laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Melliste külanõukogu

Melliste külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Melliste külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Mäksa vallas. Külanõukogu keskus asus Melliste külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Melliste külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu. 1954 juunis Melliste külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Mäksa külanõukoguga. Melliste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Meremäe külanõukogu

Meremäe külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Kalatškovo ja Veretino külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 180 km² (1977). Meremäe külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Misso külanõukogu

Misso külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Pugola ja Luhamaa külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 187 km² (1977). Misso külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Ojandi

Ojandi on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Ojandi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sunduk. Veeliks Ojandi palvel kanti Ojandi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 9 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Harald Ojandi (1901–1977), eesti arst Feliks Ojandi (1903–1986), eesti õigusteadlane
Mullavere külanõukogu

Mullavere külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tabivere külanõukoguga. Mullavere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Muraste külanõukogu

Muraste külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Harku külanõukoguga. Muraste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Sirpa Kähkönen

Sirpa Helena Kähkönen (sündinud 15. septembril 1964 Kuopios) on soome kirjanik ja tõlkija. Ta kirjutab peamiselt ajaloo- ja ühiskondlikel teemadel. Kähkönen on hariduselt ajaloolane. Loomekarjääri alustas ta noorteromaanide kirjutamisega. Neist esimene "Kuu taskussa" ('Kuu taskus') pälvis 1992. aastal riikliku laste- ja noortekirjanduse auhinna. Hiljem on ta saanud muidki kirjandusauhindu. 2014. aastast on ta Soome PEN-klubi esimees ja alates 2018. aastast Soome Kirjanike Liidu esimees. Kuu taskussa. Helsinki: Otava, 1991. ISBN 951-1-11911-7. Lukittu lähde. Helsinki: Otava, 1994. ISBN 951-1-13504-X. Mustat morsiamet. Helsinki: Otava, 1998. ISBN 951-1-15619-5. Rautayöt. Helsinki: Otava, 2002. ISBN 951-1-18283-8. Jään ja tulen kevät. Helsinki: Otava, 2004. ISBN 951-1-19748-7. Lakanasiivet. Helsinki: Otava, 2007. ISBN 978-951-1-21326-0. Neidonkenkä. Helsinki: Otava, 2009. ISBN 978-951-1-23876-8. Hietakehto. Helsinki: Otava, 2012. ISBN 978-951-1-26320-3. Tankkien kesä. Helsinki: Otava, 2016. ISBN 978-951-1-29313-2. Graniittimies. Helsinki: Otava, 2014. ISBN 978-951-1-28097-2. Eesti keeles Piret Saluri tõlkes "Graniitmees". Varrak, 2017. ISBN 9789985340707. Vihan ja rakkauden liekit. Kohtalona 1930-luvun Suomi. Helsinki: Otava, 2010. ISBN 978-951-1-24275-8. Kuopion taivaan alla. Kuopio: Kuopion isänmaallinen seura, 2011. ISBN 978-952-99511-6-1. Helene S. - rakkaudella. Esietendus: Kuopion Kaupunginteatteri 4.9.2014. Palava kaupunki. Esietendus: Teater Avoimet Ovet veebruaris 2015.
Sitkus

Sitkus on materjali omadus koormamisel enne purunemist taluda olulist deformeerumist. Sitkuse vastand on haprus. Materjali sitkust võib leida integreerides tema pinge-moonde kõverat. Sitkus on deformatsioonienergia tihedus (deformatsioonienergia suurus ühikulise ruumala kohta) enne purunemist. Matemaatiliselt saab viimase kirja panna järgnevalt: energia ruumala = ∫ 0 ε f σ d ε {\displaystyle {\tfrac {\mbox{energia}}{\mbox{ruumala}}}=\int _{0}^{\varepsilon _{f}}\sigma \,d\varepsilon } kus ε {\displaystyle \varepsilon _{}} on moone ϵ f {\displaystyle \epsilon _{f}} on moone purunemisel σ {\displaystyle \sigma } on pinge
Mustjala külanõukogu

