laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kilian

Püha Kilian (ka Killena, Cillíne; u 640 Mullagh, Iirimaa – u 689 Würzburg) oli iiri piiskop ja misjonär, keda on nimetatud Tüüringi ja Ida-Frangimaa apostliks; tegutses ja suri märtrisurma koos pühade Colomani ja Totnaniga. Tema mälestuspäev on katoliku kirikus ja evangeelses kirikus 8. juulil. Püha Kiliani austatakse eriti Würzburgi piirkonnas ja Iirimaal. Püha Kiliani elust ja tema ning tema kaaskannatajate tegudest jutustab umbes 840. aastast pärit kannatuslugu (passio), mis pole aga detailides kuigi usaldusväärne, näiteks Kiliani reisi Rooma peetakse hilisemaks juurdekirjutuseks. Siiski on teada, et Kilian oli juba Iirimaal piiskop ja oma vaid mõned aastad kestnud misjonitegevuse jooksul Würzburgis ristis seal valitseva hertsogi perekonna. Passio nimetab hertsogit ja tema suguvõsa paganlikeks, sest nad sattusid vastuollu kanoonilise õigusega: kui piiskop nõudis, et hertsog Gozbert saadaks ära oma naise, sest too oli olnud tema venna naine, lasi hertsog piiskopil ja tema kahel kaaslasel pead maha lüüa. Würzburgi esimene piiskop Burghard (Burchard) I lasi 8. juulil 752 üles kaevata pühaku säilmed ja 788. aastal viidi need Karl Suure juuresolekul Würzburgi Lunastaja katedraali (tänapäeval Würzburgi Neumünsteris). Kultus, mida toetasid Karolingide valitsejad, kestab tänaseni, eriti Mainfrankenis (Würzburgis ja Schweinfurtis), kuid see juurdus ka Würzburgi Saksimaal (Paderbornis). 9. sajandil tekkis sekundaarne kultus Iirimaal (8. juuli on pühaku säilmete Würzburgi viimise päev). Püha Kiliani kujutatakse pühapiltidel tavaliselt piiskopirõivastuses ja piiskopisauaga ning martüüriumiriista mõõgaga. Püha Kiliani skulptuur üle Maini viival sillal Würzburgis Püha Kilian Heilbronni kiriku vitraažil Püha Kilian Heilbronni kiriku lõunaportaalil Kilian ja kaaskannatajad. Matthäus Schiestl, 1907 St. Kilian. - Catholic Encyclopedia St. Kilian. - Encyclopedia Britannica Kilian. - Deutsche Biographie Kilian von Würzburg. - Ökumenisches Heiligenlexikon St. Kilian. - Catholic Encyclopedia Kilian von Würzburg. - Ökumenisches Heiligenlexikon Kilian. - Stadlers Vollständiges Heiligenlexikon
Lembit Siniorg

Lembit Siniorg (kuni 8. märtsini 1940 Lembit Steinberg; 7. aprill 1925 – detsember 1943) oli Eesti NSV komsomoliaktivist. Elas lapsepõlves Põlva valla Eoste külas. Ta oli 1940. aastal Põlva valla esimene komnoor, seejärel Linnamäe valla komsomoliorganisatsiooni juht. 1941 kuulus hävituspataljoni, 1942 Punaarmees, 1943 saabus partisanina Eestisse, tabati Eostes ja hukati Tartus. Tema auks olid nimetatud Partisan Lembitu kolhoos Põlva külanõukogus ja Põlva Keskkooli pioneerimalev. Kastani tänav Põlvas kandis kuni 1991. aastani Lembit Sinioru nime. 1967. aastal paigaldati Eoste külla Kärsa–Eoste tee äärde Lembit Sinioru mälestuskivi, raidkirjaga "Siin katkes partisan Lembit Sinioru võitlustee Suures Isamaasõjas 2. septembril 1943.a." 2022. aastal leidis Riigikantselei juurde moodustatud monumentide töörühm, et tegemist on punamonumendiga, mis tuleb avalikust ruumist eemaldada. Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem FOTIS. Lembit Siniorg (1940) Geni.com Lembit Siniorg/Steinberg Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem FOTIS. Lembit Siniorg (1940) O.Haug. Kasvatame revolutsiooniliste traditsioonide najal. Nõukogude Õpetaja, 11.november 1967 EKI kohanimeandmebaas Eoste ja Valgesoo küla arengukava aastani 2022 Vaiko Raudsepp. Lembit Sinioru mälestuskivi. Täheke, 2/1975 Riigikantselei. Monumentide töörühma kokkuvõte
Valge klaarõun

