laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Fulham FC

Fulham FC on 1879. aastal Londonis Fulhami linnaosas asutatud jalgpalliklubi. Klubi kodustaadion on 1896. aastast Craven Cottage. Fulham mängib Inglismaa jalgpalli kõrgliigas Premier League. 1975. aastal mängis Fulham esiliiga klubina Inglismaa karikafinaalis, kus kaotati West Ham Unitedile tulemusega 0:2. Hooajal 2009–2010 mängis Fulham Euroopa liiga finaalis, kus kaotati Hispaanile klubile Madridi Atlético tulemusega 1:2. Seisuga 4. september 2023 Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. "Fulham FC - MEN". Fulham F.C. Fulham F.C. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. juuli 2022. Vaadatud 4. augustil 2022. "Fulham FC - Solomon Deal Agreed". Fulham F.C. Fulham F.C. 25. juuli 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2022. Vaadatud 27. juulil 2022. "Fulham FC - Squad Numbers Confirmed". Fulham F.C. Fulham F.C. 5. august 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2022. Vaadatud 5. augustil 2022. Ametlik koduleht
Hull City AFC

Hull City Association Football Club on 1904. aastal asutatud Inglismaa jalgpalliklubi, mille asukohaks on Kingston upon Hull. Klubi mängib Inglismaa tugevuselt teises liigas Football League Championship. Esimest korda pääses klubi Inglismaa kõrgliigasse hooajal 2008–2009. Viimati mängiti kõrgliigas hooajal 2016–2017. 2014. aastal jõudis Hull City Inglismaa karikavõistlustel finaali, kus kaotati Arsenalile. Seisuga 8. august 2019 Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. "First team". Hull City A.F.C. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuli 2018. Vaadatud 8. august 2019. Koduleht
Middlesbrough FC

Middlesbrough FC on Inglismaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Middlesbrough's. Klubi mängib Inglismaa tugevuselt teise liiga klubis Football League Championship. Klubi esimene ja seni ainus suurem tiitel on 2004. aastal võidetud liigakarikas Football League Cup. 2006. aastal jõuti UEFA karikavõistlustel finaali, kus kaotati Hispaania klubile Sevilla. Premier League'is mängiti viimati hooajal 2016–2017. Tarmo Kink (2010–2012) Klubi koduleht Klubi info veebisaidil premierleague.com
Portsmouth FC

Portsmouth FC on Inglismaa jalgpalliklubi. Mart Poom (1994–1997, neli liigamängu) Koduleht
Wine

Wine (rekursiivne lühend Wine Is Not an Emulator) on vaba tarkvara, mis võimaldab käivitada Microsoft Windowsile mõeldud programme teistes operatsioonisüsteemides. Näiteks Linuxi, FreeBSD ning Mac OSi keskkonnas. Wine'iga tuleb kaasa tarkvarateek Winelib, millega arendajad saavad kompileerida Windowsi programme, et lihtsustada nende tööd Unix-tüüpi süsteemides. Nagu nimigi ütleb (inglise keeles "Wine ei ole emulaator") pole Wine emulaator. Täieliku emuleerimise asemel pakub Wine alternatiivse implementatsiooni DLL-idest, mida Windowsi programmid kasutavad, ja protsessi, mis asendab Windows NT kernelit. 2018. aasta 21. augustil tegi Valve avalikuks enda Wine versiooni nimega Proton. Proton erineb tavalisest Wine-st sellega, et sisaldab veaparandusi ja täiendusi, mis ei ole veel, või mida sootukski ei soovita ülemjooksus vastu võtta, nagu näiteks Vulkanil-põhinev Direct3D 9-11 ühilduvuskiht DXVK. ReactOS "Winelib". WineHQ Wiki. 29.06.2008. "Introducing a new version of Steam Play". Steam Community. 22.08.2018. Michael Larabel (24.08.2018). "Valve Offers Up Proton Beta For Testing Steam Play Enhancements". Phoronix. Michael Larabel (27.03.2019). "A Lot Of Valve's Proton Work Is Landing Back In Upstream Wine". Phoronix. Wine HQ – Wine'i koduleht Wine'i allalaadimiseleht Wine Pingviini vikis
Stoke City FC

