laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eduard Salmistu

Eduard Salmistu (sündinud 24. jaanuaril 1962) on eesti näitleja. Ta lõpetas 1980. aastal Rakvere 1. Keskkooli ja 1984. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 11. lennu. Alates 1984. aastast töötab Salmistu Rakvere Teatris näitlejana. 1983 mängufilm "Küljetuul" 2006 teleseriaal "Ohtlik lend" 2006 teksti lugeja dokumentaalfilmis "Me räägime alkoholist" 2009–2016 teleseriaal "Kättemaksukontor" 2010 teleseriaal "Teise mehe pea" 2010 teleseriaal "Kelgukoerad" 2012 teleseriaal "Süvahavva" 2013 mängufilm "Karikakramäng II: Foto" 2015 teleseriaal "Krista lood" 2015 lühifilm "Kivamees" 2017 lühifilm "Naine on süüdi" 2017 mängufilm "Mehetapja/Süütu/Vari" 2019 mängufilm "Ükssarvik" 1994 "Othello", Cassio 1994 "Seitse venda", Timo 1995 "Faust", Wagner 1995 "Don Quijote", Sansón Carrasco 1996 "Kahe isanda teener", Silvio 1997 "Liivad", isa Antonius 1997 "Don Juan", Leporello ja Alonzo 1998 "Hingetuisk", Garth 1999 "Macbeth", Lenox 1999 "Vagameeste vandenõu", Molière 2000 "Varjudemaa", Harry Harrington 2001 "Kõrboja peremees", Mädasoo peremees 2001 "Kajakas", Medvedenko 2002 "Elame veel", Larry 2003 "Täismäng", Sergei Litko 2004 "Pidusöök", Helmut 2005 "Rosencrantz ja Guildenstern on jälle surnud", Traagik 2006 Anton Hansen Tammsaare / Urmas Lennuk, lavastaja Jaanus Rohumaa, "Vargamäe kuningriik", Sass 2007 Dario Fo, lavastaja Peeter Raudsepp, "Talupoja piibel", Eduard 2007 Edmond Rostand, lavastaja Kalju Komissarov, "Cyrano de Bergerac", Ragueneau 2008 Ilja Ilf ja Jevgeni Petrov, lavastaja Jaanika Juhanson, "12 tooli", teistes rollides 2009 Neil Simon, lavastaja Toomas Suuman, "Meie, mehed", Oscar Madison 2010 William Shakespeare, lavastaja Hendrik Toompere, "Torm", Stephano 2010 Andrus Kivirähk, lavastaja Sulev Teppart, "Papagoide päevad", onu Hans 2011 Aleksandr Ostrovski, lavastaja Eili Neuhaus, "Kaasavaratu", Moki Parmjonõtš Knurov 2012 Anton Hansen Tammsaare / Toomas Hussar, lavastaja Toomas Hussar, "Uurimise all", Erich Kleigels 2013 Tennessee Williams, lavastaja Mait Joorits, "Suvi ja suits", Papa Gonzales 2014 Patty Gideon Sloan, lavastaja ja kunstnik Nils Riess, "Algused", Willy 2015 Maksim Gorki / Jussi Sorjanen, lavastaja Jussi Sorjanen, "Põhjas", Kleštš 2015 Iris Murdoch, lavastaja ja tõlkija Gerda Kordemets, "Must prints", Francis Marloe 2016 Andrus Kivirähk, lavastaja Raivo Trass, "Maailma otsas", Eevald 2017 Ken Kesey / Dale Wasserman, lavastaja Eili Neuhaus, "Lendas üle käopesa", Dale Harding 2018 Nadežda Ptuškina, lavastaja Peeter Raudsepp, "Kuni ta suri", Igor 2019 Aldo De Benetti, lavastaja Giorgio Bongiovanni, "Kaks tosinat tulipunast roosi", Alberto Verani 2019 Ludvig Holberg, lavastaja Hendrik Toompere, "Miks Jeppe joob?", Mäeotsa Jeppe Rakvere Teatri kolleegipreemia 2001, 2014 Rakvere Teatri loomenõukogu preemia 2019 Rakvere Teatri publikupreemia 2019 Eduard Salmistu Rakvere Teatri kodulehel Eduard Salmistu andmebaasis IMDb Eduard Salmistu eesti filmi andmebaasis Rakvere teatri suvelavastus räägib võimust... Rakvere teatri näitleja teeb kultuuriklubi
Reastvere vald

