laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Fosforhape

Fosforhape ehk ortofosforhape on värvuseta kristalne aine, mille keemiline valem on H3PO4. Fosforhape on keskmise tugevusega hape, mis lahustub hästi vees. Fosforhape ei ole mürgine. Fosforhape moodustub tetrafosfordekaoksiidi reageerimisel küllaldase koguse veega: P4O10 + 6H2O → 4H3PO4 Fosforhapet kasutatakse laialdaselt järgnevate tööstustoodangute valmistamisel: abrasiivid, adsorbendid ja absorbendid, toidulisandid, väetised, korrosiooni inhibiitorid, värvained, viimistlusained, tulekustutid, kütused ja kütuselisandid, laboratoorsed kemikaalid, oksüdeerijad ja redutseerijad, puhastavad keemiatooted jm. Fosforhapet turustatakse tavaliselt 85% vesilahusena, mis on värvusetu, lõhnatu ja mittelenduv. 85% fosforhappe vesilahus on siirupitaoline paks vedelik, mida on siiski võimalik valada. Hergi Karik (1991). "Üldine keemia". Tallinn, Valgus, lk 152. Phosphoric acid pubchem.ncbi.nlm.nih.gov
Venemaa suur kirjanduspreemia

Venemaa suur kirjanduspreemia (vene keeles Большая литературная премия России) on mitteriiklik iga-aastane kirjandusauhind Venemaal. Auhinna asutasid 2000. aastal Kirjanike Liit Venemaal ja ärikontsern ALROSA. Auhindu jagatakse kolmes kategoorias: esimene preemia (15 000 USA dollarit) – ülevenemaaline kategooria teine preemia (10 000 USA dollarit) – regionaalne kategooria (Sahha) kolmas preemia (5 000 USA dollarit) – regionaalne kategooria (Venemaa Föderatsioon) Laureaatide arv igas kategoorias ei ületa kolme. Preemiasumma jagatakse laureaatide vahel võrdselt. Alates 2005. aastast antakse välja eripreemiat "Venemaa hüvanguks". 2001 – Nikolai Skatov teose "Пушкин. Русский гений" eest 2003 – Valeri Ganitšev kahe romaani ja ühe jutustuse eest 2005 – Feliks Kuznetsov uurimuse "Правда "Тихого Дона"" eest 2010 – Larissa Vassiljeva raamatu (tank T-34 looja Mihhail Koškini elust) eest 2016 – arhimandriit Tihhon teose " Несвятые святые" eest 2001 – Nikolai Luginov teose "По велению Чингисхана" eest 2002 – Dmitri Sivtsev (Suorun Omolloon) panuse eest jakuudi ja vene kirjandusse 2002 – Andrei Krivošapkin romaani "Кочевье длиною в жизнь" eest 2003 – Vladimir Fjodorov teose "Одиссея инока якутского" eest 2004 – Savva Tarassov panuse eest jakuudi ja vene kirjandusse 2009 – Vassili Vassiljev 2011 – Nikolai Kalitin teose "Тоомоо" eest 2006 – Jekaterina Jelagina memuaariteose " Алмазная экспедиция" eest 2011 – Valentin Rasputin ja Tatjana Doronina 2012 – Juri Bondarev 2012 – Aleksandra Pahmutova ja Nikolai Dobronravov Private: Вручена «Большая литературная премия России». alrosa.ru
Hoboala

Hoboala oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Mügra küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Endisaegne küla jääb praeguse Saverna-Jõksi tee äärde.
Hundilaanõ

Hundilaanõ (ka Hundilaane) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Võiardi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1990. aastatel.
Härmä (Põlva maakond)

Härmä oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Partsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.
Hüüdre

Hüüdre oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Jõgehara küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Hüüdre järv
Jakapi

Jakapi (ka Jakobi) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Liiva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Urvaste kihelkonda. Tebäne-Jakapi
Juuriku

Juuriku oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Karilatsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Juuta

