laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tupslunn

Tupslunn (Fratercula cirrhata, ka Lunda cirrhata) on Vaikse ookeani põhjaosas levinud lind alklane lunni perekonnas. Tupslunnid pesitsevad rohkeisendiliste kolooniatena Briti Columbias, Alaska kaguosas ja Aleuudi saartel, Kamtšatkal, Kuriili saartel ja kogu Ohhoota mere rannikul, vähesel arvul California rannikul. Tupslunni levila kattub osaliselt idalunni (Fratercula corniculata) omaga. Tupslunni kirjeldas 1769. aastal saksa zooloog Peter Simon Pallas. Tupslunni üldpikkus on umbes 35 cm ja tiibade siruulatus umbes sama suur. Isaslinnud on emaslindudest veidi suuremad. Keha on must, näoalal valge laik, nokk eredavärviline punane-kollane. Kulmualalt ulatuvad kuklasse juukseid meenutavad pikad kollased suletutid (lad.k. cirri), mille järgi see liik on saanud nimetuse mitmes keeles (ka eesti keeles). Tupslunnid valivad pesitsemiseks tavaliselt kõrgeid saari või kaljusid, mis on kiskjatele raskest ligipääsetavad ning mis asuvad toidurohketes vetes. Talveperioodil leidub tupslunne kogu Vaikse ookeani põhjaosas kuni Jaapani ja Californiani. Nagu teised lunnid, on ka tupslunnid pelaagilised linnud. Tupslunn kraabib pesitsemiseks tavaliselt uru, kuid mõnikord kasutab pesana kaljulõhet. Need vooderdab taimede ja sulgedega. Muneb ühe muna, mida mõlemad vanalinnud hauvad umbes 45 päeva. Pojad lahkuvad pesast 40–55 päeva vanuselt. Tupslunnid toituvad peaaegu eranditult kaladest, keda nad püüavad sukeldudes. Vanalinnud võivad muuhulgas süüa kalmaarilisi või teisi selgrootuid. Toitumisalad võivad asuda pesitsusaladest kaugel avamerel. Tupslunni vaenlasteks on lumekakk, valgepea-merikotkas, rabapistrik, kajakad, rongad ja polaarrebane. BirdLife International (2004). Loxia leucoptera. 2006 IUCNi punane nimistu. IUCN 2006. Vaadatud 12 May 2006. Database entry includes justification for why this species is of least concern
Idalunn

Idalunn (Fratercula corniculata) on väike alklane lunni perekonnas. Välimuselt sarnaneb ta lunni ehk põhjalunniga.
Trine Hattestad

Elsa Katrine Solberg-Hattestad, tuntud kui Trine Hattestad, (sündinud 18. aprillil 1966 Lørenskogis) on Norra kergejõustiklane (odaviskaja). Olümpiavõitja (2000) ja kahekordne maailmameister (1993 ja 1997). Juuniorina tegi Hattestad rahvusvahelise debüüdi noorte EM-võistlustel 1981. aastal, kus ta sai viienda koha. Aasta hiljem osales ta täiskasvanute EM-il, kuid lõplik läbimurre maailma tippu toimus 1990. aastate alguses. 1993. aasta maailmameistrivõistlustel Stuttgardis tuli ta maailmameistriks. Aasta hiljem Helsingis toimunud 1994. aasta EM-il tuli ta Euroopa meistriks. 1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas võitis ta pronksmedali ja 1997. aasta MM-il Ateenas tuli ta teist korda maailmameistriks. 1999. aasta MM-il Sevillas sai ta pronksmedali ja 2000. aasta OM-il Sydneys tuli ta olümpiavõitjaks. Hattestad tegi kokku kolm maailmarekordit ületavat viset, mis siiski ametlikku kinnitust ei leidnud. Noorena oli ta heal tasemel väravpallur ja mängis Norra teises liigas. 1996 Atlantas pronksmedal odaviskes (64,98) 2000 Sydneys olümpiavõitja odaviskes (68.91) 1993 Stuttgardis maailmameister odaviskes (69.18) 1997 Ateenas maailmameister odaviskes (68.78) 1999 Sevillas pronksmedal odaviskes (66.06) 1994 Helsingis Euroopa meister odaviskes (68.00) ** mitteametlik maailmarekord Solberg-Hattestad on abielus Anders Hattestadiga, neil on kaks last: Joachim (1990) ja Robin (1995). 2000 Aftenposteni kuldmedal Trine Hattestad Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Lahingkomplekt

