laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vegard Ulvang

Vegard Ulvang (sündinud 10. oktoobril 1963Kirkenesis) on Norra endine murdmaasuusataja, kolmekordne olümpiavõitja (1992) ja kahekordne maailmameister (1991 ja 1993). 1994. aasta taliolümpiamängudel andis ta sportlaste esindajana olümpiatõotuse. Ulvang tegutseb Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni (FIS-i) murdmaasuusatamise juhina. Koos Jürg Capoliga juurutas ta võistlussarja Tour de Ski. 1988 Calgarys pronksmedal 30 km klassikalises stiilis 1992 Albertville'is olümpiavõitja 10 km klassikalises stiilis olümpiavõitja 30 km klassikalises stiilis olümpiavõitja 4x10 km teatesõidus hõbemedal 15 km tagaajamisvõistluses vabastiilis 1994 Lillehammeris hõbemedal 4x10 km teatesõidus 1987 Oberstdorfis pronksmedal 4x10 km teatesõidus 1989 Lahtis hõbemedal 30 km klassikalises stiilis pronksmedal 15 km klassikalises stiilis 1991 Val di Fiemmees maailmameister 4x10 km teatesõidus pronksmedal 30 km klassikalises stiilis 1993 Falunis maailmameister 4x10 km teatesõidus hõbemedal 30 km klassikalises stiilis pronksmedal 10 km klassikalises stiilis 1. koht: 1990 2. koht: 1989, 1992 3. koht: 1993 Vegard Ulvang osales kokku 105 maailma karikasarja etapil. Poodiumile jõudis ta kokku 34 korral, millest kõige kõrgemale astmele 9 korda. Ulvang on abielus laskesuusataja Grete Ingeborg Nykkelmoga. Vegard Ulvangi koduleht Vegard Ulvang FIS-i kodulehel (inglise) Vegard Ulvang ROK-i kodulehel
Ees-Aasia

Ees-Aasia ehk Lääne-Aasia on regioon Aasia edelaosas, mis hõlmab Aasia lääneosa ja ulatub itta kuni Afganistani ja Iraanini. Ees-Aasia hõlmab Anatoolia, Araabia, Siinai, Levandi, Kaukaasia, Mesopotaamia, Armeenia mägismaa ja Iraani kiltmaa. Tänapäeval valdava piiritluse järgi piiravad Ees-Aasiat läänes Vahemeri ja Punane meri, põhjas Must meri, Kaukasus ja Kaspia meri, idas Iraani ääremäestik ja lõunas India ookean. Siinai poolsaare kaudu on Ees-Aasia ühenduses Aafrikaga. Dardanellid, Marmara meri ja Bosporuse väin moodustavad kitsa vahe Euroopaga. Kaugemal põhjas on vaidluse all Euroopa ja Aasia piir. Gruusia ja Aserbaidžaan arvatakse kas Ees-Aasiasse või siis täielikult või osaliselt Euroopasse. Ees-Aasia hõlmab Väike-Aasia, osa Kaukaasiast, Mesopotaamia, Palestiina, Araabia poolsaare, Siinai poolsaare, Armeenia mägismaa ja Iraani kiltmaa. Üleminekupiirkonnas Kesk-Aasiasse on Afganistan. Iraan arvatakse Ees-Aasiasse, kuid ÜRO statistilise liigituse järgi ei kuulu see mitte Lääne-Aasiasse, vaid Lõuna-Aasiasse. Loodusgeograafiliselt hõlmab Ees-Aasia Kaukasuse, Köpetdagi, Anatoolia, Armeenia ja Iraani, Mesopotaamia, Araabia poolsaare ning Levandi. Poliitikageograafiliselt hõlmab ta Lähis-Ida ja Lõuna-Kaukaasiat. Regiooni pindala on 7,5 miljonit km². Selle piirkonna maad on: Afganistan (üleminekuala, arvatakse pigem Kesk-Aasiasse) Araabia Ühendemiraadid Armeenia Aserbaidžaan (osaliselt või täielikult) Bahrein Egiptus (ainult Siinai) Gruusia (osaliselt või täielikult) Iisrael Iraak Iraan Jeemen (välja arvatud Sokotra) Jordaania Katar Kuveit Küpros Liibanon Omaan Palestiina Saudi Araabia Süüria Türgi Edela-Aasia Lähis-Ida TEA entsüklopeedia, kd 6, lk 4.
Edela-Aasia

