laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gonzalo Alejandro Crettaz

Gonzalo Alejandro Crettaz (sündinud 28. veebruaril 2000) on Argentina jalgpallur (väravavaht), kes mängib Hispaania tugevuselt kolmanda liiga klubis Atlético Malagueño ning kuulub Hispaania esiliiga klubi Málaga nimekirja. Málagasse läks ta 1. juulil 2018 San Félixi klubi noorteakadeemiast. "Gonzalo" (saksa). Málaga CF. Vaadatud 26. oktoober 2019. "Gonzalo Crettaz" (saksa). Transfermarkt. Vaadatud 26. oktoober 2019.
Lauter (paadisadam)

Lauter ehk valgma on Eesti traditsiooniline paadisadam, kus saab paatidega randuda ja neid hoida. Lautri valmistamiseks laoti merest rannale paadilaiuste vahedega kivivallid, nendevaheline merepõhi ja kallas tasandati ning puhastati suuremates kividest ja takistustest. Kivivallide vahele asetati paatide maale tõmbamiseks ja vette laskmiseks ümarad veerpuud. Lautri kõrgemas otsas olid mõnikord paatide üles vinnamiseks vinnad ehk pöörad. Suurte kivide külge võis olla pandud rauast rõngas, kuhu sai vinna või paati kinnitada. "Kultuurimälestiseks kuulutati neli laevavrakki ning kuus lautrit." Eesti Rahvusringhäälingu uudisteportaal, 28. juuni 2019
Kirimaleolümpia

Kirimaleolümpia (inglise keeles Correspondence Chess Olympiad) on võistkondlik kirimaleturniir, mida korraldab Rahvusvaheline Kirimaleföderatsioon (ICCF). Esimene ametlik kirimaleolümpia peeti aastatel 1949–1952. Võitis Ungari võistkond. Aastatel 1949–2016 on korraldatud kokku 18 kirimaleolümpiat. Enim kordi on tulnud olümpiavõitjaks Saksamaa (kuus kuldmedalit). 11. kirimaleolümpial (1992–1999) anti välja kaks kuldmedalit – Saksamaale ja Tšehhile. Nõukogude Liidu võistkond on võitnud viis esikohta (kahel korral kuulus võitjameeskonda Igor Bondarevski). 9. kirimaleolümpial (1982–1987) võitis Briti võistkond. Kolmandaks jäi Nõukogude Liidu võistkond, mille kolmandal laual mängis Tõnu Õim. 10. kirimaleolümpial (1987–1995) mängis Tõnu Õim Nõukogude Liidu võistkonna esimesel laual. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist (1991) jätkas võistkond võiduka lõpuni juba Venemaa lipu all. Kirimaleolümpial mängitakse kuuel laual. 15. kirimaleolümpial (2006–2009) sai Eesti 7. koha. Võistkonda kuulusid Raul Kukk (1. laud), Alvar Kangur (2. laud), Tõnu Tiits (3. laud), Jüri Siigur (4. laud), Jüri Šuster (5. laud) ja Ülar Lauk (6. laud). 17. kirimaleolümpial (2009–2012) sai Eesti 7. koha. Võistkonda kuulusid Raul Kukk (1. laud), Tõnu Tiits (2. laud), Jüri Siigur (3. laud), Alvar Kangur (4. laud), Ervin Liebert (5. laud) ja Tõnu Talpak (6. laud). 20. kirimaleolümpial (2016–2019) sai Eesti 10. koha. Võistkonda kuulusid Raul Kukk (1. laud), Jüri Siigur (2. laud), Tõnu Talpak (3. laud), Olav Sepp (4. laud), Jaan Merilo (5. laud) ja Priit Tõnisson (6. laud). Esimene naiste kirimaleolümpia peeti aastatel 1974–1979. Aastatel 1974–2017 on korraldatud kokku 10 naiste kirimaleolümpiat. Kolm esikohta on võitnud Nõukogude Liidu naiskond (1., 2. ja 3. kirimaleolümpial), mille koosseisus mängis kolmel korral Ljudmila Belavenets ja Marta Litinskaja ning kahel korral Olga Rubtsova. Esimesel olümpial (1974–1979) kuulus võidukasse naiskonda ka Ljubov Kristol, hilisem Iisraeli kirimaletaja ja maailmameister. Kolmandal olümpial (1986–1992) mängis esimesel laual Merike Rõtova. Venemaa tuli olümpiavõtjaks 5. ja 9. kirimaleolümpial. Leedu naiskond võitis kuldmedali 6. kirimaleolümpial (2003–2006) ja kolm hõbemedalit (7., 9. ja 10. olümpial). Naiste kirimaleolümpial mängitakse neljal laual. Maleolümpia Naiste maleolümpia Kirimale maailmameistrivõistlused CCO15/F, ICCF Olympiad 15 Final. iccf.com CCO17/F, ICCF Olympiad 17 Final. iccf.com CCO20/F, ICCF Olympiad 20 Final. iccf.com 16. Kirimaleolümpial 18. Kirimaleolümpial 19. Kirimaleolümpial 21. Kirimaleolümpial 9. Naiste kirimaleolümpial 10. Naiste kirimaleolümpial CC Olympiads 1-15. kszgk.com Ladies CC Olympiads 1-8. kszgk.com Interessantes zu Fernschach-Olympiaden. teleschach.de
280. aastad