Stoke City Football Club on Inglismaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Stoke-on-Trentis. Klubi mängib Inglismaa tugevuselt teises liigas Championship. Klubi loodi 1863. aastal nimega Stoke Ramblers. Praeguse nime sai klubi 1925. aastal, mil Stoke-on-Trent sai linnaõigused. Klubi oli 1888. aastal üks Football League'i asutajaliikmeid. Hooajal 2010-11 jõudis Stoke City FA karika finaali, kus kaotati Manchester Cityle tulemusega 0:1. Kuna Manchesteri meeskond oli juba saanud õiguse osaleda UEFA Meistrite Liiga hooajal 2011-12, jäi õigus osaleda Euroopa Liiga hooajal 2011–2012 Stoke Cityle. Stoke City jõudis Euroopa Liigas 1/32-finaali, kus kaotati kahe mängu kokkuvõttes Hispaania klubile Valencia tulemusega 0:2. Klubi kodustaadion on alates 1997. aastast bet365 Stadium, mis mahutab 27 902 pealtvaatajat. Enne seda oli klubi kodustaadion alates 1878. aastast Victoria Ground. Football League Second Division / Football League Championship Võidud (2): 1932–33, 1962–63 Teised kohad (1): 1921–22, 2007–08 FA Karikas Teised kohad (1): 2010-11 League Cup Võidud (1): 1971–72 Teised kohad (1): 1963–64 Seisuga 13. august 2017 Enim mänge klubi meeskonnas – John McCue (aastatel 1940–1960 kokku 675 mängu) Enim liigamänge klubi meeskonnas – Eric Skeels (aastatel 1959–1976 kokku 507 mängu) Noorim mängija väljakul – Peter Bullock (16 aasta ja 163 päeva vanuselt mängus Swansea City vastu, 19. aprill 1958) Vanim mängija väljakul – Stanley Matthews (50 aasta ja 5 päeva vanuselt mängus Fulhami vastu, 6. veebruar 1965) Enim väravaid klubi meeskonnas – Tommy Sale (aastatel 1930–1947 kokku 282 väravat) Enim väravaid ühel hooajal – Charlie Wilson (38 väravat hooajal 1927–1928) Enim väravaid ühel liigahooajal – Freddie Steele (33 väravat hooajal 1936–1937) Enim väravaid ühes mängus – Neville Coleman (seitse väravat mängus Lincoln City vastu, 23. veebruar 1957) Enim väravaid liigas – Freddie Steele (140 väravat aastatel 1934–1949) Suurim ost – 18,3 miljonit naela (Giannelli Imbula eest Portole 2016. aastal) Suurim müük – 20 miljonit naela (West Ham Unitedile Marko Arnautovići eest) Ametlik koduleht
Sunderland AFC

Sunderland AFC on Inglismaa jalgpalliklubi. Hooajal 2021–2022 mängib klubi EFL League One'is. Mart Poom (2002–2006, 58 liigamängu ja üks värav) Danny Welbeck – Jordan Henderson – Anton Ferdinand – Nedum Onuoha – Steed Malbranque – John Mensah – Boudewijn Zenden – Paulo da Silva
West Bromwich Albion FC

