laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Circle K

Circle K on rahvusvaheline mugavusteenuste kett, mis asutati 1951. aastal El Pasos Texase osariigis Ameerika Ühendriikides. Firma on kohal enamikus USA osariikides, kõikides Kanada provintsides ja paljudes Euroopa riikides (Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Norras, Poolas, Venemaal ja Rootsis). Aasias ja Ladina-Ameerikas kasutavad kaubamärki frantsiisivõtjad. Eestis tegutseb Circle K Eesti AS. Ettevõtte majandusaasta kestab 1. maist kuni 30. aprillini ning 2018. aastal oli majandusaasta lõikes ettevõtte käibeks 318,5 miljoni eurot ja kasumiks 10,3 miljonit eurot. Seal töötas 680 inimest. Ettevõtte peadirektorina töötas aastatel 2005–2016 Kai Realo. "Circle K kasvatas käibe pea 319 miljonini, kuid kaotas kasumit" ERR, 1. november 2019 Кай Реало покидает должность генерального директора Circle K Деловые Ведомости, 27.07.2021 (vaadatud 28.07.2021)
Jumeirah Emirates Tower Hotel

Jumeirah Emirates Hotel Tower, tuntud ka kui Emirates Tower Two, on 56-korruseline hotell Dubais Araabia Ühendemiraatides. Hotell on osa Jumeirahi hotellikettist.
Schwazi ringkond

Schwazi ringkond on ringkond Austrias Tiroolis. See külgneb põhjas Baieriga (Saksamaal), idas Kufsteini, Kitzbüheli ja Zell am See (Salzburgi liidumaal) ringkondadega, lõunas Lõuna-Tirooliga (Itaalias) ning läänes Innsbrucki ringkonnaga. Ringkonna pindala on 1887,49 km², seal elas 1. jaanuaril 2012. aastal 79 511 inimest ja asustustihedus on 42 inimest / km². Ringkonna halduskeskus on Schwaz. Ringkonda kuulub osaliselt Alam-Inntal, kogu Zillertal koos kõrvalorgudega (nagu Tuxertal) ja Achental koos Achenseega. Mäestikud ringkonnas on Tuxi Alpid, Zillertali Alpid, Kitzbüheli Alpid, Karwendel ja Brandenbergi Alpid. Achenkirch Aschau im Zillertal Brandberg Bruck am Ziller Buch in Tirol Eben am Achensee Finkenberg Fügen Fügenberg Gallzein Gerlos Gerlosberg Hainzenberg Hart im Zillertal Hippach Jenbach Kaltenbach Mayrhofen Pill Ramsau im Zillertal Ried im Zillertal Rohrberg Schlitters Schwaz Schwendau Stans Steinberg am Rofan Strass im Zillertal Stumm Stummerberg Terfens Tux Uderns Vomp Weer Weerberg Wiesing Zell am Ziller Zellberg http://www.statistik.at/wcm/idc/idcplg?IdcService=GET_NATIVE_FILE&RevisionSelectionMethod=LatestReleased&dDocName=080904, vaadatud 4.07.2016.
Helje Eelma

Helje Eelma (varem Helje Saar, sündinud 9. aprillil 1958) on eesti kunstnik ja disainer. Ta lõpetas 1983. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi disaini erialal. Heje Eelmast Eesti Disainerite Liidu kodulehel Helje Eelma töid
Vaive

Vaive (vanasti ka Kaķukrogs) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas, endine Vaive valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 150 meetri kõrgusel Vaive jõe kaldal, piirkonna keskusest Cēsisest 8 ja Riiast 85 kilomeetri kaugusel. Sinna jäävad Daudziešase ja Vaive bussipeatus. Küla tekkis 1868. aastal endise Kaķukrogsi kõrtsi ja selle juurde ehitatud Veismaņi vallamaja juurde. Külla jääb regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis Veclejas Daudzieši keskaegne kalmistu ehk Katkuküngas. Asula jääb osaliselt Gauja rahvusparki. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=43555 Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. oktoober 2021. Vaadatud 26. septembril 2022. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Schwaz