280. aastad 280. aastad on aastad 280–289 pKr. Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Kümnendid: 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad - 280. aastad - 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad Aastad: 280 281 282 283 284 285 286 287 288 289 ... ...
Andmeside

Andmeside (ka andmesiire või digitaalside) on arvutikõlblikuks kodeeritud teabe edastus kooskõlas andmeedastust ja andmevahetuse koordineerimist reguleerivate reeglitega. Eesti õigusruumis on üheks andmesidet reguleerivaks õigusaktiks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/680. "kodeerimine (1); kodeering". akit.cyber.ee. Cybernetica. Vaadatud 26.10.2019. "andmeside". akit.cyber.ee. Cybernetica. Vaadatud 26.10.2019. "Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/680". eur-lex.europa.eu (eesti ja inglise). ELT. 27. aprill 2016. Vaadatud 26.10.2019.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Ostrów Mazowiecka

Ostrów Mazowiecka (kuni 1926. aastani Ostrów) on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Ostrów Mazowiecka maakonnas halduskeskus. Ostrów Mazowiecka asub Varssavist umbes 87 km kirdes. Ostrów sai linnaõigused 1434. aastal. Kolmanda Poola jagamise tulemusel läks Ostrów 1795. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. 1807–1815 oli linn Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Neljanda Poola jagamise tagajärjel läks Ostrów 1815. aastal Venemaaga reaalunioonis olnud Poola Kuningriigi (nn. Kongressi-Poola) koosseisu. Raudteeühenduse sai linn 1893. aastal. Brembate di Sopra, Itaalia Izjaslav, Ukraina https://encyklopedia.pwn.pl/haslo/Ostrow-Mazowiecka;3952543.html https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071422616011-0966330?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Ostrów Mazowiecka Encyklopedia PWN
Maailm vaekausil

"Maailm vaekausil" on raamatusari, mis ilmus Eestis 1940. aastal ja mida andis välja kirjastusühing Loodus. Sarjas ilmus kokku viis raamatut (nii pehmes kui ka kõvas köites). Sarja kaanekujunduse autor oli M. Port. Colin Ross, "Maailm vaekausil", saksa keelest tõlkinud L. Kenn Karl Fischer, "Veri ja kummi", saksa keelest tõlkinud N. Loite E. A. Jameson, "Miljonid eimillestki", saksa keelest tõlkinud A. Kask Anton Zischka "Teadus purustab monopolid", saksa keelest tõlkinud G. Vaher L. Nauwelaerts "Õli", hollandi keelest tõlkinud G. Vaher
Pułtusk

Pułtusk (saksa Pultusk, varem ka Poltow, 1941–1945 Ostenburg) on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Pułtuski maakonna ja Pułtuski valla halduskeskus. Pułtusk asub Narewi jõe ääres, Varssavist umbes 52 km põhjas. Pułtusk sai linnaõigused 1339. aastal. 15.–17. sajandil oli Pułtusk üks Masoovia olulisemaid majandus- ja kultuurikeskusi. Kolmanda Poola jagamise tulemusel läks Szczuczyn 1795. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. 1807–1815 oli linn Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Neljanda Poola jagamise tagajärjel läks Pułtusk 1815. aastal Venemaaga reaalunioonis olnud Poola Kuningriigi (nn. Kongressi-Poola) koosseisu. Teises maailmasõjas hävis aastatel 1944–1945 lahingutegevuse tagajärjel 85% linnast. 3964522. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071422524044-0930816?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Pułtusk Encyklopedia PWN
Kaia Varrak

