laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Luan Krasniqi

Luan Krasniqi (sündinud 10. mail 1971 Junikis Juniki vallas Kosovas) on Saksamaa endine poksija, päritolult Kosovo albaanlane. Ta elab Saksamaal aastast 1987. Krasniqi oli raskekaalus (kuni 91 kg) Saksamaa meister 1995. aastal. Krasniqi sai raskekaalus (kuni 91 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Félix Savónile (Kuuba). Krasniqi sai raskekaalus (kuni 91 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Félix Savónile (Kuuba). Krasniqi võitis raskekaalus (kuni 91 kg) 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Krasniqi poksis septembrist 1997 kuni novembrini 2008 elukutselisena. Ta pidas kokku 35 kohtumist, millest võitis 30 (neist 14 nokaudiga) ja kaotas 4 kohtumist (need kõik nokaudiga) ning viigistas 1 kohtumise. Saksamaa meistrivõistlused poksis 1990-2000. Tulemused inglise keeles 26. suveolümpiamängude poksivõistlus. Atlanta 1996. Tulemused inglise keeles 8. maailmameistrivõistlused poksis. Berliin 1995. Tulemused inglise keeles 31. Euroopa meistrivõistlused poksis. Vejle 1996. Tulemused inglise keeles Luan Krasniqi koduleht. Albaania ja saksa keeles Luan Krasniqi veebisaidil Olympedia (inglise) Luan Krasniqi veebisaidil BoxRec (inglise)
Ghana Jalgpalliliit

Ghana Jalgpalliliit on 1957. aastal asutatud Ghana organisatsioon, mis korraldab kohalikke jalgpallimeistrivõistlusi ja haldab Ghana jalgpallikoondist. Liidu president on Kwesi Nyantakyi. Liit on FIFA ja Aafrika Jalgpallikonföderatsiooni liige aastast 1958.
Kiud

Kiud on kergesti painduv peen niitjas moodustis või niisuguste moodustiste kogum. Kiud võivad olla looduslikud või valmistatud keemiliste protsesside tulemusena.. Kiud on paberi- ja tekstiilitööstuse peamine toormaterjal. Klaaskiudu kasutatakse valgusjuhtmena.  Pikemalt artiklis Looduslikud kiudained Looduslikke kiude saadakse loomadelt ja taimedelt. Neid kiude saab kedrata lõngaks ja sellest kududa kangast. Orgaaniliste (loomsete ja taimsete) kiudude kõrval leidub looduses ka anorgaanilisi kiude ehk mineraalkiude, nagu näiteks asbestkiud ja basaltkiud.  Pikemalt artiklis Keemilised kiudained Keemilised on kõik kiud, mida toodetakse tehislikult (kunstlikult) keemiliste ja tehniliste menetluste abil looduslikest või sünteetilistest polümeeridest (kõrgmolekulaarsetest ühenditest) ja ka anorgaanilistest ainetest. Looduslikest polümeeridest saadud kiudu nimetatakse tehiskiuks ja sünteetilistest polümeeridest toodetud kiudu sünteeskiuks. Tehiskiudu saadakse looduslikke polümeere (nt tselluloosi, kautšukit) keemiliselt muundades. Sünteeskiudu (nt akrüülkiud, nailon ehk kapron) saadakse, keemiliste sünteesimenetluste teel polümeeridest vm lähteainetest. Kokkupandud niitidest koosnevat lühikest (25–150 mm) sünteeskiudu nimetatakse staapelkiuks; seda kasutatakse lõnga ketramiseks ja lausmaterjali valmistamiseks. Kiudained Kiudoptika EKSS Sõnaveeb
Kirik & Teoloogia

