laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Choči mäestik

Choči mäestik (Slovaki Chočské vrchy) on mäestik Slovakkia põhjaosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Fatra-Tatra piirkonnast. Selle regiooni kõrgeim tipp on Veľký Choč (1611 m). Madalaim koht asub Ruzomberoki lähistel Váhi orus (530 m). Mäestikule on omane see, et sealsed tipud ei moodusta ahelikku, vaid esinevad orgudest eraldatud massiividena. Mäestikus eristatakse kolme alampiirkonda. Prosečné nime kannab mäestiku idapoolne osa, mille kõrgeim koht on Prosečné (1372 m). Madalaim koht asub lõunaosas (640 m). Keskmine osa kannab nime Sielnická mäestik ja selle kõrgeim tipp on Magura (1171 m). Madalaim koht asub lõunaosas (620 m). Läänepoolne osa kannab nime Choč ja selle kõrgeim tipp on Veľký Choč. Madalaim koht asub lõunaosas (530 m). Geoloogiliselt on mäestikule omane see, et kristalsed kivimid ei paljandu; mäestikus on nähtaval üksnes paksu Mesosoikumi settekivimite kihi lubjakivid ja kildad. Need alluvad kergesti kulutusele. Nendele on nihkunud Triiase lubjakivid ja dolomiit; see kattekiht on aga läänes säilinud vähesemates kõrgemates kohtades. Mäestiku idaosas moodustavad mäestiku just selle kattekihi kivimid ja alumine kattekiht ei paljandu. Suured kõrguste vahed ja lubjakivide lai levik tähendavad ka karsti laia levikut neis mägedes. Levinumad on maa-alused karstivormid, maapealseid karstivorme leidub vaid üksikutes paikades. Mäestikus asuvaist koobastest tuntuim on Lisková koobas. Choči mäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega: põhjast piiravad seda Orava kõrgustik, Tatrad ja Podtatrzański alang Idast piiravad seda Tatrad lõunast piirab seda Podtatranská nõgu läänest piirab seda Suur-Fatra. KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska. Bratislava : Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011 Infot piirkonna kohta, fotod (tšehhi keeles)
Simonas Gentvilas

Simonas Gentvilas (sündinud 28. septembril 1984 Vilniuses) on Leedu poliitik. Ta on alates 11. detsembrist 2020 Leedu keskkonnaminister. Ta lõpetas gümnaasiumi (õpilasvahetuse korras) Rootsis Karlskronas. Ta on õppinud ülikoolides Rootsis, Norras, Taanis, Belgias, Austrias ja Hispaanias. Ta lõpetas aastal 2007 Oslo Ülikooli sotsioloogia bakalaureusena. Aastal 2011 lõpetas ta Viini Ülikooli magistrikraadiga linnaarenduse alal. 11. detsembrist 2020 on ta Leedu keskkonnaminister. Tema isa Eugenijus Gentvilas oli aastal 2001 Leedu peaministri kohusetäitja. Ta on abielus Šarūnė Gentvilienėga, neil on kaks last. Ta valdab lisaks emakeelele veel inglise, vene, saksa, hispaania ja norra keelt.
Novi Sadi sadam

Novi Sadi sadam (serbia keeles Лука Нови Сад) on kauba- ja reisisadam Doonau jõel Serbia suuruselt teises linnas Novi Sadis. Tegu on merepiirita riigi ühe suurima jõesadamaga. Sadam avati 26. oktoobril 1982. Belgradi sadam
Ortograafiline projektsioon

