laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Helsingi Kodanike Komitee

Helsingi Kodanike Assamblee (inglise k. Helsinki Citizens Assembly, HCA) on rahvusvaheline valitsusväline pluralistlik kodanike sõltumatu liikumine. Innustatuna Berliini müüri avamisest ning kahe Saksamaa ühinemisprotsessi algamisest kogunes 19.–21. oktoobril 1991 Prahas rahuaktivistide foorum. Seda juhatas tšehhi president Václav Havel. Juhindudes Euroopa Julgeoleku- ja Koostöönõupidamise (CSCE) 1975. aasta Helsingi lõppakti sätetes fikseeritud inimõiguste austamise ja avaliku arvamuse ning seisukohtade väljaütlemise õiguse printsiipidest ning Praha 1989. aasta sametrevolutsiooni apellatsioonidest formuleeriti Praha Üleskutse. Selles seati eesmärgiks asutada Helsingi lõppaktile alla kirjutanud riikide ja Helsingi järelevalvegruppidega seotud kodanike ning sotsiaalsete ja poliitiliste rühmituste vabatahtlik foorum, kus on võimalik välja öelda oma seisukohti ja nägemusi Euroopa ühiskonna arengu ning julgeoleku kohta, vahetada mõtteid Euroopa integratsiooni, riikidevaheliste suhete, keskkonna- ning majandusprobleemide ja mistahes aktuaalsete sotsiaal-majanduslike ja poliitiliste küsimuste üle. Külma sõja lõppemine ning sotsialistliku maailmasüsteemi lagunemine on temaatikat muutnud. Inimõiguste problemaatika pole täielikult päevakorrast kadunud, kuid enam mitte peateema. Aktuaalseks on muutunud keskkonnaküsimused, inimeste vaba liikumise küsimused rahvusvahelisel tööturul samuti massiimmigratsioon Euroopa välistest riikidest. Assamblee seadis eesmärgiks koguneda foorumitele kord kahe aasta tagant, mida pole alati suudetud järgida. Foorumitel analüüsitakse Helsingi protsessi üldist kulgemist ja kavandatakse tegevussuunad. Jooksvat tööd korraldab Koordineerimiskomitee (peab istungeid vähemalt 2 korda aastas), kuhu kuulub igast liikmesorganisatsioonist 2 esindajat. Koordineerimiskomitee valib 12-liikmelise Presiidiumi, mis peab koosolekuid 4 korda aastas ning moodustub Euroopa erinevate regioonide ja Põhja-Ameerika esindajatest põhimõttel, et oleks esindatud 6 naist ja 6 meest. Sellel arutatakse Euroopa, eriti Kesk- ja Ida-Euroopa sotsiaal-majanduslikke ja poliitilisi küsimusi, korraldatakse seminare ja kõnekoosolekuid, koostatakse üksikute probleemide kohta raporteid ning antakse välja uudislehti. Albaania, Armeenia, Aserbaidžaani, Austria, Belgia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Eesti, Gruusia, Hispaania, Hollandi, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kanada, Kreeka, Leedu, Läti, Põhja-Makedoonia, Moldova, Norra, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Serbia ja Montenegro (Jugoslaavia), Slovakkia, Sloveenia, Soome, Suurbritannia, Šveitsi, Taani, Tšehhi, Türgi, Ukraina, USA, Valgevene ning Venemaa ühiskondlikud ja inimõigusi kaitsvad organisatsioonid ning üksikisikud. Assamblee tööst võtavad hääleõigusega osa ka Austraalia, Iisraeli, India, Iraagi, Islandi, Jordaania, Küprose, Malta, Pakistani, Portugali, Tuneesia ja Ungari üksikisikud. Peakorter asub Haagis (Holland). Euroopa Julgeoleku- ja Koostöönõupidamine Helsingi järelevalvegrupid Inimõigused
Philadelphia rahvusvaheline lennujaam