Lahingkomplekt on sõjaväelasega, relvasüsteemiga või allüksusega korraga kaasa võetav maksimaalne laskemoonakogus. Üksikvõitleja lahingrelva lahingkomplekti suurus sõltub salvede mahutavusest ja relva komplektis ette nähtud salvede arvust. Relvasüsteemi lahingkomplekti suurus sõltub kandeplatvormil, kandesõidukil või vedukil olevate laskemoona panipaikade arvust. Erinevad lahingkomplektid ja nende täpsem koostis kinnitatakse tavaliselt arvuliselt vastava kõrgema ülema käsu või käskkirjaga. Samuti planeeritakse lahingkomplekti suurus ette uue relvasüsteemi projekteerimise või ümberehituse käigus. Lahingkomplekt on kaasas olev osa ööpäevasest laske- või lahingumoona kulunormist (DOS), mis arvestatakse keskmisest reaalsest lahingulisest vajadusest lähtuvalt. Sõjamoona ööpäevanorm (DOS) Salv (relva osa) Relv
Krüüsel (perekond)

Krüüsel (Cepphus) on kolme liigiga perekond alklaste sugukonnas. krüüsel (Cepphus grylle) kirdekrüüsel (Cepphus columba) prillkrüüsel (Cepphus carbo) Krüüslid on keskmise suurusega punaste jalgade ja kitsa nokaga pelaagilised linnud. Nende hundsulestik on peamiselt must, puhkesulestik hele ja ülapoolel kirju. Krüüslil ja kirdekrüüslil on kõigis sulestikes valged tiivalaigud, prillkrüüslil on valged laigud silmade ümber. Krüüslid asustavad kaljuseid randu ja saari peamiselt Atlandi ja Vaikse ookeani põhjaosas. Üks liik (krüüsel) esineb ka Eestis. Krüüslid toituvad peamiselt kaladest ja vähilaadsetest, söövad ka limuseid, putukaid ja taimset materjali.
Prillkrüüsel

Prillkrüüsel (Cepphus carbo) on alklaste sugukonda krüüsli perekonda kuuluv lind. Liik on levinud Vaikse ookeani loodeosas Ohhoota merel, Kuriili saartel, Ussuurimaal, Põhja-Koreas ja Hokkaidō saarel Jaapanis . Tema levila kattub osaliselt kirdekrüüsli levilaga, ulatudes küll natuke kaugemale põhja. Prillkrüüslil ei eristata alamliike. Prillkrüüsel arvatakse soodsas seisundis liikide hulka. Prillkrüüsel on natuke suurem kui krüüsel: kehapikkus 38 cm, kaal 400–550 g . Ta on pulmarüüs peamiselt nõgimusta sulestikuga. Tal on punased jalad, must nokk ja mustjas vikerkest. Iseloomulik tunnus on valged "prillid" silmade ümber. Väljaspool pesitsusaega on linnu alaosa valge väga heledate kahvatupruunide tähnidega. Rände ajal näevad linnud välja samamoodi nagu pesitsusajal, välja arvatud alaosa, mis on ääristatud valgega. Isased ja emased näevad välja ühtemoodi. Ta pesitseb rannikukaljudel, väljaspool pesitsusaega tegutseb rannikumerel . BirdLife International (2009). Cepphus carbo. 2006 IUCNi punane nimistu. IUCN 2006. Vaadatud 3. veebruaril 2010. "Loomade elu", 6. kd, lk 253
Kirdekrüüsel

