laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Herik Tölpt

Herik Tölpt (sündinud 17. detsembril 1966 Tallinnas) on eesti karateka ja Eesti karatekoondise treener. Koos vend Avo Tölptiga asutas ta 1989. aastal karateklubi Nüke, praeguse Nüke Karatekooli. 1990 – Tallinna rahvusvahelise turniiri I koht (kaalukategoorias kuni 70 kg) 1991 – Prantsusmaa rahvusvahelise turniiri (Wasquehal Cup) II koht (kaalukategoorias kuni 68 kg) 1992 – Soome lahtiste meistrivõistluste II koht (kaalukategoorias kuni 68 kg) 1989, 1990, 1992 ja 1993 – Eesti meister (kaalukategoorias kuni 70 kg) 1989–1994 – Eesti karatekoondise liige 1983 – Eesti parim juunior 1991 ja 1992 – Eesti parim treener Herik Tölpt on Nüke Karatekooli peainstruktor (vanemtreener VI tase) ja mitmekordne Eesti meister karates, kes on võitnud auhindu paljudel rahvusvahelistel karateturniiridel. Herik Tölpt on Eesti Karate Föderatsiooni (EKF) treenerite nõukogu liige, Eesti karatekoondise treener ja Eesti Shotokan Karate Föderatsiooni peatreener. Herik Tölpt hakkas karatet harrastama 1980. aastal treener Mart-Rein Rosmanni juhendamisel. Tanel Pärss, Ivo Kolk, Ave Karp, Marek Lindmaa, Matthias Jaaksoo, Kati Lilium, Erko Tölpt. "Kutsetunnistus 090467". Sihtasutus Kutsekoda. 04.06.2014. Vaadatud 19.01.2018.[alaline kõdulink]
Erich Udras

Erich Udras (sündinud 14. novembril 1939) on eesti mustkunstnik. Ta on üks Eesti staažikamaid mustkunstnikke. Ta on Eesti mustkunstnike liidu president. http://mustkunst.ee/mustkunstnikud/erich-udras/
Uno Ugandi

Uno Ugandi (kuni 4. jaanuarini 1936 Uno Jürgenson; 22. juuni 1931 Tallinn – 18. mai 2020) oli eesti arst ja poliitik. Ta lõpetas 1951. aastal Tallinna Kehakultuuri Tehnikumi, 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna ja 1962. aastal arstiteaduskonna raviosakonna. Ta töötas aastatel 1962–1968 Saaremaal kirurgina, aastatel 1968–1977 oli ta Rapla rajooni keskhaigla kirurg (aastast 1973 osakonnajuhataja). Aastatel 1977–1990 oli ta Paide rajooni keskhaigla kirurgiaosakonna juhataja. 1977–1989 NLKP liige Ta oli Järvamaa Rahvarinde asutajaid ja aastatel 1988–1990 Järvamaa Rahvarinde eestseisuse juhataja, samuti on ta olnud Rahvarinde volikogu liige. Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, ta oli sotsiaalkomisjoni aseesimees ja ta kuulus keskfraktsiooni; 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. Lisaks oli ta Eesti Kongressi saadik. 18. septembrist 1991 oli ta Keskerakonna liige. 1992. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Riigikogusse (Valimisliit Rahvarinde nimekirjas 8. ringkonnas (Järvamaal ja Lääne-Virumaal)), kuid ta ei osutunud valituks. Ta on olnud Eesti Arstide Liidu volikogu liige ja revisjonikomisjoni esimees. 2002 – Riigivapi V klassi teenetemärk 2006 – Riigivapi III klassi teenetemärk Kes on kes Eesti poliitikas 1988–1992. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1992 Haud Tallinna Liiva kalmistul
Kurekellukas

Kurekellukas (Campanula rapunculoides) on kellukaliste sugukonda ja kelluka perekonda kuuluv rohttaimeliik. Kurekellukas on Eestis sage. Ta kasvab tihti asulates, teeservades, leht- ja segametsades. Kurekellukas andmebaasis eElurikkus
Nõgeselehine kellukas

Nõgeselehine kellukas (Campanula trachelium) on kellukaliste sugukonda ja kelluka perekonda kuuluv rohttaimeliik. Kurekellukas kasvab Eestis hajusalt. Ta kasvab eriti lehtmetsades. Nõgeselehine kellukas andmebaasis eElurikkus
1388

