laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Valvi Strikaitienė

Valvi Strikaitienė (sündinud 18. aprillil 1937 Pärnus) on eesti tõlkija ja diplomaat. 1992–1996 oli ta Eesti Vabariigi esimene suursaadik Leedus pärast iseseisvumise taastamist. Valvi Strikaitienė on pärit Pärnust, ent elab Vilniuses. Ta lõpetas 1967. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi, tema diplomitöö teema oli "Koolinoorte lugemishuvid IV–VIII klassini". Eesti esimese iseseisvumise taastamise järgse suursaadikuna Leedus esitas ta oma volikirja 2. juunil 1992. Ta oli suursaadik kuni 1996. aasta septembrini, Eesti Vabariigi välisteenistusest lahkus ta 19. novembril 1996. Hiljem töötas ta Eesti Vilniuse saatkonnas kultuuri- ja pressinõunikuna. 3. juulil 1997 sai ta Leedu presidendi Algirdas Brazauskase otsusega Leedu kodakondsuse, tekitades sellega pretsedendi, sest mitte ükski Eesti suursaadiku tiitli kandja ei olnud seni oma kodakondsust vahetanud. Strikaitienė on olnud Leedu eestlaste seltside eestvedaja ja Sąjūdise liikumise toetaja. Ta on Leedu Kirjanike Liidu liige. 1996 Leedu suurvürsti Gediminase ordu suurkomandöririst 2006 Valgetähe III klassi teenetemärk Vytautas Bubnys, "Arberonas". Tallinn: Eesti Raamat, 1971 Kazys Saja, "Hei, pugege peitu!" ("Ei, slėpkitės!"). Tallinn: Eesti Raamat, 1973 (2. trükk 1977) Jonas Mačiukevičius, "Kell ei jää seisma" ("Laikrodžiai nesustoja"). (Koos Ilmar Vananurmega. Tallinn: Eesti Raamat, 1974 "Leedu muinasjutte". Tallinn: Eesti Raamat, 1974 Balys Sruoga, "Jumalate mets" ("Dievų miškas"). Tallinn: Eesti Raamat, 1976 Vytautas Petkevičius, "Leivast, armastusest ja vintpüssist" ("Apie duoną, meilę ir šautuvą"). Tallinn: Eesti Raamat, 1978 Vytautas Bubnys, "Suvetaeva all" ("Po vasaros dangum"). Tallinn: Eesti Raamat, 1979 Petras Cvirka, "Saladus" ("Paslaptis"). Tallinn: Eesti Raamat, 1981 Vytautas Bubnys, "Külvamata rukki õitsemine" ("Nesėtų rugių žydėjimas"). Tallinn: Eesti Raamat, 1983 Stasys Kašauskas, "Meie, Aadama lapsed" ("Mes, Adomo vaikai"). Loomingu Raamatukogu 39, 1985 Bronius Radzevičius, "Pilvede maa" ("Link debesios"). Tallinn: Eesti Raamat, 1987 Epp Alatalu, Suursaadik Strikaitiene sai Leedu kodakondsuse Postimees, 4. juuli 1997. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. august 2013. Vaadatud 1. juulil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Janek Tombak

Janek Tombak (sündinud 22. juulil 1976 Põltsamaal) on eesti jalgrattasportlane. Alustas treeninguid 12-aastaselt Põltsamaal Jõgevamaa jalgrattaklubi Centrum Põltsamaa osakonnas. Esimene treener oli Mallor Türna. Aastatel 1989–1995 juhendas teda Margus Ääremaa. 1999. aastal sõlmis Janek Tombak profilepingu Prantsusmaa jalgrattaklubiga Cofidis, mille ridades sõitis 2005. aastani. Osales kahel korral olümpiamängudel maanteesõidu grupisõidus. 2000. aasta Sydney mängudel katkestas, 2004. aastal Ateena olümpiamängudel aga sai 61. koha. Oma Ateena olümpiamängude võistlussärgi kinkis Tombak pärast mängudelt naasmist Põltsamaa linnale. Põltsamaa linnast ja inimestest, koostaja Merike Kask. Vali Press 2006 Janek Tombak – ProCyclingStats
Rukki tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Rukki tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Tänav algab Heina tänavalt, ristub Ristiku tänavaga ja lõpeb Aru tänaval. Rukki tänav on ligikaudu 420 meetri pikkune. Rukki tänav sai nime 25. veebruaril 1941. Rukki tänav 17 asub lasteaed Rukkirääk. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 109
Waldemar von Lemm