Philadelphia rahvusvaheline lennujaam (IATA: PHL, ICAO: KPHL, FAA LID: PHL), mida tihti nimetatakse ainult selle IATA koodi PHL kaudu, on peamine lennujaam Philadelphias Pennsylvanias Ameerika Ühendriikides. Lennujaam on peamine American Airlinesi rahvusvaheline kodulennujaam ja UPS Airlinesi regionaalne kaubajaam. Lennujaam teenindab sihtkohti Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Kariibi mere piirkonnas, Ladina-Ameerikas, Euroopas ja Lähis-Idas. 2018. aasta suvel saab lennujaamast 132 sihtkohta, sealhulgas 97 riigisisest ja 35 rahvusvahelist sihtkohta. Ametlik koduleht (inglise keeles]
Asta Niinemets

Asta Niinemets (sündinud 18. märtsil 1953) on eesti ajakirjanik, toimetaja ja tõlkija. Asta Niinemets õppis reaalteaduste kallakuga Nõo Keskkoolis 1960–1971, jätkas õpinguid 1973–1980 Tartu Riiklikus Ülikoolis, kus õppis eesti keelt ja kirjandust. Töötas sept 1971-juuni 1977 sekretärina Tartu Linna Rahvakohtus, juulist 1977 – juulini 2007 oli ametis ajakirjaniku ja tegevtoimetajana AS Postimees (kuni 1990 kandis päevaleht nime Edasi), septembrist 2007 – Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna perioodiliste teadusväljaannete ja väljaannete keeletoimetaja, kuulub Eesti-uuringute tippkeskuse koosseisu. 1990. aastatel toimetas ta ajalehes Postimees rahvakalendrit ja rahvaluule lühivorme tutvustavaid rubriike. Pärimushuvi sidus teda alates 2000. aastast MTÜ Eesti Folkloori Instituudi tegevusega, ta oli abiks nii instituudi kui ka Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristikaväljaannete toimetamisel ja tõlkimisel, aga ka rahvaluule kogumisel. Aastast 2007 on Asta Niinemets teadusväljaannete Folklore, Mäetagused, Sator tegevtoimetaja ja paljude Eesti Kirjandusmuuseumi väljaannete keeletoimetaja. Ta on tõlkinud vene, soome ja inglise keelest, sh soome-ugri rahvaste mütoloogiat puudutavaid teoseid. väljaanded. Ta on kuulunud teaduskonverentside ja seminaride korraldustoimkondadesse, kogunud rahvaluulet. Asta Niinemets on rahvusvahelise naisteorganisatsiooni Zonta International Tartu klubi asutaja- ja tegevliige. Art Leete Komi mütoloogiast
Väino Kaljuvee

Väino Kaljuvee (22. oktoober 1924 – 14. juuli 1993) oli eesti põllumajandustegelane, majandijuht ja rahvasaadik. Aastatel 1967–1971 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VII koosseisu saadik, seaduseelnõude komisjoni liige. Aastatel 1968–1989 oli ta Taevaskoja kolhoosi esimees. 1977. aastast oli ta Eesti NSV Ülemkohtu rahvakaasistuja. Ta on maetud Põlva kalmistule. 1971 aunimetus "Vabariigi suurte saakide meister" 1984 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, nr 51, 23. detsember 1977 Kalmistute register HAUDI Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kaljuvee, V., Eesti NSV Ülemnõukogu seitsmenda koosseisu saadik (1967) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Põlva rajooni Taevaskoja kolhoosi esimees Väino Kaljuvee (1984)
Joosep Parktali mälestuskivi

Joosep Parktali mälestuskivi on mälestusmärk Kuusalu kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Vanakülas Kuusalu vallas Harju maakonnas. See püstitati Vabadussõjas langenud leitnant Joosep Parktalile ja asub tema sünnikohas. Kivi avati 20. augustil 1939. Nõukogude ajal püsis kivi oma paigas, ent peidetud oli kivil olnud tahvel. Kivi koos sellele tagasi pandud tahvliga taasavati 21. juulil 1990. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 259 Pärandkultuuri objekt: "Mälestuskivi Joosep Parktali sünnikohas" (353:MAL:008)
Maie Orav

