laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aleksandr Kisseljov

Aleksandr Kisseljov (vene keeles Александр Николаевич Киселёв; 7. oktoober 1909 Kamenka mõis Ostaškovi lähedal Tveri kubermangus – 2. oktoober 2001 Moskva) oli õigeusu vaimulik. Aastal 1918 asusid ta vanemad Tartusse (tema isa oli sündinud Tartus). Ta oli eri aegadel Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku, Õigeusu Kiriku Ameerikas ja Vene Õigeusu Kiriku Välismaal vaimulik; ülempresbüter. Ta oli Vene Vabastusarmees preester. Ta oli tulevase patriarhi Aleksius II lapsepõlves üks tema vaimulikke kasvatajaid. Aleksandr Kisseljov Eesti Õigeusu Vaimulike andmebaasis
Helmut Nirk

Helmut Nirk (7. detsember 1897 Tallinn – 1974 Lethbridge, Alberta, Kanada) oli Kilingi-Nõmme linnavanem ja Viru maavanem. Alates 1928. aastast oli ta Saarde Ühispanga juhataja, 1940. aastal lühikest aega Kilingi-Nõmme linnavanem. 1941. aastal oli Helmut Nirk metsavend, 1942. aastal Eesti Omavalitsuse Rahvakasvatuse Peavalitsuse Pärnumaa rahvakasvatusameti juhataja ja informatsiooniala juhataja Pärnus. 21. aprillil 1943 astus ta Viru maavanema ametisse ja oli sellel kohal kuni 1944. aastani. "Virumaa sai uue maavanema" Eesti Sõna, nr 93, 22. aprill 1943 Ohvitseride andmekogu Helmut ja Kärt Nirgi haud Mountain View Cemetery kalmistul
Eemaldajanärv

Eemaldajanärv ehk VI peaajunärv ehk kuues kraniaalnärv (ladina keeles nervus abducens [VI]; nervus abducens) on paljude kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud peamiselt motoorne närvide paar. Eemaldajanärvide areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Enamikul imetajatel lähtuvad eemaldajanärvid ajusillas paiknevast motoorsest tuumast. Eemaldajanärv innerveerib silmamunataandurit ja lateraalset silmasirglihast. Inimestel lähtuvad eemaldajanärvid ajusillas asuvast tuumast. Kuues kraniaalnärv väljub koljuõõnest ülemise silmakoopalõhe kaudu ja siseneb silmakoopasse. Eemaldajanärv innerveerib silmamuna silmasirglihast. "Meditsiinisõnastik" 159:2004. Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 370,2013, ISBN 978-9949-426-28-8. Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 222, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.2.01.098: Nervus abducens [VI]. Eemaldajanärv Sissekanne Nomina Anatomica Veterinarias: Nervus abducens. Eemaldajanärv, lk 129, 5th ed, 2012 Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
Cubophis

Cubophis on maoperekond. Perekonda Cubophis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Cubophis cantherigerus (Bibron, 1843) Cubophis caymanus (Garman, 1887) Cubophis fuscicauda (Garman, 1888) Cubophis ruttyi (Grant, 1941) Cubophis vudii (Cope, 1862). Neid võib kohata Antillidel. Peter Uetz & Jakob Hallermann, [1] Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 05.04.2014) (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Cubophis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 08.04.2014) (inglise keeles) Sissekanne Catalogue of Life-s Sissekanne NCBI Taxonomy database-s Sissekanne roomajate andmebaasis Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Cubophis seisuga 08.04.2014.
Ühendus

Ühendus ehk liit on lepinguliselt reguleeritud suhe võrdsete õigustega partnerite vahel. Ühendusi võivad sõlmida füüsilised ja juriidilised isikud või riigid. Assotsiatsioon Koalitsioon Liit (poliitika) Partnerlus Unioon
Antonivka (Bari rajoon)

Antonivka (ukraina keeles Антонівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 327. Pindala on 0,56 km².
Adamivka (Kalõnivka rajoon)

Adamivka (ukraina Адамівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 70. Pindala on 0,299 km².
Tristan da Cunha vulkaan

Tristan da Cunha on vulkaan samanimelisel saarel Atlandi ookeanis. Kõrgus 2060 meetrit.
Otsi talu kalmistu

