laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Murenemine

Murenemine on protsesside kogum, mille tagajärjel maakoore pealmist osa moodustavad kivimid lagunevad. Murenemise all peetakse silmas nii keemilist murenemist ehk porsumist kui ka füüsikalist murenemist ehk rabenemist. Mõnikord eristatakse ka bioloogilist murenemist; et elutegevuse tagajärjel toimuvat murenemist saab edukalt jaotada rabenemise ja porsumise vahel, pole selline kolmikjaotus enamasti põhjendatud. Porsumine ja rabenemine ei ole selgelt eraldatavad, vaid need protsessid on enamasti omavahel tihedalt põimunud. Murenemine ei hõlma murenenud materjali liikumist, vaid ainult selle murenemist kohapeal. Füüsikalist murenemist tekitavad näiteks tuuleihe, mille korral tuule poolt kantud liivaterad kivimeid kulutavad, ja kaljuprakku voolanud vesi, mis külmudes paisub ja sellega kaljut lõhub. Keemiline murenemine toimub valdavalt mitmesuguseid ioone ja lahustunud ühendeid sisaldava põhjavee, aga ka näiteks vihmavee abil. Karstumine on tüüpiline keemilise murenemise näide, mille puhul veega reageerinud süsinikdioksiid on moodustanud süsihappe, mis omakorda reageerib lubjakivis sisalduva kaltsiumkarbonaadiga. Murenemine kuulub eksogeensete protsesside hulka: energia selleks tuleb Päikeselt. Füüsikaliselt murenenud materjal (näiteks liivaterad) kanduvad voolava veega, tuulega jms murenemispaigast eemale ja settivad kuskil mujal setetena. Setetest saab aja jooksul settekivim, mis omakorda võib moondudes muutuda moondekivimiks ja üles sulades saada magmaks, mis lõpuks kristalliseerub tardkivimina. Seega on murenemine üks osa kivimite ringest. Kivimite paljandumisel maapinnal hakkab murenemistsükkel jälle otsast peale. Mureneda saavad ükskõik mis tüüpi kivimid, kuid algselt on nad kõik olnud tardkivimid. Üks levinumaid tardkivimeid on graniit, mis koosneb põhiliselt kvartsist ja päevakivist ning mitmesugustest muudest silikaatsetest mineraalidest. Kvarts ei allu hästi keemilisele murenemisele ja seetõttu jääb ta alles pudeda sette – liivana, mis üksnes ümardub. Ülejäänud mineraalid, peamiselt päevakivid, murenevad aga mitmesugusteks savimineraalideks (illiit, smektiit, kaoliniit jne), mis murenemispaigast eemale liikudes ja hiljem kuhjudes moodustavad sette nimega savi. See seletabki, miks on liiv ja savi planeedil Maa nii levinud setted.
Lidija Lotman

Lidija Lotman (vn. Лидия Михайловна Лотман; 7. november 1917 Petrograd – 31. jaanuar 2011 Peterburi) oli vene kirjandusteadlane, XIX sajandi vene kirjanduse uurija. Ta lõpetas aastal 1939 Leningradi Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna. Teise maailmasõja ajal ta elas Leningradis, töötas haiglas ja oli seotud laste evakueerimisega Leningradist Elu tee kaudu. Hiljem töötas ta lastekodus kasvatajana. Aastal 1946 kaitses ta teemal "Aleksandr Ostrovski ja 1840 aastate naturaalkoolkond" ("А. Н. Островский и натуральная школа 1840-х годов") filoloogiakandidaadi väitekirja. Aastal 1972 kaitses ta teemal "Vene 1860-ndate aastate kunstproosa" ("Русская художественная проза 1860-х гг.") filoloogiadoktori väitekirja. Ta töötas palju aastaid Puškini majas (Vene Teaduste Akadeemia Vene Kirjanduse Instituudis), kus ta oli üks juhtivaid kaastöötajaid. Ta oli paljude monograafiate autor ja on osalenud paljude autorite, sh Fjodor Dostojevski, Mihhail Lermontovi, Ivan Turgenevi ja teiste vene kirjandusklassikute kogutud teoste väljaandmisel. Tema vend oli Tartu Ülikooli filoloogiaprofessor, semiootik Juri Lotman.
Popeda

