laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rogense oja

Rogense oja (ka Rogenese oja) on oja Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Rukkikülas ja Raplamaal Märjamaa vallas Nurme ja Ojaäärse külas. Oja saab alguse Rukkikülas Valgu–Libatse tee juures. Oja ülemjooksust umbes 300 m itta jääb Rogenese raba (Kõrgeraba). Keskjooksul voolab paremalt ojja Kuralepa kraav (2,8 km suudmest). Alamjooksul ületab oja Valgu–Libatse tee (Madise sild). Oja suubub Ojaäärse külas vasakult Nurtu jõkke (9,1 km suudmest). Oja on savikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Rogense oja keskkonnaregistri kood on VEE1113500. Rogense oja keskkonnaportaalis
Grigori Klimov

Grigori Klimov (vene keeles Григорий Петрович Климов; kodanikunimi Igor Kalmõkov, Игорь Борисович Калмыков; 26. september 1918 Novotšerkassk – 10. detsember 2007 New York) oli vene kirjanik, kelle kommunismivastaste teoste sisu on konspiroloogiline ja eugeeniline. Tema teosed "Punane kabala", "Nõukogude tarkade protokollid" ja "Jumalarahvas" on tunnistatud Venemaal äärmuslikuks ja kantud Föderaalsesse ekstremistlike materjalide nimekirja. Ta sündis arsti peres. 1941. aastal lõpetas ta Novotšerkasski Industriaalinstituudi ja astus Sõjaväe Võõrkeelte Instituuti Moskvas. Pärast instituudi lõpetamist 1945. aastal suunati ta saksa keele tõlgina nooremleitnandi auastmes Nõukogude Sõjalise Administratsiooni teenistusse Berliinis. Olles saanud käsu naasta Moskvasse, põgenes ta 1947. aastal Lääne-Saksamaale. Aastatel 1949–1950 töötas ta CIA Harvardi projekti (Harvard Project on the Soviet Social System) juures ning tegi psühholoogiaküsitlusi Nõukogude põgenike seas. Aastatel 1951–1955 oli ta Sõjajärgsete NSV Liidu Emigrantide Keskkoondise (Центральное Объединение Послевоенных Эмигрантов из СССР, ЦОПЭ) esimees ning ajakirjade Svoboda (Свобода) ja Der Antikommunist (ilmus saksa keeles) peatoimetaja. Vietnami sõja ajal töötas ta insenerina sõjaväelennuvälja ehitusel Lõuna-Vietnamis. 1951. aastal kirjutas ta raamatu "Песнь победителя" ('võitja laul'), mis ilmus 1953. aastal erinevate pealkirjade all saksa ("Berliner Kreml", 'Berliini Kreml'), inglise ("Terror Machine", 'terrorimasin') ja prantsuse keeles ("Les Russes à Berlin", 'venelased Berliinis'). 17-miljonilises tiraažis ilmunud raamatul ja selle järgi tehtud filmil oli suur menu. "Песнь победителя" ('võitja laul'; 1951) on ilmunud mitme pealkirja all: Berliner Kreml. Cologne/Berlin. 1953. Terror Machine: the Inside Story of the Soviet Administration in Germany. Faber & Faber, London. 1953; Praeger, New York, 1953. Les Russes à Berlin (Berliner Kreml). Éditions André Bonne. 1953. "Князь мира сего" ('Selle maailma vürst'; 1970) "Дело 69" ('Toimik 69'; 1973) "Имя моё Легион" ('minu nimi on Leegion'; 1975) "Протоколы советских мудрецов" ('Nõukogude tarkade protokollid'; 1981) "Красная Каббала" ('punane kabala'; 1987) "Божий народ" ('jumalarahvas'; 1989) "Откровение" ('ilmutus'; 2002) Raamatu "Berliner Kreml" järgi valmis 1953. aastal film "Weg ohne Umkehr" ('tagasiteed ei ole'). Rahvusvahelisel Berliini filmifestivalil 1954. aastal pälvis see kuldkarika parima mängufilmi kategoorias ja Ameerika Ühendriikides 1955. aastal Kuldgloobuse parima välismaise filmi kategoorias. Интервью с Григорием Петровичем Климовым, профессором сатановедения и высшей социологии, автором «Князя мира сего» и других книг www.mitin.com, (vaadatud 04.12.2016) "NKVD, kurat ja inkvisitsioon". – Haljand Udam. Loetud ja kirjutatud : Esseid raamatutest ja elust. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998. ISBN 9985-70-013-9 Weg ohne Umkehr rahvusvahelises filmiandmebaasis IMDb (vaadatud 04.12.2016)
Kuralepa kraav

