laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Suunakood

Suunakood on kohalikule või võrgusisesele telefoninumbrile ette valitav numbrikombinatsioon, mis tähistab piirkonda või telefonivõrku riigis või maal. Teise riiki või teise maale helistamisel valitakse suunakoodi ette maakood. Eesti läks alates 01.05.2003 üle suletud numeratsiooniplaanile ning suunakoode enam ei kasutata. Haapsalu – 47 Jõgeva – 77 Kuressaare – 45 Kohtla-Järve – 33 Kärdla – 46 Narva – 35 Paide – 38 Põlva – 79 Pärnu – 44 Rakvere – 32 Rapla – 48 Sillamäe – 39 Tallinn ja Harjumaa – 6 Tartu – 7 Valga – 76 Viljandi – 43 Võru – 78 EMT (Telia) – 50, 51, 52, 53, 59, 58 Tele2 – 55 Põhja-Ameerika numeratsiooniplaani suunakoodid "Tavatelefon maist ainult suunakoodiga". Ärileht. 30.01.2003. Vaadatud 28.02.2021. Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaministri 21.05.2018 määrus nr 25 "Eesti numeratsiooniplaan"
Võibolla

"Võibolla" on ansambli Monstercöuq 2010. aastal ilmunud albumi "Sugutung ja surmahirm" esimene singel. Võibolla (K.Kahju/M.Merk) Madis Merk - vokaal Kurmet Kahju - kitarr Andre Nõu - basskitarr Robert Vahter - trummid Alar Aigro - salvestus, mix, master Das Grauenkunstinstitut - kujundus
Miks juua üks päev

"Miks juua üks päev" on ansambli Monstercöuq 2020. aastal ilmunud singel. Lugu, mis salvestati juba 2009. aastal, sai füüsilise kuju alles 2020. aastal, kui Strok Records avaldas loo floppy discil. Miks juua üks päev (K.Kahju/M.Merk) - 00:47 Madis Merk - vokaal Kurmet Kahju - kitarr, basskitarr, trummid Alar Aigro - salvestus, mix, master Das Grauenkunstinstitut - kujundus
Chumphoni provints

Chumphoni provints on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas Kra maakitsusel Tai lahe ääres ja piirneb Myanmari Taninthayi piirkonnaga. Provintsis on suured kohvi- ja durianiistandused. Provints jaguneb 8 ringkonnaks: Mueang Chumphon Tha Sae Pathio Lang Suan Lamae Phato Sawi Thung Tako http://stat.dopa.go.th/stat/statnew/statTDD/views/showDistrictData.php?statType=1&year=57&rcode=86
Nicola Olyslagers

Nicola Lauren Olyslagers (neiupõlvenimega McDermott; sündinud 28. detsembril 1996 Gosfordis) on Austraalia kõrgushüppaja. Ta osales 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis, kuid ei suutnud kvalifikatsioonis algkõrgust ületada ja jäi tulemuseta. 2018. aastal võitis ta oma esimese tiitlivõistluste medali, kui sai Rahvaste Ühenduse mängudel isikliku rekordiga 1.91 Levern Spenceri ja Morgan Lake'i järel kolmanda koha. 2021. aasta aprillis hüppas ta esimest korda üle kahe meetri, kui püstitas Austraalia meistrivõistlustel Sydneys Okeaania rekordi 2.00. Juulis parandas ta Stockholmi Teemantliiga etapil rekordit sentimeetri võrra. Olümpiamängudel Tokyos parandas ta kolmandat korda Okeaania rekordit ja võitis Marija Lassitskene järel tulemusega 2.02 hõbemedali. 2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is oli ta tulemusega 1.96 viies. 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis hüppas Olyslagers 1.99 ja võitis Jaroslava Mahutšihhi ja koondisekaaslase Eleanor Pattersoni järel pronksmedali. 2024. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Glasgow's tuli Olyslagers Mahutšihhi ja Lia Apostolovski ees maailmameistriks tulemusega 1.99. Olyslagers on horvaadi päritolu. Tema sportlik eeskuju on Horvaatia kõrgushüppaja Blanka Vlašić. Olyslagers on õppinud Sydney Ülikoolis biokeemiat. Ta on veendunud kristlane ja on peab oma usku sportlikest saavutustest olulisemaks. 2022. aastal abiellus ta Rhys Olyslagersiga. "Nicola Olyslagers". www.eurosport.com. Vaadatud 6. märtsil 2024. "Srebro dolazi na Korčulu, osvojila ga je djevojka čiji je uzor Blanka! Čudo iz Ukrajine bez zlata..." jutarnji.hr. Vaadatud 8. märtsil 2024. "NICOLA OLYSLAGERS". athletics.com.au. Vaadatud 8. märtsil 2024. "McDermott set to soar to a medal in Tokyo". perthnow.com.au. Vaadatud 8. märtsil 2024. "Busy year on several fronts for McDermott". 7news.com.au. Vaadatud 8. märtsil 2024. Nicola Olyslagers Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Sonny Kittel

