laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Heitgaas

Heitgaas (inglise exhaust gas, waste gas) on atmosfääri lenduv kütuse põlemise või tootmise gaasiline jääk- või kõrvalsaadus, mis sisaldab kahjulikke aineid ja vajab puhastamist. Heitgaasid võivad olla ka looduslikku päritolu (tekivad nt äikese, vulkaanilise tegevuse ja mikrobioloogiliste protsesside tagajärjel). Heitgaasid kahjustavad ökosüsteeme ja elusolendite (sh inimese) tervist, põhjustavad happevihmu ja kasvuhoonenähtust. Kütused sisaldavad enamasti 30–90% süsinikku, vähem vesinikku, lämmastikku, hapniku ja väävlit. Lisaks sellele on enamikus kütustes ka suurem või väiksem mineraalosa. Kütuste põlemisel tekib enamasti CO2, H2O, CO, SO2, NO, mitmesuguseid süsivesinikke (sh vähktõbe põhjustavat bensopüreeni) ja tuhka. Tuha koostisosadeks on peaaegu kõik perioodilisussüsteemi elemendid, nende hulgas ka väga haruldasi ja isegi radioaktiivseid ühendeid. Peene tuhk võib tuulega levida kilomeetreid eemale ja katta väga suuri alasid. Saasteaineid satub õhke vulkaanidest või põlemisprotsesside, hingamise, mädanemise, kõdunemise ja mitmesuguste bakteriaalsete protsesside käigus. Äikese tõttu tekib õhku lämmastikoksiide, vulkaanidest eraldub SO2. Paljude bioloogiliste protsesside käigus tekivad H2S, CO, CO2 ja NH3. Vääveldioksiid on terava lõhnaga mürgine gaas, mis tekib kütuste põletamisel. SO2 tekitab bronhiiti, hingeldust ja silmapõletikke. Vääveldioksiid lagundab taimedes klorofülli, mille tagajärjel muutuvad taimed pruuniks ja hukkuvad. Lämmastikdioksiidi või osooni mõjul oksüdeerub see vääveltrioksiidiks (SO3), millest veega moodustuvad happesademete põhikomponendid. Vingugaas on väga mürgine põlev gaas, mis tekib kütuste põlemisel mootorites ja hapnikuvaestes kohtades (nt tulekahju korral tarbitakse kinnises ruumis kiiresti enamus hapnikku ära). Sissehingamisel tekitab süsinikoksiid vingumürgistust (CO moodustab väga püsiva ühendi vere hemoglobiiniga, mis kaotab seejärel võime hapnikku siduda). Mürgistusega kaasneb peavalu ja -pööritus ning teadvuse kadu. Esmaabiks on värske õhk. Divesiniksulfiid on mädamunalõhnaga ülimürgine gaas, mis tekib vulkaanides ja veekogudes mikroorganismide elutegevuse ning orgaanilise aine lagunemise käigus. Puhas divesiniksulfiid tapab silmapilkselt, lõhustades vere hemoglobiini. NO moodustub sisepõlemismootorites ja ühineb iseeneslikult õhuhapnikuga, andes NO2. NO2 tekib ka äikese tulemusena. N2O tekib lämmastikväetistest. NO2 reageerimisel õhuniiskuse või vihmaveega tekib samuti happesademete põhikomponente. Õhusaasteained Transport Sudu Eesti põllumajandusentsüklopeedia 1. köide. 1998. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 04.12.2011)
Duratiivne situatsioon

Duratiivne situatsioon on keeleteaduses situatsioon, mis kestab praegusel hetkel. Duratiivne situatsioon on dünaamilise situatsiooni üks allüksus, kuulub tegevuslaadide hulka. Pardid ujuvad maja taga tiigis. Peenral kasvavad lopsakad kurgid. Toome emaga rehad ja hakkame riisuma. Duratiivide korral näitab mas-tarind tegevuse jätkuvust, tegevuse lõpp nihkub järelikult tulevikku. Olime lõkkele hagu toomas, kui päike loojuma hakkas. Tüdrukud olid tantsimas, kui isa neile helistas. Lapsed olid õppimas, kui ema neid kööki sööma kutsus. M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. § 485.
Kodu

