laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vaba Demokraatlik Partei

Vaba Demokraatlik Partei (saksa keeles Freie Demokratische Partei, lühend FDP) on liberaalne Saksamaa partei. 2009. aasta septembris toimunud Bundestagi valimistel sai FDP oma seni parima tulemuse: 14,6% häältest ning 93 kohta. FDP fraktsioon oli Bundestagis suuruselt kolmas. Kristlik-Demokraatlik Liit ja FDP moodustasid valitsuskoalitsiooni. 2013. aasta oktoobris toimunud Bundestagi valimistel sai FDP ainult 4,8% häältest ja jäi parlamendi koosseisust välja. Partei moodustati 1948. aastal maailmasõjaeelsete liberaalsete parteide (Saksamaa Demokraatlik Partei, Saksamaa Rahvapartei) liikmete poolt. Samuti oli FDP esialgu endiste natsistide ja neonatsistide meelispartei.[viide?] FDP positsioneerus selgelt CDU/CSU blokist paremale, kutsus üles denatsifitseerimist lõpetama jne. Samuti nõudis partei natsistlike sõjaroimarite vabastamist. FDP tervitas ka ühingu Verband Deutscher Soldaten asutamist, mis ühendas endisi Wehrmachti ja SS-i liikmeid. I Bundestagis moodustas FDP ühise fraktsiooni paremradikaalse Saksa Parteiga (Deutsche Partei (DP)). Samas suutsid CDU/CSU denatsifitseerimise Bundestagis läbi suruda vaid opositsiooniliste sotsiaaldemokraatide häälte abiga, sest koalitsioonipartnerid FDP-st ja paremäärmuslikust DP-st vastustasid natsistlike roimarite denatsifitseerimist – FDP omalt poolt nõudis "nn sõjaroimarite vabastamist" Paremäärmuslike elementide mõjule FDP-s ja sellega sõbralikes suhetes DP-s pöörasid tähelepanu ka Ameerika Ühendriikide okupatsioonivõimud. 1960. aastate lõpus saavutas FDP-s ülekaalu sotsiaalliberaalne tiib ja partei moodustas koalitsiooni sotsiaaldemokraatidega. Willy Brandti nn Uus Idapoliitika viis paljude tuntud natsionaalliberaalide (nt Erich Mende) lahkumiseni vabade demokraatide ridadest. SPD ja FDP valitsesid aastatel 1969-1982, kui FDP lahkus koalitsioonist eriarvamuste tõttu majanduspoliitikas. Sellest ajast on FDP olnud föderaaltasandil koalitsioonis ainult paremtsentristliku CDU/CSU blokiga. 1982. aastal lahkus seoses partei uue parempöördega erakonnast rida sotsiaalliberale. Günter Verheugen astus SPD ridadesse; mõned muud sotsiaalliberaalid aga asutasid (pisi)erakonna "Die Liberalen", mis aga osales valimistel ainult ajuti, ja teda tabas siis ebaedu, enamasti on aga kutsunud oma toetajaid lihtsalt üles hääletama SPD poolt. 2011. aasta maist kuni 2013. aasta detsembri alguseni juhtis parteid Philipp Rösler. Rösler astus aga valimiskaotuse tõttu ametist tagasi ja uueks parteijuhiks sai Christian Lindner. Schwarz-weiß-rot mit braunen Flecken Most significant politiual trend showing growing rightist influence is reflected in increasing power of extremists in FDP, DP, and “Gesamtdeutsche Block” (formerly BHE). - https://history.state.gov/historicaldocuments/frus1952-54v07p1/d161 https://www.udo-leuschner.de/liberalismus/fdp19.htm
Väike-Ameerika Hääl

Väike-Ameerika Hääl on Uue Maailma Seltsi väljaantav ajaleht. Ajalehe päismikus on öeldud, et see on "Tallinna kohalike elanike leht". Ajaleht MTÜ Uue Maailma Selts kodulehel
Kallaste paljand