Otsi talu kalmistu on kalmistu Räpina kihelkonnas Võrumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Pahtpää külas Räpina vallas Põlva maakonnas. Kalmistu rajas Otsi talu maadele taluperemees Aadam Haamer 1930. aastal. Maetud on pärit sellest perekonnast, nende üldarv ei ole teada. Aadam Haamer (1853–1930), taluperemees Liisa Haamer (sünd Mähar; 1860–1936), Aadami abikaasa Juuli Jõks (sünd Haamer; 1890–1970), Aadami tütar Robert Hansen (1922–1981), Juuli tütre Aino abikaasa "Saarõ Evar. Papa Aadami kalmuaid. "Uma Leht" 26. oktoober 2004". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. aprill 2014. Vaadatud 8. aprillil 2014. Taavi Pae. "Otsi talu kalmistu". // Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Saarõ Evar. Papa Aadami kalmuaid. Uma Leht, 26. oktoober 2004 Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 45 Pärandkultuuri objekt: "Haamerite suguvõsa surnuaed" (879:HAU:004) Eesti looduse infosüsteemis
Lemešivka (Kalõnivka rajoon)

Lemešivka (ukraina keeles Лемешівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 659. Pindala on 0,245 km².
Anneli Kengsepp

Anneli Kengsepp (1995. aastani Puju; sündinud 13. märtsil 1972 Viljandis) on eesti raamatukogundustegelane. 1990. aastal lõpetas ta Viljandi 5. Keskkooli ja 1995. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli sotsiaalteaduskonna raamatukogundus-infotöö erialal. 1995–2006 töötas ta Eesti Pimedate Raamatukogus infotöötajana. 2006 alustas ta tööd Tallinna Keskraamatukogu eestikeelse kirjanduse osakonnas. Aasta lasteraamatukoguhoidja 2012 "Sissekanne Eesti raamatukogunduse biograafilises andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. aprill 2014. Vaadatud 8. aprillil 2014.
Bilopillja (Kozjatõni rajoon)

Bilopillja (ukraina keeles Білопілля) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 702. Pindala on 3,158 km².
Andrijašivka (Krõžopili rajoon)

Andrijašivka (ukraina keeles Андріяшівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 105. Pindala on 0,871 km².
Antonivka (Litõni rajoon)

Antonivka (ukraina keeles Антонівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 43. Pindala on 0,034 km².
Bandõšivka

Bandõšivka (ukraina keeles Бандишівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 672. Pindala on 2 km².
Balkivka

Balkivka (ukraina keeles Балківка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis. Elanike arv on 8. Pindala on 0,14 km².
Vene-Poola sõda

Vene-Poola sõda võib tähendada erinevaid Poola (Poola kuningriik-Leedu suurvürstiriik/Rzeczpospolita, Poola Vabariik)- Venemaa (Kiievi-Vene/Moskva vürstiriik/Moskva suurvürstiriik/Venemaa keisririik-NSV Liit) vahel toimunud sõdu. Kiievi sõjakäik (1018) Moskva-Leedu sõda (1368–1372) Moskva-Leedu sõda (1492–1494) Moskva-Leedu sõda (1500–1503) Moskva-Leedu sõda (1507–1508) Moskva-Leedu sõda (1512–1522) Moskva-Leedu sõda (1534–1537) Vene-Poola sõda (1562–1582), osa Liivimaa sõjast Vene-Poola sõda (1609–1618) Vene-Poola sõda (1632–1634) ehk Smolenski sõda Vene-Poola sõda (1654–1667) Poola pärilussõda (1733–1735) Bari konföderatsiooni sõda (1768–1776) Vene-Poola sõda (1792) Kościuszko ülestõus, (1794) Novembriülestõus, 1830–1831 Jaanuariülestõus, 1863 Nõukogude-Poola sõda, 1919–1921 NSV Liidu kallaletung Poolale, 1939
Emantsipatsioon

