laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vasko Simoniti

Vasko Simoniti (sündinud 23. märtsil 1951 Ljubljanas) on Sloveenia ajaloolane ja poliitik, erakonna Sloveenia Demokraatliku Partei liige. Ta oli aastatel 2004–2008 Sloveenia kultuuriminister. Ta sai 13. märtsil 2020 uuesti Sloveenia kultuuriministriks ja oli selles ametis kuni 1. juunini 2022. Ta lõpetas 1988. aastal Ljubljana ülikooli filosoofiateaduskonna ajaloolasena, aastal 1989 kaitses ta samas doktorikraadi. Ta asus ülikoolis õpetama Kagu-Euroopa varajase moodsa perioodi ajalugu. Ajaloolasena pühendus ta peamiselt Sloveenia maade ajaloole varases uusaja perioodil, eriti Sloveenia maade ja Ottomani impeeriumi suhetele. Ta on kirjutanud ka ajalooteaduste metoodika ja epistemoloogia probleemidest. 2000. aasta Sloveenia parlamendivalimistel kandideeris ta, kuid edutult. 3. detsembrist 2004 kuni 21. novembrini 2008 oli ta Sloveenia kultuuriminister Janez Janša esimeses valitsuses. 13. märtsist 2020 kuni 1. juunini 2022 oli ta Sloveenia kultuuriminister Janez Janša kolmandas valitsuses. Ta on abielus teleajakirjanik Alenka Zor Simonitiga. Tema isa oli sloveenia helilooja ja dirigent Rado Simoniti (1941–1981), vend on diplomaat Iztok Simoniti.
Kukeseene kuulamise kunst

"Kukeseene kuulamise kunst: läänemeresoome elutunnet otsimas" on eesti kirjaniku ja semiootiku Valdur Mikita 2017 ilmunud raamat. Raamatu tutvustus: Läänemeresoome elutunne on otsekui kauge ja salapärane saar tänapäeva maailmas, omamoodi vastupanuliikumine kõigele sellele, mille poole nügib inimest kaasaegne elu. On üks suur küsimus, millele otsime vastust: kas sellel saarel on varjul minevik või hoopis tulevik? Kas eestlased on veel hingelt läänemeresoomlased? Läänemeresoome elutunnet kehastab oivaliselt kukeseen. Kukeseen on üks neid salapäraseid seeni, mida ei ole siiani õnnestunud kultiveerida. Ta kasvab üksnes vabas looduses. See isepäine seen on keeldunud metsast välja tulemast, kuigi enam kui sada aastat on püütud talle selgeks teha, et elu põllul on palju parem kui elu metsas. Mõnda natuuri lihtsalt ei õnnestu tsiviliseerida, putkesta palju tahad.
Välgi metsad

Välgi metsad on eesti kirjaniku ja semiootiku Valdur Mikita kirjastus, mis avaldab tema enda raamatuid. "Lingvistiline mets: tsibihärblase paradigma. Teadvuse kiirendi" Valdur Mikita. 2013 "Lindvistika ehk metsa see lingvistika" Valdur Mikita. 2015 "Metsik lingvistika: sosinaid kartulikummardajate külast" Valdur Mikita. 2016 "Kukeseene kuulamise kunst" Valdur Mikita. 2017 "Eesti looduse kannatuste aastad. Manifest Eesti metsale, kirja pandud iseenda jaoks 2018. aasta suvel ja sügisel, aga kardetavasti sai see natuke liiga sünge" Valdur Mikita. 2018 "Mikita keeleaabits. Põliskeele omailm" Valdur Mikita. 2019
Berestetško

Berestetško (ukraina Берестечко, poola Beresteczko) on linn Ukrainas Volõõnia oblastis Gorohhivi rajoonis. Berestetško asub Stõri jõe vasakul kaldal, Lutskist umbes 46 km lõunaedelas. Berestetškot on esmamainitud 1445. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1547. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Berestetško elanikest ukrainlasi 97,32% ja venelasi 1,88%. Берестечко Точка-на-Карте Національний склад міст Datatowel.in.ua
Kiviloo piiskopilinnus