Edela-Aasia on regioon Aasias, mis hõlmab Araabia poolsaare, Levandi ja Mesopotaamiat. Regiooni pindala on umbes 3 mln. km2. Selle piirkonna koosseisu kuuluvad: AÜE Bahrein Iisrael Iraak Iraan Jeemen Jordaania Katar Kuveit Liibanon Omaan Palestiina Saudi Araabia Süüria Ees-Aasia Lääne-Aasia Lähis-Ida
Pontos (täpsustus)

Pontos tähendab mitut asja: Pontos on mäestik Väike-Aasias. Pontos on Musta mere vana nimi. Pontose kuningriik oli vanaaja riik. Pontos oli merejumal Vana-Kreekas.
Anatoolia mägismaa

Anatoolia mägismaa ehk Väike-Aasia mägismaa on mägismaa Väike-Aasia poolsaarel Türgis. Selle pikkus on umbes 1200 km, laius umbes 600 km, keskmine kõrgus on 800-1500 m, kõrgeim tipp on Erciyes Dağı vulkaan (3916 m). Anatoolia mägismaa keskosas paikneb Anatoolia kiltmaa, lõunaosas Tauruse mäestik ja põhjas Pontose mäed. Idas need mäestikud ühinevad, moodustades Armeenia mägismaa. Sisepiirkondades on ülekaalus poolkõrbed ja rohtlad, mäestike välisnõlvadel kasvavad metsad ja vahemerelised põõsastikud.
Tornimäe pank

Tornimäe pank (ka Tornimägi) on Põhja-Eesti panga osa Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Sinimäel. Pargimäe pank on umbes 100 meetri laiune ja 900 m pikkune kitsas seljandik, mis moodustab kolmest Sinimägede mäest läänepoolseima ning kuulub Vaivara klindilõiku. Tornimäe kõrgus üle merepinna on 69,9 meetrit ja ümbritsevast maapinnast umbes 34 meetrit kõrgem. Lõuna ja läänenõlv olid 15–20° kaldega, kuid on nõukogude ajal seoses kruusa äraveoga Narva soojuselektrijaamade ehitusele kaotanud oma loodusliku näo. Põhjanõlv on kaldega 40–60° ning seda ääristab kuni 30 meetri kõrgune astang. Tornimäe panga tuumikuks on umbes 800 meetri pikkune ja aluspõhja suhtes kuni 30–40 meetrit üles tõstetud ja kuni 10–15° lõuna suunas kaldu olev monoliitne aluspõhjaline hiidpangas, mille kivimid on ida- ja lääneosas liustiku poolt tugevasti deformeeritud. Ida- ja lääneosas on pangas tükeldatud ning need väiksemad pangad on 20–90° kallutatud ja kohati isegi kurdudesse surutud või peenteks tükkideks jahvatatud. Väiksemaid pangaseid on liustik pangast lahti kiskunud ja mitusada meetrit eemale kandnud. Üks selline on nähtav surnuaiataguse kruusaaugu nõlvas. Hiidpangase läbilõikes figureerivate kivimite stratigraafiline ulatus on keskordoviitsiumi Kõrgekalda kihistu savikast lubjakivist kuni kambriumi Lükati kihistu sinisavini. Sinimägede geoloogilised tekkemehhanismid pole teada ning nende uurimiseks plaanitakse geoloogide välitöid. Eesti pankade loend Vaivara klindilõik Kannuka pank Meriküla pank Narva klindilõik Pargimäe pank Perjatsi pank Pimestiku pank Põrguaugumäe pank Sinimäed Sinimägede lahingud Utria pank Utria kõrgekallas Udria maastikukaitseala Utria savikallas Kalle Suuroja. Põhja-Eesti pangad, Tallinn 2004.
Anatoolia kiltmaa

Anatoolia kiltmaa on Väike-Aasia mägismaa keskosa, mis paikneb Väike-Aasia poolsaarel Türgis. Anatoolia kiltmaast lõunas on Tauruse mäestik ja põhjas Pontose mäed. Kiltmaa koosneb settekivimitest, kohati on ka vulkaanipursete jälgi. Maavaradest on leitud pruunsütt. Kiltmaa keskmine kõrgus on 800–1500 m, kõrgeim tipp on Erciyes Dağı vulkaan (3916 m).
August Arrak