Reastvere vald (saksa keeles Gemeinde Restfer) oli aastatel 1866–1891 eksisteerinud vald Tartumaal. Tänapäeval jääb kunagise valla maa-ala Jõgevamaale Jõgeva valda. Reastvere vald loodi iseseisva omavalitsusena 1866. aastal ning selle esialgne halduspiirkond kattus Reastvere mõisapiirkonnaga. Vald kuulus Laiuse kihelkonda. Esimeseks vallavanemaks oli Hans Mihkelson (1867–1875 ja 1882–1887). Reastvere valda kuulusid järgmised külad: Kirivere, Mäeküla, Reastvere. 1891. aastal liideti Reastvere vald Laius-Tähkvere vallaga. Hans Mihkelson (1867–1875, 1882–1887) Villem Simberg (1876–1881) Peeter Orav (1888–1890) Aadu Sepp (1890–1891) Mart Kilp (1891–1892) Reastvere mõis Laius-Tähkvere vald Kõpp, Juhan. Laiuse kihelkonna ajalugu. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1937. "Halduspiiride kaardiserver KUPITS". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2011. Vaadatud 24. septembril 2011. Eesti Ajalooarhiiv. Eesti ala valdade register
Leedi vald

Leedi vald (saksa keeles Gemeinde Ledis) oli aastatel 1866–1891 eksisteerinud vald Tartumaal. Tänapäeval jääb kunagise valla maa-ala Jõgevamaale Jõgeva valda. Leedi vald loodi iseseisva omavalitsusena 1866. aastal ning selle esialgne halduspiirkond kattus Leedi mõisapiirkonnaga. Vald kuulus Laiuse kihelkonda. Esimene vallavanem oli Mart Läänbaum (1867–1869). Leedi valda kuulusid järgmised külad: Leedi, Mõisamaa ja Vaheküla. 1891. aastal liideti Leedi vald Laius-Tähkvere vallaga. Mart Läänbaum (1867–1869) Hindrik Põdra (1870–1872) Kustav Mältser (1873–1875,1882–1891) Tõnis Ennus (1876–1878) Villem Raudsepp (1879–1881) Jaak Õun (1891–1892) Leedi mõis Laius-Tähkvere vald Kõpp, Juhan. Laiuse kihelkonna ajalugu. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1937. "Halduspiiride kaardiserver KUPITS". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2011. Vaadatud 24. septembril 2011. Eesti Ajalooarhiiv. Eesti ala valdade register
Ago Anderson

