laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Orbitaaljaam

Orbitaaljaam (ka kosmosejaam) on planeedi (seni ainult Maa ) ümber tiirlev pikka aega töötav piloteeritav ning pidevalt või ajuti mehitatud ja põkkamist võimaldav kosmoseaparaat. Orbitaaljaamade eesmärgid varieeruvad vastavalt programmile. Orbitaaljaama orbiidi kõrguse (200–500 km) valimisel püütakse vältida jaama sattumist Maa kiirgusvööndisse. Orbitaaljaamaga saab põkata kosmoselaevu ja kosmoselennukeid ning ühendada mooduleid. Orbitaaljaamades tehakse teaduslikke ja tehnilisi uuringuid (orbitaallaboratoorium) ning valmistatakse ette Maa-lähedase kosmose edasist asustamist. 20. sajandi teisel poolel Nõukogude Liit arendas ja saatis välja esimese kosmosejaama Saljut 1. Nõukogude Liidu poolt arendatud raudvara on senini kasutuses. Esimesed kosmosejaamad olid monoliitse ehitusega, saadeti välja ühes tükis. Orbitaaljaama ehitamise võimalikkust põhjendasid ja esitasid selle kavandid 20. sajandi alguses Konstantin Tsiolkovski, J. Kondratjuk ja Hermann Oberth. [viide?] NSV Liidu esimene orbitaaljaam Saljut saadeti kosmosesse 19. aprillil 1971. Sellega põkati korraks kosmoselaev Sojuz 10, seejärel Sojuz 11. Viimasest läksid orbitaaljaama kosmonaudid ja viibisid seal 22 ööpäeva. [viide?] Esimene USA orbitaaljaam Skylab lähetati kosmosesse 14. mail 1973. 1986. aastal kosmosesse startinud NSV Liidu orbitaaljaamal Mir oli kuus põkkamissõlme ja neli moodulit. Tegemist oli suurima tehiskehaga orbiidil. Kosmosejaamad on kas monoliitsed või modulaarsed. Monoliitilised jaamad koosnevad üksiksõidukist ja viiakse kosmosesse ühe raketi abil. Modulaarsed jaamad koosnevad kahest või rohkemast sõidukist, mis stardivad abirakettideta. Nüüdisajal on eelistatud modulaarsed jaamad, sest neid on odavam ehitada. Mõlemat tüüpi kosmosejaamu tangitakse kaubarakettide abil. Orbiidil olevas kosmosejaamas viibimine on tervisele kahjulik. Kaaluta olek ja kõrge radiatsiooni tase võivad tekitada terviserikkeid, näiteks lihasatroofiat, tasakaaluhäireid ja vähki. Saljut seeria orbitaaljaamad 1971–1986 ( Nõukogude Liit) : Saljut 1: 1971 DOS-2: 1972, Saljut 2/Almaz: 1973 Kosmos 557: 1973 Saljut 3/Almaz: 1974 Saljut 4: 1975 Saljut 5/Almaz: 1976–1977, Saljut 6: 1977–1981 Saljut 7: 1982–1986 Skylab ( U.S.A): 1973–1979 Mir ( Nõukogude Liit / Venemaa): 1986–2000 International Space Station (ISS) ( Venemaa, Ameerika Ühendriigid, Euroopa Liit, Jaapan and Kanada): 2000–senini Tiangong program ( Hiina ): 2011–senini Tiangong-1: 2011–2018 Tiangong-2: 2016–2019 "What is Space Station and how many Space Stations are present in space?". "http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=p%C3%B5kkama". {{netiviide}}: puuduv või tühi |url= (juhend); välislink kohas |pealkiri= (juhend) "Salyut 1 launch". "The First Space Station". Boys' Life. September 1989. p. 20 Ivanovich, Grujica S. (2008). Salyut – The First Space Station: Triumph and Tragedy. Springer Science+Business Media. ISBN 978-0-387-73973-1. Chang, Kenneth (27 January 2014). "Beings Not Made for Space". New York Times.
Alberta lipp

