1922

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1918 | 1919 | 1920 | 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | ► | ►► 1922. aasta (MCMXXII) oli 20. sajandi 22. aasta. 13. jaanuar – gripiepideemia nõudis 804 inimelu Suurbritannias. ... ... 3. aprill – Jossif Stalin valiti VK(b)P peasekretäriks. 15.–17. mai – riigivanem Konstantin Päts tegi ametliku visiidi Soome. 9. juuni – demonstreeriti esimest korda otse filmile optiliselt salvestatud heliriba. 9. juuli – hilisem Tarzani osatäitja Johnny Weissmüller ujus esimese inimesena 100 meetrit alla ühe minuti, saavutades tulemuseks 58,6 sekundit. 28. august – New Yorgi raadiojaam WEAF andis eetrisse kõigi aegade esimese raadioreklaami, firma Queensboro Realty kümneminutise kinnisvarareklaami. ... 18. oktoober – Inglismaal loodi British Broadcasting Company – BBC. 25. oktoober – fašistid marssisid Rooma ning Itaalia kuningas nimetas Benito Mussolini peaministriks. 4. november – Howard Carter avastas Egiptuses Luxori lähistel Kuningate orus Tutanhamoni haua. 30. detsember – ametlikult moodustati NSV Liit. 8. jaanuar – Harjumaa meistrivõistlustel iluuisutamises osalesid paarissõidus 1920. aasta olümpiavõitjad Soomet esindanud Ludowika ja Walter Jakobsson. 20. jaanuar – aktsiaseltsis Dvigatel alustati lennukite tootmist. 29. jaanuar – Eesti meistriks kiiruisutamises tuli esimest korda Aleksander Mitt, sest favoriit Christfried Burmeister võistles samal ajal Riias, kus võitis rahvusvahelise karika. 11. märts – Stockholmis lõppesid maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses. Eestit esindas kaks maadlejat, kellest Eduard Pütsepp sai hõbemedali; see oli ühtlasi Eesti esimene medal maailmameistrivõistlustelt pärast riigi iseseisvumist. 14. märts – registreeriti Eesti Kujutavate Kunstnike Keskühing (EKKKÜ). 26. märts – toimusid Eesti meistrivõistlused raskejõustikus; osales 82 sportlast. 1. aprill – Tartus avati lastekliinik, mis oli ühtlasi Eesti esimene spetsiaalselt lastehaiguste raviks mõeldud asutus. 1. aprill – Tallinnas toimus esimene suurem korvpallimatš, kus Tallinna NMKÜ võitis Tartu NMKÜ-d 13:0. 21. veebruar[küsitav] – kunstiajaloo professor Tor Helge Kjellin asutas Tartu Ülikooli kunstiajaloo õppetooli juurde kunstiajaloo kabineti. 12. aprill – registreeriti Hobuseasjanduse ja -Arendamise Armastajate Ühing, mis oli Eesti Ratsaspordi Liidu eelkäija. 21. aprill – Tallinnas toimus noorseppade (Noorseppade ühing) esimene üleriiklik kongress. 29. aprill – Tallinnas algasid tõstmise maailmameistrivõistlused, kus maailmameistriks krooniti kolm Eesti sportlast: Alfred Neuland, Saul Hallap ja Harald Tammer. 29. aprill – Tallinnas võeti Vabadusplatsil maha Peeter I ausammas. 30. aprill – Tallinnas Estonia teatrisaalis lõppesid kaks päeva väldanud tõstmise maailmameistrivõistlused. 14. mai – Tallinnas toimusid Eesti esimesed meistrivõistlused murdmaajooksus. 27. mai – Tallinnas avati esimene autobussiliin marsruudil Vene turg – Tartu maantee. 10. juuni – Tallinnas avati 19. juunini kestnud kaubandus-tööstusnäitus. 21. juuni – pärast pikemaid vaidlusi võttis Riigikogu vastu riigilipu seaduse. 10. juuli – asutati Eesti Tenniseliit. 28. august – ilmus Eesti esimese kõmulehe Esmaspäev esimene number. 