laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Korea Töölispartei

Korea Töölispartei (korea keeles 조선로동당 Chosŏn Rodongdang; lühend KTP) on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi juhtiv partei. KTP on ainuvalitsev partei Põhja-Koreas, legaalselt eksisteerib veel kaks parteid. Partei asutati juunis 1949 Põhja-Korea Töölispartei ja Lõuna-Korea Töölispartei ühinemise tulemusena. Parteid juhtisid aastatel 1949–1994 Kim Il-sŏng, pärast viimase surma tema poeg Kim Chŏng-il (1994–2011) ja seejärel 2011. aastast Kim Chŏng-un. Partei ideoloogiaks on marksismil-leninismil ja Kim Il-sŏngi õpetustel põhinev kimilsungism. Korea Töölisparteil oli 2015. aastal neli miljonit liiget.  Korea Töölispartei – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sierra Leone peaminister

Sierra Leone peaminister (inglise keeles Chief Minister) kannab hoolt kõikide Sierra Leone valitsuse ministeeriumite töö eest. Peaministri nimetab ametisse president. Peaminister annab aru presidendile ning vastutab täidesaatva võimu toimimise eest kõikides ministeeriumites ja nende haldusaladesse kuuluvates ametites ning agentuurides. Lisaks sellele juhib peaminister otseselt kolme sektori ministeeriumeid: Haridus- ja sotsiaalarengu valdkonna ministeeriumid Rahandus- ja majandusarengu valdkonna ministeeriumid Rahu-, julgeoleku- ja justiitsvaldkonna ministeeriumid Alates 20. aprillist 2018 on ametis David J. Francis, enne teda täitis peaministri kohuseid 1978. aastal Christian Alusine Kamara-Taylor.  Pikemalt artiklis Sierra Leone valitsusjuhtide loend Sierra Leone valitsus Peaminister slpptoday (4. mai 2018). "Bio appoints a new Chief Minister of the Government". SLPP TODAY (inglise). Vaadatud 30. jaanuar 2019. "Sierra Leone News: Chief Minister – chief organizer". Awoko Newspaper (inglise). 29. juuni 2018. Vaadatud 30. jaanuar 2019. "Office Of Chief Minister". Sierra Leone State House – The Republic of Sierra Leone State House (inglise). 9. mai 2018. Vaadatud 30. jaanuar 2019.
Bohri-Sommerfeldi aatomimudel

Bohri aatomimudeli järgi koosneb aatom positiivse elektrilaenguga massiivsest tuumast ning elektronidest, mis tiirlevad ümber tuuma diskreetselt ringjooneliselt orbiitidel.
Halimah Yacob

Halimah binti Yacob (jawi kirjas حاليمه بنت يعقوب; sündinud 23. augustil 1954) on Singapuri poliitik, alates 14. septembrist 2017 Singapuri president. Ta oli aastatel 2001–2017 Rahva Aktsioonipartei liige, esindas aastatel 2001–2015 parlamendis Jurongi valimisringkonda (Ida-Bukit Batok) ja aastatel 2015–2017 Marsiling-Yew Tee valimisringkonda (Marsiling). Aastatel 2013–2017 oli Jacob Singapuri parlamendi spiiker, kuid astus tagasi, et kandideerida 2017. aasta presidendivalimistel. Halimah osutus ainsaks valimistel osalemiseks kõlbulikuks kandidaadiks ning võitis valimised ainukandidaadina. Ta vannutati ametisse 14. septembril 2017, ta on riigi esimene naispresident ning teine moslemist president (esimene oli Yusof Ishak aastatel 1965–1970). U-Wen, Lee. "Halimah Yacob declared president-elect after walkover victory". Channel NewsAsia. Vaadatud 13. september 2017. "Who is Halimah Yacob, Singapore's first female President?". Channel NewsAsia (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 25. detsember 2018. Vaadatud 13. september 2017. "PM Lee accepts Halimah Yacob's resignation from the PAP". Channel NewsAsia. 7. august 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. august 2017. Vaadatud 7. august 2017. "Halimah Yacob named Singapore's first female president". Al Jazeera. 13. september 2017. Vaadatud 14. september 2017. Chia, Lianne (14. september 2017). "Halimah Yacob sworn in as Singapore's 8th President". Channel NewsAsia. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. juuni 2018. Vaadatud 14. september 2017.
Maardu Raudtee

