laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Łahišyn

Łahišyn (transkribeerituna Lagišõn) on alev Valgevenes Bresti oblastis Pinski rajoonis. Alev on Łahišyni külanõukogu halduskeskus. Asula nimi on poola keeles Łohiszyn. Alevis on keskkool ja muusikakool, lisaks asuvad seal veel kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Alevis on toiduainetööstus, tegutsevad mehaanikatöökoda ja metsavarumispunkt. Osaliselt on säilinud XIX sajandi lõpu hoonestus, vaatamisväärsusteks on katoliku kirik (1907–1909) ja õigeusu kirik XIX sajandi lõpust. Asulat on esimest korda mainitud aastal 1495. Aastal 1569 sai see aleviõigused. Łahišyn kuulus Bresti vojevoodkonda ja Pinski maakonda. XVII sajandil oli alev Radziwillide valduses, seejärel kuulus Ogińskitele ja Ljubetskitele. Aastal 1634 ehitas Albrycht Stanisław Radziwill alevisse esimese kivist kiriku, sellele lisandus hiljem ka jesuiitide misjonikeskus. Kirikus olnud jumalaema ikooni peeti imettegevaks. Alates kolmandast Poola jagamisest aastal 1795 oli alev Venemaa koosseisus, kuuludes Minski kubermangu. Aastal 1863 võtsid tsaaririigi võimud seni katoliiklastele kuulunud kiriku ära ja andsid selle Moskva patriarhaadile. Aastal 1897 põles hoone maha, selle asemele ehitati uus õigeusu kirik. Pärast Esimest maailmasõda kuulus Łahišyn Poola koosseisu, aastal 1934 kaotas see alevi staatuse. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu. Łahišynist sai taas alev aastal 1959. Łahišyn Łahišyni katoliku kirik Łahišyni õigeusu kirik Adam Naruszewicz – Rzeczpospolita ajaloolane Marek Antoni Pawłowicz – Poola geoloog Łahišyn
Ulbroka mõis

Ulbroka mõis (läti keeles Ulbrokas muiža) on mõis Lätis Stopiņi piirkonnas Ulbrokas. Saksa keeles Stubensee. Ulbroka mõisa on esimest korda mainitud aastal 1562. Mõis on nime saanud 16. sajandi Riia linnapea H. von Ulenbrocki järgi, kellele mõis kuulus. Aastal 1564 sai mõisa omanikuks Zygmunt II August. Aastal 1718 kuulus mõis raehärra Christian von Zimmermannile (1675−1737), aastast 1874 sai mõisa omanikuks Jakob Heinrich Buhse. Mõisa viimane omanik oli aastatel 1901−1920 parun Felix von Mengden. Peahoone ehitati 1800. aasta paiku. Klassitsistlik häärber valmis Christoph Haberlandi projekti järgi ja asub mõisa vesiveski tiigi ääres. Võõrandamisest Teise maailmasõjani asus peahoones sanatoorium. Tänapäeval asub hoones raadiojaam. Mõisakompleksi juurde kuuluvad veel tall ja ait, hävinud on vesiveski, mõisavalitseja maja, teenijate maja ja mitu tootmishoonet. Säilinud on ka aed ja park. Parki on rajatud lava. Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles)
Stopiņi mõis

Stopiņi mõis (saksa keeles Stopiushof, ka Jägelshof, läti keeles Stopiņu muiža) oli Riia linnamõis, varem rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Ikšķile kihelkonnas.
Kohtla-Järve Issanda Muutmise kirik

Kohtla-Järve Issanda Muutmise kirik on õigeusu kirik Kohtla-Järvel. Kirik on arvele võetud ehitismälestisena. Kirik asub aadressil Järveküla tee 3. Kohtla-Järve Issanda Muutmise kirik on ainus uusklassitsistlike motiividega õigeusu kirik Eestis. Kirik ehitati 1938. aastal, selle projekteeris arhitekt Anton Soans. Kohtla-Järve Issanda Muutmise kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Kohtla-Järve Issanda Muutmise kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Ida-Virumaa teatmikus "Teeliste kirikud"
Unguri