Emantsipatsioon tähistab ebasoodsas olukorras oleva ühiskonnagrupi teekonda poliitiliste õiguste või võrdsuse saavutamise poole. Termin tuleneb ladinakeelsest fraasist ēx manus capere. Õigekeelsussõnaraamatus on emantsipatsiooni tähenduseks antud: "sõltuvusest v kitsendustest vabastamine v vabanemine". Karl Marx kirjutas poliitilisest emantsipatsioonis oma 1844. aasta essees "Zur Judenfrage" ("Juudiküsimusest"). Marxi nägemuses pidi poliitiline emantsipatsioon kaasa tooma "kodanike võrdse staatuse suhetes riigiga, võrdsuse seaduse ees sõltumata religioossest kuuluvusest, varanduslikust seisukorrast või muudest üksikisikute eraelulistest tunnustest". Sõna 'emantsipatsioon' on pigem kasutusel akadeemias või aktivistide seas kui tavainimeste hulgas. Emantsipatsioonist räägitakse näiteks seoses feministlike liikumiste eesmärgiga saavutada naistele meestega võrdsed poliitilised, majanduslikud, kultuurilised ja sotsiaalsed õigused. Samuti haakuvalt emantsipatsiooni sõnaga tähistatakse Suurbritannia endistes Kariibi mere piirkonnas asuvates kolooniates orjakaubanduse lõppu meenutavat 'emantsipatsiooni päeva' (Emancipation Day). Mark Rupert. "Notes on Political and Human Emancipation". Syracuse University. (Tegu on vaadete resümeega mitte Marxi tsitaadiga)
Intertekstuaalsus

Intertekstuaalsus tähistab ühe teksti tähenduse kujundamist teis(t)e teksti(de) poolt. Intertekstuaalsuse hulka kuuluvad näiteks vihjamine, tsiteerimine, plagieerimine, tõlge, pastišš ja parodeerimine. Pärast seda kui Julia Kristeva intertekstuaalsuse mõiste 1966. aastal Mihhail Bahtini tööd läänemaailmale tutvustades kasutusele võttis, on terminit samuti korduvalt laenatud ja muudetud. Kristeva jaoks on intertekstuaalsus "ajaloo teksti sisse panemine ja teksti ajaloo sisse panemine". Igal lausungil on ajalugu. Rääkides või kirjutades kasutame pidevalt teiste sõnu – tsiteerime teiste kasutatud väljendeid ja taaskasutame tähendusi, mis on juba varem olemas. Iga tekst on vastuseks mingile varem loodud tekstile, muudab selle rõhuasetusi ja on sealjuures aluseks uutele, veel loomata tekstidele. Toril Moi (toim.). "Kristeva Reader". Columbia University Press. 1986, lk. 39. Jan Blommaert. "Discourse: Key Topics in Sociolinguistics". Cambridge University Press. 2005, lk. 46. Norman Fairclough. "Language and Social Change." Longman. 1992, lk. 102.
Vaimsed protsessid

Vaimsed protsessid ehk mentaalsed protsessid ehk psüühilised protsessid on kognitiivsed protsessid, afektiivsed protsessid ehk emotsionaalsed protsessid ja motivatsioonilised protsessid ehk tahtelised protsessid. emotsioon hoiak motivatsioon taju tunnetus tähelepanu uskumus õppimine Vaimuseisund Vaimusündmus Psüühika Psüühiline funktsioon
Näonärv

