Kude

Kude (ladina keeles textus) on ühesuguse tekke, ehituse ja talitlusega rakutüüpide ning rakkude vaheaine kogum, mis on taime või looma elundi osa. Kudesid uurib histoloogia.  Pikemalt artiklis Taimed Taimekoed jaotatakse meristeemiks ehk algkoeks ja püsikoeks (ingl k permanent tissue)  Pikemalt artiklis Algkude Asukoha järgi eristatakse nelja algkoe rühma: Tipmine ehk apikaalne meristeem Külgmine ehk lateraalne meristeem nimetatakse ka kambiumiteks Vahe- ehk interkalaarne meristeem Haava- ehk kalluse meristeem.  Pikemalt artiklis Püsikude Püsikoed on järgmised: Epidermaalne kude Vaskulaarne kude (ingl k vascular tissue) (taimedel: soontega seotud) Vaskulaarsed koed on : ksüleem (xylem), floeem (phloem). Põhikude (ingl k ground tissue). Põhikoed on: parenhüüm (parenchyma), kollenhüüm (collenhyma), ja sklerenhüüm (sclerenhyma) Histoloogia kaudu eristatakse imetajatel nelja põhikoe tüüpi: epiteelkude sidekude lihaskude närvikude  Pikemalt artiklis Epiteelkude Epiteelkude jagatakse funktsiooni alusel: katteepiteeliks- epiteelirakud katavad keha välispinda, moodustades naha pindmise kihi e epidermise, lisaks hingamiselundite epiteel, sooleepiteel jpt. näärmeepiteeliks- ehk sekretoorsed epiteelirakud on loomorganismi kõikides näärmetes.  Pikemalt artiklis Sidekude Sidekude jaguneb ehituse põhjal nelja peamisesse tüüpi: vedelkoed (veri ja lümf) pärissidekude kõhrkude luukude.  Pikemalt artiklis Lihaskude Lihaskudede tüübid on: silelihaskude vöötlihaskude südamelihaskude (üksnes südames, südamelihaskoe rakud on ristivöödilised evides nii vööt- kui silelihasrakkude omadusi).  Pikemalt artiklis Närvikude närvikoed koosnevad: närvirakkudest ehk neuronitest sünapsidest närvikiududest ja närvidest gliiarakkudest e närvitoendirakkudest (näit Schwanni rakud jpt) Elund Elundkond Histogenees Hamdan Mohd.Nor, Wahida Abdullah, Quek Yoke Hua, Choo Yan Tong, Kee Bee Suan, Focus Ace Spm, lk 33, 2009 Biology, Penerbitan Pelangi Sdn. Bhd, 2009, ISBN 978-983-00-3629-8. Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 25.05.2013) Schiebler et al ,lk 7-85, 2007 Ernits et al, lk 15, 2013 Roosalu,lk 13-20, 2010 Kirzenbaum et al 2012 T.H.Schiebler, H.-W. Korf,"Anatomie: Histologie, Entwicklungsgeschichte, makroskopische und mikroskopische Anatomie, Topographie", 10. Auflage, lk 7-85, 2007, Steinkopf Verlag, ISBN 978-3-7985-1770-7. Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 25.05.2013) (saksa keeles) Nienstedt et al, 2011 Schiebler et al 2007:7-85 Schiebler et al,lk 7-85, 2007 T.H.Schiebler, H.-W. Korf, "Anatomie: Histologie, Entwicklungsgeschichte, makroskopische und mikroskopische Anatomie, Topographie", 10. Auflage, 2007, Steinkopf Verlag, ISBN 978-3-7985-1770-7. Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 25.05.2013) (saksa keeles) Hamdan Mohd.Nor, Wahida Abdullah, Quek Yoke Hua, Choo Yan Tong, Kee Bee Suan, "Focus Ace Spm", lk 33, 2009 Biology, Penerbitan Pelangi Sdn. Bhd, 2009, ISBN 978-983-00-3629-8. Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 25.05.2013) Meeli Roosalu. Inimese anatoomia, Kirjastus Koolibri,Koed 13-20, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6 trükk, 3- peatükk: KOED, lk 51-86,2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, ISBN 9985-829-36-0. Kirzenbaum, A.L., L.Tres. Histology and Cell Biology: An Introduction to Pathology: With STUDENT CONSULT Online Access, 3e, 2012, Mosby, Chapter 1.Epithelium, pages 1–60, ISBN 978-0323078429.