Ago Anderson (sündinud 8. aprillil 1972) on eesti näitleja. 1994. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (16.lend). Samast aastast töötab näitlejana Pärnu Endla teatris. "Wikmani poisid" – Tummel (1995) "Õnne 13" – Andres (1997) "Ohtlik lend" – Kalle (2006) "Kelgukoerad" – Leo (2006) "Tuulepealne maa" – Herbert Sammal (2008) "Kättemaksukontor" – Enar (2009) "Riigimehed" – Koalitsioonimees (2010) "Kälimehed" – Jürka (2010) "Ment" – Rein Paabel (2012) "Keskea rõõmud" – Mihkel Jaakson (2014) "Kellapid" – Endel Kellap (2016) "Lillepood" – Armand Vilgo (2017) "Naabriplika" – Motomees (2018) "Nimed marmortahvlil" (2002) "Stiilipidu" – Lauri (2005) "Malev" – alempoislaste vanem (2005) "Tulnukas ehk Valdise pääsemine 11 osas" – Päts (2006) "Soovide puu" – stripibaari omanik (2009) "Eestlanna Pariisis" – Toomas (2012) "Perekonnavaled" – Arved (2016) "Klassikokkutulek" – Andres (2016) "Polaarpoiss" – Öövaht (2016) "Svingerid" – Andrus (2017) "Rohelised kassid" – Rongijuht (2017) "Klassikokkutulek 2. Pulmad ja matused" – Andres (2018) "Klassikokkutulek 3: Ristiisad" – Andres (2019) "Eesti matus" – Karla (2021) "Suvitajad" – Ärni (2023) "Tulnukas 2 ehk Valdise tagasitulek 17 osas" – Päts (2024) 2009 Helmi Tohvelmani nimeline auhind 2010 Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind 2016 Pärnu teenetemärk (kultuurielu rikastamise eest näitlejana) 2018 Eesti Teatriliidu meeskõrvalosatäitja auhind Endla Publikulemmik 2009, 2010, 2016, 2017, 2018, 2020, 2022, 2023 Endla Kolleegipreemia 2002, 2008, 2009, 2010, 2022 Ago Anderson Endla Teatri kodulehel Ago Anderson andmebaasis IMDb "TREILER | Kummardus kultuskomöödiale „Siin me oleme"! Film „Suvitajad" esilinastub veebruaris". Kroonika. 27. jaanuar 2023. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2023. Vaadatud 27. jaanuaril 2023.
Badulla

Badulla on linn Sri Lankas, Uva provintsi halduskeskus. Asub Kandyst 60 km kagu pool 640 m kõrgusel merepinnast.
Inga Salurand

Inga Salurand (sündinud 1. augustil 1983 Tartus) on eesti näitleja. Ta lõpetas 2006. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (22. lennu). Ta töötas aastatel 2006–2014 näitlejana Teater NO99-s. 2014–2015 oli ta vabakutseline näitleja. Alates 2015. aastast on ta Eesti Draamateatri näitleja. Inga Salurand on mänginud filmides "Taarka", "Punane elavhõbe", "Perekonnavaled" ja "Portugal" ning teleseriaalides "Helena", "Ohtlik lend", "Kättemaksukontor", "Tuulepealne maa" ja "Mustad lesed". 2021 Eesti Teatriliidu naiskõrvalosatäitja auhind (osatäitmised lavastuses „Millest tekivad triibud?“ (Eesti Draamateater)) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. märts 2016. Vaadatud 29. aprillil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Inga Salurand Draamateatri kodulehel Inga Salurand andmekogus IMDb (inglise)
Vaimastvere vald

Vaimastvere vald (saksa keeles Gemeinde Waimastfer) oli vald Laiuse kihelkonnas Tartumaal 1866–1939. Tänapäeval jääb kunagise valla maa-ala suures osas Jõgeva maakonna Jõgeva valda, vaid Villakvere küla jääb nüüd Lääne-Viru maakonna Väike-Maarja valda. Vallamaja asus Kõola külas. Vaimastvere vald loodi iseseisva omavalitsusena 1866. aastal ning selle esialgne halduspiirkond kattus Vaimastvere ja Ripuka mõisapiirkonnaga. Vald kuulus Laiuse kihelkonda. Esimene vallavanem oli Mihkel Matson (1867–1872 ja 1879–1884). 1892. aastal liideti Vaimastvere vallaga Kärde vald. Vaimastvere valda kuulusid järgmised külad: Endla, Kemba, Kõola, Kärde, Oonurme, Paduvere, Pedja, Ripuka, Rohe, Tirma, Vaimastvere, Villakvere. 1922. aastal liideti varem Vaimastvere valda jäänud Oonurme küla Jõgeva vallaga. Mihkel Matson (1867–1872, 1879–1884) Kaarel Saar (1873–1878) Jaan Poom (1885–1887) Juhan Ein (1888–1893) Mart Karu (1894–1896, 1912–1914) Jüri Tolga (1897–1902) Jüri Raus (1903–1905) Jüri Voimann (1906–1908) Karl Olesk (1909–1911) Johannes Ermann (1915–1917) Villem Voimann (1917–1919) Vaimastvere mõis Ripuka mõis Vaimastvere vald (1939) Jõgeva vald Maa-ameti kaardirakendused Johan Kõpp. "Laiuse kihelkonna ajalugu". Eesti Kirjanduse Selts. Tartu 1937 Eesti Ajalooarhiiv. Eesti ala valdade register "Halduspiiride kaardiserver KUPITS". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2011. Vaadatud 24. septembril 2011.
Kärde vald