Schwaz on linn Austria Tirooli liidumaal. See on Schwazi ringkonna halduskeskus. Schwaz paikneb Alam-Inntalis. Schwaz asub Unterinntali keskosas Kellerjochi ja Eiblschrofeni mägede jalamil. Linn paikneb umbes 30 km Innsbruckist idas, 545 m kõrgusel merepinnast. Linna pindala on 20,17 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 13 444 inimest. Naabervallad on Buch bei Jenbach, Fügenberg, Gallzein, Pill, Stans ja Vomp. Tirooli krahvid valvasid Schwazi lähedalasuvast Freundsbergi lossist. Linna õitseajal 15. ja 16. sajandil oli see tähtis hõbedakaevandamise keskus, pakkudes mineraalset rikkust nii Fuggeritest pankurite perekonnale kui ka nende kaudu Austria keisritele. Sel ajal oli see, rahvaarvuga umbes 20 000, suuruselt teine linn Austria keisririigis, Viini järel. Schwaz sai linnaõigused 1898. aastal keiser Franz Joseph I käest. Schwazis on sündinud: 16. sajandi kantslioraator Georg Scherer 20. sajandi filosoof Hans Köchler mäesuusataja Traudl Hecher Schwazis on kolme suure tööstusfirma peakorterid: Tyrolit – ülemaailmselt aktiivne konsolideeritud abrasiivide tootja Adler Lacke – perefirma, katmissüsteemide tootja DAKA – piirkondlik jäätmekäitlusettevõte Bourg-de-Péage Mindelheim Tramin Trento Verbania Satu Mare Sant Feliu de Guíxols East Grinstead Vaade õhust Schwaz nähtuna kirdest Eiblschrofen Schwazi juures, nähtuna põhjast Schwaz nähtuna kirdest, lähemalt Torn (der Friedhofsturm) ja Ludwig Penzi büst Vaade tänavale https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70926.pdf Schwazi valla veebileht Schwazi hõbedakaevandus
Preedikküla

Preedikküla oli küla Järvamaal Ambla meiereist loodes. Küla jääb tänapäeval Raka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Küla on esimest korda mainitud 1782 (Predrik). 1920. aastate alguseks enam külanime ei kasutatud. Sealsed talud liideti hiljem Raka külaga. Fred Puss: artikkel "Raka1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Rīdzene

Rīdzene (vanasti ka Pauči) on küla (vidējciems) Lätis Cēsise piirkonnas, Vaive valla halduskeskus ja rahvarohkeim asula. Küla asub merepinnast 160 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Cēsisest 12 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusel. Külas on postkontor ja raamatukogu. 9. septembrist 2019 tegutseb raamatukogu ruumides ka Vaive vallavalitsus. Sinna jäävad Rīdzenes ciemsi ja Rīdzene bussipeatus. Küla rajati Nõukogude perioodil kui masinate katsejaama tööliste asula. Asula on saanud seal voolava Rīdzene oja järgi. 2018. aastal oli külas 374 elanikku, 2022. aastal 352. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2188 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Cēsu novads Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
Kaiemäe

Kaiemäe oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Jõgisoo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Kaiemäe oli endine saunaküla, kus elasid saunikud. Fred Puss: artikkel "Prümli" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jumeirah Beach Hotel

Jumeirah Beach Hotel on hotell Dubais Araabia Ühendemiraatides. Hotelli sisaldab 598 tuba ja sviiti, 19 rannaäärset villat, ja 20 restorani ja baari. Jumeirah Beach Hotel on kujutatud lainekujuliseks, kuna hotelli lähedal asub purjekujuline Burj al-‘Arabi hotell.
Eliza McCartney

