisaportaalis Paju mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Voore mõis

Voore mõis (saksa keeles Forby) oli rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Saku vallas Harju maakonnas, tänapäeva Saue valla Koppelmaa küla lähedal. Mõisat on esimest korda mainitud 1569. aastal. Mõis on ajaloo vältel kuulunud Rootsi valitsusajal Johan Berendesile ja tema järglastele, Cronstiernadele, Höppeneritele, Brümmeritele, Dahlidele, Freydele, von Zur Mühlenitele Abihoone varemed Aida varemed Karjakastell Piirdeaia varemed Teenijatemaja 1 Teenijatemaja 2 Voore mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 10.11.2014) Voore krjms, www.eki.ee Voore mõis (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Voore mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Voore mõis Eesti mõisaportaalis Eda Liiväär, Ääsmäe koduloo uurija, Jõgisoo kandi mõisad – väikesed, kuid põneva ajalooga, Maaleht, 08.05.2015
Vigala mõis

Vigala mõisa all võidakse mõelda järgmist: Vigala kirikumõis, kirikumõis Vigala kihelkonnas Läänemaal Kivi-Vigala mõis, kõrvalmõis Vigala kihelkonnas Läänemaal Vana-Vigala mõis, suurmõis Vigala kihelkonnas Läänemaal
Venevere mõis

Venevere mõis (saksa keeles Wennefer, Torwendahl) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Venevere küla lähedal Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas. Venevere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 10.11.2014) Väiküla krjms, www.eki.ee Venevere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Infot mõisa kohta Kultuurimälestiste riiklikus registris Mõisa kohta identifitseerimata allikast
Vasílis Goulandrís

Vasílis P. Goulandrís (Βασίλης Π. Γουλανδρής; 1913 Ándrose saar – 1994) oli kreeka reeder, kunstikoguja ja filantroop. Tänu tema heategevusele avati Ándrose Moodsa Kunsti Muuseum ja Ándrose Arheoloogiamuuseum.
Vana kuningapalee

Vana palee (kreeka keeles Παλαιά Ανάκτορα Palaiá Anáktora) on 1843. aastal valminud palee Ateenas. Algselt kasutati seda Kreeka kuninga residentsina, kuid 1934. aastast tegutseb hoones Hellenite Parlament. Palee asetseb Ateena südalinnas Syntagma väljaku ääres. Hoone projekteeris Baieri arhitekt Friedrich von Gärtner kuningas Otto ja tema abikaasa kuninganna Amalie tarvis. Kuningapalee ehitustööd algasid 1836. aastal ja kestsid 1843. aastani. 1909. aastal kannatas hoone tulekahjus ja pikka aega kestnud renoveerimistööde tõttu kolis kuninglik perekond kroonprintsi paleesse. Mõned kuningliku perekonna liikmed elasid vanas palees siiski 1924. aastani, mil kuningavõim Kreekas kaotati. Seejärel kasutati hoonet mitmel eesmärgil – seal paiknes nii ajutine haigla kui ka muuseum. 1929. aasta novembris otsustas Kreeka valitsus, et palee läheb parlamendi käsutusse. 2. augustil 1934, pärast põhjalikke uuendustöid, kogunes hoones Kreeka senat ning 1. juulil 1935 ka Viies Rahvuskogu. Kuigi samal aastal taastati Kreekas monarhia, jäi palee siiski parlamendi kasutusse. Uus kuningapalee  Vana kuningapalee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Calgary

Calgary on linn Kanadas, Alberta provintsi suurim linn. Calgary asub Lääne-Kanadas Kaljumäestiku idajalamil Bow' ja Elbow' jõe ühinemiskohas. Geograafilised koordinaadid on 51° 06' N, 114° 22' W. Kesklinn on 1048 m ja lennujaam 1083 m kõrgusel üle merepinna. Linna sümboliks on 190,8 m kõrgune Calgary Tower, mida ehitati aastatel 1967–1968. Torni tipus põles 1988. aasta taliolümpiamängude ajal olümpiatuli. Calgary asutati 1875. aastal. Calgarys elas 2006. aasta rahvaloenduse andmetel 988 193 inimest. 2010. aastaks oli rahvaarv tõusnud 1 071 515 elanikuni. Calgary linnastualal elas 2009. aastal 1 230 248 inimest, mis teeb sellest suuruselt neljanda linnastuala Kanadas. 2006. aastal Calgary SKT oli 52,386 miljardit Kanada dollarit. 2006. aastal oli Calgary töötus Kanada suurte linnade seas üks väiksemaid – 3,2%. Canada 2021 Census https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2021/dp-pd/prof/details/page.cfm?Lang=F&SearchText=Calgary&GENDERlist=1,2,3&STATISTIClist=1&DGUIDlist=2021A00054806016&HEADERlist=1 Kanada Statistikaamet vaadatud 21.02.11 calgary.ca vaadatud 21.02.11 Kanada Statistikaamet vaadatud 21.02.11 calgaryeconomicdevelopment.com vaadatud 21.02.11 Kanada Statistikaamet vaadatud 21.02.11 Calgary koduleht
Usuteaduslik Ajakiri

Usuteaduslik Ajakiri on Eesti eelretsenseeritav teadusajakiri, kus avaldatakse Eesti teoloogiakõrgkoolide ja kirikutega seotud artikleid. Ajakiri ilmub aastast 2000 ja seda annab välja Akadeemiline Teoloogia Selts. Ajakirja eelkäija oli 1926–1940 ilmunud Usuteadusline Ajakiri. https://web.archive.org/web/20141112204025/http://www.usuteadus.ee/ (vaadatud 10.11.2014) Usuteaduslik Ajakiri E-kataloogis ESTER Ajakirjast Akadeemilise Teoloogia Seltsi kodulehel
Ida-Atika piirkonnaüksus