Kärde vald (saksa keeles Kardis) oli aastatel 1866–1892 eksisteerinud vald Tartumaal. Tänapäeval jääb kunagise valla maa-ala Jõgevamaale Jõgeva valda. Kärde vald loodi iseseisva omavalitsusena 1866. aastal ning selle esialgne halduspiirkond kattus Kärde mõisapiirkonnaga. Vald kuulus Laiuse kihelkonda. Esimeseks vallavanemaks sai Jüri Õun (1867–1875) . Kärde valda kuulusid Kemba ja Kärde küla. 1892. aastal liideti Kärde vald Vaimastvere vallaga. Jüri Õun (1867–1875) Jüri Õunmann (1876–1878) Mihkel Miller (1879–1884) Hans Tolga (1885–1890) Mart Ermann (1891–1892) Kärde mõis Vaimastvere vald Jõgeva vald Kõpp, Juhan. Laiuse kihelkonna ajalugu. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1937. "Halduspiiride kaardiserver KUPITS". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2011. Vaadatud 24. septembril 2011. Eesti Ajalooarhiiv. Eesti ala valdade register
Elva Eesti Kodanike Komitee

Elva Eesti Kodanike Komitee asutati 12. juulil 1989. Komitee registreeris 5383 Eesti Vabariigi kodanikku ja 303 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat. Ville Sonn (esimees) Arvo Mälberg (aseesimees) Olev Volmer (vanemregistreerija) Maris Sarv (kirjatoimetaja) Julius Illus Kaupo Saue Endel Jaanus Lembit Abel Eesti Kongress. Siis ja praegu. Tallinn. Eesti Vabariigi Riigikantselei, SE & JS, Tallinn 2000. Lk. 481.
Avinurme Eesti Kodanike Komitee

Avinurme Eesti Kodanike Komitee asutati 27. juulil 1989. Komitee registreeris 1960 Eesti Vabariigi kodanikku ja koos Torma Eesti Kodanike Komiteega 40 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat. Tiit Saare (esimees) Mart Kalaus (vanemregistreerija) Ain Kalaus (kirjatoimetaja) Rein Rebane August Paas Arvi Karu Leili Kallavus Erich Pukk Udo Mesi Eesti Kongress. Siis ja praegu. Tallinn. Eesti Vabariigi Riigikantselei, SE & JS, Tallinn 2000. Lk. 481.
Jõgeva Eesti Kodanike Komitee

Jõgeva Eesti Kodanike Komitee asutati 26. juulil 1989. Komitee registreeris 5900 Eesti Vabariigi kodanikku ja 300 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat. Liia Linkiene (esimees) Eneli Volmre (vanemregistreerija) Aili Rütter (kirjatoimetaja) Tiiu Volmre Eesti Kongress. Siis ja praegu. Tallinn. Eesti Vabariigi Riigikantselei, SE & JS, Tallinn 2000. Lk. 481.
Tüüp 82