Mustjala külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 Saaremaal Mustjala vallas. Külanõukogu keskus asus Alevi külas (hilisem Mustjala alevik). 1954 liideti Mustjala külanõukoguga osa likvideeritud Pidula külanõukogu territooriumist. 1960 septembris liideti Mustjala külanõukoguga likvideeritud Võhma külanõukogu territoorium. 1972. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 232 km² ja elanike arv 1170. Külanõukogu hõlmas Mustjala aleviku ning Jauni, Järise, Kiruma, Kugalepa, Küdema, Liiküla, Liiva, Merise, Ninase, Ohtja, Paatsa, Pahapilli, Panga, Pöitse, Rahtla, Selgase, Silla, Tagaranna, Tuiu, Vanakubja ja Võhma küla. Külanõukogu maadel tegutses Mustjala kolhoos. Mustjala külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta, Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Muuga külanõukogu

Muuga külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Laekvere külanõukoguga. Muuga külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Mõniste külanõukogu

Mõniste külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Mõniste vallas. Külanõukogu pindala oli 199 km² (1977). Mõniste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Mäetaguse külanõukogu

Mäetaguse külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Mäetaguse külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Virumaa Mäetaguse valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Mäetaguse asunduses. Seoses valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Mäetaguse vald likvideeriti ning Mäetaguse külanõukogu territoorium arvati Jõhvi rajooni koosseisu. 1954. aasta juunis liideti Mäetaguse külanõukoguga likvideeritud Kiikla külanõukogu alad. 1954. aasta seisuga tegutsesid Mäetaguse külanõukogu piirides "21. Juuni", "Juuni Võidu" ja "Oktoobri" kolhoos. Aastatel 1954–1960 asus külanõukogu halduskeskus Kiikla külas, 1960. aastast Mäetaguse külas. 1960 septembris liideti Mäetaguse külanõukoguga likvideeritud Pagari külanõukogu alad. 1961. aastast likvideeriti senine Jõhvi rajoon ja selle koosseisu kuulunud alad allutati Kohtla-Järve linnapiirkonnale. 1. jaanuarist 1965 arvati Mäetaguse külanõukogu Kohtla-Järve rajooni koosseisu. 18. jaanuaril 1973 avati Mäetaguse külanõukogu maadel Väike-Pungerja lähedal Estonia põlevkivikaevandus. 1977. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 269 km². 1978. aasta seisuga kuulusid Mäetaguse külanõukokku Mäetaguse alevik ning Arvila, Atsalama, Ereda, Kalina, Kiikla, Metsküla, Pagari, Rajaküla, Ratva, Tarakuse, Võide, Võrnu ja Väike-Pungerja küla. Mäetaguse külanõukogu tegutses kuni Mäetaguse valla omavalitsusliku staatuse kinnitamiseni 9. aprillil 1992. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83 Mäetaguse külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Eesti NSV territooriumi administratiivne jaotus ja maa-asulad. Tallinn: Valgus, 1978, lk 90
Ojaveer

Ojaveer on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Ojaveer (Oijaweer, Ojaweer) on antud Sangaste mõisas Sangaste kihelkonnas Tartumaal, Võru mõisas Põlva kihelkonnas ja Pindi mõisas Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Ojaveer uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Klimberg, Ojasev ja Smitt. Osvald Ojaveere palvel kanti Ojaveer perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 135 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. juulist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ojaveer Eestis 50 mehel ja 39 naisel. Evald Ojaveer (sündinud 1933), eesti merebioloog Helle-Maire Ojaveer (sündinud 1937), eesti tehnikateadlane Henn Ojaveer (sündinud 1965), eesti bioloog Osvald Ojaveer (1906–1966), eesti põllumajandusteadlane Ott Ojaveer (sündinud 1965), eesti koolijuht Ülo Ojaveer (sündinud 1931), eesti põllumajandusteadlane
Mäksa külanõukogu

Mäksa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s Külanõukogu moodustati 1945. aastal Tartumaal Mäksa vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Mäksa asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Mäksa külanõukogu 1950 septembrist Tartu rajooni koosseisu. 1954. aastal liideti Mäksa külanõukoguga likvideeritud Melliste külanõukogu alad. 1954. aasta seisuga tegutsesid Mäksa külanõukogu piirides V. Kingissepa nimeline, Nõukogude Armee nimeline ja Kalinini-nimeline kolhoos ning Kaagvere Lastekodu, Kastre Invaliidide Kodu ja Tartu Kliinilise Haigla Abimajand. Külanõukogu keskus asus siis Tamme külas. 1957. aastal viidi Mäksa külanõukogu keskus üle Tamme külast Melliste külla. 1977. aasta seisuga oli külanõukogu pindala oli 108 km². 16. mail 1991 sai omavalitsusliku staatuse Mäksa vald ning Mäksa külanõukogu lõpetas tegevuse. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. aprilli 1957 seadlus Mäksa külanõukogu keskuse asukoha muutmisest. Eesti NSV Teataja, 1957, 8, 90 Mäksa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Tartu maakonna Elva linna ning Alatskivi, Kambja, Konguta, Luunja, Mäksa, Puhja, Tartu, Tähtvere ja Võnnu valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta
Märjamaa külanõukogu

Märjamaa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Märjamaa külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Märjamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Märjamaa alevikus. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Märjamaa külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu. 1954. aastal liideti Märjamaa külanõukoguga likvideeritud Sipa ja Paeküla külanõukogu maad. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Avangardi", "Võitluse", "Punase Tähe", "Kalevipoja" ja "Tõotuse" kolhoos, Märjamaa sovhoos ja Rapla Rajoonidevahelise Loomade Varumise Kontori Märjamaa Vastuvõtupunkt. 1960. aastal liideti Märjamaa külanõukoguga likvideeritud Alaküla külanõukogu maad. Seoses Märjamaa rajooni likvideerimisega 1962. aastal, arvati Märjamaa külanõukogu Rapla rajooni koosseisu. 1972. aasta liideti Märjamaa külanõukoguga likvideeritud Varbola külanõukogu maad. 1973. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 398 km² ja elanike arv 3010. Külanõukogus tegutsesid Tasuja kolhoos ning Märjamaa ja Varbola sovhoos. 1976. aastal liideti Märjamaa külanõukoguga likvideeritud Velise külanõukogu maad. 14. veebruarist 1991 kehtestati Märjamaa valla omavalitsuslik staatus, millega Märjamaa külanõukogu lõpetas tegevuse. Märjamaa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Lääne maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 https://www.riigiteataja.ee/akt/13069539 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Rapla maakonna Märjamaa valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta
Nabala külanõukogu

Nabala külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1964. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Tõdva vallas. Külanõukogu keskus asus Nabala-Mõisa külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Nabala külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid Nabala külanõukogu piires "Rahva Võidu", "Bolševiku" ja "Terase" kolhoos ning Raku sovhoos. 1964 novembris Nabala külanõukogu likvideeriti. Endise Kurtna ja Nabala külanõukogu territooriumil moodustati Saku külanõukogu. Nabala külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 28. novembri 1964 seadlus Harju rajooni Kurtna ja Nabala külanõukogu likvideerimise ning Saku külanõukogu moodustamise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1964, 49, 217
Neanurme külanõukogu

Neanurme külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s 1945–1954. Neanurme külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Lustivere vallas. Külanõukogu keskus asus Neanurme külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Neanurme külanõukogu 1950 septembris Põltsamaa rajooni koosseisu. 1954 juunis Neanurme külanõukogu likvideeriti, selle territooriumist koos likvideeritud Aidu külanõukogu maadega moodustati Lustivere külanõukogu. Neanurme külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viljandi maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 518 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Neeruti külanõukogu

Neeruti külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Neeruti külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Undla vallas. Külanõukogu keskus asus Neeruti külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Neeruti külanõukogu 1950 septembris Tapa rajooni koosseisu. 1954 juunis Neeruti külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kadrina külanõukoguga. Neeruti külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Ojaveski

Ojaveski on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Ojaveski uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Mühlbach. Ludvig Ojaveski palvel kanti Ojaveski perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 117 all (Siseministeeriumi teadaanne 14. juunist 1935). 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Ojaveski Eestis 10 mehel ja 12 naisel. Ojaveski statistikaameti andmebaasis
Nina külanõukogu

Nina külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Nina külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Alatskivi vallas. Külanõukogu keskus asus Nina külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Nina külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu. 1954 juunis Nina külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Alatskivi külanõukoguga. Nina külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Nissi külanõukogu

Nissi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Nissi vallas. Külanõukogu keskus asus Ürjaste külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Nissi külanõukogu 1950 septembris Keila rajooni koosseisu. 1954 juunis liideti Nissi külanõukoguga likvideeritud Turba külanõukogu ning osa Laitse külanõukogu maadest. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Kalevi" ja "Suure Tõllu" kolhoos, Saida sovhoos, Ellamaa Turbatööstus ja Riisipere Lastekodu. Külanõukogu keskus asus Ürjaste külas. 1960. oktoobrist liideti Nissi külanõukoguga likvideeritud Kernu külanõukogu territoorium, samuti osa Vasalemma külanõukogust (Riisipere sovhoosi osakonna territoorium) ning Saida sovhoosi territooriumi osad Risti, Varbola ja Loodna külanõukogust. Seoses Keila rajooni likvideerimisega arvati Nissi külanõukogu 1962. aastast Harju rajooni koosseisu. 1972. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 408 km² ja elanike arv 4824. Külanõukogus maadel tegutsesid Haiba, Riisipere ja Saida sovhoos. Nissi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus "Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Nursi külanõukogu

Nursi külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Rõuge külanõukoguga. Nursi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Nõo külanõukogu

Nõo külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Nõo vallas. Külanõukogu pindala oli 198 km² (1977). Nõo külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Oandu külanõukogu

Oandu külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Maidla külanõukoguga. Oandu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Obinitsa külanõukogu

Obinitsa külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Meremäe külanõukoguga. Obinitsa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Oksa

Oksa on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Oksa on pandud Pala mõisas Kodavere kihelkonnas Tartumaal, Vardi ja Loodi mõisas Paistu kihelkonnas Viljandimaal ja Põlula mõisas Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Oksa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Baart ja Oksermann. August Oksa palvel kanti Oksa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 93 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. maist 1935). August Oksa (1902–1980), eesti advokaat
Olari (perekonnanimi)

Olari on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Olari uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Alle, Oksenau ja Opmann. Jaan Olari palvel kanti Olari perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 401 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. aprillist 1940). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Olari Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel. Jaan Olari (sündinud 1951), eesti psühhiaater
Olving

Olving on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Olving uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grünreich. Otto Olvingu palvel kanti Olving perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 216 all. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Sven Olving (1928–2016), Rootsi füüsik ja tehnikateadlane
Orglaan

Orglaan on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Orglaan uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grünthal ja Posendorf. Karl-Peeter-Voldemar Orglaane palvel kanti Orglaan perekonnanimede kaitseregistrisse nr 354 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1938). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Orglaan Eestis 10 mehel ja 9 naisel.
Paala (perekonnanimi)

Paala on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Paala uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pachel, Pavels ja Pull. Ants Paala palvel kanti Paala perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 80 all (Siseministeeriumi teadaanne 9. maist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Paala Eestis 6 mehel ja 8 naisel.
Paalandi

Paalandi on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Paalandi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Oberpahl. Jakob Paalandi palvel kanti Paalandi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 178 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. novembrist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Paalandi Eestis 16 mehel ja 12 naisel.
Paalna

Paalna on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Paalna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Rabbison. Jaan Paalna palvel kanti Paalna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 44 all. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Jaan Paalna (1878–1945), eesti loomaarstiteadlane
Karl Alexander Müller

Karl Alexander Müller (20. aprill 1927 Basel – 9. jaanuar 2023 Zürich) oli Šveitsi füüsik. 1987. aastal sai ta koos Georg Bednorziga Nobeli füüsikaauhinna ülijuhtivuse uurimise eest keraamilistes materjalides. 1987 – Wilhelm Exneri medal
Albert Fert

Albert Fert (sündinud 7. märtsil 1938 Carcassonne'is) on prantsuse füüsik. 2007. aastal anti talle ja Peter Grünbergile Nobeli füüsikaauhind hiiglasliku magnettakistuse avastamise eest. 2006/07 – Wolfi füüsikaauhind