Kirik & Teoloogia on veebis ilmuv populaarteaduslik kultuuriajakiri, mille eesmärk on toetada ja elavdada Eesti ühiskonnas teoloogilist mõttekultuuri. Ajakiri hakkas ilmuma 18. detsembril 2011. Uus number avaldatakse reedeti. Ajakiri kajastab teoloogilist mõttevahetust ja maailma teoloogi vaatepunktist ning arutleb selle üle, milline on ja peaks olema evangeeliumist lähtuv eluvaade ja -viis tänapäeva maailmas. Kirik & Teoloogiat annab välja MTÜ Ajakirja Kirik & Teoloogia Kolleegium. Juulis 2012 kuulusid toimetuskolleegiumi Anne Burghardt, Kerstin Kask, Annika Laats, Jaan Lahe, Kadri Lääs, Urmas Nõmmik, Johann-Christian Põder ja Thomas-Andreas Põder. Kirik & Teoloogia Uus kultuuriajakiri Kirik & Teoloogia. Eesti Kirik Online. 21.12.2011 15.01.2012 Ajakiri "Kirik ja teoloogia". Uut ajakirja tutvustavad teoloogid Johann-Christian Põder ja Thomas-Andreas Põder. Saatejuht Meelis Süld. Vikerraadio saade "Kirikuelu". Aasta koos Kirik & Teoloogiaga - ajakirja sünnipäev. Kirik & Teoloogia, nr 53/ 14.12.2012 Toomas Jürgenstein, Veebiajakiri metsiku teoloogia sõpradele. Sirp. 04.01.2013.
Ring (täpsustus)

Ring on geomeetriline kujund. Sõnal on ka muid tähendusi: Ring algebras Ring organisatsioonis Ring kui sümbol-kujund Poksiring Nimetust "ring" kasutab enda kohta Tartu Üliõpilaste Looduskaitsering. "Ring" (inglise keeles "The Ring"), Alfred Hitchcocki tummfilm "Ring" (jaapani keeles "Ringu"), Hideo Nakata lavastatud õudusfilm "Ring 2" (jaapani keeles "Ringu 2"), eelmise filmi järg, režissöör Hideo Nakata "Telefonihelin" (kasutatud ka pealkirja "Ring"; ingliskeelse pealkirjaga "The Ring") on režissöör Gore Verbinski ümbertöötus Jaapani filmist USA turu jaoks "Ring 2" (ingliskeelse pealkirjaga "The Ring Two") eelmise filmi järg, režissöör Hideo Nakata "Ring", lühimängufilm, režissöör Andrus Tuisk
Pärnassaare kalmistu

Pärnassaare kalmistu on kalmistu Rutikvere külas Järva vallas Järva maakonnas, endise haldusjaotuse järgi Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal. Kalmistu asus Põltsamaa kihelkonna serval vastu Järvamaad. Kaugus kihelkonnakeskusest ja selle kalmistust Põltsamaal oli arvatavasti üks põhjus, miks endise Pärnassaare talu peremees Hendrik Limberg rajas umbes 1880. aastate keskel oma talu maadele kalmistu. Kui ta 1888. aastal suri, oli ta ka esimene maetav uuel kalmistul. Kalmistule oli 1920. aastaks maetud 7 inimest. Pärast 1940. aastat toimis see sarnaselt Kütimäe kalmistuga samuti avaliku kalmistuna. Mõnda aega korrastas ja hooldas kalmistut palgalise kalmistuvahina naabrusest pärit Hele-Mall Mõttus, kes pani aluse tänaseni kõrgel tasemel olevale kalmistu heakorrale. Kalmistu lõunaossa rajati 1988. aastal kaev ja 1988–1990 matusekabel. Praeguseks on kalmistule maetud umbes 300 lahkunut. Tänapäeval hooldab kalmistut Järva vald. 1888 – Hendrik Limberg 1966 – Hele-Mall Mõttus (1926–1966) Kristjan Waldmann. Põltsamaa kihelkonna minewikust ja mälestusmärkest. Tartu 1926 Harald Rebane. Väikekalmistud Põltsamaal ja lähikonnas. [I osa] "Vooremaa", 14. september 1996 Harald Rebane. Väikekalmistutest Süda-Eestis. // Linnade haljastud ja nende kaitse. Tartu–Tallinn 2001. Lk 103 Taavi Pae. "Pärnasaare talu kalmistu". – Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Ründo Mülts. "Pärnassaare kalmistu". Kodu-uurimustöö. Käsikiri. Koigi 2007 Taavi Pae. Kalmistud. // Järvamaa 2. Koostajad Taavi Pae, Henn Sokk. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2009. Lk 466 Kadri Tael. Põltsamaa kalmistute pärand. VII osa. "Vali Uudised", 7. märts 2014. Lk 5 Robert Treufeldt. "Põltsamaa kalmistud Eesti kalmistutepärandis, 3. osa". "Vali Uudised", 4. aprill 2014. Lk 5 Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 43 Pärandkultuuri objekt: "Pärnasaare surnuaed" (325:KAV:001) Eesti looduse infosüsteemis
Tõnis Rätsep

