laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Karuäke

Karuäke on mulla kobestamise, harimise ja hooldamise riist. See äke arenes kuuselatväkkest. Kümmekond umbes 50 cm pikkuste oksatüügastega peenikest kuusetüve, mis olid pooleks lõhestatud, liideti vitsvõrudega kahe ristpuu ehk peele külge ning pandi aisad otsa. Karuäket kasutati algselt alemaade harimiseks, milleks ta oma pikkade painduvate piide tõttu hästi sobis. Lõuna-Eestis äestati kuni 19. sajandini ka põlispõlde. Saartel ja Lääne-Eestis pole karuäket teadaolevalt kasutatud. Seal kasutati kohati sellel lähedast äket (raglid), mis koosnes 5-8-st hõredalt asetatud kuusetüvest, millel olid lühikesed okspiid. Sellele leidub vasteid Rootsis ja Edela-Soomes. Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 85 Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 72 Karuäke, EPM TR 1585:7 K 70:7, Eesti Põllumajandusmuuseum
894

894. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad Aastad: 889 890 891 892 893 - 894 - 895 896 897 898 899 ... ... ...
Emanuel Rádl

Emanuel Rádl (21. detsember 1873 Pyšely – 12. mai 1942 Praha) oli tšehhi bioloog ja teadusajaloolane. Rádl, Emanuel 1930. The History of Biological Theories. (Hatfield, E. J., tlk.) London: Oxford University Press. [Saksakeelne esmatrükk ilmus 1909, ingliskeelne variant on täiendatud.]
Abielukott

Abielukott oli eesti talupojapulmas noorpaari jaoks mõeldud kott. See oli suur, tugevast riidest kott, väikese puust rõngaga sopis või/ja kotisuus, tagamaks õhku noorpaarile, kes esimeseks ööks teine teistpidi ja alasti sinna sisse pandi. Hommikuks pidid nad end õigeks keerama ja ühte heitma. Kui hommikul selgus, et mõrsja on ikka veel neitsi, pandi noorpaar ka järgmiseks ööks kotti. Tava tunti Lääne-Eestis, Saaremaal ja Mulgimaal. (näit.Halliste, Karksi, Karja, Muhu, Pärnu jne.). Ülo Tedre. Pulmasõnastik I
Eestkäibija

Eestkäibija, ka esikäibija, oli eesti talupojapulmale eelnenud abiajamisel ehk hundihännaajamisel pruudi saatja. Ta oli tavaliselt vanem naine, vahel ka mees, kelle käes oli andekott, viinapudel ja tubakasarv. Pruudi sugulaste juures palus, seletas ja kostitas eestkäibija, pruut ainult tänas ja oli n-ö ennast näitamas. Mõnel pool oli eestkäibijaks on nadu (Karja, Anseküla, Jämaja, Muhu). Ülo Tedre. Pulmasõnastik I
Kirstukakk

Kirstukakk oli eesti talupojapulma ajal veimekirstus toodud leib. Mõrsja tõi leiva (või püülisaia) oma veimekirstus peiukoju. Toodud leib jagati kõigile pulmalistele. Jagajaks oli pruudivend või peiu ise, soovides "pisut lapsi ja pailu leiba". Mõnel pool oli jagajaks ka mõrsja. Kirstukakku jagati peiukoju jõudmisel või pärast annete jagamist või siis enne magamaminemist (näit. Häädemeeste, Risti, Pöide). Ülo Tedre. Pulmasõnastik I
Ida-Traakia

Ida-Traakia või Anatoolia-Traakia (türgi keeles Doğu Trakya või lihtsalt Trakya; kreeka keeles Ανατολική Θράκη ehk Anatolikí Thráki; bulgaaria keeles Източна Тракия ehk Iztochna Trakiya), on Türgi osa Kagu-Euroopas, mis jääb Bosporuse väinast, Marmara merest ja Dardanellide väinast läände. Ka Türgi-Traakiana või Euroopa-Türgina teatud piirkond asub Mandri-Euroopas, täpsemalt Balkani poolsaarel (Traakias). Riigi pindalast moodustab ala 3% ja seal elab 14% Türgi rahvastikust. Ida-Traakias paikneb pool riigi suurimast linnast İstanbulist, sealhulgas selle keskus ja vanalinn. Bikontinentaalne linn on üks väheseid linnasid ja ühtlasi suurim, mille halduspiirid paiknevad kahes maailmajaos, Euroopas ja Aasias korraga. Lääne-Traakia Põhja-Traakia Bütsantsi riik
Kirstumees

