Suure-Jaani kihelkond

Suure-Jaani kihelkond (lühend SJn; saksa keeles Kirchspiel Groß-St. Johannis in Kreis Fellin, St. Johannis Kirchspiel im Fellinschen) oli kihelkond Viljandimaal, Pärnu ja Viljandi kreisis Liivimaa kubermangus. Tõenäoliselt rajati Suure-Jaani kihelkond 13. sajandil Suure-Jaani muinaskihelkonna aladele. 13.–16. sajandil kuulus kihelkond Viljandi komtuurkonda. Kihelkonnakirikuks oli Suure-Jaani Evangelist Johannese kirik 1865. aastal algas kihelkonnas talude päriseksostmine. Aimla mõis (Aimel) – rüütlimõis Brinkenländeri mõis, Taevere mõisa kõrvalmõis Jaska mõis (Jaskamois) – rüütlimõis Lahmuse mõis (Lachmes, Kleinhof) – rüütlimõis Lõhavere mõis (Lehova, Lehhowa) – rüütlimõis Navesti mõis (Nawwast) – rüütlimõis Olustvere mõis (Ollustfer) – rüütlimõis Reegoldi mõis (Weibstfer) – riigimõis Suure-Jaani kirikumõis (Pastorat Groß-St. Johannis) – kirikumõis Sürgavere mõis (Surgifer, Surjefer) – rüütlimõis Taevere mõis (Taifer, Taefer) – riigimõis Vastemõisa mõis (Wastemois) – riigimõis Ängi mõis (Enge) – rüütlimõis Suure-Jaani kihelkonna aladel tegutsesid 18.–20. sajandil veel järgmised koolid: Suure-Jaani kihelkonnakool (asutati 1825. aastal esimese omataolisena Liivimaal) Lahmuse külakool (esmamainimine 1777. aastal) Kase kool (asutati 1803. aastal Põhjaka külas Nõmme talus, suleti 1928. aastal) Rääka kool (asutati umbes 1825. aastal, suleti 1958. aastal) Lõhavere põhikool (asutati umbes 1800. aastal) Paala algkool (asutati 1830. aastatel) Ängi kool (asutati enne 1838. aastat, sulgemise aeg pole teada) Tääksi põhikool (asutatud 1875. aastal, tegutseb tänini) Kaansoo kool (asutati 1889. aastal, suleti 1970. aastal, taasavati 1992. aastal ja suleti 2000. aastal) 20. sajandi esimesed pooles loodi ka: Kildu kool (asutati 1909. aastal, suleti 2014. aastal) Suure-Jaani keskkool (asutatud 1920. aastal, tegutseb tänini) Lõhavere kool (asutati 1926. aastal tütarlaste täienduskoolina, suleti 1947. aastal) Varem on Suures-Jaanis tegutsenud ka köstrikool. Lahmuse-Ängi vald (1866–1897) Lõhavere vald (1866–1892) Navesti vald (1866–1899) Olustvere vald (1866–1917) Reegoldi vald (1866–1897) Sürgavere vald (1866–1917) Taevere vald (1866–1917) Vastemõisa vald (1866–1917) Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 313. Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 390. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 314. Suure-Jaani kihelkond. Kirchspiel Groß-St. Johannis in Kreis Fellin Eesti mõisaportaalis Aili Umla (1995). Suure-Jaani kihelkond. Viljandi: AS TRÜKIEKSPERT VILJANDI. Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 390. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 313–318. Hagemeister, Heinrich von (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands T. 1–2. Riga: E. Frantzen. Lk lk. 200–206. Tooke, William (1799). View of the Russian Empire During the Reign of Catharine the Second, and to the Close of the Present Century: during the reign of Catharine the Second, and to the close of the present century. T. N. Longman, O. Rees, and J. Debrett. Lk lk. 513–514. Stryk, Leonhard von (1877). Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil, Der ehstnische District mit vier karten. Dorpat: C. Mattiesen. Lk 514 lk. (+ kaardid), lk.367–374 Alfred Rästas. Ajalooline traditsioon Suure-Jaani kihelkonna lõunapoolsest osast 1926. a. Eesti Kirjandusmuuseum. 2007. Tony Bollmann. Ajalooline traditsioon Suure-Jaani kihelkonna põhjapoolsest osast 1926. a. Eesti Kirjandusmuuseum. 2007. Suure-Jaani kihelkond. Kirchspiel Groß-St. Johannis in Kreis Fellin Eesti mõisaportaalis Risti kabeliga seotud pärimus 18. sajandist tänapäevani