Arvo Kukumägi

Arvo Kukumägi (9. august 1958 Litvina küla, Setomaa – 16. mai 2017 Tallinn) oli eesti teatri- ja filminäitleja. Kukumägi mängis rohkem kui 40 linateoses. Filmikunsti juurde sattus ta lavakunstikateedri üliõpilasena, kui tegi 1977. aastal kaasa kasseti "Karikakramäng" lühifilmis "Tätoveering". Arvo Kukumägi õppis aastatel 1965–1973 Saatse 8-klassilises Koolis, lõpetas 1976. aastal Värska Keskkooli ja 1980. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitlejana (9.lend). Aastatel 1987–1989 läbis ta Moskvas stsenaristide ja režissööride kõrgemad kursused (Высшие курсы сценаристов и режиссеров), lõpetades mängufilmide režissöörina. Aastail 1980–1984 töötas ta Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. Seejärel oli ta vabakutseline näitleja. 1977 "Tätoveering" (3. novell noorte režissööride kassetil "Karikakramäng") – Margus. Režissöör Peeter Simm 1979 "Õpetaja" (lühifilm) – Mihkel Värbu. Režissöör Mark Soosaar 1980 "Jõulud Vigalas" – Mihkel Värbu. Režissöör Mark Soosaar 1980 "Metskannikesed" – metsavend Tõnu. Režissöör Kaljo Kiisk 1980 "Ideaalmaastik" – kevadkülvivolinik Mait Kukemeri. Režissöör Peeter Simm 1982 "Arabella, mereröövli tütar" – piraat Halleluuja. Režissöör Peeter Simm 1983 "Suletud ring" – politseikomissar Holmberg. Režissöör Peeter Urbla 1983 "Mona Lisa" (telelavastus) – episoodis. Lavastaja Vilja Palm 1984 "Hundiseaduse aegu" – Meleleiv. Režissöör Olav Neuland 1985 "Puud olid, puud olid hellad velled" – Vihma-Peeter. Režissöör Peeter Simm 1986 "Keskea rõõmud" – traktorist. Režissöör Lembit Ulfsak 1986 "Znak bedõ" ("Õnnetuse märk") – Saksa rügemendi kokk. Režissöör Mihhail Ptašuk, Valgevene NSV. 1986 "Saja aasta pärast mais" – Linkhorst. Režissöör Kaljo Kiisk 1987 "Tants aurukatla ümber" (telefilm) – Eesneri Eedi. Režissöör Peeter Simm 1988 "Giordano" (telefilm) – KGB. Režissöör Aare Tilk 1989 "Äratus" – Kaarel Peterson. Režissöör Jüri Sillart 1990 "Ainus pühapäev" – bandiit Punane Edgar. Režissöör Sulev Keedus 1990 "Igaühele oma" – osatäitmine. Režissöör Hardi Volmer. 1991 "Rahu tänav" – Uugu. Režissöör Roman Baskin 1991 "Rist" – osatäitmine. Režissöör Lauri Aaspõllu 1992 "Tule tagasi, Lumumba" – Režissöör. Režissöör Aare Tilk 1992 "Võlausaldajad" – Adolf. Režissöör Jaan Kolberg 1994 "Tulivesi" – Türgi-Joss. Režissöör Hardi Volmer 1997 "Kallima naeratus" (telefilm) – Karl. Režissöör Valentin Kuik 1997 "Linnapea ehk Hirmu põhivormid" (telefilm) – linnapea Martin Berg. Režissöör Ervin Õunapuu 1997 "Minu Leninid" – Saksa sõjavangilaagri ülem. Režissöör Hardi Volmer 1998 "Tappev Tartu" – president ja tema kloon. Režissöör Ilmar Raag 1998 "Libarebased ja kooljad" – peremees. Režissöör Rainer Sarnet 1999 "Tähesõit" (kassettfilmis "Kass kukub käppadele") – peatreener. Režissöör Jaak Kilmi 1999 "Lurjus" – Eiche. Režissöör Valentin Kuik 2000 "Ved verdens ende" ("Maailma lõpus") – doktor Lavin. Režissöör Anders Rønnow Klarlund, Taani 2001 "Karu süda" – Venjamin. Režissöör Arvo Iho 2002 "Uuesti elus" (dokumentaalfilm) – üks osaline. Režissöör Olev Remsu 2002 "Welcome to Estonia" – Poodom-Poodom. Režissöör Andres Maimik 2003 "Viimane öö" (lühimängufilm) – sutenöör. Režissöör Mart Arjukese 2003 "A ja O" (12-osaline keeleõppesari) – saatejuht. Režissöör Sulev Keedus 2004 "Sigade revolutsioon" – õpilasmaleva komissar. Režissöörid Jaak Kilmi ja René Reinumägi 2005 "Sattusid hoogu, Hugo?" – isa. Režissöör Kristin Kalamees 2006 "Vana daami visiit" – linnakodanik. Režissöör Roman Baskin 2006 "Kelgukoerad" (telefilm) – kohtuekspertiisi laibalahkaja Jaak. Režissöör Anri Rulkov 2006 "Kelgukoerad" (krimisari, osales ühes osas) – kohtuekspertiisi laibalahkaja Jaak. Režissöör Raivo Maripuu 2007 "Jan Uuspõld läheb Tartusse" – ori. Režissöörid