12. september – Tallinnas avati pidulikult Riigikogu hoone. See oli Eugen Habermanni ja Herbert Johansoni projekti kohaselt ümber ehitatud Toompea lossi tiivast, kus kuni 1917. aastani oli asunud vangla. 13. september[küsitav] – registreeriti Eesti Kirjanikkude Liit. 24. september – Eesti pidas maha esimese jalgpallimatši Lätiga; mäng lõppes 1:1. 29. september – algas turbakütusel töötava Ellamaa elektrijaama ehitamine. 8. oktoober – moodustati Eesti Kirjanikkude Liit, mille esimeheks valiti Friedebert Tuglas. 22. oktoober – Tondi sõjakooli laskeplatsil toimusid Eesti esimesed laskevõistlused. 30. november – pärast pikemaid vaidlusi andsid soomlased eestlastele jäämurdja Väinämöinen (hilisema nimega Suur Tõll). 7. detsember – Riigikogu võttis vastu avalikkude keskkoolide seaduse. Seaduse järgi järgnes 6-klassilisele algkoolile 5-klassiline gümnaasium. Gümnaasium oli ühtluskooli teine aste ning gümnaasiumis õppimine oli vabatahtlik ja tasuline. 7. detsember – Riigikogu võttis vastu puhkepäevade seaduse. 13. detsember – registreeriti Eesti Spordi Keskliit. 14. detsember – registreeriti Noorte Naiste Kristlik Ühing. 26. detsember – Estonia teatrimajas algasid Eesti esimesed meistrivõistlused males. 28. detsember – toimus esimene üldine rahvaloendus Eesti Vabariigis. Detsembris andis Noor-Eesti kirjastus välja Gustav Suitsu luulekogu "Kõik on kokku unenägu". Selle aasta oluline kirjandussündmus on ka Anton Hansen Tammsaare romaani "Kõrboja peremees" ilmumine. Sellel aastal avati esimesed regulaarsed bussiliinid. Linnaliinid avati Tallinnas, Tartus ja Viljandis. Maaliinidest pandi tööle näiteks Märjamaa-Ristipere[küsitav] ja Tartu-Võru liin. Abja mõisas asunud õppeasutuses hakati õpetama kultuurtehnikat. Abja-Paluojale rajati värnitsavabrik  Pikemalt artiklis Sündinud 1922 16. veebruar – Lilli Promet, eesti kirjanik 18. veebruar – Juhan Smuul, eesti kirjanik 11. aprill – Arved Viirlaid, eesti kirjanik 21. aprill – Iser Kuperman, juudi päritolu kabetaja 24. aprill – Johannes Taul, eesti rahvamuusik 9. mai – Rolands Kalniņš, läti filmilavastaja 11. juuni – Erving Goffman, Kanadas sündinud juudi päritolu sotsioloog 14. juuli – Käbi Laretei, eesti päritolu rootsi pianist 22. august – Micheline Presle, prantsuse filminäitleja ja laulja 23. august – Hugo Männik, eesti botaanik 4. september – Per Olof Sundman, Rootsi kirjanik ja poliitik 19. september – Emil Zátopek, Tšehhoslovakkia kergejõustiklane 19. september – Dana Zátopková, Tšehhi odaviskaja 29. september – Esther Brand, Lõuna-Aafrika Vabariigi kõrgushüppaja 5. oktoober – José Froilán González, Argentina autovõidusõitja 11. november – Kurt Vonnegut, ameerika kirjanik 14. november – Boutros Boutros-Ghali, Egiptuse poliitik ja ÜRO peasekretär 15. november – Francesco Rosi, itaalia filmilavastaja 21. november – Maria Casarès, Prantsuse näitleja 24. detsember – Ava Gardner, USA näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 1922 5. jaanuar – Wilhelm Voigt, "Köpenicki kapten" 22. jaanuar – Benedictus XV, Rooma paavst 3. mai – Viktor Kingissepp, Eesti poliitik 5. juuni – Gustav Boesberg, eesti raskejõustiklane 18. november – Marcel Proust, prantsuse kirjanik füüsika – Niels Henrik David Bohr keemia – Francis William Aston meditsiin – Archibald Vivian Hill, Otto Fritz Meyerhof kirjandus – Jacinto Benavente rahu – Fridtjof Nansen ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 204–206