Kaia Varrak (kuni 1950 Kaia Kurvits, 1950 kuni 31. juuli 1965 Kaia Koppel; 23. august 1939 Tallinn – 17. august 1996 Tallinn) oli eesti muuseumitöötaja ja Kultuuriministeeriumi muuseuminõunik. Ta lõpetas 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli etnoloogina. Ta töötas aastatel 1962–1973 Eesti Meremuuseumis, algul teadurina, seejärel peavarahoidjana. Aastatel 1973–1996 töötas ta kultuuriministeeriumis, oli ajaloo- ja arheoloogimälestiste kaitse inspektor, viimati oli muuseuminõunik. Tema isa oli poliitik ja töölisliikumise tegelane Johannes Kurvits ja ema vend (onu) oli kunstnik Georg Vestenberg. Tema tütar on etnoloog Anu Kannike. "Kaia Varrak 23. VIII 1939 – 17. VIII I996". Kultuurileht nr 30, 23. august 1996. Lk 19 Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Jukka Toijala

Jukka Mikael Toijala (sündinud 9. mail 1972 Kouvolas) on soome endine korvpallur, alates 23. oktoobrist 2019 Eesti korvpallikoondise peatreener.
Teenistuslaev

Teenistuslaev on veekogul riigi- või muu asutuse olulise mittetulundusliku funktsiooni täitmiseks või tagamiseks mõeldud laev; samuti vastav kaater või paat. Teenistuslaevad on üldjuhul: sõjalaevad; valvelaevad (patrull-laevad) - julgeoleku- või õiguskorra tagamise funktsioonide täitmiseks; transpordilaevad - riigiasutuste funktsioonide täitmiseks korraldatavateks vedudeks; õppelaevad - merendusõppeasutuste õppurite või merenduslike riigiasutuste personali väljaõppeks. Teenistuslaevade ehitamisel, kasutamisel ega eelarvestamisel ei lähtuta reeglina majanduslikust (ärilisest) tasuvusest, vaid riigi või ühiskonna vajadustest konkreetse olulise riikliku funktsiooni (riigikaitse, keskkonnakaitse, korrakaitse, haridus vms) efektiivsel ja jätkusuutlikul täitmisel. Seda võimaldab asjaolu, et teenistuslaevade kasutamist rahastatakse tavaliselt riigieelarvest kindla suurusjärgu ulatuses, sõltumata laevade tegevuse tulemusel kogutavatest võimalikest trahvidest, lõivudest või muudest tasudest. See ei välista säästlikkuse nõudeid teenistuslaeva projekteerimisel. Teenistuslaevadel on tavaliselt laevanduses üldlevinust rangem teenistuskorraldus, mis toetab vastutus- või riskirikka funktsiooni efektiivsemat täitmist, aga ka võimaliku sunni või jõu korrektsemat rakendamist. Samuti on üldjuhul kasutusel määratud vormiriietuskomplektid ja tunnused. Sama asutuse teenistuslaevad on tavaliselt määratud värvilahenduse, märgistuse või tähistusega. Riigiasutuse teenistuslaevadel võib olla ka spetsiaalne (näiteks riigilipust stiliseeritud) laevalipp. Eriotstarbeline laev Abilaev
Lille'i ringkond