Ortograafiline projektsioon on kartograafias asimutaalne perspektiivne projektsioon, mille puhul gloobuse poolkera projitseeritakse tasapinnale lõpmata kaugelt, mistõttu kiired projitseeritud maapinna ja tasapinna vahel on paralleelsed. Ortograafiline projektsioon võimaldab näidata ainult poolkera ja meenutab maa fotosid kosmosest võetuna. Projektsioon ei ole konformne ega õigepindne, kuju ja pinna moonutused on servade juures väga suured ja puuduvad ainult projektsiooni tsentris. Paralleelid ja meridiaanid on kas ellipsid, ringjooned või sirged. Ortograafilise projektsiooni esmamainimisi on teada antiikajast. Juba 2. saj e. Kr egiptlased ja kreeklased kasutasid ortograafilise projektsiooni astronoomiliste arvutuste jaoks. Astronoomiliste eesmärkidega kasutasid ortograafilist projektsiooni ka Indialased ja Araablased. Viimasel ajal ortograafiline projektsioon sai populaarseks esimeste kosmoselendude ajal 1960tes tänu oma sarnasusele kosmosest tehtud planeetide piltidega. Kuna projektsiooni moonutused on väga suured ja kaardil saab kujutada ainult poolkera, siis teadusliku informatsiooni edastamiseks kasutatakse ortograafilist projektsiooni väga harva. Ortograafilist projektsiooni kasutatakse kõige rohkem astronoomiliste kaartide tegemisel või Maakera illustreerimisel, viimane on tingitud sarnasusega Maakera vaatega avakosmosest. Ortograafilise projektsiooni kujundatakse kolmes aspektis: polaar-, ekvatoriaal- ja kaldaspekt Polaaraspekti puhul projektsiooni tsenter asub poolusel. Meridiaanid on sirged ning õigete nurkade all võrdsete vahemikega väljuvad pooluselt ekvaatori poole. Paralleelid on ebavõrdsete vahemikega ringjooned keskpunktiga poolusel. Paralleelide vahemikud vähenevad ekvaatori poole liikudes ja ekvaator on projektsiooni piir. Ekvatoriaalaspekti paralleelid on sirgjooned ebavõrdsete vahemikega, mis vähenevad ekvaatorist eemaldudes. Telgmeridiaan on paralleelidega täisnurga all ristuv sirgjoon. Meridiaan, mis asub 90° telgmeridiaanist on ringjoon ja projektsiooni piir. Teised meridiaanid on ebavõrdsete vahemikega ellipsi kaared, nende vahemikud vähenevad telgmeridiaanist välismeridiaanini. Kaldaspekt on kõige klassikalisem ortograafilise projektsiooni kujutamisviis. Projektsiooni tsenter asub ekvaatori ja pooluse vahel. Kõik paralleelid on sama ekstsentrilisusega ellipsid või ellipsite osad. Telgmeridiaan on ainus sirge joon, teised meridiaanid on erineva ekstsentrilisusega ellipsid. "Map projection - types and distortion". geokov.com. 30.04.2021. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.05.2021. Vaadatud 1.05.2021. "Orthographic". ESRI: pro.arcgis.com. 30.04.2021. John P. Snyder (1987). Map Projections: A Working Manual. Washington: US Government Printing Office. Lk 145-153.
Volodõmõr Buhrov

Volodõmõr Buhrov (ukraina keeles Володимир Анатолійович Бугро́в; sündinud 10. novembril 1967 Butšatšis) on Ukraina filosoof, Kiievi ülikooli rektor. Rector of Taras Shevchenko National University of Kyiv Professor Volodymyr A. Buhrov
Mõhhailo Maksõmovõtši nimeline teadusraamatukogu

Mõhhailo Maksõmovõtši nimeline teadusraamatukogu (ukraina keeles Наукова бібліотека імені Михайла Максимовича) on Kiievi ülikooli raamatukogu. See asutati samal aastal kui ülikool – 1834. 1994. aastal nimetati raamatukogu ülikooli esimese rektori järgi Mõhhailo Maksõmovõtši nimeliseks. About the Library (vaadatud: 02.05.2021)
Staré Hory mäestik

