laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Föderaalne Juurdlusbüroo

Föderaalne Juurdlusbüroo (FJB; inglise keeles Federal Bureau of Investigation, FBI ['efbi'ai]) on Ameerika Ühendriikide valitsusasutus ning Ameerika Ühendriikide Justiitsministeeriumi põhiline juurdlusorgan. FBI moto on "Fidelity, Bravery, Integrity" ('ustavus, vaprus, terviklikkus'). Moto on valitud nii, et selle lühend oleks samasugune kui kogu organisatsioonil. FBI loomise aluseks olid USA justiitsministri Ameerika Ühendriikide Koodeksiga ettenähtud õigus määrata ametnikke Ameerika Ühendriikide vastaste kuritegude avastamiseks ning teised seadused, mis annavad FBI-le õiguse ja kohustuse uurida kuritegusid. FBI asutas 1908 Charles Joseph Bonaparte. Esialgu kandis see nime Juurdlusbüroo (Bureau of Investigation). 1936 reorganiseeriti see Föderaalseks Juurdlusbürooks. Kõige kauem, 48 aastat, on FBI-d juhtinud Edgar Hoover. 2022. aasta seisuga on FBI peadirektor Christopher A. Wray, kes astus ametisse 2. augustil 2017. Praegu on FBI-l kõikidest USA föderaalseadusi täideviivatest organitest kõige suuremad juurdlusvolitused. FBI uurib üle 200 liigi föderaalkuritegusid. 31. augusti 2009 seisuga on FBI-l 13 249 koosseisulist ja 19 460 mittekoosseisulist töötajat. 2010. aastal oli FBI aastaeelarve umbes 7,9 miljonit USA dollarit. FBI peakorter asub Washingtonis spetsiaalselt selleks ehitatud hoones, mis kannab Edgar Hooveri nime – J. Edgar Hoover Building. Alates 1949. aastast levitab FBI kõige raskemate kuritegude pärast taga otsitavate kurjategijate nimekirja ("Kümme FBI tipptagaotsitavat"). FBI ülesanne on: kaitsta Ameerika Ühendriike terrorismi eest; kaitsta Ameerika Ühendriike välisluure ja küberrünnete eest; tõkestada küberkuritegevust; tõkestada korruptsiooni; kaitsta kodanikuõigusi; 1908–1912 Stanley Finch 1912–1919 Bruce Bielaski 1919 William Allen (kohusetäitja) 1919–1921 William Flynn 1921–1924 William Burns 1924–1935 Edgar Hoover (1895–1972)  Pikemalt artiklis Föderaalse Juurldusbüroo peadirektor 1936–1972 Edgar Hoover 1972–1973 Patrick Gray (kohusetäitja) 1973 William Ruckelshaus (kohusetäitja) 1973–1978 Clarence Kelley 1978 James Adams (kohusetäitja) 1978–1987 William Webster 1987 John Otto (kohusetäitja) 1987–1993 William Sessions 1993 Floyd Clarke (kohusetäitja) 1993–2001 Louis Freeh 2001 Thomas Pickard (kohusetäitja) 2001–2013 Robert Mueller 2013-2017 James Comey 2017-2017 Andrew McCabe (kohusetäitja) 2017-... Christopher A. Wray 1994. aastal paljastati FBI poolt NSV Liidu ja Venemaa luureteenistuste topeltagent, Luure Keskagentuuri töötaja Aldrich Ames. 2002. aastal paljastati FBI poolt NSV Liidu ja Venemaa luureteenistuste topeltagent FBI töötaja Robert Hanssen. 2011. aastal paljastati FBI poolt Iisraeli kasuks teadus-tehnilist luuret teostanud USA teadlane Stewart Nozette, kes soovis süüdistuse kohaselt müüa miljonite dollarite eest Iisraelile infot Ühendriikide satelliiditehnoloogia ja muude sõjasaladuste kohta. The Espionage Act 1917 "Director Christopher Wray". FBI. Vaadatud 9. juunil 2023. "Our Priorities". FBI. Vaadatud 9. juunil 2023. Spioonist USA teadlane tunnistas süüd, Postimees, 8. september 2011 FBI koduleht
Arvo Ratassepp