See artikkel räägib Pārgauja piirkonna külast. Mazsalaca piirkonna küla kohta vaata artiklit Unguri (Mazsalaca piirkond). Unguri (vanasti ka Ungurmuiža) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas ja Raiskumsi vallas. Unguri asub merepinnast 70 m kõrgusel. Ungursi järve ääres asub kämping. Külas on Unguru kapi ja Unguri bussipeatus. Asulas oli Ungurmuiža mõisa (Orellen) süda. Asulat on esmamainitud aastal 1421, kuid mõisa pargis asub endine Urele linnamägi, kus võis asuda Urele linnus. Aastani 2021 kuulus küla Pārgauja piirkonda. Linnamägi ja Ungurmuiža mõisa hoonetekompleks (sealhulgas mõisniku elumaja, kabel, veskimehe maja, kelder, laut, ait, tall-tõllakuur, eluhoone, park ja teepaviljon, lisaks veel kabeli värav ja kaks kabelis asuvat hauatähist, häärberi trepid, seina- ja laemaalingud, üks häärberi uks, ühed häärberi ukseraamid, ühe ruumi lagi ja kaks häärberi ahju). Kohaliku kaitse all on Ungurmuiža mõisa kõrts. Unguri jääb Gauja rahvusparki. Looduskaitse all on Mazaiskrogsi allee, Mazaiskrogsi tamm ja hulk nimeta puid. 2007. aastal elas külas 69 inimest. Ungurmuiža mõisa peahoone Mõisa abihoone varemed Mõisapark Autotransporta direcija Autotransporta direcija Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts, vaadatud 10.08 2023 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Mustvee Püha piiskop Nikolause kirik

Mustvee Püha piiskop Nikolause kirik on õigeusu kirik Jõgeva maakonnas Mustvees. Kirik ehitati aastatel 1861–1864 Apollon Edelsoni projekti järgi. Mustvee Püha piiskop Nikolause kirik veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 18.12.2015)  Mustvee Püha piiskop Nikolause kirik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis J%F5gevamaa teatmikus "Teeliste kirikud" Mustvee Püha piiskop Nikolause kirik veebiportaalis eestigiid.ee
Zaķumuiža mõis

Zaķumuiža mõis, ka Valdenrode mõis (saksa keeles Waldenrode, varem Sacke, läti keeles Zaķumuiža, ka Valdenrodes pils) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Riia kreisis Ropaži kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Ropaži piirkonnas Zaķumuižas. Zaķumuiža mõis kuulus võõrandamiseni 1920. aastal Wolffide suguvõsale. Peahoone ehitati aasta 1900 paiku. Historitsistlik häärber sai Esimese maailmasõja ajal kannatada ja seisis edaspidi tühjalt. Peahoonet kavatseti restaureerida, ent rahaliste raskuste tõttu tööde algus venis ja aastal 2002 hävis hoone tulekahjus peaaegu täielikult. Hoone varemed likvideeriti aastal 2012. Mõisakompleksi juurde kuuluvad XIX sajandil rajatud tall ja ait, samuti kaks teenijate maja. Säilinud on ka tiikidega park. Fideikomiss Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles)
Tartu sünagoog

Tartu sünagoog oli Tartus Turu tänaval asunud sünagoog. Sünagoogile pandi nurgakivi 1899. aastal ja hoone valmis arhitekt Robert Pohlmanni plaanide järgi 1903. aastal. Pühitseti 15. juunil 1903. Sünagoog hävis 1944. aastal. 1950. aastatel oli plaan ehitada varemed ümber makaronivabrikuks. Kuid sellest asja ei saanud ning hoone lammutati. 1960. aastatel ehitati samasse kolm silikaadist viiekorruselist kortermaja. Sünagoogi asukoht jääb ligikaudu Turu 11 elamu alla. Juunis 2023 tähistati sünagoog mälestustahvliga, mis asub õigest asukohast üle Turu tänava, veekeskuse poole. Maakri tänava sünagoog Narva sünagoog Eesti sünagoogid. Leo Gensi loeng Iisraelis. (vaadatud 21.06.2017) Sõdurid, arstid, hambaarstid, kaubapoodide omanikud Eesti Kirik 01.06.2007 (vaadatud 21.06.2017)
Ippolito Aldobrandini