﻿ Tüüp 82 oli Briti sõjalaevade klass Tüüp 82 on Hiina versioon Poola püstolkuulipildujast PM-63 RAK Tüüp 82 on Hiina Rahvaarmee veouato Tüüp 82 on Hiina Rahvaarmee 30 lasuline 130 mm mitmelasuline raketiheitja Tüüp 82 oli VolksWagen Kübelwageni tehasekood Tüüp 82 on Jaapani juhtimissoomuk Tüüp 82 on üks tähistus Põhja-Korea ujuvtanki PT-85 kohta
Kambja Eesti Kodanike Komitee

Kambja Eesti Kodanike Komitee asutati 30. novembril 1989. Komitee registreeris 2997 Eesti Vabariigi kodanikku ja 33 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat. Harri Henn (esimees) Enno Soodla (aseesimees) Maie Kajalaid (vanemregistreerija) Lembit Jakobson (kirjatoimetaja) Heiki Kortspärn Eesti Kongress. Siis ja praegu. Tallinn. Eesti Vabariigi Riigikantselei, SE & JS, Tallinn 2000. Lk. 481.
Kodavere Eesti Kodanike Komitee

Kodavere Eesti Kodanike Komitee asutati 9. juulil 1989. Komitee registreeris 2814 Eesti Vabariigi kodanikku ja 95 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat. Valter Vunk (esimees) Maime Sau (kirjatoimetaja) Virve Jõgeva (vanemregistreerija) Malle Hilpus Helle Lätt Maime Sau Marje Vahi Eesti Kongress. Siis ja praegu. Tallinn. Eesti Vabariigi Riigikantselei, SE & JS, Tallinn 2000. Lk. 481.
Kursi Eesti Kodanike Komitee

Kursi Eesti Kodanike Komitee asutati 27. juulil 1989. Komitee registreeris 2113 Eesti Vabariigi kodanikku ja 124 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat. Olev Mölder (esimees) Tiit Vanakõrts (aseesimees) Mari-Liis Rumvolt (vanemregistreerija) Jaan Päärt (kirjatoimetaja) Jaak Janno Ants Piiroja Raimo Niilo Hannes Hiljurand Rein Põldmaa Eesti Kongress. Siis ja praegu. Tallinn. Eesti Vabariigi Riigikantselei, SE & JS, Tallinn 2000. Lk. 481.
Leebiku mõis

Leebiku mõis (saksa keeles Abenkat) oli rüütlimõis Helme kihelkonnas Viljandimaal. Mõisa on esmamainitud 1531. aastal. Keskajast kuni 17. sajandi keskpaigani kuulus mõis Strykidele, 1919. aastal oli omanik Iwan Hendrikson. Mõis on nimetatud Eberhard Klebecki järgi. Leebiku vald Mõisarentnik Märt Jacoby kiri landratihärrale
Leebiku vald

Leebiku vald (saksa keeles Gemeinde Abenkat) oli vald Helme kihelkonnas Viljandimaal ja Valga maakonnas. Vallamaja asus Leebiku külas. 1921. aastal arvati Leebiku vald Valga maakonna koosseisu. 1. aprillil 1939 arvati vald uue Põdrala valla koosseisu. 1939. aasta vallareformiga moodustati senise Leebiku valla maa-alast; senise Riidaja valla maa-alast; osaliselt senise Lõve valla maa-alast; senise Patküla valla senise Leebiku valla kahe tüki vahel asuva lahustüki ja Väike-Emajõe ääres asuva lahustüki Peedukse, Liiva, Suitso, Pikasilla koolimaa nr. 38, nr. 15 ja Parve talude maa-aladest; osaliselt senise Suislepa valla maa-aladest; osaliselt senise Kärstna valla maa-aladest; seniste Helme ja Jõgeveste valla maa-aladest Põdrala vald. Leebiku vallas on sündinud sõjaväelased Jaan Unt ja Johann Paul, konsulaarametnik Adolf Stafenau, diplomaat Peeter Jõgi. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Riidaja vald

