laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Wenns

Wenns on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 962 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 29,6 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1983 inimest. Vald paikneb 7,3 km Imstist lõunas Pitze jõel ja muutus Pitztali oru peamiseks paigaks. Peamiseks sissetulekuallikaks on turism, eriti suusatamine, kuid kogukonnal pole oma ala. Wennsis on vanim talumaja (700 aastat) Tiroolis. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70224.pdf www.riskommunal.net/wenns
Havai vares

Havai vares (Corvus hawaiiensis) on vareslaste sugukonda varese perekonda kuuluv lind. Havai vares sarnaneb välimuselt mustvaresega, kuid tal on palju paksem nokk ja ümaramad tiivad. Tema kehapikkus on 48–50 cm. Tal on pehme pruunikasmust sulestik ja pikad turris kurgusuled. Jalad, varbad ja nokk on mustad. Viimased kaks Hawaii saarel looduses elavat havai varest surid 2002. aastal. Nad elasid troopilistes metsades Mauna Loa ja Hualālai nõlvadel 300–2500 m kõrgusel merepinnast, kus aastas sajab 600–2500 mm vihma. Vangistuses on säilinud 2010. aasta juuli seisuga 78 isendit San Diego loomaaias. Loomaaiast vabadusse lastud linnud on langenud havai viu ohvriks, mis on ise samuti ohustatud liik. 16. aprillil 2009 eraldas Ameerika Ühendriikide Kalanduse ja Eluslooduse Amet 14 miljonit USA dollarit, et see 5 aasta jooksul kulutada havai varese elupaikade säilitamiseks ja ohtude haldamiseks. Havai varese havaikeelne nimi on ʻalalā. Mõnede havailaste jaoks on havai vares ʻaumakua (perejumalus). Fossiilsete leidude põhjal on järeldatud, et minevikus oli havai vares kõigil Havai saartel üsna rohkearvuline ja elas seal koos veel 4 vareseliigiga, mis on kõik säilinud. Ta oli tuntud oma hea lennuvõime ja taiplikkuse poolest ning tema väljasuremise põhjused on teadmata. Arvatavasti olid selles olulisel kohal valgete kolonisaatorite poolt sisse toodud haigused toksoplasmoos, lindude malaaria ja linnukatk. Havai vares on segatoiduline. Ta sööb linnumune ja linnupoegi, selgrootuid, puuvilju, nektarit, lilli, sisalikke ja muud. Ta kangutas puudelt koort lahti ja nokkis selle alt putukaid. Havai varese laul on mitmekesine. Tema kutsehüüd on kahetooniline "ko-o". Ta suudab teha ka madalamat häält, mis meenutab kassi näugumist. Tal on keerukas vulisev laul, millesse kuulub mitmesuguseid helisid. Havai varesed kasutavad tööriistu. 2016. aasta novembris lastakse Hawaii saare loodusesse lahti tehistingimustes kasvatatud Havai varesed. http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/146673/0 Discovery of species-wide tool use in the Hawaiian crow
Tapolca

Tapolca on linn Ungaris Veszprémi komitaadis, Tapolca kreisi keskus. Asub Balatoni põhjakalda lähedal. Pärast Teist maailmasõda hakati linna ümbruses kaevandama boksiiti ja muid maavarasid ning linnast kujunes tööstuskeskus. Tapolcas asub Ungari pikkuselt neljas koobastik. Linna läbib Balatonszentgyörgy–Tapolca–Ukki raudteeliin. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Tapolca koduleht
Akendussüsteem

Akendussüsteem on süsteem arvuti graafikakuvari ressursside ühiskasutuseks mitme rakenduse vahel. Iga rakenduse jaoks eraldi akna kasutamine võimaldab suhelda kõigi rakendustega, ilma et neid oleks vaja iga kord uuesti käivitada. X Window System on UNIXi platvormil töötav iseseisev akendussüsteem, MS Windowsi ja Mac OSi opsüsteemidele on akendussüsteemid sisse ehitatud.
Kiikla vald

