laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Raplamaa Sõnumid

Raplamaa Sõnumid on eesti ajaleht, mis hakkas ilmuma nädalalehena Raplas 1992. aastal. Kuni 2. aprillini 2012 kandis leht nime Nädaline. Ajaleht Raplamaa Sõnumid on kord nädalas (kolmapäeviti) ilmuv poliitiliselt ja majanduslikult sõltumatu väljaanne, mille missiooniks on koguda ja avaldada Rapla maakonda puudutavat informatsiooni, olla tribüüniks ühiskonnaelu puudutavate erinevate seisukohtade esitajatele ning seista niimoodi demokraatia arengu eest. Raplamaa Sõnumid toetab maakonna kultuurielu arendamist ja maakonna (lähi- ja ka kaugemat) minevikku kirjeldavate materjalide kogumist ning korrastamist. Leht asutati 1992. aasta oktoobri viimastel päevadel nädalalehena ja kandis siis nime Nädaline. Maakonnalehe staatuses oli tol ajal ajaleht Ühistöö, mille asutamisaastaks on 1951. Nädalise eelkäijaks oli siiski 1992. aasta veebruaris ajakirjanike loodud aktsiaseltsi Lehtline ja AS Eesti Kaubakompanii ühise ettevõtmisena asutatud nädalaleht Nädalaring, mis lõpetas ilmumise sama aasta oktoobris. 1996. aastast on Nädaline ainus kogu Rapla maakonda kattev ajaleht. Alates 3. aprillist 2012 jätkas Nädaline ilmumist uue nimega, milleks on Raplamaa Sõnumid. Esialgu ilmus kolm korda nädalas, alates 2013. aastast ilmub kord nädalas, igal kolmapäeval 32-leheküljelise ajalehena. Trükib Printall AS. Ajaleht Raplamaa Sõnumid on müügil Raplamaal ja Tallinnas. Raplamaa Sõnumid on Eesti Ajalehtede Liidu liige. Raplamaa Sõnumid ilmus täisvärvilisena kolm korda nädalas: igal teisipäeval, neljapäeval ja laupäeval. Ajalehe tiraaž oli 3000 eksemplari (kuni detsembrini 2012). Lehte trükitakse Kroonpressi trükikojas. Ajalehe Raplamaa Sõnumid vahel on ilmunud lisalehed "Teatriküljed", "Vaimuvara", noorteleht "Skriim", "Talu Leht", "Mõeldes Tagasi", "Terviseedendaja". Alates 2013. aastast ilmub Raplamaa Sõnumid kord nädalas kolmapäeviti. Ajalehe peatoimetaja on asutamise algusest Tõnis Tõnisson. ERR (30. märts 2012). "Nädalisest saab Raplamaa Sõnumid". ERR. Vaadatud 26. jaanuaril 2024. Nädaline (kirjastus), toim (2012). Raplamaa Sõnumid: sõltumatu nädalaleht. Rapla: Nädaline OÜ. Raplamaa Sõnumite koduleht
Oommeeter