Maie Orav (sündinud 28. mail 1941 Kolga vallas Uuri külas) on eesti rahvatantsujuht ja tantsupedagoog. 1955. aastal lõpetas ta Kolga Mittetäieliku Keskkooli ja 1958. aastal Tallinna Kultuurharidusala Kooli kultuuritöötaja-tantsujuhina. Aastatel 1958–1968 oli ta Väike-Maarja kultuurimaja instruktor, kunstiline juht ja rahvatantsujuht. 1968. aastast folklooriseltsi Tarvanpää kunstiline juht, koreograaf ja pärimuskultuuri õpetaja. 1986. aastal oli ta pärimuskultuuri festivali Viru säru algatajaid. Ta oli XIV, XV ja XVI üldtantsupeo üldjuhte. Ta on esimese Eesti meeste tantsupeo mõtte algataja ja pealavastaja. Ta on loonud tantsu "Ukuaru valss". 1981 Eesti NSV teeneline kunstitegelane 1987 Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium 1996 Rakvere Kroonimärk 1998 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (edukas tantsualane tegevus) 1999 Valgetähe V klassi teenetemärk 2001 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (tubli töö rahvatantsuansambel Tarvanpää juhina ja Eesti rahvatantsuelu rikastajana) 2004 Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium 2006 aasta naine 2015 Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium 2015 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Madis Orava ja Kaoke Kärdiga; „Meeste Tantsupidu 3“ meeskonnale peo loomise eest) 2016 Rukkiräägu kultuuriauhind 2019 Eesti laulu- ja tantsupidude kodarraha 2019. aastal kinkisid Tarvanpää vilistlased Maie Oravale tammepuidust pingi sõnumiga "Tants teeb õnnelikuks" 2022 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali elutööpreemia (teenekas rahvatantsujuht ja tantsupedagoog, tantsupeo üldjuht ning meeste tantsupeo mõtte algataja) Aasta naine 2006 on Maie Orav. Eesti Päevaleht, 10.11.2006 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Piret Põldver

Piret Põldver (sündinud 29. jaanuaril 1985 Tartus) on eesti kirjandusuurija, kirjanduskriitik, toimetaja, kirjanik ja luuletaja. 1991–2000 Rõngu Keskkool 2001–2004 Tartu Mart Reiniku Gümnaasium 2004–2008 Tartu Ülikool, kirjandus ja rahvaluule, bakalaureusekraad 2016–2019 Tartu Ülikool, kirjandus- ja teatriteadus, magistrikraad 2023 –... Tartu ülikooli doktorant Aastatel 2007–2013 on ta töötanud praktikandina Tammsaare muuseumis Vargamäel, Eesti Kirjandusmuuseumi assistendina, redigeerijana Eesti Kirjanduse Seltsi projektide raames, Tartu Üliõpilasküla administraatorina, Johannes Mihkelsoni Keskuse tugiisikuna ning ajalehes Postimees keelekorrektorina. 2013–2023 töötas kirjastuse Maurus keeletoimetajana. Alates 2023. aastast on Tartu Ülikooli doktorant-nooremteadur. "Kultuuriloo unustatud naised". Sirp, 29. september 2023 "Kas naine tohib kirjutada? Sylvia Plathi päevik". Sirp, 26.05.2023 "Mehis Heinsaare „Ilus Armin“ illustreerimas Simone de Beauvoiri „Teist sugupoolt“". Ariadne Lõng, 28. detsember 2022 "Alternatiivne privileeg ja võõritus" (essee tehisintellektist). Sirp, 20. jaanuar 2017 "Heinsaar + Kender = Õunapuu" (arvustus Ervin Õunapuu jutukogust "Eesti gootika XX"). Sirp, 12. jaanuar 2018 "Kas kollektivistlik või individualistlik vastutus? Lähisuhte mudelid". Müürileht, 12. märts 2018 "Lastesürrealist Marko Kompus" (arvustus Marko Kompuse luulekogust "Rotikuningaõppus"). Sirp, 13. aprill 2018 "Süümemõnu – N, 30+, öösel, baaris". Sirp, 27. juuli 2018 "Suunurgad". Luulekogu. Toimetaja Helena Läks, kujundaja Maris Kaskmann, illustratsioonid Margit Lõhmus, korrektuur Lydia Risberg, kaas Kairo. Kastani Tänava Kirjastus. 2023. "Hoog". Proosateos. Toimetajad Brita Melts ja Aro Velmet, kunstnik Markus Kasemaa, kujundaja Anu Jalas. Kastani Tänava Kirjastus. 2022 "Õpin uue kooli kümnendas klassis ja ma ei tunne kedagi..." Müürileht, 28. september 2021 "Kopitus". // Eesti novell 2021. Koostanud Maarja Kangro, Kajar Pruul, Johanna Ross, Urmas Vadi. MTÜ Eesti Jutt 2021. Lk 102–111 "Igaüks kannab oma risti ise". // Eesti novell 2020. Koostanud Made Luiga, Kajar Pruul, Johanna Ross ja Urmas Vadi. MTÜ Eesti Jutt 2020. Lk 64–69 "Alati nii järsku". Luulekogu. Toimetaja Helena Läks, kunstnik ja küljendaja Anu Jalas. Kirjastus Henrik. 2020 Luulet. Looming, märts 2020 Eesti Kirjanike Liit Eesti Kirjanduse Selts EYS Veljesto vilistlane (tegevliige 2008–2019) Karl Ristikivi Selts
Tashi Namgyal