Alberta lipp on Kanada Alberta provintsi ametlik lipp, mis võeti kasutusele 1. juunil 1968. Pikkuse-laiuse suhe on 1:2. Lipu keskel on kujutatud provintsi vappi. Vapi kõrgus on 7/11 lipu kõrgusest. Provintsi värvid, mis kinnitati aastal 1984, on sinine ja kuldne (tumekollane). Neid nimetatakse vapil/lipul ka Alberta siniseks ja Alberta kuldseks. Alberta embleemid (inglise keeles)
GRT

GRT või grt võib tähendada järgmist: grt on brutoregistertonni lühend ingliskeelsest fraasist gross register tonnage (vana mõõtühik) ...
Kontrastid

Kontrastid oli Eesti ansambel, mis tegutses Tartu kultuurihoone juures 1960. aastate teisel poolel. Aleksander Müller(laul) Jaan Hargel (laul,basskitarr) Enn Pere (basskitarr) Vladimir Šeripov (basskitarr) Margus Kits (soolokitarr) Valeri Šeripov (soolokitarr) Arno Tali (rütmikitarr) Avo Meerits (rütmikitarr) Raivo Tarum (trummid) Jaak Vaha (trummid) Jaan Michelson (helitehnik) Tundmatu 60: 9 RTV, 5. juuni 1992.
Mihhail Koltsov

Mihhail Koltsov (vene Михаил Ефимович Кольцов, sünninimi Moissei Fridljand, vene Мойсей Хаимович Фридлянд; 12. juuni (vkj. 31. mai) 1898 Kiiev – 2. veebruar 1940 Moskva) oli juudi rahvusest Vene ajakirjanik ja publitsist. Mihhail Koltsov oli pärit juudi kingsepa perekonnast. 1915. aastal asus ta õppima Peterburi Psühhoneuroloogia Instituudis. Ta osales Veebruari- ja Oktoobrirevolutsioonis ning Vene kodusõjas. Venemaa Kommunistlikku (bolševike) Parteisse astus 1918. aastal. 1920–1922 töötas ta Moskvas Välisasjade rahvakomissariaadi pressiosakonnas. Oli alates aastast 1923 ajalehe Pravda alaline kaastööline. 1923–1938 oli ta ajakirja Ogonjok toimetaja ja 1934–1938 ajakirja Krokodil toimetaja.1936–1937 oli ta Pravda kirjasaatja Hispaanias kajastades Hispaani kodusõja sündmusi. Lisaks oli ta Hispaania Kommunistliku Partei Keskkomitees ja Hispaania valitsuses poliitiline nõunik. 1937. aastal autasustati teda Punatähe ordeniga. 1938. aastal valiti ta NSVL Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks ja Vene NFSV Ülemnõukogu liikmeks. NKVD arreteeris Mihhail Koltsovi 14. detsembril 1938. 1. veebruaril 1940 mõisteti surma ja lasti järgmisel päeval maha. Rehabiliteeriti postuumselt 1954. aastal. Graafik ja karikaturist Boriss Jefimov (1900–2008) oli Mihhail Koltsovi vend. Eesti keeles on 1958. aastal ilmunud Mihhail Koltsovi valimik "Ajaloost ja argipäevast" ja 1961. aastal "Hispaania päevik". Кольцов Михаил Электронная еврейская энциклопедия Михаил Ефимович Кольцов hrono.ru
NRT

NRT või nrt võib tähendada järgmist: nrt on netoregistertonni lühend ...
Luke Hemmings

Luke Hemmings (täisnimi Luke Robert Hemmings; sündinud 16. juulil 1996 Sydneys Austraalias) on ansambli 5 Seconds of Summer laulja. Ta sündis Liz ja Andrew Hemmingsi lapsena. Tal on vanemad vennad Ben ja Jack. Ta õppis koos oma bändikaaslastega Norwesti kristlikus koolis. 2011. aastal pani YouTube'i üles videod, kus ta kaverdas paljude esitajate lugusid. Ta oli suhtes Instagrami staari Arzaylea Rodriguezega, nüüd aga on suhtes laulja Sierra Deatoniga. Hemmings on 1,93 m pikk. 5 Seconds of Summeri koosseisus: "5 Seconds of Summer" (2014) "Sounds Good Feels Good" (2015) "Youngblood" (2018) "Calm" (2020)
Calum Hood