Kuralepa kraav on kraav Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Pööravere külas ja Raplamaal Märjamaa vallas Nurme külas. Kraavi pikkus on 4,7 km ning see suubub paremalt Rogenese ojja (2,8 km suudmest). Kraavi valgla on 19,3 km². Kraavi lähe on Pööravere külas. Kraavi suue on Nurme külas. Keskjooksul jääb kraavi läänekaldale Rogenese raba (Kõrgeraba). Kraav on tehislik mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Kuralepa kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1113600. Kuralepa kraav keskkonnaportaalis
Posttonaalne muusikateooria

Posttonaalne muusikateooria (inglise keeles post-tonal music theory) on 20. sajandi teisel poolel tekkinud muusikateooriate kogum, mille eesmärk on kirjeldada väljaspool funktsionaalharmooniat loodud muusikat. Posttonaalse muusikateooria fookuses on põhiliselt atonaalne ja dodekafooniline muusika, kuid lisaks tegeleb see ka hilisromantilise muusikaga, mis on eemaldumas toonikat rõhutavast funktsionaalharmooniast, kuid ei ole sellest veel täielikult loobunud. Sellise hilisromantilise muusika kohta kasutatakse ka mõistet "kolmkõlaline posttonaalne muusika" (triadic post-tonality), mille võttis kasutusele William Rothstein seoses Richard Wagneri muusikaga, kuid sellist muusikat leidub palju ka 20. sajandil. Posttonaalse muusikateooria üheks keskseks mõisteks on dissonantsi emantsipatsioon. Lock, Gerhard 2003. "Milleks analüüsida muusikateost? Muusikateooria võimalustest XX ja XXI sajandil". TeMuKi
NYYD Ensemble

NYYD Ensemble (harvemini kirjutatud Nyyd Ensemble) on Eestis tegutsev uue muusika instrumentaalansambel. Ansambli tuumiku moodustavad keel- ja puhkpillikvintett, trompet, tromboon, löök- ja klahvpillid. Koosseis muutub vastavalt esitatava teose vajadustele ühest mängijast kammerorkestrini. Ansambli kunstiline juht ja dirigent on Olari Elts. Ansambli esimene kontsert oli rahvusvahelisel nüüdismuusikafestivalil NYYD'93, mille järgi ka omale nimi saadi. Ansambli repertuaaris on erisuguste stiilitaotlustega muusikat 20. sajandi algusest tänapäevani. Esitatud on üle 80 helilooja muusikat Debussyst, Schönbergist ja Stravinskist Tan Duni, Heiner Goebbelsi ja nooremateni. Ansamblil on tihedad sidemed ka eesti heliloojatega (Eino Tamberg, Lepo Sumera, Raimo Kangro, Erkki-Sven Tüür, Tõnu Kõrvits, Märt-Matis Lill, Jüri Reinvere, Helena Tulve, Toivo Tulev, Mari Vihmand jt). Ansambel on teinud koostööd Peeter Jalakaga muusikateatriprojektides (nt Stravinski "Sõduri lugu" 1996. aastal, Lepo Sumera multimeedia- ja kammerooper "Olivia meistriklass (esiettekanne; 1997. aastal ja Mauricio Kageli teoste õhtu "Variété" (2002)). Ansambel on mänginud ka välismaistel nüüdismuusikafestivalidel. 1996 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (eesti muusikaelu kaasajastamine ja uue eesti muusika tutvustamine) 2008 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (Eesti ja maailma nüüdismuusika kuuldavaks ja kuulatavaks tegemise eest) Koduleht NYYD Ensemble andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Viisuti kraav

Viisuti kraav on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Kangru, Käriselja ja Veski külas. Kraavi pikkus on 5 km ning see suubub paremalt Velise jõkke (31,7 km suudmest). Kraavi valgla on 4,4 km². Kraavi lähe on Kangru külas. Kraavi suue on Veski külas. Alamjooksul ületab kraavi Haimre–Sulu–Velise tee, seal asub ka Sillaotsa talu dendraarium koos pargi ja puiesteega. Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Viisuti kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1113700. Viisuti kraav keskkonnaportaalis
Sint Eustatius

Sint-Eustatius on saar Kariibi meres Väikeste Antillide saarestiku põhjaosas. Saar oli 2010. aastani osa Hollandi Antillidest. Pärast seda moodustab saar Hollandi eriomavalitsuse (bijzondere gemeente) Kariibi Madalmaades. Laiemalt kasutatakse St. Eustatius nimevormi.[viide?] Kohalikus ja mitteametlikus kõnepruugis kasutatakse saare kohta ka nimesid Statia [s'tašia] ja Statius. Saare pindala on 21 km² ja elanike arv oli 2010. aasta seisuga 2900. Saarel on alates 1. jaanuarist 2011 käibel USA dollar. Läheduses paiknevad saared on St. Kitts, Saba, Saint-Martini saar, Saint-Barthélemy. Saare reljeef on sadulakujuline. Saare kaguosas asub kustunud vulkaan The Quill (kõrgeim tipp Mazinga on 602 meetri kõrgusel) ja loodes madalamad paarismäed Signal Hill ja Boven ("jäänused" kunagisest vulkaanist). Nende vahel on tasandik, kus elab enamik saare elanikest. Suurem osa neist elab saare ainukeses linnas Oranjestadis. STENAPA - St. Eustatiuse Rahvuspark
Pro Tools

Pro Tools on digitaalse helitöötlussüsteemi platvorm Mac OS X-i ja Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemis kasutamiseks. Pro Toolsi arendaja ja tootja on Avid Technology divisjon Digidesign. Pro Tools on levinud helitöötlustööstuse professionaalide seas, kes kasutavad paketti salvestamiseks ja töötlemiseks muusika tootmisel, filmide helindamisel ja televisioonis järeltöötluses. Pro Toolsil on kolme tüüpi süsteeme: HD, LE ja M-powered. HD on kõige täiuslikum pakett, mille näol on tegemist tarkvara ja riistvara integratsiooniga. Riistvara sisaldab välist A/D konverterit ja sisest PCI või PCIe helikaarti koos digitaalsignaali protsessoriga (DSP). Tavatarbija tasemel pakett Pro Tools LE süsteemis teostatakse andmetöötlus kasutaja arvutis. Pro Tools LE ei tööta tavaliste üldlevinud tasemel helikaartidega. Salvestamiseks ja taasesitamiseks on tarvis Digidesigni helikaarti. M-Powered paketi kasutamiseks on tarvis M-Audio riistvara ning iLok litsentsi. Pro Tools on põhimõtteliselt sarnane mitmerealise lintmaki ja miksimispuldiga, lisaomaduseks on võimalused, mida saab teostada vaid digitaalses keskkonnas. Kõige täiuslikum pakett toetab diskreetimissagedusi kuni 192 kHz ning bitisügavusi kuni 16- ja 24-bit, avada saab WAV, AIFF, MP3, SDII helifaile ja QuickTime'i videofaile. Kasutada saab ajakoode, tempokaarte, automaatseid seadeid ja ruumilise heli võimalusi. Pro Tools
Velise peakraav

Velise peakraav on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Aravere, Kilgi, Mäliste, Velisemõisa ja Võeva külas. Peakraavi pikkus on 10 km ning see suubub Velisemõisa külas vasakult Velise jõkke (26,4 km suudmest). Peakraavi valgla on 31,6 km². Peakraav saab alguse Mäliste külas. Vasakult suubub peakraavi Aravere oja (1,4 km suudmest). Alamjooksul jääb peakraavi idakaldale kaitsealune Velise park. Samas ületab kraavi Raikküla–Päärdu tee. Peakraav on savika veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Velise peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1113800. Velise peakraav keskkonnaportaalis
Aravere oja

