laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ruusmäe kirik

Ruusmäe kirik on luteri kirik Võru maakonnas Käänu külas. 1935 ehitati Pütsepa koolimaja ümber Rõuge koguduse abikirikuks (Ruusmäe kirik). https://web.archive.org/web/20181102072218/http://www.teelistekirikud.ekn.ee/2017/kirik.php?id=930&mk=V%F5rumaa (vaadatud 02.11.2018) [1], Teeliste kirikud 2017
Landessender Reval

Landessender Reval oli Saksa okupatsiooni aegne raadiojaam Tallinnas (Reval). Landessender Reval töötas 7. septembrist 1941 kuni 20. septembrini 1944. Landessender Revali saadetes tegid kaasa Tiit Kuusik, Jaan Kross, Mari Kamp, Felix Moor, Voldemar Panso, Roman Toi, Jüri Remmelgas, Voldemar Mettus, Henn Arvo jt. Sõnalised saated koostati saksa ja eesti keeles. Teadustamine käis kahes keeles, kusjuures esikohal oli saksa keel. "Ringhäälingumuuseum". Vello Lään (1996). Esimesed 70. ISBN 9985-60-262-5.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: koht sisaldab numbrit (link) Landessender Revalist Vikerraadio ajaloosaates "Eesti lugu" Landessender Revali kutsung ERR-i arhiivis
Elva adventkoguduse hoone

AKEL Elva adventkoguduse hoone on kirik Tartu maakonnas Elvas aadressil Palu tee 2.. Kirikut kasutab Elva adventkogudus. https://web.archive.org/web/20181102074335/http://www.teelistekirikud.ekn.ee/2018/kirik.php?id=663&mk=Tartumaa (vaadatud 02.11.2018) Kirikust "Teeliste kirikute" andmebaasis
Jõhvi adventkirik

AKEL Jõhvi adventkirik on kirik Ida-Viru maakonnas Jõhvis aadressil Uus tänav 3. Kirikut kasutab Jõhvi adventkogudus. Kirik ehitati 2012. aastal. https://web.archive.org/web/20181102074826/http://www.teelistekirikud.ekn.ee/2018/kirik.php?id=270&mk=Ida-Virumaa (vaadatud 02.11.2018) Kirikust "Teeliste kirikute" andmebaasis
Erika Mahringer

Erika Mahringer (16. november 1924 Linz – 30. oktoober 2018 Mayrhofen) oli Austria mäesuusataja.
Jõgeva adventkoguduse hoone

AKEL Jõgeva adventkoguduse hoone on kirik Jõgeva maakonnas Jõgevas aadressil Pargi tänav 23.. Kirikut kasutab Jõgeva adventkogudus. Hoone oli algselt elumaja, mis on ümber ehitatud kirikuks.. https://web.archive.org/web/20181102075019/http://www.teelistekirikud.ekn.ee/2018/kirik.php?id=274&mk=J%C3%B5gevamaa (vaadatud 02.11.2018) Kirikust "Teeliste kirikute" andmebaasis
Põltsamaa adventkoguduse hoone

AKEL Põltsamaa adventkoguduse hoone on kirik Jõgeva maakonnas Põltsamaas aadressil Kreutzwaldi tänav 1.. Kirikut kasutab Põltsamaa adventkogudus. Hoone oli algselt eramu, mis 1952 kohandati ümber kirikuks. 1989 kirik renoveeriti.. https://web.archive.org/web/20181102075312/http://www.teelistekirikud.ekn.ee/2018/kirik.php?id=302&mk=J%C3%B5gevamaa (vaadatud 02.11.2018) Kirikust "Teeliste kirikute" andmebaasis
Kuressaare adventkirik

AKEL Kuressaare adventkoguduse hoone on kirik Saare maakonnas Kuressaares aadressil Uus tänav 45.. Kirikut kasutab Kuressaare adventkogudus. Kirik ehitati 1960.. https://web.archive.org/web/20181102075726/http://www.teelistekirikud.ekn.ee/2018/kirik.php?id=284&mk=Saaremaa (vaadatud 02.11.2018) Kirikust "Teeliste kirikute" andmebaasis
Paide adventkoguduse hoone

