laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1794

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | 1820. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1790 | 1791 | 1792 | 1793 | 1794 | 1795 | 1796 | 1797 | 1798 | ► | ►► 1794. aasta (MDCCXCIV) oli 18. sajandi 94. aasta. 14. märts – Eli Whitney sai patendi puuvillapuhastusmasinale. 24. märts – Poola-Leedus algas Tadeusz Kościuszko juhtimisel ülestõus Venemaa ja Preisimaa mõju vastu. 4. aprill – Kościuszko ülestõusu toetajad alistasid alistasid Racławice lahingus Vene väed. 5. aprill – Giljotineeriti prantsuse revolutsioonijuht Georges Jacques Danton, kes püüdis vähendada enda loodud Revolutsioonitribunali karmust, kuid mõisteti sama organi poolt surma. 8. mai – Prantsuse revolutsioonivõimud saatsid giljotiini alla keemik Antoine-Laurent Lavoisier', hapniku avastaja. 27. juuli – Maximilien Robespierre'i kukutamine. 28. juuli – Prantsusmaal hukati revolutsionäärid Maximilien de Robespierre ja Antoine Saint-Just. 20. august – Ameeriklased saavutasid Fallen Timbersi lahingus võidu indiaanlaste liidu ja nende briti liitlaste üle. 17.–18. september – Prantsusmaa Esimene Vabariik lõi Sprimonti lahingus Austria Madalmaade vägesid, pannes aluse hilisema Belgia Kuningriigi tekkele ning lõpetas Habsburgide mõjuvõimu piirkonnas. 19. november – Ameerika Ühendriikide ja Suurbritannia vahel sõlmiti Jay leping, mis lahendas Ameerika iseseisvussõja lõpetanud Pariisi rahulepinguga lahendamata jäänud küsimused. 13. jaanuar – Prosper Garnot, prantsuse kirurg ja loodusteadlane 23. veebruar – August Matthias Hagen, baltisaksa graafik ja maalikunstnik 24. veebruar – Antonio López de Santa Anna, Mehhiko poliitik ja sõjaväelane 20. märts – René Lesson, prantsuse kirurg ja loodusteadlane 11. aprill – Edward Everett, USA poliitik 17. aprill – Carl Friedrich Philipp von Martius, saksa botaanik ja maadeuurija 23. mai – Ignaz Moscheles, böömi pianist ja helilooja 24. mai – William Whewell, inglise teadlane ja filosoof 27. mai – Cornelius Vanderbilt, USA filantroop ja ärimagnaat 7. juuni – Pjotr Tšaadajev, vene filosoof ja publitsist 29. juuli – Thomas Corwin, USA poliitik 15. august – Elias Magnus Fries, rootsi botaanik ja mükoloog 3. november – William Cullen Bryant, USA luuletaja 21. november – Carl Christoph Göbel, Saksa keemik ja farmatseut, Tartu ülikooli professor 27. detsember – Alexander Gordon Laing, šoti maadeuurija 10. jaanuar – Georg Forster, saksa geograaf, loodusteadlane ja revolutsionäär 24. märts – Antoine-François Momoro, prantsuse trükkal, raamatukaupmees ja revolutsionäär 5. aprill – Georges Jacques Danton, prantsuse jurist ja poliitik 27. aprill – James Bruce, šoti rändur ja reisikirjanik 8. mai – Antoine Lavoisier, prantsuse keemik 8. juuni – Gottfried August Bürger, saksa luuletaja 28. juuli – Maximilien Robespierre, prantsuse revolutsionäär 28. juuli – Louis Antoine de Saint-Just, prantsuse revolutsionäär 28. november – Cesare Beccaria, itaalia kriminoloog, jurist ja filosoof
Chathami saared

Chathami saared (maoori Wharekauri, moriori Rekohu) on Uus-Meremaale kuuluvad saared Vaikses ookeanis. Asuvad 800 km Uus-Meremaa Christchurchi linnast idas. Saarte kogupindala on 966 km2. Kümnest saarest on vaid kaks suuremat asustatud ja neil elab umbes 700 inimest. Ülekaalukalt suurim saar on Chathami saar. Teine asustatud saar on Pitti saar. Chathami saared on tuntud rikka linnustiku poolest, seal elab ka 18 endeemset linnuliiki. Chathami saarte nõukogu koduleht Chathami saared
Etoumbi