Arvo Ratassepp (17. märts 1926 Tallinn – 22. detsember 1986 Tallinn) oli eesti koorijuht, helilooja ja pedagoog. Laulmist hakkas ta õppima juba Tallinna 4. Algkoolis Gustav-Evert Mesiäineni käe all, kes soovitas Arvol õppida viiulit. Edasi õppis juba Olev Roometi viiulitundides. Pärast Tallinna Reaalkooli lõpetamist 1944. aastal läks ta õppima Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonda, kuid ei lõpetanud seda, kuna laulis instituudi ajal kolmes kooris ning huvi ja aeg läks rohkem muusika peale. 1949. aastal asutas ja juhtis ta Töönduskooperatsiooni Kultuuriklubi juures meeskoori Runo, kus tegutses kuni 1966. aastani. On töötanud kolm aastat Tallinna Muusikakooli direktori asetäitjana õppetöö alal, Tallinna Riiklikus Konservatooriumis koorijuhtimise kateedri vanemõpetajana ja dekaanina. Lõpetas 1955. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhina (Jüri Variste klassis) ning jätkas samas õpinguid kompositsiooni alal (Mart Saare ja Villem Kapi juures). Osales 1958. aastal Vabariikliku Koorijuhtide Segakoori asutamises ja oli üks selle dirigente. Asutas Teaduste Akadeemia meeskoori (1958) ja naiskoori (1959) ning oli nende peadirigent. Aastatel 1962–1976 juhatas Tallinna Kammerkoori. Ta on olnud mitme üldlaulupeo, koolinoorte laulupeo ja üliõpilaslaulupeo Gaudeamus üldjuht. Loonud koorilaule segakoorile ja meeskoorile. Arvo Ratassepa anded avaldusid ka kunstivaldkonnas, eriti akvarellmaalija ja karikaturistina. Tema karikatuure on avaldatud ka raamatus "Lõbusaid lugusid Eesti muusikutest" (2009) koos teiste karikaturistide (Alfred Saldre, Feliks Randel, Romulus Tiitus, Jaan Jensen, Heinz Valk) loominguga. 1965 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane 1969 – Eesti NSV rahvakunstnik 1986 – Rahvaste Sõpruse orden Tema vend Valdo Ratassepp (18. aprill 1938 – 16. november 1990) oli samuti koorijuht ja muusikapedagoog, kes juhatas pärast Arvo Ratassepa loobumist meeskoori Runo ja mitut Tallinna taidluskoori. Arvo Ratassepal on kolm poega. Arvo Ratassepa mälestusauhind https://katsed.real.edu.ee/baas/index2.php Vastab Arvo Ratassepp. Teater. Muusika. Kino. Juuni 1986. [1] Velly Roots. Arvo Ratassepale mõeldes. Postimees, 13. märts 1996 Eesti Televisiooni saade sarjast "Rahvakunstnikud"
Ummuksisolek

Ummuksisolek ehk ummuksisse jäämine on veekogu seisund, kus vees lahustunud hapniku puudus põhjustab veeorganismide (eelkõige hapnikurikkamat vett vajavate kalaliikide) surma. Ummuksisse jäämise peamiseks põhjuseks on kauakestev jääkate, mis ei lase valgust läbi. Ummuksisolek esineb peamiselt mudarohketes ja väikestes siseveekogudes valguse vähesuse või ka veereostuse korral. Eesti oludes jäävad veekogud ummuksisse harilikult hilistalvel. Veeõitseng
Pisiliuskurlased

