Graham Greene

Fail:Graham Greene, Bassano.jpg Graham Greene (2. oktoober 1904 – 3. aprill 1991) oli inglise kirjanduskriitik, romaani- ja näitekirjanik. Kirjanik on korduvalt esitatud Nobeli kirjandusauhinda taotlema. Graham Greene kannatas meeleheitehoogude käes (bipolaarne meeleoluhäire), mida tuli ravida psühhiaatriliselt. Tema vanemad Charles Henry ja Marion Raymond Greene pärinesid suurest mõjukast perekonnast, kuhu kuulus pankureid, ärimehi ja pruulikoja omanikke. Isa oli Berkhamstedi erakooli direktor. Vanemast vennast Raymondist sai väljapaistev füüsik ja mägironija, noorem vend Hugh sai BBC peadirektoriks (1960–1969). 1922. aastal astus Greene Suurbritannia Kommunistlikku Parteisse, kuid jäi sinna lühikeseks ajaks. 1926. aastal astus Greene katoliku usku, et abielluda Vivien Dayrell-Browninguga, kes oli samuti katoliiklusse pöördunud. Abielu sõlmiti 1927 ning sellest sündis kaks last, Lucy Caroline (1933) ja Francis (1936). 1948 asusid nad lahku elama, aga kuna lahutus oli neile kui katoliiklastele vastuvõetamatu, siis jäid nad ametlikult abiellu kuni Graham Greene'i surmani. Naine elas temast 12 aastat kauem, 99-aastaseks. Aastatel 1926–1930 töötas Greene ajalehe Times kirjade osakonnas. Teise maailmasõja ajal tegutses ta Briti luures. Selle koha otsis talle tema õde Elisabeth, kes juba varem Briti luures töötas. Greene'i ülemuseks ja sõbraks sai Kim Philby, kes hiljem osutus NSV Liidu välisluure spiooniks. Spioonitöö viis Greene'i paljudesse maailma vähetuntud paikadesse, mida ta edaspidi oma romaanides sageli kujutas. Tema esimene välisreis viis 1935 Libeeriasse. 1938 sõitis ta Mehhikosse ja uuris sealset katoliku kiriku varade sekulariseerimist. Teise Maailmasõja veetis ta Sierra Leones. 1940. aastal ilmus Greene'i esimene põnevusromaan "Vägi ja au", mille tegevus toimus Mehhikos. 1953 teatas Vatikani Püha Usu Doktriini Kongregatsioon, et see romaan kahjustab preestrite mainet, aga hiljem õnnestus Greene'il kui katoliiklasel kohtuda paavsti Paulus VI-ga ja paavst ütles, et kuigi tema romaani mõned osad võivad mõnda katoliiklast solvata, ei peaks Greene vastavat kriitikat liiga tõsiselt võtma. Üks Greene'i tuntumaid teoseid on romaan "Meie mees Havannas", mis ilmus 1958. aastal ja Lennart Meri tõlkes juba 1961. aastal ka eesti keeles Loomingu Raamatukogus. See räägib mehest, kes raha teenimiseks võtab vastu töö spioonina ja fabritseerib terve spioonivõrgu, et ise tähtsamana paista ja selle spioonivõrgu ülalpidamiseks rohkem raha saada. Esialgu plaanis Greene selle romaani tegevuskohaks Eestit, aga romaani kirjutamise ajaks polnud Eesti enam maailmas aktuaalne teema, küll oli oluline Kuuba kriis ja sellepärast viis Greene sündmustiku Kuubale. "Vägi ja au" (romaan 1930. aastate Mehhikost) – The Power and the Glory, 1940; eesti keeles: sari "20. sajandi klassika". Tõlkinud ja järelsõna kirjutanud Mihkel Loodus, Varrak, Tallinn 2001 "Südamesoov" (romaan) – The Heart of the Matter, 1948; eesti keeles: Tõlkinud Viktor Veskimäe. Eesti Kirjastus Orto, Toronto 1955 "Armastusloo lõpp" (romaan) – The End of the Affair, 