Kallaste paljand ehk Kallaste pank on liivakivipaljand Kallaste linnas Peipsi järve läänerannikul, kus paljandub Kesk-Devoni Aruküla lademe keskossa kuuluv roosakas-, kollakas- ja punakaspruun, tihti valgete laikudega põimkihiline pude peeneteraline liivakivi. Tegemist on Eesti kõige pikema Devoni liivakivi paljandiga, mis on 2001. aasta mõõtmiste põhjal umbes 930 meetri pikkune. Alustades linna lõunaservast ja liikudes kuni keskväljakuni on näha 11 paljandit, mida eraldavad kinnikasvanud lõigud ning mis jäävad enamasti 1–5 meetri kaugusele veepiirist, olles valdavalt eraldatud liivaribaga. Kui veetase aga kõrgvee ajal tõuseb, siis murravad lained paljandit, mistõttu on liivakivisse tekkinud hulgaliselt koopaid. Neist suuremate kõrgus ületab 1,5 meetrit ja sügavus ulatub kuni 6 meetrini. Paljandite kõrgus on valdavalt 2–4 meetrit, suurim kõrgus 9 meetrit. Kõige lõunapoolsem ja kõrgem paljandiosa on alates 1959. aastast looduskaitse all. Liivakallas pakub head pesitsuspaika kaldapääsukestele, kelle suurim koloonia Eestis asubki Kallaste paljandil. Paljandist on leitud nii rüükalade, akantoodide, lõuatute, kopskalade kui ka vihtuimsete kalade kivistisi. Tõnisson, A. & Vellak, A. 2003. Uusi uurimisandmeid liivakivipaljandeist. Looduskaitsealaseid töid VII, Tartu Üliõpilaste Looduskaitsering, Tartu, 79–87 Kallaste liivakivipaljand Kallaste linna kodulehel Kallaste pank Kallaste paljand keskkonnaportaalis
Mona Sahlin

Mona Ingeborg Sahlin (neiupõlvenimega Andersson; sündinud 9. märtsil 1957 Sollefteå vallas Västernorrlandi läänis) on Rootsi poliitik, Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei juht aastatel 2007–2011 Sahlin on olnud Rootsi parlamendi liige aastatel 1982 kuni 1996 ja uuesti alates 2002. aastast. Ta on pidanud erinevaid ministriameteid (1990–1991, 1994–1995, 1998–2006).
Rööbits

Rööbits on tööriist, mida kasutatakse detaili pinnale joonte märkimiseks. Lihtsaim rööbits koosneb märketihvtiga pulgast ja sellel nihutatavast pakust. Paku tööpind surutakse vastu detaili serva ning tõmmatakse tihvti abil servaga paralleelne joon. Enamasti on pakk varustatud joonlauaga. Tavaliselt kasutatakse rööbitsat puitdetailidele joone tõmbamiseks, aga põhimõtteliselt saab joont tõmmata mis tahes tahkele pinnale. Tavaliselt tõmmatakse joon selleks, et seda mööda hiljem lõigata. Pulga ja paku saab omavahel kindlasse asendisse fikseerida näiteks lukustuskruvi, nukiga hoova või kiilu abil. Seadis, millega joont tõmmatakse, võib olla erinev. Mõnel rööbitsal saab seda seadist ka vahetada. Kui joonetõmbamisseadis ei ole vahetatav, läheb vaja mitut rööbitsat. Kui puidule tõmmatakse joont aastarõngastega paralleelselt, kasutatakse terasest nõela, aga kui aastarõngastega risti, siis terasnuga. Kui ei taheta pinda kriimustada, kasutatakse pliiatsit või pintslit, aga üldjuhul saab nõela või noaga tõmmata täpsema joone kui pliiatsiga. Joont saab tõmmata ka terava servaga ketta abil. Rööbitsat, mis kasutab joone tõmbamiseks nuga, nimetatakse ka lõikerööbitsaks.
Jobbik

