laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Zürichi vorstisöömine

Zürichi vorstisöömine (sks k Wurstessen, ing k Affair of the Sausages) on 1522. aastal toimunud paastuvastane meeleavaldus Zürichis, mis tähistab reformatsiooniliikumise algust Šveitsis. Vorstisöömine toimus trükkal Christoph Forschaueri (kes hiljem avaldas Zwingli tõlgitud Piibli) juures. Vorstisöömisel osales üle kümne lugupeetud inimese, nende seas hiljem reformatsioonis olulised osalised Leo Jud, Klaus Hottinger ja Lorenz Hochrütiner ning tunnistajaks oli Grossmünsteri pastor Ulrich Zwingli. Söödi rasvas frititavaid küpsetisi Fasnachtskiechli ja mõned viilud kõva vürtsikat suitsuvorsti. Ulrich Zwingli võttis vorstisöömise toetuseks avalikult sõna ja avaldas vastava kirjutise "Toitude valimisest ja vabadusest" (sks k "Von Erkiesen und Freiheit der Speisen") paastumise vastu ülestõusmispühade eel, väites, et Piibel ei kohusta lihasöömisest hoiduma ja paastumine on inimese vaba valik. Kuna lihavõttepüha eel oli liha söömine keelatud, põhjustas sündmus avalikkuses protesti ning Forschauer vahistati. Zürichi vorstisöömine kujutas endas kristliku vabaduse demonstratsiooni ning see oli Šveitsis mõjult võrreldav Martin Lutheri 95 teesiga Wittenbergis Saksamaa reformatsiooni alguses. Aasta hiljem paastureeglid tühistati ja Zwinglist kujunes Šveitsi protestantide seas lugupeetud ja mõjus isik, ta koostas 67 teesi, mis vastandusid mitmetele kiriku seisukohtadele. protestantism katoliiklus kirik Urmas Petti (13.8.2014). "Menüü ja õige usk". Eesti Kirik. Vaadatud 26.10.2022. "Wurstessen". Reformierte Kirche Kanton Zürich (saksa). 24. august 2016. Vaadatud 26. oktoobril 2022.[alaline kõdulink] Froschoviana, Officina (6. detsember 2021). "Von Erkiesen und Fryheit der Spysen : Von Ergernus und Verböserung : Ob man Gwalt hab die Spysen zuo etlichen Zyten verbieten / Meynung Huldrichen Zuinglis zuo Zürich geprediget jm M.D.XXII. Jar. ..." e-rara (saksa). Vaadatud 26. oktoobril 2022.
Madona piirkond

Madona piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis. Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Madona, Cesvaine, Lubāna ja Ērgļi piirkonnad ühiseks omavalitsuseks ühendati. Uue Madona piirkonna pindala on 3354,8 km². Piirkonna halduskeskuseks on Madona linn. Cesvaine Lubāna Madona Arona vald (Aronas pagasts) Barkava vald (Barkavas pagasts) Bērzaune vald (Bērzaunes pagasts) Cesvaine vald (Cesvaines pagasts) Dzelzava vald (Dzelzavas pagasts) Ērgļi vald (Ērgļu pagasts) Indrāni vald (Indrānu pagasts) Jumurda vald (Jumurdas pagasts) Kalsnava vald (Kalsnavas pagasts) Lazdona vald (Lazdonas pagasts) Ļaudona vald (Ļaudonas pagasts) Liezēre vald (Liezēres pagasts) Mārciena vald (Mārcienas pagasts) Mētriena vald (Mētrienas pagasts) Ošupe vald (Ošupes pagasts) Prauliena vald (Praulienas pagasts) Sarkaņi vald (Sarkaņu pagasts) Sausnēja vald (Sausnējas pagasts) Vestiena vald (Vestienas pagasts) Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Madona piirkonna koduleht
Graši

Graši on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Graši asub valla keskosas Riiast 166 kilomeetri kaugusel. Seal asub Graši bussipeatus. Aastail 2009-2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 5,19 ja kõrgusega 19 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,97 meetrit ning kõrgusega 14 meetrit, ja tamm ümbermõõduga 5,86 ning kõrgusega 19 meetrit. Aastal 2018 oli külas 30 elanikku, aastal 2021 oli elanikke 38. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Kārkli

Kārkli on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Kārkli asub valla loodeosas Riiast 158 kilomeetri kaugusel Kaulacezersi järve kaldal. Seal asub Kārkli bussipeatus. Aastail 2009-2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Looduskaitse all on külas kasvav tamm. Aastal 2018 oli külas 17 elanikku, ka aastal 2021 oli elanikke 17. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Kārzdaba