AKEL Paide adventkoguduse hoone on palvemaja Järva maakonnas Paides aadressil Uus tänav 7.. Kirikut kasutab Paide adventkogudus. Hoone oli algselt perekond Läänemägi eramu, mis 1995 ehitati ümber palvemajaks.. https://web.archive.org/web/20181102075928/http://www.teelistekirikud.ekn.ee/2018/kirik.php?id=300&mk=J%C3%A4rvamaa (vaadatud 02.11.2018) Kirikust "Teeliste kirikute" andmebaasis
Võru adventkirik

AKEL Võru adventkoguduse hoone on palvemaja Võru maakonnas Võrus aadressil Linda tänav 1a.. Maja kasutab Võru adventkogudus. Maja ehitati 1980. aastatel ja seda kasutati elumajana ja administratiivhoonena. Hiljem ehitati maja ümber palvemajaks.. https://web.archive.org/web/20181102085828/http://www.teelistekirikud.ekn.ee/2018/kirik.php?id=296&mk=V%C3%B5rumaa (vaadatud 02.11.2018) Palvemajast "Teeliste kirikute" andmebaasis
Rapla adventkoguduse hoone

AKEL Rapla adventkoguduse hoone on palvemaja Rapla maakonnas Raplas aadressil Põllu tänav 6. Maja kasutab Rapla adventkogudus. Kogudus sai selle maja eraisikult. Maja pühitseti sisse 1995. aastal. https://web.archive.org/web/20181102090240/http://www.teelistekirikud.ekn.ee/2018/kirik.php?id=773&mk=Raplamaa (vaadatud 02.11.2018) Palvemajast "Teeliste kirikute" andmebaasis
Türi adventkoguduse hoone

AKEL Türi adventkoguduse hoone on palvemaja Järva maakonnas Türil aadressil Koidula tänav 34.. Maja kasutab Türi adventkogudus. Maja ehitati 1937. 1958 sai maja koguduse omaks ja kogudus ehitas selle ümber palvemajaks.. https://web.archive.org/web/20181102090518/http://www.teelistekirikud.ekn.ee/2018/kirik.php?id=298&mk=J%C3%A4rvamaa (vaadatud 02.11.2018) Palvemajast "Teeliste kirikute" andmebaasis
Viljandi adventkirik

Viljandi adventkirik on AKEL palvemaja Viljandi maakonnas Viljandis aadressil Uku tänav 11a.. Maja kasutab Viljandi adventkogudus. Maja ehitati 1959. Koguduse kasutada on selle maja alumine korrus. https://web.archive.org/web/20181102090827/http://www.teelistekirikud.ekn.ee/2018/kirik.php?id=292&mk=Viljandimaa (vaadatud 02.11.2018) Palvemajast "Teeliste kirikute" andmebaasis
Edastamise kadu

Edastamise kadu kirjeldab laine akumulatiivset intensiivsuse langust tema levimisel allikast läbi mingi keskkonna. Terminit kasutatakse laialdaselt optikas ja akustikas. Edastamise kao mõõtmine on oluline näiteks summutite ja sonarite kavandamisel. Akustikas esitatakse edastamise kadu ühikutes detsibell (dB). Seejuures defineeritakse edastamise kadu T L {\displaystyle TL} järgneva valemiga: T L = log 10 ⁡ | W i W t | {\displaystyle TL=\log _{10}|{\frac {W_{i}}{W_{t}}}|} kus: W i {\displaystyle W_{i}} on keskkonda läbiva laine võimsus enne keskkonda sisenemist; W t {\displaystyle W_{t}} on keskkonda läbiva laine võimsus pärast keskkonna läbimist. Mõistet edastamise kadu kasutatakse erinevates valdkondades. Ehitusakustikas vastab edastamise kaole mõiste heliisolatsioonivõime. Heliisolatsioonivõime näitab tarindi võimet vähendada helivõimsust. Seega on edastamise kao mõõtmise keskkonnaks tarindid ja laineteks helilained. Allveeakustikas kasutatakse edastamise kao mõistet laialdaselt. Seejuures kasutatakse edastamise kao mõistet allveeakustikas äravahetatuna mõistega levikadu (ing. k - propagation loss). Edastamise kadu kirjeldab allveeakustikas heliintensiivsuse langust tema levimisel allikast vastuvõtjani veekeskkonnas. Samas kasutatakse teda allvee-heliisolatsiooni meetme nagu mullikardinate heliisolatsioonivõime kirjeldamiseks.
Krivasoo Aleksander Nevski kirik