Sonny Kittel (sündinud 6. jaanuaril 1993 Gießenis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Austraalia kõrgliigaklubis Western Sydney Wanderers. Ta alustas jalgpallitreeninguid kodulinnaklubis VfB Gießen. 1999. aastal liitus ta Eintracht Frankfurdi noorteakadeemiaga. Frankfurdi põhimeeskonnas debüteeris ta Saksamaa kõrgliigas hooajal 2010/11. Aastatel 2016–2019 mängis ta kolm hooaega FC Ingolstadtis, esimesel hooajal Saksamaa kõrgliigas. Aastatel 2019–2023 mängis ta neli hooaega Saksamaa esiliigaklubis Hamburger SV. 2023. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu valitseva Poola meistri Częstochowa Rakówiga. 2024. aasta veebruaris läks ta laenule Western Sydney Wanderersi. Aastatel 2009–2013 mängis Kittel Saksamaa noortekoondistes. "Sonny Kittel nowym zawodnikiem Rakowa!" (poola). Raków Częstochowa. 20. juuli 2023. "Sonny Kittel wypożyczony do Western Sydney Wanderers FC" (poola). Raków Częstochowa. 1. veebruar 2024. Vaadatud 1. veebruaril 2024.
Elise Nassar

Elise Nassar (sündinud 3. mail 1991) on eesti jurist ja firmajuht, aastast 2024 AS-i Tallink Grupp juhatuse liige. Elise Nassar omandas bakalaureuse kraadi õigusteaduses Tartu Ülikoolis. Enne Tallink Grupiga liitumist töötas ta juristina Baltikumi suurimas meediaettevõttes AS Ekspress Grupp.[viide?] Nassar liitus Tallink Grupiga 2018. aasta veebruaris grupi andmekaitsespetsialistina ning asus 2019. aastal juhtima kontserni siseauditi osakonda. Alates 2022. aasta suvest oli Elise Nassar Tallink Grupi peajurist ning siseauditi ja sisekontrolli osakondade juhataja.[viide?] 6. märtsil 2024 valis Tallink Grupi nõukogu Elise Nassari AS-i Tallink Grupp juhatuse liikmeks ja kutsus juhatusest tagasi Kadri Landi. Elise Nassari volitused kehtivad 3 aastat.[viide?] Elise Nassar on ka Justit OÜ juhatuse liige, AS Tallink Latvija nõukogu liige, Euroopa Laevaomanike Liitude Ühenduse juhatuse liige ning Eesti Laevaomanike Liidu president.[viide?]
Jorrit Hendrix

