laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Varangu mõis (Haljala)

Varangu mõis (saksa keeles Wrangelshof) oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal. Mõis rajati 1652. aastal. Mõis oli pikka aega selle rajanud Wrangellide perekonna käes, hiljem Ungern-Sternbergide perekonna käes. 1855. aastal läks mõis Magnus Georg von Luederi kätte, ja tema viimane omanik enne võõrandamist oli Alexander von Lueder. Kirjandusteadlase Helmi Aspeli suvel 1931 kogutud suulistes lugudes Haljala kihelkonnast kirjeldatakse nii vanemat kui ka nooremat mõisaomanikku von Luederit karmi ja õela mehena, kes mitmel juhul talurahvast relvadega ähvardas. Nõukogude ajal kuulus mõis Õitsengu kolhoosile. Mõisa peahoone on 1918. aastal toimunud tulekahju tagajärjel varemetes. Säilinud on 19. sajandil ehitatud kivist kahekorruseline valitsejamaja, ait, tallid, karjalaut, viinavabrik, sepikoda, kuivati. Mõisaansamblisse kuulub ka väikese pargi keskel asuv 1895. aastal ehitatud kivist kabel. Varangu mõisa kalmistu (Haljala) http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 24.01.2016) Varangu mõis (Haljala) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15 mai 2021) "Varangu mõis. Inventariseerimine". Kultuurimälestiste riiklik register. 18. aprill 1977. Vaadatud 15. mail 2021. Aspel, Helmi (2004). "Ajalooline traditsioon Haljala kihelkonnast 1931. aasta suvel". Ell Vahtramäe (toim). Ajalooline traditsioon Haljala kihelkonnast. Tartu: Haldjas.folklore.ee (Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakond). ISBN 9949418364. Varangu mõis (Haljala) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Varangu mõis (Haljala khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kesk-Euroopa Ülikool

Kesk-Euroopa Ülikool (inglise Central European University, CEU; ungari Közép-európai Egyetem) on kraadiõppega ingliskeelne ülikool, akrediteeritud USA-s ja Ungaris, asukohaga Budapestis. Ülikool annab kraadiõpet sotsiaal- ja humanitaarteadustes, õiguses, politoloogias, ärijuhtimises, keskkonnateadustes ja matemaatikas. Kesk-Euroopa ülikoolis õpib rohkem kui 1500 üliõpilast 100 riigist ja seal töötab 300 õppejõudu enam kui 30 riigist. Õppeasutuse rajas 1991 filantroop George Soros, kes on toetanud seda 880 miljoni dollariga, tehes selle üheks rikkamaks ülikooliks Euroopas.[viide?] Kesk-Euroopa ülikoolil on kaks kooli – politoloogiakool ja ärikool, 14 õppeosakonda ja 17 teaduskeskust. 2017. aasta aprillis kiitis Ungari parlament heaks uue seaduse, mis seab varasemast rangemaid nõudmisi välisülikoolidele. Uue seaduse järgi peab välisülikoolil olema ülikoolilinnak nii Budapestis kui ka oma koduriigis. Kesk-Euroopa Ülikool tegutseb rahvusvahelise kolledžina vaid Budapestis ja sellel ei ole mujal harusid. Budapestis toimus seaduse vastaste meeleavaldus. Ülikoolile on avaldanud toetust üle 500 välismaa akadeemiku. Merili Nael (4.04.2017). "Ungari uus seadus võib Sorose rajatud ülikooli riigist välja tõrjuda". ERR Uudised. Ülikooli koduleht
Marburgi ülikool