Liikumine Parema Ungari Nimel (Jobbik Magyarországért Mozgalom) ehk Jobbik ('parem') on 2003. aastal asutatud rahvusmeelne Ungari partei, mida vastased on nimetanud ka fašistlikuks ning antisemiitlikuks. Partei ise kirjeldab end konservatiivse ja radikaalselt patriootilise kristliku parteina, mille põhieesmärk on Ungari väärtuste ja huvide eest seismine. Jobbik soovib Ungari naaberriikides elavatele ungarlastele enesemääramisõiguse ja autonoomia andmist. 2010. aasta parlamendivalimistel sai Jobbik kolmanda tulemuse ja 46 kohta 386-st. Partei esimees on Márton Gyöngyösi. Praegu kirjeldab partei end moodsa konservatiivse rahvaerakonnana. IDEA hiljutist (02.02.2018) Euronewsi arvamusküsitlust analüüsis juhtiv politoloog Balázs Böcskei ja ta tõlgendas, et endine natsionalistlik partei Jobbik on lõpule jõudnud muutmise tsentristlikuks rahvaparteiks ja selle hääletamisbaasi on muudetud ja nüüd on see valdavalt EL-i pooldav valimisringkond. Cnaan Liphshiz (25.01.2020). "Hungary's far-right Jobbik party elects leader with Jewish roots". Jewish Telegraphic Agency. Vaadatud 11.07.2021. Ádám Magyar (28.02.2020). "Euronews https://hu.euronews.com/2020/02/27/ketteszakadt-a-kozvelemeny-magyarorszag-szovetsegeseivel-kapcsolatban". {{netiviide}}: välislink kohas |pealkiri= (juhend) Jobbik'i koduleht
Élysée palee

Élysée palee (Palais de l'Élysée) on Prantsuse regendistiilis palee Pariisis, Prantsuse Vabariigi Presidendi ametlik residents. Palees asuvad presidendi tööruumid ja leiavad aset Ministrite Nõukogu kokkusaamised. Palee asub Champs-Élysées' lähistel. Palee arhitekt oli Armand-Claude Mollet. See ehitati aastatel 1718–1722 Évreux' krahvile linnaresidentsiks. Kuningas Louis XV ostis palee ja tegi sellest oma armukese Madame de Pompadouri residentsi. Élysée leping  Élysée palee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Buje

Buje on linn Horvaatias Istra maakonnas. Register of spatial units of the State Geodetic Administration of the Republic of Croatia 2021 Croatian census: population data by age, sex, settlement  Buje – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Buzet

Buzet on linn Horvaatias Istra maakonnas. Buzeti haldusalas on 70 asulat, nende seas ka Hum.  Buzet – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Labin

Labin on linn Horvaatias Istra maakonnas. Register of spatial units of the State Geodetic Administration of the Republic of Croatia 2021 Croatian census: population data by age, sex, settlement  Labin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Novigrad

Novigrad on linn Horvaatias Istra maakonnas. Register of spatial units of the State Geodetic Administration of the Republic of Croatia https://podaci.dzs.hr/2021/en/39858  Novigrad – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rovinj

Rovinj (itaalia keeles Rovigno, istria keeles Ruvèigno või Ruveîgno, ladina keeles Ruginium, vanakreeka keeles Ρυγίνιον) on linn Horvaatia loodeosas Istra poolsaarel Aadria mere rannikul, Istra maakonnas.  Rovinj – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis http://www.rovinj.hr/
Umag

Umag on rannikulinn Horvaatias Istra maakonnas. See on Horvaatia kõige läänepoolsem linn. Linna elanike arv oli 2001. aastal 7769, neist veidi üle poole on horvaadid ning peaaegu viiendik itaallased. Linnas peetakse iga-aastast tenniseturniiri ATP Vegeta Croatia Open. Register of spatial units of the State Geodetic Administration of the Republic of Croatia
Vodnjan