Popeda on 1977 asutatud soome rokkansambel. Ansambli juhtfiguur on laulja Pate Mustajärvi, kes on ka ainuke algkoosseisust jäänud liige. Popeda oli oma kuulsuse tipul 1980. aastatel ja 1990. aastate alguses. Nende tuntumad lood on näiteks "Kersantti Karoliina", "Tahdotko mut tosiaan", "Kuuma kesä", "Matkalla Alabamaan", "Sukset", "Kaasua komisario Peppone", "Elän itselleni" ja "Rio de Janeiro". Olli Herman – laul Costello Hautamäki – kitarr, laul Jyrki Melartin – basskitarr Lacu Lahtinen – trummid Pate Kivinen – klahvpillid Popeda (1978) Raswaa koneeseen! (1980) Hullut koirat (1981) Mustat enkelit (1982) Kaasua... (1983) kuldplaat Harasoo (1984) kuldplaat Pohjantähden alla (1985) kuldplaat Ei oo valoo (1987) kuldplaat Hallelujaa (1988) kuldplaat Kans'an Popeda (1990) Svoboda (1992) kuldplaat H.Ö.N.Ö. (1994) kuldplaat Live at the BBC (1995) 500 cc (1997) Vieraissa (1999) Just! (2001) Häkää! (2005) Täydelliset miehet (2008) kuldplaat Voitto (2011) kuldplaat Haista Popeda! (2017) http://www.popeda.com/
Aškuni keel

Aškuni keel (aškuni aškunu werí) on Afganistanis Laghmāni ja Konarhā provintsis Pechi jõe orus räägitav Nuristani keel. Kõnelejate arv on eri hinnangutel 2000–5000. Keelel on kaks murret: ida- ja läänemurre. Kirjakeel puudub. Lingvistiliselt asub aškuni keel kati keele ja vaigali keele vahel. Aškuni keele ISO 639-3 kood on ask. http://www.unesco.org/culture/languages-atlas/en/atlasmap.html Языки мира : дардские и нуристанские языки, lk 126. Moskva: Indrik, 1999. ISBN 5-85759-085-X.
471

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 440. aastad | 450. aastad | 460. aastad | 470. aastad | 480. aastad | 490. aastad | 500. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 467 | 468 | 469 | 470 | 471 | 472 | 473 | 474 | 475 | ► | ►► 471. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Leo I ja Anicius Probianus. ... ... Gennadios I, Konstantinoopoli patriarh ...
Ilūkste piirkond

Ilūkste piirkond (läti Ilūkstes novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes lõunas Leeduga. Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Ilūkste piirkonna elanikest lätlasi 63,77%, venelasi 20,53%, poolakaid 8,30%, valgevenelasi 2,68%, leedulasi 2,59% ja teistest rahvustest inimesi 2,14%. Piirkond moodustati 2003. aastal. 2009. aastal liideti piirkonnaga kaks valda ja Subate linn. 2021. aastal liideti Ilūkste piirkond Augšdaugava piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2012. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.
Madona piirkond (2009–2021)

Madona piirkond (läti keeles Madonas novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Vidzemes. Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Madona piirkonna elanikest lätlasi 86,14%, venelasi 9,29%, valgevenelasi 1,26% ja teistest rahvustest inimesi 3,31%. Piirkond moodustati 2009. aastal Madona rajooni 14 vallast ja Madona linnast. 2021. aastal moodustati senisest Madona piirkonnast ning Cesvaine, Ērgļi ja Lubāna piirkonnast uus Madona piirkond. Madona Arona vald (Aronas pagasts) Barkava vald (Barkavas pagasts) Bērzaune vald (Bērzaunes pagasts) Dzelzava vald (Dzelzavas pagasts) Kalsnava vald (Kalsnavas pagasts) Lazdona vald (Lazdonas pagasts) Ļaudona vald (Ļaudonas pagasts) Liezēre vald (Liezēres pagasts) Mārciena vald (Mārcienas pagasts) Mētriena vald (Mētrienas pagasts) Ošupe vald (Ošupes pagasts) Prauliena vald (Praulienas pagasts) Sarkaņi vald (Sarkaņu pagasts) Vestiena vald (Vestienas pagasts) Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2012. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.
462