Pisiliuskurlased (Microveliidae) on lutikaliste alamseltsi kuuluvate vee-eluliste putukate sugukond. Vahel arvatakse see rühm jõeliuskurlaste (Veliidae) alla. Eestis on teada vähemalt kaks liiki: Microvelia reticulata Microvelia buenoi
Antti Tuisku

Antti Tapani Tuisku (sündinud 27. veebruaril 1984 Rovaniemis) on soome poplaulja. Ta sai tuntuks pärast 2003. aasta "Idolsi" saadet.
Südameklapid

Südameklapid on südame osad, mis kindlustavad vere ühesuunalise liikumise südame kodadest vatsakestesse ja vatsakestest edasi veresoontesse (arteritesse). Imetajate südamel on neli südameklappi.
Suur vereringe

Suur vereringe ehk kehavereringe (ladina circulatio systemica) on vereringe osa suletud kardiovaskulaarsüsteemiga loomadel. Suures vereringes liigub vere südame vasakust vatsakesest, aorti, väiksematesse arteritesse ning juussoonte kaudu kogu kehasse moodustades arteriaalse süsteemi. Edasi saab alguse venoosne süsteem, milles voolab venoosne veri väikeste veenide ja õõnesveenide kaudu suubudes südame paremasse kotta. Südame paremast kojast liigub veri kopsuvereringe kaudu kopsu või kopsudesse. Vererõhk suures vereringes on kõrgem kui väikeses vereringes. Venoosne veri koguneb südame paremasse kotta ülemise ja alumise õõnesveeni kaudu. vasak sisemine kägiveen vasak eesmine kägiveen vasak välimine kägiveen vasak rangluualune veen vasak õlavarre peaveen lisa-poolpaarituveen munandiveen munasarjaveen vasak ühisniudeveen vasak sisemine niudeveen parem reieveen parem välimine niudeveen alumine õõnesveen nimmeveenid paarituveen ülemine õõnesveen parem õlavarre-peaveen venoosne kägikaar. arterite loend väike vereringe "Meditsiinisõnastik" 741:2004. Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
Usbekistani Islamiliikumine

Usbekistani Islamiliikumine (usbeki Ўзбекистон Исломий Ҳаракати; IMU) on islamistlik sõjaline organisatsioon, mis loodi 1998. aastal Usbekistani president Islam Karimovi vastaste poolt eesmärgiga luua šariaadiseadusi järgiv islamiriik. Ameerika Ühendriigid on liikumise arvanud terroriorganisatsioonide nimekirja. Usbekistani Islamiliikumine on tegutsenud lisaks Usbekistanile Tadžikistanis, Türkmenistanis, Kõrgõzstanis, Afganistanis ja Pakistanis. 2001. aastal võitles liikumine koos Talibaniga USA juhitud koalitsioonivägede vastu ja löödi suuresti puruks. Liikumise liikmed on Kesk-Aasia päritolu sunniidid, eelkõige usbekid, tadžikid ja türkmeenid.
Caspian Airlinesi lend 7908

Caspian Airlinesi lend 7908 oli lend Teheranist (Iraan) Jerevani (Armeenia). 15. juulil 2009 kukkus lennuk Jannatabadi küla ligidal Iraanis alla. Nii 153 reisijat kui 15 meeskonnaliiget hukkus. Lendu teenindas 1987. aastal ehitatud Tupolev Tu-154M. Õnnetus juhtus kell 11.33 kohaliku aja järgi (07.03 UTC) 16 minutit pärast õhkutõusu. Asjatundjate arvates võis lennuki saba põlema minna. Piloodil ei õnnestunud leida sobivat kohta maandumiseks ning lennuk kukkus põllumaale. Kukkumise tagajärjel tekkis sinna 10 meetri sügavune kraater. Hukkusid kõik pardal olnud 168 inimest, seal hulgas 153 reisijat ja 15 meeskonnaliiget. Pardal oli Iraani, Armeenia, Gruusia ja Kanada kodanikke. Kahel reisijal oli nii Iraani kui Austraalia kodakondsus ja kahel Iraani ja Ameerika Ühendriikide kodakondsus. "Meeting Notes Moscow IAC July 6, 2010." (Archive) Iran Civil Aviation Organization. (EN) "Ту-154М EP-CPG 15.07.2009." (Archive) Riikidevaheline Lennunduskomitee. (RU)
Otsingutabel