Aravere oja on oja Raplamaal Märjamaa vallas Aravere, Mäliste ja Velisemõisa külas. Oja suubub Velisemõisa külas vasakult Velise peakraavi (1,4 km suudmest). Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Aravere oja keskkonnaregistri kood on VEE1113900. Aravere oja keskkonnaportaalis
Sirbik

Sirbik (Drepanocladus) on lehtsammalde klassi ja tömpkaanikuliste sugukonda kuuluv perekond. Sirbikud on suhteliselt suured lehtsamblad, kelle varre pikkus on keskmiselt 5–20 cm. Taime lehed on alaosas munajad ja tipu pool ahenevad teritunud tipuks (kallas-sirbiku lehed võivad vahel ka sirged olla). Leheservad on siledad. Rood on lihtne ja ulatub lehe keskpaigani, lehe tippu või tipust välja. Tiivakrakud on põisjad või väikesed ja paksukestalised. Sirbikud eelistavad kasvada liigniisketes paikades või lausa veekeskkonnas. Eestis leidub 7 siia perekonda arvatud liiki: Drepanocladus aduncus – kallas-sirbik Drepanocladus capillifolius – juus-sirbik Drepanocladus cossonii – tavasirbik Drepanocladus lycopodioides – koldsirbik Drepanocladus revolvens – kaunis sirbik Drepanocladus sendtneri – lubi-sirbik Drepanocladus tenuinervis – peeneroodne sirbik Ingerpuu, N. & Vellak, K. (koost.) 1998. Eesti sammalde määraja. Tartu: EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, lk 200–202.
Mõrhorod

Mõrhorod (vene keeles Миргород Mirgorod) on linn Ukrainas Poltava oblastis, Mõrhorodi rajooni keskus. Asub Horoli jõe ääres. Mõrhorod on üks Ukraina vanimaid linnu. 12. sajandil rajati see ühena Kiievi-Vene idapoolsetest piiripunktidest. Linna esmamainimise aastaks on peetud 1530 või 1575. aastat. 1649. aastast oli linn Mõrhorodi kasakapolgu halduskeskus. 17. sajandil oli linn püssirohu valmistamise keskus. 20. sajandi algusest on Mõrhorod tuntud mudaravikuurort. 1927. aastal hakati seal puurima mineraalvett. http://pl.ukrstat.gov.ua/ Mõrhorodi koduleht
Jaan Arder

Jaan Arder (26. veebruar 1952 Tallinn – 24. juuli 2014 Tallinn) oli eesti muusik. Jaan Arder kuulus ansamblitesse Hortus Musicus, Apelsin, Lust Fest, Elavad klassikud jne. Kooliajal õppis viiulimängu, hiljem mängis ansamblites lisaks laulmisele pilli (kitarri, mandoliini, steelkitarri jne). Jaan Arder sündis pastor Árpád Arderi ja Veronika Arderi peres. Tema vanem vend oli luuletaja Ott Arder ning õed Madli ja Aade. Jaan Arderi vanaisa (Arpád Arderi isa) oli Aleksander Arder. Jaan Arderi isapoolne vanaema oli Eesti riigimehe Jaan Poska tütar Tatjana Poska (1900–1988). Tema tütar on Helin-Mari Arder. Jaan Arder suri 24. juulil 2014 Tallinnas, 31. juulil 2014 saadeti ta Oleviste kirikust Tallinna Aleksander Nevski kalmistule. http://www.sirp.ee/archive/2002/25.01.02/Varia/varia1-1.html https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=dM9N6AKy8r73
Koostöö

Koostöö on mitme subjekti tegevus ühise eesmärgi saavutamiseks. Koostöö all mõeldakse enamasti koos töötamise protsessi, mille tegutsemise viis arvestab eri osapoolte huve. Oluline on pooltevaheline mõistev suhtumine. Pooled peavad aru saama, et nad töötavad ühise eesmärgi nimel. Arengukoostöö Avaliku ja erasektori koostöö
Usutunnistus