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | 460. aastad | 470. aastad | 480. aastad | 490. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 458 | 459 | 460 | 461 | 462 | 463 | 464 | 465 | 466 | ► | ►► 462. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Leo I ja Libius Severus. ... Muryeong, Baekje kuningas Koreas ...
Poe tänav

Poe tänav on tänav Tartu kesklinnas. Poe tänav, mis on umbes 190 meetri pikkune, algab Ülikooli tänavalt, ristub Küüni tänavaga ning sumbub Vabaduse puiesteesse Emajõe ääres. Tänava alguses asub tänavast paremal pool Barclay plats ja pärast ristumist Küüni tänavaga Kaubahoovi park, tänava vasakul (Raekoja platsi) poolsel küljel asuvad 3-4-korruselised hooned. Tänav on kandnud varem ka saksakeelset nime Buden Strasse. Barclay plats, 2011. aastal, vaade Küüni tänavalt. Vaade Poe tänavale Küüni ja Poe tänava ristmikult, juuli 2012.
Poe tänav (täpsustus)

Poe tänav (täpsustus) Poe tänav, Tartus, Tartu maakond Poe tänav (Jõgeva), Jõgeval, Jõgeva maakond Poe tänav (Lähte), Lähte alevik, Tartu vald, Tartu maakond Poe tänav (Kodila), Kodila küla, Rapla vald, Rapla maakond Poe tänav (Peningi), Peningi küla, Raasiku vald, Harju maakond Poe tänav (Vaivara), Vaivara küla, Narva-Jõesuu linn, Ida-Viru maakond Poe tänav (Kaberneeme), Kaberneeme küla, Jõelähtme vald, Harju maakond
Maryland

Maryland [ˈmɛrɨlənd] on Ameerika Ühendriikide osariik. Põhjas piirneb Pennsylvania ja lõunas Virginia osariigiga, läänes Lääne-Virginia osariigi ja Washingtoni linnaga ning idas Delaware'i osariigiga. Osariigi pealinn on Annapolis. Suurim linn on Baltimore, mis tuntud suure sadama ja pesapallimeeskonna poolest. Maryland on peaaegu sama suur kui Eesti: tema pindala on 32 133 km². elanikke on seevastu Marylandis mitu korda rohkem: 2020. aasta seisuga 6,2 miljonit, millega ta on osariikide seas 18. kohal. Rahvastiku tiheduselt (632 in/km²) on ta USA-s 5. kohal. Marylandi kõrgeim paik Hoye Crest asub 1024 m kõrgusel merepinnast Backbone'i mäe nõlval. Backbone'i mägi ise küündib 1116 m kõrgusele, aga selle tipp jääb väljapoole Marylandi. Marylandi suurim jõgi on 715 km pikkune Susquehanna jõgi, aga see voolab Marylandi piires kõigest viimased mõnikümmend kilomeetrit enne Chesapeake'i lahte suubumist. Marylandi koloonia asutas Chesapeake'i lahe mõlemale kaldale Inglismaa kuningas Charles I 20. juunil 1632 vastava hartaga pärast Baltimore'i hertsogi George Calverti lobitööd. Maryland nimetati Charles I naise Prantsusmaa printsessi Henrietta Maria järgi. Koloonia juhiks pidanuks saama George Calvert, kuid ta suri viis nädalat varem ja see koht läks tema pojale Cecil Calvertile. Nende perekonna auks asutati Baltimore'i linn. Esimesed kolonistid saabusid märtsis 1634 ja Marylandi esimeseks kuberneriks sai Cecil Calverti noorem vend Leonard Calvert. Koloonia esimeseks pealinnaks sai St. Mary's City, kus tänapäeval on alla tuhande alalise elaniku. 1695. aastal viidi pealinn sealt ära halva ühenduse tõttu ülejäänud Marylandiga. 1788. aastal sai Maryland osariigiks. Marylandi osariigi majandus toetub Baltimore'i kaubandusele ja USA pealinna Washingtoni infrastruktuurile, sest ligi kolmandik, põhiliselt vaesem Columbia ringkonna töötajaskond, elab just Marylandis. USA postiteenistuse lühend Marylandi jaoks on MD. https://www.census.gov/geographies/reference-files/2010/geo/state-area.html, vaadatud 1.08.2021. QuickFacts: Maryland, vaadatud 14.02.2022. 2020 United States Census, vaadatud 20.03.2022.
Joann Lõssov

Joann Lõssov (10. september 1921 Tallinn – 3. august 2000 Tallinn) oli Eesti korvpallur, treener ja spordipedagoog. Lõssov oli 1947–1952 Nõukogude Liidu korvpallikoondise kapten ja mängujuht. 1947. ja 1951. aastal tuli ta koondisega Euroopa meistriks ning 1952. aasta suveolümpiamängudel võitis hõbemedali. 1951–1957 oli ta Nõukogude Liidu Olümpiakomitee liige. Lõssov oli 1944–1953 Tallinna Kalevi treener ning 1953–1958 Nõukogude Liidu naiste korvpallikoondise vanemtreener. 1964 – Kalevi auliige 1998 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2000 – Avatud Eesti Fondi preemia 2010 – valiti Eesti korvpalli kuulsuste halli Tiit Lääne, Eesti olümpiamedalivõitjad 1912–2006. Tallinn 2006 (ISBN 9949-427-25-8) Joann Lõssov, Paavo Kivine, Elu on mäng. Tallinn 1998 (ISBN 998581827X) Biograafia ESBL-is Joann Lõssov saates "Kukul külas" (eetris: 17. jaanuaril 1999, saatejuht Tiit Karuks) – 1. osa, 2. osa, 3. osa, 4. osa
465

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | 460. aastad | 470. aastad | 480. aastad | 490. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 461 | 462 | 463 | 464 | 465 | 466 | 467 | 468 | 469 | ► | ►► 465. aasta Libius Severuse järel sai Lääne-Rooma keisriks Anthemius. Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Basiliscus ja Herminericus. ... ... Libius Severus, Lääne-Rooma keiser
464

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | 460. aastad | 470. aastad | 480. aastad | 490. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 460 | 461 | 462 | 463 | 464 | 465 | 466 | 467 | 468 | ► | ►► 464. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Rusticus ja Flavius Anicius Olybrius. ... Wu, Liangi kuningas
Baieri ringkond

Baieri ringkond (saksa keeles Bayerischer Reichskreis) oli Saksa-Rooma keisririigi ringkond. Kõige tähtsam osariik ringkonnas oli vaieldamatult Baieri hertsogkond (hiljem kuurvürstkond), osariigid Oberpfalz, Salzburgi peapiiskopkond ja vabalinn Regensburg olid teisejärgulised. Ringkonnas olid järgmised osariigid: Keiserlikud ringkonnad 16. sajandil Saksamaa ajaloolised kaardid
Pööramine

Pööramine ehk konjugeerimine on tegusõna pöördeliste vormide muutmine. Käänamine
Käänamine

Käänamine ehk deklineerimine ehk deklinatsioon on käändsõnade (nimisõnade, omadussõnade, arvsõnade, asesõnade ja kesksõnade) või tegusõna käändeliste vormide muutmine käändeti. pööramine Taskutark. Nimisõnade käänamine
Kalypso

Kalypso (vanakreeka keeles Καλυψώ) on vanakreeka mütoloogias nümf, kes elas Ogygia saarel ning hoidis seal mitmeid aastaid vangistuses Odysseust. Teda peetakse üldiselt titaan Atlase tütreks. Kalypso nimi tuleneb vanakreeka verbist καλύπτω, mis tähendab 'katma', 'peitma', 'varjama'. See on vastandsõna verbile ἀποκαλύπτω, mille tähendus on 'nähtavale tooma'. Selle põhjal on välja pakutud, et Kalypso võis algselt olla surnute jumalanna.[viide?] Kalypsot tuntakse peamiselt tänu Homerose eeposele "Odüsseia", milles ta hoiab oma saarel kinni legendaarset Kreeka kangelast Odysseust, et teha temast oma surematu abikaasa. Homeros kirjutab, et Odysseus oli vangistuses seitse aastat, aga Pseudo-Apollodorose väitel oli tegemist viie aastaga. Lisaks on hilisem Rooma kirjanik Hyginus öelnud, et tegemist oli vaid ühe aastaga. Vangistuse ajal magab Odysseus Kalypsoga, aga soovib peagi olukorra muutumist. Odysseus ei taha ega suuda enam kauem olla lahus oma naisest Penelopest ning kavatseb seda Kalypsole öelda. Tema patroon jumalanna Athena palub Zeusil anda käsk Odysseus saarelt vabastada ning seda viimane ka teeb. Zeus saadab Hermese Kalypsole ütlema, et too laseks Odysseusel saarelt lahkuda, sest nende kahe saatus pole elada igavesti koos. Kalypso reageerib sellele vihapurskega ning väidab, et jumalad vihkavad jumalannade suhteid surelikega. Tundes siiski muret oma armastatu Odysseuse pärast, annab Kalypso talle paadi, veini ning leiba. Viimaks sõnab Odysseus, et on teadlik Kalypso ilust, mis ületab Penelope oma, aga ta tahab koju jõuda teistel põhjustel.[viide?] Homeros ei maini, et Kalypsol oleks olnud lapsi. Hiljem on väidetud, et Kalypso sünnitas Odysseusele poja Latinuse, kelle emaks on harilikult peetud Kirket.[viide?] Teiste andmete põhjal sünnitas Kalypso Odysseusele kaks last, Nausithouse ja Nausinouse.[viide?] Prantsuse teadlane Jacques-Yves Cousteau nimetas oma uurimislaeva Kalypso järgi. Populaarses filmisarjas “Kariibi mere piraadid“ kujutatakse Kalypsot jumalannana, kes on jäänud lõksu inimkehasse. Calypso bulbosa Kalüpso
Sidus rannikukorraldus

Sidus rannikukorraldus (inglise integrated coastal zone management, lühendatult ICZM) on valdkondadevaheline käsitlus rannikuressursside tasakaalustatud majandamiseks, kui üheaegselt on vaja rahuldada kaitse, säilitamise, kasutuse ja arendamise vasturääkivaid huve ja nõudmisi. Sidusa rannikukorralduse kiire areng on toimunud alates 1990. aastatest. Sidus juhtimiskorraldus VASAB 2010 Ökosüsteemne käsitlus Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 01.12.2011)
Läänemere Agenda 21

Läänemere Agenda 21 (inglise Baltic Agenda 21) on 1998. aastal Läänemerega piirnevate riikide välisministrite vastu võetud jätkusuutliku arengu dokument, mis määrab kindlaks üldised ja valdkondlikud eesmärgid ning tegevuse jätkusuutliku arengu saavutamiseks Läänemere piirkonnas. See on esimene regionaalsel tasandil ühiseid eesmärke sisaldav jätkusuutliku arengu tegevuskava maailmas. Tegevuskavas käsitletavad valdkonnad on ühistegevus, ruumiline planeerimine ja sektorite tegevus: transport, energeetika, turism, tööstus, põllumajandus, kalandus, metsandus ja keskkonnaharidus. Kuna valdkondade tegevust juhivad harilikult kaks riiki, üks Läänemere läänekaldalt ja teine idakaldalt, siis sõltub teemade edenemine nende riikide aktiivsusest. Samas puudub Läänemere Agendal projektide rahastamise mehhanism ja enamik projekte viiakse ellu riiklike ja muude vahendite abil. Agenda 21 Kohalik Agenda 21 VASAB 2010 Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 01.01.2012) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 01.01.2012)
Enköping

Enköping on tiheasustusega paikkond Rootsis Uppsala läänis, Enköpingi valla keskus. Enköping asub 78 km Stockholmist loode pool Mälareni põhjakaldal. 2010. aasta lõpus elas Enköpingis 21 121 inimest. Ta on lääni suuruselt teine asula Uppsala järel. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020 "Tätorter; arealer, befolkning". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. juuni 2011. Vaadatud 16. juunil 2011.  Enköping – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Näituse tänava residents

Näituse tänava residents ehk kapten Tiidemanni villa on maja Tallinnas Nõmmel aadressil Näituse tänav 23. Villa ehitati aastatel 1938–1940. Maja projekteeris kapten Oskar Tiidemannile arhitekt Elmar Lohk. Hoone fassaadil on Juhan Raudsepa valmistatud skulptuur. Maja üldpind on 888 m² ja see asub 4709 m² suurusel krundil. 1940. aastal hoone natsionaliseeriti ja seal tegutses J.Poska nimeline lastekodu, mis nõukogude okupatsiooni ajal nimetati Tallinna I Lastekoduks. Eesti Sõna, nr. 13, 19 jaanuar 1943. Kirjuab, et Tiideman loobus ise oma majast lastekodu tarbeks ja elas üürikorteris Järvel. 1970. aastatest alates on seda kasutatud Eesti NSV riikliku residentsina. Aastal 1972 ööbis residentsis Iraani šahh Moḩammad Reẕā Pahlavī abikaasaga, 1982. aastal Indira Gandhi ja 1987. aastal Mihhail Gorbatšov.[viide?] Villa on alates 1997. aastast kultuurimälestisena kaitse all. Toovad halba õnne: Nurme ja Näituse tänavas asuvad residentsid on viimase tosina aasta jooksul sattunud mitmesse skandaali Näituse 23 kultuurimälestiste riiklikus registris
Kuno Veeber

Kuno Bernhard Veeber (ka Weber; 12. või 13. märts 1898 Adila mõis – 1. jaanuar 1929 Tallinn) oli eesti maalikunstnik ja graafik. Kuno Veeber lõpetas 1917. aastal Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi ja astus seejärel Tartu ülikooli arstiteadust õppima. Aastatel 1919–1920 oli ta Vabadussõjas velsker ja seejärel osales Riigikogu hoone ehitusel. Veeber alustas kunstiõpinguid 1916. aastal Ants Laikmaa ateljeekoolis, hiljem õppis joonistamist Nikolai Triigi ja skulptuuri Jaan Koorti juures. Aastal 1922 asus kunstnik õppima Pallasesse. Ta töötas Konrad Mäe maaliateljees ja tutvus sakslasest õppejõu Magnus Zelleri käe all graafikatehnikatega. 1923 reisisid nad koos Saksamaale, kus Veeber tutvus saksa ekspressionismiga. Hoolimata ainelisest kitsikusest ja kehvast tervisest õnnestus kinnise loomuga andekal kunstnikul 1924. aastal Pallas lõpetada. Sama aasta oktoobris sõitis Veeber Pariisi ja jäi sinna kuni 1926. aastani. Pariisis õppis ta prantsuse keelt ning kunsti André Lhote'i ja kreeklase Demetrios Galanise juures Académie Montparnasse’is. Veeber uuris põhjalikult vanu graafilisi tehnikaid Pariisi Rahvusraamatukogu estampide saalis. 1927. reisis kunstnik koos abikaasa Agathe Veeberiga Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse stipendiumiga Itaalias. 1929. aasta 1. jaanuaril sooritas kunstnik enesetapu. Veeber viljeles natüürmorti, hiljem eelkõige aktimaali. Graafikatehnikatest eelistas ta puugravüüri ning litograafiat. Tema tööd olid väljas näitustel Pariisi Sõltumatute Salongis, eesti kunsti välisnäitustel Riias, Kaunases, Helsingis, Kölnis, Kopenhaagenis, Moskvas, Roomas ja Budapestis. Kuno Veeber oli abielus Agathe Veeberiga. Tema õde oli Helene Johani. EKABL, lk 579 Näituse "Kuno Veeber 100" pressitekst, 04.05.1998 Kuno Veeberi teoseid digitaalses kunstimuuseumis Koopia XX sajandil: Kuno Veeber Sirp, 16. detsember 2005
Ülem-Saksi ringkond

