laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mitteparameetriline statistika

Mitteparameetriline statistika ehk jaotusvaba statistika on matemaatilise statistika valdkond, kus ei eeldata, et uuritavatel tunnustel on normaaljaotus vm teadaolevat tüüpi jaotus. Mitteparameetrilise statistika peamõisteid on Spearmani korrelatsioonikordaja ja χ²-kriteerium. EE 6. köide, 1995.
Jaotus

Sõnal "jaotus" on mitu tähendust. Jaotus on majanduses tootmist, vahetust ja tarbimist siduv taastootmisfaas. Jaotus on matemaatikas tõenäosusmõõt juhusliku suuruse väärtushulgal. Jaotussuhe on keeleteaduses suhteseoste hulk, milles väljendit saab kasutada. ... EE 4. köide, 1989.
Jaotus (matemaatika)

Jaotus on eeskiri tõenäosusteoorias ja statistikas, mis seab juhusliku suuruse iga väärtusega x i {\displaystyle x_{i}} vastavusse selle väärtuse omandamise tõenäosuse P ( x i ) {\displaystyle P(x_{i})} . Jaotust saab esitada tabelina, graafikuna ning tõenäosus- või jaotusfunktsioonina. Jaotused jagunevad üldiselt kaheks: diskreetsed jaotused, näiteks binoomjaotus või Poissoni jaotus; pidevad jaotused, näiteks normaaljaotus. Empiiriline jaotus Abel, E. & L. Lepmann, 2010. Matemaatika mõisted gümnaasiumile (eesti-vene-eesti sõnastik). Tartu Ülikooli Kirjastus. 360 lk
Juhuslik protsess

Juhuslik protsess ehk stohhastiline protsess on protsess, mille kulg sõltub juhusest ja mille puhul on vähemalt põhimõtteliselt võimalik leida seda juhuslikkust kirjeldavad jaotused. Juhuslik protsess on näiteks gaasimolekuli liikumine õhus (Browni liikumine) või bakterite koloonia juurdekasv. Juhuslikke protsesse uuritakse paljudes valdkondades, sealhulgas bioloogias, keemias, ökoloogias, neuroteaduses, füüsikas, digitaalses pilditöötluses, signaalitöötluses, automaatikas, informatsiooniteoorias, informaatikas ja telekommunikatsioonis. Näivalt suvalised muutused finantsturgudel on ajendanud juhuslike protsesside mudelite kasutamist ka rahanduses. EE stohhastiline protsess4. köide, 1989. Joseph L. Doob (1990). Stochastic processes. Wiley. Lk 46, 47. Bressloff, Paul C. (2014). Stochastic Processes in Cell Biology. Springer. ISBN 978-3-319-08488-6. Van Kampen, N. G. (2011). Stochastic Processes in Physics and Chemistry. Elsevier. ISBN 978-0-08-047536-3. Lande, Russell; Engen, Steinar; Sæther, Bernt-Erik (2003). Stochastic Population Dynamics in Ecology and Conservation. Oxford University Press. ISBN 978-0-19-852525-7. Laing, Carlo; Lord, Gabriel J. (2010). Stochastic Methods in Neuroscience. Oxford University Press. ISBN 978-0-19-923507-0. Paul, Wolfgang; Baschnagel, Jörg (2013). Stochastic Processes: From Physics to Finance. Springer Science+Business Media. ISBN 978-3-319-00327-6. Dougherty, Edward R. (1999). Random processes for image and signal processing. SPIE Optical Engineering Press. ISBN 978-0-8194-2513-3. Bertsekas, Dimitri P. (1996). Stochastic Optimal Control: The Discrete-Time Case. Athena Scientific. ISBN 1-886529-03-5. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuni 2023. Vaadatud 27. detsembril 2023. Thomas M. Cover; Joy A. Thomas (2012). Elements of Information Theory. John Wiley & Sons. Lk 71. ISBN 978-1-118-58577-1. Baron, Michael (2015). Probability and Statistics for Computer Scientists (2nd ed.). CRC Press. Lk 131. ISBN 978-1-4987-6060-7. Baccelli, François; Blaszczyszyn, Bartlomiej (2009). Stochastic Geometry and Wireless Networks. Now Publishers Inc. ISBN 978-1-60198-264-3. Steele, J. Michael (2001). Stochastic Calculus and Financial Applications. Springer Science+Business Media. ISBN 978-0-387-95016-7. Musiela, Marek; Rutkowski, Marek (2006). Martingale Methods in Financial Modelling. Springer Science+Business Media. ISBN 978-3-540-26653-2. Shreve, Steven E. (2004). Stochastic Calculus for Finance II: Continuous-Time Models. Springer Science+Business Media. ISBN 978-0-387-40101-0.
Joonlaud