Kiviloo piiskopilinnus (saksa keeles Fegefeur, Fegwevr) asub Harjumaal, Raasiku vallas Jõelähtme jõe ääres. Linnus rajati pärast seda, kui seni Jägala jõe ääres Kaunissaares olnud Tallinna piiskopi residents viidi 1413. aastal Jõelähtme jõe äärde Kiviloole. Kiviloo piiskopilinnust - Fegefeuer (puhastustuli) on esmamainitud 1474 Kiviloo lossina, mil piiskop oli Simon von der Borch. See oli L-kujuline väikelinnus, mille 50×85 ruutmeetri suurune maa-ala oli vallikraaviga piiratud. Sellel paiknes kahekorruseline paekivist linnus, mille kirdenurgas kõrgus ümar suurtükitorn ja kogu lõunakülje võttis enda alla saal. Nende vahele jäi muid ruume, võlvitud mantelkorsten-köök teiste hulgas. Liivi sõjas ründasid Vene väed 12. septembril 1560 Kiviloo linnust, mida kaitses 11 sakslast. Linnus vallutati ja põletati maha. Sestpeale on ta varemetes. Praegu on linnus koos Kiviloo mõisahoonega eravalduses. Ilmar Arens: Schloss und Amt Fegefeuer (estnisch "Kiviloo") : 1558-1570, teavik Kiviloo piiskopilinnus E-kataloogis ESTER Kiviloo piiskopilinnus kultuurimälestiste riiklikus registris
Leede

Leede võib tähendada: veest väljaulatuv liivaseljandik ranna lähedal; leetseljak toitainevaene valkjashall mullakiht ning sellise mullaga maa
Nugade peal

Nugade peal on 2019. aasta Ameerika müsteeriumifilm, mille kirjutaja ja režissöör on Rian Johnson ning produtsendid Johnson ja Ram Bergman. Nüüdisaegne mõrvamüsteerium jälgib kuidas perekonna kokkusaamine läheb allamäge. Pärast majahärra surma hakkab kaptendetektiiv seda mõrva uurima. Filmis on esindatud näitlejad: Daniel Craig, Chris Evans, Ana de Armas, Jamie Lee Curtis, Michael Shannon, Don Johnson, Toni Collette, Lakeith Stanfield, Katherine Langford, Jaeden Martell ja Christopher Plummer. Film esilinastus 2019. aasta 7. septembril Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil ja Lionsgate avaldas selle Ameerika Ühendriikides kinodesse 27. novembril 2019. Film pälvis kõrge tunnustuse, eriti selle stsenaariumi, lavastamise ja näitlemise eest. See film teenis kogu maailmas 312 miljonit dollarit 40 miljoni dollari suuruse eelarvega. 77. Kuldgloobuse galal sai film kolm nominatsiooni muusikali või komöödia kategoorias: parim film, parim meesnäitleja Craig'i eest ja parima naisnäitleja de Armas'i eest. See pälvis ka parima originaalse stsenaariumi nominatsioonid 73. Briti Akadeemia filmiauhindadel ja 92. Oscarite galal. Ameerika Filmiinstituut ja riiklik kogu valisid selle ka USA 2019. aasta kümne parima filmi hulka. Lionsgate teatas 2020. aasta veebruaris, et kaalutakse filmile järge. Hipes, Patrick; Hipes, Patrick (6. veebruar 2020). "'Knives Out' Sequel Officially A Go As Lionsgate Hints At Franchise". Deadline Hollywood.
2009. aasta pretendentide matš males