Ida-Atika (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Ανατολικής Αττικής) on Kreeka piirkonnaüksus Atika piirkonna idaosas. Ida-Atika hõlmab Ateena linnastu idaosa ja maavallad sellest ida pool. Ida-Atika piirkonnaüksuse territoorium langeb kokku varasema Ida-Atika allmaakonna territooriumiga. Piirkonnaüksuse keskasula on Pallíni. Ida-Atika piirkonnaüksus jaguneb 13 vallaks. Need on: Acharnési vald (2) Diónysose vald (4) Kropía vald (5) Lavreotikí vald (6) Marathónase vald (7) Markópoulo vald (8) Oropósi vald (13) Peanía vald (9) Pallíni vald (1) Rafína-Pikérmi vald (10) Saronikósi vald (11) Spáta-Artémida vald (12) Vári-Voúla-Vouliagméni vald (3) https://www.statistics.gr/2021-census-legal-pop-results
Nädal (ajakiri)

Nädal on Eesti ajakiri. Ajakiri ilmus eraldi väljaandena 1996–2012 ja 8. oktoobrist 2012 ilmub see ajakirjas Kroonika. Ajakirja eelkäija oli 1995–1996 ilmunud ajaleht Televisioon. Nädal (ajakiri) E-kataloogis ESTER (vaadatud 10.11.2014)
Täna öösel me ei maga

"Täna öösel me ei maga" on 2004. aastal valminud Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Ilmar Taska. Carmen Kass – Älis Priit Võigemast – Kristofer Maria Avdjuško – Evelin Peter Franzén – Harri Veikko Täär – Leo Ivo Uukkivi – Kuldar Oleg Rogatšov – Oleg Ksenja Agarkova – Helen Ülle Kaljuste – ettekandja Rain Simmul – Markus Tõnn Lamp – autovaras Andres Mähar – autovaras Dein-Tom Tõnsing – bensiinijaama müüja Üllar Saaremäe – sutenöör Margus Prangel – politseinik Täna öösel me ei maga Eesti filmi andmebaasis
Kiievi loomaaed

Kiievi loomaaed (ukraina keeles Київський зоологічний парк загальнодержавного значення) on loomaaed Ukraina pealinnas Kiievis. Loomaaia asutas 21. märtsil 1909 Kiievi loomasõprade ühing. 1996. aastal võeti Kiievi loomaaed Euroopa Loomaaedade ja Akvaariumite Ühenduse liikmeks, kuid heideti ühendusest 2007. aastal loomade halbade pidamistingimuste ja väärkohtlemise tõttu välja. Casuarius casuarius Amuuri tiiger Prževalski hobune Struthio camelus Peasissekäik loomaaeda aastatel 1968–2019 2014. aasta 1. jaanuaril oli loomade kollektsioonis 378 liiki ja 3292 indiviidi. "Положення про Київський зоологічний парк загальнодержавного значення". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2014. Vaadatud 12. novembril 2014. Levy, Clifford J. (22. detsember 2009). "Tight Times in Ukraine Means Cramped Quarters for Its Zoo Animals". The New York Times. Vaadatud 12. november 2014. [1] Välja arvatud koduloomad ja söödaloomad Київський зоопарк[alaline kõdulink] "Офіційний сайт Київського зоологічного парку". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. mai 2014. Vaadatud 12. novembril 2014. Kiievi loomaaed Громадський проект Київський зоопарк Енциклопедія Києва Ілюстрована розповідь про Київський зоопарк на сайті «Фотоекскурсії Києвом, Україною та світом» 18. aprill 2015. Ukrajinska Pravda. У зоопарку через корупцію не добудували слоновник, ветклініку та ще 20 приміщень (ukraina keeles)
Vanad ja kobedad saavad jalad alla

"Vanad ja kobedad saavad jalad alla" (rahvusvaheline ingliskeelne pealkiri "Made in Estonia") on Eesti 2003. aastal valminud komöödiafilm. Film on tehtud 2000. aasta teleseriaali "Vanad ja kobedad" ainetel. Filmi režissöör on Rando Pettai, filmi pikkus on 100 minutit. Peamised võttekohad olid Mustla alevikus, Viljandi–Rõngu maanteel, Tallinnas Kalamaja asumis, Otepääl ja selle ümbruses. Muusika tegi ansambel Genialistid, filmi tunnusmeloodiaks sai lugu "Leekiv armastus". Henrik Normann – Norm, Maie, Väino Madis Milling – Mill, Silvi, Valdur Piret Laurimaa – Gerli Robert Gutman – Kolla Viire Valdma – Imbi Marko Matvere – Ranger Jan Uuspõld – Toonik Sepo Seeman – Nagu Vari Peeter Oja – Kinnistuvolinik, Kikas Marika Vaarik – Linda Enn Reitel – NATO kindral Egon Nuter – Jalgrattur Algis Ramanauskas(lt) – Leedu reporter Hilje Murel – Linda tütar Kaili Närep – Alevilits Pille Pürg – Õde Edgar Savisaar – Autojuht 2003. aastal kogus film Eesti kinodes 81 921 vaatajat. EFIS. "Vanad ja kobedad saavad jalad alla. Täiendandmed". Tiit Tuumalu. "Supilinna salaselts" möödus "Vanadest ja kobedatest" Postimees, 30.06.2015 Vanad ja kobedad saavad jalad alla Eesti filmi andmebaasis Vanad ja kobedad saavad jalad alla andmekogus IMDb (inglise)