laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ado Birki valitsus

Ado Birki valitsus oli Eesti Vabariigi Valitsus 1920. aasta 28. juulist kuni 30. juulini. Ado Birki valitsus oli vormiliselt ametis 28.–30. juulini 1920. Sisuliselt oli Birki valitsus tegev aga vaid 40 minutit: Asutava Kogu hääletamisest kuni Birki teateni, et valitsus ei saa töötada ja soovituseni Tõnissonil uus valitsus teha. Ametlikult anti Tõnissonile korraldus valitsus moodustada järgmisel päeval. 1. juulil tegid Asutava Kogu sotsiaaldemokraadid otsuse oma liikmed valitsusest ära kutsuda. Peaminister Jaan Tõnisson üritas küll uusi ministreid leida, kuid see ei õnnestunud. Siis üritas uut valitsust moodustada tööerakondlane Ado Anderkopp, siis Juhan Kukk, kuid kumbki ei saanud ministreid kokku ja siis tehti ettepanek rahvaerakondlasele Birkile. 22. juulil võttis välisminister Ado Birk pakkumise vastu. 28. juuli Asutava Kogu istungil teatasid mitu erakonda, et nemad uue valitsuse poolt ei hääleta. 120-liikmelise Asutava Kogu hääletusel sai uus valitsus 18 poolhäält (rahvaerakond ja kristlased) ja 3 vastuhäält (iseseisvad sotsialistid), teised jäid erapooletuks. Pärast 40-minutilist istungivaheaega teatas Birk, et valitsus ei saa töötada, ja soovitas Tõnissonil uus valitsus teha. Pärast uut vaheaega tegi rahvaerakond ettepaneku Tõnissoni valitsuse jäämiseks, aga see ei läinud hääletusele ja Birki valitsus jäi püsima. Asutava Kogu 29. juuli istungil anti Tõnissonile siiski voli riigi asju kuni kriisi lõpuni edasi ajada. 30. juulil tegi Tõnisson teatavaks uue valitsuse koosseisu.
Parasitoloogia

Parasitoloogia on teadus parasiitidest ja parasitismist eluslooduses. See on arenenud peamiselt kui meditsiini ja veterinaaria eriharu, käsitledes vastavalt inimese või koduloomade sise- ja välisparasiite, nende bioloogiat, profülaktikat ja ravi. Ent samuti on ta bioloogia haru, haarates parasitismi uurimist kõigis elusolendirühmades. Parasitoloog on parasiitide määramise, ohjamise või uurimisega tegelev arst, veterinaar või teadlane. arheoparasitoloogia parasitaarhaigused parasitoloog soolenugilised Skandinaavia-Balti Parasitoloogia Ühing Parasitoloogia Eestis
Maailma arstid tuumasõja vastu

Maailma arstid tuumasõja vastu (inglise keeles International Physicians for the Prevention of Nuclear War (IPPNW)) on 60 meditsiiniorganisatsiooni rahvusvaheline ühendus. IPPNW korraldab uuringuid, koolitusi ja teavitust, et tuumasõda ära hoida ning hävitataks kõik tuumarelvad. 1980. aastate keskel oli IPPNW liikmeskonnas 145 tuhat liiget ja 1990. aastate alguses 200 tuhat liiget, kes asusid rohkem kui 60 riigis. Organisatsiooni peakorter asub Ameerika Ühendriikides Cambridge'is. IPPNW asutasid 1980. aasta detsembris kardioloog Bernard Lown, kes töötas instituudis Harvard School of Public Health ja Jevgeni Šazov, kes töötas NSV Liidu Kardioloogia Instituudis. Toetudes uurimustele, avaldasid nad "meditsiinilise hoiatuse inimkonnale" meditsiinilistest ja keskkonnaohtudest, mis kaasnevad tuumasõjaga. IPPNW sai 1984. aastal UNESCO rahuhariduse auhinna ja 1985. aastal Nobeli rahuauhinna. IPPNW koduleht
Commerzbank

