laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Narva Püha Antoniuse kirik

Narva Püha Antoniuse kirik oli katoliiklik kirik Narvas vanalinna lähedal aadressil Must tänav 9. Vajadus katoliikliku kiriku järele tekkis 19. sajandi teisel poolel, kui Narvasse saabus ligi tuhat kangrut Poolast Łódźi linnast. 1873. aastal said Narva linna katoliiklased enda omandusse kivimaja kabeli jaoks ja korraldasid seal jumalateenistusi, kuid hoone oli liiga väike ega mahutanud kõiki soovijaid. 11. detsembril 1900 eraldas linna volikogu neile tasuta krundi Peetri eeslinnas kavandatavale Antoniuse tänavale. Raha ehituse alustamiseks said nad Kreenholmi Manufaktuuri direktorilt Julius Andrelt. Kiriku projekteeris Kreenholmi arhitekt Paul Alisch. Ehitamine algas 27. juulil 1903 ja 11. novembril 1907 pühitseti kirik pühale Antoniusele. See oli uusgooti stiilis punastest tellistest hoone, mille lõunaküljel asus telkkiivriga kellatorn. Kahekorruselises telliskivimajas kiriku kõrval oli kool ja kirikuteenijate korterid. Püha Antoniuse kirikul oli oma koor ja alaline organist. Selle juures tegutses ka Püha Roosipärja Elavate Rooside vennaskond. Regulaarsed teenistused toimusid 1944. aastani. Teises maailmasõjas jäi kirik purustamata, hävis vaid selle katus. Müürid lammutati kohaliku võimu algatusel 1980. aastal. Rooma-Katoliku Kiriku Narva Püha Antoniuse kogudus taastas oma tegevuse novembris 1993. Enne kogudusemaja tagastamist korraldati teenistusi Aleksandri koguduse väikeses kirikus. Praegu peab kogudus teenistusi Antoniuse kiriku abihoones aadressil Vabaduse tänav 16, mille teisele korrusele on ehitatud kirikusaal. KIRIKUD[alaline kõdulink] Narva muuseumi materjalid Tunne ajalugu, et su käsi hästi käiks... Põhjarannik. 23.03.2011 "Narva Püha Antoniuse kogudus". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 24. veebruaril 2016. Jaak Juske. Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas: kuidas Moskva olümpiamängud hävitasid Narva katoliku kiriku. forte.delfi.ee, 16. juuni 2018
Provints (Paapua Uus-Guinea)

Provints (province) on 1. järgu haldusüksuse liik Paapua Uus-Guineas. Sama järgu üksused on ka autonoomne piirkond (autonomous region) ja pealinnaringkond (district). Kokku on 1. järgu haldusüksusi 22. Hela ja Jiwaka provints moodustati 2012. aastal. Iga provints on jaotatud üheks või mitmeks ringkonnaks, mis omakorda jagatud kohalikeks omavalitsusteks. Elanike arvult väikseim provints on Manusi provints (50 231), suurim Morobe provints (674 810). Pindalalt on väikseim Manusi provints (2100 km2), suurim Lääneprovints (98 190 km²). Bougainville'i autonoomne piirkond Chimbu provints Eastern Highlandsi provints Enga provints Gulfi provints Hela provints Ida-Sepiki provints Ida-Uus-Britannia provints Jiwaka provints Keskprovints Lääneprovints Lääne-Sepiki provints Lääne-Uus-Britannia provints Madangi provints Manusi provints Milne Bay provints Morobe provints Põhjaprovints Southern Highlandsi provints Uus-Iirimaa provints Western Highlandsi provints pealinnaringkond Port Moresby
Hilo

Hilo on rahvaloendustel arvestatav kohaliku võimuorganita asula (census-designated place) Ameerika Ühendriikides Hawaii osariigis, Hawaii maakonna halduskeskus. Hilo asub Hawaii saare kirdeosas ja on saare suurim asula, suuruselt neljas asula Hawaii osariigis ja suurim asula osariigis väljaspool O'ahut. Linnast avaneb vaade Hilo lahele ja kahele kilpvulkaanile, aktiivsele vulkaanile Mauna Loa ja uinunud vulkaanile Mauna Kea. Hilo lahe rannikut on tsunamid hävitanud kaks korda. Suurem osa Hilo inimasustusest ulatub Hilo lahest kuni vulkaanide külgedel paikneva Waiākea-Ukani. Hilos asub Hawaii ülikool Hilos, ʻImiloa astronoomiakeskus ja Hilo rahvusvaheline lennujaam.
Fosfolipiidid