Kārzdaba on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Kārzdaba asub valla lääneosas Riiast 159 kilomeetri kaugusel Kārzdaba järve kaldal. Seal asub Kārzdaba bussipeatus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Looduskaitse all on külas kasvav tamm. Aastal 2018 oli külas 17 elanikku, aastal 2021 oli elanikke 21. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Kraukļi (Cesvaine vald)

Kraukļi on küla (vidējciems) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Kraukļi asub valla keskosas Riiast 168 kilomeetri kaugusel Kuja jõe kaldal. Aastail 2009-2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Külas on mälestusmärk Krēmeri rühma partisanidele. Seal on raamatukogu. Külas asub Kraukļi bussipeatus. Aastal 2018 oli külas 117 elanikku, aastal 2021 oli elanikke 108. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/cesvaines-novada-krauklu-biblioteka https://www.atd.lv/pieturvietas/10507 Autotransporta direcija] Vietvārdu datubāze
Mentes (küla)

Mentes (vanasti ka Riteņmuiža) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Mentes asub valla loodeosas Tirza jõe kaldal. Seal asub Mentese bussipeatus. Aastail 2009-2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Vokaaltreener

Vokaaltreener (inglise keeles vocal coach) on tavaliselt pianisti väljaõppega lauljate koolitamisele spetsialiseerunud muusikaõpetaja, kes aitab lauljal valmistada ette näiteks ooperirolli või kontserdikava või juhendada teda helisalvestuse käigus. Kuigi vokaaltreener võib anda nõu ka laulutehnika või laulja hääle arendamise osas, eristatakse vokaaltreenerit lauluõpetajast. Vokaaltreenerid võivad olla spetsialiseerunud nii klassikalisele kui ka eri stiilides pop-muusikale. Mõned vokaaltreenerid annavad nõu pigem laulmise muusikalistes aspektides nagu fraseerimine, teised on spetsialiseerunud sellistele valdkondadele nagu hingamistehnika või diktsioon ja hääldus eri keeltes. Vokaaltreeningud võivad toimuda nii eratundide kui ka töötubade või meistriklassidena.
Ain Alvela

Ain Alvela (sündinud 17. septembril 1967 Võrus) on eesti ajakirjanik. Ta on lõpetanud Fr. R. Kreutzwaldi nimelise Võru I Keskkooli 1985. aastal, aastatel 2002–2006 õppis Eesti Maaülikoolis metsamajandust. Alustas ajakirjanikuna töötamist Võru maakonnalehes Elu 1994. aastal, sel ajal tegi Ülo Tootseni juhendamisel ka mõned kaastööd ETV-le. Aastatel 1996–1999 oli ajalehe Harjumaa tegevtoimetaja, aastatel 1999–2000 Postimehe reporter, seejärel töötas aastatel 2000–2014 Äripäevas. Aastatel 2014–2017 oli tööl Maalehes. Aastatel 1998–2001 toimetas Maardu Linnalehte ja Jõelähtme valla lehte, alates 2021. aastast on Kose Teataja toimetaja ja töövõtulepingu alusel ajalehe Harju Elu ajakirjanik. Alates 2020. aastast ajakirja TööstusEST toimetaja. Teinud kaastööd paljudele meediaväljaannetele, näiteks TV Nädal, Eesti Mets, Tehnikamaailm, Kodu ja Ehitus, Maakodu, Maaleht, Maa Elu jt. Toimetanud raamatuid, eriväljaandeid, näiteks alates 2018. aastast Pärnu Maalehte. Ajakirjandusvaldkonna meelisteemad on keskkond, tööstus ja teadus. Ain Alvela on Eesti Ajakirjanike Liidu liige. Harrastused – kalapüük, lugemine.
Brugge Püha Jakobi kirik