Ippolito Aldobrandini on olnud mitme isiku nimi: Ippolito Aldobrandini (1536–1605) oli paavst Clemens VIII 1592–1605 Ippolito Aldobrandini (1596–1638) oli kardinal ja camerlengo.
Tommi Mäkinen

Tommi Antero Mäkinen (sündinud 26. juunil 1964 Jyväskylä vallas) on soome endine rallisõitja ja neljakordne maailmameister ning endine Toyota rallitiimboss. Mäkinen tuli aastatel 1996–1999 maailmameistriks. Kokku osales ta 139 MM-sarja kuuluval rallil ja võitis neist 24. Esikolmikusse tuli ta 45 korral. Ta võitis MM-sarjas 362 kiiruskatset ja kogus kokku 544 punkti. http://www.ewrc-results.com/profile.php?p=1158
Vecate mõis

Vecate mõis (saksa keeles Alt-Ottenhof, läti keeles Vecates muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Väike-Salatsi kihelkonnas. Praegu asub Lätis Valmiera piirkonnas Vecate vallas Vecates. Vecate mõis oli algselt riigimõis. Enne aastat 1640 oli mõis Axel Oxenstierna valduses, seejärel andis kuninganna Kristiina selle kindralmajor Wilhelm de la Barre'ile. Aastal 1744 andis Katariina II mõisa major Matvejevile, see müüs aga valduse Patkulitele. Edasi kuulus mõis aastast 1755 kuni võõrandamiseni 1920. aastal Sieverside suguvõsale. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6 ja 1/2 adramaad, sellele allus 356 mees- ning 383 naishinge (osa neist olid Matīši kihelkonna hingekirjas). Aastal 1757 oli adramaid 11 ja 1/4, aastal 1734 aga 8 ja 5/8. Aastal 1688 oli mõisa suurus koos Jaunate mõisaga 19 ja 1/2 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 12 ja 4/5, aastal 1881 aga 6 ja 30/80, lisaks veel 16 ja 60/80 adramaad mõisale kuuluvate talude koosseisus. Mõisa koosseisu kuulus samas kihelkonnas kaks karjamõisa: Jēkabi (Jacobshof) (nimetatud 1816. aastal) ja Kārļi (Karlsberg). Kaks aastal 1816 mainitud karjamõisa jäid Matīši kihelkonda: Karlshof ja Kahrkle. Mõisa puidust härrastemajas tegutses aastani 1960 klubi. Tänapäeval on mõisakompleksist järel vaid peahoone varemed ja park. Kõrvalhoone 2013. aastal Kõrvalhoone 2013. aastal Kõrvalhoone 2013. aastal Jaunate mõis Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 137 Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 244. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 134 Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 213. Vana Vecate mõis (läti keeles)
Issanda Muutmise kirik

Tallinna Issanda Muutmise peakirik Narva Issanda Muutmise peakirik Häädemeeste Issanda Muutmise kirik Kohtla-Järve Issanda Muutmise kirik Lümanda Issanda Muutmise kirik Maaritsa Issanda Muutmise kirik Mehikoorma Issandamuutmise kirik Obinitsa Issanda Muutmise kirik Oru lossi Issanda Muutmise kirik Pärnu Issandamuutmise kirik Kolpino Issanda Muutmise kirik Kiži Issanda Muutmise kirik Jaroslavli Issanda Muutmise katedraal Sumõ Issanda Muutmise katedraal Tšernihivi Issandamuutmise peakirik Issanda Muutmise kirik Užhorodis
VK

VK või Vk on lühend, mis võib tähendada järgmist: Vastse-Kuuste Lihatööstus Viljandi Kultuurikolledž Virumaa Kolledž veevarustus ja kanalisatsioon kooskäsitletuna VKontakte, suhtlusvõrgustik
Vene Balti Erakond Eestis