Jorrit Petrus Carolina Hendrix (sündinud 6. veebruaril 1995 Panningenis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Saksamaa esiliigaklubis Preußen Münster. Ta alustas jalgpallitreeninguid kodulinnaklubis SV Panningen. 2004. aastal liitus ta PSV Eindhoveni noortesüsteemiga. PSV HollamnEindhoveni põhimeeskonnas debüteeris ta Hollandi kõrgliigas 2013. aasta augustis. Esimese värava Hollandi kõrgliigas lõi ta 26. oktoobril 2014 mängus FC Utrechti vastu. PSV-ga tuli ta Hollandi meistriks hooaegadel 2014/15, 2015/16 ja 2017/18. 2021. aasta jaanuaris liitus Hendrix Venemaa kõrgliigaklubiga Moskva Spartak. Hooaja 2021/22 teises pooles oli ta laenul Hollandi kõrgliigaklubis Feyenoord. 2022. aasta augustis sõlmis ta üheks hooajaks lepingu Saksamaa esiliigaklubiga Düsseldorfi Fortuna. 2023. aasta septembris sõlmis ta üheks hooajaks lepingu Austraalia kõrgliigaklubiga Western Sydney Wanderers. 2024. aasta juulis naasis ta Saksamaa esiliigasse, kui sõlmis lepingu äsja Saksamaa tugevuselt kolmandast liigast 2. Bundesligasse tõusnud klubiga Preußen Münster. Aastatel 2009–2016 mängis Hendrix Hollandi noortekoondistes. 2012. aastal tuli ta Hollandi kuni 17-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks. Ainsal korral on ta Hollandi jalgpallikoondises mänginud 1. septembril 2016, kui sõprusmängus kohtuti Kreekaga. PSV Eredivisie: 2014–15, 2015–16, 2017-18 Johan Cruijff Schaal: 2015, 2016 Feyenoord UEFA Euroopa Konverentsiliiga: Teine koht 2021–22 "FORTUNA VERPFLICHTET JORRIT HENDRIX" (saksa). Fortuna Düsseldorf. 11. august 2022. Vaadatud 12. augustil 2022. "HENDRIX SIGNS". wswanderersfc.com.au. 16.9.2023. Vaadatud 8.03.2024 Heflik, Alexander (23. juuli 2024). "Preußen Münster: Erfahrener Neuzugang kommt als Mrowca-Ersatz". Westfälische Nachrichten (saksa). Vaadatud 23. juulil 2024. Jorrit Hendrix (Player). national-football-teams.com. Vaadatud 8.03.2024
Katja Novak

