laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
TEFI (teleauhind)

Industriaalne Telepreemia TEFI (vene keeles Индустриальная телевизионная премия «ТЭФИ») on Venemaa riiklik televisioonikunsti auhind, Emmy analoog Venemaal. Teleauhinna TEFI asutas 21. detsembril 1994 Venemaa Televisiooniakadeemia fond. Alates 2014. aastast annab TEFI-t välja Industriaalsete Telepreemiate Komitee. Auhinda antakse paljudes kategooriates (2019. aastal 34 kategoorias). Igas kategoorias on auhinnaks Orpheust kujutav pronksist kuju (skulptor Ernst Neizvestnõi). История премии. tefitv.ru TEFI koduleht
Budde

Budde on mitme suguvõsa nimi: Budde (Vestfaali aadlisuguvõsa), Vestfaalist pärit Kuramaa aadlisuguvõsa Budde (Rügeni aadlisuguvõsa), Rügenilt pärit aadlisuguvõsa Budde (Malmö raesuguvõsa), Malmö raesuguvõsa Budde (Pommeri aadlisuguvõsa), Pommerist pärit Taani, Saaremaa ja Norra aadlisuguvõsa Budde (Preisimaa aadlisuguvõsa), 1904. aastal aadeldatud Preisimaa aadlisuguvõsa
Oota sa!

"Oota sa!" (vene keeles "Ну, погоди!") on Nõukogude Liidu ja Venemaa multifilmisari, mida tootis Sojuzmultfilm 1969. aastast. Sarja loojad olid Feliks Kandel, Arkadi Hait ja Aleksandr Kurljandski, režissöör Vjatšeslav Kotjonotškin. Sarja peategelane on Hunt (Волк), kellele annab hääle Anatoli Papanov. Hunt on huligaan, kes kogu aeg suitsetab, vandaalitseb, rikub seadusi ja kiusab väiksemaid. Hundi peavaenlane, keda ta tahab kogu aeg kätte saada (ja ilmselt ära süüa), on Jänes (Заяц), kellele annab hääle Klara Rumjanova. Kõik Hundi püüded Jänest kätte saada aga ebaõnnestuvad, mispeale Hunt hüüab tihti "Ну Заяц, погоди!" (Oota sa, jänes!) või lihtsalt "Ну, погоди!" (Oota sa!). Lisaks on sarjas ka teisi loomi kõrvaltegelastena, kellest kõige tihedamini on näha on Jõehobu (Бегемот), kes tihti jääb Hundile ette, keda Hunt tihti oma tegevustega vihastab. "Nu, pogodi!" pilootosa jõudis eetrisse 6. mail 1969 lastesaate "Lõbus karussell" ("Весёлая карусель") avaosa neljanda sketšina, kus Hunt ja Jänes olid joonistatud paljugi algelisemalt. Veel sama aasta 14. juunil jõudis "Nu, pogodi!" eetrisse iseseisva sarjana, ja sai kiiresti populaarseks Nõukogude Liidus, aga ka teistes idabloki maades. Kokku toodeti filmi "Nu, pogodi!" aastatel 1969–1986 16 ligi kümneminutist jagu. Septembris 1973, pärast 8. jagu, tootmine ajutiselt peatus, kui stsenarist Feliks Kandel soovis koos perega emigreeruda Iisraeli, kuid võimud ei andnud neile luba ja seda peeti riigireetmiseks. Lõpuks anti Kandelile väljasõiduluba 1977. aastal. 5. oktoobril 1973 anti aga Hundi häälnäitleja Anatoli Papanovile NSV Liidu rahvakunstniku autasu. Tseremoonial küsinud toonane NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimees Nikolai Podgornõi Papanovilt "Nu, pogodi!" kohta, kui Papanov talle Kandelist rääkis, öelnud Podgornõi vastu, et talle ja tema lastele, ning ka tema seltsimeestele meeldis "Nu, pogodi!", mispeale tootmine jätkus ilma Kandelita. Tootmine peatus uuesti pärast Anatoli Papanovi surma 1987. aastal. Kui aga selgus, et Papanovi häälmaterjali oli Sojuzmultfilmil piisavalt arhiveeritud, kasutati neid 1993. aastal kahe jao tootmiseks, mis said aga negatiivse hinnangu. 2005. aastal ostis Vene poekett Pjaterotška õigused kahe jao tootmiseks. Nende jagude režissöör oli Vjatšeslav Kotjonotškini poeg Aleksei, Hundi hääle luges sisse Igor Hristenko ja Jänese hääle Olga Zvereva. Sarja tunnusmeloodia on Tamás Deáki kirjutatud "Vízisí" ("Veesuusad") Ungari Raadio orkestri esituses. Smetanskaja, Olga (21. november 2015). "Александр Курляндский: "За то, что его песню включили в "Ну, погоди!", Магомаев выставил Котеночкину бутылку коньяка"" (vene).
Belgia relvajõudude meditsiinikomponent

