laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hillar Kohv

Hillar Kohv (sündinud 9. augustil 1966) on eesti ajalehtede, ajakirjade ja portaalide kohalik kirjasaatja. Hillar Kohv elab Pärnu maakonnas Tori vallas Rätsepa külas. Kuna paikkonna nimi on Viinahaua, siis on ta tuntud ka kui Hillar Kohv Viinahaualt. Esimene Hillar Kohvi lugejakiri avaldati ajalehes 1986. aastal. Laiemalt tutvustati tema tegemisi 1997. aastal, kui Vesta Reest kirjutas temast ajalehes Eesti Ekspress ja Indrek Treufeldt tegi temaga intervjuu Eesti Televisiooni saates "Suures plaanis". Aastatel 1997–1999 oli Hillar Kohv ajalehe Nelli Teataja püsikolumnist. Aastatel 1997–1998 oli tal oma püsirubriik ka ajalehes Kuller (Liivimaa Kuller). Kanal 2 saadetes "Wigla show" ja "Wremja" parodeeriti Hillar Kohvi aastatel 1998–2001. Hillar Kohvi nime kandvat tegelaskuju mängis näitleja Jan Uuspõld. Hillar Kohv on üks Eesti suurimatest Anne Veski fännidest. Jan Uuspõllu saates "Kokk tuleb" külastas Veski ka isiklikult Kohvi ja nad laulsid koos meeleoluka ja ülimenuka singli "Jätke võtmed väljapoole". Hillar Kohv on teinud kaastööd paljudele raadiosaadetele, kus on tema kirju ette loetud. 2006. aastal oli Hillar Kohvil mõnda aega oma saatelõik telekanali CiTV saates "Pimp TV". Ta on viiel korral kandideerinud kohalike omavalitsuste volikogude valimistel üksikkandidaadina Tori vallavolikokku, kuid ei ole mitte kordagi osutunud valituks. 1999. aastal kogus ta 34 häält, 2002. aastal 34 häält, 2009. aastal 26 häält, 2017. aastal 46 häält ja 2021. aastal 58 häält. Onu Bella on teinud Hillar Kohvist portreefilmi "Pööripäevad Viinahaual". Hillar Kohv on mänginud ka Arbo Tammiksaare filmis "Magusad unelmad" (2001). Hillar Kohv ei loe raamatuid. Ta ei ole kunagi lennukiga lennanud. 2006. aasta 2. septembri hilisõhtul tehti show'd, Hillar Kohv "abiellus" Arnold Oksmaaga. Uhket pulma "Eesti moodi" viis läbi pulmavanem Onu Bella. Pulmatseremoonial esinesid uues koosseisus Nightlight Duo, Apelsin, Ane ja Gunnar Loho, ning pulmavanem Onu Bella bändiga. Valges pulmakleidis Arnold Oksmaa tuli pealavale Hillar Kohvi käevangus, noorpaar andis tõotused ja suudles Onu Bella käes olnud hõberisti. Oli ka paar intsidenti, "vastabiellunud" paari ründas puuhalgudega nende eribussis kolm teismelist vanuses 16–18 eluaastat. Soomaa avastamine Soome-Ugri Rahvaste Infokeskus Anne Veski ja Hillar Kohv Jätke võtmed väljapoole! Kanal 2 saatest "Kokk tuleb" 2003 aastal, vaadatud 30. novembril 2023 http://www.vvk.ee/varasemad/k99/tulemus/923000000.html http://www.vvk.ee/varasemad/k02/tulemus/923000000.html http://www.vvk.ee/varasemad/kov09/detailed_0808.html Tori vald Kohalikud valimised 2017 Tori vald Kohalikud valimised 2021 Madis Jürgen. Kirjasaatja Hillar Kohv ei puhka kunagi. Eesti Ekspress, 1. august 2018 https://www.ohtuleht.ee/205007/pruut-oksmaa-sai-lava-taga-kolki Hillar Kohvi blogi Arnold läks mehele Pruut-Oksmaa sai lava taga kolki Saade "Kokk tuleb" Hillar Kohvil külas. (video)
Montgomery Gentry

