laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Phothi

Phothi (gruusia omaladina Poti) on sadamalinn Lääne-Gruusias Samegrelos Musta mere ääres Rioni jõe suudme juures Kolhethi madalikul. Elanike arvud on olnud: 1876: 3026 1970: 46 000 1991: 51 100 2002: 47 149 (rahvaloendus) 2014: 41 465 (rahvaloendus) 20. sajandi alguses leidis mangaanimaagi väljaveo tõttu aset suur tõus. Gruusia oli sel ajal maailmas teisel kohal olev mangaanimaagi tarnija. Mangaanimaaki kasutatakse terase tootmisel. Phothi on tähtsaim Gruusia kolmest sadamalinnast. Sadama kaudu eksporditakse Tšiathura mangaanimaaki, maisi, puitu ja veini. Sadam on muuhulgas elutähtis vahejaam Armeenia kaupade ekspordil maailma. Phothil on raudteeühendus Thbilisiga. Phothist algavad Euroopa teed E70 ja E97 ning linna läbib tee E60. Phothis on laevaehitus- ja remonditehas. 1990. aastatel oli Phothi majanduses stagnatsioon, uue aastakümne algul asus majandus kosuma. Aastal 2002 käis sadamast läbi 4 miljonit tonni kaupu. Aastal 2004 esimeses kvartalis oli kaubakäive 2003. aasta esimese kvartaliga võrreldes 42% võrra kasvanud. 2008. aasta aprillis teatas president Mihheil Saakašvili vabamajandustsooni loomisest Phothisse. Samas müüs Gruusia 51-protsendilise osaluse Phothi sadamas Araabia Ühendemiraatide investeerimisettevõttele Ras Al Khaimah. Nõukogude Liidu ajal oli Phothi tähtis sõjasadam. Gruusia rannavalvel on Phothis baas, mille rajas USA ja mis läks maksma 17,5 miljardit USA dollarit. Phothis on teater ja koduloomuuseum. Phothi kuulub rahvusvahelisse sadamalinnade liitu, kus on veel Dunkerque (Prantsusmaa), Bari (Itaalia), Rijeka (Horvaatia) ja Curaçao (Hollandi Antillid). Phothi kohal asutati 7. sajandil eKr Kreeka koloonia Phasis. See oli seal 4. sajandini eKr. Arheoloogid on leidnud osa tolleaegsest asulast Phothi lähedal asuvast Paliostomi järvest vee alt. Seda kohta samastati kuldvillakut otsivate Iasoni ja argonautide sihtkohaga. Aastal 1578. asutati Türgi kindlus. Venemaa hõivas Phothi 1828. Praegune linn kujunes 1880. aastatel, kui rajati sadam ja raudteeühendus. 2008. aasta Lõuna-Osseetia sõja käigus, 8. augusti 2008 hilisõhtul, ründasid Venemaa sõjalaevad Phothi sadamat, tekitades suuri purustusi. Mõne päeva jooksul hõivasid Abhaasiast lähtunud Vene üksused linna umbes kuuks ajaks, niinimetatud puhvertsooni ning kontrollpunktide loomise eesmärgil Gruusia ja Abhaasia vahele. Phothi sadam https://www.geostat.ge/en/modules/categories/41/population Igor Taro: "Poti sadamalinn on maatasa pommitatud" Postimees, 9. august 2008
Junji Kawano

Junji Kawano (jaapani keeles 川野 淳次 Kawano Junji; sündinud 11. juulil 1945 Nakatsus) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja. Ta sündis aastal 1945 Nakatsus (asub Ōita prefektuuris). Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1968–1969 2 mängu. Junji Kawano veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Vilno kubermang

Vilno kubermang oli Venemaa keisririigi haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Vilno (praeguse nimega Vilnius). Kubermang eksisteeris 1795–1920. Tänapäeval jääb suur osa kubermangu territooriumist Valgevene, väiksem osa (sealhulgas administratiive keskus) Leedu koosseisu. 20. sajandi algul oli kubermang jagatud 7 maakonnaks. Leedu kubermang
Tsuyoshi Kunieda

Tsuyoshi Kunieda (jaapani keeles 国枝 強 Kunieda Tsuyoshi; sündinud 18. septembril 1944 Hiroshimas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1969 2 mängu. Tsuyoshi Kunieda veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Tadao Ōnishi