Kirdekrüüsel (Cepphus columba) on alklaste sugukonda krüüsli perekonda kuuluv lind. Liik on levinud Vaikse ookeani põhjaosas Kuriilidest ja Kamtšatkalt üle Alaska kuni California poolsaareni. Levila põhjaosas on nad rändlinnud ja lendavad talveks jäävabasse piirkonda. California kirdekrüüslid rändavad seevastu põhja, Briti Columbiasse. Välimuselt sarnaneb kirdekrüüsel väga krüüsliga, aga on veidi suurem. Neil on tume sulestik valge triibuga tiibadel, tume peenike nokk ja punased jalad, millega nad suudavad kiiresti joosta. On täheldatud sulestiku värvimuutust talvel: selg muutub halliks ja mustaks ning kõhuosa valgeks. Kirdekrüüsel pesitseb kaljusel rannikul, rannakaljudel ja saartel, sageli väikeste kolooniatena. Täiskasvanud kirdekrüüslid pesitsevad üldjuhul seal, kus ise sündisid. Pesad asuvad harilikult väikestes koobastes, lõhedes või vähemalt süvendites. Sageli kasutatakse teiste lindude mahajäetud pesi. Kurnas on 2 muna. Toitu ei seira nad õhust, nagu teeb enamik merelinde, vaid vees ujudes. Nad püüavad kalu, vähilaadseid ja muid mereloomi, vajadusel vee all ujudes. Tibusid söödavad vanalinnud pigem kala kui selgrootutega. Tibusid toidavad mõlemad vanalinnud erinevalt alkidest ööpäev läbi ja sellepärast kasvavad kirdekrüüslitibud kiiremini kui algitibud, keda toidetakse ainult öösiti. Majanduslikku tähtsust neil lindudel ei ole. Nende mune ei korjata, sest neid on raske kätte saada, ja ka linde endid ei kütita. Kirdekrüüsel kuulub soodsas seisundis liikide hulka. Esimest korda kirjeldas kirdekrüüslit teaduslikult Peter Simon Pallas 1811. BirdLife International (2009). Cepphus carbo. 2006 IUCNi punane nimistu. IUCN 2006. Vaadatud 3. veebruaril 2010.
Krüüsel

Krüüsel (Cepphus grylle) on merelind krüüsli perekonnast alklaste sugukonnast. Krüüsel on levinud Vaikse ja Atlandi ookeani ning Põhja-Jäämere mandri ja saarte randadel. Eestis pesitseb ta vähe. Ta asustab kaljuseid rannikuid, kus võib pesitseda kolooniatena või paariti. Areaali lõunaosas on ta paigalind, põhjaosas hulgulind. Ta peab saama vaba vett ning selleks kõlbavad isegi lahvandused ja jääpraod. Eestis on krüüsel haruldane haudelind ja väikesearvuline läbirändaja ning talvituja. Eestis hinnatakse krüüsli pesitsusaegset arvukust 20–40 paarile, talvist arvukust 1000–3000 isendile. Krüüsel saabub Eestisse mai alguses ja lahkub septembris. Krüüsel on Eestis II kaitsekategooria liik. Krüüsli pikkus on 32–38 cm ja tiibade siruulatus 49–58 cm, kaal 340–500 g. Vanalind hundsulestikus on must, suure valge tiivalaiguga, seljapoolel roheka helgiga, alapoolel pruun, punaste jalgade ja tumeda nokaga. Talvel on ülapruun mustjaspruun valgete tähnidega, alapool valge. Puhkesulestik on ülapool helehall, kirjatud tumeda mustriga. Krüüsli noorlind erineb puhkesulestikus vanalinnust tumedama lauba ja tumedavöödiliste tiivalaikude poolest. Teise eluaasta suvel omandab ta vanalinnuga sarnase sulestiku, ent küünra-kattesulgede tumeda mustri tõttu võib ta näida üleni mustana. Krüüsel lendab sirgjooneliselt ja kiirete tiivalöökidega. Häälitsused on vilistavad. Krüüsel pesitseb Holarktika kaljustel randadel, kaljudel ja saartel Atlandi ookeani põhjaosa ja Põhja-Ameerika idaosa rannikul. Pesapaigale saabub krüüsel hilja: juunis, areaali põhjaosas isegi juulis. See tuleb asjaolust, et krüüsel armastab pesitseda kaljulõhedes, aga need võivad olla talvel kõvasti lund täis tuisanud ja sulavad lahti aeglaselt. Kurnas on kaks, harva üks muna. Muna suurus on 57–65 × 38–44 mm. Vanemad hauvad mune 27–38 päeva. Pojad kooruvad juuli alguses ja keskel. Koorunud pojad on kaetud tiheda pehme süsimusta udusulestikuga. Udusuled on keha alapoolel veidi tihedamad. Nähtavasti kaitseb see poegi alajahtumise eest, sest pesa põhi on niiske ja vahel isegi märg. "Loomade elu", 6. kd, lk 252–253 Jonsson, L. "Euroopa linnud". Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2000, lk 296–297 "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Krüüsel andmebaasis eElurikkus
Hornøya