2009. aasta male maailmameistrivõistluste tiitlipretendentide matš (inglise keeles Challenger’s Match 2009 of the World Chess Championship) oli males 2009. aastal FIDE egiidi all peetud maailmameistrivõistluste tiitlipretendentide matš. 16.–28. veebruaril 2009 Sofias peetud pretendentide matš (kavandatud 8-partiilisena) 2006. aastal MM-tiitlimatši Vladimir Kramnikule kaotanud ja seetõttu 2007. aastal Méxicos peetud MM-turniirile mittepääsenud 33-aastase bulgaarlase Veselin Topalovi ja 2007. aastal maailma karikaturniiri võitnud 34-aastase Ameerika Ühendriikide maletaja Gata Kamsky vahel lõppes tulemusega 4½:2½ Topalovi kasuks. Topalov sai õiguse kohtuda aprillis 2010 Sofias alanud tiitlimatšis valitseva maailmameistri Viswanathan Anandiga. Matsi auhinnafondi moodustas 250 000 USA dollarit, mis jagati võrdselt pretendentide vahel. Topalovi–Kramsky matš mängiti Rahvuslikus Kultuuripalees. Matši kohtunikena tegutsesid rahvusvahelised arbiitrid Ignatius Leong (Singapur) ja Ašot Vardapetjan (Armeenia). Matši järelevalvet teostas rahvusvaheline arbiiter Hal Bond (Kanada). Matši organiseerimiskomitee esimeheks oli Bulgaaria peaminister Sergej Stanišev. Mängiti ajakontrolliga kaks tundi 40 käigule, seejärel üks tund järgmisele 20 käigule, mille järel anti 15 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta alates 61. käigust. 2005. aasta FIDE MM-turniir 2006. aasta MM-tiitlimatš males 2007. aasta MM-turniir males 2008. aasta MM-tiitlimatš males 2010. aasta MM-tiitlimatš males Matši koduleht Open Letters From Bill Goichberg, Susan Polgar and Gata Kamsky. chessdom.com, 8. november 2008 Bulgaria ready to host the match Kamsky – Topalov (update and official letter). chessdom.com, 11. november 2008 Kamsky agrees to play with Topalov in Sofia. chessdom.com, 18. november 2008 Kamsky–Topalov 2009. chessdom.com, 24. november 2008
2007. aasta MM-turniir males

2007. aasta male maailmameistrivõistluste turniir (inglise keeles World Chess Championship Tournament 2007) oli 2007. aastal Méxicos peetud male MM-võistluste kaheringiline ringsüsteemis mängitav turniir. Turniiri võitis ja uueks maailmameistriks tuli Indiat esindav 37-aastane suurmeister Viswanathan Anand, kes edestas punktiga Venemaa maletajat Vladimir Kramnikut ja Iisraeli maletajat Boris Gelfandit. 2007. aasta MM-turniir peeti 13.–29. septembril 2007 Méxicos. Osavõtjaid oli kaheksa. Turniir kuulus 21. kategooriasse. Peakohtunikuna tegutses rahvusvaheline arbiiter Antonio Bento Brasiiliast. Mängiti kaks ringi ringsüsteemis (kokku 14 vooru), ajakontrolliga kaks tundi 40 käigule, seejärel üks tund järgmisele 20 käigule, mille järel anti 15 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta. Reglement määratles, et kui osavõtjad kogusid võrdse arvu punkte, siis sai määravaks omavaheliste kohtumiste seis, kui see osutus viigliseks, siis sai määravaks suurem võitude arv, kui ka see oli võrdne, siis sai määravaks parem Bergeri koefitsient. Kui ka see oli võrdne, siis otsustas lisapartiide tulemus. ¹) Esialgsete kavade kohaselt pidi 2005. aasta FIDE MM-turniiri võitnud Veselin Topalov samuti kvalifitseeruma 2007. aasta MM-turniirile, kuid 2006. aastal MM-tiitlimatši eel sõlmitud lepingu kohaselt matši kaotaja ei pääsenud 2007. aasta MM-turniirile. Küll aga anti Topalovile kompensatsiooniks võimalus mängida 2009. aastal pretendentide matš õigusele kohtuda maailmameistriga ¹) Kramnikul oli Gelfandiga võrreldes parem Bergeri koefitsient 2006. aasta MM-tiitlimatš males 2007. aasta pretendentide turniir 2008. aasta MM-tiitlimatš males 2009. aasta pretendentide matš males World Chess Championship Mexico 2007. chess-results.com
Kostopil

