laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rene Tammist

Rene Tammist (sündinud 5. juulil 1978 Tartus) on energeetikaekspert ja Eesti poliitik. Ta oli 2018–2019 ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Jüri Ratase esimeses valitsuses. Aastal 1996 lõpetas Tammist Tartu 7. keskkooli (Tartu Karlova Kool) ning 2001. aastal Tartu ülikooli bakalaureusekraadiga avaliku halduse erialal. 2004. aastal kaitses ta magistrikraadi avaliku poliitika ja halduse erialal Manchesteri Ülikoolis. Aastal 2006. alustas Tammist University College Londoni doktorantuuris. 2009. aastal osales USA Kongressi Atlandi-üleses kliima- ja energeetikapoliitika vahetusprogrammis. 2001–2002 välisministri nõunik 2004–2011 Euroopa Parlamendi sotsiaaldemokraatide fraktsiooni energiapoliitika nõunik 2007–2009 Eesti Energia nõukogu liige 2009–2011 Eesti Kliimaagentuuri nõukogu liige 2011–2012 Tartu ülikooli lektor Euroopa liidu energeetika ja kliimapoliitika alal 2011–2018 Eesti Taastuvenergia Koja juhataja 2012–2018 EL Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti Haldusnõukogu Euroopa Parlamendi poolt esitatud liige (2 mandaati). 2014–2018 Sihtasutuse Kredex nõukogu liige 2018–2019 ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister 2019- Utilitase tuule-ja päikeseenergia ärisuuna juht Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige aastast 1996. 2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas Harju- ja Raplamaal. 22. augustil 2018 asus ettevõtlus- ja infotehnoloogiaministri ametikohale peale ametivande andmist. Ta oli ametis Jüri Ratase esimese valitsuse lõpuni 29. aprillini 2019. Ajalugu ja pikamaajooks "Rene Tammist koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. september 2020. "Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. aprill 2019.
Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon

Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon (lühend ETEA) on 21. septembril 2001 Saksamaal asutatud tuuleenergia potentsiaalist huvitatud ettevõtteid, organisatsioone ja üksikisikuid ühendav organisatsioon. ETEA asutajaliikmed olid neli Eestis tuuleenergeetika projektide arendusega tegelevat ettevõtet: Tuuleenergia OÜ; Tuulepargid AS; SeeBA Energiesysteme GmbH ja Ostwind Verwaltunggsgesellschaft mbH. Tuuleenergia assotsiatsiooni esimeseks juhiks valiti Jaan Tepp, kes esindas erialaliitu aastatel 2001-2009. ETEA missiooniks on luua tuuleenergia arengule ja selle tehnoloogia arendusele sellised tingimused, mis tagavad tuuleenergia ja selle arendajate konkurentsivõime ning taastuvenergia laiema kasutuselevõtu kaudu puhta elukeskkonna säilimise. Assotsiatsioonis on 17 liiget ning liikmesus jaguneb lihtliikmete, töötavaid tuulikuid omavate ja tuulikuid tootvate liikmete vahel. ETEA juhatusse kuuluvad Aavo Kärmas (Enefit Green), Jaanis Järvet (Empower) ja Peeter Kukk (Baltic Wind Energy). ETEA tegevjuht on Terje Talv. ETEA
Helsingi valimisringkond