Sajandid: 13. sajand – 14. sajand – 15. sajand Aastakümned: 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad – 1380. aastad – 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad Aastad: 1383 1384 1385 1386 1387 – 1388 – 1389 1390 1391 1392 1393 1388. aasta oli 14. sajandi 88. aasta. 9. aprill – Vaatamata ligi kümnekordsele arvulisele allajäämisele saavutas Vana Šveitsi Konföderatsioon Näfelsi lahingus võidu austerlaste üle. Umbes 26. augustil toimus Bosnia kuningriigi vägede ja Osmanite riigi vägede vahel Bileća lahing, mille võitsid bosnialased. 7. september – Giovanni Maria Visconti, Milano hertsog ...
Sabine Lisicki

Sabine Katharina Lisicki (sündinud 22. septembril 1989 Troisdorfis) on Saksamaa tennisist. Sabine alustas profitennisisti karjääri 2006. aastal. Ta elab Bradentonis USAs. Tema treenerid on Kim Clijstersi endine treener Wim Fissette ja Richard Lisicki. Sabine Lisicki, WTA profiil (inglise keeles) Lisicki-Trainer Wim Fissette - Er macht Super-Bine zur Heldin (saksa keeles) Koduleht WTA profiil
Richard Schiff

Richard Schiff (sündinud 27. mail 1955) on Ameerika Ühendriikide näitleja. 2000. aastal võitis ta Primetime Emmy auhinna Toby Ziegleri rolli eest sarjas "Presidendi meeskond". IMDb link puudub Richard Schiff andmekogus IMDb (inglise)
1389

Sajandid: 13. sajand – 14. sajand – 15. sajand Aastakümned: 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad – 1380. aastad – 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad Aastad: 1384 1385 1386 1387 1388 – 1389 – 1390 1391 1392 1393 1394 1389. aasta oli 14. sajandi 89. aasta. 24. veebruar – Rootsi kuningas Albrecht sai Falköpingi lahingus taanlastelt lüüa ning langes vangi. Sellega sai Taani kuninganna Margrete nii Rootsi kui Taani valitsejaks. 19. mai – pärast Dmitri Donskoi surma sai Moskva suurvürstiks Vassili I. 15. juuni – Kosovo lahing: Kosovo väljal toimunud lahing türklaste ja serblaste vahel lõppes mõlema armee jaoks suurte kaotustega. 2. november – Urbanus VI järel sai paavstiks Bonifatius IX. 27. september – Cosimo de' Medici, Firenze pankur 9. november – Isabella de Valois, Inglismaa kuninganna 19. mai – Dmitri Donskoi, Moskva ja Vladimiri suurvürst 15. juuni – Murad I, Türgi sultan 15. oktoober – Urbanus VI, paavst
Urmas Piigert

Urmas Piigert (sündinud 5. aprillil 1978 Türil) on Eesti kaitseliitlane ja noortejuht, vanemseersant. 1998.–1999. aastal oli ajateenija Suurtükiväegrupis, 1999–2001 tegevteenistuses Kaitseväe Keskladudes ja 2001–2004 Kaitseliidu Järva malevas. 2004. aastast töötab Järva maleva noorteinstruktorina. 2006–2007 oli ta Noorte Kotkaste peavanema kohusetäitja. 2009–2012 oli ta Türi Vallavolikogu turvalisuse komisjoni liige, 2012. kuni 2015 oli Türi Vallavolikogu majandus- ja turvalisuskomisjoni liige 2017 kuni 2021 oli ta Türi Vallavolikogu majandus- ja turvalisuskomisjoni liige. 1. aprillist 2018 kuni 31. detsembrini 2022 oli ta Kaitseliidu Türi üksikkompanii pealik. Urmas Piigert oli Isamaa ja Res Publica Liidu liige 2009–2016. 2002 Noorte Kotkaste teenetekiri 2003 Noorte Kotkaste teenetemärk 2004 Kaitseliidu Järva maleva rinnamärk 2004 Noorte Kotkaste Lembitu rist 2007 Kaitseliidu teenetemedali III klass 2010 Kaitseliidu teenetemedali II klass 2011 Järvamaa teenetemärk 2013 Kodutütarde Järva ringkonna teenetemärk 2016 Kaitseliidu Valgeristi III klass 2017 Õhutõrjepataljoni münt 2017 Türi valla kuldne aumärk 2019 Kaitseliidu Türi üksikkompanii teenetemärk 2019 Kaitseliidu teenetemedali I klass 2019 Kaitseministeeriumi Hõberinnamärk
Juu Jääb