Staré Hory mäestik (Slovaki Starohorské vrchy, ungari Óhegyi-Tátra) on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Fatra-Tatra piirkonnast. Selle regiooni kõrgeim tipp on Kozí chrbát (1330,4 m). Madalaim koht asub Hroni orus (330 m). Selle mäestiku aladele jääb osaliselt Banská Bystrica linn. Küladest asuvad mägedest Baláže, Harmanec, Kordíky, Králiky, Riečka, Staré Hory, Špania Dolina ja Tajov. Osaliselt jäävad selle aladele ka mäestiku suurim turismikeskus Donovaly, Motyčky ja Moštenica. Suurim jõgi on Bystrica. Mäestiku edelaosas eristatakse geomorfoloogilise üksusena Kordíky alangut, kus asuvad paljud mäestiku külad ja ka Banská Bystrica linna mägedesse jääv osa. Alangu madalaim koht asub selle idaosas (420 m). Loodus on mäestikus suuremalt jaolt puutumata. Mäed on kaetud metsaga, valdavad kuusikud, aga madalamates kohtades ka harilik pöök. Banská Bystrica ümbruses on metsad maha raiutud, Donovaly ümbruskonda mõjutab turism, aga Staré Hory sa Špania Dolina piirkonnas leidub jälgi varasemast mäetööstusest. Seal on mitu kaitseala ja loodusmälestist, suur osa mägedest jääb Suur-Fatra rahvusparki. Geoloogiliselt koosneb suur osa mäestikust kerkinud kristalsetest kivimitest, lõunaosas moodustuvad nad vähemal määral ka nende peale nihkunud kattekihist. Lääneosas leidub ka jälgi neovulkanismist. Kohati paljanduvad kattekihi kriidiajastu llubjakivid ja mergel ka mäestiku kirdeosas. Mägede idaosa ja äärmine lääneosa koosnevad Triiase ja Juura lubjakivist ning dolomiidist. Banská Bystricast põhjas esineb Paleosoikumi kiltasid ja liivakivi. Mäestikust on avastatud mitmeid koopaid, ent need on üldiselt väikesed. Staré Hory mäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega: põhjast piirab seda Suur-Fatra Idast piirab seda Madal-Tatra lõunast piirab seda Zvoleni nõgu läänest piirab seda Kremnica mäestik. KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska. Bratislava : Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011 Infot piirkonna kohta, fotod (tšehhi keeles)
400 meetri kompleksujumine

400 m kompleksujumine on individuaalne ujumisvõistlus, mis koosneb neljast erinevast ujumisstiilist - liblikujumisest, rinnuliujumisest, seliliujumisest ja vabaujumisest, kus võistlejad ujuvad iga stiiliga 100 meetrit järjest. Individuaalne kompleksvõistlus koosneb neljast ujmisstiilist, mis ujutakse sellises järjekorras: liblikas, seliliujumises, rinnuliujumises ja lõpuks vabastiilis.. Ujuja ujub veerand võistlusest igas stiilis kindlas järjekorras. Ujumisstiilid ujutakse selles järjekorras: Liblikujumine Rinnuliujumine Seliliujumine Vabaujumine (see võib olla ükskõik milline stiil, välja arvatud liblikas, seliliujumine või rinnuli) See on olnud olümpiamängude programmis alates 1964. aasta suveolümpiamängudest Tokyos, Jaapanis. Mehed Naised Mehed Naised
Eesti maksusüsteem

Eesti maksusüsteem koosneb maksuseadustega sätestatud ja kehtestatud riiklikest maksudest ning seaduse alusel valla- või linnavolikogu poolt oma haldusterritooriumil kehtestatavatest kohalikest maksudest. Eesti maksusüsteem on valdavalt proportsionaalne: maksumäärad ei sõltu maksustatavast summast. Eestis on kehtestatud üheksa riiklikku maksu: tulumaks (maksumäär 22%); sotsiaalmaks (maksumäär 33%); maamaks (maksumäär 0,1–2,5% maa maksustamishinnast aastas); hasartmängumaks; käibemaks (maksumäär 22% maksustatavast väärtusest, maksusoodustuste puhul 0% ja 9%); tollimaks; aktsiisid (alkoholiaktsiis, tubakaaktsiis, kütuseaktsiis, elektriaktsiis, pakendiaktsiis); raskeveokimaks ja ettevõtlustulu maks. Kohalikke makse võib olla kuni kaheksa: müügimaks; paadimaks; reklaamimaks; teede ja tänavate sulgemise maks; mootorsõidukimaks; loomapidamismaks; lõbustusmaks ja parkimistasu. Riiklike maksude haldur on vastavalt Maksukorralduse seadusele Maksu- ja Tolliamet, kohalike maksude maksuhaldur on valla- või linnavalitsus või muu maksumääruses sätestatud valla või linna ametiasutus. maksude haldurid kehtestavad vastavalt seadustele maksude kogumise protseduurid, laekumise tagamise,maksudeklaratsioonide süsteemi ja esitamise ning esitamata jätmise korra ja vastutuse. Maksuhaldur kehtestab vastavalt seadustele maksude laekumisega seotud protseduurid ning dokumentatsiooni ja nende esitamise korra: kas elektrooniliselt või paberkandjal. Levinumad maksudeklaratsioonid on käibedeklaratsioon; sotsiaalmaksu deklaratsioon; tulumaksu deklaratsioon; töötuskindlustuse deklaratsioon; kohustusliku kogumispensioni deklaratsioon jt. Maksusüsteem Riigilõiv Maksud Eestis Kerly Lillemets, Maksukorraldus, Sisekaitseakadeemia, 2006 Maksukorralduse seadus Käibemaksuseadus
Paslepa Vaba Evangeeliumi Kogudus