Juuta oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Lepa ja Lutsu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Jõõlaanõ

Jõõlaanõ oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Säkna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1990. aastatel.
Kaapsuu

Kaapsuu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Lilli-Anne küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Urvaste kihelkonda. Küla kaotati 1990. aastatel.
Kellä

Kellä (ka Kella) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Heisri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda.
Kiimariigi

Kiimariigi oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tagaküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kindsi

Kindsi oli küla Põlvamaal. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Praegu on küla ala Karilatsi territooriumil. Kindsi müür
Kitsõruusuu

Kitsõruusuu (ka Kitseroosoo) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Eoste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.
Kolovere

Kolovere on/oli mitme Eesti küla põhinimi või variantnimi: Kolovere oli küla Põlvamaal Kolovere on Lääne maakonna Lääne-Nigula valla Koluvere küla variantnimi Kolovere on Lääne-Viru maakonna Rakke valla Koluvere küla variantnimi
Kolovere (Põlva maakond)

Kolovere oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Erastvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Konnukülä

Konnukülä (Konnuküla) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Hüti küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda.
Dolgoje rajoon

Dolgoje rajoon (vene keeles Должанский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Dolgoje alev. Rajoon piirneb põhjas Livnõ rajooniga, idas Lipetski oblastiga, lõunas Kurski oblastiga ja läänes Kolpnõ rajooniga. Rajooni pindala on 908,4 km². Elanike arv oli 2012. aastal 11 561, 2009. aastal 12 768 ja 2002. aastal 14 187. Dolgoje rajoonis on 136 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Dolgoje alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Tim ja Kšen. Q126719912
Ungarikeelne Vikipeedia

Ungarikeelne Vikipeedia (ungari keeles Magyar Wikipédia) on Vikipeedia ungarikeelne versioon, mis sai alguse 8. juulil 2003. Seal on 548 229 artiklit, millega see on artiklite arvult 29. keeleversioon, ja 1 564 734 lehekülge. Seal on 572 420 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 1481) ja 26 administraatorit. 10 000 artiklit täitus 4. juunil 2005 50 000 artiklit täitus 7. veebruaril 2007 100 000 artiklit täitus 17. juulil 2008 150 000 artiklit täitus 25. detsembril 2009 200 000 artiklit täitus 10. septembril 2011 250 000 artiklit täitus 4. novembril 2013 300 000 artiklit täitus 7. mail 2015 350 000 artiklit täitus 22. septembril 2015 400 000 artiklit täitus 15. detsembril 2016 450 000 artiklit täitus 1. mail 2019 500 000 artiklit täitus 16. veebruaril 2022 All Wikipedias ordered by number of articles Ungarikeelne Vikipeedia
Vepsakeelne Vikipeedia

Vepsakeelne Vikipeedia (vepsa keeles Vepsän Vikipedii) on Vikipeedia vepsakeelne versioon. See sai alguse 1. veebruaril 2012. Seal on 6985 artiklit ja 36 164 lehekülge. Seal on 16 607 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 20) ja 1 administraator. Vepsakeelne Vikipeedia
Komikeelne Vikipeedia

Komikeelne Vikipeedia (komi keeles Коми Википедия) on Vikipeedia komikeelne versioon. See sai alguse augustis 2004. Seal on 5534 artiklit ja 18 408 lehekülge. Seal on 15 246 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 16) ja 1 administraatorit. Komikeelne Vikipeedia
Udmurdikeelne Vikipeedia

Udmurdikeelne Vikipeedia (udmurdi keeles Удмурт Википедия) on Vikipeedia udmurdikeelne versioon. See sai alguse 24. oktoobril 2005. Seal on 5716 artiklit ja 19 534 lehekülge. Seal on 15 759 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 21) ja 2 administraatorit. Udmurdikeelne Vikipeedia
Ersakeelne Vikipeedia