Waldemar von Lemm (9. aprill (ukj 21. aprill) 1881 Tallinn – 3. aprill 1965 Lübeck) oli baltisaksa päritolu arhitekt ja insener. Ta õppis Peterburis Wiedemanni gümnaasiumis. Lõpetas aastal 1905 arhitektina Riia Polütehnilise Instituudi ja aastal 1909 insenerina Dresdeni Tehnikaülikooli. Alustas tööd arhitektina aastal 1911 Tallinnas firmas Boustedt & Lemm, mis projekteeris peamiselt elumaju. Hiljem töötas ta Lübeckis ja Hamburgis. Ta suri aastal 1965 Lübeckis. 1911 – Peeter Süda tänav 9 1912 – Vene tänav 7 1913 – Toom-Kuninga tänav 20a Ta abiellus 22. juulil / 4. augustil 1913 Elisabeth Marie Helene Dehioga. Tema isa Carl Joseph Lemm oli Tallinna Rüütli ja Toomkoguduse abiõpetaja, onu Daniel Burchard Lemm oli Kadrina, Kuressaare ning Tallinna Rüütli ja Toomkoguduse õpetaja ning Eestimaa kindralsuperintendent, õemees (õe Emilie Wilhelmine abikaasa) Richard Georg von Hirschhausen oli Rakvere Kolmainu koguduse ja Reigi Jeesuse koguduse õpetaja. Lemm Elamu P. Süda tänav 9 kultuurimälestiste riiklikus registris Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996 https://eelk.ee/elulood/Lemm_carl.html
Rukki tänav

Rukki tänav on mitme tänava nimi Eestis: Rukki tänav Elvas Rukki tänav Rakveres Rukki tänav Tallinnas Rukki tänav Tartus Rukki tee
Kaera tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kaera tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Tänav algab Ristiku tänavalt, ristub Aru tänavaga ja lõpeb Sõle tänaval. Kaera tänav on ligikaudu 450 meetri pikkune. Kaera tänav ja Luste tänav rajati 1941. aastal, kui asuti hoogsalt hoonestama Nisu ja Rukki tänava piirkonda, ehitustööd jätkusid pärast sõda. Kaera tänav sai nime 22. veebruaril 1955. Kaera tänava alguse paaritute numbritega kahekorruselised hooned on ehitatud 1950.–1960. aastail. Kaera 3, 5, 7 asuvad tüüpprojekti järgi ehitatud kahekorruselised korterelamud. Kaera tänav 12, 14, 16 asuvad 1961. aastal Tallinna Laevatehase töötajatele ehitatud kahekorruselised korterelamud. Kaera tänav 19 asub 1961. aastal tüüpprojekt 1K-317-5 järgi ehitatud kahekorruseline korterelamu. Kaera tänav 21a, 1970. aastal ehitatud Tallinna 88. Lastepäevakodu hoone, kus asub Rahvusvaheline Rahvuskultuuride Ühenduste Liit Lüüra. Kaera 22 asus 1970. aastate lõpus ehitatud telefonikeskjaam, mis renoveeriti 2006. aastal korterelamuks. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Jaak Juske, Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas 8: Tallinn, Pelgulinn, forte.delfi.ee, 28.05.2016 Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 44 List of Buildings Tallinn, photobuildings.com (vaadatud 27.11.2022) Ave Randviir, Kaera 22 kortermaja – hea idee uue elu sünnivaevades[alaline kõdulink], Eesti Päevaleht, 22.04.2006 Pelgulinna Kaera tänava lugu, jaakjuske.blogspot.com, 19. september 2013
Diferentseerimine

Diferentseerimine on matemaatikas tuletise (osatuletise) või diferentsiaali (täisdiferentsiaali) arvutamine. Logaritmiline diferentseerimine EE 2. köide, 1987.
Korrapärane hulknurk