Commerzbank AG on 1870. aastal Hamburgis asutatud kommertspank. Tänapäeval on tegu Deutsche Banki järel suuruselt teise pangaga Saksamaal, mille peakorter asub Frankfurdis (Commerzbank Toweris). Commerzbank tegeleb nii äri- kui ka eraklientide teenindamisega. Saksamaal on Commerzbankil enamusosalus pankades Comdirect, Essen Hyp ja Eurohypo, mis on Euroopa üks juhtivaid kinnisvaralaene pakkuv pank. Pangal on osalus finantsettevõtetes Hispaanias, Luksemburgis ja Poolas; samuti kuulub neile Balkani maades tegutsev Prokredit Bank. Ukrainas kuulub Commerzbankile 60% Forum Banki aktsiatest, Venemaal 15,32% Promsvjazbanki aktsiatest. 31. augustil 2008 sõlmis Commerzbank Saksamaa finantskontserniga Allianz lepingu alates 2001. aastast Allianzile kuulunud kommertspanga Dresdner Bank ostuks. Tehingu väärtuseks kujunes 9,8 miljardit eurot. 2007. aastal oli kontsernis kokku 36 767 töötajat. Töötajate arvu poolest on Commerzbank Saksamaa suuruselt kolmas finantsettevõte. Aastast 2001 on panga juhatuse esimees Martin Blessing.
Elutsükkel

Elutsükkel ehk arengutsükkel on mingi organismi (või ka populatsiooni) elujärkude (põlvkondade, elufaaside) kindlasuunaline tsükliline järgnevus, mida iseloomustab ajaperiood mingi organismi teatud elujärgust kuni tema järglaste sama elujärguni. Looma- ja taimeriigis võivad elutsüklid olla väga varieeruvad. Elutsüklite eristamiseks on mitmeid viise: lähtudes ploidsusest, morfoloogiast, füsioloogiast, reproduktsioonitüübist (suguline, suguta) jne. Sõltuvalt raku kromosoomistikust eristatakse diploidset, haploidset ja vähem levinud haplodiploidset elujärku. Paljudel protistidel, rohevetikatel, sammaldel ja enamikul seentel koosneb elutsükkel haploidsetest (n) rakkudest; seevastu enamikul loomadel, mõnedel pruunvetikatel, kõrgematel taimedel (alates sõnajalgtaimedest) ja mõnedel seentel on elutsükkel diploidne (2n). Arengujärk Eluiga Ontogenees
Vytautas Landsbergis

Vytautas Landsbergis (sündinud 18. oktoobril 1932 Kaunases) on Leedu poliitik, pianist ja muusikateadlane. Landsbergis lõpetas 1955 Leedu Konservatooriumi klaverimängu erialal. Kaitsnud 1969. aastal doktorikraadi, töötas ta aastaid muusikaõppejõuna, olles 1978–1990 konservatooriumi professor. Teadlasena on tema peamiseks uurimisvaldkonnaks olnud leedu helilooja Mikalojus Konstantinas Čiurlionise elu ja looming. Ta oli Leedu taasisesivumise protsessis osalenud poliitilise rahvaliikumise Sąjūdis üks asutajaliikmeid. 1988. aastal kandideeris ta NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi saadikuks ja osutus valituks, osaledes kongressis muu hulgas Molotov-Ribbentropi pakti ja selle salaprotokollide hukkamõistu arutanud komisjonis. Aastatel 1990–1992 oli ta taasiseseisvunud Leedu Vabariigi esimene riigipea ja parlamendi (Ülemnõukogu) esimees. Aastal 1993 asutas ta uue erakonna Isamaaliit ja oli selle esimene esimees. Aastatel 1996–2000 oli Vytautas Landsbergis taas Leedu parlamendi esimees. 1997. aastal kandideeris ta presidendivalimistel, kuid kogus vaid 15,9 protsenti häältest ja jäi selle tulemusega kolmandaks. Alates 2004. aasta valimistest 2014. aastani oli Landsbergis Euroopa Parlamendi liige. Tema pojapoeg Gabrielius Landsbergis valiti 2014. aastal Euroopa Parlamendi liikmeks. 2002 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk 2017 Vabaduse orden (Ukraina) Landsbergise abikaasa Gražina Ručytė-Landsbergienė on samuti pianist ja muusikaõppejõud, poeg Vytautas V. Landsbergis aga filmilavastaja, näitleja ja laulja, pojapoeg Gabrielius Landsbergis on poliitik (Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid) ja aastast 2014 Euroopa Parlamendi liige. Former Lithuanian Head Of State On RFE/RL In The Baltics, intervjuu Vabadusraadiole (2:27), 25. juuni 2015 (vene keeles, ingliskeelsed subtiitrid)
Yousaf Raza Gillani

