laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ernst Mecklenburg

Ernst Mecklenburg (sündinud 3. juunil 1927 Blöckenis, Ida-Preisimaal (tänapäeval Ossokino, Kaliningradi oblast)) on endine Saksa DV riigitegelane. Ernst Mecklenburg on pärit talupoja perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta põllumajandust. 1944. aastal mobiliseeriti ta Wehrmachti, 1945. aastal oli lühikest aega Inglise sõjavangis. Vangist vabanemise järel töötas Läänetsoonis mäetöölisena. 1947. aastal asus ta elama Nõukogude okupatsioonitsooni, kus tegeles talupidamisega. 1950. aastal astus Ernst Mecklenburg Saksamaa Demokraatlikku Talurahvaparteisse ja Saksa Vaba Noorsoo Liitu. Aastatel 1950–1952 oli ta Rehna linnapea. 1952. aastal töötas ta osakonnajuhatajana Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei Mecklenburgi liidumaa juhatuses osakonnajuhatajana. 1953–1958 õppis ta kaugõppes Saksa Riigi ja Õigusteaduste Akadeemias (Deutsche Akademie für Staats- und Rechtswissenschaft) Potsdamis. 1954–1963 töötas Ernst Mecklenburg Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei Rostocki ringkonna organisatsioonilise sekretärina. 1963–1967 oli ta Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei Rostocki ringkonna eestseisuse esimees. 1963–1990 kuulus ta Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei eestseisusse ja 1968–1990 presiidiumi. 1967–1974 oli ta Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei juhatuse sekretär ja 1974–1982 aseesimees. 1971. aastast oli ta Rahvakoja (parlamendi) liige. Ernst Mecklenburg oli 1982. aasta maist kuni 27. märtsini 1987 Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei esimees. Mecklenburg, Ernst * 3.6.1927 :Vorsitzender der DBD :Biographische Angaben aus dem Handbuch "Wer war wer in der DDR?" Bundesstiftung zur Aufarbeitung der SED-Diktatur. German Democratic Republic. Ministries, political parties, etc. rulers.org
Taara tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Taara tänav on tänav Rakveres Taaravainu linnaosas. Tänava pikkus on 252 meetrit. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi lõunaotsas, piirkonnas, millest põhjas paikneb Rakvere tammik ja ida pool Palermo mets. Tänav saab alguse Tammiku tänavalt, ristub Tõru ja Pähkli tänavaga ning lõpeb lääne pool Vahtra puiesteega. Rakvere Taaravainu linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke loodusega seotud nimesid. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Sarapuu tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sarapuu tänav on tänav Rakveres. Tänava pikkus on 95 m ja see paikneb Taaravainu linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi lõunaotsas, piirkonnas, millest põhjas paikneb Rakvere tammik ning ida pool Palermo mets. Tänav saab alguse Vahtra puiesteelt ning lõpeb ida pool Pähkli tänavaga. Rakvere Taaravainu linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke loodusnimetusi. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Maasika tänav (Rakvere)

Maasika tänav on tänav Rakveres, paiknedes linna lõunaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 1,8 km. Tänava pikkus on 676 m ning laius 15–19 meetrit. Maasika tänav on lääne-idasuunaliseks piiritänavaks neljale Rakvere linnaosale: Kondivalu ja Palermo vahel ning Lepiku ja Linnuriigi vahel. Tänav asub saab alguse Juhan Kunderi tänavalt ning ristub Tartu, Aia, Seene, Tamme ja Paju tänavaga. Tänav lõpeb Rakvere Linnametsa kinnistu piiril. Tänav on kujunenud välja 20. sajandi jooksul; tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on rajatud sajandi teises pooles. Naabertänavad kannavad Lepiku ja Palermo linnaosale iseloomulikke taimenimetusi. Kohalike teede nimekiri Vaadatud 23.12.2020 Rakvere linnaosad Geoportaal
New Yorgi Avalik Raamatukogu