AS Maardu Raudtee on Eesti raudteefirma. AS Maardu Raudtee (RVAS-i Eesti Fosforiit endine raudteetsehh) asutati 1996. aastal. Ettevõtte põhitegevuseks on raudteeveoteenuse osutamine (vagunite etteandmine-äravedu) Maardu linnas asuvatele erinevatele terminalidele ja ladudele. Põhilisteks veosteks on vedelkütused, keemiatooted, konteinerid ja muud veosed. Lisaks omab ettevõte veduridepood, kus teostatakse raudteeveeremi hooldust ja remonti. AS Maardu Raudtee valduses on kokku 14 km rööbasteid, mis liitub AS Eesti Raudteele kuuluva avaliku raudteega Maardu kaubajaamas. Maardu Raudtee AS
Maardu kaubajaam

Eesti Raudtee Maardu kaubajaam on kaubajaam Liivamäe küla ja Maardu linna piiril Peterburi tee põhjaküljel. Maardu jaamas asub 10 rööpapaari ja ligi 50 pööret. Jaama pikkus läänest itta on umbes 3 km. Kaubajaamast suundub tööstusraudtee Ülemistele ja Lagedile, samuti kulgeb raudtee Maardu jaamast ka edasi Muuga kaubajaama, Miiduranna sadamasse ja paljudesse ümberkaudsetesse tööstusettevõtetesse nagu näiteks AS Maardu Raudtee territooriumile, Iru elektrijaama, Maardu depoosse (vt ka AS E.R.S.), Liwathon E.O.S.`i terminali jne. Ohutud liikumisteed Tapa-Tallinn; Eesti Raudtee Maardu jaama tehnokorraldusakt; Eesti Raudtee Maardu kaubajaamas sai naine rongilt löögi; ERR uudised, 29.02.2012 Foto jaamahoonest, Baltic Trains Picture Gallery Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)
Muuga kaubajaam

Eesti Raudtee Muuga kaubajaam on kaubajaam Muuga sadama territooriumil Maardu, Viimsi valla ja Jõelähtme valla piiril. Tegemist on Eesti Raudtee ühe suurima ja kesksema kaubajaamaga, kus paikneb ka AS Operaili Muuga veduridepoo. Kaubajaamast kulgeb raudtee Maardu kaubajaama ja sealt edasi Lagedi ja Ülemiste suunas. Kaubajaamas asub ka vagunite sorteerimismägi (vt sorteerimisjaam), mis praeguseks on suletud. Eesti raudteetransport Muuga sadam Eesti Raudtee Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)
Xasan Cali Khayre

Xasan Cali Khayre (araabia keeles حسن علي خيري‎, läänepäraselt Hassan Ali Khaire; sündinud 15. aprillil 1968) on Somaalia aktivist ja poliitik, kes oli 1. märtsist 2017 kuni 23. septembrini 2020 Somaalia peaminister. Khayre nimetas ametisse 23. veebruaril 2017 president Maxamed Cabdullaahi Maxamed, 1. märtsil 2017 hääletas parlament ühehäälselt tema ametisse nimetamise poolt. Aastal 1991 kolis läks ta põgenikuna Norrasse, kus ta 2002. aastal hakkas töötama MTÜ-s Norra pagulasnõukogu. Ta on olnud Briti naftaettevõtte Soma Oil & Gas direktor. http://www.africanews.com/2018/08/14/eritrea-delegation-in-somalia-to-deepen-bilateral-relations/ M. "Somali new president appoints Hassan Ali Khaire as prime minister". Mareeg.com. Vaadatud 26. veebruar 2017.[alaline kõdulink] "Parliament unanimously endorses Hassan Khaire as new PM". Goobjoog News. 1. märts 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. aprill 2022. Vaadatud 29. aprillil 2020. Sætran, Frode. "Nordmann ny statsminister i Somalia". Aftenposten (norra). Norwegian uudisteagentuur. Vaadatud 23. märts 2017. Guled, Abdi. "Somalia's new president appoints prime minister". ABC News. Associated Press. Vaadatud 23. veebruar 2017.
Vincenzo Spadafora

