laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Leisi palliväljakud

Leisi palliväljakud on Saare maakonnas Saaremaa vallas Leisi alevikus asuvad palliväljakud. Väljakutel saab mängida jalgpalli ja rannavõrkpalli. Jalgpalliväljak oli endise klubi JK Leisi kodustaadion.[viide?] Leisi palliväljakud Eesti spordiregistris (vaadatud 16.06.2017) Leisi palliväljakud Eesti spordiregistris
Lihula Gümnaasiumi staadion

Lihula Gümnaasiumi staadion (ka Lihula kooli staadion) on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Lihulas aadressil Jaama tänav 9 asuv staadion. Staadion hõlmab jalgpalliväljakut ja kergejõustikurajatisi. Staadionit valdb Lihula Gümnaasium. See on ka jalgpalliklubi Lihula JK kodustaadion. Lihula Gümnaasiumi staadion Eesti spordiregistris (vaadatud 16.06.2017) Lihula Gümnaasiumi staadion Eesti spordiregistris
Märjamaa staadion

Märjamaa (Gümnaasiumi) staadion on Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa alevis asuv staadion. Staadion hõlmab jalgpalli- ja rannavõrkpalliväljakut ning kergejõustikurajatisi. Staadioni omanik on Märjamaa Vallavalitsus ja valdaja Märjamaa Gümnaasium. Märjamaa staadion Eesti spordiregistris (vaadatud 16.06.2017) Märjamaa staadion Eesti spordiregistris
Ulf Stark

Ulf Gottfrid Stark (12. juuli 1944 Stockholm – 13. juuni 2017 Stockholm) oli rootsi kirjanik. Lisaks raamatute kirjutamisele oli ta filmistsenarist, muu hulgas kirjutas stsenaariume oma raamatute põhjal.
Nike Arena

Mitte segi ajada Elva Nike Arenaga. Nike Arena on Tallinnas Kesklinna linnaosas aadressil Jalgpalli tänav 19 asuv jalgpalliväljak; see kuulub Lilleküla jalgpallikompleksi. Väljakul on FIFA sertifikaat: FIFA 2 STAR. Väljaku omanik on AS Lilleküla Jalgpallistaadion ja valdaja Eesti Jalgpalli Liit. Staadioni kõrval asub Sportland Arena ja A. Le Coq Arena. Nike Arena Eesti spordiregistris (vaadatud 16.06.2017) Nike Arena Eesti spordiregistris Sportland Arena ning jalgpallihall said uue aadressi Postimees, 18. juuni 2019
Sadolini spordihoone

Sadolini spordihoone (spordiregistris Sadolin Spordihoone) on spordihoone Rapla maakonnas Raplas aadressil Viljandi maantee 69a. Hoones on muuhulgas korvpalliväljak, squash '​i-saal ja siselasketiir. Hoone omanik ja valdaja on SA Rapla Spordirajatised. Sadolin Spordihoone Eesti spordiregistris (vaadatud 16.06.2017) Spordihoone koduleht Sadolin Spordihoone Eesti spordiregistris
Saku staadion

Saku staadion on Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus aadressil Staadioni tänav 2 asuv staadion. Staadion hõlmab jalgpalli-, rannajalgpalli- ja rannavõrkpalliväljakut, samuti kettagolfi rada. Staadioni omanik on Saku Vallavalitsus ja valdaja Saku Valla Spordikeskus. Saku staadion Eesti spordiregistris (vaadatud 16.06.2017) Saku staadion Eesti spordiregistris
Saku koolistaadion

Saku koolistaadion on Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus aadressil Tallinna maantee 10 asuv staadion. Staadion hõlmab kunstmurukattega jalgpalliväljakut ja kergejõustikurajatisi. Staadioni omanik on Saku Vallavalitsus ja valdaja Saku Valla Spordikeskus. Jalgpalliväljak on jalgpalliklubi Saku Sporting kodustaadion.[viide?] Saku koolistaadion Eesti spordiregistris (vaadatud 16.06.2017) Saku koolistaadion Eesti spordiregistris
Tallinna Tehnikaülikooli spordihoone