Joonlaud on sirglõikude joonestamise ja nende pikkuste mõõtmise töövahend, mille ühel küljel on harilikult sentimeeter- ja millimeeterjaotised (ühtlane skaala). Joonlauda kasutatakse geomeetrias, joonestamises (inseneerias ja ehituses). Joonlaudu valmistatakse enamasti puidust, plastikust ja metallist. Joonlauad võivad olla ühes tükis või kokkukäivad (vt tollipulk). Joonlaua standardpikkused on 12 cm, 15 cm, 20 cm, 30 cm, 1 m. Pikemaid mõõtmisi võimaldavad mõõdulindid. Joonlaua kuju on enamasti sirge või kolmnurkne. Joonlaud võib asetseda ka malli või mõne muu mõõteriista küljes. "Joonlaud: "Eesti keele seletav sõnaraamat"". 2009. Märkenöör
Bagvali keel

Bagvali keel ehk bagvalali keel (vananenud nimetus kvanada keel) on Dagestanis Ahvahhi rajoonis ja Tsumada rajoonis kõneldav keel, mida räägivad põhiliselt bagvalid. See kuulub andi keelte hulka. Lähim sugulaskeel on tindi keel. Kõnelejaid on umbes 4500. ISO 639-3 keelekood on kva. Sissekanne andmebaasis Ethnologue Venemaa Euroopa-osa keelekaart, bagvali keel on nr 6
Kevin De Bruyne

Kevin de Bruyne (hollandi hääldus: [də ˈbrœynə]; sündinud 28. juunil 1991 Drongenis) on Belgia jalgpallur. Ta mängib poolkaitsjana Inglismaa kõrgliiga klubis Manchester City ja Belgia jalgpallikoondises. Varem on ta mänginud sellistes klubides nagu Genk, Chelsea, Bremeni Werder ja Wolfsburg. 2015. aastal valiti ta Belgia aasta sportlaseks. De Bruyne alustas elukutselise jalgpalluri karjääri 2008. aastal Belgia klubis Genk. 2008–09 hooajal võitis ta klubiga Belgia karika ja tuli 2010–11 hooajal Belgia kõrgliiga meistriks. 2012. aastal liitus ta Inglismaa klubiga Chelsea. Hooaja 2012–13 mängis De Bruyne laenul Bundesliga klubis Bremeni Werder, kus ta valiti liiga parimaks noormängijaks. 2014. aastal ostis belglase VfL Wolfsburg, kus ta võitis esimesel hooajal Saksamaa karika ja valiti Bundesliga hooajal parimaks mängijaks. 2015. aasta Saksamaa superkarika turniiril aitas De Bruyne oma koduklubil alistada Müncheni Bayerni penaltiseerias. 2015. aasta suvel liitus De Bruyne Inglismaa kõrgliiga klubiga Manchester City, kus kohe esimesel hooajal võitis klubiga Football League Cup'i, kui finaalis alistati lisaajal Liverpool. 2016. aasta sügisel lõi ta UEFA Meistrite Liiga grupifaasis värava karistuslöögist Hispaania klubile Barcelona, kui inglased võitsid kodus 3:1. 2016–17 Premier League'i hooajal jagas De Bruyne 16 resultatiivset söötu, mis oli terve liiga parim näitaja. Hooajal 2017–2018 tuli ta Manchester Cityga Inglismaa meistriks. Samal hooajal valiti ta Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu. 2018–19 tuli ta Manchester Cityga teist korda Inglismaa meistriks. Debüüdi Belgia jalgpallikoondises tegi De Bruyne 11. augustil 2010 Soome vastu. 2014. aasta maailmameistrivõistlustel lõi ta kaheksandikfinaalis 1. juulil värava USA vastu, kui Belgia võitis lisaajal 2:1. 2018. aasta maailmameistrivõistluste veerandfinaalis lõi ta värava Brasiilia vastu. Samuti on ta koondises mänginud 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Genk Belgia meister: 2010–11 Belgia karikas: 2008–09 Belgia superkarikas: 2011 VfL Wolfsburg DFB-Pokal: 2014–15 Saksamaa superkarikas: 2015 Manchester City Premier League: 2017–18, 2018–19 FA Cup: 2018–19 Football League Cup/EFL Cup: 2015–16, 2017–18, 2018–19, 2019–20 "De Bruyne". Transfermarkt. Vaadatud 06.09.2017. "Belgia pidas Brasiilia võimsale lõpusurvele vastu ja jõudis nelja sekka". sport.err. 6.7.2018. Vaadatud 8.7.2018
Aberdeen (Hongkong)