New Yorgi Avalik Raamatukogu (inglise New York Public Library, lühend NYPL) on USAs New Yorgis asuv avalik raamatukogu. Raamatukogus on üle 51 miljoni teaviku, selle poolest on see üks maailma suurimaid raamatukogusid. Raamatukogu asutati 1895. Seisuga 2012 on raamatukogu veebiandmebaasist kättesaadav üle 800 000 digiteeritud teaviku. Raamatukogu peahoone ehitati 1897–1911. NYPLi koduleht
Olevi tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Olevi tänav on tänav Rakveres. Tänava pikkus on 182 m ja see asub Kondivalu linnaosas. Tänav paikneb Juhan Kunderi tänava ja Tartu tänava vahel. Tänavast lääne pool asub Palermo mets. Tänav on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, tänavale on rajatud ühepereelamud. Olevi tänav on kandnud ka Kalmu tänava nimetust. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Odette Kirss, Tänavanimed vahetuvad aegade tuules, Virumaa Teataja, nr. 168, 3 september 2020
Alevi tänav (Rakvere)

Alevi tänav on tänav Rakveres. Tänava pikkus on 212 m ja see asub Kondivalu linnaosas. Tänav algab ja lõpeb lääne poolt Juhan Kunderi tänavaga, olles silmusekujuline. Tänava läheduses, edela suunas, asub Palermo mets. Tänav on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, tänavale on rajatud ühepereelamud. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) Linnaosad Geoportaal Vaadatud 03.12.2020
Nette Liivak

Nette Liivak (tegelikult Anette-Wilhelmine Liivak, 9. märts 1916 Arukülas – 30. mai 1993 Tallinnas) oli eesti tekstiilikunstnik. Nette Liivak õppis kodutööstust Kehtna Kõrgemas Kodumajanduskoolis, mille lõpetas 1940. aastal. Aastatel 1945–1951 õppis ta Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis tekstiili. 1976 Tallinna Kunstihoone väike salong Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum Eesti Ajaloomuuseum http://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=sirp19930604.1.12 Sirp, nr 22, 4. juuni 1993 Sigrid Huik, Maasike Maasik, Aet Ollisaar, Tiina Puhkan "Eesti tekstiilikunst 1915–2015“ Eesti Tekstiilikunstnike Liit, 2015. ISBN 9789949385751
Berliini Riigiraamatukogu

Berliini Riigiraamatukogu (ka Berliini Riiklik Raamatukogu; saksa Staatsbibliothek zu Berlin, lühend SBB) on Saksamaal Berliinis asuv raamatukogu. Raamatukogus on üle 23 miljoni teaviku ja on seetõttu suuruselt Saksamaa teine (esimene on Saksamaa Rahvusraamatukogu). Raamatukogu asutati 1661. Raamatukogul on kaks peamist hoonet: Unter den Lindenil ja Potsdamer Straßel. Raamatukogu koduleht
Benjamin Franklini medal (Franklini Instituut)

Franklin Institute Awards, ka Benjamin Franklini medal, on teadusauhind, mida alates 1998. aastast annab välja Philadelphias asuv Franklini Instituut panuse eest teadusse järgmistes valdkondades: keemia, tsiviilehitus ja masinaehitus, arvutiteadus ja tunnetusteadus, maateadus ja keskkonnateadus, elektrotehnika, bioloogia, füüsika. Kuni 1998. aastani andis Franklini Instituut välja Franklini medalit. 2009 – Lotfi A. Zadeh 2012 – Jerry Nelson 1998 – Ahmed H. Zewail 2000 – Robert H. Grubbs ABOUT THE FRANKLIN INSTITUTE AWARDS. fi.edu Laureates Search. fi.edu
Hirvosi