Yousaf Raza Gillani (sündinud 9. juunil 1952 Karachis) on Pakistani poliitik, aastatel 2008–2012 Pakistani peaminister. Ta omandas kõrghariduse ajakirjanduse alal Pandžabi Ülikoolist. Gillani on alates 1988. aastast Zulfikar Ali Bhutto asutatud Pakistani Rahvapartei liige ja alates 1998. aastast ühtlasi selle partei aseesimees. Ta kuulus ministrina Pakistani valitsusse ka aastatel 1985–1986 ja 1988–1990. Aastatel 1993–1997 oli Gillani Pakistani parlamendi alamkoja esimees. 25. märtsil 2008 sai Gillanist Pakistani peaminister. 19. juunil 2012 otsustas Pakistani ülemkohus, et kuna Gillani on jätnud täitmata kohtu korraldused alustada korruptsioonijuurdlust president Asif Ali Zardari vastu ja pole esitanud apellatsiooni selle eest langetatud varasema süüdimõistva otsuse peale, on ta diskvalifitseerinud ennast peaministri ametist. Kohus tühistas Gillani volitused valitsusjuhina tagasiulatuvalt 26. aprillist 2012. Samal päeval langetas riiklik keskvalimiskomisjon ülemkohtu otsusele tuginedes samasuguse otsuse ka tema parlamendiliikme staatuse osas. 2010 – Vabariigi orden (Türgi)
Belt

Belt esineb paljude Taani väinade nimedes. Suur-Belt on väin Fyni saare ja Sjællandi saare vahel. Väike-Belt on väin Fyni saare ja Jüüti poolsaare vahel.
Teaduslik uurimistöö

Teaduslik uurimistöö (inglise scientific research) on metoodiline, süstemaatiline ja loominguline tegevus uute teadmiste saamiseks ning nendele teadmistele uute rakendusalade leidmiseks. Teaduslikule uurimistööle kehtivad kindlad standardid. Erinevates teadusharudes võivad need standardid teatud määral erineda. Näiteks reaalteadustes ja humanitaarteadustes kasutatakse sageli erinevaid uurimismeetodeid. Teadusliku uurimistöö raames viiakse läbi uurimusi ja uuringuid, mille tulemused avaldatakse kas eraldiseisva teosena või teadusartiklina teadusajakirjas. Teadus- ja arendustegevus Teadus Teadustekst Monograafia Eesti keele seletav sõnaraamat Eesti keele seletav sõnaraamat
Askaridoos

Askaridoos ehk askaridaas ehk solgetõbi on solkmete (Ascaris lumbricoides) tekitatud helmintoos ehk usstõbi. "Troopikas möllav solge vähendab põhjala meeste kopsumahtu" ERR Novaator, 6. jaanuar 2022
Uuring

Uuring võib olla: teadusuuring geoloogiline uuring hüdrograafiline uuring meditsiiniline uuring statistiline uuring sotsiaalteaduslik uuring Longituuduuring ehk pikaajaline uuring - samu inimesi uuritakse aastate või aastakümnete jooksul. Läbilõikeuuring - samal ajal uuritakse sama meetodi abil erinevaid inimgruppe.
Kuldīga komtuurkond

