laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Flintklaas

Flintklaas on raske ja tugev, väga puhas ja läbipaistev suure murdumisnäitajaga optiline klaas, mis sisaldab üle 40% plii(II)oksiidi. Kasutatakse peamiselt optiliste läätsede valmistamiseks. Flintklaaside hulka kuulub ka vääriskiviimitatsioonide jaoks kasutatav strass. Flintklaasil on suhteliselt kõrge murdumisnäitaja ja madal Abbe arv - flintklaasideks nimetatakse klaase, mille Abbe arv jääb vahemikku 50–55 või on väiksem. Murdumisnäitaja jääb vahemikku 1,45–2,00. Flintklaas absorbeerib palju UV-kiirgust, kuid suhteliselt vähe nähtavat valgust, seetõttu tehakse sellest teleskoopide läätsesid. Tavaliselt kombineeritakse flintklaasist nõguslääts kroonklaasist kumerläätsega: flintklaas ja kroonklaas kompenseerivad teineteise optilisi omadusi ja see vähendab kromaatilist aberratsiooni. Enam kui 65% pliioksiidi sisaldusega flintklaas ei lase läbi röntgenikiirgust ja gammakiirgust ning seda kasutatakse kiirguskaitseklaaside valmistamiseks laboritele jm. Flintklaasi tootmise tehnoloogia arendas välja George Ravenscroft 1675. aastal. Flintklaasi nimi anti tema toodetud klaasile seepärast, et ühe toorainena kasutati kriidilademeis leiduvat väga puhast tulekivi (inglise keeles flint); hiljem asendas selle pliioksiidi lisamine klaasimassile, kuid nimi säilis. Flintklaas on traditsiooniliselt olnud pliiklaas, mis sisaldas kuni 40–80% plii(II)oksiidi; tänapäeval otsitakse võimalusi pliisaaste vähendamiseks flintklaasi tootmisel ja pliioksiidi on hakatud flintklaasis asendama muude metallioksiididega nagu titaandioksiid või tsirkooniumdioksiid; selle flintklaasi omadused ei erine pliid sisaldava flintklaasi omadustest märkimisväärselt. A. Kalweit, C. Paul, S. Peters, R. Wallbaum. Handbuch für Technisches Produktdesign: Material und Fertigung. Springer, 2006 https://www.britannica.com/technology/flint-glass
Pliiklaas

Pliiklaas ehk kristallklaas või lihtsalt kristall on klaasi liik, mille tavalise soodaklaasi kaltsiumkomponent on asendatud pliiga. Tüüpiliselt sisaldab pliiklaas 18–40% kaaluprotsenti plii(II)oksiidi (PbO), suurema pliisisaldusega klaasi nimetatakse flintklaasiks. Hoolimata nimetusest "kristallklaas" puudub pliiklaasil kristalliline struktuur, see on nagu igasugune klaas amorfne aine. Nimetuse kristall (cristallo) andsid sellele klaasile Veneetsia klaasimeistrid sarnasuse tõttu mäekristalliga, mida pliiklaas imiteeris. Plii olemasolu kristallis annab klaasile raskema ja säravama välimuse ning suurendab läbipaistvust. Pliioksiid lisatakse klaasile, et vähendada selle sulamistemperatuuri ja muuta see töödeldavamaks. Kristallnõude valmistamisel võidakse klaasimassile lisada eri mineraale, et anda klaasile soovitud omadused ja efektid. Mõned levinumad mineraalid, mida lisatakse kristallvaasidele, on järgmised: Ränioksiid – see mineraal annab klaasile tugevuse ja vastupidavuse ning aitab kaasa selle läbipaistvusele. Alumiiniumoksiid – alumiiniumoksiidi lisamine võib klaasile anda tugevust ja vastupidavust ning vähendada termilist paisumist. Baariumoksiid – baariumoksiidi kasutatakse mõnikord plii asemel, et saavutada sarnane sära ja raskus. See võib klaasile anda ka suurema läbipaistvuse. Tsirkooniumoksiid – tsirkooniumoksiidi lisamine võib klaasile anda suurema kuumuskindluse ja vastupidavuse. Euroopa Liidus on reguleeritud nimetuse "kristall" kasutus: kristalliks tohib nimetada vaid sellist klaasi, mille pliisisaldus on vähemalt 24%, ja need tooted märgistatakse ümmarguse kuldse etiketiga. Sellest väiksema pliisisaldusega klaasi või sellist, millele on lisatud muid metallioksiide, tohib nimetada kristallklaasiks, ning nende etikett on kolm- või nelinurkne. Mäekristall Strass Kristallpalee Kristalliöö Kristallkingakese auhind NÕUKOGU DIREKTIIV, 15. detsember 1969, kristallklaasi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 29.12.1969
SWACQ

