laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Täpiline

Täpiline ehk mummuline (inglise keeles polka dot) on kanga, paberi või muu materjali pinnamuster, mis moodustub korrapärase vahega paiknevatest seest täidetud ringidest. Muster esineb juba rahvakunstis, eriti keraamikas ja tekstiilis tikanditena, trükimustrina ja pitsis sõlmedena. Tänapäeval kasutatakse täpilist või mummulist kangast peamiselt naistemoes, kõige sagedamini valmistatakse sellest suvekleite, ujumisriideid ja pesu; kuid täpimuster on esinenud ka formaalsemal riietusel, näiteks ilmus Suurbritannia kuninganna Elizabeth II sageli avalikkuse ette täpilisest kangast valmistatud kleitides ja kostüümides. Meestemoes kasutatakse täpimustrit eelkõige lipsudel, särkidel ja sokkidel. 1954. aastal kasutas Christian Dior täpilist mustrit ühe oma New Look kollektsiooni kleidil ja see osutus enimmüüdud mudeliks. 1980ndate lõpus ja 1990ndate alguses juurutas täpimustrilisi kleite taas moekunstnik Carolina Herrera. Samuti kujundati täpimustrilistena Carolina Herrera, Herrera For Men, Aquaflore ja Flore parfüümide karbid. Lapse siidkleit väikeste täppidega, 1869 Kuninganna Alix, 1873 József Rippl-Rónai. "Daam täpilises kleidis", 1889) Moemaja Paquin kleit, u 1939 Kuninganna Elizabeth II visiidil Kanadas, 1959 A history of polka dots: the pattern's enduring fashion appeal. – The National L. Adhav. A History of Polka Dots, in Case You’ve Ever Wanted to Know More About Them. There’s more to the print than meets the eye. – Cosmopolitan, Jun 19, 2020
Tüsistus

Tüsistus ehk komplikatsioon on meditsiinis haiguse, terviseseisundi või ravimeetodiga kaasnev täiendav terviserike. Tüsistused võivad algse haiguse kulgu raskendada või tekitada sellele lisaks uusi haigusseisundeid.
Álvaro Barreal

Álvaro Martín Barreal (sündinud 17. augustil 2000 Buenos Aireses) on Argentina jalgpallur, kes mängib vasaku äärekaitsjana või ääremängijana Brasiilia kõrgliigaklubis Cruzeiro. Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Vélez Sarsfield. Klubi peatreener Gabriel Heinze kutsus ta esimest korda klubi põhimeeskonda hooaja 2018/19 alguses. Argentina kõrgliigas tegi ta debüüdi 2. septembril 2018 mängus Boca Juniorsi vastu. Esimese värava lõi ta Argentina kõrgliigas 3. veebruaril 2019 mängus River Plate'i vastu. 2020. aasta septembris sõlmis ta lepingu Major League Socceri (MLS) klubiga FC Cincinnati. 6. juunil 2023 lõi ta USA karikavõistluste veerandfinaalis värava Pittsburgh Riverhoundsi vastu ning see värav kandideeris selle aasta FIFA Puskási auhinnale. Barreal joined 10 other players on the shortlist for the world's "most beautiful goal" of the year. 2024. aasta märtsis läks Barreal kuni aasta lõpuni laenule Cruzeirosse. 2018. aastal mängis Barreal viiel korral Argentina kuni 20-aastaste koondises. "Somos un muy buen equipo". Vélez Sarsfield. 4. aprill 2017. Vaadatud 29. oktoobril 2018. "Nos decían que después de la Selección no hay nada". Olé. 17. august 2018. Vaadatud 29. oktoobril 2018. mlssoccer. "FC Cincinnati's Álvaro Barreal nominated for FIFA Púskas Award | MLSSoccer.com". mlssoccer (inglise). Vaadatud 26. septembril 2023. Lee, Michael (26. september 2023). "Ranking all 11 2023 Puskas Award nominee goals from worst to best". Planet Football (Ameerika inglise). Vaadatud 26. septembril 2023. "FC Cincinnati loan Álvaro Barreal to Cruzeiro". fccincinnati.com. 1.3.2024. Vaadatud 12.8.2024
Kaljo Simson