Lille'i ringkond on ringkond Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Nordi departemangus. Seal on 124 valda. Seal elas 2016. aasta seisuga 1 237 472 inimest ja selle pindala on 879,5 km². Lille'i ringkonna kantonid on järgmised: Annœullini kanton Armentièresi kanton Croix' kanton Faches-Thumesnili kanton Lambersarti kanton Lille'i 1. kanton Lille'i 2. kanton Lille'i 3. kanton Lille'i 4. kanton Lille'i 5. kanton Lille'i 6. kanton Roubaix' 1. kanton Roubaix' 2. kanton Templeuve'i kanton Tourcoingi 1. kanton Tourcoingi 2. kanton Villeneuve-d'Ascqi kanton Lille'i ringkonna vallad (sulgudes INSEE koodid) on: Allennes-les-Marais (59005) Annœullin (59011) Anstaing (59013) Armentières (59017) Attiches (59022) Aubers (59025) Avelin (59034) Bachy (59042) Baisieux (59044) La Bassée (59051) Bauvin (59052) Beaucamps-Ligny (59056) Bersée (59071) Bois-Grenier (59088) Bondues (59090) Bourghelles (59096) Bousbecque (59098) Bouvines (59106) Camphin-en-Carembault (59123) Camphin-en-Pévèle (59124) Capinghem (59128) Cappelle-en-Pévèle (59129) Carnin (59133) La Chapelle-d'Armentières (59143) Chemy (59145) Chéreng (59146) Cobrieux (59150) Comines (59152) Croix (59163) Cysoing (59168) Deûlémont (59173) Don (59670) Emmerin (59193) Englos (59195) Ennetières-en-Weppes (59196) Ennevelin (59197) Erquinghem-le-Sec (59201) Erquinghem-Lys (59202) Escobecques (59208) Faches-Thumesnil (59220) Forest-sur-Marque (59247) Fournes-en-Weppes (59250) Frelinghien (59252) Fretin (59256) Fromelles (59257) Genech (59258) Gondecourt (59266) Gruson (59275) Hallennes-lez-Haubourdin (59278) Halluin (59279) Hantay (59281) Haubourdin (59286) Hem (59299) Herlies (59303) Herrin (59304) Houplin-Ancoisne (59316) Houplines (59317) Illies (59320) Lambersart (59328) Lannoy (59332) Leers (59339) Lesquin (59343) Lezennes (59346) Lille (59350) Linselles (59352) Lompret (59356) Loos (59360) Louvil (59364) Lys-lez-Lannoy (59367) La Madeleine (59368) Le Maisnil (59371) Marcq-en-Barœul (59378) Marquette-lez-Lille (59386) Marquillies (59388) Mérignies (59398) Moncheaux (59408) Mons-en-Barœul (59410) Mons-en-Pévèle (59411) Mouchin (59419) Mouvaux (59421) La Neuville (59427) Neuville-en-Ferrain (59426) Noyelles-lès-Seclin (59437) Ostricourt (59452) Pérenchies (59457) Péronne-en-Mélantois (59458) Phalempin (59462) Pont-à-Marcq (59466) Prémesques (59470) Provin (59477) Quesnoy-sur-Deûle (59482) Radinghem-en-Weppes (59487) Ronchin (59507) Roncq (59508) Roubaix (59512) Sailly-lez-Lannoy (59522) Sainghin-en-Mélantois (59523) Sainghin-en-Weppes (59524) Saint-André-lez-Lille (59527) Salomé (59550) Santes (59553) Seclin (59560) Sequedin (59566) Templemars (59585) Templeuve-en-Pévèle (59586) Thumeries (59592) Toufflers (59598) Tourcoing (59599) Tourmignies (59600) Tressin (59602) Vendeville (59609) Verlinghem (59611) Villeneuve-d'Ascq (59009) Wahagnies (59630) Wambrechies (59636) Wannehain (59638) Warneton (59643) Wasquehal (59646) Wattignies (59648) Wattrelos (59650) Wavrin (59653) Wervicq-Sud (59656) Wicres (59658) Willems (59660)
Łomianki

Łomianki on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Lääne-Varssavi maakonnas, Łomianki valla halduskeskus. Łomianki asub Varssavi kesklinnast umbes 13 km loodes. Łomianki sai linnaõigused 1989. aastal. Łomianki Encyklopedia PWN
290. aastad

290. aastad 290. aastad on aastad 290–299 pKr. Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Kümnendid: 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad 280. aastad - 290. aastad - 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad Aastad: 290 291 292 293 294 295 296 297 298 299 ... ...
Mława

Mława on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Mława maakonna halduskeskus. Mława asub Varssavist umbes 108 km põhjaloodes. Mławat on esmamainitud 14. sajandil, linnaõigused sai 1429. aastal. Teise maailmasõja alguses leidis linnast põhja pool 1939. aasta 1. septembrist kuni 3. septembrini aset Mława lahing. 1991. aasta 26. ja 27. juunil toimus Mławas mustlastevastane pogromm. Liczba ludności - Mlawa 2021r. www.polskawliczbach.pl Mława Encyklopedia PWN Operation Battle of Mława Codenames. Vaadatud 19. aprillil 2023. Marianna Kalinowska:Rom, twój sąsiad Kafeteria. Vaadatud 19. aprillil 2023
Valenciennesi ringkond