SWACQ (kodanikunimega Arjen Thonen; sündinud 27. veebruaril 1992 Wijchenis) on Hollandi muusikaprodutsent ja DJ. Thonen kasvas üles Prantsusmaal. Pärast Hollandisse naasmist hakkas ta astuma oma esimesi samme muusika produtseerimise alal. Inspireerituna Tiëstost, sai temast John Dirne juhendamisel täieõiguslik tantsumuusika produtsent. Nimi SWACQ on lühend ingliskeelsest fraasist "Sounds With A Certain Quality" ('helid kindla kvaliteediga'). SWACQ on teinud koostööd teiste seas Tiësto, Nicky Romero ja paljude teistega. Muuseas on ta teinud remikse Martin Garrixile, Tiëstole, Bazzile ja Julian Jordanile.
Podwole

Podwole on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas Morawica vallas. Podwole asub Morawicast umbes 6,5 km loodes ja Kielce kesklinnast ligikaudu 11 km lõunaedelas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/052615204125-0254380?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 7.10.2022.
Rumm-müts

Rumm-müts oli varasematel aegadel kantud ümmargune nokata meestemüts. Ringikujuline lapik pealaeosa õmmeldi tumedas toonis villasest kangast, vahel ka sametist, nahast või kunstkarusnahast. Mütsi serv oli 8–9 cm kõrgune ja enamasti tumedast lambanahast. Vooder oli puuvillasest või siidisest kangast ja puuvillase vateeringuga. Müts sarnanes härjasüdamemütsiga, kuid nahast mütsiserv oli kõrgem. Peakatete loend Eestis varemt kantud vanemat tüüpi mütse: härjasüdamemüts kabimüts ketasmüts kikk-kõrvamüts lontmüts murumüts nelja sopi müts netsmüts nokkmüts pottmüts punane kübar rannamüts ratasüll sariküll topsmüts tuttmüts udarmüts võrkmüts Eesti keele seletav sõnaraamat Vaadatud 15.08.2020 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 121 Rumm-müts. Eesti Rahva Muuseum
Chorzelów

Chorzelów on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Mieleci maakonnas Mieleci vallas. Chorzelów asub Mielecist 5 km põhjas ja Rzeszówist 53 km loodes. Küla on esmamainitud 1326. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813611052-0655563?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.
Wola Morawicka

Wola Morawicka on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas Morawica vallas. Wola Morawicka asub Morawicast umbes kaks ja pool km kagus ja Kielce kesklinnast ligikaudu 15 km lõunas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/052615204125-0254485?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 7.10.2022.
Ketasmüts

Ketasmüts on etnograafias Saaremaa naiste väike kettakujuline varrastel kootud peakate. Ketasmüts kooti mustast villasest lõngast, see oli tuttmütsi vähendatud vorm. Tuti asemel oli sellel piiprellidega kaunistatud kolmnurkne tükk kalevit. Seda mütsi kandsid 19. sajandi II pooles ja 20. sajandi algul Ida-Saaremaa abielunaised. See seati pähe nii, et mütsi esiserv otsmikul jäi juuksepiirile ja kalevist riidetükk paremale poole. Pöide ketasmütsid sarnanesid Karja omadega, kuid olid valmistatud riidest. Karjas seoti see paelaga kurgu alt, Pöides aga kukla tagant kinni. Peakatete loend Eestis varem kantud vanemat tüüpi mütse: härjasüdamemüts kabimüts kikk-kõrvamüts lontmüts murumüts nelja sopi müts netsmüts nokkmüts pottmüts punane kübar rannamüts ratasüll rumm-müts sariküll topsmüts tuttmüts udarmüts võrkmüts Eesti keele seletav sõnaraamat Vaadatud 15.08.2020 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 58 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 121 Ketasmüts. Eesti Rahva Muuseum Eesti rahvarõivad. Karja ketasmüts
Püha Sebastianus