Krivasoo Aleksander Nevski kirik oli õigeusu kirik Virumaal Krivasoo külas. 1887. aastal alustati venemaa keisririigi poolt kivist kiriku ehitamist. Kirik pühitseti 1. märtsil (vkj) 1888. Kirik sai 1919. aastal Eesti Vabadussõja ajal kannatada, kuid taastati hiljem. Uuesti sai kirik kannatada 1944. aastal Teise maailmasõja lahingutes. Kiriku varemed õhiti 1950. aastate keskel Narva veehoidla rajamisel. Praegu on kiriku varemed veehoidla põhjas. Kirikut kasutas Krivasoo Aleksander Nevski kogudus. Vladimir Berens. "Историко-статистическое описание церквей и приходов Северо-Западных епархий. Часть 2, Эстонская епархия". Tallinn 1974. Käsikiri TLÜAR Baltica kogus, Msc K1-593/I, II. Leht 155
Skamja Püha Eliase kirik

Skamja Püha Eliase kirik oli õigeusu kirik Virumaal Skarjatina vallas Skamja külas. Kirikut kasutas Skamja Püha Eliase kogudus.
Varnja Issanda Templisseviimise kirik

"Varnja kirik" suunab siia. Vanausuliste pühakoja kohta vaata artiklit Varnja vanausuliste palvela. Varnja Issanda Templisseviimise kirik on mahajäetud õigeusu kirik Tartu maakonnas Varnja külas. Kirikut kasutas Varnja Issanda Templisseviimise kogudus. https://tartu.postimees.ee/1054348/peipsiaare-venelased-kardavad-kiriku-lammutaja-needust
Murjāņi

See artikkel räägib Sēja piirkonna asulast. Alūksne piirkonna asula kohta vaata artiklit Murjāņi (Alūksne piirkond). Murjāņi on küla (vidējciems) Lätis Saulkrasti piirkonna Sēja vallas. Asub Koiva jõe ääres. Loja jõgi eraldab seda Krimulda valda jäävast samanimelisest külast. Külas asub spordikallakuga gümnaasium, seal on Internātskola ja Murjāņi bussipeatus. Küla kohal viib üle Koiva püloonidele rajatud sild, mis valmimise ajal (1920) oli pikim omataoline sild Lätis (166,4 m). Aastal 1948 silda remonditi, aastal 1968 ehitati selle asemele aga uus raudbetoonist sild, mis rekonstrueeriti 2008. aastal. Tänapäevase silla pikkus on 135 meetrit. Murjāņist läheb läbi maantee A3. Seal asuvad Murjāņi muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud alampolkovniku Jānis Rainbergsi mälestusmärk. 2016. aastal oli külas 357 elanikku, 2018. aastal 288 ja 2019. aastal 280. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Pabeigta Gaujas tilta Murjāņos rekonstrukcija. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink] Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Vietvārdu datubāze
Sēja

Sēja on küla (vidējciems) Lätis Saulkrasti piirkonna Sēja vallas. Asub Riiast 50 ja valla keskusest Lojast 6,5 kilomeetri kaugusel merepinnast 45 meetri kõrgusel. Külas asub põhikool, seal on ka Sēja bussipeatus. Küla on tekkinud Sēja mõisa keskuse juurde. Nõukogude ajal ehitati see välja kui kolhoosi Boļševiks keskasula. Mõisa pargis kasvab kaks looduskaitsealust põlist tamme, neist suuremat tuntakse ka Sēja tammena. Selle ümbermõõt on 9,1 meetrit, kõrgus 23,5 meetrit. Tamme istutas aastal 1527 mõisa toonane omanik Johan Seyge (Zoege), kelle järgi on nime saanud ka mõis. Aastal 2012 oli külas 258 elanikku. Aastal 2018 oli elanikke 145, aastal 2019 aga 240. Autotransporta direcija http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Koki/Sejas.htm Latvijas dabas pieminekļi Vietvārdu datubāze, vaadatud 4. juuli 2019
Maija Dragūne