Kuldīga komtuurkond oli Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles Gebiet). Kuldīga komtuurkond moodustus Kuramaa keskossa pärast selle vallutamist 13. sajandi keskel. See kujunes peagi üheks olulisemaks orduvalduseks ja Kuldīga komtuur oli tähtsaim orduametnik Vana-Liivimaa lääneosas. Komtuurkonna keskus olnud Kuldīga sai 14. sajandil ka linnaõigused ja kuulus Hansa Liitu. Kuldīga komtuurkond piirnes põhjas, läänes ja lõunas Kuramaa piiskopi valdustega ehk Piltene stiftiga, lõunas Grobiņa foogtkonna, põhjas Vindavi komtuurkonna, kirdes Kandava foogtkonna ning idas Dobele komtuurkonna ja Liivi ordu maameistri valdustega. Komtuurkonda valitses komtuur, kellele kuulus komtuurkonnas kõrgeim kohtu-, haldus- ja sõjaline võim. Lisaks talle on nimeliselt teada ka teisi ametnikke, näiteks linnusekomtuurid (Hauskomturid), moonamuretsejad ja teised majandustegelased. Samuti on teada neli Kuldīga foogti, kes tõenäoliselt tegelesid kohtumõistmisega ja allusid komtuurile. Kiriklikult kuulus Kuldīga Kuramaa piiskopkonda ja jagunes kihelkondadeks, mille piirid ei pruukinud ühtida poliitilistega. Halduslikult jagunes komtuurkond ordu- ja vasallimõisateks, mis kogusid makse ja mõistsid kohalikul tasandil kohut. Et Kuldīga asus Kuramaal, ei puudutanud Liivi sõda seda alguses otseselt. Kuid 1560. aastal langes Härgmäe lahingus viimane komtuur Werner Schall von Bell venelaste kätte vangi ja hukati. Uut komtuuri enam ametisse ei seatud ja 1562. aastal liideti endised komtuurkonna alad Kuramaa hertsogiriigiga ning Kuldīgast sai selle esimene pealinn. Kuldīga komtuur Kuldīga komtuurkonna ametnike loend Kuldīga ordulinnus
Pärnu komtuurkond

Pärnu komtuurkond oli Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles Gebiet). Pärnu komtuurkond loodi varasema Sakala muinasmaakonna läänerannikule, mõnevõrra võis ta hõlmata ka Alempoisi ja Läänemaa osi. Tõenäoliselt kuulusid need valdused esmalt Viljandi komtuuri võimu alla, kuid pärast Uus-Pärnu linna loomist 1265. aastal tekkis ilmselt ka komtuurkond. Hiljem liideti sellega ka Lihula komtuurkond, mis asus Saare-Lääne piiskopi valduste keskel Lääne-Eestis. Komtuurkond piirnes läänes Saare-Lääne piiskopkonna, põhjas Tallinna komtuurkonna, idas Viljandi komtuurkonna ja kagus Karksi foogtkonna, hiljem ordumeistri valdustega. Komtuurkonna eraldiseisvaks osaks oli endine Lihula komtuurkond, mis piirnes mere ja Saare-Lääne piiskopkonnaga. Komtuurkonda valitses komtuur, kes omas selles kõrgeimat kohtu-, haldus- ja sõjalist võimu. Lisaks temale oli seal ka teisigi ametnikke, kuid kuna keskaegne linnaarhiiv pole Pärnus säilinud, siis on nimeliselt teada vaid kaks linnusekomtuuri (Hauskomturi): Dietrich Vincke von Ostenfelde (1457–1458) ja Dietrich Schenking (1558–1562). Halduslikult jagunes komtuurkond ordu- ja vasallimõisateks, mis teostasid maksukogumist ja kohalikku kohtumõistmist. Kiriklikult kuulus komtuurkonna põhiosa Tartu piiskopkonda, endine Lihula komtuurkond aga Saare-Lääne piiskopkonda. Need alad jagunesid ka kihelkondadeks, mille piirid ei pruukinud ühtida poliitilistega. Liivi sõja alguses otsene sõjategevus komtuurkonna maadele ei ulatunud, kuid hertsog Magnus haaras peagi Lihula ja seda ümbritsenud Pärnu komtuurkonna alad enda kätte. 1560. aasta suvel toimus Pärnus viimane Liivimaa maapäev, mis lõpetas ordu ja Magnuse relvakonflikti, kuid komtuurkond Lihulat tagasi ei saanud. 1560. aasta järel, mil venelased vallutasid Viljandi, ulatus nende võimuala juba komtuurkonna piirideni, kuid selle eksistentsi nad siiski ei ohustanud. Nii kestis Pärnu komtuurkond kuni ordu likvideerimiseni 1562. aastal, misjärel see liideti Poola valdustega. Pärnu komtuur Pärnu ordulinnus
Järva foogtkond