Otsingutabel (inglise keeles lookup-table) on andmete tabel arvutiteaduses, kuhu on salvestatud mingi funktsiooni väärtused, et asendada jooksvalt nende arvutamine. Programmi tööajas võib sellest tulenev säästmine olla väga suur, sest tavaliselt on mälust andmete lugemine kordades kiirem, kui seda on mõni kallis arvutustehe. Otsingutabel võib olla enne valmis arvutatud ja juba programmi salvestatud või siis arvutatakse selle väärtused programmi initsialiseerimise faasis. Otsingutabeleid kasutatakse ka tihti igasuguse sisendi valideerimiseks: võrreldakse sisendit lubatud sisendite nimekirjaga jne. Enne arvutite tulekut kasutati paberile prinditud otsingutabeleid, et kiirendada käsitsi keeruliste funktsioonide arvutamist. Nendeks funktsioonideks olid enamasti trigonomeetrilised funktsioonid ja logaritmid. Koolis õpetatakse lastele korrutustabelit, mis on ka tegelikult otsingutabel, et kiirendada kõige sagedamini kasutatavate numbrite korrutamist. Esimeste arvutite juures olid sisend/väljund operatsioonid eriti aeglased. Ja nii tundus loogiline vähendada kulukaid lugemisoperatsioone kasutades tabeleid, kus olid ainult kõige sagedamini esinevad andmed. Tänapäeval on see protsess automatiseeritud (vt vahemälu), aga siiski on kasulik kasutada ka rakenduse otsingutabeleid nende andmete jaoks, mis ei muutu üldse või muutuvad harva.  Pikemalt artiklis Vahemälu Vahemälud töötavad ka nagu otsingutabel. Digitaalses loogikas saab implementeerida n-bitilist otsingutabelit multiplekseriga, mille sisendiks on otsingutabeli sisendid ja väljundid on konstantsed. n-bitine otsingutabel saab kujutada endast ükskõik millist n sisendiga Boole'i funktsiooni, modelleerides tõeväärtustabelit. Selliseid otsingutabeleid kasutatakse laialdaselt FPGA-des. Campbell-Kelly, Martin; Croarken, Mary; Flood, Raymond; Robson, Eleanor, toim-d (2. oktoober 2003) [2003]. The History of Mathematical Tables From Sumer to Spreadsheets (1st ed.). New York, USA: Oxford University Press. ISBN 978-0-19-850841-0.
Kaelushiir

Kaelushiir (Apodemus flavicollis) on näriliste seltsi hiirlaste sugukonda kuuluv pisiimetaja. Eestis sage. Kaelushiir andmebaasis eElurikkus
Chicago Ülikool

Mitte segi ajada ülikooliga Illinoisi Ülikool Chicagos Chicago Ülikool on eraülikool Chicagos Ameerika Ühendriikides. Selle peamine ülikoolilinnak asub Hyde Parki naabruskonnas suurte avalike parkide ja Michigani järve lähedal. Ülikool koosneb Chicago ülikooli bakalaureuseõppe kolledžist ja neljast kraadiõppe osakonnast: bioloogia-, humanitaar-, füüsika- ja sotsiaalteadused, mis hõlmavad ka erinevaid instituute. Lisaks kuulub ülikooli kaheksa erialakooli, kus toimuvad ka akadeemilised teadusuuringud. Ülikoolil on täiendavad ülikoolilinnakud ja keskused Londonis, Pariisis, Pekingis, Delhis ja Hongkongis, samuti Chicago kesklinnas. Ülikooli vilistlaste, õppejõudude ja töötajate hulgas on 99 Nobeli preemia laureaati. Ülikooli õppejõudude ja vilistlaste hulgas on ka 10 Fieldsi medalisti, 4 Turingi auhinna võitjat, 52 MacArthuri stipendiaadi, 26 Marshalli teadlast, 53 Rhodese teadlast, 27 Pulitzeri preemia laureaati ja 8 olümpiamedalisti.
8-N-1

8-N-1 on lühend, mis tähistab jadaväratite mittesünkroonse viisi konfiguratsiooni. See tähendab, et ühendusel on 8 andmebitti, ei ole pariteeti ja üks stoppbitt.
Bruno Cadoré

Bruno Cadoré (sündinud 14. aprillil 1954 Le Creusot's) on dominiiklaste ordumeister alates 5. septembrist 2010.
Gerromorpha

Gerromorphia on nokaliste seltsi kuuluv putukate infraselts. Selle rühma esindajad elutsevad peamiselt veepinnal. Rühma kuulub maailmas kokku umbes 1900 liiki[viide?]. infraselts Gerromorpha ülemsugukond Mesovelioidea sugukond Mesoveliidae alamsugukond Madeoveliinae alamsugukond Mesoveliinae ülemsugukond Hebroidea sugukond Hebridae alamsugukond Hebrinae alamsugukond Hyrcaninae ülemsugukond Hydrometroidea sugukond Paraphrynoveliidae sugukond Hydrometridae – vesivaksurlased sugukond Macroveliidae ülemsugukond Gerroidea sugukond Hermatobatidae sugukond Gerridae – liuskurlased sugukond Veliidae – jõeliuskurlased
Adalbert Gustav Lesta

Adalbert Gustav Michael Martin Lesta (20. november/2. detsember 1869 Tartu – 21. oktoober 1941 Brütz) oli eesti vaimulik. Lesta õppis aastatel 1880–1888 Tartu Aleksandri gümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1888–1895. Prooviaastal oli ta Jagodnaja Poljana koguduses, Saraatovi kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi Tatištševi rajoonis, Saraatovi oblastis). Ordineeriti 15. detsembril 1896 õpetajaks. Oli aastatel 1897–1904 Samaara saksa kolooniate adjunktõpetaja. Aastatel 1904–1909 oli ta Tobolski koguduse õpetaja. Aastatel 1909–1914 oli ta Tomski–Barnauli koguduse õpetaja (asukohaga Tomskis). Aastatel 1914–1922 oli ta Vladivostoki ja Nikolajevsk Amuuri ääres koguduse õpetaja. Opteerus jaanuaris 1923 üle Shanghai ja Colombo Eestisse. Oli aastatel 1923–1931 Paldiski Nikolai koguduse õpetaja. Asus aastal 1941 järelümberasumise korras Saksamaale, kus ta 21. oktoobril 1941 Brützis (Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal) suri. Tema abikaasa isa Julis August Schilling oli Jagodnaja Poljana koguduse õpetaja, abikaasa vanaisa Georg Gustav Schilling oli Gulbene ja Leja koguduse õpetaja. Erik Amburger "Die Pastoren der evangelischen Kirchen Rußlands" vom Ende des 16. Jahrhunderts bis 1937 Ein biographisches Lexikon Institut Nordostdeutsches Kulturwerk Martin Luther Verlag 1998 Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann
Raipesööjad

Raipesööja ehk nekrofaag on lihatoiduline organism, kes toitub raipest, keda kiskja või tema liigikaaslased pole ise maha murdnud. Raipesööjad on näiteks mitmed kärbsed, raisakotkad. Korjusekooslus
Vesivaksurlased

