laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hurts

Hurts on inglise synthpop'i ansambel, kuhu kuuluvad laulja Theo Hutchcraft ja süntesaatorimängija Adam Anderson. Hutchcraft ja Anderson asutasid 2006. aasta märtsis koos Jamie Alsopi ja Flick Wardiga ansambli Bureau. 2007 asendas Wardi Sarah Beecroft ja ansambli nimeks sai Daggers. 30. jaanuaril 2009 teatas Daggers, et lõpetab tegevuse. Hutchcraft ja Anderson jätkasid kahekesi. Nad salvestasid harrastusvideo laulule "Wonderful Life" ja laadisid selle 21. aprillil 2009 YouTube'i, kus see osutus üllatavalt menukaks. Seda on sellest ajast peale vaadatud 21 miljonit korda ja see kuulub kõigi aegade 200 vaadatuima video hulka. Neile hakkas hulgaliselt fänne kogunema ja nad jätkasid tegutsemist nimega Hurts. 6. septembril 2010 avaldas Hurts oma esimese stuudioalbumi "Happiness", mis jõudis Suurbritannia albumimüügi edetabelis 4. kohale ning Austrias, Saksamaal ja Šveitsis koguni 2. kohale (Soomes oli 3. kohal). Saksamaal ja Šveitsis jõudis ta plaatinaplaadiks ning Suurbritannias, Austrias ja Soomes kuldplaadiks. Ansambel on Eestis andnud kuus kontserti: 2011. aasta jaanuaris ja oktoobris ning 2013. aasta novembris, 2014. aasta juulis, 2016. aasta märtsis ja 2017. aasta juulis. "The Belle Vue EP" avaldati 9. juulil 2010 plaadifirma Major Label kaudu allalaaditava muusikafailina. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuli 2011. Vaadatud 30. detsembril 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "UK Charts > Hurts". chartstats.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 9.12.2012. Vaadatud 06.10.2010. "Austrian Charts > Hurts" (German). austriancharts.at Hung Medien. Vaadatud 08.09.2010.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Danish Charts > Hurts". danishcharts.com Hung Medien. Originaali arhiivikoopia seisuga 2.11.2012. Vaadatud 08.09.2010. "Finnish Charts > Hurts". finnishcharts.com Hung Medien. Vaadatud 08.09.2010. "Chartverfolgung / Hurts / Longplay" (German). musicline.de PhonoNet. Originaali arhiivikoopia seisuga 10.01.2011. Vaadatud 08.09.2010.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Irish Charts > Hurts". irish-charts.com Hung Medien. Vaadatud 06.10.2010. "Dutch Charts > Hurts" (Dutch). dutchcharts.nl Hung Medien. Vaadatud 08.09.2010.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Swedish Charts > Hurts". swedishcharts.com Hung Medien. Vaadatud 08.09.2010. "Swiss Charts > Hurts" (German). hitparade.ch Hung Medien. Vaadatud 08.09.2010.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Poland Charts > Hurts" (Polish). hitparade.ch Hung Medien.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "iTunes Preview > Belle Vue EP". iTunes. Vaadatud 08.09.2010. "Chartverfolgung / Hurts / Single" (German). musicline.de PhonoNet. Originaali arhiivikoopia seisuga 10.01.2011. Vaadatud 08.09.2010.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Hurts > Chart History > European Hot 100". Billboard Nielsen Business Media, Inc. Vaadatud 08.09.2010. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2010. Vaadatud 30. detsembril 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Igor Lukšić

Igor Lukšić (sündinud 14. juunil 1976) on Montenegro poliitik, endine Montenegro peaminister. Igor Lukšić on lõpetanud Montenegro Ülikooli majandusteaduse alal. Ta kuulub Montenegro Sotsialistide Demokraatlikku Parteisse. Aastal 2001 valiti ta Montenegro parlamenti. Aastatel 2003–2006 kuulus ta Serbia ja Montenegro parlamenti. 16. veebruarist 2004 kuni peaministriks saamiseni oli ta rahandusminister. 29. detsembrist 2010 kuni 4. detsembrini 2012 oli ta Montenegro peaminister. Peaministriks sai ta pärast Milo Đukanovići tagasiastumist viimase soovitusel. 4. detsembrist 2012 kuni 28. novembrini 2016 oli ta Montenegro välisminister.
Tiit Haagma