Järva foogtkond oli algul Taani, hiljem mõõgavendade ordu ja seejärel Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles Gebiet). Järva foogtkond hõlmas üldiselt muistse Järvamaa territooriumi, mis 1222. aastaks oli langenud Taani võimu alla. Ent selle esimene foogt Hebbe tapeti 1223. aastal ja pärast eestlaste vastupanu mahasurumist vallutas Järvamaa Mõõgavendade ordu. Teatud aja kuulus Järvamaa ka paavsti legaadi poolt moodustatud vaheriiki, kuid hiljemalt 1233. aastaks oli tegelik võim seal taas mõõgavendade käes. Nende esimene ja ainus foogt on teada 1234. aastast. Stensby lepingu kohaselt säilitas oma võimu Järvamaal ka Liivi ordu, kuid ei tohtinud sinna Taani kuninga loata ehitada linnuseid ja pidi kuningat abistama sõjaretkedel venelaste vastu. Seetõttu on ka arvatud, et Järvamaa jäi ametlikult Taani võimu alla ja ordu oli seal kuninga vasall. See arvamus ei tundu aga siiski päris tõele vastavat. 14. sajandil eksisteeris mõnda aega ka Paide komtuurkond, mis hõlmas tõenäoliselt sama ala, mis foogtkondki. Nii eksisteeris Järvamaal kaksikvõim, mis osutus aga ebamõistlikuks. Umbes sajandi keskpaiku ühendati see aga Järva foogtkonnaga. Järva foogtkond piirnes esialgu läänes, põhjas ja idas Taani valdustega, lõunas aga Viljandi komtuurkonna ja Põltsamaa foogtkonnaga. Pärast Põhja-Eesti minekut ordu kätte piirnes foogtkond läänes ja loodes Tallinna komtuurkonna ja kirdes ning idas Rakvere foogtkonna ja osaga Toolse foogtkonnast. Foogtkonna eesotsas oli foogt, kellel oli seal kõrgeim kohtu-, haldus- ja sõjaline võim. Lisaks talle oli seal ka teisi ametnikke, kellest nimeliselt on teada mitmeid linnusekomtuure, kumpaneid ja teisi ametimehi. Foogtkonna keskuseks oli Paide. Halduslikult jagunes foogtkond ordu- ja vasallimõisateks, mis tegelesid maksude ja kohaliku kohtumõistmisega. Kiriklikult kuulus Järva foogtkonna ala Tallinna piiskopkonda ja seega ka Lundi peapiiskopkonda. Tema ala jagunes kihelkondadeks, mille piirid ei ühtinud täpselt poliitilistega. Järvamaa sattus Vene vägede rünnaku alla juba Liivi sõja alguses, 1558. aasta sügisel. Siiski ei läinud venelastel korda Paidet ei sel aastal ega ka 1560. aastal vallutada. Viimane foogt Bernd von Smerten foogtkonnas küll ei viibinud, kuid see-eest tegutses edukalt tema asetäitja Caspar von Oldenbockum. Seetõttu eksisteeris foogtkond kuni 1562. aastani, mil ordu likvideeriti ja selle alad liideti Poolaga, ent langesid peagi Rootsi kätte. Järva foogt Järva foogtkonna ametnike loend Paide komtuurkond Paide komtuur Paide ordulinnus
Salv

