laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Akira Suzuki

Akira Suzuki (鈴木 章, Suzuki Akira; sündinud 12. septembril 1930) on jaapani keemik. 6. oktoobril 2010 sai ta koos USA keemiku Richard Hecki ning jaapani keemiku Ei-ichi Negishiga Nobeli keemiaauhinna teadustöö eest süsiniku aatomite ühendamise vallas. Akira Suzuki valiti 2011. aastal Jaapani Akadeemia liikmeks. http://nobelprize.org/nobel_prizes/chemistry/laureates/2010/press.html Keemia-Nobeli pälvisid ameeriklane ja kaks jaapanlast Postimees, 6. oktoober 2010
Lembitu Reio

Lembitu Reio (4. juuni 1924 Tartu – 9. november 2017 Uppsala) oli eesti biokeemik, emeriitprofessor. Lõpetas 1943. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi. 1944. aastal põgenes Rootsi. Seal õppis ta alates 1945. aastast Stockholmi Ülikoolis ning töötas seejärel Wennergreni eksperimentaalse bioloogia instituudis. 1956. aastal sai ta Stockholmi Ülikoolis filosoofiakandidaadi kraadi bioloogias ja keemias. Aastail 1960–1963 töötas ta Tulane'i Ülikoolis New Orleansis USAs. Doktorikraadi kaitsmise järel õpetas ta aastail 1964–1973 Stockholmi Ülikoolis dotsendina biokeemiat ning pidas aastail 1974–1991 Karolinska Instituudis vitamiinide toime ja analüüsi loenguid. Aastail 1973–1990 töötas ta Uppsalas Rootsi Toiduainete Kontrolli Instituudi professori ja keemialaboratooriumi juhatajana ning oli 1975. aastal ja 1982–1990 Rootsi Toiduanalüüsi Komitee esimees. Surmakuulutus Tullio Ilomets. Lembitu Reio – 85. Universitas Tartuensis 2009, nr 5[alaline kõdulink] Lembitu Reio TLÜAR väliseesti isikute andmekogus
KanuuKajak

KanuuKajak on alates 2010. aastast ilmuv aerutamishuviliste ajakiri, ilmub kord aastas. Väljaandja on Eastpole OÜ, peatoimetaja Ahti Reinup. KanuuKajaki koduleht
Warangal

Warangal on linn Indias Telangana osariigis, Warangali ringkonna keskus. Linn asub 148 kilomeetri kaugusel kirdes osariigi pealinnast Hyderābādist. Keskmine kõrgus on 302 meetrit merepinnast. Kliima on kuiv ja kuum. Suvine keskmine temperatuur on kuni 42 °C, talvel umbes 22–23 °C. Valdav on põllumajandus. Kasvatatakse peamiselt riisi ja puuvilla. Tööstus on vähearenenud, leidub mitmeid väikeettevõtteid. Elanike arv on 865 527 (2011). Keskmine kirjaoskuse tase on 84,16% (mehed 91,54%, naised 76,79%). 11% elanikkonnast on alla 6 aasta vana. Lähim rahvusvaheline lennujaam asub Hyderābādis. Raudteeühendus on paljude suuremate India linnadega. Samuti sõidavad bussid mitmetesse naaberlinnadesse. Hyderābādi ja Warangali vahel sõidavad bussid iga tunni aja tagant, sõiduaeg on 3,5 tundi. Warangali peetakse heade tingimustega hariduskeskuseks. Seal asuvad riikliku tähtsusega tehnoloogiainstituut, meditsiinikolledž ja mitmed teised ülikoolid.
Kuivatamine