Andres Maimik ja Rain Tolk 2007 "Mis iganes, Aleksander!" – onu. Režissöör Maiju Ingman 2007 "Georg" – pime. Režissöör Peeter Simm 2008 "Mida külvad..." (dokumentaalfilm "Ideaalmaastiku" valmimisest) – üks osaline. Režissöör Anne-Mari Neider 2009 "Pangarööv" – vang. Režissöör Andrus Tuisk 2011 "Kuku: Mina jään ellu" – dokumentaalfilmi minategelane. Režissöörid Andres Maimik, Kaidi Kaasik, Martin Männik ja Arvo Kukumägi 2011 "Surnuaiavahi tütar" – Joss. Režissöör Katrin Laur 2014 "Riigivargad" – elumees. Režissöör Manfred Vainokivi 2017 "November" – Rein. Režissöör Rainer Sarnet 1978 Rein Saluri "Poiste sõidud" – Poiss, kes sõidab koju. Lavastaja Mikk Mikiver, IX lennu diplomilavastus, Eesti Draamateater 1979 Anton Makarenko ja Merle Karusoo "Makarenko koloonia" – neider. Lavastaja Merle Karusoo, IX lennu diplomilavastus (õppejõudude ja X lennu üliõpilaste osavõtul), Eesti NSV Riiklik Noorsooteater 1979 Mats Traat ja Merle Karusoo "Puud olid, puud olid hellad velled" – Hind. Lavastaja Merle Karusoo, IX lennu diplomilavastus, Eesti NSV Riiklik Noorsooteater 1980 Molière "Don Juan" – Sganarelle. Lavastaja Lembit Peterson, IX lennu diplomilavastus, Ugala teater 1980 Samuil Maršak "Tare-tareke" – osatäitmine. Lavastaja Kalju Komissarov, Eesti NSV Riiklik Noorsooteater 1981 Tennessee Williams "Räägi minuga vihmakeeli" – Tom. Lavastaja Eero Spriit, Eesti NSV Riiklik Noorsooteater 1981 Ljudmila Razumovskaja "Armas õpetaja" – Vitja. Lavastaja Kalju Komissarov, Eesti NSV Riiklik Noorsooteater 1982 Vsevolod Višnevski "Optimistlik tragöödia" – madrus. Lavastaja Kalju Komissarov, Eesti NSV Riiklik Noorsooteater 1982 Johann Wolfgang von Goethe "Torquato Tasso" – Torquato Tasso. Lavastaja Mati Unt, Eesti NSV Riiklik Noorsooteater 1983 Yves Jamiaque "Härra Amilcar" – Paulo. Lavastaja Rudolf Allabert, Eesti NSV Riiklik Noorsooteater 1997 Isaak Babel "Loojang" – Benjamin Krik. Lavastaja Peeter Simm, Ugala teater 2002 Vladislav Koržets "Tähesära" (nukulavastus) – osatäitmine pseudonüümi Arvon Step all. Lavastaja Peeter Volkonski, Eesti Nukuteater 2004 Murray Schisgal "Armastuse narrid" – Harry Berlin. Lavastaja Egon Nuter, Comedy Productions 2006 Jussi Kylätasku "Ahi" - Isa. Lavastaja Taago Tubin, ERR Raadioteater 1982 – kevadkülvivolinik Mait Kukemere rolli eest filmis "Ideaalmaastik" pälvis ta 1982. aastal Tallinnas peetud XV üleliidulisel (= Nõukogude Liidu) filmifestivalil parima meesnäitleja auhinna (kahasse teise filminäitlejaga) 1999 – Suure Vankri auhind 2006 – Raadioteatri näitlejaauhind Tema eraelu oli kirju: kaks lahutatud abielu, neli last kolme naisega, palju muid kooselusid. Pärast tema surma Arvo Kukumägi tuhastati. Pool tema tuhast puistati lahkunu soovil lennukilt Setumaa kohale ning teine pool tuhast sängitati Saatse kalmistule tema isa, ema ja lapsena surnud õe kõrvale. "Kuku: Mina jään ellu" Peeter Simm (09.08.2008). "Kuidas Kuku tätoveeritud sai". Postimees. Vaadatud 28.12.2009. Postimees Kultuur. "Eesti Raadio näitlejaauhinna saab Arvo Kukumägi". Sirje Presnal. "Arvo tuleb!" Eile lennutati Kukumäe tuhk tema kodukohale. Õhtuleht, 26. juuni 2017, lk 10–11. Evelin Kivimaa. "Arvo Kukumägi. Alasti elu". Elulooraamat. Menu Kirjastus 2009 Kirsti Vainküla. "Näitleja Arvo Kukumägi hakkas loovdirektoriks". EPL, 7. september 2000 Anneli Ammas. "Arvo Kukumägi – väsimatu kõndija". epl.ee, 27. september 2003 Meelis Kapstas. "Vaba mees Arvo Kukumägi". Kroonika, 19. november 2003 Elise Saulus. "Minu esimesed ja viimased: Arvo Kukumägi (49), vabakutseline näitleja". Eesti Ekspress, 28. märts 2008 Kärt Kross. "Arvo Kukumägi 50 ehk elame veel". NaisteMaailm, 5. september 2008 Rainer Kerge. "Arvo Kukumägi: "Mul on olnud väga kerge elu"". Õhtuleht, 2. detsember 2009 Suri Arvo Kukumägi