Usutunnistus (ladina keeles confessio (fidei) '(usu)tunnistus') ehk kreedo (ladina sõnast credo 'usun') on kokkuvõtlik uskumuste loetelu, mida iga usklik peab antud religioonis uskuma. Ainujumala põhivormel on š´ma (šema): Viies Moosese raamat (5Ms) 6:4(-9) "Jahve, meie Jumal Jahve, on ainus". Kristluses on käibel mitmeid usutunnistusi. Nikaia usutunnistus Mina usun ühteainsasse Jumalasse, kõigeväelisse Isasse, taeva ja maa, kõige nähtava ja nähtamatu Loojasse. Ja ühteainsasse Issandasse Jeesusesse Kristusesse, Jumala ainusündinud Pojasse, kes Isast on sündinud enne kõiki aegu, Jumal Jumalast, valgus valgusest, tõeline Jumal tõelisest Jumalast, sündinud, mitte loodud, olemuselt ühtne Isaga, kelle läbi kõik on loodud; kes on meie, inimeste pärast ning meie õndsuseks alla tulnud taevast ning lihaks saanud Püha Vaimu läbi neitsist Maarjast ja inimeseks saanud, Pontius Pilaatuse ajal ka meie eest risti löödud, kannatanud ja maha maetud ning kolmandal päeval üles tõusnud pühade kirjade järgi ja üles läinud taeva, istub Isa paremal käel ja tuleb taas kirkuses kohut mõistma elavate ja surnute üle; Tema riigile ei tule otsa. Mina usun Pühasse Vaimusse, Issandasse ja Elavakstegijasse, kes lähtub Isast , keda Isa ja Pojaga üheskoos kummardatakse ja austatakse; kes on rääkinud prohvetite kaudu. Mina usun ühtainust püha, katoliiklikku ja apostellikku kirikut, tunnistan ühtainust ristimist pattude andeksandmiseks ja ootan surnute ülestõusmist ning tulevase ajastu elu. Apostellik usutunnistus Mina usun Jumalasse, kõigeväelisse Isasse, taeva ja maa Loojasse. Ja Jeesusesse Kristusesse, Tema ainsasse Pojasse, meie Issandasse, kes on saadud Pühast Vaimust, ilmale tulnud neitsi Maarjast, kannatanud Pontius Pilaatuse all, risti löödud, surnud ja maha maetud, alla läinud surmavalda, kolmandal päeval üles tõusnud surnuist, üles läinud taeva, istub Jumala, oma kõigeväelise Isa paremal käel, sealt Tema tuleb kohut mõistma elavate ja surnute üle. Mina usun Pühasse Vaimusse, üht püha kristlikku kirikut, pühade osadust, pattude andeksandmist, ihu ülestõusmist ja igavest elu. Nikaia-Konstantinoopoli usutunnistus võeti kasutusele läänekiriku missaliturgias 1014. aastal Roomas. Islami usutunnistus shahādah araabia keeles: لا إلاه إلا الله ومحمد رسول الله Ladina tähtedega (hääldus): Lā 'ilāha 'illā llāh wa Muhammadun rasūlu llāh. Eesti keeles: Ei ole jumalat peale Jumala ja Muḩammad on Jumala prohvet.
Sotsiaalsed oskused

Sotsiaalsed oskused on oskused, mida inimesed vajavad teistega suhtlemiseks ja teiste mõjutamiseks. Sotsiaalne kompetentsus
Järve keskus

Järve keskus on kaubanduskeskus Tallinnas Järvel aadressil Pärnu maantee 238. 1995. aastal erastati AS Silikaat tehas suurettevõtja Vello Kunmani poolt, Vello Kunman sai ka maatüki Tallinnas Pärnu maantee 238 ääres. Tootmine koliti Männikule ja kaheksa hektari suurusele maa-alale kerkis Järve keskus. 1997. aastal lõpetas AS Silikaat tootmistegevuse Järvel, Järve hooneid hakati kasutama kaubanduspindadena ning jätkati Silikaadi Kaubahoovi nime all tuntud hoonete arendamisega. 2002. aasta 1. oktoobril avati pidulikult Järve kaubanduskeskus, mis ühendas kõik eraldiseisvad hooned. Silikaat Grupi alla koondub tänapäeval 33 Eesti kapitalil põhinevat ettevõtet. Tuntumad Silikaat Grupi ettevõtted on AS Silikaat, OÜ Järve Kaubanduskeskus, AS Aatrium Sisustuskaubamaja, põllumajandusettevõtted OÜ Kõo Agro OÜ ja OÜ Mangeni PM ning taastuvenergiaallikatest transpordikütust tootev OÜ Biometaan. Nõmme Sõnumid nr 21 (2012), lk 5 Silikaatkividest ehitamine teeb comeback’i, postimees.ee, 3. juuni 2020 Järve Keskuse koduleht
Allvar Gullstrand