Tashi Namgyal (26. oktoober 1893 – 2. detsember 1963) oli Sikkimi kuningas aastatel 1914–1963.
Hiina Rahvavabariigi lauljate loend

Siin loetletakse Hiina lauljaid. Arken Abdulla Chen Kun Han Geng Hu Ge Xiaoming Huang Yi Huang Jing Boran Nicole Lai Mei Lanfang Namgyal Lhamo Ma Tianyu Shi Pei Pu Sun Nan Huiling Zhu Gang Wang Dou Wei Lei Yang
Alex Florea

Alexandru Ionuț "Alex" Florea (sündinud 15. septembril 1991) on Rumeenia laulja. 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Ilinca Băcilăiga Rumeeniat lauluga "Yodel It!".
Ramón del Castillo

Ramón del Castillo Palop (sündinud 3. mail 1985) on Hispaania laulja. 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Para llenarme de ti"
Raquel del Rosario

Raquel del Rosario Macías (sündinud 3. novembril 1982) on Hispaania laulja. 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Contigo hasta el final".
Benjamin Ingrosso

Benjamin Daniele Wahlgren Ingrosso (sündinud 14. septembril 1997 Danderydi vallas) on Rootsi laulja ja laululooja. Lapsepõlves mängis ta peaosa mitmes muusikalis. 2006. aastal võitis Rootsi lastelauluvõistluse Lilla Melodifestivalen. 2018. aastal võitis ta Melodifestivaleni lauluga "Dance You Off" ja pääses Rootsit esindama 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele Lissabonis. 2017. aastal sai ta Melodifestivalenil lauluga "Good Lovin'" viienda koha. Ametlik koduleht
Sylwia Grzeszczak

Sylwia Karolina Grzeszczak (sündinud 7. aprillil 1989 Poznańis) on Poola laulja.
Ștefan Tașnadi

Ștefan Tașnadi (ungari keeles István Tasnádi; 21. märts 1953 Cluj – 28. veebruar 2018 Bukarest) oli Rumeenia tõstja, rahvuselt ungarlane. 1984. aasta suveolümpiamängudel võitis ta kaalukategoorias kuni 110 kg hõbemedali. 1980. aasta suveolümpiamängudel Moskvas tuli ta samas kaalukategoorias kuuendaks.
Lahinguväljal näeme, raisk!

"Lahinguväljal näeme, raisk!" on ansambli Metsatöll album, mis ilmus 2006. aastal Nailboard Recordsi väljaandel. "Lahinguväljal näeme, RAISK!"on ka ansambli Metsatöll üks soovitumaid palasid kontsertidel. Sissejuhatus Veresulased Oma laulu ei leia ma üles Metsaviha 1 Hundiraev Sõjahunt Mõõk Terast mis hangund me hinge Metsaviha 2 Hiiekoda Rauavanne Saaremaa vägimees Hundi loomine Lahinguväljal näeme, raisk!
Cesária Évora

Cesária Évora (27. august 1941 Mindelo – 16. jaanuar 2011 Mindelo) oli Roheneemesaarte laulja.
Hartenbos

