laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Piret Hartman

Piret Hartman (sündinud 10. augustil 1981 Ida-Virumaal Püssis) on Eesti poliitik. Alates 29. aprillist 2024 on ta regionaalminister Kaja Kallase kolmandas valitsuses, jätkates regionaal- ja põllumajandusministrina järgnevas Kristen Michali valitsuses. Hartman lõpetas 2003. aastal Eesti Põllumajandusülikooli põllumajandusökonoomika ja -ettevõtluse erialal, 2006. aastal magistriõppe Eesti Maaülikoolis ökonoomia ja ettevõtluse erialal ning 2022. aastal Tallinna Tehnikaülikooli magistriõppe erialal digimuutused ettevõttes. Hartman on töötanud Eesti Üliõpilaskondade Liidu juhatuse esimehena ning Eesti Sotsiaaldemokraatliku Erakonna tegevjuhi ja fraktsiooni nõunikuna. Aastatel 2014–2016 oli Hartman kultuuriminister Indrek Saare nõunik. Aastatel 2015–2021 oli Integratsiooni Sihtasutuse nõukogu liige ja aastatel 2021–2022 nõukogu esimees ning aastatel 2004–2007 oli ka Eesti Filmi Sihtasutuse nõukogu liige. Aastatel 2016–2022 oli ta kultuuriministeeriumi kultuurilise mitmekesisuse asekantsler, vastutades lõimumise valdkonna eest. Alates 18. juulist 2022 kuni 17. aprillini 2023 oli ta Kaja Kallase teises valitsuses kultuuriminister. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 993 häält ning ei osutunud valituks. Pärast kultuuriministri kohalt lahkumist sai temast 2023. aasta sügisel regionaalministeeriumi nõunik, ühtlasi on ta ka SA Eesti Draamateatri nõukogu esimees. 2024. aasta 16. aprillist oli ta lühikest aega rahandusministeeriumi strateegiatalituse juht. Alates 29. aprillist 2024 on ta Kaja Kallase kolmandas valitsuses regionaalminister, jätkates regionaal- ja põllumajandusministrina Kristen Michali valitsuses. "Kultuuriminister Piret Hartman". Kultuuriministeeriumi koduleht. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. detsember 2022. Vaadatud 25. detsembril 2022. "Kultuurilise mitmekesisuse asekantslerina jätkab Piret Hartman". ERR. 21.09.2021.
Supermodel

"Supermodel" on Itaalia rokkansambli Måneskini laul. See ilmus 13. mail 2022 Epic Recordsi ja Sony Musicu kaudu. Selle kirjutasid Måneskini liikmed Damiano David, Victoria De Angelis, Thomas Raggi ja Ethan Torchio koos Justin Tranteri ning laulu produtsentide Max Martini, Rami Yacoubi ja Sylvester Sivertseniga. "Supermodeli" muusikavideo YouTube'is
Lea Danilson-Järg

Lea Danilson-Järg (sündinud 27. novembril 1977 Tallinnas) on eesti riigiametnik, poliitik ja endine Eesti justiitsminister. Lõpetas 2002. aastal Tallinna Tehnikaülikooli haldusjuhtimise erialal. 2001–2004 Sisekaitseakadeemia rektori nõunik 2014–2016 Eesti Rahvusraamatukogu parlamendiinfokeskuse infospetsialist 2017–2018 MTÜ Eesti Sündimusuuringute analüütik 2018–2019 ja 2021–2022 AS Postimees Grupi rahvastikupoliitika fookuskülje toimetaja 2019–2021 Siseministeeriumi rahvastiku- ja perepoliitika osakonna juhataja 18. juuli 2022 – 17. aprill 2023 justiitsminister Ta oli aastatel 1998–2004 oli Rahvaerakond Mõõdukad liige. Alates 2022. aastast kuulub ta erakonda Isamaa. Danilson-Järg on 18. juulist 2022 Kaja Kallase teises valitsuses justiitsminister. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 408 häält ning ei osutunud valituks. 2021 Aino Järvesoo auhind Ta on abielus, tal on kaks tütart ja poeg. Justiitsminister Lea Danilson-Järg Justiitsministeerium (vaadatud 19. novembril 2022) Lea Danilson-Järg – koduleht Justiitsministeeriumi koduleht "VILJA KÜSIB | Lea Danilson-Järg: ei saa välistada, et keegi tahab Putini bareljeefi majaseinale panna" Delfi, 18. november 2022
2022. aasta Suurbritannia kuumalaine