Katja Novak (kodanikunimi Kateryna Botnar; sündinud 27. mail 1998) on Ukraina-Eesti tõlkija ja luuletaja. 2019. aastal lõpetas Katja Novak Ivan Franko nimelise Lvivi Rahvusliku Ülikool bakalaureusekraadiga filosoofias, eesti keelt hakkas ta õppima ülikooli ajal. Hiljem on ta õppinud kultuurikorraldust Tartu Ülikoolis. 2019. aastast elab Novak Tallinnas. Ta juhib kirjandusprojekte Tallinnas tegutsevas Ukraina Kultuurikeskuses ja töötab Eesti Rahvusraamatukogus. Katja Novak on tõlkinud ukraina keelde Doris Kareva, Piret Raua, Kristiina Ehini, Triinu Amburi ja teiste Eesti autorite loomingut ning eesti keelde Oksana Stomina jt Ukraina autorite teoseid. Tema luulet ja tõlkeid on Eestis avaldanud ajakirjad Looming ja Täheke, ta ukrainakeelset luulet on tõlgitud eesti ja islandi keelde. Ka on ta kirjutanud Eesti ajakirjanduses ülevaateid ukraina kirjandusest. Katja Novak on Eesti Kirjanike Liidu liige 30. märtsist 2022. Koosmeele auhind (2023) Ukraina ja Eesti vahelise kultuurisilla ehitamise eest Kirjanike Liidu liikmete nimekiri äriregistris (vaadatud 07.03.2024) "Avatud Eesti Fondi Koosmeele auhinna pälvis tõlkija Katja Novak" ERR, 19.04.2023 (vaadatud 08.03.2024) Katja Novak Eesti Lastekirjanduse Keskuse kodulehel (vaadatud 07.03.2024) "Ukraina tõlkija Katja Novak: sõja valguses tundub näiteks näokreemi kasutamine nii rumal", ERR, 28.03.2023 (vaadatud 08.03.2024) Doris Kareva "Katja Novak: War Needs No Epithets" Estonian Literary Magazine, 2/2022 (vaadatud 08.03.2024) Katja Novaki luule, Looming 3/2023 (vaadatud 08.03.2024) Katja Novak "Ukraina kirjandus – kes ta on ja kust ta tuleb" Sirp, 05.08.2022 (vaadatud 08.03.2024) Katja Novak "Rohkem, rohkem ukraina kirjandust!" Sirp, 04.08.2023 (vaadatud 08.03.2024) "Keelesaade. Ukraina luulest" Jupiter, 18. veebruar 2024 (intervjuu, saatejuht Piret Kriivan) Katja Novak "Rohkem, rohkem ukraina kirjandust!" Sirp, 04.08.2023 "LOOMINGU RAADIO. Märts 2023" Klassikaraadio, 26. märts 2023 (intervjuu, saatejuht Maria Lee Liivak) Katja Novak "Ukraina kirjandus – kes ta on ja kust ta tuleb" Sirp, 05.08.2022 Katja Novak, Irena Peterson-Pavliuk, Margus Ott "Loe, mida tunneb ukrainlane, kui kirjutada "Kiiev" ja mitte "Kõjiv"" Postimees, 19. juuli 2022 "Keelesaade. Ukraina sümbolitest, kirjandusest jm" Jupiter, 24. aprill 2022 (intervjuu, saatejuht Piret Kriivan) "Keelesaade. Ukraina tähestikust, ülestõusmispühadest jm" Vikerraadio, 17.04.2022 (intervjuu, saatejuht Piret Kriivan) Doris Kareva "Katja Novak: War Needs No Epithets" Estonian Literary Magazine, 2/2022 (intervjuu) "Keelesaade. Eestiukrainlanna Katja Novak" Jupiter, 18. oktoober 2020 (intervjuu, saatejuht Piret Kriivan)
Al-Kuwayti tornid

Al-Kuwayti tornid (araabia أبراج الكويت Abrāj al-Kuwayt) on kolm peenikest torni Kuveidi pealinnas Al-Kuwaytis Pärsia lahe ääres. Al-Kuwayti tornid on osa suuremast Kuveidi veetornide võrgustikust, mis koosneb kuude kohta ehitatud kokku 34 tornist. Al-Kuwayti tornid avati märtsis 1979 ning neid peetakse kaasaegse Kuveidi sümboliks. Aastatel 2012–2016 olid tornid remondi tõttu suletud, taasavamist tähistati ilutulestikuga. Al-Kuwayti tornid kuuluvad riigiettevõttele Touristic Enterprises Company, peatornis toimusid aastatel 2018 ja 2019 Kuveidi TED-i konverentsid. "Abraj Al-Kuwait". UNESCO World Heritage Centre. Vaadatud 12. juulil 2018. Kuwait Towers closed due to maintenance KUNA. 3 June 2013. Retrieved 30 September 2014. Meshaal Al-Enezi (22. veebruar 2016). "Kuwait Towers to open March 8". Kuwait Times. Vaadatud 10. märtsil 2016. "TEDxKuwaitCity | TED". www.ted.com. Vaadatud 3. augustil 2020. "TEDxKuwaitCity | TED". www.ted.com. Vaadatud 3. augustil 2020. Kultermann, Udo, 1999. Contemporary architecture in the Arab states: Renaissance of a region. New York; London: McGraw-Hill. ISBN 0070368317 Kultermann, Udo, 1981. Kuwait Tower. Malene Bjorn's work in Kuwait. MIMAR: Architecture in Development, 1981:2. pp. 40–41. Hasan-Uddin Khan, ed. Singapore: Concept Media Ltd. ISSN 0129-8372 [1] Water Towers, 1983. In: Renata Holod, editor; Darl Rasdorfer, associate editor. 1983. Architecture and Community: building in the Islamic world today: the Aga Khan Award for Architecture. pp. 173–181. Millerton: Aperture; Oxford: Phaidon. ISBN 0893811238 [2]
Hoverla