Vesivaksurlased, ka vesivaksiklased[viide?] (Hydrometridae) on lutikaliste seltsi kuuluv veeputukate sugukond. Vesivaksurlased on hallikat või helepruuni värvi ja suhteliselt suured võrreldes teiste liikidega Gerromorpha infraseltsis. Nad on enamasti ligikaudu 8 mm pikad, kuid võivad kasvada pikemaks kui 15 mm. Nende keha ja jalad on pikad ja saledad, meenutades kojuselisi. Vesivaksurlased on enamjaolt tiibadeta, kuid esineb ka tiivulisi liike. Nende pea on pikk, tavaliselt pikem kui keha. Silmad on pea keskkohast tagapool ja enamasti pea pinnalt väljaulatuvad. Tundlad on neljasegmendilised. Vesivaksurlased on suhteliselt tavalised ja neid leidub kõikjal maailmas. Kõige suurem liigirikkus esineb troopikas. Väljaspool troopikat esineb ainult perekond vesivaksik (Hydrometra). Vesivaksurlased on tavaliselt järvede, lompide ja märgalade kallaste lähedal, enamasti veekogudes, kus puuduvad kalad. Nad eelistavad viibida veetaimestikus või liuglevad vaikselt üle veepinna, kus nad ärrituse korral on võimelised tegema kiireid sööste. Vesivaksurlased on röövloomad, kuid toituvad ka jäänustest. Nende meelistoiduks on veepinnal elavad hooghännalised. Nad on võimelised ronima taimedel, kus nad jahivad teisi putukaid. Neil on viis vastsefaasi ja täiskasvanuks arenevad vastsed 4–6 nädalaga. Vesivaksurlaste sugukonnas on 3 alamsugukonda ja 17 perekonda. Teada on 144 liiki. Eestis elab 2 liiki vesivaksurlasi Hydrometra gracilenta Horváth, 1899 – vesivaksik Hydrometra stagnorum "Hydrometridae". ITIS. Vaadatud 7. märtsil 2018.
Delphyne Burlet

Delphyne Burlet (neiupõlvenimi Heymann; 24. novembril 1966 Chamonix's) on prantsuse laskesuusataja, olümpiapronksmedalist. 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is oli ta 7,5 km sõidus 9. ja 15 km sõidus 6. 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris oli ta 7,5 km sõidus 30., teatesõidus 3. ja 15 km sõidus 11. 1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos oli ta 7,5 km sõidus 54. ja 15 km sõidus 20. 1993 Bulgaarias Borovečis oli ta naiskondlikult 1., 7,5 km sõidus 5., teatesõidus 2. ja 15 km sõidus 5. 1997 Slovakkias Osrblies oli ta 15 km sõidus 9. 1999 Soomes Kontiolahtis oli ta 7,5 km sõidus 5., teatesõidus 3. ja jälitussõidus 23. 2000 Norras Holmenkollenis oli ta 7,5 km sõidus 51., teatesõidus 4., jälitussõidus 41. ja 15 km sõidus 24. 2001 Sloveenias Pokljukas oli ta 7,5 km sõidus 9., jälitussõidus 6., ühisstardis 9. ja 15 km sõidus 36. Maailma karikasarja etappidel on ta 17. märtsi 2002 seisuga olnud 76 korda 25 parema seas. Ta on olnud 3 korda teine (neist 2 individuaalselt) ja 7 korda kolmas (neist 2 individuaalselt). Tabavus on lamades 87% ja püsti 83%. Kasv 163 cm, kaal 56 kg (2002). Elab Hotonnes'is ja töötab tolliametnikuna. Abielus, lapsi pole. Hobideks nimetab kino, kirjandust ja kirjutamist. Räägib saksa ja inglise keelt. Treenib laskesuusatamist alates 1991. aastast. Laskesuusatamine 1992. aasta taliolümpiamängudel Laskesuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel Laskesuusatamine 1998. aasta taliolümpiamängudel
Lachlani jõgi