Hirvosi ehk Rots (ka Ruotsi, vene Роц) on endine ingerisoome küla ajaloolises Tuutari kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb kunagine küla Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Villozi valla territooriumile. Küla nimetus tuleb seal elanud ingerisoome suguvõsade Hirvonen ja Ruotsi nimedest. Küla elanikeks olid ingerisoomlased äyrämöised. 1817. aasta Peterburi lähiümbruse kaardil on küla mainitud kui Роци или Хирвузы ning külas oli 12 talu. 1831. aastal oli talude arv kasvanud 19-ni (küla nimetatud kui Роць или Хирване). 1848. aastal elas külas (nimetatud kui Hirwosi) 79 ingerisoomlast äyrämöiset (39 meest ja 40 naist). 1856. aastal oli külas (nimetatud kui Роцы) 13 talu 38 meeshingega. 1860. aastal oli talude arv sama. 1890. aastal oli külas (nimetatud kui Роць) 19 talu. 1913. aastal oli külas (nimetatud kui Роць Хирвози) 18 talu. 1941. aastal oli külas (nimetatud kui Род) 21 talu. 01.08.1941 kuni 31.12.1943 oli küla okupeeritud saksa vägede poolt. Küla hävis Teises maailmasõjas. "Rots. EKI kohanimeandmebaas". Vaadatud 13.04.2017. "Peterburi lähiümbruse topograafiline kaart, 1817". etomesto.ru. Vaadatud 13.04.2017. "Peterburi ümbruse kaart, 1831, Schubert". etomesto.ru. Vaadatud 14.04.2017. Köppen, Peter v (1867). Erklärender text zu der ethnographishen karte des St. Petersburger gouvernements. St. Petersburg. Lk 60. Jelagin, N (1856). Алфавитный список селений по уездам и станам С.-Петербургской губернии. Peterburi. Lk 100. "Peterburi ja Viiburi kubermangude topograafiline kaart, 1860". etomesto.ru. Vaadatud 14.04.2017. "Peterburi lähiümbruse üheverstaline topograafiline kaart, 1890". etomesto.ru. Vaadatud 14.04.2017. "Peterburi lähiümbruse kaart, 1913". Digitaaliarkisto - digi.narc.fi. "Leningradi oblasti kaart, 1941". etomesto.ru. Vaadatud 14.04.2017. "Справочник истории административно-территориального деления Ленинградской области". Originaali arhiivikoopia seisuga 6.03.2016. Vaadatud 14.04.2017.
Piklik jõekarp

Piklik jõekarp (Unio pictorum) on jõekarbi perekonda kuuluv limune. Ta elab Euroopa mageveekogudes, sealhulgas Eestis. http://www.iucnredlist.org/details/155543/0 (vaadatud 14.4.2017) Piklik jõekarp andmebaasis eElurikkus
Karhila

Karhila ehk Bolšoje Karlino (ka Suuri-Karhila, Karlino, vene Большое Карлино) on endine ingerisoome mõis ja küla ajaloolises Tuutari kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb kunagine küla Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Villozi valla Maloje Karlino küla territooriumile. Küla on mainitud juba 1499/1500 (Kargila). 1676. aasta Ingerimaa kaardil on paikka mainitud kui Korola Hoff, asukohaga Duderhofi pogosti (Duderhosskoj Pogost) kagu nurgas. 1696. aastal on mainitud nii mõisa (Karhilla Hof) kui ka küla (Karhilla By). 1817. aasta Peterburi lähiümbruse kaardil on küla mainitud kui Бол. Карлинa ning külas oli 20 talu. 1831. aastal oli külas (nimetatud kui Бол. Карлино) 20 talu. 1838. aastal elas külas 92 inimest, kellest 41 olid mehed ja 51 naised. 1848. aastal elas külas (nimetatud kui Suuri Karhila ja Iso Karhila) 95 ingerisoomlast (46 meest ja 49 naist), kellest 15 olid äyrämöised ja 80 savakod. 1856. aastal oli külas 14 talu 46 meeshingega. 1860. aastal oli külas (nimetatud kui Бол. Карлино) 13 talu. 1890. aastal oli külas 19 talu. 1913. aastal oli külas 22 talu ja kool. 1939. aastal oli külas 11 talu. Külas tegutses kool. 01.08.1941 kuni 31.12.1943 oli küla okupeeritud Saksa vägede poolt. Pärast Teist maailmasõda kuulus küla Krasnoje Selo rajooni Esimese mai nimelisse külanõukokku, 1950. aastast Gorski külanõukokku. Nüüdisajal jäävad kunagise küla alad Maloje Karlino küla territooriumile. "Bolšoje Karlino. EKI kohanimeandmebaas". Vaadatud 14.04.2017. Ambrosiani, Per (2003). "Топонимика Новгородской земли в Новгородском оккупационном архиве г. Стокгольма: Дудоровский погост (Toponimika Novgorodskoj zemli v Novgorodskom okkupacionnom archive g. Stokgolma: Dudorovskij pogost)" (PDF). Swedish Contributions to the Thirteenth International Congress of Slavists, Ljubljana, 15–21 August 2003. Lund: Lunds universitet. Lk 11. Vaadatud 14.04.2017. "Ingerimaa kaart, 1676, A. Bergenheim". aroundspb.ru. Originaali arhiivikoopia seisuga 9.07.2018. Vaadatud 13.04.2017. "Peterburi lähiümbruse topograafiline kaart, 1817". etomesto.ru. Vaadatud 14.04.2017. "Peterburi ümbruse kaart, 1831, Schubert". etomesto.ru. Vaadatud 14.04.2017. "Описание Санкт-Петербургской губернии по уездам и станам, 1838 г." Lk 30. Vaadatud 14.04.2017. Köppen, Peter v (1867). Erklärender text zu der ethnographishen karte des St. Petersburger gouvernements. St. Petersburg. Lk 60. Jelagin, N (1856). Алфавитный список селений по уездам и станам С.-Петербургской губернии. Peterburi. Lk 96. "Peterburi ja Viiburi kubermangude topograafiline kaart, 1860". etomesto.ru. Vaadatud 14.04.2017. "Peterburi lähiümbruse üheverstaline topograafiline kaart, 1890". etomesto.ru. Vaadatud 14.04.2017. "Peterburi lähiümbruse kaart, 1913". Digitaaliarkisto - digi.narc.fi. "Справочник истории административно-территориального деления Ленинградской области". Originaali arhiivikoopia seisuga 6.03.2016. Vaadatud 14.04.2017.
Karlino