Hornøya on Norra saar Barentsi meres Finnmargi maakonnas Vardø vallas, Vardøst 1 km edelas. Geograafilised koordinaadid on 70° 23′ N, 31° 9′ E. Saarel on Norra põhiosa kõige idapoolsem punkt. Äärmuspunkti koordinaadid on 70° 23′ 12,64″ N, 31° 10′ 6,94″ E. Hornøya pikkus on umbes 900 meetrit ja laius umbes 650 meetrit. Saare pindala on 0,4 km². Saare kõrgeim punkt ulatub 60 meetrini merepinnast. Saarel asub 1896. aastal rajatud Vardø tuletorn. Pärast selle automatiseerimist 1991. aastal saarel püsielanikke pole. Suviti elavad Hornøyal Tromsø ülikooli bioloogid. Saare aluskord koosneb liivakivist ja kiltkivist. Hornøyal asuva merelindude kaitseala tõttu kehtivad saarel inimtegevusele piirangud.
Transiiver

Transiiver on seade nii digitaal- kui ka analoogsignaalide saatmiseks ja vastuvõtmiseks. Sõna "transiiver" on tulnud ingliskeelsest sõnast transceiver, mis on sõnadest transmitter ja receiver ('saatja' ja 'vastuvõtja') moodustatud kohversõna. Infotehnoloogias on transiiver seade, mille abil ühendatakse kohtvõrgu jaotur (HUB) või töökoht arvutivõrku. See edastab arvutist tulevad signaalid kohtvõrku ja avastab võrgukaablit läbivad signaalid. Sageli kasutatakse seda eri võrgutüüpide ühendamiseks, nt jämeda Etherneti (10BASE5) ühendamiseks AUI-ga või koksiaalkaabli ühendamiseks valgusoptilise kaabliga. Paljudes kohtvõrkudes on transiiver sisse ehitatud võrgukaarti, aga mõnel pool on vaja kasutada välist transiivrit. Tänapäeval kasutatakse arvutivõrkude ühendamiseks meediakonvertereid, mis on tunduvalt kiiremad ja suuremate võimalustega. Ethernet-kohtvõrkudes nimetatakse transiivrit ka meediumipöördusplokiks (MAU).
Oslo tramm

Oslo trammiliiklust korraldab ühisveondusettevõte Oslo Sporvognsdrift. Trammid sõidavad Oslos alates 1875. aastast. Käigus on 6 liini 99 peatusega. Rööbastee kogupikkus on 131,4 km. Oslo on ainuke linn Norras, kus töötab tramm. Kasutusel on Saksa DUEWAGi toodetud trammid SL-79 ja Itaalia Ansaldo STSi toodetud SL-95. 2009. aasta seisuga on käigus järgmised liinid: 11 (roheline): Majorstuen–Homansbyen–Grünerløkka-Torshov–Storo–Disen–(Kjelsås) 12 (lilla): Majorstuen – Frogner – Aker Brygge – Jernbanetorget – Grünerløkka – Torshov – Storo – Disen – Kjelsås 13 (roheline): Lilleaker–Skøyen–Nationaltheateret–Jernbanetorget–Grünerløkka–Torshov–Storo–Grefsen 17 (punane): Rikshospitalet – Ullevål – Stortorvet – Carl Berners plass – Sinsen – Grefsen 18 (kollane): Rikshospitalet – Ullevål – Stortorvet – Jernbanetorget – Oslo Hospital i Gamlebyen – Holtet – (Ljabru) 19 (kollane): Majorstuen – Briskeby – Nationaltheateret – Jernbanetorget – Oslo Hospital – Holtet – Ljabru Trammid sõidavad 10-minutiste intervallidega, õhtul ja puhkepäevadel 20-minutiste intervallidega. Kui samal teelõigul sõidab mitu trammiliini, väljuvad trammid 5-minutilise intervalliga. 2008. aastal tehti trammiga iga päev umbes 110 000 sõitu. Tulevikus on kavas jätta tööle vaid viis liini. http://www.trikken.no/ Liinikaart
Hornøya (Tusenøyane)

Hornøya on Norrale kuuluv saar Teravmägede saarestikus. Hornøya on Edgeøyast lõunas paiknevasse Tusenøyane saarestikku kuuluva Tribotnane saarterühma põhjapoolseim saar. Saare geograafilised koordinaadid on 77° 2′ N, 21° 52′ E.
Avinor