Eliza McCartney (sündinud 11. detsembril 1996 Aucklandis) on Uus-Meremaa kergejõustiklane, teivashüppaja. Noorena harras ta paljusid spordialasid, sealhulgas netball'i, krossijooksu, tennist, ujumist ja veepalli. Enne teivashüppe juurde asumist tegeles ta ka kõrgushüppega. 2014. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis ta rahvusrekordiga 4.45 pronksmedali. 2015. aastal pälvis ta Halbergi auhinna Uus-Meremaale parimale noorsportlase kategoorias. 2016. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Portlandis saavutas ta Uus-Meremaa siserekordiga 4.70 viienda koha. Umbes kaks nädalat enne seda oli ta viinud Uus-Meremaa välisrekordi 4.80-ni. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeirol võitis ta pronksmedali, korrates Uus-Meremaa välisrekordit 4.80. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis sai ta 4.55-ga üheksanda koha ja jäi 2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis Okeaania rekordiga 4.75 neljandaks. Sama aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Gold Coastis võitis ta 4.70-ga hõbemedali. 26. mail 2018 püstitas ta Teemantliiga etapil Eugene'is isikliku rekordi ning ühtlasi Uus-Meremaa ja Okeaania rekordi 4.85. Tema eelmine isiklik rekord oli 4.82, mis oli püstitatud 26. veebruaril 2017 Aucklandis. Sisetingimustes on tema isiklik rekord samuti 4.75, mis on püstitatud 3. märtsil 2018 Birminghamis. Ta õpib Aucklandi Ülikoolis psühholoogiat. "Eliza McCartney - Raising the bar". The New Zealand Herald. 8.10.2016. Vaadatud 14.4.2018 "This could be the start of something special, declares over-the-moon Eliza McCartney". stuff.co.nz. 27.5.2018. Vaadatud 27.5.2018 Eliza McCartney. iaaf.org. Vaadatud 14.4.2018  Eliza McCartney – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Eliza McCartney Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Heigo Jelle

Heigo Jelle (sündinud 10. veebruaril 1963) on eesti metallikunstnik. Ta lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi 1986. aastal metallikunsti erialal tarbekunstniku diplomiga. Aastatel 1987–1989 töötas kunstikombinaadis ARSis monumentaalkunstnikuna, edasi kuni 1991 aastani töötas ARS Sepp kunstnikuna. 1992–1996 aktsiaseltsi Sepp juhatuse liige ja kunstnik. 1996–2005 aastatel oli ta OÜ Volunder juhatuse liige ja kunstnik, ning alates 2004 on ta OÜ HJ juhatuse liige. Ta on olnud Eesti Kunstiakadeemia ehte- ja sepakunsti osakonna õppejõud (1991–2015). Aastatel 1985–1991 joonistas ka karikatuure ja neid avaldati ajakirjas Pikker. Heigo Jelle on Eesti Metallikunstnike Liidu liige ja Eesti Seppade Ühenduse liige. Galerii Molen (1993) Galerii Tokko ja Arrak (1994) Haapsalu Linnagalerii (2003) Telliskivi loomelinnakus (2013) Haapsalu Linnagalerii (2016) Pika jala torn Tallinnas (juuni 2018) Kuressaare Linnus "Kuumalt vormitud teras" (juuli – august 2018) Jelle, Heigo. H.J. Heigo Jelle 1986-2005. Tallinn: HJ OÜ 2005. Heigo Jelle kohta NOARis. "Heigo Jelle CV". Tiina Kolk. Rauakunstnik Heigo Jelle. Äripäev, 7. august 2006.
Campeonato Brasileiro Série B

