laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sisetuum

Sisetuum on Maa tuuma keskosa, tuuma kõige kuumem osa. Seismiliste uuringute järgi on see tahke kera raadiusega 1216 km (umbes 70% Kuu raadiusest). Arvatavasti koosneb see raua-nikli sulamist ja selle temperatuur on päikese pinna temperatuuriga sarnane (umbes 5778 K ehk 5505 °C). Sisetuum ujub vedela välistuuma sees ja vahetab pöörlemissuunda teatud aja tagant. Maa sisetuum kõigub iga 8,5 aasta tagant. Maa sisetuum on tihedam põhjapoolkeral. Välistuum E. R. Engdahl; E. A. Flynn and R. P. Massé (1974). "Differential PkiKP travel times and the radius of the core". Geophys. J. R. Astr. Soc. 39 (3): 457–463. DOI:10.1111/j.1365-246X.1974.tb05467.x. Yang, Yi; Song, Xiaodong (23. jaanuar 2023). "Multidecadal variation of the Earth's inner-core rotation" [Maa sisetuuma pöörlemine aastakümnete lõikes]. Nature Geoscience (inglise): 1–6. DOI:10.1038/s41561-022-01112-z. ISSN 1752-0908.{{ajakirjaviide}}: CS1 hooldus: url-olek (link) An, Yachong; Ding, Hao; Chen, Zhifeng; Shen, Wenbin; Jiang, Weiping (8. detsember 2023). "Inner core static tilt inferred from intradecadal oscillation in the Earth's rotation". Nature Communications (inglise). 14 (1): 8130. DOI:10.1038/s41467-023-43894-9. ISSN 2041-1723.
Eesti kullafond (Mati Nuude)

"Eesti kullafond" on Mati Nuude 2001. aastal ilmunud kogumik. Taas üksi jään (Don Gibson / Kustas Kikerpuu) Lola (Dorde Novkovic / Mati Nuude) El Bajon (Mac Gillar / Heldur Karmo) Seitse inglit (Troy Seals / Eddie Setser / Jüri Kõrgemaa) Oota sa (Eddy de Heer / Peep Liblik) Jamblaya (Hank Williams / Reet Linna) Buenos dios Argentiina (Udo Jürgens / Ott Arder) Sinine ja Valge (Jukka Kuopamäki / Heldur Karmo) Eh Odessa Adios amigo (Fred Livingstone / Ralph Freed / Ott Arder) Quando (Tony Renis / Alberto Testa / Heldur Karmo) Aeg on käes (Brad Howell / Helmut Rulofs / Henno Käo) Kawe kelder Tulipunased roosid (Usko Kemppi) Himaalaja (Afric Simone / Priit Aimla) Valge tuvi (Johannes Bouwens) / Heldur Karmo) California blue (Jeff Lynne / Roy Orbison / Tom Petty/ Heldur Karmo) Mamie blue (Hubert Giraud / Kustas Kikerpuu) Viva Shampanja (Leo Caerts / Leo Rozenstraten / Vally Ojavere) Elu on ilus Tahan olla sulle hell (Veikko Samuli / Aleksander Sepp) Mu kõige kallim (Darko Kraljic / Heldur Karmo) Unelmate maa California (Bucky Jones/Michael Garvin/Tom Shapiro / Liisa Nuude) Suku-suku (Tarateno Rojas / Heldur Karmo) Esperansa (Ramones Cabrera / Vicini Pallavicini / Heldur Karmo) Taas koju ma lähen Kas ütlen ma sulle (Ferdinand Washington / Don Robey / Vally Ojavere) Sisemine ilu (Merle Haggard / Henno Käo) Tantsulaul Suvi Head õhtut Sa õpi käima mööda kive (John Kurhajetz / Mark Henley / Ott Arder) Tantsi nii Miks nii kiirelt kõik kaob (Rose-Marie Strähle / Ott Arder) Kõrtsi show (Max C. Freedman / Jimmy De Knight) Tuukrilaul Vastutuult tõusuteel Et oleks rahu (Ralph Siegel / Bernd Meinunger / Heldur Karmo) Lõbusad naabrid Milaja Avavalss Silmad Tüdruk Oi aegu ammuseid Punapea Mary Urjala jaaniöö Toomemäel Laevad Nukrad silmad Vaat seal Kas mäletad kevadet õites Korraks vaid Kuldne noorusaeg See väike neiu Hulkuri valss Mets mühiseb Seitse ööd ja seitse päeva Suveöö Oi noorus Põhjuseta ma ei joo Sinavad veed
Franz Hoppenstätt