Maija Dragūne (sündinud 19. märtsil 1945 Riias) on läti kunstnik. 1963. aastal lõpetas ta Janis Rozentalsi nimelise Riia Kunstikooli (läti keeles Jaņa Rozentāla Rīgas Mākslas vidusskola), 1964–1970 õppis Läti Kunstiakadeemia graafikateaduskonnas, tema diplomitöö juhendaja oli Pēteris Upītis. Aastatel 1979–1994 töötas Maija Dragūne kirjastuse Liesma kunstilise toimetajana, 1996. aastast J. Rozentalsi kunstikoolis joonistamise ja kompositsiooni õpetajana. Alates 1973. aastast on ta Läti Kunstnike Liidu liige. 1994. aastal astus kunstnike ühingusse Grafikas kamera. Maija Dragūne on olnud Läti graafikas tegev üle 40 aasta. Tema loomingu moodustavad litograafiad, akvarellid ja joonistused, samuti raamatuillustratsioonid. Läbiv teema tema loomingus on loodus, mida kunstnik vahendab oma fantaasia, kogemuse ja stiili varal. Tema teostes võtab maailm sürrealistlike visioonide kuju, milles peituvaid alltekste ja tundeid vahendavad musta-valge rütm, joon ja tekstuur; meeleolult on need romantilised maastikud ja vaikelud. Tööstiililt ei ole ta eksperimenteerija, vaid näeb juba litokivi töödeldes kujutluses lõpetatud teost. Alates 1972. aastast on kunstnik osalenud näitustel. Tema teoseid on eksponeeritud Suurbritannias, Prantsusmaal, Poolas, Soomes, Eestis, aga ka Austraalias ja Ameerika Ühendriikides. Kunstnikul on olnud üheksa isikunäitust, ulatuslikem neist 1995. aastal väliskunstimuuseumis (Ārzemju mākslas muzejā) Riias. Tema teoseid leidub Läti Rahvusliku Kunstimuuseumi, Läti Kunstnike Liidu ja Moskva Tretjakovi galerii kogudes. Maija Dragūne on kolm korda pälvinud diplomi Tallinna graafikatriennaalil (1983, 1987, 1989) ja hõbemedali Pariisis Kevadsalongi näitusel 1984. aastal. http://www.studija.lv/index.php?parent=3197 https://www.rothkocenter.com/en/ekspozicija/maija-dragune-lithography Maija Dragūne oma kunstist 2017. aasta näituse tutvustuses (inglise keeles) Maija Dragūne töid galerii Jekabs veebilehel Maija Dragūne töid portaalis "Latvijas reitingi" (läti keeles) Maija Dragūne Läti Rahvusliku Kunstimuuseumi kodulehel (läti keeles) Maija Dragūne illustraatorina ulmekirjanduse portaalis "Лаборатория Фантастики"(vene keeles)
372Kaspar

Kaspar Põtter (sündinud 5. mail 1997), esinejanimega 372Kaspar, on Eestist pärit hiphopi- ja R&B-muusikaprodutsent. 2016 - Bad Art - "247" ft. Maxtract 2016 - Reket - "Köievedu" 2017 - Robert Lõvi -"Ma Lähen" 2017 - Arop - "Lase Mul Olla Mina" 2017 - Tigran - "Ferrari" 2017 - Bad Art - "Ei Maga Ei Söö" ft. Marianne Leibur 2017 - Beebilõust - "Võõraste Tormide Trotsija" 2017 - 5MIINUST - "Karussell" 2017 - SIP€LGA14 - "kanepimees / räpasemees" ft. 5MIINUST, Sass Henno 2017 - Tigran & Kapatu - "Vest Päästab Veest" 2018 - Beebilõust - "Kas sa oled ikka mo fänn?" 2018 - 5MIINUST - "Võlg" ft. Tigran 2018 - Kozinak - "Topeltstandardid" 2018 - Bad Art - "08" 2018 - Bad Art - "Randevuu" 2018 - Bad Art - "Pealik" 2019 - Robert Lõvi & Kozinak - Südamel on pagunid 2019 - Beebilõust - Andrus Elbing (intro) 2019 - Beebilõust - Jäämäetipp 2019 - Beebilõust - Lumi langes (ft. Tõnu Raadik) 2019 - Beebilõust - Ei tunnista bosse (Album version) 2019 - Beebilõust - Lumekuninganna (ft. Indrek Hirv) 2019 - Beebilõust - Vang (ft. A.Puškin) 2019 - Beebilõust - Kui küsinud sa oleks 2019 - Beebilõust - Kas sa oled ikka mo fänn (Album version) 2019 - Beebilõust - Kaspar interlude (ft. Indrek Hirv) 2019 - Beebilõust - Andrus Elbing (outro) 2019 - 372Kaspar & Lone Betro - VÖÖRAD (feat. Beebilõust, nublu) 2020 - Bad Art x J.O.C - Parim Enne 2021 - Kozinak - Tallinn ft. Sebo5 2021 - Gameboy Tetris - Incognito 2023 - Daniel Levi - River 2024 - Bad Art - Kunda Kollane 2019 - Beebilõust - Andrus Elbing Hiphop.ee/Raadio2 aasta Eesti produtsent (2019) Hiphop.ee/Raadio2 aasta Eesti produtsent (2017) Hiphop.ee/Raadio2 aasta Eesti DJ (2017) ADC*E Eesti Disainiauhinnad (erioskused, heli ja Muusika) (2017) ADC*E Eesti Disainiauhinnad (erioskused/reklaamtekst) (2017) Uus hingus noortelt tegijatelt Eesti muusikas: üritame teha midagi, mida siin veel varem pole tehtudPostimees 14. oktoober 2016 Eesti Muusikaauhinnad 2018 - Reket, Arop, Beebilõust, Genka/Paul Oja, 5MIINUST Gameboy Tetris avaldas videosingli "Incognito"
Istik Eesti Mulda