Oommeeter on mõõteriist peamiselt elektrilise aktiivtakistuse otseseks mõõtmiseks, kuid on ka riistu näivtakistuse (impedantsi) mõõtmiseks. Pikka aega kasutusel olnud osutinäiduga analoogoommeetrid on asendunud numbernäiduga digitaalriistadega. Harilikult kuulub takistuse mõõtmine ühe mõõteliigina multimeetri koosseisu. Eraldi mõõteriistadena valmistatakse oommeetreid väga väikeste ja suurte takistuste mõõtmiseks (nt mikro-, milli-, mega- ja gigaoommeetrid), või spetsiifiliste mõõtmiste jaoks (protsentmeetrilised oommeetrid, oommeetrid reaktiivtakistuse (C ja L) või komplekstakistuse mõõtmise jaoks). Takistuse mõõtmise jaoks on peale oommeetrite kasutusel ka mõõtesillad. Lihtsaim analoogoommeeter koosneb magnetelektrilise mõõtemehhanismiga milli- või mikroampermeetrist, mille skaala on gradueeritud takistusühikutes. Nn. järjestikoommeetri lülituse kasutamise korral on oommeetri skaala avaldatav valemiga      I = E / (Re+Rx), kus I on ampermeetrit läbiv vool, E on kasutatava etalonallika pinge, Re on etalontakistuse väärtus ja Rx on mõõdetava takistuse väärtus. Tegemist on pöördvõrdelise sõltuvusega. Selle skaala puhul 0 asub skaala lõpus ja ∞ skaala alguses. Praktiline järjestikoommeetri lülitus, mida kasutatakse paljudes analoogmultimeetrites, koosneb järjestikku ühendatud mõõdetavast takistusest (Rx), etalontakistusest (Re), mõõtemehhanismist ja toiteallikast (patareist) koos seadetakistiga, mille abil seatakse enne mõõtmist oommeetri näit lühistatud välisahela korral nulliks (null oomile vastavaks). Kuid analoogoommeetrites on kasutatud ka teisi oommeetri lülitusi, sealhulgas paralleeloommeetri lülitust väikeste takistuse väärtuste mõõtmiseks, ja lineaarseid lülitusi (operatsioonvõimendi kasutamisega). Praktiliselt saavutatav mõõtetäpsus on määratud mõõtemehhanismi täpsusega ja on reeglina 1% suurusjärgus, kuigi mõeldav oleks ka 0,1% täpsuse saavutamine. Protsentmeetrilistes oommeetrites ja sildlülituses on saavutatavad ±1% ja isegi ±0,1% kogu skaala ulatusena, ning suhtelise mõõteveaga, mis on vähemalt veel suurusjärgu võrra väiksem (vastavalt alla ±0,1% ja ±0.01%). Digitaaloommeetris kasutatakse takistuse mõõtmiseks peamiselt püsivooluallikat, mis on gradueeritud milliamprites ja mikroamprites 10 astmetena. Sisuliselt vastab see nn. paralleeloommeetri lülitusele. Püsiva tugevusega voolu I korral on pingelang U mõõdetaval takistusel mõõtepiirkonna ulatuses võrdeline takistusega R (sest U = I × R). Seega on võimalik valida mõõtepiirkonnad (nt 0–200 Ω, 0–2 kΩ, 0–20 kΩ, 0–200 kΩ ja 0–2 MΩ) püsivoolu tugevuse ümberlülitamise teel. Digitaalsus seisneb siin näidu numbrilisuses. Selle abil saab aga realiseerida mõõtepiirkonna automaatse valiku, mis võib olla teostatud püsivoolu suuruse ümberlülitamise teel. Nii on saavutatav olukord, kus mõõtetäpsus on kogu mõõtepiirkonna (ülaltoodud näites 20 Ω - 2 MΩ) ulatuses praktiliselt ühesugune (nt viga mitte üle 0,1 % mõõteväärtusest, kuid suhteliselt lihtsalt saavutatav on ka 0,01%). Takistus Multimeeter Elektriliste suuruste mõõtmine
Kunlun

Kunlun (hiina 昆仑, tiibeti ཁུ་ནུ་རི་རྒྱུད (Kunu Rigyü)) on üks ulatuslikumaid mäestikke Aasias. Kulgeb valdavalt Hiina läänealadel ida-lääne suunas ligi 3000 km. Piirneb põhjas Tarimi ja Qaidami nõoga ning lõunas Tiibeti kiltmaaga. Kunlunis asuvad üks seitsmetuhandeline ja üle 200 kuuetuhandelist mäetippu. Liushi Shan (7167 m), Xinjiang • Tiibet Ulugh Muztagh (6973 m), Xinjiang • Tiibet Bukadabang Feng (6860 m), Xinjiang Yurung Shan I (6778 m), Xinjiang • Tiibet Yurung Shan II (6767 m), Xinjiang • Tiibet Kotaklik Shan (6580 m), Xinjiang 2010. aastal toimus Eesti Kunluni mägiekspeditsioon. Selle käigus tõusid ekspeditsiooni liikmed kuuetuhandelise Lazio tippu uut marsruudi mööda. Kaxgari mäeahelik
1250. aastad

1250. aastad on aastad 1250–1259. Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Kümnendid: 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad Aastad: 1250 1251 1252 1253 1254 1255 1256 1257 1258 1259 ... ... ... ...
Vastak leheseis

