laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kureküla külanõukogu

Kureküla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kureküla külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Rannu vallas. Külanõukogu keskus asus Noorma külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kureküla külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu. 1954 juunis Kureküla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Rannu külanõukoguga. Kureküla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kuremäe külanõukogu

Kuremäe külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Illuka külanõukoguga. Kuremäe külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Kurena külanõukogu

Kurena külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kurena külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kuivajõe vallas. Külanõukogu keskus asus Kurena külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kurena külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu. 1954 juunis Kurena külanõukogu likvideeriti ja selle territooriumist koos likvideeritud Oru külanõukogu maadega moodustati Kuivajõe külanõukogu. Kurena külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kurista külanõukogu

Kurista külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kurista külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Võnnu vallas. Külanõukogu keskus asus Kurista külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kurista külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu. 1954 juunis Kurista külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Võnnu külanõukoguga. Kurista külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kurna külanõukogu

Kurna külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Tõdva vallas. Külanõukogu keskus asus Kurna mõisas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kurna külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu. 1954 juunis Kurna külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Saku külanõukogu koosseisu. Kurna külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kursi külanõukogu

Kursi külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Puurmani külanõukoguga. Kursi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Kuuste külanõukogu

Kuuste külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Haaslava ja Kambja külanõukoguga. Kuuste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Kõo külanõukogu

Kõo külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1960 Mõisaküla ja Soomevere külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 159 km² (1977). Kõo külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Kuld (Terminaatori album)

"Kuld" on ansambli Terminaator 1997. aastal välja antud ballaadide kogumik. Enamik laule on uues kuues. "Hoia mind" "Torm" "Ainult sina võid mu maailma muuta" "Kes uskus" "4B" "Ütle miks?" "Kristallkülmas öös" "Kaitseta" "Sina oled kõik..." "Ingli puudutus" "Juulikuu lumi" Kaante sisse on märgitud "Valge liblika lugu" kaheteistkümnendaks looks, kuid seda albumil pole. Lood 1, 8, 9 on uued. Lood 2, 3 on albumilt "Lõputu päev". Lood 5, 6, 11 on albumilt "Minu väike paradiis". Lood 4, 7, 10, (12) on albumilt "Pühertoonia".
Kõpu külanõukogu

Kõpu külanõukogu (aastani 1951 Tässa külanõukogu) oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu pindala oli 249 km² (1977). Kõpu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Estonian Dixieland Band

Estonian Dixieland Band (EDB) on 2015. aasta jaanuaris loodud traditsionaalset džässi (diksiländi) esitav eesti ansambel. Mängitav muusika pärineb 20. sajandi alguse Põhja-Ameerikast, täpsemalt New Orleansist. Repertuaar ei koosne pelgalt traditsioonilistest diksiländi hittidest. Muusikatranskriptsioone leidub nii aegumatust klassikalisest kui ka tänapäeva popmuusikast. EDB põhikoosseisu kuulub kuus muusikut. Instrumentidest on esindatud klarnet, trompet, tromboon, tuuba, klahvpillid ja trummid. Lisaks põhikoosseisule kuulub liikmete hulka veel bandžomängija ning laulusolist. EDB eelkäijaks võib nimetada koosseisu, mille tõi kokku 2009. aastal trompetist Sander Valdmaa. Selleks oli põhjus – diksiländmuusika ja selle mängimine oli Eesti muusikakultuuri jaoks kaugeks ja võõraks jäänud. Algupärane koosseis eksisteeris umbkaudu ühe aasta. Seejärel suundus enamus koosseisus olevaid muusikuid välismaale õppima ning ühine muusikaloomine jäi katki. EDB taassünni idee hakkas uuesti idanema 2014. aastal. Sander Valdmaa soovitusel sai 2015. aastal uueks ansambli eestvedajaks löökpillimängija ja trummar Petri Piiparinen. Esmakoosseisust on ansamblis trompetist Sander Valdmaa ja trummar Petri Piiparinen. Alates 2015. aastast on EDB esinenud nii avalikel üritustel kui ka erapidudel. Mõned neist: Tallinn Vintage – 2016, International Dixieland festival, Umurga – 2016, Valge Daam, Haapsalu – 2016, Tartu Summer Swing – 2016, Pärnu Suvemuusika – 2017, Viimsi Happy-Jazz Festival – 2017, Rannapungerja Tuletorni kontsert - 2019. Petri Piiparinen – trummid Ülo Mälgand – klahvpillid Lauri Levistu – tuuba Sten Valdmaa – tromboon Sander Valdmaa – trompet Marten Altrov – klarnet [1] Pärnu Postimees, 18. juuli 2017. edixielandband.com EDB YouTube'is EDB Facebookis
Nagu esimene kord

"Nagu esimene kord" on ansamblilt Terminaator 2006. aastal ilmunud album. Lugu "Plekktrumm" ilmus 2004. aastal. 2005. aastal ilmunud "Ebaõiglane" jäi Raadio 2 Aastahitt 2005 edetabelis kolmandale kohale. "Nagu esimene kord" "Kummitused kummutil" "Nii ma jälle läen" "Soovilugu" "Ei kommentaari" "Pankuri tütar ja töölise poeg" "Head ööd" "Ebaõiglane" "Superstaar" "Trammipeatuses" "Plekktrumm" "Kiremõrvari päevik" "Armastuse ABC" "Lasud" Jaagup Kreem – laul Elmar Liitmaa – kitarr Henno Kelp – bass Roland Puusepp – trummid Harmo Kallaste – klahvpillid
Roela Kool

Roela Kool on lasteaed-põhikool Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Roela asulas. Õppeasutus asutati 1822. aastal. 1996. aastani oli see keskkool. 2011. aastal liideti kooliga Roela Lasteaed. Aastatel 1999–2022 kandis asutus baltisaksa päritolu Venemaa meresõitja Ferdinand von Wrangelli nime. Kooli nimed: 1944 Roela mittetäielik keskkool 1961 Roela 8-klassiline kool 1980 Roela Keskkool 1996 Roela Põhikool 1999 Ferdinand von Wrangelli nimeline Roela Põhikool 2011 Ferdinand von Wrangelli nimeline Roela Lasteaed-Põhikool 2022 Roela Kool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press, lk 238. Roela Kool. EHIS, vaadatud 5.02.2024. Roela kooli koduleht
Simuna kool

Simuna kool on kool Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Simuna asulas. Kool asutati 1690. Kooli nimed: 1690 Simuna kihelkonna kool 1908 Simuna noorsoo kasvatuse seltsi kõrgem algkool ... 1991 Simuna põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 240
Tapa erikool

Tapa erikool oli erikool Lääne-Viru maakonnas Tapal. 2015 moodustati mitme erikooli (sh Tapa erikooli) baasil Maarjamaa Hariduskolleegium. Kool asutati 1965. http://virumaateataja.postimees.ee/3316477/tapa-erikoolist-sai-maarjamaa-hariduskolleegiumi-valgejoe-keskus (vaadatud 21.06.2017) Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 242
Tudu kool

Tudu kool on kool Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Tudu asulas. Kool asutati 1850. Kooli nimed: 1850 Tudu 3-klassiline algkool 1991 Tudu põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 245 Tudu kooli koduleht
Uhtna põhikool

Uhtna põhikool on põhikool Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas (varem Sõmeru vallas) Uhtna asulas. Kool asutati 1986. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 246
Vajangu Põhikool

Vajangu Põhikool oli põhikool Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Vajangu külas. Kool asutati 1986. aastal Vajangu Lasteaed-Algkoolina. 1992. aastal nimetati kool ümber Vajangu Põhikooliks. Alates 1. septembrist 2021 liideti Vajangu Põhikooli kooliosa Tamsalu Gümnaasiumiga ja Vajangu Põhikooli lasteaiaosa Tamsalu lasteaiaga Krõll. Vajangu Põhikool lõpetas tegevuse iseseisva asutusena 31.08.2021. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 247 "Tapa Vallavolikogu 29.03.2021 otsus nr 224 "Vajangu Põhikooli tegevuse ümberkorraldamine"". 29.03.2021. Vaadatud 20.11.2021.
Vasta kool

Vasta kool on kool Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Vasta külas, Vasta mõisas. Kool asutati 1867. Kooli nimed: 1867 Vasta vallakool 1918 Vasta 3-klassiline algkool ... 1991 Vasta põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 249
L'Dorado

L'Dorado on eesti ansambel. Ansamblile pandi algus 31. detsembril 1993. Andres Raag (vokaal, kongad) Tarvo Krall (vokaal, mandoliin, akordion) Mart Pauklin (vokaal, kitarr) Tarvo Jaaksoo (vokaal, basskitarr) Toomas Rull (löökriistad) 1996 "Kuuba pulm" 1998 "Karneval" 2000 "Siivutu Sa mulle meeldid nii" 2003 "Kahe samba vahel" 2016 "Kookose nektar" ldorado.ee – L'Dorado koduleht L'Dorado andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Viru-Jaagupi algkool

Viru-Jaagupi algkool oli algkool Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Viru-Jaagupi asulas. Kool asutati 1908. Kooli nimed: 1908 Viru-Jaagupi noorsoo kasvatuse seltsi kool 1919 Viru-Jaagupi algkool ... 1957 Viru-Jaagupi keskkool ... 1997 Viru-Jaagupi algkool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 251
Võsu kool

Võsu kool on põhikool Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas (varem Vihula vallas) Võsu asulas. Kool asutati 1898. Kooli nimed: 1898 Võsu vallakool 1906 Võsu noorsoo kasvatuse seltsi kool 1920 Võsu 4-klassiline algkool ... 1991 Võsu Põhikool 2010 Võsu Kool (lasteaed-põhikool) Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 255 "Võsu kool ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. märts 2018.
Asuküla algkool

Asuküla algkool oli algkool Lääne maakonnas Ridala vallas Asukülas. Kool asutati 1787. Kooli nimed: 1924 Asuküla 4-klassiline kool 1940 Asuküla 7-klassiline kool 1993 Ridala põhikooli filiaal 1995 Asuküla algkool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 185
Liivi algkool

Liivi algkool oli algkool Lääne maakonnas Kullamaa vallas Liivi külas. Kool asutati 1870. aastal, ühendati Kullamaa Keskkooliga 2000. aastal ja suleti 2005. aastal. Kooli nimed: 1870 Liivi vallakool 1919 Liivi 4-klassiline kool ... 1992 Liivi 6-klassiline algkool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 195 "Koolist". web.archive.org. 27. juuni 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. juuni 2017. Vaadatud 15. mail 2024.
Martna põhikool

Martna põhikool on põhikool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas (varem Martna vallas) Martna külas. Kool asutati 1836. Kool asub 1970 valminud hoones. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 196
Nõva kool

Nõva kool on kool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas (varem Nõva vallas) Nõva külas. Kool asutati 1863. 1920. aastast tegutses kool Nõva mõisa härrastemajas. 2002. aastal hoone majavammi tõttu lammutati ja selle asemele ehitati uus, mis jäljendab endisaegset härrastemaja. Õppeaastast 2024/25 liidetakse kooli lasteaiaosa Lääne-Nigula Lasteaiaga ja kooliosa Noarootsi Kooliga. Kooli nimed: 1863 Erita kool 1921 Nõva kool ... 1987 Nõva põhikool Nõva raamatukogu Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 200 Peegel, M. (2024). Paarkümmend väikekooli lõpetab tegevuse iseseisva asutusena. ERR, 2. veebruar 2024. 2. veebruar 2024, [1] Nõva kooli koduleht
Oru Kool

Mitte segi ajada Harju maakonnas Kose vallas Oru külas asuva Oru põhikooliga Oru Kool on põhikool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas (varem Oru vallas) Linnamäe külas. Oru Kool asutati 1903. aastal kaheklassilise ministeeriumikoolina. 1900. aastal tehti valitsevate ringkondade poolt Oru vallale ettepanek ehitada uus koolimaja, milles hakkaks töötama ministeeriumikool. Uuele koolile lubati riiklikku toetust. Algul kartis Oru valla volikogu suure hoone ehitamist ette võtta, aga kui ministeeriumikool taheti teha hoopis Taeblasse, otsustati siiski koolimaja ehituse kasuks. Koolimaja hakati Linnamäele ehitama 1902. aastal. Kuna maja sisetööd ei saanud 1903. aasta sügiseks valmis, alustas Oru ministeeriumikool tööd Kärbla koolimajas. Seoses ministeeriumikooli rajamisega Linnamäele suleti Vedra ja Kärbla külakool, hiljem ka Rannaküla kool. Uude kahekorruselisse koolimajja asuti 1903. aasta novembris; see oli tollal ümbruskonna kõige avaram koolimaja. Oru ministeeriumikooli esimene lend lõpetas 1906. aasta kevadel. Lõpetajate hulgas olid Helmi Tilling, Luise Rangis, Veera Arder (vend Aleksander Arder on luuletaja Ott Arderi ja muusik Jaan Arderi vanaisa), Helene Ketmann, Helene Truberg, Leopold Pilt, Aleksander Viikmann, Aleksander Nurk, Paul Albert, Aleksander Elts. Saksa okupatsiooniga 1918. aasta suvel vabastati ametist kõik Oru kooli õpetajad ja nende asemele määrati uued. 1918. aasta sügisel algas Oru koolis töö Saksa okupatsioonivõimude juhendite järgi. Õpetajaiks olid kolm naisõpetajat, kes said töötada ainult kolm kuud. Eesti Vabariigi ajal tegutses Orul 6-klassiline algkool. 1998. aasta sügisel algas õppetöö Linnamäele ehitatud uues kolmekorruselises koolimajas (arhitekt Tiit Trummal). Vana maja jäi tühjaks. See renoveeriti kakskümmend aastat hiljem. Linnamäe Arenguselts avas seal 2018. aastal tegevus- ja teeninduskeskuse. 1903 Oru 2-klassiline ministeeriumikool 1919 Oru 6-klassiline algkool ... 1999 Oru Kool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 201 Kärbla ja Rannaküla külakoolidest Oru ministeeriumikoolini… Linnamäe Arenguselts. Pajula, Malle. Oru lapsi ootab uus kool. Eesti Päevaleht, 13. august 1998. Lauri, Urmas. Oru vana koolimaja uues kuues. Lääne Elu, 19. veebruar 2018. Oru Kooli koduleht
Risk

Risk ehk riisiko on otsusega kaasnev võimalus või tõenäosus, et selle elluviimisega kaasnevad soovimatud tagajärjed, nt kahju tekkimine. Oht Argirisk Finantsrisk Riskijuhtimine Statistika Tõenäosusteooria Riski hierarhiline struktuur
Toomas Toome

Toomas Toome (7. september 1941 – 25. detsember 1996) oli eesti mootorrattasportlane, kelle alade hulka kuulusid nii ringrajasõit, jäärajasõit kui ka motokross.
Tiit Tiidemann

Tiit Tiidemann (17. märts 1934 Tallinn – 27. juuli 2024) oli eesti tehnikateadlane. Ta lõpetas 1953. aastal Tallinna 17. Keskkooli ja 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi insener-mehaaniku erialal. 1975. aastal sai ta tehnikakandidaadi kraadi. Aastatel 1958–1968 oli ta M. I. Kalinini nimelise Elavhõbealaldite/Elektrotehnika tehases meister, tsehhijuhataja asetäitja, rakiste konstrueerimise büroo konstruktor ja juhataja. 1968–1975 oli ta Silikaltsiidi/Silikaatbetooni Instituudi Katsetehase direktor ja Lõikeseadmete Teadusliku Uurimise Laboratooriumi juhataja. Aastatel 1975–2001 oli ta TPI/TTÜ masinaelementide kateedri ja mehhanotroonika instituudi dotsent. 2001. aastast oli ta Eesti Kunstiakadeemia õppejõud ja Tallinna Tehnikakõrgkooli mehaanikateaduskonna professor. Õppeaastast 2008/2009 oli ta ka Eesti Mereakadeemia ja Mainori Kõrgkooli erakorraline professor. Gaasbetoon lõikeseadmete uurimis- ja arendustööd, joaskulumise uurimine suurtel kiirustel (1968–1985) Tehisintellektisüsteemide tarkvara katsetamine masinaelementide projekteerimisel koostöös TTÜ Küberneetika Instituudiga. Loovuse ja innovatsiooni, sealhulgas leiutava probleemilahenduse teooria TRIZ edasiarendamine ja õpetamine. 40 leiutist (sealhulgas 2 kasuliku mudeli tunnistust koos Rein Mägiga TTÜ-st aastast 2002, kolm kasulikku mudelit koostöös kaasautoritega aastast 2008) 70 teadusartiklit. "Rööbasbuss on imelihtne". Õhtuleht, 16. oktoober 2002 "Teljed ja võllid". // Masinaelemendid. Valgus. Tallinn 1981 "Kettülekanded". // Masinaelemendid. Valgus. Tallinn 1982 "Masinprojekteerimine", kaasautorid Ahto Kalja, Enn Tõugu. Valgus. Tallinn 1991 "Masinaelemendid I". TTÜ. Tallinn 1994 "Mõõtmestamine ja tolereerimine II. Veerelaagrid. Silekaliibrid. Keermed". TTÜ. Tallinn 1997 "Mõõtmed ja Tolerantsid. Kvaliteedikeskne praktiline käsitlus". TTÜ. Tallinn 2000 "Ühe masinaehitajate rühma lugu", kaasautorid Arvo Mägi, Paul Treier, Enn Tõugu. TTÜ. Tallinn 2003 "Tiit Kuresilma XYZ-failid". Külim. Tallinn 2017 "Tiit Kuresilma lugusid ja tegusid". Tallinn 2020 "Mina ikka lasin selle laeva põhja küll". Tallinn 2020 4 last (mehaanikainsener Mart, viiuldaja Anu, arhitekt Jaan, skulptor Laur). https://www.rahvastikuregister.ee/ Tiit Tiidemann Eesti Teadusinfosüsteemis
Mjasnikovi rajoon

Mjasnikovi rajoon (vene keeles Мясниковский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Tšaltõri küla. Rajoon piirneb põhjas Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooniga, idas Aksai rajooniga, kagus Doni-äärse Rostoviga, lõunas Azovi rajooniga ja läänes Neklinovka rajooniga. Rajooni pindala on 880 km². Elanike arv oli 2017. aastal 45 689. Rajooni elanikest on 56,1 % armeenlased. Mjasnikovi rajoonis on 23 asulat ja nad kuuluvad seitsme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Donskoi Tšulek, Kamennaja Balka, Lagutnik, Mjortvõi Donets, Mokrõi Tšaltõr, Morskoi Tšulek, Starõi Kolodets, Suhhoi Sambek, Suhhoi Tšaltõr, Temernik, Tuzlov ja Havalõ. Q126684906
Vidruka Kool

Vidruka Kool oli erikool Lääne maakonnas Taebla vallas Vidruka külas Palivere mõisas. Kool asutati 1960. aastal, kui seni Palivere mõisas tegutsenud Palivere lastekodu tegevus lõpetati ja seal avati Palivere Erirežiimiline Internaatkool. Aastatel 1964–2007 kandis kool nime Palivere Eriinternaatkool. 2007. aastal nimetati kool ümber Vidruka Kooliks. Kool tegutses endisaegse Palivere mõisa viinaköögis, mis oli kooli tarbeks ümber ehitatud. Peale selle oli koolil eraldi internaadihoone. Vidruka Kool lõpetas tegevuse, kui see liideti 2013. aastal Haapsalu Sanatoorse Internaatkooliga. Uue kooli nimeks sai Haapsalu Viigi Kool. Vidruka Kooli põhimäärus. RTL 2007, 42, 715. Arro, Meri. Palivere - paljude noorte ainus kodu. Õpetajate Leht, 28. august 1998. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 202 Ilves, Lehte. Vidruka ja sanatoorsest koolist saab Viigi kool. Lääne Elu, 19. aprill 2013.
Palivere põhikool

Palivere põhikool on põhikool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas (varem Taebla vallas) Palivere asulas. Kool asutati 1860. Kooli nimed: 1860 Palivere vallakool 1960 Palivere algkool 1992 Palivere põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 203
Tuudi Algkool

Tuudi Algkool oli algkool Lääne maakonnas Lihula vallas Tuudi külas. 1. septembril 2012 liideti kool Lihula Gümnaasiumiga. Kool asutati 1861. aastal. Kooli nimed: 1861 Tuudi küla mõisakool 1879 Tuudi vallakool 1910 Tuudi 1-klassiline ministeeriumikool 1918 Tuudi 3-klassiline algkool ... 1993 Tuudi Algkool Randlaid, Sven. Tuudi algkool liidetakse Lihula gümnaasiumiga. ERR, 18. aprill 2012. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 208
Pinge

Pinge on mitmetähenduslik termin. Pinge on füüsikas ja elektrotehnikas kasutatav füüsikaline suurus, mis näitab elektrivälja poolt tehtava töö hulka mõõdetuna voltides (V). Pinge on mõiste tugevusõpetusest, mis näitab sisejõu intensiivsust mõttelisel pinnal. Pinge on pingulolek, füüsiline pingeseisund. Pinge on vastuoludest või lahkarvamustest tingitud pinev, ärev või närviline olukord (mis võib esile kutsuda agressiivset tegutsemist). Muusikaline pinge on muusikas dramaatilisust või dünaamikat esindav parameeter. "Pinge" ("Heat") on 1995. aasta kriminaaltriller, režissöör Michael Mann, peaosades Al Pacino, Robert De Niro ja Val Kilmer.
Vatla põhikool

Vatla põhikool oli põhikool Lääne maakonnas Hanila vallas Vatla külas. Kool asutati 1923. Kool töötas 2017. aastani. Kooli nimed: 1923 Vatla 2-klassiline kool 1925 Vatla 6-klassiline algkool ... Vatla 8-klassiline kool 1991 Vatla põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 210
Virtsu kool

Virtsu Kool on lasteaed-algkool Lääne maakonnas Lääneranna vallas (varem Hanila vallas) Virtsu asulas. Kooli nimed: 1940 Virtsu algkool 1974 Virtsu 8-klassiline kool 1988 Virtsu 9-klassiline kool 1992 Virtsu põhikool 2010 Virtsu kool Kool asutati 1940. 1. septembril 2010 ühinesid Virtsu Põhikool ja Virtsu Lasteaed ühendasutuseks nimega Virtsu Kool. Lääneranna vallavolikogu otsustas 2023. aasta kevadel sulgeda kooli 6.–9. klassid ja 31. augustil muuta kool neljaklassiliseks. Valla otsuse kohtusse kaevanud õpilaste vanemad kaotasid kohtus. Alates õppeaastast 2024/25 tegutseb kool Lääneranna gümnaasiumi juhtimise all. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 211 Kooli ajalugu Virtsu kool (vaadatud 07.11.2023) Põlluste, Grete (17. juuli 2023). "„Kui truubi alt maa lahti kaevaks, oleks Virtsu omaette saar." Mures virtsulaste seas levivad lausa separatistlikud mõtted". Eesti Päevaleht. Vaadatud 17. juulil 2023. Sikk, Rein (31. august 2023). "„Hakkame tegema geriljakooli ja ootame ära kohtuotsused." Suletavas Metskülas õppetöö ikkagi algab". Maaleht. Vaadatud 31. augustil 2023. "Kõik Lääneranna koolid pöördusid valla vastu kohtusse" Delfi, 3. mai 2023 "Virtsu kooli neljaklassiliseks muutmise vaidlustanud lapsevanemad jäid kohtus kaotajaks". Eesti. 20. oktoober 2023. Vaadatud 8. detsembril 2023. Koduleht
Vormsi lasteaed-põhikool

Vormsi lasteaed-põhikool on lasteaed-põhikool Lääne maakonnas Vormsi vallas Vormsi saarel. Kool asutati 1937. Kooli nimed: 1937 Vormsi algkool 1939 Hullo algkool 1944 Hullo mittetäielik keskkool 1951 Vormsi 7-aastane kool 1961 Vormsi 8-klassiline kool 1991 Vormsi põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 212
Palermo (täpsustus)

Palermo võib tähendada: Palermo linna Itaalias Palermo linnajagu Rakveres Palermo metsa Rakveres