Tõnis Rätsep (sündinud 30. juunil 1947) on eesti näitleja. Ta lõpetas 1965. aastal Rakvere 1. Keskkooli, õppis kuni 1968. aastani Tallinna Polütehnilises Instituudis energeetikat ja lõpetas 1972. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (5. lend). Aastatel 1972–1975 ja 1978–1995 oli ta Eesti Draamateatri näitleja, 1975–1981 Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõud, 1995–2004 Eesti Humanitaarinstituudi õppejõud. Alates 1995. aastast on ta Vanalinna Hariduskolleegiumi gümnaasiumi õpetaja ning 2000. aastast EELK Usuteaduse Instituudi õppejõud. Ta kuulub Isamaa Erakonda. Ta oli üks 40 kirjale allakirjutanutest. Ta mängis Eesti Televisiooni lavastuslikus lastesarjas "Mõmmi ja aabits" (1977–1978) Mõmmi isa. 1971 "Don Juan Tallinnas" (mängu- ja muusikafilm) – Don Antonio 1971 "Lõppematu päev" (telemängufilm) 1972 "Mees ja naine" (telemängufilm) – filmirežissöör 1975 "Aeg maha!" [telemängufilm) – Toomas 1998 "Mõmmi ja aabits. 20 aastat hiljem" (teleseriaal) – Karuisa 2011 "Monoloogid 3D" (dokumentaalfilm) – helilooja Ta kuulus koos Lembit Ulfsaki ja Juhan Viidinguga ansamblisse Amor Trio. Esinenud Viru Varietee kavades. Kirjutanud koos Juhan Viidinguga näidendi „Olevused” (1980), koostanud ja lavastanud rühmatööna „Lavakavu” (I 1982, II 1984) ja kava „Kallis õhtu” (I 1992, II 2014). Milne’i ja Saluri "Karupoeg Puhh" (1973, mängis Puhhi) Alegria, Viidingu ja Rätsepa "Niagaara" (1977, koos Juhan Viidinguga, ka esitaja) "Naarden ta mul vastu tulli" (1985 ja 1990, koostaja ja esitaja) Becketti "Oodates Godot’d" (1986, rühmatöö, mängis Vladimirit) Viidingu ja Rätsepa "Öötöö" (1987 Kirjanike Majas, koos Juhan Viidinguga, ka esitaja) Kempinski "Duett ühele" (1988, rühmatöö, ka osatäitja) Becketti "Õnnelikud päevad" (1989, rühmatöö) ja Mis? Kus? (1990, rühmatöö, ka osatäitja) Raudsepa "Põrunud aru õnnistus" (1995 Theatrumis) 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk 2006 Riigivapi IV klassi teenetemärk 2006 Karl Adra nimeline auhind Eesti Teatriliit. Vaadatud 17.09.2020. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Fernanda Vasconcellos

Fernanda de Vasconcellos Galvez (sündinud 14. septembril 1984 São Paulos) on Brasiilia näitleja.
Cynthia Falabella

Cynthia Lima Falabella (sündinud 19. jaanuaril 1972 Belo Horizontes) on Brasiilia näitleja.
Pajusi mõisa kalmistu

Pajusi mõisa kalmistu on kalmistu endises Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Pajusi külas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas. Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 1,35 km kaugusele põhjakirdesse. Kalmistu keskosas paikneb matusekabel, mis on 1993. aastal korrastatud. Kabeli peafassaadil on Wahlide raidvapp. Pajusi mõisa omanikud Wahlid rajasid oma kalmistu umbes 1826. aasta keskel, sest sama aasta esimesel poolel maeti veel Põltsamaa saksa kalmistule, aga teisel poolel juba uuele mõisakalmistule. Kalmistu toimis mõisakalmistuna, kuid oli ka sama suguvõsast, aga teistest Wahlide mõisatest (Adavere, Lustivere ja Tapiku mõisast) maetuid. Samal künkal asub tõenäoliselt ka kesk- ja uusaegne külakalmistu. Kalmistule on teadaolevalt maetud 45 lahkunut, viimati maeti 1996. aastal sinna Tallinna Aleksander Nevski kalmistult ümber Edgar von Wahl. Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013. Leht 77 Kristjan Valdma. Põltsamaa kihelkonna minewikust ja mälestusmärkest. Tartu 1926 Harald Rebane. Väikekalmistud Põltsamaal ja lähikonnas [II osa]. Vooremaa, 14. september 1996 Harald Rebane. Väikekalmistutest Süda-Eestis. // Linnade haljastud ja nende kaitse. Tartu–Tallinn 2001. Lk 104–106 Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013 Kadri Tael. Põltsamaa kalmistute pärand. III osa. Vali Uudised, 7. veebruar 2014. Lk 6 Robert Treufeldt. "Põltsamaa kalmistud Eesti kalmistute pärandis, 2. osa". Vali Uudised nr 25, 28. märts 2014. Lk 5 Rutt Tänav. Perekond von Wahli kalmistu Pajusi-Pisisaare tee ääres. Põltsamaa valla leht nr 4, märts 2018. Lk 7 Pajusi mõisa kalmistu ja Wahlide kabel kultuurimälestiste riiklikus registris Muinsuskaitseameti fotokogu. Pajusi mõisa kalmistu kabel Veljo Ranniku kogus Pärandkultuuri objekt: "Küla kalmistu" (573:KER:002) Eesti looduse infosüsteemis Pajusi mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
You're Not Alone (Birgit Õigemeele laul)