Fosfolipiidid on fosfaatrühma sisaldavad amfifiilsed lipiidid. Fosfolipiidid koosnevad tavaliselt hüdrofiilsest peast ja hüdrofoobsetest sabadest. Hüdrofiilne "peaosa" omab fosfaatrühma tõttu laengut, sabad aga mitte. Fosfolipiidid moodustavad vägagi elastseid lipiidseid kaksikkihte, millest koosnevad rakkude sfäärilised membraanid, mis võimaldab hoida eraldi raku sisemist ja välimist keskkonda, lubades vabalt läbida väiksema läbimõõduga mittepolaarseid gaasi molekule, nagu näiteks hapniku ja süsihappegaasi molekule. Esimene bioloogilises koes tuvastatud fosfolipiid oli letsitiin. [1]
Vahtra-noolöölane

Vahtra-noolöölane (Acronicta aceris) on öölaste sugukonda kuuluv liblikaliik. Ta on levinud peaaegu üle kogu Euroopa. Levila ulatub lõunas kuni Marokoni ja idas Kesk-Aasiasse. Liblika hele- kuni tumehallid esitiivad on kaetud ebaselge tumeda mustriga. Tagatiivad on valged, vahel tumedate triipudega äärtes. Tiibade siruulatus on 35–45 mm. Valmikud on öise eluviisiga ning neid meelitavad kohale valgus ja suhkur. Erinevalt valmikust on vahtra-noolöölase röövik väga silmapaistev ja kergesti eristatav. Tema roosa keha on paksult kaetud kollaste ja oranžide karvakestega. Seljal on reas mustade äärtega valged laigud. Pea ja jalad on mustad ning otsmikul on kollane kolmnurk. Rööviku toidutaimedeks on erinevad vahtraliigid, samuti harilik hobukastan (Aesculus hippocastanum), suurelehine pärn (Tilia platyphyllos), mooruspuu, ja harilik tamm (Quercus robur). Vaatamata oma erksale värvusele ei ole röövik mürgine, kuid pikaajalisel kokkupuutel võib siiski nahaärritust põhjustada. Vahtra-noolöölane talvitub nukuna, enamasti puukoore all, kuid ka lehekõdus ja samblas. Lendamas võib teda näha juunist augustini. Elutseb nii parkides, aedades kui ka metsas. Acronicta aceris aceris (Euroopa) Acronicta aceris taurica (Küpros) Acronicta aceris judaea (Levant) Vahtra-noolöölase röövik Valmik Acronicta aceris www.naturespot.org.uk. Kasutatud 23.02.2016 The Sycamore www.phegea.org. Kasutatud 23.02.2016 The Sycamore (Acronicta aceris) ukmoths.org.uk. Kasutatud 23.02.2016 Acronicta aceris (Linnaeus, 1758) www.pyrgus.de. Kasutatud 23.02.2016 Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Sycamore (moth) seisuga 23.02.2016. Vahtra-noolöölane andmebaasis eElurikkus
Avinurme vald (Torma kihelkond)

Avinurme vald (saksa keeles Awwinorm; varem ka Avinurme metsavald ehk Metsa-Avinurme vald (saksa keeles Awwinorm-Waldgemeinde)) oli vald Tartumaal Torma kihelkonnas (1920. aastast Avinurme kihelkonnas). Vald eksisteeris 1866–1939, kuni 1939. aasta vallareformiga moodustati uus Avinurme vald (1939). Vallas oli 843 talundit ja need kasutasid 14 099 ha maad. Vallamaja asus Avinurme külas. Vallas asus Avinurme asundus ja kihelkonnakirik: Avinurme kirik. Enne 1919. aasta mõisate võõrandamist asus vallas Avinurme mõis. Avinurme metsavald (Ranna-Avinurme) Avinurme vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.02.2016) Eesti Entsüklopeedia. 1. köide: A–Chamdi. Tartu: Loodus, 1932, lk 778. Maa-ameti kaardirakendused Avinurme vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Glükosiidid

Glükosiidid on eetritüüpi ühendid, mis on moodustunud monosahhariidist ja alkoholist või mitmest monosahhariidist. Tsüanogeensed glükosiidid
Lioliai vald