Campeonato Brasileiro Série B on Brasiilia tugevuselt teine jalgpalliliiga. Brasiilia esiliiga esimene hooaeg peeti 1971. aastal. Liiga formaati on aja jooksul korduvalt muudetud. Praeguse formaadi sai esiliiga 2006. aastal ning alates sellest aastast on esiliigas mänginud ka 20 klubi. Kõik klubid peavad ühe hooaja jooksul esiliigas 38 mängu (19 kodu- ja 19 võõrsilmängu). Hooaeg kestab tavalisest aprillist või maist novembri lõpuni. Neli paremat klubi pääsevad järgmiseks hooajaks Brasiilia kõrgliigasse Série A ja neli viimaseks jäänud klubi langevad Brasiilia tugevuselt kolmandasse liigasse Campeonato Brasileiro Série C. Alates 1971. aastast on esiliiga võitjate seas olnud 37klubi. Üle kahe korra pole üksi klubi esiliigat võitnud. Kahel korral on selle võitnud América Mineiro, Botafogo, Coritiba, Goiás, Palmeiras (11-kordne Brasiilia meister), Paraná ja Paysandu. Campeonato Brasileiro Série B 2024 hooajal mängivad liigas järgmised 20 klubi: Campeonato Brasileiro Série B Brasiilia Jalgpalli Konföderatsiooni kodulehel
Prantsusmaa õhuvägi

Prantsusmaa õhu- ja kosmosevägi (prantsuse keeles: Armée de l'Air et de l'Espace) on Prantsusmaa relvajõudude õhuväe ülesandeid täitev väeliik. 2017. aasta alguse seisuga oli õhuväe palgal 41 160 inimest ja õuväe reservis oli 5187 inimesest. Prantsuse õhujõudude kasutuses olevate õhusõidukite arv varieerub sõltuvalt ressurssidest, kuid Prantsusmaa kaitseministeeriumi allikad kinnitavad, et 2014. aastal oli õhuväes 658 lennukit[viide?]. Prantsuse õhujõududel on 241 lahingulennukit, enamus neist 133 Dassault Mirage 2000 ja 108 Dassault Rafale[viide?].  Prantsusmaa õhuvägi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht (inglise keeles)
Saksa küla (Luunja)

Saksa küla oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Sääsküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla on esimest korda mainitud 1945. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sääsküla külaga. Enn Ernits: artikkel "Sääsküla3" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Saeveski küla

Saeveski oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kikaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kikaste külaga. Saeveski küla moodustati umbes 1939, kui Kavastu asundus jagati Kikaste, Poksi ja Saeveski külaks.. Enn Ernits: artikkel "Kikaste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Enn Ernits: artikkel "Kavastu2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Siugsoo

Siugsoo on paikkond Tartu maakonnas Luunja vallas Kikaste külas. Paikkond oli varem küla (küla on esmamainitud 1945. aastal). KNAB (vaadatud 13.04.2018)
Luca Toni

Luca Toni Varchetta Delle Cave (sündinud 26. mail 1977 Pavullo nel Frignanos Modenas) on itaalia endine jalgpallur. Ta oli Itaalia jalgpallikoondise ründaja. Toni alustas elukutselise jalgpalluri karjääri 1994. aastal Modena FCs. 2000. aastal siirdus ta Itaalia kõrgliiga klubisse Vicenza Calcio klubisse, mängides enne hea hooaja Serie B klubis Treviso FBC 1993. Vicenzast Toni tee viis Brescia Calciosse ja 2003. aastal siirdus ta US Città di Palermosse ja aitas 30 väravaga klubi Serie B meistriks. 2005. aasta juulil siirdus ta Fiorentinasse 10 miljoni euro suuruse lepinguga. 2005–2006 hooaeg oli Tonile väga edukas, ta aitas Fiorentina liiga neljandaks ja võitis väravalööjate edetabelis esikoha, lüües 38 mängus 31 väravat. Samas oli Toni 48 aasta jooksul esimene mängija, kes on saavutanud üle 30 värava hooaja jooksul Serie A-s. Itaalia rahvuskoondises debüteeris Toni 18. augustil 2004 mängus Islandi meeskonnaga. Toni esindas Itaaliat 2006. aasta maailmameistrivõistlustel Saksamaal. MM-il lõi ta veerandfinaalis kaks väravat mängus Ukraina meeskonna vastu. Mängu võitis Itaalia 3:0 ja jõudis poolfinaali, kus vastaseks oli Saksamaa meeskond. Ta mängis Itaalia jalgpallikoondises aastatel 2004–2009 47 mängu ja lõi 16 väravat. Luca Toni on 194 cm pikk. Luca Toni fans club Infot 2006 MM-ilt Profile at FootballDatabase.com(inglise keeles)
Suurekõrve