August Arrak (14. august 1891 Kavilda vald (Puhja kihelkond), Tartumaa – 23. mai 1945 Tartu) oli eesti arst ja arstiteadlane. Ta oli talupidaja poeg. Lõpetas 1912. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Võttis osa Vabadussõjast. Õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ning sai 1926. aastal meditsiinidoktori kraadi väitekirjaga "Eksperimentaalne uurimus veremürkide polüglobuliseerivast toimest". Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. Töötas 1922–1925 Tartu Ülikooli 1. sisehaiguste kliiniku ja 1925–1929 2. sisehaiguste kliiniku assistendina. Aastal 1927 täiendas end Viinis. Aastast 1928 oli ta TÜ eradotsent, aastast 1940 dotsent, 1940–1944 sisehaiguste propedeutika kateedri juhataja, alates 1944 hospitaalsisehaiguste kateedri juhataja, alates 1945 professor.
Adalbert Lübek

Adalbert Hugo Lübeck (14. jaanuar 1885 Tartu – 13. veebruar 1948 Ulm) oli eesti arst, Arstide Koja esimees. Tema isa oli kaupmees Peeter Lübeck ja ema Tiiu Kuus.  Oli aastatel 1914–1921 AS Vene-Balti Laevaehituse tehase arst Tallinnas. 1921. aastal sai Eesti Raudteede peaarstiks. Oli muu hulgas Arstide Koja esimees. 1944. aasta sügisel põgenes Saksamaale.  Tema abikaasa oli Karin Niido (sündinud 24.10.1899 Tallinnas; isa Aleksei Niido ja ema Maria Koravacjova).
Theodor Asu

Theodor Asu (8. märts 1897 Vana-Võidu vald, Viljandimaa – 7. detsember 1965 Stockholm) oli eesti arst. Theodor Asu osales Vabadussõjas, lõpetas 1924 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna (korp! Sakala vilistlane), ning oli aastatel 1924–1931 Tallinna Linna Keskhaigla röntgenilabori abijuhataja. 1932. aastast oli Theodor Asu Eesti Arstide Erahaigla direktor ja röntgeni-raadiumi osakonna juhataja Tallinnas. Saksa okupatsiooni ajal oli Theodor Asu Eesti Tervishoiukoja juhataja. 1944. aastal põgenes Rootsi, kus oli aastatel 1951–1955 Umeå haigla radioloogia osakonna abijuhataja, aastast 1955 Kalixi haigla röntgeniosakonna ülemarst. TÜ üliõpilased
Nikolai Desewè

Nikolai Gustav Ludwig Desewè (3. detsember 1903 Narva – 22. september 1944 Moero, Läänemeri) oli eesti arst ja sõjaväelane (kapten, 1940).
Ulrich Karell

Ulrich Alexander Karell (24. mai 1892 Rae vald, Harjumaa – 16. juuli 1983 Christiansted, USA Neitsisaared) oli eesti arst. Isidor Brennsohn: Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart : ein biografisches Lexikon nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Estlands, Hirschheydt, 1922, lk.455 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Paju lahingu mälestussammas

Paju lahingu mälestussammas on loodud Paju lahingu mälestuse jäädvustamiseks. Mälestussammas asub Paju külas Valgamaal. Mõte püstitada Paju lahinguväljale mälestusmärk tekkis Valgamaal 1930. aastal. 1932. aastal võttis selle teema üles 2. diviisi ülem kindral Nikolai Reek. Monumendi kavandi autor oli Valga arhitekt Georg Saar. Plaanis oli rajada 9 meetri kõrgune koonusekujuline muldkeha, mille tipus mälestusmärk Vabadusristi, kuperjanovlaste ja Soome Põhja Poegade üksuse embleemidega ning tahvlid lahingus langenute nimedega. 12. juunil 1938, Eesti Vabadusristi Vendade X kokkutuleku ajal pani kindral Johan Laidoner Paju monumendile nurgakivi. Mälestussamba nurgakivi panekut 1938. aastal saab näha Paju lahingu ohvrite mälestuse jäädvustamiseks 2024. aastal valminud Olev Tederi filmis "Leitnant Kuperjanov Paju lahingus". Mälestussamba püstitamiseks korraldati üleriigiline korjandus. 1940. aastal valmis monumendi muldkeha, kuid seoses Nõukogude okupatsiooniga jäigi mälestussammas avamata. Alles 30. jaanuaril 1994, Paju lahingu 75. aastapäeva eel, avas president Lennart Meri mälestussamba. Paju lahingu 85. aastapäeval asetas mälestussamba jalamile pärja president Arnold Rüütel. Auvalves olid Jõgeva Gümnaasiumi vilistlased Oliver Baida ja Rauno Peets. Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend Eino Veskis. "Julius Kuperjanov ja Paju lahing". Vaadatud 22.03.2008. "Valmis Paju monumendi muldkeha". Päewaleht. 22. november 1939. Lk.5. Vaadatud 24.03.2015. Film "Leitnant Kuperjanov Paju lahingus" Paju lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Endel Kroll