Etoumbi on linn Kongo Vabariigis Lääne-Cuvette'i departemangus. Aastal 2003 puhkes linnas Ebola viirushaiguse epideemia, mis põhjustas 120 inimese surma. Aastal 2005 puhkes uus haigestumiste laine ning linn pandi karantiini. https://ins-congo.cg/download/chapitre-6-statistiques-demographiques/
1791

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | 1820. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1787 | 1788 | 1789 | 1790 | 1791 | 1792 | 1793 | 1794 | 1795 | ► | ►► 1791. aasta (MDCCXCI) oli 18. sajandi 91. aasta. 4. märts – Vermont sai Ameerika Ühendriikide 14. osariigiks. 3. mai – Poola kuningas Stanisław II kirjutas alla liberaalsele õiguste seadusele, kehtestades riigis põhiseadusliku monarhia. Tegu oli maailma teise kirjaliku konstitutsiooniga. 20.–21. juuni – Põgenemine Varennes'i: Prantsuse kuningas Louis XVI ja kuninganna Marie Antoinette püüdsid Pariisist põgeneda, kuid peeti kinni. 14. juuli – Inglismaal algasid Priestley mässud, kui Joseph Priestley ja teised usulised teisitimõtlejad Birminghamist välja aeti. 17. juuli – Prantsuse revolutsioon: Rahvuskaart tulistas Pariisis Champ de Mars'ile kogunenud rahvahulka, mis olid tulnud allkirjastama palvekirja kuningas Louis XVI tagandamiseks. 27. august – Anti välja Pillnitzi deklaratsioon, millega Saksa-Rooma riik ja Preisi kuningriik lubasid tuge kuningas Louis XVI-le Prantsuse revolutsiooni vastu. 3. september – Prantsusmaal võeti vastu esimene kirjalik põhiseadus, millega riigist sai konstitutsiooniline monarhia. 9. september – Ameerika Ühendriikide uue pealinna ehitamist jälgivad volinikud nimetasid selle esimese presidendi auks Washingtoniks. 15. september – Näitekirjanik Olympe de Gouges avaldas "Naiste ja naiskodanike õiguste deklaratsiooni", lootes paljastada Prantsuse revolutsiooni ebaõnnestumised soolise võrdõiguslikkuse tunnustamisel. 30. september – Viinis toimus Wolfgang Amadeus Mozarti ooperi "Võluflöödi" esietendus. 4. detsember – ilmus maailma vanima pühapäevalehe The Observer esimene number. Tartus hakkas tegutsema linnakodanike klubi "Bürgermusse". 15. jaanuar – Franz Grillparzer, Austria näitekirjanik ja luuletaja 2. veebruar – William Elford Leach, inglise zooloog ja merebioloog 10. veebruar – Francesco Hayez, itaalia kunstnik 15. aprill – Hans Heinrich Falck, Toomgildi oldermann 23. aprill – James Buchanan, USA 15. president 27. aprill – Samuel Morse, USA leiutaja 3. september – John Curtis, inglise entomoloog 4. september – Jan Svatopluk Presl, Tšehhi loodusteadlane 5. september – Giacomo Meyerbeer, saksa helilooja 14. september – Franz Bopp, Saksa keeleteadlane 22. september – Michael Faraday, inglise füüsik ja keemik 23. september – Johann Franz Encke, saksa astronoom 26. september – Théodore Géricault, prantsuse kunstnik ja litograaf 25. oktoober – Friedrich Parrot, baltisaksa arstiteadlane ja bioloog 6. detsember – José Gutiérrez de la Vega, hispaania kunstnik 21. detsember – Giorgio Jan, itaalia loodusteadlane 24. detsember – Eugène Scribe, prantsuse näitekirjanik ja libretist 2. märts – John Wesley, inglise teoloog 18. oktoober – João de Loureiro, Portugali jesuiidi misjonär ja botaanik 5. detsember – Wolfgang Amadeus Mozart, austria helilooja Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 108
Algkõverus

Algkõverus on tugevusõpetuses nõtkele töötava varda sirgjoonelisuse hälve enne jõu rakendumist.
Algpinge