Hoverla (ukraina Говерла, ungari Hóvár) on mägi Ida-Karpaatides Ida-Beskiidides Tšornohora ahelikus. See on Ukraina kõrgeim tipp, kõrgusega 2061 m. Mäetipu ületab Taga-Karpaatia ja Ivano-Frankivski oblasti piir. Geograafilised koordinaadid on 48° 9′ 36″ N, 24° 30′ 1″ E. Mäe jalami pöögi- ja kuusemetsad asenduvad kõrgemal subalpiinsete niitudega. Tehniliselt on tõus Goverlale lihtne, vaid talvekuudel rohke lumega on raskem ja laviiniohtlik. 6-7 km lääne pool on Ukraina kõrguselt teine mägi Petros (2020 m), mis on looduslikult ilmelt sarnane ja samuti sagedane matkasiht. Hoverla idajalami kaljudelt saab alguse Pruti jõgi. Mäe jalamil on Hoverla küla. Hoverla mägi 2017. aasta talvel Hoverla päikeseloojangul Tippu tõus 1984. aastal Hoverla ja Petros, Karpaatide Rahvuspark
Zelimhan Hangošvili

Zelimhan Hangošvili (gruusia ზელიმხან სულთანის ძე ხანგოშვილი; vene Зелимхан Султанович Хангошвили; 15. august 1979 Duisi Gruusia – 23. august 2019 Berliin) oli tšetšeeni päritolu Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi ja Gruusia sõjaväelane. Aastatel 2001–2004 sõdis Teisele Tšetšeenia sõjale järgnenud sissisõjas tšetšeeni välikomandörina. 2008. aastal oli Gruusia sõjas terrorismivastase sõjalise üksuse juht, kuid tema üksust ei rakendatud sõjas. 2016. aastal taotles Hangošvili koos perega poliitilist varjupaika Saksamaal. 23. augustil 2019 tappis Hangošvili Berliinis Venemaa eriteenistuse agent Vadim Krassikov. Hangošvili maeti Gruusias on sünniküla kalmistule 29. augustil 2019. Identifying The Berlin Bicycle Assassin: From Moscow to Berlin (Part 1), Bellingcat, 3. detsember 2019 Former Chechen Commander Slain In Berlin Buried In Native Georgian Village, Vabaduse Raadio, 29. august 2019
Kuveidi Rahvuskogu hoone

Kuveidi Rahvuskogu hoone on parlamendihoone, milles tegutseb Rahvuskogu. Hoone projekteeris taani arhitekt Jørn Utzon aastal 1972 ning see valmis tema poja Jan Utzoni juhtimisel aastal 1982. Veebruaris 1991 süütasid taganevad Iraagi väed selle ning hoone sai ulatuslikult kannatada, hiljem see renoveeriti. Parlamendihoonete loend Jørn Utzon, Kuwait National Assembly: Logbook Vol. IV, Copenhagen, Edition Bløndal, 2008, 312 lk. ISBN 87-91567-21-1 Jørn Utzon, Additive Architecture: Logbook Vol. V, Copenhagen, Edition Bløndal, 2009, 312 lk. ISBN 87-91567-23-8 Richard Weston: Utzon — Inspiration, Vision, Architecture. Denmark: Edition Bløndal, 2002. ISBN 87-88978-98-2
Madīnat al-Ḩarīr