Paslepa Vaba Evangeeliumi Kogudus oli aastani 1937 tegutsenud usuühing. Siseministri 16.03.1937 otsusega jäeti kinnitamata koguduse juhatuse poolt esitatud põhikiri ja sellega seoses kogudus likvideeris oma tegevuse. Ühingu varandus, mis koosnes ehitusmaterjalidest ja sularahast, otsustati koguduse 13.06.1937 lõpp-peakoosolekul anda Tallinna III Evangeeliumi Kristlaste Vabausuühingule misjoni teostamiseks. Vabariigi Valitsuse otsus Passlepa Vaba Evangeeliumi Koguduse vara üleandmise kohta Tallinna III Evangeeliumi Kristlaste Vabausuühingule. 1937. Vaadatud 02.05.2021.
Zbiroh

Zbiroh on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Rokycany ringkonnas. Zbiroh asub Rokycanyst umbes 19 km kirdes ja Plzeňist ligikaudu 31 km idakirdes. Zbirohi on esmamainitud 1230. aastal, linnaõigused sai 1897. aastal. Linna olulisim vaatamisväärsus on 13. sajandil rajatud Zbirohi loss. Zbirohis on sündinud tšehhi proosakirjanik, luuletaja, ajakirjanik ja tõlkija Josef Václav Sládek (1845–1912). Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Zbiroh Místopisný průvodce po České Republice Zbiroh – Mysterious Castle of Three Emperors Tres Bohemes No. 2302 - Zbiroh - město J. V. Sládka Turistické známky
Golčův Jeníkov

Golčův Jeníkov (saksa keeles Goltsch-Jenikau) on linn Tšehhis Vysočina maakonnas Havlíčkův Brodi ringkonnas. Golčův Jeníkov asub Havlíčkův Brodist umbes 25 km põhjas. Golčův Jeníkov asub merepinnast 376 meetri kõrgusel. Asulat on esmamainitud 1150. aastal. Linnaõigused sai Golčův Jeníkov 1913. aastal. Golčův Jeníkovis on sündinud endine kergejõustiklane Jarmila Kratochvílová. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Golčův Jeníkov Místopisný průvodce po České Republice Historie Golčova Jeníkova Oficiální stránky Města Golčův Jeníkov Jarmila Kratochvílová Chroniknet
Kirovets