Aberdeen (hiina keeles 香港仔 (Xiānggǎngzǎi)) on asula Hiinas Hongkongis Hongkongi saarel lõunarannikul Lõunaringkonnas. Elanike arv on umbes 60 000. Aberdeeni ja Ap Lei Chau vahel on Aberdeeni sadam. Laiemas mõttes hõlmab Aberdeen ka Wong Chuk Hangi ja Ap Lei Chau. Asula nimi oli algselt Hong Kong. Kui välismaalased 19. sajandi alguses küla lähedal randusid, pidasid nad seda kogu saare nimeks. Aastal 1845 sai Aberdeen nime Suurbritannia sõja ja kolooniate riigisekretäri George Hamilton-Gordoni, neljanda Aberdeeni krahvi järgi.
Georges Pompidou

Georges Jean Raymond Pompidou [ʒɔʀʒ pɔ̃piˈdu] (5. juuli 1911 – 2. aprill 1974) oli Prantsusmaa poliitik, president ja Andorra kaasvürst aastatel 1969–1974. Ta õppis mainekas Lycée Louis-le-Grandis koos mitme hilisema riigitegelasega (nt Léopold Sédar Senghor ja Aimé Césaire). Georges Pompidou järgi on nimetatud Pompidou keskus Pariisis.
Aberdeeni krahvkond

Aberdeeni krahvkond (inglise keeles County of Aberdeen, šoti keeles Coontie o Aiberdeen, gaeli keeles Siorrachd Obar Dheathain) ehk Aberdeenshire on ajalooline krahvkond Šotimaal, praegune registreerimiskrahvkond. Ilma Aberdeeni linnata moodustab ta ka leitnantkonnaala. Kuni 1975. aastani oli Aberdeenshire üks Šotimaa krahvkondadest, mida 1890. aastast valitses krahvkonnanõukogu. Krahvkonna piirid panid paika piirivolinikud, kes määrati vastavalt Local Government (Scotland) Actile (1889), mis rajas krahvkonnanõukogu. Krahvkond piirnes Kincardineshire'iga, Anguse krahvkonnaga ja Perthshire'iga lõunas, Inverness-shire'iga ja Banffshire'iga läänes ning Põhjamerega põhjas ja idas. Rannajoone pikkus oli 65 miili (105 km). Krahvkonna pindala oli 5112 km² (1951). Keskus oli Aberdeen. Elanike arv oli 133 871 (1811), 312 177 (1911) ja 137 962 (1971). Aastal 1975 Local Government (Scotland) Act 1973 Šotimaa kohaliku halduse kaheastmeliseks piirkondade ja ringkondade süsteemiks. Aberdeenshire koos Aberdeeni linna, Banffshire'i, Kincardineshire'i ja suurema osa Moray krahvkonnaga Grampiani piirkonnaks. Endine krahvkond jaotati City of Aberdeeni ringkonna, Banff and Buchani ringkonna, Gordoni ringkonna ning Kincardine and Deeside'i ringkonna vahel. Aastal 1996 reorganiseeriti Šotimaa kohaliku halduse süsteem veel kord ning moodustati üheastmeline omavalitsuste süsteem. Aberdeenshire'i nime sai Aberdeenshire'i omavalitsus, millel on teised piirid kui ajaloolisel Aberdeeni krahvkonnal.
George Hamilton-Gordon, neljas Aberdeeni krahv