Belgia relvajõudude meditsiinikomponent (hollandi keeles Medische Component, prantsuse keeles Composante Médicale) on sõjaväeline meditsiiniüksus, mille ülesanneteks on nii kodus kui välismissioonidel anda sõjaväelastele arstiabi ning vajadusel aidata humanitaarabi osutamisel ja teatud aladel toetada tsiviilühiskonda. Meditsiinikomponendi praegune ülem on kindralmajor Pierre Neirinckx. "La Défense" (prantsuse). Vaadatud 25. märts 2016. "Defensie" (hollandi). Vaadatud 25. märts 2016. Meditsiinikomponendi veebileht, Ülem Meditsiinikomponendi ametlik hollandikeelne koduleht Meditsiinikomponendi ametlik prantsuskeelne koduleht
Hemoperitoneum

Hemoperitoneum ehk verikõhuõõs ehk verikõht (haemoperitoneum) on verekogum kõhuõõnes.
Anton LaVey

Anton Szandor LaVey (sünninimi Howard Stanton Levey; 11. aprill 1930 Chicago – 29. oktoober 1997 San Francisco) oli Ameerika Ühendriikide okultist ja Saatana kiriku rajaja. Anton LaVey sündis Chicagos, ta ema oli ukraina-gruusia päritolu. On spekuleeritud ka Anton LaVey juudi päritolu üle, kuid see pole kinnitust leidnud. Anton LaVey kirjutas satanismi filosoofiat puudutavaid raamatuid. Tema kuulsaim raamat on "Saatanlik Piibel". Anton LaVey sõbraks oli valge natsionalist James Madole. Musta Veenuse Ordu Satanism Joy of Satan
Antazavė vald

Antazavė vald (leedu keeles Antazavės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Zarasai rajooni territooriumil. Valla pindala on 100 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1 003 inimest. Valla keskus on Antazavė küla. Vallavanem on Algirdas Lekaveckas. Lisaks küladele on vallas Paliūniai huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud. Zarasų rajono savivaldybė, vaadatud 31.05.2020. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 22.04.2020.
Thietmar (Merseburg)

Thietmar (I) (ka Thiatmar, Dietmar või Thiommar) (suri 1. juunil 932), krahv ja markkrahv, oli Heinrich I Linnupüüdja sõjaline juhendaja (vir disciplinae militaris peritissmus), samal ajal oli ta Saksimaa hertsogiriigi pärija ja siis hertsog. Tõenäoliselt pidas ta väikest eliitpolitseinike rühma (kuigi ta kunagi teeskles, et tal on selja taga kolmkümmend leegioni), relvastatud uusima sõjatehnikaga ja varustatud hästi kallite hobustega. Tema soomustatud ratsavägi mängis otsustavat rolli Lenzeni lahingu võitmisel 4. septembril 929, tagades Saksa ülemvõimu Elbe jõe äärsete lääneslaavi rahvaste vastu. Ta abiellus Heinrich I Linnupüüdja esimese naise Hatheburg von Merseburgi nõo Hildegardiga. Thietmari naine sünnitas talle kaks poega: Siegfried von Merseburgi ja Gero. Tema tütar Hidda abiellus Tüüringi Christianiga ning oli Meißeni Thietmar I, Kölni peapiiskopi Gero ja Lausitzi Odo I ema.
Antazavė