Kirovets on Venemaa tootmiskoondise Kirovi tehase (toona Производственное объединение «Кировский Завод», praegu Peterburi traktoritehas, ЗАО «Петербургский тракторный завод») ratastraktor. Kirovetsi eeliseks toonaste teiste traktorite ees olid lisaks võimsusele traktori suured ja laiad rattad, mis võimaldasid sellega teha mitmeotstarbelisi töid, näiteks maaparandustööd, metsaväljavedu, kündmine, külvamine, randaalimine ja kobestamine. K-700 tootmist alustati 1962. aastal. Baasmudel K-700 oli 220-hobujõulise mootoriga, liigendraami ja nelikveoga suurtraktor. 1975. aastaks oli neid valmistatud tuhat eksemplari, seejärel alustati K-700A ja K-701 tootmist. K-700A oli üleminekuversioon, sellel oli K-700 mootor ja K-701 käiguosa. K-701 on põllutöödeks mõeldud traktor, millel on 12-silindriline V-asetusega, vedelikjahutusega diiselmootor JaMZ-240B, võimsusega 300 hobujõudu. Traktori pikkus on 7400 mm, laius 2880 mm, kabiini kõrgus 3750 mm, kaal 13,5 tonni, kütusepaakide maht 640 l, töömaht 22 300 cm³, veojõud 5 tonni, käigukast mehaaniline, kiirus: edasi 2,9–33,8 km/h, tagasi 5,1–24,3 km/h, kütusekulu 40–45 l/h, minimaalne pöörderaadius 7200 mm, rehvid 720/665 R26. K-702 on K-701 baasil valmistatud tööstuslik traktor. K-703 on metsaväljaveotraktor. K-710 oli 1980. aastal viiest traktorist koostatud 500 hobujõuga katsetraktor, mis aga seeriatootmisse ei jõudnud K-701M tootmist alustati 1988. aastal. Sellel on 335 hobujõuga, turbolaaduriga ning laadimisõhu vahejahutiga mootor JaMZ-8423, neljaastmeline koormuse all lülitatav käigukast, uuendatud kabiin ning varasemate versioonidega võrreldes suuremad rehvid. Samuti on sellel eelnevatest erinev välimus. Eestisse jõudsid neist vähesed. K744 sarja väljatöötamist alustati 1990. aastate keskel ning 2002. aastal vahetas see lõplikult K-700A ja K-701 välja. Kui esimesed katsemudelid Eestisse jõudsid, siis polnud nii võimsa traktori jaoks sobiva vastupidavusega haakeseadmeid ja masin kippus nõrgemad puruks tõmbama, kuid samas künti 10 töötunniga 20 hektarit uudismaad – kaks korda rohkem, kui traktoriga T-75. Teisalt jättis raske traktor kevadtöödel põllule laiad ja sügavad rööpad, kus vili hästi kasvada ei tahtnud. traktor põllumajandusmasin Kirovi tehas "К 700 «Кировец»". Järva-Jaani vanatehnika varjupaik. Vaadatud 02.05.2021. "Kagumerki K-701 Kirovets". Wõrumaa Teataja. 05.04.2014. Vaadatud 02.05.2021. "Schuco pakub esmakordselt Kirovetsi mudeleid". Rasketehnika.ee. Vaadatud 02.05.2021. Sammler, Lii (26.04.2019). "Röögatu Kirovets tegi meestel südame soojaks". Maaleht. Vaadatud 02.05.2021. Parhomenko, V (18.06.1963). "Kirovets proovib jõudu". Ühistöö: Rapla maakonna ajaleht. Vaadatud 07.05.2021. Urvantsev, A (09.06.1981). "Tehastelt põldudele". Ühistöö: Rapla maakonna ajaleht. Vaadatud 07.05.2021.
Juhendatud masinõpe

Juhendatud masinõppeks nimetatakse ülesandeid masinõppes mille eesmärgiks on leida funktsioone, mis seostavad sõltumatuid ja sõltuvaid tunnuseid vastavalt olemasolevatele sõltumatu/sõltuv tunnuspaaridele. Juhendatud masinõppe ülesandeid võib vastavalt sõltuvale tunnusele jagada regressiooni- ja klassifikatsiooni ülesanneteksː regressiooni korral on sõltuvaks tunnuseks kvantitatiivne tunnus; klassifikatsiooni korral on sõltuvaks tunnuseks kvalitatiivne tunnus. masinõppimine juhendamata masinõpe õppimine Stuart J. Russell, Peter Norvig (2010). Artificial Intelligence: A Modern Approach, Third Edition, Prentice Hall. ISBN 9780136042594.
Tõhelgi karjamõis

Tõhelgi karjamõis oli 1840. aastal Harjumaal, Tõhelgi kobarküla kohale loodud mõis. Karjamõis kuulus Raasiku mõisa alla. 1859. aastal oli selles Raasiku-Kambi külakool. 1905. aasta mõisate põletamise ajal süüdati ka see mõis. Mõisa kohal on alles vundament ja mantelkorstna alumine osa. "Harju-Jaani kihelkonna koolid". Vaadatud 02.05.2021. "Tõhelgi küla arengukava 2019-2023". 2018. Vaadatud 02.05.2021. "1905. a mälestusi Harjumaalt". Kaja. 22.11.1932. Vaadatud 02.05.2021.
Raspenava

Raspenava (saksa keeles Raspenau) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Libereci ringkonnas. Raspenava asub Poola piirist 7,5 km kaugusel, Liberecist umbes 16 km põhjas. Raspenavat on esmamainitud 1343. aastal. Linnaõigused sai Raspenava 1962. aastal. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Raspenava Místopisný průvodce po České Republice Historie a památky Město Raspenava
Luule Maar

Luule Maar (11. märts 1938 Kuldre – 27. aprill 2024) oli eesti naha- ja köitekunstnik. Luule Maar sündis Kuldre külas Võrumaal Vastse-Antsla vallas taluniku perekonnas. Ta lõpetas 1953. aastal Kuldre kooli ja 1954. aastal Valga Arve-Plaanindustehnikumi. Ta õppis aastatel 1954–1960 Tartu Kunstikoolis teatridekoratsiooni ja 1964–1969 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis nahkehistöö erialal. Enne ERKIsse astumist töötas ta Tartu naha- ja jalatsikombinaadis ning naha- ja galanteriikombinaadis „Linda“ kunstnikuna ja pärast lõpetamist 1970–1976 EKE Projektis kunstnikuna. 1976. aastast kuni pensionini 2006. aastal töötas Luule Maar Eesti Kunstimuuseumis tarbekunsti restaureerimise osakonna juhataja ja atesteeritud kunstnik-restauraatorina.[1] Luule Maar oli Eesti Kunstnike Liidu liige alates 1988. aastast. Näitustel esines ta 1974. aastast alates, tema esimene isiknäitus toimus 1977. aastal Tallinna Kunstihoone väikses saalis. Luule Maar oli järjekindel näitustest osavõtja nii kõrge taseme kui ka esinemis-sageduse poolest – lisaks ülevaatenäitustel esinemisele korraldas ta veel üheksa isiknäitust, neist enamik kahasse mõne mõttekaaslasest kolleegiga. 2017. aastal toimus isiknäitus Tehnikaülikooli raamatukogus „Köitegurmaan Luule Maar”. Näituse pealkiri iseloomustab täpselt meistri nõudlikku suhet oma töösse ja kunstilisse köitesse. Viimane, 2019. aastal toimunud mahukas ja sisutihe Luule Maari köitenäitus „Luuleraamatud” Rahvusraamatukogus oli pühendatud Luule köidetud luulekogudele.[2] Rahvusvahelistel köitekunsti biennaalidel Prantsusmaal esindas Luule Maar Eestit aastatel 1999–2019 üheksal korral, pälvides 2011. ja 2013. aastal žürii preemiad. 2013. ja 2017. aastal osales ta köitekonkurssidel Inglismaal Oxfordis, olles seeläbi üks aktiivsemaid Eesti köitekunsti esindajaid rahvusvahelisel areenil. Lisaks raamatuköidetele valmistas Luule Maar ka auaadresse, karpe ja külalisraamatuid ning restaureeris Eduard Taska, Adamson-Ericu ja paljude teiste teoseid. Loomingus tugines ta etnograafilisele pärandile, kujundades aastate jooksul välja omanäolise kunstnikukäekirja. Meisterlikult sidus ta ornamentikat uuenduslike tehnoloogiliste võtete ja traditsiooniliste ning aeganõudvate tehnikatega.[3] Luule Maar kuulus Eesti Kunstnike Liitu, Eesti Nahakunstnike Liitu ja Eesti Köitekunstnike Ühendusse. "Luule Maar". EKABL. Vaadatud 2. mail 2024. L. Mehilane. Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon (lk 289), Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996. Eesti Köitekunstnike Ühendus
Gustav Talts (linnapea)