Marburgi Philippi Ülikooli (saksa keeles Philipps-Universität Marburg) rajas 1527 Hesseni maakrahv Philipp I. See on üks vanemaid Saksa kõrgkoole ja maailma vanim protestantlik ülikool. Riikliku ülikoolina pole ta enam religioosse kuuluvusega. See oli Hesseni vürstiriigi tähtsaim ülikool ja on praeguse Saksamaa Hesseni liidumaa ülikool. Praegu on seal umbes 25 000 üliõpilast ja 7500 töötajat ning seega võib Marburgi, 72 000 elanikuga linna, nimetada ülikoolilinnaks. Kuigi enamik õppekavu on grupeeritud, ei ole Marburgi ülikool laiemas mõttes ülikoolilinnakuga õppeasutus. Umbes 12% üliõpilastest on rahvusvahelised (suurim osakaal Hesseni kõrgkoolide hulgas). Kool korraldab igal aastal rahvusvahelise suveülikooli ja on liitunud Erasmuse üliõpilasvahetuse programmiga. Marburgis asub ülikooli arstiteaduskond. Saksa Arstide Liitu kutsutakse Marburgi Liiduks (saksa keeles Marburger Bund). Ülikooli koduleht
Carlos Menem

Carlos Saúl Menem Akil (2. juuli 1930 – 14. veebruar 2021) oli Argentina jurist ja poliitik. 8. juulist 1989 kuni 10. detsembrini 1999 oli ta Argentina 44. president. Ta sündis Anillaco külas La Rioja provintsis Süüria perekonnas. Ta kasvatati üles moslemina. Hiljem võttis vastu katoliikluse, et jätkata karjääri poliitikuna. Ta lõpetas 1955. aastal Córdoba ülikooli õigusteaduskonna. Aastatel 1973–1976 ja 1983–1989 oli ta La Rioja provintsi kuberner. Presidendina ajas Menem agressiivset erastamispoliitikat. Ta fikseeris Argentina peeso vahetuskursi ühel USA dollaril, mis viis 1990. aastate lõpuks riigi ajaloo rängima majanduskriisini. Menemi suhtes algatati mitu korruptsioonijuurdlust, kuid teda mõistetud kunagi süüdi. Teda peeti ideoloogiliselt peronismi järgijaks. Alates 2005. aastast kuni oma surmani kuulus ta Argentina Senatisse.
Illinoisi Ülikool

Illinoisi Ülikool (inglise keeles University of Illinois, lühemalt UIUC ja ka U of I) on Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis Urbana ja Champaigni linnas tegutsev avalik-õiguslik teadusmahukas ülikool. Riigimaal tegutseva ülikoolina (inglise keeles land-grant university) on ta lipulaevaks Illinoisi ülikoolide seas. Ülikool asutati 1867. aastal ja on vanuselt teine avalik-õiguslik ülikool osariigis (Illinoisi Riikliku Ülikooli järel) ja Suure Kümne Spordiliidu (Big Ten Conference) asutajaliige. Ta on Ameerika Ülikoolide Liidu liige ja väga aktiivse teadustegevusega teadusülikool. Ülikoolilinnaku raamatukogusüsteemil on suuruselt teine ülikooliraamatukogu USA-s Harvardi Ülikooli järel. Ülikool koosneb 17 kolledžist, kus toimub õpe rohkem kui 150 õppekava järgi. Lisaks on seal võimalik õppida täienduskursustel, millele registreerub aastas 2,7 miljonit inimest Illinoisi osariigist ja väljastpoolt. Ülikooli koduleht
Nikolai Abramov (kirjanik)