Hartenbos on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Mossel Bay vallas. Linn asub India ookeani rannikul. Hartenbos on rajatud 1933. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hartenbosi elanikest valgeid 71,50%, värvilisi 17,52%, mustanahalisi aafriklasi 9,91%, India või Aasia päritolu inimesi 0,48% ja teisi 0,60%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,36%, inglise keelt 4,26% ja koosa keelt 0,75%. https://census2011.adrianfrith.com/place/176011
Kiiruisutamise Eesti rekordid

Siin on kirjas kiiruisutamise Eesti rekordid ja tipptulemused. Seisuga 28. jaanuar 2024. "National Records: Estonia". SpeedskatingResults. Vaadatud 11.03.2018.
Nikolai Plavilštšikov

Nikolai Plavilštšikov (Николай Николаевич Плавильщиков, 17(29) mai 1892 – 7. veebruar 1962) oli vene zooloog. Ta oli entomoloog, spetsialist siklaste taksonoomia alal. Samuti kirjutas ta rea populaarteaduslikke raamatuid bioloogiast. Plavilštšikov, Nikolai 1955. Noortele loodusesõpradele. (Jüri Metsar, tlk.) Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus. Plavilštšikov, Nikolai 1961. Homunkulus: Jutustusi bioloogia ajaloost. (J. Metsar, tlk.) Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus. Plavilštšikov, Nikolai 1975. Tark loodus. (V. Parbo, tlk.) Tallinn: Valgus.
Jüri Metsar

Jüri Metsar (21. aprill 1928 – 11. juuli 2004) oli eesti kirjastustöötaja ja tõlkija. Ta on tõlkinud vene keelest eesti keelde palju bioloogia-alast kirjandust (sealhulgas Nikolai Plavilštšikovi, Jossif Halifmani jt raamatuid). Tema vend oli tõlkija Leo Metsar.
André S. Labarthe

André S. Labarthe (18. detsember 1931 Oloron-Sainte-Marie – 5. märts 2018 Pariis) oli prantsuse filminäitleja, -produtsent ja režissöör. Labarthe tuntumad näitlejatööd on filmides "Vivre sa vie: Film en douze tableaux" (eesti keeles "Elada oma elu"), "L'Amour fou" ja "Les Enfants jouent à la Russie". Ta on lühifilmi "Vincent van Gogh à Paris: Repérages" režissöör. André S. Labarthe andmekogus IMDb (inglise)
Ökoskoop

"Ökoskoop" on Vikerraadio saade, mis algab esmaspäeviti kell 10.05. Saadet juhivad Krista Taim ja Kristo Elias. Saate valmimist toetavad Keskkonnaamet ja Euroopa Sotsiaalfond. "Ökoskoop". Eesti Rahvusringhääling. Ökoskoobi järelkuulamine
Mahhabat Bajgabõlova

Mahhabat Bajgabıõlova (Махабат Байгабылова; sündinud 5. detsembril 1972) on Kõrgõzstani näitleja.
Tardumusuni

Tardumusuni ehk letargia ehk torpor on mitmetel lindudel ja mõnedel imetajatel esinev ajutine kehatemperatuuri langus koos ainevahetuse intensiivsuse vähenemisega, mis on seotud toitumiseks sobimatute ilmadega. Tardumusund esineb näiteks piirpääsukesel, räästapääsukesel, kaldapääsukesel, mõnedel öösorri liikidel jt. Eestis on lindude tardumusund uurinud Jüri Keskpaik. puhkeseisund suveuni taliuinak talveuni Keskpaik, Jüri 1967. Lindude tardumusuni. Eesti Loodus 2: 89—92.
Öösorr (perekond)

Öösorr (Caprimulgus) on lindude perekond öösorriliste seltsis. Eesti esineb üks selle perekonna liik – öösorr (Caprimulgus europaeus). Euroopas esineb veel punakael-öösorr (Caprimulgus ruficollis), kelle levila on Pürenee poolsaarel. 2010. aastal moodustati varem öösorri perekonda kuulunud Ameerikas levinud liikidest uus perekond Antrostomus.
Elada oma elu