Vene Balti Erakond Eestis (lühend VBEE) oli aastatel 2000–2002 Eestis tegutsenud erakond. Erakond asutati 2000. aastal valimisliidu Rahva Usaldus alusel. Aastal 2002 ühines erakond Vene Erakonnaga Eestis. https://web.archive.org/web/20140903123625/http://www.erakonnad.info/erakond/reg/vana/vbee.html (vaadatud 03.09.2014) Erakonnast erakonnad.info veebilehel
Giovanni Antonio Facchinetti

Giovanni Antonio Facchinetti on olnud mitme isiku nimi: Giovanni Antonio Facchinetti (1519–1591) oli paavst Innocentius IX 1591 Giovanni Antonio Facchinetti (1575–1606) oli kardinal
UKK

UKK on lühend, mis võib tähendada järgmist: Uus Kunstnikkude Koondis (ka: U.K.K.) Ukraina kreekakatoliku kiriku Tallinna kogudus ...
TÕS

TÕS on lühend, mis võib tähendada järgmist: Tallinna Õpetajate Seminar Tartu Õpetajate Seminar ...
TÕI

TÕI on lühend, mis võib tähendada järgmist: Tallinna Õpetajate Instituut (praegune: Tallinna Ülikool) Tartu Õpetajate Instituut (hilisem: Tartu Pedagoogiline Kool) ...
Malta (Läti)

Malta (kuni aastani 1936 Borovaja) on küla (lielciems) Lätis Rēzekne piirkonnas, Malta valla halduskeskus. Küla asub 149 meetrit üle merepinna. Malta piirkonda läbis Peterburi-Varssavi suurtee, mille ääres asus Malta postijaam. Asula ise tekkis seoses Peterburi-Varssavi raudtee rajamisega Antonopoli raudteejaama juurde. Asula ise kandis aastani 1936 Borovaja nime, seejärel nimetati see Malta jõe järgi Maltaks. Asula vanim hoone on postijaam, kus asub kohalik muuseum. Maltas on ka õigeusu ja katoliku kirikud, kool, meierei. Aastal 2009 oli külas 2811 elanikku. Malta vallamaja Vietvārdu datubāze
Valmiermuiža

Valmiermuiža on küla (lielciems) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. Küla asub 55 meetrit üle merepinna. Seal on Daubītese ja Valmiermuiža bussipeatus. Asula tekkis endise Valmiera mõisa (Wolmarshof) keskusse. Kultuurimälestisena on riikliku kaitse all Valmiera mõisa elumaja kahe toa seina- ja laemaalingud, ait ja piirdemüüri fragmendid, ehk siis mõisakompleksi juurde kuulunud torn. Pargis asub õlletehas Valmiermuižas alus. Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 4,6 meetrit, Annasmuiža mõisa allee teine tamm (ümbermõõt 4,91 meetrit) ja Irša pargi tammed (esimese ümbermõõt 4,64 meetrit, teisel 4,84 meetrit). 2015. aastal oli külas 2456 elanikku, 2021. aastal 2392. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Valmiermuiža Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2020. Vaadatud 7. mail 2021. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
TTÜ (täpsustus)

TTÜ on lühend, mis võib tähendada järgmist: Tallinna Tehnikaülikool Tallinna Töölismuusika Ühing Tallinna Töölisteatri Ühing Teaduslik-tehniline ühing ...
TTM

TTM on lühend, mis võib tähendada järgmist: Tallinna Teadlaste Maja toiduainetetööstuste ministeerium tööliste-talupoegade miilits ...
Volmari mõis