Vastak leheseis on leheseis, mille puhul lehed asetsevad varrel paarikaupa peegelsümmeetriliselt. Sel juhul öeldakse, et lehed asetsevad vastamisi või vastakuti või et lehed on vastakad. Männaseline leheseis Vahelduv leheseis
Lehekaenal

Lehekaenal on seemnetaimedel koht varre ning lehe ülapoole (leherootsu ülapoole) vahel. Lehekaenlast kasvavatest pungadest (kaenlapungadest ehk külgpungadest) arenevad külgharud või õied või õisikud.
Hillar Orandi

Hillar Orandi (kuni 12. aprillini 1939 Harald Eduard Freimuth; 17/30. juuni 1914 Tallinn – 7. september 1956 Tallinn) oli Eesti poksija. Ta alustas poksimist 1930. aastal Tallinna Poksiklubis, tema treener oli Nigul Maatsoo. Ta oli Eesti noorte meister kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1932. aastal Ta oli kolmekordne Eesti meister: kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1934. aastal ning kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) aastatel 1935–1936. Ta osales neli korda Eesti–Soome maavõistlusel, kus võitis oma kohtumise aastatel 1933, 1934 ja 1935 ning kaotas oma kohtumise 1936. aastal. Ta osales kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 4. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1934), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Szapsel Rotholcile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Aleksander Polusile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 4. Euroopa meistrivõistlused poksis. Budapest 1934. Tulemused inglise keeles 5. Euroopa meistrivõistlused poksis. Milano 1937. Tulemused inglise keeles Spordibiograafiline leksikon. Tallinna Kirjastuse Kooperatiiv. Tallinn 1937 Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001 Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 367 Rein Pajur, Juhan Maidlo, Erlend Teemägi. "Poks". // Eesti spordi aastaraamat 1918–1940. Eesti Spordiajaloo Selts. 2015. Lk 346–355 Biograafia ESBL-is Harald Freimuthi sporditulemused
Right Now (Jeanette Biedermanni laul)

"Right Now" on Jeanette Biedermanni viimane singel albumilt "Rock My Life". Lugu oli DTM-i ametlik laul. See anti Saksamaal välja 16. juunil 2003. Laulu kirjutasid Bodybrain, Frank Johnes ja Wonderbra ning produtseerisid Frank Johnes ja Tom Remm. "Right Now" (Radio Mix) — 03:39 "Right Now" (Accoustic Mix) — 03:40 "Right Now" (DTM-Masters Motor Mix) — 03:54 "Right Now" (Extended Mix) — 04:39 "Don't Treat Me Badly"/"It's Over Now" (Live Club Gig) — 06:43
Aleksandra Fjodorovna

Aleksandra Fjodorovna on olnud mitme isiku nimi: Aleksandra Fjodorovna, Preisimaa printsess, Venemaa keisrinna (1798–1860) Aleksandra Fjodorovna, Hesseni printsess, Venemaa keisrinna (1872–1918)
Kaheõieline abeelia

Kaheõieline abeelia (Abelia biflora Turcz.) on taimeliik abeelia perekonnast. Ta on parasvöötme taim, mis on pärismaine Mongoolias ning Hiinas Hebei, Liaoningi ja Shanxi provintsis. See on 1,8–3 m kõrgune ja 2,4–3 m laiune põõsas. Õied on roosad või valged. Teda kasvatatakse dekoratiivtaimena. Sünonüümid on Zabelia biflora (Turcz.) Makino ning Abelia davidii ja Abelia shikokiana. Korea abeeliat vaadeldakse ka kaheõielise abeelia alamliigina. GRIN PlantFiles Kaheõieline abeelia andmebaasis eElurikkus GRIN-i veebisaidil Sissekanne veebisaidil PlantFiles Fotod: [1], [2], [3] Joonis
561

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 557 | 558 | 559 | 560 | 561 | 562 | 563 | 564 | 565 | ► | ►► 561. aasta (DLXI) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas laupäeval. Arvu 561 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. 17. juuli - Pelagius I järel saab paavstiks Johannes III Pelagius I
530

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 526 | 527 | 528 | 529 | 530 | 531 | 532 | 533 | 534 | ► | ►► 530. aasta 22. september - Felix IV järel saab paavstiks Bonifatius II Vastupaavstiks oli Dioscorus Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Lampadius ja Rufius Gennadius Probus Orestes Felix IV
514