Karlino on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Białogardi maakonnas, Karlino valla halduskeskus. Dargun, Saksamaa Skælskør, Taani Wolgast, Saksamaa Koduleht
Niels Bohri Instituut

Niels Bohri Instituut on Kopenhaageni Ülikooli uurimisinstituut. Instituut tegeleb astronoomia, geofüüsika, nanotehnoloogia, osakeste füüsika, kvantmehaanika ja biofüüsikaga. Instituut asutati 1921. aastal Kopenhaageni Ülikooli Teoreetilise Füüsika Instituudina. Asutajaks oli Niels Bohr, kes oli ülikooli ametnikkonnas olnud juba 1914. aastast, 1916. aastal nimetati ta professoriks. Niels Bohri 80. sünniaastapäeval, 7. oktoobril 1965, sai instituudi nimeks ametlikult Niels Bohri Instituut. Suurem osa instituudi algsest kapitalist tuli Carlsbergi õlletehase heategevusfondist ja fondist Rockefeller Foundation. 1920. ja 1930. aastatel oli Bohri Instituut üks tähtsamaid aatomifüüsika ja kvantfüüsika põhimõtete rajajaid. Füüsikud üle Euroopa külastasid instituuti, et arutleda Bohriga uute teooriate ja avastuste üle. Niels Bohri ja Werner Heisenbergi tehtud avastusi ja tõlgendusi kvantmehaanikas nimetatakse nn Kopenhaageni interpretatsiooniks. 1. jaanuaril 1993 ühendati instituut Astronoomia Observatooriumiga, Ørstedi laboratooriumiga ja Geofüüsika Instituudiga. Uus instituut jäi kandma Niels Bohri nime. Niels Bohri Instituudi uurimistegevus on jaotatud kümnesse uurimiskategooriasse, mis katab suure osa füüsikast: astrofüüsika, biofüüsika, geofüüsika, kvantfüüsika, osakeste füüsika, e-teaduse ja tahkete ainete füüsika. 2010. aastal, Niels Bohri 125. sünniaastapäeval, hakkas ülikool välja andma Niels Bohri Instituudi aumedalit. Auhind on iga-aastane ja see antakse “eriti silmapaistvale teadlasele, kes töötab Niels Bohri vaimus ja tegeleb rahvusvahelise koostöö ja teadmiste jagamisega”. Aumedali autor on taani skulptor Rikke Raben. Medali esiküljel on näha Niels Bohri, aatomit ja tähti. Mündi tagakülg on inspireeritud Bohri tsitaadist: “Ja millest inimesed tegelikult sõltuvad? Me sõltume oma sõnadest. Me oleme keeleoskajad. Meie ülesanne on vahetada üksteisega kogemusi ja mõtteid. (“What is it that we human beings ultimately depend on? We depend on our words. We are suspended in language. Our task is to communicate experience and ideas to others.”) Medali tagaküljele on kirjutatud: “Unity of knowledge”. Sellise pealkirjaga loengu pidas Bohr Columbia Ülikoolis 1954. aastal. Samuti on tagaküljel kirjas Nosce te ipsum, mis tähendab ladina keeles “tunne iseennast”. See tsitaat pärineb Delfi oraaklilt Apollo templist Kreekast. 2010 – Leo Kadanoff 2011 – Andre Geim 2012 – Juan Ignacio Cirac Sasturain 2013 – Fabiola Gianotti 2014 – Jérôme Chappellaz 2015 – Brian Schmidt 2016 – Gerard't Hooft 2017 – Jürgen Schukraft 2019 – David R. Nelson 2020 – Paul J. Steinhardt 2021 – Jun Ye Niels Bohri Instituut (en) Instituudi uurimiskeskus (en)
Lylian Meister

