Eesti Evangeelne Luterlik Kirik

Mitte segi ajada eksiilis tegutsenud institutsiooniga Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik Eesti Evangeelne Luterlik Kirik (lühend EELK) on Eestis ja väliseestlaste seas tegutsev luterlik kirik. EELK-l on Eestis 12 praostkonda, 167 kogudust, 214 vaimulikku ja alates 2010. aastast lisaks eraldi Välis-Eesti piiskopkond. EELK-d juhib peapiiskop Urmas Viilma, kes pühitseti ametisse 2. veebruaril 2015. EELK kirikuvalitsuse ehk konsistooriumi moodustavad peapiiskop, piiskop, kantsler ja kuni neli assessorit. EELK kõrgeim seadusandlik organ on EELK Kirikukogu, kuhu kuulub 65 vaimulikku ja ilmikliiget. Kirikukogu valitakse neljaks aastaks ja selle kutsub kokku peapiiskop vähemalt kaks korda aastas. 2024. aasta 1. maist jaguneb EELK neljaks piiskopkonnaks: Tallinna peapiiskopkond, mida juhtib peapiiskop, kelle katedraalkirikuks Tallinna Piiskoplik Toomkirik. Põhja-Eesti piiskopkond, kuhu kuuluvad Lääne-Harju praostkond, Ida-Harju praostkond, Järva praostkond ja Viru praostkond. Ka Põhja-Eesti piiskopi katedraalkirik on Tallinna Piiskoplik Toomkirik. Lõuna-Eesti piiskopkond, mille moodustavad Tartu praostkond, Viljandi praostkond, Võru praostkond ja Valga praostkond. Lõuna-Eesti piiskopkonna piiskopi katedraalkirik on Viljandi Jaani kirik. Saare-Lääne piiskopkond, kuhu kuuluvad Saarte praostkond, Lääne praostkond ja Pärnu praostkond ning piiskopi katedraalkirik on Kuressaare Laurentiuse kirik.  Pikemalt artiklis Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskop 1949–1967 peapiiskop Jaan Kiivit seenior 1967–1977 peapiiskop Alfred Tooming 1978–1986 peapiiskop Edgar Hark 1987–1994 peapiiskop Kuno Pajula 1994–2005 peapiiskop Jaan Kiivit juunior 2005–2014 peapiiskop Andres Põder 2015– peapiiskop Urmas Viilma 1944 sügisel Anton Eilart kt. 1944–1949 August Pähn 1949–1949 Jaan Kiivit seenior 1986–1987 Eerik Hiisjärv 2014–2015 piiskop Einar Soone 1992–2017 Einar Soone 2015–2024 Joel Luhamets 2015–2023 Tiit Salumäe 2024– Ove Sander 2024– Marko Tiitus 2024– Anti Toplaan  Pikemalt artiklis EELK Konsistoorium EELK-l on 12 praostkonda: Ida-Harju praostkond Järva praostkond Lääne praostkond Lääne-Harju praostkond Pärnu praostkond Saarte praostkond Tallinna praostkond Tartu praostkond Valga praostkond Viljandi praostkond Viru praostkond Võru praostkond  Pikemalt artiklis Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik Kanada praostkond Rootsi praostkond USA Chicago praostkond USA Esimene praostkond Vaata ka: EELK koguduste loend Eestis on 167 EELK kogudust, mis on jaotatud 12 praostkonda. Kokku arvatakse luterliku kirikuga seotud olevat umbes 170 000 inimest. EELK Tallinna Kopli kogudus EELK Tallinna Pauluse kogudus, mis kasutas Rootsi-Mihkli kirikut ja Tallinna Püha Vaimu kirikut. Oma kiriku, Tallinna Pauluse kiriku ehitamist ei lõpetatud EELK Oudova kogudus, mis kasutas Oudova Nelipühi kirikut EELK Õhtukogudus Emmaus Peterburi Jaani kirik, Peterburi Jaani kogudus Toronto Vana-Andrese kirik Toronto Peetri kirik SA EELK Usuteaduse Instituut SA Ajaleht Eesti Kirik SA EELK Tallinna Diakooniahaigla SA EELK Misjonikeskus MTÜ EELK Laste- ja Noorsootöö Ühendus MTÜ EELK Kirikumuusika Liit MTÜ EELK Viru Praostkonna Ontika Koolituskeskus MTÜ Eesti Kristlik Raudteelaste Ühing SA EELK Laagrikeskus "Talu" OÜ Kiriku Varahaldus SA Johanniitide Abi Eestis EELK Kirikupäeva ja Laulupeo Sihtasutus  Pikemalt artiklites Evangeelne luterlik kirik Eestis ja Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik (lühend E.E.L.K.) 1919–1944 28. aprillil 1949 saatis EELK esimene peapiiskop Jaan Kiivit kogudustele ringkirja, kus oli öeldud: "Koos kapitalismiga on määratud kadumisele kodanlik moraal, mida iseloomustab halastamatu saagiahnus, ekspluateerimine ja silmakirjalisus, kujuneb uus nõukogude moraal, mida iseloomustab otsekohesus, kaasinimeste eest hoolitsemine ja sotsialistlik suhtumine töösse. Toimimise aluseks ei tohi olla enam usaldamatus, vaid peab olema usaldus. Usklikkudele on selge, et kommunismis esinevad suured võimalused rakendada enneolematus ulatuses algristikoguduse evangeeliumi ja Jeesus Kristuse poolt taotletud usaldust ja leplikku andumust". Luterliku Maailmaliidu asutajaliige alates 1947. aastast, emigratsioonis tegutsenud Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik (lühend E.E.L.K.) suutis takistada Eesti NSV tegutsenud Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku vastuvõtmist maailmaliitu kuni 1963. aastani. 1957. aastal kirjutas Stockholms-Tidningen Eestlastele: "On vastuvaidlematu fakt, et Eesti kiriku ainukene seaduslik riigipea on auväärne piiskop Johan Kõpp, valitud E. V. seadusliku kiriku põhimääruse järele. Tema isiklikult astus maailmaliidu asutamisel Lundis Eesti kirikuga selle liikmeks ja tema jurisdiktsiooni Eesti kiriku üle tunnustati selle aktiga. Sellel taustal tundub imelikuna, et Maailmaliit on pidanud vajalikuks üle seadusliku kirikupea pidada kontakti isikutega, kes ilmselt ebaseaduslikult tahavad esindada paljukannatanud Eesti kirikut kommunistliku okupatsioonivõimu poolt ametisse seatuna. ... Millal on aga kommunistide marionettkirikupead, näit. Kiivit või Turss, julgenud selliselt vabaduse eest välja astuda? Nad ei saa, sest nad ei esinda tegelikkuses oma kirikut ega rahvast, vaid silti nende tühjade toolide kohal: "USSR", oma kommunistlikku peremeest." "Et nimetatud saabumata jäid, selles on tõenäoliselt määrav olnud orjastatud rahvaste vabaduses tegutsevate kirikute energiline vastuseis, mille eriti mõjuvaks väljenduseks olid kahtlemata õp. Veemi seletused ja ülekuulamine USA Senati uurimiskomisjoni ees." 1974. aastal üritas EELK endale allutada Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirikut tingimusel, et see ei tähistaks iseseisvuspäeva ega küüditamise aastapäeva . See ei läinud siis korda pagulaseestlaste vastuseisu tõttu ja õnnestus alles 2010. aastal. 