Ersakeelne Vikipeedia (ersa keeles Эрзянь Википедия) on Vikipeedia ersakeelne versioon. See sai alguse 26. mail 2008. Seal on 7877 artiklit ja 30 519 lehekülge. Seal on 13 613 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 18) ja 4 administraatorit. Ersakeelne Vikipeedia
Noel Gallagher

Noel Thomas David Gallagher (sündinud 29. mail 1967) on Oasise kitarrist, Liam Gallagheri vanem vend. Sarnaselt oma vennaga on ta kuulsaid kolleege tihti avalikult solvanud. Robbie Williamsit kirjeldas ta kui "paksu tantsijat Take Thatist" ning Backstreet Boysi kohta ütles ta, et "nad tuleks maha lasta". Üks kuulsamaid väljaütlemisi on ta soov, et Britpopi rivaali Bluri liikmed sureksid AIDSi. "Armastan our kidi, kuid mitte nii palju kui armastan nuudleid." Oma venna kohta. "Me pole arrogantsed, me lihtsalt arvame, et oleme maailma parim bänd." "Tean, et mul on iiri verd, sest ärkan igal hommikul pohmelliga."
Mäemarikeelne Vikipeedia

Mäemarikeelne Vikipeedia (mäemari keeles Кырык марла Википеди) on Vikipeedia mäemarikeelne versioon. See sai alguse 17. oktoobril 2010. Seal on 10 433 artiklit, millega see on artiklite arvult 170. keeleversioon, ja 20 318 lehekülge. Seal on 11 291 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 14) ja 1 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Mäemarikeelne Vikipeedia
Permikomikeelne Vikipeedia

Permikomikeelne Vikipeedia (permikomi keeles Перем коми Википедия) on Vikipeedia permikomikeelne versioon. See sai alguse oktoobris 2010. Seal on 3466 artiklit ja 12 616 lehekülge. Seal on 9037 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 13) ja 1 administraatorit. Permikomikeelne Vikipeedia
Niidumarikeelne Vikipeedia

Niidumarikeelne Vikipeedia (niidumari keeles Олык Марий Википедий) on Vikipeedia niidumarikeelne versioon. See sai alguse 9. juulil 2009. Seal on 11 361 artiklit, millega see on artiklite arvult 164. keeleversioon, ja 30 549 lehekülge. Seal on 15 085 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 18) ja 2 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Niidumarikeelne Vikipeedia
Livvikokeelne Vikipeedia

Livvikokeelne Vikipeedia (livviko keeles Livvinkarjalan Wikipedii) on Vikipeedia livvikokeelne versioon. See sai alguse 7. oktoobril 2016. Seal on 4436 artiklit ja 12 857 lehekülge. Livvikokeelne Vikipeedia
Mokšakeelne Vikipeedia

Mokšakeelne Vikipeedia (mokša keeles Мокшень Википедиесь) on Vikipeedia mokšakeelne versioon. See sai alguse 26. mail 2008. Seal on 6740 artiklit ja 20 870 lehekülge. Seal on 10 235 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 24) ja 4 administraatorit. Mokšakeelne Vikipeedia
Põhjasaamikeelne Vikipeedia

Põhjasaamikeelne Vikipeedia (põhjasaami keeles Davvisámegiel Wikipedia) on Vikipeedia põhjasaamikeelne versioon. See sai alguse 20. juulil 2004. Seal on 7892 artiklit ja 21 038 lehekülge. Seal on 30 390 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 23) ja 5 administraatorit. Põhjasaamikeelne Vikipeedia
Jesil

Jesil on linn Kasahstanis Akmola oblastis, Jesili rajooni halduskeskus. Linn asub Išimi jõe kaldal. Tema geograafilised koordinaadid on 51° 57′ N, 66° 24′ E. Aastal 2008 elas Jesilis 13 591 inimest.
Arjun