Kaljo Simson (aastatel 1942–1948 lapsendatuna Kaljo Leppoja; 20. detsember 1929 Kuressaare – 17. jaanuar 2017 Padise vald, Harju maakond) oli eesti maalikunstnik ja leiutaja. Teise maailmasõja puhkedes asus elama Pärnusse, peale ema surma 1942. aastal lapsendati koos õega koolijuhataja Arnold Leppoja poolt. 1944. aastal põgenes koos kasuperega Rootsi. Ta ei saanud kasuvanematega läbi, tühistas täisealiseks saades lapsendamise ja võttis tagasi ema perenime. Tuli 1949. aastal NSV Liitu. Võeti 1949. aastal Leningradi oblastis kinni kahtlustatuna spioneerimises. Talle määrati vanglakaristus, mille veetis Gulagis Kasahhi NSV-s. Laagrites tegutses kunstnikuna ja tegi tellimustöid. Peale laagrist vabanemist 1956. aastal töötas Kasahhi NSV-s ehitustel. 1959. aastal tuli tagasi Eestisse, asus elama Pärnusse, kus töötas ehitusel ning lõpetas 1963. aastal õhtukeskkooli. 1963. aastal astus Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonda füüsika erialale. 1966. aastal asus ümber Tallinna, kus lõpetas 1970. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektina. 1970. aastate algusest elatus ta lasteaedades laste portreede joonistamisest, kokku valmis aastakümnete jooksul tuhandeid portreid. Alates 1992. aastast elas vaheldumisi Rootsis ja Eestis, 2003. aastast alates püsivalt Rootsis. Aastatel 2014–2015 taastusid sidemed Eestis elava tütrega. 2016. aasta suvel naasis halvenenud tervise tõttu Eestisse, kus 2017. aastal suri. Esimesed näitused toimusid veel arhitektuuriüliõpilasena. Aastatel 1967–1972 eksponeeris ta oma töid sarjasa "Inimene ja loodus". Väidetavalt võeti tema 1972. aastal Tallinna kinos "Kosmos" toimunud näitus peale esimest nädalat Kunstnike Liidu poolt maha. Harva õnnestus tal oma loomingut eksponeerida Kunstnike Liidu poolt korraldatud näitustel, ehkki ta esitas oma töid kõikidele kevad- ja sügisnäitustele. Ta esines Soomes toimunud ülevaatenäitustel "Eesti kunst. Eestiläisen taiteen myyntinäyttely" (1977) ja ARS ESTONICA 88 (1988). 1990. aastal avaldati ajakirja Eesti Naine 1/1991 esikaane siseküljel foto tema tööst "Kahtlustused". 1998. aastal oli tema looming esindatud 11 maaliga Pärnus Chaplini kunstikeskuses toimunud näitusel "Inimesed ja kaelkirjakud" koos Mark Kostabi, Navitrolla ja Van der Blutiga. Tema leiutatud joonistussüsi (simsoniit) leidis tema enda portreeloomingus laialdast kasutamist ning pälvis heakskiitu ka ERKI õppejõudude ja üliõpilaste poolt. Samas leidis kasutamist ka tema leiutatud pehme kustutuskumm. Tema abikaasa aastatel 1971–1975 oli kunstiajaloolane Sirje Simson. A. Lubi. "Meie põlvkonnalt nõutakse palju". Pärnu Kommunist nr 28, 5. märts 1963. Lk 2 Arhitektuuri ja linnaplaneerimise eriala vilistlased "Kaljo Simsoni (1929 – 2017) elust ja loomingust". Epifanio 16. 2018 "Austusega. Kaido Ole kiri Kaljo Simsonile". Kunst.ee nr 3/ september 2023 Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Goljanovo kalmistu

Goljanovo kalmistu (vene keeles Гольяновское кладбище) on kalmistu Moskvas Idaringkonnas aadressil Kurganskaja ulitsa 11. Goljanovo kalmistu pindala on umbes 2 hektarit. Goljanovo kalmistu on üks Moskva vanemaid kalmistud. Kalmistu on saanud nime omaaaegse Goljanovo küla järgi. Moskva linna piires on kalmistu alates 1978. aastast. Гольяновское кладбище ritual.ru. Vaadatud 12. augustil 2024 Гольяновское кладбище Государственное Бюджетное Учреждение города Москвы Ритуал. Vaadatud 12. augustil 2024
ZALA Lantset