"Juu Jääb" on Muhus alates 1997. aastast korraldatav tulevikumuusikafestival. Festivali peakorraldaja on Villu Veski. Festivali veebileht
Paul Karrer

Paul Karrer (21. aprill 1889 Moskva – 18. juuni 1971 Zürich) oli Šveitsi orgaaniline keemik. 1937. aastal sai ta koos Walter Norman Haworthiga Nobeli keemiaauhinna karotenoidide, flaviinide, A-vitamiini ja B2-vitamiiniga seotud uurimistöö eest. Ta õppis Zürichi Ülikoolis keemiat. 1911. aastal kaitses ta filosoofiadoktori väitekirja. 1912. aastal töötas ta koos Paul Ehrlichiga Georg Speyer Hausis Frankfurdis (Maini ääres) keemikuna. 1919. aastal anti talle keemiaprofessori kutse ja temast sai Keemiainstituudi direktor. Tema uurimustest olulisimaiks peetakse taimsete pigmentide uurimist. Ta selgitas ja pakkus välja karoteenide keemilise struktuuri ning lisas, et osa karotenoide muudetakse organismide sees A-vitamiiniks. 1930. aastatel formuleeris ta esimesena A-vitamiini eelvitamiini – beetakaroteeni valemi. Hiljem kinnitas Karrer Albert Imre Szent-Györgyi avastatud C-vitamiini struktuuri. Veel sünteesis ta B2-vitamiini ja E-vitamiini. Tema flaviinidega seotud uurimine tuvastas, et algul B2-vitamiiniks peetud laktoflaviin on üksnes osa B2-vitamiini kompleksist. Lisaks uuris ta selliste orgaaniliste biomolekulide nagu aminohapete, mitmete alkoloidide, letsitiinide, antotsüaniidide jpt keemilist struktuuri. Paul Karreri sünteesitud vitamiinid (osaline) 1927 – orgaanilise keemia õpik "Lehrbuch der Organischen Chemie" 1950 – koos Ernst Juckeriga "Karotenoidid" (ingl k Carotenoids), Elsevier Publishing Company [1]. 1947 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks Paul Karreri järgi on nimetatud kuu kraater Karrer. http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/chemistry/laureates/1937/karrer-bio.html http://science.howstuffworks.com/dictionary/famous-scientists/chemists/paul-karrer-info.htm Gerald Litwack, Vitamin A, Vitamines and Hormones, lk 290, Vol 75, Elsevier, ISBN 978-0-12-709875-3, Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 14.07.2013) http://www.nndb.com/people/418/000100118/ http://www.planetenkunde.de/p012/p01204/p01204090716.htm
Pávlos Karrér

Pávlos Karrér (kreeka keeles Παύλος Καρρέρ; 12. mai 1829 Zákynthos – 7. juuni 1896 Zákynthos) oli kreeka helilooja. Tänu Kreeka-teemalistele ooperitele "Márkos Bótsaris" (1857) ja "Kyrá Frosýni" (1869) on teda kõrvuti Spyrídon Xýndasega nimetatud algupärase kreeka ooperi loojaks.
Ain Tähiste

Ain Tähiste (sündinud 17. oktoobril 1960 Suuremõisas) on Eesti jurist ja poliitik. Ta lõpetas aastal 1979 Pärnu 2. Keskkooli ja aastal 1984 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Ta töötas aastatel 1984–1985 Hiiumaa Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitees instruktorina, aastatel 1985–1989 oli ta ajalehe Nõukogude Hiiumaa kultuuriosakonna juhataja ja aastatel 1989–1990 ühingu Hiiukoda esimehena. Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, olles keskkonnakaitsekomisjoni sekretär ja saadikueetika komisjoni liige. Ta oli veel Eesti Muinsuskaitse Seltsi volikogu liige, Rahvarinde Hiiumaa volikogu ja Hiiu maakonna Eesti kodanike komitee liige ja Eesti Kongressi saadik. Ain Tähiste on joonistanud ka karikatuure, peamiselt "Hiiu Lehte". 2002 Riigivapi V klassi teenetemärk 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk Kes on kes Eesti poliitikas 1988–1992. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1992 Karikatuur. Aknaklaas , HKM _ 3570 K 326, Hiiumaa Muuseumid SA
1353