Kuivatamine ehk kuivatus on vee eemaldamine tahkest, vedelast või gaasilisest ainest. Kuivatamiseks kasutatakse kõige enam füüsikalis-keemilisi meetodeid, näiteks aurustamist, absorptsiooni, adsorptsiooni, destillatsiooni, sublimatsiooni, gaaside puhul kasutatakse ka kondenseerimist. Suurema efektiivsusega, ehkki kallimad, on keemilised meetodid, mille puhul kasutatakse vettsiduvaid (hügroskoopseid) aineid nagu CaCl2, K2CO3, Al2O3, silikageel, Na, P2O5 jm. Vett siduvad agendid on kasutusel eeskätt laborites. Kuivatamine kestab seni, kuni veeauru rõhk kuivatatava aine pinnal saab võrdseks veeauru osarõhuga ümbritsevas keskkonnas. Absoluutsele lähedase kuivuse saavutamine nõuab suletud süsteemi (näiteks eksikaator) ja paljudel juhtudel spetsiifilist käitlust. Kuivatamist kasutatakse tihti toiduainete säilitamiseks. Kuna kuivatamine kõrgel temperatuuril kahjustab toiduainete maitset ja vähendab toiteväärtust, siis eelistatakse vaakumkuivateid, kus protsess toimub kiiremini ja madalamal temperatuuril. Veelgi parem on kasutada sublimeerimist – toiduaine külmutatakse ja seejärel kuivatatakse kõrgvaakumis. Looduses toimub vett sisaldavate avatud süsteemide korral nende paratamatu kuivamine, mis sõltub ümbruskonna temperatuurist, tuulest, õhuniiskusest, päikesekiirgusest, kuivava materjali poorsusest, pinna omadustest jm teguritest. Suhteliselt kuiva aine, kuid suure õhuniiskuse korral toimub vastupidine protsess – aine niiskus suureneb. Lahutusmeetodid Hügroskoopsus Eksikaator Puidu kuivatamine
Joonistamine

Joonistamine on mingile pinnale visuaalsete kujundite tegemine joonistusvahenditega – näiteks pliiatsi, sule, sangviini, puusöe või kriidiga. Joonistamisega tegeleja on joonistaja. Joonistamise lõpptulemus on joonistus. Tehnilist joonistamist nimetatakse joonestamiseks. joonestamine kirjutamine maalimine tehniline joonistus
Julius Laas

Julius Laas (7. veebruar 1900 Karksi vald, Pärnumaa – 14. aprill 1959 Filipstad, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (kapten). Ta teenis Eesti piirivalves, Saksa okupatsiooni ajal oli Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi Politsei ja Omakaitse Valitsuse Harju-Viru ja Saaremaa prefekt. 1944. aastal põgenes Julius Laas Saksamaale, kust siirdus 1946. aastal Rootsi. P. Raska. Kapten Julius Laas in memoriam. Teataja, 25. aprill 1959, nr. 17, lk. 4. Ohvitseride andmekogu
Ago Pärtel

Ago Pärtel (3. juuli 1905 Pärnu – 22. aprill 1999 Rootsi) oli eesti arhivaar ja ühiskonnategelane. Ta oli Kaitseliidu gaasikompanii pealik, 1940–1944 Pärnu ja Pärnumaa õhukaitse instruktor ja staabiülem, osales spordiühingute tegevuses. Pärast Rootsi põgenemist oli Ago Pärtel arhivaar, Tööstuse Arhiivinõukogu auliige, Balti Arhiivi juhatuse esimees ja alates 1995. aastast auesimees. Kaitseliidu Valgerist Läti Omakaitse teenetemärk Kalju Lepik, H. K. Ago Pärtel'it mälestades. Teataja, 22. mai 1999, nr. 5, lk. 7.
Eksikaator

Eksikaator on tugevast klaasist tihedalt kaanega suletav nõu ainete kuivatamiseks või kuivana säilitamiseks. Eksikaatori allossa paigutatakse vettsiduv (hügroskoopne) aine (CaCl2, silikageel, NaOH jm). Selle osa peal on aukudega plaat, millele asetatakse nõu (kuivatatava) ainega. Osa eksikaatoreid on võimalik kaane kaudu ühendada vaakumsüsteemiga ja nimetatakse seda vaakumeksikaatoriks. Kuivatamine Hügroskoopsus
Külmumine