See artikkel räägib elukohast. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Kodu (täpsustus). Kodu on alaline elukoht või pelgupaik. Kui kodu all peetakse silmas maja või korterit, on see tavaliselt paik, kus inimene või perekond saab puhata ning hoida oma isiklikku vara. Enamikus tänapäeva kodudest on hügieeniruumid (WC, vannituba, dušinurk) ja koht toiduvalmistamiseks (köök, väliköök vms). Ka paljudel teistel loomadel on kodud, olgu siis metsikus looduses või koduloomadel inimeste juures. Samuti kõneldakse kodust geograafilise piirkonna tähenduses (olgu see siis küla, linnajagu, linn või maa), kus keegi on üles kasvanud või millega tajub ühtekuuluvustunnet. Analoogiliselt kõneldakse looma looduslikust elukeskkonnast kui kodust (näiteks "kaameli kodu on kõrb"). Ülekantud tähenduses võidakse koduks pidada mitte füüsilist kohta, vaid vaimset või emotsionaalset seisundit, milles tuntakse end mugavalt ja rahulikult. Seda kutsutakse ka kodutundeks. Kodu on inimesele tavaliselt psühholoogiliselt tähtis. Kodust eemal võidakse tunda koduigatsust. Mõnes kultuuris pole inimestel alalisi kodusid, näiteks rändrahvastel.
Des-vorm

des-vorm (ka gerundiiv) on eesti grammatikas tegusõna käändeline vorm, mis esineb lauses määrusena. See on ajamääruslik lauselühend. des-vormi kasutatakse samaaegseid tegevusi väljendavate lausete lühendamiseks: Kui päevitasin Pärnu rannas, lugesin läbi huvitava raamatu > Pärnu rannas päevitades lugesin läbi huvitava raamatu. des-vormi tunnusel on kolm varianti: des, tes, es. Nende valik sõltub samadest asjaoludest nagu da-tegevusnime variantide valik. des kui da-tegevusnimes da, rääki/da – rääki/des tes kui da-tegevusnimes ta, hüpa/ta – hüpa/tes es kui da-tegevusnimes a, süü/a – süü/es des-vormiga väljendatakse samaaegselt toimuvat tegevust ja seda iseloomustavat tegevust: Lauldes ja joostes möödusid lapsed mu aia tagant. des-vorm ja des-tarind, s.o des-vormis peasõnaga infiniittarind, väljendavad harilikult põhilause sündmusega samaaegset sündmust. Muiates ütles ta järgmised sõnad. põhilause sündmusega vahetult eelnevat sündmust. Jõudes mõtetega nii kaugele, tundis ta piinlikkust. põhilause sündmusega vahetult järgnevat sündmust. Ta läks kiige juurde, seades end sellele istuma. Nii nagu muud infiniittarindid on ka des-tarindid referentsiaalselt kas sõltuvad või sõltumatud. Üldjuhul on sõltuva des-tarindi lähtelause alus täiesti identne põhilause tegevussubjektiga: Õhtul toas istudes / Jaan istus õhtul toas / mõtles Jaan sellele kaua. Üksikute pooleldi määrsõnastunud des-vormide korral on des-tarindi lähtelause grammatiline subjekt identne põhilause tegevusobjektiga: Raivo lõi pudeli kolksudes / Pudel kolksus / lauale. Passiivse transitiivse lähtelause puhul võib põhilause tegevussubjekt olla erandjuhul identne des-tarindi lähtelause tegevusobjektiga: Kartulid läksid keetes / Kartulid keedeti / pehmeks. Sõltumatu des-tarind, mille lähtelause tegevussubjekti referent ei ole identne põhilause tegevussubjekti referendiga, sisaldab tänapäeva eesti keeles suhteliselt regulaarselt ainult sihitut tegusõna, näiteks loojuma. Lähtelause tegevussubjekt saab des-tarindis omastavalise vormi: Päikese loojudes / Päike loojus / läks ilm jahedaks. Umbisikuline tegumood Mati Erelt, Tiiu Erelt, Kristiina Ross. 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut
Dünaamiline situatsioon