Lioliai vald (leedu keeles Liolių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kelmė rajoonis. 2011. aasta seisuga elas seal 2522 inimest. Valla keskus on Lioliai alev (2011. aastal oli seal 485 elanikku). Vallamaja asub aadressil Nepriklausomybės g. 47. Vallavanem on Vytautas Mikalauskas. Rikantai Laugalis Gailiai Maironiai kabel Lisaks küladele on selles vallas veel mitmeid huutoreid. [1]. Kelmės rajono savivaldybė, vaadatud 23.2.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.2.2016. [3]. Kelmės r. sav. , vaadatud 23.02.2016.
Fredericia vald

Fredericia vald on vald Taanis Lõuna-Taani piirkonnas Jüüti poolsaare idarannikul. Vald kuulub Lõuna-Taani piirkonda, selle pindala on 134,46 km² ja seal elab veidi üle 50 tuhande inimese (2015. aasta seisuga). Omavalitsuse olulisim linn ja selle vallavolikogu kogunemiskoht on Fredericia. Fredericia valla naabervallad on Vejle vald põhjas, Koldingi vald läänes ja Middelfarti vald idas. Olgugi et neist viimast eraldavad Fredericia vallast Jüütimaad Fyni saarest eraldava Väike-Beldi veed, asuvad kaks valda väga lähestikku ja sageli on nendevaheline kaugus vähem kui 1,5 km. Kattegati jätkuks olev Snævringen algab Fredericia ja Middelfarti linna lähedalt. Fredericia omavalitsus loodi 1970. aastal haldusreformi käigus. Taani 2007. aasta haldusreformiga Fredericia valda ühegi teise omavalitsusega ei liidetud. Enne 2007. aastat ümbritsesid Fredericia valda Børkopi vald põhjas, Koldingi vald läänes ja Middelfarti vald idas ning vald oli osa Vejle maakonnast. Valda juhib sotsiaaldemokraat Jacob Bjerregaard. 1. jaanuari seisuga: 1980 – 45 820 1985 – 45 879 1990 – 46 072 1995 – 47 037 1999 – 47 947 2000 – 48 066 2003 – 48 533 2004 – 48 857 2005 – 49 147 2006 – 49 252  Pikemalt artiklis Fredericia Fredericia linna rajas aastal 1650 Taani kuningas Frederik III, kelle järgi see ka nime sai. Fredericia valiti oma keskse asukoha ja suure sadama tõttu peaaegu ka Taani uueks pealinnaks, kuid vajaminevate valitsushoonete ja kuningliku perekonna palee ehitamise kulud kasvasid liiga suureks ning seetõttu plaanist loobuti ja riigi pealinnaks jäi Kopenhaagen. Linn on üks Taani suuremaid transpordikeskusi. Seal asub ka sõjaväe signaalrügement (Telegrafregimentet), mille kasutuses on kaks kasarmut: Ryes Kaserne ja Bülows Kaserne. Kristiansund, Norra Härnösand, Rootsi Kokkola, Soome Herford, Saksamaa Folketal den 1. i kvartalet efter civilstand, alder, tid, område och køn Ametlik koduleht
Baba Rahman

Abdul Rahman (sündinud 2. juulil 1994 Tamales) on Ghana jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis PAOK ja Ghana jalgpallikoondises. Oma klubikarjääri alustas ta klubides Dreams ja Asante Kotoko. Suvel 2012 liitus Rahman Saksamaa Bundesligasse tõusnud klubiga SpVgg Greuther Fürth. Hooajal 2014–2015 mängis ta Augsburgi ridades. 2015. aasta suvel liitus Rahman Inglismaa Premier League'i klubiga Chelsea. 23. septembril 2015 ta tegi debüüdi League Cupi mängus Walsalli vastu, mille Londoni klubi võitis 4:1. Hooajal 2016–2017 suundus ta laenule Saksamaa klubisse Schalke 04. 2019. aasta jaanuaris läks ta laenule Prantsusmaa kõrgliigaklubisse Stade de Reims. 2013. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel võitis Rahman Ghana U-20 koondisega pronksmedali. Ghana rahvuskoondises mängib Rahman 2014. aastast. 2015. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel oli ta põhikoosseisu mängija ning Ghana jõudis võistlustel finaalini, kus kaotati penaltiseerias Elevandiluurannikule 9:8. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 28. märtsil 2021 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus São Tomé ja Príncipe vastu. https://www.national-football-teams.com/player/57085/Baba_Rahman.html (vaadatud 11.11.2021)
Cheryl

Cheryl Ann Tweedy (sünninimega Cheryl Tweedy, hiljem Cheryl Cole, pärast lahutust Ashley Cole'ist kasutab ta esinejanimena ka mononüümi Cheryl, aastail 2014–2016 Cheryl Fernandez-Versini; sündinud 30. juunil 1983 Newcastle upon Tyne'is) on Inglise laulja, tantsija ja televisioonisaadetes esineja. Tuntuks sai ta ansambli Girls Aloud koosseisus. Ansambli kakskümmend järjestikust singlit jõudsid Briti singlite edetabeli esikümnesse, neist neli esikohale. Samuti andis ansambel välja kuus plaatinaalbumiks saanud albumit, millest kaks jõudsid edetabeli esikohale. Tema esimene sooloalbum "3 Words" ilmus 2009. aastal. Selle albumi avasingel "Fight for This Love" jõudis kohe esimesel nädalal Briti singlite edetabelis esikohale ning oli 2010. aastal Suurbritannia enim müünud singel. 2010. aastal ilmunud teise albumi "Messy Little Raindrops" avasingel "Promise This" jõudis samuti esimesel nädalal singlite edetabelis esikohale. Samuti jõudis singlite edetabeli esikohale tema kolmanda albumi "A Million Lights" (2012) avasingel "Call My Name". Tema neljas album "Only Human" avaldati 2014. aastal ning sellelt albumilt jõudsid singlite edetabeli esikohale laulud "Crazy Stupid Love" ja "I Don't Care". Sellega sai Cherylist esimene Briti naisartist, kellel on olnud viis Suurbritannia edetabeli esikohalaulu. Selle arvuni on jõudnud tema järel veel üksnes Jess Glynne. Aastail 2006–2010 oli ta abielus Inglise koondise jalgpalluri Ashley Cole'iga. Aastail 2014–2016 oli ta abielus Prantsuse restoraniomaniku Jean-Bernard Fernandez-Versiniga. 2016. aastal algas ta kooselu inglise laulja Liam Payne'iga ning märtsis 2017 sündis paari esimene laps. 2018. aasta juulis teatasid Liam ja Cheryl, et läksid lahku. "3 Words" (2009) "Messy Little Raindrops" (2010) "A Million Lights" (2012) "Only Human" (2014)
Kaksikioon

Kaksikioon ehk tsvitterioon on neutraalne hübriidioon, mis sisaldab katiooni ja aniooni ning moodustab molekuli. ioon
Pakražantise vald

Pakražantise vald (leedu keeles Pakražančio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kelmė rajoonis. 2011. aasta seisuga elas seal 2054 inimest. Valla keskus on Griniai küla, vallamaja asub aadressil Centro g. 1. Vallavanem on Alfonsas Sakalauskas. Lisaks asub vallas veel Žalpiai alev (2011. aastal 106 elanikku). Griniai Stulgiai kirik Pakražantise kirik Lisaks küladele on selles vallas veel mõned huutorid. [1]. Kelmės rajono savivaldybė, vaadatud 23.2.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.2.2016. [3]. Kelmės r. sav. , vaadatud 23.02.2016.
Kārlis Šadurskis

Kārlis Šadurskis (sündinud 11. oktoobril 1959 Riias) on läti matemaatik, haridustegelane ja poliitik. Ta oli aastatel 2011–2014 Euroopa Parlamendi liige. 11. veebruarist 2016 kuni 27. novembrini 2018 oli ta Läti haridus- ja teadusminister (Māris Kučinskise valitsuses). Ta on lõpetanud Riia 2. Keskkooli. Aastal 1982 lõpetas ta kiitusega Riia Polütehnilise Instituudi. Aastal 1986 kaitses ta samas tehnikakandidaadi väitekirja, aastal 1992 kaitses ta Läti Ülikoolis füüsika-matemaatikadoktori väitekirja. 1993. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta Läti Seimi liikmeks. 7. novembrist 2002 kuni 9. märtsini 2004 oli ta haridus- ja teadusminister (Einars Repše valitsuses). 1. detsembrist 2011 kuni 30. juunini 2014 oli ta Euroopa Parlamendi liige; europarlamendis olles kuulus ta Euroopa Rahvapartei / Euroopa Demokraadid fraktsiooni. 11. veebruarist 2016 kuni 27. novembrini 2018 oli ta Läti haridus- ja teadusminister (Māris Kučinskise valitsuses).
Šaukėnai vald