Korrapärane hulknurk on tasandiline lihtne hulknurk, mille küljed on ühepikkused ja sisenurgad ühesuurused. Korrapärane hulktahukas EE 5. köide, 1990.
Korrapärane hulktahukas

Korrapärane hulktahukas ehk regulaarne hulktahukas on kumer hulktahukas, mille kõik tahud on kongruentsed korrapärased hulknurgad ja kõik kahetahulised nurgad on kongruentsed. Korrapäraseid hulktahukaid on viis: korrapärane tetraeeder, korrapärane heksaeeder ehk kuup, korrapärane oktaeeder, korrapärane dodekaeeder ja korrapärane ikosaeeder. Korrapärane hulknurk EE 5. köide, 1990.
Siht

Siht on eukleidilises ja afiinses geomeetrias sirgete paralleelsust iseloomustav mõiste: kahel sirgel on sama siht, kui nad on paralleelsed. Kollineaarsus Riht EE 8. köide, 1995.
Siht (täpsustus)

Sõnal "siht" on mitu tähendust. Siht on matemaatikas sirgete paralleelsust iseloomustav mõiste. Siht on merenduses või lennunduses kahe navigatsioonimärgi abil moodustatav mõtteine sirgjoon, mis näitab laevatee või lennutee kulgemist. Siht on puudest ja põõsastest puhastatud sirge maariba metsas.
Riht

Riht on eukleidilises ja afiinses geomeetrias tasandite paralleelsust iseloomustav mõiste: kahel tasandil on sama riht, kui nad on paralleelsed. Komplanaarsus Rõht Siht EE 8. köide, 1995. rõht, ÕS2006 rõht, EKSS
Saksa-Rooma riigi territooriumite loend (H)

See on Saksa-Rooma riigi territooriumite loend, mis algavad tähega H:
Lubja tänav

Lubja tänav on mitme tänava nimi Eestis: Lubja tänav Kohtla-Nõmme alevis Lubja tänav Pärnus Lubja tänav Rakveres Lubja tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis Lubja tänav Tamsalus Lubja tänav Tartus Ülejõe ja Raadi-Kruusamäe linnaosas Lubja tänav Ussimäe külas Rakvere vallas Lubja tänav Võrus Lubja tee
Tehnika tänav

Tehnika tänav on tänava nimi järgmistes Eestis asulates: Tehnika tänav, tänav Antslas Tehnika tänav, tänav Kohtla-Järvel Järve linnaosas Tehnika tänav, tänav Kuressaares Tehnika tänav, tänav Põltsamaal Tehnika tänav, tänav Põlvas Tehnika tänav, tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba ja Veerenni asumis Tehnika tänav, tänav Tamsalus Tehnika tänav Tartus Ropka linnaosas Tehnika tänav, tänav Türil Tehnika tänav, tänav Valgas Tehnika tänav, tänav Viljandis Tehnika tänav, tänav Aravete alevikus Järva vallas Tehnika tänav, tänav Are alevikus Tori vallas Tehnika tänav, tänav Halliste alevikus Mulgi vallas Tehnika tänav, tänav Haljala alevikus Haljala vallas Tehnika tänav, tänav Kadrina alevikus Kadrina vallas Tehnika tänav, tänav Kaiu alevikus Rapla vallas Tehnika tänav, tänav Kanepi alevikus Kanepi vallas Tehnika tänav, tänav Kiili alevis Kiili vallas Tehnika tänav, tänav Kuusalu alevikus Kuusalu vallas Tehnika tänav, tänav Märjamaa alevis Märjamaa vallas Tehnika tänav, tänav Oisu alevikus Türi vallas Tehnika tänav, tänav Paikuse alevis Pärnu linnas Tehnika tänav, tänav Parksepa alevikus Võru vallas Tehnika tänav, tänav Rõuge alevikus Rõuge vallas Tehnika tänav, tänav Saku alevikus Saku vallas Tehnika tänav, tänav Sauga alevikus Tori vallas Tehnika tänav, tänav Tsirguliina alevikus Valga vallas Tehnika tänav, tänav Uuemõisa alevikus Haapsalu linnas Tehnika tänav, tänav Varstu alevikus Rõuge vallas Tehnika tänav, tänav Viiratsi alevikus Viljandi vallas Tehnika tee Tehnika põik
Saksa-Rooma riigi territooriumite loend (I)