Tadao Ōnishi (jaapani keeles 大西 忠生 Ōnishi Tadao; 18. aprillil 1943 Kyotos – 29. juunil 2006) oli Jaapani jalgpallur, kaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1969 1 mängu. Tadao Ōnishi veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Takeo Takahashi

Takeo Takahashi (jaapani keeles 高橋 武夫 Takahashi Takeo; sündinud 31. mail 1947 Shinagawas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1966–1970 14 mängu ja lõi 4 väravat. Takeo Takahashi veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Voroneži kubermang

Voroneži kubermang oli Venemaa keisririigi ja Venemaa NFSV haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Voronež. Kubermang eksisteeris 1725-1779 ja uuesti 1796-1928. 1824-1918 oli kubermang jagatuud 12 maakonnaks.
Yūsuke Ōmi

Yūsuke Ōmi (jaapani keeles 近江 友介 Ōmi Yūsuke; sündinud 26. detsembril 1946 Tokyos) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1970 5 mängu ja lõi 1 värava. Yūsuke Ōmi veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Masafumi Hara

Masafumi Hara (jaapani keeles 原 正文 Hara Masafumi; sündinud 21. detsembril 1943) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1970 5 mängu. Masafumi Hara veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Teruo Nimura

Teruo Nimura (jaapani keeles 二村 昭雄 Nimura Teruo; sündinud 2. mail 1943 Kyotos) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1970. aastal 5 mängu. Teruo Nimura veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Norio Yoshimizu

Norio Yoshimizu (jaapani keeles 吉水 法生 Yoshimizu Norio; sündinud 21. augustil 1946) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1970 4 mängu ja lõi 1 värava. Norio Yoshimizu veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Takeshi Ōno

Takeshi Ōno (jaapani keeles 大野 毅 Ōno Takeshi; sündinud 22. novembril 1944) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1965–1971 3 mängu. Takeshi Ōno veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Tsälbämägi

Tsälbämägi (ka Tsälbamägi) on kõrgendik (küngas) Haanja kõrgustikul, Tuuljärvest lõunas. Kõrgendik asub Võrumaal Rõuge vallas. Suurem osa mäest jääb Plaksi küla piiresse, kuid mäe kõrgeim tipp asub Kääraku külas. Tsälbämäe absoluutne kõrgus on 293 m ja see on Eesti kõrguselt neljas tipp. Keskkonnaamet. Haanja looduspark
Yoshio Kikugawa

Yoshio Kikugawa (jaapani keeles 菊川 凱夫 Kikugawa Yoshio; 12. september 1944 Fujieda – 2. detsember 2022) oli Jaapani jalgpallur, kaitsja. Ta sündis aastal 1944 Fujiedas (asub Shizuoka prefektuuris). Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1969–1971 16 mängu. Yoshio Kikugawa veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Tadahiko Ueda

Tadahiko Ueda (jaapani keeles 上田 忠彦 Ueda Tadahiko; 3. augustil 1947 Kyotos – 15. aprillil 2015) oli Jaapani jalgpallur, ründaja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1970–1971 13 mängu ja lõi 7 väravat. Tadahiko Ueda veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Seiichi Sakiya

Seiichi Sakiya (jaapani keeles 崎谷 誠一 Sakiya Seiichi; sündinud 1. detsembril 1950 Hiroshimas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1971–1972 3 mängu. Seiichi Sakiya veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
George Kobayashi

George Kobayashi (jaapani keeles 小林 ジョージ Kobayashi George; sündinud 29. novembril 1947 São Paulos) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1972 3 mängu. George Kobayashi veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Minoru Kobata

Minoru Kobata (jaapani keeles 小畑 穣 Kobata Minoru; sündinud 24. novembril 1946 Saitamas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1970–1973 13 mängu. Minoru Kobata veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Noritaka Hidaka

Noritaka Hidaka (jaapani keeles 日高 憲敬 Hidaka Noritaka; sündinud 29. mail 1947 Tokyos) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1972–1973 4 mängu. Noritaka Hidaka veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Shūsaku Hirasawa

Shūsaku Hirasawa (jaapani keeles 平沢 周策 Hirasawa Shūsaku; sündinud 5. märtsil 1949 Akitas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1972–1974 11 mängu ja lõi 1 värava. Shūsaku Hirasawa veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Kazuhisa Kōno