Salv (ladina unguentum) on rasvataolise konsistentsiga nahale, limaskestale või haavale kantav pehme ravimivorm. Salv koosneb toimeaine(te)st ja salvialusest. Pasta
Pasta (salv)

Pasta (ladina pasta) on farmaatsias üle 25%, kuid mitte üle 65% pulbrilisi aineid sisaldav salv.
Suposiit

Suposiit (ladina suppositorium) ehk ravimküünal on kehaõõnde manustatav ravimvorm, mis on toatemperatuuril tahke ja kehatemperatuuril sulab ja imendub verre. Suposiit koosneb doseeritud toimeaine(te)st ja alusest. Suposiidid jagunevad manustamiskoha järgi rektaalsuposiitideks (pärakuküünal) ja vaginaalsuposiitideks (tupeküünal). Rektaalsuposiidid manustatakse pärasoolde, vaginaalsuposiidid ehk gloobulid tuppe.
Liniment

Liniment (ladina linimentum) on viskoosne vedelik või kehatemperatuuril sulav geel-tarretis, mida kasutatakse naha kaudu sissehõõrumiseks. Linimendid on üleminekuvorm vedelate ja pehmete ravimvormide vahel.
Mikstuur

Mikstuur (ladina mixtura) on seespidine kombineeritud vedel ravimivorm, mis võib sisaldada lahustunud ja lahustumatuid aineid: leotisi, keediseid, tinktuure, ekstrakte.
Kapsel (farmaatsia)

Kapsel (capsula) on mahuti pulbrite, graanulite ja vedelate ravimite doseerimiseks seespidisel manustamisel. Kasutusel on želatiinkapslid, mida täidetakse tehastes.
Tablett

Tablett (ladina tabuletta) on kõva doseeritud ravimivorm, mida saadakse toime- ja abiainete pressimisel. Tabletid võivad olla kaetud või katmata.
Graanulid (ravimvorm)

Graanulid (granulae) on doseerimata ravimvorm. Kujult ümmargused, silinderjad või korrapäratud terakesed ravimi seespidiseks tarvitamiseks. Graanulid koosnevad toime- ja abiainetest.
Utria dessandi mälestustahvel