Püha Sebastianus (umbes 256–288 pKr) oli varakristlik Rooma märter, kes kannatas Diocletianuse valitsemise ajal. Legendi järgi oli ta pretoriaanide kapten, kes mõisteti oma usu eest surma ning otsus tuli täide viia vibulaskmise läbi. Traditsiooni kohaselt ta päästeti ja raviti terveks, mille järel ta läks Diocletianuse juurde, et teda pattude eest hoiatada ning peksti seejärel surnuks. Kui 6. ja 7. sajandi kunstiteostel on teda kujutatud vanema habemes mehena, siis renessansikunstnikud hakkasid teda maalima noormehena. Kunstis on tema atribuudiks vibunooled. Püha Sebastianus on roomakatoliku ja õigeusu kirikus vibuküttide, sportlaste ja sõdurite kaitsepühak. Tema poole palvetatakse ka katku puhul ning usutakse, et ta leevendab surijate kannatusi. Roomakatoliku kirikus on tema mälestuspäev 20. jaanuar. Püha Sebastianus on Acireale, Caserta, Petilia Policastro ja Melilli kaitsepühak Itaalias, Donostia, Palma de Mallorca, Lubríni ja Huelva kaitsepühak Hispaanias ja Rio de Janeiro kaitsepühak Brasiilias.
Oskar Seeman

Oskar Seeman (sündinud 9. oktoobril 1997 Pärnus) on eesti näitleja. Seeman on lõpetanud 2016. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi ja 2020. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (29. lend). Ta asus 2020. aastast tööle Vanemuise teatri näitlejana. Alates 2024. aasta kevadest on Seeman vabakutseline. 2013 – "Topeltelu" (Ray Cooney), Kevin Smith, Endla Teater 2014 – "Totaalselt sinust üle" (Mark Ravenhill), Jakob; Mikael, Endla Teater 2015 – "Peeter Paan ja Valge Lind Wendy" (J. M. Barrie), Nana; Bill Jukes, Endla Teater 2015 – "Kolm torukübarat" (Miguel Mihura), Dionisio, Endla Teater 2017 – "BB ilmub öösel" (Mati Unt), soome madrus, Von Krahli Teater 2018 – "Väike prints" (Antoine de Saint-Exupéry), Tallinna Linnateater 2019 – "Valgete vete sina" (Renate Keerd), esitaja, Lavastusprojektid 2020 – "Marvini tütred" (Scott McPherson), Charlie 2020 – "Mitte midagi" (Janne Teller), Jon-Johan 2020 – "Tuulte pöörises" (August Kitzberg), Mats, Eesti Noorsooteater/EMTA lavakunstikool 2021 – "Niskamäe naised" (Hella Wuolijoki), Õpetaja Vainio 2021 – "Indrek ja heledad hääled" (Tiit Palu), Indrek, Pärnu Suveteater 2021 – "Galilei elu" (Bertolt Brecht), Andrea Sarti 2022 – "Vennad Lõvisüdamed" (Astrid Lindgren), Korp 2022 – "Tõrksa taltsutus" (William Shakespeare), Hortensio 2023 – "Mägede iluduskuninganna" (Martin McDonagh), Ray Dooley 2023 – "Leopoldstadt" (Tom Stopard), Fritz, noor ohvitser; Leo 2024 – "Prohvet ja idioot" (Jonas Jonasson) 2024 – "Noore merekaru esimene suurem seiklus" (trupi ühistöö), Pärnu Suveteater 2024 – "25 °C ja päike", (lavastaja Laura Jaanhold), esitaja, Endla Teatri küün 2017 – "Lotte lood" teleseriaal, põrsas Kusti 2019 – "Lotte ja kadunud lohed" animafilm, episoodiline osa 2020 – "M3RCORY"" lühifilm, Aaron 2022 – "Armastus"" teleseriaal, Martin 2022 – "Heiki teisel pool"" lühifilm, Harri 2023 – "Vigased pruudid" mängufilm, Joosep Tema isa on Sepo Seeman. Oskar Seemani elukaaslane on fotograaf Elis Jurkatam. Neil on kaksikud lapsed, poeg Lucas ja tütar Rosanna. 2022 – Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia meeskõrvalosa kategoorias rollide eest lavastustes "Galilei elu" ning "Niskamäe naised". http://sytevaka.ee.klient.veebimajutus.ee/25-lend-humanitaar/ Oskar Seeman. Eesti Teatri Agentuur. Oskar Seeman valis kaasaga kaksikutele kaunid nimed. sky.ee, 17. mai 2024. Oskar Seeman. Eesti filmi andmebaas. Oskar Seeman. IMDb. Anu Jürisson. Oskar Seeman: Kaifin Pärnut, soolase merevee geen on mul tugevalt sees. parnu.postimees.ee, 14. oktoober 2023. Oskar Seeman sai Kadri Voorandiks kehastumisel vigastada: villid on kandadel! tv3.ee, 6. oktoober 2024.
Jordan Binnington