Kiikla vald (saksa keeles Kie(c)kel) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Mäetaguse vallaga. Kiikla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.01.2018) Kiikla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kiiu-Loo-Kuusalu vald

Kiiu-Loo-Kuusalu vald (saksa keeles Kyda-Neuenhoff-Pastorat Kusal) oli vald Harjumaal Kuusalu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891. Kiiu vald Kiiu-Loo-Kuusalu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.01.2018) Kiiu-Loo-Kuusalu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kiuma vald

Kiuma vald (saksa keeles Kioma) oli vald Võrumaal Põlva kihelkonnas ja Võru maakonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. 1939. aasta vallareformiga moodustati Kõlleste, Karilatsi, Kiuma ja Valgjärve vallast, Kõlleste vald. Kiuma vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.01.2018) 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Kiuma vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kloodi vald

Kloodi vald (saksa keeles Peuth) oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Rakvere vallaga. Kloodi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.01.2018) Kloodi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kodila vald

Kodila vald (saksa keeles Koddil) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Rapla vallaga. Kodila vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.01.2018) Kodila vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kohala vald

Kohala vald (saksa keeles Tolks) oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Kaarli vallaga. Kohala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.01.2018) Kohala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kaarli vald (Rakvere kihelkond)

Kaarli vald (saksa keeles Alt-Sommerhusen või Sommerhusen) oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891[viide?]. Kaarli vald (Rakvere kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.01.2018) Kaarli vald (Rakvere kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Koigu vald

Koigu vald (saksa keeles Koik) oli vald Võrumaal Urvaste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Urvaste vallaga. Koigu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.01.2018) Koigu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Koikküla vald

Koikküla vald (saksa keeles Adsel-Koiküll) oli vald Võrumaal Hargla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Laanemetsa vallaga. Koikküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.01.2018) Koikküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kolu-Pala vald

Kolu-Pala vald (saksa keeles Heinrichshof-Pallal) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris arvatavasti 1866–1874 ja siis eraldusid nad omaette valdadeks: Kolu vallaks ja Pala vallaks. Kolu-Pala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.01.2018) Kolu-Pala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Konuvere vald

Konuvere vald (saksa keeles Konofer) oli vald Läänemaal Vigala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Märjamaa vallaga. Konuvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.01.2018) Konuvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Koordi vald

Koordi vald (saksa keeles Kirrisaar) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Esna vallaga. Koordi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.01.2018) Koordi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Korjodi vald

Korjodi vald (saksa keeles Korjoth) oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1876 ja siis liideti see vald arvatavasti Arkna vallaga. Korjodi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.01.2018) Korjodi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kostivere vald

Kostivere vald (saksa keeles Kostifer) oli vald Harjumaal Jõelähtme kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Jõelähtme vallaga. Kostivere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.01.2018) Kostivere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kotlandi vald

Kotlandi vald (saksa keeles Gotland) oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Lümanda vallaga. Kotlandi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.01.2018) Kotlandi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kriimani vald

Kriimani vald (saksa keeles Brinkenhof) oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Haaslava vallaga. Kriimani vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.01.2018) Kriimani vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kukruse-Peeri vald

Kukruse-Peeri vald (saksa keeles Kuckers-Perifer) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1883 ja siis eraldusid nad omaette valdadeks: Kukruse vallaks ja Peeri vallaks. Kukruse-Peeri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.01.2018) Kukruse-Peeri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Park Avenue