Vodnjan on linn Horvaatias Istra maakonnas.
Lake Worth

Lake Worth on linn Ameerika Ühendriikides Florida osariigi lõunaosas Palm Beachi maakonnas. 3% linna elanikest räägib emakeelena soome keelt. Seal toimub igal aastal festival "Finlandia Week". Lappeenranta Saint-Marc Southend-on-Sea Sopot Alviine-Johanna Kalep
Znamensk (Kaliningradi oblast)

Znamensk on alevik (aastani 2005 alev) Venemaal Kaliningradi oblastis Gvardeiski rajoonis. Kuni 1946. aastani kandis saksakeelset nime Wehlau (poola keeles Welawa, leedu keeles Vėluva). Asula vana leedukeelse nimekuju järgi on nime saanud Pirgu lademe Vėluva kihistu. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 29
Aksi tulepaak

Aksi tulepaak on tulepaak Aksi saare lõunaosas. Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 59° 35′ 44″ N, 25° 5′ 54″ E. Tulepaak on 15 meetri kõrgune ja tuli ise paikneb merepinnast 21,5 meetri kõrgusel. Tulepaak rajati 1986. aastal. Aksi Eesti Entsüklopeedia Aksi tulepaak navigatsioonimärkide andmekogus
Kesklinn (Viljandi)

Kesklinn on Viljandi linnaosa. Aasa Allika põik Allika Eha Hariduse Hiie puiestee Huntaugu A. Irve C. R. Jakobsoni Järve Kaalu Kevade põik Kiriku Koidu Kooli Kraavi Kõrgemäe Leola Lepa Liiva J. Liivi Lossi Lühike Mäe Posti Põllu Ranna puiestee Reinu tee Riia maantee Roo Roosi Supeluse Talli Tallinna Tartu Tasuja puiestee Toome Trepimägi Turu Turuplats Vabaduse plats Vana-Vaksali Vesiflirdi allee Väike Õuna "Viljandi kesklinnas avatakse loomeinkubaator". Loov Eesti, 7. veebruar 2011
Kantreküla

Kantreküla on Viljandi linnaosa. Algselt oli Kantreküla alevik Viljandi linna servas. Kantreküla kujunes 1860. aastatel. Kantreküla on nime saanud selle järgi, et küla asus Viljandi kirikumõisa maadel ning kanter (ka kantor) oli kirikumuusik. 1919. aastal liideti Kantreküla Viljandi linnaga ja 1921. aastal ühendati linna elektrivõrguga. Linnaosas asub Viljandi raudteejaam, selle kõrval asuvad endise Viljandi tikuvabriku hooned. Uno Pohrti masinavabrik Raudla, Heiki (27.05.2017). "Kõik vajalik saunast apteegini välja". Sakala. Vaadatud 04.09.2018. Männik, Kati; Peirumaa, Rita (2007). "Viljandi vanalinna kujunduskontseptsioon. Viljandi vanalinna tänavatevõrgu ajalooline kujunemine" (PDF). Riigi Teataja. Lk 11. Vaadatud 04.09.2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Fotod Kantrekülast portaalis ajapaik.ee "Viljandi agulis Kantrekülas on majadel nimed" Postimees, 24. juuli 2000 "Materjalikirev miljööväärtuslik Kantreküla" Sakala, 25. september 2007
Männimäe

Männimäe (noorte seas Männa) on Viljandi linnaosa. Linnaosas asub Viljandi Jakobsoni Kool.
Uueveski (Viljandi)

Uueveski on Viljandi linnaosa. Linnaosas asub Viljandi Kesklinna Kool.
Peetrimõisa (Viljandi linnaosa)