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 480. aastad | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | 540. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 510 | 511 | 512 | 513 | 514 | 515 | 516 | 517 | 518 | ► | ►► 514. aasta 20. juuli – Symmachuse järel sai paavstiks Hormisdas. Vana-Rooma konsuliks oli Magnus Aurelius Cassiodorus Senator. Symmachus
Trondheimi fjord

Trondheimi fjord (Trondheimsfjorden) on fjord Skandinaavia poolsaare loodekaldal. Fjordi pikkus on 130 km ja sügavus kuni 617 m. Läänes on fjord ühenduses Norra merega. Fjordi lõunakaldal asub Trondheim. Virmalised, Trondheimi fjord ja lennujaam Vaade fjordile Trondheimi ümbritsevatelt mägedelt Trondheimi fjord ja saar
Frédéric Passy

Frédéric Paul Passy [freder'ik pass'ii] (20. mai 1822 Pariis – 12. juuni 1912) oli Prantsusmaa poliitika- ja majandustegelane, Nobeli rahuauhinna laureaat 1901.
Ascension

Ascension on saar Atlandi ookeanis ja osa Suurbritannia meretagusest alast Saint Helenast. Saare pindala on umbes 99 ruutkilomeetrit. Ascension on mägine ja vulkaaniline ning selle kõrgus ulatub 857 meetrini. Saarel on kuiv troopiline kliima ega ole vett. Saarel paikneb Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide õhujõudude Wideawake'i õhuväebaas. Ascensioni avastas 1503. aastal Portugali meresõitja João da Nova. Saar asustati 1815. aastal, mil sinna viidi Suurbritannia garnison.  Ascension – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Saare omavalitsus (inglise) Charles Darwin's ecological experiment on Ascension isle
486 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 6. sajand eKr | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | ► ◄ | 500. aastad eKr | 490. aastad eKr | 480. aastad eKr | 470. aastad eKr | 460. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 489 eKr | 488 eKr | 487 eKr | 486 eKr | 485 eKr | 484 eKr | 483 eKr | ► | ►► 486. aasta eKr Vana-Rooma konsuliteks olid Spurius Cassius Vecellinus ja Proculus Verginius Tricostus Rutilus Dareios I järel saab Ahhemeniidide riigi valitsejaks Xerxes I Dareios I Spurius Cassius Vecellinus
Üksikud jalaväepataljonid

Üksikud jalaväepataljonid moodustati 1928. aasta sõjaväereformi käigus. Üksiku jalaväepataljoni rahuaegsesse koosseisu kuulusid: staap 3 jalaväekompaniid siderühm pioneerirühm suusk-jalgratturrühm töökomando Kokku 235–237 meest. Mobilisatsiooni puhul oleksid üksikud jalaväepataljonid suurendatud sama numbriga jalaväerügementideks: staap, 3 pataljoni, suusk-jalgratturkompanii, sidekompanii, pioneerikompanii, ratsakomando, desinfektsioonikomando, komandandikomando ja töökompanii, kokku 3153 meest. Eesti sõjaväe üksikud jalaväepataljonid olid: Kuperjanovi üksik-jalaväepataljon (Tartus) Kalevi pataljon (Tallinnas) Sakala Üksik Jalaväepataljon (Viljandis) Scouts (Haapsalus, alates 1939 Tallinnas) 2. (Tartus) 3. (Valgas) 4. (Jõhvis) 5. (Rakveres) 6. (Pärnus) 8. (Võrus) 9. (Pärnus) 10 (Tallinnas) 1. ja 7. jalaväeosa olid juba rahuajal jalaväerügemendid. Saaremaa rügement
1260. aastad

1260. aastad on aastad 1260–1269. Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Kümnendid: 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad Aastad : 1260 1261 1262 1263 1264 1265 1266 1267 1268 1269 ... ... ... ...
406 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 6. sajand eKr | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | ► ◄ | 420. aastad eKr | 410. aastad eKr | 400. aastad eKr | 390. aastad eKr | 380. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 409 eKr | 408 eKr | 407 eKr | 406 eKr | 405 eKr | 404 eKr | 403 eKr | ► | ►► 406. aasta eKr Vana-Rooma konsulivõimuga sõjatribuunid olid Publius Cornelius Rutilus Cossus, Gnaeus Cornelius Cossus, Numerius (Gnaeus) Fabius Ambustus ja Lucius Valerius Potitus Sophokles Euripides
Gemini Residence