Endel Kroll (3. mai 1912 Tartu – 7. august 1970 Lismore, Austraalia) oli eesti arst. Ta lõpetas 1932. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Ta oli Gustav Krolli poeg. Tema tütar on Tiiu Kroll-Simmul. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 [1]
Uno Kõrgvee

Uno Kõrgvee (aastani 1937 Uno Kõrts; 10. november 1918 Kõrenduse, Kudina vald, Tartumaa – 1. mai 1946 Stockholm) oli eesti arst. Ta lõpetas 1935. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja õppis aastatel 1936–1944 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta oli EÜS-i vilistlane. Ta töötas Tartu Ülikooli 2. haavakliinikus. 1944. aastal põgenes ta Rootsi. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. III, lk. 274
Laine Loo

Laine Loo (kuni 1941 Laine Mathiesen, 17. detsember 1920 Sindi – 4. märts 2018 Vancouver) oli eesti arst. Ta õppis 1928–1933 Sindi algkoolis ning lõpetas 1938. aastal Pärnu II Gümnaasiumi. 1944. aastal lõpetas ta cum laude Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Samal aastal läks ta Rootsi ning sealt 1951. aastal Kanadasse, kus töötas aastatel 1954–1979 perearstina. Laine Loo vanemad olid Aleksander ja Salme Mathiesen. Tema vennad olid Olev ja Mihkel Mathiesen. Laine Mathiesen abiellus 1941. aastal Heino Looga, neil on poeg Andres ja tütar Pille Bunnell (keskkonnateadlane). TLÜAR väliseesti isikud
Heiti Paldrok

Heiti Paldrok (14. aprill 1911 Tartu – 10. aprill 1972 Stockholm) oli eesti arst. Heiti Paldrok oli arstiteadlase Aleksander Paldroki poeg. Ta lõpetas 1928. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli agronoomiateaduskonda ja 1929 loomaarstiteaduskonda. Aastast 1931 õppis ta arstiteaduskonnas ning sai 1944. aastal meditsiinidoktori kraadi. Aastatel 1932–1939 töötas ta Tartu Ülikooli Nahahaiguste Polikliinikus subassistendina ja 1939–1940 teadusliku assistendina. 1941–1942 töötas ta Saksamaal Rostocki Nahahaiguste Kliinikus. 1942–1944 oli ta jälle Tartus Nahahaiguste Polikliinikus assistent. 1944. aastal läks ta Rootsi, kus järgmisel aastal töötas Uppsala Ülikoolis assistendina ning 1946–1957 Karolinska Instituudi Dermatoloogia-venereoloogia Kliinikus assistendi ja arstina. 1955. aastal sai Karolinska Instituudis meditsiinidoktori kraadi. Samast aastast kuni 1972. aastani töötas ta Rootsi Riigi Bakterioloogilises Laboratooriumis haigustekitavate seente eriteadlasena. Ta kuulus organisatsioonidesse Korporatsioon Fraternitas Estica, British Society for Mycopathology, Eesti Arstide Selts Rootsis, Soome Dermatoloogide Ühing, Svenska Dermatologförening, Svenska Dermatologiska Sällskapet. Paldrok abiellus 1941. aastal, peres oli poeg ja kaks tütart. Heiti Paldrok TLÜAR väliseesti isikud Elulugu ja foto Korp! Fraternitas Estica veebilehel
Hilda Puusepp

Hilda Puusepp (19. august 1896 Kavastu vald, Tartumaa – 29. märts 1991 Los Angeles) oli eesti arst. Ta õppis 1920–1929 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, Eesti Naisüliõpilaste Seltsi Ilmatar liige. 1930. aastail oli ta arst Tartus, 1944 põgenes Saksamaale, kust liikus 1949. aastal Ameerika Ühendriikidesse.
Markiisaared