Näonärv ehk VII peaajunärv ehk seitsmes kraniaalnärv ehk fatsiaalnärv (ladina keeles nervus cranialis VII, nervus facialis, nervus intermedio-facialis) on paljude kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka kuuluv peamiselt motoorne paariline närv. Inimestel areneb näonärv välja neljandaks eluaastaks. Näonärv väljub oliivi ja ajusilla vahelt. Näonärvi motoorsed kiud kulgevad läbi oimuluu sisemisse kuulmekäiku ja näonärvikanalisse ning edasi kõrvasüljenäärmesse. Siis jaguneb nägemisnärv harudeks, mis innerveerivad näo miimikalihaseid ja osaliselt ka kaelalihaseid. Nägemisnärvi parasümpaatilised kiud innerveerivad tiibjätke-suulaeganglioni (ganglion pterygopalatinum) kaudu pisaranääret ja submandibulaarganglioni (ganglion submandibulare) kaudu keele- ja lõuaalust süljenääret. Inimestel seostatakse näonärvi kahjustustega mitmeid haiguslikke seisundeid, nagu Belli paralüüs, vöötohatisejärgne genikulaatganglioniit ehk Ramsay Hunti sündroom ja Lyme'i tõbi. Koduloomadel väljub näonärv ajusillas asuvast motoorsest (nucleus motorius n. facialis) ja piklikajus olevast parasümpaatilisest tuumast (nucleus parasymphaticus n. facialis) ning suundub koos esiku-teonärviga oimuluu kaudu sisemisse kuulmekäiku. Näonärv jaguneb koduloomadel järgmisteks närvideks: suur kaljunärv (n. petrosus major); jalusenärv (n. stapedius); sisemine kõrvalestaharu (ramus auricularis internus); kaudaalne kõrvalestanärv (n. auricularis caudalis); kakskõhtlihase-haru (ramus digastricus); kõrvalesta-lau närv (n. auriculopalpebralis); põseharud (rami buccales); alalõuaserva-haru (ramus marginalis mandibulae); kaelaharu (ramus colli). Roomajate neuroanatoomiat on vähe uuritud. Näo osadest saavad nad liigutada ainult silmalauge, mida innerveerib näonärv. Näonärvist lähtuvad ka sensoorsed kiud, mis innerveerivad roomajatel maitsmispungasid. "Meditsiinisõnastik" 525:2004. Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, l 222, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 370,2013, ISBN 978-9949-426-28-8. Mader, Douglas R. (2006). "Neurology". Reptile Medicine and Surgery. St. Louis: Saunders Elsevier. Lk 143. Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.2.01.099: Nervus facialis [VII]. Näonärv Sissekanne Nomina Anatomica Veterinarias Nervus facialis (nervus intermedio-facialis). Näonärv, lk 129, 5th ed, 2012
Agenor (Poseidoni poeg)

Agenor (vanakreeka Ἀγήνωρ) oli vanakreeka mütoloogia järgi Siidoni või Tüürose kuningas Foiniikias, tänapäeva Liibanoni aladel. Ta oli Poseidoni ja Libya poeg, Beluse kaksikvend. Ta abiellus Telephassaga, kellega sai tütre Europe ja eri allikatel mitu poega, kellest olulisemad on Phoinix, Kilix ja Kadmos. Kaksikud Agenor ja Belus sündisid (Herodotose hinnangul) 21. sajandil eKr Egiptuses Memphise linnas merejumala Poseidoni ja Libya poegadena. Erinevad allikad mainivad peres veel mitmeid võimalikke vendi (Lelex, Kefeus ja Fineus). Mõne allika järgi oli Agenori isa hoopis Belus. Kui Agenori vend Belus jäi Aafrikasse ja valitses egiptlasi, siis Agenor rändas piirkonda, mida tema poja Phoinixi ajal hakati nimetama Foiniikiaks. Kreeka mütoloogia järgi asutas Agenor Tüürose või Siidoni linna ja hakkas linna kuningaks. Eri allikad väidavad Agenori kaasaks olevat mitu erinevat isikut, tavaliselt peetakse ta abikaasaks Telephassat või Argiopet, kuid eri variantidest on läbi käinud ka (Tüürosele nime andev) Tyro, Antiope ja Damno. Sarnaselt abikaasadega on allikad ka erimeelel, kes olid Agenori lapsed. Allikates on mainitud tema lastena tütar Europet, Isaiat ja Meliat ning poegadena Kadmost, Phoinixi, Kilixit, Thasust ja Fineust. "Iliase" järgi oli Agenor Europe, Kadmose, Phoinixi ja Kilixi isa. Europe oli nii ilus, et peajumal Zeus armus temasse. Jumal ilmus tema juurde lumivalge härja kujul, kui Europe sõbrannadega merekaldal lilli korjas. Härg oli väga sõbralik ja Europe ronis talle selga. Seepeale kihutas härg otse merre ja viis ta endaga Kreeta saarele. Seal paljastas Zeus enda tõelise pale. Europe jäi Kreetale ja sai hiljem Kreeta kuningannaks. Agenor saatis oma pojad Europet otsima (allikatest sõltuvalt kas vaid Kadmose ja Kilixi või kõik oma pojad), keelates neil ilma õeta tagasi tulla. Poegadega liitus ka nende ema Telephassa. Zeusi poolt peidetud Europet ükski neist ei leidnud ja otsingutele asunutest ei naasnud keegi koju. Kadmos rajas Delfi oraakli soovitusel Kreeka kontinendilTeeba, Väike-Aasias piirkonna vallutanud Kilixi uut kodumaad hakati nimetama Kiliikiaks, Thasus jäi paikseks Traakias saarel, mis hiljem tema järgi nimetati Thásose saareks, ja asutas seal Thasose linna. Isa kuningriigi lähedusse jäänud Phoinixi järgi sai nime Foiniikia. Pärast Agenori surma päris tema kuningriigi Phoinix. Telephassa March, Jennifer (2014). Dictionary of Classical Mythology (inglise) (teine trükk). Oxbow Books. "Agenor king of Tyre". Ancient Greece Reloaded. Vaadatud 14. veebruaril 2024. "AGENOR IN GREEK MYTHOLOGY". Greek Legends and Myths. 12. mai 2018. Fleming, Wallace Bruce (1915). The History of Tyre (inglise). Columbia University Press. Lk 63. Šašel Kos, Marjeta (1993). "Cadmus and Harmonia in Illyria". Archološki vestnik. 44: 115–116. SCHARINGER, Stephan (2019). "A Genealogy of Pythagoras" (PDF). Studia Antiqua et Archaeologica. 25 (2): 296.
Maarja Tali

Maarja Tali (sündinud 21. jaanuaril 1976) on eesti stilist ja moekunstnik. Ta osales konkursi "Kaks takti ette" hooajal 1992–1993. Ta on töötanud moeajakirjanikuna televisioonis ja kirjutavas meedias ning oli Moelennuk 2012 žüriiliige. Susi (raamatukoer) "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. august 2020. Vaadatud 18. jaanuaril 2016. Žüriiliikmed 2012: Maarja Tali Maarja Tali peab edu saavutamisel tähtsaks suurelt unistamist, Naine24, 13. oktoober 2010 Kelly Kipper, Maarja muinasjutumaalt, Femme.ee, 15. august 2011 Ingrid Peek ja Tõnu Pedaru, Siin me oleme, intervjuu Raadio 2-s, september 2012
Juhtme läbimõõt

Juhtme läbimõõt ehk traadikaliiber on juhtme suuruse mõõde. Tavaliselt mõõdetakse läbimõõtu või ristlõike pindala. Juhtme suurus määrab ohutu elektrivoolu tugevuse ning juhtme kaalu pikkusühiku kohta. Juhtme läbimõõtu arvestatakse nii elektrikaablite kui ka muude kaablite korral, see on oluline nii paigalduskaablite kui ka kandetrosside jaoks. Suuruse märkimiseks kasutatakse Euroopas ristlõike pindala ruutmillimeetrites. Ameerikas kasutatakse standardit American Wire Gauge, mille korral suuremad numbrid tähistavad väiksema mõõduga juhet. Tabel näitab nii läbimõõtu, ristlõike pindala, kui ka lubatavat amperaaži. Läbimõõdu mõõt on mõeldud ühekiulisele kaablile (nn. plank-kaabel). Mitmekiulise kaabli puhul arvutatakse kõigi kiudude läbilõike pindala. Sulamisvool on arvestatud temperatuuri 25°C juures. Tabel arvestab alalisvoolu või vahelduvvooluga, mille sagedus on väiksem kui 60 Hz, ning ei võta arvesse pinnaefekti. ¹ – Definitsiooni järgi täpne. Figure for solid copper wire at 68 °F, computed based on 100% IACS conductivity of 58.0 MS/m, which agrees with multiple sources: * http://www.eskimo.com/~billb/tesla/wire1.txt * Mark Lund, PowerStream Inc., American Wire Gauge table and AWG Electrical Current Load Limits, vaadatud 2. mail 2008 (although the ft/m conversion seems slightly erroneous) * Belden Master Catalog, 2006, although data from there for gauges 35 and 37–40 seems obviously wrong. High-purity oxygen-free copper can achieve up to 101.5% IACS conductivity; e.g., the Kanthal conductive alloys data sheet lists slightly lower resistances than this table. NFPA 70 National Electrical Code 2008 Edition. Table 310.16 page 70-148, Allowable ampacities of insulated conductors rated 0 through 2000 volts, 60°C through 90°C, not more than three current-carrying conductors in raceway, cable, or earth (directly buried) based on ambient temperature of 30°C. Extracts from NFPA 70 do not represent the full position of NFPA and the original complete Code must be consulted. In particular, the maximum permissible overcurrent protection devices may set a lower limit. Computed using equations from H. Wayne Beaty; Donald G. Fink, toim-d (2007), The Standard Handbook for Electrical Engineers (15th ed.), McGraw Hill, lk 4–25, ISBN 0-07-144146-8 Douglas Brooks (detsember 1998), "Fusing Current: When Traces Melt Without a Trace" (PDF), Printed Circuit Design, 15 (12): 53, originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11. juuni 2014, vaadatud 9. aprillil 2014
Markasiit