Algpinge on tugevusõpetuses pinge, mis oli detailis juba enna töökoormuse rakendamist. Algpinged on näiteks termopinged, keevitusjääkpinged, pressistudest või detailide eelpingutusest tingitud pinged.
Arvutuslik tugevus

Arvutuslik tugevus on tugevusõpetuses konstruktsioonielemendi või detaili tugevus arvutuse järgi.
Arvutuslik koormus

Arvutuslik koormus on tugevusõpetuses koormuse arvväärtus, mille konstruktor on valinud konstruktsiooni või selle elemendi tugevus- ja jäikusarvutuste aluseks.
Erisurve

Erisurve näitab tugevusõpetuses pinnaühikule toimivat jõudu. Erisurve on oluline näitaja näiteks traktorite juures. Ratastraktorite erisurve pinnasele on 80–250 kPa, roomiktraktoritel on erisurve väiksem, 45–55 kPa. Metallitööstuses metallilehe valtsimisel Maanteehituses maanteede koormustaluvuses Ehituses koormuste kavandamisel Mehhatroonikas Traktor Eesti Entsüklopeedia veebiväljaanne (vaadatud 23. märts 2013)
Ristraam

Ristraam on tugevusõpetuses kahest ristuvast talast moodustatud raam.
Tsentraaltelg

Tsentraaltelg on tugevusõpetuses telg, mille suhtes tasakujundi (näiteks varda ristlõikepinna) staatiline moment võrdub nulliga. Peatelg
Voolamine (tugevusõpetus)

Voolamine on tugevusõpetuses materjali suhteliselt kiire plastne deformeerumine voolepiiri ületavatel pingetel.
1793

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | 1820. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1789 | 1790 | 1791 | 1792 | 1793 | 1794 | 1795 | 1796 | 1797 | ► | ►► 1793. aasta (MDCCXCIII) oli 18. sajandi 93. aasta. 21. jaanuar – hukati Prantsusmaa kuningas Louis XVI. 10. juuni – Pariisis avati esimene avalik loomaaed Jardin des Plantes. 10. oktoober – Prantsusmaal kehtestati revolutsioonikalender. Ajaarvamise alguseks loeti Prantsuse vabariigi väljakuulutamist 22. septembril 1792. 16. oktoober – hukati Marie Antoinette. ... ... 21. jaanuar – Louis XVI, Prantsuse kuningas (giljotineeriti) 13. juuli – Jean-Paul Marat, prantsuse revolutsionäär 16. oktoober – Marie-Antoinette, Prantsuse kuninganna (giljotineeriti)
Väändeprinkus

Väändeprinkus (inglise angular twist per unit length) näitab tugevusõpetuses väändedeformatsiooni intensiivsust ehk väändenurka pikkusühiku kohta.
Ülepinge

Ülepinge tähendab tugevusõpetuses elastse materjali koormamist pingetega üle voolavuspiiri. Ülepinge toimel tekib plastne deformatsioon.
Sangha

Sangha (pali k.: सन्घ saṅgha; sanskriti k.: संघ saṃgha; Wylie: 'dus sde) on budismi järgijate kogudus. Sangha tõlketähendused on 'ühendus'; 'kokkutulek'; 'kogu(kond)'; 'selts(kond)'; 'ühisus' – tähenduslik sisu vastab üsna täpselt eestikeelsele mõistele "kogudus". Sangha koosneb munkadest, nunnadest ja ilmalikest järgijatest ning võib tähistada nii konkreetset budistlikku kogudust kui ka laiemalt kõiki budistliku õpetuse järgijaid läbi aegade. Sangha on üks kolmest kalliskivist. "Ida mõtteloo leksikon". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2017. Vaadatud 4. juulil 2017.
Algpragu

Algpragu on tugevusõpetuses esmane väsimuspragu ristlõikes, mis oli detailis juba enne väliskoormuse rakendumist ning, mille arenemine võib viia detaili purunemiseni.
Amplituudpinge

Amplituudpinge ehk pingeamplituud on füüsikas ja tugevusõpetuses pingetsükli maksimaalse pinge ja keskmise pinge vahe absoluutväärtus või minimaalse pinge ja keskmise pinge vahe absoluutväärtus.
Asümmeetriatundlikkuse tegur