Peetrimõisa on Viljandi linnaosa. Kase Kastani Kirsi põik Kirsi Kreegi Maasika Mureli Oja tee Pirni Ploomi Põltsamaa tee Sõstra Uueveski tee Vabarna Vahtra Õie
Korporatsioon Arminia

Korporatsioon Arminia oli 1850. aastal Tartus asutatud baltisaksa üliõpilaskorporatsioon. Korporatsiooni ajalugu ulatub 1843. aastasse, kui asutati Usu- ja Teaduselu Edendamise Selts (Verein zur Vörderung des religiösen und wissenschaftlichen Lebens). Korporatsiooni asutamisajaks peetakse aga siiski 1850. aastat, kui seltsi nimeks sai Teoloogiline Õhtu (Theologischer Abend) ning oma olemuselt hakkas organisatsioon rohkem sarnanema korporatsiooniga. Sellegipoolest oli peamiselt usuteaduse õpilastest koosnev korporatsioon vastu rohkele pidutsemisele ja kahevõitlustele. 1859. aastal otsustati asutada korporatsioon Arminia ning saadeti vastav taotlus ka Chargiertenconventile. Selle liikmeskorporatsioonid aga viivitasid Arminia tunnustamisega. Selts hakkas rohkem suhtlema kristlike Burschenschaftidega ja sai 1862. aastal neid ühendava Wingolfsbundi liikmeks. 3. märtsil 1865 võeti Arminia ka Chargiertenconventi liikmeks, pärast Arminia liitumise suure vastase korporatsioon Curonia ajutist väljaastumist. Juba 18. mail 1866 saatis Chargiertenconvent korporatsioon Arminia laiali. Arminia kristlikke ideid kandsid Tartu Ülikooli juures edasi mitmed kristlikud seltsid ning korporatsiooni vilistlaskogu täiendati jätkuvalt. 1970. aastal läks laiali ka vilistlaskogu. Wingolfsbundi initsiatiivil asutati 2. mail 1994 eestlaste korporatsioon Arminia Dorpatensis, mis peab end küll korporatsioon Arminia järglaseks, kuid seda järgnevust ei tunnusta enamik Eesti üliõpilasorganisatsioone.
Paalalinn

Paalalinn on Viljandi linnaosa. Linnaosas asuvad muuhulgas Viljandi Paalalinna Kool ning Paala järv. "Paalalinn — põllule ehitatud linnaosa, kus eramutega aedlinn kohtub kortermajadega" Sakala, 23. mai 2010
Sąjūdis

Sąjūdis, algselt Leedu Reformiliikumine (Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdis), on poliitiline organisatsioon, mis juhtis 1980. aastate lõpul ja 1990. aastate algul Leedu taasiseseisvumist. Sąjūdise initsiatiivgrupp loodi 1988. aasta 3. juunil Leedu Teaduste Akadeemia ruumides peetud koosolekul. Initsiatiivgrupi 35 liikmest 17 olid kommunistliku partei liikmed. Juunis ja augustis korraldati esimesed massikogunemised. Oktoobris valiti liikumise 35-liikmeline nõukogu, mille esimeheks sai musikoloogiaprofessor Vytautas Landsbergis. Sąjūdis luges Leedu inkorporeerimist Nõukogude Liitu illegaalseks ja taotles riigi iseseisvuse taastamist. Nõuti Molotovi-Ribbentropi pakti salaprotokollide avalikustamist, leedu keele kuulutamist ametlikuks keeleks, Ignalina tuumaelektrijaama kolmanda reaktori ehitamise peatamist jne. 1989. aasta märtsis toimusid Nõukogude Liidu Rahvasaadikute Kongressi valimised. Sąjūdise kandidaadid võitsid 36 kohta Leedule eraldatud 42-st. Sąjūdis oli 1989. aasta augustis Balti keti Leedu-poolne korraldaja. 1990. aasta veebruaris toimunud Leedu NSV Ülemnõukogu valimistel võitis Sąjūdis 101 kohta 141-st. Landsbergisest sai Ülemnõukogu esimees. 11. märtsil kuulutas Leedu iseseisvuse taastatuks. Rahvarinne Latvijas Tautas fronte (LTF)
Korporatsioon Baltonia