Vincenzo Spadafora (sündinud 12. märtsil 1974 Afragolas) on Itaalia poliitik. Ta on 5. septembrist 2019 Itaalia spordi- ja noorsoopoliitika minister. Ta sündis 1974. aastal Afragolas Città metropolitana di Napolis. Pärast keskkooli lõpetamist kolis ta Rooma ja asus tööle UNICEF-i aparaadis. Ta on 5. septembrist 2019 Itaalia spordi- ja noorsoopoliitika minister.
Tereski mõis (Haljala)

Tereski mõis, ka Tõreska mõis (saksa keeles Tereska) oli poolmõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Kuusalu vallas Harju maakonnas. Tereski mõis oli Kavastu mõisa karjamõis. Tereski krjms (vaadatud 29.04.2020) Tereski mõis (Haljala) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Tõreska mõis., Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Harju rajoon ( kolmes köites) Köide III-nr-d. 101-144. Veljo Ranniku. Tallinn 1978, Kultuurimälestiste riiklik register
Märkischer Kreis

Märkischer Kreis on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa keskosas. Kreis loodi 1975. aastal Nordrhein-Westfaleni kreisireformi osana. Endised Lüdenscheidi ja Iserlohni kreisid koos Iserlohni linnaga (varem linnaringkond) pluss Balve ümbruse ala (varem Arnsbergi kreisi osa) liideti kokku, et moodustada uus kreis. Lüdenscheidi kreis ise oli loodud vaid mõned aastad varem, 1968. aastal, kui Lüdenscheidi linn ühendati Altena kreisiga (algselt loodud 1753. aastal). Nimi Märkischer Kreis valiti seetõttu, et osa territooriumist oli varem kuulunud Marki krahvkonnale. Märkischer Kreis katab Sauerlandi kõrgendiku loodeosa, Ruhri oru lõunaosa. Kõrgeim punkt (683 m üle merepinna) on Nordhelle. Kreisi peamine jõgi on Lenne, teine jõgi on Hönne. Kuigi enamus kreisist on kaetud metsaga ja see on üsna hõredalt asustatud, on piirkonnal pikk tööstuslik ajalugu: tegelikult tegi puidu rohkus selles piirkonnas võimalikuks terase tootmise seal juba ammu enne Ruhri kivisöe muutumist kergesti kättesaadavaks. Linnad Altena Balve Halver Hemer Iserlohn Kierspe Lüdenscheid Meinerzhagen Menden Neuenrade Plettenberg Werdohl Vallad Herscheid Nachrodt-Wiblingwerde Schalksmühle Aastatel 1970–2005 võõrustas Märkischer Kreis rahvusvahelist džässifestivali. 2002. aastast on Balver Höhle festivali "Irish Folk & Celtic Music Festival" toimumispaik. 1991. aastast korraldab Festspiele Balver Höhle Balver Maerchenwochenit. Luisenhütte on tööstuslik mälestusmärk Balves. http://www.maerkischer-kreis.de/der-kreis/portrait/statistik.php https://www.it.nrw.de/kommunalprofil/k05962.pdf
Eesti-Perevoloka

Eesti-Perevoloka, ka Eesti-Perevoloki (saksa keeles Dorf Perewalok, vene keeles Дер. Переволок, Немецкий Переволок, Чухонский Переволок) oli küla Narva jõe läänekaldal, Permisküla vallas Virumaal. Küla nimel oli slaavi juured, perevolok tähendab vene keeles lohistuskohta. Paate tuli lohistada eelkõige madala veeseisu ajal ning kärestikulistes kohtades. Küla asus Karoli küla kõrval, tänapäeval ei ole küla enam olemas. Eesti- Perevoloka. Koostajad: Anne-Ly Feršel ja Eva-Liis Tuvi. Hoiualadega jõed Virumaal 2. Keskkonnaamet. Lk 79 eki.ee kaart_17
Kaarel Kotkas

Kaarel Kotkas (sündinud 30. septembril 1994) on eesti ettevõtja. Hiiumaalt Emmastest pärit Kotkas õppis Tallinna Reaalkoolis. Hiljem on ta õppinud Estonian Business Schoolis ettevõtlust ja ärijuhtimist. 2013. aastal asutas ta ettevõtte Sants OÜ (Sants Solutions OÜ), mis vahendas õppuritele juhutöid. 2014. aastal pälvis see Junior Achievement Estonia õpilasfirmade võistlusel kolmanda koha. 2015. aastal rajas ta idufirma Veriff, mis tegeleb internetipõhise isikusamasuse kontrolliga. 2020. aastal nimetati Kotkas EY aasta ettevõtjaks. 2023 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Kaarel Kotkas, Estonian Business School "Kaarel Kotkas, 25" Nordic Business Report, spring 2018 Kalev Aasmae An end to ID theft? This facial recognition is so smart even twins can't fool it ZDNet, 20. september 2016 "Aasta ettevõtjaks valiti Veriffi looja Kaarel Kotkas" Postimees, 13. märts 2020, lk 8 Martin Mets Eesti Aasta ettevõtja tiitli pälvis Veriffi juht Kaarel Kotkas Geenius, 13.03.2020 Liis Amor, Sinine heinapallinöör viis miljoneid väärt idufirmani Äripäev, 10. august 2018 Liisa Aavik, Üks Euroopa mõjukamaid noori juhte, 24-aastane Kaarel Kotkas: sektorile annab väärtust kotkapilk Postimees, 31. oktoober 2018 Lennart Ruuda, 24-aastane idumiljonär Kaarel Kotkas: kogu aeg ei saa tippvormis olla Postimees, 20. september 2019 Linda Eensaar, Alguses tahtis Kaarel Kotkas trikiratast osta ja siis sai temast miljonär Äripäev, 27. september 2019 Kadri Kütt, Kaarel Kotkas: olen Veriffis pigem hooandja kui tegevjuht Director, 11. aprill 2020
Veepall olümpiamängudel

Veepall on olümpiaprogrammi osa olnud alates II olümpiaadist, mis toimus Pariisis 1900. aastal. Kahel esimesel olümpial ei osalenud riikide rahvusmeeskonnad, vaid üks või mitu neid riike esindavat klubi. 1904. aasta olümpiamängudel Saint Louises võistlesid ainult Ameerika Ühendriikide klubide võistkonnad. Esimesest viiest tiitlist neli võitis Suurbritannia, alates 1932. aastast algas Ungari domineerimine, võites viisteist medalit kahekümne osaluse juures, sealhulgas üheksa kulda. Naiste veepall lisati olümpiamängude programmi alates 2000. aasta suveolümpiamängudest Sydneys. Naiste turniiril on tugevaimad võistkonnad olnud USA-l, Austraalial, Itaalial ja Hollandil. Olümpiamängudel aastatel 1932 kuni 1964 domineeris Ungari võistkond, kes võitis seitsmest võimalikust 5 tiitlit. Ungarlased jõudsid 12 järjestikusel olümpiaadil poodiumile, 1928. aasta hõbeda ja 1980. aasta pronksi vahel. Seda perioodi iseloomustas ka veel ühe suure veepalliriigi, Itaalia esilekerkimine. Võideti kuldmedalid 1948. aastal Londonis ja 1960. aastal Roomas. Ungari 1956. aasta ülestõusu sündmusi silmas pidades oli ungarlaste jaoks eriti oluline matš Nõukogude Liidu rahvuskoondisega 6. detsembril 1956. aastal poolfinaalis, mille ungarlased võitsid 4-0. Veepallimatš lõppes kaklusega, mis basseini verest punaseks värvis. Kahe võistkonna vahel väga vägivaldse erimeelsuste lahendamise ajal pidi kohtunik matši enne lõppu katkestama ja pealtvaatajate rahustamiseks sekkus politsei. Kahe sotsialismimaa omavahelist löömingut hakati hiljem nimetama „vereks basseinis“ või „Melbourne’i vereujulaks“. Need sündmused olid korrelatsioonis tolleaegse poliitilise kontekstiga, 3 nädalat pärast seda, kui Nõukogude armee oli tunginud Ungarisse. Vahetult pärast matši ütles ungarlane Ervin Zádor: Arvasime, et mängime mitte ainult endale, vaid kõigile ungarlastele. See matš oli ainus viis võidelda. Mõni päev hiljem tuli Ungari olümpiavõitjaks. Pärast olümpia lõppu palus suurem osa Ungari veepalluritest poliitilist varjupaika Austraalias, mis ka saadi. Kui teised sportlased naasid hiljem kodumaale, siis Ervin Zádor ainsana ei tulnud enam kunagi Ungarisse tagasi ja suri USA-s 2012. aastal. Olümpiamängude pika ajaloo jooksul on korraldatud kakskümmend kuus meeste turniiri ja viis naiste turniiri, millest võttis osa üheksateist riiki. Eri võistlustel osalenud sportlasi on olnud 2091 meest ja 215 naist, kokku 2306 sportlast. Mait Riisman tuli NSV Liidu koondises 1980. aastal olümpiavõitjaks. Aastatel 1932 kuni 1964 ja 1972 kuni 1984 ei peetud eraldi kuldmedali- ja pronksmedalimänge. Kohad selgusid finaalgrupi mängude põhjal. Tabelit värskendati pärast 2024. aasta olümpiamänge.
Bronius Markauskas

Bronius Markauskas (sündinud 5. novembril 1960 Trušeliais Klaipėda lähedal) on Leedu insener, poliitik ja põllumajandustegelane; ta kuulub Leedu Talunike ja Roheliste Liitu. Ta oli 13. detsembrist 2016 kuni 14. maini 2018 Leedu põllumajandusminister. Ta sündis 1960. aastal Trušeliais Klaipėda lähedal (praeguses Klaipėda Tauralaukise mikrorajoonis). Ta lõpetas 1985. aastal Kaunase Polütehnilise Instituudi elektriinsenerina. Ta oli 13. detsembrist 2016 kuni 14. maini 2018 Leedu põllumajandusminister. Aastast 2019 on ta Klaipėda rajooni pealik.
Rouge

Rouge oli grupp Brasiilia tüdrukuid pop ja R&B moodustasid 2002. aastal São Paulos Brasiilias. Ansambel läks 2006. aastal laiali, kuid tegutses taas aastatel 2017–2019. Aline Wirley Fantine Thó Karin Hils Li Martins Lu Andrade Rouge – 2002 C'est La Vie – 2003 Blá Blá Blá – 2004 Mil e Uma Noites – 2005 Les 5inq – 2019 Popstar Tour (2002/2003) C'est La Vie Tour (2003/2004) Blá Blá Blá Tour (2004/2005) Mil e Uma Noites Tour (2005) Chá Rouge Tour (2017/2018) Rouge 15 Anos Tour (2018) [1]
Vetukad

Vetukas (ka vettokas või vedugas) oli põhjaeesti murretes teatud suur labakinnas (mitmuses vetukad). Peipsi ääres nimetati samasuguseid kindaid tääbuskid. Vetukad, mis olid Euroopas laialdaselt tuntud, valmistati hobusejõhvidest, lehma-, kitse- või koerakarvadest, sest need materjalid ei märgunud ning kindad püsisid soojana. Sellised labakindad olid ette nähtud nooda vedamiseks või võrgu lappamiseks. labakinnas kirikindad kätised randmeribad nõelakindad Väike murdesõnastik [1][alaline kõdulink] vaadatud 30.04.2020 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 350
Sinu nimi on...

"Sinu nimi on..." (君の名は。) on Toho ja CoMix Wave Filmsi animastuudiote täispikk joonisfilm, mis valmis aastal 2016. Sinu nimi on... andmekogus IMDb (inglise)
Tüdruk, kes muutis ilma

"Tüdruk, kes muutis ilma" (天気の子) on Toho ja CoMix Wave Filmsi animastuudiote täispikk joonisfilm, mis valmis aastal 2019.
Mamoru Hosoda

Mamoru Hosoda (jaapani keeles 細田 守 Hosoda Mamoru; sündinud 19. septembril 1967) on jaapani filmilavastaja ja animaator. Hosoda alustas kunstiõpinguid Kanazawa kunstikolledžis, kus spetsialiseerus õlimaalile. Lõpetades alustas Hosoda tööd animaatorina Toei animatsioonfilmistuudios, kuigi oli kandideerinud tööpostile ka Ghibli stuudios, kust oli saanud tunnustava äraütlemise Hayao Miyazakilt, kelle varastest teostest nagu "Lupin III ja Cagliostro loss" oli ta inspireeritud. Avalikkuse tähelepanu pälvis Hosoda tööga "Digimoni"-filmide režissöörina 1999-2000. Hosoda pidi olema "Howli liikuva kindluse" režissöör Ghiblis, kuid lahkus kunstiliste erimeelsuste tõttu stuudioga. Hosoda naasis Toei stuudiosse, kuid lahkus sealt peagi Madhouse'i, kus lõi ülemaailmse tuntuse toonud filmid "Tüdruk, kes hüppas läbi aja" ja "Suvesõjad". Seejärel lõi Hosoda oma Chizu stuudio, mis koostöös Madhouse'iga tootis filmi "Hundilapsed Ame ja Yuki". Edasised filmid on Hosoda teinud juba oma stuudio alt. Hosoda on pärast Ghibli stuudiost lahkumist jäänud kriitiliseks selle stuudio kunstiliste põhimõtete suhtes ja süüdistanud Miyazakit selles, et too esitab ühiskonda ja selle probleeme ilustatult, sealjuures heroiseerides naisosatäitjaid ning kujutades neid ebainimlikult puhaste ja vooruslikena. "One Piece: Parun Omatsuri ja saladuste saar" (2005) "Tüdruk, kes hüppas läbi aja" (2006) "Suvesõjad" (2009) "Hundilapsed Ame ja Yuki" (2012) "Poiss ja koletis" (2015) "Mirai tulevikust" (2018) "Draakon ja tedretähniline printsess" (2021) Mamoru Hosoda andmekogus IMDb (inglise) "Hosoda: 'Japanese anime has problem with women and girls'". France24. 15. juuli 2021. Vaadatud 30. juuli 2021. "Hundilapsed Ame ja Yuki". Kino Artis. "Poiss ja koletis". Kino Sõprus. "Mirai tulevikust". Kino Artis.
Kirikindad

Kirikinnas on kirjatud kinnas, kirjaline ehk sissekootud mustriga kinnas. Kirikindad olid kootud kaht või enamat värvi lõngadest. Geomeetrilistest motiividest (ring, ruut, rist jne) kindakiri kattis enamasti ühtlaselt kogu kinda pinda, vaid saartel paiknes see vöötide või üksikmotiividena kindaseljal. kätised käitmed labakinnas nõelakindad vetukad Eesti keele seletav sõnaraamat [1] vaadatud 30.04.2020 Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 63 Kirikindad, Eesti Rahva Muuseum Etnograafilised koed - kirjamine, Ann Ojaste 2010
Kullamaa valla vapp

Kullamaa valla vapp on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kullamaa valla vapp. Vapp kinnitati 16. juunil 1995. Kuldsel kilbil roheline pügalrist, mille keskel samasuunaline ja -kujuline väiksem kuldne pügalrist. Kaarlõikelisel rohelisel vapitüvel kuldraha. Kahekordne pügalrist sümboliseerib ümbruskonna kaht peamist keskust: Kullamaad (muistne linnamägi; kirik, mille vaimulikud on jätnud püsiva jälje eesti kultuurilukku) ning Koluveret (omapärane, sündmusterohke ajalooga feodaallinnus). Pügalrist osutab ühtlasi kohalike inimeste vaimuerksusele ning kultuuritraditsioonidele. Vapikilbi kuld ja rohelises vapitüves olev kuldraha on Kullamaa nimetuse võrdkuju ning meenutab ka, et maa (roheline vapitüvi) on läbi aegade toitnud ja jõukust toonud valla elanikele. Kullamaa valla lipp Lääne maakond Kullamaa valla sümboolika valla kodulehel Kullamaa valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Abromiškės

Abromiškės on küla Leedus Elektrėnai omavalitsuses Elektrėnai vallas. Küla asub Elektrėnaist kilomeeter ida pool. Abromiškėsest lõunas asub Abromiškėse järv pindalaga 54 hektarit. Külas asub Abromiškėse rehabilitatsioonihaigla, seal on ka raamatukogu. Abromiškėse mõisa omanikuks oli XVI sajandi teisel poolel Abraomas Poniatovskis, tema järgi on asula ka nime saanud. Aastal 1812 peatus külas Napoleon I. Puhkeplats Abromiškėse järv Kivi rehabilitatsioonihaigla ees 2011 m. surašymas Abromiškės. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. I (A-Ar). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2001. 31 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Abromiškėse mõis

Abromiškėse mõis (leedu keeles Abromiškių dvaras) on endine mõis Leedus Elektrėnai omavalitsuse Elektrėnai vallas Abromiškėses. Mõisa kohta on teateid XVI sajandist. Abromiškėse mõisa omanikuks sai 1571. aastal Abraomas Poniatovskis, tema järgi on asula ja mõis ka nime saanud. Abraomas lasi ka rajada mõisa häärberi, mis on tänapäevani säilinud. Aastal 1748 läks mõis prantsuse soost de Raeside valdusse. XIX sajandil oli mõisas uhke kunstikogu, sealses raamatukogus oli üle 20 000 raamatu. Sajandi keskpaigas läks mõis Platerite valdusse. Platerid rajasid ka peahoone külgedele kivist tiibhooned. Aastal 1925 viidi läbi maareform ja mõisa maad tükeldati. Aastal 1937 ostis mõisa säilinud keskse osa ja häärberi pankur ja kunstikollektsionäär Mykolas Žilinskas. Häärber läks aastal 1951 Vievise haigla käsutusse. Aastal 1977 muudeti see Elektrėnai elektrijaama sanatooriumiks, tänapäeval on sellest saanud Abromiškėse rehabilitatsioonihaigla. Mõisakompleksist on säilinud veel kolme tiigiga park pindalaga 15,5 ha. Pargis kasvavad kohalikud puuliigid: kased, pärnad, jalakad, saared ja vahtrad. Parki on rajatud alleed, mis ühinevad parteri juures. Mõisa omanikud on maetud Sabališkėse kalmistule. Mõisa ait Tiibhoone http://www.abromiskiudvaras.lt/ Abromiškių dvaras "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. august 2020. Vaadatud 30. aprillil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
The Eightles

The Eightles oli eesti vokaalansambel, mis tegutses huvikooli Meero Muusik juures aastatel 2008–2013. Ansambli juhendaja oli Riho Ridbeck. 2013. aastal pälvis ansambel Viimsis toimunud festivali JazzPopFest vokaalansamblite kategoorias Little Less III koha. Pedak, Kristel (13. mai 2013). "JazzPopFest - tõeline muusikaelamus". Maaleht. Vaadatud 30.04.2020. "Festivali tulemused 2013". Viimsi JazzPopFest koduleht. 15. mai 2013. Vaadatud 30.04.2020.
Rinel Pius

Rinel Pius (sündinud 18. mail 1999) on Eesti ujuja ja näitleja. Rinel Pius on ujumisega Eestit esindanud mitmel tiitlivõistlusel. 2017. aasta Juunioride Euroopa Meistrivõistlustel (Prantsusmaa, Marseille). Võistles 10 km ujumisdistantsil. 2018. aasta Juunioride Euroopa Meistrivõistlustel (Malta, Valletta). Võistles 10 km ujumisdistantsil. 2019. aasta Maailmameistrivõistlustel (Lõuna-Korea, Gwangju). Võistles 5 km ja 10 km ujumisdistantsidel. Rinel Pius on võistelnud veel mitmetel põhjamaade meistrivõistlustel, baltimaade meistrivõistlustel ja Eesti meistrivõistlustel. Rinel Pius näitles 2019. aasta noorteseriaalis "Pind". Saates mängis ta noort enesekindlat surfisportlast Markus Kurdi. Näitlejad Märt Pius ja Priit Pius on tema onud.
Kammerkoor Kolm Lindu

Kammerkoor Kolm Lindu on Tartus tegutsev kammerkoor. Koori dirigent on Valter Soosalu. Koor asutati 2017. aastal. Koor on Eesti Kammerkooride Liidu liige. Kammerkoori Kolm Lindu veebisait