Volmari mõis ehk Valmiermuiža mõis, ka Valmiera mõis (saksa keeles Wolmarshof, läti keeles Valmiermuiža ehk Valmieras muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Volmari kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas Valmiermuižas. Mõis oli varasemal ajal Volmari lossiala osa, seejärel XVIII sajandi keskpaigani riigimõis. Aastast 1762 kuulus see Schleswig-Holstein-Sonderburg-Becki hertsogile Peter August Friedrichile. Järgmised omanikud olid aastast 1771 Wachtmeisterid ja 1773. aastast Löwensternid. Aastast 1778 kujunes Volmari majoraatmõisaks. Nüüdseks hävinud hilisbarokse häärberi rajas 1765. aastal hertsog Peter August Friedrich, kes ehitas selle jahilossiks ja suvemajaks. Tänapäeval on sellest alles vaid torn. Löwensternid rajasid suurema osa kõrvalhoonetest; paljud neist on säilinud tänapäevani. Mõisakompleksi juurde kuulub nelja hektari suurune park. See on müüriga ümbritsetud ja selle territooriumile on rajatud õlletehas. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 41 ja 3/8 adramaad, sellele allus 1060 mees- ja 1220 naishinge. Aastal 1641 oli Volmari, Mūri, Kokmuiža ja Kauguri mõisade suurus 103 adramaad. Aastal 1688 oli mõisa suurus 37 ja 1/2 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 37, aastal 1757 aga 41 ja 3/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 37 ja 1/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 37 ja 11/20, aastal 1881 kuulus mõisale aga 12 ja 46/80 adramaad, lisaks 37 ja 3/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses. Mõisale kuulus aastal 1816 neli karjamõisa: Diedrichshof, Ahsche, Bukke ja Waggul. Fideikomiss Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 120 Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 232. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 239. Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles)
Jüri Takjas

Jüri Takjas (14. veebruar 1964 Rakvere – 21. august 2014) oli eesti saksofonist, orkestridirigent ja muusikapedagoog. Jüri Takjas sündis Rakveres. Rakvere 1. Keskkoolis õppimise kõrval õppis ta Rakvere Lastemuusikakoolis akordionit (õpetajad Väino Steinberg ja Heiki Patune) ning lisapillidena klarnetit ja saksofoni (õpetaja Tiit Tammar). Ta lõpetas 1988. aastal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli saksofoni erialal (õpetaja Hendrik Nagla) ja 1994. aastal Eesti Muusikaakadeemia (Olavi Kasemaa klassis). 1992. aastal võttis Jüri Takjas enda juhendada Rakvere Linnaorkestri. Tema oskused ja orkestrijuhiks olemise võime leidis lisaks rakendust 15 aasta jooksul Uhtna Pasunakooris ja mitmes projektiettevõtmises. Tema head orkestrite võimaluste tundmist jäävad kinnitama arvukad seaded, mida ta tegi nii oma orkestritele kui ka tellimusel näiteks Virumaa Kammerorkestrile. Jüri Takjas tegutses 23 aastat Vabariiklikus Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestris (VOP). Saksofonirühma kontsertmeistrina oli ta eeskujuks paljudele orkestrijuhtidele. Tema tulemusliku õpetajatöö viljana on Rakvere Muusikakoolist ja Kuusalu Kunstide Koolist võrsunud kümneid konkurssidel tunnustust pälvinud saksofoni- ja flöödimängijaid. Saksofonimängu populariseerimisel mängis suurt rolli Jüri Takjase asutatud Rakvere saksofonikvartett. Tunnustatud kutselise interpreedi, õpetaja ja hea organisaatorina oli Jüri Takjas mitme saksofonipäeva ja -suvekooli eestvedaja. 2013 – Rakvere Kroonimärk Ootamatult suri saksofonist Jüri Takjas
Narmaskala

Narmaskala (perekond) on perekond merinõellaste sugukonnast. Narmaskala on monotüüpsesse perekonda narmaskala (Phycodurus) kuuluv merekala. Merinarmaskalaks on nimetatud monotüüpsesse perekonda Phyllopteryx (merinõellaste sugukonnast) kuuluvat merekala narmashobuke.
Acentronurinae