"Valge klaar" suunab siia. Apple'i partnerettevõtte kohta vaata artiklit Valge Klaar. Karastusjoogi kohta vaata artiklit Valge klaar (jook). Valge klaarõun (saksa keeles weißer Klarapfel) ehk valge klaar on aed-õunapuu sort. Parem varajasem laua- ja kaubaõun. Vili on kollakas-valge, veinihapu maitsega. Sageli muutub klaariks, millest on tuletatud ka sordi nimi. Puu on juba noorelt viljakas.
Suislepp

Suislepp on aed-õunapuu sort. Pärineb Suislepa mõisa aiast. Saanud alguse arvatavalt juba 18. sajandil. Suislepp on Eestis aretatud ja laialt levinud õunasort, tema viljaliha on punaka värvusega, peeneterane, mahlane, väga lõhnav ja maitsev. Maitsepoolest kuulub paremate õunasortide rühma. Esineb arvukalt teisendeid - mõned suislepad on üsna valged, teised jälle pea üleni punased Puu on külmakindel, hea kasvuga ja kannab ka vanemas eas hästi. Õunad valmivad septembris ja säilivad kuni novembri kuuni.
Edward Hallett Carr

Edward Hallett Carr (28. juuni 1892 – 5. november 1982) oli Suurbritannia ajaloolane. Carr sündis Londonis. 1916–1936 töötas ta diplomaadina, viibides muuhulgas ka Riias. Samal ajal tegeles ta ka ajalooga, kirjutades suure hulga teoseid Vene revolutsioonist ja [8bolševikud|bolševike]] valitsemisest. Teise maailmasõja ajal pandi ta juhtima komisjoni, mis pidi uurima rahvusluse olemust. Komisjoni töö tulemuseks oli tõdemus, et rahvuslus on niivõrd keerukas asi, et selle üldolemust on võimatu leida. Carr on tuntud ajaloolise empirismi vastasena, ta uskus, et ajaloolane jõuab tõeni mitte võimalikult suure hulga allikatega töötades, vaid iseennast täiustades ning ajaloo üle analüütilis-filosoofiliselt mõeldes. Ta uskus ka, et ajaloos on oma loogika ning et põhimõtteliselt on olemas progress. Need põhimõtted esitas ta 1961. aastal oma kuulsas teoses "What is History", mis on siiani jäänud üheks loetuimaks ja tunnustatumaks ajalooteaduse ülevaateraamatuks. Carri vaadetele oponeeris Geoffrey Rudolph Elton oma raamatuga "The Practice of History", mis tähtsustas just empirismi osa. Dostoevsky (1821-1881): a New Biography, New York: Houghton Mifflin, 1931. The Romantic Exiles: a Nineteenth Century Portrait Gallery, London: Victor Gollancz, 1933. Karl Marx: a Study in Fanaticism, London: Dent, 1934. Michael Bakunin, London: Macmillan, 1937. The Twenty Years Crisis, 1919-1939: an Introduction to the Study of International Relations, London: Macmillan, 1939, revideeritud väljaanne, 1946. Conditions of Peace, London: Macmillan, 1942. Nationalism and After, London: Macmillan, 1945. A History of Soviet Russia, 14 köidet, London: Macmillan, 1950-1978. What is History?, 1961, R.W. Daviese poolt revideeritud väljaanne , Harmondsworth: Penguin, 1986. The Russian Revolution: From Lenin to Stalin (1917-1929), London: Macmillan, 1979. From Napoleon to Stalin and Other Essays, New York: St. Martin's Press, 1980. The Twilight of the Comintern, 1930-1935, London: Macmillan, 1982.
Martsipan (õunasort)

Martsipan (Malus domestica `Martsipan`) on aed-õunapuu sort. See sort on keskmise suurusega (90-100g) punapõseline õun. Liha suhkru-magus, ilma vürtsita aga väga maitsev. Rohekas-kollase koorega õun, päikese poolt küljest karmiin-punane, mille pinnal on üksikud tumedamad jooned. Puu on külmakindel. Koristus- ja tarbimisküpseks saab õun augusti lõpus või septembri alguses, kuid säilib vaid paar nädalat. Vili on seest magus, iseloomuliku martsipani maitsega, mahlakas, kooniline, peaaegu ilma vürtsita ja väga maitsev. Viljaliha on tihe. Õun valmib augusti lõpus või septembri alguses ja säilib umbes kaks nädalat. Valminult muutub vili kohati klaasjaks. Puu on suurekasvuline,talvekindel, ümara võraga ja vajab viljakat mulda. Oksad on tugevad ja jäigad ning kasvavad pigem ülespoole.Puu haigus kindlus on keskmine, ebasoodsal suvel võib tabada kärntõbi. Lõikamisega peaks üritama võra laiemaks ja hõredamaks ajada. Niimoodi saavad õunad rohkem päikest ja on maitsvamad. Saagikus on keskmine. Igal aastal on oodata saaki. Arvatakse, et martsipan pärineb Lääne-Euroopast. Kasvukoht peaks olema päikseline või nõrgalt varjuline ja vett läbilaskev.Puu on tundlik liigniiskuse suhtes. Õunast saab teha mahlast õunakooki. "Eesti õunte edetabel". Postimees. 20. oktoober 2016. "Martsipan - Õun - Malus domestica Borkh. Sordivaramu.ee". sordivaramu.emu.ee. Vaadatud 5. aprillil 2023. "martsipan". www.calmia.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. aprill 2023. Vaadatud 5. aprillil 2023. "martsipan". www.calmia.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. aprill 2023. Vaadatud 19. aprillil 2023. "Martsipan". Veski Puukool. Vaadatud 19. aprillil 2023.
Valge Klaar

Valge Klaar OÜ oli 2011. aastal Eesti kapitalil asutatud Apple'i volitatud partner, kes tegeleb Apple'i müügi, hoolduse ja koolitustega. Ettevõtte esindussalong avati 2012. aasta veebruaris Tallinna kesklinnas Tartu mnt 50a. Salongis töötavad lisaks müügikonsultantidele sertifitseeritud tehnikud ja koolitajad; see on üks suuremaid Apple'i hoolduskeskusi Baltikumis. Salong pälvis 2016. aastal Apple’i kõige kõrgema teeninduskvaliteedi tunnustuse (nimetuse Premium Service Provider), tunnustust jagati Eestis esmakordselt. 7. veebruaril 2019 avati teine esindussalong Mustamäe tee 3a WOHO kvartali Pipedrive'i majas. 1. mail 2020 ühinesid Valge Klaar OÜ ja IM Arvutid AS. Uue ettevõtte nimeks sai iDeal Group AS. 31. oktoobril 2023 suleti Mustamäe tee 3a aadressil asuv esindus ning alates novembrist on Tallinna kesklinnas Tartu 50a asuvas Valges Klaaris ka ärikliendiosakond. https://www.inforegister.ee/12036536-VALGE-KLAAR-OU https://digi.geenius.ee/rubriik/apple/valge-klaar-ja-ideal-uhinevad-mida-tahendab-see-kliendi-jaoks/ https://www.aripaev.ee/uudised/2017/07/25/kuidas-heiti-kenderi-asutatud-valge-klaar-liikus-margus-linnamaele https://sirp.ee/online-uudised/eestikeelse-ettevottenime-voistluse-voitsid-puupagana-ou-valge-klaar-soltumatu-tantsu-lava-ja-ou-tulotungal/
LÕIM projekt

LÕIM projekt ehk Lõimitud teenused koolist väljalangemise ennetamiseks Võru maakonnas on laiapõhjaline koosloomeprojekt, mille tulemusena rakendatakse Võru maakonnas uusi valdkondade üleseid lahendusi õpilaste koolist väljalangemise riski varajaseks märkamiseks ning õpilaste toetamiseks. Projekti tegevused põhinevad valdkondlikel uuringutel ja innovatiivsetele teenuslahendustel. Õpilastega töötavad spetsialistide koostööd toetatakse erialaste koolituste ning toetavate tugitegevustega. Projekt on rahastatud Euroopa Majanduspiirkonna ning Norra finantsmehhanismi toel läbi Riigi Tugiteenuste Keskuse. Projekti info: https://vorumaa.ee/arendus/projektid/loimitud-teenused-koolist-valjalangemise-ennetamiseks-voru-maakonnas/
Säfstaholm

Säfstaholm on aed-õunapuu sort. See õuna sort kuulub paremate suvisortide rühma, on keskmise suurusega, pisut kandiline, peenikese läikiva rohekas-kollase koorega, mis üleni kaetud karmiin-punaste joontega. Puuduseks võib pidada, et mõnel aastal küpsevad viljad kergesti üle, muutudes siis jahuseks ja lõhenedevad. Puu on külmakindel ja terve. Hakkab vara kandma ja kannab rikkalikult.
Astrahani valge

'Astrahani valge' (Malus domestica Borkh) (nimetatakse ka White Astrahan, Valge Astrahan, Weisser Astracan, Belõi Astrahan, White Astrachan) on aed-õunapuu suvisort. Aretatud Venemaal. Selle vili on keskmise suurusega, mis valmib augustis. Õun on ilusa kujuga ja hea maitsega. Päikese poolt küljest küps-punane. Kooretäpid nähtavad rohelisel või roosal foonil. Viljaliha on valge, koore alt sageli punakas, õrn, mahlane, veinhapu maitsega. Puu on vastupidav, varaviljakas ja viljarikas. Talve- ja põuakindlus suur, niisketel rasketel muldadel nakatub kärntõppe.
Los Caprichos

"Los Caprichos" (eesti keeles "Kapriisid") on sari kaheksakümnest akvatinta tehnikas graafikateosest. Seeria lõi Francisco Goya aastatel 1797–1798 ja avaldas albumina 1799. aastal. Seeria on väga ühiskonnakriitiline ja seetõttu eemaldati müügilt kohe pärast avaldamist. Ainult tänu Hispaania kuninga Carlos IV käsule pääses Goya inkvisitsiooni käest. Sina, kes enam ei suuda Sa ei lipsa minema Uinunud mõistus sünnitab koletisi
Dina Boluarte

Dina Ercilia Boluarte Zegarra (sündinud 31. mail 1962 Chalhuancas) on Peruu jurist ja poliitik, kes on alates 7. detsembrist 2022 Peruu president. Ta vannutati ametisse pärast president Pedro Castillo ebaõnnestunud riigipöördekatset. Ta on esimene naine, kes on saanud Peruu presidendiks. "Peru's President Pedro Castillo replaced by Dina Boluarte after impeachment". BBC News (Briti inglise). 8. detsember 2022. Vaadatud 8. detsembril 2022. "Peruu Kongress valis uue presidendi peale Castillo riigipöördekatset". err.ee. ERR. 8. detsember 2022, 06:12. Vaadatud 8. detsembril 2022.
Chlorencoelia

Chlorencoelia on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond. Chlorencoelia indica Chlorencoelia torta Chlorencoelia versiformis – oliivkõrv Chlorencoelia andmebaasis eElurikkus.
Platygloeales

Platygloeales on selts kandseeni. Sellesse seltsi kuulub kaks sugukond: Eocronartiaceae ja Platygloeaceae.
Eocronartiaceae

Eocronartiaceae on sugukond kandseeni. Sugukond kuuluvad perekonnad Eocronartium, Herpobasidium, Jola, Platycarpa ja Ptechetelium.
Eocronartium

Eocronartium on perekond kandseeni. Eocronartium muscicola – samblaniidik
Geoffrey Rudolph Elton

Sir Geoffrey Rudolph Elton (sünninimega Gottfried Rudolf Ehrenberg; 17. august 1921 – 3. detsember 1994) oli saksa päritolu Suurbritannia ajaloolane. Elton uuris põhiliselt Tudorite ajastu Inglismaa ajalugu, saades tuntuks eriti konservatiivsete vaadete poolest. Ta toetas Leopold von Ranke printsiipe, olles üks uusrankelaste väljapaistvamaid esindajaid. Vastusena Edward Hallett Carri ajaloolist empiritsismi vastustavale teosele "What is history?" kirjutas ta seda kaitsva ning rõhutava raamatu "The Practice of History". Mõlemad teosed on jäänud ühtedeks ajalooteaduse sagedamini loetud analüüsideks.
Toponüümiline perekonnanimi

Toponüümiline perekonnanimi on perekonnanimi, mis on tuletatud kohanime järgi.
Van der Woude

Van der Woude on Hollandi toponüümiline perekonnanimi. Nimi viitab, et selle esimesed kandjad pärinesid paigast nimega "Het Woud" või "De Woud(e)" ehk Metsast. Adriaan van der Woude (1930–2017), Hollandi füüsik Elizabeth van der Woude (1657–1694), Hollandi kirjanik John Vander Woude, Ameerika poliitik Marc van der Woude (born 1960), Hollandi jurist René van der Wouden (born 1972), Hollandi elektroonilise muusika looja Willem van der Woude (1876–1974), Hollandi matemaatik Van der Woude sündroom on kognitiivne häire. 5916 van der Woude on asteroid.
Marc van der Woude