1975. aastal kohtusid mõlema kiriku esindajad Kirikute Maailmanõukogu täiskogu koosolekul Nairobis. Konrad Veem on seda kirjeldanud järgmiselt: "Tõstan üles Nõukogude Liidu vägivalda kallaletungiga neutraalsele Eesti Vabariigile, millele on järgnenud sõjaväeline okupatsioon ja anneksioon. Mitmed rahvusvahelised paktid on jõhkral kombel rikutud. Eesti rahvast on saamas vähemusrahvus oma kodumaal slaavi rahvaste elama asumise tõttu Eesti pinnale. Kui Moskva patriarhaadi esindajad sellele tõttavad vastama eitades toime pandavat vägivalda ja õigustades Nõukogude Liidu rahupoliitikat, annab see võimalusi uuteks repliikideks, nüüd juba vaimuliku sisuga. ... Suur on imestus, kui kolmanda päeva (istungi) arutluse algul antakse sõna assessor Hargile. Tema esitab vastulause mu sõnavõttudele vene keeles rahulikul ja soliidsel viisil, mida tõlgitakse simultaanselt viide keelde" 1989. aastal iseloomustas Toomas Paul kiriku eksisteerimise tingimusi järgmiselt: "... lubatud on teatavate religioossete vajaduste rahuldamine muust maailmast eraldatud hoonetes, kusjuures nood "vajadused" on ebaloomulikud." piiskop, preester (õpetaja) diakon EELK annab välja mitmesuguseid autasusid ja muid tunnustusavaldusi. EELK tunnustustega seonduv on kirjas EELK kirikuseadustikus. Tunnustusavaldused: aumärgid: EELK kuldrist EELK teeneterist EELK teeneteristi tunnustusmärk tunnustuskirjad: elutöö preemia meediapreemia aukiri tänukiri. EELK aunimetus on titulaarpraost. Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik Evangeelne luterlik kirik Eestis (ajalugu) Eesti Luterlik Rahuühendus Kristliku Noorsootöö Sekretariaat Eesti Kirik Alates tänasest jaguneb EELK neljaks piiskopkonnaks, Meie Kirik, 1. mai 2024 Toomas Jürgenstein. "Tänapäeva Eesti usuelu ja kirikud". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. detsember 2018. Vaadatud 21. september 2018. {{netiviide}}: eiran tundmatut parameetrit |Väljaanjda= (juhend) Karin Hallas, Pauluse kiriku lugu, Sirp, 24. juuli 1998 Ere valgussähvatus II ilmasõja aegadest, Eesti Kirik.ee, 4. mai 2011 Jaan Roos. Läbi punase öö. III. 2001, lk 226. Nõukogude kirikud Luterlikku Maailmaliitu. Välis-Eesti, 17. august 1963, nr 26, lk 1. Kla. Tühjad toolid. Stockholms-Tidningen Eestlastele, 11. september 1957, nr 210, lk 2. 2. N. Eesti "piiskop" Kiivit ei tulnud kongressile. Stockholms-Tidningen Eestlastele, 28. august 1957, nr 199, lk 1. "Ärge märkige küüditamisi ja Vabaduspäeva". Eesti Päevaleht, 26. jaanuar 1974, nr 7, lk 1 ja 11 Konrad Veem. Eesti vaba rahvakirik. Eesti Vaimulik Raamat, Stockholm 1990, lk 342–343. Toomas Paul. ...ja ahtake tee, mis viib ellu. Horisont, 1989, nr 2, lk 16. https://web.archive.org/web/20150903151727/http://www.eelk.ee/seadustik/tryki_seadus_osa.php?id=395 (vaadatud 03.09.2015) Masendavad teated Kodu-Eestist: Jumalasõna jagab MVD. Võitleja, juuli 1952, nr 1, lk 1. Nõukogude kirikud Luterlikku Maailmaliitu. Välis-Eesti, 17. august 1963, nr 26, lk 1. "Ärge märkige küüditamisi ja Vabaduspäeva". Eesti Päevaleht, 26. jaanuar 1974, nr 7, lk 1 ja 11. Koduleht JUHTKIRI | Riigikiriku roll EELK langust ei peata EPL, 23.08.2021 Eero Epner, Holger Roonemaa, Oliver Kund. Kuidas peapiiskop ehitas kirikust Eesti võimsaima lobivõrgustiku. Eesti Päevaleht, 23. aug 2021