Külmumine ehk jäätumine on vee ja vesilahuste üleminek vedelast olekust tahkesse olekusse. Külmumist võib nimetada ka vee tahkestumiseks. Temperatuuri, mille juures vesi normaalrõhul jäätub, nimetatakse külmumistemperatuuriks. Külmumise vasandprotsess on sulamine. Tahkumine
Alekhsandre Dohturišvili

Alekhsandre Dohturišvili (sündinud 22. mail 1980) on Usbekistani maadleja, rahvuselt grusiin. Ta võitis 2004. aastal Ateena suveolümpiamängudelt Kreeka-Rooma maadluses kuldmedali. Dohturišvili on juunioride vanuseklassis Euroopa meistrivõistlustel võitnud kuld- ja pronksmedali. Alekhsandre Dohturišvili veebisaidil Olympedia (inglise)
Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Selts

Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Selts on mittetulundusühing, mille eesmärk on aidata kaasa Eesti Rahva Muuseumi tegevusele, eesti ja teiste soome-ugri rahvaste ning Eestis elavate rahvusrühmade rahvakultuuri säilitamisele, uurimisele ja tutvustamisele. Seltsil on üle 1000 liikme Eestis ja mujal maailmas. Selts asutati 14. mail 1994. Seltsi bürooruum asub Eesti Rahva Muuseumi peamajas aadressil Muuseumi tee 2. Selts korraldab konverentse, ettekandekoosolekuid, teabepäevi, näitusi, rahvakalendri tähtpäevi tutvustavaid üritusi, õppereise ajaloolistesse ja kultuuriloolistesse paikadesse, annab välja trükiseid ning tegeleb vabatahtliku töö korraldamisega. 2016. aastal pälvis selts Vabatahtliku sõbra märgi. Seltsil on oma aastaraamat Lee, millest 2017. aastal ilmus 23. number. ERMi Sõprade Seltsi juhatusse kuuluvad: Esimees Tanel Linnus – Võrumaa Kutsehariduskeskuse direktor Aseesimees Liivi Soova - Tallinna Rahvaülikooli direktor Jaak Prozes - Fenno-Ugria Asutuse nõunik Ülo Siimets – Eesti Rahva Muuseumi Raadi majandusjuht Jaan Õunapuu – Rahandusministeeriumi regionaalhalduse osakonnaTartumaa talituse juhataja Virve Tuubel – Eesti Rahva Muuseumi giid-pedagoog Jaan Palumets - Saue Gümnaasium Seltsi auliikmed on: Eesti Etnograafia Ringi Kanadas juhataja Ene Runge † ajaloodoktor Ants Viires † Adelaide'i Eesti Seltsi president Ene-Mai Reinpuu ajalookandidaat Arved Luts † ajaloodoktor Aleksei Peterson † kodu-uurija Einvald Nõulik käsitöömeister Irene Karpa seltsi kontaktisik Kanadas Egbert Runge † eramuuseumi juhataja Heino Prost Eesti Etnograafilise Seltsi Austraalias juhataja Helle-Mall Risti seltsi kontaktisik Rootsis Mai Raud-Pähn Eesti Rahva Muuseumi aukorrespondent Vaike Hang ajaloolane ja poliitik Tõnis Lukas tekstiilikunstnik professor Anu Raud skulptor Endel Taniloo † folklorist Mall Hiiemäe ajakirjanik Ene Puusemp klaasikunstnik emeriitprofessor Maie-Ann Raun Petseri Lingvistilise Gümnaasiumi eesti keele õpetaja Vally Tamm ehtekunstnik Kärt Summatavet ERMi Sõprade Selts
Molaalne kontsentratsioon