Tiit Haagma (sündinud 5. aprillil 1954 Tallinn – 27. mai 2021) oli eesti purjetaja, jääpurjetaja, purjemeister ja muusik; ansambel Ruja basskitarrist. Ta võitis jääpurjetamises DN-klassis 1984. aasta maailmameistrivõistlustel kuldmedali ning 1989. aasta maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Samuti sai ta hõbemedali 1984. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Aastal 1984 valiti ta Eesti parimaks meessportlaseks. Haagma on tegelenud ka avamerepurjetamisega. Ettevõttes C-Purjed OÜ valmisid tema käe all ümber maailma seilanud Lennuki purjed. Mängis 1972–1986 ansamblites Varjud ja Ruja basskitarri. http://www.esbl.ee/biograafia/Tiit_Haagma Tiit Haagma: Nüüd alles elu algab!. Kultuur ja Elu, 2/2004 "Lennuki taglas ja purjed". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. juuli 2013. Vaadatud 12. juulil 2011. Biograafia ESBL-is Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Hirss (perekond)

Hirss (Panicum) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Hirss kuulub vanimate kultiveeritud teraviljade hulka. Harilikku hirssi on Hiinas kultiveeritud terade saamiseks ligi 10 000 aastat. Liike on kokku ligi 500 ning nendest on harilik hirss (Panicum miliaceum) maailmas kõige rohkem kultuurtaimena kasvatatav. ""Earliest domestication of common millet (Panicum miliaceum) in East Asia extended to 10,000 years ago"". www.ncbi.nlm.nih.gov (inglise). Vaadatud 30.12.2010.
Vanemseersant

Vanemseersant on Eesti kaitsejõududes kasutusel olev sõjaväeline auaste, mis on kõrgem seersandist ja madalam nooremveeblist. Vanemseersant on kõige kõrgem nooremallohvitseri auaste.
Veebruari keskmine õhutemperatuur

Veebruari keskmine õhutemperatuur on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas veebruaris tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. Veebruari jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine temperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga. Veebruar on põhjapoolkera mõnes mereäärses kohas (sealhulgas Tallinnas) kõige külmem kuu. Tabelis on toodud veebruari keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades. Ilm ja kliima
Sümfoonia nr 4 (Šostakovitš)

4. sümfoonia, Opus 43, on Dmitri Šostakovitši muusikateos, mille ta kirjutas ajavahemikus septembrist 1935 maini 1936. Tema äsja lavastatud ooperit rünnanud arvustuste tõttu otsustas ta veel prooviperioodi vältel esmaettekande ära jätta. Sümfoonia esmaettekanne toimus alles 30. detsembril 1961, kui teose esitas Moskva Filharmoonia Orkester Kirill Kondrašini juhatusel. Sümfoonia koosneb kolmest osast ja kestab umbes tunni. Esimene ja viimane osa kestavad 25 minutit või üle selle ning keskmine ainult 8-9 minutit. Šostakovitš kasutab selles teoses väga suurt, üle 100 mängijaga orkestrit. Kuna tegemist on ka tehniliselt ja emotsionaalselt väga nõudliku muusikaga, on see tema sümfooniate seas üks vähem esitatuid.
French