Helsingi valimisringkond (soome keeles Helsingin vaalipiiri, rootsi keeles Helsingfors valkrets) on üks Soome Vabariigi kolmeteistkümnest valimisringkonnast Soome parlamendivalimistel. Helsingi valimisringkond asutati 1952-l aastal. See on ka ainuke valimisringkond Soomes, mis koosneb ainult ühest linnast. Helsingi valimisringkonnast valiti 2023. aasta parlamendivalimistel 23 parlamendiliiget 200–st. Enne seda valiti 22 liiget. Eva Biaudet (RKP) Fatim Diarra (Vihr.) Elisa Gebhard (SDP) Tuula Haatainen (SDP) Pekka Haavisto (Vihr.) Jussi Halla-aho (PS) Timo Harakka (SDP) Atte Harjanne (Vihr.) Eveliina Heinäluoma (SDP) Veronika Honkasalo (Vas.) Atte Kaleva (Kok.) Mai Kivelä (Vas.) Minja Koskela (Vas.) Terhi Koulumies (Kok.) Jarmo Lindberg (Kok.) Maria Ohisalo (Vihr.) Mari Rantanen (PS) Nasima Razmyar (SDP) Wille Rydman (PS) Aura Salla (Kok.) Sari Sarkomaa (Kok.) Elina Valtonen (Kok.) Ben Zyskowicz (Kok.) ... Outi Alanko-Kahiluoto Pekka Haavisto Emma Kari Antero Vartia Ozan Yanar Paavo Arhinmäki Silvia Modig Eva Biaudet Pekka Puska Tuula Haatainen Eero Heinäluoma Nasima Razmyar Erkki Tuomioja Tom Packalén Mika Raatikainen Sampo Terho Jaana Pelkonen Wille Rydman Pertti Salolainen Sari Sarkomaa Juhana Vartiainen Ben Zyskowicz Ben Zyskowicz Jan Vapaavuori Sari Sarkomaa Pertti Salolainen Jaana Pelkonen Lasse Männistö Erkki Tuomioja Eero Heinäluoma Rakel Hiltunen Päivi Lipponen Osmo Soininvaara Anni Sinnemäki Pekka Haavisto Outi Alanko-Kahiluoto Jussi Halla-aho Tom Packalén Juha Väätäinen Paavo Arhinmäki Silvia Modig Astrid Thors Mari Kiviniemi
Ohis

Ohis' vald on vald Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Aisne'i departemangus. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Carl Gottlieb Reinthal

Carl Gottlieb Reinthal (7. jaanuar/18. jaanuar 1797 Karksi – 20. september/2. oktoober 1872 Tartu) oli eesti vaimulik. Reinthal sündis Karksis mõisavalitseja pojana. Ta õppis Viljandi kreiskoolis, seejärel aastatel 1809–1814 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1814–1817. Töötas seejärel koduõpetajana. Ordineeriti 22. juulil/3. augustil 1828 õpetajaks. Ta oli aastatel 1828–1835 Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1835–1844 sama koguduse õpetaja. 29. mail/10. juunil 1844 loobus ta pastoriametist. Oli seejärel pangaametnik Liivimaa mõisnike krediitkassa Tartu osakonnas. Lisaks oli Reinthal aastatel 1849–1854 ja 1856–1857 ajakirja Das Inland toimetaja. Ta oli Õpetatud Eesti Seltsi asutajaliige ja oli aastatel 1851–1853 seltsi president. Ta avaldas esimesena aabitsa nime all tartumurdelise aabitsa, kasutades uut kirjaviisi ja pannes viimasel lehel paiknenud kuke pildi tiitellehele. Ta hakkas Kalevipoega saksa keelde tõlkima, jõudis 15. looni, kuid Kreutzwaldi vastuseisu tõttu katkestas tõlkimise. Ta toimetas aastatel 1846–1851 Ma-rahwa Kalenderit ehk Täht-ramatut. Samuti tegi ta kaastööd Rosenplänteri "Beiträge..."-dele: "Etwas zur esthn. Wortfügung" (Beitr. XX, lk. 41 jj.) ja "Wörter und Redensarten, die in Hupels Wörterbuche nicht stehen" (Beitr. XX, lk 49–120). Ewangeliumi nink Epistli pühhast kirjast wäljakirjotetu, nink sedda körda möda säetu, kuis neid pühhapäewil nink pühhil kirrikun prugitas: Tarto-ma koggoduste tullus. [Carl Gottlieb Reinthal]. Riia, 1842. Tarto maa-keele Abits kost latse wõiwa täwweste lugemist opi: Manu om pantu 12 jutu lugemise-tükis. [Carl Gottlieb Reinthal]. Tarto, 1845. Kuis mõistlik mees, ke Jumala abbiga om jõudnu hennele rahhatenga korjata, sedda nidade wõip kaswu päle wäljapanda, et ta hääd renti ehk eentressi saap nink middake se mant ärra ei kao. Hä nõuw kigile Liiwlandima rahvale antu. [Carl Gottlieb Reinthal]. Tartu, 1850. Oppus, kuis Tallorahwa Rendikassa abbiga wõip tallomaid osta. [Carl Gottlieb Reinthal]. Tartu, 1851. Õppetus, kuida Tallorahwa Rendikassa abbiga wõib tallomaid osta. [C. G. Reinthal]. Tartu, 1851. Sädus kuis Liiwlandi-ma mõisnikuide Kredit-Kassa abbiga tallomaid wõip müwwa nink osta. [Tlk. Carl Gottlieb Reinthal]. Tartu, 1849. Tarto Alma materile Wiekümne aasta lõppetuse rõemo-pühhal sel 12. Teetsembril 1852 = Gratulations-Gedicht. Ütleb tänno ja sowib õnne Eestima-kele ja kirja-koggoduse nimmel Fr. Kreutzwald; tõlkinud C. Reinthal. Tartu, 1852. Wisika, ehk öppetus lodud asjade issewisidest ja wäggedest. (J. G. Schwartz; Tallinna keelde C. G. Reinthal). Tartu, 1855. Teine trükk: Tartu, 1867. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Eesti Biograafiline Leksikon K./Ü. Loodus, Tartus, 1926–1929 Carl Gottlieb Reinthal Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Carl Gottlieb Reinthal Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
Ferdinand von Walter

Carl Ferdinand Eduard von Walter (3/15. veebruar 1844 Tartu – 6. detsember 1892 Rooma) oli Tartu raehärra ja sündik aastail 1885–1889. Dorpater Ratslinie 1319–1889 und das dorpater Stadtamt 1878–1918. Bearbeitet von Robert Arthur von Lemm. Marburg/Lahn, 1960. Lk. 150.
Marcus Schütz

Marcus Schütz (? Lübeck – 1707 Tartu) oli Eesti vaimulik ja vaimulik kirjanik. Schütz sündis arvatavasti Lübeckis, tema sünniaeg pole teada. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti novembris 1658) Rostocki Ülikoolis. Ta oli aastatel 1664–1680 Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja. Aastatel 1680–1707 oli ta Tartu eesti koguduse õpetaja, olles ka Tartu linnakonsistooriumi assessor. Ta oli koos Lorenz Molleri ja Andreas Virginiusega aastal 1684 valmistatud lõunaeestimurdelise suure katekismuse (küsimuste ja vastustega) ja aastal 1685 ilmunud samamurdelise laulu- ja palveraamatu autor, mis Adrian Virginiuse poolt trükki toimetati. Ka on ta Johann Nicolaus von Hardungi ja Andreas Virginiusega olnud Adrian Virginiuse lõunaeestimurdelise Uue Testamendi tõlke (mis valmis aastal 1685 ja mis ilmus trükis aastal 1686) revideerijaks. Schütz oli kaks korda abielus. Tema teise naise Anna Maria isa oli Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja Erich Berthold Gummert. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Eesti biograafiline leksikon, K./Ü. Loodus, Tartu, 1926–1929
Johann Benjamin Sczibalski

Johann Benjamin Sczibalski (ka Johann Benjamin Sczibulski; 1728 – 15. juuli/26. juuli 1797 Nõo) oli Eesti vaimulik ning vaimulik kirjanik. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 12. juulil 1745) Halle Ülikoolis. Oli aastal 1751 Udernas. Ordineeriti 16. veebruaril/27. veebruaril 1755 õpetajaks. Oli aastatel 1755–1797 Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja, olles aastast 1791 veel Tartu praostkonna praost. Peale mitmete saksakeelsete vaimuliku sisuga raamatute ilmutas ta: "Juttuse-Ramat kumman eggaütte Pühhä-Päiva nink egga-ütte Pühhä ja ka Palwe-Päiwi pale üts Juttus, Ewangeliumi perrä, säetu om..." (Tallinna, 1779, 24+820 lk.), mis on üks suurematest lõunaeestimurdelistest trükiteostest, keeleliselt oma aja kohta õige rahuldav; "Nelli Kristusse Kannatusse Juttussid nink Mönne Kannatusse-Laulu" (Põltsamaa, 1788, 79 lk.). Ta on tõlkinud ka kirikulaule "Tarto-Ma-Kele Laulu Ramat'us" (Riia, 1788). Tema vend Daniel Christoph Sczibalski oli Rubene ja Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja. Tema äi Gottfried Rulcovius oli Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja. Tema tütarde Johanna Dorothea (surnud 1796) ja Helene Wilhelmine abikaasaks oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja Johann Adam Grossenbach. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Eesti Biograafiline Leksikon K./Ü. Loodus, Tartus, 1926–1929 TLÜAR rahvusbibliograafia isikud : Sczibalsky, Johann Benjamin Eesti vanema kirjanduse digitaalne tekstikogu
Linguistica Uralica

Linguistica Uralica on Tallinnas alates 1965. aastast ilmuv Eesti Teaduste Akadeemia väljaantav teadusajakiri, mis avaldab soome-ugri ja samojeedi keeli käsitlevaid artikleid. Peatoimetaja on Gerson Klumpp, toimetaja Väino Klaus. Artiklid on inglise, saksa või vene keeles. Ajakiri ilmub 4 korda aastas. Ajakirja nimi oli aastatel 1965–1989 Sovetskoje Finno-ugrovedenije (Советское финно-угрoведение), alates 1990. aastast kannab see praegust nime. Ajakirja koduleht
Berliini leping

Leidub mitmeid riikidevahelisi leppeid, mida nimetatakse Berliini lepinguks: Berliini leping (1715): liiduleping Britannia ja Taani-Norra ühendriigi vahel; Berliini leping (1732): Venemaa, Austria ja Preisimaa vaheline liiduleping; Berliini leping (1742): Austria ja Preisimaa vaheline piirileping; Berliini leping (1878): piirileping, mis andis autonoomia Rumeeniale, Serbiale, Montenegrole ja Bulgaariale senise Ottomani impeeriumi aladel; Berliini leping (1885): leping, mis reguleeris kaubandussuhteid ja koloniseerimise õigusi Aafrikas; Berliini leping (1889): leping, mis tunnustas Samoa iseseisvust; Berliini leping (1899): leping, mis jagas Samoa Saksamaa ja USA vahel; Berliini leping (1921): separaatrahu Saksamaa ja USA vahel; Berliini leping (1926): Saksamaa ja NSV Liidu vahel sõlmitud neutraliteedi- ja mittekallaletungileping, mille kehtivust pikendati 1931. aastal;
Kuu keskmine õhutemperatuur

Kuu keskmine õhutemperatuur on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud vaatluste alusel. Selleks arvestatakse kuu jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel iga päeva ööpäeva keskmisi õhutemperatuure, need liidetakse ja jagatakse päevade arvuga. Kuna üks aasta võib olla mitmeaastase keskmisega võrreldes soojem või külmem, siis tegelikult kasutatakse klimatoloogias kuu mitmeaastast keskmist õhutemperatuuri, mis arvestatakse selles kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. Kogu vaatlusperioodi (mis peab olema vähemalt 30-aastane) andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga. Kõige olulisemad kliimanäitajad, mis iseloomustavad koha kliimat, on jaanuari ja juuli keskmine õhutemperatuur. Mõnes kohas (põhjapoolkera mere ääres) on aga kõige külmem ja soojem kuu jaanuari ja juuli asemel vastavalt veebruar ja august, siis kasutatakse nende kohtade kliima iseloomustamisel veebruari ja augusti keskmisi õhutemperatuure. Eestis oli kõige soojem kuu juuli 2010. aastal, kui kuu keskmine õhutemperatuur Narva-Jõesuus oli +23,4 °C. Kõige külmem kuu oli jaanuar 1987. aastal, kui Narvas oli kuu keskmine õhutemperatuur –18,0 °C. Aasta keskmine õhutemperatuur EMHI koduleht
Märtsi keskmine õhutemperatuur

Märtsi keskmine õhutemperatuur on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas märtsis tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. Märtsi jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine temperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga. Tabelis on toodud märtsi keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades. Ilm ja kliima
Aprilli keskmine õhutemperatuur

Aprilli keskmine õhutemperatuur on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. Aprilli jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine õhutemperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga. Tabelis on toodud aprilli keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades. Ilm ja kliima
Oktoobri keskmine õhutemperatuur

Oktoobri keskmine õhutemperatuur on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. Oktoobri jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine temperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga. Tabelis on toodud oktoobri keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades. Ilm ja kliima
Novembri keskmine õhutemperatuur

Novembri keskmine õhutemperatuur on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. Novembri jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine temperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga. Tabelis on toodud novembri keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades. Ilm ja kliima
Detsembri keskmine õhutemperatuur

Detsembri keskmine õhutemperatuur on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. Detsembri jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine temperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga. Tabelis on toodud detsembri keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades. Ilm ja kliima
Kalju Aigro

Kalju Aigro (6. august 1921 Valgjärve vald – 29. juuni 2011 Tallinn) oli eesti kooliõpetaja ja koolijuht. Kalju Aigro lõpetas 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Ta töötas aastatel 1949–1982 Nõo Keskkoolis õpetajana, sealhulgas aastatel 1951–1982 direktorina. Ta arendas 1953. aastal Nõo 7-klassilise kooli keskkooliks; aastal 1963 avati seal elektroonika-telemehaanika eriklass (kool sai Tartu Riikliku Ülikooli õppebaaskooliks) ning aastal 1964 matemaatika ja füüsika eriklassid. Ta koondas kooli heatasemelise õpetajaskonna ja muretses aastal 1965 koolile arvuti Ural-1 (oli NSV Liidu esimene keskkooliarvuti). Ta rajas uue koolihoonestu ning hästivarustatud õppekabinetid, koolis õppis (ja õpib ka praegu) andekaid noori kogu Eestist ja Nõo Reaalgümnaasium on reaalainetes Eesti tugevamaid, täppisteaduste olümpiaadidel on võidetud palju esikohti. Aastatel 1982–1988 oli ta Tallinna Internaat-Kutsekooli direktor, aastatel 1988–1997 Tartu Aianduse ja Mesinduse Seltsi esimees. 1972 Eesti NSV teeneline õpetaja 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk Kalju Aigro 100. sünniaastapäeval (6. augustil 2021) avati Nõos Hariduse pargis Kalju Aigro mälestusmärk. Nõo Reaalgümnaasiumi vastas pargis on Kalju Aigro pink. Nõo Reaalgümnaasium ja Nõo Põhikool asuvad Kalju Aigro tänaval. Nõo Reaalgümnaasiumi auditoorium kannab Kalju Aigro nime. Nõo Reaalgümnaasiumi ees on taies, mille ühel poolel on ülevaade Nõo kooli jaoks olulistest sündmustest ja teisel pool lühiülevaade Kalju Aigro tegevusest Nõo koolis. EE 14. köide lk. 12 http://president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavalerid.php?o=d&c=1&pg=380
Peach-Pit

Peach-Pit (ピーチ・ピット) on jaapani mangakunstnike duo, mille moodustavad Banri Sendo (千道 万里) ja Shibuko Ebara (えばら 渋子). Grupi nimi on pärit restoranist telesarjas "Beverly Hills, 90210". Vaatamata sellele, et neil on sarnane joonistusstiil, on siiski võimalik kummagi joonistused ära tunda. Mõlemad on tuntud oma bishōjo-stiilis tööde poolest. Nad on parimad sõbrannad juba lapsepõlvest saati. Mõlemad alustasid dōjinshi mangakunstnikuna juba enne Peach-Piti. 2008. aastal sai nende manga "Shugo Chara!" Kodansha Manga parima lastemanga auhinna. "Shugo Chara!-st" tehti hiljem ka animasari. 2001 Prism Palette (プリズムパレット) 2002–2005 DearS (ディアーズ) 2002–2007, aastast 2008 Rozen Maiden (ローゼンメイデン) 2003–2011 Zombie-Loan (ゾンビローン) 2006–2010 Shugo Chara! (しゅごキャラ!) 2008–2009 Illustlation 2009 Ōkami Kakushi (おおかみかくし) 2010 Shugo Chara! Encore! (しゅごキャラ!アンコール)
Tübatulabali keel

Tübatulabali keel on Põhja-Ameerikas Californias räägitav jutoasteegi keel. Seda räägivad Kerni jõe ülemjooksul elavad tübatulabalid, kellest suurem osa on üle läinud inglise keelele. Tübatulabali keele oskajaid on tänapäeval alla 10 inimese. http://linguistics.berkeley.edu/~survey/languages/tubatulabal.php
Liibüa jalgpallikoondis

Liibüa jalgpallikoondis on Liibüa rahvuskoondis jalgpallis.
Guinea jalgpallikoondis

Guinea jalgpallikoondis on Guinea rahvuskoondis jalgpallis. Guinea pole kunagi jalgpalli maailmameistrivõistlustele pääsenud, kuid alates 1970. aastast on korduvalt osaletud Aafrika rahvaste karikavõistlustel, kus parimaks kohaks on jäänud teine 1976. aastal. Guinea koondis 2024. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel: Väravavahid: Aly Keita, Moussa Camara, Ibrahim Koné Kaitsjad: Issiaga Sylla, Mohamed Ali Camara, Saïdou Sow, Antoine Conte, Mouctar Diakhaby, Ibrahim Diakité, Julian Jeanvier, Sekou Sylla Poolkaitsjad: Naby Keïta (kapten), Amadou Diawara, Aguibou Camara, Ilaix Moriba, Mory Konaté, Seydouba Cissé, Karim Cissé, Abdoulaye Touré Ründajad: François Kamano, José Kanté, Mohamed Bayo, Morgan Guilavogui, Serhou Guirassy, Facinet Conte
Malawi jalgpallikoondis

Malawi jalgpallikoondis on Malawi rahvuskoondis jalgpallis.
El Salvadori jalgpallikoondis

El Salvadori jalgpallikoondis on El Salvadori rahvuskoondis jalgpallis. Eesti jalgpallikoondis on El Salvadoriga kohtunud ühe korra. 29. veebruaril 2012 toimunud kohtumise võitis Eesti 0:2. El Salvador oli 79. FIFA liikmesriik, kellega Eesti koondis ametliku kohtumise pidas.
Mihkel (ajakiri)

Mihkel oli Tallinnas aastatel 1994–1997 ilmunud üldhuvitava sisuga ajakiri, mille väljaandja oli Eesti Tarbijateühistute Keskühistu. Peatoimetajateks olid esmalt Üllar Luup, seejärel Hans Ulmiste, teised toimetajad olid Gea Velthut, Tarmo Õuemaa, Lauri Liikane,Lembit Kivisik ja Aivar Õepa. Ajakiri ilmus 12 korda aastas. Mihkel oli pea kogu oma ilmumise aja loetavuselt teine-kolmas ajakiri Eestis Kodukirja ja Kroonika järel.[viide?]
Aianduse Ajakiri

Aianduse Ajakiri oli Tallinnas aastatel 1992–1993 ilmunud aianduse ja taimekasvatuse ajakiri, mille väljaandjad olid firma Aedvara ja Eesti Kutseaednike Liit. Ajakiri ilmus 1–2 korda aastas.
Eesti Sepp

Eesti Sepp oli Tallinnas 1990. aastal ilmunud ajakiri, Eesti Muinsuskaitse Seltsi Seppade Ühenduse väljaanne. Ajakirja ilmus ainult 1 number.
Kadrioru Teataja

Kadrioru Teataja oli Tallinnas aastatel 1995–1997 ilmunud ajakiri, mida andis välja Eesti Vabariigi Presidendi Kantselei. Ajakiri ilmus ebaregulaarselt.
Al-‘Azīzīyah

Al-‘Azīzīyah (araabia keeles العزيزية) on linn Liibüa loodeosas, Al-Jifārah' omavalitsuse halduskeskus ja suurim linn. See asub 55 km kaugusel Tripolist. Enne 2001. aastat jäi ta Al-‘Aziziyah‘ omavalitsuse territooriumile ja oli selle omavalitsuse keskus. Aastal 2010 oli elanike arv hinnanguliselt 4096. Al-‘Azīzīyah on peamine kaubanduskeskus Sahel Jeffare platool. See paikneb kaubateel rannikualadelt Nafūsah' mäestikku ja Fazzāni piirkonda lõuna pool. 13. septembril 1922 registreeriti Al-‘Azīzīyah's maailma kõrgeim õhutemperatuur +57,8 °C. Aga selle vastu räägib kaks argumenti: esiteks kolis ilmajaam musta gudrooniga kaetud platsile, mistõttu võis õhutemperatuuri näit olla tegelikust palju kõrgem. Teiseks läks enne mõõtmist maksimaalne termomeeter katki ja õhutemperatuuri mõõdeti kalibreerimata tavalise min-max termomeetriga, mis ei ole eriti täpne ega töökindel. "العزيزية" ("Al-‘Azīzīyah")[alaline kõdulink] World Gazetteer. Global Measured Extremes of Temperature and Precipitation "Broken thermometer led to a record breaker". Daily Telegraph, 13. november 2010
Rahvas

Rahvas on teatud maa-ala, piirkonda või riiki asustav, enese ühtekuuluvusest ja identiteedist teadlik inimeste ühendus, mis koosneb harilikult sama etnilise päritolu, keele, religiooni või kultuuriga inimestest. Nt venelased on vene rahvas, iisraellased on Iisraeli rahvas, soome-ugri keeltes rääkivad inimesed on soome-ugri rahvad. Teise sõnastuse kohaselt on rahvas üldise tunnuse alusel piiritletud inimeste kogum. Sõna rahvas niisugune tähendus sarnaneb mõistega rahvus. Sõna rahvas tuleneb vanagermaani sõnast þrawwaz ehk täiskasvanud (inimesed). Eesti keeles kasutatakse sõna rahvas idiomaatiliselt ka teistsuguste inimrühmade kohta, keda võivad ühendada mitmesugused tunnused. Ajaloolised: Mingil territooriumil muinasajast saati elavad inimesed on põlisrahvas ehk pärisrahvas. Geograafilised: mägedes elavad inimesed on mägirahvas. Põhjamaades elavad inimesed on põhjarahvas. Mingil territooriumil rändavad inimesed on rändrahvas. Linnades elavad inimesed on linnarahvas, ühes majas elavad inimesed on majarahvas. Rannaaladel elavad inimesed on rannarahvas. Sotsiaalsed: madala arengutasemega ühiskonnas elavad inimesed on loodusrahvad. Noored inimesed on noorrahvas. Kunstiga tegelevad inimesed on kunstirahvas. Teatris töötavad inimesed on teatrirahvas. Kultuurilised: sarnase kultuuriga inimesed on hõimurahvad. Sugulaskeeltega inimesed on sugurahvad ehk sugulasrahvad. Kristlased inimesed on ristirahvas. Vaime uskuvad inimesed on paganarahvas. Pulmas olevad inimesed on pulmarahvas ehk saajarahvas. Majanduslikud: rikkad inimesed on härrasrahvas ehk isandarahvas. Taludes töötavad inimesed on sulasrahvas ja talurahvas. Nõukogude Liidu töötavad inimesed olid töörahvas. elanikkond etnos hõim kogukond rahvastik rahvus Väike entsüklopeedia, lk 1017 Eesti-vene sõnaraamat, 4. köide, Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2006