Molaalne kontsentratsioon ehk molaalsus (tähis Cm või m) näitab lahustunud aine moolide arvu 1 kg lahusti kohta; lahuse kontsentratsiooni väljendusviise. Cm = naine / mlahusti kus n on aine moolide arv ja m on lahusti mass ning ühikud on mol / kg Võrdluseks: Lahustunud aine moolide arvu 1 liitri lahuse kohta nimetatakse molaarseks kontsentratsiooniks. Tamm, L., Tamm, T. & A. Tuulmets, 2009. Keemia mõisted gümnaasiumile (eesti-vene-eesti sõnastik). Tartu Ülikooli Kirjastus.
Balletitantsija

Balletitantsija on balletis esinev tantsija. Balletitantsijatare nimetatakse sageli ka baleriinideks, kuid kitsamas tähenduses baleriin võib tähendada teatris tantsijatarile antavat kutsealast kategooriat, mis on ekvivalentne esitantsija kategooriaga (näiteks Moskva Suures Teatris, Peterburi Maria Teatris jt). Étoile Esitantsija Priimabaleriin
Trimurti

Trimurti (sanskriti त्रिमूर्तिः trimūrti 'kolm vormi') on hinduismis mõiste, milles loomise, püsimise ja hävitamise kosmilised funktsioonid on isikustatud looja Brahma, hoidja ja säilitaja Višnu ning hävitaja või muutja Šiva kaudu. Neid kolme jumalat on nimetatud "hindu kolmikuks" või "suureks kolmainsuseks", sageli ka nimega "Brahma-Višnu-Mahešvara". Trimurti sümboliseerib kõikide jumalike toimete pärinemist ühtsest kujuta allikast brahmanist, sest kolm aspekti tingivad ja täiendavad üksteist. Trimurtit kujutatakse mõnikord kolme peaga ühe kaela otsas või kolme eri suundadesse vaatava näoga ühel peal.
Elementaarosakesed

Algosake ehk elementaarosake ehk fundamentaalosake on meile tuntud universumi mateeria vähim osake, millel puudub meile teada olev alamstruktuur. Praegu teadaolevalt on elementaarosakesed leptonid (näiteks elektron ja neutriinod), kvargid ja vaheosakesed (näiteks footon). Teised elementaarosakesed on juba liitosakesed (hadronid), mis koosnevad kvarkidest. Hadronid on näiteks aatomituuma moodustavad prooton ja neutron. Ainega seostatakse enamasti fermione. Fermionid alluvad Pauli keeluprintsiibile, mis välistab kahe eristamatu osakese asumise samas kvantolekus. Pauli keeluprintsiibita võiks maakera kokku vajuda üheks punktiks. Fundamentaalsed fermionid jagunevad leptoniteks ja kvarkideks. Kvargid moodustavad liitosakesi hadroneid, millest (prooton ja neutron) omakorda moodustuvad aatomituumad. Aatomituum koos selle ümber tiirlevate leptonitega – elektronidega – moodustab aatomi.  Pikemalt artiklis Leptonid  Pikemalt artiklis Kvargid  Pikemalt artiklis Vaheosake Fundamentaalseid jõude vahendavaid osakesi nimetatakse vaheosakesteks. Näiteks footon, mis vahendab elektromagnetilist vastastikmõju, on elementaarosake. Vaheosakesed on bosonid, mistõttu nimetatakse neid ka vahebosoniteks. Bosonid alluvad Bose-Einsteini statistikale, mistõttu ei ole samas ruumipunktis olevate bosonite arv piiratud. Standardmudeli kohaselt on vaheosakesed: Aegade jooksul on elementaarosakesteks peetud erinevaid objekte. Ajalooliselt on arvatud, et väikseim osake on aatom (sõna on pärit kreekakeelsest sõnast, mis tähendab 'jagamatu'). Hiljem avastati, et need koosnevad aatomituumadest ja elektronidest. Siis avastati aatomituuma alamstruktuur: prootonid ja neutronid, mida omakorda peeti kaua aega jagamatuteks. Nüüd on teada, et ka prootonid ja neutronid ei ole jagamatud osakesed, vaid koosnevad kvarkidest. Mõned autorid nimetavad elementaarosakesteks siiani subatomaarseid osakesi ja reserveerivad fundamentaalosakeste mõiste teadaolevalt sisemise struktuurita osakeste jaoks. Võimalik, et standardmudeli näol ei ole tegemist fundamentaalse lõpliku füüsikateooriaga. Seega tuleb elementaarosakeste loetelu tõenäoliselt tulevikus täiendada või korrigeerida, kui tulevastes füüsikaeksperimentides leitakse seni tundmatuid elementaarosakesi või tuvastatakse praegu elementaarosakesteks peetavate osakeste väiksemamõõduline alamstruktuur. Seega sõltub elementaarosakese mõiste sellest, kui väikeseid struktuure parasjagu olemas olev tehnoloogia võimaldab uurida. Osakestefüüsika standardmudel "Summary of Top Mass Results - March 2007". Mis on elementaarosake? Jaak Lõhmuse artikkel
Leptonid