West Bromwich Albion Football Club (tuntud ka kui West Brom; lühendatult WBA) on Inglismaa jalgpalliklubi, mis tegutseb West Midlandsi krahvkonnas West Bromwichis. Klubi mängib Inglismaa kõrgliigas Premier League. Klubi loodi 1878. aastal. Klubi kodustaadion on alates 1900. aastast olnud The Hawthorns, mis mahutab 26 852 pealtvaatajat. Klubi oli 1888. aastal Football League'i üks asutajaliikmeid. Suurem osa oma tegutsemisajast on klubi mänginud Inglise kõrgliigas. Klubi on tulnud korra Inglismaa meistriks (hooajal 1919–20) ning kahel korral teiseks (hooaegadel 1924–25 ja 1953–54). Viiel korral on võitnud Inglismaa karika (FA Cup). Esimest korda võideti Inglise karikas 1888. aastal ja viimati 1968. aastal. Ühel korral on võidetud ka liiga karikas (Football League Cup – 1966. aastal). Aastad 1949–1973 ja 1986–2002 märgivad klubi kõige pikemaid perioode Inglismaa kõrgliigas. Klubi traditsioonilised rivaalid on olnud Aston Villa ja Wolverhampton Wanderers. Seisuga 29. september 2020 Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. Football League First Division Võidud: 1919–20 Football League Second Division/Football League Championship Võidud: 1901–02, 1910–11, 2007–08 FA Cup Võidud: 1888, 1892, 1931, 1954, 1968 Teised kohad: 1886, 1887, 1895, 1912, 1935 Football League Cup Võidud: 1966 Teised kohad: 1967, 1970 FA Charity Shield Võidud:1920, 1954 (jagati) Teised kohad: 1931, 1968 Seisuga 12. august 2018 Enim liigaväravaid ühel hooajal – 105 väravat 42 mängus (Second Divisioni hooajal 1929–30) Vähim liigaväravaid ühel hooajal – 29 väravat 38 mängus (Premier League'i hooajal 2002–2003) Suurim võit – West Bromwich Albion–Darwen 12:0 (First Division, 4. aprill 1892) Suurim kaotus – West Bromwich Albion–Stoke City 3:10 (First Division, 4. veebruar 1937) Enim mänge klubi meeskonnas – Tony Brown (aastatel 1963–1981 kokku 720 mängu) Enim liigamänge klubi meeskonnas – Tony Brown (aastatel 1963–1981 kokku 574 mängu) Enim väravaid klubi meeskonnas – Tony Brown (aastatel 1963–1981 kokku 279 väravat) Enim liigaväravaid klubi meeskonnas – Tony Brown (aastatel 1963–1981 kokku 218 väravat) Enim väravaid ühel hooajal – W. G. Richardson (40 väravat hooajal 1935–36) Enim liigaväravaid ühel hooajal – W. G. Richardson (39 väravat hooajal 1935–36) Enim väravaid ühes mängus – Jimmy Cookson (Second Divisioni mängus Blackpooli vastu 17. septembril 1922) Enim kübaratrikke – W. G. Richardson (14 kübaratrikki aastatel 1931–1938) Noorim mängija väljakul – Charlie Wilson (16 aasta ja 73 päeva vanuselt mängus Oldham Athletici vastu, First Division, 1. oktoober 1921) Vanim mängija väljakul – George Baddeley (39 aasta ja 345 päeva vanuselt mängus Sheffield Wednesday vastu, First Division, 18. aprill 1914) Suurim ost – 15 miljonit naela (Oliver Burke'i eest RB Leipzigile 2017. aastal) Suurim müük – 15 miljonit naela (Saido Berahino eest Stoke Cityle 2017. aastal) "First Team". West Bromwich Albion F.C. Vaadatud 16. september 2020. Ametlik koduleht
Wigan Athletic FC

Wigan Athletic FC on Inglismaa jalgpalliklubi. Klubi loodi 1932. aastal Suur-Manchesteri linnkrahvkonnas Wigani linnas. Klubi kodustaadion on DW Stadium. Klubi mängib Inglismaa tugevuselt teises liigas Football League Championshipis. Hooajal 2012–2013 võideti Inglismaa karikas, kui finaalis alistati Manchester City tulemusega 1:0. Lisaks on kahel korral võidetud EFL Trophy. Hooajal 2013–2014 osaleti esimest korda Euroopa Liigas. Klubi koduleht
Constantinus II