ZALA Lantset (БПЛА Ланцет) on Vene mehitamata õhusõiduk ja varitsev õhuründemoon, mida toodab ZALA Aero Group. Tegu on ZALA Aero Groupi varasema Kub-BLA tüüpi varitseva õhuründemoona edasiarendusega. Üks Lantset maksab ligi 3 miljonit rubla (30 285 eurot). Parth Satam (23. juuli 2023). "1st Footage Of Russia's Kamikaze 'Suicide' Drone Emerges; Loitering Lancets Bust Ukraine's 'Western Armory'". Eurasian Times (inglise). Vaadatud 12. august 2024. Max Hunder (29. juuni 2023). "Cheap Russian drone a menace to Ukrainian troops and equipment". Reuters (inglise). Vaadatud 12. august 2024.
Siiruviiruline

Albumile “Siiruviiruline” jõudis 14 laulu meie isioma, Saaremaa rahvariietest. Nende riiete kandmisest ning kandjatest, nende tegemisest ning tegijaist. Mõtetest ning tunnetest, mis traditsioonilise riietusega kaasas käisid. /.../. Lauljateks 14 tänast Saaremaa ja Sörve tütart, ema, vanaema, põlised ning isehakanud sõrulased-saarlased, Ammukeri lauljat. Album koosneb raamatust "Siiruviiruline : Saaremaa regilaule" .../, kus lisaks laulusõnadele on iga laulu kohta ka eesti ja inglise keeles väike jutuke, mis viib meid lähemale lauludele ja nende sisule/... ja audio CD plaadist. Albumit tutvustab 09.06.2024 avaldatud Liina Vainumetsa (ERR) saade "Folgialbum" kus Tammeougu Mari räägib albumil olevatest lauludest. Naagel, Maarika (11. märts 2024). "Regilauluansember Ammukeri album "Siiruviiruline". Pressiteade | Söuke Sörvemaa". Vaadatud 12. augustil 2024. pärimusmuusik, Leanne Barbo (1. juuli 2024). "Ammuker "Siiruviiruline"". Ajakiri Muusika (inglise). Vaadatud 12. augustil 2024. ERR (9. juuni 2024). "Folgialbum. Ammuker - Siiruviiruline (2024) | Klassikaraadio". ERR. Vaadatud 12. augustil 2024. "Siiruviiruline andmed, allikaviited ja esitajad | Söuke Sörvemaa". 12. august 2024. Vaadatud 12. augustil 2024.
Pille-Riin (laul)

"Pille-Riin"on ansambli Vennaskond laul, mis ilmus nende 1994. aasta albumil "Võluri tagasitulek". Muusika autor on Allan Vainola, sõnad kirjutas Tõnu Trubetsky. See on Vennaskonna üks tuntumaid laule. 1994. aasta Raadio 2 Aastahiti võistlusel jäi lugu teisele kohale. Loole tehti ka video.
Xerocomellus cisalpinus

Xerocomellus cisalpinus on puravikulaadsete seltsi puravikuliste sugukonda kuuluv liik seeni. Varem arvati see sametpuraviku perekonda. Xerocomellus cisalpinus andmebaasis eElurikkus.
Pisarpsatürell

Pisarpsatürell (Lacrymaria lacrymabunda) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv liik seeni. Pisarpsatürell andmebaasis eElurikkus.
Marles-sur-Canche

Marles-sur-Canche on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Marles-sur-Canche asub Canche'i jõe orus, 4 km Montreuil-sur-Merist kagus, tee D113 ääres. 17. sajandi St. Firmini kirik. Kirik Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Estia tehissaar

Estia tehissaar (poola keeles Wyspa Estyjska) on Wisła lahte rajatav tehissaar, mida täitev liiv pärineb Wisła maasääre samanimelise kanali kaevetöödest ning kontuuri tähistav graniit kaevandustest Alam-Sileesias. Przebrno külast 2,5 km kaugusele kirdesse rajatav tehissaar saab olema ellipsi-kujuline, pindalaga 181 ha, pikkusega 1932 m ja laiusega 1192 m. Selle nimetus viitab preisikeelsele nimele Aīstinmari ehk aestide meri. Nasõpnõi tehissaar
Zvannoje

Zvannoje on küla Venemaal Kurski oblastis Gluškovo rajoonis. Küla halduskeskuseks on Zvannoje külanõukogu. Küla asub Seimi jõe ääres. 2024. aasta augustis, Vene-Ukraina sõja käigus, purustati jõel olev sild. Küla asub peamiselt Seimi vasakul kaldal, 7 km kaugusel Gluškovo linna keskusest. Ukraine blows hole in second Russian bridge. Sky News, 18. VIII 2024
Konnaoja