Antazavė (poola keeles vanasti Antuzów) on küla (endine alev) Leedus Zarasai rajoonis, Antazavė valla halduskeskus. Küla asub Zarasaist 22 kilomeetrit loodes Zalvė järve ääres. Antazavės on keskkool, kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1794 ehitatud katoliku kirik ja Antazavė mõisa hoonetekompleks. Küla nimi tuleneb seeli keelest ja tähendab "Zalvė järve ääres". Nime varasem kuju oli Untazalve. Küla on esmamainitud 1560. aastal. XVIII sajandil rajati Antazavė mõis. 1796. aastal rajati külla kirik ja moodustati Antazavė kihelkond. 1861. aastal hakkas seal tegutsema kihelkonnakool. XIX sajandi lõpus oli asula eraomanduses olev alev. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Metsavendade punker Koolimaja Katoliku kirik Kiriku kellatorn Kiriku värav Vana elektripost kurepesaga surašymas Algė Jankevičienė. Antazavė. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. I (A-Ar). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2001. 565 lk. Poola Kuningriigi geograafiline leksikon aastast 1900 Poola Kuningriigi geograafiline leksikon aastast 1880 Küla portaalis vietoves.Lt
Lądek-Zdrój

Lądek-Zdrój (saksa Landeck, alates 1935. aastast Bad Landeck) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Kłodzko maakonnas, Lądek-Zdrój valla halduskeskus. Lądek-Zdrój kesklinn asub Tšehhi piirist umbes 3 km kaugusel. Lądek-Zdrój on kuurortlinn. Lądek-Zdrój sai linnaõigused 1282. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. Historia Lądek Zdrój Ladek.net.pl Lądek-Zdrój Encyklopedia PWN
Turse

Turse (ödeem) on vedeliku kogunemine keha kudedesse. Kõige sagedamini on mõjutatud jalad või käed. Tunnusteks võivad olla tihke nahk, paistetus ja raskused kahjustatud liigeste liigutamisega. Muud tunnused sõltuvad algpõhjusest. Turse ravimine oleneb põhjusest. Kui põhjuseks on naatriumipeetus, rakendatakse diureetikumi ja vähendatakse soola tarbimist. Jalgade turse puhul aitab jalgade tõstmine ja tugisukad. Turse mõjutab enim eakamaid inimesi.
Lennukeeluala

Lennukeeluala (inglise keeles no-fly zone, lühend NFZ) on sõjaväe poolt loodud maa-ala või piirkond, mille kohal teatud lennukitel pole lubatud lennata. Selliseid piirkondi loob tavaliselt võõrvõim sõjaolukorra ajal vaenlase aladele. Tavaliselt keelatakse riigi sõjalennukitel piirkonnas tegutsemine. Lennukeeluala rikkuvad õhusõidukid võib täidesaatev riik alla lasta, sõltuvalt tingimustest. Õhutõrjevööndeid ja õhutõrjemeetmed luuakse mõnikord tsiviilkaitse eesmärgil, näiteks tundlike kohtade või rahvarohkete sündmuste kaitsmiseks terroristlike õhurünnakute vastu.
Tortosa

Tortosa on linn Hispaanias Kataloonias Tarragona provintsis. Asub Ebro jõe ääres. Municipal Register of Spain of 2023  Tortosa – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rassipimedus

Rassipimedus on eelarvamus, mille kohaselt rassilised tunnused – isegi kui need on sotsiaalselt konstrueeritud ega oma bioloogilist päritolu – pole olulised ega oma mõju inimeste ühiskondlikele, võimu- ega muudele suhetele. Rassipimedust peetakse rassismi taastootvaks hoiakuks, kuid selle täpne seos rassiliste eelarvamuste puudumise ja rassilise diskrimineerimise vältimisega on vaidluste objekt. Soopimedus Privileeg Raili Uibo (25. juuli 2016). "Vastulause Maarja Vaino artiklile (PM 15.06.2016). Sooneutraalsuse tont kummitab jälle". Feministeerium. Vaadatud 2. juuni 2020.
Renar

Renar on mehenimi. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Renar 125 mehel. Renar on Eestis levikult 578. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Renar vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,69, ning Põlva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,01. Renar oli keskmiselt 13 aasta vanune (mediaanvanus oli 10). https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Renar[alaline kõdulink]
Janar