Franz Hoppenstätt (surnud 1657 või 1658) oli Eestimaal tegutsenud saksa päritolu puunikerdaja. Franz Hoppenstätt pärines tõenäoliselt Bremenist. Eestist on tema töid teada alates 1640. aastatest. 1653. aastal sai ta Tallinna kodanikuks, kus tegutses puunikerdajana. Tema varabarokseid teoseid ilmestab akantusornament. Tema teostest on tuntumad Järva-Jaani kiriku kantsel (1648), Bogislaus von Roseni hauakabeli ehissein Niguliste kirikus ning Tallinna vanalinnas aadressil Pikk tänav 71 asuva maja välisuks. Hoppenstätt suri 1650. aastate lõpus, tõenäoliselt katku. Roseni kabeli ehissein Niguliste kirikus
Mõisnik

Mõisnik on isik, kellele kuulub lääni- või omandiõiguse alusel mõis või kes rendib mõisa – suurt haldusüksust ja põllumajanduslikku tootmisüksust, mille hulka traditsiooniliselt on kuulunud isemajandavad talud. Tavaliselt maksavad talupidajad mõisnikule makse rendi, teopäevade või muude koormiste kujul. Sõna mõisnik kasutatakse eesti keeles tavaliselt endise Venemaa Keisririigi Euroopa-osa (sealhulgas eriti just tänapäeva Eesti ja Läti alade) varasemast minevikust rääkides, harvem ka Skandinaavia, Saksamaa, Prantsusmaa või Lõuna-Euroopa ajaloo kontekstis. Ehkki mõisateks nimetatakse ka endiseid riigimõisu, ei kutsuta nende haldajaid või omanikke tavaliselt mõisnikeks. Mõisnike elu kirjeldab oluline osa 18.–20. sajandi baltisaksa ja vene kirjandusest (nt Nikolai Gogol, Ivan Turgenev, Anton Tšehhov). Samal ajal keskenduti eesti kirjanduses mõisnike igapäevaelule harva, kirjeldades neid pigem talupoegade vaatepunktist ja seetõttu sageli negatiivselt. Praeguste Eesti alade majandus tugines mõisateks organiseeritud põllumajandusele pikka aega, ligikaudu 13.–15. sajandist 20. sajandi alguseni. Seepärast oli mõisnikel kui ühel elanikkonna väiksemal osal (ühiskonnaklassil) suhteliselt suur poliitiline mõjujõud. Mõisnikud kuulusid tavaliselt alamaadli hulka. Paljud Eestimaa ja Liivimaa mõisnikud olid sakslased, kes rääkisid emakeelena enamasti saksa keelt (enne 17. sajandit rohkem alamsaksa keelt); harvem võis mõisnike seast leida keelelt ja päritolult rootslasi, taanlasi, eestlasi, liivlasi, venelasi jt (viimaseid rohkem pärast Põhjasõda 1700–1721). Tavaliselt elasid mõisnikud suvel mõisas ja talvel linnas. Seepärast keskendus ajale sügisest kevadeni ka seltskondlik ja poliitiline tegevus, näiteks ballid ja rüütelkondade Maapäevade istungid. Eesti aladel natsionaliseeris iseseisev riik mõisad Vabadussõja ajal, 1919. aastal, jättes mõisnikele vaid mõisasüdamed; konfiskeeritud mõisamaad jagati Vabadussõja järel eestlastest sõjaveteranidele, kes rajasid sinna hulganisti asundustalusid. Sellega võeti mõisnikelt kui ühiskonnagrupilt ära majanduslik baas. Mõisnike tähtsus sõdadevahelises Eesti Vabariigis oli eelkõige ajalooline ja kultuuriline. Enamik endistest mõisnikest lahkus Eestist Umsiedlungi ajal, müües mahajäänud varad suhteliselt odavalt. Tänapäeval nimetatakse mõisnikeks ka isikuid, kellele kuulub vaid ajalooline mõisasüda ja kes sageli majandavad kunagisse mõisa rajatud ettevõtteid, näiteks hotelle, restorane ja spaasid. mõisavalitseja
Aadressikoht

Aadressikoht on tee või väikekoht, mille nime kasutatakse teiste aadressiobjektide aadressis. Näiteks aadressis "Tamme tee 3" on aadressikoht "Tamme tee". Eestis on aadressikohad määratletud valitsuse määrusega nr 251 "Aadressiandmete süsteem" 20. detsembrist 2007: Aadressikohale määrab kohanime kohanimeseaduse alusel kohalik omavalitsus, ehkki seadus võib teha erandeid. Liikluspinna kohanimi peab määruse kohaselt sisaldama liigisõna (näiteks tänav, tee, allee, põik, väljak, plats jne). Väikekoha kohanimes võib liigisõna (näiteks paik, kant, piirkond, külaosa, aiandusühistu, suvilaühistu, garaažiühistu) puududa. Nii on Tamme platsi kohanime kohustuslik kuju "Tamme plats" ja aadressid kirjutatakse kujul "Tamme plats 5", Tamme aiandusühistu kohanimi võib aga olla "Tamme" ning sealne aadress on "Tamme 5". Valitsuse määrus nr 251 "Aadressiandmete süsteem", vastu võetud 20.12.2007 Kohanimeseaduse termineid Eesti Keele Instituudi kodulehel
Liivi jõgi

Liivi jõgi on jõgi Läänemaal Lääne-Nigula vallas Rehemäe, Jõgisoo, Koluvere, Kullamaa, Kullametsa, Liivi, Päri, Silla ja Üdruma, Allikotsa, Laiküla ja Soo-otsa ja Rõuma külas ning Raplamaal Märjamaa vallas Maidla külas, Kasari jõe parempoolne lisajõgi. Lähe asub Risti alevikust kirdes, Rõuma küla piiril, Keila–Haapsalu raudtee ääres. Lähte ümbruses on mitu sood: Rõuma raba ja Kuistlema raba läänes, Tõlva raba idas. Suue asub vahetult enne Kasari deltat, umbes 2,5 kilomeetrit Risti-Virtsu maantee sillast alamal. Jõe pikkus on 45,6 kilomeetrit ja valgla suurus 252,7 km². Jõe vähem tuntud rööpnimi on Rehemäe jõgi, kasutatud ka nimesid Koluvere jõgi ja Laimetsa jõgi. Lisajõed: Kahassoo oja (vasakult, 38,2 km suudmest), Saua oja (vasakult, 31 km suudmest), Marimetsa oja (paremalt, 30,7 km suudmest), Kõberoja (paremalt, 18,1 km suudmest), Ubasalu oja (paremalt, 15,2 km suudmest), Silgi oja (paremalt, 14,1 km suudmest), Üheksakraav (paremalt, 8 km suudmest), Venekraav (paremalt, 4,9 km suudmest), Soovälja peakraav (vasakult, 2,2 km suudmest). Liivi jõgi läbib Koluvere järve, Liivi järve ja Kullamaa paisjärve ning tema kallastele jäävad Matsalu rahvuspark ja kaitsealune Koluvere mõisa park. Jõe ületavad Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee, kolmel korral Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee (Koluvere sild, Silla sild) ja Haapsalu–Laiküla maantee (Laiküla sild) ning Maidla–Ollimäe tee (Hõbeda sild), Ollimäe–Koluvere tee (Koluvere mõisa sild), Lemmikküla–Jõgisoo tee (Jõgisoo sild) ja Liivi–Üdruma tee (Liivi sild). Valdavalt voolab jõgi sirgetes kanalites. Märkimisväärsed lammialad jäävad Liivi jõe kallastel alamjooksule (Kasari luht) ja ülemjooksule Õmma soostiku aladele. Liivi jõgi on üks Eesti kapriissemaid jõgesid, kus suvine väikseim vooluhulk võib erineda aasta keskmisest ligemale 300 korda. Jõe ääres huviväärsemaid objekte on keskjooksul paisjärve ääres olev Koluvere loss. Jõgi on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Liivi jõe keskkonnaregistri kood on VEE1116600. Liivi jõgi keskkonnaportaalis
Akadeemia tänav (Pärnu)

Akadeemia tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas. See kulgeb ristmikust, kus kohtuvad Lai tänav, Vee tänav ja Tallinna maantee (Kesklinna silla algus), Lõuna tänavani. Akadeemia tänav ristub veel Kalda (paremalt), Keskväljaku (vasakult), Õhtu põigu (paremalt), Rüütli ja Kuninga tänavaga. Tänav külgneb ka Vaasa pargi ja Jakobsoni pargiga. Tänava on ligikaudu 537 m pikkune ja kogu ulatuses ühesuunaline. Sõita saab vaid Lõuna tänava suunas. Akadeemia tänav (saksa keeles Akademiestraße) on nimetatud Academia Gustavo-Carolina järgi, mis paiknes praeguse Pärnu keskraamatukogu ehitise nurga juures. Pärnu keskraamatukogu kandis paiknes Uus-Pärnu ordulinnus, mis ehitati arvatavasti 1311. aastal. Akadeemia tänav tekkis 17. sajandil, kui Rootsi Kuningriik ehitas Pärnusse moodsa merekindluse. 1699. aastal viidi Pärnusse üle Tartu Ülikooli eelkäija Academia Gustavo-Carolina, mis asus ordulinnuse konvendihoones. Katku tõttu oli õppeasutus sunnitud oma tegevuse lõpetama juba 1710. aastal. Konvendihoone lagunes aga aja jooksul sedavõrd, et 1830. aastal otsustati see lammutada. Enne Teist maailmasõda moodustas Akadeemia tänava jõepoolne osa Elevandi tänava. Elevandi tänav sai nime kunagise ordulinnuse eelkindlustuse värvahoone järgi, mis oli Pärnu ülikooli ajal kasutusel anatoomikumina ja mis ehitati hiljem ümber laohooneks. Massiivsuse ja hallika värvitooni tõttu olevat hakatud seda kutsuma "elevandi aidaks", mis omakorda andis nime ka hoone eest möödunud tänavalõigule. Aidad kerkisid Akadeemia-Elevandi tänava piirkonda 18.–19. sajandil. Need kuulusid Pärnu suurematele kaubakontoritele, nagu Jacke, Schmidt, Barlehn, Behrends. 20. sajandi algul hakati neid ümber ehitama ja kohandama muuks otstarbeks kui kauba ladustamiseks. Näiteks Behrendsi linnaait ehitati 1909. aastal ümber linna rahvamajaks, kus leidsid endale koha Pärnu Muinasuurimise Seltsi (Pernauer Alterthumforschende Gesellschaft) muuseum ja vastasutatud Pärnu linna lugemistuba ehk tänapäeva Pärnu Keskraamatukogu eelkäija. Elevandi tänava hooned ning kogu Vee ja Akadeemia tänava vaheline ala kuni Kuninga tänavani hävinesid 1944. aasta pommirünnakus. Pärast sõda rajati hävitatud kvartalite asemele Akadeemia tänava äärsed kortermajad, Vaasa park ja Jakobsoni park. Selle käigus kadus kesk- ja uusajal kujunenud ajalooline tänavavõrk. 1967. aastal kerkis Keskväljaku äärde Endla teatri uus hoone. Akadeemia 3 – Pärnu Keskraamatukogu Akadeemia 7 – Endine Pärnu postkontor Akadeemia ja Keskväljaku nurgal (Keskväljak 1) asub Endla teater. Tõnu Kann (20. august 2011). "Akadeemia tänavale võinuks kerkida katoliku kirik". Pärnu Postimees. Vaadatud 15.11.2020. Jaak Juske (12. august 2017). "Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas: keskaegse Pärnu ordulinnuse ja linnamüüri lugu". Pärnu Postimees. Vaadatud 15.11.2020. Elevandi tänav. Proosaline Pärnu. Virtuaalne näitus. Pärnu Muuseum. Akadeemia tänavale võinuks kerkida katoliku kirik – Pärnu Postimees
Rakendusuuringud

Rakendusuuringud (ka rakendusteadused) (inglise applied research) on algupärased uuringud uute teadmiste saamiseks, kuid need on suunatud eeskätt kindlale praktilisele eesmärgile. Rakendusuuringute eesmärk on leida alusuuringute leidudele võimalikke kasutusalasid või teha kindlaks uusi meetodeid või võimalusi teatud kindlate ja eelnevalt määratletud eesmärkide saavutamiseks. Uuringute käigus lähtutakse olemasolevatest teadmistest ja püütakse neid laiendada selleks, et lahendada tegelikke probleeme. Ettevõtlussektoris on alus- ja rakendusuuringud sageli eristatavad selle järgi, et algatatakse uus projekt, mille eesmärk on uurida alusuuringute paljulubavaid tulemusi (üleminek ettevõttesisese teadus- ja arendustegevuse tulemuste kasutamise pikaajaliselt perspektiivilt keskpikale ja lühiperspektiivile). Rakendusuuringute tulemused peaksid olema rakendatavad toodetele, toimingutele, meetoditele või süsteemidele. Rakendusuuringud annavad ideedele kasutuskõlbliku kuju. Saadud teadmiste rakendusi võidakse kaitsta intellektuaalomandi kaitse vahenditega, sh salastamisega. OECD Frascati käsiraamat 2015, 2. peatükk (eesti keeles) OECD Frascati Manual 2015 Teadus- ja arendustegevus Alusuuringud Eksperimentaalarendus
Alusuuringud

Alusuuringud, ka fundamentaaluuringud, baasuuringud, (inglise basic research, fundamental research, pure research) on eksperimentaalne või teoreetiline teaduslik uurimistöö, mida tehakse peamiselt selleks, et saada uusi teadmisi nähtuste ja vaadeldavate faktide põhialuste kohta ilma otsese praktilise rakenduse eesmärgita. Alusuuringutes analüüsitakse omadusi, struktuure ja seoseid eesmärgiga sõnastada ja kontrollida hüpoteese, teooriaid või seaduspärasid. Määratlusse on lisatud täpsustus „ilma otsese praktilise rakenduse eesmärgita” sellepärast, et uuringute tegija ei pruugi uuringu ajal või uurimisküsimustikku täites võimalikke rakendusi ette näha. Alusuuringute tulemusi üldjuhul ei müüda, vaid avaldatakse teadusajakirjades või levitatakse huvitatud kolleegide seas. Mõnikord võidakse alusuuringute tulemuste avaldamist piirata riikliku julgeoleku kaalutlustel. Alusuuringute puhul eeldatakse, et teadlasel on teatav vabadus oma eesmärkide püstitamisel. Tavaliselt tehakse selliseid uuringuid kõrgharidussektoris, vahel ka valitsussektoris. Alusuuringud võivad olla suunatud mõnele üldist huvi pakkuvale laiemale valdkonnale koos selge eesmärgiga leida nende põhjal tulevikus erinevaid rakendusi. Alusuuringutega võivad tegeleda ka erasektori äriühingud, kuigi neil ei pruugi olla lähiperspektiivis kindlat tulunduslikku rakendust. Teatud laadi energiasäästutehnoloogiaid käsitlevad uuringud võidakse liigitada alusuuringuteks juhul, kui neil ei ole ettenähtavat kindlat rakendust. Sellegipoolest on neil kindel suunitlus – suurendada energiasäästu. Sellist teadustegevust nimetatakse suunitletud alusuuringuteks. Suunitletud alusuuringud eristuvad n-ö puhastest alusuuringutest järgmiste tunnuste poolest: Puhtaid alusuuringuid tehakse teadmiste suurendamise eesmärgil ilma majandusliku või ühiskondliku kasu taotluseta ning ilma aktiivse püüdluseta kasutada tulemusi praktiliste probleemide lahendamiseks või nende rakendamisega tegelevatesse sektoritesse siirdamiseks. Suunitletud alusuuringuid tehakse eeldusega, et nende tulemusena luuakse lai teadmusbaas, mille põhjal on tõenäoliselt võimalik leida lahendus teadaolevatele või prognoositavatele praegustele või tulevastele probleemidele või võimalustele. Alusteadused Teadus- ja arendustegevus Rakendusuuringud Eksperimentaalarendus OECD Frascati käsiraamat 2015, 2. peatükk (eesti keeles) OECD Frascati Manual 2015
Eesti kullafond (Vello Orumets)

"Eesti kullafond" on Vello Orumetsa 2001. aastal ilmunud kogumikalbum. 1. Näita mulle tähte 2. Hüvasti Maria 3. Kui kõnnib mannekeen 4. Naera kõikjal 5. Okkaline lill 6. Poing 7. Unistus 8. Sõber Charlie Brown 9. Sinine laul 10. Rannapiiga 11. Miniseelik 12. Rõõmus koor 13. Veel ja veel 14. Õnne jaoks loodud 15. Hallo on hommik 16. Türgi baar 17. Kurzeme 18. Ole õnnelik 19. Hallo, Mary-Lou 20. Maria Helena 21. Meri ja kitarr 22. Jipi-Jou 23. Bella ciao 24. Meie signaal 25. Emajõgi 26. Kui kaua 1. Mere öö 2. Armastus on helge 3. Üks viis vaid jääb 4. Meenuta 5. Sa tallasid mu südamel 6. Laul möödunud suvest 7. Mere muusika 8. Romanss 9. Väike päikesekiir 10. Käes on öö senjorita 11. On õnnest puudu veel üks samm 12. Arlekino 13. Meri mu arm 14. Mees oma parimais aastais 15. Kutsuv tantsurütm 16. Kui kivilind 17. Ja sajab ja sajab 18. See on dixieland 19. Vaikne öö 20. Kuum suvi 21. Sulle 22. Magus september 23. Peegelpilt 24. Viimne valss 1. Pimedal ööl 2. Vihm 3. Las mööduvad aastad 4. Kolm kaunist sõna 5. Kolme tuvi kohvik 6. Hõbedaselt helgib juuksekuld 7. Tühjad ümbrikud 8. Minu meri ja maa 9. Joogem armastuse rõõmuks 10. Ei suutnud oodata sa mind 11. Kas vana arm ka roostetab 12. Popurii merelauludest 13. Laulgem minuga sõbrad 14. Aastad 15. Ära väsi 16. Meri meest ei peta 17. Atland 18. Kodu ja ristikhein 19. Olge tasa 20. Ema
Eesti kullafond (Gunnar Graps)