Madīnat al-Ḩarīr (araabia keeles مدينة الحرير, Siidilinn) on ulatuslik pooleliolev taristuprojekt Kuveidi põhjaosas. Mais 2019 avati projekti esimese faasi raames Sheikh Jaber Al-Ahmad Al-Sabahi maantee, esimene etapp hõlmab ka 2024. aasta detsembrisse plaanitavat Mubarak Al Kabeeri sadamat. Siidilinn on osa Hiina Vöö ja Tee algatusest. Sheikh Jaber Al-Ahmad Al-Sabahi maantee Mubarak Al Kabeeri sadam Kuveidi Rahvuslik Kultuuripiirkond Sabah Al Ahmadi merelinn "MADINAT AL HAREER, SABRIYA AND BOUBYAN ISLAND MASTER PLAN, KUWAIT". MGP City. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2024. Vaadatud 8. märtsil 2024. "Madinat Al Hareer". Civic Arts. New Kuwait
Tavaline harjaslabalane

Tavaline harjaslabalane (Monoporeia affinis) on kirpvähiliste seltsi kuuluv, riimveelist keskkonda eelistav ja Läänemeres massiliselt esinev arktilise päritoluga vähilaadne. Tavaline harjaslabalane on kahvatukollast värvi, 7–9 mm pikkuse lülilise kehaga. Tema kehaehitusele on iseloomulikud, nagu teistel harjaslabalastel, võimsad tagumised rindmikujalad, mille basaallülid on laienenud. Tugevaid rindmikujalgu kasutavad vähid põhjasetetes tuhnimiseks. Monoporeia affinis on levinud Põhja-Jäämeres, Soome suurtes järvedes ja Läänemeres. Tema leviku läänepiiriks Läänemeres on Arkona meri ja Mecklenburgi laht. Liik moodustab enamuse Põhjalahe bentosest. Läänemere lääneosas esineb ta ainult allpool 10 meetri sügavust jahedamates vetes, kuid mere põhja- ja idaosas võib teda leida ka madalamates mereosades. Läänemeres on tavaline harjaslabalane glatsiaalrelikt, jäänuk viimasest jääajast. Liik elab peamiselt mesotroofses veekeskkonnas, aga esineb ka oligotroofses vees. Ta on kõrge reostustundlikkusega. Liik eelistab pehmeid põhjasid ja lainetusele mõõdukalt avatud sügavamaid merepiirkondi kuni 80 meetri sügavuseni. Ta ei vaja nii soolast ja jahedat vett kui küürakas harjaslabalane (Pontoporeia femorata). Läänemere eutrofeerumine ja hapnikuvaesemaks muutumine on liigi arvukust pärssinud, eriti mere edelaosas ja Soome lahe põhjas. Invasiivne hulkharjasuss Marenzelleria viridis arvatakse Läänemere põhjaosas muutuvat tema toidukonkurendiks ja sellega mõjutavat liigi populatsiooni arvukust. Loom liigub ujudes, mööda substraati roomates ja võib kaevuda põhjasettesse. On rööveluviisiga ning toitub hõljumist ja detriidist. Suvel, kui toitu on külluslikult, võib looma keha rasvasisaldus tõusta pooleni tema kehakaalust. Talvel kasutab loom seda energiavaru. Seetõttu on harjaslabalane energiarikas toiduallikas paljudele kalaliikidele. Liigil on tähtis osa bentose koosluses, sest harjaslabalased segavad, pööravad ja õhutavad põhjasette pealmist kihti. Nad on peamised suure arvukusega põhjaasukad ja täheldatud on populatsiooni tihedust isegi 10 000–20 000 isendit ruutmeetri kohta. Tavalise harjaslabalase eluiga on 1–3 aastat, millesse mahub ainult üks paljunemistsükkel. Liigi arvukuses esinevad tugevad arvukuse kõikumised iga 6–7 aasta järel. Kudemine toimub sügisel ja emasloom kannab talv läbi arenevaid vastseid endaga kaasas. Meres elavaid kirpvähilisi. - Selts: Kirpvähilised. zbi.ee "J. Kotta. Võõrliikide kaardistamine rahvateaduse abil. Lõpparuanne. Eesti Mereinstituut, Tartu Ülikool, 2021" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 8. veebruar 2024. Vaadatud 8. märtsil 2024. Monoporeia affinis. - LAJI.fi Species Information Sheet. Monoporeia affinis. - HELCOM.fi Monoporeia affinis (Lindström, 1855). - World Register of Marine Species Monoporeia affinis(Lindström, 1855) - eElurikkus
Al-Ḩamrā' torn