Markiisaared on 15[viide?] vulkaanilisest saarest koosnev saarestik Prantsuse Polüneesias. Saarestiku kogupindala on 1049 km² (või 1274 km²) ja seal elab umbes 8700 inimest. Saared on sademeterikkad (1000–2500 mm aastas) ja neil kasvab troopiline vihmamets. Saared avastas 21. juulil 1595 Hispaania meresõitja Álvaro de Mendaña de Neira (elas 1542–1595). Aprillis 2011 külastas saari katamaraan Nordea. Eiao Hatutu Motu Iti Motu Oa Motu One Nuku Hiva Ua Huka Ua Pou Fatu Hiva Fatu Huku Hiva Oa Moho Tani Motu Nao Tahuata Terihi
James Raukas

James Paul Friedrich Raukas (15. veebruar 1894 Tallinn – 20. august 1949 Stockholm) oli eesti arst. Ta lõpetas 1913. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi ning 1921. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduse doktorikraadiga. Korporatsioon Fraternitas Estica vilistlane. 1922. aastal oli ta Tartu Ülikooli patoloogia instituudi assistent, hiljem Tallinna Keskhaigla sisehaiguste jaoskonna ordinaator. Aastatel 1943–1944 oli ta Tallinna Keskhaigla juhataja. 1944. aastal põgenes ta Nõukogude okupatsiooni eest Rootsi. Eesti Arstide Seltsi Rootsis liige. James Raukas ravis Konstantin Pätsi ja Jüri Uluotsa. http://www.eesti.ca/juri-uluotsa-teekond-rootsi-kuningriiki-2/article25873 TÜ üliõpilased
Enewetak

Enewetak (varem ka Eniwetok; maršalli Ānewetak) on atoll Marshalli saarte hulka kuuluvas Raliki saarestikus. 11° 30′ N, 162° 20′ E. Koosneb umbes 40 pisisaarest (kokku umbes 6 km²), mis ümbritsevad laguuni. Euroopa jaoks avastas saare 1794. aastal briti kaubalaeva Walpole meeskond. Saarel paiknes USA sõjaväebaas ja seal viidi läbi tuumapommi katsetusi. 1948–1958 toimus atollil 42 tuumapommikatsetust. Seal toimus 1952. aastal ka esimene vesinikupommikatsetus, mille tagajärjel hävis Elugelabi saar. 1970. aastatel hakkasid inimesed Enewetakile naasma. 1977. aastal hakati saari radioaktiivsetest jäätmetest puhastama ja 1980. aastal kuulutati Enewetak elamiseks ohutuks. 1999. aastal elas Enewetakil 820 inimest. 2000. aastal maksti saareelanikele 340 miljonit dollarit kompensatsiooniks.
Boris Voogas

Boris Voogas (10. november 1897 Rapla vald, Harjumaa – 12. august 1973 Stockholm) oli eesti arst ja sõjaväelane (kapten). Ta oli Tervishoiupersonaali Üleriigilise Kutseühingu velskrite osakonna auesimees. Velskrite organisatsioon 10-aastane. Rahvaleht, 19. jaanuar 1940, nr. 16, lk. 7. Ludvig Aulik. Dr. Boris Voogas. In memoriam. Eesti Päevaleht (Stockholm), 22. august 1973, nr. 64, lk. 6.
Veinart Põkk

Veinart Leopold Johannes Põkk (perekonnanime rööpkuju: Põck) (30. august 1908 Kambja vald, Kambja kihelkond, Tartumaa – 24. jaanuar 1994) oli eesti arst. Aastatel 1944–1954 juhatas ta Tartu Ülikooli operatiivkirurgia ja topograafilise anatoomia kateedrit, algul nooremassistendina, seejärel vanemassistendina ja 1946. aastast dotsendina. Põkk töötas õppejõuna üle 50 aasta. "Võrdlev eksperimentaalne uurimus luumurdude paranemisest välise ja sisemise fiksaatori (üdiõõnenaela) rakendamisel" (kandidaadiväitekiri, 1949) "Jäseme kudede morfoloogilisi iseärasusi Sudecki sündroomi kolmandas staadiumis" (koos Peeter Roosaarega; Tartu Riiklik Ülikool, 1969) "Üldine ortopeediline kipsitehnika" (Tartu Riiklik Ülikool, 1981) "Luuoperatsioonid" (Tartu Riiklik Ülikool, 1985, 1989) Traumatoloogia ja ortopeedia õpetamise ajalugu TÜ Kliinikum
Paul Ruus