Kostopil (ukraina Костопіль, poola Kostopol) on linn Ukrainas Rivne oblastis, Kostopili rajooni halduskeskus. Kostopil asub Rivnest umbes 33 km põhjakirdes. Kostopil sai linnaõigused 1783. aastal. Aastatel 1920–1939 oli Kostopil Poola koosseisus. Kostopil sai linnaõigused 1. jaanuaril 1923. 1939. aasta septembris hõivas linna Punaarmee ja mõni aeg hiljem annekteeriti linn Ukraina NSV osana Nõukogude Liidu koosseisu. Saksa okupatsioon kestis linnas 1. juulist 1941 kuni 14. jaanuarini 1944. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kostopili elanikest ukrainlasi 96,21%, venelasi 2,76%, valgevenelasi 0,41%, poolakaid 0,37% ja sakslasi 0,04%. Місто Костопіль Рівненської області Державна наукова архiтектурно-будiвельна бiблiотека iмені В.Г. Заболотного Kostopol Dworzec Online Національний склад міст Datatowel.in.ua
Eduard Dubov

Eduard Lvovitš Dubov (vene keeles Эдуард Львович Дубов; 27. aprill 1938 – 27. aprill 2019 Moskva) oli vene malekohtunik, rahvusvaheline arbiiter. Matemaatiku haridusega Dubov sai Nõukogude Liidus tuntuks reitingute süsteemi väljatöötajana males. Tegutses ka malekohtunikuna ja malefunktsionäärina. Dubov oli Moskva Maleföderatsiooni esimees. Paljudel malevõistlustel oli ta peakohtunik (viimaseid suuremaid turniire oli 2011. aastal Venemaa meistrivõistluste superfinaal). Tema lapselaps Daniil Dubov on malesuurmeister. 2008 – FIDE auliige Эдуард Дубов. ruchess.ru
Vladimir Dvorkovitš

Vladimir Jakovlevitš Dvorkovitš (vene keeles Владимир Яковлевич Дворкович; 30. detsember 1937 Taganrog – 29. juuni 2005 Moskva) oli Venemaa malekohtunik, rahvusvaheline arbiiter. Dvorkovitš lõpetas 1960. aastal Taganrogi Pedagoogilise Instituudi füüsika-matemaatikateaduskonna. Sai tuntuks maletegelasena. Aastatel 1982–1984 oli ta NSV Liidu Maleföderatsiooni vastutav sekretär. Ta on kuulunud maailmameister Garri Kasparovi treenerimeeskonda. Tegutses peakohtunikuna paljudel malevõistlustel. Esines raadiojaama Ehho Moskvõ eetris maleeksperdina. Taganrogis peetakse 2006. aastast Vladimir Dvorkovitši mälestusturniiri. Tema poeg Arkadi Dvorkovitš on Venemaa riigi- ja maletegelane, FIDE president 2018. aastast.
Jänespüks Jojo

"Jänespüks Jojo" on 2019. aasta Ameerika Ühendriikide komöödia-draamafilm, mille stsenarist ja režissöör on Taika Waititi. Film põhineb Christine Leunensi raamatul "Vangistatud taevas". Roman Griffin Davis kujutab nimitegelast, Hitleri noorteorganisatsiooni liiget Johannes Jojo Betzlerit, kes saab teada, et tema ema (Scarlett Johansson) peidab nende pööningul juudi tüdrukut (Thomasin McKenzie). Selle tagajärjel peab ta kahtlema oma uskumustes, tegeldes samal ajal oma kujutletava sõbra, Adolf Hitleri (Taika Waititi) väljamõeldud versiooniga, kellel on koomiline seisukoht kogu sõjast. Filmis mängivad veel Rebel Wilson, Stephen Merchant, Alfie Allen ja Sam Rockwell. Roman Griffin Davis – Jojo, noor saksa poiss, kes kuulub Hitlerjugendisse Thomasin McKenzie – Elsa, juudi tüdruk, keda Rosie oma kodus peidab Taika Waititi – Adolf, Jojo kujuteldav sõber Adolf Hitleri järgi Rebel Wilson – Fräulein Rahmina, Hitlerjugendi noortelaagri jõhker instruktor Stephen Merchant – Deertz, Gestapo agent Alfie Allen – Finkelina, kapten Klenzendorfi parem käsi Sam Rockwell – kapten Klenzendorf, sõjaväeohvitser, kes juhib Hitlerjugendi noortelaagrit Scarlett Johansson – Rosie, Jojo ema, kes on salaja natsismivastane Archie Yates – Yorki, Jojo parim sõber ja Hitlerjugendi liige "Jojo Rabbit (2019)". Rotten Tomatoes. Fandango. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.01.2019. Vaadatud 10.04.2019. "The Jojo Rabbit Trailer Stars Taika Waititi As a Dancing Hitler". vulture.com. New York City: New York Media. Vaadatud 21.09.2019. "Why 'Jojo Rabbit' takes aim at Nazis and Hitler in Taika Waititi's 'anti-hate' satire". Los Angeles Times (Ameerika inglise). Los Angeles, California: Tronc. 9. september 2019. Originaali arhiivikoopia seisuga 20.09.2019. Vaadatud 21.09.2019. Pelletier, Lee (6. august 2019). ""Caging Skies" Author Talks WWII, Hitler Youth and Upcoming Film "Jojo Rabbit" – BookTrib Christine Leunens Caging Skies Jojo Rabbit". BookTrib (Ameerika inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 7.08.2019. Vaadatud 21.09.2019.
Eesti looduse kannatuste aastad

"Eesti looduse kannatuste aastad. Manifest Eesti metsale, kirja pandud iseenda jaoks 2018. aasta suvel ja sügisel, aga kardetavasti sai see natuke liiga sünge" on eesti kirjaniku ja semiootiku Valdur Mikita 2018 ilmunud raamat. Raamatu tutvustus: “Eesti looduse kannatuse aastad” on ühe põlvkonna manifest Eesti metsale. Loodan, et nii süngetes toonides ei ole enam tulevikus vaja Eesti loodusest kirjutada. Eestis on rikkumata metsi alles 2%, rikkumata soid umbes 5%. XX sajand hävitas Eesti looduse. Mis põhjustas sellise katastroofi, mida me praegu rahvana sügavalt läbi elame? Eestlasi iseloomustab teiste XX sajandil peetud sõdade kõrval kolm isemoodi sõda: soodesõda, fosforiidisõda ja metsasõda. Need ütlevad ilmselt midagi olulist ka eestlaste ilmavaate ja elutunnetuse kohta. Lisaks oleme vähem kui saja aasta jooksul kaotanud (või kohe kaotamas) kolm eestlasi maarahvaks vorminud identiteeti: rannarahva, talurahva ja metsarahva oma. See raamat on läänemeresoomlase viimane karje uue maailmakorra künnisel. Minu meelest peaksime tegema kahte asja – säilitama indiaanlase väärikuse ja minema oma kavatsustes lõpuni. Mis kavatsused need täpsemalt on, sellele küsimusele otsime raamatus vastust. Hasso Krull "Holokaust Eesti moodi. Valdur Mikita võitlev animism" Vikerkaar, Oktoober 2019 Rutt Ernits "Valdur Mikita uuest teosest: õnn oleks sellist raamatut mitte kunagi enam kirjutada" ERR, 13. detsember 2018
Mikita keeleaabits

"Mikita keeleaabits. Põliskeele omailm" on eesti kirjaniku ja semiootiku Valdur Mikita 2019. aastal ilmunud raamat. Raamatu tutvustus: 2019. aasta on rahvusvaheline põliskeelte aasta ja lisaks ka eesti keele aasta. See raamat jutustab eesti keele omailmast, mis on põnev, salapärane ja ennekõike väga ilus. Keel on eesti rahva kõige suurem ja kõige vanem ühislooming. Pole kahtlust, et eesti keel kuulub maailma kõige elujõulisemate keelte hulka. Siin raamatus on juttu põliskeelest ja keelemüütidest, keelemängudest ja maagilisest sõnast ning sünesteetide hämmastavast maailmast. Inimene võib lõpetada kooli ja mitte osata õigesti kirjutada, kuid südamevaluks pole põhjust: keeleline andekus ja õigekirjaoskus ongi erinevad asjad. Loovus ja isikupärane keeletunnetus on olulisem kui õigekiri. See, kes tunneb eesti keele sõnade maitset, ei peagi teadma millise, sõna ette tuleb panna koma!
Omakultuurist ja oma kultuurist

"Omakultuurist ja oma kultuurist" on Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia juubeliks (2017) valminud raamat. Selle autorid on Madis Arukask, Anzori Barkalaja, Ave Matsin, Virgo Sillamaa, Jim Ashilevi, Valle-Sten Maiste ja Valdur Mikita. Raamatu tutvustus: TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia juubeliks valminud raamat, mis on keskendunud mõiste "omakultuur" ümber, proovimata seda defineerida ega selgitada. Autorid, kes omakultuurset ja oma kultuurset mõtet jagavad on Madis Arukask, Anzori Barkalaja, Ave Matsin, Virgo Sillamaa, Jim Ashilevi, Valle-Sten Maiste ja Valdur Mikita. Raamatu kujundaja on Epp Barkalaja ja kujunduses on kasutatud TÜ Viljandi kultuuriakadeemia vilistlase Monika Hindi loomislaulu ainetel loodud gobelääni motiive. Raamat on trükitud 100% taaskasutatud paberile. Ilmunud: 2017 Lehti: 104 Formaat: 245x175x13 (mm) Kirjastus: Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia "Viljandi kultuuriakadeemia esitleb juubelikogumikku „Omakultuurist ja oma kultuurist“" Tartu Ülikooli Viljanfi Kultuuriakadeemia, 03. mai 2017
Teoreem (Mikita)

"Teoreem" on eesti kirjaniku ja semiootiku Valdur Mikita 2011 ilmunud raamat. Raamat koondab kahte novelli - "Jänesekapsa teoreem" ja "Nõia teoreem". Raamatu tutvustus: Raamat koosneb kahest ebatavalisest novellist, mis pajatavad haarava loo inimese rännakutest ja eksirännakutest. Novellidel on seikluslik süžee, mis põimib omavahel zen-filosoofiat ja eriskummalist huumorit, suuri küsimusi ja salapäraseid maastikke, kosmilist erootikat ja ränduri müstilisi kogemusi. Kas teoreem on lahenduv? Alla 16 aasta ei ole soovitatav.
Andri Kljujev

Andri Kljujev (ukraina keeles Андрій Петрович Клюєв, vene keeles Андрей Петрович Клюев; sündinud 12. augustil 1964 Donetskis) on Ukraina poliitik ja ettevõtja. Ukraina ajakiri Korrespondent nimetas ta 2011. aastal mõjukuselt 7. inimeseks riigis.[viide?] Aastail 2012–2014 juhtis ta Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu. Seejärel juhtis ta 2014. aastal lühikest aega Ukraina presidendi administratsiooni. Tema vend on samuti poliitik ja ettevõtja.
Fred Jüssi. Olemise ilu

"Fred Jüssi. Olemise ilu" on Taska Filmi ja Jaan Tootseni toodetud film (2020), kus "peategelane" on Eesti loodus. Filmi ainuke osatäitja on Fred Jüssi. Film pälvis Eestis väga positiivse tunnustuse ja tõusis teisel linastusnädalal tolle aja vaadatuimaks filmiks kinodes. Filmi toetasid: Eesti Filmi Instituut, Eesti Kultuurkapital, Armin Karu, LHV Pank, Viru Filmifond, Tartu Filmifond, Tartu Loomemajanduskeskus, Elisa ja TV3. Filmi tutvustus: Fred Jüssi on loodusfilosoof, kes seistes looduse ja kultuuri ristteel on sügavalt läbi tunnetanud inimeseks olemise põhiküsimused. Praeguses maailmas räägitakse nii palju edukusest ja töörabamisest. See film on viljakast mittemidagitegemisest. Laiskuse ja jõudeelu kiituseks. Hümn aeglasele elule. Kulgedes mööda looduse salaradu, vaadates tundide kaupa rändavaid pilvi ja vajudes lõkkesuitsu magusasse embusse, jäävad meist kaugele maha linnakära ja majanduskasv. Nagu mõtiskleb loodusfilosoof Fred Jüssi: vahel peab olema laisk ja patune, olles iseendaga. Olev Remsu "Arvustus. Julgus olla sina ise" ERR, 13. jaanuar 2020 Eliisa Pass "„Fred Jüssi. Olemise ilu”. Teejuht looduse kaudu iseendani" Eesti Ekspress, 19. jaanuar 2020 Tõnu Õnnepalu "Fredi evangeelium" Sirp, 17. jaanuar 2020
Raggal