Riidaja vald (saksa keeles Gemeinde Morsel-Podrigel) oli vald Helme kihelkonnas Viljandimaal, hiljem Valgamaal. Vallamaja asus tänapäeva Reti küla aladel. 1. aprillil 1939 arvati vald uue Põdrala valla koosseisu. Tuntud inimestest on vallas sündinud vaimulik Jaak Taul, etnoloog ja sõjaväelane Ferdinand Linnus, näitleja Meta Luts, haridustegelane ja poliitik Andres Dido. Maa-ameti kaardirakendused
Albrecht I (Braunschweig-Grubenhagen)

Albrecht I (umbes 1339 – arvatavasti 1383) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst. Ta valitses aastast 1361 kuni oma surmani.
Erich I (Braunschweig-Grubenhagen)

Erich I (hüüdnimega Võitja; umbes 1383 – 28. mai 1427) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst.
Matti Aho

Matti Olavi Aho (29. mai 1934 Kanneljärvi vald, Viiburi lään (praegu Roštšino vald, Viiburi rajoon, Leningradi oblast, Venemaa) – 23. veebruar 1984 Helsingi) oli Soome poksija. Aho oli kokku viiekordne Soome meister – aastatel 1956, 1958 ja 1960 poolraskekaalus (kuni 81 kg) ning aastatel 1957 ja 1961 raskekaalus (üle 81 kg). Ta sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1955. aastal III koha. Aho osales kokku kaks korda Eesti NSV - Soome sõpruskohtumistel. Ta võitis oma kohtumise 1958. aastal ning kaotas oma kohtumise 1962. aastal. Aho osales 1960. aasta Rooma olümpiamängudel poolraskekaalus (kuni 81 kg), kuid kaotas oma kohtumise II ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ka Matti Aho vend Viljo oli tuntud Soome poksija.
Viljo Aho

Viljo Johannes Aho (2. november 1932 Kanneljärvi vallas Viiburi läänis (praegu Roštšino vald, Viiburi rajoon, Leningradi oblast, Venemaa) – 23. veebruar 2013 Sysmä) oli Soome poksija. Aho oli 1961. aastal Soome meister I keskkaalus (kuni 71 kg). Ta sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 1960. aastal III koha ja 1957. aastal III koha. Aho osales kokku kaks korda Eesti NSV – Soome sõpruskohtumistel ning kaotas oma mõlema kohtumise – nii 1959. aastal kui ka 1960. aastal. Aho osales 1960. aasta Rooma olümpiamängudel II kergekeskkaalus (kuni 67 kg), kuid kaotas II ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ka Viljo Aho vend Matti oli tuntud Soome poksija.
Ernst I

Ernst I on olnud mitme valitseja nimi: Ernst I, rajakrahv Nordgaus Ernst I, Švaabi hertsog 1012–1015 Ernst I, Göttingeni vürst 1344–1367 Ernst I, Grubenhageni vürst 1322–1361 Ernst I, Anhalt-Dessau vürst (suri 1516) Ernst I, Badeni markkrahv 1515–1533 ja Baden-Durlachi markkrahv 1533. aastal Ernst I, Lüneburgi vürst 1520–1546 Ernst I, Saksi-Gotha hertsog 1640–1672 ja Saksi-Gotha-Altenburgi hertsog 1672–1675 Ernst I, Hessen-Rheinfels-Rotenburgi maakrahv 1658–1693 Ernst I, Saksi-Coburg-Saalfeldi hertsog 1806–1826 ning Saksi-Coburgi ja Gotha hertsog 1826–1844 Ernst I, Saksi-Altenburgi hertsog 1853–1908 Ernst Ernst II
Heinrich III (Braunschweig-Grubenhagen)

Heinrich III (1416–1464) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst aastast 1427 kuni oma surmani. Heinrich abiellus enne 27. juunit 1457 Sagani hertsogi Johann I tütre Margaretega (1415/25 – 9. mai 1497). Heinrich oli tema kolmas abikaasa. Neil oli kaks poega: Otto (sündinud aastal 1458; suri lapsena) Heinrich (1460–1526)
Väinö Järvenpää