George Hamilton-Gordon, neljas Aberdeeni krahv (28. jaanuar 1784 Edinburgh – 14. detsember 1860 London; 1791–1801 lord Haddo) oli Suurbritannia poliitik ja maaomanik, toori, konservatiiv ja peeliit, Suurbritannia peaminister aastatel 1852–1855.
George Hamilton-Gordon

George Hamilton-Gordon oli mitme Briti aadliku nimi: George Hamilton-Gordon, neljas Aberdeeni krahv, peaminister (1784–1860) George Hamilton-Gordon, viies Aberdeeni krahv (1816–1864) George Hamilton-Gordon, kuues Aberdeeni krahv (1841–1870) John Campbell Hamilton-Gordon, seitsmes Aberdeeni krahv (1847–1934) (ülendati 1916 Aberdeeni ja Temairi markiiks)
Saksa-Rooma riigi territooriumite loend (G)

See on Saksa-Rooma riigi territooriumite loend, mis algavad tähega G:
Aberdiini-anguse veis

Aberdiini-anguse veis on veisetõug. Sellest tõust veiseid kasvatatakse tavaliselt lihaveistena loomaliha saamiseks. Nad on aretatud Šotimaa Aberdeeni krahvkonna ja Anguse krahvkonna veistest. Aberdiin-anguse tõug aretati 19. sajandi alguses Põhja-Šotimaal Aberdeenshire'i ja Anguse maakonnast pärit kohalikust tõust (musta värvi ja sarvedeta). Tõu aretas Hugh Watson, kes valis oma karja vaid parimaid musta värvi ja nudisid (sarvedeta) isendeid. Umbes 50 aastaga arenes tõug üheks levinumaks lihaveisetõuks kogu maailmas. Kiire arengu üheks põhjuseks võib pidada 1878. aastal Pariisis maailmanäitusel saavutatud esikohta. Aberdiin-anguse tõugu veised on keskmise suurusega, pika kerega, sarvedeta, lihaselised ja suhteliselt kõrged loomad. Veiseid kasutatakse palju ristamisel, et liha kvaliteeti ja ammlehmade piimakust parandada. Neid kasutatakse ka geeni doonoritena, et saada sarvedeta isendeid, kuna nudi geen antakse edasi domineeriva tunnusena. Loomad on suhteliselt kerge poegimisega, neil on head emaomadused ja viljakustunnused. Aberdiin-angus on tuntud ka lihakeha parandajana. Loomad on värvuselt mustad, kuid esineb ka punast, ning udara piirkonnas võib esineda valget värvust. Vasikad sünnivad väiksena, nende kehakaal on 22–28 kg. Lehmvasikad kaaluvad umbes 22–25 kg ja pullvasikad 25–28 kg. Veis kasvab kiiresti ja juba kuue kuuga on loom ema piimaga toites kuni 180 kg. Kui vasikad ema piimast ilma jäävad, võivad kaaluda nad kuni 230 kg. Võttes päevas 1 kg juurde, võivad nad kolme aasta pärast kaaluda 430 kg kuni pool tonni. Lihaskiudude vahel asuv rasv (valge rasv) muudab liha mahlaseks, pehmeks ja maitsvaks. Liha võib olla marmorjas või ka helepunase värvusega. Kõik need omadused tagavad, et aberdiin-angus on üks esimesi valikuid nii lihunike, restoranide kui ka perenaiste hulgas kogu maailmas. Aberdiin-angus saab hakkama väga erinevates keskkonna ja klimaatilistes tingimustes. Veis ei vaja intensiivset söötmist, sest on väga hea karjamaa rohu tarbija ja sööda suhtes vähenõudlik. Ühe täiskasvanud veise kohta peab olema vähemalt 1 ha looduslikku karjamaad või 0,5 ha kultuurkarjamaad. Lisaks tuleb arvestada sündinud vasikate jaoks 0,2 ha karjamaad. Esimesed aberdiin-anguse veise pullid – King 95168 ja Joker 95175 – jõudsid Eestisse 1994. aastal Taanist. 2018. aasta novembri seisuga on Eestis 7428 aberdiin-anguse ammlehma. The Cattle Site (2022). "Aberdeen angus". Vaadatud 28.03.2023. Eesti Lihaveisekasvataje Ühistu (2015). "Aberdiin- angus". veis.ee. Vaadatud 28.03.2023. Kmr Livestock Europe (2010). "Aberdeen Angus". Vaadatud 28.03.2023. Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu (1993). "Lihaveis". etky.ee. Vaadatud 28.03.2023. Grodno tribal enterprise (1959). "The Aberdeen-Angus cows. Description and characteristics of the breed". Vaadatud 28.03.2023.
Mitmevalentne loogika

Mitmevalentne loogika ehk polüvalentne loogika on matemaatilise loogika haru, mis käsitleb rohkem kui kahest tõeväärtusest (s.o tõene ja väär) koosnevaid tõeväärtuste süsteeme. Mitmevalentsetest loogikasüsteemidest on lihtsaim kolmevalentne loogika, kus erinevaid tõeväärtusi on kolm: nt tõene, väär ja määramata. Hägusloogika Kahevalentne loogika EE 6. köide, 1995.
Aberg (spordiselts)

Aberg oli eesti spordiselts. Seltsi rajasid 19. oktoobril 1901 Aleksei Palm, Friedrich Anton Palm, August Lagastik ja Oskar Asso raskejõustikuringina (Tartu Spordiring) vendade Palmide elukohas Aleksandri 69. Selle esimees oli Aleksei Palm. 20. septembril 1907 registreeriti spordiring nimega Jurjevi Jõukarastuse Selts "Aberg". 4. oktoobrist 1919 tegutses selts Kalevi nime all (Tartu spordiselts Kalev).
Hüperboloid

Hüperboloid on pind, mille võrrand ristkoordinaatides on x 2 a 2 + y 2 b 2 − z 2 c 2 = 1 {\displaystyle {x^{2} \over a^{2}}+{y^{2} \over b^{2}}-{z^{2} \over c^{2}}=1}   (ühekatteline hüperboloid) või − x 2 a 2 − y 2 b 2 + z 2 c 2 = 1 {\displaystyle -{x^{2} \over a^{2}}-{y^{2} \over b^{2}}+{z^{2} \over c^{2}}=1}   (kahekatteline hüperboloid).
Concepcióni provints

Concepcióni provints on provints Tšiilis Bío-Bío piirkonnas. Provintsi keskus on Concepción. Gran Concepción Florida Santa Juana 2017. aasta Tšiili rahvaloendus
Esiliiga 1992

Esiliiga 1992 oli Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga Esiliiga 1992. aasta hooaeg. 1Meeskonnad mängisid ainult kahe vastasega teisest eelvooru tsoonist. Sama eelvooru tsooni meeskondade omavahelised tulemused ja punktid kanti finaalvooru üle. 1Meeskonnad mängisid ainult kahe vastasega teisest eelvooru tsoonist. Sama eelvooru tsooni meeskondade omavahelised tulemused ja punktid kanti finaalvooru üle. 2Mõlemad klubid säilitasid koha esiliigas 1992/93, kuna Tallinna Tempo ja Tallinna Metallist loobusid. Meistriliiga 1992 II liiga 1992
Aberoti

Aberoti ehk Tammiku-Haberisti oli küla Jõhvi kihelkonnas, tänapäeval asuvad küla maad Ida-Virumaal Jõhvi valla Pajualuse küla alal. Küla kaotati ametlikult 1977. aastal. 1959. aastal elas Aberoti külas 70 inimest, 1970. aastal 52. Aberoti tee Rahvastiku ühtlusarvutatud sündmus- ja loendusstatistika. Ida-Virumaa haldusüksuste rahvastik loendusaastatel 1959-1989
Normaaljaotus

