12. september

12. september on Gregoriuse kalendri 255. (liigaastal 256.) päev. Juliuse kalendri järgi 30. august (1901–2099). 1901 – Riias osales Aleksander Aberg esimest korda elukutseliste turniiril; siit sai alguse tema edukas maadlejakarjäär. 1919 – Vabariigi Valitsus nimetas Jaan Tõnissoni saadikuks Ameerika Ühendriikides. 1921 – Tallinnas avati kindralstaabi kursused, millest hiljem saab kõrgem sõjakool. 1922 – Tallinnas avati pidulikult Riigikogu hoone. 1937 – Tartus võeti pidulikult vastu Lätist väljasaadetud Oskar Loorits. 1926 – Lasnamäe lennuväljal toimus kaitseväe lennupäev. 1939 – Ülemiste lennuväljal ristiti PTO-4 tüüpi lennuk ES-EAK. 1979 – Eesti NSV-s toimus esimene ülevabariigiline poliitpäev. Poliitpäevad toimusid iga kuu teisel kolmapäeval. 1999 – Tallinnas toimus Eesti läbi ajaloo suurimaid raharööve. 1213 – Muret' lahing, Simon de Montfort purustas albilasi toetava Aragóni väed. 1609 – Inglise meresõitja ja maadeuurija Henry Hudson sisenes hiljem tema järgi nime saanud jõele praeguses New Yorgi osariigis. 1683 – Viini lahingu lõpp, Poola kuningas Jan III ja Lorraine'i hertsog Charles vabastasid Viini türklaste piiramisrõngast. 1772 – Venemaa vallutas Pärsialt Kaspia mere ääres asuva Bakuu ja Derbenti. 1801 – Venemaa keiser Aleksander I kuulutas välja Gruusia anneksiooni. 1848 – Šveitsis võeti vastu uus põhiseadus, millega maa muutus tugeva keskvalitsusega föderaalriigiks. 1878 – Londonis pandi püsti Egiptuses umbes 1475. aastal eKr valminud mustast kivist obelisk – Kleopatra nõel. 1890 – valged asunikud rajasid Salisbury, millest sai Rodeesia pealinn, hiljem Zimbabwe pealinn Harare. Linna algne nimi pandi tollase inglise peaministri lord Salisbury järgi. 1910 – Los Angelese politseis asus tööle Alice Stebbins Wells, maailma teadaolevalt esimene naispolitseinik. 1938 – Adolf Hitler nõudis sudeedisakslastele autonoomiat. 1940 – neli teismelist avastasid Prantsusmaal sensatsiooni tekitanud 17 000 aasta vanused Lascaux' koopamaalingud. 1944 – Teine maailmasõda: esimesed USA väed jõudsid Saksamaa pinnale. 1953 – Nikita Hruštšov valiti Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei keskkomitee esimeseks sekretäriks. 1953 – John F. Kennedy abiellus Jacqueline Bouvier'ga. 1958 – Jack Kilby esitles kolleegidele ja Texas Instrumentsi juhtidele maailma esimest integraalskeemi. 1959 – startis Nõukogude kosmosesond Luna-2, mis oli esimene Kuul maandunud kosmoseaparaat. 1962 – Ameerika Ühendriikide president John F. Kennedy pidas Rice'i ülikooli staadionil kuulsa «Kuu-kõne». 1968 – Albaania lahkus Varssavi pakti maade hulgast. 1970 – Palestiina sissid lasksid Jordaanias õhku kolm kaaperdatud lennukit. Kõik pantvangid olid aga enne vabastatud vastutasuks palestiinlastest vangide vabakslaskmise eest. 1974 – Etioopias kukutati sõjaväelise riigipöördega keiser Haile Selassie, kes oli valitsenud alates 1930. aastast. 1976 – Pekingis toimusid Mao Zedongi matused. 1977 – Lõuna-Aafrika neegrite kodanikuõiguste eest võitlejate juht Steve Biko suri politsei aresti all. 1980 – Türgis pandi toime sõjaväeline riigipööre. 1985 – Saksamaal Böblingeni haiglas viidi kirurg Erich Mühe juhtimisel läbi maailma esimene laparoskoopiline sapipõie eemaldamine. 