Markasiit on mineraal, mille koostiseks on raudsulfiid (FeS2). Markasiidi molekulivalem on küll täpselt sama mis püriidil, kuid tema kristallstruktuur on erinevalt püriidi kuubilistest kristallidest ortorombiline (risttahukakujulised ühikrakud). Nii püriidi kui ka markasiidi kristallstruktuurile on ühine see, et nad mõlemad sisaldavad disulfiid S22- iooni, milles väävliaatomid on omavahel seotud lühikeste sidemetega. Püriidi ja markasiidi kristallstruktuuride erinevus tuleneb väävli dianioonide erinevast paigutusest ümber Fe2+ katioonide. Markasiit on kergem ja rabedam kui püriit. Markasiiditükid kipuvad oma kristallstruktuurist tulenevalt tihti murenema ja tükkideks lagunema. Seda ei saa näiteks nii hästi noaga kraapida kui tina. Markasiidi värske murdepind on kahvatukollane, peaaegu valget värvi ja metalse läikega. Aja jooksul see tuhmub ja värvus muutub tumedamaks – kollakaks-pruunikaks. Markasiidiga tõmmatud kriips on must. Markasiit moodustab lapergusi, tabulaareid kristalle, mis liitunununa võivad meenutada natuke kukeharja. Üldiselt on markasiit liiga rabe, et seda kasutada vääriskividena. Kuid vahel võib kohata vääriskive, mida nimetatakse markasiidiks, kuid mis suure tõenäosusega on siiski püriit. Kuna nimetust "markasiit" kasutati vanasti nii püriidi, markasiidi kui ka kõigi teiste raudsulfiidide kohta üldiselt siis sellest võibki tuleneda püriidi mõnikord markasiidiks nimetamine. Kitsam, teaduslik definitsioon ja määratlus on tulnud hiljem (teaduslik redefinitsioon aastal 1845). Markasiit tekib tavaliselt madalatel temperatuuridel tugevalt happelises keskkonnas. Markasiiti võib leida settekivimitest (kiltkivi, lubjakivi ja kivisüsi) ja ka madalatemperatuurilistest hüdrotermilistest kohtadest. Markasiidiga sarnanevad mineraalid on näiteks püriit, pürrotiit, galeniit, sfaleriit, fluoriit, dolomiit ja kaltsiit. Markasiit võib moodustada settelistes kivimites muguljaid agregaate, konkretsioone ja kristalle. Markasiidimoodustiste kuju võib olla leiukohale spetsiifiline ja selgelt eristatav. Markasiit moodustub ka pürrotiidi või kalkopüriidi keemilisel muundumisel. Markasiit reageerib niisketes tingimustes aktiivsemalt kui püriit ning moodustab veega reageerides raud(II)sulfaadi ja väävelhape. Vett sisaldav raudsulfaat on sinakas mineraal, mida nimetatakse melanteriidiks ehk raudvitrioliks (FeSO4·7H2O). Geoloogilistes kogudes võib suure õhuniiskuse korral tulla ette markasiidi reageerimist õhus oleva vee ja hapnikuga, mille tulemusel markasiidis olev väävel oksüdeerub ja liitub vee molekulidega, moodustades väävelhappe, mis võib hakata mineraali ümbrust söövitama ja reageerima teiste kogus olevate mineraalinäidistega. Sellise reaktsiooni tekkimise vältimiseks piisab õhuniiskuse hoidmisest alla 60%. Handbook of Mineralogy Mindat.org Webmineral data CNRTL (in French) Klein, Cornelis and Cornelius S. Hurlbut, Manual of Mineralogy, Wiley, 20th ed. 1985, p.286 ISBN 0-471-80580-7 http://www.nps.gov/history/museum/publications/conserveogram/11-02.pdf NPS Storage Concerns For Geological Collections, Conserv-O-Gram, April 1998
Pakistani lipp