Kazuhisa Kōno (jaapani keeles 河野 和久 Kōno Kazuhisa; sündinud 30. detsembril 1950 Hiroshimas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1974 1 mängu. Kazuhisa Kōno veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Paul Kerese mälestusmärk (Pärnu)

Paul Kerese mälestusmärk on Paul Kerese 80. sünniaastapäeva puhul Pärnus 11. augustil 1996 Kuninga tänavale endise Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi ette püstitatud monument. Maletaja õppis selles gümnaasiumis aastatel 1930–1934. Mälestusmärgi autor on kunstnik Mare Mikoff. Pärnu püstitas Paul Keresele mälestusmärgi, epl.delfi.ee 12.08.1996 Paul Kerese mälestusmärk Pärnus, puhkaeestis.ee
Amsterdami Ülikool

Mitte segi ajada Amsterdami Vaba Ülikooliga Amsterdami Ülikool (hollandikeelne lühend UvA: Universiteit van Amsterdam) on avalik-õiguslik ülikool Hollandis Amsterdamis. 1632. aastal linnavalitsuse asutatud ja hiljem nimetatud Amsterdami linna järgi, on see ülikool suuruselt kolmas Hollandi kõrgkoolide seas. See on üks tähtsamaid teadusülikoole Euroopas 31 186 üliõpilase, 4794 töötaja, 1340 doktoranti ja 613,5 miljoni euro suuruse sihtkapitaliga. See on üliõpilaste arvult Hollandi suurim ülikool ja tal on Hollandis suuruselt teine ülikooli sihtkapital.[viide?] Peamine ülikoolilinnak asub Amsterdami keskel, mõni teaduskond aga naaberlinnaosades. Ülikool koosneb seitsmest teaduskonnast: humanitaarteadused, sotsiaal- ja käitumisteadused, majandus ja äri, loodusteadused, õigus, meditsiin ja stomatoloogia.[viide?]
Jaan Vares

See artikkel räägib skulptorist. Maadlustreeneri kohta vaata artiklit Jaan Vares (treener). Arsti ja Viljandi linnapea kohta vaata artiklit Jaan Vares (arst). Jaan Vares (27. august 1927 Valga – 16. jaanuar 2016) oli eesti skulptor ja kunstipedagoog, Eesti Riikliku Kunstiinstituudi rektor (1959–1989). Ta sündis 1927. aastal Valgas raudteelase perekonnas. Ta lõpetas 1946. aastal Valga 1. Keskkooli ning astus samal aastal Tartu Riiklikku Kunstiinstituuti, kuid lõpetas 1952. aastal hoopis Eesti Riikliku Kunstiinstituudi Tartu osakonna skulptuuri erialal. Aastatel 1952–1956 täiendas ta ennast Leningradis Repini-nimelise kunstiinstituudi aspirantuuris, kus sai 1956. aastal kunstiteaduste kandidaadi kraadi (skulptuurirühma "Põlevkivikaevurid", kips, eest). Ta oli aastatel 1956–1994 Tallinna Kunstiülikooli skulptuuriõppejõud (1964. aastast dotsent ja 1968. aastast professor). Aastatel 1959–1989 oli ta Eesti Riikliku Kunstiinstituudi rektor. 1994. aastast oli ta emeriitprofessor. 1963 Eesti NSV teeneline kunstnik
378

◄ | 3. sajand | 4. sajand | 5. sajand | ► ◄ | 340. aastad | 350. aastad | 360. aastad | 370. aastad | 380. aastad | 390. aastad | 400. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 374 | 375 | 376 | 377 | 378 | 379 | 380 | 381 | 382 | ► | ►► 378. aasta oli 4. sajandi 78. aasta. 9. juuli – Läänegoodid purustasid Rooma armee, algas barbarite ulatuslik sissetung Rooma aladele. 9. august – Adrianoopoli lahing ... Valens ...
Smilgiai

Smilgiai on alev Leedus Panevėžysi rajoonis, Smilgiai valla halduskeskus. Alevis on keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1858 valminud katoliku kirik ja selle juures asuv kalmistu, samuti koduloomuuseum. Alevit on esimest korda mainitud aastal 1661. Aastal 1764 ehitati sinna kirik. Aastal 1806 avati alevis kihelkonnakool. XIX sajandi alguses rajati alevisse ka postijaam. Knygnešystė ajal tegutses alevis salakaubavedaja Antanas Bataitis. Nõukogude ajal oli Smilgiai kohaliku kolhoosi keskasula. Katoliku kirik Kiriku kellatorn [1] Miežiškiai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XV (Mezas-Nagurskiai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009. - 67 lk. Alev portaalis vietoves.Lt
Äntu mõis