Gemini Residence on elamu Taanis Kopenhaageni keskosas Islands Brygge asumis. Asub mere kaldal Bryggebroeni lähedal Fisketorveti vastas. See on 42 m kõrgune kaksiktorn, mis valmis algsel kujul 1963 silotornidena, kuid ehitati 2002–2005 ümber 84 korteriga elumajaks. Korterid ehitati tornide väliskülgedele, nii et ehitis meenutab pealtpoolt vaadates number kaheksat. Tornide sisemus on peaaegu tühi, seal on liftid, trepid ja koridorid. Torne katab läbipaistvast plastist katus. Hoone projekteerisid arhitektibürood MVRDV ja JJW Arkitekter, ehitas NCC.
Bryggebroen

Bryggebroen on sild Taanis Kopenhaageni sisesadamas. Sild ühendab Kalvebod Brygget Vesterbros Sjællandil ja Islands Brygget Amageril. Sild on 190 meetrit pikk ja 5,5 meetrit lai jalakäijatele ja jalgratturitele mõeldud tõstesild, mis avati ametlikult 14. septembril 2006. Ehitus läks maksma 47,6 miljonit Taani krooni. Sillale nime saamiseks kuulutati ajalehes Politiken välja nimevõistlus. Enam kui 200 nimevariandi seast valiti Bryggebroen, sest sild ühendab Kalvebod Brygget Islands Bryggega.
Fisketorvet

Fisketorvet on suur kaubanduskeskus Kopenhaageni kesklinna lähedal Kalvebod Brygge linnaosas. See avati 10. oktoobril 2000. Keskuses on üle 120 poe, 15 restorani ja 10 saaliga kino. Keskus sai nime kalaturu järgi, mis asus sellel kohal 1958–1999. http://fisketorvet.dk/
Amager

Amager on saar Sundis Sjællandi idaranniku lähedal pindalaga 96,29 km². Saar jaguneb halduslikult Kopenhaageni, Tårnby valla ja Dragøri valla vahel. Elanikke on saarel 160 000, neist 107 200 elab Kopenhaagenis. See on Taani kõige tihedama asustusega saar. Amager on ühendatud paljude sildadega Sjællandiga (sh Knippelsbro ja Langebro) ning Øresundi silla ja tunneliga Rootsiga. Teise maailmasõja ajal suurendati saart kunstlikult merepõhja täites ja kuivendades. Seda ala saare lääneosas, mis on tuntud nimega Kalvebod Fælled, kasutas varem sõjavägi, tänapäeval on seal pargid ning karja- ja heinamaad. Teise maailmasõja lõppedes asutati saarel laager Saksa põgenikele. Saarel asub Kopenhaageni Kastrupi lennujaam. Saare idakaldal asub Amager Strandpark. Kesklinnaga ühendab saart ka Kopenhaageni metroo. Christensen, Else; Busch, Niels-Peter Granzow (4. aprill 2023). "Surmasõit üle Läänemere". Imeline Ajalugu. Vaadatud 21. mail 2023.
Digital Radio Mondiale