Pakistani lipp on Pakistani riigilipp. Lipp on kasutusel alates 11. augustist 1947. Lipp on jagatud kaheks väljaks: vasakpoolne kitsam on valge ja parempoolne laiem tumeroheline. Rohelisel väljal on valge kuusirp ja viietipuline täht. Lipu küljepikkuste suhe on 2:3. Pakistani vapp
Phoinix

Phoinix oli vanakreeka mütoloogias Foiniikia kuningas, Siidonis valitsenud Liibanoni kuningapaari Agenori ja Telephassa poeg, Europe, Kadmose ja Kilixi vend. ("Iliase" järgi oli ta Agenori ja Telephassa poeg ning Europe, Kadmose ja Kilixi isa.) Europe oli nii ilus, et temasse armus Zeus. Jumal ilmus tema juurde lumivalge härja kujul, kui Europe sõbrannadega merekaldal mängis. Härg oli väga sõbralik, nii et lõpuks ronis Europe talle selga. Seepeale kihutas härg otse merre ja viis ta endaga. Agenor saatis oma pojad Europet otsima ja keelas ilma õeta tagasi tulla. Ükski neist ei leidnud Europet. Kilix rändas põhja ja sai kuningaks Kiliikias, mis tema järgi nimetati. Kadmos rändas üle mere läände, jõudis Kreekasse ja sai kuningaks Teebas, mille asutas. Phoinix rändas lõunasse ja sai kuningaks Foiniikias, mis tema järgi nimetati. Ta resideeris Tüüroses, mis asub Siidonist vaid paarkümmend kilomeetrit lõuna pool. Oma isa surma järel päris ta ka Liibanoni trooni ja ühendas kaks riiki.
Kalkopüriit

Kalkopüriit on mineraal, mis koosneb vasest, rauast ja väävlist (CuFeS2). Mohsi skaalal on ta kõvadus 3,5 kuni 4 ning värvuselt on ta vaske (või ka kulda) meenutavalt kollakas, vahel ka lillakas-sinakas. Kriips on rohekasmust. Õhuga kokkupuutel kalkopüriit oksüdeerub erinevateks oksiidideks, hüdroksiidideks, sulfaatideks jne. Kalkopüriidiga seotud ja sarnanevate mineraalide hulka kuuluvad sulfiidid borniit (Cu5FeS4), kalkotsiit (Cu2S), kovelliit (CuS), digeniit (Cu9S5); karbonaadid malahhiit ja asuriit; lisaks on veel sarnaseid oksiide, näiteks kupriit (Cu2O). Kalkopüriiti leidub harva koos loodusliku puhta vasega. Kalkopüriit on tähtis vasemaak. Klein, Cornelis and Cornelius S. Hurlbut, Jr., Manual of Mineralogy, Wiley, 20th ed., 1985, pp. 277 – 278 ISBN 0-471-80580-7 Palache, C., H. Berman, and C. Frondel (1944) Dana’s system of mineralogy, (7th edition), v. I, 219–224 http://www.mindat.org/min-955.html mindat.org http://webmineral.com/data/Chalcopyrite.shtml Webmineral.com Handbook of Mineralogy
Ühemargane münt

Eesti margast on välja antud järgmised ühemargased mündid: Ühemargane münt (1922) Ühemargane münt (1924) Ühemargane münt (1926)