Montgomery Gentry oli Ameerika Ühendriikide kantriduo, mille moodustasid Eddie Montgomery ja Troy Gentry. "Tattoos & Scars" (1999) "Carrying On" (2001) "My Town" (2002) "You Do Your Thing" (2004) "Some People Change" (2006) "Back When I Knew It All" (2008) "Rebels on the Run" (2011) "Folks Like Us" (2015) "Here's to You" (2018) "20 Years of Hits" (2018) "Outskirts" (2019) Koduleht
Rauaaja kliimapessimum

Rauaaja kliimapessimum ehk rauaaja uusjäätumine oli külm periood Atlandi ookeani põhjaosa piirkonnas umbes 900–300 eKr. Kliimapessimumi külmim osa oli 450. aasta paiku eKr. Kliimapessimumile järgnes Rooma kliimaoptimum (umbes 200 eKr – 300 pKr). Rauaaja kliimaoptimum oli Holotseeni ajal juba seitsmendat korda esinenud valdavalt Atlandi ookeani põhjaosa piirkonna kliimas tuvastatud 1500-aastase kliimatsükli miinimumaeg. Väike jääaeg Kliimamuutus Peter Guest The Iron Age-Roman Interface Cardiff University [1] Plunkett, Gill; Swindles, Graeme T. (2008). "Determining the Sun's influence on Lateglacial and Holocene climates: a focus on climate response to centennial-scale solar forcing at 2800 cal. BP". Quaternary Science Reviews. 27 (1–2): 175–184. DOI:10.1016/j.quascirev.2007.01.015.
Krista Räni

Krista Räni (varem Krista Läänemets; sündinud 1962) on eesti tõlkija. Ta on tõlkinud peamiselt filosoofilist kirjandust saksa keelest eesti keelde. Ta on eestindanud ka Stefan Kleini teoseid. Koostatud, kujundatud ja tõlgitud teoseid
Eestimaa Ajutine Revolutsioonikomitee

Eestimaa Ajutine Revolutsioonikomitee (Временный Ревком Эстонии) oli Nõukogude Venemaal Petrogradis 15. oktoobril 1918 VK(b)P Eesti Osakondade Keskkomitee poolt moodustatud organiseerimisgrupp. Petrogradis moodustatud Eestimaa Ajutise Revolutsioonikomitee ülesandeks oli ette valmistada ja koordineerida Eesti bolševike tegevust Nõukogude Venemaal vastavate maailmarevolutsiooni levikut ettevalmistvate ametkondadega, eesmärgiga Nõukogude vägede poolt läbiviidava interventsiooni tulemusena (taas)kehtestada iseseisvunud Eestis kommunistlik riigikord. Vastavalt Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo juhistele valmistas komitee ette Punaarmee ja Eestis asunud illegaalsete eesti kommunistlike organisatsioonide koostööd Eesti vallutamisel. Eestis asusid põrandaalusel illegaalsel õõnestustegevusel R. Vakman, R.Vennikas, J.Rästas, M.Likemets, V. Kingissepp, M.Koolmeister, A. Koni, R. Majak, H. Vennikas jt. 17. oktoobril 1918 sõitis Eestimaa Ajutise Revolutsioonikomitee tuumik Eesti piiri äärsesse Jamburgi, kust liiguti koos Punaarmee vägedega Eestimaale, kus 28. novembril 1918 kuulutati välja Eesti Töörahva Kommuun. Pärast EARK tuumiku lahkumist Petrogradist, jäi sinna EARK Petrogradi büroo, kuhu kuulusid: Jaan Sihver, Jaan Ikmelt ja G. Vaino. Pärast Eesti Töörahva Kommuuni väljakuulutamist liitusid ka nemad revolutsioonikomitee ülejäänud liikmetega. Eesti Töörahva Kommuuni Nõukogu liikmete Ikmelti ja Vaino ülesanneteks oli sidepidamine Põhjapiirkondade Kommuuni valitsusasutustega ja sealse juhtiva parteiorganiga, täpsemalt Petrogradis asunud ÜK(b)P Petrogradi komitee juhi Grigori Zinovjeviga. Eestimaa Ajutine Revolutsioonikomitee lõpetas oma tegevuse pärast eesmärgi osalist saavutamist ning Eesti Töörahva Kommuuni väljakuulutamist Punaarmee ja Eesti kommunistlike kütipolkude poolt hõivatud Narva linnas 29. novembril 1918. Eestimaa Ajutisse Revolutsioonikomiteesse kuulusid VK(b)P Eesti Osakondade konverentsil Moskvas 13.–15. juulil 1918 valitud Keskkomitee liikmed: Jaan Anvelt, EARK esimees Johannes Heintuk Rudolf Vakmann Aleksander Jea Jaan Sihver Hans Pöögelmann Jaan Ikmelt Max-Alfred Trakmann Eduard Teiter - Trakmani asetäitja G. Vaino J. Kasemets Jaan Anvelt Jaan Sihver Hans Pöögelmann Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee Eesti Nõukogude Vabariik. 50 aastat Töörahva Kommuuni. Eesti Raamat. Tallinn 1968. R. Majak. Eestimaa Ajutise Revolutsioonikomitee tegevusest 1918. aasta novembris, lk 49–60
Jüri-Ott Salm

Vehkleja kohta vaata artiklit Jüri Salm (vehkleja). Jüri-Ott Salm (sündinud 21. märtsil 1976) on eesti keskkonnakaitse-aktivist. Salm on õppinud Tartu Ülikoolis inimgeograafiat. 2012. aastal kaitstud doktoritöös uuris ta seitsmes Eesti soos kogutud 4500 gaasiproovi ning jõudis järeldusele, et Eestis pooleldi ammendatud 100 ruutkilomeetrit turbamaardlaid tuleks kaevandada lõpuni või ennistada taimestik ja veerežiim. Vähemalt 2000 hektaril tasuks tema hinnangul turba kaevandamist jätkata, ammendades maardla mineraalsete seteteni, näiteks savikihini, et kõrgsoo loomulik teke samal kohal võiks taas alata. Ta oli 2004–2012 Eestimaa Looduse Fondi tegevjuht ja juhatuse liige. Ta valiti 2013. aastal valimisliidu Vabakund ridades Tartu linna volikokku. Martin Pau "Soouurija laidab turbakõrbeid" Postimees, 19.07.2012
Paradiisivares

Paradiisivares (Lycocorax pyrrhopterus) on linnuliik paradiisilindlaste sugukonnast. Paradiisivares on Maluku saarte endeem. Pikkus on umbes 34 cm. Sulestik on tume, pehme ja siidjas. Nokk on must, silmad karmiinpunased. Emaslind on isasest natuke väiksem. Häälitsus sarnaneb koera haukumisega. Elab metsades ja toitub peamiselt puuviljadest ja lülijalgsetest. Paradiisivares on üks väheseid monogaamseid paradiisilindlasi.
Kadri Allikmäe

Kadri Allikmäe (sündinud 5. augustil 1981) on eesti keskkonnaaktivist. Ta on olnud üks aktsiooni "Teeme ära!" peakorraldajaid. Madis Jürgen. "Käib paljajalu ja muudkui kallistab" Eesti Ekspress, 30. aprill 2008
Marje Üksine

Marje Üksine (sündinud 18. mail 1945 Tallinnas) on Eesti graafik. Ta on lõpetanud 1963. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja õppinud 1964–1970 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis graafika erialal. Ta alustas omapärases tehnikas kuivnõelagravüüridega, millel kujundid moodustuvad paralleeljoontest. Aastast 1985 viljeleb ta peamiselt koloreeritud värvilitograafiat. Vanema loomingu osa moodustavad vaated, millest enamikul on kesksel kohal Tallinna motiiv või loetavad vihjed vanalinna keskaegsele arhitektuurile. Näitustel hakkas Üksine esinema 1970. aastal, esimene isikunäitus oli tal 1974. aastal. Oma karjääri jooksul on ta osalenud paljudel rahvusvahelistel graafikanäitustel, sealhulgas korduvalt Ljubljana, Fredrikstadi, Krakówi ja Banska-Bystrica näitustel, Frecheni, Firenze, Baden-Badeni, Maastrichti ja Varna graafikabiennaalidel ning Jyväskylä, Chamaliersi ja Sofia triennaalidel. Tema teoseid leidub mitmes nimekas maailma kunstikogus, sealhulgas Tretjakovi Galeriis, Semipalatinski Kunstimuuseumis (nüüdses Semejs), Ludvig-Forum für internationale Kunstis Aachenis Saksamaal; New Orleansi Kunstimuuseumis USA-s ja Sakima kunstimuuseumis Okinawass Jaapanis.[viide?] Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige 1974. aastast ning alates 1992. aastast Eesti Vabagraafikute Ühenduse ja Eesti Akvarellistide Ühenduse liige. 1983 Tallinna graafikatriennaali kaks eripreemiat 1985 Jaan Jenseni raamatugraafika aastapreemia (P. Haavaoksa raamat "Suvised mured") 1987 Jaan Jenseni raamatugraafika aastapreemia (B. Alveri luulekogu "Korallid Emajões") 1987 Riia väikegraafika triennaali eripreemia 1987 Vilniuse raamatugraafika triennaali peapreemia 2009 Tallinna rahvusvahelise joonistustriennaali „Manu Propria“ preemia 2010 Eesti aasta graafik 2013 Eesti Rahvusraamatukogu konkurssnäituse „Kunstnikult raamatukogule“ peapreemia 2015 Eduard Wiiralti kunstiauhinna peapreemia („Avanemine VII, VIII, IX”) Tema abikaasa oli kunstiteadlane ja kultuuriloolane Jüri Hain. Tema õde oli nahakunstnik Aina Üksine. "Marje Üksise „Mõtterännud" Vabaduse galeriis". 14.05.2020. Vaadatud 08.02.2021. "Marje Üksine". Vaadatud 08.02.2021. „Nõnda ma lähen” Vabaduse galeriis, 2008 "Läbi õhu ja vee", Küberneetika maja, 6.01.–6.03.2012
Rooma kliimaoptimum

Rooma aja kliimaoptimum oli soe periood Põhja-Atlandi piirkonnas 250 eKr – 450 pKr. Sellele järgnenud jahedamat aega Põhja-Atlandi kliimas nimetatakse Suure rahvasterändamise aja kliimapessimumiks. Paikkonniti oli kliimaoptimumi kulg ja vältus erinev. Aastatel 250 eKr – 450 pKr on tuvastatud seda Pürenee poolsaarel. Põhjapoolsematel aladel on selle kulgu hinnatud lühemaks (paikkonniti 200 eKr – 300 pKr, 150 eKr – 270 pKr ja veel lühemad perioodid). Nüüdisaegsete aerofotode analüüside põhjal on leitud Lõuna-Inglismaalt, mis oli roomlaste valduses 1. sajandist eKr kuni 4. sajandini pKr, seitse Rooma kliimaoptimumi ajast pärinevat viinamarjakasvatuskohta, üks neist eriti suur (umbes 4000 taime) Samuti on Vana-Rooma autor Columella märkinud 1. sajandil ära nii viinamarjade kui ka oliivide leviala laienemist põhja poole Angela M. H. Schuster, "Wine Lover's Guide to Ancient Britain," Archaeology, vol. 53, no. 2, March/April 2000. Talle viitab H. W. Allen History of Wine (London, Faber & Faber: 1961), lk 75 Desprat, S., Goñi, M.F.S. and Loutre, M.-F. 2003. Revealing climatic variability of the last three millennia in northwestern Iberia using pollen influx data. Earth and Planetary Science Letters 213: 63-78. [1] Bond, G., Showers, W., Cheseby, M., Lotti, R., Almasi, P., de Menocal, P., Priore, P., Cullen, H., Hajdas, I. and Bonani, G. 1997. A pervasive millennial-scale cycle in North Atlantic Holocene and glacial climates. Science 278: 1257-1266. http://www.thegwpf.org/the-observatory/653-new-technique-shows-roman-warm-period-warmer-than-present-day.html http://www.co2science.org/subject/r/summaries/rwpeuropemed.php
Eesti loodusmälestiste loend

Siin on loetletud Eesti loodusmälestisi. Nimekirja kuuluvad rändrahnud, paljandid, allikad, kivikülvid, karstialad, pinnavormid, meteoriidikraatrid, joad ja teised geoloogiliselt olulised looduslikud objektid Eestis. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Aluoja juga Aruküla hiidrahn Aseri pank Balti klint Ebavere mägi Ehalkivi Harju-Madise juga Harju-Madise pank Purtse Hiiemäe pank Hinni kanjon Härma müür Iisaku oos Ilumäe pank Iru pank Jaani-Tooma suurkivi Jägala juga Jäneda linnamägi Kaali kraater Kaberla-Vaikla pank Kakumäe pank Kaliküla pank Kallavere pank Kalvi pank Kannuka pank Keila juga Kersalu joastik Kivisilla juga Kolga pank Kolgaküla pank Kräsgrundi pank Kukka kivi Kupukivi Kurisu koobas Kurtna mõhnastik Kõrgküla pank Kärdla kraater Lahepere pank Langevoja juga Lasnamäe pank Laulasmaa pank Leetse Lodukivi Leetse pank Letipea Ehalkivi Linda-Neitsi kivi Lohusalu pank Paistu ürgorg (orus on Loodi põrgu nimeline paljand) Luubakivi Maalinna soosaar Malla pank Majakivi Martsa pank Meriküla pank Muuga Kabelikivi Mustallikas Muuksi pank Määpea pank Narva juga Narva pank Neide pank Neugrundi kraater Neugrundi pank Nõmmeveski juga Nõmmeküla rändrahn Ojakivi Olgina maa-alune kalmistu Olgina pank Olgina rändrahn Ontika pank Osmussaare pank Pae karstiala Painuva kivi Paistu ürgorg ehk Loodi põrgu Pakri pank ehk Pakerordi pank Paldiski pank Panga pank Panga tamm Pimestiku pank Puhkova pank Punane kivi Põhja-Eesti pank Põrguhaud Päite pank Pühajõe pank Rannamõisa pank Rehessaare Suurkivi Rohuneeme rändrahn Sagadi pank Saka pank Suur-Pakri pank Suur Taevaskoda Suurupi pank Tamme paljand Tiskre pank Toodrikivi hiidrahn Toompea pank Tori põrgu Treppoja joastik Tsitre pank Tudulinna sulglohk Tuhala karstiala Tupenurme pank Turje kelder Turjekeldri juga Tõrvajõe juga Tõrma paepaljand Türisalu pank Türsamäe pank Udria jõe ürgorg Udria juga Udria kivikülv Udria pank ehk Udria kõrgekallas Udria savikallas (Udrias asuv teine pank) Ukuoru juga Uuga pank Vaindloo hiidrahn Valaste juga Valgehobuse mägi Vihula pank Viimsi pank Viira veskimüür Virulase koobas Virussaare rabasaar Väike-Pakri pank Äntu Sinijärv Ülgase pank Maailma loodusmälestiste loend
Kuning-paradiisilind

Kuning-paradiisilind (Paradisaea raggiana) on linnuliik paradiisilindlaste sugukonnast. Kuning-paradiisilindu on kujutatud Paapua Uus-Guinea lipul. Pikkus on umbes 34 cm.
Suure rahvasterändamise aja kliimapessimum

Suure rahvasterändamise aja kliimapessimum oli külm periood Atlandi ookeani põhjaosa piirkonnas umbes 450–900 pKr. Sellele eelnes Rooma kliimaoptimum ja järgnes keskaegne soe periood. Tegu oli Holotseeni ajal juba kaheksandat korda esinenud valdavalt Põhja-Atlandi ookeani piirkonna kliimas tuvastatud 1500-aastase kliimatsükli miinimumaeg. Pessimumiperiood vastas ajale, mis algas pärast Lääne-Rooma riigi lõppu umbes 480 pKr ja Justinianuse katku (541–542) ja mida tuntakse ka pimeda aja nime all. Selle pessimumi ajal toimus tagasiminek põllumajanduses (nii loomakasvatuses kui ka maaviljeluses). See viis omakorda suurtel Kesk-Euroopa ja Skandinaavia aladel metsa taastumisele. Kliimapessimumi lõppedes algas Lääne-Euroopa ärkamine, põllumajanduse edenemisele tuginev majanduskasv ja heaolu tõus. Aastarõngaste ja Norra mere pinnatemperatuuri muutuste jälgede põhjal on tuvastatud järsku jahtumist. See oli ka järvede veetaseme, rabade kasvu ja järvede valglate erosiooni tõusuperiood. Suur rahvasterändamine Desprat, Stéphanie; Sánchez Goñia, María Fernanda; Loutre, Marie-France (2003). "Revealing climatic variability of the last three millennia in northwestern Iberia using pollen influx data". Earth and Planetary Science Letters 213 (1–2): 63–78. http://dx.doi.org/10.1016%2FS0012-821X%2803%2900292-9 Andersen, S. T.; Berglund, B. E. (1994). "Maps for terrestrial non-tree pollen (NAP) percentages in north and central Europe 1800 and 1450 yr BP". Paläoklimaforschung 12: 119–134. Jansen, E.; Koc, N. (2000). "Century to decadal scale records of Norwegian sea surface temperature variations of the past 2 millenia". PAGES Newsletter 8 (1): 13–14 Eronen, M.; Hyvärinen, H.; Zetterberg, P. (1999). "Holocene humidity changes in northern Finnish Lapland inferred from lake sediments and submerged Scots pines dated by tree-rings". The Holocene 9: 569–580. Bjorn E. Berglund Human impact and climate changes—synchronous events and a causal link? Quaternary International 105 (2003) 7–12 Department of Quaternary Geology, Lund University, Tornav. agen 13, S-223 63 Lund, Sweden [1]
Mõigu KEK

Mõigu KEK oli Eesti Kolhoosiehituse ehitusettevõte, mis asus Harjumaal Mõigus. Eesti NSV Ülemnõukogu võttis 1992. aasta 4. juunil vastu kooperatiivsete, riiklik-kooperatiivsete ja ühiskondlike organisatsioonide vara taasriigistamise ja erastamise seaduse, mis määras taasriigistamine korra. Taasriigistamine tuli lõpule viia üheksa kuuga peale seaduse jõustumist. 8. detsembril 1992 olid Mõigu KEK-i osanikud alljärgnevad: Alavere kolhoos Kuusalu põllumajandusühistu Kuivajõe põllumajandusühistu Loksa kolhoos Kiili osaühistu Ardu sovhoos Habaja sovhoos Ravila ühismajand RAS Tallinna Linnukasvatus Vaida sovhoos Harju TK Mõigu KEK-i FAK Osanike nimekiri koostati Mõigu KEK-i reorganiseerimiseks AS-iks Mõigu EK. Tulundusühistu Mõigu FAK kiri õiguskantslerile 11. märts 2009
Sergei Markov

Sergei Markov (Сергей Александрович Марков; sündinud 18. aprillil 1958 Dubnas) on Venemaa politoloog, ajakirjanik ja poliitik. Ta kuulus aastatel 2007–2011 Ühtse Venemaa esindajana Venemaa Riigiduumasse.[viide?] Markov on politoloogiateaduste kandidaat, Moskva Riikliku Ülikooli riigipoliitika teaduskonna dotsent, Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi politoloogiateaduskonna professor, Poliitiliste Uuringute Instituudi direktor. Ta on Venemaa presidendi Vladimir Putini usaldusisik.[viide?] Sergei Markov oli 2012. aastani ka 15. mail 2009 Venemaa presidendi Dmitri Medvedevi initsiatiivil loodud Venemaa huvide kahjuks ajaloo võltsimise katsete vastase komisjoni liige. Sergei Markov teenis aastatel 1977–1980 aega NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Piirivalvevägedes polaarjoone taga asuvas väeosas. Ta lõpetas 1986. aastal Moskva Riikliku Ülikooli Filosoofiateaduskonna. Aastatel 1986–1989 oli ta Moskva Riikliku Raadiotehnika, elektroonika ja automaatika instituudi Dubna filiaalis ühiskonnateaduste õppejõud ning viis läbi ka ülelinnalisi ajalooalaseid vestlusringe Dubna linna vanemate klasside õpilastele. 1989. aastast on Markov töötanud Moskva Riiklikus Ülikoolis, algul assistendina, seejärel vanemõppejõuna ning filosoofiateaduskonna dotsendina.[viide?] Sergei Markov oli 1990. aastate alguses Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Partei juhatuse liige, VSDP programmi "Sotsiaalse demokraatia ja progressi tee" autor.[viide?] Aastatel 1991–1993 oli Markov Venemaa Julgeolekunõukogu nõunik, 1990–1999 Ameerika Ühendriikide Riikliku Demokraatliku Instituudi kaastööline ja vanem teaduslik konsultant. 1993. aastal viibis ta praktikal Wisconsini ülikoolis, 1994–1997 oli Carnegie Fondi Moskva keskuse vanem teadustöötaja.[viide?] 2007–2011 kuulus ta Ühtse Venemaa esindajana Venemaa Riigiduumasse.[viide?] 