Äntu mõis (saksa keeles Engdes) oli rüütlimõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõisasüda Lääne-Viru maakonda Väike-Maarja valda Äntu külla. Mõisa park on looduskaitse all. Mõisaomanikud olid teiste seas Bremenid ja Rosenid, von Harped. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 18.01.2016) Äntu mõis (Väike-Maarja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Ängi mõis

Ängi mõis (saksa keeles Enge) oli rüütlimõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. Mõisasüda jääb nüüdisajal Viljandi maakonda Põhja-Sakala valda Ängi külla. Mõisa viimane omanik oli eestlane Jaan Kurrik. Peale mõisa likvideerimist aastal 1923 jagati sealne maa Vabadusristi kavaleridele. Selsamal aastal avati mõisasüdame juures 1. mail Suure-Jaani hobupostijaam (12 hobust), kus posti ja reisijaid vedas Jaan Kurrik. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 18.01.2016) http://www.filateelia.ee/postiajalugu/Suure-Jaani/kodukandifilateelia.php
Vööla mõis

Vööla mõis (rootsi keeles Bysholm, saksa keeles Bisholm) oli rüütlimõis Noarootsi kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda Kudani külla. Saar, millel mõis asus, kuulus kaua tagamaana eri mõisatele, kuni sellele aastal 1775 ehitati oma häärber. Aastal 1782 oli seal Uugla mõisa karjamõis, mis aastal 1783 sai iseseisvaks. Mõisa omanikud olid Baranoffid, Ungern-Sternbergid. Mõisa maadele tekkis 1920. a-tel Vööla asundus (Vöölamõisa), mis aastal 1977 liideti Kudaniga. Mõisa rootsikeelne nimi Bysholm tähendab külasaart. Nii mõis kui ka sealne küla said nime asukohaks oleva laiu järgi, mis XIX sajandi II pooleks kasvas Noarootsiga kokku. Mõis on eestirootslastele oluline, kuna seal peeti 19. veebruaril 1909 Rootsi Hariduse Seltsi (rootsi keeles Svenska Odlingens Vänner, SOV) asutamiskoosolek. 2009 tähistati seal saja aasta juubelit. http://www.mois.ee/kihel/noaroots.shtml (vaadatud 18.01.2016) Vööla mõis (Noarootsi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Eesti kohanimede leksikon
Šilai

See artikkel räägib alevist. Küla kohta vaata artiklit Šilai (Jonava). Vilniuse linnaosa kohta vaata artiklit Šilas. Šilai on alev Leedus Panevėžysi rajoonis Raguva vallas. Alevis on raamatukogu ja Raguva kooli osakond. Vaatamisväärsuseks on aastal 1909 valminud katoliku kirik. Aastal 1779 alustasid Šilai mõisa omanikud Pronskevičiused asulasse kiriku ehitamist. Aastal 1909 valmis vana asemele uus uusgooti stiilis kirikuhoone. Aastal 1924 püstitati uus kirikla, vana hoone anti aga Antanas Smetona isale Jonas Smetonale. Peale Teist maailmasõda tegutsesid Šilai ümbruses Leedu metsavennad. Katoliku kirik Šilai Kellatorn Surnuaed [1] Alev portaalis vietoves.Lt
Vängla mõis

Vängla mõis (saksa keeles Schwengeln) oli Vigala mõisa kõrvalmõis Vigala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 18.01.2016)
Ulila mõis

Ulila mõisa all võidakse mõelda: Suure-Ulila mõisat Väike-Ulila mõisat
Väike-Ulila mõis

Väike-Ulila mõis (saksa keeles Uhlfeld) oli riigimõis Puhja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Elva valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 18.01.2016) Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 16 [1]. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 367 [2].
375

375. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad - 370. aastad - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad Aastad: 370 371 372 373 374 - 375 - 376 377 378 379 380 ... ... Valentinianus I, Vana-Rooma keiser
Soldina mõis

Soldina mõisa (ka Soldino mõisa) all võidakse mõelda: Suur-Soldina mõisat Väike-Soldina mõisat
Väike-Soldina mõis

"Väike-Soldina" suunab siia. Vaivara kihelkonna valla kohta vaata artiklit Väike-Soldina vald. Väike-Soldina mõis, ka Reeküla mõis; Sundja mõis (saksa keeles Klein-Soldina) oli rüütlimõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Mõisa omanikud olid Stackelbergid. Nüüdisajal jääb mõis Ida-Viru maakonda Narva linna alale. Kohanimi, Väike-Soldina, www.eki.ee http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 18.01.2016)
Vadokliai

Vadokliai on alev Leedus Panevėžysi rajoonis, Vadokliai valla halduskeskus. Vadokliai asub Juoda jõe kaldal. Alevis on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1876 valminud katoliku kirik ja enne aastat 1773 valminud kabel. Küla on esimest korda mainitud aastal 1378. Aastal 1726 läks sealne mõis Belazaraste suguvõsa kätte, kes aastal 1781 ehitasid sinna esimese kiriku. Juba varem, aastal 1773 mainiti sealset kabelit, mille ehitamisaeg on teadmata, aga väidetavalt on selle lasknud ehitada Peter Biron. Aastal 1876 valmis uus kirikuhoone. Esimese maailmasõja eel valmis sealne vesiveski. Aastal 1919 toimus alevi lähistel lahing enamlaste ja Leedu vägede vahel, lahingus langenud on maetud kohalikule kalmistule. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad, neile on alevisse püstitatud ka mälestusmärk. Katoliku kirik Vadokliai kabel Vadokliai kool Vadokliai [1] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2020. Vaadatud 18. jaanuaril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Alev portaalis vietoves.Lt
Väike-Rõngu mõis

Väike-Rõngu mõis (saksa keeles Klein-Ringen) oli riigimõis Rõngu kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Elva valda. Suure-Rõngu mõis (Rõngu kihelkonnas) http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 18.01.2016) Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 413 [1].
Väike-Pungerja mõis

Väike-Pungerja mõis (saksa keeles Klein-Pungern) oli rüütlimõis Iisaku kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Ida-Viru maakonda Alutaguse valda, tänapäeva Väike-Pungerja küla lähedale. Mõisa omanikud olid teiste seas Stackelbergid, Rehbinderid. 1748. aastal pantis Otto Heinrich Victor von Delwig Pagari ja Väike-Pungerja mõisa ning sinna juurde ostetud Jõetaguse küla 50 aastaks rüütelkonna peamehele Otto Magnus von Stackelbergile. 1749. aastal ostis Otto Magnus von Stackelberg Pagari ja Väike-Pungerja mõisa koos varem panditud Kuningaküla, Permisküla ja Gorodenka külaga päriseks. 1765. aastal surnud Otto Magnus von Stackelbergi pärija oli tema poeg Otto Magnus von Stackelberg. Krahv Otto Magnus von Stackelbergi testamendi järgi pärisid Hirmuse, Voorepere, Kohtla, Ereda, Atsalama, Väike-Pungerja, Väike-Soldina, Pagari, Puhatu (Pühs), Purtse (Purtz) tema pojad, tõeline salanõunik Gustav Ernst von Stackelberg ja ooberstleitnant Otto Johann von Stackelberg, 233 150 hõberubla eest. Rannapungerja mõis (Iisaku kihelkonnas) Väike-Pungerja mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 18.01.2016) Väike-Pungerja ms, www.eki.ee Pagari mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register Väike-Pungerja mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Väike-Kõpu mõis

Väike-Kõpu mõis (saksa keeles Klein-Köppo) oli riigimõis Kõpu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda. Mõis asutati 1800 Kõpu mõisast eraldatud alast[viide?]. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 18.01.2016)
Naujamiestis

Naujamiestis (vanasti ka Naujamiestys) on alev (endine linn) Leedus Panevėžysi rajoonis, Naujamiestise valla halduskeskus. Naujamiestis asub Nevėžisi jõe kaldal. Alevis on keskkool, kultuurikeskus ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1908 valminud katoliku kirik. Najamiestist on esimest korda mainitud XVI sajandi teisel poolel. Arvatakse, et sinna olid majutatud Upytė kaitseks piirkonda asustatud karaiimid. Umbes samal ajal ehitati sinna ka esimene kalvinistide kirik. Aastal 1584 asutati selle juurde kihelkonnakool. Tegemist on ühe vanima kooliga Leedus. Kohalik mõisnik E. Valavičius muutis kohalike talupoegade lastele kooliskäimise kohustuslikuks. Hilisematel aegadel kuulus Naujamiestis Radziwillidele, Ogińskitele ja Karpistele. 15. mail 1958 sai Naujamiestisest linn. Nõukogude ajal oli see kohaliku kolhoosi keskasulaks. 12. novembril 1991 sai Naujamiestisest alev. Katoliku kirik Sild üle Nevėžisi jõe Naujamiestise kool Kultuurikeskus ja kohalik kunstigalerii Ramutė Skučaitė - Leedu luuletaja [1] Alev portaalis vietoves.Lt
Väike-Kullamaa mõis

Väike-Kullamaa mõis (saksa keeles Klein-Goldenbeck) oli Koluvere mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda. Mõis asutati 17. sajandi algul. Hiljem sai mõisast Koluvere mõisa kõrvalmõis. Väike-Kullamaa mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 18.01.2016) Väike-Kullamaa mõis Eesti mõisaportaalis
Jaan-Reinhold Klaar

Jaan-Reinhold Klaar (ka Jaan Reinhold Klaar; 14. oktoober 1911 Uue-Põltsamaa vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 3. mai 1983 Tartu) oli eesti piimandusteadlane ja mikrobioloog. Ta lõpetas 1930. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi humanitaarharu. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1931–1937 ja lõpetas 1940. aastal põllumajandusteaduskonna. Oli korporatsiooni Ugala liige. Ta kaitses 1962. aastal väitekirja "Piimhappebakterite esinemise ja füsioloogiliste omaduste võrdlev uurimus sileeritavate taimede epifüütses mikroflooras Eesti NSV-s" ning sai bioloogiakandidaadi kraadi. Ta kaitses 1971. aastal doktoriväitekirja, kuid doktorikraad jäi kinnitamata, sest väitekiri olevat läinud atesteerimiskomisjonis kaotsi. Ta valmistus uuesti kaitsma doktoriväitekirja 1983. aastal, kuid suri enne seda. Ta töötas aastatel 1937–1941 mitmel pool Eestis piima- ja juustutööstustes. Ta tegi õppereisi aastatel 1938–1939 Saksamaale, Austriasse, Šveitsi, Taani, Rootsi ja Soome. Ta oli aastatel 1941–1944 Tallinna Piimandusameti konsulent. Aastatel töötas Klaar 1944–1945 Tallinna Toitlustustehnikumi mikrobioloogiaõpetajana. Aastatel 1945–1951 oli Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonna õppejõud, 1951–1983 Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppejõud, alates 1963. aastast dotsent. Tal on ilmunud umbes 50 publikatsiooni piimanduse alalt. 1966 – Eesti NSV teeneline teadlane Nimekuju 'Jaan-Reinhold' on talle 12. aprillil 1938 välja antud välispassis. Eesti Riigiarhiiv, ERA 1-3-1673 Põltsamaa ühisgümnaasiumi lõpetajad. Sakala nr 64, 7. juuni 1930 "Klaar, Jaan Reinhold". // Eesti entsüklopeedia. 14. kd (Eesti elulood). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2000. Lk 166 1994 – Album Academicum Universitatis Tartuensis. III köide. Tartu 1994. Lk 70 2000 – "Klaar, Jaan Reinhold". // Eesti entsüklopeedia. 14. kd (Eesti elulood). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2000. Lk 166 2005 – "Klaar, Jaan-Reinhold". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj-M. Tallinn 2005. Lk 10 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
374

374. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad - 370. aastad - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad Aastad: 369 370 371 372 373 - 374 - 375 376 377 378 379 ... ... ...
Hatiku Tagajärv

Hatiku Tagajärv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Aarna külas, põhjapoolsem kahest Hatiku järvest. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonna Peipsi alamvesikonda. Hatiku Tagajärve pindala on 1,8 ha ja kaldajoone pikkus 510 m. Tagajärv keskkonnaportaalis
Hatiku Edejärv

Hatiku Edejärv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Aarna külas, lõunapoolsem kahest Hatiku järvest. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonna Peipsi alamvesikonda. Hatiku Edejärve pindala on 1,6 ha ja kaldajoone pikkus 510 m. Edejärv keskkonnaportaalis
Raakel

Raakel on liistnuga, mida kasutatakse üleliigse vedela materjali eemaldamiseks tasapinnalt. Trükinduses kasutatakse raakleid siidi- ja fleksotrükis üleliigse värvi eemaldamiseks. http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=raakel&F=M https://en.wikipedia.org/wiki/Doctor_blade