Jordan Binnington (sündinud 11. juulil 1993 Richmond Hillis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis St. Louis Blues. Aastatel 2009–2013 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Owen Sound Attack. Hooajal 2012–13 valiti ta liiga hooaja parimaks väravavahiks. 2011. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Bluesi poolt 88. valikuna. Pärast hooaega 2013–14 ECHL-i klubis Kalamazoo Wings asus ta 2014. aastal mängima American Hockey League'i (AHL) klubis Chicago Wolves. NHL-is debüteeris ta Bluesi meeskonnas 14. jaanuaril 2016 mängus Carolina Hurricanesi vastu. Pärast veel mitut hooaega AHL-i klubides Chicago Wolves, Providence Bruins ja San Antonio Rampage tõusis Binnington hooaja 2018–19 teises pooles Bluesi põhiväravavahi kohale. Ta sai sel põhihooajal kirja 24 võitu ja viis kaotust ning lasi sisse keskmiselt 1,89 väravat mängus, olles selle näitaja poolest liiga parim väravavaht. 2019. aasta veebruaris ja märtsis valiti ta liiga kuu uustulnukaks. Samal hooajal aitas ta Bluesi Stanley karika võiduni. Binnington valiti lisaks liiga hooaja uustulnukate sümboolsesse koosseisu All-Rookie Team. 2020. aastal valiti Binnington NHL-i tähtede mängule.  Jordan Binnington – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jordan Binnington NHL.com lehel Jordan Binnington hockeydb.com lehel
Dūkštase vald

Dūkštase vald (leedu keeles Dūkšto seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ignalina rajooni territooriumil. Valla pindala on 154 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1706 inimest. Valla keskus on Dūkštase linn, kus 2011. aastal oli 888 elanikku. Vallamaja asub aadressil Aušros g. 3. Vallavanem on Vytautas Kazėnas. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Ignalinos rajono savivaldybė, vaadatud 16.08.2020. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 26.08.2020.
Dūkštase järv

Dūkštas on järv Leedus Ignalina rajoonis. Järve valgala on 24,3 km². Järve kaldad on madalad, lõunas ja läänes soostunud, põhjakallas on aga terrassidega. Kaldajoone pikkus on 11,77 kilomeetrit. Järves on kaks saart pindaladega 0,79 ha ja 0,59 ha. Järve säng asub jääajal tekkinud lohus. Dūkštase järv jääb merepinnast 152,7 meetri kõrgusele. Järve põhja katab muda, kalda ääres aga liiv, kuid kui põhjakallas välja arvata, lasub õhukese liivakihi all turvas. Kaladest elavad järves särg, karpkala, nurg, viidikas, koha, luts, koger, kiisk, säinas, ahven, rääbis, latikas, linask ja haug. Vee läbipaistvus on suvel kuni 3 meetrit. Järve nimi tuleneb balti keeltest, kus duksts tähistab läti keeles sood, leedu keeles dūksinas tähistab aga soostunut, ebapuhast. Dūkštas (ežeras). Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 191 lk. Dūkštas (ežeras). Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. 465 lk. Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. 95 lk., – Vilnius: Mokslas, 1981.
Baluošas

Baluošas on järv Leedus Ignalina rajoonis. Põhjakaldal piirneb Baluošas Utena rajooniga. Järve kaldad on looklevad ja metsased. Põhjakallas on liivane, ülejäänud kõrged ja kruusased. Kaldajoone pikkus on 15,05 kilomeetrit, koos saartega aga 19,4 kilomeetrit. Järves on kaheksa saart: Ilgasalė pindala on 6,12 ha, Liepų pindala 4,13 ha, Degėsių pindala 1,47 ha. Ülejäänud saared on nimetud pindaladega 0,28 ha, 0,28 ha, 0,17 ha, 0,13 ha ja 0,003 ha. Ilgasalė saarel on omakorda väike järveke. Järve säng asub kahe jääajal tekkinud tunneloru kohal, mida eraldav veealune oos. Baluošas jääb merepinnast 142,7 meetri kõrgusele. Sinna suubub Būka, välja voolab aga Baluošykštise järve suubuv Kragžlė (Srovė jõe ülemjooks). Kaladest elavad järves särg, viidikas, ahven, rääbis, latikas ja haug. Külad järve kaldal on Vaidžiuškės, Trainiškis, Šuminai, Strazdai, Ripelialaukis ja Beržaragis. Järve nimi tuleneb kas murdesõnast balas, mis tähistab valget, või sõnast bala, mis tähistab tüma paika, sood. Marija Vasiliauskienė. Baluošas (Ignalinos r.). Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. 198 lk. Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. 57 lk., – Vilnius: Mokslas, 1981.
Elar Vahter

Elar Vahter (sündinud 5. novembril 1988 Saaremaal) on eesti näitleja ja lavastaja. Ta õppis aastatel 1996–2008 Saaremaa Ühisgümnaasiumis ning Eesti Mereakadeemias 2008–2013. Elar Vahter jätkas haridusteed aastatel 2015–2019 Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias. Ta lõpetas 2019 aastal kooli 12. lennu näitleja ja lavastaja erialal. Alates 2019. aastast töötab ta näitlejana Rakvere Teatris. 2019 "Tõde ja õigus", režissöör Tanel Toom - sulane Jaagup 2020 "Hüvasti, NSVL", režissöör Lauri Randla - peigmees 2016 TÜ VKA 12.lend: "Me veel vaatame" Alfred Hitchcock'i ainetel, erialalavastus 2016 TÜ VKA 12.lend: "Meisterdades Margaritat" Mihhail Bulgakovi ainetel, erialalavastus 2017 TÜ VKA 12.lend: "Pühalikud Ihuhädad" Eduard Vilde ainetel, erialaeksam 2017 "Töntsa-Täntsa", Heljo Mänd, lastelavastus 2017 TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia lõpuaktuse lavastus 2017 "Päikese häll", piduliku gala lavastus Eesti Rahva Muuseumis 2019 "ONCE" muusikal Ugala teater, lavastaja assistent 2019 "100 M More" Tartu Uus Teater, TÜVKA 12. lennu viimane diplomilavastus 2016 TÜ VKA 12.lend: "Hüljatud", lavastaja Peep Maasik – vanemuurija 2016 TÜ VKA 12.lend: "Korter nr.50", lavastaja Mari Anton – Ješua 2016 TÜ VKA 12.lend: "Inemise igä", Helena Kesoneni diplomilavastus – isa Ordi 2017 TÜ VKA 12.lend: "Lembitu - kuningas ilma kuningriigita", Peep Maasiku diplomilavastus - Piiskop Albert 2017 "Primavera Paunveres" (Ugala teater), lavastaja Šasha Pepeljajev 2017 "Lumekuninganna" (Ugala teater), lavastaja Oleg Titov - Polaarhunt 2018 "Vürst Gabriel ehk Pirita kloostri viimased päevad" (Tallinna Linnateater), lavastaja Diana Leesalu – Ivo sõdur 2018 Priit Põldma "Ilmavõõras" (Saueaugu Teatritalu), lavastaja Ringo Ramul - Vidrik 2018 Franz Kafka "Protsess" (NUKU teater), lavastaja Taavi Tõnisson – Josef K 2019 Mehis Pihla "Kuldse liilia saladus", lavastaja Kersti Heinloo - Artur 2020 Tuomas Kyrö "Kõike head, vana toriseja", lavastaja Eili Neuhaus - Ahtti Elar Vahter CV[alaline kõdulink] Eesti filmi andmebaas Elar Vahter Rakvere Teatri kodulehel Noored näitlejad osalevad suvelavastuses Virumaa Teataja 23.07.2020 Rakvere Teatri Live 23.04.2020 Elar Vahter lavastusest "100 M More" 09.05.2019 Saarlased mängivad Kafka protsessis olulist rolli Saarte Hääl 31.10.2018
Swifti-Tuttle'i komeet

Swifti-Tuttle'i komeet (ametlikult 109P/Swift–Tuttle) on perioodiline komeet, mis tekitab perseiidide meteoorivoolu. Komeedi avastasid üksteisest sõltumatult Lewis Swift ja Horace Parnell Tuttle. Swift vaatles komeeti 16. juulil ja Tuttle 19. juulil 1862. Avastamisel oli komeet umbes sama hele kui Põhjanael. 1862. aastal sooritatud vaatluste järel arvati, et komeet muutub uuesti vaadeldavaks aastatel 1979–1983, kuid seda ei juhtunud. Briti astronoom Brian G. Marsden arvutas välja komeeti oletatava orbiidi ja ennustas, et komeet möödub Maast 1992. aastal. Marsdeni ennustus osutus õigeks, sest komeeti märkas 1992. aastal uuesti Jaapani astronoom. Komeet on Maalt taas nähtav 2126. aastal. Swifti-Tuttle'i komeedi tiirlemisperiood on 133 aastat. Komeedi afeel on 51,2 aü ja periheel 0,95 aü. Komeedi tuuma diameeter on 26 km ja see on suurim taevakeha, mis läheneb perioodiliselt Maale. "109P/Swift-Tuttle". NASA. Vaadatud 16. august 2020. "Comet Swift-Tuttle: The Icy Parent of the Perseid Meteor Shower". Space.com. Vaadatud 16. august 2020. "The cautionary tail of Comet Swift–Tuttle". ESA. Vaadatud 16. august 2020.
Narama

Narama on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krakówi maakonnas Iwanowice vallas. Narama asub Krakówi kesklinnast umbes 13 km põhjas. Küla on esmamainitud 1440. aastal Jan Długoszi kroonikas "Liber beneficiorum". https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212006032-0320650?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. O Naramie Publiczna Szkoła Podstawowa im.Świętej Jadwigi Królowej w Naramie
Bibice

Bibice on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krakówi maakonnas Zielonki vallas. Bibice asub Krakówi kesklinnast umbes 7 km põhjas. Bibicet on esmamainitud 1050. aastal. Alates 12. sajandi viimasest veerandist kuulus küla Krakówi norbertaanide kloostrile. Fort 45a Bibice Fortyck Historia Dziejów Bibic Moje Bibice
Garliczka

Garliczka on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krakówi maakonnas Zielonki vallas. Garliczka asub Krakówi kesklinnast umbes 11 km põhjas.
Kaarel Pogga

Kaarel Pogga (sündinud 24. septembril 1996 Tallinnas) on eesti näitleja. Ta on lõpetanud 2016. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi ja 2020. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (29. lend). Ta on aastast 2020 Vanemuise teatri näitleja. Karl, "Mitte midagi" (2020) Ludovico Marsili, "Galilei elu" (2021) Mees/Syme, "1984" (2021) Apteeker, "Niskamäe naised" (2021) Hunt, "Punamütsike" (2021) Joonatan/Hunt, "Vennad Lõvisüdamed" (2022) Kaarel Pogga Teater Vanemuine (vaadatud 1. juunil 2023)
Deniss Gurjanov