See on Saksa-Rooma riigi territooriumite loend, mis algavad tähega I:
Leopold Hanseni majamuuseum

Leopold Hanseni majamuuseum oli muuseum, mis asus Tartu maakonnas Elvas aadressil Vaikne 10. See oli loodud Vanemuise teatri näitleja Leopold Hanseni mälestuseks, kes oli ka Elva linna esimene aukodanik. Majamuuseum oli ühtlasi Elvas asuva Tartumaa Muuseumi filiaal ning paiknes hoones Vaikne 10, mille ehitas ja kinkis muuseumile Hansen ise. Muuseumi kaminasaalis ja õues on toimunud arvukalt kontserte, osalt koostöös Eesti Straussi Ühinguga, mis muuseumimajas tegutseb. Püsiekspositsioon andis ülevaate Leopold Hanseni loomingust ning näitas 1960. aastate interjööri. Enne sulgemist oli majamuuseum avatud külastajatele vaid etteteatamisel Tartumaa Muuseumi. Tartumaa muuseumi põhimääruse kohaselt oli Leopold Hanseni majamuuseumi ülesanne "eesti rahvusliku teatrikunsti ühe alusepanija elu ning tegevuse ja tema kaasaegse kultuurielu tutvustamine; teatrikultuuri toetamine rahvakultuuri osana; kohaliku ja regionaalse tasandi kultuuriloome väärtustamine; kultuurihariduse edendamine täiendus- ja huvihariduse raames elukestva õppe põhimõtete alusel". 2012. aastal teatas Kultuuriministeerium algselt soovist anda muuseum Tartumaa Muuseumi koosseisus üle Elva linnale, kuid läbirääkimised jooksid ummikusse, mistõttu otsustas ministeerium muuseumi sulgeda. Museaalid anti üle Tartu Linnamuuseumile, kinnistu Riigi Kinnisvara ASile. 2016. aasta kevadel müüdi hoone koos krundiga ning seejärel lammutati. Elva Postipoisi andmetel hävinesid aias Hanseni enda istutatud puud ning maja müüris asunud kaks sõjaeelse Vanemuise aegset maski. Elvas asunud Tartumaa Muuseumi filiaal oli ka Eduard Kutsari majamuuseum. Tartumaa Muuseumi põhimäärus Riigi Teatajas, praegune redaktsioon jõustus 01.01.2011 "Tartumaa muuseum lõpetab tegevuse"[alaline kõdulink] Delfi, 1. oktoober 2012
Raimo Männis

Raimo Männis (sündinud 16. detsembril 1931 Rõstla külas Vana-Põltsamaa vallas) on eesti põllumajandustegelane ja kirjanik. Ta sündis talupidaja perekonnas, isa pidas ka möldri- ja metsavahiametit, ema oli tal kooliõpetaja. Aastatel 1940–1948 õppis ta Kildu, Väinjärve ja Kirivere koolis, aastatel 1948–1952 Vändra Keskkoolis. Aastatel 1952–1957 õppis ta Eesti Põllumajanduse Akadeemias, mille lõpetas mehaanikainseneri kutsega. Ta töötas aastatel 1957–1958 Viljandi masina-traktorijaamas, 1958–1959 töökoja juhatajana Suure-Jaani remondi- ja tehnikajaamas, 1959–1960 brigadirina Türi maaparandusjaamas, 1960–1961 maaparandusmehaanikuna Vändra remondi- ja tehnikajaamas, hiljem samas töökoja juhatajana. Aastatel 1965–1992 oli ta Saue sovhoosi peainsener. Aastatel 1965–1990 kuulus ta NLKP ridadesse. Kirjandusse tuli ta lastejuttudega 1954. aastal. Temalt on ilmunud ka lasteraamatud "Sünnipäevakink" ning "Poiss ja kuu". Noorsoojutustus "Kiviküla kooli poisid" kujutab sõjajärgse maakooli (selles võib ära tunda Kirivere kooli) õpilasi. Romaanid "Valeühendused" ja "Heinatants" kujutavad maaühiskonna probleeme nõukogude võimu stagneerumise ajal. "Tagasiärastaja" käsitleb taasiseseisvunud Eesti külaelu probleeme. Tema romaanid on kirjutatud ladusalt, hea elutundmisega, kujutusviis on asjalik, peategelased mõnevõrra suletud karakteriga. Kirjanike Liidu liikmeks võeti ta 1991. aastal. 1965 "Sünnipäevakink" 1969 "Poiss ja kuu" 1974 "Kiviküla kooli poisid" 1983 "Valeühendused" 1985 "Heinatants" 1997 "Tagasiärastaja" 2006 "Ärapööramiste aasta" 2018 "Talv ja kevad Kivikülas" "Oktoobrikarneval". Rahva Hääl november 1992 "Jõulurõõm". Rahva Hääl detsember 1992 "Parteiline ülesanne". Rahva Hääl märts 1993 "Tööpüha". Rahva Hääl aprill 1993 1975 Eesti NSV teeneline ratsionaliseerija 1985 III auhind 1985. aasta romaanivõistlusel ("Heinatants" eest) Eesti kirjanike leksikon (2000) lk. 363 Heiki Raudla. Pilistvere kihelkond - Eestimaa Taani. Viljandi muuseum 2012
AS Kohuke