Lachlan on jõgi Austraalias. Algab Suure Veelahkmeaheliku läänenõlvult. Tasandikule laskunud, voolab rahulikult läände, seejärel edelasse. Suubub paremalt Murrumbidgeesse. Jõe pikkus on 1440 km.
Ruudilised

Ruudilised (Rutaceae) on kaheiduleheliste klassi seebipuulaadsete seltsi kuuluv taimede sugukond. Sugukonda kuulub umbes 160 perekonda ja 900 liiki. Sugukonna jaotus alamsugukondadeks ei ole veel välja kujunenud. Üldiselt toetatakse alamsugukondade Aurantioideae ehk Citroideae ja Rutoideae olemasolu, aga iga perekonna kohta ei ole veel kokku lepitud, missugusesse alamsugukonda ta kuulub. Ruudiliste hulka kuulub näiteks tsitruse perekond. Majanduslikus mõttes on see ruudiliste tähtsaim perekond, sest sinna kuuluvad apelsinipuu, sidrunipuu, greibipuu ja laimipuu. Ruudiliste kõige liigirikkamad perekonnad on koldpuu, melikop, bukopõõsas ja tsitrus. Ruudilised kasvavad põhiliselt ekvatoriaalses, lähisekvatoriaalses ja lähistroopilises kliimas. Palju ruudilisi leidub Lõuna-Aafrika ja Austraalia kuivades piirkondades. Enamik ruudilisi on puud või põõsad, aga leidub ka üksikuid rohttaimi. Tavaliselt on neil liitlehed ilma abilehtedeta, vahel leidub astlaid. Leheseis on kõige sagedamini vastak. Lehtedel leidub läbipaistvaid näärmeid, mis sisaldavad õli ja annavad taime osadele lõhna. Need ongi peamised tunnused, mille abil ruudilisi välise vaatlusega tuvastatakse. Õied on ilma kandelehtedeta, üksikud või ebasarikas, harvem kobaras, ja peamiselt tolmeldavad neid putukad. Õied on tavaliselt tsentraalsümmeetrilised, harva ka telgsümmeetrilised, ja üldiselt mõlemasoolised. Kroonlehti ja tupplehti on 4 või 5, harva 3, ja üldiselt pole nad kokku kasvanud. Tolmukaid on 8 või 10, skimmiatel 5, tsitrustel palju. Tavaliselt on 1 emakasuue ja 2–5 kokkukasvanud viljalehte. Mõnikord on sigimikud eraldi, aga emakakaelad kokku kasvanud. Ruuduliste viljad on väga erinevad. Marjad, luuviljad, pomerantsviljad, tiibviljad, kuprad ja kukkurviljad on kõik esindatud. Seemnete arv varieerub veelgi rohkem. Tsitruselisi kultiveeritakse juba aastatuhandeid. Nende mahlakad viljad sisaldavad hulgaliselt vitamiine. Vilju süüakse värskelt ja nende mahlast valmistatakse mitmesuguseid jooke. Samal viisil kasutatakse teistegi tsitruseliste, näiteks kinkanipuu, vilju – kinkaneid ehk kumkvaate. Mõnda liiki tarvitatakse maitseainena. Kõige tuntum sellistest on aedruut. Kaug-Idas, Kagu-Aasias ja Lääne-Aafrikas kasutatakse koldpuud pipra asemel. Paljudest ruudilistest saadakse puitu. Sellised on näiteks flindersia, rohepuu ja koldpuu. Leidub selliseidki, mille puidu tihedus on suurem kui veel. Ruudiliste seas on hulgaliselt ravimtaimi. Leidub ka ilutaimi.
Sumba