Šaukėnai vald (leedu keeles Šaukėnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kelmė rajoonis. 2011. aasta seisuga elas seal 2420 inimest. Valla keskus on Šaukėnai alev (2011. aastal oli seal 596 elanikku). Vallamaja asub aadressil Juodlės g. 1,. Vallavanem on Algimantas Šukys. Kultuurikeskus ja vallamaja Vidsodis Pakupelkise õigeusu kirik Vidsodise kirik Kalniškiai linnamägi Kalniškiai Dubėnai Šaukėnai mänd Lisaks küladele on selles vallas veel mitmeid huutoreid. [1]. Kelmės rajono savivaldybė, vaadatud 23.2.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.2.2016. [3]. Kelmės r. sav. , vaadatud 23.02.2016.
Kanter

Kanter on eestipärane perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kanter 162 inimesel: 87 mehel ja 75 naisel. Perekonnanimede levikult on Kanter meeste puhul 997. kohal ja naiste puhul 1388. kohal. Perekonnanimi Kanter on levinuim Lääne maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 4,82. Gerd Kanter, kettaheitja Tiiu Kanter (Tiiu Tulp), laulja Krista Kilvet (Krista Kanter), raadioajakirjanik, poliitik ja diplomaat https://web.archive.org/web/20200609125245/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Kanter (vaadatud 9.06.2020)
Audiosignaal

Audiosignaal ehk helisignaal on elektrisignaal, mis edastab helisageduslikku elektrivõnkumist. Inimkõrvale kuuldavate helisageduste alaks loetaks kas 16 Hz kuni 16 kHz või 20 Hz kuni 20 kHz. Audiosignaalide töötlemine kuulub elektroonika, helitehnika ja IKT valdkonda.  Pikemalt artiklis Dünaamikaulatus Audiosignaali dünaamikaulatus ehk dünaamiline diapasoon võib ulatuda kuni 120 detsibellini. Kui näiteks kuuldeläve tasemele vastab audiosignaali pinge 1 μV, siis tavaline kõne annaks signaali tasemel umbes 1 mV ja väga tugev heli (120 dB) annaks signaali 1 V. Audiosignaalide sagedusriba laiused ja signaali-müra suhted eri helikandjate ja helisalvestuse seadmete puhul (näiteid): magnetlint (kasutamisel professionaalses ehk stuudiotehnikas) – 20 Hz kuni 25 kHz ja 70 dB; magnetlint kompaktkassetis lindikiirusel 4,76 cm/s ehk helikassett – 20 Hz kuni 16 kHz ja 60 dB; heliplaat (vinüülplaat) – 20 Hz kuni 16 kHz ja 70 dB; CD – teoreetiliselt 0 kuni 22 kHz ja 90 dB; MP3-fail (128 kbit/s) – 20 Hz kuni 16 kHz ja 90 dB; SACD – teoreetiliselt 0 kuni 48 kHz ja 105 dB; stuudiomikrofon – 5 Hz kuni 22 kHz ja 80 dB; kvaliteetne audiovõimendi – 10 Hz kuni 30 kHz ja 100 dB; kvaliteetne elektroakustiline seade (kõlar, kuular) – 30 Hz kuni 20 kHz.  Pikemalt artiklis Mittelineaarmoonutus Praktiliselt tajumatuks jäävad mittelineaarmoonutused umbes 0,1%. Suuremate moonutuste korral sõltub nende tajutavus suuresti helisignaali iseloomust, taasesitusel kasutatavast helitugevusest ja paljudest muudest asjaoludest. Digiteeritud audiosignaali puhul võivad esile tulla veel digiteerimisega seotud nähtused, eriti signaali kadudega pakkimise korral. Audiosignaali töötlus Digitaalne heli
Kuningvesi