Leptonid on elementaarsed fermionid, mille leptonlaeng on nullist erinev. Kõige tuntum lepton on elektron. Leptonid ei osale tugevas vastastikmõjus. Elektrilaengut omavad leptonid (elektron, müüon, tau-lepton) osalevad elektromagnetilises vastasmõjus. Kõik leptonid osalevad aga nõrgas vastastikmõjus ja see on ainus vahend elektriliselt neutraalsete leptonite (neutriinode) jälgimiseks. Leptonid osalevad ka gravitatsioonilises vastasmõjus. Leptoni tüübi määrab ära tema leptonlaengu (L) tüüp. Eksisteerib kolme tüüpi leptonlaenguid ning vastavalt on olemas ka kolme tüüpi leptoneid. Igat tüüpi lepton võib olla kas elektriliselt laetud või elektriliselt neutraalne osake. Elektriliselt neutraalseid leptoneid kutsutakse neutriinodeks. Et igale elektriliselt laetud leptonile vastab sama tüüpi (sama leptonlaenguga) elektriliselt neutraalne lepton, siis nimetatakse sama tüüpi leptoneid ka leptonite paariks. Igal leptonil on ka vastav antiosake. Elektroni antiosakestel on (ainsana kõigist elementaarosakestest) oma nimetus – positron. Kõik teised on lihtsalt antiosakesed (näiteks antimüüon).  Pikemalt artiklis Neutriinod Üsna pikka aega pärast neutriinode avastamist arvati, et nende mass on 0 ja nad liiguvad valguse kiirusega. Tänapäeval on leitud mitu nähtust, mida saab seletada ainult eeldusel, et neutriinodel on (väga väike) mass. Järelikult ei saa nad ka liikuda valguse kiirusega. Siiski ei ole füüsikud seni neutriino massi olemasolu asjus ühel meelel ning tabelis on toodud massid, mida neutriinod kindlasti EI OMA (st neutriino mass peab olema tabelis toodust kindlasti väiksem).
Antonio Tabucchi