Lylian Meister (sündinud 14. jaanuaril 1966 Tallinnas) on eesti tekstiilikunstnik. Lylian Meister lõpetas aastal 1984 Tallinna 1. Keskkooli ja 1989. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi tekstiili erialal. Aastatel 1989–1990 õppis ta Eesti Humanitaarinstituudis kultuuriteooriat. Hiljem on ta õppinud maastikuehitust Luua Metsanduskoolis (2005–2008) ja Räpina Aianduskoolis (2005–2009). 1994 Lühikese Jala Galerii, Tallinn 1996 "Kuld Orient", Raekoja Tarbekunsti Galerii 1996 Loviisa Sadamagalerii, Soome 1996 "Igatsevad asjad", galerii Sammas, Tallinn 1996 Põhja-Norra Kunstikeskuses Svolværis ja Altas, Norra 2003 "f-mail", Arhitektuuri- ja Disainigalerii, Tallinn (koos Krista Leesiga) 2007 "Siidile sulanud", Rahvusooperi Estonia talveaed ja Saaremaa Kunstigalerii 2008 "1001", Tallinna Kunstihoone galerii; UKM, Pärnu 2009 "Erailu", HOP galerii, (koos Katarina Meistriga) 2001 Eesti Kultuurkapitali stipendium ja Eesti Rahvuskultuuri Fondi stipendium erialaseks enesetäiendamiseks Indias 2007 Eesti Kultuurkapitali Kujutava ja Rakenduskunsti Sihtkapitali aastane loomingulise töö stipendium 2008 Eesti Tekstiilikunstnike Liidu preemia "Aasta meister" tekstiiliprojekti "1001" eest 2009 Eesti Sisearhitektide Liidu ruumipreemia 2010 Tartu Ülikooli teenetemärk 2010 Tallinna Ülikooli teenetemärk 2012 Tallinna rakenduskunsti triennaal, Kaido Ehasoo preemia 2018 aasta tekstiilikunstnik Lylian Meister on alates 1994. aastast Eesti Tekstiilikunstnike Liidu ja Eesti Kunstnike Liidu liige. Ta kuulub 2006. aastast Eesti Dendroloogia Seltsi. Aastast 2007 on ta Briti Kuningliku Aiandusseltsi liige. Aastatel 2005–2007 ja 2009–2011 oli Lylian Meister Eesti Kultuurkapitali Kujutava ja Rakenduskunsti Sihtkapitali esimees. Lylian Meister on ka Eesti Kultuuri Koja asutajaliige (2011). Lylian Meistri tütar on kunstnik Katarina Meister. Sigrid Huik, Maasike Maasik, Aet Ollisaar, Tiina Puhkan "Eesti tekstiilikunst 1915–2015“ Eesti Tekstiilikunstnike Liit, 2015. ISBN 9789949385751 Sirp 17.03.2009
Hanoi Rocks

Hanoi Rocks oli 1979. aastal asutatud Soome glämroki bänd, mis saavutas tuntuse ka väljaspool Soomet, peamiselt Suurbritannias ja Jaapanis. Bangkok Shocks, Saigon Shakes, Hanoi Rocks (1981) Oriental Beat (1982) Self Destruction Blues (1982) Back to Mystery City (1983) All Those Wasted Years (live) (1984) Two Steps from the Move (1984) Rock & Roll Divorce (live) (1985) Twelve Shots on the Rocks (2002) Another Hostile Takeover (2005) Street Poetry (2007)
Värska Orienteerumisklubi Peko

Värska Orienteerumisklubi Peko (lühendatult OK Peko) on Eesti orienteerumisklubi. OK Peko kuulub Eesti Orienteerumisliitu. Klubi asutati 6. novembril 1990. aastal. OK Peko esimene president on Toivo Toomas. Alates 1994. aastast on klubi president Raul Kudre. Klubi nimi pärineb seto kultuuripärandist, setode viljakusjumalalt Pekolt. Alates 1991. aastast korraldab OK Peko iga-aastast rahvusvahelist orienteerumisvõistlust Peko Kevad. 2012. aastal korraldas OK Peko maailma karikavõistluste etapid rattaorienteerumises. "Eesti Orienteerumisliidu klubid". EOLi koduleht. Vaadatud 15.04.2017. "Klubist". Orienteerumisklubi Peko koduleht. Vaadatud 15.04.2017. Zupping, Sirli (november 2016). "Verska orienteerumisklubi Peko pidi 25. sünnüpäivä". Setomaa. Originaali arhiivikoopia seisuga 15.04.2017. Vaadatud 15.04.2017. "Klubi juhatus". Orienteerumisklubi Peko koduleht. Vaadatud 15.04.2017. "XXV Peko Kevad tõi kokku rekordarvu orienteerujaid". ERR. 18.04.2016. Vaadatud 15.04.2017. "Maailma rattaorienteerumise tipud võistlevad Räpinas ja Värskas". ERR. 20.09.2012. Vaadatud 15.04.2017. Team Kudre
Antitsüklon

Antitsüklon ehk kõrgrõhkkond ka kõrgrõhuala on hiiglaslik atmosfääri rõhkkond, läbimõõduga 1500 kuni isegi üle 2000 km, mille keskmes on õhurõhk kõrgem, äärte pool aga madalam. Antitsükloni keskmes ulatub õhurõhk kuni 1020–1050 hPa, erandjuhtudel isegi 1080 hPa-ni. Kuna antitsüklonis on õhurõhk kõrgem kui ümbritsevatel aladel, voolab õhk sellest baarilises süsteemist spiraalselt suunaga keskmest välja. Kui õhurõhk kõrgrõhkkonnas ei lange mitmeid päevi, siis tuleneb see sellest, et antitsükloni keskmes laskub täiendavalt õhku atmosfääri ülemistest kihtidest alla. Antitsükloneid on kahte tüüpi: a) paiksed ja b) liikuvad. Paiksed kõrgrõhkkonnad moodustuvad subtroopilises vööndis. Üldiselt on kõrgrõhkonna keskmine liikumiskiirus väike. Sageli jääb antitsüklon mitmeks ööpäevaks või isegi nädalateks seisma, et seejärel kohapeal laguneda. Aastas esineb Eestis keskmiselt üle paarikümne kõrgrõhkkonna. Enamasti tekivad Eesti ilma mõjutavad antitsüklonid Skandinaavias ja arktilistel meredel, kuid vahel ka Siberis või Venemaa Euroopa osa sisealadel. Kõrgrõhkkonna mõjul ilmnevad kontinentaalse kliima tunnused. Antitsükloni keskosas toimub õhu juurdevool troposfääri kõrgematest ülakihtidest. Võimsate laskuvate õhumasside adiabaatiline soojenemine ja „vajumise“ surve tekitavad alumiste kihtide dünaamilise soojenemise, mille tulemusel omakorda tekivad alumiste kihtide temperatuuri inversioonid. Sellega on seletatav vähene pilvisus ja sadude vähesus kõrgrõhkkonnas. Pilvi on rohkem äärealadel, tavalisemad on ilusa ilma rünkpilved. Varahommikuti võivad tekkida madalad kihtpilved või udu, kuid need kaovad pärast päikesetõusu kiiresti. Isobaarid ei ole antitsüklonis nii tihedad nagu tsüklonis, see seletab mispärast on tuuled kõrgrõhkkonnas nõrgemad kui madalrõhkkonnas. Külmal poolaastal tekib inversioonikihi all sageli kihtpilvisus. Kui tavaliselt õhutemperatuur troposfääris kõrgemale tõustes langeb, siis inversioonikihis see tõuseb. Hoolimata kõrgest õhurõhust võib sügiseti ja talvel inversioonikihi alune madal õhuke pilvekiht katta taeva kogu päevaks. Antitsüklonis puhuvad põhjapoolkeral tuuled päripäeva keskmest välja ja vastupäeva lõunapoolkeral. See on tingitud Coriolisi efektist. Antitsükloni saabumine meie aladele toob varasemaga võrreldes selgema ja kuivema ilma. Soojal poolaastal kaasneb sellega mõnikord kuumalaine ja põud, talvel aga käredam pakane ja püsivalt vaiksem ilm. front tsüklon õhumass
Vikerkaare Rubiin