Arjun (sanskriti keeles अर्जुन) on India kolmanda generatsiooni lahingutank, mis arendati välja Rakṣā Anusandhān evaṃ Vikās Sangaṭhani poolt India maaväe jaoks. Tank on nimetatud Vana-India eepose Mahābhārata peategelase Arjuna järgi. India maavägi võttis tanki kasutusele 2004. aastal. Tank EX http://www.army-technology.com/features/featureon-track-with-todays-top-tanks http://www.indiatvnews.com/news/india/a-look-at-indian-army-s-main-battle-tanks-20569.html?page=2 http://www.stratpost.com/army-gets-first-arjun-regiment
Vladimir Fjodorov

Vladimir Nikolajevitš Fjodorov (vene keeles Владимир Николаевич Федоров; sündinud 31. märtsil 1951 Kobjai rajoonis Jakuudi ANSV-s) on vene rahvusest Sahha kirjanik (proosa- ja näitekirjanik) ning tõlkija. Pärast Jakutski Riikliku Ülikooli geoloogiateaduskonna lõpetamist 1975. aastal töötas ta insener-geofüüsikuna, kuid 1977. aastal vahetas elukutset – hakkas ajakirjanikuks. 1990. aastal sai ta ajalehe Poljarnaja Zvezda peatoimetajaks (1990–1994); hiljem on ta juhtinud ka teisi ajalehti. Kirjanduslikku tegevust alustas ta luuletajana. Esimene luulekogu ilmus 1982. aastal. Ta on kirjutanud näidendeid, sealhulgas lastele. Tema teostest tuntuim on näidend "Odisseja inoka Jakutskogo" ("Одиссея инока Якутского"). Ta on tõlkinud jakuudikeelset kirjandust vene keelde. 2000 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Oiunski-nimeline riiklik preemia (panuse eest jakuudi lastekirjandusse ja jakuudi-vene kirjandussuhete arendamisel) 2003 – Venemaa suur kirjandusauhind (teose "Одиссея инока якутского" eest) Ta on Sahha (Jakuutia) Vabariigi Vaimsuse Akadeemia liige ja Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kultuuritöötaja. Федоров Владимир Николаевич. ysia.ru Лауреат Государственной премии Республики Саха[alaline kõdulink]. sakha.gov.ru
Heiki Vaher

Heiki Vaher (kunstnikunimega Heiki Waher; sündinud 4. veebruaril 1979) on eesti kunstnik, karikaturist ja illustraator. Ta on kunstnikuna autodidakt. 1998. aastast on ta vabakutseline, tegutsedes illustraator-jutustaja, maalikunstniku, graafiku, skulptorina. Ta on teinud mootorsõidukitele aerograafmaalinguid. Ta eksperimenteerib selliste kunstiliikidega nagu tattoo ja loominguline arhitektuur. Ta on juhendanud laatadel laste joonistamise õpitubasid. 2013. aastal ilmus tema koomiksisarja "Horn Devil and Bloody Mary" (24 lk, must-valge; kirjastus Juta & Jänkud) esimene vihik. Horn Devil on mootorratturist sisalik postapokalüptilises maailmas, kellel on alalõpmata sekeldusi, mille põhjustajaks on ta peamiselt ise. Tema koomikseid ja karikatuure on avaldatud ajakirjas Motomaania ja huumoriajakirjas Pilkaja. 2014 Põltsamaa lossi hoovis Kesk-Eesti kunstigaleriis pART 2016 Põltsamaa lossi hoovis Kesk-Eesti kunstigaleriis pART ESTER - Heiki Waher Heiki Waher Art Horn Devil
Viljar Viljamäe