Antonio Tabucchi (24. september 1943 Pisa – 25. märts 2012 Lissabon) oli itaalia kirjanik, tõlkija ja filoloog. Muu hulgas õpetas ta Siena ülikoolis portugali keelt ja kirjandust. Tabucchi kasvas üles vanavanemate juures Vecchianos, mis asub 8 km kaugusel Pisast. Ajal, mil ta ülikoolis õppis, reisis ta mööda Euroopat nende kirjanike jälgedel, kelle teoseid oli lugenud oma onu raamatukogus. Pariisis leidis ta ühest raamatukioskist poeemi "Tabacaria" prantsuskeelse tõlke, milles oli Alvaro de Campose autogramm, kuid de Campos oli Portugali luuletaja Fernando Pessoa üks paljudest varjunimedest. Sellest algas Tabucchi kiindumus Portugali ja Pessoa vastu. Ta kaitses 1969. aastal väitekirja teemal "Sürrealism Portugalis". Pärast seda spetsialiseerus ta 1970. aastail Pisa Kõrgemas Normaalkoolis portugali kultuurile ning määrati 1973. aastal Bolognas portugali keele ja kirjanduse õpetajaks. Tabucchi tavatses veeta poole igast aastast Lissabonis koos abikaasaga, kes oli sellest linnast pärit, ja kahe lapsega, aga ülejäänud aja õpetas ta Siena Ülikoolis portugali kirjandust. Ta pidas end kirjanikuks üksnes selles mõttes, et kirjutas raamatuid, aga muidu eelistas ta end määratleda ülikooli professorina. Tabucchi jaoks polnud raamatute kirjutamine elukutse, "vaid midagi niisugust, mis sisaldab igatsusi, unistusi ja kujutlusvõimet". Tabucchi tegi sageli kaastööd Itaalia ja Hispaania liberaalsetele päevalehtedele Corriere della Sera ja El Pais. 2004. aastal pälvis ta oma artiklite kõrge kvaliteedi eest ja sõnavabaduse kaitsmise eest Francisco de Cerecedo ajakirjandusauhinna, mida määrab Euroopa Ajakirjanike Assotsiatsioon ja mille andis üle Hispaania kroonprints Felipe. 1987 Prix Médicis étranger 1998 Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind "India nokturn", tõlkinud Malle Talvet, Perioodika 1991 "Taevarand", tõlkinud Malle Talvet, Perioodika 1995 "Tunnistaja Pereira lugu", tõlkinud Malle Talvet, Varrak 1997
Sihi tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sihi tänav on tänav Tartus Tammelinnas. Tänav algab Soinaste tänavalt, ristub Vapramäe tänavaga ja lõpeb Raja tänaval. Tänav on paralleelne Riia tänavaga. Sihi tänav kulgeb kirde-edela suunal ning on 430 meetrit pikk. Tänava ääres on eramajad, suurim majanumber on 27.
Vapramäe tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vapramäe tänav on tänav Tartus. Tänav algab Elva tänavalt, ristub Sihi tänava, Riia tänava ja Ehitaja tänavaga ning lõpeb Nooruse tänaval. Tänava pikkus on 410 meetrit.
Diadumenianus

Diadumenianus (Imperator Caesar Marcus Opellius Antonius Diadumenianus Severus Augustus; sünninimi Marcus Opellius Diadumenianus; 14. september 208 – juuni 218) oli Vana-Rooma keiser mai esimesest poolest 217 kuni surmani. Hukati. Oli oma isa Macrinuse kaaskeiser.
Alumiiniumkloriid

Alumiiniumkloriid on alumiiniumi ja kloori ühend, mille keemiline valem on AlCl3. Alumiiniumkloriid on kristalne valge aine, millel on madal sulamis- ja keemistemperatuur. Sellel ühendil võib olla kolm struktuuri olenevalt temperatuurist ja olekust. AlCl3 kõrval on tuntud ka dimeer Al2Cl6. Veevaba AlCl3 on väga hügroskoopne ja „suitseb” niiskes õhus. Veega reageerib väga intensiivselt (sisisedes). Alumiiniumkloriid on tugev Lewisi hape ja kasutusel katalüsaatorina orgaanilises sünteesis (peamiselt alküülimisel) ja nafta krakkimisel. Lewisi hape
Pöördlabaturbiin

Pöördlabaturbiin ehk Kaplani turbiin on reaktiivhüdroturbiin, mille tiibjad labad on võimsuse reguleerimiseks üheaegselt ümber oma telje pööratavad. Labasid pööratakse vastava ajami abil automaatselt. Vesi liigub piki turbiini telge, mis võib asetseda kas vertikaalselt või horisontaalselt. Pöördlabaturbiini patenteeris 1920 Viktor Kaplan. Pöördlabaturbiine kasutatakse näiteks hüdroelektrijaamades. Hüdroturbiin 1981. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus. 656 lk
Pealiskasv