Janar on mehenimi. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Janar 1289 mehel. Janar on Eestis levikult 138. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Janar vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 29,93, ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 22,61. Janar oli keskmiselt 32 aasta vanune (mediaanvanus oli 34). Janar Ala Janar Holm Janar Filippov Janar Mägi Janar Soo Janar Talts Janar Toomet Janar Õunap https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Janar[alaline kõdulink]
Old Town (Edinburgh)

Old Town (šoti keeles: Auld Toun) on Šotimaa pealinna Edinburghi vanalinn, linna vanim osa. Koos 18. ja 19. sajandil rajatud New Towniga kuuluvad linnaosad UNESCO maailmapärandi nimistusse.  Old Town (Edinburgh) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ester Purje

Ester Purje (aastani 1957 Ester Reinart; 30. jaanuar 1927 Kaarma-Suure vald – 27. mai 2020 Tallinn) oli eesti näitleja, teatripedagoog ja publikuteenindaja. Ta lõpetas aastal 1947 Kuressaare Tööstustehnikumi, aastal 1955 Tallinna Draamateatri õppestuudio ning aastal 1957 Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse erialal. Aastatel 1946–1949 oli ta Kuressaare Teatri näitleja. Aastatel 1955–1960 oli ta Eesti Televisiooni toimetaja. Aastatel 1960–1980 oli ta Eesti Riikliku Nukuteatri pedagoog ning aastast 1981 Draamateatri publikuperenaine ja -teenindaja; lisaks on ta mänginud mõlema teatri lavastustes. Ta on kirjutanud teatriartikleid. Tema tütar on teatrikriitik Pille-Riin Purje. Ester Purje Eesti Entsüklopeedia veebiversioonis
Rydułtowy

Rydułtowy (saksa Rydultau) on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Wodzisław Śląski maakonnas. Rydułtowy asub Wodzisław Śląskist umbes 7 km põhjaloodes. Asulat on esmamainitud 12. sajandil. Kivisöe kaevandamist alustati 19. sajandil. Rahvahääletuse tulemusel läks 1922. aastal Saksamaa koosseisust Poola võimu alla. Linnaõigused sai Rydułtowy 1951. aastal. Aastatel 1975–1992 oli Rydułtowy Wodzisław Śląski osa. Alates 1992. aastast on Rydułtowy jälle eraldi linn. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/012414915031-0943121?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 7.10.2022. Rydułtowy Encyklopedia PWN
Maakana

Eesti maakana on Eesti loodusoludega kohastunud aretamata põliskana. Arheoloogide andmetel kasvatati Eestis kanu juba tõenäoliselt 2. või 1. sajandil eKr. Alates 19. sajandi lõpust hakkasid kultuurtõud maakana välja tõrjuma. 1930. aastateks oli maakana säilinud vaid saartel ja eraldatud maakohtades. Ehkki kultuurtõugudega segunemata maakana pole tänapäevaks säilinud, siis on säilitamisele võetud siiski mitmeid populatsioone, mille puhul kahtlustatakse, et tegemist on maakanade järglastega. 2022. aasta seisuga on Eestis säilitamisele võetud Vormsi, Liivi, Keedika, Lõo populatsioonid. Maakana on teistest kanadest väiksem. Tal on tugev ja jõuline (aretamata) kere ning ta on pigem kompaktsem, ümmargusem. Maakanal on suur värvivariatsioon. Sulestikus on musta, pruuni, valget, punast, halli ning kõikide nende värvuste kombinatsioone ja varjundeid. Osa kanu ehib pärlimuster, osal erineb krae värvus kere põhivärvist. Ka sabasulgede värv erineb põhivärvusest. Eesti maakanal on hallid, kahvatukollased, mustad, sinakad või valkjad jalad. Kukel on pikad kannused. Eesti Maakana Selts loodi 30. novembril 2021. Eesti Maakana Seltsi koduleht
Pat Kilbane

Patrick F. (Pat) Kilbane (sündinud 5. novembril 1969 Ohio osariigis Lakewoodis) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Pat Kilbane andmekogus IMDb (inglise)
Paabapraasnik

Paabapraasnik (ka paabaprastnik) on abielunaiste püha viimasel kolma- või neljapäeval enne lihavõttepühadeeelset suurt paastu. Paabapraasniku tähistamine on Eestis levinud ainult setude ja vene vanausuliste hulgas, Venemaal on see laialdaselt tuntud. Selle püha kombestikus on palju viljakusmaagia elemente. Paabapraasnikut peetakse Setumaal võinädalal enne suurt paastu, kohati ka lihavõtte pühade ajal. Külades kogutakse peo jaoks raha ja toiduaineid. Peol süüakse, juuakse, tantsitakse tantse, lauldakse ja käiakse küla vahel jalutamas. Mehed ja lapsed ei tohi peost osa võtta ega ka selle toimumiskoha läheduses viibida. Küla peal vastu tulnud meestelt nõuti hoopis raha või rõivaid. Peipsi järve ja Narva jõe ääres asuvates venelaste külades peeti vastavat pidu kevadel, seoses karjalaskmisega jüripäeval. Kirde-Eestis (põhiliselt Jõhvi, Iisaku, aga ka Lüganuse kihelkonnas) säilis 20. sajandi alguskümnenditeni jüripäeval peetav eriline naistepüha ehk lüpsikute turrutamine. Sellel naistepeol, mille käigus toimus ühtlasi noorikute sümboolne pühitsemine abielunaise seisusse, oli ilmne vene traditsiooni mõju. Külanaised kogunesid kas kõrtsi või mujale sobivasse kohta. Peotoidud varuti varem ja toodi ühiselt kohale. Peo huvitavamaid osi oli suures puutünnis võitegemise jäljendamine: segati kujuteldavat võid ja loeti võisõnu. Kimbutati mehi, kes sattusid kogemata peopaika. Taludes tehtud puunõude suurpuhastus ja turrutamine kuulus samuti selle päeva traditsioonidesse. Lüpsikute turrutamise komme kandis lehmade hea piimaanni saavutamise ning karja edendamise, aga ka otsest lüpsikute hoolduse eesmärki. Eesti murrete sõnaraamat Vaadatud 2.06.2020 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 49 Eesti rahvakalender Jüripäev, Vaadatud 6.06.2020[alaline kõdulink] Paabapraasnik, Postimees 1. märts 1939 Paabapraasnik, Setomaa Turismitalo 10. veebruar 2010 Lüpsikute turrutamine, Eesti Rahvaluule Arhiiv, 2017
Tristan Priimägi

Tristan Priimägi (sündinud 11. detsembril 1976 Tartus) on eesti filmiajakirjanik ja -kriitik. Ta on lõpetanud 2001. aastal Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe semiootika ja kulturoloogia erialal (kitsamalt filmisemiootikas). Seejärel töötas ta paaris reklaamifirmas ja juhtis kultuuriprojekte (graafilise disaini veeb "Beta", Plink Plonki muusikafestival jm). Kirjutanud paljudes ajalehtedes ja ajakirjades filmist, muusikast ja popkultuurist, teinud filmitõlkeid ja filmipromotsioonitööd, korraldanud filmiüritusi, olnud mitu aastat Pimedate Ööde filmifestivali valikukomitee liige. Alates 2010. aastast korraldab Helsingi dokumentaalfilmide festivali DocPoint Tallinna üritusi (DocPoint Tallinn). On olnud Eesti Filmi Sihtasutuse välissuhete juht, 2014. aastast töötab ajalehe Sirp filmitoimetajana. 2023. aastal sai ta Euroopa Filmiakadeemia liikmeks. Ülevaateteos "101 Eesti filmi". Tallinn. Varrak 2020. 2014 Aasta filmiajakirjanik 2020 Aasta filmiajakirjanik Tema isa on Linnar Priimägi. Tristan Priimägi Eesti Filmi Andmebaasis (vaadatud 10.08.2020). Ajalehe Sirp toimetuse koosseis (vaadatud 10.08.2020). Sirbi kirjandustoimetajana alustab tööd Pille-Riin Larm, filmitoimetajana Tristan Priimägi. Müürileht, 04.02.2014. Tristan Priimägi valiti Euroopa filmiakadeemia liikmeks ERR Kultuur, 09.05.2023. Kaspar Viilup. Tristan Priimäe sulest ilmus raamat "101 Eesti filmi": koroona ajal oli aega vaadata ja kirjutada ERR Kultuur, 17.11.2020. Tristan Priimägi Eesti Filmi Andmebaasis
Soopimedus

Soopimedus on eelarvamus, mille kohaselt soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks piisab sooliste erinevuste eiramisest. Soopimedust peetakse seotuks feminismi teise laine vaimus võrdsusfeminismiga, mis seadis esiplaanile naiste ja meeste kui indiviidide võrdsuse seaduse ees jm ühiskondlikud õigused, aga jättis tähelepanuta naise kollektiivsed õigused naisena. Feministlikus teoorias peetakse soopimedust sooneutraalsusele vastanduvaks. Rassipimedus Sooneutraalsus Privileeg Raili Uibo (25. juuli 2016). "Vastulause Maarja Vaino artiklile (PM 15.06.2016). Sooneutraalsuse tont kummitab jälle". Feministeerium. Vaadatud 2. juuni 2020. Elise Rohtmets (26. veebruar 2020). "Võrdsusfeminism – mõjukas, kuid enda privileege ignoreeriv". Feministeeerium. Vaadatud 3. juuni 2020.
Gravitatsiooniaku

Gravitatsiooniaku on Maa raskusjõu abil energiat salvestav seade, mis kasutab gravitatsiooni potentsiaalset energiat. Elektrienergia abil (tavaliselt kui on energia ülejääk) tõstetakse raskused üles, ning lastakse alla, kui on elektrit vaja. Alla lastes paneb raskus pöörlema elektrigeneraatori, mis toodab elektrit. Sellist seadet saab kasutada energia puudujääkide katmiseks, kui on suurem voolutarbimine. Süsteemi plussideks on odavad materjalid, pikk eluiga, viivituseta saadav energia. Miinusteks võib pidada süsteemi suurust. Samuti on üheks miinuseks, et väiksemad seaded salvestavad küll tohutult energiat, kuid ainult lühikeseks ajaks, ligikaudu 2-12 tundi. Seadet saaks kasutada taastuvenergia süsteemide täienduseks, kus energiat jääb üle ja vahel ei jätku. "The Gravity Battery Concept". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2020. Vaadatud 4. juunil 2020. Kristjan Eljand. "Kuidas toimib moodsa tehnoloogiaga energia salvestamine?". Eesti Energia blogi. Vaadatud 16.06.2020.
Seguvispel

Seguvispel on tööriist, mida kasutatakse ehitusel ainete segamiseks. Enamasti segatakse mörti või värvi. Võimalik on ka tahked ained vedelamaks hajutada. Seguvispel valmistatakse tavaliselt metallist ja on ühest otsast heeliksi kujuga, millel on keskelt väljaulatuv vars. Seguvispleid eristatakse suuruse ja kasutusala järgi, näiteks krohvivispel.
Kaja Haljaste

Kaja Haljaste (sündinud 28. augustil 1966 Tallinnas) on ujumistreener. Kaja Haljaste on töötanud ujumistreenerina (VII kutsetase) 2003. aastast Tartu Ujumisklubis ja 2004. aastast Ujumise Spordiklubis. Ta on Ujumise Spordiklubi (2004) asutaja ja juhataja. Aastatel 2006–2019 rahvusvahelise ujumisvõistluse "Tartu kevad" korraldaja. Haljaste kuulus 2004–2010 Eesti Ujumisliidu kutsekomisjoni ning olnud aastatel 2005–2010 ka selle esimees. 2009. aastast kuulub ta Eesti Ujumisliidu treenerite kogu juhatusse. Haljaste on lõpetanud 1984. aastal Tallinna 22. keskkooli ning 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuri bakalaureuseõppes ja 2002. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuri magistriõppes. Kaja Haljaste käe all on treeninud mitmed Eesti tippujujad. Ta on olnud Ralf Tribuntsovi ja Kregor Zirki treener. Lisaks on Haljaste treeninud oma tütart Liisa Lodit ja poega Alar Lodit, kes on 2009. aastal kuulunud Eesti koondisse. Haljaste elab Tartus, tal on kolm last. [1] [2]
Toszek

Toszek (saksa Tost) on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Gliwice maakonnas, Toszeki valla halduskeskus. Toszek asub Gliwicest umbes 21 km põhjaloodes. Asulat on esmamainitud 1136. aastal, linnaõigused sai 1235. aasta paiku. 1677. aastal hävis tulekahjus suures osa linnast. Raudteeühenduse sai linn 1833. aastal. Rahvahääletuse tulemusel jäi linn 1921. aastal Saksamaa koosseisu. 1945. aastal läks linn Poolale. Historia Gmina Toszek
Wołów

Wołów (saksa Wohlau) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Wołówi maakonna ja Wołówi valla halduskeskus. Wołów asub Wrocławi kesklinnast umbes 37 km loodes. Asulat on esmamainitud 12. sajandil, linnaõigused sai 1285. aasta paiku. Linn sai raudteeühenduse 1874. aastal. Teises maailmasõjas hävis umbes 60% linnast. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/030210422034-0987466?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 3.10.2022. Wołów Encyklopedia PWN
2002. aasta maleolümpia

35. maleolümpia (inglise keeles 35th Chess Olympiad) oli 2002. aastal Sloveenias Bledis FIDE egiidi all peetud maleolümpia. Maleolümpia peeti 26. oktoobrist kuni 11. novembrini 2002 Bledis. Lahtises kategoorias osales 135 võistkonda, naiste kategoorias 90 naiskonda (korraldajariiki Sloveeniat esindasid kolm võistkonda ja kolm naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 90 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta. Maleolümpia peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Geurt Gijssen (Holland) ja turniiridirektor Boris Kutin (Sloveenia). Lahtises kategoorias: Venemaa, Ungari, Armeenia Naiste kategoorias: Hiina, Venemaa, Poola Eesti võistkond (esimesel laual Jaan Ehlvest) sai 43. koha, naiskond (esimesel laual Tatjana Fomina) samuti 43. koha.  2002. aasta maleolümpia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis 35th Chess Olympiad 2002 Open. chess-results.com 35th Chess Olympiad 2002 Women. chess-results.com
2000. aasta maleolümpia

34. maleolümpia (inglise keeles 34th Chess Olympiad) oli 2000. aastal İstanbulis FIDE egiidi all peetud maleolümpia. Maleolümpia peeti 28. oktoobrist kuni 12. novembrini 2002 İstanbulis. Lahtises kategoorias osales 126 võistkonda, naiste kategoorias 86 naiskonda (korraldajariiki Türgit esindasid kaks võistkonda ja kaks naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 100 minutit 40 käigule, seejärel 50 minutit 20 käigule, mille järel anti 10 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta. Maleolümpia peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Geurt Gijssen (Holland). Lahtises kategoorias: Venemaa, Saksamaa, Ukraina Naiste kategoorias: Hiina, Gruusia, Venemaa Eesti võistkond (esimesel laual Jaan Ehlvest) sai 25. koha, naiskond (esimesel laual Monika Tsõganova) 29. koha. 34th Chess Olympiad 2000 Open. chess-results.com 34th Chess Olympiad 2000 Women. chess-results.com
Crew Dragon Demo-1

Crew Dragon Demo-1 (ametlikult SpaceX Demo-1 ja Crew Demo-1) oli SpaceX-i kosmoselaeva Dragon 2 esimene katselend. Katselend startis 2. märtsil 2019 ja oli mehitamata. Missiooni eesmärgiks oli kosmoselaeva katsetamine, et seda saaks tulevikus kasutada NASA mehitatud missioonidel. Dragon 2 jõudis rahvusvahelisse kosmosejaama järgmisel päeval ning jäi jaama kuni 8. märtsini. Kosmoselaev naasis Maale 8. märtsil ja maandus Atlandi ookeani. 20. aprillil 2019 hävis missioonil kasutatud kapsel tagavaramootorite katsetusel kui lekkiv kütuseklapp põhjustas kapsli plahvatuse. "SpaceX crew capsule returns to Earth, paving the way for human launches". Spaceflight Now. Vaadatud 3. juuni 2020. "Explosion that destroyed SpaceX Crew Dragon is blamed on leaking valve". CBS News. Vaadatud 3. juuni 2020.