Paul Ruus (12. oktoober 1891 Keeni vald, Valgamaa – 21. august 1974 Pärnu) oli eesti arst. 1912. aastal käis ta Muhus ning 1913. aastal Saaremaal Eesti Rahva Muuseumile vanavara korjamas. 1913. aastal oli ta Korporatsioon Ugala asutajate seas. Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk, 1936 Valgetähe IV klassi teenetemärk, 1938 Muhu kihelkond ERM (vaadatud 23. september 2012) [1][alaline kõdulink] (vaadatud 23. september 2012) Ajalugu Korp! Ugala (vaadatud 23. september 2012) Teenetemärkide kavalerid: Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk, seeria 677 Teenetemärkide kavalerid: Valgetähe IV klassi teenetemärk, seeria 1518
Aleksander Trusa

Aleksander Trusa VR I/3 (6. oktoober 1886 Tartu – oktoober 1961 Tallinn) oli Eesti arst ja sõjaväelane (sanitaarleitnant, 1921). Töötas Nõmme linnaarstina. NKVD arreteeris ta 1946 ja ta viibis kuni 1947. aastani Harku vanglas. Vabadusristi I liigi 3. järk, 25. august 1920 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk, 20. veebruar 1939
Majuro atoll

Majuro (maršalli Mājro) on Marshalli Saarte atoll, mida nimetatakse riigi pealinnaks. Atolli moodustavate saarekeste kogupindala on umbes 9,7 km2, kuid nad ümbritsevad umbes 295 km2 laguuni. Atolli idapoolsetel saartel (Delap, Uliga ja Darrit), paikneb suurem osa asustusest, seal elab umbes 25 400 inimest.
Tabuaeran

Tabuaeran ehk Fanningi atoll on atoll Line´i saartel. Elanikke oli 2020. aasta seisuga 1990. Atolli maismaa pindala on 33,7 km², laguunil 110 km². Saare avastas 11. juunil 1798 USA kapten Edmund Fanning (elas 1769–1841). Aastatel 1902–1963 asus seal Vaikse ookeani ülese sidekaabli vahejaam. 1914 ründas ja vigastas seda Maximilian von Spee eskaader.
Suvorovi atoll

Suvorovi atoll (inglise Suwarrow) on atoll Cooki saarestikus. Laguuni ümbritsevate saarte pindala on umbes 0,4 km². Atolli avastas Venemaa laeva Suvorov meeskond 17. septembril 1814, kui järgneti mere kohal liikunud linnuparvedele. Hiljem on atoll olnud aardeotsijate huviobjektiks.[viide?] On andmeid, et sealt on leitud ilmselt 15.–16. sajandist pärinevaid kiviehitiste jäänuseid, relvi, samuti Euroopa päritolu musketeid. Samuti on leitud sellest ajast pärinev inimskelett. Aastal 1978 kuulutati atoll Cooki saarte rahvuspargiks.
Papeete

Papeete on Prantsuse Polüneesia pealinn ja Tuulepealsete saarte halduskeskus. Asub Tahitil. See on Prantsuse Polüneesia valitsus-, äri-, tööstus- ja turismikeskus. Elanikke on umbes 26 000. Linna nimi tähendab "vesi korvist". Tahiti keeles kirjutatakse seda ka Pape’ete, kus ülakoma tähistab kõrisulghäälikut. Linnakeskusest 5 km kaugusel asub Prantsuse Polüneesia ainus rahvusvaheline lennujaam. The National Institute of Statistics and Economic Studies
Anatoli von Poppen

Anatoli von Poppen (10. aprill 1880 Piotrków Trybunalski, Piotrkówi kubermang – 10. veebruar 1968 Bremen) oli eesti arst. Püha Stanislavi ordeni III klass (22. märts 1915) Püha Anna ordeni III klass (30. juuli 1915) Püha Stanislavi ordeni II klass (1916) Bulgaaria Püha Aleksandari ordeni III klass (31. jaanuar 1935) Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk (24. veebruar 1938) ERA, f. 495, n. 1, s. 194. Pagineerimata. Sanitaarkolonel Anatol Poppeni teenistusleht. Erik Amburgeri andmebaas. Nr 74817.
Konstantin Antropov