Valenciennesi ringkond on ringkond Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Nordi departemangus. Seal on 82 valda. Seal elas 2016. aasta seisuga 351 260 inimest ja selle pindala on 634,8 km². Valenciennesi ringkonna kantonid on: Anzini kanton Aulnoy-lez-Valenciennesi kanton Denaini kanton Marly kanton Saint-Amand-les-Eaux' kanton Valenciennesi kanton Valenciennesi ringkonna vallad (sulgudes INSEE koodid) on: Abscon (59002) Anzin (59014) Artres (59019) Aubry-du-Hainaut (59027) Aulnoy-lez-Valenciennes (59032) Avesnes-le-Sec (59038) Bellaing (59064) Beuvrages (59079) Bouchain (59092) Bousignies (59100) Brillon (59109) Bruay-sur-l'Escaut (59112) Bruille-Saint-Amand (59114) Château-l'Abbaye (59144) Condé-sur-l'Escaut (59153) Crespin (59160) Curgies (59166) Denain (59172) Douchy-les-Mines (59179) Émerchicourt (59192) Escaudain (59205) Escautpont (59207) Estreux (59215) Famars (59221) Flines-lès-Mortagne (59238) Fresnes-sur-Escaut (59253) Hasnon (59284) Haspres (59285) Haulchin (59288) Haveluy (59292) Hélesmes (59297) Hergnies (59301) Herrin (59302) Hordain (59313) Lecelles (59335) Lieu-Saint-Amand (59348) Lourches (59361) Maing (59369) Marly (59383) Marquette-en-Ostrevant (59387) Mastaing (59391) Maulde (59393) Millonfosse (59403) Monchaux-sur-Écaillon (59407) Mortagne-du-Nord (59418) Neuville-sur-Escaut (59429) Nivelle (59434) Noyelles-sur-Selle (59440) Odomez (59444) Oisy (59446) Onnaing (59447) Petite-Forêt (59459) Préseau (59471) Prouvy (59475) Quarouble (59479) Quérénaing (59480) Quiévrechain (59484) Raismes (59491) Rœulx (59504) Rombies-et-Marchipont (59505) Rosult (59511) Rouvignies (59515) Rumegies (59519) Saint-Amand-les-Eaux (59526) Saint-Aybert (59530) Saint-Saulve (59544) Sars-et-Rosières (59554) Saultain (59557) Sebourg (59559) La Sentinelle (59564) Thiant (59589) Thivencelle (59591) Thun-Saint-Amand (59594) Trith-Saint-Léger (59603) Valenciennes (59606) Verchain-Maugré (59610) Vicq (59613) Vieux-Condé (59616) Wallers (59632) Wasnes-au-Bac (59645) Wavrechain-sous-Denain (59651) Wavrechain-sous-Faulx (59652)
Rustam Tariko