Brugge Püha Jakobi kirik (hollandi keeles Sint-Jakobskerk) on 13. sajandil alustatud ja 15. sajandil laiendatud katoliku kirik Brugges Belgias. Kiriku vaatamisväärsuseks on rikkalik kogu kunstiteoseid Esimene ehitis püstitati 1240. aastal, see oli mõõtmetelt pigem kabel. Ehitist laiendati kiriku patrooni Burgundia hertsogi ja Brugge gildide annetuste toel märgatavalt aastail 1459–1512, et see vastaks Brugge kasvavale jõukusele. Kirik on sellest perioodist säilitanud oma väliskuju ja kolmelöövilise kodakiriku ruumiplaani. Põhjapoolsesse külglöövi ehitati mitu külgkabelit ja puidust koorivõlv. Algsest 13. sajandi kirikust on säilinud ainult transept. Kirik kannatas pildirüüste ajal 1580. aastal, osa kunsti hävis selles. 17. sajandi lõpul ja 18. sajandi alguses ehitati kiriku interjöör ümber barokkstiilis. 17. sajandi viimasel kümnendil lisati kirikule veel mõned külgkabelid ning ehitati lõuna- ja põhjasissepääsude portaalid. Kooriaknad müüriti kinni ja teravkaartele anti segmentkaarne kuju. 17.-18. sajandi vahetusest pärineb ka kiriku mööbel ja mõned maalid. 19. sajandil lisati uusgooti vorme sakramendimajale ja põhjalöövi koorile. Lääneportaal taastati algses varagooti stiilis ja 1910–1911 restaureeriti põhjapoolne transeptiharu. Kirikus on rohkelt kunstiteoseid: kolme stseeniga tahvelmaal "Püha Lucia legend", mille järgi on saanud hüüdnime anonüümne Lucia legendi meister. Peaaltaril on "Kuningate kummardamine" ja kolmteist stseeni Jeesuse ja püha Jakobus vanema elust, Ferry de Grosi kabelis on tema aastast 1544 pärinev hauamonument ja Luca della Robbia kõrgreljeef "Madonna ja laps" ümmarguses raamis, 15. sajandi skulptuurigrupp püha Jakobus vanemast koos palveränduritega, üks barokktribüün 1629. aastast ja rikkalikes vormides barokk-kantsel. Püha Lucia legend Vasest hauaplaat, 1461 Sakramendimaja Jakobus vanem koos palveränduritega Ferry de Grosi hauakabel Luca della Robbia Madonna Pieter Pourbus vanema maalitud epitaaf, 1578 Barokk-kantsel History of the St. Jacob's Church. - travelguide.de
Sõdurileht

Sõdurileht on 1994. aastast ilmuv kaitseväe ametlik häälekandja, mis kajastab kaitseväelaste teenistust nii sõnas kui pildis. Sõdurilehe lugusid kirjutavad enamasti ajateenijad. Veebileht Sõdurileht
Tõleti Raamatukogu

"Tõleti Raamatukogu" oli 1978. aastal ilmunud omakirjastuslik väljaanne, mida ilmus kaks numbrit ja mis sisaldas välis-eesti autorite luulekogusid. "Tõleti Raamatukogu" toimetaja ja väljaandja oli Hubert Jakobs. Tõleti Raamatukogu nr 1. – Kalju Lepik, "Kivimurd". Bernard Kangro "Veebruar", "Puud kõnnivad kaugemale". Tõleti Raamatukogu nr 2. – Arved Viirlaid, "Jäätanud peegel". Arno Vihalemm, "Consolationes". Tõlet.
Ohta

Ohta ['ohta] (Охта) on Peterburi ajalooline linnaosa Neeva paremkaldal Krasnogvardeiski rajoonis. Eristatakse Bolšaja Ohtat (Ohta jõe paremkaldal) ja Malaja Ohtat (Ohta jõe vasakkaldal). Ohtas elab umbes 100 000 inimest. Kaart
Mathilde Panot

Mathilde Panot (sündinud 15. jaanuaril 1989) on Prantsusmaa poliitik, aastast 2021 Rahvuskogu La France Insoumise'i rühma president. Ta valiti Rahvuskokku juunis 2017 Val-de-Marne'i departemangust. Panot oli 2017. aasta Prantsusmaa presidendivalimiste ajal La France Insoumise'i toetusrühmade koordinaator. 2017. aasta Prantsusmaa parlamendivalimised 2022. aasta Prantsusmaa parlamendivalimised "Val-de-Marne - 10e circonscription , resultats élections législatives 2017". "Législatives 2017 : Mathilde Panot (FI), la seule élue insoumise, est la benjamine des députés du Val-de-Marne". 18. juuni 2017.
Veneetsia komisjon