Konnaoja (läti keeles Varžupīte) on oja Eesti-Läti piiril Valkas ja Valgas. Konnaoja lähe on Lätis ning see suubub Eestis Pedeli jõkke Veskijärve. Valga linna kroonika: Konnaoja
(Pronounced 'Lĕh-'nérd 'Skin-'nérd)

"(Pronounced 'Lĕh-'nérd 'Skin-'nérd)" on ansambli Lynyrd Skynyrd debüütalbum. See ilmus 1973. aasta augustis. "I Ain't the One" – 3:51 "Tuesday's Gone" – 7:32 "Gimme Three Steps" – 4:26 "Simple Man" – 5:57 "Things Goin' On" – 4:57 "Mississippi Kid" – 3:57 "Poison Whiskey" – 3:11 "Free Bird" – 9:08
Bussinovo kalmistu

Bussinovo kalmistu (vene keeles Бусиновское кладбище) on kalmistu Moskvas Põhjaringkonnas aadressil Krasnopoljanskaja ulitsa 18. Bussinovo kalmistu pindala on 2 hektarit. Kalmistul on ka kolumbaarium. Kuni 19. sajandini oli Bussinovo kalmistu külakalmistu, mille lähedal asus Sergei Radonežski puukirik. Aastatel 1857–1859 ehitati puukiriku asemele kivikirik ja kalmistut laiendati. 1936. aastal kirik suleti. 1990. aastate algul tagastati kirik Vene Õigeusu Kirikule. Moskva linna piires on Bussinovo kalmistu alates 1960. aastast. 1990. aastate alguseks oli suur osa kalmistust hooletusse jäetud, kuid seejärel algas kalmistu rekonstrueerimine ja korrastamine. Бусиновское кладбище ritual.ru. Vaadatud 13. augustil 2024 Бусиновское кладбище Государственное Бюджетное Учреждение города Москвы Ритуал. Vaadatud 13. augustil 2024 Москва. Церковь Сергия Радонежского в Бусинове Народный каталог православной архитектуры. Vaadatud 13. augustil 2024 Бусиновское кладбище Moscow-Tombs. Vaadatud 13. augustil 2024
Põldma Kaubanduse AS

Põldma Kaubanduse AS on Eesti rõivamüügi ettevõte, mis on tuntud eelkõige oma Denim Dream brändi ja kauplusteketi poolest. Ettevõte asutati 1993. aastal, kui Eesti turul oli vähe rahvusvahelisi kaubamärke ning tarbijate huvi kvaliteetsete rõivaste vastu oli suur. Ettevõtja tegevjuht ning looja on Heinar Põldma. Põldma Kaubanduse AS asutati 1993. aastal Eestis. Ettevõte alustas väikese rõivakauplusena, kuid on aastate jooksul kasvanud üheks Baltikumi juhtivaks moe- ja jaekaubandusettevõtteks. Denim Dream kaubamärk loodi vastuseks kasvavale nõudlusele kvaliteetsete ja stiilsete teksariiete järele, pakkudes erinevaid rõivavalikuid nii meestele kui naistele. Denim Dream on Põldma Kaubanduse AS-i juhtiv kaubamärk, mis on spetsialiseerunud teksariietele ja muudele trendikatele rõivastele. Denim Dream kauplused on esindatud mitmetes Eesti linnades, samuti ka Lätis, Leedus ja Poolas. Bränd keskendub kvaliteetsele teksariietusele, kuid pakub ka laia valikut muid rõivaid ja aksessuaare. Kokku on üle Baltikumi Põldma Kaubanduse AS ettevõttel üle 120 poe. Põldma Kaubanduse AS on ametlik maaletooja ja edasimüüja sellistele brändidele nagu Guess, Marciano by Guess, Tommy Hilfiger, Calvin Klein, Calvin Klein Underwear, Tom Tailor, Camel Active, Mustang, Trespass ja paljud teised. Kauplustekett Denim Dream müüb lisaks ka veel Pepe Jeans ning Ralph Lauren kaubamärke, mis teeb sellest populaarse sihtkoha moehuviliste seas, kes hindavad rahvusvaheliste moebrändide tooteid. Põldma Kaubanduse AS-i jaemüügivõrgustik hõlmab üle 120 kaupluse Balti riikides. Denim Dream kauplused on esindatud suuremates kaubanduskeskustes ja peamistel ostutänavatel. Lisaks füüsilistele kauplustele on ettevõttel ka e-pood, mis teenindab kliente laiemalt, pakkudes mugavat ostuvõimalust kodust lahkumata. Põldma Kaubanduse AS pöörab suurt tähelepanu keskkonnasõbralikkusele ja sotsiaalsele vastutusele. Ettevõte on võtnud kasutusele mitmeid meetmeid, et vähendada oma ökoloogilist jalajälge, sealhulgas keskkonnasõbralike materjalide kasutamine ja jätkusuutlik tootmine. Põldma Kaubanduse AS jätkab oma laienemist nii Baltikumis kui ka väljaspool seda, keskendudes eelkõige Denim Dream brändi tugevdamisele ja uute turgude vallutamisele. Ettevõte panustab ka innovatsioonile ja digitaliseerimisele, et pakkuda oma klientidele parimat võimalikku ostukogemust nii füüsilistes kauplustes kui ka veebis. Maasikas, Tuuli. [www.denimdream.ee www.denimdream.ee]. {{netiviide}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend); puuduv või tühi pealkiri: |pealkiri= (juhend)
Sinel

See artikkel räägib mantlist. Jutustuse kohta vaata artiklit Sinel (Nikolai Gogol). Sinel on sõjaväelase vormimantel, millel on mahapööratud krae, sügav seljavolt ja põõn. Livree https://xn--snaveeb-10a.ee/search/unif/dlall/dsall/sinel/1[alaline kõdulink]
Roosa sarvpoorik

Roosa sarvpoorik (Ceriporiopsis pseudogilvescens) on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente liik. Seen kasvab lehtpuul. Roosa sarvpoorik andmebaasis eElurikkus.
1846

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1810. aastad | 1820. aastad | 1830. aastad | 1840. aastad | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1842 | 1843 | 1844 | 1845 | 1846 | 1847 | 1848 | 1849 | 1850 | ► | ►► 1846. aasta (MDCCCXLVI) oli 19. sajandi 46. aasta. Mais haaras usuvahetusliikumine ka Saaremaad, kestes nii seal kui Liivimaal 1847. aasta kevadeni. Kevadel tegelesid Läänemerekubermangude Komitee ja Liivimaa aadel talurahvaküsimustega. 23. juuni (vkj 11. juuni) – Rakveres avati kolleegiumi assessori ja rüütli Adam Gottliebi Zeeh' testamendi täitmiseks Emilie-nimeline tütarlaste 3-aastase õppeajaga algkool. 24. juuni (vkj 12. juuni) – Nikolai I kinnitas Liivimaa uue talurahvaseaduse printsiibid. Septembris alustas Eestimaa maapäeva agraarkomisjon uue talurahvaseaduse koostamist (kestis 1849. aasta märtsini). ... 24. detsember – Brunei sultan loovutas Labuani Suurbritanniale. ... 30. jaanuar – Francis Herbert Bradley, briti filosoof 1. märts – Vassili Dokutšajev, vene geoloog ja mullateadlane 25. mai – Naim Frashëri, albaania kirjanik 29. juuli – Isabel, Brasiilia keiserliku perekonna pea 12. august – Adam Johann von Krusenstern, baltisakslasest Vene meresõitja, admiral 2. november – Esaias Tegnér, rootsi luuletaja, kreeka keele professor ja piiskop Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 129 Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Viljandi Krematoorium

Viljandi Krematoorium on krematoorium Viljandis aadressil Piiri 1a. Hoone asub Viljandi kirikumõisa ja Viljandi Pauluse kalmistu vahel. Hoonel on kaks mahtu – suuremas on leinatalituste jaoks tavandisaal ja väiksemas on krematoorium. Hoone ehitati aastatel 2014–2015 arhitekt Raul Vaiksoo) projekti järgi. Rannar Raba. "Video: vaata, milline saab olema lahkunu viimne teekond Viljandi krematooriumis". Sakala, 9. juuli 2015 Toomas Koitmäe. "Tühermaale kerkib poole aastaga krematoorium". Sakala nr 125, 3. juuli 2014. Lk 3 Koduleht
Wisła kanal

Wisła kanal (poola keeles Kanał przez Mierzeję Wiślaną või ametlikult Kanał żeglugowy Nowy Świat) on Poola territooriumil Wisła maasäärele rajatud 1536 m pikkune kanal, mis ühendab tehislikult Wisła lahe otse Gdański lahega. Elblągi sadamasse pääseb nüüd läbimata looduslikku Baltiiski väina. 1-lüüsilist veeteed rajati hüljatud Nowy Świati külla aastail 2019–2022. Läbi pääsevad alused suurima süvisega 4 m ja laiusega 20 m. Skowronki ja Przebrno külade vahelisele teele rajati kaks pöördsilda, tee suundub edasi Krynica Morskasse ning lõppeb Nowa Karczmas. Estia tehissaar
Viljandi Pauluse kalmistu

Viljandi Pauluse kalmistu on kalmistu Viljandis. Kalmistu asub Kirikumõisa linnaosas lõunaküljega Pärnu maantee ääres, lääne poolt piirab seda Piiri tänav. Kalmistu peavärav paikneb maakivimüüris Pärnu maantee ääres. Ala jaguneb kahe peamise sihiteega neljaks umbkaudu võrdseks osaks. Pindala on kokku umbes 1,76 hektarit. Kalmistu pühitseti jaanipäeval 1892. aastal Pauluse koguduse kalmistuks. 1997. aastal avati kalmistu loodeosas mälestusmärk "Viljandimaa metsavendadele 1944–1953". Mälestusmärgi ja -ala kujunduse autor oli Aate-Heli Õun. 1935 Eduard Timberman, kunstnik 1969 Hilda Orgusaar, kujur 2019 Lennart-Hans Jürgenson, näitleja ja luuletaja 2024 Villu Jürjo, vaimulik https://www.viljandi.ee/kalmistud (vaadatud 13. august 2024) Kalmistute register Haudi Aime Jõgi. "Avati esimene metsavendade mälestussammas". Sakala, 27. mai 1997 Maire Sala. "Viljandi Pauluse koguduse kalmistu". // Viljandimaa kalmistute lugu. Viljandi 2007. Lk 79–80 Kalmistute register Haudi
Lauri Ehrenpreis

Lauri Ehrenpreis (sündinud 27. augustil 1981) on eesti programmeerija ja alpinist. 2014 – Abuali ibni Sino mäetipp (7134 m) 2018 – Kunchang Kangri (6801 m) 2022 – Gasherbrum II (8034 m) Lauri Ehrenpreis. peakbagger.com
Ain Rästa

Ain Rästa (sündinud 20. novembril 1968 Tallinnas) on eesti ettevõtja ja alpinist. Mägironijana on ta saavutanud Lumeleopardi sümboolse staatuse (tipputõusudega aastatel 2015–2019 kõigile viiele endise Nõukogude Liidu seitsmetuhandelisele mäetipule). 2015 – Korženevskaja (7105 m) 2015 – Aconcagua‎ (6960 m) 2016 – Lenini mäetipp (7134 m) 2017 – Ismoili Somoni mäetipp (7495 m) 2018 – Han-Tengri (7010 m), tõusu ekspeditsiooni juht 2019 – Džengiš (7439 m) 2022 – Gasherbrum II (8034 m) Rästa, Ain. esbl.ee Ain Rästa. inforegister.ee Ain Rästa - Puhtjuhuslikult lumeleopardiks. youtube.com, 28. jaanuar 2024
Johan Kütt

Johan Kütt (sündinud 26. juunil 1983) on eesti ettevõtja ja alpinist. Mägironijana ronis ta 2005. aastal 22-aastaselt seitsmetuhandelise Lenini mäetippu. 2021 aastal tõusis ta koos Marie Saamega esimeste eestlastena Pakistanis kaheksatuhandelise Gasherbrum II tippu. 2005 – Lenini mäetipp (7134 m) 2019 – Aconcagua (6960 m) 2021 – Gasherbrum II (8034 m), tipputõus 18. juulil 2022 – Denali (6190 m) Johan Kütt. inforegister.ee Ülevaade Eesti alpinismi ajaloost. 2005. aasta. jkalpiklubi.ee Eestlaste esmatõusust Gasherbrum II tippu. reisikirjad.gotravel.ee, 6. oktoober 2021 Johan Kütt Alpiklubi Firn kodulehel
Kaspar Eevald

Kaspar Eevald (sündinud 4. augustil 1989) on eesti ettevõtja, ekstreemsportlane ja alpinist. Ta püstitas vabasukeldumise No Limits distsipliini ametliku Eesti rekordi, sukeldudes esimese eestlasena vaid ühe hingetõmbega 101 meetri sügavusele. Mägironijana on ta kaheksanda eestlasena tõusnud Džomolungma tippu. 2022 – Denali (6190 m) 2024 – Džomolungma (8848 m), tipus 21. mail Kaspar Eevald. inforegister.ee Kaspar Eevald jõudis kaheksanda eestlasena Everesti tippu. menu.err.ee, 21. mai 2024 Vabasukelduja Kaspar Eevald käis ühe hingetõmbega 101 meetri sügavusel. sport.err.ee, 2. detsember 2020 Everesti vallutanud Kaspar Eevald: muretsesin, et mu keha ei pea vastu. menu.err.ee, 24. mai 2024 Koduleht My Mountain podcast Kaspar Eevald - sügavused ja kõrgused kui eneseteostuse tööriist. youtube.com, 15. novemberr 2023 (video) Kaspar Eevald pürgib kaheksanda eestlasena Everesti tippu. menu.err.ee, 31. jaanuar 2024 (video) Everesti vallutanud Kaspar Eevald: muretsesin, et mu keha ei pea vastu. menu.err.ee, 24. mai 2024 Kaspar Eevald: "Minu suur soov on elu jooksul võimalikult palju ära teha". virumaateataja.postimees.ee, 21. juuni 2024
İstanbuli kanal

İstanbuli kanal (türgi keeles Kanal İstanbul) on ehitusprojekt, mille käigus rajataks ligikaudu 45 km pikkune kanal Ida-Traakiasse. Türgi pealinna İstanbuli läänepoolsemaid äärelinnasid Avcılari, Başakşehiri ja Arnavutköyd läbides ühendaks see kolmes jaos meretaset. Marmara meri ühendataks kõverduvalt Küçükçekmece järve ja Sazlıdere paisjärve läbides Musta merega. Kanal suudaks päevas ühel suunal teenindada 160 alust, suurima pikkusega 350 m, laiusega 77,5 m ja süvisega 17 m. Türgi peaminister Binali Yıldırım väitis aastal 2018, et rajatav kanal ei hiiliks kõrvale Montreux' konventsioonist. Esimesed väljamõeldised kanali rajamisest pärinevad Osmanite riigi sultani Suleiman I õukonna arhitektilt Mimar Sinanilt. Hiljem käidi neid välja nii sultanite Murad III, Mehmed IV, Mustafa III kui Mahmud II valitsusaegadel, jõudmata kunagi finantseeringuteni. 1980. aastate teisel poolel kerkis kanali planeerimine taas päevakorda. 1990. aastail esitati konkreetseid planeeriguid selle rajamiseks. 2021. aasta juunis teavitas Türgi president Recep Tayyip Erdoğan üldsust kaevetöödega alustamisest. Kanali rajamisse oleks hõivatud üle 8000 töölise, opereerima jääks kuni 800 töötajat. Kanali valmides suudaksid seda läbida naftatankerid. İstanbuli lennujaama lähistele on plaanis rajada kaubasadam. Bosporuse väin
Ott Tinn

Ott Tinn (sündinud 28. juunil 1988 Tartus) on eesti alpinist. Ta lõpetas 2007. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 2012. aastal arvutiteaduse erialal Šotimaal Edinburghi Ülikooli. Alpinismiga on ta tegelnud 2019. aastast. Tinn on esimene Eesti mägironija, kes on tõusnud ühel hooajal kahe kaheksatuhandelise mäe tippu. Selle teoga sai ta hakkama mais 2023, kui pärast Džomolungma tipputõusu ei laskunud ta tagasi baaslaagrisse, vaid ronis kohe Lhotsele, mis on kõrge sadula kaudu Everestiga ühenduses. Ta elab Ameerika Ühendriikides California osariigis. 2023 – Džomolungma (8848 m), tipus 18. mail 2023 – Lhotse (8516 m), tipus 19. mail 2023 – J. K. Alpinismiklubi rändauhind parimale alpinistile TINN, Ott. esbl.ee Katkenud teekond tippu: «Käis prõks ja vajusin sekundiga suurde loiku!». postimees.ee, 7. juuni 2023 Ascents – Spring 2023 – Everest (South). himalayandatabase.com "Everest Updates – 18th May 2023" Everest 2023 "Järjekordne eestlane jõudis Mount Everesti tippu" Delfi, 19. mai 2023 Ascents – Spring 2023 – Lhotse. himalayandatabase.com