AS Kohuke on Eesti toiduainetööstuse ettevõte, mis toodab glasuurkohukesi kaubamärkide Black Mama, Kohuke ja K kohuke all. AS Kohuke on Oliver Kruudale kuuluva Tere AS tütarettevõte. K kohuke Tootekataloog "AS Kohuke kasvatas K-kohukese abil kasumi kolmekordseks" Postimees, 15. veebruar 2007 Tarbijakaitseamet. Tarbijakaitseamet algatas AS Kohuke vastu väärteomenetluse 5. oktoober 2005
Eduard Kutsari majamuuseum

Eduard Kutsari majamuuseum (varem ka Eduard Kutsari Ateljeemuuseum) oli Tartumaal Elvas aadressil J. Kärneri 4 tegutsenud muuseum, mis käsitles kunstnik Eduard Kutsari elu ja loomingut. Muuseum avati 1971. aastal ning suleti 2012. Muuseum avati 27. märtsil 1971 Eduard Kutsari abikaasa eestvedamisel kunstniku kodumajas Eduard Kutsari Ateljeemuuseumina ning see kuulus Tartu Riikliku Kunstimuuseumi alla. 3. juunil 1972 avati kunstniku 70. sünniaastapäeva puhul muuseumi ees aias Aleksander Elleri tehtud portreebareljeef. Alates 11. veebruarist 2008 tegutses muuseum Eduard Kutsari Majamuuseumi nime all Tartumaa Muuseumi filiaalina. 2012. aastal teatas Kultuuriministeerium algselt soovist anda muuseum Tartumaa Muuseumi koosseisus üle Elva linnale, kuid läbirääkimised jooksid ummikusse. Ministeerium otsustas Tartumaa Muuseumi koos selle filiaalidega sulgeda. Museaalid anti üle Eesti Rahva Muuseumile, kinnistu Riigi Kinnisvara ASile. Tartumaa Muuseumi põhimääruse kohaselt oli Eduard Kutsari majamuuseumi ülesanne "kunstniku elu ja loomingu säilitamine ning tutvustamine; kunstniku kaasaegse kunstielu tutvustamine; kohaliku ja regionaalse kunstielu toetamine ning loomingu tutvustamine avalikkusele; kunstihariduse edendamine huvi- ja täiendushariduse raames elukestva õppe põhimõtete alusel". Elvas asunud Tartumaa Muuseumi filiaal oli ka Vanemuise teatri näitleja Leopold Hanseni majamuuseum, mis tegutses Elvas aadressil Vaikne 10. Tartumaa Muuseumi põhimäärus. RTL 2008, 12, 165. Tartumaa Muuseumi tegevuse lõpetamine. RT I, 23.11.2012, 4. Tartumaa muuseum lõpetab tegevuse. Delfi, 1. oktoober 2012.
Lookus (matemaatika)

Lookus ehk geomeetriline koht on teatavat tingimust rahuldavate punktide või joonte hulk. Nt ruumi fikseeritud punktist konstantsel kaugusel paiknevate punktide lookus on sfäär. Ü. Kaasik, 2002. Matemaatikaleksikon. Kolmas, täiendatud trükk. 288 lk
Logaritmiline skaala