"Elada oma elu" (prantsuse keeles "Vivre sa vie: film en douze tableaux") on 1962. aastal valminud Prantsusmaa film. Filmi lavastas Jean-Luc Godard, peaosades mängisid Anna Karina, Sady Rebbot ja André S. Labarthe. Filmi muusika kirjutas Michel Legrand. Elada oma elu andmekogus IMDb (inglise)
Eesti Loodusturismi Ühing

MTÜ Eesti Loodusturismi Ühing esindab loodusturismiga tegelevaid ettevõtjaid. MTÜ Eesti Loodusturismi Ühing teadvustab Eesti kui loodusriigi tähtsust, säilitab ja parandab selle mainet ning kuvandit. MTÜ asutati 20. veebruaril 2018 Märjamaa rahvamajas ja registreeriti sama aasta 5. märtsil. MTÜ asutasid Eesti loodusturismiga tegelevad ettevõtted ja ettevõtjad: OÜ Viis aastaaega, OÜ Natourest, Naturum OÜ (Thea Perm ja Mati Kose), Kumari Reisid OÜ, Sea Kayaking Estonia OÜ, OÜ Estonian Nature, Kaks Hunti OÜ, Urban Pirate OÜ ja Peeter Vissak. Aivar Ruukel, Aivar Merila, Algirdas-Andrus Martsoo, Bert Rähni, Eleri Lopp-Valdma, Mariell Jüssi, Marika Mann, Marko Poolamets, Mati Kose, Peeter Vissak, Tarmo Pilving, Tauri Purkas ja Thea Perm. "MTÜ Eesti Loodusturismi Ühingu krediidiraport". Bisnode. Bisnode Estonia AS. 5. märts 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. märts 2018. "MTÜ Eesti Loodusturismi Ühingu avaleht". MTÜ Eesti Loodusturismi Ühing.
Montclair

Montclair on mitme USA asula nimi: Montclair, linn New Jersey osariigis Essexi maakonnas Upper Montclair, CDP Montclairis New Jersey osariigis Montclair, linn California osariigis San Bernardino maakonnas Montclair, piirkond California osariigis Oaklandis
Stratotüüppaljand

Stratotüüppaljand ehk stratotüüpne paljand on kindlat stratotüüpi esindav paljand, mis illustreerib maapõue ehitust ja ajalugu, hõlbustab geoloogiahariduse edasiandmist ja eriala edendamist. Stratotüüpsed paljandid on olulised uurimis- ja loodusturismiobjektid. "Eesti stratotüüpsed paljandid". Tartu ülikool. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. märts 2018. Eesti aluspõhja stratotüüpsete paljandite veebileht
Spotify

Spotify on muusika, taskuhäälingu ja video voogedastuse teenus. Tasuta kasutusega kaasnevad mõningad piirangud ja reklaamid. Kasutajale, kes teenuse eest maksab, lubatakse paremat helikvaliteeti ja allalaadimisvõimalust. Spotifyd saab kasutada enamikus Euroopa riikides, suuremas osas Ameerikast, Austraaliast ja Uus-Meremaast ning mõnes Aasia riigis. Teenust osutatakse kõigil tänapäevastel platvormidel. Spotify tagab juurdepääsu rohkem kui 30 miljonile laulule. 2017. aasta juuni seisuga on Spotifyl 140 miljonit aktiivset kasutajat kuus ja 70 miljonit kasutajat, kes teenuse eest maksavad. Bandcamp SoundCloud Bary, Emily (28.02.2018). "Spotify Technology files for direct listing, says revenue grew 39% last year". MarketWatch. Vaadatud 09.03.2018. "Form F-1 Registration Statement". Securities and Exchange Commission. Vaadatud 28.02.2018. Lizzie Plaugic (04.01.2018). "Spotify now has 70 million subscribers". The Verge. Vaadatud 21.01.2018.  Spotify – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht (inglise keeles) Siim Nestor. Spotify – rootslaste küsimusi tekitav saavutus. Kui mugav, kena ja kiire see 80 miljonit muusikapala sinu taskus kandev vidin on?, Eesti Ekspress. 4. november 2022
English Football League