2022. aasta Suurbritannia kuumalaine on 8. juulil alanud ebatavaliselt kuuma ilma periood suures osas Suurbritannias, mille senine haripunkt oli 2022. aasta juuli keskel, kui õhutemperatuuri näit ületas mitme kraadi võrra 1976. aasta kuumalaine ajal registreeritud näidu. Kuumalaine algas 8. juulil, kui Suurbritannia ilmateenistus Met Office avaldas esimesed kuumahoiatused. Alates 16. juulist kehtis suures osas Kesk- ja Lõuna-Inglismaal punane ekstreemse kuumuse hoiatus, mis hoiatas eelseisvate potentsiaalselt rekordiliselt kõrgete temperatuuride eest 18.–19. juulil. See on osa laiemast käimasolevast kuumalainest kogu Euroopas. 18. juulil olid mitmed Inglismaa lennuväljad lennuradade kuumakahjustuste tõttu suletud. 19. juulil registreeriti Coningsby õhuväebaasis (RAF Coningsby) rekordiline 40,3 °C, Londonis St. James's Parkis ja Heatrhrow's 40,2 °C. "Heatwave latest: Major incident declared as London hits 40C and fires burn". bbc.com (inglise). BBC News. 19. juuli 2022. Vaadatud 20. juulil 2022. UK records hottest night on record with scorching 40C temperatures to come. itv.com, 19. juuli 2022 Jon Henley, Sam Jones. Europe’s heatwave moves north as UK braces for hottest day on record. TheGuardian.com, 19. juuli 2022
Péter Paczolay

Péter Paczolay (sündinud 20. mail 1960 Budapestis) on Ungari jurist. 24. aprillist 2017 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 26. maist 2021 on ta esimese osakonna asepresident. 1980 Budapesti Ülikool, õigusteadus Euroopa Inimõiguste Kohtu veebileht. The Court. Composition of the Court.
Erik Wennerström

Erik Olof Wennerström (sündinud 25. augustil 1962 Västanforsis) on Rootsi jurist. 1. aprillist 2019 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 1988 Uppsala Ülikool, õigusteadus Euroopa Inimõiguste Kohtu veebileht. The Court. Composition of the Court.
Raffaele Sabato

Raffaele Sabato (sündinud 1. oktoobril 1960 Napolis) on Itaalia jurist. 5. maist 2019 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 1983 Napoli Ülikool, õigusteadus Euroopa Inimõiguste Kohtu veebileht. The Court. Composition of the Court.
Lorraine Schembri Orland

Lorraine Schembri Orland (sündinud 21. juunil 1959 Maltal) on Malta jurist. 20. septembrist 2019 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 1981 Malta Ülikool, õigusteadus Euroopa Inimõiguste Kohtu veebileht. The Court. Composition of the Court.
Ioánnis Ktistákis

Ioánnis Ktistákis (Ιωάννης Κτιστάκις; sündinud 3. jaanuaril 1971 Teebas) on Kreeka jurist. 8. märtsist 2021 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 1993 Traakia Demokritose Ülikool, õigusteadus Euroopa Inimõiguste Kohtu veebileht. The Court. Composition of the Court.
Davor Derenčinović

Davor Derenčinović (sündinud 7. augustil 1970 Zagrebis) on Horvaatia jurist. 2. jaanuarist 2022 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 1998 Zagrebi Ülikool, õigusteadus Euroopa Inimõiguste Kohtu veebileht. The Court. Composition of the Court.
Gilberto Felici