Deniss Vladimirovitš Gurjanov (sündinud 7. juunil 1997 Togliattis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Dallas Stars ründajana vasak- või paremäärel. Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Togliatti Lada, mille koosseisus debüteeris ta hooajal 2014–15 KHL-is. 2015. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Starsi poolt 12. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta mängima 2016. aastal, asudes mängima American Hockey League'i klubis Texas Stars. NHL-is debüteeris ta Dallas Starsi meeskonnas 8. aprillil 2017 mängus Colorado Avalanche'i vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is 10. novembril 2018 mängus Nashville Predatorsi vastu, kuid ka suurema osa hooajast 2018–19 mängis ta veel Texas Starsis. Hooajal 2019–2020 sai ta NHL-is juba rohkem mänguaega, pääsedes väljakule kokku 64 põhihooaja mängus, kus ta lõi kokku 20 väravat ja andis üheksa väravasöötu. 20. augustil 2020 lõi ta mängus Calgary Flamesi vastu neli väravat, saades esimeseks Starsi mängijaks, kes on väljalangemismängude ühes mängus vähemalt neli väravat löönud. 2017. aastal võitis Gurjanov Venemaa kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali. "Stars use big rally to eliminate Flames in Game 6 of Western First Round". NHL.com. 21.8.2020. Vaadatud 21.8.2020 Deniss Gurjanov NHL.com lehel Deniss Gurjanov hockeydb.com lehel
Lontmüts

Lontmüts (Tartu ja Võru murdes), ka kõrvik (Mulgi murdes), on vana tüüpi talvine meestemüts, mis sarnaneb läkiläkiga. Lontmüts oli levinud 19. sajandil Eestis peamiselt poekaubana. Müts oli ovaalse mustast karvata parknahast pealae ja nelja musta pügatud lambanahaga pealistatud kõrvaga. Vooder oli heledast karvasest lambanahast, õmbluseks kasutati kahekordset linast niiti. Esikõrv otsmikul ja tagakõrv kuklas olid üleni mütsi külge õmmeldud, külgmised kõrvad olid lahtised ning neid sai vajadusel alla käänata või üles tõsta. Soome müts, mis oli Soomes üldiselt ja Eestis 20. sajandil laialt levinud, oli parknahast pealae ja ühtlase laia karusnahkse äärega, mis oli allakäänatav kogu pikkuses, kuklaosas olid nahast ääre pooled ühendatud paeltega. Mitmel pool, eriti rannaaladel oli see müts kasutusel juba 19. sajandil nimetusega talimüts (Saaremaal ka lakkmüts). Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 156 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 104 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 121 Lontmüts. Eesti Rahva Muuseum
Ken Rüütel

Ken Rüütel (sündinud 24. aprillil 1995 Tallinnas) on eesti näitleja. Ta on lõpetanud 2014. aastal Vanalinna Hariduskolleegiumi ja 2020. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (29. lend). Ta on aastast 2020 Vanemuise teatri näitleja. 2023 Kristallkingakese auhind (Julius Jõuram lavastuses „Laul õnnest“ (Teater Vanemuine ja EMTA lavakunstikool), Otto lavastuses „Mitte midagi“, Hank lavastuses „Marvini tütred“, Töödejuhataja lavastuses „Niskamäe naised“, Kader/Tengil lavastuses „Vennad Lõvisüdamed“, Lucentio lavastuses „Tõrksa taltsutus“ (kõik Teater Vanemuine), krahv de Rochefort lavastuses „Kolm musketäri“ (Ugala Teater) ning Atli lavastuses „Viikingite veri“ (Kuressaare Teater)) http://www.vhk.ee/teatrikool/teatrikooli-vilistlased
Brian G. Marsden

Brian Geoffrey Marsden (5. august 1937 – 18. november 2010) oli Briti astronoom. Marsden spetsialiseerus taevamehaanikale ja astromeetriale, arvutades komeetide ja asteroidide orbiite. Ta aitas leida mitmeid kadunuks peetud asteroide ja komeete, millest tuntuim on Swifti-Tuttle'i komeet. 1978 kuni 2006 oli Marsden IAU väikeplaneetide keskuse ja 1968 kuni 2000 IAU astronoomiliste telegrammide keskuse direktor. 1993. aastal ennustas ta, et komeet Shoemaker-Levy 9 põrkab Jupiteriga kokku, mis 1994. aastal ka juhtus. "Brian Marsden dies at 73; astronomer who tracked comets and asteroids". Los Angeles Times. Vaadatud 16. august 2020. "Brian G. Marsden (1937-2010)". Sky&Telescope. Vaadatud 16. august 2020.