Normaaljaotuseks (ka Gaussi jaotuseks) nimetatakse matemaatikas pideva juhusliku suuruse X jaotust, mida iseloomustab tihedusfunktsioon f ( x ) = 1 σ 2 π e − 1 2 ( x − μ σ ) 2 {\displaystyle f(x)={\frac {1}{\sigma {\sqrt {2\pi }}}}e^{-{\frac {1}{2}}\left({\frac {x-\mu }{\sigma }}\right)^{2}}} kus μ {\displaystyle \mu } on keskväärtus, mis iseloomustab kõige suurema tõenäosusega esinevat suurust (normaaljaotusel sama väärtusega ka aritmeetiline keskmine, mediaan ja mood); σ {\displaystyle \sigma } on standardhälve, mis iseloomustab, kui palju juhuslikud suurused keskväärtusest erinevad. Normaaljaotuse tihedusfunktsiooni nimetatakse ka Gaussi funktsiooniks ja selle graafikut Gaussi kõveraks. Normaaljaotuse eriline tähtsus tuleneb tsentraalsest piirteoreemist, mille kohaselt suure arvu sõltumatute muutujate liitmisel, on nõrkadel eeldustel saadud jaotus ligilähedaselt normaaljaotus. Paljude mõõtmistulemuste hälbeid keskmisest saab loodus-, majandus- ja tehnikateadustes kas täpselt või väga heas lähenduses kirjeldada normaaljaotuse (bioloogias sageli logaritmilise normaaljaotuse) abil. See on nii eeskätt olukordades, kus paljud faktorid mõjuvad üksteisest sõltumatult eri suundades. Normaaljaotusega juhusikke suurusi kasutatakse näiteks järgmiste nähtuste kirjeldamisel: juhuslikud mõõtevead juhuslikud hälbed etteantud mõõtmest detailide valmistamisel Browni liikumine. Kindlustusmatemaatikas sobib normaaljaotus kahjuandmete modelleerimiseks keskmise suurusega kahjude korral. Mõõtetehnikas kasutatakse sageli normaaljaotust, mis kirjeldab mõõtevigade hajumist. Standardhälve σ {\displaystyle \sigma } kirjeldab normaaljaotuse laiust. Normaaljaotuse poollaius on umbes 2,4-kordne (täpselt 2 2 ln ⁡ 2 {\displaystyle 2{\sqrt {2\ln 2}}} -kordne) standardhälve. Ligilähedaselt kehtib: hälbe vahemikus ± σ {\displaystyle \pm \sigma } keskväärtusest paikneb 68,27% kõigist mõõtetulemustest; hälbe vahemikus ± 2 σ {\displaystyle \pm 2\sigma } keskväärtusest paikneb 95,45% kõigist mõõtetulemustest; hälbe vahemikus ± 3 σ {\displaystyle \pm 3\sigma } keskväärtusest paikneb 99,73% kõigist mõõtetulemustest; Ja ümberpöördult saab antud tõenäosuste jaoks leida maksimaalsed hälbed keskväärtusest: 50%-l kõigist mõõtetulemustest on hälve keskmisest kuni 0,675 σ {\displaystyle 0{,}675\sigma } ; 90%-l kõigist mõõtetulemustest on hälve keskmisest kuni 1,645 σ {\displaystyle 1{,}645\sigma } ; 95%-l kõigist mõõtetulemustest on hälve keskmisest kuni 1,960 σ {\displaystyle 1{,}960\sigma } ; 99%-l kõigist mõõtetulemustest on hälve keskmisest kuni 2,576 σ {\displaystyle 2{,}576\sigma } . Nii saab peale keskmise ka standardhälbele lihtsa tähenduse omistada. Poissoni jaotus Binoomjaotus EE 6. köide, 1995.
Hyvinkää tulistamine