Sumba on üks Väikestest Sunda saartest. Saar piirneb lõunas India ookeaniga ja idas Vaiksesse ookeani kuuluva Sawu merega. Sumba väin eraldab Sumbat saarest põhjas asuvast Floresest ja loodes asuvast Sumbawast. Sumbast itta jäävad Sawu saared. Otse lõunarannikul asub tilluke Lahalura saar. Saare pindala on 11 200 km². Saar on loode-kagu suunas välja venitatud. Tema äärmuslikud punktid on Karosso neem läänes, Sasare neem põhjas, Undu neem idas ja Ngunju neem lõunas . Ta on maailmas pindalalt 73. saar. 2009. aasta seisuga elas seal 611 954 inimest. Saar on mägine, kõrgus kuni 1225 meetrit (lõunarannikul asuv Wanggameti mägi) . Kuid maastikul pole valdavad vulkaanid nagu paljudel Indoneesia saartel, vaid lubjakivikõrgendikud. Saare lääneosa on viljakam ja tihedamini asustatud kui idaosa. Saarel valitseb lähisekvatoriaalne kliima. Saarel on kaks aastaaega: kuiv (maist novembrini) ja vihmane (detsembrist aprillini). Sumba kuulub Indoneesiale Ida-Nusa-Tenggara provintsi . Halduslikult jaguneb ta neljaks piirkonnaks: Lääne-Sumba, Edela-Sumba, Kesk-Sumba ja Ida-Sumba. Sumba suurim asula on kirderannikul asuv Waingapu. Sealt saab maanteed mööda sõita lääne poole Waikabubaki kaudu looderannikul asuvasse Waitabulasse ja ida poole mööda rannikut kuni kagurannikul asuvasse Baingisse. Sumbalased on osalt malai ja osalt melaneesia päritolu. Nad räägivad üksteisele lähedasi austroneesia keeli. Juba enne koloniseerimist elas Sumbal mitu väikerahvast, kellest mõni maksis andamit Majapahiti impeeriumile. Esimesed eurooplased saabusid saarele 1522. Alates 1866 kuulus Sumba Hollandi Ida-India koosseisu, aga sisuliselt võttis Holland saare oma kontrolli alla alles 20. sajandi alguses. Sumbalaste kultuuri kõige silmatorkavam tunnus on inimeste matmine megaliitide alla. Niisugused matused olid levinud mitmel pool maailmas kiviajal ja pronksiajal. Veerand kuni kolmandik saarlastest järgib animistlikku marapu religiooni. Ülejäänud on põhiliselt kristlased, enamjaolt kalvinistid (selle religiooni tõid saarele hollandlastest kolonisaatorid), vähemjaolt katoliiklased. Rannikul elab sunniite. Sumba on Indoneesia üks vaeseimaid saari. Malaaria on Sumbal tänapäevani levinud ja väikelaste suremus on suur. Suur maailma atlas, lk. 93
Puhverdusvõime (ökoloogia)

Puhverdusvõime on ökosüsteemi või mõne selle komponendi võime teha kahjutuks saasteaineid ja tasandada muid välismõjusid, ilma et muutuks selle süsteemi olek, seisund ja talitlus. Järvede puhverdusvõime tagab sageli karbonaatpuhversüsteem, mis tasandab pH suuremaid kõikumisi. Karbonaatpuhversüsteem Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Langud

Langud on abikaasade vanemad omavahel. Langud on ka ühe abielupoole suguvõssa kuuluvad isikud teise abielupoole sugulaste suhtes. Samuti on see mõrsja- ja peiupoolsete pulmaliste vastastikune kõnetlussõna pulmades, mõnes kohas nimetati varem nii ka kõiki pulmalisi (Varbla, Pärnu-Jaagupi) . Veljo Tormise laulutsüklis "17 eesti pulmalaulu" on laul "Sööge, langud!". Sugulussuhted Terminid - Eesti Genealoogia Selts:langud on abielu kaudu ühte suguvõssa kuuluvad isikud s.o mehe ja naise sugulased üksteise suhtes:http://www.genealoogia.ee/Abimaterjal/terminid.html Ülo Tedre. Pulmasõnastik II