Acentronurinae on merinõellaste (Syngnathidae) parafüleetiline rühm ja tunnustamata alamsugukond. Acentronurinae alla kuuluvad alamasugukonna Syngnathinae ( kuhu alla liigitatakse üle 50 perekonna) mitmed kääbusvormid (inglise keeles on nende koondnimetuseks "pygmy pipehorses" ('pügmee- toruhobukesed'), kes moodustavad omaette parafüleetilise rühma. Välimuselt meenutavad nad mõneti merihobukesi, kuid erinevalt neist ei uju nad püstiasendis. Parafüleetilisse rühma Acentronurinae kuulub Syngnathinae 5 perekonda: Acentronura Kaup, 1853 Amphelikturus Parr, 1930 †Hippotropiscis Žalohar & Hitij, 2012 Idiotropiscis Whitley, 1947 Kyonemichthys Gomon, 2007 Nerida G. Wilson & Greg W. Rouse (2010). "Convergent camouflage and the non-monophyly of ‘seadragons’ (Syngnathidae: Teleostei): suggestions for a revised taxonomy of syngnathids". – Zoologica Scripta, 39, 551–558. Sydney Pygmy Pipehorse Video. youtube.com.
Gelderni krahvid ja hertsogid

enne 1096 – umbes 1129 : Gerard I umbes 1129 – umbes 1131 : Gerard II umbes 1131 – 1182 : Hendrik I umbes 1160 – umbes 1181 : Gerard, regent 1182–1207 : Otto I 1207–1229 : Gerard III 1229–1271 : Otto II 1271–1318 : Rainald I 1318–1343 : Rainald II 1318–1343 : Rainald II 1343–1361 : Rainald III, esimest korda 1343–1344 : Eleonora, regent 1361–1371 : Eduard 1371 : Rainald III, teist korda 1379–1402 : Wilhelm I 1371–1377 : Wilhelm, regent 1402–1423 : Rainald IV 1423–1465 : Arnold 1423–1436 : Jan, regent 1465–1471 : Adolf 1471–1473 : Arnold, taas 1473–1477 : Charles Südi 1478–1482 : Burgundia Maria 1477–1482 : Maximilian, valitseja jure uxoris 1482–1492 : Philipp Ilus 1492–1538 : Karel 1538–1543 : Wilhelm II 1543–1555 : Karl V 1555–1598 : Felipe II Gelderni hertsogkond
1424

1424. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad - 1420. aastad - 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad 1470. aastad Aastad: 1419 1420 1421 1422 1423 - 1424 - 1425 1426 1427 1428 1429 ... ... .... ...
1425

1425. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad - 1420. aastad - 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad 1470. aastad Aastad: 1420 1421 1422 1423 1424 - 1425 - 1426 1427 1428 1429 1430 ... 12. veebruar – rooma kuningas Sigismund läänistas Sopronis Tartu piiskopkonna piiskop Theoderichile. .... Jean de Béthencourt, prantsuse maadeuurija
Eesti poolakad

Poolakad on Eesti üks vähemusrahvuseid. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1622 poolakat. Poola põllutöölised Eestis Päring Statistikaameti andmebaasist
ETS

ETS on lühend, mis võib tähendada järgmist: Eesti Taimekaitse Selts Eesti Tehnika Selts Eesti Terioloogia Selts Eesti Tervisekaitse Selts Eesti Theravaada Sangha Eesti Toitumisteaduse Selts Eesti Toksikoloogia Selts Eesti Tsöliaakia Selts Eesti tööstusstandard, üks tööstusstandardeid Eesti Tööõpetajate Selts ettevõtluse toetamise ja laenude riikliku tagamise seadus ...
Loomulik ontoloogiline hoiak

Loomulik ontoloogiline hoiak (inglise keeles natural ontological attitude; lühend NOA) on teadusfilosoofiline positsioon, mille esitas Arthur Fine artiklis "The Natural Ontological Attitude" (1984). Loomulik ontoloogiline hoiak piirdub realismi ja antirealismi debatis väitega, et teaduslike teooriate väited on tõesed samas mõttes nagu tavaelus tõeseks peetavad väited ja teoreetilised objektid on olemas samas mõttes nagu tavaelus olemasolevaks peetavad objektid. Loomulik hoiak ei täpsusta tõe ega ka olemasolu jms loomust. Realism ja antirealism jagavad loomulikku ontoloogilist hoiakut, kuid lisavad sellele täiendavaid väiteid. Positsiooni nimi rõhutab positsiooni minimalistlikkust ja loomulikkust: ei ole tegemist järjekordse "ismiga". Lühendit NOA tuleb Fine'i järgi inglise keeles hääldada nagu pärisnime Noah ('Noa'). Loomuliku ontoloogilise hoiaku kandjat nimetab Fine ka NOAer ning teatab, et seda sõna tuleb hääldada nagu sõna knower ('teadja'). sisemine realism semantiline realism epistemoloogiline biheiviorism konstruktiivne empirism
TTA