Dünaamiline situatsioon on teatud aja jooksul toimuv, muutlik olukord, mida lauses tähistab dünaamiline verb ja mis näitab tegevuslaadi tunnust. Dünaamilisele situatsioonile vastandub staatiline situatsioon, mis väljendab ajas püsivaid olukordi. Dünaamilisi situatsioone on erisuguseid: duratiivne situatsioon on jätkuv, kestev. Duratiivsete verbide kõrval kasutatakse duratiivsete situatsioonide tähistamiseks tihti mas-tarindit, mis näitab tegevuse jätkuvust, tegevuse lõpp nihkub järelikult tulevikku: Uus tee on valmimas momentaanne situatsioon on kohene, mittekestev - tulevikku liigub nii lõpp kui ka kogu tegevus: Isa on koju tulemas. punktuaalne situatsioon on täpne, kestuseta. Tüüpilised kestuseta on seisundimuutust väljendavad verbid: Uudised algavad kell seitse. Kestvad dünaamilised situatsioonid jagunevad järgmiselt: kontinuatiivne situatsioon on pidev: Kas siin kajab ka?; Loeng kestis mitu tundi. iteratiivne situatsioon on korduv: Maa keerleb ümber päikese. Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri.Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. Lk-d 22-23. Siin lk 22. Erelt, jt. Lk 23. Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri.Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. Lk-d 22-23.
Hillar Põld

Hillar Hans Põld (7. september 1911 Kose, Kose kihelkond – 29. aprill 1980 Tallinn) oli eesti vaimulik ja Usuteaduse Instituudi professor. Ta lõpetas 1929. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi ja 1935 Tallinna Konservatooriumi klaveriklassi klaverkunstniku diplomiga. Õppis aastatel 1935–1940 ja 1942–1943 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (cand. theol.). Prooviaasta oli ta Tartu Peetri koguduse II pihtkonnas õpetaja Jaan Muru juures. Ordineeriti 4. aprillil 1943 Tallinna Piiskoplikus Toomkirikus piiskop Johan Kõpu poolt. Oli aastatel 1943–1944 Tartu Pauluse koguduse I pihtkonna abiõpetaja, 1944 Mõisaküla koguduse õpetaja asetäitja, 1945-1953 Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja, 1945–1953 Pärnu praostkonna praosti kohusetäitja, 1946 Tori koguduse hooldajaõpetaja, 1953–1974 Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja, 1974–1980 Juuru Mihkli koguduse õpetaja ja Vahastu koguduse hooldajaõpetaja ning 1974–1977 Ida-Harju praostkonna abipraost. Lisaks oli ta Usuteaduse Instituudi ajaloolise usuteaduse õppeülesannete täitja 1955–1962, nimetatud professoriks (tõenäoliselt) 1962–1980. Oli samuti EELK piiblitõlke- ja agendakomisjoni liige. Ta kuulus ka Eesti Kristlikusse Üliõpilasühingusse (esimees 1937–1940) ja Eesti Akadeemilisse Usuteadlaste Seltsi. Hillar Põld suri 29. aprillil 1980 Tallinnas ja ta on maetud Simuna kirikuaeda. Tema isa Harald Põld oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja ja Eesti Misjoni Seltsi välismisjoni juhataja, onu Peeter Põld oli teoloogiharidusega eesti kooli-, karskus- ja riigitegelane. Tema vend Eerik Põld oli kunstiajaloolane ja restauraator, teine vend Naan (Naatan) Põld oli Hamburgi muusikaülikooli lauluprofessor ning oratooriumide ja kantaatide solist. Hillar Põld laulatati 1943. aastal Tori kirikus Irene Reidakuga, Püha Jakobi koguduse ja Tori koguduse õpetaja Juhan Reidaku tütrega. Sellest abielust sündisid lapsed Joel Siimo (1944) ja Anna Leena (1947–2002). Leseks jäänuna abiellus ta uuesti ja laulatati 1977. aastal Juuru kirikus Selma Sotnikuga. "Riho Saard. Hillar Põld – 100. 2. osa. – Eesti Kirik 7.09.2011". EELK Pärnu Eliisabeti kogudus https://web.archive.org/web/20131009143417/http://www.eelk.ee/~eelk96/tekstid/ajalugu.htm "Riho Saard. Hillar Põld – 100. 1. osa. – Eesti Kirik 31.08.2011". Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Riho Saard. Hillar Põld – 100. 1. osa. – Eesti Kirik 31.08.2011 Riho Saard. Hillar Põld – 100. 2. osa. – Eesti Kirik 7.09.2011 Riho Saard. Hillar Põld – 100. 3. osa. – Eesti Kirik 14.09.2011 Riho Saard. Hillar Põld – 100. 4. osa. – Eesti Kirik 21.09.2011 Riho Saard. Hillar Põld – 100. 5. osa. – Eesti Kirik 28.09.2011
Eva Biaudet