French on eesti kirjaniku Indrek Hargla romaanide "French ja Koulu", "French ja Koulu Tarbatus" ning "Frenchi ja Koulu reisid" minategelane. Kõigi romaanide tegevus kulgeb Frenchi jutustatuna, mistõttu sündmuste kirjeldus on tuntavalt kallutatud Frenchi rolli ja kangelaslikkust rõhutades. Seda tasakaalustavad aga teiste tegelaste repliigid. French on Hargla järgi Maavalla tuntuima arbuja Süvvahavva Koulu burgundlasest ori, kes varem teenis elatist võltsingute ja pettustega. Kuid ka Koulu orjaks olles tulevad tema sulioskused talle igati kasuks, eriti osavus maskeerimises. Samuti on ta osav kokk ning peab Tarbatus restorani Burgundia Kroon. Koos Kouluga jahivad nad üleeuroopalise salaorganisatsiooni Dagoberdi Leegion liikmeid, kes püüavad enda kätte saada erinevaid võluesemeid ning nende abil monarhistlikke riigivõime kukutada. Esimeses ja teises raamatus leiavad sündmused aset enamasti Maavallas, milles võib üpris kergelt ära tunda Eesti, kolmandas osas aga reisivad French ja Koulu aga ringi mööda Euroopat. Frenchi suhe oma Kouluga sarnaneb pigem sõpruse kui peremehe-orja suhtega. Lisaks on tal romantilised tunded libahundineiu Nelli vastu, kellega ta kipub aga pidevalt tülli minema.
Mustamäe Maarja Magdaleena kogudus

EELK Mustamäe Maarja Magdaleena kogudus on luterlik kogudus Tallinnas Mustamäel. See on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku noorim kogudus (asutatud 2010). Kogudus ehitas ja kasutab Mustamäe Maarja Magdaleena kirikut. Kogudus kuulub Tallinna praostkonda. Koguduse õpetaja on Tiina Klement (enne abiellumist märtsis 2011 Tiina Kliiman) ja juhatuse esimees Jaana Maria Unga. Jumalateenistused toimuvad igal pühapäeval kell 15.00 Tallinnas aadressil Kiili tänav 9. Tegutseb pühapäevakool. Reedeti kell 19.00 toimuvad ühispalvused Taizé lauludega. Iga kuu viimasel neljapäeval kl 18.30 toimuvad otsijate õhtud, kus teoloogiadoktor Jaan Lahe räägib igapäevase elu ja usuga seotud teemadel, millele järgneb vestlusring. Septembris 2008 alustas kuue inimesega palvegrupp kooskäimist kodudes ja Tallinna Jaani kiriku ruumides. Kevadel 2009 toimusid jumalateenistused EELK Usuteaduse Instituudi kabelis ja Tallinna Tehnikaülikooli ruumides. Aastatel 2009–2010 kasutati EELK Nõmme Rahu koguduse ruume jumalateenistusteks, lastetööks ja huviringideks. Alates septembrist 2010 kasutati ruume Mustamäe Linnaosa Valitsusemaja keldris. 23. novembril 2010 toimunud Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku XXVIII Kirikukogu 3. istungjärk otsustas kinnitada EELK Mustamäe Maarja Magdaleena koguduse avamise. 2012. aastal algas Mustamäe Maarja Magdaleena kiriku ehitamine aadressil Kiili tänav 9. Suvel 2019 said esimesed ruumid valmis ja kogudus kolis sisse. Eesti Taizé Sõprade koduleht Koguduse tutvustus (pdf) http://uuseesti.ee/35004 Mustamäe koguduse koduleht
Ettevalmistatud klaver

Ettevalmistatud klaver on klaver, mille tekitatavat heli on muudetud, asetades keelte, haamrite või summutite vahele või peale mingeid esemeid. Termini "ettevalmistatud klaver" (inglise keeles prepared piano) võttis kasutusele ja tegi tuntuks helilooja John Cage. Klahvkeelpillide heli muudeti pedaalide abil või muul viisil (registrid) juba varem, alates 17.–18. sajandist. Pilli tämbri muutmist esemete lisamise kaudu rakendatakse ka teistel pillidel, näiteks ettevalmistatud kitarril.
Toomas Kivisild

Toomas Kivisild (sündinud 11. augustil 1969) on eesti geneetik. Ta on töötanud Eesti Biokeskuses ja Tartu Ülikoolis. Ta on Cambridge'i Ülikoolis inimese evolutsioonigeneetika õppejõud. 2019 Tartu Ülikooli medal Tiit Kändler, Kuidas eedenist Eestisse jõuti, Eesti Päevaleht, 27. mai 2005 Tiit Kändler, Teadusaasta tipud: miski ebainimlik pole võõras, Eesti Päevaleht, 30. detsember 2005 Tiit Kändler, Juuksekarva järgi tuvastati iidse eskimo päritolu, Eesti Päevaleht, 18. veebruar 2010 "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022.
Arnold Viiding

Arnold Viiding (19. märts 1911 Valga – 20. oktoober 2006 Sydney) oli eesti sportlane (kergejõustiklane, korv- ja võrkpallur) ning politseiametnik. Ta lõpetas 1930. aastal Valga Poeglaste Gümnaasiumi, 1932. aastal Politseikooli Tallinnas ning õppis aastatel 1933–1940 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas 1940. aastal. Ta saavutas 1936. aasta suveolümpiamängudel Berliinis kuulitõukes kaheksanda koha (15.23). 1933. aasta üliõpilaste maailmameistrivõistlustel võitis ta kuulitõukes ja kettaheites hõbemedali ning 1935. aasta üliõpilaste maailmameistrivõistlustel võitis ta kuulitõukes kuld- ja kettaheites pronksmedali. 1934. aasta Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus Torinos võitis ta kuulitõukes kulla (16.07) ja oli kettaheites viies. Ta töötas politseinikuna Tallinnas. Pärast Eesti okupeerimist 1941. aastal Saksa vägede poolt ja saksa okupatsioonivõimude kontrolli all loodud politsei moodustamist Eestis töötas Arnold Viiding Eesti Julgeolekupolitsei politseikooli juhina. 1943-44 oli Eesti Julgeolekupolitsei 3. osakonna juhataja. Oktoobrist 1943 veebruarini 1944 oli Eesti Julgeolekupolitsei juhataja kohusetäitja. 1944. aastal siirdus Viiding Saksamaale. Sealt suundus ta 1949. aastal Austraaliasse, kus asutas koos teiste eestlastega plasttoodete firma Arnold's Plastics. 1936. aastal liitus ta korporatsiooniga Fraternitas Estica ja hiljem oli selle korporatsiooni Austraalia koondise asutajaid. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Biograafia ESBL-is Arnold Viidingu sporditulemused Arnold Viiding veebisaidil Olympedia (inglise) Tiit Lääne, Isa ja poeg Viidingud kuulasid Soome hümni, Eesti Päevaleht, 23. september 2000 Tiit Lääne, Ainus Torino meister elab eakana Sydneys, Eesti Päevaleht, 31. juuli 2002 Tiit Lääne, Vanim Euroopa meister on eestlane, Eesti Päevaleht, 7. august 2006 Suri omaaegne Euroopa meister kuulitõukes Arnold Viiding, Eesti Päevaleht, 20. oktoober 2006
Bleu Noir

"Bleu Noir" on Mylène Farmeri kaheksas stuudioalbum. See ilmus 6. detsembril 2010. aastal. "Oui mais... non" 4:21 "Moi je veux..." 3:30 "Bleu noir" 4:05 "N'aie plus d'amertume" 4:16 "Toi l'amour" 4:22 "Lonely Lisa" 3:03 "M'effondre" 3:33 "Light Me Up" 5:03 "Leila" 3:51 "Diabolique mon ange" 5:01 "Inseparables" 4:11 "Inséparables" (prantsuskeelne versioon) 3:15 ultrapop.be 30.12.10 (hollandi keeles) ultrapop.be 30.12.10 (prantsuse keeles) disqueenfrance.com 30.12.10 (prantsuse keeles) lescharts.com 30.12.10 (prantsuse keeles) hitparade.ch 30.12.10 (saksa keeles)
Daniel Negreanu

Daniel Negreanu [nɨˈɡrɑːnoʊ] (sündinud 26. juulil 1974) on rumeenia päritolu Kanada elukutseline pokkerimängija. Ta on võitnud kuus WSOP käevõru ja kaks korda World Poker Touri. 2014 valiti ta pokkeri kuulsuste halli. Ta on pokkerimängija auhinnarahana teeninud kokku maailma suurima auhinnaraha: 35 924 594 USA dollarit (18. jaanuari 2018 seisuga). http://pokerdb.thehendonmob.com/player.php?a=r&n=181
Paul Kerese tänav

Paul Kerese tänav on mitme tänava nimi: Paul Kerese tänav Narvas Paul Kerese tänav Pärnus Paul Kerese tänav Tallinnas
Süvvahavva Koulu

Süvvahavva Koulu on eesti kirjaniku Indrek Hargla romaanide "French ja Koulu", "French ja Koulu Tarbatus" ning "Frenchi ja Koulu reisid" üks peategelastest. Süvvahavva külast pärinev Koulu on Hargla järgi Maavalla kuulsaim arbuja ja poeet, kes resideerib enamasti Tarbatus. Et aga Euroopas püüab võimu haarata kuritegelik Dagoberdi Leegion, siis peab ta koos oma ustava orja ja sõbra Frenchiga neid nii Maavallas kui ka sellest väljaspool nende plaane pidevalt nurjama. Sealjuures kasutab ta tihti ka libahundineiu Nelli ja Tarbatu rahumaleva juhi Leibo abi. Dagoberdi Leegioni peatamiseks kasutab ta harva maagiat, tihemini aga enda ja Frenchi teravat mõistust ning erinevaid trikke.
Romaani lillkapsas

Romaani lillkapsas (Brassica oleracea var. romanesco) on ristõieliste sugukonda kapsasrohu perekonda kuuluva kapsa teisend. Romaani lillkapsa õisikuid kasutatakse köögiviljana. Romaani lillkapsa botaaniline kuuluvus ei ole päris selge. Seda on arvatud olevat lillkapsa ja spargelkapsa hübriid (nagu roheline lillkapsas), kuuluvat kapsa teisendite rühma italica (nagu spargelkapsas) või siis kapsa teisendite rühma botrydis (nagu lillkapsas). Morfoloogilised tõendid kalduvad toetama viimast versiooni. Romaani lillkapsast nimetatakse eesti keeles ka püramiidkapsaks ja minarettkapsaks. Põhja-Ameerikas on ta tuntud romanesko lillkapsa ja Prantsusmaal romanesko kapsana. Kodumaal Itaalias kutsutakse taime broccolo romanesco (romaani brokoli) või cavolo romanesco (romaani kapsas). Välimuselt sarnaneb taim lillkapsaga. Erinevused seisnevad õisiku värvuses ja ehituses. Õisik on heleroheline ja koosneb logaritmilise spiraalina asetsevatest koonusjatest õiepungarühmadest. Romaani lillkapsa õisik on looduslik kolmemõõtmeline fraktal . Arusaadavalt ei ole tegu täpse fraktaliga: sarnasus fraktaliga katkeb, kui selle elemendid muutuvad liiga väikeseks. Romaani lillkapsas on valgus- ja niiskusenõudlik, suhteliselt külmakindel taim. Pinnase ideaalne pH on 6–7. Kasvuperiood külvist koristusküpsete õisikute valmimiseni on umbes 77 päeva . Romaani lillkapsast kasutatakse toorelt ja kuumtöödeldult, soovitatavalt aurutatult, kuna ta pehmeneb kiiremini kui näiteks lillkapsas. Itaalias on romaani lillkapsa valmistamiseks eriretsepte, aga mujal maailmas valmistatakse teda samamoodi kui brokolit. Romaani lillkapsa maitset kirjeldatakse lillkapsa ja spargelkapsa vahepealsena. Ta sisaldab C-vitamiini, A-vitamiini, rauda ja foolhapet, samuti kiudaineid ja karotenoide. Taim on aretatud 16. sajandil Itaalias. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. oktoober 2008. Vaadatud 30. detsembril 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Fractal Food https://web.archive.org/web/20120604173903/http://www.weekendgardener.net/new-introductions/cauliflower-veronica.htm Fractal Food. Self-Similarity on the Supermarket Shelf
Agidel

Agidel (baškiiri Ағиҙел; tatari Агыйдел) on vabariikliku alluvusega linn Venemaal Baškortostanis. Asub Belaja jõe suudmes Tatarstani piiri lähedal 45 km kaugusel Neftekamskist. Linn rajati 1980. aastal ehitama hakatud Baškiiria tuumaelektrijaama juurde. 1990 tuumajaama ehitus peatati. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Agideli elanikest baškiire 41,7%, tatarlasi 35,7%, venelasi 14,8%, marisid 4,1% ja udmurte 1,4%. http://adm-agidel.info/
Kahekroonine pangatäht

Kahekroonine pangatäht on 1992. aasta rahareformiga Eestis kasutusele võetud pangatäht. Kahekroonised pangatähed trükiti 1992. aastal USA rahatrükikojas United States Banknote Company. Pangatähe esiküljel on kujutatud baltisaksa loodusteadlane, antropoloog, kirjeldava ja võrdleva embrüoloogia rajaja Karl Ernst von Baer (1792–1876). Ta sündis Eestis, töötas Königsbergis, Peterburis ja Tartus. Baer oli Vene Geograafiaseltsi asutaja ja selle esimene president. 1826. aastal avastas Baer imetajate (sh inimese) munaraku. Pangatähe tagaküljel on vaade Tartu Ülikooli peahoonele. Hoone on ehitatud aastatel 1804–1809 arhitekt Johann Wilhelm Krause projekti järgi endise Maarja kiriku varemetele. Peahoone avati pidulikult 1809. aastal. Kolmekorruseline hoone on ehitatud kõrgklassitsistlikus stiilis ja paikneb tolleaegsele esindushoonele kohaselt tõstetud terrassil. Peafassaadi kuue sambaga portikusest on kujunenud Eesti kõrghariduse sümbol. Näha on ka Toomemäel asuv Tähetorn. Pangatähe paremal puhtal äärel on Toompea lossi Pika Hermanni torni kujutisega vesimärk, mida näeb pangatähte vastu valgust vaadates. Vertikaalselt paiknev läbipaistev hele turvaniit, millel on tumedate tähtedega korduv mikrotrükis tekst "EESTI PANK". Turvaniit on peidetud pangatähe paberisse ja seda näeb vastu valgust vaadates. Ornamentaalse joone all on korduv mikrotrükis tekst "EESTI PANK", mis on palja silmaga nähtav tumeda joonena. Ultraviolettvalguses roheliselt helenduv tähekombinatsioon nimiväärtusega keskel "E2P". Allkirjad. President Rein Otsason, nõukogu liige Siim Kallas. Pangatähe paberis on palja silmaga nähtavad sinist ja punast värvi turvakiukesed. Pangatähe paberis on ultraviolettvalguses siniselt helenduvad turvakiukesed. Seitsmekohaline seerianumber, mille ees on kaks tähte ladina tähestikust, asub pangatähe esiküljel all vasakul ja ülal paremal horisontaalasendis. All vasakul olev seerianumber helendub ultraviolettvalguses roheliselt.
Kapsta mõis

Kapsta mõis ehk Englārte mõis (saksa keeles Engelhardshof, ka Neu-Engelhardtshof ja Aleksandershof) oli poolmõis Liivimaal Valga kreisis Valga kihelkonnas. Bienenstammi andmetel allus mõisale 1816. aastal 13 meeshinge. Kapsta postijaam Englārte mõis Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 270.
Nikolajevski rajoon (Habarovski krai)

Nikolajevski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas Habarovski krai keskosas Ohhoota mere ääres. Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks. Rajooni keskus on Nikolajevsk Amuuri ääres. Rajooni rahvaarv oli 1989. aasta rahvaloenduse andmeil 19 683 ja 2002. aasta rahvaloenduse andmeil 13 850. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli rahvaarv 9934. Suuremad asulad on Mnogoveršinnõi, Mago ja Lazarev. Nikolajevski rajoon moodustati 1965. aastal. Q127388389 Rajooni koduleht Rajoonist Habarovski krai kodulehel
Võrguaadresside teisendus