1353. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad - 1350. aastad - 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad Aastad: 1348 1349 1350 1351 1352 - 1353 - 1354 1355 1356 1357 1358 ... ... märts – Margrete I, Taani ja Norra kuninganna 27. aprill – Semjon Uhke, Moskva ja Vladimir-Suzdali suurvürst
Eemu tuulik

Eemu tuulik on pukktuulik Muhu saarel Linnuse külas. Tuulik on kohandatud muuseumiks, külastajatele avati see 1980. aastal. Eemu talu juures oleva tuuliku ehitas omaaegsele tuulikuasemele uuesti üles Jüri Ling. http://www.saaremaa.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=297 (vaadatud 15.06.2013) Eemu tuulikust turismiinfo lehel
Eesti Piiritusetööstuse Muuseum

Eesti Piiritusetööstuse Muuseum on aastal 1971 asutatud muuseum, mis asub Tapa vallas Moe asulas. Muuseum paikneb Moe mõisale kuulunud 18. sajandil ehitatud viinaköögis. Muuseumis on ülevaade Eesti piirituse- ja viinatööstuse arengust 500 aasta jooksul. http://www.muuseum.ee/et/muuseumid/eesti_muuseumid/by_alphabet?action=details&museum_id=108 (vaadatud 15.06.2013) Moe piiritusetehase muuseum ja külastuskeskus
Raudtee- ja Sidemuuseum

Raudtee- ja Sidemuuseum on aastal 1979 asutatud muuseum Haapsalus, üks kuuest SA Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid juurde kuuluvast muuseumist (varem Läänemaa Muuseumide filiaal). Muuseumis on ekspositsioon Eesti side ajaloost. Eksponeeritud on telefoni, telegraafi, televisiooni, raadioside ja postisidega seonduvat. Muuseumis on võimalik tutvuda sajanditaguse postkontori tööga, uudistada töötavat kommutaatorit ja näha perfolindi kasutamist infovahetuses. Näitusel on väljas ka raadioaparaate ja televiisoreid ringlevi algaegadest Eestis. Läänemaa Muuseum. Eesti Muuseumide Infokeskus (vaadatud 15.06.2013) Sidemuuseum. Läänemaa Muuseum (vaadatud 15.06.2013) Muuseumi koduleht http://www.puhkaeestis.ee/et/sidemuuseum-haapsalus http://viki.filateelia.ee/index.php?title=Sidemuuseum http://www.postimees.ee/1891127/haapsalus-avatakse-sidemuuseum
Juhan Telgmaa

Juhan Telgmaa (sündinud 3. jaanuaril 1946 Juurus) on Eesti põllumajandustegelane, poliitik, ühiskondliku looduskaitse edendaja. Juhan Telgmaa on Eesti Rooma Klubi liige. Täiendkursused USA-s Delaware'is (parlamentaarne demokraatia), Edinburghi suveülikoolis (sotsiaalajalugu ja inglise keel), Stockholmis, Reykjavikis ja Gråstenis Taanis (kohalikud omavalitsused erinevates ühiskonnamudelites), palju seminare Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (ENPA) raames. Ta on lõpetanud 1964. aastal Kehra Keskkooli ja 1969. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse mehhaniseerimise erialal. Aastatel 1969–1970 teenis aega Nõukogude Armees. Aastatel 1970–1972 oli ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia vanemteadur, 1972–1974 Kuremaa sovhoostehnikumi peainsener ja direktori asetäitja tootmise alal, 1974–1988 Torma sovhoosi direktor, 1988–1990 Jõgeva Maakonna volikogu esimees. Aastatel 1999–2013 oli ta Eesti Looduskaitse Seltsi (ELKS) esimees ja 2013–2018 juhatuse liige, kuni 2020. aastani nõunik. Telgmaa on ELKS auliige. Juhan Telgmaa algatusel moodustati 9. jaanuaril 2001 Eesti Rooma Klubi (ERK), mis saavutas tunnustuse Rooma Klubi rahvusliku ühendusena. Aastatel 2002–2019 oli ta Euroopa Keskkonnabüroo (EEB) juhatuse liige. Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, 1991. aastast maaelukomisjoni esimees. 20. augustil 1991 ei hääletanud ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt, sest viibis Ülemnõukogu poolt lähetatuna Iirimaal ENPA Põllumajanduskomitee koosolekul. Aastatel 1990–1992 ja 1995–1999 oli ta Eesti parlamendi esindaja ENPA-s (Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee).1992. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Juhan Telgmaa valimisliidu Kindel Kodu nimekirjas ja sai 1485 häält, ei osutunud valituks. Aastatel 1995–1999 oli ta VIII Riigikogu liige (1995. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Juhan Telgmaa valimisliidu Koonderakond ja Maarahva Ühendus nimekirjas ja sai 3783 häält). 1999. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Koonderakonna nimekirjas ja sai 312 häält, ei osutunud valituks. Aastatel 1969–1990 oli ta NLKP liige, 1995–1999 Eesti Maaliidu aseesimees ja Eestimaa Rahvaliidu liige. 2000. aastast on ta parteitu, kuna parteilisus ei sobinud kokku ELKS esimehe positsiooniga. 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk "National associations". Club of Rome (Briti inglise). Vaadatud 27. juulil 2024. "Unustamatu augustiõhtu 20 aastat tagasi". Maaleht. Vaadatud 27. juulil 2024.
Suureõiene kellukas