Eva Rita Katarina Biaudet [biod'ee] (sündinud 27. veebruaril 1961 Helsingis) on Soome poliitik, Soome Rootsi Rahvapartei liige. 1989–1996 oli Biaudet Helsingi linnanõukogu liige ja 1990–1994 Soome Rootsi Rahvapartei asepresident. Ta oli aastatel 1991–2006 Eduskunna liige ning 1999–2000 ja 2002–2003 Paavo Lippose teises valitsuses sotsiaalhooldus- ja tervishoiuminister. 2006. aasta presidendivalimiste teises voorus toetas ta Tarja Halost. 2010–2015 oli ta Soome vähemuste volinik. Tema valimised tekitasid protesti, sest tal ei ole kõrgharidust ja niisugusel inimesel pole lubatud sellel ametikohal töötada. Biaudet on õigusteadust õppinud, aga pole kraadi kaitsnud. Biaudet'le anti eriluba sellel kohal töötada ja kaebus jäeti rahuldamata. Vähemuste volinikuna palus Biaudet algatada eeluurimine Pohja kirikukihelkonna evangeelse luterliku vikaari Juha Molari suhtes, kuna tema blogi õhutavat vaenu, ja Põlissoomlaste parlamendisaadiku Teuvo Hakkaraise suhtes, kuna ta õhutavat vaenu moslemite vastu. Politsei ei pidanud kummalgi juhul vajalikuks kriminaalasja algatada. Eva Biaudet oli Soome Rootsi Rahvapartei presidendikandidaat 2012. aasta jaanuaris toimunud valimistel, kogudes 1. voorus 2,7% häältest. Tema abikaasa on Thomas Forsström. Paaril on neli last: Amanda ja Julia (1991), David (1992) ja Simon (2000). Eva Biaudet Eduskunna lehel
Statsionaarne olek

Statsionaarne olek ehk püsiolek on süsteemi olek, mille puhul tema karakteristikud ajas ei muutu. Statsionaarne olek (keemia) Statsionaarne olek (füüsika)
Statsionaarne olek (keemia)