Park Avenue on lai avenüü Ameerika Ühendriikides New Yorgis. Broadway järel on see laiuselt teine tee Manhattani linnaosas, mille kahe suuna vahele lisandub alates 97th Streetilt kõrgendatud raudtee, mis lähtub Grand Central Terminalist ja kulgeb maismaal Bronxi linnaosas kahte harusse. Liiklus sellel kulgeb Manhattani saarele kohaselt edela-kirdesuunaliselt. Enamik tee pikkusest kulgeb paralleelselt Madison Avenuega läänes ja Lexington Avenuega idas. Park Avenue kogu pikkust nimetati varem neljandaks puiesteeks, mis endiselt eksisteerib Bowery ja 14. tänava vahelises osas. 14. ja 17. tänava vahelist osa nimetatakse Union Square East ning 17. ja 32. tänava vahepealne osa kannab nime Park Avenue South. Park Avenue ääres asuv kinnisvara on üks maailma kallimaid. 432 Park Avenue MetLife Building Scandinavia House (58 Park Avenue)
Russitsism

Russitsism ehk russism on keeleline venepärasus – vene keelest pärit sõna või muu keelend, tarind või muu keeleelement või -nähtus, mida kasutatakse mõnes muus keeles. Vene laenud eesti keeles Mati Erelt, Tiiu Erelt, Kristiina Ross. Eesti keele käsiraamat 2007
Karate maailmameistrivõistlused

Karate maailmameistrivõistlused on maailmameistrivõistlused karates, mida korraldab Rahvusvaheline Karate Föderatsioon. Esimesed võistlused toimusid 1970 Tokios. Alates 1980 toimuvad võistlused iga kahe aasta tagant. Karate Euroopa meistrivõistlused Karate Eesti meistrivõistlused
Maadluse maailmameistrivõistlused

Maadluse maailmameistrivõistlused on maailmameistrivõistlused maadluses, mida korraldab Rahvusvaheline Maadlusliit (FILA). Võistlused toimuvad igal aastal, välja arvatud olümpiamängude aastal. Võistlused toimuvad Kreeka-Rooma maadluses ja vabamaadluses. Esimesed võistlused toimusid 1904 Viinis. On küsitav, kas enne Teist maailmasõda toimunud võistlusi saab lugeda maailmameistrivõistlusteks, sest enamik võistlejaid oli pärit korraldajamaalt. Aastast 1987 toimuvad ka naiste maadluse maailmameistrivõistlused. Maadluse Euroopa meistrivõistlused Maadluse Eesti meistrivõistlused
Maanteesõidu maailmameistrivõistlused

Maanteesõidu maailmameistrivõistlused (inglise keeles UCI Road World Championships) on maailmameistrivõistlused maanteesõidus, mida korraldab Rahvusvaheline Jalgrattasõidu Liit (UCI). Võistlused toimuvad igal aastal. Esimesed võistlused toimusid 1921. Maanteesõidu Euroopa meistrivõistlused Maanteesõidu Eesti meistrivõistlused
Tranquillo Barnetta

Tranquillo Barnetta (sündinud 22. mail 1985 Sankt Gallenis) on Šveitsi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Šveitsi kõrgliiga klubis St. Gallen. Šveitsi jalgpallikoondises debüteeris ta 8. septembril 2004 mängus Iirimaa vastu. Esimese värava rahvuskoondises lõi ta 1. märtsil 2006 mängus Šotimaa vastu, mis lõppes tulemusega 3:1 Šveitsi kasuks. Tranquillo Barnetta hakkas jalgpalli mängima juba nelja-aastaselt FC Rotmonteni juures. 11-aastaselt läks ta üle FC St. Galleni meeskonda, 16-aastaselt sai aga temast Euroopa noorte meister kategoorias U-17. Mõne kuu pärast sõlmis Barnetta juba elukutselise mängija lepingu St. Galleni jalgpalliklubiga. Aastal 2004 debüteeris ta Šveitsi rahvuskoondises ja osales Euroopa noorte meistrivõistlustel kategoorias U-21. Samal aastal võttis Tranquillo Barnetta vastu parema pakkumise Saksamaa klubilt Bayer Leverkusen, kuid viimane laenutas ta kohe aastaks välja teisele saksa klubile Hannover 96. Selle klubi koosseisus lõi ta Bundesligas mängitud 7 matši jooksul 2 väravat. Pöördunud 2005. aastal tagasi Bayer Leverkusenisse, lõi ta esimesel hooajal seal 6 väravat ja sooritas 7 pealelööki, tõustes klubi silmapaistvamate mängijate hulka. 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel osales Barnetta Šveitsi rahvuskoondise põhikoosseisus. 19. juunil 2006 toimunud mängus Togo vastu tagas ta 88. minutil löödud väravaga šveitslastele 2:0 võidu. Tranquillo Barnetta on 178 cm pikk. Ta on vallaline. Tema hüüdnimi on Quillo. Šveitsi jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Leverkusen who's who (biograafia, profiil ja pildid, saksa keeles) CreditSuisse emagazine: Tranquillo Barnetta: Star Pupil (artikkel, inglise keeles)
Male maailmameistrivõistlused