2009. aastal lisati Markov, kes oli märtsis 2009 avalikult Moskva ja Washingtoni vahelisel videokonverentsil teavitanud, et tema abi korraldas pea kaks aastat tagasi pärast aprillirahutusi Eesti-vastaseid küberrünnakuid Eesti veebilehtedele, Schengeni musta nimekirja. Tema nime eemaldamine isikute nimekirjast, kellele keeldutakse Schengeni viisaruumi sisenemiseks loa andmisest, tekitas nn Langi viisaafääri. Jaanus Piirsalu, President Medvedev käsib võidelda „õige” ajaloo eest, Eesti Päevaleht, 21. mai 2009 Vene duumasaadik: minu abi korraldas küberründe, www.DELFI.ee, 6. märts 2009 "Eesti Ekspress: Urmas Paeti saladiil Moskvaga". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2015. Vaadatud 20. novembril 2010. Duumasaadik: Venemaal on demokraatiat rohkem kui Eestis, Postimees, 12. märts 2009 Sergei Markov: Eesti on Euroliidu häbiplekk!, Eesti Ekspress, 23. september 2009 Kuku raadio: Markovi viisakeeld tühistati EL soovil, Delfi.ee, 23. september 2009 Lang lubas Eestit rünnanu taas riiki, Õhtuleht, 23. september 2009 Rein Lang: Markov on üks igavesti vastik tüüp!, Õhtuleht, 25. september 2009 Markov: Ansip peaks ütlema, mille eest ma vabandama pean, Eesti Ekspress, 29. september 2009
Švaabimaa

Švaabimaa (saksa keeles Schwaben) on ajalooline piirkond Saksamaa edelaosas Baden-Württembergi liidumaal ja Baieri liidumaal, kus elavad švaabid – sakslased, kes räägivad saksa keele švaabi murret. Sellel piirkonnal puuduvad selged piirid, riigiti on need määratud erinevalt. Mõned arvavad, et see piirkond on ainult Saksamaa territooriumil, teiste arvates kuuluvad sinna ka Prantsusmaa ja Šveitsi saksa keelt rääkivate elanikega alad. Lisaks Švaabimaale elavad švaabid ka Šveitsi põhjaosas ja Prantsusmaa kirdeosas (Alsace'i piirkond), samuti elavad švaabid väikeste rühmadena Doonau-äärsetes riikides: Serbias, Sloveenias, Ungari lõunaosas, Rumeenias. Prantsusmaal ja Šveitsis nimetatakse švaabideks sageli kõik sakslasi. švaabisaksa murre
See on teie abikaasa, Homer Simpson

"See on teie abikaasa, Homer Simpson" on Ameerika Ühendriikide joonissarja "Simpsonid" 17. hooaja 15. osa. See oli üldjärjestuses 371. osa ning läks eetrisse 26. märtsil 2006.
Eklogiit

Eklogiit on punast ja rohelist värvi kõrge astme moondekivim. Eklogiit tekib väga kõrge rõhu, kuid mitmesuguse temperatuuri tingimustes. Eklogiidi tekkekeskkonda iseloomustavat rõhu- ja temperatuurivälja nimetatakse eklogiidifaatsieseks. Eklogiit on maapinnal väga haruldane kivim, seda seepärast, et ta tekib mitmekümne kilomeetri sügavusel, kus ta tekkeks on vajalik rõhk. Eklogiit koosneb peamiselt kahest mineraalist – punasest granaadist ja rohelisest omfatsiidist (pürokseen). Lisaks neile on kivimi koostises reeglina ka küaniiti, rutiili, kvartsi ja rombilist pürokseeni. Erikaal on 3,4...3,5, mis võrreldes basaltsete lähtekivimitega on oluliselt suurem. Eklogiit tekib enamasti basaltsest ookeanilise maakoorega laamast, selle subdutseerumisel mandrilise maakoorega laama alla.