Korporatsioon Baltonia oli 1872. aastal asutatud Tartu baltisaksa üliõpilaskorporatsioon. Kuni 1932. aastani kandis nime korporatsioon Fraternitas Pharmaceutica. 1872. aastal asutati Rohuteaduse Üliõpilaste Selts. Sel ajal polnud, nagu loomaarstidelgi, rohuteadlastel enda erialale sisseastumiseks vajalik keskhariduse olemasolu ning seetõttu ei saanud rohuteadlased ka enda korporatsiooni Chargiertenconventi liikmena asutada, kuigi peagi muutus ka nende loodud selts korporatsioonile sarnaseks, kuigi puudusid värvid ja korporatsiooni õigused. 1894. aastal saadi siiski Chargiertenconventi tunnustus mitteametliku koostööpartnerina, aga seejärel oli selts venestusajal 1896–1903 suletud. 1911 sai selts värvikandmisõigused ja võeti nimeks Fraternitas Pharmaceutica. Pärast iseseisvust muudeti rohuteaduse stuudium teiste stuudiumitega võrdseks, kuid liikmeskonna vähenedes hakati lõdvendama tingimusi mitterohuteadlaste vastuvõtmiseks. 1932. aastal võeti nimeks Baltonia ning saadi Chargiertenconveti liikmeks. Korporatsioon Baltonial olid sõprussidemed Läti korporatsioon Gotoniaga.
Daniel Elena

Daniel Elena (sündinud 26. oktoobril 1972) on Monaco autosportlane, Sébastien Loebi kaardilugeja. Ta on koos Loebiga tulnud autorallis maailmameistriks aastatel 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011 ja 2012.
Znamensk

Znamensk on kinnine linn Venemaal Astrahani oblastis, Kapustin Jari raketipolügooni halduskeskus. Asub Volgogradist 90 km ida pool Ahtuba vasakul kaldal. Linna lähedal on sõjalennuväli. 1993. aastani kandis nime Kapustin Jar-1. Elanike arv oli 2009. aastal 32 500. http://www.znamensk.astranet.ru/
Jaan Mahlapuu

Jaan Mahlapuu (vene keeles Ян Махлапу; 11. november (teistel andmetel 9. november) 1894 Valga – 2. august (20. juuli vkj) 1917 Riia) oli eesti soost Venemaa lendur Esimese maailmasõja ajal. Ta oli esimene eestlasest lennuäss. Jaan Mahlapuu lõpetas 1915. aastal Pihkva lennukooli.[viide?] Saadeti Esimese maailmasõja ajal Riia rindele, kus tulistas õhuvõitlustes alla kokku 5 sakslaste lennukit. Olles 1917. aasta veebruaris Riia linna kohal peetud õhulahingus tulistanud alla Saksa sõjalennuki, autasustati teda Georgi risti III järguga. ja nimetati ka Riia linna aukodanikuks. Hukkus 1917. aastal lennuõnnetuses. Maetud Valkasse Luke kalmistule. Eesti ajalugu V, lk 418. Marje Laugen (29. aprill 2010). "Läti kalmistul korrastati tuntud eestlaste haudu". Valgamaalane, nr. 50. Vaadatud 5.04.2018. (Venemaa parimad lennuässad) Лучшие Асы России, 1914 - 1953 гг. Махлапу Ян М. Vene 12.armee lennusalga lendur podpraporštšik (veltveebel) Jaan Mahlapuu enda poolt Riias alla tulistatud Saksa lennuki Albatros rusude juures
Joachim Madeyka