Tallinna Tehnikaülikooli spordihoone on Tallinna Tehnikaülikooli spordihoone, mis asub Tallinnas aadressil Männiliiva tänav 7. Spordihoones on suur saal, aeroobikasaalid, jõusaalid, mitu palliväljakut, sealhulgas tenniseväljak ja rannavolle väljakud. Spordihoone on TTÜ pallimänguvõistkondade kodusaal. https://www.ttu.ee/sport/spordiveeb/spordiorganisatsioonid/ou-ttu-sport-2/ (vaadatud 16.06.2017) Spordihoonest ülikooli kodulehel Tallinna Tehnikaülikooli spordihoone Eesti spordiregistris
Kveenimaa

Kveenimaa (muudes keeltes ka Kvenland, Kvänland, Cwenland ja Kænland) on piirkond. Kveenimaa, s.o Peräpohjola ehk Pärapõhjala ning rootsi keeles Norrbotten vastab enam-vähem ajalooallikatest tuntud Kainuu aladele. Algset olnud suurem maa-ala, kattis pool praegusest Rootsi riigist ja ulatus nn Sabme, s.o saamide asualani Põhjalas. Soome pool Põhjalahte ehk Botnia lahte ulatus see ala aga peaaegu Turu linna haldusaladeni välja. 1070. aasta paiku on maininud kroonik Bremeni Adam, et maal, mida valitsetakse Helsinglandist ja kus elavad nn skrithifinnid (suusataja-laplased?), on „naiste maa“, Terra feminarum, (rootsi keeles en kvinna – naine). Kveenimaa nimi olevatki seotud asjaoluga, et sealsed mehed, kelle elualaks oli jahipidamine, jäid oma n-ö Põhja-retkedel kauaks kodust ära ning majapidamine oli naiste kanda. Kveenid Kveeni keel Metsasoomlased "Usutlus meäkeelse rahva vaimse juhi Bengt Pohjaneniga". Maavalla Koja veebileht. "Teabelisa: meälased ja kveenid". Sirp.
Koibali keel

Koibali keel on samojeedi keel, kamassi keele murre, välja surnud 19. sajandi alguses.
Akpatõr

"Akpatõr" (mari keeles "Акпатыр") on Erik Sapajevi kahevaatuseline ooper, mille esmaesitus oli 4. aprillil 1963. Ooperi libreto põhineb Sergei Tšavaini samanimelisel ajaloolisel näidendil. Ooperi tegevus toimub Jemeljan Pugatšovi ülestõusu ajal 18. sajandil. "Akpatõr" oli esimene mari ooper. Сапаев Эрик Никитич (Никитьевич) (1932-1963) toryal.ru Песня нации. Первая опера на марийском языке празднует полувековой юбилей kompozitor.su История. Этапы творческого пути Марийский государственный театр оперы и балета имени Эрика Сапаева
E-kodaniku harta

E-kodaniku harta on kodaniku ja avaliku sektori elektroonilise suhtlemise kvaliteedistandard. 2007. aastal auditeeris Riigikontroll avalike teenuste kvaliteeti, analüüsides teenuste osutamise kooskõla hea halduse põhimõtetega ja tegi ettepaneku, et avalike teenuste kvaliteedi parandamiseks oleks vaja algatada e-kodaniku harta koostamine. 2017. aastal alustati veebisaidil https://rahvaalgatus.ee/ panustamist e-kodaniku harta loomisesse, mille eestvedajateks on Eesti Koostöö Kogu, Open Knowledge Estonia ja vabaühenduste liit EMSL. E-kodaniku harta esialgset versiooni esitlevad koostajad 5. juulil Brüsselis e-Citizen Charter üle-euroopalisel kohtumisel. E-kodaniku põhimõtted on kokku pandud 2008. aastal Riigikontrolli poolt koostatud e-riigi harta alusel, keskendudes e-kodaniku õiguste (mitte e-teenuste osutamise) vaatele. Igaühel on õigus taotleda ja tarbida avalikke teenuseid lihtsalt ja mugavalt. Igaühel on õigus teada, milliseid andmeid on ametiasutus tema kohta kogunud ja kuidas tema andmeid kaitstakse. Igaühel on õigus saada infot tema kohta käiva asjaajamise seisu kohta. Igaühel on õigus väikese vaevaga saada infot avalike teenuste ja avalikes huvides küsimuste kohta vastavalt enda huvidele ja vajadustele. Igaühel on õigus valida avaliku info ja teenuse kanalit, nii analoog- kui ka digikanalit. Kõiki ei saa sundida e-kodanikeks. Igaühel on õigus anda tagasisidet – esitada ideid, ettepanekuid, vastuväiteid – ning osaleda teenuse parendamise protsessis. Samamoodi on igaühel õigus seda protsessi jälgida, sh teiste tagasisidet. Igaühel on õigus osaleda ühiskonda tervikuna ja teda ennast puudutavate otsuste tegemisel. E-teenus Marko Palo: Avaliku teenuse kvaliteedist infoühiskonnas, Riigikontroll, 6. november 2008 E-kodaniku harta loomine, rahvaalgatus.ee, vaadatud 16.06.2017 E-riigi harta, Riigikontroll, 2008 E-kodaniku harta töövihik, Matt Poelmans blogi, Versioon 2.2. detsember 2006, vaadatud 16.06.2017
Vireši