Istik Eesti Mulda on heategevuslik istutustalgute projekt, mis on loodud Eesti Metsameister OÜ poolt 2017. aastal. Projekti missiooniks on kasvatada maaomanike teadmisi jätkusuutlikust metsamajandamisest. Istik Eesti Mulda pilootprojekt leidis aset Tartu vallas, Lähtel. Istutustalgud toimusid 30. septembril 2017. Kõik varustati koha peal istutamiseks vajalike tööriistadega, jagati teadmisi jätkusuutliku metsamajandamise osas. Lastele pakkus rõõmu Tartu Mänguasjamuuseum. Projekti raames istutati valmivale suusarajale 2500 kuusetaime. Teine projekt tehti Nõo valla heaks. Üritus toimus 13. mail, emadepäeval, Laguja külas. Talgute raames taasmetsastati endine jäätmekogumisala, mis oli suletud alates 2000. aastast. Lisaks istutamisele olid avatud infopunktid, kus jagati teadmisi jätkusuutlikust metsamajandamisest. Tartu Mänguasjamuuseum oli jälle eestvedaja laste tegevuste organiseerimisel. Kokku istutati ligi 10 000 kuuse- ja männitaime. Eesti Metsameister OÜ eesmärgiks on saada riigi suurimaks era-taimekasvatajaks. Istik Eesti Mulda projekti missiooniks on kasvatada maaomanike teadmisi jätkusuutliku metsamajandamise osas ja teadvustada, kui tähtis on kodumaiste metsataimede olulisus Eesti metsade säilimisel. Istik Eesti Mulda 2017 video Istik Eesti Mulda 2018 video Istik Eesti Mulda Facebookis Kajastus veebilehel Goodnews Kajastus Delfi Ärilehes Kajastus Eesti Metsameister OÜ veebilehel
Vanemkolonel

Vanemkolonel on kolonelist kõrgem ja kindralmajorist madalam sõjaväeline auaste. Seda auastet kasutavates relvajõududes ei kasutata tavaliselt brigaadikindrali auastet. Vanemkoloneli auaste on tänapäeval kasutusel Hiina Rahvavabariigi, Põhja-Korea, Tai ja Vietnami relvajõududes. Hiina Rahvavabastusarmees Dàxiào, Da xiao, Rahvavabastusarmee maavägi Rahvavabastusarmee merevägi Rahvavabastusarmee õhuvägi Rahvavabastusarmee politsei
Heli kokkupuude

Heli kokkupuude (ka helirõhu kokkupuude või helirõhu ruutude ajaintegraal) on defineeritud kui ruutu võetud helirõhu ajaintegraal. SI-süsteemis on heli kokkupuute ühikuks ruutpaskal korda sekund (Pa²·s). Heli kokkupuudet tähistatakse tähega E p , t {\displaystyle E_{p,t}} ja valemina avaldub ta kujul E p , t = ∫ t 0 t 1 p 2 ( t ) d t {\displaystyle E_{p,t}=\int _{t_{0}}^{t_{1}}p^{2}(t)dt} , kus t 0 {\displaystyle t_{0}} on ajavahemiku algusaeg t 1 {\displaystyle t_{1}} on ajavahemiku lõppaeg p ( t ) {\displaystyle p(t)} on helirõhk ajahetkel t {\displaystyle t} . Kui heli kokkupuute leidmisel on kasutatud mõnda kaalufunktsiooni, nimetatakse teda kaalutud heli kokkupuuteks ( ka kaalutud helirõhu ruutude ajaintegraal, kaalutud helirõhu kokkupuude). Näiteks inimeste kuulmistundlikkusega arvestamiseks on õhuakustikas kaalutud heli kokkupuute arvutamisel helirõhk A-korrektsiooniga kaalutud. Heli kokkupuutetase (ka SEL, helirõhu ruutude ajaintegraali tase, helirõhu kokkupuutetase) on kümme korda kümnendlogaritm helirõhu ruutude ajaintegraali (heli kokkupuute)  E p {\displaystyle E_{p}} suhtest määratud kontrollväärtusesse E 0 , p {\displaystyle E_{0,p}} detsibellides. Heli kokkupuutetaset tähistatakse L E , p {\displaystyle L_{E,p}} Heli kokkupuutetase on defineeritud kui L E , p = 10 log 10 ⁡ ( E p E p , 0 ) d B , {\displaystyle L_{E,p}=10\log _{10}{\Bigl (}{\frac {E_{p}}{E_{p,0}}}{\Bigr )}\,\mathrm {dB} ,} kus E p {\displaystyle E_{p}} on heli kokkupuude; E 0 , p {\displaystyle E_{0,p}} on heli kokkupuute kontrollväärtus; Õhus kasutatakse heli kokkupuute kontrollväärtusena E 0 , p = 400 μ P a 2 ⋅ s . {\displaystyle E_{0,p}=400\,\mu \mathrm {Pa} ^{2}\cdot \mathrm {s} .} Heli kokkupuutetaset saab arvutada ka helirõhutasemest. Ajavahemikul pikkusega T {\displaystyle T} esineva heli kokkupuutetase L E , p {\displaystyle L_{E,p}} on seotud helirõhutasemega L p {\displaystyle L_{p}} läbi järgneva seose L E , p = L p + 10 log 10 ⁡ T {\displaystyle L_{E,p}=L_{p}+10\log _{10}T} . A-korrigeeritud heli kokkupuutetaset tähistatakse L A E {\displaystyle L_{AE}} ja mõõdetakse detsibellides (dB). Helirõhk Heliintensiivus Helikestus "Letter symbols to be used in electrical technology – Part 3: Logarithmic and related quantities, and their units", IEC 60027-3 Ed. 3.0, International Electrotechnical Commission, 19 July 2002.
TV XXI

TV XXI on venekeelne filmikanal, mis on vaadatav Armeenias, Aserbaidžaanis, Gruusias, Eestis, Lätis, Leedus, Valgevenes, Kasahstanis, Kõrgõzstanis, Usbekistanis, Tadžikistanis, Moldovas ja Venemaal.
Vanemkolonelleitnant

Vanemkolonelleitnant on Singapuri relvajõudude auaste, mis on kolonelleitnandist kõrgem ja kolonelist madalam.
Frangi torn

Frangi torn (kreeka keeles Φραγκικός Πύργος) oli täpsemalt dateerimata keskaegne torn Ateena akropolil. Torn lammutati Kreeka kuningriigi võimude poolt akropoli antiikse välimuse taastamiseks, Heinrich Schliemanni algatusel ja rahastusel 1874. aastal. Baelen, Jean (1959). "L'Acropole pendant la guerre d'Indépendance [II. Le drame de la Tour Franque]". Bulletin de l'Association Guillaume Budé (prantsuse). 1 (2): 240–298. DOI:10.3406/bude.1959.3856. Giochalas, Thanasis; Kafetzaki, Tonia (2013). Αθήνα. Ιχνηλατώντας την πόλη με οδηγό την ιστορία και τη λογοτεχνία [Athens. Tracing the city through history and literature] (kreeka). Athens: Estia. ISBN 978-960-05-1559-6. Lock, Peter (1986). "The Frankish Towers of Central Greece". The Annual of the British School at Athens. 81: 101–123. DOI:10.1017/S0068245400020104. Lock, Peter (1987). "The Frankish Tower on the Acropolis, Athens: The Photographs of William J. Stillman". The Annual of the British School at Athens. 82: 131–133. DOI:10.1017/S0068245400020384. JSTOR 30103084. Miller, William (1908). The Latins in the Levant, a History of Frankish Greece (1204–1566). New York: E.P. Dutton and Company.  Frangi torn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Photographs and paintings of the tower, Archaeology of the City of Athens website, National Research Foundation Medieval Acropolis and Ottoman Acropolis at Ancient Athens 3D
Arif Alvi

Arif-ur-Rehman Alvi (29. august 1949) on Pakistani poliitik, alates 9. septembrist 2018 Pakistani president.
A-korrektsioon

A-korrektsiooni kasutatakse mõõdetud füüsikaliste helirõhutasemete inimkõrva kuulmisaistingu tundlikkusega vastavusse viimiseks. Kõige tundlikum on inimese kuulmine sagedusribas 2000–5000 Hz; selle ala kummaski otsas kuulmisteravus nõrgeneb. A-korrektsiooni kasutatakse liites aritmeetiliselt detsibellides oktav- või tertsribadele vastavad korrektsiooni väärtused mõõdetud helirõhutasemete väärtustele. Tulemuseks saadakse A-korrektsiooniga helirõhutasemete väärtused LpA, mille ühikuks kirjutatakse selguse mõttes dB(A). Lisaks A-korrektsioonile leidub teisi korrektsioone nagu – B, C, D ja Z.
Paul Bérenger

Paul Raymond Bérenger (sündinud 26. märtsil 1945) on Mauritiuse poliitik. 2003–2005 oli ta Mauritiuse peaminister. 1991–1993 ja 1995–1997 oli ta välisminister ja 2000–2003 rahandusminister. .
Nõukogu

Nõukogu on juriidilise isiku juhtorgan, mis kavandab organisatsiooni tegevust, korraldab juhtimist ning tegeleb järelevalvega. Juhatus Tööliste nõukogu Tööliste Saadikute Nõukogu Nõukogude vabariik Äriseadustik Sihtasutuste seadus
Laža vald

Laža vald (läti keeles Lažas pagasts) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Aizpute linnaga, Kazdanga, Aizpute, Cīrava ja Saka vallaga ning Kuldīga piirkonna Gudenieki ning Turlava vallaga. Valla pindala on 160 km². 2016. aasta seisuga elas seal 583 inimest. Valla keskus on Apriķi küla, vallavanema kohusetäitja on Andris Petrovics. 19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Apriķi, Langsēži, Padure ja Štakeldanga mõisad. Esimese maailmasõja järel olid neist moodustatud Apriķi ja Laža vald. 1935. aastal oli Laža valla pindala 71,71 km², Apriķi valla pindala oli aga 77,5 km². 1945. aastal moodustati Laža vallas Laža, Silenieki ja Strēlnieki külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. 1954. aastal liideti Laža külanõukoguga likvideeritav Strēlnieki külanõukogu. 1974. aastal liideti suurem osa külanõukogu territooriumist Aizpute linnaga. 1975. aastal liideti külanõukoguga Apriķi külanõukogu, osa Laža külanõukogu maid liideti aga Kazdanga külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Aizpute piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Apriķi kirik, selle piirdemüür, orelikapp, altar, lühtri klaasdetailid, kantsel ja härraste loož, Aizpute Klosteri mõisa keskaegsed kivikindlustised, Laža linnamägi, Dzintari linnamägi, Štakeldanga mõisa uksed ning Apriķi mõisa elumaja, sealhulgas selle frontooni reljeefkujutised ja muud kaunistused, üheksa ustekomplekti ning ahi. Kohaliku kaitse all on Neimaņi muinaskalmed, Gravase muinaskalmed ja hiiepaik Puuslikukask. Suurimad jõed on Rīva jõgi, Alokste ja Tebra. Looduskaitse all on Štakeldanga park ja Langsēži park, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Vallas asub 51 hektari suurune Tebra tammiku hoiuala. 2011. aastal elas vallas 516 lätlast, 18 venelast, 5 valgevenelast, 2 ukrainlast, 2 poolakat ja 16 leedulast. Valla külad on: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Štakeldanga park Apriķi kiriku altar Padure mõisa häärber Apriķi mõisa häärber Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. http://www.aizputesnovads.lv/dome/kontakti Aizputes Novads, vaadatud 3.11 2018] Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Laža vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis