laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Norra Lõvi orden

Norra Lõvi orden (norra keeles Den Norske Løve) on endine Norra rüütliorden, mille asutas Rootsi ja Norra kuningas Oscar II oma 75. sünnipäeval, 21. jaanuaril 1904. Ordeni asutamise eesmärk oli luua Norrale Rootsi Seeravi ordeniga võrdväärne üheklassiline orden, mis oleks kõrgem senise Püha Olavi ordeni suurristist. Sellise Norra kõrgema ordeni puudumine oli üks põhjustest, mis pani norralasi tundma end Rootsi-Norra uniooni alaväärtustatud poolena. Ordu suurmeister oli Norra kuningas ning õigus kanda Norra Lõvi ordenit ja Püha Olavi ordeni suurristi oli kõigil Norra printsidel. Peale välismaa riigipeade võis ordeni anda veel kuni 12 teenekale isikule, kes olid varem saanud Püha Olavi ordeni suurristi. Orden anti 1904. aastal, vahetult enne Rootsi-Norra uniooni lõppu, kokku 11 isikule, sealhulgas kõigile Rootsi ja Norra printsidele ja mõnele välismaa riigipeale, kuid mitte ühelegi norralasele. 1905. aastal valitud Norra kuningas Haakon VII oli ka Norra Lõvi ordu suurmeister, kuid ta ei kandnud ordenit ise ega andnud seda kellelegi. 29. jaanuaril 1906 orden võrdsustati Püha Olavi ordeni suurristiga. Orden kaotati 11. märtsil 1952. Sel ajal olid ordeni kavaleridest elus veel Rootsi kuningas Gustaf VI Adolf (suri 15. septembril 1973) ja prints Wilhelm (suri 5. juunil 1965). 21. jaanuar 1904 Oscar II, Rootsi ja Norra kuningas (1829–1907) 21. jaanuar 1904 Gustaf, Rootsi ja Norra kroonprints, Värmlandi hertsog, hilisem Rootsi kuningas Gustaf V (1858–1950) 21. jaanuar 1904 Carl, Rootsi ja Norra prints, Västergötlandi hertsog (1861–1951) 21. jaanuar 1904 Eugen, Rootsi ja Norra prints, Närke hertsog (1865–1947) 21. jaanuar 1904 Gustaf Adolf, Rootsi ja Norra prints, Skåne hertsog, hilisem Rootsi kuningas Gustaf VI Adolf (1882–1973) 21. jaanuar 1904 Wilhelm, Rootsi ja Norra prints, Södermanlandi hertsog (1884–1965) 21. jaanuar 1904 Erik, Rootsi ja Norra prints, Västmanlandi hertsog (1889–1918) 27. jaanuar 1904 Wilhelm II, Saksa keiser ja Preisimaa kuningas (1859–1941) 5. aprill 1904 Franz Joseph I, Austria keiser ja Ungari kuningas (1830–1916) 10. september 1904 Christian IX, Taani kuningas (1818–1906) 1. detsember 1904 Émile Loubet, Prantsusmaa president (1838–1929) [1]
Püstsirge

Püstsirge ehk vertikaal on sirge, mis joonisel kulgeb "alt üles". Püstsirgena joonestatakse tavaliselt tasandi ordinaattelg või ruumiteljestiku aplikaattelg. Püstsirge ristub rõhtsirgega. Elts Abel, Mati Abel, Ülo Kaasik 2001. püstsirge. Koolimatemaatika entsüklopeedia, lk. 171
Rõhtsirge

Rõhtsirge ehk horisontaal on sirge, mis on joonisel kujutatud paralleelselt paberi, tahvli või ekraani ülemise ja alumise äärega. Rõhtsirgena joonestatakse tavaliselt tasandi abstsisstelg või ruumiteljestiku ordinaattelg. Kui joonisel on kujutatud ka püstsirge, siis rõhtsirge kujutis on risti püstsirge kujutisega. Elts Abel, Mati Abel, Ülo Kaasik 2001. rõhtsirge. Koolimatemaatika entsüklopeedia, lk. 185
Monofoonia

Monofoonia (kreeka keeles μονοφωνία) ehk ühehäälsus, ka monoodia, on muusika faktuuritüüp, mille all mõistetakse kas üksikut heli või saateta meloodiat. Kogu varane lääne muusika alates antiigist kuni mitmehäälsuse tekkimiseni 9. sajandil oli üldiselt monofooniline. Tänapäeva lääne muusikas esineb monofooniat näiteks katoliku kiriku muusikas. Ühehäälse rahvamuusika, aga ka antiik- ja keskaja muusika, näiteks trubaduuride monofoonilise laulu iseloomustamiseks on muusikaajaloolased ja etnomusikoloogid kasutanud monofoonia tähenduses vahel ka sõna "monoodia", mille täpne tähendus on seotud itaalia 17. sajandi alguse ilmaliku lauluga. faktuur heterofoonia mikropolüfoonia polüfoonia Siitan, Toomas; Sepp, Anu, 2015. Muusikaõpik gümnaasiumile, lk 85
Sõjateenete Rist (Reuß)

Sõjateenete Rist (saksa keeles Kriegsverdienstkreuz) on endine Reußi vürstiriikide sõjaline teenetemärk. Sõjateenete Risti asutas Reußi noorema liini vürst Heinrich XXVII 23. mail 1915. [1]
Danzigi Rist

Danzigi Rist (saksa keeles Danziger Kreuz) oli Danzigi vabalinna teenetemärk, mille asutas gauleiter Albert Forster 31. augustil 1939, päeval enne Danzigi ühinemist Saksamaaga. Risti anti isikuile, kes olid osutanud teeneid NSDAP ülesehitamisel Danzigi gaus ja Danzigi kaitsmisel. Mittetäielikel andmetel (kuni 11. detsembrini 1939) anti 88 I klassi ja 253 II klassi risti. Tegelikult anti riste veel kuni 1940. aasta lõpuni. Hermann Göring Ludolf-Hermann von Alvensleben Benno von Arent (arhitekt) Erich von dem Bach-Zelewski Hans Frank Joseph Goebbels Max Halbe Reinhard Heydrich Erich Hilgenfeldt Kurt Hoffmann (1889–1945), Danzigi Sadamaseltsi peadirektor Karl Sigismund Litzmann Joachim von Ribbentrop Franz Xaver Schwarz Max Simon Theodor Eicke Fritz Todt Heinrich Klose (kirurg) Viktor Böttcher Hans Fuchs (arst) Arthur Seyß-Inquart Hans Baur (lendur) Kurt Daluege Julius Schaub John Pauls Harry Siegmund
Adolf Friedrichi Rist

Adolf Friedrichi Rist (saksa keeles Adolf-Friedrich-Kreuz) oli Mecklenburg-Strelitzi teenetemärk, mille asutas suurhertsog Adolf Friedrich VI 17. juunil 1917. Risti anti mõlemast soost isikutele, kes olid osutanud teeneid põllu- ja metsamajanduses, sõjaliselt tähtsates organisatsioonides ja ettevõtetes või sotsiaalhoolekandes.
Žeimiai vald

Žeimiai vald (leedu keeles Žeimių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jonava rajooni territooriumil. Valla pindala on 152 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2238 inimest. Valla keskus on Žeimiai alev, kus aastal 2011 oli 860 elanikku. Vallavanem on Faustas Pilipavičius. Teine eritüübiline asula vallas on Žeimiai raudteejaam, kus aastal 2011 oli 89 elanikku. Vallamaja Kuigaliai [1]. Jonavos rajono savivaldybė, vaadatud 04.07.2017. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 04.07.2017.
Šilai vald

Šilai vald (leedu keeles Šilų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jonava rajooni territooriumil. Valla pindala on 143 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1818 inimest. Valla keskus on Šilai küla. Vallavanem on Ingrida Malciuvienė. Vallas asub ka Panoteriai alev, kus aastal 2011 oli 360 elanikku. Vallamaja Aklasis Ežeras [1]. Jonavos rajono savivaldybė, vaadatud 04.07.2017. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 04.07.2017.
Bolšoi Lutski külaasundus

Bolšoi Lutski külaasundus (vene keeles Большелуцкое сельское поселение) on külaasundus Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis. Külaasundus on nime saanud Bolšoi Lutski küla järgi. Enne 1974 oligi Bolšoi Lutsk külaasunduse keskus. Praegu on külaasunduse keskuseks Kingissepski alev. Külaasundus asub mõlemal pool Luga jõge. Külaasunduses on 22 asulat. Nende seas Kingissepski, Bolšoi Lutsk, Sala, Komarovka. Q127210677
Šilai (Jonava)

Šilai on küla Leedus Jonava rajoonis, Šilai valla halduskeskus. Külas on postkontor, lasteaed „Šilelis“ ja raamatukogu. Tähtsaimaks ettevõtteks on sealne 2400 seaga sigala. Küla serval asub XI-XV sajandil kasutusel olnud Paberžė linnamägi. Aastal 1654 mainiti kirjalikes allikates esimest korda Šilai mõisa. Seal sündis Liivimaa piiskop Józef Kazimierz Kossakowski. Pärast tema sündi viis Józefi ema Marijona mõisa keskuse üle selleks ajaks tähtsaks asulaks muutunud Jonavasse. Šilai Sigala Linnamägi 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 08.06.2017. 2002 08 21, Verslo žinios, Nr. 162, 8. lk., Žinios Kossakowsky J. K. Pamietniki Jozefa Kossakowskiego, biskupa Inflanckiego, 1738–1788. Warszawa. 1891. Lk. 10 Küla portaalis vietoves.Lt
Budapesti leping

Budapesti leping (täisnimega mikroorganismide patendiekspertiisiks deponeerimise rahvusvahelise tunnustamise Budapesti leping, inglise keeles Budapest Treaty on the International Recognition of the Deposit of Microorganisms for the Purposes of Patent Procedure) on 28. aprillil 1977 Budapestis sõlmitud leping, mille järgi osalisriigid tunnustavad samal eesmärgil mikroorganismide deponeerimist ükskõik millises rahvusvahelises deponeerimisasutuses. Eestis jõustus leping 1996. Lepinguga seotut reguleerib Maailma Intellektuaalomandi Organisatsioon.[viide?] http://terminis.mkm.ee/?vaata=2844[alaline kõdulink] (vaadatud 05.07.2017) https://www.riigiteataja.ee/akt/13075682 (vaadatud 05.07.2017)
Kadzina

Kadzina on agrolinnake Valgevenes Mahiloŭ oblastis Mahiloŭ rajoonis, Kadzina külanõukogu halduskeskus. Asula asub Mahiloŭ linnast 7 kilomeetrit lõuna pool. Külas tegutsevad endise sovhoosi baasil loodud põllumajandusettevõte «Кадино», maitseaineid ja kastmeid valmistav «Бубенько», kondiitrifirma «Фиеста» ja pudelivee villimise vabrik «Вкус лета». XX sajandi alguses asusid sinna elanikud praeguse Čavusy rajooni alale jäävad Kadzinast, pannes oma asulale nimeks Novaje Kadzina ehk Uus Kadzina. Küla tekkis aastal 1939, mil liideti Novy Lubuž ja Novaje Kadzina. Ühtlasi sai külast kohaliku kolhoosi keskasula, aastast 1958 aga kohaliku sovhoosi keskasula. Aastal 1983 sai Kadzinast külanõukogu halduskeskus, administratiivhoonena võeti kasutusele sovhoosi kontor. Aastal 2008 valmis Kadzina õigeusu kirik. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. august 2018. Vaadatud 5. juulil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Fotod agrolinnakesest
Nunarput utoqqarsuanngoravit

"Nunarput utoqqarsuanngoravit" (ligikaudne tõlge 'Sina, meie vana maa', inglise keeles "You Our Ancient Land") on Gröönimaa rahvushümn. Hümni autorid on Henrik Lund (sõnad) ja Jonathan Peterson (muusika). Laul nimetati Gröönimaa hümniks 1916. Nunarput, utoqqarsuanngoravit Niaqqut ulissimavoq qiinik. Qitornatit kissumiaannarpatit Tunillugit sineriavit piinik. Akullequtaasut merlertutut Ilinni perortugut tamaani Kalaallinik imminik taajumavugut Niaqquit ataqqinartup saani. Atortillugillu tamaasa pisit ingerlaniarusuleqaagut nutarterlugillu noqitsigisatit siumut, siumut piumaqaagut Inersimalersut ingerlanerat tungaalitsiterusuleqaarput, oqaatsit "aviisit" qanoq kingunerat atussasoq erinigileqaarput. Taqilluni naami atunngiveqaaq Kalaallit siumut makigitsi. Inuttut inuuneq pigiuminaqaaq Saperasi isumaqaleritsi.
Mszczonów

Mszczonów on linn Poolas Żyrardówi maakonnas Masoovia vojevoodkonnas, Mszczonówi valla halduskeskus. Mszczonów asub Żyrardówist umbes 10 km lõunakagus ja Varssavi kesklinnast ligikaudu 43 km edelas. Linna pindala on 8,56 km². Linna rahvaarv on 6323 inimest (2006). Mszczonówi on esmamainitud 1245. aastal, linnaõigused sai 1377. aastal. 20. sajandi algul olid asulas teiste seas potikivi-, tiku- ja äädikatehas, katoliiklik kirik, sünagoog, kaks kooli. http://pop-stat.mashke.org/poland-cities.htm Mszczonów StayPoland
Aravete Raamatukogu

Aravete Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Aravetel aadressil Piibe mnt 21. Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena. "Järva vald viib oma 13 raamatukogu ühtse juhtimise alla" ERR kultuur, 5. november 2019 Aravete raamatukogu kontaktid ja lahtiolekuajad Järva valla kodulehel Aravete Raamatukogu põhimäärus
Käravete Raamatukogu

Käravete Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Käravetel endises algkoolihoones. Raamatukogu asutati 1925. aastal. 1944. aastal asus kogu Käravete 7-klassilise kooli koridori kappides, hiljem lava peal. Aastatel 1953–1954 Käravete mõisa saalis. 1963. aastast asus raamatukogu taas Käravete mõisas. 1973 sai Käravete raamatukogu rändvimpli ja tunnistati parimaks külaraamatukoguks. 1986. aastal sai raamatukogu töö eest rajoonis III ja vabariigis maaraamatukogudest II koha ja raamatukogutöötajate teenetemedali. Alates 1991. aastast kuulub Käravete raamatukogu Ambla vallale. Alates 2003. aastast asub kogu endise algkooli teisel korrusel. Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena. Marika Rajamäe (17.7.2008). "Kalateisipäev toob lugejad kokku". Järva Teataja. "Järva vald viib oma 13 raamatukogu ühtse juhtimise alla" ERR kultuur, 5. november 2019
Albu Raamatukogu

Albu Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Albus. Kogu asub Albu rahvamajaga ühes hoones, kuhu koliti 2002. aasta mais. Raamatukoguhoidja on Kaja Leidtorp. Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena. "Järva vald viib oma 13 raamatukogu ühtse juhtimise alla" ERR kultuur, 5. november 2019
Ahula Raamatukogu

Ahula Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Ahulas. Kogul on laenutuspunktid ka Järva-Madisel ja Kaalepis. 2011. aastal liideti Järva-Madise Raamatukogu Ahula raamatukoguga. Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena. "Ahula Raamatukogu põhimäärus". Riigi Teataja. "Järva vald viib oma 13 raamatukogu ühtse juhtimise alla" ERR kultuur, 5. november 2019
Imavere Raamatukogu

Imavere Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Imaveres aadressil Kiigevere tee 5. Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena. "Järva vald viib oma 13 raamatukogu ühtse juhtimise alla" ERR kultuur, 5. november 2019 Imavere Raamatukogu põhimäärus Elektrooniline Riigi Teataja
Käsukonna Külaraamatukogu

Käsukonna Külaraamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Käsukonnas aadressil Käsukonna tee 19. Kogu asub Käsukonna külamajas. Käsukonna raamatukogu sai alguse Kikevere Rahvaraamatukogu Seltsi raamatukogust, mis asus Kikevere külakoolis. 1926. aastal põles Kikevere koolimaja maha. Kool viidi üle Käsukonda, koos kooliga ka raamatukogu. Raamatukogu sai ruumid Käsukonna Algkooli hoones. 1964. aastal võttis raamatukogu üle Käsukonna Algkooli raamatukogu. Hiljem kuulus Paide Rajooni Keskraamatukogu alla. Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena. "Käsukonna külaraamatukogu 90". eestielu.delfi.ee. 1.12.2010. Originaali arhiivikoopia seisuga 27.10.2015. Vaadatud 5.07.2017. "Järva vald viib oma 13 raamatukogu ühtse juhtimise alla" ERR kultuur, 5. november 2019
Järva-Jaani Raamatukogu

Järva-Jaani Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Järva-Jaanis aadressil Jaani 1. Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena. "Järva vald viib oma 13 raamatukogu ühtse juhtimise alla" ERR kultuur, 5. november 2019
Karinu Raamatukogu

Karinu Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Karinul. Varem asus kogu Karinu mõisas, alates 2010. aastast külamajas. Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena. "Järva-Jaani vald". Eesti Entsüklopeedia. Vaadatud 5.7.2017. Silvi Lukjanov (7.5.2015). "Karinu suurus paistab kaugele". Järva Teataja. "Järva vald viib oma 13 raamatukogu ühtse juhtimise alla" ERR kultuur, 5. november 2019
Berg (Kaarma)

Berg (saksa keeles Berg a. d. H. Carmel, ′Berg Kaarma kojast′, eristamaks neid teistest Bergi-nimelistest suguvõsadest) on Saaremaa aadlisuguvõsa. Bergid olid pärit Vestfaalist. XV sajandi alguses rändas aadlimees Bernhardus van dem Berge Saaremaale. Tema poeg Gories van dem Berge (suri pärast 1490) oli 1490. aastal Saksa Ordu vasall. Tema pojad Bernhard von Berg (suri pärast 1562) ja Niclas Berg said 14. juulil 1531 Püha Rooma keisririigi aadlikeks. 1741. aastal võeti suguvõsa Saaremaa rüütelkonna matriklisse. Bernhard von Berg (suri pärast 1562), Saaremaa stiftifoogt, Kaarmaa, Kaarma-Loona, Koikla ja Neemi mõisnik Ernst von Berg (suri pärast 1608), Saaremaa maanõunik, mõisaomanik Hans von Berg (suri pärast 1642), Saaremaa maanõunik, mõisaomanik Frommhold von Berg (suri enne 1674), Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant), Saaremaa maanõunik, mõisaomanik Friedrich Johann Gustav von Berg (1756−1821), Venemaa keisririigi sõjaväelane (suurtükiväekapten), Saaremaa aadlimarssal, Saaremaa maanõunik, mõisaomanik Essen, Nicolai von, Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, Hannover-Döhren: Hirschheydt, 1971, seite 29 Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 41−42. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 29−37. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd I. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1972. Lk 331. Väljavõte Saaremaa rüütelkonna käsiraamatust
Karl Terras

Karl Johannes Terras (9. september 1890 Vaivara vald, Virumaa – 16. oktoober 1942 Kirovi oblast) oli jurist, Eesti Vabariigi riigisekretär 1921–1940, I Riiginõukogu liige. Õppis Narva Gümnaasiumis (1903-1911) ja seejärel Peterburi Ülikoolis õigusteadust (1911-1916). 1917. aastal lõpetas suurtükiväekooli lipnikuna. Karl Terras arreteeriti Nõukogude okupatsioonivõimude poolt 7. jaanuaril 1941 ja hukati Nõukogude Liidu vangilaagris Kirovi oblastis 25. veebruaril 1942. Kohtumõistmine Terrase üle toimus aasta pärast tema surma, kui ta tagaselja 10 aastaks sunnitööle mõisteti liikmeksoleku pärast nõukogudevastases organisatsioonis - Kaitseliidus. Sõjaministeeriumi Kodifikatsiooniosakonna juhataja 5. jaanuaril 1920 määratud Vabariigi Valitsuse asjade valitsejaks 16. märtsil 1921 nimetatud Riigisekretäriks 1927-1940 Kaitseliidu Toompea malevkonna pealik Raadionõukogu liige 1934-1940 Eesti Spordi Keskliidu esimees Eesti Olümpiakomitee liige 1936 Majandusloenduse komitee esimees Põhiseaduse väljatöötamise erikomisjoni liige Riigivanema ja Vabariigi Valitsuse esindaja Rahvuskogus Sihtasutise Riigikantselei Ametnike Puhkekodu nõukogu esimees Riigi Trükikoja nõukogu esimees Kuulus Estonia teatriseltsi juhatusse EÜS Põhjala liige Muusikaseltsi "Edu" auliige Kotkaristi V klassi teenetemärk (6. juuni 1930) Kotkaristi I klassi teenetemärk (22. veebruar 1934) Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk (20. veebruar 1934) Tema isa oli vallakirjutaja ja III Riigiduuma liige Aleksander Terras; vennad olid advokaat ja Põhja-Eesti Omakaitse ülem ning Tallinna linnapea (1941) Artur Terras ning Riigikontrolli sõjaväeosakonna peakontrolöri asetäitja Alfred Terras. Tema poeg oli Aleksander Terras. Karl Johannes Terrase uurimistoimik. ERAF, f. 130, s. 28885; Aleksander Terrase mälestused http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700202666&img=era0031_001_0000214_00004_t.jpg&tbn=1&pgn=1&prc=30&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=fd5c95fc3f6ce1a49ad8a74d548f4a93 Vabariigi Valitsuse otsus 16. märtsist 1921 nr. I Vabariigi Valitsuse otsus 29. juunist 1934 nr. I Riigisekretär K. Terras Eesti Spordi Keskliidu esimeheks. Rahvaleht, 5. november 1934, nr. 130, lk. 3. Maa Hääl : maarahva ajaleht, nr. 100, 26 august 1934 K. Terras 20 aastat riigisekretäriks. Uus Eesti, 4. jaanuar 1940, nr. 3, lk. 2. Biograafia ESBL-is
Peetri Raamatukogu (Järva vald)

Peetri Raamatukogu (varem Kareda Valla Raamatukogu) on rahvaraamatukogu Järva vallas Peetris Kareda Valla Majas. Raamatukogu oli ainus Kareda vallas ja tegutses Kareda Valla Majas alates 1996. aastast. 1997. aastal avati raamatukogu ruumides avalik internetipunkt, mis oli esimene Järvamaal. Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena. Marika Rajamäe (11.11.2008). "Valla raamatukogu meenutas ajalugu". Järva Teataja. "Üldandmed". Karde Valla Raamatukogu koduleht. Vaadatud 5.7.2017.[alaline kõdulink] "Järva vald viib oma 13 raamatukogu ühtse juhtimise alla" ERR kultuur, 5. november 2019
Mastorava

"Mastorava" (ersa keeles Масторава, tõlkes 'maaema') on mordvalaste eepos, mille 1994. aastal avaldas autorite kollektiiv eesotsas Aleksandr Šaronoviga. Eepos on koostatud rahvaluule alusel. Eeposest võib leida vanu rahvalaule, pärimuslikke jutte, rituaalset luulet (vene keeles обрядовая поэзия), vanasõnu ja kõnekäände.
Toorama

Toorama (ersa keeles Йовлат) on Venemaalt Mordva vabariigist Saranskist pärit rahvamuusikaansambel. Ansambel esitab eelkõige ersade ja mokšade rahvalaule. Laulude esitamisel kasutatakse asjakohaseid rahvapille. Ansambel asutati 1990 Vladimir Romaškini eestvõttel. Ansambel on esinenud mitmetel Eestis toimunud pärimusmuusikafestivalidel. Ansambli koduleht Legendaarne ansambel Toorama avaldas oma uue albumi, Fenno-Ugria, 12. juuni 2020
Järva Vallaraamatukogu

Järva Vallaraamatukogu (varem Koigi Raamatukogu) on rahvaraamatukogu Järva vallas Koigis aadressil Mõisavahe tee 1. Alates 1995. aastast on raamatukogu ambulatooriumihoones. Alates 1. jaanuarist 2020 tegutsevad Ahula Raamatukogu, Albu Raamatukogu, Ambla Raamatukogu, Käravete Raamatukogu, Aravete Raamatukogu, Imavere Raamatukogu, Järva-Jaani Raamatukogu, Kareda Valla Raamatukogu, Karinu Raamatukogu, Koeru Raamatukogu, Käsukonna Külaraamatukogu ja Päinurme Raamatukogu Järva vallaraamatukogu allüksustena. Maaris Aas. "Raamatukogud – minevik ja tänapäev". Vaadatud 5.7.2017. "Järva vald viib oma 13 raamatukogu ühtse juhtimise alla" ERR kultuur, 5. november 2019 Koduleht
Päinurme Raamatukogu

Päinurme Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Päinurmes. Raamatukogu asutati 1912. aastal kirjandusringi nime all. 1920. aastal viidi kogu üle Päinurme koolimajja, 1923. aastal viidi kool mõisahoonesse, koos sellega ka raamatukogu. 1941. aastal põles koolimaja koos raamatukoguga maha, 1945. aastal alustas raamatukogu uuesti tööd. Raamatukogu asunud: 1965–1974 kultuurimaja teisel korrusel; 1974–1990 „Sardise“ majas, kus asus kolhoosi kontor; 1990–1996 kultuurimaja teisel korrusel; Alates 1996. aastast Päinurme koolimajas. 2002. aastal lõpetas kool tegevuse ja raamatukogu kolis sama maja teise tiiba. Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena. Maaris Aas. "Raamatukogud – minevik ja tänapäev". Vaadatud 5.7.2017. "Järva vald viib oma 13 raamatukogu ühtse juhtimise alla" ERR kultuur, 5. november 2019
Järva-Madise Raamatukogu

Järva-Madise Raamatukogu oli rahvaraamatukogu Järva vallas Järva-Madisel. Raamatukogu liideti Ahula raamatukoguga 2011. aastal, misjärel Järva-Madisele jäi Ahula raamatukogu teeninduspunkt. 2019. aastal avati samas rahvaalgatuse korras Järva-Madise külaseltsi raamatukogu. "Ahula Raamatukogu põhimäärus". Riigi Teataja. "Galerii ja video. Järva-Madise külaselts taasavas kaheksa aastat tagasi suletud raamatukogu" ERR kultuur, 6. august 2019
Reinevere Raamatukogu

Reinevere Raamatukogu oli rahvaraamatukogu Järva vallas Reineveres. Kogu suleti 2011. aastal. Vello Teor (5.6.2012). "Ambla vald – piirid meis ja meie ümber". Järva Teataja.
Simon Coveney

Simon Anthony Coveney (sündinud 16. juunil 1972 Corkis) on Iirimaa poliitik, alates 14. juunist 2017 Iirimaa välis- ja kaubandusminister. Ta sündis aastal 1972 Corkis. Ta õppis Clane'is Kildare'i krahvkonnas Leinsteri provintsis Clongowes Wood College'is, kuid keskhariduse sai ta Corkis Presentation Brothers College'is. Seejärel õppis ta University College Cork'is ja Gurteen Agricultural College'is (Tipperary krahvkonnas), misjärel ta lõpetas BSc kraadiga põllumajanduse alal Kuningliku Põllumajandusülikooli (en:Royal Agricultural University) Cirencesteris Gloucestershire'i krahvkonnas. Ta kuulub erakonda Fine Gael. Ta oli aastatel 1998–2004 Iirimaa parlamendi alamkoja Dáil Éireanni liige (Fine Gaeli nimekirjas). Aastatel 2004–2007 oli ta Euroopa Parlamendi liige; europarlamendis olles kuulus ta Euroopa Rahvapartei/Euroopa Demokraatide fraktsiooni. Euroopa Parlamendi ridades oli ta aastani 2007, tema järeltulijaks europarlamendis sai Colm Burke. 2007. aasta Iirimaa parlamendivalimistel valiti ta uuesti Dáil Éireanni liikmeks (Fine Gaeli nimekirjas). Tema isa Hugh Coveney (1935–1998) oli samuti erakonna Fine Gael poliitik. Ta on 2008. aastast abielus ja tal on kolm last.