Võrguaadresside teisendus (ka võrguaadresside tõlkimine, võrguaadresside transleerimine; inglise Network Address Translation, lühendatult NAT) on võrguliikluses ja ruuterites kasutatav tehnika, mis seisneb IP-pakettide päiste muutmises, nii et paistaks, nagu võrguliiklus tuleneks NAT-ruuterist, kuigi ühenduse looja oli mingi seade NAT-ruuteri "taga". Selle abil saab terveid arvutivõrke ühe ruuteri taha peita ja kogu liiklus paistab tulevat ruuteri väliselt IP-aadressilt. IPv4 aadresside puudus. NAT abil saab terveid võrke ühe IP-aadressi taha peita, vaja läheb ainult ühte välisvõrgu IP-aadressi. Turvalisus. NAT ruuteri taha peidetud masinad ei ole enamasti välisvõrgule kättesaadavad ja seetõttu ei saa neid ka lihtsalt rünnata. Iga arvuti ei saa iga teise arvutiga üle interneti ühendust luua. See takistab oluliselt P2P-failivahetusvõrkude tööd, muudab keeruliseks arvutitevahelise andmevahetuse ilma keskserveri abita (näiteks Skype, SIP, multiplayer-mängud). Sissetulevate ühenduste võimaldamiseks tuleb käsitsi porte ümber suunata või kasutada UPnP-d. Konfiguratsioon on tüütu ja keeruline. Mitu masinat sama NAT-ruuteri taga ei saa korraga sama porti kasutada. Sellest tulenevad probleemid fikseeritud portidel/protokollidel töötavate teenustega, näiteks VoIP ja IPv6 tunneling (6in4). Võib liikluse aeglasemaks muuta, kuna IP-paketi päiste kontrollsummad tuleb ümber arvutada. Ei ole ühilduv IPsec protokolliga, mis pakub otspunktide vahelist turvalisust (NAT muudab IP päiseid, kuid IPseci eesmärk on selliseid muudatusi tuvastada ja takistada). NAT-ruuteri sisevõrgus olev masin (klient) saadab päringu mõnele veebilehele. Päring liigub mööda sisevõrku ruuterini. Ruuter jätab meelde, mis pordist klient ühenduse alustas. Ruuter muudab kliendi paketti nii, et paketi source IP on ruuteri IP, mitte kliendi IP ning source port on mõni suvaline vaba port ruuteris (ruuter jätab pordi meelde ja seostab kliendiga). Ruuter edastab päringu soovitud veebilehele. Veebilehe jaoks tuleb päring ruuteri IP-lt ja ruuteri (suvaliselt valitud) pordist. Sinna saadetakse ka vastus. Ruuter saab vastuse. Ruuter mäletab, et see port, kuhu ta vastuse sai, oli seotud kindla kliendi ühendusega. Ruuter suunab vastuse õigele kliendile. Arvutivõrk Demilitariseeritud tsoon (informaatika) IPv6 Tulemüür "PF: Network Address Translation (NAT)". "NAT - Network Address Translation". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. detsember 2010. Vaadatud 31. detsembril 2010. "NAT and VOIP - voip-info.org". Vaadatud 14. jaanuar 2011. "The TCP/IP Guide - IP NAT Overview, Motivation, Advantages and Disadvantages". The TCP/IP Guide - IP Network Address Translation (NAT) Protocol
Emmanuel Petit

Emmanuel Laurent Petit (sündinud 22. septembril 1970 Dieppes) on Prantsusmaa endine jalgpallur, poolkaitsja. Petit mängis sellistes klubides nagu Monaco, Arsenal, Barcelona ja Chelsea. 1997–98 hooajal aitas ta Arsenalil võita Premier League'i. Prantsusmaa jalgpallikoondist esindas Petit 1998. ja 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel ning 1992. ja 2000. aasta Euroopa meistrivõistlustel. 1998. aastal tuli ta koondisega maailmameistriks, sealjuures lõi Prantsusmaa kolmanda värava finaalmängus, ja 2000. aastal Euroopa meistriks. Kokku mängis Petit Prantsusmaa koondises aastatel 1990–2003 63 mängu ja lõi 6 väravat. Monaco Ligue 1: 1996–97 Coupe de France: 1990–91 Arsenal Premier League: 1997–98 FA Cup: 1997–98 FA Charity Shield: 1998, 1999 Prantsusmaa jalgpallikoondis Jalgpalli maailmameistrivõistlused: 1998 Euroopa meistrivõistlused: 2000 PFA Premier League'i hooaja sümboolne meeskond: 1998–1999 Premier League'i kuu parim mängija: aprill, 1998 "Petit". Transfermarkt. Vaadatud 6. september 2017.