Pealiskasv ehk perifüüton on veekeskkonna mittenugiorganismide kogum, mis kinnituvad esemetele või taimedele. Makrofüüdid Epifüüt Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 01.03.2012)
Pindaktiivsus

Pindaktiivsus on aine (pindaktiivne aine) võime vähendada pindpinevust faaside piirpinnal. Pindpinevus Pindpinevusjõud Pinnanähtused Tamm, L., Tamm, T. & A. Tuulmets, 2009. Keemia mõisted gümnaasiumile (eesti-vene-eesti sõnastik). Tartu Ülikooli Kirjastus.
Sergio María

Sergio María (täisnimega Sergio María Ginés Jesús Hernández y Martinez; sündinud 1. juulil 1959) oli 15. juulist 2011 kuni 22. aprillini 2016 vastupaavst Gregorius XVIII nime all.
Kalev Rattiste

Kalev Rattiste (24. jaanuar 1955 – 8. mai 2023 Tartu) oli eesti ornitoloog ja linnuökoloog. Ta lõpetas 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. Tema peamiseks uurimisobjektiks oli kalakajakate pesitsusökoloogia uurimine Matsalu rahvuspargis Kakrarahul. Kalev Rattiste avastas Matsalu Marta – 2015. aasta seisuga teadaolevalt maailma pikima elueaga kalakajaka. 2022 Eesti looduskaitsemärk Saatelõik ETV telesaates "Ringvaade". ERR-i arhiiv. Kalev Rattiste Eesti Teadusinfosüsteemis Fotod Kalev Rattistest Loodusemehe (Arne Ader) pildipangas
Wiktor Wysoczański

Wiktor Wysoczański (24. märts 1939 Wysocko Wyżne – 27. aprill 2023 Varssavi) oli vanakatoliikliku Poola Katoliku Kiriku juht, Varssavi piiskop, priimas alates 1995. aastast. Vaimulikuna tegutses alates 1963. aastast ja piiskopiks pühitseti 1975. aastal.
Halb õpetaja

"Halb õpetaja" on 2011. aasta komöödiafilm õpetaja Elizabeth Halseyst (Cameron Diaz), kes ropendab, joob ja suitsetab marihuaanat. Ta plaanib oma rikka kihlatuga abielluda ja töölt ära tulla, kuid too saab aru, et ihaldatakse vaid tema raha, ning tühistab kihluse. Elizabeth peab vastu tahtmist koolis edasi töötama.
Siim Avi

Siim Avi (sündinud 22. juulil 1984) on Eesti jurist ja mitme valla endine vallavanem. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal 2007. aastal. Siim Avi sai Piirissaare vallavanemaks aastal 2011, mil senine vallajuht Maria Korotkova probleemide ja venemeelsuse tõttu tagasi astus. Avi kutsuti saarele konkursiga. Vallavanemaks sai ta 1. aprillil. Pärast 2013. aasta valimisi sai vallavanemaks Jelena Umbleja. Veebruaris 2016 valiti Avi Kõpu valla vallavanemaks. Töötas ka 2022 aastal Keila Koolis geograafia õpetajana. Alates 2017. aasta jõuludest oli ta Põhja-Sakala vallavanem. Kuni 2018. aasta suveni töötas Avi ka Tabasalu Gümnaasiumi ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetajana. Augustis 2018 valiti ta Ruhnu vallavanemaks, loobus ametist jaanuaris 2019. Tema hobiks on mälumäng. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. september 2016. Vaadatud 28. veebruaril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Ruhnu vallavanem on Siim Avi". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. august 2018. Vaadatud 29. augustil 2018. Eesti väikseima valla noorelt juhilt oodatakse imesid. Postimees.ee, 17. mai 2011
Maria Korotkova