Digital Radio Mondiale ehk DRM (mondiale tähendab itaalia ja prantsuse keeles ’ülemaailmne’) on pikk-, kesk- ja lühilainel leviva digitaalraadio standard, mis tagab sarnase helikvaliteedi ja kasutamise lihtsuse FM raadiojaamadega. Samuti võimaldab DRM integreerida edastatavasse audioprogrammi teksti ja isegi liikuvat pilti. DRM-saatjate signaali leviulatus on sama mis senistel AM-saatjatel, seega palju suurem kui DAB-ringhäälingu saatjail. Euroopas töötavad mitmed DRM-saatjad kesk- ja lühilainel, nt RAI Milano Siziano (Itaalias) sagedusel 693 kHz (saatja võimsus 30 kW) Berlin-Britz (Saksamaal) sagedusel 855 kHz 25 kW, 18 kbit/s) Ordness (BBC) sagedusel1296 kHz (70 kW, 26 kbit/s, stereo) Moosbrunn (Austrias) sagedusel 7355 kHz (41-m-ribas) Daldom (Venemaal) sagedusel 11 615 kHz (25-m-ribas) Andrate (Itaalias) sagedusel 26 010 kHz (11-m-ribas) Arendamisjärgus on digitaalraadiosüsteem DRM+ rakendamiseks ultralühilaine sagedustel (87,5–108 MHz) ja VHF-sagedustel (174 – 230 MHz). See süsteem võib hakata asendama DAB-raadiosüsteemi. The Digital Radio Mondiale (DRM) konsortsium loodi 1998. aastal: 20 ülemaailmse tähtsusega raadioorganisatsiooni kirjutasid alla vastastikuse mõistmise memorandumile Guangzhous Hiinas. Allakirjutanud organisatsioonide hulgas oli ringhäälinguettevõtteid, teadusinstitutsioone ja seadmetootjaid. Eesmärgiks oli üldkasutatava digitaalraadio tehnilise standardi väljatöötamine ringhäälingusignaalide edastamiseks senistel amplituudmodulatsiooniga lainealadel. DRM-raadio laiemat levikut on takistanud rahvusvahelise üksmeele puudumine kasutatavate lainealade ja sageduste osas. Ülekantava signaali säästkodeerimise meetodid põhinevad koodekil MPEG-4/AAC, mis võimaldab 9 või 10 kHz laiuses ribas üle kanda stereosignaali helisagedusteni 15 kHz. Signaali raadioülekanne toimub nagu DABi puhul suurel arvul allkandesagedustel; nt 9 kHz ribas on kasutusel 204 allkandesagedust sammuga 41 2/3 Hz; andmeedastuskiirus on sel juhul kuni 30 kbit/s. Lisaks häirekindlusele, sealhulgas peegelduste ja feedingu suhtes, on võimalik ka programmivõrgu moodustamine ühel saatesagedusel ning niiviisi katta stereoprogrammiga ulatuslikke maa-alasid, eriti arvestades kasutatavate lainete suurt leviulatust. World Radio TV Handbook 2014 DIGITAL radio mondial DRM Introduction and Implementation Guide, 2013 Standard ETSI ES 201 980 V4.1.1 (2014-01)
Clackmannanshire

Clackmannanshire on Suurbritannia 2. järgu haldusüksus (regioon) Šotimaa keskosas. Praegune haldusüksus loodi 1996. aastal. 2017. aastal elas seal 51 500 inimest. https://www.clacks.gov.uk/
276 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 279 eKr | 278 eKr | 277 eKr | 276 eKr | 275 eKr | 274 eKr | 273 eKr | ► | ►► 276. aasta eKr Vana-Rooma diktaator oli Publius Cornelius Rufinus ja konsulid Quintus Fabius Maximus Gurges ja Gaius Genucius Clepsina Pyrrhos vallutas Palermo Eratosthenes
Harakkuljuselised

Harakkuljuselised (Linneaceae) on taimede sugukond uniohakalaadsete seltsist. Cronquisti süsteemi järgi kuuluvad kõik selle sugukonna perekonnad kuslapuuliste sugukonda, kuid süsteem APG II (2003) eraldas nad omaette sugukonda uniohakalaadsete seltsis. Harakkuljuselised on igihaljad või heitlehised põõsad või puhmad, kes kasvavad Euraasias ja Põhja-Ameerikas. Selle sugukonna taimedele on iseloomulikud kellukjas viietine õiekroon. Sugukonnas on viis perekonda ja umbes 36 liiki: Abeeliad (Abelia) kasvavad Ida-Aasias ja Mehhikos. Liike on umbes 30. Nad on heitlehised või igihaljad põõsad. Dipelta on Hiinas kasvavate põõsaste perekond, kuhu kuulub 4 liiki. Zabelia perekonda kuulub üks liik. Kolkvitsia perekonda kuulub üks liik kolkvitsia (ka kaunis kolkvitsia, meeldiv kolkvitsia), Hiinas kasvav heitlehine põõsas. Harakkuljused (Linnaea) kasvavad Euraasias ja Põhja-Ameerika põhjaosas. Nad on igihaljad roomavate vartega puhmad. Liike on 1–3, nende seas harilik harakkuljus. Mõned harakkuljuseliste sugukonna liigid on kauniõielised dekoratiivtaimed. See puudutab eriti abeeliaid, millel on suvi läbi rikkalikult torujaid või lehterjaid õisi, ning kevadel õitsevat ohtraõielist kolkvitsiat. Harva kasvatatakse aedades Dipelta floribunda't. Mõnikord istutatakse harilik harakkuljust. Aino Kalda. Harakkuljus – Linné lemmiklill, Horisont, 2007, nr 5 Sissekanne GRIN-i veebisaidil Sissekanne veebisaidil Mobot.org L. Watson ja M. J. Dallwitz. Õistaimede sugukonnad. Kuslapuulised (inglise keeles) Sissekanne NCBI veebisaidil Sissekanne projektis Wikispecies Artiklis on kasutatud venekeelset Vikipeediat seisuga 14.3.2009.
Jõuluvana Väike Abiline