Utria dessandi mälestustahvel on mälestusmärk 17. jaanuaril 1919 Eesti Vabadussõjas toimunud Utria dessandi auks. Utria dessandi mälestustahvel paigaldati Utria muusikaühingu "Olew" algatusel 24. juunil 1939 Utria mererannas kohta, kus maabusid esimesed dessandist osavõtjate paadid. Avasõnad olid "Olewi" ja korraldava toimkonna esimehelt Aleksander Rautsolt (Raudsoo). Mälestustahvli avas Eesti Vabadussõjas merejõudude ülemjuhataja, dessandi organiseerija admiral Johan Pitka. Mälestustahvli õnnistas Narva koguduse õpetaja A. Ingmann. Lisaks said avamisl sõna ka dessandist Narva koolipoisina osa võtnud major J. Lootsaar, Narva linnapea E. Soomuste, reservohvitseride kogu nimel F. Kaba ning veel neli dessandist osavõtnut ja kohalike seltside esindajad. Mälestustahvlil oli tekst: "SIIN RANDUSID 17. JAANUARIL 1919.A. UDRIA DESSANDI ESIMESED PAADID EESTI JA SOOME VABATAHTLIKEGA VÕITLUSES ENAMLASTE VASTU". 4. novembril 1940, proovis Ridakülast pärit Juhan Oksman mälestusmärki õhku lasta, kuid lõhkelaeng tekitas suurde kivisse, millel plaat asus, ainult mõra. Kuna õhkimine ebaõnnestus, tagus ta plaadi suure haamriga kildudeks. Mälestusmärk taastati 2. juunil 1990 Vaivara kihelkonna päevade raames. Plaadi modelleeris Udria Rautsodest pärinev skulptor Jüri Ojaver, kaasa aitas ka kunstnik Mati Rautso. Plaat valati pronksist Tallinnas ARSi valukojas. Valamist toetas Virumaa Fond, paigaldustööd tegi skulptor tasuta. Taastatud mälestustahvli tekst oli sama, mis esialgsel mälestustahvlil. Plaat oli kadunud 1991. aastaks. Kolmas kord avati plaat Utria dessandi 80 aastapäevaks sõjalis-sportliku mängu "Udria dessant 99" raames 16. jaanuaril 1999. Plaadi avamisel viibisid ja kõnelesid kaitseminister Andrus Öövel ja Soome sõjaväe atašee Eestis Kenneth Nyholm. Kolmanda mälestustahvlil on tekst: "SIIN MAABUSID MERELT/ 17. JAAN. 1919/ EESTI JA SOOME VAPRAD POJAD/ ÜHISEKS WÕITLUSEKS/ WABA EESTI EEST/ UDRIA MUUSIKAÜHING/ ENNISTATUD JUULI 1991". Kahetsusväärselt on plaadi taastamist organiseerinud inimeste eksituse tõttu sattunud plaadile vale tekst. Tekst on pärit Utria dessandi mälestussambalt, mis asub külakeskuses ja avati 1933. aastal ning taastati 1991. aastal. Peale kolmandat avamist võeti plaat kivi küljest maha ning viidi Vaivara vallamajja hoiule, et selle saaks pidulikel puhkudel jälle tagasi panna. Neljandat korda avati mälestustahvel 1. augustil 2015 Udria Muusikaühingu ja MTÜ Muuseumi Sõprade Klubi poolt. Ka neljandal mälestustahvlil on kirjas sama tekst, mis oli kolmandal. Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend Utria dessant "Utrias avati 1. dessandi jäädvustamiseks mälestussammas". Põhja kodu. 26. juuni 1939. Lk 3. Vaadatud 9. novembril 2023. Koostanud Mati Strauss "Vabadussõja mälestusmärgid II", Greif 2005, lk 111 "Eesti muuseumide veebivärav - Vabadussõja Utria dessandi mälestustahvel Udria rannas". www.muis.ee. Vaadatud 9. novembril 2023. Udam, Sven (1. august 2015). "Utria dessandi mälestuskivi on taasavatud". Vaivara Kaja. Lk 1. Vaadatud 9. novembril 2023.
Richard Säägi

Richard Säägi (31. märts 1925 Nõmmküla – 23. mai 2013 Leicester) oli Eesti sõjaveteran. Richard Säägi võitles Eesti Leegioni 45. rügemendis, mis osales 1944. aasta varasügisel Narva jõe ääres, Auveres, Sinimägedes ja Kambja all toimunud lahinguis. Ta oli üks kahest eestlasest, kellele on korraga antud II ja I klassi Raudrist. 1998. aastal pälvis ta Kotkaristi IV klassi teenetemärgi. Richard Säägi. "Minu sõjamälestused: mälestuskilde Eesti kaitselahingutest 1943–1945." Tallinn: Grenader, 2007 Kas lahkus viimane Grenaderimäe sangar? Keegi valvas mu üle
Soome jalgpallikoondis