Allvar Gullstrand (5. juuni 1862 Landskrona – 28. juuli 1930 Stockholm) oli rootsi silmaarst ja arstiteadlane. Gullstrand sündis sõjaväearsti Pehr Alfred Gullstrandi ja tema abikaasa Sofia pojana. Gullstrand õppis aastatel 1880–1885 Uppsala Ülikoolis, veetis seejärel aasta Viinis ning siis lõpetas 1888 oma meditsiiniõpingud Stockholmis. 1890 promoveeriti ta doktoriks ja ta töötas seejärel dotsendina. Alates 1894 kuni oma emeriteerumiseni 1927 oli ta oftalmoloogia- ja optikaprofessor Uppsala Ülikoolis, olles ülikooli läbi aegade esimene oftalmoloogiaprofessor. Ta uuris alates 1890. aastast astigmatismi. Ta täiustas oftalmoskoopi ja korrigeerivaid läätsi (1900), mida kasutada pärast katarakti ehk läätsekae silmast eemaldamise operatsiooni. Aastal 1905 sai Allvar Gullstrand Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks. Ta rakendas füüsikalise matemaatika meetodeid optiliste kujutiste ja valguse refraktsiooni uurimiseks silmas. Selle töö eest sai ta 1911 Nobeli meditsiiniauhinna. Aastal 1921, kui Gullstrand kuulus Nobeli füüsikaauhinna komiteesse, jäi tema vastuseisu tõttu füüsikaauhind välja andmata, sest Gullstrand ei tunnistanud relatiivsusteooriat ega nõustunud auhinna andmisega Albert Einsteinile. Auhind anti tagantjärele alles järgmisel aastal, kui Einstein esitati hoopis fotoefekti selgitajana. Ta abiellus 1885 Signe Christina Breitholtziga. Abielust sündis üks tütar, kes suri noorelt. http://discovermagazine.com/2006/sep/einstein-nobel-prize/article_view?b_start:int=1&-C= Elulugu lehel Nobelprize.org
Margus Luik (jalgpallitegelane)

Margus Luik (28. mai 1967) on Eesti endine jalgpalliametnik, ajakirjanik ja publitsist. Ta on töötanud Eesti jalgpalliliidu pressiesindaja (1992–1994) ja UEFA Meistrite Liiga asjaajajana, samuti kommenteerinud Eesti telekanalites jalgpalliülekandeid ja avaldanud mitu jalgpalliteemalist raamatut. Harju maakohus mõistis Margus Luige 21. detsembril 2011 süüdi lasteporno hoidmises, lapse seksuaalses ahvatlemises ja katses kohtuda lapsega seksuaalsel eesmärgil ning mõistis talle kahe aasta ja seitsme kuu pikkuse vangistuse, millest tal tuli vanglas ära kanda üks kuu. Ta vabanes vanglast 16. jaanuaril 2012. Margus Luik saadab Madriidi Reali väljakule, Eesti Päevaleht, 20.11.1999 Jalgpallifunktsionäär Margus Luik läheb pedofiilia eest vangi, Postimees, 21.12.2011 FOTOD: Margus Luik vabanes vanglast [alaline kõdulink]
Rahvusvaheline muusikapäev