Joachim Madeyka (1660 Stradaunen, Ida-Preisimaa – 1710) oli Eesti vaimulik. Madeyka sündis Stradaunenis (praegu Straduny Ełki maakonnas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas Poolas). Õppis usuteadust (immatrikuleeriti 9. oktoobril 1680) Königsbergi ülikoolis. Kutsuti Martna Püha Martini koguduse õpetajaks 5. oktoobril 1692. Ordineeriti 10. veebruaril 1692. Oli Martna Püha Martini koguduse õpetaja aastatel 1693–1710. Osales Eestimaa piiskopi valimisel Tallinnas 28. märtsil 1710. Suri sama aasta sügisel ning maeti 24. septembril 1710 Oleviste kirikusse. Tema äi Johann Heinrich Heerwagen oli ka Martna Püha Martini koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Glossolaalia

Glossolaalia on erinevates usutraditsioonides (nt šamanismis, kristluses jne) transis olles "keelte rääkimine". Osades religioonides tõlgendavad "keeltega rääkija" sõnumit kas selleks valitud (ja/või vastava andega) preestrid (nt Delfi oraaklil) või siis "keeltega rääkija" ise (nt šamaan). Transs Baptism Nelipühilased
Francis Ford Coppola

Francis Ford Coppola (sündinud 7. aprillil 1939) on Ameerika Ühendriikide filmilavastaja, filmiprodutsent ja stsenarist. Francis Ford Coppola lõpetas Hofstra ülikooli, kus õppis teatrit. Samuti on tal kraad (M.F.A.) UCLA teatri-, televisiooni- ja filmikoolist lavastajana. Francis Ford Coppola tuntumateks töödeks on triloogia "Ristiisa" ("Godfather"), "Tänapäeva apokalüpsis" ("Apocalypse Now"), "Bram Stokeri Dracula" ("Bram Stoker's Dracula"), "Kõnelus", "Patton" (stsenarist) ja "Tapluskala". Lisaks meelelahutusärile tegutseb Coppola veini-, ajakirjandus- ja hotelliäris. Ta on Carmine Coppola ja Italia Pennino poeg. Sofia Coppola on tema ja Eleanor Coppola tütar, Roman Coppola on nende poeg. Teine filmiprodutsendist poeg Gian-Carlo Coppola suri 1986.
Lavastaja

Lavastaja ehk režissöör on loominguline töötaja, kes on teatrilavastuse, filmi, tele- või raadiosaate vms kollektiivse loomingulise etendusteose valmistamise või "lavale seadmise" kunstiline või üldjuht. Vastavalt valdkonnale nimetatakse lavastajat eri nimetusega: teatrilavastaja/näitejuht, filmirežissöör, telerežissöör, kuuldemängulavastaja, muusikalavastaja, koreograaf jne. Filmirežissööri nimetatakse teatri eeskujul ka filmi lavastajaks, kes stsenaariumi põhjal kujundab näitlejate ja võttemeeskonna töö. Televisioonis töötab telerežissöör, raadios raadiorežissöör. Televisioonis ja raadios kujundavad saadete sisu (stsenaariumi) suures osas tele- ja raadiotoimetajad. Filmi või saate elementide või etappide jaoks võivad olla valdkonna juhid, näiteks helirežissöör, montaažirežissöör. filmilavastaja Filmilavastajate loend teatrilavastajate loend (loetleb ka koreograafe, muusikalavastajaid ja kuuldemängude lavastajaid)
TTÜ/Kalev

TTÜ/Kalev oli korvpalliklubi, mis moodustati 2010. aastal TTÜ KK ja Tallinna Kalevi ühinemisel. Klubi osales koos duubelmeeskonnaga hooajal 2010/2011 Korvpalli Meistriliigas. Klubi peatreener on Üllar Kerde. TTÜ Korvpalliklubi TTÜ ja Kalev ühinevad, Üllar Kerde treeneriks Õhtuleht, 19. juuni 2010 Kalle Klandorf: osaleme meistriliigas kahe võistkonnaga ERR Sport, 6. juuli 2010 Korvpallimeeskond Tallinna Kalev
Jaan Nuudi