AS Avinor on riigile kuuluv ettevõte Norras, mis haldab tsiviillennujaamu. Avinor kuulub Norra kommunikatsiooni- ja transpordiministeeriumile. See loodi 1. jaanuaril 2003 Luftfartsverketi erastamise käigus. Avinorile kuulub 45 lennujaama Norras, neist 14 jagatakse Kuningliku Norra Õhujõududega (tuntud kui Luftforsvaret). Ettevõte vastutab õhuliikluse eest Norras. Lisaks 45 lennujaamale haldab Avinor Bodø, Stavangeri ja Oslo piirkonna juhtimiskeskust. Avinori tegevdirektor on Sverre Quale, kes on ametis 18. aprillist 2006, ja esimees on Inge K. Hansen. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Avinor seisuga 28.04.2009.
Rush (album)

Rush on Kanada hard rock'i ansambli Rush 1974. aastal ilmunud debüütalbum. "Finding My Way" – 5:05 "Need Some Love" – 2:18 "Take a Friend" – 4:24 "Here Again" – 7:37 "What You're Doing" – 4:22 "In the Mood" (Lee) – 3:33 "Before and After" – 5:34 "Working Man" – 7:11 Geddy Lee – laul ja bass Alex Lifeson – kitarrid ja laul John Rutsey – trummid ja laul
Tord Gustavsen

Tord Gustavsen (sündinud 5. oktoober 1970 Oslos) on norra džässpianist. Ta õppis konservatooriumis Trondheimis ja Oslo ülikoolis. Ta on teinud mitu rahvusvahelist kontserditurneed ning juhib omanimelist triot. Tord Gustavseni Trio on välja andnud 3 muusikaalbumit, neist viimane ilmus aprillis 2007. Ta on väga huvitatud psühholoogiast ning on kirjutanud pikka aega uurimistööd Helm Stierlini ja Anne-Lise Løvlie Schibbye psühholoogilise dialektilise teooria kohta. Changing Places (2003) The Ground (2004) Being There (2007) aire & angels (1999) aire & angels II (2002) First meeting (2000) Contemporary tradition (2002) Bessie Smith Revisited - Live in concert (2008) – Kristin Asbjørnseniga Port of call (2000) At first light (2001) Nightwatch (2003) The Essential + Live in Koln [DVD] (2005) SKRUK / Rim Banna Krybberom (2003) SKRUK / Torun Sævik / Cecilie Jørstad Sommerlandet (2004) SKRUK / Nymark Collective dype stille sterke milde (2006) Carl Petter Opsahl Indigo-dalen (2001) Funky Butt Whoopin (2001) Ulrich Drechsler Quartet Humans & Places (2006) Various Artists Sorgen og gleden (2008) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Tord Gustavsen seisuga 2.05.2009.
Råde vald

Råde vald on vald Norras Østfoldi maakonnas. Valla keskus on Karlshus. Neli suuremat asulat vallas on Karlshus, Saltnes, Missingmyr ja Slangsvold. 2019. aastani kuulus vald Østfoldi maakonda. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Mali jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Mali jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel Sedonoude Abouta Cheick Bathily Mamadi Berthe Moussa Coulibaly Drissa Diakite Soumaila Diakite Boucader Diallo Mamadou Diallo Abdoulaye Diawara Mintou Doucoure Mouhamed Fall Jimmy Kebe Boubacar Kone Tenema Ndiaye Rafan Sidibe Momo Sissoko Adama Tamboura Fousseni Tangara Abdou Traore Alain Claude Traore Dramane Traore Oumar Traore Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Vardø

Vardø (saami Várggát) on linn Norras Troms og Finnmargi maakonnas, Vardø valla keskus. Asub Vardøya saarel. Vardø on Norra idapoolseim linn. Vardø sai linnaõigused 1789. aastal. Vardøs peatuvad Hurtigruteni laevad. Vardø Svartnesi lennujaam asub mandril. Tettsteders befolkning og areal
Karlshus

Karlshus on asula Norras Vikeni maakonnas, Råde valla keskus. Pindala on 1,82 km², elanike arv 1952 (2008). Karlshus asub Mossi lennujaama lähedal. Asulat läbib Euroopa maantee E6. Asulas asub Råde raudteejaam. Area and population of urban settlements (US) 2000 - 2019. Statistika Keskbüroo, vaadatud 21.05.2020.
Apoptygma Berzerk