Vireši on küla (vidējciems) Lätis Smiltene piirkonnas, Vireši valla halduskeskus. Vireši asub Riiast 150 kilomeetri kaugusel merepinnast 80 meetri kõrgusel Koiva jõe paremal kaldal maantee A2 ääres. Külas on lisaks vallavalitsusele veel postkontor. Seal asub Vireši bussipeatus. Asula tekkis Riia–Pihkva maantee äärde ristmikule endise Koivaliina valla vallamaja juurde. Nõukogude ajal oli seal nii Vireši külanõukogu kui ka Vireši kolhoosi keskasula. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda. Aastal 2016 oli külas 112 elanikku. Vireši-Tallinna gaasijuhe Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas ceļu karte. Mērogs 1:200 000. Šoseju un zemesceļu departaments. 1940. Rīga Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
Vidaga

Vidaga on küla (vidējciems) Lätis Smiltene piirkonnas Vireši vallas. Vidaga asub merepinnast 81 meetri kõrgusel paigas, kus Vidaga jõgi Koiva jõkke suubub. Asulas asus varem Vidaga veski. Nõukogude ajal ehitati küla välja Vireši kolhoosi keskasulaks. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda. Külas on raamatukogu. Seal asub Vidaga bussipeatus. Vidagas asub looduskaitsealune Vidaga dolomiidipaljand. Kaitse all on ka sealne lehiseallee koos lehisetukkadega ja Vizla oru paljandid koos Žākļi rändrahnuga. Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele. Aastal 2016 oli külas 193 elanikku. Vietvārdu datubāze Latvijas PSR teritoriālais iedalījums, izdevniecība "Liesma", 1972. gads, 11. lk https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/vidagas-biblioteka Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
Viljandi Haigla psühhiaatriakliinik

Viljandi Haigla psühhiaatriakliinik on Viljandi maakonnas Viljandi vallas Jämejala külas asuv tervishoiuasutus. Asutus kuulub sihtasutusele Viljandi Haigla. Asutusel on aja jooksul olnud mitu nime: Jämejala psühhiaatriakliinik, Jämejala Psühhiaatriahaigla, Jämejala Vabariiklik Psühhoneuroloogiahaigla, Jämejala Psühhoneuroloogiahaigla, Jämejala vaimuhaigla.[viide?] Asutus (Anstalt Marienhof) asutati 1897 Liivimaa Langetõbiste ja Nõdrameelsete eest Hoolekandmise Seltsi ja Viljandi mõisa omaniku Oswald Ungern-Sternbergi eestvõttel. Asutuse rajamiseks osteti apteeker Ewald von Deblerilt kolm talu (Kaljapulga, Västriku ja Jämejala), mis olid ühendatud Marienhofi kinnistuks suurusega 142 ha. Ühe talu nime järgi sai asutus ka oma hilisema eestikeelse nime. Esimesed haiged paigutati asutusse (Anstalt Marienhof bei Fellin für Blöde und Epileptische) vkj 24. oktoobril / ukj 5. novembril 1897. Haiglahooneks kujundati üks kinnistu elumajadest, nn Immanueli ühekorruseline maja, millest sai langetõbiste ja nõdrameelsete ravi- ja hoolekandeasutus. 1898. aasta lõpuks oli asutuses juba 26 hoolealust. 1904. aastal oli haigete arv juba 80–90 ja haiglas töötas üheksa nais- ja neli meespõetajat, kaheksa teenijat ja üks sulane. 1919. aastal hakkas Jämejala haiglat kui peremeheta vara haldama Viljandi maakonnavalitsus. 1923. aastal viidi haigla üle Töö- ja Hoolekande Ministeeriumi alluvusse ja nimetati ümber Tervishoiu Peavalitsuse Jämejala Vaimuhaiglaks, juhataja oli (1923–1932) Osvald Soo, 1932–1940 Nikolai Born, 1940–1944 Bernhard Saarsoo. Jämejala haiglas viibis lühikest aega ka 1954. aasta detsembris Konstantin Päts, enne Moskva lähedale praeguse Tveri oblasti Buraševo külla Litvinovi-nimelisse Psühhoneuroloogiahaiglasse viimist, kus ta ka 18. jaanuaril 1956 suri. Jämejala vaimuhaigla kalmistu Jämejala Psühhiaatriahaigla Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 17.06.2017) Malle Laursoo. "100 aastat Jämejala haiglat". Eesti Õde 5/ 1997. Lk 15 Heiki Raudla. "Jämejala vaimuhaigla – psühhiaatriahaigla". // Kilde Viljandi meditsiini ajaloost. 2012. Lk 99–136. Jämejala Psühhiaatriahaigla Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
LGBT-kogukond

LGBT-kogukond või GLBT-kogukond (ka: geikogukond) on lõdvalt defineeritud lesbide, geide, biseksuaalsete ja transsooliste inimeste (LGBT) ning LGBT-inimesi toetavate inimeste, organisatsioonide ja subkultuuride grupeering, mida ühendab ühine kultuur ja sotsiaalsed liikumised. Need kogukonnad tähistavad LGBT uhkust, mitmekultuurilisust, individuaalsust ja seksuaalsust. LGBT-aktivistid ja sotsioloogid näevad LGBT-kogukondade ehitamises vastukaalu laiemas ühiskonnas olevale heteroseksismile, homofoobiale, bifoobiale, transfoobiale, seksualismile ja survele kohaneda ühiskonnaga. Mõistet LGBT uhkus kasutatakse, et väljendada LGBT-kogukonna identiteeti ja ühist jõudu. LGBT-paraadid on üheaegselt parim näide sõna kasutusest ja demonstratsioon selle laiemast tähendusest. LGBT-kogukond on mitmekesine poliitiliselt kuuluvuselt. Kõik LGBT-isikud ei pea end osaks LGBT-kogukonnast. LGBT-kogukonnad võivad tekkida erinevates maailma kohtades. Nende loomisel võib olla erinevaid motiive. Näiteks luua LGBT-inimestele kogukond või toetada LGBT õigusi. LGBT+
Hantelsilikaadid

Hantelsilikaadid ehk sorosilikaadid ehk disilikaadid on silikaatsed mineraalid, mis sisaldavad kahte omavahel ühe hapniku iooni abil ühendatud ränioksiidi tetraeedrit, mis on mineraali ülejäänud ränioksiidi tetraeedritest isoleeritud. Hantelsilikaatides on räni ja hapniku suhe 2:7. Hantelsilikaadid on näiteks epidoot ja vesuviaan.
Trapene vald

Trapene vald (läti keeles Trapenes pagasts) on vald Lätis Smiltene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Koivaliina, Vireši ja Hopa vallaga, Gulbene piirkonna Lejasciemsi vallaga ning Alūksne piirkonna Alsviķi ja Ilzene vallaga. Põhjas piirneb vald Võrumaa Rõuge vallaga (varem Mõniste vallaga). Valla pindala on 137 km². 2016. aasta seisuga elas seal 759 inimest. Valla keskus on Trapene küla. Vallavanem on Irisa Popoviča. Valda läbib Peetri jõgi, teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Blīgzne ja Baltiņupe. Aastal 1902 liideti Bormaņi mõisavald (Treppenhof) Koivaliina vallaga, ent aastal 1923 loodi vald taas. Aastal 1925 nimetati Bormaņi vald ümber Trapene vallaks. Aastal 1935 oli valla pindala 111,5 km² ja seal oli 1394 elanikku. 1945. aastal moodustati Trapene valda Mežase ja Trapene külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 likvideeriti Mežase külanõukogu, aga selle alad liideti Trapene külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Hopa piirkonda. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Mikuži palvemaja ja kaks sealset eluhoonet, Līzespastsi hobupostijaam ja kõrts ning Repji muinaskalme. Kohaliku kaitse all on Bormaņi mõisa hoonetekompleks (tall, park, härrastemaja), Naugrubi muinaskalme ja Naugrubis asuv hiiepaik Tinābele. Looduskaitse all on Tuulepesamänd, Tinābele õunapuu, Brice pahaga kask, 19 Trapene allee lehist ja Trapene allee. Valda jäävad ka 66 hektari suurune Melnupe metsade hoiuala ja 348 hektari suurune Tetersala soo hoiuala. Aastal 2011 elas vallas 713 lätlast, 48 venelast, 5 valgevenelast, 10 ukrainlast ja 9 poolakat. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Līzespastsi hobupostijaam Līzespastsi kõrts Mikuži Mikuži palvemaja sisevaade Mikuži majad Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Apes novads, vaadatud 15.06 2017 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-4 12-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.06 2019 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink], vaadatud 08.06 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Trapene vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Viimsi haigla

Viimsi haigla oli haigla Harju maakonnas Viimsi vallas Haabneeme alevikus. 2012 kustutati AS Viimsi Haigla Äriregistrist[viide?] ja see ühines Fertilitase haiglaga. https://web.archive.org/web/20170617105907/http://www.fertilitas.ee/mod_news_d3d9446802a44259755d38e6d163e820_tere-tulemast-vrskelt-uuendatud-fertilitasse-_est (vaadatud 17.06.2017)
Öö ei lase magada

"Öö ei lase magada" on ansambli Kosmikud album, mis ilmus 2011. Albumi tootis Viska Mulda Records. 2012. aasta Eesti Muusikaauhindade valimisel oli album üks aasta rokkalbumi nominente. I Üks võimalus kuuest – 5:08 II See lend veab tänagi meid alt – 3:53 III Hirm meid hoiab koos 3:57 IV Pimedus, sulle pühendan palve – 4:13 V Sina ole jumal – 3:23 VI Su öödest – 4:15 VII Öö ei lase magada – 3:42 VIII Eikellegimaal – 4:16 IX Mere äärde – 3:51 X Kellelgi täna on valus – 4:39 https://www.discogs.com/Kosmikud-%C3%96%C3%B6-Ei-Lase-Magada/release/3670941 (vaadatud 17.06.2017) Albumist Discogsi andmebaasis http://elu24.postimees.ee/631636/nadala-plaat-kosmikud-oo-ei-lase-magada
We Are Family

We Are Family võib tähendada järgmist: "We Are Family" on USA ansambli Sister Sledge album, mis ilmus 1979 "We Are Family", selle albumi nimilaul "We Are Family", Jeff & Sheri Easteri album aastast 2009 "We Are Family" on Eesti ansambli Family album, mis ilmus 2002 ...
Viimane

"Viimane" on ansambli Smilers album, mis ilmus 2011. aasta novembris. Albumi tootis Popcorn Production. 2012. aasta Eesti Muusikaauhindade valimisel oli album üks aasta rokkalbumi nominente. "33" 3:23 "Nagu Chuck Norris" 5:08 "Halloo Kosmos" 4:24 "Veebruar" 4:17 "Kolm musketäri" 3:31 "Tähtede all" 4:22 "Vihmatants" 4:24 "Karmapolitsei" 3:49 "Tantsin nagu loom" 4:05 "Ärkavale päevale vastu" 4:23 https://www.discogs.com/Smilers-Viimane/release/6520040 (vaadatud 17.06.2017) Albumist Discogsi andmebaasis
Soolo (Black Velvet)

"Soolo" on Eesti ansambli Black Velvet laul, mis ilmus 1999. aastal. Laulu muusika ja sõnad kirjutas Sven Lõhmus. Laul oli üks Black Velveti albumi "Greatest Hits" laule. Laul osales võistlusel "Eurolaul 1999", kus sai 5. koha.
Ring the Alarm

"Ring the Alarm" on Teele & Tuuli & ULA laul. Laulu autorid on Priit Uustulnd ja Teele Viira. Laul osales võistlusel Eesti Laul 2013, kus saavutas 5. koha.
Palve (Tõnis Mägi)

"Palve" on Eesti laul, mille autorid on Tõnis Mägi ja Villu Kangur. Laul on olnud mitme Eesti suursündmuse (näiteks X noorte laulupidu, Märkamisaeg) laulude nimekirjas. Ott Lepland esitas laulu 25. septembril 2018 Tallinnas paavst Franciscusele. Laul You Tube'is Laulu sõnad laulud.ee kodulehel
Mägede hääl

See artikkel räägib laulust. Ajalehe kohta vaata artiklit Mägede Hääl (ajaleht). "Mägede hääl" on ansambli Mahavok laul, mis avaldati 1984. Laulu meloodia lõi Heini Vaikmaa ja sõnad kirjutas Madis Tross. Laul oli Mahavoki 1987. aasta albumi "Ansambel "Mahavok"" esimene lugu. Laul You Tube'is Laulusõnad laulud.ee kodulehel
Sinilind (laul)

Sinilind Muinasjuttu sinilinnust rääkis mulle ema kui ma olin väike ja uni vaevas mind. Siiski näib see vana lugu tuhatkordselt kenam nüüd kus tunnen tõeliselt sind. Kui loojangul päev, ma mõttesse jään- otsima rändan üht sinilindu sel ööl. Ei uinuda saa, sest unelmais ma sinuga lendan, mu sinilind, koos sel ööl. Seal kujutlustiib meid kohtama viib saabuvaid aegu, mis teeksin küll ma kui tõesti sa tuleksid praegu? Läeb tund ja läeb tund ning oodates und unistan õnnest- igatsen sind, minu sinilind. Raimond Valgre, Laulud.ee laulusõnad "Sinilind" on Raimond Valgre laul, mille ta kirjutas 1940. "Sinilind". laulud.ee. Vaadatud 26.01.2021. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=117&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.06.2017) Laul You Tube'is Uno Loobi esituses Laulusõnad laulud.ee kodulehel
Aivo Ivi

Aivo Ivi (kodanikunimega Ivan Grigorjevitš Vekšin, udmurdi keeles Иван Григорьевич Векшинлэн, vene keeles Ивана Григорьевич Векшин; 24. veebruar 1892 Kuzebajevo, Vjatka kubermang – 1963 Udmurdi ANSV) oli udmurdi proosakirjanik ja luuletaja. Ta sündis 1892. aastal Kuzebajevos Vjatka kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi Grahhovo rajoonis Udmurtias) talupoja perekonnas. Lõpetas 1927. aastal Brjussovi kõrgema kirjanduslik-kunstilise instituudi. Ta tegi koostööd Tsentrizdatiga. 1932. aastal mõisteti ta süüdi "Kuzebai Gerdi asjas" (gruppi udmurdi kirjanikke süüdistati kulakluse propagandas ja kontrrevolutsioonilises tegevuses). Aastal 1936 vabanes ta vanglast, kuid kirjandusliku tegevuse ta juurde tagasi ei pöördunud. Tema õde oli silmaarst ja esimene udmurdi naisluuletaja Ašaltši Oki.
Kentmanni kohtumaja

Kentmanni kohtumaja oli Tallinnas Kesklinna linnaosas aadressil Kentmanni tänav 13 asuv ehitis. Ehitis oli 2018. aastani Harju Maakohtu üks kolmest kohtumajast (teised kaks lid Liivalaia kohtumaja ja Tartu maantee kohtumaja). 2. aprillil 2018 alustas Harju Maakohtu Kentmanni kohtumaja tööd Justiitsministeeriumi endistes ruumides Tõnismägi 5a. 16. juuliks 2018 koliti kolm kohtumaja ühte Tallinna kohtumajja, Lubja tänav 4. Viiekorruseline ehitis valmis 1971. Ehitise üldpind on 2611 m². Hoone projekteeris arhitekt Heili Volberg-Raig. Nõukogude ajal kasutas hoonet Eestimaa Kommunistliku Partei Harju Rajoonikomitee Tööpartei esimees Tiit Toomsalu sõnul andis valitsus 7. oktoobril 1991 Kentmanni 13 hoone tervikuna tolleaegse iseseisva Eestimaa Kommunistliku Partei ja tema õiglusjärglase EDTP tähtajatusse kasutusse. 1997. aastal võttis Justiitsministeerium hoone üle Eesti Demokraatlikult Tööparteilt 2019 aasta lõpus avati Kentmanni tänaval endises kohtumajas uus Hestia Hotel Groupi, Hestia Hotell Kentmanni. https://web.archive.org/web/20180418032343/http://www.kohus.ee/et/maakohtud/harju-maakohus (vaadatud 17.06.2017) Harju Maakohtu Kentmanni kohtumaja kolib Justiitsministeeriumi endistesse ruumidesse Tõnismägi 5a, www.kohus.ee, 28. veebruar 2018 http://www.postimees.ee/2507507/uus-skandaal-kentmanni-13-hoone-umber-justiitsministeerium-nouab-tooparteilt-maja-tegelikku-uleandmist (vaadatud 17.06.2017) Uus skandaal Kentmanni 13 hoone ümber, Justiitsministeerium nõuab Tööparteilt maja tegelikku üleandmist, www.postimees.ee, 9. mai 1997 http://www.postimees.ee/2507507/uus-skandaal-kentmanni-13-hoone-umber-justiitsministeerium-nouab-tooparteilt-maja-tegelikku-uleandmist
Liivalaia kohtumaja

Liivalaia kohtumaja on Tallinnas Kesklinna linnaosas aadressil Liivalaia tänav 24 asuv ehitis. Ehitis oli Harju Maakohtu üks kolmest kohtumajast (teised kaks olid Kentmanni kohtumaja ja Tartu maantee kohtumaja) kuni uue kohtumaja valmimiseni Lubja tänaval. Ehitis valmis arhitekt Paul Madaliku projekti järgi 1987. aastal ning hoone jäi tühjaks 2018. aastal. Kui hoonet 1970. aastate lõpul projekteerima hakati, arvestati toonaste vajadustega, kui Tallinnas oli nelja kohtumaja peale kokku kaksteist kohtunikku. Igale kohtunikule oli projekti järgi ette nähtud oma saal, lisaks veel üks avaram auditoorium suuremate protsesside menetlemiseks. Kohtutegevus koliti hoonesse aga alles 1990. aastal ja selleks ajaks oli õigusemõistjaid juba märksa rohkem. Tippajal töötas majas kohtunikke lausa 56. Riigi Kinnisavara Aktsiaseltsi teatel on plaan hoone lammutada. Hoone seinal asus Aime Kuulbusch-Mölderi 1991. aastal loodud bareljeef "Justitia", mis hiljem paigutati ümber Lubja tänava kohtumaja suurde kohtusaali. "Tallinna uus kohtumaja on valmis, töö algab ületuleval nädalal". err.ee. 05.07.2018. Vaadatud 13.04.2022. Aleksander Pihlak (13.11.2021). "Lammutust ootav hoone Liivalaia tänaval: kohtumaja, mis ka aukartust äratas". EPL. Vaadatud 13.04.2022. "Liivalaia tänava kohtumaja skulptuur "Justitia" kolitakse Lubja tänava uude kohtumajja". Riigi Kinnisavara koduleht. Vaadatud 13.04.2021.
Mustamäe Laste Loomingu Maja

Mustamäe Laste Loomingu Maja (lühend MLLM) on Tallinnas Mustamäe linnaosas aadressil Eduard Vilde tee 54 tegutsev noorteasutus. MLLMi direktor on Erna Podanjova. MLLM asutati 1. novembril 1984. Tollal õppis MLLMis 200 õpilast. Tänapäeval on MLLMis 45 huviringi, 40 pedagoogi ja umbes 1100 õpilast. http://www.tallinn.ee/est/mllm/Administratsiooni-vastuvotuaeg (vaadatud 17.06.2017) http://www.tallinn.ee/est/mllm/MLLM-ajalugu (vaadatud 17.06.2017) MLLMist Tallinna kodulehel
Hantõ Jasang

Hantõ Jasang (handi Хӑнты ясаӈ; tõlkes Handi sõna) on Hantõ-Mansiiskis ilmuv handikeelne ajaleht. Ajaleht asutati 1957. aastal. Aastani 1991 ilmus Hantõ Jasang koos mansikeelse ajalehe Luiima Seripos (tõlkes Hommikukoidik) Lenin Pant Huvat (tõlkes Lenini jälgedes) nime all. 2000. aastate keskpaigast ilmuvad artiklid neljas handi murdes: vahhi, kazõmi, surguti ja šurõškari murretes. Aastal 2012 ilmus Hantõ Jasang kaks korda kuus neljal küljel tiraažiga umbes 400 eksemplari. Hantõ Jasangi lisana ilmub lasteleht Haltõje. Luhh Avt "Handi ajaleht Hantõ Jasang tähistab 55. juubelit". 01.11.2012. Vaadatud 17.06.2017. Koduleht