"Eesti kullafond" on Gunnar Grapsi 2002. aastal ilmunud kogumikalbum. CD 1 Lady Blues Sulle Dr. Noorman Roosid papale Istun aknal Üks imelik masin Uskusin, et päevad Rahatuvi Väike saar Abielud sõlmitakse taevas Kõik on hea Möödunud aegade unelmad Ma kuulen öös su õnnelikku naeru Ciao Tuhande järve taevas Odüsseuse eksirännakud Trubaduur magistraalil Pilved kuuvalgel Vesi voolab Corrida CD 2 Lugu onu Vollist Äärelinna blues Tõmmu naine Hingeleegid Tühjad pihud Lillekimp imet teeb Miks nutad väike oja Miks Sügisõhtu blues Ma vaatan kauget silmapiiri Leidmine Pildikene tõsielust Pinge Meie teisikud Äriasjad Tänav Kohtumine Liiklus CD 3 Raudmees Laanekaja Kivine koobas Tormilind Valgus Varsti Mosaiik Unede tee Iga päev Kaob kõik Unenäost laotud teel Selles meeletus ilmas Sügise süü Mis jääb meist maha Põlemine Vana kodukoht Trepist üles Gethsemane
Õpetaja tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Õpetaja tänav on tänav Tartu kesklinnas. See algab Pepleri tänavalt, kulgeb Vanemuise pargini, teeb täisnurkse pöörde paremale ja ulatub Tiigi tänavani, olles 260 meetri pikkune. Õpetaja tänav 5 on Tartu Maarja kogudusemaja, mille juurde jääb Joona-nimeline laste mänguväljak. Õpetaja 9 on Tartu veetorn. Tänava ääres Vanemuise pargi servas asub ka endine Eesti Kirjanike Liidu Tartu osakonna maja. Õpetaja 10 tegutseb lastesõim Mesipuu. Õpetaja 8 hoones on elanud luuletaja Anna Haava. Õpetaja 12 hoones on elanud Eesti peaminister Jüri Uluots, majale on paigaldatud tema mälestustahvel. Aadressil Õpetaja 11 paikneb tänapäeval üliõpilaskorporatsiooni Arminia Dorpatensis konvendihoone. Büroohoones Õpetaja 9a tegutsesid Raadio Kuku ja Raadio Elmari Tartu stuudiod. Tänava varasem nimi oli Väike Tiigi tänav (Kleine Teich Straße), praegune nimi Õpetaja tänav (Pastoratstraße) on alates 1891. aastast Tartu Maarja koguduse õpetaja maja järgi. Vaade Õpetaja tänava algusele üle Pepleri tänava, september 2012 Joona mänguväljak Tartu Maarja kogudusemaja kõrval, Õpetaja 5, september 2012 Õpetaja 10 Õpetaja 10 sissepääs Õpetajate tänav
Nutukramp

Nutukramp (inglise keeles breath-holding spells) on lühiajaline krambihoog lastel, millega võib kaasneda ka teadvusekaotus ja nahatooni muutumine sinakaks. Laps tõmbab kopsud õhku täis, et täiel kõril nutma hakata, kuid järgneb hoopis vaikus. Lapse hingamine seiskub, ta kaotab teadvuse ning keha tõmbub kas krampi või vajub hoopis lõdvalt kokku. Tavaliselt väljendub nutukramp atoonilise krambina, see tähendab, et laps kaotab teadvuse ja vajub lõdvaks. Võib aga esineda ka toonilis-kloonilisi krampe. See tähendab, et laps kaotab teadvuse, tõmbub kangeks ja pärast seda järgneb klooniline faas, kus kätes ja jalgades tekivad tõmblused. Nutukrampe esineb umbkaudu 5% lastel. Enamasti esineb see lastel vanuses 6 kuud kuni 2 aastat ning enamik lapsi on neljandaks eluaastaks sellest välja kasvanud. Krambihoogude sagedus võib varieeruda mõnest korrast aastas kuni mõne korrani päevas, tavaliselt on aga nutukrambi esinemissagedus paar korda nädalas. Nutukramp võib kesta poolest minutist kuni üle minuti. Pärast krambihoogu on laps esialgu unine ja uimane ning läheb veidi aega, enne kui taastub krambieelne seisund. Enamasti kutsub esile nutukrambi kas äkiline valu (nt laps lõi end ära, kukkus vms) või emotsionaalne läbielamine (solvumine või viha). Nutukrambi tekkepõhjus ei ole teada, kuid uuringutega on kindlaks tehtud, et see on ohutu ega tekita ajukahjustust. Kuigi nutukrambi ravi puudub, tuleks last kindlasti näidata neuroloogile, et välistada mõni tõsisem haigus.
Julius Kuperjanovi tänav