Al-Ḩamrā' torn on pilvelõhkuja Al-Kuwaytis Kuveidis. See on Kuveidi kõrgeim ehitis. Ehitustööd algasid aastal 2005 ning torn avati aastal 2011. Projekt telliti arhitektuuribüroodelt Skidmore, Owings & Merrill ja Ramshir and Callison. Al Hamra on 414 meetri kõrgune ning 2024. aasta seisuga maailma kõrgeim kaardus pilvelõhkuja ning maailma kõrguselt 37. hoone. Kuveidi kõrgeimate ehitiste loend Cayan Tower "Al Hamra Tower – The Skyscraper Center". www.skyscrapercenter.com. "Emporis building ID 239181". Emporis. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. mai 2015.
Kadri Land

Kadri Land (sündinud 28. veebruaril 1964) on endine eesti ajakirjanik ja tippjuht, pikaaegne Tallink Grupi juhatuse liige. Kadri Land on omandanud 1987. aastal Tartu Ülikoolis füüsikateaduste magistrikraadi. Algselt töötas ta ülikooli juures füüsikaõppejõuna. Kui aga tema keemikust abikaasa 1990ndate algul Stockholmi doktorantuuri tegema suundus, siis järgnes Kadri Land Rootsi ning 1994. aastal liiguti edasi Ameerika Ühendriikidesse. Ta töötas aastaid raadioajakirjanikuna Washingtonis Ameerika Hääles ja hiljem Stockholmis Rootsi Raadio eestikeelsete saadete toimetuses. Landide pere elas 20 aastat Rootsis ja Ameerikas. Aastatel 2005–2024 töötas Land Tallink Grupis, kus ta on olnud mitmetel juhtivatel ametikohtadel, näiteks Tallinki ja Silja Line’i Rootsi kontori juht, kus tema juhtimisel ühendati Tallink Sverige AB ja Silja Line AB ning avati Stockholm – Riia liin. 7. aprillist 2006[viide?] kuni 6. märtsini 2024 oli Kadri Land AS-i Tallink Grupp juhatuse liige. Tallink Grupi nõukogu rahuldas 6. märtsil 2024 juhatuse liikme Kadri Landi palve ta päevapealt juhatusest tagasi kutsuda ning nimetas uue juhatuse liikmena ametisse Elise Nassari. Lahkumisavalduse esitas ta isiklikel põhjustel. Alates 13. septembrist 2023 on ta Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) nõukogu esimees. Alates oktoobrist 2024 töötab Land kliimaministeeriumi strateegia ja innovatsiooni asekantslerina. 2023 Rootsi Kuningliku Põhjatähe ordeni komandöririst Tema abikaasa on Tiit Land. Neil on kaks tütart – Triine-Marie ja Keiu-Kärt. "Tallink sai uue juhatuse liikme" Postimees Majandus, 20. november 2012 "Kadri Land sulatab jääd Tallinna ja Rootsi vahel" Äripäev, 11. aprill 2007 "Kadri Land, Stockholmi laevakontori juht " Eesti Päevaleht, 22. juuni 2013 "Tallinki eesotsast lahkub pikaaegne juht" Äripäev, 6. märts 2024 "Tallinkist päevapealt lahkunud juht: see töö ei ole meelakkumine" Äripäev, 11. märts 2024 "RMK nõukogu uus esimees on Kadri Land" Tööstusuudised.ee, 20. september 2023 Välisriigi antud teenetemärk: Kadri Land "Eesti tippjuht Kadri Land päästis esivanemate ostetud Kooli-Aia talukoha" Vooremaa, 29. juuli 2022
Kahvatu sinine täpp