Apoptygma Berzerk on Norra bänd, mille 1989 asutasid Stephan Groth ja Jon Erik Martinsen. See teeb elektroonilist rokkmuusikat. Bändi nimel puudub selge tähendus. See on seotud kreekakeelse sõnaga ἀποφθέγγομαι (apophthengomai), mis tähendab lauset, mille keegi ilma abivahenditeta omaenese peast välja ütleb. Berserk on vanaskandinaavia sõjamees, kes on lahingumöllust ja sellega kaasnevast verepulmast joobunud. Niisiis võiks see nimi tähendada berserki manifesti. Bändi asutajaliige, liider ja solist Groth väidab ise, et see sõna on sõnaraamatust juhuslikult valitud. Vanakreeka sõna ἀπόφθεγμα (apoptygma) tähendab tuunika osa. Bändi asutajaliikmed Groth ja Martinsen kirjutasid mitu laulu. Nende seas oli "Ashes To Ashes", mille nad avaldasid 1991 bändi esimese singlina. Varsti pärast seda lahkus Martinsen bändist, sest bändi muusikaline suundumus tekitas temas ebamugavust. Groth on olnud bändi liige vahetpidamata alates selle asutamisest. Teised selle liikmed on küllalt tihti vahetunud. Geir Bratland kuulus bändi 14 aastat (1995–2009), Anders Odden 10 aastat (1992–1999 ja 2003–2006) ning Fredrik Brarud ja Audun Stengel 7 aastat (mõlemad 2002–2009), ülejäänud liikmed mitte üle 3 aasta. Paljudel bändi albumitel on peidetud pala, mida ülejäänud albumist eraldab mitu minutit vaikust. Ansambel on auhindu võitnud nii Saksamaal kui ka Skandinaavias. Apoptygma Berzerk on käinud kontserdireisidel Euroopas, Põhja-Ameerikas ja Iisraelis koos bändide VNV Nation, Beborn Beton ja Icon of Coil. Apoptygma Berzerk esines Eestis esimest korda 2007 Järvakandis Rabarockil. Stephan Groth (Grothesk) – vokaal, programmeerimine, kitarr, sämplimine Geir Bratland – süntesaator, 1995–2009 Fredrik Brarud – trummid, 2002–2009 Audun Stengel (Angel) – kitarr, 2002–2009 Anders Odden – kitarr, 1992–1999, 2002–2006 Ashes to Ashes (1991) The 2nd Manifesto (1992) Soli Deo Gloria (1993) 7 (1996) Welcome to Earth (2000) Harmonizer (2002) You and Me Against the World (2005) Rocket Science (2009) Exit Popularity Contest (2016) SDGXXV (2019) APBL98 (1999) APBL2000 (2001) Imagine There's No Lennon (2010) The Apopcalyptic Manifesto (1998) The Singles Collection (2003) Black E.P. (2006) Sonic Diary (2006) Ashes to Ashes (1991) Bitch (1993) Deep Red (1994) Non Stop Violence (1995) Paranoia (1998) Eclipse (1999) Kathy's Song (Come Lie Next to Me) (2000) Until the End of the World (2002) Suffer in Silence (2002) In This Together (2005) Shine On (2006) Love to Blame (2006) Cambodia (2006) Apollo (Live On Your TV) (2009) Green Queen (2010) Major Tom (2013) Deep Red 7" (2019) APBL2000 (2001) The Harmonizer DVD (2004) Imagine There's No Lennon (2010) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Apoptygma Berzerk seisuga 26. november 2012. Apoptygma Berzerk Ametlik koduleht Apoptygma Berzerk Facebook Apoptygma Berzerk Twitter
Skiptveti vald

Skiptveti vald on vald Norras Østfoldi maakonnas. Valla keskus on Meieribyen. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Kreeka jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Kreeka jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel Anastasios Agritis Georgios Amparis Georgios Fotakis Aristeidis Galanopoulos Kleopas Giannou Fanourios Goundoulakis Christos Karypidis Dimitrios Kontodimos Panagiotis Lagos Dimosthenis Manousakis Nikolaos Mitrou Evangelos Moras Konstantinos Nempegleras Dimítris Papadópoulos Dimitrios Salpingidis Miltiadis Sapanis Michail Sifakis Ieroklis Stoltidis Ioannis Taralidis Spyridon Vallas Loukas Vyntra Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Meieribyen