Rahvusvahelist muusikapäeva peetakse 1. oktoobril. Selle tähistamise traditsiooni algatas 1975. aastal Rahvusvahelise Muusikanõukogu tollane president, viiuldaja Yehudi Menuhin. Menuhin kutsus sel päeval üles teadvustama muusika tähtsust kõigi inimeste elus, rõhutama, et muusika on üks inimkonna alustalasid. Eestis antakse rahvusvahelisel muusikapäeval välja Eesti Muusikanõukogu muusikapreemiad ja Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemiad.
Laskesuusatamine 1984. aasta taliolümpiamängudel

Laskesuusatamisvõistlused 1984. aasta taliolümpiamängudel toimusid 11.–17. veebruarini Igmanis Veliko Poljes. Eirik Kvalfoss ja Peter Angerer võtsid mõlemad kolm medalit, võites igal alal ühe. Kuupäev: 14. veebruar Osavõtjaid: 64 võistlejat Riike: 25 Olümpiavõitja 1980:  Saksa DV Frank Ullrich Kuupäev: 11. veebruar Osavõtjaid: 63 võistlejat Riike: 25 Olümpiavõitja 1980:  NSVL Anatoli Aljabjev Kuupäev: 17. veebruar Osavõtjaid: 17 võistkonda Olümpiavõitja 1980:  NSVL Vladimir Alikin, Aleksandr Tihhonov, Vladimir Barnasjov, Anatoli Aljabjev
Nafarroa Bai

Nafarroa Bai (baski 'Navarra Jah', lühend NaBai) on parteide koalitsioon, mis tegutseb Hispaanias Navarra autonoomses ringkonnas. Koalitsiooni kuuluvad parteid Aralar ja Baski Rahvuspartei ja Navarra sõltumatud. Batzarre ja Eusko Alkartasuna olid asutajaliikmed, kuid lahkusid koalitsioonist aastal 2011. Nafarroa Bai asutati 2003. aastal enne 2004. aasta parlamendivalimisi, et saada koht Hispaania parlamendis. See eesmärk saavutati ning Uxue Barkos valiti parlamenti. 2007. aasta kohalikel valimistel kogus partei 23,7% häältest ja sai 12 kohta Navarra parlamendis. Nafarroa Bai orientatsioon on baski rahvuslus. Ühenduse noorteorganisatsioon on 2008. aastal asutatud Gazteok Bai. Nafarroa Bai koduleht
Nõmme-Väikse ringdepoo

Nõmme-Väikse ringdepoo oli kitsarööpmelise raudtee vedurite ringdepoo Nõmme-Väikse jaama lähedal. Asub aadressil Salve tänav 6. Depoo sai valmis 1919. aastal. Esialgu loodi pöördsillaga depoo 25 kanaliga, 70 veduri jaoks. 1922 ja 1924 lammutati kummalgi aastal 5 kanali jagu depood ning tänapäevani on säilinud ülejäänud 15 kanalit. Ringdepoo oli suurejoonelisemaid raudtee abiehitisi Eestis. Peeter Suure merekindlus Nõmme-Väikse raudteejaam Hiiu raudteepeatus Seminar "Eesti raudteearhitektuur". Eesti Raudteemuuseum Haapsalus Nõmme-Väikse ringdepoost Eesti kitsarööpmeliste raudteele veebilehel Pildid seisust tänapäeval: 1, 2, 3 Oliver Orro. Kindlusraudtee uhkeim hoone. eestielu.delfi.ee, 24. mai 2011 Nõmme-Väikse ringdepoo kultuurimälestiste riiklikus registris
Vasknarva põllumeeste konvent

Vasknarva põllumeeste konvent asus Karjati külas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Piiri, Raja ja Vasknarva vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Timofei Jõgi, Sergei Kutusov, Grigori Smidt, Jaan Alas, Aleksander Deše, Vassili Marutkin, Aleksander Room, Nikolai Judin, Savva Kedrov, Aleksei Sotskov, Nikolai Vlasovski, Ivan Smorodov, Nikolai Tšernov, Ivan Käsperov ja Vassili Golubev.
Sedaan

Sedaan (inglise keeles sedan või saloon) on reeglina nelja uksega ning selgelt eristatava kolmemahulise kerega (eristatav on mootoriosa, salong ja pagasiruum) kahe või kolme istmereaga kinnine sõiduauto.