Logaritmiline skaala on logaritmfunktsiooni väärtuste järgi lõikudeks jaotatud sirge (sageli graafiku telg või teljed) või riba. Tehnikas leiab logaritmiline skaala (teljestik) laialdast kasutamist näiteks sageduskarakteristikute esitamisel. Nii esitatud nn logaritmiliste sageduskarakteristikute abil saab hästi võrrelda sagedussõltuvuste iseloomu. Ainult ühel teljel logaritmilise skaala kasutamisega (nn poollogaritmilise karakteristiku kujul, mille puhul koordinaatteljestiku teine telg on lineaarne) saab hästi esitada sõltuvusi, mis on olemuselt kas eksponentsiaalsed või logaritmilised. Näiteks elektroonikas esitatakse poollogaritmilisel kujul tihti pn-siirde voltamperkarakteristikut, mis ideaaljuhul on eksponentsiaalne funktsioon ning peaks poollogaritmilisel graafikul seetõttu olema esitatav sirge joonega. Ülo Kaasik, 2002. Matemaatikaleksikon. Kolmas, täiendatud trükk. 288 lk
Tartu Mill Triathlon 2012

Tartu Mill Triathlon 2012 oli 21.–22. juulil 2012 Tartu linnas toimunud triatlonivõistlus. Triatloni käigus ujuti Emajões, rattatrass läbis kesklinna ja Supilinna tänavaid ning jõudis korraks ka linnast välja. Jooksudistants kulges Emajõe kaldapealsel. Võistluse korraldust jälginud endine tipptriatleet Benjamin Price pidas Tartu triatloni Emajõe kiire voolu tõttu suhteliselt raskeks. Võistluse kesklinna toomise idee tuli New Yorgi ja Lon­doni linnatriatlonidest. Lõpliku tõuke andis triatlonil "Tristar 2011" osalenud Tartu linnapea Urmas Kruuse ettepanek korraldada triatlonivõistlus ka Tartu kesklinnas. Tartu linnatriatloni peakorraldaja oli Ain Alar Juhanson. Võistlused koosnesid kolmest osast: põhidistants Tartu Mill Triathlon, harrastajate võistlus ehk Igamehetriatlon ning alaealistele mõeldud Lastetriatlon. Põhidistantsil ujuti mööda Emajõge poolteist kilomeetrit, sõideti seejärel jalgrattaga 40 kilomeetrit ehk kaks 20-kilomeetrist ringi ja joosti kaks viiekilomeetrist tiiru. Põhidistantsi (1,5 km ujumist, 40 km ratast ja 10 km jooksu) võitis Aleksandr Latin ajaga 1:53:01, naiste arvestuses Kaidi Kivioja ajaga 2:12:41. Stardis oli kokku 225 individuaalosalejat ja 25 võistkonna ujumisvahetuse liiget, osalejaid tuli 7 riigist. Harrastajate võistluse täisnimi oli A. Le Coq Tartu Igamehetriatlon, sellel tuli ujuda pool kilomeetrit, sõita rattaga üks 20-kilomeetrine ringi ja joosta viis kilomeetrit. Igamehetriatloni võitis Markko Etverk koguajaga 0.56,33 (sellest 0,5 km ujumine 0.04,15, 20 km rattasõit 0.33,14 ning 5 km jooks 0.17,52). Naistest jõudis kõrgeimale kohale Laura Kallas (üldarvestuses 29. koht) ajaga 1.09,01 (sellest ujumine 0.04,47, rattasõit 0.39,31 ning jooks 0,23,14). Tartu Lastetriatlon hõlmas 160 m ujumist, 2,5 km rattasõitu ja 800 m jooksu. Osalejad jaotati kolme vanuseklassi: lapsed E: 2003. aastal ja hiljem sündinud; lapsed D: 2001. ja 2002. aastal sündinud; lapsed C: 1999. ja 2000. aastal sündinud. Lastetriatloni võitis Kregor Zirk ajaga 10.46. Parim tüdruk oli üldjärjestuses viiendale kohale tulnud Marie Elisabeth Martinson ajaga 11.31. Tartu Mill Triathlon 2013 Marii Kangur "Hansapäevadega tuleb Tartu südalinna ka triatlon" 20.07.2012 "Asjatundjad peavad Tartu triatloni raskeks" Postimees, 20.07.2012 "Tartu Mill Triatloni võitsid Aleksandr Latin ja Kaidi Kivioja" ERR, 22.07.2012 Marii Kangur "Eneseületuse hea tunne kaalub lihasvalu üles" Postimees, 23.07.2012 Risto Mets "Lapsed näitasid Tartu triatlonil kõrget taset" Postimees, 21.07.2012 "Veskimehed triatlonile ehk Tartu Mill AS toetab Eesti suurimat linnatriatloni!" Postimees/MTÜ Tartu Triatlon pressiteade, 31.05.2012 Marii Kangur "Hansapäevadega tuleb Tartu südalinna ka triatlon" 20.07.2012 "Asjatundjad peavad Tartu triatloni raskeks" Postimees, 20.07.2012 Risto Mets "Lapsed näitasid Tartu triatlonil kõrget taset" Postimees, 21.07.2012 "Tartu Mill Triatloni võitsid Aleksandr Latin ja Kaidi Kivioja" ERR, 22.07.2012 Marii Kangur "Eneseületuse hea tunne kaalub lihasvalu üles" Postimees, 23.07.2012
Rööplüke