Ülem-Saksi ringkond (saksa keeles Obersächsischer Reichskreis) oli Saksa-Rooma keisririigi ringkond, loodi aastal 1512. Ringkonnas domineerisid Saksimaa kuurvürstkond (ringkonna juht) ja Brandenburgi kuurvürstkond. Hiljem lisandusid Saksi Ernestiinide hertsogkonnad ja Pommeri. Lausitz, mis läks Saksimaale 1635. aastal Praha rahuga, ei kuulunud kunagi ringkonda. Ringkonnas olid järgmised osariigid: Keiserlikud ringkonnad 16. sajandil Saksamaa ajaloolised kaardid
Dialektoloogia

Dialektoloogia ehk murdeteadus on keeleteaduse haru, mis uurib murdeid. Dialektoloogia tekkis teadusharuna 19. sajandi lõpul, kui eraldus võrdlev-ajaloolisest keeleteadusest. Dialektoloogia on peamiselt tegelenud kohamurretega. Informantidelt kogutud materjali põhjal koostatakse keelekaarte ja nendest murdeatlasi. Eesti murdeuurijad on olnud näiteks Andrus Saareste, Hella Keem, Salme Nigol, Piret Norvik, Eevi Ross, Karl Pajusalu, Aili Univere, Salme Tanning, Helmi Viires, Mari Must, Helmi Neetar, Mart Mäger. Keelegeograafia Areaalilingvistika Sotsiolingvistika Karl Pajusalu, Tiit Hennoste, Ellen Niit, Peeter Päll, Jüri Viikberg. Eesti murded ja kohanimed. Õpik. Toimetaja Tiit Hennoste. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus 2002. Teine, kohendatud trükk 2009. (Tutvustus)
Raffaeli teoste loend

Itaalia kõrgrenessansi maalikunstnikule ja arhitektile Raffaelile omistatavate teoste loend. M Alpatov Kunstiajalugu, II kd Renessansi ja uusaja kunst Tallinn: Kunst, 1982 Lk 55–59 Barone, Juliana & Marques, Luiz Raffaello Sanzio In: Marques, Luiz (org) Catálogo do Museu de Arte de São Paulo Assis Chateaubriand: Arte italiana São Paulo: Prêmio, 1998, p 62-67 Richard Mühlberger, O que faz de um Rafael um Rafael?, éditeur Cosac et Naify, 2003, p7-9 ISBN 85-7503-134-1 S Negrini, La Galería de los Uffizi de Florencia y sus pinturas, Collection Los Grandes Museos, éditeur Noguer, Barcelone, 1974, p 13-20 ISBN 84-279-9203-3 Christof Thoenes, Rafael, éditeur Taschen, Cologne, 2005, p 13-20 ISBN 3-8228-2302-3 Omistatakse Raffaelile – Thoenes, 2005, p. 15 Kunstniku surmaajaks (1520) lõpetamata Paavst Leo X portree, koos nõbude, kardinalide Giulio de' Medici ja Luigi de' Rossiga. Võimalik kaastöö: Giulio Romano Maal kadus 1945. aastal Raffaeli "Noormehe portree" asus Krakówi Czartoryski muuseumis, kust see läks II maailmasõja ajal kaduma, võimalik et Saksa sõjaväe käe läbi. Giulio Romano väitel omistatakse Giulio Pippi'le Raffaello Sanzio teoste tähestikuline, kronoloogiline ja asukohapõhine loend (hispaania keeles) Prado muuseum (inglise keeles)