Kirstumees oli eesti talupojapulmas pulmategelane. Kirstumehe (Varbla, Hanila, Lihula, Martna, Audru jne.) ülesandeks oli mõrsjakirstu valvata ja see peiukoju kadudeta toimetada. Tema kuulus enamasti vakarahva hulka. Sama ülesandega, kuid kirstu valvamiseks kohapeal, oli kirstumees mõnel pool ka saajarahva esindaja (Käina, Muhu). Ülo Tedre. Pulmasõnastik I
901

901. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad Aastad: 896 897 898 899 900 - 901 - 902 903 904 905 906 ... ... ...
Kodutamine

Kodutamine oli eesti talupojapulmas vastastikune külaskäimine. Vastastikused külaskäimised toimusid pulmade lõppjärgus või ka pärast pulmade lõppu. Noorpaar saatjatega sõitsid lõunaks noorikukoju ja olid seal õhtuni. Järgmisel päeval tulid nooriku vanemad ja mõrsjapoolsed pulmalised peiukoju (Kolga-Jaani, Põltsamaa, Kursi, Äksi). Mõnes kohas nimetati kodutamiseks nooriku käiku vanematekoju nädal pärast pulmi, et lõpetada kõik tööd-toimetused. Noorik jäi endisesse koju nädalaks, siis tuli mees talle järele. Ülo Tedre. Pulmasõnastik I
Kinkpulmad

Kinkpulmad oli eesti talupoegade järelpulmad. Kinkpulmi peeti kaks kuni viis nädalat pärast pulmi. Sinna kogunesid noored, sest pulmas käisid algselt ainult abieluinimesed. Kinkpulmadesse toodi kingitusi, sest põhipulma viidi pulmaliste poolt ainult pulmakott ja anti kinkelubadusi (Viru-Nigula, Kadrina, Ambla, Harju-Jaani). Ülo Tedre. Pulmasõnastik I
Siri Pettersen

Siri Pettersen (sündinud 28. oktoobril 1971 Finnsnesis Tromsi maakonnas) on norra kirjanik. Ta on kirjutanud "Kaarnaringide" triloogia. Selle esimene romaan "Odinsbarn" ilmus 2013. aastal (eesti keeles "Odinilaps", Varrak 2018, tõlkija Kadri Rood). Triloogia teine raamat "Råta" ilmus 2014. aastal ja kolmas, "Evna", 2015. aastal; triloogia teist ja kolmandat raamatut pole veel eesti keelde tõlgitud. Siri Petterseni koduleht
Eesti Maapank (1926–1940)

Eesti Maapank oli Eestis 1926–1940 tegutsenud pank. Panga ülesandeks oli põllumajanduse edendamiseks pikaajalise laenu andmine. Panga president oli Voldemar Johanson, direktor – presidendi asetäitja August Jürisson ja direktor Johan Jans. Aadress Vabaduse puiestee 1, Tallinn. Eesti Maapanga eellaseks oli 1906. aastal Tallinnas avatud Vene Talurahva Põllupanga osakond, mille eesmärk oli toetada talupoegi maa soetamisel ja sel eesmärgil osteti kokku mõisaid, et need siis talupoegadele müüa või rentida. Ostetud mõisad tükeldati ning jagati taludeks. Vene Talurahva Põllupanga Tallinna osakond oli evakueeritud 1917. aastal Ufaasse, kust jõudis tagasi 30.09.1920. Tallinnas moodustati Lai tänav 1 asunud Eesti Vabariigi Rahaministeeriumi Põllupank ja 1926. aastast Eesti Maapank, mis võttis üle endise põllupanga materjalid. Eesti Maapank alustas tegevust 2. mail 1926. erikapitaliga riikliku asutusena, ülesandeks pikaajaliste põllumajanduslike laenude andmine maal asuvate põllumajanduslike kinnisvarade pantimisel. Pangale anti üle riiklikud põllumajanduslikud laenud, asunike ostuvõlad, rida maareformiga seotud erikapitale ja -fonde ning endise Vene Talurahva Põllupanga võlgade valitsemine. 1929 lisandus Asunduskapital; 1932 alustati panga kaudu maareformiga võõrandatud maade eest tasu maksmist. 1933. aastast võis pank anda laenu ka linnades ja alevites asuvate kinnisvarade tagatisel. 1937. loodi Maakapital, millest anti põllumajanduslikke sihtlaene ja maksti preemiaid eeskujulikele majapidamistele. 24. augustil 1940 liideti Vabariigi Presidendi dekreediga Eesti Maapank ja Eesti Maakrediitselts. Tallinnan opas, YLEISEN SANOMALEHTITOIMISTON (G. PAJUN) KUSTANTAMA TALLINN, HARJU TANAV 43. TEL. 444-21. R. Tohver & Ko trükk, Tallinna», 1937., lk 7 Eesti Maapanga ja Eesti Maakrediitseltsi liitumise seadus., Riigi Teataja, nr. 109, 24 august 1940 Maapangast kõrwaldatud ligi milj. senti., Postimees (1886-1944), nr. 5, 7 jaanuar 1933
Võta või jäta (film)