Calum Hood (täisnimi Calum Thomas Hood; sündinud 25. jaanuaril 1996 Sydneys Austraalias) on ansambli 5 Seconds of Summer liige. Ta vanemad on Joy ja David Hood. Tal on vanem õde Mali-Koa, kes on samuti laulja. Ta käis Norwesti Kristlikus Koolis koos oma bändikaaslastega. Hood oli suhtes Hey Violeti trummari Nia Lovelisiga. 5 Seconds of Summer koosseisus: "5 Seconds of Summer" (2014) "Sounds Good Feels Good" (2015) "Youngblood" (2018) "Calm" (2020)
Michael Clifford

Michael Clifford (täisnimi Michael Gordon Clifford; sündinud 20. novembril 1995 Sydneys Austraalias) on ansambli 5 Seconds of Summer laulja. Michaeli vanemad on Karen ja Daryl Clifford. Ta on ainuke laps perekonnas. Ta õppis koos teiste bändikaaslastega Norwesti kristlikus koolis. Clifford oli suhtes Instagrami-kuulsuse Geordie Grayga. 2015. aastal alustas suhet Crystal Leigh'ga, kes on samuti Instagrami-kuulsus. 2019. aasta jaanuaris teatas paar, et on kihlatud. 5 Seconds of Summeri koosseisus: "5 Seconds of Summer" (2014) "Sounds Good Feels Good" (2015) "Youngblood" (2018) "Calm" (2020)
Alberta vapp

Alberta vapp on Kanada provintsi Alberta vapp. Vapikilp võeti kasutusele kuningas Edward VII loal 30. mail 1907. 30. juulil 1980 lisati kilbile Elizabeth II loal kiivriehis, kilbihoidjad ja deviis. Vapp sümboliseerib maavarasid ja Alberta looduse erinevaid osi: Kaljumäestik ja nende jalam, rohupreeriad ja viljapõllud. Deviisil on kirjutatud ladina keeles Fortis et Liber (Tugev ja vaba). Alberta vappi kasutatakse ka Alberta lipul. Alberta lipp Alberta valitsus: Vapp (inglise keeles)
Žīguri vald

Žīguri vald (läti Žīguru pagasts) on vald Lätis Balvi piirkonnas. Vald asub Venemaa piiri ääres. Vald piirneb sama piirkonna Vecumi, Susāji ja Vīksna valla ning Alūksne piirkonna Liepna vallaga, samuti ka Pihkva oblasti Palkino ja Põtalovo rajooniga. Valla pindala on 111 km². 2016. aasta seisuga elas seal 694 inimest. Valla keskus on Žīguri küla. Vallamaja asub aadressil Ciemata iela 4, vallavanem on Oļegs Kesks. Aastal 2011 olid valla elanikest 74,48 % lätlased ja 23,85 % venelased. Valla tähtsamad jõed on Liepna jõgi, Bolupe ja Veda jõgi. Aastal 1958 sai Abrene rajoonis Sosnīca külanõukogus asunud Žīguri alevi staatuse, millega liideti ka osa Pļeševa külanõukogu alasid. Aastal 1959 liideti Žīguriga osa likvideeritavast Sosnīca külanõukogust (kolhooside «Gaišais rīts» ja «Jaunkatleši» maad) ja moodustati Žīguri maapiirkond. Žīguri kaotas alevi staatuse aastal 1990 ja küla ning maapiirkond liideti ühiseks Žīguri vallaks. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Viļaka piirkonda. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Cirnava muinaskalmed ehk Sõjakalmed. Looduskaitse all on Zelma kask, Ussikuusk, Līkāse mänd, Seimaņi tamm, Katleši kalmistu Suur mänd, Stārķase mänd ja Šalgunova kask. Valda jäävad ka 64 ha suurune Posolnīca hoiuala ja 98 ha suurune Zodāni soo hoiuala ning osaliselt ka 7842 ha suurune Vecumi metsade looduspark. Vallas on üksteist küla. Valla keskuses Žīguris (lielciems) oli aastal 2018 603 elanikku. Teised valla külad on staatusega skrajciems – Brizgova 3 elanikuga aastal 2018, Cirnova 6 elanikuga aastal 2016, Gārša 5 elanikuga aastal 2018, Glazunova 2 elanikuga aastal 2007, Jaunkantoris 1 elanikuga aastal 2018, Katleši 15 elanikuga aastal 2018, Pritikova 2 elanikuga aastal 2018, Sasnīcas 1 elanikuga aastal 2018, Šalgunova 1 elanikuga aastal 2018 ja Žeigurova. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Viļakas novads, vaadatud 30.09 2018 http://pop-stat.mashke.org/latvia-ethnic-comm2011.htm Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 29.06 2017 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 29.06 2017 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.
Oktoober (täpsustus)

Oktoober on aasta 10. kuu. Sõna "oktoober" võib tähendada veel järgmist: Oktoober (trükikoda) on endine trükikoda. Oktoober (kolhoos) on endine kolhoos. Nime "Oktoober" kandis 1947–1988 kino "Helios" Tallinnas. Oktoobriks nimetatakse kõvakübarat.
Küünlaprobleem

Küünlaprobleem, mida on nimetatud ka Dunckeri küünlaprobleemiks, on kognitiivse soorituse test, millega mõõdetakse, kuivõrd mõjutab asja funktsioonis kinniolemine inimese probleemilahendusoskusi. Testi autor on geštaltpsühholoog Karl Duncker. Test avaldati 1945. aastal pärast tema surma. Duncker kirjutas sellest testist algselt probleemilahendusülesandeid käsitlevas töös Clarki ülikoolis. Katses antakse osalisele järgmine ülesanne: kuidas kinnitada küünal korkseinale nii, et selle süütamisel küünlavaha lauale ei tilguks. Ülesande lahendamiseks antakse osalejale koos küünlaga vaid tikutoos ja karp knopkasid. Ülesande lahendamiseks tuleb knopkadega knopkakarp seinale kinnitada, panna küünal karpi ja süüdata see tikuga. Asja funktsioonis kinni olemise kontseptsioon ennustab, et osaleja näeb karpi ainult asjana, mis on knopkade hoiustamiseks ning ei näe seda kohe eraldi ja funktsionaalse asjana, mis on vajalik ülesande lahendamiseks. Paljud püüdsid ülesannet lahendada teiste loominguliste, kuid vähem efektiivsete meetoditega. Näiteks, mõned püüdsid küünalt knopkakarpi kasutamata seinale panna, ja teised püüdsid sulatada osa küünlavahast ja kasutada seda küünla seinale kinnitamisel. Kumbki meetod ei tööta. Kui ülesanne esitada nii, et knopkad on karbist välja tõstetud, siis lahendavad peaaegu kõik osalejad ülesande õigesti. Küünlatesti on tehtud suure hulga inimestega, ka Kellogi juhtimiskooli üliõpilastega uurimuses, kus vaadati välismaal elamise ja loomingulisuse seoseid. "Dan Pink on the surprising science of motivation". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. august 2009. Vaadatud 16. jaanuar 2010. Daniel Biella and Wolfram Luther. "A Synthesis Model for the Replication of Historical Experiments in Virtual Environments". 5th European Conference on e-Learning. Academic Conferences Limited. Lk 23. ISBN 978-1-905305-30-8. Richard E. Snow and Marshall J. Farr, toim (1987). "Positive Affect and Organization". Aptitude, Learning, and Instruction Volume 3: Conative and Affective Process Analysis. Routledge. ISBN 978-0-89859-721-9.[alaline kõdulink] Frank, Michael. "Against Informational Atomism" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. juuli 2014. Vaadatud 15. jaanuar 2010. "Living Outside the Box: Living abroad boosts creativity". 2. aprill 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. november 2012. Vaadatud 16. jaanuar 2010.
Žīguri

See artikkel räägib Viļaka piirkonna asulast. Smiltene piirkonna asula kohta vaata artiklit Žīguri (Smiltene piirkond). Žīguri (ka Žeiguri) on küla (lielciems, endine alev) Lätis Balvi piirkonnas, enne 2009. aastat Balvi rajoonis. Žīguri on Žīguri valla keskus. Žīguri asub merepinnast 100 meetri kõrgusel, Riiast 253 ja piirkonna keskusest Viļakast 10 kilomeetri kaugusel Virica oja kaldal. Asula tekkis aastal 1927 Žīguri raudteejaama juurde. Aastal 1944 rajati sinna metsatööstuskombinaat, aastal 1945 saekaater. Aastaks 1959 oli seal 1015 elanikku. Aastal 1958 sai see töölisasula staatuse, aastast 1961 oli Žīguri alev. Aastal 1990 sai alevist taas küla. Aastal 2000 oli asulas 928 elanikku. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Viļaka piirkonda. Haridust annavad kaks kooli – lasteaed-algkool ja põhikool. Seal asub ka kultuurimaja, mis on suurim kultuurimaja selles piirkonnas. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
Burgwedel

Burgwedel on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas, umbes 15 km Hannoverist kirdes. Linna pindala on 151,96 km². 31. detsembril 2016 elas seal 20 594 inimest. Burgwedeli linnaosad on: Engensen, Fuhrberg, Großburgwedel, Kleinburgwedel, Oldhorst, Thönse ja Wettmar. Carl von Alten (1764–1840), Hannoveri-Briti kindral ja riigimees Otto Wöhler (1894–1987), Wehrmachti kindral ja sõjakurjategija Valmir Sulejmani (1996–), Saksa jalgpallur Karsten Friedrich Hoppenstedt, (1937–), Euroopa Parlamendi liige Willi Reimann, (1949–), endine jalgpallur ja jalgpallitreener Gundis Zámbó, (1966–), näitleja Mike Hanke, (1983–), jalgpallur Christian Wulff, (1959–), poliitik (CDU), endine Saksamaa president, endine Alam-Saksi ministerpresident Bettina Wulff, (1973–), Christian Wulffi abikaasa Gerald Asamoah, (1978–), jalgpallur Dieter Schatzschneider, (1958–), jalgpallur Hermann Bahlsen, (1927–2014), pagaritoodete vabrikant Raekoda Koolimaja Püha Pauluse kirik Purskkaev GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.burgwedel.de
Gehrden

Gehrden on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas, umbes 10 km Hannoverist edelas. Linna pindala on 42,97 km². 31. detsembril 2016 elas seal 14 845 inimest. Werner von Siemens (1816–1892), leiutaja, elektrotehnika rajaja ja tööstur Werner Lueg (1931–2014), kergejõustiklane, olümpiavõitja 1952 Hans-Joachim Frey (1965–), teatridirektor Maria Schrader (1965–), näitleja ja režissöör Tim Pritlove (1967–), sündmusejuhataja, meediakunstnik ja Chaos Computer Club liige Wolfgang Kreißig (1970–), kõrgushüppaja Grischa Niermann (1975–), maanteerattur Marc Bator (1972–), Tagesschau uudistelugeja 2000–2013, sealt alates Sat.1 juures Christian Pampel (1979–), võrkpallur Nils Pfingsten-Reddig (1982–), jalgpallur Kristin Demann (1993–), jalgpallur Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.gehrden.de
Priit Humal

Priit Humal (sündinud 9. septembril 1970) on eesti elektroonikainsener, ettevõtja ja munitsipaalpoliitik, alates 20. novembrist 2021 kuni 1. juunini 2023 Tartu abilinnapea. Ta on lõpetanud Nõo Keskkooli 1988. aastal ja õppinud Tartu Ülikoolis füüsikat. Ta on olnud templitehase Humal Elektroonika OÜ tegevdirektor (1991–2021). 1997–2017 oli Humal EELK Tartu Pauluse koguduse juhatuse liige, ta on olnud ka Pauluse koguduse juhatuse esimees ja aseesimees. 1997–2009 ja 2013–2016 oli Humal ka EELK kirikukogu liige. Samuti on ta aastast 2001 MTÜ Tartu Pereraadio Ühingu ning aastast 2014 Eesti Orelisõprade Ühingu juhatuse liige. 2014. aastal liitus Humal kodanikuliikumisega Avalikult Rail Balticust ning on selle baasil loodud MTÜ ARB juhatuse liige. Humal on Erakonna Isamaa liige aastast 2002. Ta on ka Erakond Isamaa volikogu liige ja aukohtu esimees. 2021. aasta sügisel toimunud kohalike omavalitsuste valimistel pääses ta Isamaa nimekirjas Tartu Linnavolikokku ja on alates 20. novembrist 2021 Tartu abilinnapea, tema vastutusvaldkonnad on rahandus ja eelarve, laenupoliitika ja linnavarad. Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel, kus kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 252 häält ning ei osutunud valituks. 2023. aastal soetas korp! Sakala Riigi Kinnisvaralt 1,2 miljoni euro eest Eesti Rahva Muuseumi endise näitusemaja. Sama aasta mais ilmnes, et Kaitsepolitsei kahtlustab ostuga seoses Tartu abilinnapead Priit Humalat toimingupiirangu rikkumises ja Parvel Pruunsilda sellele kaasa aitamises. 31. mai pärastlõunal teatas Priit Humal, et astub 1. juuni seisuga Tartu abilinnapea ametist tagasi linnavalitsuse tegevuse läbipaistvuse ja töörahu huvides, lisades, et KAPO esitatud kahtlustused ei ole põhjendatud. Tema isa on füüsik Leo-Henn Humal, vanaisa oli matemaatik Arnold Humal, äi oli vaimulik Paul Saar. Ta on 17. septembrist 1994 abielus Anna Humalaga (neiuna Saar), neil on tütar Auli Marta (snd 1997) ja kolm poega. Üks poegadest – Henn Kaaleb Humal (snd 2002) – on aastast 2021 Isamaa erakonna Tartu piirkonna noorteühenduse Noor Isamaa esimees. Priit Humal, Karli Lambot, Illimar Paul, Raul Vibo 2018. Major mistakes in Rail Baltica cost-benefit analysis made by Ernst & Young Baltic. Tartu: MTÜ ARB. (ISBN 978-9949-88-289-2) "Priit Humala eluloost". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. september 2018. Vaadatud 30. septembril 2018. Valimisringkond nr 10 valimised.ee (andmed seisuga 07.03.2023 19:45) "Kaitsepolitsei kahtlustab Parvel Pruunsilda ja Tartu abilinnapead kuriteos" ERR, 31. mai 2023 "Rail Balticu uuring tõi Tartu abilinnapea Humalale plagiaadisüüdistuse" ERR, 9. detsember 2021
Nunavuti lipp

Nunavuti lipp võeti kasutusele 1. aprillil 1999, koos Kanada Nunavuti territooriumi väljakuulutamisega. Sellel on punane inuksuk (inuittide inimesekujuline maamärk) ja sinine täht, mis tähistavad põhjanaela ning ühiskonna eakamate inimeste juhtpositsiooni. Värvid sümboliseerivad maa, mere ja taeva rikkusi. Nunavuti valitsus: lipust ja vapist (inglise keeles)
Uplink Network

Uplink Network (UPLINK Network GmbH) on sõltumatu telekommunikatsiooniteenuste osutaja Saksa ringhäälinguorganisatsioonidele, peakontoriga Düsseldorfis. Ettevõte asutati 2013. aastal pärast Saksa telekommunikatsiooniseaduse muudatust, mis näeb ette, et volitatud raadiooperaatorid võivad oma tehnilisi toiminguid sisse osta sõltumatutelt teenuseosutajatelt. Ettevõtte põhitegevus on raadioringhäälingu tegevus. Kõige olulisemad kliendid on eraõiguslikud raadiojaamad. UPLINK on 2018. aasta keskel töötanud 700 VHF sagedusel üle 300 koha kogu Saksamaal, mis moodustab eraringhäälinguettevõtetest 50%. Nõukogu esimees on endine kommunikatsiooniminister Christian Schwarz-Schilling. Tegevdirektoriteks on Michael Radomski, Thomas Weiner ja Florian Ihlow.
Kerstti Kittus

Kerstti Kittus (30. oktoober 1952 – 23. september 2018) oli eesti tõlkija. Ta lõpetas Tartu 5. Keskkooli 1970. aastal. Aastail 1998–2008 töötas ta Eesti Korvpalliliidu büroo juhatajana. Ta oli aastast 2004 vabakutseline konverentsitõlk Euroopa Liidu institutsioonide juures. Ta on tõlkinud inglise, saksa ja vene keelest kokku umbes 60 raamatut, Ta valdas ka ungari keelt. Kerstti Kittus.
Põhja-Tallinna arengunõukogu

Põhja-Tallinna arengunõukogu on 2002 Tallinnas moodustatud nõukogu, mis muu hulgas koostab Põhja-Tallinna linnaosale arengustrateegia dokumente. 2002 valiti nõukogu esimeheks Vilja Savisaar. 2003 valmis nõukogul dokument "Põhja-Tallinna arengukava 2003–2009". https://web.archive.org/web/20181001104016/https://www.tallinn.ee/est/g2165s18563 (vaadatud 01.10.2018)
Lõunaringkond (Iisrael)

Lõunaringkond on 1. järgu haldusüksus Iisraelis.
Werner Herzog

Werner Herzog (sündinud 5. septembril 1942) on Saksamaa filmilavastaja, -produtsent, näitleja ja stsenarist. Koos Rainer Werner Fassbinderi, Volker Schlöndorffi ja Wim Wendersiga loetakse teda üheks Teise maailmasõja järel tekkinud uue Saksa kino filmikunstivoolu võtmetegelaseks. 2009. aastal valis Ameerika Ühendriikide ajakiri Time maailma 100 mõjukaima inimese hulka. Elumärgid (1968) Ka kääbused on alustanud väiksena (1970) Aguirre, jumalate viha (1972) Kaspar Hauser - igaüks enda eest ja jumal kõigi vastu (1974) Heart of Glass (1976) Stroszek (1977) Nosferatu the Vampyre (1979) Woyzeck (1979) Fitzcarraldo (1982) Roheliste sipelgate uni (1984) Cobra Verde (1987) Scream of Stone (1991) Invincible (2001) The Wild Blue Yonder (2005) Rescue Dawn (2006) Bad Lieutenant: Port of Call New Orleans (2009) My Son, My Son, What Have Ye Done? (2009) Queen of the Desert (2015) Salt and Fire (2016) Herakles (1962) Game in the Sand (1964) The Unprecedented Defence of the Fortress Deutschkreuz (1966) Last Words (1968) Precautions Against Fanatics (1969) No One Will Play with Me (1976) Les Gaulois (1988) The Flying Doctors of East Africa (1969) Handicapped Future (1971) Vaikuse ja pimeduse maa (1971) Fata Morgana (1971) The Great Ecstasy of Woodcarver Steiner (1974) How Much Wood Would a Woodchuck Chuck (1976) Huie's Sermon (1981) God's Angry Man (1981) Ballad of the Little Soldier (1984) The Dark Glow of the Mountains (1984) Herdsmen of the Sun (1989) Echoes from a Sombre Empire (1990) Jag Mandir (1991) Lessons of Darkness (1992) Bells from the Deep (1993) The Transformation of the World into Music (1994) Gesualdo: Death for Five Voices (1995) Väike Dieter tahab lennata (1997) Wings of Hope (1998) Minu armas vaenlane (1999) Ajaratas (2003) Valge teemant (2004) Grislimees (2005) Encounters at the End of the World (2007) Cave of Forgotten Dreams (2010) Happy People: A Year in the Taiga (2010) Kuristikku. Jutustus surmast ja elust (2011) Lo & Behold, Reveries of the Connected World (2016) Into the Inferno (2016) La Soufrière (1977) Portrait Werner Herzog (1986) Christ and Demons in New Spain (1999) Pilgrimage (2001) Ten Thousand Years Older (2002) La Bohème (2009) Ode to the Dawn of Man (2011) From One Second to the Next (2013) "The 2009 TIME 100". Time (inglise keeles). Vaadatud 1. oktoober 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Werner Herzog (2014). A Guide for the Perplexed: Conversations with Paul Cronin. London: Faber & Faber. ISBN 978-0-571-25977-9. Brad Prager, ed (2012). A Companion to Werner Herzog. Malden: Wiley-Blackwell. ISBN 978-1-405-19440-2. Eric Ames, ed. Werner Herzog (2014). Interviews. Jackson: University of Mississippi Press. ISBN 978-1-61703-969-0. Ametlik koduleht Werner Herzog IMDb-s
Keskringkond (Iisrael)

Keskringkond on 1. järgu haldusüksus Iisraelis.