Nikolai von Baranoff

Nikolai von Baranoff (1. mai 1808 Tallinn – 6. august 1863 Paide) oli Eestimaa maalikunstnik. Nikolai von Baranoff sündis Väätsa mõisaomanike Baranoffide peres 1808. aastal. Kurttummana sai ta hariduse Berliinis (Berliini kurtide kool), kus avaldus tema kunstianne. Maalimist õppis ta Münchenis ja Viinis, hiljem täiendas end Roomas. 1845. aastal sai temast Peterburi Akadeemia vabakunstnik. Peterburis maalis ta vene näitlejate portreid ja pühapilte, mida võis leida õigeusu ja katoliku kirikutes. Tuntuim Eestis asuv teos on Paide kiriku altarimaal 1848. aastast. Kunstnik suri 1863. aastal Paides. Nikolai von Baranoff oli pärit Eestimaa aadlike suguvõsast. Tema isa oli Väätsa ja Prääma mõisnik Vene alampolkovnik Joachim von Baranoff (1776 Tallinn – 1862 Paide), kes oli abielus Elisabeth Hayga (1772–1852). Nikolai nõod olid Vene kindralid Nikolai von Baranoff (1808–1883), krahv Johann Baranoff (1811–1884) ja krahv Paul Baranoff (1814–1864). Nikolai oli abielus Eleanor Abramowskyga (suri 1849 Peterburis). Tema järeltulijad olid Karl Johann Nikolaus (3. september 1843 Nürnberg – 22. jaanuar 1867 Peterburi) ja Wilhelm Alexander Joachim (2. mai 1846 Peterburi – 1879 Viin). Nikolai von Baranoff kujutas teostel, enamasti portreedel, peamiselt vene näitlejaid. Ta lõi pühakute pilte Peterburi kirikutes, samuti Paide kiriku altarimaali ja mõned žanripildid. Altarimaali “Kristuse taevaminemine” on valmistanud vähetuntud maalikunstnik Nikolai von Baranoff Peterburi keiserliku kabeli maali järgi, mille autoriks oli Virumaal sündinud Peterburi Kunstide Akadeemia akadeemik ja professor Carl Timoleon von Neff. Tegu on kunstimälestisega, mis valmis aastal 1848 ja on ka 19. sajandi maalikunsti näide. Altarimaal on teostatud meisterlikult ja see moodustab osa kirikusisustuse tervikust. Taevaminemise ehk ülestõusmisstseen põhineb Uuel Testamendil. Maalil ülaosas on kujutatud pikkade sirgete juuste ja habemega ujedailmelist Jeesust, kes pikka rüüsse rüütatuna pilvedel hõljudes taevastesse kõrgustesse tõuseb ja õnnistab. Maali allservas kujutatakse heitunud-üllatunud ilmega Jeesuse kaaskondlasi – viit meest ja üht naist. Meeste puhul on tegemist Jeesuse jüngritega. Käega ülespoole osutav nooruke jünger on tõenäoliselt Jeesuse lemmikjünger Johannes ja parempoolne habemik jäljendab kõige enam Peetruse tüpaaži. Naisterahva pea ümber on pühapaiste. Tegemist on tõenäoliselt Maarja Magdaleenaga, keda kõik evangeeliumid ülestõusmissündmustega seoses nimetavad. Õlimaal on värvitud pruunikaskollastes ja sinistes toonides. Kõrgus on 2,17 meetrit ja laius 1,33 meetrit. Aastal 1980 võeti see muinsuskaitse alla. Maali kinkis tulekahjust taastatavale kirikule keisrinna Aleksandra Fjodorovna. Nikolai von Baranoffi suguvõsa panustas mõisasüdame väljaehitusse kõige rohkem. 18. ja 19. sajandi vahetusel valminud varaklassitsistliku peahoone rikkuseks on rohke stukkdekooriga interjöör. Altariümbruse kujundas August Roosileht. "Austria foorum". austria-foorum.rog. 23. august 2019. Vaadatud 08.04.2020. Maret (10. mai 2013). "Kurtide elu". kurtide-elu.blogspot.com. Vaadatud 08.04.2020. Mati Laane (2013). "Andekuse geen baltisaksa ja eesti suguvõsades". Tallinn: Varrak. Lk Lk 41. "BBLD - Baranoff, Nikolai v. (1808-1863)". Baltische biografische Lexikon digital. Vaadatud 08.04.2020. "Peter von Baranoff". en.wikipedia.org. 29. august 2019. Vaadatud 08.04.2020. Altarimaal "Kristuse taevaminemine", Baranoff, 1848 (õli, lõuend) kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 05.10.2020) Egle Tamm (29. august 2007). "Altarimaal "Kristuse taevaminemine", Baranoff". register.muinas.ee. Vaadatud 08.04.2020. "Mõisakoolid". moisakoolid.ee. Vaadatud 08.04.2020.