Rustam (või Roustam) Vassiljevitš Tariko (vene keeles Рустам Васильевич Тарико; tatari keeles Рөстәм Василий улы Тарико; sündinud 17. märtsil 1962 Menzelinskis) on tatari rahvusest Venemaa ettevõtja. Tariko sündis Menzelinskis, kus ta veetis ka lapsepõlve. Kui ta oli seitseteist aastat vana, kolis ta sünnilinnast Moskvasse ja astus Moskva transpordiinseneride instituudi majandusteaduskonna. Pärast selle lõpetamist 1989. aastal hakkas Tariko tööle reisibüroos "Biznes Tur" (vk «Бизнес Тур») ja töötas seal kuni 1990. aastani. Aastatel 1990–1992 töötas ta Ferrero ja Martini & Rossi konsultandina. 1998. aastal moodustas ta valdusühingu "Russian Standard" ja hakkas turustama oma nimitoodet, Russian Standard Vodkat, mis tähendab maitsestamata ja eksklusiivset vene viina. "Russky Standart" sai suurimaks viinatootjaks Venemaal. Tariko juhtib ka samasuguse nimega panka. 2013. aastal ostis Roustam Tariko Itaalia veinitootja Gancia. Forbesi andmetel on Roustam Tariko 2006. aasta maailma rikkaimate inimeste edetabelis 410. kohal. Lisaks emakeelele tatari keelele oskab Rustam Tariko vene keelt, inglise keelt ja itaalia keelt. Tariko ei ole abielus, aga tal on kolm last: kaks tütart ja üks poeg. Tariko ema elab Itaalias. "Суд оставил детей владельцу банка 'Русский стандарт' Тарико". Ria.ru (vene keeles).{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Russian Standard Vodka omanik jahib maailma suurima viinakuninga tiitlit (7)". Ärileht. 15. veebruaril 2014. Vaadatud 26. oktoobril 2019. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |aeg= (juhend) Marina Lohk (15. detsember 2006). "Vene viinatootja maksis Vodka.com domeeni eest 3 miljonit dollarit". Tarbija. Postimees. Vaadatud 26. oktoobril 2019. "Venelastel suur huvi Itaalia firmade vastu" (PDF). Äripäev. 14. august 2014. Nr 142 (5036). Vaadatud 26. oktoobril 2019. "Allikad: Vene VTB pank ostab Itaalia Roberto Cavalli moemaja". Postimees. 8. oktoober 2014. Vaadatud 26. oktoobril 2019. "Elulugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. oktoober 2019. Vaadatud 26. oktoobril 2019. 200 богатейших бизнесменов России. Рустам Тарико (Forbes 2016)
Aniche'i kanton

Aniche'i kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Aniche. See koosneb järgmistest valdadest: Aniche Arleux Auberchicourt Aubigny-au-Bac Brunémont Bugnicourt Cantin Dechy Écaillon Erchin Estrées Féchain Férin Fressain Gœulzin Guesnain Hamel Lécluse Lewarde Loffre Marcq-en-Ostrevent Masny Monchecourt Montigny-en-Ostrevent Roucourt Villers-au-Tertre Populations légales 2021
Annœullini kanton

Annœullini kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Annœullin. See koosneb järgmistest valdadest: Allennes-les-Marais Annœullin Aubers La Bassée Bauvin Camphin-en-Carembault Carnin Don Fournes-en-Weppes Fromelles Hantay Herlies Illies Le Maisnil Marquillies Ostricourt Phalempin Provin Radinghem-en-Weppes Sainghin-en-Weppes Salomé Wahagnies Wavrin Wicres Populations légales 2021
Anzini kanton

Anzini kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Anzin. See koosneb järgmistest valdadest: Anzin Beuvrages Bruay-sur-l'Escaut Escautpont Fresnes-sur-Escaut Onnaing Populations légales 2021
Armentièresi kanton

Armentièresi kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Armentières. Kanton koosneb järgmistest valdadest: Armentières Bois-Grenier Capinghem La Chapelle-d'Armentières Deûlémont Erquinghem-Lys Frelinghien Houplines Pérenchies Prémesques Warneton Populations légales 2021
Direktoorium

Direktoorium (prantsuse keeles Directoire) oli Prantsuse Esimese Vabariigi kõrgeim täidesaatva võimu organ 26. oktoobrist 1795 kuni 24. detsembrini 1799.
Zielonka

Zielonka on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Wołomini maakonnas. Zielonka asub Varssavi kesklinnast umbes 13 km kirdes. 19. sajandil asus piirkonnas kõrts nimega Zielonka. Sõdadevahelisel perioodil kujunes asulast suvituskoht. Zielonka sai linnaõigused 1960. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071412934041-0921970?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Zielonka Encyklopedia PWN
Kozienice

Kozienice (saksa Koschnitz) on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Kozienice maakonna ja Kozienice valla halduskeskus. Kozienice asub Varssavist umbes 81 km lõunakagus. Kozienicet on esmamainitud 1206. aastal, linnaõigused sai 1549. aastal. Historia Kozienice Kozienice Encyklopedia PWN
310. aastad

310. aastad 310. aastad on aastad 310–319 pKr. Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Kümnendid: 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad - 310. aastad - 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad Aastad: 310 311 312 313 314 315 316 317 318 319 ... ...
Kaubandusblokk