TTA on lühend, mis võib tähendada järgmist: Tartu Teoloogia Akadeemia Tööturuamet ...
TRK

TRK on lühend, mis võib tähendada järgmist: taimsete ravimite komitee Tallinna Reaalkool Tallinna Riiklik Konservatoorium (praegune: Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia) Tallinna Restaureerimiskool Tartu Raatuse Kool
TR

TR või tr on lühend, mis võib tähendada järgmist: Tallinna Reaalkool Tööjõureservid (spordiühing Eesti NSV ajal) .tr on Türgi Interneti tippdomeen ...
TPK

TPK on lühend, mis võib tähendada järgmist: Tallinna Poksiklubi Tartu Pedagoogiline Kool ...
TMT

TMT on lühend, mis võib tähendada järgmist: Tallinna Mõõduriistade Tehas Tallinna Masinatehas TMT on Islandi plaadifirma ...
TMK

TMK on lühend, mis võib tähendada järgmist: Tallinna Muusikakool Tallinna Meditsiinikool (praegune Tallinna Tervishoiu Kõrgkool) Tartu Meditsiinikool Teater. Muusika. Kino (ajakiri) ...
Iluuisutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel

Iluuisutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is. Finaalid peeti 11.–22. veebruaril. Vabakava võistlus peeti 15. veebruaril. Võistlejaid oli 31. Vabakava võistlus toimus 22. veebruaril. Võistlejaid oli 29. Vabakava võistlus peeti 11. veebruaril. Võistles 18 paari. Vabakava võistlus toimus 17. veebruaril. Osales 19 paari. Võrdsete punktide korral on parem koht sellel, kes vabakava paremini esitas.
TLK

TLK on lühend, mis võib tähendada järgmist: Tallinna Leivakombinaat Tartu Leivakombinaat Tartu Lennukolledž ...
TL

TL või Tl või tl või .tl või t-l on lühend, mis võib tähendada järgmist: Tallinna linn Teede Laboratoorium teelusikatäis tiitelleht (lühendina kasutusel: tl ja t-l) .tl on Ida-Timori Interneti tippdomeen ...
TKÜ

TKÜ on lühend, mis võib tähendada järgmist: Tallinna Kunstiülikool (praegu Eesti Kunstiakadeemia) Tartu Kunstiühing (praegu Pallas) Teatrikriitikute Ühendus ...
TKN

TKN on lühend, mis võib tähendada järgmist: Tarbijakaitsenõukogu Tartu Kristlik Noortekogu (Eesti) Teaduskompetentsi Nõukogu Toimetus- ja Kirjastusnõukogu (Eesti Teaduste Akadeemia juures) ...
TKK

TKK on lühend, mis võib tähendada järgmist: Tallinna Koreograafiakool Tallinna Kurtide Kool Tartu Kõrgem Kunstikool Tehnokontrollikeskus, ettevõte TKK Tallinn, Eesti hokiklubi Helsingi Tehnikaülikool
TKI

TKI on lühend, mis võib tähendada järgmist: Tervisekaitseinspektsioon Teeninduskvaliteedi Instituut, ettevõte türosiini-kinaasi inhibiitor
TK

TK tähendab järgmist: Tallinna Konservatoorium, praegu Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Tartu Konservatoorium Tartu Kunstikool Teaduslik Kirjandus, hilisem Eesti Riiklik Kirjastus Tokelau, riigikood standardi ISO 3166-1 järgi Turkish Airlines, IATA kood Tk tähendab järgmist: Tk (OKa1), tankvedur tk tähendab järgmist: tarbijate kooperatiiv tootmiskoondis türkmeeni keel, kood standardi ISO 639-1 järgi .tk, Tokelau tippdomeen