Viljar Viljamäe (17. jaanuaril 1938 Ahja vald Tartumaa – 13. märts 2009 Haapsalu) oli eesti karikaturist ja fotograaf. 1957. aastal lõpetas Ahja Keskkooli ja 1959. aastal Tartu Vabariikliku Meditsiinilise Kõrgkooli. Pärast kooli lõpetamist asus elama Haapsallu, kus töötas velskrina kuni 1974. aastani. Edasi töötas Lääne Kaluri varietee direktorina. 1993. aastast töötas fotograafina ja oli Haapsalu fotoklubi organisaator. Tema fotosid on kasutatud trükiste kujundamisel. Joonistas karikatuure, mida avaldas alates 1970. aastatest pseudonüümiga WIL ajakirjas Pikker ja ajalehes Töörahva Lipp. Viljar Viljamäe on maetud Haapsalu metsakalmistule. 1987 – parima autorifoto auhinna. Digar - Valge Daami päevad 1988 plakat Sirp ja Vasar, nr. 30, 24 juuli 1987 (lk 15)
Ki no Tsurayuki

Selles Jaapani isikunimes on perekonnanimeks Ki. Ki no Tsurayuki (紀 貫之, 872 – 945) oli Heiani ajastul elanud jaapani luuletaja, õukondlane ja ametnik, üks kolmekümne kuuest luulepühakust. Ta oli 905. aastal ilmunud esimese keiserliku luuleantoloogia "Kokin Wakashū" ("Vanema ja praeguse jaapani luule kogu") peatoimetaja ja jaapanikeelse eessõna autor. Aastatel 930–935 oli ta Tosa provintsi kuberner. Lisaks "Kokin Wakashū" toimetamisele pani Tsurayuki aluse jaapanikeelsele päevikukirjandusele, kirjutades umbes 935. aastal "Tosa nikki" ("Tosa päeviku"), milles kirjeldab oma reisi Shikoku saarel asuvast Tosa provintsist tagasi Kyotosse. Säilinud on ka Tsurayuki isikukogu ja sadu luuletusi erinevates keiserlikes luuleantoloogiates. Samuti on ta esindatud luulekriitik Fujiwara no Teika koostatud kuulsas luuleantoloogias "Hyakunin Isshu" ("100 luuletust, 100 luuletajat"). Tsurayuki populariseeris ka jaapanikeelset waka-luulet alternatiivina Heiani ajastul Jaapanis levinud hiinakeelsele kanshi-luulele. Ta oli jaapani luuletaja Ki no Tomonori onupoeg. Tsurayuki poeg Ki Tokibumi oli samuti luuletaja ja osales teise keiserliku luuleantoloogia "Gosen-shū" koostamisel. Allik, Alari (2012). "Pilgusadu läbi elu: Ono no Komachi tõlkimisest" (PDF). Methis. Studia humaniora Estonica: 141. DOI:10.7592/methis.v7i9/10.573. Allik, Alari (2014). Sada luuletust, sada luuletajat. Tallinna Ülikooli kirjastus. Tallinn. 2014. ISBN 9789-985-58-775-1 lk 103. "Ki Tsurayuki". Encyclopædia Britannica (inglise keeles). Vaadatud 27. september 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Keene, Donald (1999). Seeds in the Heart: A History of Japanese Literature, Volume 1. New York: Columbia University Press, ISBN 9780231114417. lk 361–366. Tsurayuki biograafia ja valik luuletusi. Wakapoetry.com (inglise keeles) Rein Raud "Luuleruum – Jaapani klassikaline luule" Vikerraadio, 26. oktoober 2011
Wolfgang Ketterle

Wolfgang Ketterle (sündinud 21. oktoobril 1957) on saksa füüsik. Ta töötab füüsikaprofessorina Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis. Tema teadustöö on keskendunud katsetele, kus aatomeid jahutatakse absoluutse nulli lähedasele temperatuurile. 2001. aastal sai ta koos Eric Allin Cornelli ja Carl Wiemaniga Nobeli füüsikaauhinna.
Livnõ rajoon

Livnõ rajoon (vene keeles Ливенский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Livnõ linn (ei kuulu rajooni koosseisu). Rajoon piirneb põhjas Krasnaja Zarja rajooniga, idas ja kagus piirneb ta Lipetski oblastiga, lõunas Dolgoje rajooniga, edelas Kolpnõ rajooniga, läänes Pokrovskoje rajooniga ja loodes Verhovje rajooniga. Rajooni pindala on 1806,3 km². Elanike arv oli 2012. aastal 32 170, 2009. aastal 33 182 ja 2002. aastal 34 200. Livnõ rajoonis on 145 asulat, mis kuuluvad kuueteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Sosna. Q126719912
Tsüklobarbitaal