"You're Not Alone" on Birgit Õigemeele singel. Laul anti välja 2011. aasta detsembris ning see osales "Eesti laul 2012" konkursil. Muusika ja sõnad on loole kirjutanud Mihkel Mattisen. Loo on produtseerinud Mihkel Mattisen ja Timo Vendt Sonicmedia stuudios 2001. aasta detsembris.
You're Not Alone

You Are Not Alone on ameerika laulja Mavis Staples'i 2010. aasta album You're Not Alone on ansamblite OK Go ja Bonerama 2008. aasta koos välja antud EP You're Not Alone on Roy Buchanani 1978. aasta album "You Are Not Alone" on laulja Michael Jacksoni laul "You're Not Alone" on ansambli BWO 2009. aasta laul, 2009 "You're Not Alone" on bändi Chicago 1988. aasta laul "You're Not Alone" on bändi Embrace 2000. aasta laul "You're Not Alone" on bändi The Enemy 2007. aasta laul "You Are Not Alone" on ansambli Modern Talkingu 1999. aasta laul "You're Not Alone" on ansambli Olive 1996. aasta laul, mida on kaverdanud ka ATB "You're Not Alone" on laulja Tinchy Stryderi 2009. aasta laul "You're Not Alone" on Joe and Jake'i laul 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel "You Are Not Alone" on ansambli Eagles'i laul albumilt Long Road Out of Eden "You're Not Alone" on laulja Meredith Andrews laul albumilt The Invitation "You're Not Alone" on bändi Saosin laul albumilt Saosin "You're Not Alone" on Shaye laul "You're Not Alone" on Birgit Õigemeele laul You Are Not Alone on 1978. aasta Taani film Evangelion: 1.0 You Are (Not) Alone on 2007. aasta Jaapani anime
LMFAO

LMFAO on 2006. aastal Los Angeleses loodud electropop-duett. Ansambli moodustavad Redfoo (Stefan Kendal Gordy, sündinud 1975) ja tema vennapoeg Sky Blu (Skyler Husten Gordy, sündinud 1986). Raadio 2 aastahiti valimisel 2011. aastal said bändi lood "Sexy and I Know It" ja "Party Rock Anthem" vastavalt 4. ja 10. koha. "Party Rock Anthem" oli üks 2011. aasta suurema läbimüügiga singleid maailmas ning see kuulub YouTube'i populaarsemate videote hulka. Septembris 2012 teatasid ansambli liikmed, et teevad määramatuks ajaks pausi. "Party Rock" (2009) "Sorry for Party Rocking" (2011)
Herbert Aamisepp