English Football League (lühend EFL) on Inglismaa ja Walesi jalgpalliliiga, mis koosneb 3 divisjonist: Championship, League One ja League Two. See oli kuni 1992. aastani Inglismaa kõige kõrgema tasemega liiga, kuid siis moodustati Premier League.
Tallinna Mõõk (võistlus)

Tallinna Mõõk on Tallinnas toimuv vehklemisturniir. Esimest korda peeti turniir 1971. aastal meeste epees. 1992. aastal arvati Tallinna Mõõk meeste epee vehklemise maailma karikasarja etapiks. 2016. aastal lisati turniir naiste epee MK-sarja, kuid eemaldati meeste MK-sarjast. Ajalugu mook.ee Meestelt võeti Tallinna Mõõk ja antakse hoopis naistele EPL, 17.12.2015 Koduleht
Jossif Halifman

Jossif Halifman (Иосиф Аронович Халифман, 13. september 1902 – 1988) oli ukraina ja vene entomoloog ja looduskirjanik. Halifman, Jossif 1953. Mesilased. (Julius Elango, tlk.) Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus. Halifman, Jossif 1966. Mesilased, sipelgad, termiidid. (Kaupo Elberg, Jüri Metsar, tlk.) Tallinn: Valgus. Halifman, Jossif 1978. Kimalased. (Jüri Metsar, tlk.) Tallinn: Valgus.
Peterhof

Peterhof (vene Петергоф) on linn Venemaal, Peterburi eeslinn. Kuulub Peterburi haldusalasse ja asub Peterburi kesklinnast 20 km lääne pool. Linnas asub samanimeline Peterhofi paleedekompleks. 1872. aastal Balti Raudtee Selts ostis ära Peterburi–Peterhofi–Oranienbaumi raudtee. Seltsi osaks sai ka läbi Ligovo ja Krasnoje Selo kulgenud haruraudtee, mis võimaldas Balti raudteele paremat ühendust Peterburiga. Balti raudtee peakorter kolis ümber Balti jaamast Peterhofi raudteejaama, mis nimetati ümber Balti vaksaliks. 1944–1997 oli linna ametlik nimi Petrodvorets. Elanike arv oli 64 800 (2005) ja 73 154 (2010); pindala 48,3 km². http://www.mo-petergof.spb.ru/ http://www.peterhof.ru/
Kitarrimängija (Vermeer)

„Kitarrimängija“ on 1672. aastal maalitud Jan Vermeeri teos, mida eksponeeritakse Kenwood House'is Londonis osana Iveagh Bequesti kogust. 2012. aastal suleti Kenwood renoveerimise ajaks 2013. aasta sügiseni ja sel ajal oli maal väljas Rahvusgaleriis koos nende enda kahe Vermeeri teosega. Maal viidi Kenwood House'i tagasi detsembri lõpus. 23. veebruaril 1974 varastati maal Kenwood House'ist ning nõuti 1 000 000 USA dollari suurust lunaraha toidus, mis jaotataks Grenada saarel laiali. Muidu oleksid vargad maali hävitanud. Hiljem saadeti The Timesile teade koos nõudega, et Iiri vabariiklased Marion ja Delours Price võiksid oma vanglakaristust kodus kanda. Maali sai Scotland Yard tagasi Londoni ärilinnaosas asuva St Bartholomew-the-Greati kiriku kalmistul 7. mail 1974. Kuigi maalil oli märke niiskusest, oli see muidu terve. Maali koopia "Kitarri mängiv daam" asub Philadelphia Kunstimuuseumis. "The Guitar Player" (inglise). Vaadatud 11. märtsil 2018. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2013. Vaadatud 11. märtsil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "What Vermeer's guitar player taught me about the joy of art | Simon Jenkins | Opinion". The Guardian. Vaadatud 15.07.2017. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuli 2012. Vaadatud 11. märtsil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Vermeer Thefts: The Guitar Player". Essentialvermeer.com. Vaadatud 15.07.2017. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. juuli 2012. Vaadatud 11. märtsil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Liedtke, Walter A. (2001). Vermeer and the Delft School. Metropolitan Museum of Art. ISBN 9780870999734.