Marc van der Woude (sündinud 1960 Gorredijkis) on Hollandi jurist. 1983. aastal sai õigusteaduse bakalaureusekraadi Groningeni Ülikoolist. 1983–1984 õppis Euroopa Kolledžis. 1984–1986 oli assistent Euroopa Kolledžis. 1986–1987 tegutses Leideni Ülikoolis. 1987–1989 oli Euroopa Ühenduste Komisjoni konkurentsi preadirektoraadi raportöör. 1989–1992 oli õigusnõunik Euroopa Ühenduste Kohtus. 1992–1993 oli Euroopa Ühenduste Komisjoni konkurentsi peadirektoraadi poliitika koordinaator. 1993–1995 oli teenistuja Euroopa Ühenduste Komisjoni õigusteenistuses. 1995. aastast Brüsseli advokatuuri liige. 2000. aastat Rotterdami Erasmuses Ülikooli professor. 13. septembrist 2010 on ta Euroopa Liidu Üldkohtu kohtunik. 20. septembrist 2016 kuni 26. septembrini 2019 oli kohtu asepresident. 27. septembrist 2019 on Üldkohtu president.
Sávvas Papasávvas

Sávvas S. Papasávvas (Σάββας Σ. Παπασάββας; sündinud 25. aprillil 1969 Nikosias) on Küprose jurist. 1991. aastal lõpetas ta Ateena Riikliku ja Kapodistriase Ülikooli õigusteaduse magistrikraadiga võrdsustatud diplomiga (ptychío). Kraadiõppe läbis Papasávvas Université de Paris IIs (Pariisi II ülikool) ja sai 1992. aastal litsentsiaadidiplomi avalikus õiguses. 1995. aastal sai ta Université d’Aix-Marseille III-st (Aix-Marseilleʼ III ülikool) doktorikraadi õigusteaduses. 1993. aastal võeti vastu Küprose advokatuuri. Saanud ka Nikosia advokatuuri liikmeks, töötas S. S. Papasávvas advokaadina kuni üldkohtu liikmeks nimetamiseni 2004. aastal. Papasávvas oli aastatel 1997–2002 ka Küprose ülikoolis lektor ja 2002–2004 riigiõiguse õppejõud. Papasávvas nimetati üldkohtu kohtunikuks 12. mail 2004. Ta oli kaks ametiaega järjest (15. septembrist 2010 kuni 25. septembrini 2016) koja president. Kaaskohtunikud valisid ta 27. septembril 2019 üldkohtu asepresidendiks.
Õigus olla mittekättesaadav

Õigus olla mittekättesaadav on töötaja õigusaktiga kaitstud voli loobuda töövälisel ajal, sh puhkuse kasutamisel, tööülesannete täitmisest ning hoiduda tööga seotud elektroonilisest suhtlusest, nagu telefonikõnedele, e-kirjadele või mistahes muudele sõnumitele vastamisest. Erinevate digitaalsete töövahendite kasutamine lihtsustab kaugtöövõimaluste rakendamist, kuid loob samas olukorra, kus töötaja on järjepidevalt tööandjale ja teistele töötajatele hõlpsasti kättesaadav. See tekitab konflikti töötaja tegeliku vaba aja kasutamise võimalusega, mis omakorda kahjustab pikas perspektiivis töötaja töövõimet ja ka töötervishoidu ning -ohutust. Õigus olla mittekättesaadav on läbipõlemise vältimiseks ja tööelu tasakaalu edendamiseks sätestatud näiteks Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Slovakkia ja Kreeka seadustes. Sõltumata seadusest, on paljud suurkorporatsioonid otsustanud õigust iseseisvalt töökorralduses rakendada. Autotootja Volkswagen oli üks esimesi tööandjaid Saksamaal, kes otsustas kehtestada õiguse olla mittekättesaadav. Nimelt võtsid nad juba 2011. aastal vastu digitaalsete seadmete kasutamise korra, mis kohaldus kõikidele töötajatele, sõltumata asjaolust, kas nad on kaugtöötajad või mitte. Eeskirja kohaselt võisid juhid ja kõrgemad tehnilised eksperdid kasutada nutiseadmeid igal ajal, samal ajal kui muude töötajate ligipääs tööandja serverile oli keelatud alates 18.15 kuni 7.00. Töötajaid said kasutada küll tööandja poolt antud nutiseadmeid, kuid neil puudus ligipääs tööalasele postkastile, sõnumitele või videokõnedele. Kord võimaldas teha erakorraliste projektide korral erandeid, kuid seda üksnes töönõukogu nõusolekul (nt töötaja osaleb rahvusvahelises projektis, millesse on kaasatud erinevates ajavööndites paiknevad töötajaid). ""Õigus olla mittekättesaadav – töötajate uus õigus?", 27.04.2022, advokaadibüroo Eversheds Sutherland Ots&Co". Originaali arhiivikoopia seisuga 8.01.2023. Vaadatud 8.12.2022. "Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile õiguse kohta mitte olla kättesaadav (2019/2181(INL))"
Tardliudik

Tardliudik (Ascocoryne) on seltsi Phacidiales kuuluv seente perekond. Ascocoryne albida Ascocoryne cylichnium – violett-tardliudik Ascocoryne sarcoides – lilla tardliudik Ascocoryne solitaria Tardliudik andmebaasis eElurikkus.
Sültliudik

Sültliudik (Ascotremella) on seltsi Phacidiales kuuluv seente perekond. Ascotremella faginea – lilla sültliudik Sültliudik andmebaasis eElurikkus.
Bisporell

Bisporell (Bisporella) on seltsi Phacidiales kuuluv seente perekond. Bisporella confluens Bisporella citrina – kollane bisporell Bisporella fuscocincta Bisporella lactea Bisporella pallescens Bisporella resinicola Bisporella scolochloae Bisporella subpallida Bisporella sulfurina Bisporella andmebaasis eElurikkus
Rohetiksik

Rohetiksik (Chlorociboria) on seltsi Phacidiales kuuluv seente perekond. Chlorociboria aeruginascens – väike rohetiksik Chlorociboria aeruginosa Chlorociboria albohymenia Chlorociboria argentinensis Chlorociboria awakinoana Chlorociboria campbellensis Chlorociboria clavula Chlorociboria colubrosa Chlorociboria duriligna Chlorociboria halonata Chlorociboria macrospora Chlorociboria omnivirens Chlorociboria pardalota Chlorociboria poutoensis Chlorociboria procera Chlorociboria spathulata Chlorociboria spiralis Rohetiksik andmebaasis eElurikkus
Okkanublu

Okkanublu (Heyderia) on seltsi Phacidiales kuuluv seente perekond. Heyderia abietis – kuuse-okkanublu Heyderia agariciphila Heyderia americana Heyderia cucullata – männi-okkanublu Heyderia pusilla Heyderia sclerotiorum Okkanublu andmebaasis eElurikkus
Ionomidotis

Ionomidotis on seltsi Phacidiales kuuluv seente perekond. Ionomidotis fulvotingens Ionomidotis irregularis – kurd-pigikubi Ionomidotis andmebaasis eElurikkus
Muri oru raudtee

Murtalbahn (Muri oru raudtee) on 760 mm kitsarööpmeline raudtee, mis asub põhiliselt Austrias Steiermargi liidumaal. Liin kulgeb piki Muri jõe orgu Unzmarkti turulinnast Murau kaudu Tamswegi, mis asub veidi üle Steiermargi piiri Salzburgi liidumaal. Raudteed haldab Steiermärkische Landesbahnen (Steiermargi liidumaale kuuluv raudtee-ettevõte) ja kogupikkusega 76,1 km on see Austria pikkuselt neljas kitsarööpmeline raudtee. Unzmarkti ja Mauterndorfi vaheline raudteeliin avati 1894. aasta oktoobris. 1973. aasta märtsis peatati avalik reisiliiklus Tamswegi ja Mauterndorfi vahelisel lõigul. Seda lõiku haldab täna muuseumiraudteena Taurachbahni nime all Club 760. Marsruudil liiguvad endiselt spetsiaalsed aururongid ja amatöörvedurireisid. 9. juulil 2021 sõitis mootorvagun VT 32 mahakukkunud puu tõttu rööbastelt välja, üks vagun vajus külili |Muri. Seitseteist inimest, peamiselt koolilapsed, sai vigastada. Viit diisel-elektrilist mootorvagunit, mis võeti kasutusele 1981. aastal, kasutatakse liinil iga kahe tunni järel teenindamiseks. Suvekuudel opereerib Steiermärkische Landesbahnen nädalavahetustel auruvedu Murau, kus asub peatöökoda, ja Tamswegi vahel. Kaubarongid sõidavad raudteel siiani, ronge veavad 1966. aastal ehitatud diiselvedurid VL 14 ja 15. Peamised veetavad kaubad on puidu- ja naftatankerid. Steiermärkische Landesbahnen investeeris raudteesse ja taristu hoitakse standardrööpmeliste põhiliinide tasemel. Raudteehuvilistele on kogu marsruudil head pildistamiskohad, eriti Madlingi ja Tamswegi vahelises orus. Frojach Katschtali jaamas asuvas vedurikuuris hoiab Club 760 muuseumi.
Auksis

'Auksis' (Malus domestica Borkh) on aed-õunapuu sügis-talisort mis on aretatud Leedus 20 sajandi keskel. Õunad tuleb puust korjata septembris ja panna järelküpsema, alates oktoobrist saavad nad oma õige maitse. Heas hoiukohas säiluvad nad märtsini. Õunad on laiümarad, pika viljavarrega. Põhivärvuselt on need helekollased ja põhivärvust katab vähemalt pooles ulatuses karmiinpuna. Kui aga suvi on olnud soe, siis punane kattevärvus võib levida üle terve õuna. Viljaliha on üsna tihe, mahlane ja magushapu. Õunapuud hakkavad juba varakult vilju kandma ja annavad rohkelt saaki. Puude võra on laiümar ja mitte ülemäära kõrge. Sort on külma- ja haiguskindel. "Auksis". Calmia istikuteäri. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2022. Vaadatud 8. detsembril 2022. "Õun Auksis". Eesti Maaülikooli Sordivaramu.
Atractiellomycetes

Atractiellomycetes on klass kandseeni. Atractiellales
Phleogenaceae

Phleogenaceae on sugukond kandseeni. Phleogena
Phleogena

Phleogena on perekond kandseeni. Phleogena faginea – puidunui Phleogena andmebaasis eElurikkus
Pisiheinik

Pisiheinik (Rugosomyces) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Rugosomyces carneus – roosa pisiheinik Rugosomyces chrysenteron – kuld-pisiheinik Rugosomyces ionides – lilla pisiheinik Rugosomyces obscurissimus Rugosomyces onychinus – purpur-pisiheinik Rugosomyces persicolor – põõsas-pisiheinik Pisiheinik andmebaasis eElurikkus
Pärnu tuviõun

'Pärnu tuviõun' (Treboux Sämling; Trebuu; Lambanina) on õunapuu sügissort, mis on aretatud Eestis. Selle õunasordi aretas 1880. aastate paiku Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi prantsuse keele õpetaja Jules Treboux. Algpuu kasvas Pärnus Aia tänav 21, mis hävis 1939/40 aasta karmil talvel. Õunad valmivad septembris ja säilivad detsembrini. Õun on otsast teravnev, läikiv (tundub katsudes rasvane), valkjaskollane. Kui õun saab rohkelt päikest, siis õunale tekib õrna roosakas jume. Õun on keskmise suurusega 80...100 g. Viljaliha on tihe, kollakasvalge, hõrgu maitsega ja mahlane. Ilusa välimuse ja suurepärase maitse tõttu on see hinnatud lauaõun. Tuntud ka 'Lambanina' ja 'Trebuu' nime all. Kasvukoha suhtes taim ei ole väga nõudlik. Puu on tugevakasvuline ja laiuva võraga. Vilja hakkab kandma varakult, kuid on talveõrn ja vastuvõtlik viljapuu-tüvepõletikule ning viljapuu-tüvevähile. Viljad on vastuvõtlikud ka kärntõvele. "Õun · Pärnu tuviõun". sordivaramu.emu.ee. "Pärnu tuviõun". www.calmia.ee/. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2022. Vaadatud 8. detsembril 2022.
Ebakukeseen

Ebakukeseen (Cantharellopsis) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Cantharellopsis albidum – valkjas ebakukeseen Cantharellopsis prescotii Ebakukeseen andmebaasis eElurikkus
Kantarellik

Kantarellik (Cantharellula) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Cantharellula umbonata – kühmkantarellik Kantarellik andmebaasis eElurikkus