"Kahvatu sinine täpp" (Pale Blue Dot) on foto Maast, mis on tehtud 14. veebruaril 1990 kosmoseaparaadiga Voyager 1 enneolematult kaugelt, ligikaudu 6 miljardi kilomeetri (40,5 aü) kauguselt, osana selle pereportree pildiseeriast. Fotol on Maa näiv suurus vähem kui piksel; planeet paistab pisikese täpina kosmose avaruse taustal kaamerale peegelduvate päikesevalgusribade vahel. Astronoomi ja autori Carl Sagani propageerimise tulemusel tõlgendati Sagani 1994. aasta raamatus Kahvatu sinine täpp fotot kui inimkonna pisikest ja põgusat paika keset kosmost. Foto jäädvustas 1977. aastal startinud kosmoseaparaat Voyager 1, mille esialgne eesmärk oli uurida Päikesesüsteemi välisosa. Pärast oma peamise ülesande täitmist ja päikesesüsteemist väljumist, otsustati osaliselt Sagani ettepaneku tõttu pöörata kosmoseaparaadi kaamera ümber ja jäädvustada Maast viimane pilt. Vähem kui tund pärast foto tegemist käskisid NASA lennujuhid kosmoseaparaadil energia säästmiseks kaamera lõplikult välja lülitada ning hiljem eemaldati mälus ruumi vabastamiseks ka kaamerasüsteemi käitamiseks vajalik tarkvara. Aastate jooksul on foto tegemist korduvalt meenutatud ning NASA on avaldanud värskendatud versioone, suurendades selle selgust ja detailsust. "Voyager 1's Pale Blue Dot". NASA. Vaadatud 8. märtsil 2024. "What If We Turned On Voyager 1's Camera?". Primal Nebula. Vaadatud 8. märtsil 2024.
Sofia Virta

Sofia Marjanna Virta (sündinud 13. mail 1990 Kaarinas) on Soome poliitik (Roheline Liit). Sofia Virta on pärit veoautojuhi ja lapsehoidja perekonnast. Virta on ülikoolis õppinud eripedagoogikat, ta on kasvatusteaduste magister. 2017. aasta kohalikel valimistel valiti ta Kaarina linnavolikogusse. Sofia Virta on Eduskunna liige alates 17. aprillist 2019. 10. juunil 2023 valiti Sofia Virta Rohelise Liidu esimeheks. Anne Orjala: Vasta-Virta Yle, 4. juuni 2023. Vaadatud 9. märtsil 2024 Aija Lääti: Kotiliesi: Vihreiden Sofia Virta on saanut elämältä turpiin monesti – "On helpompi elää, kun ei tarvitse rakentaa kulissia" Seura, 9. september 2023. Vaadatud 8. märtsil 2024 Sofia Virta : Vihreä eduskuntaryhmä Eduskunta. Vaadatud 8. märtsil 2024 Kaarina - Kuntavaalit 2017 Yle. Vaalien tulospalvelu. Vaadatud 8. märtsil 2024 Sofia Virta : Green Parliamentary Group Eduskunta. Vaadatud 8. märtsil 2024 Vihreät uusi puoluejohtonsa ja päätti tukea Haavistoa presidenttikisassa – Sofia Virran mielestä ilmastotavoitteista lipsuminen olisi "typeryyttä" Yle, 10. juuni 2023. Vaadatud 8. märtsil 2024