Veneetsia komisjon (ametlikult Euroopa Nõukogu komisjon "Demokraatia õiguse kaudu") on riigiõiguse asjatundjatest koosnev Euroopa Nõukogu nõuandev organ. Komisjon loodi aastal 1990, pärast Berliini müüri lammutamist, kui Kesk- ja Ida-Euroopa riigid vajasid kiiret riigiõiguse alast nõustamist. Oktoobris 2021 valis Justiitsministeerium Veneetsia komisjoni Eesti esindajaks Lauri Mälksoo. Konstitutsionalism [1] Bartole, Sergio (2020). The Internationalisation of Constitutional Law: A View from the Venice Commission (inglise). Bloomsbury Publishing. ISBN 978-1-5099-4149-0. Lauri Bode-Kirchhoff: Why the Road from Luxembourg to Strasbourg leads through Venice: the Venice Commission as a link between the EU and the ECtHR, in: Kanstantsin Dzehtsiarou et al. (eds.): Human Rights Law in Europe. The Influence, Overlaps and Contradictions of the EU and the ECHR, Routledge 2014, p. 55-72, ISBN 978-0-415-82599-3 Craig, Paul (2017). "Transnational Constitution-Making: The Contribution of the Venice Commission on Law and Democracy". UC Irvine Journal of International, Transnational, and Comparative Law. 2: 57. de Visser, Maartje (2015). "A Critical Assessment of the Role of the Venice Commission in Processes of Domestic Constitutional Reform". American Journal of Comparative Law. 63 (4): 963–1008. DOI:10.5131/AJCL.2015.0029. S2CID 146893530. Hoffmann-Riem, W. (2014). "The Venice Commission of the Council of Europe - Standards and Impact". European Journal of International Law. 25 (2): 579–597. DOI:10.1093/ejil/chu029. Malinverni, Giorgio (2002). "The Contribution of the European Commission for Democracy Through Law (Venice Commission)". The Prevention of Human Rights Violations (inglise). Lk 123–137. ISBN 978-90-04-48080-3. Nergelius, Joakim (2015). "The Role of the Venice Commission in Maintaining the Rule of Law in Hungary and in Romania". Constitutional Crisis in the European Constitutional Area. Nomos Verlagsgesellschaft mbH & Co. KG. Lk 304–321. ISBN 978-3-8487-1996-9. Turkut, Emre (2021). "The Venice Commission and Rule of Law Backsliding in Turkey, Poland and Hungary". European Convention on Human Rights Law Review. 2 (2): 209–240. DOI:10.1163/26663236-bja10028. ISSN 2666-3228. S2CID 239668252. http://www.venice.coe.int http://www.codices.coe.int
Pamiiri-Alai mäestik

Pamiiri-Alai mäestik (vene Памиро-Алай (Pamiro-Alai)) on mäestikuala Aasias, koosneb Pamiirist ja Hisori-Alai mäestikust.
Poel

Poel on saar Läänemeres. Pindala 36 ruutkilomeetrit, kõrgus kuni 26 meetrit. Kuulub Saksamaale. Halduslikult kuulub Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa Nordwestmecklenburgi kreisi.
Kubas

Kubas on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Kubas asub valla loodeosas. Aastail 2009-2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Aastal 2007 oli külas 7 elanikku. Vietvārdu datubāze
Vecumi (Cesvaine vald)

Vecumi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Vecumi asub valla lääneosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Külas asuvad Saulieši muinaskalmed ehk Kalmemägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Vietvārdu datubāze "Sauliešu senkapi (Kapu kalniņš)". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. oktoober 2022. Vaadatud 27. oktoobril 2022.
Thomas Alva Edison

Thomas Alva Edison (11. veebruar 1847 – 18. oktoober 1931) oli ameerika leidur ja ärimees. Edisoni loetakse üheks 20. sajandi viljakamaks leiutajaks – tema nimel on ligi 1100 patenti. Edison sündis Samuel Ogden Edisoni (1804–1896) seitsmelapselises perekonnas viimase lapsena. Tema ema oli Nancy Matthews Elliott (1810–1871). Thomas Edisoni kuulmisprobleemid tekkisid 12-aastaselt, hiljem oli ta ühest kõrvast täiesti kurt. Hariduse omandas ta peamiselt ema abil, kes oli varem olnud kooliõpetaja, aga ka iseõppimise teel. 13-aastaseks saades alustas ta pisikaupade müügipoisina rongides ning teenis 50 dollarit nädalas, millest suurema osa kulutas elektri- ja keemiakatsete jaoks seadmete ostmiseks. Seejärel töötas ta telegraafside operaatorina, mis inspireeris tema esimesi leiutisi. Edison abiellus kaks korda ning tal oli kuus last. Ta suri 1931. aastal diabeedi tüsistustesse. Edisoni asutatud ettevõtte Edison General Electricu ja Thomson-Houston Electric Company ühinemisel aastal 1892 sündis General Electric, mis tööstuskonglomeraadina tegutseb tänapäevani. Ta leiutas seadmeid sellistes valdkondades nagu elektrienergia tootmine , massikommunikatsioon, helisalvestus ja filmide tootmine. Oma leiutiste konstrueerimiseks rajas ta mitmeid laboratooriume, kus töötas sadu inimesi. 1869. aastal sai Edison oma esimese patendi parlamendile valmistatud elektrilise hääletusaparaadi eest. Edisoni tähtsamad leiutised on fonograaf, elektrihõõglamp, süsimikrofon, elektriakumulaator, elektrienergia jaotussüsteem jm. Thomas Alva Edison oli valitud mitme ülikooli audoktoriks. 1890 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1895 – Rumfordi auhind 1896 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks 1887 – Matteucci medal 1908 – John Fritzi medal 1928 – USA Kongressi kuldmedal 1997 – ajakiri Life paigutas Edisoni oma eriväljaandes "100 kõige olulisemat inimest viimase 1000 aasta jooksul" esikohale 2008 – pandi Edison New Jersey kuulsuste galeriisse 2010 – Grammy tehnikaauhind 2011 – lisati Edison USA ettevõtjate kuulsuste alleele Thomas A. Edison : the world's greatest inventor A Brief History of Con Edison "Thomas A. Edison Papers". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. veebruar 2007. Vaadatud 1. juulil 2021.
Boķi

Boķi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Boķi asub valla keskosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Vietvārdu datubāze
Ūbāni

Ūbāni on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Ūbāni asub valla kaguosas. Seal asub Ūbāni bussipeatus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Külas asuvad Paukši muinaskalmed on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Kohaliku kaitse all on Šķilteri muinaskalmed. Looduskaitse all on Strautnieki mänd ümbermõõduga 3,19 meetrit. Aastal 2007 oli külas 24 elanikku. Autotransporta direcija "Paukšu senkapi". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. oktoober 2022. Vaadatud 27. oktoobril 2022. Šķilteru senkapi[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Taureņi

Taureņi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Taureņi asub valla põhjaosas Kuja jõe kaldal. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Aastal 2007 oli külas 13 elanikku. Vietvārdu datubāze
Kārklumuiža

Kārklumuiža on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Kārklumuiža asub valla edelaosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Aastal 2007 oli külas 7 elanikku. Vietvārdu datubāze
Miķelēni

Miķelēni on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Miķelēni asub valla edelaosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Külas kasvav põline tamm on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Pavāri

Pavāri on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Pavāri asub valla edelaosas. Seal asub Pavāri bussipeatus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Aastal 2007 oli külas 14 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Sakums

Sakums on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Sakums asub valla keskosas, Cesvaine kirdepiiril. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Aastal 2007 oli külas 17 elanikku. Vietvārdu datubāze
Kočkares

Kočkares on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Kočkares asub valla keskosas Urdava jõe kaldal. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Aastal 2007 oli külas 17 elanikku. Vietvārdu datubāze
Bebri

Bebri on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Bebri asub valla idaosas Kuja jõe kaldal. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Seal asub Gaigali bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Rakuti

Rakuti on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Rakuti asub valla keskosas Kuja jõe kaldal. Seal asub Rakuti bussipeatus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Külas asuv taluniku elumaja on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Aastal 2007 oli külas 9 elanikku. Autotransporta direcija "Zemnieka dzīvojamā ēka". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. oktoober 2022. Vaadatud 27. oktoobril 2022. Vietvārdu datubāze
Cērteles

Cērteles on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Cērteles asub valla keskosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Aastal 2007 oli külas 14 elanikku. Vietvārdu datubāze
Elmar Õun

Elmar Õun (õieti Elmar Siegfried Õun; 23. august 1906 Peterburi – 2. oktoober 1977 Stockholm) oli eesti proosakirjanik. Ta sündis Peterburis metallitöölise pojana, õppis Tallinna Jaani kiriku algkoolis ja aastatel 1918–1927 Tallinna Reaalkoolis. Ta õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust ja matemaatikat ning Tallinna Tehnikaülikoolis keemiat. 1944. aastal siirdus ta Rootsi, sai 1946. aastal Uppsala Ülikoolis filosoofiakandidaadi kraadi ja 1959. aastal Stockholmi Ülikoolis magistrikraadi matemaatikas ja füüsikas. Ta töötas Stockholmi gümnaasiumides matemaatika, füüsika ja loodusteaduse õpetajana. Õun suvitas Hiiumaal Kitsa küla rannas Nurstest läänes, kogudes materjali oma esikromaaniks "Unustatud naised" (1939). Romaanis asub kesksel kohal rannanaise nukker saatus koduhoidja, põlluharija ja lastekasvatajana. Romaan "Meri ja maa" (1977) kujutab Hiiumaa rannaolustikku ja vaatleb "Unustatud naiste" probleeme, kuid suurema üldistusega. Ta on kirjutanud ka romaanid "Metsas" (1942) ning "Männid ja suits" (1971), mälestusteraamatu "Soomusrongil" (1936), lasteraamatud "Kolm oravat" (1936) ja "Tsirr : jutustus linnupojast, kes tahtis laulda" (1975) jm. Vaapo Vaher. Elmar Õun ja Hiiumaa. Peatükk saare kirjandusloost. Looming nr 1 / 2015. 'Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Vīboti

Vīboti on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas. Vīboti asub valla keskosas. Seal asub Vizbuļi bussipeatus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cesvaine piirkonda. Aastal 2007 oli külas 29 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Leutschach

Leutschach (sloveeni: Lučane) oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Leibnitzi ringkonnas. 2015. aasta vallareformist saati on see Leutschach an der Weinstraße valla osa.
Schloßberg (Leutschach)

Schloßberg (sloveeni: Gradišče) oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Leibnitzi ringkonnas. 2015. aasta vallareformist saati on see Leutschach an der Weinstraße valla osa. Enne Esimest maailmasõda oli seal sloveenide enamus: 1910. aasta rahvaloenduse kohaselt oli 50,2% rahvastikust sloveenikeelne ja 49,8% saksakeelne.
Eichberg-Trautenburg

Eichberg-Trautenburg oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Leibnitzi ringkonnas. 2015. aasta vallareformist saati on see Leutschach an der Weinstraße valla osa.
Glanz an der Weinstraße

Glanz an der Weinstraße (sloveeni: Klanc) oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Leibnitzi ringkonnas. 2015. aasta vallareformist saati on see Leutschach an der Weinstraße valla osa. Enne Esimest maailmasõda oli seal sloveenide etniline enamus: 1910. aasta rahvaloenduse kohaselt oli 56% rahvastikust sloveenikeelne.
Silja Märdla

Silja Märdla (sündinud 2. detsembril 1988 Tartus) on andmeanalüütika ja andmelaonduse ekspert. Aastatel 2012–2018 töötas ja läbis doktorantuuri Tallinna Tehnikaülikooli geodeesia õppetooli juures. 2017. aastal kaitses doktoritöö "Regional geoid modelling by the least squares modified Hotine formula using gridded gravity disturbances". 2018. aasta märtsis alustas ta Omnivas tööd andmeanalüütikuna, 2020. aasta oktoobris asus juhtima sealset ärianalüütika osakonda, 2022. aasta aprillis jätkas andmelao arendusmeeskonna juhina. Paralleelselt on ta Datafruit OÜ kaudu pakkunud ärianalüütika konsultatsiooni- ja arendusteenuseid. 2023. aasta märtsist töötab tehnoloogiaettevõttes Bolt andmeanalüütika arendajana. Tema ema on Kersti Kaljulaid. "VIDEO | President Kersti Kaljulaidi tütar Silja Märdla pani vastuvõtule selga ema vanad rahvarõivad" Õhtuleht, 24. veebruar 2018 https://www.linkedin.com/in/siljamardla/ https://www.etis.ee/CV/Silja_Mardla/est
Aleksandr Lapin

Aleksandr Lapin (vene keeles Александр Павлович Лапин; sündinud 1. jaanuaril 1964 Kaasanis) on Vene sõjaväelane. 10. jaanuaril 2023 nimetati kindralpolkovnik Aleksander Lapin Venemaa relvajõudude maavägede staabiülemaks. On teada, et see ohvitser oli viimastel kuudel kindralstaabi ülema asetäitja ja juhtis oktoobri lõpuni keskvõitlusgruppi. 2022 - Venemaa Föderatsiooni kangelane Путин присвоил звания Героев России генералам Лапину и Абачеву (15.08.2024)