Raggal on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Sankt Anton im Montafon

Sankt Anton im Montafon on linn Montafoni orus Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas. See on populaarne suusakeskus ja enamus rahvastikust elatub turismist. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Abdrezjakovo

Abdrezjakovo (Abdrezjak) on küla Baškiirias Kigi rajoonis. Küla külje all oli 20. sajandi algusest peale ka Eestist väljarännanute külake. Sellest külast on pärit Nelli Abašina-Melts. Абашина-Мельц, Нэлли 2019. Я не стихи пишу – слагаю в строки жизнь. Таллинн: Aleksandra.
Sankt Gallenkirch

Sankt Gallenkirch on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Sankt Gerold

Sankt Gerold on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Silbertal

Silbertal on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Sonntag (Vorarlberg)

Sonntag on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Linda (Baškiiria)

Linda on küla Baškortostanis Alšejevski rajoonis, Davlekanovo rajooni piiri lähedal. Küla on olnud asustatud eesti väljarändajate poolt 20. sajandi esimesel poolel. Единый электронный справочник муниципальных районов Республики Башкортостан ВПН-2002 и 2009
Stallehr

Stallehr on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Thüringen (Vorarlberg)

Thüringen on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas, Großwalsertali suudmes. Montjola kosk Norman Douglas (1868–1952), Šoti kirjanik Kaspar Winkler (1872–1951), tööstur ja leiutaja Martin Purtscher (* 1928), Vorarlbergi endine Landeshauptmann Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Balti Assamblee kunstipreemia

Balti Assamblee kunstipreemia on rahvusvaheline kunstipreemia, mis on üks Balti Assamblee kolmest kultuuripreemiast. Preemia asutati 1994. aastal. 1994 – Eimuntas Nekrošius (Leedu) 1995 – Peeter Mudist (Eesti) 1996 – Pēteris Vasks (Läti) 1997 – Gidon Kremer (Läti) 1998 – Erkki-Sven Tüür (Eesti) 1999 – Mindaugas Baužys (Leedu) 2000 – Veljo Tormis (Eesti) 2001 – Ilmārs Blumbergs (Läti) 2002 – Biruta Baumane (Leedu) 2003 – Jaan Toomik (Eesti) 2004 – Mindaugas Navakas (Leedu) 2005 – Vilniuse Keelpillikvartett (Leedu) 2006 – Andres Tali (Eesti) 2007 – Silvija Radzobe (Läti) 2008 – Petras Vyšniauskas (Leedu) 2009 – Marko Mäetamm (Eesti) 2010 – Antanas Žukauskas (Leedu) 2011 – Andris Nelsons (Läti) 2012 – Visible Solutions LLC (Eesti) 2013 – Peeter Vähi (Eesti) 2014 – Alvis Hermanis (Läti) 2015 – Modestas Pitrėnas (Leedu) 2016 – Kristijonas Vildžiūnas (Leedu) 2017 – Laima Slava (Läti) 2018 – Jurgita Dronina (Leedu) 2019 – Normunds Šnē (Läti) 2020 – Kristīne Briede (Läti), Audrius Stonys (Leedu) 2021 – Ginta Gerharde-Upeniece (Läti) Balti Assamblee kultuuripreemiad Balti Assamblee kultuuripreemiate laureaadid Balti Assamblee veebisaidil.
Thüringerberg

Thüringerberg on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.