Suureõiene kellukas (Campanula persicifolia) ehk kurekatel on kellukaliste sugukonda ja kelluka perekonda kuuluv rohttaimeliik. Suureõiene kellukas kasvab Eestis sageli. Suureõiene kellukas andmebaasis eElurikkus
Tulp (täpsustus)

Tulp tähendab mitut asja: Tulp on liilialiste hulka kuuluv sibullillede perekond (Tulipa) Tulp on maasse kinnitatud tugev püstine post Tulp on kohakuti üksteise alla paigutatud numbrite, sõnade vms rida "Tulp" on Nõukogude Liidus valmistatud liikurmiinipilduja Tulp on perekonnanimi Tulpdiagramm Veerg
Chang'an

Chang'an (Cháng'ān; lihtsustatud hiina kirjas 长安; traditsioonilises hiina kirjas 長安) oli rohkem kui kümne dünastia vältel muistse Hiina pealinn. Tänapäeval asub Changani asukohal Xi'ani linn. Vanahiina keeles tähendab Chang'an kestvat rahu. Xini dünastia ajal oli linna nimi lühikest aega samahäälduslik Changan tähendusega 'muutumatu rahu' (Cháng'ān; 常安), mis saavutati esimese märgi 長/长 'pikk, kestev' asendamisega samahääldusliku märgiga 常 cháng 'muutumatu, pidev'. Pärast Xini dünastia kukutamist 23. aastal taastati vana nimi. Mingi dünastia ajal sai linna uueks, tänapäevani kasutatavaks nimeks Xi'an (西安; Xī'ān), mis tähendab lääne rahu.
Rakvere–Kunda raudteelõik

Rakvere–Kunda raudteelõik on pea 20 kilomeetri pikkune (18,7 km) laiarööpmeline tööstusraudtee, mis avati 26. novembril 1896. Raudteelõik rajati, et teenindada 1870. aastal loodud Kunda tsemenditehast. 1930. aastatel olid raudteel käigus ka reisirongid. Koos haruteedega on raudtee kogupikkus tänaseks 37 km ja see kuulub ettevõttele AS Kunda Trans. 2019. aasta suvel kerkis meedias esile idee müüa teelõik AS Eesti Raudteele ning taastada Rakvere–Kunda vaheline reisirongiliiklus. 2020. aasta kevadel jäi raudtee seisma seoses AS Kunda Nordic Tsementi osalises tootmise sulgemises. AS Kunda Trans läbirääkimised müüa raudtee Eesti riigile on siiani läbikukkunud, Eraettevõttele on raudtee haldamise kulud olnud liiga suured ning AS Kunda Nordic Tsementi osaline tootmise sulgemine oli viimane löök. Rakvere raudteejaam, Ubja raudteepeatus (3,7 km ) – endisest peatusest hargneb raudteeharu Ubja põlevkivikarjääri. Aru raudteejaam (8,7 km), Kunda raudteejaam. Eesti kitsaööpmelised raudteed Reisirong läks Kundasse teisipäeval, laupäeval ja “tarwidust mööda” - Virumaa Teataja, nr. 242, 12 detsember 2018; DIGAR "Reisijatevedu Rakvere-Kunda raudteel vajaks ministri väitel suuri investeeringuid" (vaadatud 13.08.2019) "Kunda raudteed üles kiskuma ei hakata". Virumaa Teataja. 27. november 2020. Vaadatud 10. juulil 2024. "Majandus: 100-aastane Kunda raudtee teenib usinalt kasumit"; Virumaa Teataja, 8. detsember 2005 "Kunda loodab saada reisirongiühenduse Tallinnaga"; ERR, 11. august 2019 "Tallinn-Kunda-Tallinn rongiühendus on tore idee, aga läbi arutamata"; Ärileht, 15. august 2019 "Viru-Nigula vald ootab Kunda raudteelõigu säilitamiseks riigi sekkumist"; ERR, 23. oktoober 2020 YouTube'i video: vedur TEM2 Rakvere ja Kunda vahel
Babylon 5 sõjad