Asümmeetriatundlikkuse tegur (inglise asymmetrical cycle factor) on tugevusõpetuses tegur, mis iseloomustab materjali tundlikkust tsükli asümmeetria suhtes.
Dünaamiline pinge

Dünaamiline pinge (inglise dynamic stress) on tugevusõpetuses dünaamilisest koormusest või vibratsioonist tingitud pinge.
Haavelkalestamine

Haavelkalestamine ehk haaveldamine on meetod detailide väsimustugevuse tõstmiseks pindkihi kohaliku kalestamise teel haavlijoas. Haavelkalestamine on mehaaniliselt sarnane liivapritsimisega, kuid viimase eesmärk on pinna puhastamine (materjali eemaldamine).
Helvesväsimus

Helvesväsimus on kontaktväsimuse eriliik, mida iseloomustab liistakutaoliste väsimuskulumisproduktide eraldumine pindkihist.
Koormusliigitegur

Koormusliigitegur on tegur tugevusõpetusest, mis arvestab väsimuspiiride erinevusi vahelduval tõmbel, survel, pöörleval paindel, vahelduval väändel.
1775

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1771 | 1772 | 1773 | 1774 | 1775 | 1776 | 1777 | 1778 | 1779 | ► | ►► 1775. aasta (MDCCLXXV) oli 18. sajandi 75. aasta. 23. märts – Patrick Henry nõudis Ameerika kolooniate vabanemist Suurbritannia võimu alt, kuulutades "andke mulle vabadus või andke mulle surm". 19. aprill – Ameerika iseseisvussõda algas brittide lüüasaamisega Lexingtoni ja Concordi all. 10. mai – Väiksearvuline Ameerika patriootide vägi Ethan Alleni ja kolonel Benedict Arnoldi juhtimisel vallutas brittide käest Fort Ticonderoga. 10. mai – Esimest korda tuli kokku Teine Kontinentaalkongress. 17. juuni – Briti väed lõid Ameerika iseseisvussõjas Bunker Hilli lahingus ameeriklaste armeed. 5. juuli – Kolmeteistkümne koloonia Teine Kontinentaalkongress võttis vastu Olive Branch Petition'i, lootuses vältida sõda Suurbritanniaga. 9. detsember – Pärast kaotust Great Bridge'i lahingus olid Briti ametivõimud sunnitud Virginia kolooniast evakueeruma. 31. detsember – Ameerika iseseisvussõda: Québeci lahingus tõrjusid britid tagasi kontinentaalarmee rünnaku Québeci vallutamiseks. 6. juuli (25. juuni) – 1775. aasta Tartu tulekahju: kaks kolmandikku Tartu linnast hävis tulekahjus. Venemaa keisririigis kehtestati 1775. aasta kubermanguseadusega asehalduskord, ümberkorraldused realiseerusid Eestimaal alles 1783. aastal 22. jaanuar – André-Marie Ampère, prantsuse füüsik 27. jaanuar – Friedrich Wilhelm Joseph Schelling, saksa filosoof 30. jaanuar – Walter Savage Landor, inglise kirjanik ja luuletaja 3. veebruar – Louis-François Lejeune, Prantsuse kindral, kunstnik ja litograaf 3. veebruar – Maximilien Sébastien Foy, Prantsuse sõjaväelane ja riigimees 21. veebruar – Jean-Baptiste Girard, Prantsuse sõjaväelane 28. veebruar – Sophie Tieck, saksa luuletaja ja näitekirjanik 11. märts – Pierre Jean François Turpin, prantsuse botaanik ja illustraator 23. aprill – J. M. W. Turner, inglise maalikunstnik 9. juuni – Georg Grotefend, saksa filoloog ja orientalist 16. juuni – Carl Friedrich Ludwig Petersen, baltisaksa luuletaja, saksa keele lektor ja raamatukogundustegelane 24. juuli – François Eugène Vidocq, seikleja ja detektiiv 25. juuli – Paul von der Pahlen, baltisaksa aadlik ja Vene tsaariarmee ohvitser 6. august – Daniel O'Connell, Iirimaa riigimees 1. september – Honoré Charles Reille, Prantsuse sõjaväelane 13. september – Laura Secord, 1812. aasta sõja kangelane 15. oktoober – Bernhard Crusell, rootsi-soome klarnetist, helilooja ja tõlkija 24. oktoober – Bahadur Šahh II, India suurmogul 19. november – Johann Karl Wilhelm Illiger, saksa zooloog 16. detsember – Jane Austen, inglise kirjanik 16. detsember – François-Adrien Boieldieu, prantsuse helilooja 18. detsember – Carlo Rossi, itaalia päritolu Venemaa arhitekt 11. jaanuar – Prithvi Narajan Šahh, Nepali kuningas 21. jaanuar – Jemeljan Pugatšov, Venemaa talurahvaülestõusu juht 22. märts – Peter August Friedrich von Holstein-Beck, Vene ja Holsteini riigitegelane
Korrosioonväsimus