1986 – Iisraeli sõjalennukid ründasid arvatavat palestiina sisside baasi Lõuna-Liibanoni sadamalinna Siidoni lähedal. 1989 – Poola parlament kiitis hääletusega heaks peaminister Tadeusz Mazowiecki valitsuse. Ametiühinguliidu Solidaarsus juhitud valitsuse võimulepääsuga lõppes ametlikult kommunistide valitsusaeg Poolas. 1990 – Ida- ja Lääne-Saksamaa ning Teise maailmasõja aegsed liitlasriigid kirjutasid alla lepingule, millega taastati ühendatud Saksamaa suveräänsus ning defineeriti riigi rahvusvaheline staatus. 1992 – Peruu pealinnas Limas vahistati maoistliku sissiliikumise Särav Tee asutaja Abimael Guzman. 1992 – Sony asus müüma väikesel kompaktdiskil töötavat pihuarvutit Data Discman. 1993 – Horvaatia mässulised serblased korraldasid raketirünnakuid pealinna Zagrebi pihta. 1994 – Quebeci separatistlik ühendus Parti Quebecois saavutas parlamendis tugeva enamuse. 1995 – paduvihmadest vallandatud laviinid matsid Põhja-Indias Kullu lähedal enda alla vähemalt 70 inimest. 1996 – Talebani võitlejad tugevdasid oma positsioone Afganistani idaosa strateegilise tähtsusega Jalalabadi linnas. 1997 – Iisraeli raketirünnakus Lõuna-Liibanonile hukkus kuus Liibanoni sõdurit ja üks tsiviilisik. 1998 – Albaanias mõrvati opositsioonilise Demokraatliku Partei üks juhte, parlamendiliige Azem Hajdari. 1999 – Indoneesia teatas, et lubab rahvusvahelised rahuvalveväed Ida-Timorisse, kus pärast iseseisvushääletust puhkesid rahutused. 2001 – NATO teatas, et on esimest korda oma 52-aastase ajaloo jooksul valmis rakendama alliansi vastastikuse kaitse klauslit, nn. artiklit 5, kui peaks vajatama kollektiivset vastulööki USA-d tabanud rünnakutele. 2002 – ÜRO kõrgemaks inimõigusvolinikuks sai Brasiilia diplomaat Sergio Vieira de Mello. De Mello hukkus 2003. aasta 19. augustil Bagdadis toimunud pommiplahvatuses, olles seal tööl ÜRO Iraagi-eriesindajana.  Pikemalt artiklis Sündinud 12. septembril 1494 – François I, Prantsuse kuningas 1852 – Herbert Henry Asquith, Briti peaminister 1884 – Martin Klein, eesti maadleja 1886 – Alfred Mõttus, Eesti poliitik 1888 – Maurice Chevalier, prantsuse näitleja 1913 – Jesse Owens, USA sportlane 1921 – Stanisław Lem, poola kirjanik ja filosoof 1942 – Heidi-Ingrid Maaroos, eesti arstiteadlane 1942 – Jaak-Hans Kuks, endine Eesti riigikogu liige 1944 – Barry White, ameerika laulja 1954 – Peeter Volkonski, eesti näitleja ja lavastaja 1959 – Riina Airenne, eesti laulja 1959 – Ervin Runnel, eesti ettevõtja 1961 – Mylène Farmer, prantsuse laulja 1961 – Rein Kolk, eesti kardioloog 1972 – Anders Aukland, norra murdmaasuusataja 1986 – Emmy Rossum, USA filminäitleja  Pikemalt artiklis Surnud 12. septembril 1612 – Vassili IV, Vene tsaar aastatel 1606–1610 1680 – Per Brahe, rootsi sõjaväelane ja riigitegelane 1929 – Rainis, läti luuletaja, näitekirjanik, tõlkija ja poliitik 2000 – Konrad Kujau, võltsitud "Hitleri päevikute" autor 2003 – Johnny Cash, USA kantrilaulja 2009 – Pille Valk, eesti teoloog ja ajaloolane ... ... ESBL veebis (vaadatud 02.01.2015) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 202–204 Kodulinn võttis dr. O. Looritsa pidulikult vastu. Rahvaleht, 13. september 1937, nr. 108, lk. 3. Aare Laanemäe. Ussipesa Tõnismäel ja teisi meenutusi. Tallinn, 2015, lk. 117