Väinö Kalevi Järvenpää (hüüdnimega "Väiski"; sündinud 25. september 1933 Ii vald – 30. jaanuar 1994) oli Soome poksija. Järvenpää oli aastatel 1959 ja 1961 Soome meister I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg). Ta sai kergekaalus (kuni 60 kg) 1955. aastal ja I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1958. aastal II koha. Järvenpää osales ühe korra Eesti NSV - Soome sõpruskohtumistel ning võitis oma kohtumise 1960. aastal. Järvenpää osales 1960. aasta Rooma olümpiamängudel kergekaalus (kuni 60 kg), kuid kaotas I ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 1959. aastal Luzernis 13. Euroopa meistrivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg), kuid kaotas II ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 1961. aastal Belgradis 14. Euroopa meistrivõistlustel poksis I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg), kuid kaotas II ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Väinö Järvenpää veebisaidil Olympedia (inglise)
Horsens

Horsens on linn Taanis Kesk-Jüütimaa piirkonnas, Horsensi valla keskus. Asub Jüüti poolsaare idaosas. Horsensi on kirjalikult esmamainitud 12. sajandil kujul Horsenes. Linnas on tubaka- ja metallitööstuse tehased. Horsensis toimub igal aastal Euroopa keskajafestival. Linnas mängib jalgpalliklubi AC Horsens. Linnas on sündinud Vitus Bering. https://www.statbank.dk/BY1 Horsensi koduleht
554

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 520. aastad | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 550 | 551 | 552 | 553 | 554 | 555 | 556 | 557 | 558 | ► | ►► 554. aasta (DLIV) oli Juliuse kalendri järgi aasta, mis algas neljapäeval. Arvu 554 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Lõppes Gooti sõda ... Agila I, läänegootide kuningas
553

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 520. aastad | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 549 | 550 | 551 | 552 | 553 | 554 | 555 | 556 | 557 | ► | ►► 553. aasta Bütsantsi võimu keskuseks Itaalias sai Ravenna. Langes Idagootide kuningriik. ... ... Gelimer, Vandaalide riigi viimane kuningas
552

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 520. aastad | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 548 | 549 | 550 | 551 | 552 | 553 | 554 | 555 | 556 | ► | ►► 552. aasta (DLII) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas esmaspäeval. Arvu 552 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Väike Bütsantsi sõjavägi (ca 2000 meest) maabus Liberiuse juhtimisel Hispaanias. Nad vallutasid Cartagena ja teisi asulaid Hispaania lõunarannikul. Selle sõjakäiguga jõudis Bütsantsi territoriaalne ekspansioon oma haripunkti. Busta Gallorumi lahing Idagootide ja Bütsantsi vahel. ... ... Totila, idagootide kuningas
Jaan Tamm (muusikategelane)

Jaan Tamm (12. jaanuar 1875 Kuressaare küla, Tarvastu vald – 17. veebruar 1933) oli eesti muusikategelane, Peterburi ja Tallinna konservatooriumi professor. Ta õppis Tarvastu kihelkonnakoolis ja Hugo Treffneri gümnaasiumis ning aastatel 1891–1897 Peterburi konservatooriumis metsasarveklassis. Pärast konservatooriumi lõpetamist töötas ta Peterburi konservatooriumis õppejõuna, sealhulgas aastast 1908 professorina. Lisaks oli ta aastatel 1897–1918 keisri õueorkestri ja 1918–1919 Peterburi Maria teatri solist. 1920. aastal naasis ta kodumaale, kus sai Tallinna kõrgema muusikakooli professoriks ja 1923. aastal Tallinna konservatooriumi direktoriks, kellena töötas kuni surmani. Ta maeti algul Kalamaja kalmistule ning 25. juulil 1960 maeti ümber Metsakalmistule. Tema õed olid laulja Aino Tamm ning seltskonnategelane ja kodundusõpetaja, üks Naiskodukaitse ja Kodutütarde liikumise asutajaid Mari Raamot. Jaan Tamme nimeline puhkpillikvintett Kultuurimälestis nr 1120 "Jaan Tamme (1875-1933) haud"
Martti Lehtevä

Martti Alvari Lehtevä (4. juuni 1931 Helsingi – 21. juuli 2022) oli Soome poksija. Lehtevä oli 1958. aastal Soome meister I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg). Ta sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1952. aastal III koha. Lehtevä osales ühe korra Eesti NSV - Soome sõpruskohtumistel ning kaotas oma kohtumise 1959. aastal. Lehtevä osales 1960. aasta Rooma olümpiamängudel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg), kuid kaotas I ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 1959. aastal Luzernis 13. Euroopa meistrivõistlustel poksis I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg), kuid kaotas I ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Martti Lehtevä veebisaidil Olympedia (inglise)
Erkki Meronen

Erkki Meronen (sündinud 4. septembril 1952) on soome poksikohtunik ja endine poksija. Meronen oli Soome meister kergekaalus (kuni 60 kg) 1971. aastal. Meronen poksis oktoobrist 1971 kuni veebruarini 1978 elukutselisena. Ta pidas kokku 39 kohtumist, millest võitis 36 (neist 13 nokaudiga) ning kaotas 3 (need kõik nokaudiga) kohtumist. Meronen tegutseb praeguseni poksikohtunikuna. Ka Erkki Merose vennad Kari ja Risto olid tuntud Soome poksijad. Erkki Meronen veebisaidil BoxRec (inglise)
August Topman

August Topman (10. juuli 1882 Lõpemetsa – 8. september 1968 Tallinn) oli eesti helilooja, organist, koorijuht ja muusikapedagoog. August Topman sündis Lõpemetsa külas Kabala vallas Rapla kihelkonnas kooliõpetaja Jüri Topmanni peres. 1904. aastal lõpetas Topman Peterburi Konservatooriumi Louis Homiliuse oreliklassi ning 1911. aastal kompositsiooni eriala Anatoli Ljadovi ja Jāzeps Vītolsi juures. 1904–1937 oli organist Tallinna Jaani kirikus ning ka Tallinna Peeter Suure merekindluse kapellmeister. 1937. aastal lahkus ta organisti kohalt ja Tallinna Jaani kogudusest ning läks üle piiskoplikku Toomkogudusse. Lisaks oli ta vahemikus 1907–1931 muusikaõpetaja erinevates Tallinna koolides. Aastal 1919 oli ta Tallinna Kõrgema Muusikakooli asutajaliige. Samast aastast töötas Topman seal oreli ja muusikateooria õppejõuna. 1925. aastal sai professoriks. August Topman oli alates 1. veebruarist 1940 Kaitseliidu muusikapealik (Kaitseliidu ülema käskkiri 23. jaanuarist 1940). 1950. aastatel oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi professor. Tema õpilaste hulka kuuluvad näiteks Juhan Jürme, Johannes Hiob, Edgar Arro, Villem Kapp, Hugo Lepnurm, Hella Tedder ja ka Veljo Tormis. 1957 Eesti NSV teeneline kunstitegelane Prof. A. Topman astus Jaani kogudusest välja. Rahvaleht, 2. aprill 1937, nr. 39, lk. 1. August Topman Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Juri Koroljov (kabetaja)

Juri Koroljov (vene keeles Юрий Королёв, sündinud 4. augustil 1958 Vladimiris) on Venemaa kabetaja, 2003. aasta maailmameister Vene kabes. Матч-реванш на звание Чемпиона мира по шашкам "64", Sahha (Jakuudi) Vabariigi Riiklik kehakultuuri- ja spordikomitee, Jakutsk, 2004