Gustav Talts (29. jaanuar 1887 Veski talu, Saarde kihelkond, Pärnumaa – 5. oktoober 1941 Sverdlovski oblast, NSV Liit) oli Eesti jurist ja Viljandi linnapea aastatel 1918–1919. Gustav Talts õppis Tartu ülikooli õigusteaduskonnas ning lõpetas õigusteaduse õpingud 1913. aastal Harkovi ülikoolis 1. järgu diplomiga. Ta tegutses 1915. aastast Viljandis advokaadina. Gustav Taltsi onupoeg, Gustav Talts tegutses samuti notarina Viljandis. 1917. aastal nimetati ta Venemaa Ajutise Valitsuse volitustega Autonoomse Eestimaa kubermangu Viljandi maakonna komissariks ning natukese aja pärast Viljandi linnapeaks. Gustav Talts luges 1918. aasta 24. veebruaril maakohtu hoone trepil ette "Manifesti Eestimaa rahvastele". Gustav Talts oli pärast Nõukogude okupatsiooni ja Saksa okupatsiooni teist korda Viljandi linnapea aastatel 1918–1919. Vabadussõja ajal juhtis ta Viljandis formeeritavate väeosade varustamist. 1920. aastast oli ta rahukohtunik Viljandis ja alates 18.08.1921 nimetati Viljandi-Pärnu Rahukogu alaliseks liikmeks. Gustav Talts töötas hiljem Viljandis vandeadvokaadina ning oli ka Kaitseliidu Sakala maleva jurist. Gustav Talts oli ka Teatriselts Ugala esimees ning laulu- ja mänguselts Koit juhatuse liige. Ühe aasta töötas ta ajalehe Viljandi Postimees vastutava toimetajana ja hiljem ajalehe Viljandi Uudised peatoimetajana. Gustav Talts vangistati Eesti NSV SARKi poolt 1940. aasta detsembris ja 1941. aasta aprillis määras NSV Liidu Sõjatribunal talle seitse aastat vangilaagrit ja kolm aastat asumist. Gustav Talts suri 5. oktoobril 1941 vangilaagris Sverdlovski oblastis. Linnapea, kes kuulutas välja iseseisvuse, sakala.postimees.ee, 31. juuli 2002 Advokaat Gustav Talts., Esmaspäev: piltidega nädalleht, nr. 15, 11 aprill 1938
Kering

Kering kõigepealt Établissements Pinault, seejärel Pinault-Printemps-Redoute (PPR), on Prantsuse luksuskontsern, millel on mitu kaubamärki, sealhulgas Gucci, Yves Saint Laurent, Bottega Veneta, Balenciaga, Boucheron, Alexander McQueen. Kering Eyewear (30% Richemontile kuuluv ettevõte) toodab prilliraame brändidele, mis võivad gruppi kuuluda või mitte. Grupi asutas 1962. aastal François Pinault, kes noteeris selle 1988. aastal Pariisi börsil. Kering koduleht
Karađoz Bej mošee

Karađoz Bej mošee (bosnia keeles Karađoz-begova džamija, türgi keeles Karagöz Mehmed Bey Camii) on 16. sajandist pärit Osmanite riigi aegne mošee, mis asub Bosnia ja Hertsegoviina suuruselt kuuendas linnas Mostaris. Selle arhitekt oli Mimar Sinan.  Karađoz Bej mošee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Disco polo

Disco polo (poola keeles muzyka chodnikowa või muzyka podwórkowa) on populaarse tantsumuusika žanr, mis loodi 1980. aastate lõpus Poolas. Turbofolk
John Nettles

John Vivian Drummond Nettles (sündinud 11. oktoobril 1943 St. Austellis Cornwallis) on Briti näitleja ja autor. Tema tuntumad rollid on kriminaalsarjades "Bergerac" (1981–1991) ja "Midsomeri mõrvad" (1997–2011). Ta on lugenud ka paljude telesaadete kaadritaguseid tekste. Ta bioloogiline ema oli Iiri medõde, kes töötas Teise maailmasõja ajal Inglismaal. John Nettles kasvas lapsendatult puusepp Eric Nettlesi ja ta naise Elsie peres.  John Nettles – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis John Nettles andmekogus IMDb (inglise)