Herbert-Friedrich Aamisepp (18. juuli 1903 Karilepa, Kloostri vald, Harjumaa – 22. mai 1942 Solikamsk) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1934). Herbert Aamisepp oli talupidaja poeg. Ta õppis Paldiski ühisreaalgümnaasiumis, lõpetas 1929 k. ü. õ. täieliku keskkooli kursuse ja Sõjakooli rahuaegse jalaväe kursuse, õppis 1931–1932 ja 1938–1939 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, oli Korporatsiooni Rotalia liige. 27. augustil 1929 ülendati ta kadetist nooremleitnandiks, asus teenima 1. Jalaväerügementi, hiljem 1. Soomusrongirügemendis. 19. veebruaril 1934 ülendati leitnandiks, 1. detsembril 1934 viidi üle Sõjavägede Varustusvalitsusse. 1926. aastal, Sõjakoolis õppides, kaotas ta kaaslase poolt raketipüstoliga ettevaatamata ümberkäimise läbi parema silma. 1936. aastal adopteeris ta oma õe 1923. aastal sündinud tütre Aino, 1940 abiellus Hilja-Astra Lett'iga. Ta arreteeriti NKVD poolt 27. veebruaril 1941 ja suri eeluurimisel või hukati. Julius Aamisepp oli tema onupoeg. https://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=ERA.495.1.1:30 "Andmed - Nimed". www.ra.ee. Vaadatud 23. juulil 2023. "Eesti Sõjamuuseum - kindral Laidoneri Muuseum. Eesti ohvitserid 1918-1940". prosopos.esm.ee. Vaadatud 5. aprillil 2024.
Talveöö

"Talveöö" on ansambli Karavan poolt tuntuks lauldud laul, millele on viisi kirjutanud Agu Tammeorg ja sõnad Ott Arder. Laul on pärit nende albumilt "Ansambel "Karavan"". "Talveöö" on Getter Jaani jõulualbumi "Jõuluvalgus" esiksingel ning samanimelise kontserditurnee tunnuslugu. Omal ajal Karavani poolt tuntuks lauldud jõululaul on saanud Sven Lõhmuse käe all uue kuue. Laulus teevad kaasa ka Karl Madis ja Koit Toome. “Talveöö” uusversiooni esitati 18.–26. detsembril 2011 Eesti kirikutes toimunud jõuluturneel, kus esinesid Getter Jaani, Koit Toome, Karl Madis ja tütarlaste vokaalansambel “Bel Fiore”. Laulu esitati ka Eesti Televisiooni saates "Terevisioon". Getter Jaani, Koit Toome ja Karl Madise ühine jõulusingel “Talveöö” moonwalk.ee Välja otsitud 21. detsember 2011
Henn Aavola

Henn Aavola (kuni 1937. aastani Leo Adler; 20. november 1909 Kooraste vald, Võrumaa – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant, 1936). Oli talupidaja Koorastes Ilumäe talus. Ta teenis Kaitseliidu Võrumaa malevas, oli Kaitseliidu Kooraste kompanii pealik. 24. veebruaril 1938 autasustati teda Kotkaristi kuldristiga. Oli aktiivne liige paljudes kohalikes seltsides: Kaagjärve karskustoimkonna üks asutajaid ja juhatuse liige, Kaagjärve lugemisringi juhatuse liige, Kooraste vabatahtliku tuletõrjeühingu juhatuse liige ja Isamaaliidu Kooraste osakonna juhatuse liige. Pärast Eesti taasokupeerimist elas ta illegaalselt. Arreteeriti 19. veebruaril 1953, oli vangistuses Komi ANSV Intalagis. Vabastati 16. augustil 1955. Kotkaristi kuldrist, 1938 Raudristi II klass "Lõuna-Eesti tegelaste biograafiad", Toimetanud A. Leetmaa ja J. Andreller, Kirjastus "SÕNA" Pärnus, 1938 Ohvitseride andmekogu
Jaan Adel

Jaan Adel (5. november 1903 Võrumaa – 11. aprill 1965 Vetlanda, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (kapten). Ta teenis 1. Soomusrongirügemendis ja 2. Suurtükiväegrupis. Ohvitseride andmekogu
Eksklaav

Eksklaav on territoorium, mis kuulub poliitilisele üksusele, kuid millel ei ole sellega maaühendust (saari ei loeta eksklaavideks), ja mida ümbritsevad teised poliitilised üksused. Enklaav Dubki (Venemaa eksklaav, mis piirneb Eesti territooriumiga) Medvežje-Sankovo
Meka metroo

Meka metroo on metroo Saudi Araabias Mekas. Metroo avati 13. novembril 2010. See on Saudi Araabia esimene metroo. Metroo töötab ainult hadži ajal. Metrool on üks liin ja 9 jaama. Kogupikkus on 18,1 kilomeetrit.
Liblikas (Kivirähk)