Julius Kuperjanovi tänav on tänav Tartus. Tänav algab Pepleri tänava lõpust Pepleri ja Vallikraavi tänava ristmikult. See kulgeb algul edelasse, teeb Kastani ja Jaan Tõnissoni tänava ristmikul käänaku ja jätkub lõuna suunas, kuni jõuab Vaksali tänavani, kus lõpeb. Tänav on umbes 570 m pikk. Kuperjanovi tänav ristub Veski tänavaga (risti), Kastani tänavaga (risti) ja Tõnissoni tänavaga (paremalt). Tänava suurima paarisnumbriga maja kannab numbrit 68, suurima paaritu numbriga maja numbrit 9. Suuremas osas tänavast jääb paaritu numbriga majade kohale Vaksali park. Tänava nimi oli Maarjamõisa tänav (Marienhöfsche Straße), kuni Tartu linnavolikogu 14. veebruaril 1934 nimetas ta Helmi Mäelo ettepanekul Julius Kuperjanovi tänavaks. 17. septembril 1940 nimetas Tartu Linnavalitsus Tartu Linnavolikogu ülesandeis Julius Kuperjanovi tänava „Hans Heidemann’i“ tänavaks. 1940–1941 ja 1944–1991 oli tänava nimi Hans Heidemanni tänav. Kuperjanovi tänava raudteepoolses otsas võib leida juugendarhitektuuri näiteid. Tänava ääres on ka kunagine Tartu Raudteelaste Klubi, millest hiljem sai Eesti Rahva Muuseumi näitusemaja (Kuperjanovi 9). Kuperjanovi ja Tõnissoni tänava ristis asub Eesti Üliõpilaste Seltsi hoone, heimatstiili näide arhitekt Georg Hellatilt. Sellest kesklinna poole jääb üliõpilaskorporatsioon Ugala funktsionalistlikus stiilis konvendihoone. Käänukohal, kus Kuperjanovi tänavast saab Pepleri tänav, paikneb Tartu Maarja kirik, kus nõukogude ajal oli Eesti Põllumajandusakadeemia võimla. Jaan Tõnissoni, Julius Kuperjanovi ja Vaksali tänava vahelisse kolmnurka jääb park, kus paiknenud purskkaevust on tänapäeval säilinud karuskulptuur. Pepleri tänava üleminek Julius Kuperjanovi tänavaks Kuperjanovi 20 Kuperjanovi tänava bussipeatus Eesti Üliõpilaste Seltsi maja Kuperjanovi 44 Kuperjanovi 46 Kuperjanovi 52 Kuperjanovi 54 Kuperjanovi tänava poolne Vaksali pargi äär Regio Tartu kaart Ekspresskataloog 2005, lk. 54. Tartu kaart mõõtkavas 1:22 000 Tartu linnavolikogu lahkus helde südamega. Vaba Maa, 16. veebruar 1934, nr. 39, lk. 5. ENSV Teataja lisa ; 16 1940-10-22
Julius Kuperjanovi tänav (Põltsamaa)

Julius Kuperjanovi tänav (varem ka Kihelkonna uulits) on tänav Põltsamaal. Tänav algab Kesk tänavalt ja kulgeb kagu suunas. Tänava ääres asub Põltsamaa Kultuurikeskus (Kuperjanovi 1). Aadressil Kuperjanovi 2 asub kino Edu hoone. Tänava lõpus asub Põltsamaa reoveepuhasti. Põltsamaa Kultuurikeskus 2013 Kultuurikeskus 2022 Kino Edu vaade Kino Edu vaade (2012)
Samolva

Samolva (eesti keeles ka Samblaküla) on küla Venemaal Pihkva oblastis Oudova rajoonis, Samolva valla keskus. Asub Peipsi järve ääres. Ilmar Arens. Samolva eestlased. Üks vanemaid eesti asustuskomplekse Peipsi taga. - Eesti Pildileht 2/ 1944 Численность населения населённых пунктов Псковской области по данным Всероссийской переписи населения 2010 года. Самолва. Mесто Ледового побоища