Male maailmameistrivõistlused on maailmameistrivõistlused males, mis toimuvad Rahvusvahelise Maleliidu (FIDE) egiidi all. Peale klassikalise male (tavamale) maailmameistrivõistluste peetakse ka kiirmale, välkmale ja kirimale maailmameistrivõistlusi (kirimalet korraldab ICCF). Esimene ametlik maailmameister oli Wilhelm Steinitz, kes 1886. aastal peetud 20-partiilises matšis võitis Johannes Zukertorti tulemusega 12½:7½. FIDE maailmameistrivõistlused males Naiste male maailmameistrivõistlused Juunioride maailmameistrivõistlused males Noorte maailmameistrivõistlused males Seenioride maailmameistrivõistlused males Võistkondlikud maailmameistrivõistlused males
Ajajuhtimine

Ajajuhtimine on aja kulutamise teadlik kavandamine, et suurendada tõhusust ja/või tootlikkust. Aja efektiivne kasutamine annab inimesele võimaluse korraldada tegevusi enda valitud ajal ja sobivusel. See on eesmärgistatud tegevus, et suurendada üleüldist kasu teiste tegevuste koosmõjul piiratud aja jooksul, kuna aega ennast pole võimalik juhtida, sest selle kulgemine on selle enda põhiomadus. Ajajuhtimist võivad toetada oskuste hulk, töövahendid ja tehnikad, mida kasutatakse, et hallata aega, kui sooritatakse teatud ülesandeid, projekte ja eesmärke kindla tähtaja piires. Algselt viidati aja juhtimisele rääkides äri- või töökohategevustest, nüüdseks on mõiste laienenud ka isiklikele tegevustele. Ajajuhtimise süsteem on disainitud kombinatsioon protsessidest, töövahenditest, tehnikatest ja meetoditest. Tavapäraselt on ajajuhtimine paratamatus ükskõik millise projekti arengus, kuna see määrab projekti lõpuleviimise aja ja mahu. Peamised teemad, mida kajastatakse kirjanduses aja juhtimise kohta: efektiivsust soodustava keskkonna loomine; prioriteetide seadmine; prioriteetide seadmisel kaasnevate tegevuste elluviimine; mitteprioriteetidele kulutatud aja vähendamise protsess; stiimulid käitumise muutmisel, et kindlustada tähtaegset sooritust. Ajajuhtimine on seotud erinevate kontseptsioonidega nagu: projektijuhtimine – ajajuhtimist võib pidada projektijuhtimise alamosaks ning tavaliselt viidatakse sellele kui projekti planeerimisele ja ajakavastamisele. Ajajuhtimine on identifitseeritud ka kui üks tuumikfunktsioonidest projektijuhtimisel; tähelepanu juhtimine – see on seotud kognitiivsete ressursside juhtimisega, eriti ajahulgaga, mis inimesel kulub mõtestamiseks (ja oma töötajate mõtteprotsessi organiseerimiseks), et läbi viia teatud tegevusi. Organisatsiooniline ajajuhtimine on identifitseerimise, hindamise ja raisatud aja vähendamise teadus organisatsioonisiseselt. Organisatsiooniline ajajuhtimine identifitseerib, raporteerib ja hindab majanduslikult jätkusuutlikku aega, raisatud aega ja produktiivset aega organisatsioonisiseselt ning arendab ärimudeli, et muundada raisatud aeg produktiivseks. Stella Cottrell (2013). The Study Skills Handbook. Palgrave Macmillan. Lk 123+. ISBN 978-1-137-28926-1.[alaline kõdulink] Project Management Institute (2004). A Guide to the Project Management Body of Knowledge (PMBOK Guide). ISBN 1-930699-45-X.
Elimar Schubbe