Kaubandusblokk on teatud tüüpi valitsustevaheline leping, mis on sageli osa piirkondlikust valitsustevahelisest organisatsioonist, kus osalevate riikide vahel kaubandustõkkeid (tariife ja muid) vähendatakse või kaotatakse. Kaubandusblokid võivad olla eraldiseisvad lepingud mitme riigi vahel (näiteks Põhja-Ameerika vabakaubandusleping) või osa piirkondlikust organisatsioonist (näiteks Euroopa Liit). Sõltuvalt majandusliku integratsiooni tasemest võib kaubandusblokke liigitada sooduskaubanduse piirkondadeks, vabakaubandus piirkondadeks, tolliliitudeks, ühisturgudeks või majandus- ja rahaliitudeks. Mansfield ja Milner 2005, 333.
Kaubandussõda

Kaubandussõda on äärmuslikust protektsionismist tulenev majanduskonflikt, milles riigid tõstavad või loovad vastastikku tolle või muid kaubandustõkkeid vastusena teise osapoole loodud kaubandustõketele. Suurenenud kaitse põhjustab mõlema riigi väljundkompositsioonide liikumise oma autarkliku positsiooni poole. Kaubandussõjad võivad eskaleerida riikide täielikuks konfliktiks, nagu näitas Banda veresaun pärast uue lepingu väidetavaid rikkumisi. Esimene Hollandi-Inglise sõda, mille põhjustasid kaubandusvaidlused, sõda algas inglaste rünnakutega Hollandi kaubalaevandusele, kuid laienes ulatuslikele laevastikuaktsioonidele. Teine Hollandi-Inglise sõda merede ja kaubateede juhtimise üle, kus Inglismaa üritas Euroopa intensiivse kaubandusliku rivaalitsemise ajal lõpetada Hollandi domineerimise maailmakaubanduses. Neljas Hollandi-Inglise sõda seoses Suurbritannia ja Hollandi lahkarvamustega Madalmaade kaubavahetuse seaduslikkuse ja käitumise üle Suurbritannia vaenlastega selles sõjas. Shimonoseki kampaania pärast rahutusi shogunate väliskaubanduse suhtes avatud poliitika üle. Esimene oopiumisõda, mis algas pärast seda, kui Qingi valitsus blokeeris oma sadamad, konfiskeeris oopiumi salakaubaveo ja piiras Suurbritannia kauplejaid, viis Briti mereväe lähetamiseni Hiinasse ja Hiina mereväe kaasamisele Kowlooni lahingusse. Esimene oopiumisõda viis lõpuks Briti koloonia Hongkongini ja teise oopiumisõjani, mis tekkis teisest samade põhjustega kaubandussõjast, mis laiendas Briti valdusi saarel. "Trade War". Investopedia.
Avaveeujumine

Avaveeujumine on ujumisdistsipliin, mida harrastatakse veekogudes, näiteks ookeanis, meres, järves või jões. Tänapäevase avaveeujumise ajastu alguseks peetakse mõnikord 3. maid 1810, kui lord Byron ujus mitu miili, et ületada Hellespont (nüüd tuntud kui Dardanellid) Euroopast Aasiasse. Esimestel kaasaegsetel olümpiamängudel Ateenas 1896. aastal peeti ujumisvõistlused avavees. 2000. aasta Sydney olümpiamängudel oli triatloni avaalal esimest korda 1500 m ujumine avavees ja 2008. aastal Pekingis 10 km avaveeujumine. FINA korraldatud maailmameistrivõistlustel on avaveeujumine võistluste kavas alates 1991. aastast. FINA korraldas aastatel 2000–2010 eraldi avaveeujumise maailmameistrivõistlusi. 2007. aastast peetakse FINA 10 km maratoni ujumise maailmameistrivõistlusi mitmel võistlusel kogu maailmas. Tegevuse populaarsus on viimastel aastatel suurenenud. Ilmunud on ka menukaid "metsiku ujumise" raamatuid, mille autorid on olnud näiteks Kate Rew, Daniel Start ja Roger Deakin. Üritused nagu Midmari Miil Lõuna-Aafrikas (pühendatud Wayne Riddenile) või Suur Ujumine Suurbritannias (pühendatud suurele ujumisele Colin Hilli idee järgi) on aidanud tekitada ja kasvatada huvi spordi vastu.