Konstantin Antropov (august 1889 Narva – 26. juuni 1960 Pärnu) oli Eesti arst. Ta omandas arsti astme Peterburi Sõjameditsiini Akadeemias 1907–1912. Tegutses arstina Esimeses maailmasõjas, opteerus Eestisse ja oli alates 1921. aastast arst Narvas. 1944. aastal mobiliseeriti ta arstina Saksa sõjaväkke, põgenes sealt, elas ja töötas seejärel Pärnus. Ta tegutses ka purjesportlasena. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 132.
Elmar Gross

Elmar Gross (11. juuli 1895 Laatre vald, Valgamaa – 25. mai 1942 Tartu) oli eesti arst. Elmar Gross Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Kiritimati

Kiritimati (ka Jõulusaar; inglise keeles varem ka Christmas Island) on atoll Vaikses ookeanis, üks Line'i saartest. Kiritimati oma 642 ruutkilomeetriga on üldse suurim korallatoll. Kuulub Kiribatile. Elanikke on atollil asuvas neljas külas kokku umbes 5100. Atolli avastas (Euroopale) James Cook 24. detsembril 1777. Atoll kuulub UTC+14 ajavööndisse, seega seal algab uusaasta maailmas kõige varem.
Russelli paradoks

Russelli paradoks on 1901. aastal Bertrand Russelli avastatud paradoks, mis näitab, et Cantori ja Frege naiivne hulgateooria on vastuoluline. Russell pakkus sellest välja ka lihtsama versiooni, mis on tuntud kui Russelli habemeajaja paradoks. Vaatleme hulka M, mille defineerime kõikide niisuguste hulkade hulgana, mis ei ole iseenda elemendid. Teiste sõnadega: hulk A on hulga M element siis ja ainult siis, kui A ei ole A element. Cantori süsteemis on M korrektselt defineeritud hulk. Kas M on iseenda element? Kui on, siis definitsiooni kohaselt ta ei ole hulga M element. Teiselt poolt, kui oletada, et M ei sisalda iseennast, siis ta peab jällegi hulga M definitsiooni kohaselt olema hulga M element. Sellepärast viivad väited "M on hulga M element" ja "M ei ole hulga M element" mõlemad vastuoluni. Frege süsteemis vastab M mõistele ei rakendu iseendale. Ka Frege süsteem viib vastuoluni: nimelt selgub, et on olemas selle mõistega määratletud klass, mis rakendub iseendale parajasti siis, kui ta ei rakendu iseendale. Russelli paradoks on väga lähedane valetaja paradoksile. I Grattan-Guinness, How Bertrand Russell discovered his paradox, Historia Mathematica, 5. väljaanne, nr 2, mai 1978, lk 127–137 B Rang, W Thomas, Zermelo's discovery of the “Russell Paradox”, Historia Mathematica, 8. väljaanne, nr 1, veebruar 1981, lk 15-22
Line'i saared

Line'i saared ehk Ekvaatorisaared on Kiribatile kuuluv atollidest koosnev saarestik Vaikse ookeani keskosas. Saarestiku geograafilised koordinaadid on 2° N, 157° W. Saarestikku kuulub 12 saart, millest kolm on USA halduses (Palmyra atoll, Jarvise saar ja Kingmani riff). Asustatud on vaid 3 saart (Kiritimati, Tabuaeran ja Teraina). Neil saartel elab umbes 8800 inimest. Saared kuuluvad UTC+14:00 ajavööndisse, olles seega maailmas esimene koht, kus algab uus aasta. Kingmani riff (6° 24′ N, 162° 24′ W) Palmyra atoll (5° 53′ N, 162° 5′ W) Teraina (Washingtoni saar) (4° 43′ N, 160° 24′ W) Tabuaeran (Fanningi atoll) (3° 52′ N, 159° 22′ W) Kiritimati (1° 53′ N, 157° 24′ W) Jarvise saar (0° 22′ S, 160° 3′ W) Maldeni saar (4° 1′ S, 154° 59′ W) Filippo riff (5° 30′ S, 151° 50′ W) Starbucki saar (5° 37′ S, 155° 56′ W) Millenniumi atoll (9° 57′ S, 150° 13′ W) Vostoki saar (10° 6′ S, 152° 25′ W) Flinti saar (11° 26′ S, 151° 48′ W)