1951; eesti keeles: Tõlkinud ja järelsõna kirjutanud Mihkel Loodus, LR 1995, nr 25/27 "Kaotaja teeb puhta töö" (romaan) – Loser Takes All, 1955; eesti keeles: Tõlkinud ja järelsõna kirjutanud Krista Kaer, LR 1985/31; 2. trükk: Tallinn: PAF, 1993 "Vaikne ameeriklane" (sõjaromaan) – The Quiet American, 1955; eesti keeles: Tõlkinud Edith Roks, LR 1958, nr 5/6; 2. trükk Varrak 2006 "Lootusetu juhtum" (romaan pidalitõbiste varjupaigast Kongos) – A Burnt-Out Case, 1960; eesti keeles: sari "XX sajandi romaan". Tõlkinud Lydia Mölder; Eesti Raamat, Tallinn 1967; 2. tr. (koos romaaniga "Meie mees Havannas") Eesti Raamat, Tln 1985 "Komödiandid" (romaan) – The Comedians, 1966; eesti keeles: Tõlkinud Lydia Mölder. Eesti Raamat, Tallinn 1970 "Rännud tädiga" (romaan) – Travels with My Aunt, 1969; eesti keeles: Tõlkinud ja järelsõna kirjutanud Mihkel Loodus, Olion, Tallinn 1995 "Doktor Fischer Genfist ehk Pommipidu" (romaan) – Doctor Fischer of Geneva, 1980; eesti keeles: Tõlkinud ja järelsõna kirjutanud Mihkel Loodus. LR 1999, nr 28/29 "Salakaubavedajad" (põnevusromaan) – The Man Within, 1929; eesti keeles: Tõlkinud Mihkel Loodus. Kuldsulg, 2007 "Idaekspress" (põnevusromaan) – Stamboul Train, 1932; eesti keeles: Tõlkinud Mihkel Loodus. Kuldsulg, 2008 "Palgamõrvar" (kriminaalromaan) – A Gun for Sale, 1936; eesti keeles: sari "Kupra kriminaalromaan". Tõlkinud ja järelsõna kirjutanud Mihkel Loodus. Kupar, Tallinn 1993 "Brightoni karamell" (kriminaalromaan) – Brighton Rock, 1938; eesti keeles: sari "Mirabilia". Tõlkinud ja järelsõna kirjutanud Mihkel Loodus, Eesti Raamat, Tallinn 1993 "Salaagent" (põnevusromaan Hispaania kodusõjast) – The Confidential Agent, 1939; eesti keeles: sari "Põnevusromaan". Tõlkinud ja järelsõna kirjutanud Mihkel Loodus. Kuldsulg, Tallinn 1994 "Hirmu ministeerium" (kriminaalromaan) – The Ministry of Fear, 1943; eesti keeles: sari "Kupra kriminaalromaan". Tõlkinud ja järelsõna kirjutanud Mihkel Loodus, Kupar, Tallinn 1992 "Meie mees Havannas" (põnevusromaan Kuuba kriisist) – Our Man in Havana, 1958; eesti keeles: Tõlkinud Lennart Meri, LR 1961, nr 49/51; 2. trükk (koos romaaniga "Lootusetu juhtum") Eesti Raamat, Tallinn 1985; 3. trükk Eesti Päevaleht 2008 "Kümnes mees" (põnevusromaan) – The Tenth Man, 1985; eesti keeles: Tõlkinud Virve Krimm; järelsõna kirjutanud Lembit Liivak, LR 1993, nr 11/12 "Maalesõit". Tõlkinud A. Erikson – valimikus "Inglise novell", Eesti Raamat, Tallinn 1967, lk 148–161 "Meelehärm kolmes osas". Tõlkinud ja järelmärkuse kirjutanud Mati Soomre. Vikerkaar, 1991, nr 6, lk 35–41 1976 Grand Master Award – elutööauhind (Edgar Allan Poe auhind) 1978 Grand Master – elutööauhind (Rootsi kriminaalkirjanduse auhind) Peeter Olesk. Romaaniülikool: Graham Greene "Meie mees Havannas" Eesti Päevaleht, 25. aprill 2008 Richard Greene. Extract from Graham Greene: A Life in Letters. The Times, 13. september 2007 Graham Greene: A Life In Letters Book Reviews. Smh.com.au, 30. november 2007 Graham Greene – Rännud tädiga (1995) Blogi loterii, 28. juuli 2010 Mihkel Loodus. Rännud Omaenese Maailmas Terviseleht