"Liblikas" on Andrus Kiviräha 1999. aastal ilmunud fantaasiaromaan Estonia teatri algusaegadest. "Liblika" minategelane ehk jutustaja on näitleja August Michelson (Mihkelsoo), peategelane näitleja ja tantsija Erika Tetzky. Kiviräha jutustuses on Erika Estonia teatri hing, liblikas tähistab metafoorina nii Erika Tetzkyt kui ka Estonia teatrit. Teatri poeesiale, fantaasiale ja vabadusele vastandub hall koer, kes Kiviräha sõnul "sümboliseerib surma ja reaalsuseprintsiipi", eluproosat selle kirjanduslikus tähenduses. "Seega on Kivirähk reaktsiooniline romantik," kirjutab "Liblika" kohta kirjanik ja kriitik Mihkel Mutt. "Tema mälestusveste, ühtaegu travestialik ja groteskne, teisalt vanamoodsalt, häbelikult ja sümpaatselt humanistikke väärtustusi meelde tuletav, on õnnestunud teos, kus valitseb aine ja esituse haruldane kooskõla, nagu oleks see värvilaik tõepoolest ühekorraga tekkinud." "Tegu on puhta – rõhutan: puhta –, vaimustava blufiga, haarava raamatuga, mis ehk ei asenda teatriajalugu, aga ületab, ülendab selle," arvustas raamatut poetess Doris Kareva. Vaatamata positiivsele vastuvõtule on "Liblikas" hiljem jäänud Kiviräha eestlust dekonstrueerivate romaanide "Rehepapp" ja "Mees, kes teadis ussisõnu" varju. Romaan on ilmunud kirjastuselt Tuum kahes trükis (1999 ja 2007). 2013. aasta esietendus Estonia teatris romaani alusel loodud samanimeline ooper. Jüri Pino "Liblikas. Kivirähkiga pik(nik)utamas" Postimees, 19. juuni 1999 Mihkel Mutt "Väikeste fossiilide lend" Sirp, 21. mai 1999 Doris Kareva "Luiskamise kaunist kunstist" Sirp, 21. mai 1999 Udo Uibo "Nagu näkineitsi higi" Eesti Ekspress (1999) 1. juuli, lk B13 Ene Veiper "Liblikalend" Elukiri (1999) oktoober, lk 58 Kalev Kesküla "Kivirähk kirjandussillana" Looming 7/1999, lk 1104–1106 Toomas Haug "Paradise Lost Eesti moodi" (1999) – Rmt: Toomas Haug "Troojamäe tõotus" Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2004, lk 311–318 Toomas Haug "Eesti proosa 1999: väike teejuht" (2000) – Rmt: Toomas Haug "Troojamäe tõotus" Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2004, lk 364–396 Mihkel Mutt "Väikeste fossiilide lend" Sirp, 21. mai 1999 Doris Kareva "Luiskamise kaunist kunstist" Sirp, 21. mai 1999 Jüri Pino "Liblikas. Kivirähkiga pik(nik)utamas" Postimees, 19. juuni 1999 Lea Tormis "Liblikas lendab ajalukku" EPL Tiit Hennoste "Andrus Kivirähk"
Valentinipäev (täpsustus)

"Valentinipäev" ("Valentine"), 2001. aastal valminud õudusfilm, režissöör Jamie Blanks "Valentinipäev" ("Valentine's Day"), 2010. aastal valminud romantiline komöödia, režissöör Garry Marshall
Mats Laarmann