"Vikerkaare Rubiin" (inglise keeles "Rainbow Ruby", korea keeles 레인보우 루비, hiina keeles 彩虹宝宝) on Lõuna-Korea, Hiina ja Kanada televisiooni joonisfilmisari. Eestis näidatakse sarja telekanalites ETV2 ja ETV+. Rubiin (inglise keeles Ruby) Rubiini ema ja isa Šoko (inglise keeles Choco) Kai (inglise keeles Ramon) Välgunool (inglise keeles Thunderbell) Ling Ling Printsess Kiki (inglise keeles Princess Kiki) Prints Fredrik (inglise keeles Prince Frederick) Säutsuja (inglise keeles Chirpee) Elli (inglise keeles Ellie) Janne (inglise keeles Audi S1) Friida (inglise keeles Felicia) Piret (inglise keeles Paige) Vikerkaare Rubiin. ERR Vikerkaare Rubiin. DHX Media Vikerkaare Rubiin. 38°C Animation Studio
Heino Stumbur

Heino Stumbur (31. august 1930 – 21. juuli 2014) oli eesti geoloog, paleontoloog. Aastal 1955 kaitses ta diplomitöö Eesti ülem-ordoviitsiumi nautiloiididest. Kaljo, D.; Oraspõld, A.; Rõõmusoks, A.; Sarv, L.; Stumbur, H. 1956. Eesti NSV ordoviitsiumi fauna nimestik II: keskordoviitsium. Abiks Loodusevaatlejale 25. Mutvei, H.; Stumbur, H. 1971. Remarks on the Genus Pictetoceras (Cephalopoda: Ellesmerocerida). Bulletin of the Geological Institutions of the University of Uppsala (NS) 2: 117–122. Stumbur, H.; Mutvei, H. 1983. A new Middle Ordovician torticonic nautiloid. Geologiska Föreningens i Stockholm Förhandlingar 105: 43–47. "Heino Stumbur, Tartu 1955. Eesti NSV ülem-ordoviitsiumi nautiloiididest". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2017. Vaadatud 15. aprillil 2017.
Kaelustihend

Kaelustihend on tihend, mida kasutatakse nii õli kui ka plastse määrdeainega määritud laagerdustes. Kaelustihend koosneb bensiini- ja õlikindlast kummist valmistatud kerest, L-ristlõikega terasrõnga kujulisest sarrusest ja rõngasvedrust. Sarrus teeb tihendi kere jäigaks. Rõngasvedru deformeerib kaelustihendi keskosa nii, et tekib võlli tihedalt haarav 0,4–0,6 mm laiusega huul. Kaelustihendeid kasutatakse saastatud, näiteks tolmuses keskkonnas. Et õli tihendile hästi ligi pääseks, asetatakse tihend tavaliselt nii, et põhihuul oleks suunatud kere sisse. Kui laagritesse pressitakse määret, siis võib seal tekkida väga suur surve. Et mitte rikkuda kaelustihendit, pööratakse huul sel juhul väljapoole. Surve suurenemisel lükkab määre tihendi huule laiali ning liigne määre pääseb selle ja võlli vahelt välja. Kõrge õlitaseme korral pannakse kõrvuti kaks kaelustihendit. Väga tolmuses keskkonnas toimitakse niisamuti või kasutatakse tolmuhuulega tihendit. Vaba ruum tihendi põhi- ja tolmuhuule vahel täidetakse koostamisel plastse määrde, näiteks tavotiga. Masinaelement