Siin tutvustatakse ravimit või ravimeetodit, kuid kirjutatu pole arstlik nõuanne ja see ei asenda arsti konsultatsiooni. Vikipeedia ei vastuta iseravimise tagajärgede eest. Tsüklobarbitaal (ka Phanodorm) on keemiline aine ja ravimi toimeaine. Ravimina liigitatakse tsüklobarbitaal barbituraatide hulka. See psühhotroopne aine on varasematel aegadel leidnud rakendust unetuse ravis. Tänapäeval leidub seda ravimites koos mitmete muude toimeainetega. Varem on esinenud tahtliku mürgitamise juhtumeid, mil enesetapjad on proovinud surma esilekutsumiseks tsüklobarbitaali sisaldavaid tablette üle annustada. 1940. aastatel tootis tsüklobarbitaali Saksamaal Bayer-Merck.(Irving 272:1983) Breimer, D. D.; Winten, M. A. (1976). "Pharmacokinetics and relative bioavailability of cyclobarbital calcium in man after oral administration". European journal of clinical pharmacology. 09 (5–6): 443–450. PMID 989475. Cyclobarbital Calcium (BANM) is also known as Cyclobarbital (Rec.INN), veebiversioon (vaadatud 27. septembril 2017) inglise keeles Pinkhof, H., Vergiftiging met phanodorm, OPEN, IN HET KORT, 28-10-1930, osaline veebiversioon (vaadatud 27. septembril 2017). Julius Balázs, Phanodorm-Vergiftung. (Selbstmordversuch.), Sammlung von Vergiftungsfällen, detsember 1933, 4. väljaanne, nr 1, lk A185–A186, Lühikokkuvõtte veebiversioon (vaadatud 27. septembril 2017) saksa keeles David Irving, "The Secret Diaries of Hitler's Doctor", (1983) ISBN 0-02-558250-X David Irving,"The Secret Diaries of Hitler's Doctor",(1983) ISBN 0-02-558250-X PHANODORM USES Index Nominum 2000: International Drug Directory, 17. trükk Hans-Joachim Neumann ja Henrik Eberle, "Kas Hitler oli haige? Lõppdiagnoos", 2013 ("War Hitler krank? Ein abschließender Befund", Gustav Lübbe Verlag, 2009) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Cyclobarbital seisuga 27.09.2017.
Heino Luiga

Heino Luiga (sündinud 5. detsembril 1950 Petseri rajoonis Ugar'ovas) on eesti koolijuht. 1969. aastal lõpetas ta Misso Keskkooli. 1974. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina. 1978. aastal oli ta Obinitsa 8-klassilise kooli direktor, aastatel 1979–1981 aga Vana-Koiola 8-klassilise kooli direktor. 1980. aastatel töötas ta Põlva Rajooni RSN Täitevkomitee Haridusosakonnas, 1990. aastatel Põlva maakonnavalitsuse haridusosakonna juhataja. Aastatel 2000–2014 oli ta Räpina Aianduskooli direktor. 2013 Põlvamaa Vapimärk "Misso Keskkooli vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2017. Vaadatud 27. septembril 2017. Kohaliku omavalitsuse volikogude valimine 1999. Kandidaat nr 106 - Heino Luiga "Vana-Koiola kool". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. september 2017. Vaadatud 27. septembril 2017. "Räpina Aianduskooli ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2017. Vaadatud 27. septembril 2017. Mati Määrits. Vapimärgi pälvis Heino Luiga. Koit, 23. veebruar 2013
Konnuvere

Konnuvere oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Saru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda.
Koroli