Nikolai Viktorovitš Abramov (vene keeles Никола́й Ви́кторович Абра́мов; 24. jaanuar 1961 Leningradi oblast, Podporožje rajoon, Ladva küla – 23. jaanuar 2016 Petroskoi) oli vepsa luuletaja. Pärast keskkooli lõpetamist õppis Nikolai Abramov Leningradis ja Karjala pedagoogilises instituudis Petroskois. Elu lõpul töötas ta Karjala kirjastuse Periodika väljaantava vepsa ajalehe Kodima toimetajana. Abramovi vepsa- ja venekeelseid luuletusi on avaldatud aastast 1980 alates. Aastal 1994 ilmunud luulekogu Koumekümne koume (”Kolmkümmend kolm”) oli esimene vepsakeelne ilukirjandusteos. Abramovi teoste teemad pärinevad üldiselt maaelust. Abramov on tegutsenud ka tõlkijana ja tema teoseid on tõlgitud paljudesse keeltesse. Eesti keeles on ilmunud Abramovi valikkogu "Kurgede aeg" Jaan Õispuu ja Arvo Valtoni tõlkes. Koumekümne koume: runokirj. Petroskoi: Karjala, 1994. Kurgiden aig. Petroskoi: Periodika-paindišt, 1999. Pagiškam, vel’l’ = Поговорим, брат. Petroskoi: Periodika, 2005. Kurgede aeg. Tallinn: Kirjastuskeskus, 2010. ISBN 9789949445400 Surmateade Fenno-Ugria kodulehel Järelehüüe Finnougria veebilehel (vene keeles) Lühike elulugu (vene keeles) Elulugu soome-ugri kirjanike 8. konverentsi lehel
Rakubioloogia mõisteid

Siin on loetletud rakubioloogia ja tsütoloogia mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y adenosiintrifosfaat adhesioon adhesioonilised rakuretseptorid aktiin aktiinifilamendid amitoos apoptoos autofaagia biomembraan blastomeer B-lümfotsüüdid dendriit diferentseerumine divisoom embrüonaalsed tüvirakud endoplasmaatiline retiikulum endosoom epigenees eukarüoot eukarüootne rakk euteelia fagotsütoos Golgi kompleks imendumine interfaas intermediaarsed filamendid jagunemine karüoplasma kinesiin kloroplast klorosoom kortikaalne tsütoplasma kromatofoor kromoplast kromosoom kromatiin kulend leukoplast loomarakk lüsosoom makrofaagid meioos membraanipotentsiaal membraanstruktuurid mikrokeha mikrotuubul mitokonder mitokondri kristad mitoos mulkühendus, rakkudevaheline ühendus, mis laseb väikesi molekule pooride kaudu läbi munarakk neurogenees Nissli substants onkovalk organell parenhüümne rakk peroksüsoom piil pinotsütoos plasmiid plastiid pooldumine programmeeritud rakusurm prokarüoot prokarüootne rakk prosenhüümne rakk protoplasma protoplast rakk raku potents rakuhingamine rakukest rakumembraan rakutsükkel rakutuum ribosoom ripsmed ehk tsiilid seenerakk sulgrakk taimerakk telomeer tihkeühendus, rakkudevaheline ühendus, mis plasmamembraanide tiheda liitumise tõttu molekule läbi ei lase totipotentsus tsentraalvakuool tsentriool tsentrosoom tsitraaditsükkel tsütokinees tsütopaatiline efekt tsütoplasma tsütoskelett tsütosool tsütotoksilised T-rakud turgor tuumake tuumamembraan tülakoid tütarrakk tüvirakud vakuool vesiikul vibur välissegment ühendusplaat ehk interkalaarplaat, südamerakkude otste vaheline paksenenud rakumembraanidest plaat, mida aktsioonipotentsiaal läbib ilma mediaatoriteta
McMasteri Ülikool

McMasteri Ülikool (inglise keeles McMaster University, lühemalt McMaster või Mac) on avalik-õiguslik teadusülikool, mis asub Kanadas Ontario provintsis Hamiltoni linnas. Ülikoolis on kuus teaduskonda: DeGroote'i ärikool, inseneri-, tervise-, humanitaar-, loodus- ja sotsiaalteaduskond. McMasteri Ülikool kuulub U15 hulka, mis on Kanada teadusmahukate ülikoolide rühm. Ülikool kannab väljapaistva Kanada senaatori ja pankuri William McMasteri nime. Ta annetas kooli asutamiseks 900 000 Kanada dollarit. McMasteri Ülikool loodi Ontario seadusandliku kogu otsusega aastal 1887 Toronto baptisti kolledži ja Woodstocki kolledži liitmisel ning avati Torontos aastal 1890. Ülikoolis õpib üle 25 000 üliõpilase, kellest rohkem kui 4000 on kraadiõppes. "McMaster University". Vaadatud 30.04.2022. Ülikooli koduleht
Paul Kerese mälestusturniir

Paul Kerese mälestusturniir on suurmeister Paul Kerese (1916–1975) mälestuseks Kanadas Vancouveris ja Eestis Tallinnas korraldatav maleturniir. 1975. aastal võitis Keres Vancouveris maleturniiri, mis jäi tema viimaseks, kuna tagasiteel Eestisse suri ta südamerabandusse. Seetõttu jätkati võistlusi Vancouveris igal aastal peetavate Kerese mälestusturniiridena. Tallinna rahvusvahelisi maleturniire (The Tallinn International) korraldati 1969–1989 üle aasta, Keres võitis aastatel 1971 ja 1975. 1977. aastast sai võistlus Paul Kerese nime. 1991. aastast asendati üleaastased turniirid iga-aastaste kiirmaleturniiridega "Meenutades Paul Kerest" (Tallinn Rapid). 1999. aastal lisandus kategooria naistele. Viimase kahekümne aasta jooksul on Kerese auks toimunud ka teisi mälestusturniire. 1990. aastatel leidsid Tallinnas aset ebaregulaarsed tavakiirusel maleturniirid. 2004. aastast toimub seal iga-aastane Kerese mälestusfestival, kus on nii kiir- kui ka tavamale. Kerese festivali kiirturniiri on võitnud ka Viswanathan Anand. 1996. aasta Paul Kerese mälestusturniir 2004. aasta Paul Kerese mälestusturniir 2005. aasta Paul Kerese mälestusturniir 2008. aasta Paul Kerese mälestusturniir 2010. aasta Paul Kerese mälestusturniir "The Paul Keres Memorial Chess Tournament – History and Coming Events". Keresmemorial.chessbc.ca. Vaadatud 29.10.2011. "Keres Memorial Winners in Chess, Vancouver". Members.shaw.ca. Vaadatud 29.10.2011. "Paul Keres Memorial History". .telus.net. Originaali arhiivikoopia seisuga 19.03.2012. Vaadatud 29.10.2011. http://al20102007.narod.ru/it.html "Eesti Maleliit". Maleliit.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 10.06.2007. Vaadatud 29.10.2011. "Eesti Maleliit". Maleliit.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 10.06.2007. Vaadatud 29.10.2011. [1][kõdulink] [2][kõdulink] [3][kõdulink] "The Week in Chess 222". Chesscenter.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 5.10.2008. Vaadatud 29.10.2011. "The Week in Chess 273". Chesscenter.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 26.09.2007. Vaadatud 29.10.2011. "The Week in Chess 322". Chesscenter.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 19.07.2008. Vaadatud 29.10.2011. "The Week in Chess 375". Chesscenter.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.07.2008. Vaadatud 29.10.2011. "The Week in Chess 428". Chesscenter.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 9.01.2009. Vaadatud 29.10.2011. "The Week in Chess 479". Chesscenter.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.01.2009. Vaadatud 29.10.2011. "The Week in Chess 532". Chesscenter.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.01.2009. Vaadatud 29.10.2011. "Chess News – Shirov wins Paul Keres Memorial".
New Yorgi Ülikool

New Yorgi Ülikool (inglise keeles New York University, NYU) on eraõiguslik ülikool Ameerika Ühendriikides New Yorgis. Ülikool asutati 1831. aastal. New Yorgi Ülikool on USA suurim eraülikool. 2009. aasta sügisel õppis seal 54 919 üliõpilast, sealhulgas 21 636 bakalaureuseüliõpilast ja 21 766 magistranti, doktoranti ja meditsiini või õigusteaduse rakendusdoktoriõppes õppijat. Ülikooli peamine ülikoolilinnak asub Manhattanil Greenwich Village'is. Instituudid paiknevad Upper East Side'il ning õppehooneid ja ühiselamuid on Wall Streetil. Brooklyni keskosas MetroTech Centeris on Brooklyni linnak. Manhattanil asub ka ülikooli etendus-, filmi- ja meediakunsti kool New York University Tisch School of the Arts. Ülikool on eriti tuntud majandusteaduse, õigusteaduse, meditsiini, informaatika, matemaatika, filosoofia, poliitikateaduste ja neuroteaduste alal. Ülikooli koduleht
2014. aasta Euroopa võistkondlikud meistrivõistlused kergejõustikus

Viiendad Euroopa võistkondlikud meistrivõistlused kergejõustikus toimusid 2014. aasta 21. juunist 22. juunini.
Žemaičių Kalvarija vald

Žemaičių Kalvarija vald (leedu keeles Žemaičių Kalvarijos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Plungė rajoonis. Vald asub Plateliai järve kaldal. Valla pindala on 125 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1970 inimest. Valla keskus on Žemaičių Kalvarija alev (2011. aastal elas seal 696 inimest). Platakiai seltsimaja Gegrėnai kirik Žemaičių Kalvarija kirik Šarnelė linnamägi [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 22.01.2016.
Rootsi Põllumajandusteaduste Ülikool

Rootsi Põllumajandusteaduste Ülikool (rootsi keeles Sveriges lantbruksuniversitet, lühend SLU) asub Rootsis. Kuigi selle peakontor ja peamine ülikoolilinnak on Uppsala läänis Ultunas (6 km Uppsala linnast lõunas), on ülikoolil mitu linnakut Rootsi eri osades. Erinevalt teistest Rootsi riiklikest ülikoolidest rahastatakse seda Rootsi Maaeluministeeriumi eelarvest. Ülikoolil on neli teaduskonda: maastikuplaneerimise, aianduse ja põllumajanduse teaduskond, loodusvarade ja põllumajanduse teaduskond, veterinaaria ja loomakasvatuse teaduskond ning metsandusteaduskond. 2012 oli SLU-l 3080 täiskohaga töötajat, 3935 täisajaga üliõpilast, 714 aspiranti/teadustudengit (inglise keeles research students) ja 241 professorit. 2007. aasta maailma ülikoolide akadeemilises pingereas (inglise keeles Academic Ranking of World Universities) oli SLU 5.–9. kohal Rootsis, 81.–123. kohal Euroopas ja 203.–304. kohal maailmas. Ülikooli koduleht
Krekenava Püha Neitsi Maarja Taevassemineku basiilika

Krekenava Püha Neitsi Maarja Taevassemineku basiilika (leedu keeles Krekenavos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bazilika) on kirik Leedus Panevėžysi rajoonis Krekenavas, aadressil Bažnyčios g. 18. Kirikut kasutab katoliku kiriku Panevėžysi piiskopkond, see on ametlikult basilica minoris. Praegune kirikuhoone ehitati Krekenavasse aastal 1902. Hoone on hea näide uusgooti stiilist. Nelinurkse põhiplaaniga kirikul on kaks torni ja kolm löövi. Kirik lõpeb kahe apsiidiga. Hoone projekteeris valgevene arhitekt Ustin Golinevič. Kirikus asub ristimeister Vincas Svirskise valmistatud rist. Krekenavasse rajati esimene kirik aastal 1419. Arvatakse, et selle lasi ehitada Vytautas. Aastal 1484 lasid Rodai mõisa omanikud selle asemele uue puitkiriku ehitada, sellest sai ka kihelkonnakirik. Aastal 1527 valmis selle juurde ka kirikla. Aastal 1533 hakkas kiriku juures tegutsema kihelkonnakool. XVIII sajandi alguses põles kirik maha. Aastal 1736 valmis uus kirikuhoone. Säilinud on sealse vaimuliku Benediktas Smigelskise märkmed, kus on hulgaliselt infot tolleaegsete Leedu kirjanike kohta. Märkmed on kirjutatud poola keeles. Aastal 1886 hakkas sealne vaimulik Pranciškus Žukauskas kavandama uue kiriku ehitamist. Tema soovis alevisse rajada kivist kirikuhoone, aga Kovno kubermangu võimud ei tahtnud seda algul lubada, soovides, et ka uus kirikuhoone rajataks puidust. Aastaks 1896 saadi siiski ehitusluba ja alustati tänapäevase hoone rajamist. Aastal 1902 valmis praegune uusgooti stiilis kirikuhoone. Aastal 1907 õnnistas piiskop Gasparas Cirtautas uue kiriku sisse. Aastail 1915–1917 elas kiriklas Leedu luuletaja Maironis. 15. augustil 2011 andis paavst Benedictus XVI kirikule basilica minoris'e staatuse. http://www.xxiamzius.lt/numeriai/2005/02/09/gkras_02.html http://www.krekenavosbazilika.lt/bazilika/apie-bazilika/ Pastoraadi koduleht
Tundus

Tundus on hüpoteetiline distsipliin, mis tegeleb inimese eksistentsi immanentses sfääris toimuvate nähtuste, sh tunnete seletamisega. Tundus täiendab teadust, uurides seda, mida tavapärasest teaduse meetodist lähtuvalt uurida ei saa. Tegemist on filosoofilise mõistega, mida on niimoodi selgitanud ja kasutanud nt Margus Ott oma filosoofialoengutes Tartu Ülikoolis. Tundust on võimalik käsitleda ka distsipliinina, mis uurib küll samu asju, mis teaduski (sh objektiivseid nähtusi), kuid on oma uurimise juures suunatud subjekti poole, taotledes seletamist subjekti mõistestikus, samas kui teadus on suunatud objekti poole ja püüab anda seletusi objekti mõistetes. Kummalgi distsipliinidest on aga iseomane ja teisega kattumatu verifitseeritavus. teadus nõidus
Survetugevus

Survetugevus on materjali või konstruktsiooni maksimaalne vastupidavus pidevale survejõule. Survejõu rakendamisel materjalile tekib selles normaalpinge, mis saavutab oma suurima väärtuse (ehk survetugevuse) vahetult enne materjali purunemist (nt betoon, puit) või plastset deformatsiooni. Materjalide survetugevust määratakse laboris või objektil ning arvutatakse valemiga: R S = P A {\displaystyle \mathbb {R} _{S}={\frac {P}{A}}} , kus P {\displaystyle P} – materjali purustav või pöördumatult deformeeruv jõud (N); A {\displaystyle A} – materjali ristõike pindala (m2). Tugevuspiir Tõmbetugevus
Kuninglik Tehnikainstituut

Kuninglik Tehnikainstituut (ka Kuninglik Tehnoloogiainstituut, Kuninglik Tehnikaülikool, Stockholmi Tehnikaülikool, Stockholmi Tehnikainstituut; rootsi keeles Kungliga Tekniska högskolan, lühend KTH) on ülikool Rootsis Stockholmis. KTH asutati 1827 Rootsi esimese polütehnikumina ja on Skandinaavia üks suurimaid tehnikaharidust pakkuvaid kõrgkoole. KTH moodustab kolmandiku Rootsi ülikoolitaseme tehniliste uurimistööde ja tehnilise hariduse mahust. KTH pakub õppekavasid, mis viivad arhitektuurimagistri, tehniliste teaduste magistri, tehniliste teaduste bakalaureuse, loodusteaduste bakalaureuse, loodusteaduste magistri, litsentsiaadi või doktorikraadini. Ülikoolis on kokku veidi üle 14 000 täisajaga üliõpilase, rohkem kui 1700 aktiivset kraadiõppurit ja 4600 täiskohaga töötajat. KTH on üks juhtivaid tehnikaharidust andvaid ülikoole Euroopas ja kõrgelt hinnatud kogu maailmas, eriti tehnoloogia ja loodusteaduste valdkonnas. Ülikooli koduleht
Sydney Ülikool

Sydney Ülikool on avalik-õiguslik ülikool Austraalias. Selle pealinnak asub Sydneys Camperdowni linnaosas. Sydney ülikool on Austraalia vanim ülikool. See asutati 24. septembril 1850 University of Sydney Actiga ja 1. oktoobril 1850 andis sellele nõusoleku kuberner Charles FitzRoy. Ülikool avati 11. oktoobril 1852. Ülikool kuulub Austraalia ülikoolide Group of Eighti ja on maailma ülikoolide pingereas esimese 40 seas. Ülikoolis on õppinud või õpetanud 5 Nobeli auhinna laureaati. Camperdowni linnakus on Edmund Blacketi projekteeritud uusgooti stiilis liivakivihooned. Ülikool koosneb 16 teaduskonnast ja koolist, mis pakuvad bakalaureuse-, magistri- ja doktorikraadi. Ülikooli koduleht
Oaxaca osariik

Oaxaca osariik on osariik Mehhiko lõunaosas Vaikse ookeani rannikul. Piirneb läänes Guerrero, loodes Puebla, põhjas Veracruzi osariigi ja idas Chiapase osariigiga. Oaxaca osariik on loodud 1824. aastal. Oaxaca osariigi lipp
Kärdla mõis

Mitte segi ajada Kärdlamõisa mõisaga (Kertelhof) Kärdla mõis (saksa keeles Kertel) oli rüütlimõis Pühalepa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Hiiu maakonda Hiiumaa valda. Mõis rajati Kärdla kalevivabrikule eraldatud krundina. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 25.01.2016) Kärdla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Lümandu mõis (Märjamaa)

Lümandu mõis (saksa keeles Limmat) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda. Mõisa mainiti esimest korda 1546. Keskajal oli mõis välja ehitatud kindlustatud mõisahoone ehk vasallilinnusena (nimetatud ka Lümandu vasallilinnuseks). Talupoegade ülestõusu ajal 1560. aastal sai mõis palju kannatada, oma õuel tapeti omanik Jacob von Uexküll, seejärel kuulus Rehbinderitele ning Wilhelm Johann Rehbinder müüs mõisa 1677. aastal Hans Klugenile. Jakob Johann von Taube müüs 1765 mõisa Karl von Helmersenile, kes müüs Lümandu assessor Hans Ludwig von Bockile. 1781. aastal vahetas assessor Hans Ludwig von Bock mõisa Heinrich Christoph Schonertiga, Riidaku mõisa vastu Rapla kihelkonnas. 1877. aastal päris mõisa leitnant Christoph von Schonerti tütar, obristiproua Eleonore von Schulmann (sünd von Schonert) ja mõis kuulus (1877−1919) Schulmannidele, viimane omanik oli Bernhard von Schulmann, kelle pere elas seal 1939. aastani, kui lahkumiseni Saksamaale. Lümandu mõisakompleks kuulus Eesti NSV ajal Tallinna eriautobaasile ja seejärel Tallinna linnale, Tallinna Spordi- ja Noorsooameti haldusalas. Lümandu mõis (Märjamaa) Eesti mõisaportaalis (vaadatud 25.01.2016) http://www.eestigiid.ee/?SCat=16&CatID=0&ItemID=363 (vaadatud 25.01.2016) Lümandu mõis (Märjamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Raplamaa kaks Lümandu mõisa sarnanevad vaid nime poolest, Nädaline, nr. 76, 11 juuli 2009 Lümandu mõis (Märjamaa) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Lümandu mõis (Märjamaa) Eesti mõisaportaalis Lümandu mõis (Märjamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis