laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Amílcar Cabral

Amílcar Lopes Cabral (varjunimi Abel Djassi; 12. september 1924 Bafatá, Portugali Guinea – 20. jaanuar 1973 Conakry) oli Portugali Guinea ja Roheneemesaarte vabadusvõitleja. Tema vanemad olid pärit Roheneemesaartelt, kuid isa töötas Portugali Guineas õpetajana. Kui poiss oli kaheksa-aastane, naasis perekond Roheneemesaartele. Nad elasid Mindelos. Õpilasena töötas Amílcar raadiojaamas ning kirjutas luuletusi ja poliitilisi artikleid Roheneemesaarte identiteedi toetuseks. Aastal 1943 lõpetas ta kooli ning 1944 kolis perekond Praiasse, kus Amílcar töötas trükikojas, kuni ta sai 1945 stipendiumi Lissabonis troopilise põllumajanduse õppimiseks. Seal moodustasid Aafrikast pärit üliõpilased poliitilisi ringe. Pärast agronoomiahariduse saamist 1950 töötas Amílcar Cabral kaks aastat Portugalis Santarémis. Aastal 1952 asus ta agronoomina tööle Guinea-Bissaus. Jälitatuna poliitilise kihutustöö pärast talupegade seas põgenes Cabral Angolasse. Koos Aristides Pereira, oma poolvenna Luís de Almeida Cabrali ja teistega asutas ta 1956 partei, mis peagi sai nimeks Guinea ja Roheneeme Sõltumatuse Aafrika Partei (PAIGC). Aastal 1963 tuli partei põranda alt välja ja avas büroo Guineas. Samal aastal, pärast Pidjiguiti veresauna, alustas PAICG relvastatud ülestõusu, mis laienes 1974. aastani kestnud koloniaalsõjaks. Cabral kaitses Portugali Guinea ja Roheneemesaarte vabadusvõitlust ÜRO-s, 1970 privaataudientsil paavst Paulus VI juures, Euroopa parlamentides, Aafrika poliitikute ees ning ajakirjanduses. Ta tegi koostööd Sotsialistliku Internatsionaaliga ning oli Olof Palme ja François Mitterrandi sõber. Sotsialistidele avaldasid muljet tema kolonialismivastasus, toetus mitteühinemisliikumisele ja veenev intellektuaalsus. Portugali sõjavägi ja salapolitsei PIDE püüdsid korduvalt Cabrali tappa. Novembris 1970 püüti operatsiooni Mar Verde käigus tappa nii Cabral kui ka Guinea president Ahmed Sékou Touré ning hävitada Guinea sõjalennukid maa peal. Cabrali perekond pääses ehmatusega, kuid tema kõrvalkorteris elanud arsti perekond sai raskesti haavata ning üks lastest sai surma. 20. jaanuaril 1973 püüdis osa PAICG-i kukutada armeest partei Roheneemesaarte päritolu juhtkonda. Cabral peeti koos abikaasa Maria Helenaga nende korteri ees kinni. Cabral ei lasknud end aheldada ning PAICG-i mereväeohvitser Inocêncio Cani laskis ta maha. Selle teo motiivid on tänini ebaselged. Amílcar Cabrali surmapäev on Roheneemesaarte rahvuspüha.
Realism (kirjandus)

Realism (ladina realis 'tõeline, asine') kirjanduses tähendab nii reaalsusele lähedast kujutusviisi kui ka kirjandusvoolu, milles kirjanduse lähedus tõsielule seatakse omaette eesmärgiks. Realistlik kirjandus kujutab tegelikku elu ja püüab seda teha võimalikult tõepäraselt, väldib tegelikkuse idealiseerimist ja üleloomulikkust. Realism kui kunstiline võte või lähenemisviis on vanem kui kirjandusvool. See oli levinud juba antiikkirjanduses ning jätkus järgnenud ajastuil: renessansis (Giovanni Boccaccio, William Shakespeare), romantikute teostes (Victor Hugo) ja klassitsistlikus kirjanduses (Molière). Realism kui kirjandusvool (ka kriitiline realism) kujunes 1830. aastatel, mil kirjanikud võtsid sihiks loobuda väljamõeldistest ja kujutada oma kaasaegset ümbritsevat tegelikkust. Kriitilise realismi otseseks eelkäijaks võib pidada 18. sajandi valgustuslikku realismi (Johann Wolfgang von Goethe, Voltaire). Kirjanduses kinnistus realism 19. sajandi romaanis seoses kodanliku elulaadi levimisega. Läbimurdeni jõudis see Stendhali romaaniga "Punane ja must" (1831). 19. sajandi lõpul levinud naturalismi, mida iseloomustasid robustne, madaldav tegelikkusekujutus ning terav ühiskonnakriitika, peetakse kas realismi äärmuslikuks vormiks või sellega lähedalt seotud vooluks. Nõukogude Liidus kuulutati marksistliku ideoloogia toel nõukogude kirjanduse ainsaks ametlikuks ja lubatud vooluks sotsialistlik realism. Praktikas tähendas see tihti nõukogude elu ilustamist (eriti stalinismi ajal, näiteks Hans Leberechti "Valgus Koordis") või vähemalt selle varjukülgede mahavaikimist ja probleemide pisendamist (nõukogude aja lõpupoole). Kirjanduslik realism on seotud ka realismiga teistel kunstialadel, näiteks maalikunstis, skulptuuris ja filmis. Realism (kunst) Boriss Sutškov, "Realism läbi aegade". Tõlkinud Georg Meri. Eesti Raamat, Tallinn 1984, 416 lk Jaan Undusk, "Realismi mõiste ümber: F. Tuglase "realism" ja sajandivahetuse kultuur" (preprint = valminud uurimuse eeltrükk). Eesti NSV Teaduste Akadeemia, Tallinn 1986, 84 lk Erich Auerbach, "Mimesis. Tegelikkuse kujutamine õhtumaises kirjanduses". Tõlkinud Kalle Kasemaa. Järelsõna "Erich Auerbachi monument filoloogiale": Märt Väljataga. Sari Avatud Eesti Raamat, Ilmamaa, Tartu 2012, 720 lk; ISBN 9789985772874 Aivar Kull, "Kirjandushuviline leiab valiku maiuspalu" (Erich Auerbachi raamatu "Mimesis" arvustus) – Tartu Postimees 26. veebruar 2013, lk 5 (veebiversioon 27. veebruar)
Aditiivne funktsioon

Aditiivne funktsioon on funktsioon f, mis iga x ja y korral oma määramispiirkonnast rahuldab tingimust f ( x + y ) = f ( x ) + f ( y ) . {\displaystyle f(x+y)=f(x)+f(y).\,} Kui f on kujutus ühest vektorruumist teise, siis kasutatakse nimetust aditiivne operaator. Näiteks iga lineaarne operaator on aditiivne. Arvuteoorias nimetatakse aditiivseks funktsiooniks sellist funktsiooni, mis iga ühistegurita naturaalarvude paari n ja m korral rahuldab tingimust f ( n m ) = f ( n ) + f ( m ) . {\displaystyle f(nm)=f(n)+f(m).\,} Hulgafunktsiooni nimetatakse aditiivseks, kui see iga ühisosata hulkade paari A ja B korral oma määramispiirkonnast rahuldab tingimust f ( A ∪ B ) = f ( A ) + f ( B ) . {\displaystyle f(A\cup B)=f(A)+f(B).} Nimetatud omadusega hulgafunktsiooni nimetatakse ka lõplikult aditiivseks funktsiooniks. Juhul kui viimane omadus kehtib lõputu (täpsemalt loenduva) paarikaupa ühisosata hulkade süsteemi jaoks, siis nimetatakse sellist funktsiooni loenduvalt aditiivseks funktsiooniks. Subaditiivne funktsioon Superaditiivne funktsioon Multiplikatiivne funktsioon Lineaarne funktsioon Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Endomorfism

Endomorfismiks nimetatakse algebras algebralise süsteemi homomorfismi iseendasse. Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Eskil Magnusson

Eskil Magnusson (sündis umbes 1170–1175, suri umbes 1227) oli Västergötlandi seadusekuulutaja. Eskil Magnusson oli Magnus Minnisköldi poeg esimesest abielust ja seega Birger jarli poolvend. Ta abiellus umbes 1217 Kristina Nilsdotter Blakega, kes oli kuningas Erik Püha tütretütar ja Norra jarli Håkon Hullu lesk. Eskil Magnussonit mainitakse kirjalikult juba kuningas Knut Erikssoni valitsemisaja lõpul. Tema olevat kirjutanud Västergötlandi seaduse (Västgötalagen). Eskil Magnussoni kodus Skaras oli hoitud lippu, mille all kuningas Erik Knutssoni väed võitlesid Gestilreni lahingus. Eskil aga kinkinud lipu 1219. aastal austusavaldusena teda külastanud Islandi seadusekuulutajale Snorre Sturlassonile.
Julia Mancuso

Julia Marie Mancuso (sündinud 9. märtsil 1984 Renos) on Ameerika Ühendriikide mäesuusataja, olümpiavõitja (2006). 2006 Torinos olümpiavõitja suurslaalomis 2010 Vancouveris hõbemedal kiirlaskumises hõbemedal suures Alpi kahevõistluses 2014 Sotšis pronksmedal Alpi kahevõistluses 2005 Bormios pronksmedal ülisuurslaalomis pronksmedal suurslaalomis 2007 Åres hõbemedal suures Alpi kahevõistluses 2011 Garmisch-Partenkirchenis hõbemedal ülisuurslaalomis 2013 Schladmingis pronksmedal ülisuurslaalomis Üldkarikas 3. koht: 2007 Kiirlaskumise karikas 2. koht: 2007 Alpi kahevõistluse karikas 2. koht: 2007 Julia Mancuso on osalenud (seisuga 23. jaanuar 2015) 390 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 36 korral, millest 7 korda kõige kõrgemale astmele. Julia Mancuso FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Loenduvalt aditiivne funktsioon

Loenduvalt aditiivne funktsioon ehk täielikult aditiivne funktsioon on hulgafunktsioon μ, mis oma määramispiirkonna paarikaupa ühisosata hulkade suvalise jada {An} korral rahuldab tingimust μ ( ⋃ n = 1 ∞ A n ) = ∑ n = 1 ∞ μ ( A n ) . {\displaystyle \mu (\bigcup _{n=1}^{\infty }A_{n})=\sum _{n=1}^{\infty }\mu (A_{n}).} Iga loenduvalt aditiivne funktsioon on aditiivne, kuid vastupidine üldjuhul ei kehti. Mõõt Loenduvalt subaditiivne funktsioon Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Hulgafunktsioon

Hulgafunktsiooniks nimetatakse fikseeritud hulga H teatud alamhulkade süsteemil määratud funktsiooni, mille väärtuseks on arv. Selleks alamhulkade süsteemiks võib olla näiteks H kõigi alamhulkade hulk või mõni hulgal H määratud sigma-algebra. Aditiivne funktsioon Loenduvalt aditiivne funktsioon Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Subaditiivne funktsioon

Subaditiivne funktsioon on reaalarvulise väärtusega funktsioon, mis iga x ja y korral oma määramispiirkonnast rahuldab tingimust f ( x + y ) ≤ f ( x ) + f ( y ) . {\displaystyle f(x+y)\leq f(x)+f(y).} Subaditiivne funktsioon on aditiivne parajasti siis, kui see on ühtlasi superaditiivne. Et iga aditiivne funktsioon on ühtlasi subaditiivne, siis on triviaalne näide subaditiivsest funktsioonist on arvuga a korrutamine ehk funktsioon f(x) = ax. Näiteks ruutjuur on mittenegatiivsetel arvudel määratud subaditiivne funktsioon, sest kehtib x + y ≤ x + y . {\displaystyle {\sqrt {x+y}}\leq {\sqrt {x}}+{\sqrt {y}}.} Norm ja poolnorm on vektorruumil määratud subaditiivsed funktsioonid. Loenduvalt subaditiivne funktsioon
Superaditiivne funktsioon

Superaditiivne funktsioon on reaalarvuliste väärtustega funktsioon, mis iga x ja y korral oma määramispiirkonnast rahuldab tingimust f ( x + y ) ≥ f ( x ) + f ( y ) . {\displaystyle f(x+y)\geq f(x)+f(y).} Superaditiivne funktsioon on aditiivne parajasti siis, kui see on ühtlasi subaditiivne. Et iga aditiivne funktsioon on ühtlasi superaditiivne, siis on triviaalne näide subaditiivsest funktsioonist on arvuga a korrutamine ehk funktsioon f(x) = ax. Näiteks mittenegatiivsete arvude ruutuvõtmine on superaditiivne funktsioon, sest kehtib ( x + y ) 2 ≥ x 2 + y 2 . {\displaystyle (x+y)^{2}\geq x^{2}+y^{2}.}
Rahva Üksmeele Partei

Rahva Üksmeele Partei (läti Tautas Saskaņas partija ehk TSP) oli Läti poliitiline partei. Määratles end sotsiaaldemokraatliku parteina. 2010. aastal liitus sotsiaaldemokraatliku parteiga Koosmeel. Rahva Üksmeele Parteil oli Läti Seimis 9 kohta 100-st. Kuulus Euroopa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Euroopa Parlamendis omas kuni 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimisteni 1 kohta. Eurovalimistel mandaate ei saadud. Partei liider oli Jānis Urbanovičs.
Richard Anthony Salisbury

Richard Anthony Salisbury (2. mai 1761 Leeds – 23. märts 1829 London) oli Briti botaanik. Ta oli Carl von Linné loodud süstemaatika äge vastane ega olnud seetõttu kolleegide seas tunnustatud. Aastal 1809 ilmus Salisbury sõbra Joseph Knighti nime all teos On the cultivation of the plants belonging to the natural order of Proteeae, mille tegelikuks autoriks peetakse Salisburyt. Hiljem selgus, et selles teoses avaldati hulk taimenimesid, mis pärinesid šoti botaaniku Robert Browni veel avaldamata tööst. Salisburyt süüdistati plagiaadis ning ta sattus teadlaste hulgas põlu alla. Osa avaldatud prootealiste nimetuste autorina on ka tänapäeval kirjas Joseph Knight. Richard Anthony Salisbury kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühend Salisb.. 1787 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks Icones Stirpium rariorum, 1787 Prodromus Stirpium in horto ad Chapel Allerton, 1796 Dissertatio botanica de Erica, 1800 Genera of Plants, 1866 The genera of plants, Google Books The paradisus londinensis, Google Books
Aditiivsus

Aditiivsus on mitmetähenduslik sõna. Aditiivsus on suuruse (nt keha ruumala, süsteemi impulsi) omadus. Aditiivsus on kujutuse (aditiivne kujutus) omadus, mille korral suuruste summa (ühendi) kujutis võrdub liidetavate kujutiste summaga. Aditiivne funktsioon Aditiivne arvuteooria Aditiivne tunnus Aditiiv EE 1. köide, 1985.
Antisionism

Antisionism on sionismivastane ideoloogia, mil võib olla mitmesuguseid põhjendusi. Enamasti on antisionism vastureaktsioon sionismile, kuid antisionismiga võidakse põhjendada ka tavalist antisemitismi. Ortodoksse juudi rühmituse Neturei Karta liikmed usuvad, et traditsioonilise judaismi järgi on Iisrael paik, mille andis Jumal israeliitidele, ning ehkki juutide õigus sellele maale on alaline ja võõrandamatu, peab messias tulema enne, kui Iisrael võib naasta juutide kontrolli alla. Nõukogude ühiskonna antisionistlik komitee (1983–1994; vene: Антисионистский комитет советской общественности) Antisemitism Neturei Karta koduleht Neturei Karta seisukohti selgitav veebileht
Kovariantne tagastustüüp

Objektorienteeritud programmeerimises on võimalik alamklassides meetodeid üle kirjutada. Kui muuta ülekirjutatud meetodi tagastustüüpi, siis seda tehnikat nimetatakse kovariantseks tagastustüübiks. Kovariantsed tagastustüübid on Javas lubatud alates JDK5.0 versioonist, seega järgnev näide ei töötaks varasemates versioonides: class A { } class B extends A { } class C { A getFoo() { return new A(); } } class D extends C { B getFoo() { return new B(); } } Tavaliselt kovariantse tagastustüübi puhul peab alamklassi meetodis deklareeritav tagastustüüp jääma samaks, või olema üks selle tagastustüübi alamklassidest, järgides Liskovi asendusprintsiipi.
Gorgophone

Gorgophone oli Perseuse ja Andromeda ainus tütar, üks perseiididest, Argolise printsess. Tema nimi tähendab tõlkes 'gorgohäälne'. Ta abiellus Aiolose poja Perieresega ning sai temaga pojad Leukippose (kelle tütred Hilaeira ja Phoibe rööviti Kastori ja Polydeukese poolt) ja Aphareuse (Idase ja Lynkeuse isa). Pärast mehe surma abiellus ta Sparta kuninga Oibalosega, kelle isa oli Kynortas, ning sai temaga pojad Tyndareose (Kastori, Polydeukese, Ilusa Helena ja Klytaimnestra isa), Hippokooni ja Ikariose.
Sthenelos

Sthenelos oli Perseuse ja Andromeda poeg, üks perseiididest, Argolise prints. Kui tema venna Alkaiose poeg Amphitryon tappis Sthenelose teise venna, Mükeene kuninga Elektryoni, haaras Sthenelos võimu. Ta pagendas Amphitryoni, kuid ei lubanud ka Elektryoni alaealisel pojal Likymniosel kuningaks saada. Sthenelose poeg ja troonipärija oli Eurystheus, kes andis Amphitryoni pojale Heraklesele kaksteist vägitööd teha. Heraklese üheksanda vägitöö, Hippolyte vöö äratoomise juures saatis Heraklest teiste hulgas Sthenelos. Pole teada, kas Eurystheuse isa oli sama mees või on tegu nimekaimudega.
Emil Ever

Emil Arnold Ever (7. august 1898 Tallinn – 22. september 1944 Võhma) oli eesti arst. Ta osales Vabadussõjas. Ta lõpetas 1919. aastal Tallinna Poeglaste Gümnaasiumi. Aastatel 1921–1929 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti diplomiga. Akadeemiliselt oli ta korp! Vironia liige. Alates 1929. aastast oli ta Leisi, Järvakandi ja Võhma jaoskonnaarst. Ta oli Kaitseliidu Saaremaa maleva liige ja Kaitseliidu Leisi malevkonna arst. Lasti maha Nõukogude patrulli poolt ja maeti hiljem Tallinna Vana-Kaarli kalmistule. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 Haud Tallinna Vana-Kaarli kalmistul
Hilda Espenberg

Hilda Espenberg (kuni 1931. aastani Hilda Habak; 24. veebruar 1904 Tallinn – 9. märts 1980 Tallinn) oli eesti arst. Ta õppis 1924–1931 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, lõpetas selle arsti astmega. Eesti Naisüliõpilaste Seltsi vilistlane. Töötas arstina Kõrgessaares, Mehikoormas, Kohtla-Järvel ja Kadrinas. 1933–1935 oli ta Naiskodukaitse Kõrgessaare jaoskonna esinaine.
Alkaios (perseiid)

Alkaios oli Perseuse ja Andromeda poeg, üks perseiididest, Argolise prints ja pärast isa surma kuningas selle pealinnas Tirynsis. Ta oli abielus Kreoni ja Iokaste õega ning neil oli poeg Amphitryon, Heraklese isa. Amphitryon ise sai hoopis Teeba kuningaks.
Tõnis Ojakäär

Tõnis Ojakäär VR I/3 (24. august 1889 Kudina vald – 2. september 1969 Tallinn) oli eesti arst. Ta õppis 1910–1914 Tartu ülikooli ja kuni 1917 Moskva ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arstina, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Teenis Vabadussõjas, oli 1921–1924 Tartu 2. Sõjaväehaigla juhataja, seejärel eraarst Tallinnas.
Elektryon

Elektryon (vanakreeka keeles Ἠλεκτρύων) oli vanakreeka mütoloogias Perseuse ja Andromeda poeg, üks perseiididest, Argolise prints, Mükeene kuningas. Tal oli tütar Alkmene, Heraklese ema, ja hulk poegi (kõik peale noorima, Likymniose, said sõjas surma). Elektryoni tappis tema venna Alkaiose poeg Amphitryon, kes Alkmenega abiellus ning sai Heraklese ja Iphiklese isaks. Alaealise Likymniose asemel sai uueks kuningaks Elektryoni vend Sthenelos, kes pagendas Amphitryoni. Kuigi Likymnios ja Herakles olid head sõbrad, ei andnud ka Herakles Likymniosele Mükeene trooni tagasi.
Juhan Piir

Juhan Piir (ka Johan Piir; 12. detsember 1886 Päri vald, Viljandimaa – 1974) oli Puiatu ja Raudna vallavanem. Ta oli õpetaja aastail 1904–1917, kuni ostis Laiakivi talu Puiatu valda. Ta on maetud Viljandi Pauluse koguduse kalmistule. kalmistud.ee Puiatu vallavanem 50-aastane. Vaba Maa, 11. detsember 1936, nr. 284, lk. 7.
James Smith (ihtüoloog)

James Leonard Brierley Smith (26. oktoober 1897 – 7. jaanuar 1968) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi ihtüoloog.
Perseiidid (mütoloogia)

Perseiidid on Perseuse järeltulijad, Argolise printsid ja printsess selle pealinnast Tirynsist. poeg Perses oli kõigi pärslaste esiisa (see rahvas saigi nimetuse Persese järgi). poeg Alkaios Tirynsi kuningas. Ta oli abielus Kreoni ja Iokaste õega ning neil oli poeg Amphitryon, Heraklese isa. poeg Heleos poeg Mestor poeg Elektryon oli Mükeene kuningas. Tal oli poeg Likymnios ja tütar Alkmene, Heraklese ema. poeg Sthenelos oli Mükeene kuningas ja Eurystheuse isa. tütar Gorgophone abiellus Perieresega ja sai temalt pojad Leukippose ja Aphareuse. Pärast mehe surma abiellus ta Oebalosega ning neil sündisid pojad Hippokoon, Tyndareos ja Ikarios.
James Smith

Nime James Smith on kandnud või kannavad: James Leonard Brierley Smith (1897–1968), Lõuna-Aafrika Vabariigi ihtüoloog
Rühm

Sõnal "rühm" on mitu tähendust. Rühm on eestikeelne vaste võõrsõnale grupp (vt ka Grupp (sõjandus)). Rühm on sõjaväeline allüksus. Rühm on mõiste algebras. Rühm on seriaalse meetodi juurde kuuluv mõiste. Rühm on õpilaste kogum pedagoogikas. Rühm on keemia mõiste. "Rühm" (originaalpealkirjaga "Platoon") on Oliver Stone'i 1986. aasta film (sõjadraama).
Dannar Leitmaa

Dannar Leitmaa (sündinud 15. oktoobril 1982) on eesti ajakirjanik. Dannar Leitmaa lõpetas aastal 2001 Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja on õppinud Tartu Ülikoolis ajalugu[viide?]. Leitmaa töötas aastatel 2007–2013 Eesti Päevalehe ajakirjanikuna, seejärel asus tööle Eesti Ekspressi. Tema artikkel Eesti Ekspressis paljastas Reformierakonna sisevalimiste pettuse.[viide?] Leitmaale antud intervjuus paljastasid Henri Kaselo, Tarmo Lausing ja Mart Viisitamm Keskerakonna musta rahastamise.[viide?] Dannar Leitmaa sai koos Margus Järvega 2013. aastal Bonnieri preemia[viide?]. http://www.htg.tartu.ee/d7/lennud_d.php?aasta=2001
Maailmanäitus

Maailmanäitus (Expo) on mitmes riigis ebaregulaarselt toimuv näitus, kus paljud riigid tutvustavad oma kultuuri ja vaatamisväärsusi. Algselt oli selle eesmärk tutvustada inimkonna (algnimetuses "kõikide rahvaste") tööstuse ja põllumajanduse tehnoloogilisi tippsaavutusi. Esimest korda toimus see ülemaailmsena 1851. aastal Londonis Hyde Parkis nimega "Great Exhibition of the Works of Industry of All Nations". Üleilmse maailmanäituse traditsiooni kujundamisel lähtuti Prantsuse Tööstusnäituste eeskujust. Expo maailmanäitust peetakse tänapäeval maailma suuruselt kolmandaks ürituseks jalgpalli maailmameistrivõistluste ja olümpiamängude järel. Varem peeti seda üritust aga vaieldamatult maailma esiürituseks.
Muhu dessant

Muhu dessant oli Saksa regulaarvägede dessantoperatsioon Muhu saarele 1941. aasta 14. septembri varahommikul. Võitjate tõde Saaremaa lahingutest EPLO - Eesti Elu, 1. november 2003 Muhu vallutamisest 1941.aasta septembris
Petank

Petank (pr petanque) on Prantsusmaalt pärit kuulimäng. Mänguvahenditeks on metallkuulid ja puidust märkekuul snadi. Petanki mängitakse kahe 1–3-liikmelise võistkonna vahel. Neid mänguviise nimetatakse vastavalt üksik- ja paarismänguks ning trioks. Üksik- ja paarismängus on igal mängijal 3 kuuli, trios 2 kuuli. Metallkuulide läbimõõt on 70,5–80 mm ja kaal 650–800 g. Puust snadi läbimõõt on 30 mm. Parema nähtavuse tagamiseks võib snadi olla värvitud. Mänguväljak võib olla milline tahes. Soovitatav on tasane kruusaväljak. Ametlikel võistlustel mängitakse üldiselt märgistatud väljakutel mõõtmetega 15×4 m. Väljakute märgistamiseks kasutatakse tavaliselt nööri vms. Mängu alustav võistkond loositakse. Seejärel valib loosi võitnud võistkonna liige alustuspunkti ja joonistab maha 35–50 cm läbimõõduga viskeringi. Alustava võistkonna üks liige viskab snadi viskeringist 6–10 m kaugusele. Snadi peab jääma vähemalt 1 m kaugusele kõigist takistustest (puu, suur kivi, sein jne). Kui alustaja võistkond ei suuda esimese korraga snadi reeglipäraselt välja visata, läheb snadi väljaviskeõigus vastasvõistkonnale, kes võib siis sandi panna käsitsi soovitud kohta. Samal ajal säilitab alustaja võistkond esimese kuuli viskamise õiguse. Seejärel viskab alustaja võistkond esimese kuuli, üritades asetada see võimalikult snadi lähedale. Kuul võib snadit liigutada. Viskaja peab seisma viskeringis mõlemad jalad maas, kuni kuul on maad puudutanud. Seejärel viskab vastasvõistkonna liige, püüdes oma kuuli esimese võistkonna väljakul olevast kuulist snadile lähemale asetada. Kuulid võivad üksteist puudutada, nii et viskaja võib vastaspoole kuuli kaugemale lüüa. Kui teisena visanud võistkonna kuul ei jõua snadile lähemale kui alustaja võistkonna kuul, viskab selle võistkonna mõni liige järgmise kuuli. Viskekord siirdub alustaja võistkonna kätte alles siis, kui teisena visanud võistkond on asetanud ühe kuuli alustaja võistkonna kuulist snadile lähemale või kui teine võistkond on kõik oma kuulid ära kasutanud. Teiste sõnadega, viskekord on alati sellel võistkonnal, kelle parim kuul on snadist kaugemal kui vastasvõistkonna parim kuul. Kui mõlemad võistkonnad on kõik oma kuulid väljakule visanud, loetakse punkte. See võistkond, kelle kuul(id) on snadile lähemal kui vastasvõistkonna parim kuul, on viskevooru võitja. Võistkond saab nii mitu punkti, kui mitu kuuli on neil snadile lähemal, kui vastasvõistkonna parim kuul. Viskevoor võib lõppeda varem, kui snadi läheb kaduma, siirdub üle 20 m kaugusele, märgistatud alalt välja või sellisesse kohta, kus see ei ole viskeringist nähtav. Sel juhul saab punkte see võistkond, kellel jäid viskamata kuulid kätte (üks punkt iga kuuli kohta). Kui kuule jäi kätte mõlemal võistkonnal või ei jäänud kummalgi, siis sellest viskevoorust punkte ei arvestata. Viskevooru võitja võistkond alustab järgmist vooru kohast, kus eelmine voor lõppes. Mäng jätkub seni, kuni üks võistkond on kogunud 13 punkti ja seega mängu võitnud. Eesti Petanque'i Klubide Liit Ametlik petanki koduleht Boulistenaute.com PetanqueTube.com