Maria Korotkova (sündinud 21. augustil 1957 Piirissaare vallas) on endine Piirissaare vallavanem. Paistis silma oma Keskkonnaameti vastaste seisukohtadega. Pälvis Piirissaare eestlaste pahameele, kui tõmbas sadamasse Venemaa lipu.[viide?] Samuti astus 2004. aastal tagasi nn kauplusesaaga tõttu. 2004. aastal tabas Piirissaart võimukriis, mille tulemusena olid senine vallajuht Maria Korotkova ja vallavolikogu esimees Georg Romanenkov sunnitud tagasi astuma. Uueks vallavanemaks sai opositsioonilise Keskerakonna juht Kalju Sakk. "Mina olen vallavanem ja sõidan hõljukiga, sõidan traktoriga, sõidan Buraniga, ehitan teed, vean prügi, teen arhiivi korda, tegelen projektidega." Maria Korotkova: Keskkonnaamet on hulluks läinud http://www.vvk.ee/arhiiv/kov09/kandidaadid/?id=12449&code=0078&scode=0595&cid=1131
Ivan Bogdan

Ivan Gavrilovitš Bogdan (vene keeles Иван Гаврилович Богдан; 1. märts 1928 – 25. detsember 2020) oli Nõukogude Liidu maadleja. Ta võitis 1960 aasta suveolümpiamängudel Roomas kuldmedali. Ta tõusis esile Johannes Kotka ja Aleksander Masuri maadluskarjääri lõpuaastatel. Nõukogude Liidu meistrivõistlustel saavutas ta 1955. ja 1956. aastal hõbemedali Johannes Kotka järel. 1958., 1959. ja 1961. aastal tuli ta Nõukogude Liidu meistriks. 1960. aastal saavutas ta kolmanda koha. Ivan Bogdan veebisaidil Olympedia (inglise)
Filimon Kuznetsov

Filimon Kuznetsov (sündinud 28. novembril 1939 Piirissaare vallas) on endine Piirissaare vallavanem (2005–2009) ja hilisem vallavolikogu juht. Vallavanemana tegutses ta uue sadama ja korraliku laevaühenduse nimel. Erinevalt Maria Korotkovast sai ta hästi läbi nii Keskkonnaameti kui ka eestlastest kogukonnaga. Filimon Kuznetsov sündis 1939. aastal Piirissaare vallas. Nagu enamik saareelanikke tegeles tema isa kalapüügiga ja ema oli kodune – tegeles sibulakasvatusega ja muude koduste tegevustega. Nende pere oli sügavalt usklik. Nagu Piirissaare venelastele kohane oli ka tema pere vanausuline. Poliitiliselt muutus Kuznetsov aktiivseks alles pärast Eesti Vabariigi taasiseseisvumist. Piirissaare vallavanemaks valiti ta alles 2005. aastal. Hääletamas käis 89% valijatest. Valimisliit Kodupaik sai 61 häält ehk 72,6% häältest. Kuigi Kuznetsov sai vaid 17,5% oma valimisliidu häältest, tehti talle ettepanek asuda juhtima Piirissaare vallavalitsust. Vallavanemana sai Filimon hästi hakkama: remonditi Piirissaare vanausuliste kirik, süvendati nn Eesti väravaid, elustati kohalik kauplus jne. Kuigi juba järgmistel kohaliku omavalitsuse valimistel sai ta ülekaalukalt parima tulemuse (17 häält) loobus ta uuesti vallavanemaks hakkamast ja loovutas koha endisele vallavalitsuse liikmele Maria Korotkovale. Aastatel 2009–2013 oli ta vallavolikogu esimees. 2013. aasta valimistel kogus 25 häält, olles Piirissaare valla suurim häältemagnet. Kandidaat nr. 107 FILIMON KUZNETSOV Piirissaare valla valimistulemused Vallavanem Filimon toob õigust maa peale