Jõuluvana Väike Abiline (ingl Santa's Little Helper) on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on Simpsonite pere koer. Ta saadi Simpsonitele osas "Simpsons Roasting on an Open Fire", kui Homer Springfieldi tuumajaamas tööl on, teatab jaama omanik hr Burns, et tuumajaama turvalisust parandati hindu tõstmata ja palkasid vähendamata ning töölised ei saa jõulupreemiat. Homer otsustab, et ta ei räägi Marge'le jõulupreemiast ilmajäämisest, ja teeb ise jõuluoste (ostab odavad kingitused poest, kus miski ei maksa üle 5 dollari). Homer tahab kuuske osta, aga kõige odavam kuusk maksab 45 dollarit ning ta peab selle metsast varastama. Seejärel läheb ta kaubamajja jõuluvanana tööle, aga lõpuks saab selle eest ainult 13 dollarit. Pärast seda lähevad Homer ja Bart koos Barneyga koerte võiduajamisele. Homer panustab koerale, kelle nimi on Jõuluvana Väike Abiline. Võiduvõimalus on 99:1, paraku jääb koer viimaseks. Esimeseks tuleb koer Keeristorm, kellele panustas Barney. Omanik jätab Jõuluvana Väikese Abilise maha ning Homer ja Bart võtavad ta endale. Kui Homer ja Bart koju jõuavad, tunnistab Homer Marge'ile üles, et ta ei saanud jõulupreemiat ning kink jäi ostmata. Kuid Jõuluvana Väike Abiline arvati heaks jõulukingiks ja jõulud olid seega hästi läinud.
Hiina abeelia

Hiina abeelia (Abelia chinensis R.Br.) on taimeliik abeelia perekonnast. Ta on üks külmakindlamaid abeeliaid. Hiina abeelia on kuni 2 m kõrgune laiavõraline põõsas, millel on punane vars ning läikivad väikesed lehed, mis lehtede langemise ajal muutuvad punakaspruuniks. Õied on lehterjad ja valged. Nende roosad tupplehed jäävad pärast õitsemist kauaks alles. Taim on pärit Hiinast. Artikli kirjutamisel on kasutatud rootsi- ja hispaaniakeelset Vikipeediat seisuga 14.3.2009.
Lee Jun-ki

Lee Jun-ki (sündinud 17. aprillil 1982 Busanis) on Lõuna-Korea näitleja, laulja ja modell. Tema pikkus on 178 cm ja kaal 66 kg. Tähtkujult on ta Jäär; tema veregrupp on B. Tal on noorem õde, ema ja isa. Lee Jun Ki kuulsus kasvas, kui ta mängis Gong-gili osa filmis "The King and The Clown". Peale korea keele räägib Junki natuke ka jaapani, hiina ja inglise keelt.
1375

1375. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad - 1370. aastad - 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad Aastad: 1370 1371 1372 1373 1374 - 1375 - 1376 1377 1378 1379 1380 2. märts: Leedu suurvürst Algirdas läks oma kolme poja ja vägedega sõjakäigule Düüna piirkonda. Ordu alasid sügava lume tõttu rüüstada ei suudetud. ... ... ... 24. oktoober – Valdemar Atterdag, Taani kuningas 21. detsember – Giovanni Boccaccio, Itaalia õpetlane ja kirjanik Andres Tarand, Jaak Jaagus & Ain Kallis (2013). Eesti kliima minevikus ja tänapäeval. Tartu Ülikooli Kirjastus. ISBN 978-9949-32-424-1, lk 49.