"Võta või jäta" on 2018. aastal linastunud ja programmi "Eesti Vabariik 100" raames valminud film. Reimo Sagor – Erik Nora Altrov – Mai Emily Viikman – 3-aastane Mai Liis Lass – Moonika Epp Eespäev – Evi Egon Nuter – Mati Viire Valdma – Imbi Adeele Sepp – Katrin Andres Mähar – Sven Eva Koldits – Liisu Indrek Ojari – Toomas Kristjan Lüüs – Marko Mait Malmsten – Ülemus Priit Võigemast – Advokaat Helena Merzin-Tamm – Sotsiaaltöötaja Marika Vaarik – Kohtunik Terje Pennie – Ämmaemand Maret Mursa Tormis – Perekonnaseisuametnik Hilje Murel – Lastearst Helena Pruuli – Blondiin Jarmo Reha – Meelis Miila Virtanen – Soome neiu Juha Hippi – Soome mees Albert Tiigirand – Otto Eva-Mari Müts – Ujumistreener Velvo Väli – Laborant Steffi Pähn – Tibi Evelin Jane Napp – Tibi Mia Kata-Riina Luide – Lastekaitsespetsialist Marin Mägi-Efert – Jaana Edi Edgar Talimaa – Kaspar Eesti Filmi Andmebaas. "Võta või jäta" Filmi tutvustus Allfilmi kodulehel
Danny Rose

Daniel Lee Rose (sündinud 2. juulil 1990 Doncasteris) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Inglismaa kõrgliiga klubis Watford. Rose alustas klubikarjääri 2006. aastal Leeds Unitedis, kuid klubi esindusmeeskonnas teda mängudes ei kasutatud ja ta siirdus juba 2007. aastal Tottenham Hotspuri. Kui tal ei õnnestunud ka Tottenhami koosseisus platsile saada, suundus ta 2009. aasta märtsis laenulepinguga esiliiga klubisse Watford. Hiljem oli ta laenul veel Peterborough Unitedis, Bristol Citys ja Sunderlandis. Debüüdi Tottenhami särgis tegi ta Premier League'is 14. aprillil 2010 mängus Arsenali vastu ning lõi samas mängus ka värava. Alates hooajast 2013–14 kuulus ta regulaarselt Tottenhami põhimeeskonda. 2020. aasta jaanuaris suundus ta hooaja lõpuni laenule Newcastle Unitedi. 2021. aasta juunis naasis Rose Watfordi, sõlmides klubiga kaheaastase lepingu. 2011. aastal kuulus Rose Inglismaa alla 21-aastaste koondisse omavanuste Euroopa meistrivõistlustel. 2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Suurbritannia olümpiakoondisse. Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi ta 26. märtsil 2016 sõprusmängus Saksamaa vastu. Ta esindas Inglismaad koondises 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.  Danny Rose – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Danny Rose Tottenham Hotspur F.C. kodulehel
EKP Keskkomitee Vabariiklik Parteikool

EKP Keskkomitee Vabariiklik Parteikool oli EKP Keskkomitee juures tegutsenud parteikool. Kooli eelkäija oli juulis 1943 Moskva oblastis Jegorjevskis avatud EK(b)P Keskkomitee partei, nõukogude ja komsomoli kaadrite ettevalmistamise kursused. 1. jaanuaril 1945 avati Tallinnas kursuste järeltulijana EKP Keskkomitee Vabariiklik Parteikool. Kooli õppeaeg oli algul üks aasta, hiljem kolm aastat. Kooli lõpetaja sai lõpetamata kõrgema hariduse. Kool suleti 1958. aastal. Kooli tegevust jätkas Kehtnas tegutsenud EKP Nõukogude Parteikool. Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: EKP Keskkomitee Vabariiklik Parteikool (vaadatud 24.10.2018) Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: EKP Keskkomitee Vabariiklik Parteikool
EKP Nõukogude Parteikool