Constantinus II (täisnimega Flavius Claudius Constantinus; 316 Arles – 340 Aquileia) oli Vana-Rooma keiser aastatel 337–340. Ta oli Constantinus Suure ja tema teise abikaasa Fausta vanim poeg. Constantinuse kaasvalitsejateks olid nooremad vennad Constantius ja Constans.
Puise poolsaar

Puise poolsaar on poolsaar Lääne maakonnas Haapsalu linnas Matsalu lahe ja Tauksi saarterühma vahel. Poolsaarest läänes asuvad Kakrarahu ja Kumari laid koos ümbritsevate saartega. Puise poolsaare looderannikult eenduvad Sassi poolsaar, Jugassaare neem, Külanuka neem. Poolsaare edelatippu nimetatakse Puise ninaks. Poolsaarel asuvad Puise, Põgari-Sassi, Koidu ja Kiideva küla. Poolsaare lõunaosa puisniitu kutsutakse Puise metsaks. Puise poolsaare tipp Kunstipärane vaade Puise poolsaarelt Must lammas Puise ninas Puise poolsaare loodus  Puise poolsaar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Puise poolsaare koduleht Puise poolsaare 360° aeropanoraam / aerofoto
Vesiroosilised

Vesiroosilised (Nymphaeaceae) on sugukond vee- ja sootaimi vesiroosilaadsete seltsist. Vesiroosilised asustavad parasvöötme ja troopika mageveekogusid. Sugukonda arvatakse 8 perekonda umbes 70 liigiga. Vesiroosilistel on mitmeid kohastumusi eluks vesikeskkonnas. Vesiroosilised on tugevasti kinnitunud veepõhja ja nende pikarootsulised suured nahkjad ujulehed laiuvad veepinnal. Vartes, lehtedes ja seemnetes on rikkalikult õhukambrikesi, mis aitavad pinnal püsida. Õied on suured, üksikult varre otsas. Õiekate koosneb 4–6 tupplehest ja paljudest spiraalselt asetsevatest kroonlehtedest. Tolmukad, mida on arvukalt, asetsevad spiraalselt. Alamperekond Cabomboideae Cabomba Brasenia Nymphaeoidae Barclaya Euryale Nuphar – vesikupp Nymphaea – vesiroos Ondinea Victoria – viktooria Eestis leidub 4 liiki vesiroosilisi 2 perekonnast: valge vesiroos väike vesiroos kollane vesikupp väike vesikupp Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Nymphaeaceae seisuga 17.09.2008.
Friedrich von Sass

Friedrich von Sass (surnud 1689) oli Saaremaa aadlik. Friedrich von Sass sündis Sassi mõisniku Friedrich von Sassi ja Margaretha von Schaffhauseni pojana. Ta oli Saaremaa maanõunik ning talle kuulusid Sassi ja Loode mõis. Maanõunik Sass maeti Valjala kirikusse, kuhu paigutati ka tema vappepitaaf. Nüüdisajal on tema vappepitaaf eksponeeritud Saaremaa Muuseumis. Friedrich von Sass oli abielus Gerdruta von Galeniga. Abielust sündisid: Beata von Sass, abiellus Friedrich Johann Harrieniga Margaretha von Sass, abiellus Otto Johann von Lodega Loona mõisast Hiljem abiellus Friedrich von Sass Sophie Elisabeth von Buxhoevedeniga (1640–1704), kes oli Paadla, Oisu ja Türi-Alliku mõisniku Reinhold von Buxhoevedeni ja Sophie Magdalene von Taube tütar. Abielust sündisid: Friedrich von Sass (surn. 1710 katku), Sassi mõisnik Friedrich Gustav von Sass, Loode mõisnik, Rootsi sõjaväelane, kortermeister (1698) Sophia Magdalena von Sass (surnud 1710), abiellus major Heimer Johann von Nolckeniga Anna Sophia von Sass (surnud 1694), abiellus kaptenleitnant Johann von Stackelbergiga Bruno Pao, "Valjala". Maalehe Raamat 1999 Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, Hannover-Döhren: Hirschheydt 1971, seite 322
Reinhold von Buxhoeveden (surnud 1664)

Reinhold von Buxhoeveden (surnud 1664) oli baltisaksa päritolu Rootsi sõjaväelane (rittmeister), Saaremaa maanõunik ning mõisnik Saare- ja Eestimaal. Reinhold von Buxhoeveden sündis Palivere ja Türi-Alliku mõisniku rittmeister Reinhold von Buxhoevedeni ja Sophia von Wehreni pojana. 1650. aastal võttis koos Matthias von Stackelbergi, Bertram von Billingshauseni ja Caspar von Bergiga osa kuninganna Kristiina kroonimispidustustest Stockholmis. Mehed esinesid kuninganna ees palvega kinnitada nende seisusliku privileegid ning seda kuninganna ka tegi. Talle kuulusid Paadla ja Vennarti mõis Saaremaal ning Oisu, Kärevere ning Türi-Alliku mõis Eestimaal. Rootsi riigiarhiivis on säilinud mõned Reinhold von Buxhoevedeni kirjad Rootsi võimukandjatele. Magnus Gabriel De la Gardiele saadetud kirjad: september 1649, Paadla jaanuar 1656, Paadla veebruar 1656, Marientali, Kuressaare märts 1656, Tallinn august 1658, Stockholm Kantseleinõunik Peter Julius Coijet'le: 1657 Reinhold von Buxhoeveden abiellus Sophie Magdalene von Taubega (surnud 1677), kes oli Eestimaa Haljava ja Saksimaa Rothnaußlitzi mõisniku Johann von Taube (1591–1629) ja Saksimaal pärit Agnes von Minckwitzi tütar. Abielust sündisid: Johann Albrecht von Buxhoeveden (surn 1689), Paadla ja Sassi mõisnik, Rootsi ooberstleitnant Gustav Reinhold von Buxhoeveden (surnud 1698), Tännasilma mõisnik, Rootsi leitnant Otto Friedrich von Buxhoeveden (1640–1697), Alliku, Kärevere, Oisu ja Saaremaa Kärla kihelkonna Paadla, Vennarti mõisnik Sophie Elisabeth von Buxhoeveden (surnud 1704), abiellus Friedrich von Vietinghoffiga ja hiljem Friedrich von Sassiga Agneta Helena von Buxhoeveden (surnud 1710), abiellus Kaarma-Loona mõisniku Fromhold von Bergiga Anna Dorothea von Buxhoeveden, abiellus Pärsti mõisniku Eberhard von Engelhardtiga Maria Hedwig von Buxhoeveden, abiellus Rootsi sõjaväelase Erik Burega Buxhoeveden: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, Görlitz, 1935, lk.59 http://www.saaremaa.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=130&Itemid=158&lang=et https://sok.riksarkivet.se/?Sokord=Buxh%C3%B6veden+reinhold&EndastDigitaliserat=false&AvanceradSok=False&page=2&postid=Brev_178195&tab=post https://sok.riksarkivet.se/?Sokord=Buxh%C3%B6veden+reinhold&EndastDigitaliserat=false&AvanceradSok=False&page=1&postid=Brev_15968&tab=post http://www.rothnausslitz.uwesteglich.de/Chronik/Herrschaften.htm Buxhoeveden: Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2,1,: Estland, Bd.:1, Görlitz, 1930, lk.21
Bartholomäus Hoeneke

Bartholomäus Hoeneke (vahel ka Bartholomeus Hoeneke) oli 14. sajandil elanud preester ja Liivimaa noorema riimkroonika autor. Hoeneket nimetab Johann Renner oma 16. sajandil kirjutatud Liivimaa kroonikas, kus teda kirjeldatakse preestri ja ühe kroonika, mida hiljem hakati kutsuma Liivimaa nooremaks riimkroonikaks, autorina. Konstantin Höhlbaumi arvates oli Hoeneke Järva foogti juures teeniv ordupreester, kes kirjutas oma alamsaksakeelse kroonika eesmärgiga jätkata Liivimaa vanema riimkroonika autori tööd. Mitmed ajaloolased (sh Sulev Vahtre) peavad teda kolme järjest ametis olnud 14. sajandi Liivi ordumeistri (Eberhard von Monheim, Burchard von Dreileben, Goswin von Herike) kaplaniks. Anti Selart aga rõhutab, et riimkroonika autori kohta esitatud arvamused on siiski vaid oletused. Kui Hoeneke oli pikka aega ordumeistrite kaplan, siis võiks Selarti arvates eeldada tema nime esinemist ka mõnel kaasaegsel dokumendil. Hiljuti avastatud tekstikatked, mida mõned autorid peavad noorema riimkroonika fragmentideks, näitavad, et selle tekst võis olla kirjutatud mitte alamsaksa, vaid idapoolses kesksaksa keeles. Sulev Vahtre. Jüriöö. Tallinn: Eesti Raamat, 1980. Lk 7–9 Anti Selart. Kas Bartholomäus Hoeneke "Liivimaa noorem riimkroonika" on Jüriöö ülestõusu ajaloo allikas? Tuna. Ajalookultuuri ajakiri, 2015, 2, 29−30. Höhlbaum, Konstantin (1872). Die jüngere livländische Reimchronik des Bartholomäus Hoeneke 1315–48. Leipzig: Duncker & Humblot. Vahtre, Sulev (1960). Liivimaa noorem riimkroonika (1315–1348). Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus. Lk 171 lk. Masing, Uku (2002). 1343. Vaskuks ja vikaaria Lohult. Tallinn: Ilmamaa. Lk 240 lk. ISBN 9985-77-031-5. Thumser, Matthias (toim.) (2011). Geschichtsschreibung im mittelalterlichen Livland. Berliin: LIT Verlag. Bibliokirje teavik Rahvusarhiivi otsingust Raamatukogu otsing URRAM
Reinhold von Buxhoeveden (täpsustus)

Reinhold von Buxhoevedeni nimelisi isikuid oli mitu: Reinhold von Buxhoeveden, Saare-Lääne piiskop (surnud 1557) Reinhold von Buxhoeveden, Palivere ja Türi-Alliku mõisnik, Rootsi rittmeister (surnud 1640) Reinhold von Buxhoeveden, Paadla, Oisu ja Türi-Alliku mõisnik, Saaremaa maanõunik (surnud 1664)
Välismaa loodusmälestiste loend

Siin on loetletud välismaa loodusmälestisi. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Angeli juga Atacama kõrb Baikali järv Frasassi koopad Fundy laht Geisrite org Guilini mäed Hiiglaste tee Keli Mutu Kuraditorn Latimeeria Metéora Niagara juga Pamukkale Ranniksekvoia Rossi šelfiliustik Rotorua Słowiński rahvuspark Surnumeri Suur Kanjon Suur Vallrahu Uluru Verdoni kuristik Eesti loodusmälestiste loend
Hammarlandi vald

Hammarland on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas. Valla elanikest 96% räägib emakeelena rootsi keelt. Nii suurt rootsi keele ülekaalu pole üheski teises Soome omavalitsuses. Kuivõrd valla koosseisu kuulub ka pool Märketi saarest, siis on see Soome kõige läänepoolsem omavalitsus. Vallal on umbes 400 m maismaapiiri Rootsiga. Boda, Bovik, Bredbolsta, Byttböle, Djäkenböle, Drygsböle, Frebbenby, Hellesby, Kattby, Kråkböle, Lillbolsta, Mörby, Nävsby, Posta, Skarpnåtö, Strömma, Sålis, Torp, Västmyra, Äppelö Population growth biggest in nearly 70 years Hammarlandi valla koduleht
Serious Organised Crime Agency

Serious Organised Crime Agency (lühend SOCA) on 2006. aastal moodustatud Suurbritannias organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse keskasutus, mis allub Home Office'ile (siseministeeriumile). Steven Lander, endine vastuluureteenistuse MI5 juht peadirektor Bill Hughes, endine SB National Crime Squad (NCS) juht. NCS vastutas enne SOCA loomist võitluse eest organiseeritud kuritegevusega. Koduleht
Jomala vald

Jomala [jummala] on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas Ahvenanmanneri keskosas Maarianhaminast põhjas. Jomala vald on Ahvenamaa maavaldade seas suurima elanike arvuga (30. septembril 2008 oli see 3912). Pindala on 143,39 km² (sealhulgas 0,82 km² siseveekogusid). Lisandub 543,66 km² mereterritooriumi, millega koos on pindala 687,05 km². Ametlik keel on rootsi keel, mis on 92,6% elanike emakeel. Jomala vallas asub Ahvenamaa ainuke lennuväli. Jomala nimi on iidne, pärinedes rootslaste asustuse eelsest ajast. Kohapeal võib tänini kuulda arvamust, et see on lihtsalt nimi, millel pole muud tähendust. Rootsikeelses Wikipedias on teisejärgulisena esitatud ka nime seletamise katse rootsi keele abil. Kuulmise järgi on eestlastele ja soomlastele nime tähendus kohe selge – hääldus on "jumala". Soomlased tahaksid uskuda ja arukamad rootslased on seda ka valmis möönma, et Jomala nimi on kuidagi seotud jumalaga. Tegemist ongi iidse kultuspaigaga, Ahvenamaa südamega, mida tähistab ka Ahvenamaa vanim kivikirik. Nimi on kohale antud siiski lõuna, mitte ida poolt ehk nimi pole mitte soome, vaid eesti (saare) päritolu. Jomala nime jumalikku päritolu kinnitab kaudselt ka naaberküla nimi Gottby (Jumalave(e)re). Valla külade nimistus on veelgi ilmselgelt eesti päritolu nimesid – Kila ehk küla. Jomala nime ajaloolised kirjaviisid: Jumala 1351; Jwmala 1356; Jomalum 1414; Jomala 1486; Jwmala 1494. Andersböle, Björsby, Buskböle, Dalkarby, Djurvik, Gottby, Gölby, Hammarudda, Hinderböle, Ingby, Jomalaby, Karrböle, Kila, Kungsöby, Möckelby, Möckelö, Norrsunda, Rasmansböle, Ringsböle, Sviby, Södersunda, Torp, Ulvsby, Vargsunda, Västansunda, Västerkalmar, Ytterby, Ytternäs, Ödanböle, Önningeby, Österkalmar, Överby. Jomala kirik on pühitsetud Ahvenamaa patroonile pühale Olavile. See on vanim kivikirik nii Soomes kui ka Ahvenamaal ja asub Prästgårdeni külas. Vanimad osad kirikust on pärit 1260.–1280. aastatest. Kirikul on 52 meetri kõrgune torn. Kirikut laiendati 19. sajandil. Kirikuaeda on maetud Soome ja Ahvenamaa poliitik Julius Sundblom (22.06.1865–23.08.1945), kes taotles Ahvenamaa ühendamist Rootsiga. Georg Alanus (1609–1664), esimene Soome loodusteaduste professor (1640–1648) Turu Akadeemias Janne Holmén (s 1977), maratonijooksja (EM-i kuld München, 2002) Knivsta kommun, Uppsala lään, Rootsi Pihtla vald, Saaremaa, Eesti Population growth biggest in nearly 70 years Jomala valla koduleht
Kumlinge vald

Kumlinge on vald ja saarterühm Soomes Ahvenamaa maakonnas. 93,5% valla elanikest kõneleb rootsi keelt. Björkö, Enklinge, Kumlinge, Seglinge Population growth biggest in nearly 70 years Kumlinge valla koduleht
Lemlandi vald

Lemland on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas. Vallas räägitakse rootsi keelt. Bengtsböle, Bistorp, Flaka, Granboda, Haddnäs, Hellestorp, Järsö, Knutsboda, Lemböte, Norrby, Nåtö, Rörstorp, Stackskär, Söderby, Vessingsboda, Västeränga Population growth biggest in nearly 70 years Lemlandi valla koduleht
Oberhasli ringkond

Oberhasli ringkond oli 31. detsembrini 2009 ringkond Šveitsis Berni kantonis. Ringkonna vapil ja lipul on kollasel põhjal krooni kandev must kotkas. Kotkast on Hasli maakonna pitsatil kujutatud juba 1296. aastal. Kotkas sümboliseeris asjaolu, et maakond oli keisri otsevõimu all. Ringkond hõlmas 6 valda: CH-3863 Gadmeni vald CH-3864 Guttanneni vald CH-6085 Hasliberg CH-3862 Innertkirchen CH-3860 Meiringen CH-3860 Schattenhalb Oberhasli kits Ringkonna lipp Ringkonna vapp
Lumparlandi vald

Lumparland on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas. Vallas räägitakse rootsi keelt. Peamine küla Lumparlandis on Klemetsby, kus asuvad pank, kirik, postimaja ja kool. Klemetsby on 35 km kaugusel Maarianhaminast. Valda on soomekeelsetes dokumentides nimetatud varem ka Lumparlanti, kuid nüüd on kasutusel Lumparland. Klemetsby, Krokstad, Lumparby, Lumpoby, Norrboda, Skag, Svinö Andreasele pühitsetud Lumparlandi kirik on vanim säilinud puukirik Ahvenamaal. Population growth biggest in nearly 70 years Lumparlandi valla koduleht
Saltviki vald

Saltvik on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas. Vallas räägitakse rootsi keelt. Antböle, Bertby, Boksö, Borgboda, Daglösa, Främmanby, Germundö, Haga, Haraldsby, Hjortö, Hullby, Kuggböle, Kvarnbo, Laby, Lagmansby, Lavsböle, Lavö, Liby, Långbergsöda, Näs, Ovanåker, Rangsby, Ryssböle, Ryssö, Saggö, Sonnröda, Strömma, Syllöda, Sålis (Suolaksi), Tengsöda, Toböle, Vassböle, Åsgårda, Ödkarby Population growth biggest in nearly 70 years Saltviki valla koduleht
Oberhasli

Oberhasli on: piirkond ja ringkond Šveitsis Berni kantonis (Oberhasli ringkond) osa Šveitsi Zürichi kantoni Niederhasli vallast (Oberhasli) Oberhasli kits
Sottunga vald

Sottunga on vald ja saarestik Soomes Ahvenamaa maakonnas. Sottungaks nimetatakse ka saarestiku suurimat saart. Vallas on seisuga 31. jaanuar 2013 ainult 100 elanikku. See on kõige väiksema elanike arvuga vald Soomes. Kõige rohkem elas vallas inimesi 1920. aastatel (u 400). 90% valla elanikest räägib emakeelena rootsi keelt. Sottunga koosneb paljudest saartest, kuid ainult kolm (Husö, Finnö ja Storsottunga) on asustatud. Vald elektrifitseeriti 1959. aastal. Valla pindala on 342,44 km², millest 28,04 km² on maismaad, 0,02 km² siseveekogusid ja 314,38 km² merealasid. Valla vapp võeti kasutusele valla loomisel 1952. aastal. Finnö, Husö, Hästö, Mosshaga, Sottunga Population growth biggest in nearly 70 years Sottunga valla koduleht