Gilberto Felici (sündinud 15. juunil 1972 San Marinos) on San Marino jurist. 26. augustist 2018 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 1996 Urbino Ülikool, õigusteadus Euroopa Inimõiguste Kohtu veebileht. The Court. Composition of the Court.
Tim Eicke

Tim Eicke (sündinud 27. juuliil 1966 Hannoveris) on Suurbritannia jurist. 12. septembrist 2016 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 13. oktoobrist 2020 on ta neljanda osakonna asepresident. 1992 Dundee Ülikool, õigusteadus Euroopa Inimõiguste Kohtu veebileht. The Court. Composition of the Court.
Mihhail Lobov

Mihhail Lobov (vene keeles Михаил Борисович Лобов; sündinud 1. veebruaril 1971 Tšeljabinskis) on Venemaa jurist. 2. jaanuarist 16. märtsini 2022 oli ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. Pärast Venemaa lahkumist Euroopa Nõukogust lõppesid ka Lobovi volitused Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunikuna. 1992 MGIMO, õigusteadus Euroopa Inimõiguste Kohtu veebileht. The Court. Composition of the Court.
Frédéric Krenc

Frédéric Krenc (sündinud 11. mail 1978 La Louvière'is) on Belgia jurist. 13. septembrist 2021 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 1998 Université catholique de Louvain, õigusteadus Euroopa Inimõiguste Kohtu veebileht. The Court. Composition of the Court.
Andreas Zünd

Andreas Zünd (sündinud 8. veebruaril 1957 Sankt Gallenis) on Šveitsi jurist. 29. märtsist 2021 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 1982 Berni Ülikool, õigusteadus Euroopa Inimõiguste Kohtu veebileht. The Court. Composition of the Court.
Anja Seibert-Fohr

Anja Seibert-Fohr (sündinud 3. aprillil 1969 Giessenis) on Saksamaa jurist. 1. jaanuarist 2020 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 2000 George Washingtoni Õigusülikool, õigusteadus Euroopa Inimõiguste Kohtu veebileht. The Court. Composition of the Court.
Darian Pavli

Darian Pavli (sündinud 7. aprillil 1975 Vlorës) on Albaania jurist. 7. jaanuarist 2019 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 1997 Tirana Ülikool, õigusteadus Euroopa Inimõiguste Kohtu veebileht. The Court. Composition of the Court.
María Elósegui

María Elósegui (sündinud 7. detsembril 1957 Donostias) on Hispaania jurist. 15. märtsist 2018 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 1987 Navarre Ülikool, filosoofia 2002 Navarre Ülikool, õigusteadus Euroopa Inimõiguste Kohtu veebileht. The Court. Composition of the Court.
Diana Sârcu

Diana Sârcu (sündinud 24. juunil 1976 Chișinăus) on Moldova jurist. 6. detsembrist 2021 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 1996 Moldova Riiklik Ülikool, õigusteadus Euroopa Inimõiguste Kohtu veebileht. The Court. Composition of the Court.
Saadet Yüksel

Saadet Yüksel (sündinud 7. detsembril 1983 Istanbulis) on Türgi jurist. 1. juulist 2019 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 2006 Istanbuli Ülikool, õigusteadus Euroopa Inimõiguste Kohtu veebileht. The Court. Composition of the Court.
American Beauty Car Show

American Beauty Car Show on Haapsalus korraldatav iga-aastane Ameerika autodele ja kultuurile suunatud üritus. Üritus vältab tavaliselt kolm päeva: reedest pühapäevani. Reede õhtul toimub kontsert, laupäeval Ameerika autode näitus Haapsalu piiskopilinnuses ja kontsert ning pühapäeval autode rongkäik läbi linna, mis päädib kiirendusvõistlusega Kiltsi lennuväljal. Esimest korda toimus üritus 2001. aastal. Üritus jäi vahele 2020 ja 2021 koroonapandeemia tõttu. 2022. aastal korraldati autonäitust 20. korda. Kui kokkutulekualale on oodatud kõik Ameerika autod olenemata seisukorrast või aastaarvust, siis näitusele linnusesse pääsevad autod ainult korraldajate heakskiidul. Näitusele mahub autosid saja ringis ja näha saab nii klassikuid, customeid, hot rode, muskel- ja sportautosid. Näitusel osalevad autod nii Eestist, Soomest, Rootsist, Lätist ja Leedust. Parimad näituseautod valitakse järgmistes kategooriates: Best Classic Car Best Custom Best Hot Rod Best Street Car Best Sports Car Best Muscle Car Best Pickup & Van Best Tuning & Performance publiku lemmik
Haldreka

Haldreka on küla Hiiumaa vallas Hiiumaa lõunaosas Haldreka poolsaarel, küla maad ulatuvad Haldreka ninani. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda. Haldrekast põhjas asub Härma, idas Laartsa ja lõunas Kitsa küla. Küla nimi tuleneb Haldi külast ja isikunimest Erik. 1649 on mainitud talupidajat Halti Erick Eesti 2021. aasta rahvaloenduse andmetel puudusid külas püsielanikud. 1726 Läänemaa adramaarevisjonis oli Haldrekal 4 talu. Eesti Vabariigi ajal talude arv kasvas. Haldreka talud Küla kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla ja oli Haldi tütarküla. Küla esimese talunikuna on 1649 mainitud Halti Erick. 1668 oli talunik Halti Ericke Hans. 1726 adramaarevisjoni ajal oli Haldreka kujunenud külaks. 1835 olid talud liidetud Nurste külaga ja perekonnanimedeks saadi: Haltrik, Lukk ja Saar Külas asus nõukogude ajal sigala. Külas asub Haldreka päevamärk. Aastal 1977 liideti küla Kaderna külaga. Aastal 1997 Haldreka küla taastati. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Haldreka" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. [1] 2021. aasta rahvaloendus RL21003: RAHVASTIK, 31. DETSEMBER 2021 | Aasta, Sugu, Elukoht ning Vanus. Statistikaamet. Vaadatud 17. juuni 2022 kl 17 Eesti Vabariigi Põllutööministeeriumi Katastri ja Maakorralduse osakonna toimikud 1918-1944 Rahvusarhiiv RA,ERA.62 Käina, Emmaste kihelkond: perekonnanimede raamat 1835; Rahvusarhiiv RA,EAA.1864.1.136
Harju (Hiiumaa)

Harju on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda. Harju piirneb põhjas Valgu, Ulja, Muda ja Emmaste-Kurisu külaga, läänes Kabuna ning lõunas Metsalauka ja Prassi külaga. Küla nimi on tulnud kas Harjumaast või soomekeelsest sõnast vallseljaku kohta. Küla on teadaolevalt esmamainitud 1565. aastal kui Harie by. Hiljem 1622 Haria, 1686 Harrio kulla ja 1693 Harjo. Harju küla piirneb idas Väinamerega. Küla lõunaosa lõikub Prassi hoiualasse. Külas asub Harju karjäär. 1726. aastal Läänemaa adaramaarevisjoni järgi oli Harju külas 9 taluperemeest. 1835. aastal oli külas 14 talu. Harju küla kuulus ajalooliselt Agapäe vakusesse, hiljem Vaemla mõisa alla, asudes algul Käina, hiljem Emmaste kihelkonnas. 1835 saadi külas perekonnanimed Aeg, Einwaht, Hallinselg, Harjak, Kaasik (Kassik), Kommännik, Kraav (Kraw), Kütt, Mänd, Paakspuu (Pakspu), Paomees (Paaomees), Proos, Rüütel (Rütel), Saul, Siimpoeg (Simpoeg), Sobtüll, Turro, Tänavsuu (Tännawsu), Tüll, Uusõue, Vahi (Wahi), Vahtra (Wahtra), Veevo (Weewo), Värav (Werraw), Werrawan ja Werso. Küla läbib Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee, mis küla keskel ristub Harju–Leisu teega. Külas asuvad Nõmme tuulik ja Rätsepa tuulik, mis mõlemad on arvatud ehitismälestisteks. Külas asub baptisti koguduse kabel. Nõmme tuulik Rätsepa tuulik Harju baptistikoguduse palvela Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Harju" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Käina kihelkonna perekonnanimede panemise raamat; EAA.1864.2.VIII-196; 1835
Pühalepa-Harju

Pühalepa-Harju on küla Hiiumaa valla idaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda ja kandis nime Harju. Pühalepa-Harju piirneb põhjas ja idas Sääre, loodes Kõlunõmme, läänes Partsi, lõunas Reikama ja kagus Kuri külaga. Kohanimi on ajalooliselt olnud Harju, täiend Pühalepa lisandus 2017 seoses Hiiumaa valla loomisega. Leo Tiigi arvates võib kohanimi tuleneda Harjumaa nimest. Paul Ariste pakkus kohanime vasteks sõna harju 'oos, kõrgendik'. Kohanime on 1558 ja 1563 mainitud kui Harrio Külla, 1617 Harjaby ja 1798 Harjo. Küla läbib Kõlu jõgi. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 10 inimest. Kõik elanikud olid eestlased. Pühalepa-Harju ajaloolised talud 1939 Pühalepa-Harju on ajalooliselt kuulunud Hiiu-Suuremõisa mõisa alla. 1558 oli moodustunud küla. 1835 oli külas kümme talu ja elanikud said omale perekonnanimedeks nimed Hanspik (Handspik), Hari (Harry), Jänes, Karjane, Kurba, Kõlo (Kõllo), Känd, Lahe (Lahhe), Laid, Niinepuu (Ninepu), Pannal, Pärnpuu (Pärnpu), Särglepp, Tikkerpuu, Tüür (Tür) ja Varblane. Pühalepa-Harju kuulus 1977–1997 Sääre küla koosseisu. Küla piirneb edelas Heltermaa–Kärdla–Luidja maanteega. Küla põhjaosa läbib Partsi–Kuri tee, kus asub Sääre bussipeatus ning algavad Palade–Kõlunõmme tee ja Madise tee. Pleesi talus on sündinud eesti luuletaja ja lastekirjanik Julius Oengo. Külas asub Harju tuulik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.02.2024. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017. Marja Kallasmaa: artikkel "Pühalepa-Harju" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Statistikaameti andmebaas Pühalepa valla elanike ja kinnisvarade nimekirjad; Rahvusarhiiv RA, ERA.4320.2.166a Pühalepa kihelkonna perekonnanimede panemise raamat. Rahvusarhiiv RA,EAA.1864.2.VIII-198 1835
Tracy (California)

Tracy on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis San Joaquini maakonnas. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 103 506. Aastal 2010 oli elanikke 82 922. Tracy sai linnaõigused 22. juulil 1910. Linn hakkas seda pärast kiiresti arenema, kui see kujunes põllumajandusliku piirkonna keskuseks. Tracy lähedal asuval Altamonti ringirajal toimus 1969. aastal rokkmuusikakontsert Altamont Free Concert. Linna juurest mööduvad kiirteed Interstate 5, Interstate 205 ja Interstate 580. Ametlik koduleht
Tracy

Tracy, Tracey või Tracie võib viidata järgnevale: Tracy (eesnimi) Tracy (tsüklon) Tracy (California), linn Ameerika Ühendriikides Californias San Joaquini maakonnas Tracy (Illinois) Tracy (Indiana) Tracy (Iowa) Tracy (Kentucky) Tracy (Minnesota) Tracy (Missouri) Tracy (Montana) Tracy (New Jersey) Tracy (Oklahoma) Tracy City (Tennessee) Tracy (New Brunswick), küla Kanadas New Brunswicki provintsis Sunbury maakonnas
Hausma

Hausma on küla Hiiumaa vallas Tareste lahe ääres. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda. Hausma küla piirneb läänes Kärdla ja Linnumäe külaga, lõunas Palukülaga ja idas Hiiessaare külaga. Hausma küla nime on esmamainitud 1564. aasta vakuraamatus kui Hakelax. Paul Ariste arvates tuletub küla nimi sõnadest "hagu" ja "laasmaa". Leo Tiik on pakkunud vasteks soomekeelset sõna 'laakso'. Hausma küla alale jääb Röösna mets. Küla piirneb idas Kuura lahega. Hausmas asuvad Helmerseni kivikülv ja Hausma kivikülv. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 49 inimest. Kõik elanikud olid eestlased. Küla on esmamainitud 1564. aastal. Küla kuulus ajalooliselt Vilivalla ja Loja mõisa alla. Järgnevad 200 aastat elas seal peamiselt üks pere. 1795. aastaks oli asustus kujunenud külaks, kuid 19. sajandi algul küla likvideeriti ja muudeti Paluküla küla osaks. 1835. aastal võeti Hausmas perekonnanimed Haggos, Kello, Püss, Treumann ja Uddo. Hausmaga liideti 1930. aastatel Heilu küla, mistõttu algselt kandis küla Heilu-Hausma küla nime ja peale Teist maailmasõda Hausma nime. Hausma lõunaosa läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, küla põhjaosa Kärdla–Hausma–Lennujaama tee ja küla lääneosa Rehemäe tee. Küla alale jääb lõik valdavalt Kärdlas asuvast Põllu tänavast, mis Hausma külas läheb üle Röösna teeks. Külas asub Kärdla kalmistu. Küla territooriumile jääb Pühalepa kettagolfipark. Külas asub mitu majutusasutust. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 26.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Hausma" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Statistikaameti andmebaas Pühalepa EELK personaalraamat; 1834-1854 RA,EAA.3168.1.22
Vinkovci

Vinkovci on linn Horvaatias Slavoonias Vukovari-Srijemi maakonnas. Aastal 2021 oli end linna registreerinud 28 247 inimest ning reaalselt elas seal 31 057 inimest, mis teeb Vinkovcist maakonna suurima linna. Linna ümbritsevad mitmed suuremad külad ning see on tänu raudteedele kohalik transpordisõlm. Vinkovci aare "Vinkovci" (horvaadi). Vukovari-Srijemi maakond. 2009. Vaadatud 12. augustil 2010.
Riikide loend naftatoodangute järjekorras

Siin tabelis on loetletud riike naftatoodangu mahu järgi. Riikide loend maagaasitoodangu järgi Riikide loend maagaasireservide järgi Riikide loend maagaasitarbimise järgi Maagaas riigiti Maailma energiapakkumine ja -tarbimine "Annual petroleum and other liquids production". U.S. Energy Information Administration. Vaadatud 15. aprillil 2022.{{cite web}}: CS1 hooldus: url-olek (link) "Total Population - Both Sexes". World Population Prospects, the 2017 Revision. United Nations Department of Economic and Social Affairs, Population Division, Population Estimates and Projections Section. Juuni 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuli 2017. Vaadatud 22. juunil 2017.
Heigi

Heigi on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda. Küla piirneb põhjas Reigi, läänes Pihla ja Otste, lõunas Kurisu ning idas Kidaste ja Koidma külaga. Küla on esmamainitud 1688 revisjonis nimedega Heike, Heicke ja Heiki. Paul Ariste järgi tuletub nimi soomekeelsest mehenimest Heikki. Küla läbib Pihla oja ja selle haru Rima oja, samuti väike lõik Kurisu oja. Küla lääneosa sopistub Pihla-Kurisu hoiualasse. Heigi külas on asunud 3 Karjamaa talu ja 2 Matse talu. Heigi talud 1917 Küla kuulub ajalooliselt Lauka mõisa alla. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis olid mõisas talunikud Heicke Hans ja Heike Siffre Pent. 1835 võeti külas perenimed Eik, Junnmann, Kappel, Kattel, Kist, Malling, Markus, Oga (Ogga), Reimer, Tilk ja Valk (Walk). 1917 asus külas 7 talu. Külast pärines kohalik naisprohvet Viiu Junnmann. 1977–1997 kuulus küla Kurisu küla koosseisu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Heigi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Kõrgessaare valla elanike nimekiri; Rahvusarhiiv, era.4313.1.608; 1917 Reigi kihelkonna perekonnanimede panemise raamat; EAA.1864.2.VIII-194; 1835
Dharmakāya

