laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lejas

Lejas (kohalikus murdes ka Lajas) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Lejas asub valla lõunaosas merepinnast 132 meetri kõrgusel Paparze jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 204 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 2 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Tarlapi

Tarlapi on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Tarlapi asub valla keskosas merepinnast 156 meetri kõrgusel Dzelzsupīte oja kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 15 ja Riiast 212 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 3 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Kadilas

Kadilas on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Kadilas asub valla kirdeosas merepinnast 181 meetri kõrgusel ja jääb Annasmuiža mäest (185,6 m) lõunasse. Küla jääb valla keskusest Annast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 8 ja Riiast 209 kilomeetri kaugusele. Seal asub Kadilase bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 3 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Psalm 53

Psalm 53 on Psalmide raamatu 53. psalm. 1. Laulujuhatajale: kurval viisil laulda; Taaveti õpetuslaul. 2. Meeletu ütleb oma südames: "Jumalat ei ole!" Nad talitavad riivatult ja jõledasti, ei ole kedagi, kes head teeb. 3. Jumal vaatab taevast inimlaste peale, et näha, kas on mõistlikku, kedagi, kes otsib Jumalat. 4. Kõik nad on taganenud, üheskoos on nad läinud raisku; ei ole kedagi, kes head teeb, mitte ühtainustki. 5. Kas seda siis ei mõista need, kes teevad nurjatust, kes söövad mu rahvast, nagu süüakse leiba? Jumala poole nad ei hüüa. 6. Seal valdab neid hirm, kus ei ole hirmu põhjust, sest Jumal pillab laiali selle luud, kes seab leeri sinu vastu. Sa saadad nad häbisse, sest Jumal on nad hüljanud. 7. Oh, et Iisraelile tuleks pääste Siionist! Kui Jumal oma rahva vangipõlve pöörab, siis hakkab Jaakob ilutsema, Iisrael saab rõõmsaks. 2. salmi on tsiteeritud tõendusena, et Jumala olemasolu ei ole enesestmõistetav. Antti Laato: "Kristus Psalmides: Maailm vihkab Kristuse kogudust (Ps 53)" Meie Kirik, 19 detsember 2013
Otte

Otte (ka Ote) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Otte asub valla lääneosas merepinnast 152 meetri kõrgusel Paparze jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 7, piirkonna keskusest Alūksnest 16 ja Riiast 201 kilomeetri kaugusele. Seal asub Ate bussipeatus. Külas asub Ate mõisa hoonetekompleks, seal kasvab ka looduskaitsealune Otte mõisa pärn. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Keelejuht

Keelejuht on keelt või murret usaldusväärselt valdav inimene, kellelt uurija keeleainest kogub. Newman, Paul ja Martha Ratliff. 2001. Linguistic fieldwork. Cambridge University Press. (ISBN 978-0-521-66937-5)
Vecanna

Vecanna (vanasti ka Vecanne, kohalikus murdes Vacanne) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Vecanna asub valla idaosas merepinnast 179 meetri kõrgusel Kļavupīte oja kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 211 kilomeetri kaugusele. Küla lähistel maantee P43 ääres asub Vecanna bussipeatus. Külas asub Vecanna mõisa hoonetekompleks (laut, ait, tall-kõrts, häärberi varemed), mis on kohaliku kaitse all muinsusmälestised. Aastal 2007 oli külas 28 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. detsember 2021. Vaadatud 22. juunil 2019. Vietvārdu datubāze
Dekšņi

Dekšņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas. Dekšņi asub valla põhjaosas merepinnast 128 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 5, piirkonna keskusest Alūksnest 15 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 5 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Gribažas

Gribažas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas. Gribažas asub valla põhjaosas merepinnast 145 meetri kõrgusel Paneizīte jõe ääres. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 212 kilomeetri kaugusele. Seal asub Gribažase bussipeatus. Külas kasvavad looduskaitsealused Gribažase tammed. Aastal 2007 oli külas 25 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Veepomm paksule kõutsile