Koroli oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Navi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.
Pokrovskoje rajoon

Pokrovskoje rajoon (vene keeles Покровский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Pokrovskoje alev. Rajoon piirneb põhjas Zalegoštši rajooniga, idas Verhovje rajooniga, kagus Livnõ rajooniga, lõunas Kolpnõ rajooniga, edelas Maloarhangelski rajooniga ja läänes Sverdlovski rajooniga. Rajooni pindala on 1411 km². Elanike arv oli 2012. aastal 14 326, 2009. aastal 16 578 ja 2002. aastal 18 027. Pokrovskoje rajoonis on 165 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Pokrovskoje alevi) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Lipovets, Trudõ, Kunatš, Medvežka, Fošnja ja Sosna. Q126719912
Koti

Koti oli mitme Eesti küla nimi: Koti, Põlvamaal Kõlleste vallas Koti, Põlvamaal Põlva vallas Koti, Pärnumaal Audru vallas Koti tänav, endine tänav Rakveres
Koti (Kõlleste vald)

Koti oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Karilatsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.
Kruuta

Kruuta oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Roosi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel. Kruuta mõis
Kuruski

Kuruski oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Metste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kurõkülä

Kurõkülä (ka Kureküla) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Mägiotsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kuudra

Kuudra (ka Kuudsa) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Lutsu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Nõukogude perioodil oli Kuudra küla Põlva külanõukogu koosseisus. Elanike arv 1959. aasta rahvaloenduse järgi oli 54, 1970. aastal 43. Küla kaotati 1978. aastal. Kalev Katus, Allan Puur, Asta Põldma. Rahvastiku ühtlusarvutatud sündmus- ja loendusstatistika. Põlvamaa 1965–1990. Tallinn: Eesti Kõrgkoolidevaheline Demouuringute Keskus, 2002
Kõlleste

Kõlleste (ka Kõllõstõ) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Krootuse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel. Kõlleste mõis Kõlleste vald
Kõrista

Kõrista oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Tõdu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel. Kõrista linnamägi
Suzdal

Suzdal (vene Суздаль) on linn Venemaal Vladimiri oblastis, Suzdali rajooni keskus. Asub 30 km Vladimirist põhjas Kamenka jõe kaldal. Suzdali on esmamainitud 1024. aastal. 12. sajandi alguses oli Rostovi-Suzdali vürstiriigi pealinn. 13. sajandi keskel oli iseseisva Suzdali vürstiriigi keskus. 1392. aastal liideti Moskva Suurvürstiriigiga ja kaotas oma tähtsuse poliitilise keskusena. 1778. aastal sai linnaõigused. Suzdal on üks Kuldse Ringi linnadest. Seal asub palju kirikuid ja kloostreid, millest vanimad pärinevad 13. sajandist. 1992. aastast kuuluvad Suzdali kirikud ja kloostrid UNESCO maailmapärandi nimistusse. Suzdali kreml Suzdali Jumalaema Sündimise katedraal Q126684906 http://www.gorodsuzdal.ru/ http://suzdal.org/ http://www.suzdal.ru/ http://www.zolotoe-koltso.ru/suzdal/ http://suzdal.org.ru/ Suzdal fotod
Kükä

Kükä (ka Küka) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Meeksi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel. Kükä mõis
Sverdlovski rajoon

Sverdlovski rajoon (vene keeles Свердловский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Zmijovka alev. Rajoon piirneb kirdes Zalegoštši rajooniga, idas Pokrovskoje rajooniga, kagus Maloarhangelski rajooniga, lõunas Glazunovka rajooniga, läänes Kromõ rajooniga ja loodes Orjoli rajooniga. Rajooni pindala on 1061,4 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 275, 2009. aastal 17 596 ja 2002. aastal 18 070. Sverdlovski rajoonis on 112 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Zmijovka alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Nerutš ja Optuhha. Q126719912
Kürsä

Kürsä (ka Kürsa) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Sülgoja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1930. aastatel.