Kuningvesi on peaaegu puhta lämmastikhappe ja kontsentreeritud vesinikkloriidhappe (38%) segu ruumalavahekorras 1:3. Kuningvesi on võimeline lahustama väärismetalle, näiteks kulda ja plaatinat, millega teised happed ja alused ei reageeri. Siiski osa metalle, nagu iriidium, osmium, tantaal, ruteenium, roodium ja titaan peavad vastu kuningvee korrodeerivale toimele. Kuningvesi on tugev oksüdeerija. Kuningvett kasutatakse keemilises tehnoloogias ja analüüsis ning kulla rafineerimisel. Esimesena kirjeldas kuningvett Jābir ibn Ḩayyān. Ei lämmastikhape ega soolhape eraldi ei ole võimeline kullaga reageerima. Kummalgi happel on erinev toime. Lämmastikhape on tugev oksüdeerija ja lahustab tegelikult väga väikese koguse kulda, moodustades Au3+-ioone. Vesinikkloriidhape annab lahusesse Cl--ioone, mis seob Au3+-ioonid lahusest ja moodustuvad AuCl4--ioonid. Et lahuses jääb kullaioone järjest vähemaks, saab toimuda kulla edasine oksüdeerumine lämmastikhappe toimel. Au (t) + 3 NO3- (l) + 6 H+ (l) → Au3+ (l) + 3 NO2 (g) + 3 H2O (l) ja Au3+ (l) + 4 Cl- (l) → AuCl4- (l). Reaktsiooni käigus võib lämmastikdioksiidi asemel eralduda hoopis lämmastikoksiid. Au (t) + NO3- (l) + 4 H+ (l) → Au3+ (l) + NO (g) + 2 H2O (l). Reaktsioon toimub analoogselt kulla reageerimisega. Siingi võib saadusena tekkida nii lämmastikdioksiid kui ka lämmastikoksiid. Pt (s) + 4 NO3− (aq) + 8 H+ (aq) → Pt4+ (aq) + 4 NO2 (g) + 4 H2O (l) 3Pt (s) + 4 NO3− (aq) + 16 H+ (aq) → 3Pt4+ (aq) + 4 NO (g) + 8 H2O (l) Oksüdeerunud plaatinaioonid reageerivad kloriidiioonidega ja tekivad kloroplatinaatioonid. Pt4+ (aq) + 6 Cl− (aq) → PtCl62− (aq) Et kahe happe segamisel hakkavad toimuma reaktsioonid, kaotab kuningvesi kiiresti oma potentsiaali ja seega tuleks teda kasutada värskelt. Reaktsiooni käigus tekivad kergesti lenduvad nitrosüülkloriid ja kloor, mis annavad kuningveele iseloomuliku kollaka või punase värvuse. Et mõlemad gaasid eralduvad kergesti lahusest, on reaktsioon pöördumatu ja kuningvee efektiivsus väheneb. HNO3 (aq) + 3 HCl (aq) → NOCl (g) + Cl2 (g) + 2 H2O (l) Nitrosüülkloriid võib edasi laguneda lämmastikoksiidiks ja klooriks. See reaktsioon on tasakaaluline ja seega sisaldavad kuningveest eraldunud gaasid lisaks nitrosüülkloriidile ja kloorile veel lämmastikoksiidi. 2 NOCl (g) → 2 NO (g) + Cl2 (g)
Audiovorming

Audiovorming ehk helifailivorming on digitaalsete heliandmete failivorming, mis määrab kindlaks andmete struktuuri ja mida kasutatakse audiosignaali töötlemisel, edastamisel, salvestamisel helikandjale ja taasesitamisel. Audiovormingut iseloomustab andmete diskreetimisel rakendatav kvantimissügavus (väljendatakse bittides) ja kvantimissagedus (kilohertsides). Näiteks 16 bit / 48 kHz tähendab, et signaalipinge amplituudil võib olla kuni 216 = 65 536 väärtust (pingetaset) ja pinget mõõdetakse 48 000 korda sekundis. Digitaalse audiosignaali saamiseks rakendatakse peamiselt kaht kvantimismeetodit: impulsskoodmodulatsioon (PCM, Pulse Code Modulation); sigma-delta-modulatsioon (DSD, Direct Stream Digital). Et vähendada digiteeritud audiosignaali salvestusmahtu andmekandjal ja kiirendada andmeedastust, rakendatakse enamasti andmete tihendamist (komprimeerimist, pakkimist) koos digiandmete kodeerimisega. Kasutusel on nii kadudeta kui ka kadudega tihendamise vormingud. Audiovormingu sisu on kindlaks määratud vastava standardiga. Vormingut realiseerib tark- ja riistvaraliselt koodek, millel võib olla sama nimi kui vormingul. Mitu audio- ja ka videovormingut võivad olla koondatud ühte konteinerformaati ehk ümbrisvormingusse. Andmete pakkimine Audiokoodek
Starobilsk

Starobilsk on linn Ukrainas Luhanski oblastis, Starobilski rajooni keskus. 2013. aastal elas linnas umbes 18 000 inimest. Starobilskis töötab Luhanski Ülikool, mis on sinna üle viidud sõja tõttu Donbassis. http://stat6.stat.lviv.ua/PXWEB2007/ukr/publ/2011/chnas.zip
Luhanski ülikool

Luhanski Tarass Ševtšenko nimeline Rahvusülikool (ukraina keeles Луганський національний університет імені Тараса Шевченка) on ülikool Ukrainas Luhanski oblastis. Ülikool asutati aastal 1921. 2014. aastal viidi ülikool Donbassi sõja tõttu üle Starobilskisse.
Fredericia

Fredericia on Taanis Jüüti poolsaare idaosas Fredericia vallas asuv linn, mis kuulub ka kuuest vallast koosnevasse regiooni nimega "Kolmnurk" (Trekanten). Linna rajas aastal 1650 Taani kuningas Frederik III, kelle järgi linn ka nime sai. Linnas elas 2014. aasta jaanuari seisuga 39 922 inimest ja kogu Fredericia vallas elas 2014. aastal 50 324 inimest. Pärast suuresti kindlustamata Jüütimaal Kolmekümneaastase sõja käigus aset leidnud laastamist mõistis kuningas Christian IV Jüütimaale tugeva kindluse ehitamise vajadust ja otsustas selle projekti ühendada Jüütimaale suure linna ehitamise plaanidega. Fredericia hilisema asukoha lähedal asunud Lyngs Odde neemele rajati kindlustatud laager, mille kaitsevallid ulatusid mõlemasse suunda, kaitstes seega laagrit rünnakute eest. Ent kindlustused ei olnud täiuslikud ja kui Rootsi feldmarssal Lennart Torstenson Jüütimaale tungis, suutis ta kaitsevallidest edasi tungida. Kuningas Frederik III oli see, kes kaitserajatise plaanid viimaks lõpule viia suutis, lisades sinna ka Taani marssali Anders Bille soovitatud kindlustuste tiiva lähedalasuvale Bers Odde maakitsusele. 15. detsembril 1650 allkirjastas kuningas dokumendi, millega anti linnale selle esimesed õigused ja töö uute kindlustuste kallal võis alata. Aastal 1651 anti linnale kuninga järgi nimeks Frederiksodde ("Frederiki neem") ja 1664. aasta 22. aprillil sai linn uue ladinapärase nime Fredericia. Iga aasta 6. juulil peetakse Fredericia linnas 1849. aastal toimunud Fredericia lahingu mälestuseks pidustusi. Lahing toimus Esimese Schleswigi sõja ajal ja lahingus võitsid Taani väed linna piiranud Schleswig-Holsteini mässajaid. Fredericia oluline sümbol, kuju Landsoldaten, avati 1858. aasta 6. juulil. Fredericia on osa 1,2 miljoni elanikuga Ida-Jüütimaa linnaregioonist ja seal käib koos Fredericia vallavolikogu. Linn on üks Taani suuremaid transpordikeskusi ja seal asub Taani sõjaväe signaalrügement (Telegrafregimentet), mille kasutuses on kaks kasarmut: Ryes Kaserne ja Bülows Kaserne. Cecil Bødker (1927–), proosakirjanik ja luuletaja Erik Holtved (1899–1981), etnoloog Henrik Pontoppidan (1857–1943), kirjanik Thomas Sørensen (1976–), jalgpallur Jørgen Vig Knudstorp (1968–), ärimees ja ettevõtte Lego Group juht Kokkola, Soome (aastast 1948) Kristiansund, Norra (aastast 1948) Härnösand, Rootsi (aastast 1948) Ilulissat, Gröönimaa (aastast 1962) Herford, Saksamaa (aastast 1987) Šiauliai, Leedu (aastast 1993) Fredericia vald "BEF44: Population 1st January, by urban areas" andmebaas kodulehelt Danmarks Statistik. Herman Wilhelm Bissen. Vaadatud 23.02.2016. Vision Østjylland. Styregruppen for projekt Byudvikling i Østjylland. Vaadatud 12.09.2013. Taani keeles. Ametlik koduleht