Statsionaarne olek ehk püsiolek keemilise süsteemi selline olek, kui süsteemi karakteristikud on ajas muutumatud, ehkki protsess ajas jätkub. Statsionaarne olek on võimalik, kui toimub ainete püsiv läbivool süsteemist (näiteks läbivoolu reaktor). Statsionaarne olek erineb keemilisest tasakaalust sellepoolest, et tasakaaluolekus produktide moodustumise ja vastupidise pöördreaktsiooni kiirused on võrdsed. Keemilises kineetikas osutub teatud juhtudel otstarbekaks kasutada statsionaarse oleku lähendust. Näiteks astmelised reaktsioonid, milles osalevad aktiivsed intermediaadid (tihti karbokatioonid, karbanioonid, vabad radikaalid jmt), mille tekke kiirus on väike, kuid suure reaktsioonivõime tõttu reageerivad kiiresti edasi andes produkti. Seetõttu püsib protsessi jooksul intermediaadi väga madal praktiliselt muutumatu kontsentratsioon. See on olukord, kus suletud süsteemis toimub rida keemilisi reaktsioone, kuid intermediaadi sisaldus süsteemis saavutab väga lühikese algperioodi jooksul mingi püsivalt madala kontsentratsiooni, mida saab vaadelda lähedasena statsionaarsele olekule. Seejuures teised süsteemi karakteristikud ajas muutuvad. Taoline olukord lihtsustab kineetiliste võrrandite lahendamist. Võtame lihtsa näite. Kaks pöördumatut esimest järku reaktsiooni: A → B → C kiiruskonstantidega k1 ja k2 Vastavad kineetilised võrrandid saame: d[A]/dt = -k1[A] d[B]/dt = k1[A] – k2[B] d[C]/dt = k2[B] algmomendil (t=0) on lähtekontsentratsioonid [B]0 = [C]0 = 0 Postuleerides, et statsionaarses olekus (k1 << k2) intermediaadi B kontsentratsioon praktiliselt ei muutu, seega d[B]/dt = 0, siis edasi k1[A] – k2[B] = 0 ja siit [B] = k1/k2[A] ja edasi d[C]/dt = k1[A] ning integreerimisel saame [ C ] = [ A ] 0 ( 1 − e − k 1 t ) {\displaystyle [C]=[A]_{0}\left(1-e^{-k_{1}t}\right)} Siit nähtub, et kiirust limiteeriv staadium määrab kogu protsessi kineetika. Võrdle kineetilisi võrrandeid juhuga, kui B on järjestikuste reaktsioonide vaheprodukt (k1 ~ k2) ja ei saa kasutada statsionaarse oleku lähendust. Reaktsiooni kiiruskonstant Astmeline reaktsioon Intermediaat Konsekutiivsed reaktsioonid
Liia Lüdig

Liia Lüdig-Algvere (sündinud 16. mail 1950 Hiiumaal) on eesti maalikunstnik. Liia Lüdig on lõpetanud 1969. aastal Tallinna 21. Keskkooli füüsika eriklassi. Aastatel 1969–1970 õppis ta Silvia Jõgeveri käe all Tartu Kunstimuuseumi Kujutava Kunsti Kaugõppekursusel. Aastatel 1970–1972 ja 1974–1976 õppis ta Tartu Kunstikoolis, kus peamiseks õpetajaks oli Alfred Kongo. 1976. aastast õppis ta Mari-Liis Küla juhendamisel Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis (ERKI-s) teatridekoratsiooni erialal, mille vahetas 1979. aastal tahvelmaali eriala vastu, juhendajaks seal oli Enn Põldroos. 1982. aastal lõpetas ta ERKI maalikunstnik-pedagoogi diplomiga. Liia Lüdig joonistab ja maalib akvarelle ja õlimaale. Tema illustratsioone leidub ajakirja Akadeemia 1996. aasta esimeses numbris, Tiiu Jüriado raamatus "Luule on ime" (kirjastus Kentaur, ilmunud aastal 2006), Liina Vagula koostatud raamatus "Kirjad emale" (kirjastus Ilo, ilmunud aastal 2009) ja mujalgi. 2001. aastal valmis tal postkaardikomplekt "Aastaring vanal Hiiumaal" – 12 koopiat Hiiumaa-teemalistest akvarellidest (suurus 48x36) "Mälestuste mälestused", mis valmisid aastatel 1990–2000 koostöös Hiiumaa Muuseumi peavarahoidja Helgi Põlloga. Kunstniku teoseid asub Eesti Kunstifondis, Hiiumaa Muuseumis, erakogudes Eestis, Austraalias, Kanadas, Saksamaal, Soomes, Rootsis, Itaalias, USA-s ja Venemaal. Liia Lüdig on Eesti Kunstnike Liidu ja Eesti Maalikunstnike Liidu liige. Tema abikaasa on metallikunstnik Aado Algvere. Koduleht
Aado Algvere