EKP Keskkomitee Eesti Nõukogude Parteikool oli Eestimaa Kommunistliku Partei (EKP) õppeasutus (parteikool) Kehtnas. See õppeasutus oli 1958. aastal suletud EKP Keskkomitee Vabariikliku Parteikooli tegevuse jätkaja. Kool alustas tegevust oktoobris 1955 Rapla rajoonis Kehtnas. Varem oli sealsamas avatud Kolhoosiesimeeste Ettevalmistamise Põllumajanduskeskkool, mis tegutses aastatel 1948–1958. Koolis õpiti kolm aastat. Nõukogude Parteikool asus Kehtnas, selle esimesel korrusel oli 1966 asutatud maaparanduse tehnikum, teisel ja kolmandal korrusel Eesti Nõukogude Parteikool. Õppeasutus oli Eestimaa Kommunistliku Partei (EKP), nõukogude ja kommunistliku noorsooühingu juhtkonna ettevalmistamiseks. Kooli sai õppima ainult EKP- või ELKNÜ komsomolikomitee suunamisega. Suunatav pidi olema silma paistnud aktiivse tegevusega ametiühingu-, partei, komsomoli- või sporditöös. Enne kooli oli soovitav astuda NLKP-sse või olla NLKP liikmekandidaat. Koolis õpetati raamatupidamist, agronoomiat, zootehnikat, veterinaariat, poliitökonoomiat jne - koolist sai keskerihariduse. Kool suleti 1978. aastal. Kooli varem vastu võetud õpilased jätkasid õpinguid Kehtna Näidissovhoostehnikumis. Kolhoosiesimeeste Ettevalmistamise Põllumajanduskeskkool Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: EKP Nõukogude Parteikool (vaadatud 24.10.2018) EKP Keskkomitee Eesti Nõukogude Parteikool, Raplamaa Mälukeskuse digikogu Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: EKP Nõukogude Parteikool
893

893. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad Aastad: 888 889 890 891 892 - 893 - 894 895 896 897 898 ... Ludwig III Laps, Ida-Frangi kuningas ...
Sunmi

Lee Sunmi (sündinud 2. mail 1992), esinejanimega Sunmi, on Lõuna-Korea laulja. Ta on laulnud ansamblis Wonder Girls ja alates 2013. aastast tegutseb ta sooloartistina. Sunmi debüteeris 14-aastaselt 2007. aasta veebruaris JYP Entertainmenti uues ansamblis Wonder Girls. 2008. aastal sai ansambel populaarseks lauluga "Tell me". 2010. aastal lahkus Sunmi ansamblist, et keskenduda õpingutele. 2013. aastal naasis Sunmi meelelahutusmaailma sooloartistina lauluga "24 Hours", mis jõudis Korea edetabelite tippu. "WONDER GIRLS AT NINE: THE UPS AND DOWNS OF K-POP'S ENDURING GIRL GROUP". Vaadatud 24. oktoober 2018. "Wonder Girls". Vaadatud 24. oktoober 2018. "Sunmi Opens Up About Solo Debut, Leaving and Re-Joining the Wonder Girls and More". Vaadatud 24. oktoober 2018.
Koera-aasta

Koer-aasta Hiina kalendri 12-aastane tsükkel põhineb Hiina sodiaagil ja taevakehade liikumisel mööda Hiina tähtkujusid. Tegemist on lojaalse, hellitaja, kergesti rivist välja lööva ja raske tunnete väljendaga. Koer üleüldiselt on inimesele väga truu sõber. Seda näitab ka inimese iseloom, kes on sellel aastal sündinud. Too mõtleb pidevalt perekonnale ja on väga olulisel kohal sinu elus. Nad on entusiastlikud ja head kuulajad, ent samuti küünilised ja kergesti ängistuse kütke langevad. Koerad muretsevad pidevalt, on terava keelega ning kipuvad kõiges vigu otsima, mis muudab mõnikord elu nende jaoks raskeks. Ent samas on koerad juba sünniõiguse poolest edukad inimesed. Hiina astroloogia põhineb 10-aastasel päikese-kuu tsüklil, mis on vana Hiina põllumajanduskalendri aluseks. Need tsüklid on jagatud viieks elemendiks. Kogu süsteemi hoiavad ülal harmooniat ja tasakaalu kehastavad yin ja yang (naiselement ja meeselement). 10. veebruar 1910, 29. jaanuar 1911, 6. veebruar 1970, 26. jaanuar 1971 Metall-Koer 28. jaanuar 1922, 15. veebruar 1923, 25. jaanuar 1982, 12. veebruar 1983 Vesi-Koer 14. veebruar 1934, 3. veebruar 1935, 10. veebruar 1994, 30. jaanuar 1995 Puu-Koer 2. veebruar 1946, 21. jaanuar 1947, 29. jaanuar 2006, 17. veebruar 2007 Tuli-Koer 18. veebruar 1958, 7. veebruar 1959, 16. veebruar 2018, 4. veebruar 2019 Maa-Koer Sünniaastad: 1946, 1958, 1970, 1982, 1994, 2006, 2018 Sobivus: Koerale sobivad partneriteks Tiiger ja Hobune, ent Draakoniga suheldes peaks ta valvel olema. Ametid: ärimehed, aktivistid, õpetajad ja salaagendid. https://latene.ee/module/kbm/article;kbm_article_id;634
892

892. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad Aastad: 887 888 889 890 891 - 892 - 893 894 895 896 897 ... ... ...
Jean Fernel

Jean François Fernel (ladina keeles Joannes Fernelius; 1497 – 26. aprill 1558) oli Prantsusmaa arst, kes võttis kasutusele mõiste "füsioloogia" selleks, et kirjeldada uurimust keha kohta. Ta oli esimene, kes kirjeldas lülisambakanalit. Tema järgi on nimetatud kuukraater Fernelius. Fernel väitis, et maitsepungad on tundlikud rasvale, mis osutus 21. sajandi alguses tehtud uuringutes tõeks. Fernel sündis Montdidieris ja sai varasema hariduse Clermont's, hiljem ta läks õppima Pariisi Sainte-Barbe kõrgkooli. Alguses pühendus ta rohkem matemaatilistele ja astronoomilistele uuringutele, kuid alates 1534. aastast, pühendus ta täielikult meditsiinile, ta lõpetas selle eriala aastal 1530. Tema üldised teadmised, oskused ja edukus, millega ta osutus taaselustama Vana-Kreeka füüsikute uuringuid, andis talle maine. Jean Fernel autor Victor de Beauvillé (prantsuse keeles)
Canticum

Canticum (ladina keeles 'laul' mitmus cantica) ehk kiituslaul on kristlikul jumalateenistusel lauldav või loetav hümn, mille tekst pärineb piiblist, aga mitte psalmide hulgast. Tuntuimad kiituslaulud, mida lauldakse või loetakse tunnipalvustel nii roomakatoliku, õigeusu kui luteri kirikus, pärinevad Uuest Testamendist. Maarja kiituslaul, Luuka 1:46-45 (algab sõnadega "Minu hing ülistab..."), ladina keeles Magnificat Sakaria kiituslaul, Luuka 1:68-79 (algab sõnadega "Kiidetud olgu Issand..."), ladina keeles Canticum Zachariae, algab "Benedictus Dominus..." Siimeoni kiituslaul, Luuka 2:29-32 (algab sõnadega "Issand, nüüd lased..."), ladina keeles Canticum Simeonis, algab "Nunc dimittis..." Vanas Testamendis on vähemalt 12 kiituslaulu, neid nimetatakse ladina keeles cantica minora 'väiksemad laulud'. Katoliku ja õigeusu jumalateenistustel lauldakse või loetakse mõnd neist tervikuna või lõike nendest. Õigeusu hümnograafias sisalduvad osad kaheksast Vana Testamendi kiituslaulust kaanoni irmoste tekstis, mida lauldakse ja loetakse koguöisel teenistusel (matutiinil). Moosese võidulaul (Teine Moosese raamat 15:1-19) Moosese lahkumislaul (Viies Moosese raamat 32:1-43) Hanna kiituslaul (Esimene Saamueli raamat 2:1-10) Habakuki palve (Habakuki 3:1-19) Jesaja kiituslaul (Jesaja 26:9-20) Joona kiituslaul (Joona 2:2-9) Asarja palve (Taanieli 3:26-56)(luteri Piiblis kuulub Taanieli raamatu lisadesse ja apokrüüfide hulka) Kolme noormehe kiituslaul tulises ahjus (Taanieli 3:57-88)(sama) Maarja kiituslaul Sõna canticum on ka Ülemlaulu nimes (ladina keeles Canticum canticorum 'laulude laul'), mille lõikusid on sageli kasutatud motettide tekstina, aga Ülemlaulu siiski kiituslaulude hulka ei loeta. https://en.wiktionary.org/wiki/canticum T. Siitan. Keskaja muusika aastani 1300. Tallinn, 1989 https://www.piibel.net/#q=Lk%201 https://www.piibel.net/#q=Lk%202 https://www.piibel.net/#q=2Ms%2015 https://www.piibel.net/#q=5Ms%2032 https://www.piibel.net/#q=1Sm%202 https://www.piibel.net/#q=Ha%203 https://www.piibel.net/#q=Js%2026 https://www.piibel.net/#q=Jn%202 https://www.piibel.net/#q=Trl%203 https://www.britannica.com/topic/canticle Canticum leksikonis "A Dictionary of Music and Musicians" Canticum 1913 aasta entsüklopeedias "Catholic Encyclopedia" Antifon "Hodie Christus natus est" ja Canticum Zachariae Stift Heiligenkreuz kloostrikoori esituses O. Lassuse 9-häälne "Canticum Zachariae Prophetae" portaalis CPDL (ChoralWiki) Katkend kolme noormehe kiituslaulust Sankt Galleni käsikirjast, Trio Gregoriana Amsterdam M. Praetoriuse 8-häälne Kolme noormehe kiituslaul portaalis CPDL (ChoralWiki)
Karmoška

Karmoška (vene keeles гармонь, гармоника, гармошка) on vene lõõtspill. Erinevalt enamikust Lääne-Euroopa diatoonilistest lõõtspillidest on karmoška üldiselt unisonoorne (st nupuvajutusel tekkiv noot ei sõltu lõõtsa liikumise suunast), bisonoorsed tüübid (üherealised тальянка, тульская, вятская) on vähem levinud. Vene lõõtspillide üheks eripäraks on veel asjaolu, et neil saab mängida ka minoorses helilaadis. Vanemat tüüpi karmoška parempoolsel nupulaual on kaks nupurida diatoonilisel skaalal mängimiseks, vasakul kaks rida bassinuppe ühe mažoorhelistiku ja sellele vastava minoori primaarkooskõlade mängimiseks. Tänapäeval levinud karmoškadel on lisanupud pooltoonide jaoks, vasakul käel mõned lisaakordid ning rida vababasse meloodiakäikude mängimiseks. Selliseid uuemat tüüpi lõõtspille nimetatakse kromaatilisteks (vene keeles хроматическая гармонь, lühendatult хромка, siit ka eestikeelne nimetus kromka). 25 viisi- ja 25 bassinupuga kromkal on mängija poolt vaadates parempoolsel nupulaual kahes reas 25 nuppu, mis võimaldavad mängida 3 diatoonilist oktavit ja kolm lisanooti; vasakpoolsel kahes reas kummaski kaheksa bassinuppu saatebasside ja akordide jaoks ning üks rida vababasse. Viisinupud on paigutatud nii, et heliredelit saab mängida vahelduvalt kahe rea nuppudel. Keskmise oktavi sõrmestus erineb madalama ja kõrgema omast. Kolm lisanooti on asetatud peegelpildis vasaku käe akordidele, mis neid noote sisaldavad. Basside nupulaua mažoorhelistiku põhiakordid on välimises reas kvindiringi järjestuses, keskmises reas on minoorsed akordid, sisemises reas vababassid. Bandoonium Lõõtspill
Harry Winks

Harry Billy Winks (sündinud 2. veebruaril 1996 Hemel Hempsteads) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Leicester City. Ta liitus 8-aastaselt Tottenham Hotspuri noorteakadeemiaga. 2014. aasta juulis sõlmis ta Tottenhamiga esimese profilepingu. Debüüdi klubi esindusmeeskonnas tegi ta 27. novembril 2014 UEFA Euroopa Liiga alagrupimängus FK Partizani vastu. Debüüdi Premier League'is tegi ta 27. augustil 2016 mängus Liverpooli vastu. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta sama aasta 19. novembril mängus West Ham Unitedi vastu. Hooajal 2022/23 oli ta Tottenhamist laenul Itaalia kõrgliigaklubis Sampdoria. 2023. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Inglismaa esiliigasse kukkunud Leicester Cityga. Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi ta MM-i valikmängus 8. oktoobril 2017 Leedu vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 17. novembril 2019 EM-i valikmängus Kosovo vastu. "Leicester City Sign Harry Winks From Tottenham Hotspur". LCFC. Vaadatud 1. juulil 2023.  Harry Winks – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Profiil Leicester City kodulehel
Bikontinentaalne linn

Bikontinentaalne linn on linn, mille halduspiirid asuvad kokku kahes maailmajaos. İstanbul, Türgi (Euroopa ja Aasia) – 14 miljonit elanikku Suess, Egiptus (Aafrika ja Aasia) – 560 000 elanikku Orenburg, Venemaa Föderatsioon (Euroopa ja Aasia) – 550 000 elanikku Magnitogorsk, Venemaa Föderatsioon (Euroopa ja Aasia) – 400 000 elanikku Atõrau, Kasahstan (Euroopa ja Aasia) – 220 000 elanikku Transkontinentaalsed riigid
Transkontinentaalne riik

Transkontinentaalne riik on riik, mille territoorium hõlmab rohkem kui ühte maailmajagu. Bikontinentaalne linn
Walter Cunningham

Ronnie Walter Cunningham (16. märtsil 1932 – 3. jaanuar 2023) oli Ameerika Ühendriikide mereväelane ja NASA astronaut. Ta astus Ameerika Ühendriikide mereväkke kohe pärast keskkooli ning teenis mereväes ja hiljem merejalaväes 1975. aastani, lahkudes koloneli auastmes. Cunningham valiti 1963. aastal NASA kolmandasse astronautide gruppi ja tema ainsaks kosmoselennuks jäi 1968. aastal toimunud Apollo 7 lend. "Walter Cunningham". NASA JSC. Vaadatud 24. oktoober 2018. "Walter Cunningham: Apollo 7 Astronaut". Space.com. Vaadatud 24. oktoober 2018.
Lemmkibu

Lemmkibu oli õllekann, mida kasutati rahakorjamiseks Eesti talupojapulmas pruutpaari jaoks. See oli eriline õllekann, mis oli vöö(de)ga ehitud. Kannu sees oli nn makekahi, õllest, meest ja piimast segatud kuum pidujook, mida kaasitajad pakkusid laulu saatel kõigile pulmalistele. Kes jõi, see pidi raha viskama kas samasse kannu või kannu kõrval asetsevasse kaussi (taldrikusse). Tava on harrastatud mõrsjakodus saajarahva saabumisel või enne laulatusele sõitmist. Samuti ka peiukodus vakarahva saabumisel (Palamuse, Kodavere, Kursi jne.). Sama tava ja laul olid tuntud ka kogu Ida-Eestis. Ülo Tedre. Pulmasõnastik II
Otto Alexander Webermann

Otto Alexander Webermann (25. detsember 1914 / 7. jaanuar 1915 Vihula vald Kavastu – 14. veebruar 1971 Göttingen) oli eesti kirjandusteadlane. Ta sündis 1915. aastal Vihula vallas Kavastu külas taluomaniku pojana. Ta õppis Kavastu ja Vihula algkoolis, aastatel 1930–1935 Rakvere Ühisgümnaasiumis ja 1937. aastast Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, peaaineks eesti ja üldine kirjanduslugu. Töötas aastatel 1942–1944 ÕES-is, kes suunas ta bibliograafiliste ülesannetega Saksamaale Hallesse. 1945. aastal mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke, millele järgnes sõjavangilaager. Ta töötas õpetajana aastatel 1945–1946 Lübeckis ja aastatel 1946–1948 Göttingenis, kus võttis osa koguteose "Estonia" väljaandmisest. Ta õppis lühikest aega Halle ja aastast 1948 Göttingeni ülikoolis, sai aastal 1951 doktorikraadi väitekirjaga "Kalju Ahven. Leben und Werk eines estnischen Dichters der Gegenwart"; ta on koostanud Kalju Ahvena luuletuskogu "Kas mäletad?" (Stockholm 1956). 1947. aastast töötas ta eesti keele lektorina Göttingeni ülikoolis. 1955. aastast Eesti-Saksa ühingu sekretär. Meie uutest kaastöölistest. Mana, nr 3 1958, lk, 63. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944