Hyvinkää tulistamine oli 26. mail 2012 kella 01:53 ajal Hyvinkääl aset leidnud tulistamine, milles hukkus 2 ja vigastada sai 7. Kella 2 ajal öösel avas 18-aastane Hyvinkää elanik Eero Samuli Hiltunen Hyvinkää kesklinnas Uudenmaankatul madala ärihoone katuselt tule tänaval kõndinud inimeste pihta. Üks 18-aastane neiu sai kohe surma, sama vana noormees suri hiljem haiglas. Lisaks sai 7 inimest vigastada. Kõige raskemalt sai viga 23-aastane naispolitseinik, kes oli tulistamise ajal praktikal ja sai kuuli kõhtu kui oli politseiautost väljunud . Politsei sõnul polnud alguses laske kuulda, sest kasutati summutit ja seetõttu, ei mõistnud inimesed, et tulistatakse. Kui tulistaja relva vahetas, millel summutit polnud, kuuldi ka laske ja väljakutse sai ka politsei. Uurijate arvates polnud Hiltunen kuritegu pikalt ette planeerinud. Politsei arreteeris tulistamises kahtlustatava sama päeva hommikul. Tulistajaks osutus 18-aastane Eero Samuli Hiltunen, kellel polnud varasemaid rikkumisi. Relvaluba mehel polnud ja relvad võttis ta vanemate relvakapist . Kuigi Soome seaduste kohaselt peab relvakapp olema lukustatud ja võtmed ka pereliikmetele kättesaamatus kohas, oli Hiltunen võtmed üles leidnud ja võttis kapist kolm relva, millest kasutas kahte . Hiltunen võttis ülekuulamisel tulistamise omaks, aga ei öelnud, miks ta tulistama hakkas. Hyvinkää ringkonnakohus lubas mehe vahi alla võtta ja talle esitati kahtlustus kahes mõrvas ja seitsmes mõrvakatses . President Sauli Niinistö, siseminister Päivi Räsänen ja rahandusminister Jutta Urpilainen avaldasid kaastunnet ohvrite perekondadele. Eesti riigipea Toomas Hendrik Ilves avaldas kaastunnet Soomele ja ohvrite perekondadele. Tragöödia tõttu jäeti kõik nädalavahetusele planeeritud Soome pesapalliliiga kohtumised ära. Soomes sai tulistamises surma üks ja haavata kaheksa inimest Tulistamine Hyvinkääl nõudis teise inimelu "Soome politseikõrgkooli rektor: mis seda ühiskonda vaevab?". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. mai 2012. Vaadatud 21. juulil 2012. Siseminister Räsänen: politsei tegutses Hyvinkääl hästi Politsei: Hyvinkää tulistamine polnud pikalt ette plaanitud "Soome politsei võttis kinni Hyvinkää tulistamises kahtlustatava". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. mai 2012. Vaadatud 21. juulil 2012. Hyvinkää tulistaja võttis süü omaks[alaline kõdulink] Politsei: Hyvinkääl tulistanud mees võttis relvad vanemate relvakapist "Hyvinkää tulistaja teadis, kus isa relvakapi võtmeid hoidis". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. mai 2012. Vaadatud 21. juulil 2012. Hyvinkää tulistaja võttis teo omaks, motiivist ei räägi sõnagi Kohus lubas Hyvinkääl tulistanud Eero Hiltuneni võtta vahi alla President Ilves avaldas Soomele kaastunnet Eesti riigipea avaldas Soomele kaastunnet[alaline kõdulink] Soome tulistamises hukkus noor pesapallur[alaline kõdulink]
Värska Vesi

Värska vesi on pudelisse villitud vesi. Selle nimelist vett turustab kolm ettevõtet: Värska Vesi AS, Verska Mineraalvee OÜ ja A. Le Coq AS Värska Vesi AS on Värskas asuv Eesti aktsiaselts, kus villitakse ja turustatakse mineraal- ja joogivett . Mineraalvett hakati Värskas villima 1973. aastal. Värska Vesi AS loodi 1. juunil 1993. Ettevõtte põhilised kaubamärgid on Värska Originaal, Värska Light, Värska Sidrunimaitseline Joogivesi, Värska Pohlamaitseline Joogivesi, Värska Joogivesi ja Värska Pluss. 2015. aastal teenis ettevõte 7,1-miljonise müügitulu juures 423 224 eurot kasumit. Ettevõttes töötab 65 inimest. Verska Mineraalvee OÜ on Värskas asuv Eesti osaühing, kus villitakse ja turustatakse mineraalvett Värska Mineraal. A. Le Coq AS turustab puurkaevuvett Värska nime all millele on lisatud mineraalaineid ja ei pärine Värskast. Värska on soolaka maitsega karboniseeritud mineraliseeritud vesi ja esimene Eesti lauavesi aastast 1968. A. Le Coq registreeris Värska kaubamärgina 1977. aastal. Ettevõtte koduleht (vaadatud 29.07.2012) Tanel Saarmann: "Värska Vee juht: oleksime pidanud juba varem Soome turule minema" Eesti Päevaleht, 25. juuli 2016