Korrosioonväsimus on metallis vahelduvalpingel korrodeeriva keskkonna kaastoimel kulgev väsimusprao kiire areng, mis viib detaili suhteliselt kiire purunemiseni.
Mastaabitegur

Mastaabitegur on tegur väsimusarvutustes, mis arvestab ristlõike mõõtmete mõju väsimuspiirile.
Mineri reegel

Mineri reegel on meetod tugevusõpetuses, mis põhineb vigastuste summeerimise printsiibil arvesse võtmaks astmelist koormusrežiimi väsimusarvutustes. Reegel sai nime M.A. Mineri järgi, kes 1945. aastal seda laiemalt tutvustas. Reegli oli esitanud juba 1924. aastal rootsi insener Arvid Palmgren.
Muutuv pinge

Muutuv pinge ehk muutlik pinge on tugevusõpetuses pinge, mis muutub ajas suuruselt või suunalt. Masinaelementides on muutuv pinge enamasti tsükliline.
Nullist pulseeriv pinge

Nullist pulseeriv pinge tähendab tugevusõpetuses pingetsüklit, mille üks piirpinge võrdub nulliga.
Piiramplituuddiagramm

Piiramplituuddiagramm ehk Haighi diagramm on tugevusõpetuses diagramm, millelt saab leida igale suvaliselt valitud tsükli keskpingele vastava piiramplituudi. Kasutatakse ka lihtsustatud piiramplituuddiagramme, mis on piiratud parabooliga ehk Gerberi joonega või sirgjoonega. Viimased jagunevad Goodmani ja Soderbergi diagrammiks.
Piiratud väsimuspiir

Piiratud väsimuspiir näitab tugevusõpetuses suurimat pinget, mida materjal talub purunemata etteantud baasarvust väiksema arvu pingetsüklite vältel.
Piirpingevahemik

Piirpingevahemik näitab tugevusõpetuses väsimuspiirini ulatuvat tsükli piirpingete vahet.
Tabatav pind

Tabatav pind on triboloogias erosioonil esinev pind, mille vastu põrgates osakesed kaotavad osa oma kineetilisest energiast. Energia kandub üle tabatavasse pinda ning deformeerib seda.
Paljutsükliline väsimus

Paljutsükliline väsimus on tugevusõpetuses detaili väsimus, mis on tingitud peamiselt korduvdeformatsioonidest elastsuspiirkonnas.
Pingetsükkel

Pingetsükkel (inglise stress cycle) on tugevusõpetuses teatava seaduspära järgi perioodiliselt muutuva pinge ühekordne muutumine algväärtusest algväärtuseni.
Pinnakaredustegur

Pinnakaredusteguriks (surface-finish factor) nimetatakse tugevusõpetuses antud pinnakaredusega katsekehade väsimuspiiri ja poleeritud katsekehade väsimuspiiri jagatist.
Pinnatugevustegur

Pinnatugevustegur (surface hardening factor) on tugevusõpetuses kalestatud, pindkarastatud, nitreeritud või muul viisil tugevdatud pinnaga katsekehade väsimuspiiri ja tugevdamata katsekehade väsimuspiiri jagatis.
Pulseeriv pinge (tugevusõpetus)

Pulseeriv pinge (fluctuating stress) on tugevusõpetuses pinge, mis muutub ajas suuruselt, kuid jääb suunalt muutumatuks.
Indra

Indra on hinduistlik jumal, veedade peajumal, äikese ja sõjakuse jumal. Talle alluvad Trājastrinša jumalad ja lugematu hulk alamaid jumalusi ehk devaputra’id. Hilisemas hinduismis Indra minetab oma tähtsuse peajumalana ning ühena neljast maailmakaitsjast (idakaare kaitsja) allub Brahmale. Budismi mütoloogias tuntakse Indrat sagedamini Śakra nime all. Ta esineb Buddha õpetuse kaitsjana. Mahajaana suutrates on Indra vahel koos teiste jumalatega Šākjamuni kuulajate seas või isegi tema vestluskaaslaseks. Ida mõtteloo leksikon: Indra
Purtse jõgi

Purtse jõgi on jõgi Põhja-Eestis. Purtse jõgi saab alguse Punasoo idaservast Lääne-Virumaal ja suubub Soome lahte. Jõe pikkus on 51 km ja valgla 811 km². Purtse jõgi on üks Eesti kärestikurikkamaid jõgesid. Jõe suudmes on väike Purtse sadam. Jõe vasakpoolsed lisajõed on näiteks Hirmuse ja Erra jõgi ning parempoolsed näiteks Ojamaa ja Kohtla jõgi. Jõel tegutseb Sillaoru hüdroelektrijaam. Varem oli Purtse Eesti üks tähtsamaid lõhe kudejõgesid, kuid kui 1930. aastatel hakati Kiviõlis tootma põlevkiviõli, mille tootmise käigus tekkinud reovesi suunati Purtse jõkke, said siinsed kalavarud kannatada. Jõe reostamist jätkati Saksa okupatsiooni ja Nõukogude ajal Kohtla-Järve ja Kiviõli õlitööstuse toodete ja jäätmetega (põlevkivitööstuse reovesi on iseloomuliku intensiivse värvusega ja ebameeldiva lõhnaga vedelik, millel on suur hapendumus ning spetsiifiliste ainete, näiteks fenoolid, õlid, ammoniaak, bensopüreen, reortsiin jt, sisaldus). Suure reostuse tõttu Purtse jõge enam lõhejõeks ei loeta, kuigi on teateid, et harrastuspüüdjad on saanud üksikuid lõhesid ja meriforelle. Samuti esineb jões vähesel määral viker- ja jõeforelli. Alates 2018. aastast on tegeletud Purtse ja Erra jõe puhastamisega. Jõe kohaliku nimetuse Oandu jõgi järgi on oma nimetuse saanud ordoviitsiumi Oandu lade. Purtse jõgi Purtse sillalt vaadatuna Purtse jõgi Arukülas EE 12. köide, 2003: 424. ERA.80.4.1210 Loigu, E., Velner, H-A., Iital, A., Pärnapuu, M. 2011. Hajureostuse dünaamika loodus- ja põllumaadelt (1960-2010). TTÜ Kirjastus "Ida-Virumaal lõppesid esimesed sammud jõgede tööstusjääkidest puhastamiseks" ERR, 4. november 2023 http://stratigraafia.info/glossary.php?keyword=Oandu+lade Purtse jõgi keskkonnaportaalis
Vainupea jõgi

Vainupea jõgi on jõgi Põhja-Eestis, kuulub Soome lahe vesikonda. Vainupea jõgi saab alguse Haljalast 4 km kirdes Lääne-Virumaal ja suubub Soome lahte. Jõe pikkus on 27 km pikk ja valgla pindala 55,6 km². Vainupea jõgi keskkonnaportaalis
Võsu jõgi

Võsu jõgi on jõgi Põhja-Eestis Lääne-Virumaal. Võsu jõgi saab alguse Viitnast 2,5 km loodes ja suubub Käsmu lahte. Jõe pikkus on 24,6 km ja valgla pindala 63,6 km². Võsu jõe suurim lisajõgi on Palmse oja. Jõgi on oluline meriforelli kudemispaik. Võsu jões on Laviku paisust suudmeni aasta läbi kalapüük keelatud. Võsu jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 28.04.2022. " Muike pais võis forellidele liiga teha" Virumaa Teataja, 14. juuli 2012 Kalapüügieeskiri. RT I, 21.06.2016, 32. Võsu jõgi Eesti looduse infosüsteemis
Salla jõgi

Salla jõgi on jõgi Eestis. See on Pedja jõe lisajõgi ja kuulub Narva-Peipsi vesikonda. Salla jõgi saab alguse Lääne-Virumaal Salla küla lähedalt ja suubub Pedja jõkke Jõgevamaal Reastvere külas. Jõgi on 18 km pikkune ja selle valgla suurus on 30,8 km². 18. sajandi L.A. Mellini kaardi järgi läbis Salla jõgi ka Kadiküla, Koila ja Kaavere küla. Tänapäeval suubub Salla jõgi Reastvere külas. Teisi loetletud külasid läbib Koila peakraav. Salla jõgi keskkonnaportaalis
Mudra

Mudra (sanskriti keeles मुद्रा mudrā 'märk') on sümboolse tähendusega käemärk budismis ja hinduismis. Tantristlik mõju: 5 sõrme kujutavad 5 buda perekonda (parem käsi) või 5 algelementi (vasak käsi). abhaya mudrā – (bhaya 'hirm') kartmatuse märk. Harilikult seisvas, harva istuvas asendis, käed kas õla või südame juures. Enamasti Amitābha tunnus. añjali mudrã – austuse ja tervituse märk. Käed ühendatud rinna või lauba kõrgusel erilise austuse märgiks. bhūmisparśa mudrã – maa puudutamine. Surma võitmist kujutav. Avalokitešvara, Šākjamuni märk, istuvas asendis. dharmacakra mudrã – sümboliseerib ja kujutab seda, et keegi õpetab. Enamasti istuvas asendis, parem peaopesa väljapoole, nimetissõrm surub vasaku käe sõrmi kokku. Vairotšana, Maitreja, Tsongkhapa. uttarabodhi mudrã – nimetissõrm ja pöial koos, käsi südame kõrgusel. Kõrgema meditatsiooni seisundi saavutamise tunnus. Vairotšana. jñana mudrã – mõistmise mudra. Üks käsi hoiab teist nimetissõrme. Vairotšana dhyãna mudrã või samadhi mudra – meditatsiooni märk, meditatsiooni ja absoluudiga ühinemist sümboliseeriv; vahel teine käsi teeb midagi muud. mandala mudrã – kujutab meditatsiooni käigus tehtud mandala kinkimist jumalusele. Kinkimise sõrm kujutab Meru mäge ja teised sõrmed nelja mandrit ehk kontinenti. taruanã/karana mudrã – halva ja nõmeduse, samuti deemonite eemale tõrjumise märk. Raevukate sümboolika. triratna mudrã – kolme kalliskivi mudra. Pöial ja neljas sõrm koos. vajrahúmkãra mudra – (vadžra) välgunoole ja heli märk, kujutab tantrismis ühtsust. Vadžra paremas, drilbu (kelluke) vasakus käes. varada mudra – kinkide andmist sümboliseeriv, soovide täitmist kujutav märk. Ratnasambhava. vitarka mudra – filosoofilise vaidluse, tõestuse märk. Tehti ainult parema käega.
Onga jõgi

Onga jõgi on jõgi Põhja-Eestis. Tuntakse ka nimedega Oonga, Kamariku, Lammasküla, Selli või Olju jõgi. Onga jõgi saab alguse Simuna alevikust 8,5 km ja suubub Pedja jõkke, on 30,6 km pikk ja 106,7 km² suuruse valglaga. See on üks suuremaid Pedja jõe lisajõgesid, kuuludes Narva-Peipsi vesikonda. Onga jõgi Olju külas Onga jõgi Selli külas Onga jõgi keskkonnaportaalis
Tšakravaartin

Tšakravaartin (cakravārtin rājan) – 'rattakeerutaja kuningas'. Rattakeerutajad kuningad ehk valitsejad aitavad kaasa budismi levikule. Nende sünni tunnuseid on kuus või seitse: 1000 kodaraga dharmaratas, valge elevant, soove täitev kalliskivi, imekaunis kuninganna, minister, kes suudab raha teha, 64 hea omadusega kindral ehk väepealik.
Mustjõgi (Põltsamaa)

Mustjõgi on jõgi Eestis Põltsamaa jõgikonnas. Mustjõgi saab alguse Lääne-Virumaal Rakke vallas asuvast Koluvere külast, Edru küla keskusest 2,8 km edelas. Mustjõgi suubub Endla järve. Jõe pikkus on 9,3 km ja valgla 35,7 km². Mustjõgi keskkonnaportaalis