Dharmakāya ehk seadmuse ihu, ka ’seadmusekogu’ (sanskriti keeles dharmakāya; tiibeti keeles chos kyi sku; hiina keeles 法⾝ fashen; jaapani keeles hōshin) on hilis-mahajaanas ja vadžrajaanas üks buda kolmest ihust (sanskriti keeles trikāya) koos õndsuseihu (sambhogakāya) ja maise ihuga (nirmāṇakāya). Seadmuse ihus avaldub budistlik õpetus ehk kultuur. Dharmakāya esialgne tähendus Aṣṭasāhasrikā-prajñāpāramitā-sūtra’s oli ’seadmuse tekstide kogu’. Seadmuse ihu vastandus elava Buddha sõnana Buddha säilmetele (sanskriti keeles buddhaśarīra ‘buddha keha’) ja nende kultusele ning samuti seadmusekehale (dharmaśarīra), mille all mõisteti stuupadesse säilmete asemel paigutatud pühakirjatekste. Seadmuse ihu on ülejäänud kahe ihu suhtes primaarne. Sellest luuakse õndsuseihusids ja maiseid ihusid vastavalt olendite mõistmisvõime ja arusaamise tasemele. Paali kaanonis on mõiste dhammakāya (dharmakāya) kujundlik, viidates Buddha õpetusele tervikuna. Tai budismi dhammakaya liikumises on dhammakāya tunnetatav kui omaenda budasus ehk nirvaana. Dutt, Nalinaksha (1929), "The Doctrine of Kaya in Hinayana and Mahayana", The Indian Historical Quarterly, 5 (3) Mackenzie, Rory (2007), New Buddhist Movements in Thailand: Towards an understanding of Wat Phra Dhammakaya and Santi Asoke, Routledge, ISBN 978-0-203-96646-4 Scott, Rachelle M. (2009), Nirvana for Sale? Buddhism, Wealth, and the Dhammakāya Temple in Contemporary Thailand, State University of New York Press, ISBN 978-1-4416-2410-9 Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Sambhogakāya

Sambhogakāya ehk õndsuseihu (sanskriti keeles saṃbhogakāya; tiibeti keeles longs spyod pa’i sku; hiina keeles 報⾝ baoshen; jaapani keeles hōshin) on mahajaanas ja vadžrajaanas üks buda kolmest ihust seadmuseihu ja maise ihu kõrval. Hilismahajaana ja vadžrajaana järgi ilmub kõrgele tasemele jõudnud bodhisattvate kujustuses õndsuseihu seadmuseihust ideaalsel kujul. Sellisteks ideaalseteks kujudeks on mütoloogilised budad, nagu Amitābha, Akšobhja ja Samantabhadra, kelle tõeliseks asualaks on budismi mütoloogia järgi täiesti puhtad budaväljad, kus nad õpetavad bodhisattvaid ja jumalaid. Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Nirmāṇakāya

Nirmāṇakāya ehk maine ihu (sanskriti keeles nirmāṇakāya ‘välja mõõdetud ihu’; tiibeti keeles sprul sku; hiina keeles 應⾝ yingshen; jaapani keeles ōjin) on mahajaanas ja vadžrajaanas üks buda kolmest ihust (sanskriti keeles trikāya) seadmuseihu ja õndsuseihu kõrval. Maine ihu on nähtav inimkujuline keha, millega Buddha ilmub ehk kehastub inimeste maailma, et aidata kannatavaid olendeid. See on seotud mahajaana õpetusega budast kui alatiolevast vaimsest printsiibist, kes kaastundest loob imeväel tavalistele olenditele nähtava keha, mille abil ta jagab virgumisõpetust. Selle teooria järgi oli ajalooline Buddha Šākjamuni ainult üks buda maistest ihudest. Tiibeti budismis peetakse ka kõrgeid laamasid mütoloogiliste budade või bodhisattvate maisteks ihudeks, kehastusteks ehk tülkudeks (tiibeti keeles sprul sku). Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.