Jaan Nuudi (18. jaanuar 1867 Võduvere – 23. oktoober 1938 Jõgeva) oli eesti vaimulik ja koolijuht. Õppis aastatel 1877–1879 kihelkonnakoolis, 1879–1880 Õpetajate seminaris ja 1881–1886 Kollmanni eragümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1886–1892. Oli prooviaastal Saratovi kubermangus Volga-äärsetes saksa asundustes. Ordineeriti 18. aprillil 1894 Peterburis õpetajaks. Oli 1894. aastal Ingerimaal Gubanitsa koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1894–1895 oli ta Inglismaal. Aastatel 1895–1909 oli ta Petroskoi koguduse õpetaja ja ühtlasi usuõpetuse õpetaja. Aastatel 1911–1935 oli ta Vändra Martini koguduse õpetaja ja 1926–1930 Pärnu praostkonna abipraost. Jäi 1935. aastal emerituuri, elas Jõgeval. Suri aastal 1938, maeti 27. oktoobril 1938 Vändra kalmistule. Petroskois (aastatel 1895–1909) andis ta usuõpetust nii saksa kui soome keeles. Alles 1909. aastal, pärast Johan Kõpu lahkumist Pärnu gümnaasiumist Laiuse Püha Jüri koguduse õpetajaks, sai ta võimaluse Eestisse tulla. Pärnus oli Nuudi kaks aastat eesti keele ja usuõpetuse õpetaja. Pärast Vändra Martini koguduse õpetajaks valimist ja seoses sellega, et ta oli esimene eesti rahvusest pastor Vändras, sai uut hoogu mõte ehitada Vändrasse eestikeelne kool (see mõte oli tekkinud juba aastal 1907). Nuudi oli Vändras koolijuhataja (koolist sai 1922. aastal gümnaasium) aastani 1931. 1930 – Kotkaristi V klassi teenetemärk 1938 – Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Erik Amburger "Die Pastoren der evangelischen Kirchen Rußlands" vom Ende des 16. Jahrhunderts bis 1937 Ein biographisches Lexikon Institut Nordostdeutsches Kulturwerk Martin Luther Verlag 1998 http://www.vandra.ee/FB/Vandra_teataja_juuni_5_8.pdf http://www.vandra.ee/FB/Juuli_lk_2.pdf Jaan Nuudi Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Pankjavitsa

Pankjavitsa (Pangevitsa) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Petseri linnaasunduses. Küla kuulub Vaaksaarõ nulka. 2015. aastani oli see Pankjavitsa valla keskus. 1919. aasta kevadtalve Eesti-Nõukogude Venemaa Lõunarinde Pankjavitsa lahingute tähistamiseks, mil Pankjavitsa 7 korda käest-kätte käis, püstitati kiriku ligidale üks ja Pankjavitsa mõisasse teine ausammas. Kirik hävis 1944. aastal teise maailmasõja käigus.  Pikemalt artiklis Lõunarinne (Eesti Vabadussõda)#1919. aasta mai pealetung Petserile 1944. aastani kuulus Pankjavitsa (Pangevitsa) Eesti Petserimaa koosseisu, alguses Pankjavitsa valda, alates 1938. aastast Vilo valda. Lähedal asuvas Radaja (Sigovo) külas asub Radaja Seto Muuseum. Külas asub 2009.[küsitav] aastal ehitatud Pankjavitsa Nikolai Imetegija kirik. Pankjavitsa Nikolai esimene puust kirik põles ära 1871. aastal, puidust ristikujuline kirik valmis 1877. aastal ja oli Vabadussõja ajal korduvalt lahingutule all. Pankjavitsas on sündinud kergejõustiklane Virve Põldsam. Pankjavitsa Vabadussõja mälestussammas Pankjavitsa lahingu mälestussammas