"Veepomm paksule kõutsile" on Läti-Eesti film aastast 2004. Film esilinastus Lätis 5. märtsil 2004 ja Eestis 19. märtsil 2004. Film pälvis Läti filmiauhinna Lielais Kristaps 2005. aastal. Tänapäevane lugu kahest väikesest õest, kes jäävad vanemate äraoleku ajal tädi hoole alla. Puhkev vägikaikavedu laste ja resoluutse lapsehoidja vahel viib läbi ootamatute keerdkäikude õnneliku lõpuni, kus kõik saavad seda, mida soovisid. Baiba Broka – Una Undīne Vīksna – Marta Zane Leimane – Linda Gundars Āboliņš – Ivo Jānis Paukštello – vanaisa Agita Grundmane-Valtere – ema Tõnu Kark – koeraomanik Auhind, Chicago International Children's Film Festival (Ameerika Ühendriigid), 2004, Cildren's Jury Award - Live-Action Feature Film or Video Certificate of Excellence: Varis Brasla Auhind, KINOTAVRIK - International Children's and Youth Film Festival (Venemaa) , 2004, Kinotavrik: parim noor näitleja Auhind, The National Film Festival Lielais Kristaps (Läti), 2005, parim täispikk mängufilm Gatis Upmanis, parim stsenaarium Alvis Lapinš, parim grimm Sarmite Balode Auhind, Listapadzik - Minsk International Festival of Children and Youth Audience (Valgevene), 2006, Лістападзік-2006 Vaatajaauhind: Grand-prix Filmi tutvustus IMDb: Udensbumba resnajam runcim (2004) Veepomm paksule kõutsile EFIS
Lēģernieki

Lēģernieki (kohalikus murdes Lieģernīki) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas. Lēģernieki asub valla lõunaosas merepinnast 126 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 223 kilomeetri kaugusele. 2007. aastal oli külas 40 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Mežtekas

Mežtekas (kohalikus murdes Mežtakas) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas. Mežtekas asub valla keskosas merepinnast 115 meetri kõrgusel Pedetsi jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 3, piirkonna keskusest Alūksnest 20 ja Riiast 225 kilomeetri kaugusele. Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud nõukogude partisanide juhile Hugo Meierile. Aastal 2007 oli külas 7 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Vietvārdu datubāze
Silaveršas

Silaveršas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas. Silaveršas asub valla põhjaosas merepinnast 123 meetri kõrgusel Ievedne jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 5, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 215 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 4 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Ievedne

Ievedne (ka Ievednieki, kohalikus murdes Īvedne) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas. Ievedne asub valla põhjaosas merepinnast 132 meetri kõrgusel Ievedne jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 7, piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 214 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 28 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Mail (kalandus)

Mail ehk ankurdatud õngejada on õngpüünis, olles õngejada üks tüüpe. See on ankurdatud õngejada, mille konksud on ujukitega või ujuva õngeliini abil põhjast kõrgemale tõstetud. Õngejada koosneb põhiliselt pealiinist, mille külge kinnituvad õngekonksudega lipsud. Kindla pikkusega lipsud paiknevad pealiinil ühesugusel kaugusel. Konksude arv, lipsude pikkus ja nendevaheline kaugus pealiinil sõltub püütavast liigist ja õngejada käitlemise mehhaniseerituse tasemest. Lisanduvad ujukid ja raskused, mis hoiavad püünise vajalikus veekihis, ning tähistuspoid ja ankrud. Püügiks asetatud püüniseid tähistatakse selleks, et anda veeliiklejatele teada püüniste asukoht ja ka ise neid kergemini leida. Söödaks kasutatakse eluskala, kalatükke, limuseid jne. Õngejadade pikkus ulatub sageli mitmete kilomeetriteni ja ühe pealiini külge võib kinnituda tuhandeid söödastatud konksudega lipse. põhjalähedane õngejada pelaagiline õngejada pinnajada triivõngejada Õngejada
Svari

Svari (kohalikus murdes Svori) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas. Svari asub valla lõunaosas merepinnast 119 meetri kõrgusel Svarīte jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Jaunannast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 19 ja Riiast 220 kilomeetri kaugusele. Seal asub Rūķīši bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 15 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
UNESCO maailmapärand Tais

Tai alal on UNESCO maailmapärandi nimistus viis objekti ja seitse objekti kandidaati. Nimistusse on kantud: kolm kultuuripärandi objekti: 1991 Ayutthaya ajalooline linn 1991 Sukhothai ajalooline linn ja seotud ajaloolised linnad 1992 Ban Chiangi arheoloogiline kaitseala kaks looduspärandi objekti: 1991 Thungyai-Huai Kha Khaengi metsiku looduse reservaadid 2005 Dong Phayayen-Khao Yai metsakompleks nimistusse kandideerib alates 2004. aastast veel seitse objekti UNESCO maailmapärand Tais. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 22. juunil 2019) "Ayutthaya ajalooline linn". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 22. juunil 2019) "Sukhothai ajalooline linn ja seotud ajaloolised linnad". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 22. juunil 2019) "Ban Chiangi arheoloogiline kaitseala". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 22. juunil 2019) "Thungyai-Huai Kha Khaengi metsiku looduse reservaadid". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 21. juunil 2019) "Dong Phayayen-Khao Yai metsakompleks". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 22. juunil 2019) UNESCO maailmapärand Tais. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 22. juunil 2019)
Pelaagiline õngejada