Rööplüke ehk paralleellüke ehk lüke ehk translatsioon on eukleidilises geomeetrias liikumine, mille korral iga lõik on oma kujutisega paralleelne. Peegeldus Ü. Kaasik, 2002. Matemaatikaleksikon. Kolmas, täiendatud trükk. 288 lk
Kaia Skoblov

Kaia Skoblov (sündinud 20. jaanuaril 1979) on eesti näitleja. Lõpetas 2004. aastal Eesti Humanitaarinstituudi III lennu näitleja erialal, kursuse juhendajateks olid Lembit Peterson ja Tõnis Rätsep. Kõrvalerialana lõpetanud samal aastal Kultuuriteooria õppetooli. Õppinud ka yin, hatha, vinyasa jooga juhendajaks ja on Vanemuise teatris joogatundide juhendaja. Ta on mänginud teleseriaalides “Nukumaja”, "Kättemaksukontor", "Kelgukoerad", "Restart", "Saladused", "ENSV", "Takso", “Armastus” jne. Lühimängufilmides nt. "Hirm" (2004), "Protsess", “Juliet” ning filmides “Foreign Fields/Võõrad väljad” (2000) , "Sigade revolutsioon" (2004), "Kass kukub käppadele" (1999), "Deemonid" (2012), "Elavad pildid" (2013) ja "Tulnukas 2 ehk Valdise tagasitulek 17 osas" (2024). Tal on (olnud) rollid Narva Vaba Laval (2021), Vanemuise teatris lavastuses “Kõik minu emast (2022), “Kirvetüü” (2019), Vanemuise teatris lavastuses “W [Teatrisaaga 150 aastat kirge ja armastust]” (2019), ERM Teatris lavastuses “Keisri hull” (2018), Eesti Maanteemuuseumis “Pagulased”, VAT Teatris lavastuses “Blow-up” (2018), VAT Teatris lavastuses "Eine murul" (2017), Karlova Teatris lavastuses "Tagahoovish" (2017), Vanemuise teatri lavastustes "Arkaadia" (2016), "Fanny ja Alexander" (2014), "Obinitsa" (2015, 2016), Komöödiateatri lavastuses „Armastab, ei armasta?“ (2005), Vana Baskini Teatri lavastustes "Jaan Poska saaga" (2011) ja "Äärmiselt piinlik" (2010) ning VAT Teatri lavastustes "Torm" (2005), "Elvis oli kapis" (2006) ja “Kas sulle meeldib porno?” (2008), Kuressaare Linnateatris lavastuses "Limbo", "Mereröövel vastu tahtmist", “Rongirüüv” (2024) Karilatsi vabaõhumuuseumis. Samuti on teinud rolle Miksteatris, Särevi Teatritoas, Gurmeeteatris ja Nukuteatris, Raadioteatris.