Soome jalgpallikoondis on Soome koondvõistkond jalgpallis. Soome on alates 1904. aastast FIFA ja alates 1957. aastast UEFA liige. 2020. aasta Euroopa meistrivõistlused on esimene jalgpalli suurturniir, kuhu Soome kvalifitseerus. Koondise peatreener on Markku Kanerva. Koduväljak on Helsingi Olümpiastaadion. Soome jalgpallikoondises on kõige rohkem mänge (137) mänginud Jari Litmanen ja kõige rohkem väravaid (33) löönud Teemu Pukki. Soome koondis 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Eesti jalgpallikoondis on Soomega kohtunud 35 korda (seisuga mai 2021), millest 17 korda on võitnud Soome, 8 korda Eesti ning kümme korda on mänginud viiki. Soome oli esimene FIFA liikmesriik, kellega Eesti koondis ametliku kohtumise pidas. https://eu-football.info/_matches.php?id=70&oppo=123 (vaadatud 4.6.2021) Soome Jalgpalli Liit Soome fännid
Kursi komtuurkond

Kursi komtuurkond oli Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles Gebiet). Komtuurkond asus endise Mõhu muinasmaakonna kaguosas ja Jogentagana loodeosas. Võimalik, et Kursi komtuurkond loodi 1343. aastal, sest sellest ajast on teada esimene komtuur, seega võib see olla seotud ka Jüriöö ülestõusu ja ordu plaanidega Põhja-Eesti enda kätte saamiseks. Komtuurkond oli pindalalt üks väiksemaid orduvaldusi ja komtuur polnud kunagi kuigi oluline orduametnik. Komtuurkonnast idas oli Viljandi komtuurkond, põhjas kuni 15. sajandi lõpuni Põltsamaa foogtkond, seejärel liideti see Viljandiga. Läänes piirnes Kursi Tartu piiskopkonnaga. Komtuurkonda juhtis komtuur, kellel oli selles kõrgeim kohtu-, haldus- ja sõjaline võim. Halduslikult jagunes see ordu- ja vasallimõisateks, mis tegelesid maksude ja kohaliku kohtumõistmisega. Kiriklikult kuulus see Tartu piiskopi diötseesi ja jagunes kihelkondade vahel. Kursi komtuurkond suutis oma väiksusele ja tähtsusetusele vaatamata üle elada Liivi ordu sisesed muudatused ja mitmete olulisemategi valduste likvideerimised. Seda tõenäoliselt seetõttu, et ordul oli vaja piirkonda, kuhu saaks erru saata mõnel kõrgemal positsioonil mingil põhjusel kõlbmatuks muutunud käsknikku. Kursi komtuurkonna ala langes Vene vägede kätte Liivi sõja alguses, tõenäoliselt 1558. aasta sügisel. Siis kaotas oma ameti viimane Kursi komtuur, kelle nime pole küll teada, kuid kes on leidnud mainimist Johannes Renneri kroonikas. Kursi komtuur Kursi ordulinnus
Beringi väin

Beringi väin (vene keeles Берингов пролив, inglise keeles Bering Strait) ühendab Vaikset ookeani (Beringi merd) Põhja-Jäämerega (Tšuktši merega) ja eraldab Aasiat (Tšuktši poolsaart) Põhja-Ameerikast (Alaska poolsaarest). Väina laius on 85 kilomeetrit. Väina keskel asuvad Diomidi saared – Little Diomede'i ja Ratmanovi saar. Väina sügavus on valdavalt 30–50 meetrit. Talvel on väin jääga kaetud; jää jääb tihti kinni, nii et väin on ületatav. Väidetavalt on väina siiski plaanipäraselt jalgsi ületatud vaid korra.. Väina läbib kuupäevaraja. Jääaegadel, kui suur osa maakera veest oli seotud mandrijäässe, oli maailmamere tase kuni sadakond meetrit tänapäevasest madalam. Kogu Beringi mere põhjaosa ja Tšuktši mere lõunaosa kattis kuiv maa. Seda laialdast ala nimetatakse Beringiaks. Ürginimesed asustasid mööda Beringiat minnes Põhja-Ameerika. Selle täpne dateering on vaieldav ja see võis toimuda mitme lainena, kuid mitte hiljem kui 10 tuhat aastat tagasi, kui pärast viimase jääaja lõppu tõusis maailmamere tase praegusele. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. september 2016. Vaadatud 4. oktoobril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)