Pelaagiline õngejada on õngpüünis, olles õngejada üks tüüpe. Pelaagiliste õngejadade puhul, mil saagiks on tavaliselt hajusates parvedes rändel olevad avaveekalad, kasutatakse harvalt paiknevaid pikki lipsusid. See on õngejada, mille konksud on ujukitega või ujuva õngeliini abil põhjast kõrgemale tõstetud. Õngejada koosneb põhiliselt pealiinist, mille külge kinnituvad õngekonksudega lipsud. Kindla pikkusega lipsud paiknevad pealiinil ühesugusel vahekaugusel. Konksude arv, lipsude pikkus ja vahekaugus pealiinil sõltub püütavast liigist ja õngejada käitlemise mehhaniseerituse tasemest. Lisanduvad ujukid ja raskused, mis hoiavad püünise vajalikus veekihis ning tähistuspoid ning vajadusel ankrud. Püügiks asetatud püüniseid tähistatakse selleks, et anda veeliiklejatele teada püüniste asukoht ja ka ise neid kergemini leida. Söödaks kasutatakse eluskala, kalatükke, limuseid jne. Õngejadade pikkus ulatub sageli mitmete kilomeetriteni ja ühe pealiini külge võib kinnituda tuhandeid söödastatud konksudega lipse. põhjalähedane õngejada mail pinnajada triivõngejada Õngejada
Triivõngejada

Triivõngejada on õngpüünis, olles õngejada üks tüüpe. See on ankurdamata õngejada, mille konksud on ujukitega või ujuva õngeliini abil põhjast kõrgemale tõstetud ning mis triivib hoovuse või tuule toimel. Õngejada koosneb põhiliselt pealiinist, mille külge kinnituvad õngekonksudega lipsud. Kindla pikkusega lipsud paiknevad pealiinil ühesugusel vahekaugusel. Konksude arv, lipsude pikkus ja vahekaugus pealiinil sõltub püütavast liigist ja õngejada käitlemise mehhaniseerituse tasemest. Lisanduvad ujukid ja raskused, mis hoiavad püünise vajalikus veekihis ning tähistuspoid. Püügiks asetatud püüniseid tähistatakse selleks, et anda veeliiklejatele teada püüniste asukoht ja ka ise neid kergemini leida. Söödaks kasutatakse eluskala, kalatükke, limuseid jne. Õngejadade pikkus ulatub sageli mitmete kilomeetriteni ja ühe pealiini külge võib kinnituda tuhandeid söödastatud konksudega lipse. põhjalähedane õngejada pelaagiline õngejada pinnajada mail Õngejada
Jozini

Jozini on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMkhanyakude ringkonnas, Jozini valla halduskeskus. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jozini elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,60%, India või Aasia päritolu inimesi 4,28%, valgeid 3,22%, värvilisi 0,26% ja teisi 1,63%. Suulu keelt pidas emakeeleks 84,22% inimesi, inglise keelt 5,78%, afrikaani keelt 1,93%, tsvana keelt 0,85% ja ndebele keelt 0,76%. https://census2011.adrianfrith.com/place/583069
Bremeni ülikool

Bremeni ülikool (saksa keeles Universität Bremen) on ülikool Saksamaal Bremenis. Ülikool asutati 1971. Ülikoolis õpib üle 19 000 üliõpilase. Koduleht
Victoria ülikool

Victoria Ülikool (inglise keeles University of Victoria) on ülikool Kanadas Briti Columbia provintsis. Ülikool asutati 1903. aastal. Ülikoolis õpib üle 22 000 üliõpilase. Koduleht
Brocki ülikool

Brocki ülikool (inglise keeles Brock University) on ülikool Kanadas Ontario provintsis St. Catharinesi linnas. Ülikool asutati 1964. Ülikoolis õpib üle 18 000 üliõpilase. Koduleht
Buffalo Ülikool

Buffalo Ülikool (inglise keeles University at Buffalo) on ülikool USAs New Yorgi osariigis Amherstis. Ülikool asutati 1846. Alates 1962 on ta ühtlasi State University of New York at Buffalo (SUNY) ja on State University of New Yorki peamiseks linnakuks. Ülikoolis õpib üle 31 000 üliõpilase (2018). Koduleht
Burgose ülikool

Burgose ülikool (hispaania keeles Universidad de Burgos) on ülikool Hispaanias Burgoses. Ülikool asutati 1994. Ülikoolis õpib üle 10 000 üliõpilase. Koduleht
Calgary ülikool

Fail:McDougall Centre UofC.jpg Calgary ülikool (inglise keeles University of Calgary) on ülikool Kanadas Alberta provintsis Calgarys. Ülikool on asutatud 1966. aastal. Ülikoolis õpib üle 31 000 üliõpilase. Koduleht
Camerino ülikool

Camerino ülikool (itaalia keeles Università degli Studi di Camerino) on ülikool Itaalias Camerinos. Ülikool asutati 1336. Ülikoolis õpib üle 10 000 üliõpilase. Koduleht
Theodosius

Theodosius (vene keeles Феодосий Печерский; ukraina keeles Феодосій Печерський) oli 11. sajandil tegutsenud õigeusu vaimulik, rajas koos püha Antoniusega Kiievi koobaskloostri. Kiievi koobasklooster Püha Theodosiuse klooster
Canterbury ülikool

Canterbury ülikool (inglise keeles University of Canterbury) on ülikool Uus-Meremaal Canterbury piirkonnas Christchurchis. Ülikool asutati 1873. Ülikoolis õpib üle 15 000 üliõpilase. Koduleht
Capilano ülikool

Capilano Ülikool (inglise keeles Capilano University) on ülikool Kanadas Briti Columbia provintsis North Vancouveris. Ülikool asutati 1968. aastal. Ülikoolis õpib üle 8000 üliõpilase (inglise undergraduates). Koduleht
Bāterava

Bāterava (ka Bātarava) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Bāterava asub valla idaosas Igrīve jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 11, piirkonna keskusest Alūksnest 27 ja Riiast 229 kilomeetri kaugusele. Seal asub Katrīnburga bussipeatus. Külas asuvad riikliku kaitse all olevad Betereva muinaskalmed. Aastal 2007 oli külas 7 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuni 2019. Vaadatud 22. juunil 2019. Vietvārdu datubāze
Mežnieki

Mežnieki (kohalikus murdes Mežinīki) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Mežnieki asub valla lääneosas. Küla jääb valla keskusest Mālupest 2, piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 220 kilomeetri kaugusele. Seal asub Mežinieki bussipeatus. Autotransporta direcija
Miški

Miški (ka Mišķi) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Miški asub valla lääneosas merepinnast 125 meetri kõrgusel Igrīve jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 5, piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 223 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 24 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Tarvase küla

Tarvas (kohalikus murdes Torvas) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Tarvas asub valla loodeosas Pedetsi jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 4, piirkonna keskusest Alūksnest 19 ja Riiast 221 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad riikliku kaitse all olevad Tarvase muinaskalmed. Aastal 2007 oli külas 32 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuni 2019. Vaadatud 22. juunil 2019. Vietvārdu datubāze
Grundas

Grundas on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Grundas asub valla keskosas merepinnast 132 meetri kõrgusel Igrīve jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 6, piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 224 kilomeetri kaugusele. Külas kasvavad vaher kõrgusega 23.4 m ja tamm kõrgusega 20.2 m on looduskaitse all. Aastal 2007 oli külas 16 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Alodzene

Alodzene (kohalikus murdes Olūdzene) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Alodzene asub valla keskosas merepinnast 148 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Mālupest 9, piirkonna keskusest Alūksnest 26 ja Riiast 227 kilomeetri kaugusele. Külas kasvav Daumanti tamm on looduskaitse all. 1934. aastal avati küla servas Pakalnieši–Kūdupe raudteel Svilte raudteepeatus, mis aga teise maailmasõja järel suleti. 2007. aastal oli külas 17 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Briedinieki

Briedinieki (kohalikus murdes Brīdinīki) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Briedinieki asub valla edelaosas merepinnast 121 meetri kõrgusel Vētrupe jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 8, piirkonna keskusest Alūksnest 24 ja Riiast 226 kilomeetri kaugusele.
Žērveļi

Žērveļi (ka Žerveļi, kohalikus murdes Žierveļi) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Žērveļi asub valla keskosas Igrīve jõe kaldal. Küla loeti varem Sofikalnsi koosseisu kuuluvaks. Seal asub Žerveļi bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 15 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Sofikalns

Sofikalns (kohalikus murdes Sopikols) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Sofikalns asub valla keskosas Igrīve jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 6, piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 224 kilomeetri kaugusele. Sofikalnsi karjamõisa ait on kohaliku kaitse all olev arhitektuurimälestis. Varem loeti Sofikalnsi koosseisu ka Žērveļi küla. 1934. aastal avati küla servas Pakalnieši–Kūdupe raudteel Mālupe raudteejaam, mis aga Teise maailmasõja järel suleti. Külas on Stradiņši ja Sofikalnsi bussipeatus. 2019. aastal oli külas 64 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink] Autotransporta direcija Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Mērnieki (Maliena vald)

Mērnieki (kohalikus murdes Miernīki) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Mērnieki asub valla idaosas Dambīte jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusele.
Blūmreiņi

Blūmreiņi on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Blūmreiņi asub valla idaosas Dambīte jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusele.
Sviestiņi

Sviestiņi (kohalikus murdes Svīstiņi) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Sviestiņi asub valla loodeosas merepinnast 188 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Brencist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 16 ja Riiast 218 kilomeetri kaugusele. Külas kasvab looduskaitsealune Sviestiņi mets-õunapuu, mis on üks suuremaid mets-õunapuid Lätis. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Predikaat

Predikaat on traditsioonilises loogikas see, mida millegi kohta öeldakse; termin propositsioonis, mida öeldakse teise termini (subjekti) kohta ehk omistatakse subjektile ehk preditseeritakse subjekti kohta. Näiteks propositsioonis "Inimene on elukas" on "elukas" predikaat. Hiljemalt Aristotelesest saadik eristatakse lihtsate (kategooriliste) propositsioonide ja otsustuste analüüsimisel seda, mille kohta midagi öeldakse (eset, subjekti) ning seda, mida millegi kohta öeldakse (predikaati). Ranges mõttes mõeldakse subjekti all eset, mille kohta midagi öeldakse, ja predikaadi all seda, mis talle propositsiooniga omistatakse, näiteks mingit omadust. Propositsiooni seda osa, mis osutab esemele, nimetatakse sel juhul subjektiterminiks ja propositsiooni seda osa, mis osutab predikaadile, nimetatakse predikaaditerminiks. Lihtsad propositsioonid on näiteks: Sokrates on inimene. Minu naabri koer magab. Sokrates armastab pikkadel veiniõhtutel filosoofia üle arutada. Näidetes 1 ja 3 on Sokrates (inimene) subjekt, "Sokrates" (propositsioonide 1 ja 2 esimene osa) subjektitermin. Näites 2 on minu naabri koer (loom, kes hommikuti minu peale haugub) subjekt ja "minu naabri koer" subjektitermin.
Brūnas

Brūnas (ka Brounas) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Brūnas asub valla põhjaosas merepinnast 169 meetri kõrgusel Ievedne jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas üks elanik. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Kaķi

Kaķi on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Kaķi asub valla põhjaosas. Küla jääb valla keskusest Brencist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 211 kilomeetri kaugusele. Seal asub Kaķi bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 8 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
109

109. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 50. aastad 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad - 100. aastad - 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad Aastad: 104 105 106 107 108 - 109 - 110 111 112 113 114 ... ... ...
Kopmaņi

Kopmaņi (kohalikus murdes Kūpmaņi) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Kopmaņi asub valla keskosas Ievedne jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 214 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad kohaliku kaitse all olevad Kopmaņi muinaskalmed ehk Kalmeküngas. Aastal 2007 oli külas 5 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuni 2019. Vaadatud 22. juunil 2019. Vietvārdu datubāze
Kraukļi

Kraukļi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Kraukļi asub valla lääneosas merepinnast 143 meetri kõrgusel Ievedne jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 215 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Orissaare Teataja

Orissaare Teataja (1997–2017 Orissaare valla ajaleht) on aastast 1990 ilmuv ajaleht, mis vahendab Orissaare ja selle lähiümbruse uudiseid, varem Orissaare valla uudiseid. Lehte annab välja Orissaare teenuskeskus. 2015–2017 ilmus see leht Saarte Hääle lisana. Orissaare Teataja E-kataloogis ESTER (vaadatud 21.06.2019) Orissaare Teataja E-kataloogis ESTER
Luņķi

Luņķi on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Luņķi asub valla põhjaosas Dambīte jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 1, piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 212 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad riikliku kaitse all olevad Luņķi muinaskalmed. Aastal 2007 oli külas 17 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuni 2019. Vaadatud 22. juunil 2019. Vietvārdu datubāze