Elimar Schubbe (sündinud 1934 Tallinnas) on saksa ajakirjanik. Alates 1939. aastast elanud Saksamaal. Olnud aktiivne Eesti–Saksa suhete arendamisel. 2014 EELK koostöömedal Laasik, Helve 2001. Saksa pensionär toob Eestisse sadu turiste. Postimees 3. aprill.
Jänes šampust ei joo

Jänes šampust ei joo on kujundlik ütlus, mida kasutatakse inimeste motiveerimiseks, et ergutada neid tegema mõnd pealtnäha riskantset sammu või ennast pingutama. Levinud on ka selle teisend kes ei riski, see šampust ei joo. Jänesele omistatakse rahvatraditsioonis argust; šampust juuakse tavaliselt mingil pidulikul puhul, näiteks võidu tähistamiseks. Ka motosportlased pritsivad autasustamisel šampust (vahuveini). Seega on ütluse tähendus 'kes riske ei võta, see ka midagi ei saavuta'.
Dabas

Dabas on linn Ungaris Pesti komitaadis, Dabasi kreisi keskus. Asub Budapestist 25 km kagu pool. Linna läbib Budapesti–Lajosmizse–Kecskeméti raudtee. Linnas on katoliku kirik ja reformeeritud kirik. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. http://www.dabas.hu/
Mummtõlvik

Mummtõlvik (Gibellula) on kedristõlvikuliste sugukonda kuuluv seeneperekond helekottseenelaadsete seltsist. Mummtõlvikud parasiteerivad ämblikulaadsetel. Neid võib sageli kohata niitudel, kus katavad taimede vartel asuvaid mumifitseerunud ämblikulaadseid. Liike pole Eestis lähemalt uuritud. Gibellula pulchra Mummtõlvik andmebaasis eElurikkus.
Sisetelevisioon

"CCTV" suunab siia. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge CCTV (täpsustus). Sisetelevisioon, tuntud ka kui videovalve, on videokaamerate kasutamine kujutise edastuseks piiratud arvule monitoridele. Inglise keeles Closed-Circuit Television, lühend CCTV. "Andmekaitse ja infoturbe leksikon | closed-circuit television". Cybernetica. Vaadatud 22.01.2018.  Sisetelevisioon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
CCTV (täpsustus)

CCTV on lühend, mis võib tähendada järgmist: Sisetelevisioon (inglise Closed-Circuit Television) Hiina Kesktelevisioon (inglise China Central Television) 中国中央电视台
ISO 8601

ISO 8601 "Andmeelemendid ja andmevahetusvormingud. Infovahetus. Kuupäeva ja kellaaja esitlusviis" on rahvusvaheline standard, mis katab kellaaja ja kuupäevaga seotud info vahetamist. Standardi andis Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) välja aastal 1988. Standardi eesmärk on pakkuda hästi defineeritud ja üheselt mõistetavat numbrilist aegade kujutamise viisi. Eriti on eesmärk ühene mõistmine erinevate kuupäeva kirjutamise viisidega riikides. ISO 8601 kasutab kuvamiseks Gregoriuse kalendri kuupäeva ja 24-tunnist kella. Standard ei sätesta kuupäeva ja kellaaja tähendust, see oleneb kontekstist. Standardi järgi esitatud kuupäevas on kuupäeva ja kellaaja elemendid järjestatud kõige suuremast (aasta) väiksema suunas. Need peavad olema kirjutatud vasakult paremale. Kõik elemendid peavad olema kirjas araabia numbrina või standardis ettenähtud tähemärkidega (näiteks "-", ":", "T", "W", ja "Z"). Sõnad nagu "jaanuar" või "neljapäev" ei ole standardi järgi lubatud. ISO 8601:2004[E] section 1 Scope
Alexander Frei