Aado Algvere (sündinud 14. mail 1947) on eesti metallikunstnik. Tema abikaasa on maalikunstnik Liia Lüdig-Algvere. Koduleht
Valter Niilus

Valter Niilus (ka Valter Nilus; 1955. aastast Walter Niilus; 15. juuli 1913 Tallinn – 9. oktoober 1978 Upland (Los Angelese lähedal), USA) oli Eesti keeleteadlane, eesti filoloog. Valter Niilus oli tehnik-konstruktori poeg. 1932. aastal lõpetas Niilus Tallinnas J. Westholmi Gümnaasiumi, 1933–40 õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas eesti ja romaani keeli. Lõpetas ülikooli 1940. aastal magistrikraadiga, väitekiri "Põhja-Eesti ja Lõuna-Eesti murde vältuse erinevusest". TÜ doktorant. 1997. aastal[küsitav] kaitses ta TÜ-s meditsiinidoktori kraadi väitekirjaga "Clostridium difficile infection and intestinal microbial ecology". Niilus viibis 1938–40 stipendiaadina Pariisis Sorbonne'i ülikoolis, olles ühtlasi Pariisi Idakeelte Instituudis eesti keele lektor. Ta oli 1939–41 Akadeemilise Emakeele Seltsi teadussekretär ja 1939–40 ajakirja Eesti Keel toimetaja-sekretär, 1942–43 Postimehe kultuuriosakonna juhataja. Saksa võimud arreteerisid Niiluse koos teiste rahvuslastega põrandaalusest tegevusest osavõtu pärast ning ta viibis mõnda aega Tallinna Keskvanglas, kust vabanes Saksa vägede lahkumisel. Siirdus 1944 koos perekonnaga Saksamaale, kus oli eesti laagrikoolide organiseerijaid. Olles kutsutud USA armee juurde tsiviilohvitseriks, töötas ta Kanada immigratsiooniameti juures Heidelbergis ja Karlsruhes. 1950 läks Niilus USA-sse Californiasse, kus oli 1950–78 Claremont College'i raamatukogu ametnik ja abijuhataja ning vene keele lektor. Korraldas ka California Ülikoolis eesti keele kursusi. Niilus oli aktiivne Ameerika lääneranniku eestlaskonna huvide eest seisja ning Los Angelese Eesti Maja rajamise mõtte algatajaid. Ta koostas ülevaate Lõuna-California eestlaste tegevusest, oli Balti Uurimuste Edendamise Ühingu (AABS) ja ERK USA-s liige. Valter Niilus uuris lõunaeesti murdeid, eriti leivu keelesaare murrakut. Ta avaldas üle 10 teadustrükise. Leivu rahvas // Eesti Kirjandus (1935) 8 Leivu (Koiva) murde h-hääliku arengust // Eesti Keel (1936) 2 Heikki Ojansuu lõunaeesti murdekogudest // Eesti Keel (1937) 5 Choix de textes/dialectaux leivu // Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat (1936). Tartu, 1938 Reduplikatiivsõnadest // Eesti Keel (1938) 7–8 Keelegeograafiast ja eesti keeleatlasest // Eesti Kirjandus (1939) 3 Leivu murde eδa-adjektiivide pluurali partitiivist // Eesti Keel ja Kirjandus (1941) 3 Eesti Organisatsioonide Liit Läänerannikul // Lääneranniku eestlased. Toronto, 1959 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944" Tartu, 1994, III kd, lk 147 Nõmmera, E. J. "Walter E. Niilus 50.-a" Teataja (1963) 13. VII Põllusaar, A. "Walter Niilus. In memoriam" Vaba Eesti Sõna (1978) 19. X Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Ahti Niilisk