Meieribyen (ka Skiptvet) on asula Norras Vikeni maakonnas, Skiptveti valla keskus. 2017. aastal elas seal 1728 inimest. Asulast veidi ida pool asub Skiptveti kirik. Tettsteders befolkning og areal Tettsteders befolkning og areal
Lasse Kjus

Lasse Kjus (sündinud 14. jaanuaril 1971 Oslos) on Norra endine mäesuusataja. Olümpiavõitja ja kolmekordne maailmameister. Kjus on võitnud viis olümpiamedalit (ühe kuldmedali, kolm hõbedat ja ühe pronksi), 11 maailmameistrivõistluste medalit (kolm kulda ja kaheksa hõbedat) ja kaks maailma karikat. Kjus lõpetas oma eduka karjääri Åres MK-finaalis 17. märtsil 2006. 1994 Lillehammeris olümpiavõitja Alpi kahevõistluses 1998 Naganos hõbemedal kiirlaskumises hõbemedal Alpi kahevõistluses 2002 Salt Lake Citys hõbemedal kiirlaskumises pronksmedal suurslaalomis 1993 Moriokas maailmameister Alpi kahevõistluses 1996 Sierra Nevadas hõbemedal Alpi kahevõistluses 1997 Sestrieres hõbemedal slaalomis hõbemedal suurslaalomis hõbemedal kiirlaskumises 1999 Vailis maailmameister suurslaalomis maailmameister ülisuurslaalomis hõbemedal slaalomis hõbemedal kiirlaskumises hõbemedal Alpi kahevõistluses 2003 Sankt Moritzis hõbemedal Alpi kahevõistluses Üldkarikas 1. koht: 1996, 1999 3. koht: 2001 Suurslaalomi karikas 3. koht: 1996 Ülisuurslaalomi karikas 3. koht: 1996 Kiirlaskumise karikas 1. koht: 1999 Alpi kahevõistluse karikas 1. koht: 1994,1999,2001 2. koht: 1991, 1997, 2002, 2005 3. koht: 1995, 2004 Kjus on võitnud 18 MK-etapi (kiirlaskumises 10, Alpi kahevõistluses 4, ülisuurslaalomis 2, suurslaalomis 2). Lasse Kjus osales kokku 348 MK-etapil ja jõudis poodiumile 60 korral, millest 18 korda kõige kõrgemale astmele. 1999 Aftenposteni kuldmedal Lasse Kjusi koduleht Lasse Kjus FIS-i kodulehel (inglise) Lasse Kjus ROK-i kodulehel
1997. aasta Norra parlamendivalimised

1997. aasta Norra parlamendivalimised toimusid 15. septembril 1997. Need valimised andsid ootamatu tulemuse, mis aga veel kord kinnitasid vasak-parempoolsuse skaala aegumist. Sotsiaaldemokraadid kaotasid, kui tegelikult üpris vähe. 1993 olid nad saanud 36,9% nüüd aga 35%, kohti vastavalt 67 ja 65. Töölispartei oli endiselt suurim partei, ületades rohkem kui kaks korda suuruselt järgmist – Kristlikku Rahvaparteid. Töölispartei peaminister Thorbjørn Jagland astus aga tagasi, nagu oli lubanud teha, kui nad saavad vähem hääli kui eelmistel valimistel. 1997. aasta valimiste kõige suurem võitja oli Progressipartei, kes meelitas oma lubadustega valijad teistel parteidelt, seal hulgas ka Töölisparteilt. Progressipartei läks koguni mööda Høyrest, kellele 1997. aasta valimised "olid halvimad pärast 1884. aastat". Jaak Kangilaski. Norra, Tallinn: AS Koolibri, 2000 Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Norwegian parliamentary election, 1997 seisuga 3.05.2009.
Åmli vald

Åmli vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Åmli. Valla staatuse sai Omlidi kihelkond 1. jaanuaril 1838. Aastal 1876 eraldati Åmlist Myklandi vald ning 1908. aastal Gjøvdali ja Tovdali vald. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Arendali vald

Arendali vald on vald Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Arendal. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Vegårshei vald

Vegårshei vald on vald Norras Agderi maakonnas. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda. Vapp kinnitati 30. aprillil 1987. Sellel kujutatakse rebast, kes esindab kohalikku ürgset loodust ja rebasefarmi. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023