Mats Laarmann (ka Mats Laarman; 8. veebruar 1873 Kaarli – 13. detsember 1964 Abja) oli Eesti vallakooliõpetaja, põllumees ja poliitik, II, III ja IV Riigikogu liige. Laarmann sündis Halliste kihelkonnas, Kaarli koolimajas (kus tema isa ja vanaisa olid kooliõpetajad). Ta õppis Araku koolis ja aastatel 1883–1887 Halliste kihelkonnakoolis. Sai aastal 1893 Pärnus kihelkonnakooliõpetaja kutse. Ta töötas 1889–1910 Kaarli vallakoolis õpetajana. Loobus aastal 1910 venestava koolipoliitika survel kooliõpetaja kutsest ja hakkas põllumeheks. Ta oli Sauga vallas 1910–1922 Ullaste mõisa rentnik ja aastast 1930 Kaarli vallas taluomanik. 1914–1917 võttis ta osa Esimesest maailmasõjast. 1923–1932 kuulus ta Põllumeestekogude esindajana II, III ja IV Riigikogusse. II Riigikogus kuulus ta hariduskomisjoni. Laarmann oli Kaarli karskusseltsi Säde asutajaid, Viljandi ja Halliste Põllumeeste Seltsi ja Pärnu maavolikogu liige. Aastal 1941 arreteeriti ta NKVD poolt, viibis asumisel Krasnojarski krais Tšelnokovos. Vabanes asumiselt 12. veebruaril 1958. Tagasi kodumaal olles töötas Rimmus arveametnikuna. Ta kogus rahvapärimusi (peamiselt Halliste kohamuistendeid) ja uuris selle kogumise ajalugu (Jakob Hurda kaastööliste elu ja tegevust). Ta avaldas artikleid Olevikus, Postimehes ja Kajas. Mats Laarmann maeti Halliste kalmistule. Tema poolvend Otto Laarmann võttis suurtükiväeohvitserina osa Vabadussõjast. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. jaanuar 2012. Vaadatud 21. detsembril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Eesti kooli biograafiline leksikon. Tallinn 1998 Eesti II Riigikogu. Tallinn, 1924 http://www.nlib.ee/html/expo/p90/p1/liikmed_2rk.html http://www.nlib.ee/html/expo/p90/p1/liikmed_3rk.html http://www.nlib.ee/html/expo/p90/p1/liikmed_4rk.html Mats Laarmann Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Linux (tuum)

Linux on vabavaraline Unixi-laadne operatsioonisüsteemi tuum, mille arendust alustas Linus Torvalds aastal 1991, ja mida on edasi arendanud ülemaailmne programmeerijate kogukond. Linux kuulub GNU General Public License'i alla ja seega on selle lähtekood vabalt saadaval. Seda tuuma tuntakse põhiliselt Linuxi operatsioonisüsteemi keskse osana. Tarkvaradistributsioone, milles on see tuum kasutusel, nimetatakse Linuxi distributsioonideks. Algselt kirjutati see Intel 80386 protsessorile, kuid nüüdseks on see porditud paljudele arvutiplatvormidele. Linux on kirjutatud peaaegu täielikult C-keeles (kasutatud on ka mõningaid GNU C laiendusi), välja arvatud mõned osad assemblerkeeles (GNU as AT&T süntaksis). 2022. aastast saati lubati nende kõrval kasutada ka Rusti keelt. Linuxil on terviktuum (monoliit), mis tähendab, et näiteks seadmete juhtprogramme ehk draivereid käitatakse tuuma mäluväljas. Linuxi tuuma saab laadida arvuti mällu osade kaupa, neid osi nimetatakse laaditavateks tuumamooduliteks.: 338  Linux toetab samaaegset mitme protsessori kasutamist. Linux on tervikuna avaldatud GNU Üldise Avaliku Litsentsi versiooni 2.0 all, kuid sisaldab teisigi sobiva litsentsi all avaldatud faile. Enamik veebisaite ja kõik 500 maailma kiireimat superarvutit kasutavad mingit sorti Linuxi operatsioonisüsteemi. Vaughan-Nichols, Steven J. "Linux kernel 6.1: Rusty release could be a game-changer". The Register (inglise). Vaadatud 11. mail 2024. "Appendix A: The Tanenbaum-Torvalds Debate". Open Sources: Voices from the Open Source Revolution. O'Reilly. 1999. ISBN 1-56592-582-3. Vaadatud 22. novembril 2006. Love, Robert (2010). Linux kernel development (3rd ed.). Upper Saddle River, NJ: Addison-Wesley. ISBN 978-0-672-32946-3. OCLC 268788260. Torvalds, Linus. "Release Notes for Linux v0.12". The Linux Kernel Archives. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. august 2007. Vaadatud 21. veebruaril 2007. "COPYING - kernel/git/stable/linux.git - Linux kernel stable tree". git.kernel.org. Vaadatud 11. mail 2024. "Usage Statistics and Market Share of Operating Systems for Websites, March 2020". w3techs.com. Vaadatud 17. märtsil 2020. "Usage Statistics and Market Share of Unix for Websites, March 2020". w3techs.com. Vaadatud 17. märtsil 2020. "TOP500 Supercomputer Sites: Operating system Family / Linux". Top500.org. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. november 2012. Vaadatud 5. oktoobril 2019. Ametlik koduleht www.linux.ee Kuutõrvaja viki: Linuxi tuum