Suurekõrve oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Kolgaküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kuusalu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kolgakülaga. Küla asus ajalooliselt Kolga mõisas. Küla rajati 19. sajandi I poolel. Marje Joalaid: artikkel "Suurekõrve" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Serie A

Brasiilia liiga kohta vaata artiklit Campeonato Brasileiro Série A. Serie A on Itaalia klubijalgpalli kõrgeim liiga. Seda peetakse üldiselt üheks maailma kõrgema tasemega liigaks. Liigas mängib alates 2004–2005 hooajast 20 meeskonda. Iga meeskond kohtub teise võistkonnaga kaks korda, nii kodus kui ka võõrsil. Iga meeskond saab seega mängida 38 korda. Hooaja lõpul langeb liiga kolm viimast Serie B-sse. Ajalooliselt on edukam klubi olnud Torino Juventus, kes on meistriks tulnud 36 korda. Milano klubidest on nii Milano Internazionale kui ka AC Milan tulnud meistriks 19 korda. Kokku on Itaalia meistriks tulnud 16 klubi. *2004–05 ja 2005–06 meistritiitlid võeti Torino Juventuselt korruptsiooni[viide?] tõttu ära. Ragnar Klavan – Cagliari – 2018–21 Georgi Tunjov – SPAL – 2019–20 Ametlik koduleht Itaalia Serie A saab iseseisvaks (Sportnet.ee 1. mai 2009)
Litsemaa

Litsemaa oli küla Jõgevamaal. Küla jääb tänapäeval Ookatku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ookatku külaga. Küla tekkis arvatavasti 20. sajandi algul. Enne seda kasvas küla kohal mets (1866 on mainitud metsa nimega Litsimets). Peeter Päll: artikkel "Litsemaa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Helle Mäemets

Helle Mäemets (sündinud 12. mail 1955) on eesti bioloog. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogina ning töötanud teadlasena Zooloogia ja Botaanika Instituudis ning Maaülikoolis. Ta on spetsialist palünoloogias, hüdrobotaanikas ja veekogude ökoloogias. Tema vanemad olid bioloogid Aare Mäemets ja Aime Mäemets. ETIS.
Vladimir Vizgin

Vladimir Pavlovitš Vizgin (vene keeles Владимир Павлович Визгин; sündinud 19. detsembril 1936 Habarovskis Vene NFSV-s) on vene teadusajaloolane (füüsikaajaloolane). Ta on Venemaa TA Loodusteaduse ja Tehnika Ajaloo Instituudi füüsika ja mehaanika ajaloo sektori juhataja ja Moskva Füüsika-Tehnika Instituudi professor. Tema õpilasi on vene päritolu USA teadusajaloolane Gennady Gorelik. Vizgin lõpetas 1960. aastal Moskva Energeetikainstituudi ja 1967. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli mehaanika-matemaatikateaduskonna. Ta kaitses 1967. aastal MRÜ-s füüsikaajalooteemalise väitekirjaga füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi ja 1993. aastal füüsika-matemaatikadoktori kraadi doktoritööga "Релятивистские теории в первой трети XX в." ('Relativistlikud teooriad 20. sajandi esimeses kolmandikus'). Ta on 1987. aastast Sergei Vavilovi nimelise Venemaa Teaduste Akadeemia Loodusteaduse ja Tehnika Ajaloo Instituudi füüsika ja mehaanika ajaloo sektori juhataja ja 1993. aastast Moskva Füüsika-Tehnika Instituudi professor. Vizgini peamised uurimisvaldkonnad on teoreetilise füüsika 19.–20. sajandi ajalugu ja metodoloogia (eeskätt gravitatsiooniteooria, üldrelatiivsusteooria, invariantsusprintsiibi ja ühendväljateooria ajalugu), samuti füüsika sotsiaalajalugu Venemaal ja Nõukogude Liidus ning NSV Liidu aatomiprojekti ajalugu. Suure tõenäosusega on filosoof Viktor Vizgin tema vend. Визгин В. П (1985). "Единые теории поля в первой трети XX в." М.: Наука. 304 с Vladimir P. Vizgin (1994). "Unified Field Theories: in the first third of the 20th century" (Science Networks. Historical Studies). Birkhäuser Verlag, 336 pages, ISBN 978-3034801737 [1] Визгин Владимир Павлович. turkaramamotoru.com Визгин Владимир Павлович. ihst.ru Визгин Владимир Павлович. mipt.ru Подразделения и сотрудники ИИЕТ РАН. ihst.ru Визгины и другие. mybook.ru
Scudetto

Scudetto (itaalia keeles 'kilbike') on Itaalia jalgpalli põhiliiga ehk Serie A meistri hüüdnimetus. Meistriks tulnud klubi saab õiguse kanda terve järgmise hooaja võistlussärgil Itaalia lipu värvides kilbikujulist märki. Kümme meistritiitlit saanud meeskond saab võistlussärgile püsiva märgi. Näiteks 33 korda meistriks tulnud Torino Juventusel on 3 märki võistlussärgil.
Hopa raudteejaam

Hopa raudteejaam (läti Ape raudteejaam) oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Smiltene piirkonnas Hopas. Jaam asus Gulbene raudteejaamast 59,7 kilomeetri kaugusel. Jaam avati aastal 1903, mil valmis sealne raudtee. Toona jäi jaam Valga kreisi Apekalnsi kihelkonda Ape mõisa maadele ja kandis nime Hoppenhof. Aastal 1919 pärast Eesti ja Läti vahelise piiri paikapanekut sai sellest Opa piirijaam. Aastal 1927 nimetati jaam ümber Ape raudteejaamaks. Algsetest hoonetest on säilinud veetorn ja vedurite manööverdamiseks mõeldud kolmnurk, mis viis saekaatri juurde. Reisijatevedu lõpetati sealsel raudteelõigul aastal 1970, raudtee suleti lõplikult aastal 1973. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, lk 115. Jaam vanal kaardil
Maare-Marika Heinsoo-Kiiver

Maare-Marika Heinsoo-Kiiver (aastani 2008 Heinsoo; sündinud 7. jaanuaril 1966 Viljandis) on eesti näitleja ja lavastaja. Eesti Entsüklopeedia.
Laicene raudteepeatus

Laicene raudteepeatus oli raudteepeatus Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Smiltene piirkonna Hopa vallas. Jaam asus Gulbene raudteejaamast 56,8 kilomeetri kaugusel. Peatus avati aastal 1935 Riia-Pihkva kivitee ülesõidukoha juurde. Peatus suleti teise maailmasõja ajal ja hiljem seda uuesti ei avatud. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 115. lk. Peatus vanal kaardil
Ristimetsa

Ristimetsa oli küla Jõgevamaal. Küla jääb tänapäeval Palupere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Laiuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Palupere külaga. Küla mainitakse esimest korda 1922. Valdek Pall: artikkel "Palupere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
981

981. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad - 980. aastad - 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad Aastad: 976 977 978 979 980 - 981 - 982 983 984 985 986 ... ... ...
Otiaru

Otiaru oli küla Jõgevamaal. Küla jääb tänapäeval Palupere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Laiuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Palupere külaga. Küla mainitakse esimest korda 1922. Valdek Pall: artikkel "Palupere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Küüravälja

Küüravälja oli küla Jõgevamaal. Küla jääb tänapäeval Palupere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Laiuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Palupere külaga. 1920. aastatel kujunes endisest Küüravälja karjamõisast Küüravälja küla. Valdek Pall: artikkel "Palupere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kadri Humal-Ayal

Kadri Humal-Ayal (sündinud 1971 Tartus) on Eesti konsulaartöötaja. 2009. aastal sai Kadri Humal-Ayalist esimene Eesti aukonsul Keenias (asukohaga Nairobis). Ta elab Keenias alates 1990. aastatest. Alates 2021. aastast on Kadri Humal-Ayal teaduspargi Tehnopol algatatud rahvusvaheliste innovatsioonipesade ideetalgute asukohamentor Nairobis. Välisministeeriumi teade. Kadri Humal-Ayal. Keenia – nii, nagu ta on Harju Elu, nr. 32, 08.08.2014. Innovatsioonipesade ideetalgute mentorid Tehnopoli koduleht. Vaadatud 25.05.2022.
Saksamaa (Jõgeva)

Saksamaa oli küla Jõgevamaal. Küla jääb tänapäeval Teilma küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Laiuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Teilma külaga. Saksamaad on esimest korda külaks nimetatud 1922. Küla sai nime seal asunud Saksamaa talu järgi. Peeter Päll: artikkel "Saksamaa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vaidava raudteejaam

Vaidava raudteejaam oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas Karva küla lähistel. Jaam asus Gulbene raudteejaamast 49,7 kilomeetri kaugusel. Jaam avati aastal 1903, mil valmis sealne raudtee. Toona jäi jaam Valga kreisi Apekalnsi kihelkonda Karva mõisa maadele ja kandis nime Korvenhof. Aastal 1919 muudeti selle nimi Korva raudteejaamaks. Vaidava nime hakkas jaam kandma aastast 1921. Sealne jaamahoone hävis teise maailmasõja ajal; sõjajärgsetel aastatel täitis seal jaamahoone funktsioone laiarööpmelise raudtee vagun. Reisijatevedu lõpetati sealsel raudteelõigul aastal 1973. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 114. lk. Jaam vanal kaardil
Kaseküla (Tartumaa)

Kaseküla oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Käärdi aleviku alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõngu kihelkonda. Küla kaotati 1977, kui Kaseküla ja osa Leivaste küla liitmisel moodustati uus asula: Käärdi alevik. Enn Ernits: artikkel "Käärdi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Toivo Aalja

Toivo Aalja (sündinud 25. jaanuaril 1955 Suure-Jaanis) on eesti ökokogukondade liikumise eestvedajaid. Ta lõpetas 1982. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse ökonoomika ja organiseerimise erialal. Ta on MTÜ Lilleoru juhatuse liige. Ta töötas 1983. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia komsomolisekretärina. Ta oli aastatel 1983–1984 ELKNÜ Tartu Linnakomitee ja 1983–1989 ELKNÜ Keskkomitee liige. Ta oli alates 1984. aastast Eestimaa Kommunistliku Partei liige. "Eesti võiks olla Põhjamaade päike". Eesti Ökokogukondade Ühenduse koduleht, 25. märts 2015 Inga Raitar. "Toivo Aalja - ärimehest sai vabatahtlik". Eesti Päevaleht, 3. mai 2014 "Lilleoru Keskus. Üldkontaktid". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuli 2019. Vaadatud 30. oktoobril 2019. "ÜLKNÜ 65. aastapäevale pühendatud Tartu Üliõpilaspäevad 1983". TRÜ. Tartu Riiklik Ülikool nr 32, 25. november 1983. Lk 1 Eesti Rahvusarhiiv, ERAF 148.103.3
Alsviķi raudteejaam

Alsviķi raudteejaam oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas Alsviķi küla lähistel. Jaam asus Gulbene raudteejaamast 41,1 kilomeetri kaugusel. Jaam avati aastal 1903, mil valmis sealne raudtee. Toona jäi jaam Valga kreisi Aluliina kihelkonda Alsviķi mõisa maadele ja kandis nime Alswig. Reisijatevedu ja rongiliiklus lõpetati sealsel raudteelõigul aastal 1973. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 114. lk. Jaam vanal kaardil