Ahti Niilisk (sündinud 10. juunil 1937 Haapsalus) on eesti füüsik. Ahti Niilisk on talupidaja poeg. 1955. aastal lõpetas Niilisk Haapsalu 1. Keskkooli, 1960 Tartu Ülikooli füüsika osakonna ning 1966 Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi aspirantuuri. 1971. aastal kaitses ta füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi. Niilisk oli 1961–63 ja 1966–67 Füüsika ja Astronoomia Instituudi nooremteadur, 1967–70 peainsener, 1970–71 vaneminsener, 1971–72 nooremteadur ja 1972–73 vanemteadur. 1973–90 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudi vanemteadur, 1980 ka Poola Teaduste Akadeemia uurimiskeskuse Unipress külalisteadur, 1990–2003 Füüsika Instituudi (aastast 1997 Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi) teadur. 2003. aastast on ta erakorraline vanemteadur, 2003 oli ka Hawaii Ülikooli (USA) külalisstipendiaat. Ahti Niiliski peamised uurimisvaldkonnad on kõrgrõhu mõju kristallide lisanditsentrite ja eksitonide optilistele omadustele, pooljuhtide fotoelektrilistele omadustele ja pooljuht-heterolaserite kiirguskarakteristikutele laias temperatuurivahemikus. Tema osalusel juurutati FI-s metoodika tahkiste optiliste ja elektriliste omaduste uurimiseks kuni 15-kilobaarise hüdrostaatilise rõhu korral temperatuurivahemikus 4,2–300 K. Ta on avaldanud üle 60 teadustrükise. 1982 Eesti NSV riiklik preemia (kollektiivis) 2012 Tartu Ülikooli medal 2017 Tartu Ülikooli aumärk Spectroscopic investigation of Cu+ and Ag+ centres in alkali halides under high hydrostatic Pressure. // Phys. Status Solidi 33 (1969) Luminescence decay time for Ga+ centres in alkali halides (kaasautor). // Phys. Status Solidi (b) 64 (1974) Effect of hydrostatic pressure on the emission properties of GaSb/AlGaSb DH diode lasers (kaasautor). // High Pressure Sci. and Technol. 2. Kiev, 1989 Active layer assessment of AlxGa1-x AsySb1-y/GaSb diode lasers from hydrostatic pressure measurements (kaasautor). // Semiconductor Sci. and Technol. (UK) (1990) 5 Large pressure effect on photoluminescence lines in 6H SiC:Ti crystals (kaasautor). // Solid State Comm. 88 (1993) Tehisteemandi saamisest ja kasutamisvõimalusest. // EFS-i aastaraamat 1993. Tartu, 1994 High-temperature atomic layer epitaxy from TiO2 from TiCl4 and H2O–H2O (kaasautor). // TA Toimetised. Füüsika. Matemaatika 52 (2003) XRD and micro-Raman study of ALD-grown ZrO2 and HfO2 thin films (kaasautor). // J. Cristal Growth (2004) Structural study of TiO2 thin filmsby micro-Raman spectroscopy (kaasautor). // Central Eur. J. Phys. 4 (2006) 1 Spectroscopic and Raman spectroscopic characterization od ALD grown TiO2 thin film (kaasautor). //. J. Int. Soc. Optical Eng. (2007) Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Eesti readuse biograafiline leksikon, 3. köide Ahti Niilisk Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Eesti erakondade kuuluvus rahvusvahelistesse organisatsioonidesse

Eesti erakondade kuuluvus rahvusvahelistesse organisatsioonidesse Eesti Reformierakond Eesti Reformierakond Eesti Keskerakond Eesti Keskerakond Isamaaliit Isamaaliit Isamaaliit Ühendus Vabariigi Eest - Res Publica Sotsiaaldemokraatlik Erakond Sotsiaaldemokraatlik Erakond Eestimaa Rahvaliit Eestimaa Ühendatud Vasakpartei Eestimaa Ühendatud Vasakpartei Eestimaa Ühendatud Vasakpartei