Alexander Frei (sündinud 15. juulil 1979 Baselis) on endine Šveitsi jalgpallur, ründaja. Šveitsi jalgpallikoondise ründajana debüteeris ta rahvusmeeskonnas 24. märtsil 2001 mängus Jugoslaavia vastu. Frei oli Šveitsi rahvuskoondise kapten. Hooajal 2004–2005 nimetati ta Šveitsi parimaks jalgpalluriks. Ühtlasi on ta kõigi aegade kõige enam väravaid (42 väravat) löönud Šveitsi jalgpallur. 7. juunil 2008 toimunud Euroopa meistrivõistluste avamängus Baseli St. Jakob-Parki staadionil sai Frei raskelt vigastada ja pidi ülejäänud meistrivõistluste mängud vahele jätma. FC Basel (1997–1998) FC Thun (1998–1999) FC Lucerne (1999–2000) Servette FC (2000–2003) Stade Rennais FC (2003–2006) Borussia Dortmund (2006–2009) FC Basel (2009–2013) Alexander Frei on 179 cm pikk ja kaalub 73 kg. Šveitsi jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Alexander Frei koduleht (saksa keeles)
Hans Jónatan

Hans Jónatan (1784 St. Croix – 1827 Island) oli orjana Taani Lääne-Indias sündinud mees, kes põgenes Islandile ning elas seal Djúpivoguri külas elu lõpuni pidades kaubajaama. Teadaolevalt oli ta esimene Islandile jõudnud Aafrika päritolu inimene. Hans Jónatani ema oli Lääne-Aafrika päritolu ori Emilia Regina ja arvatav isa saarel töötanud taanlane Hans Gram. Tema omanik oli Taani Lääne-India kuberner Heinrich Ludwig Ernst von Schimmelmann ja pärast tolle surma tema lesk. Kui tema omanikud naasid Taani, võeti ori kaasa ning Hans Jónatan teenis Taani-Norra mereväes, osaledes Napoléoni sõdades. Pärast sõjaväeteenistust taheti teda viia tagasi orjusesse, sest Taanis erinevalt Taani asumaast oli orjus keelatud. 1802. aastal otsustas kohus, et mees on Taani Lääne-India kuberneri lese Henriette Cathrine von Schimmelmanni eraomand ja tal on õigus Hans Jónatan endaga kaasa võtta. Hans Jónatan põgenes ning jõudis riigivõimu teadmata tollal Taanile kuulunud Islandile. 1820 abiellus ta Katrín Antoníusdóttiriga ja sai temaga kolm last, kellest kaks jõudsid täiskasvanuikka ning said järglasi. 2018. aastal avaldati uuringu tulemused, mille käigus oli uuritud Hans Jónatani järeltulijaid ning tehtud nende geenide põhjal kindlaks 38% Hans Jónatani ema genoomist. Selleks tehti kindlaks tema 788 elusolevat järeltulijat, kellest 182 uuriti geneetiliselt, sealhulgas 20 neist tehti täielik DNA-analüüs, ülejäänutel uuriti üksiku nukleotiidi polümorfismi. Tema ema genoomi põhjal tehti kindlaks, et ema esivanemad olid pärit tänapäeva Benini, Nigeeria ja Kameruni aladelt jorubate seast. Gísli Pálsson on Hans Jónatani elust kirjutanud raamatu "Mees, kes varastas iseenda" (2014). Järglaste geenid paljastasid 200 aastat tagasi elanud inimese genoomi, Postimees, 22. jaanuar 2018 Genome of Man Who Died in 1827 Has Been Reverse-Engineered Without Any Remains