Telesarja "Babylon 5" sõjad on J. Michael Straczynski loodud ulmelisel ajateljel toimuvad relvakonfliktid, millest ainult osa leiab aset sarja enda sündmuste käigus. Eelnenud konfliktidest on "Babylon 5" sarjas juttu tagasivaadetena, järgnevatest teame telefilmide, sarja "Crusade" ja "Babylon 5" teemaliste raamatute kaudu. Viimastest on tähtsamad kolm triloogiat, millel on ka Straczynski heakskiit, ning seega loetakse neid "ametliku" sündmuskäigu osaks võrdselt telesarjaga. Esimene sõda Narni ja Centauri vahel lõpeb 40 aastat enne sarja sündmuste algust. Sõda Dilgari ja Mitteühinenud Maailmade Liiga vahel, kus Maa Allianss asub Liiga poolele. See sõda toimub 30 aastat enne sarja sündmusi. Maa-Minbari sõda leiab aset kümme aastat enne sarja sündmuste algust. Teine Narni-Centauri sõda, mis toimub "Babylon 5" sarja sündmuste käigus (2.-3.hooaeg). Aastatuhandeid vana konflikt vorlonite ja varjude vahel, mis algab uuesti seriaali käigus pärast tuhandeaastast vaherahu (2.-4. hooaeg). Minbari kodusõda religioosse ja sõdalaste lasti vahel, seriaali ajal (4. hooaeg) Kodusõda Maa Alliansi president Clarki korrumpeerunud võimu ja Babylon 5 juhitud vastupanuliikumise vahel (3.-4. hooaeg). Sõda uue Tähtedevahelise Alliansi ja Centauri Vabariigi vahel (5. hooaeg). Sõda Maa Alliansi ja drakhide vahel (telefilm "A Call to Arms" ja jätkusari "Crusade"). Telepaatide Sõda, mis leiab aset veidi pärast sarja sündmusi 2264.–2265. aastal (Psi Korpuse raamatutriloogia) Võitlus Centauri Esimese planeedi vabastamiseks drakhide okupatsiooni alt, mis leiab aset poolteist aastakümmet pärast seriaali põhisündmusi. Suur Põlemine ehk Maa Alliansi rühmituste vaheline tuumasõda, mis leiab aset 500 aastat pärast sarja sündmusi (4. hooaja viimane osa).
Taylor Wilson

Taylor Ramon Wilson (sündinud 7. mail 1994) on USA tuumafüüsika huviline ja teaduse populariseerija. 2008. aastal lõi ta kõigest 14-aastaselt töötava tuumasünteesi tootva masina. 2011. aastal võitis ta aga noorteadlase auhinna enda loodud kiirgusdetektori eest, mis on analoogsetest seadmetest ligi tuhat korda odavam. Ta on tutvustanud ka sulasoolareaktoreid, kui ohutut ja efektiivset energiatootmise viisi. "Teen nuclear scientist fights terror" CNN, 1. september 2011 Taylor Wilson: My radical plan for small nuclear fission reactors Koduleht Taylor Wilson: Yup, I built a nuclear fusion reactor TED, märts 2012 Taylor Wilson: My radical plan for small nuclear fission reactors TED, veebruar 2013
Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts

Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts (EAÜS; varem Eesti Arstiüliõpilaste Liit) on arstiteaduse üliõpilaste ühendus, mis loodi 1989–1991[viide?]. Eesti Arstiteadusüliõpilaste Seltsi nime kannab see 26. jaanuarist 1999. Seltsis tegutseb üheksa töögruppi: rahvatervise, seksuaaltervise, rahu ja inimõiguste, hariduse, kliinilise välisvahetuse, teaduse, spordi ja jätkusuutlikkuse töögrupp. EAÜS annab välja ajakirja Curare. Seltsi keskus asub Tartus. 2011. aastal kuulus seltsi umbes 200 üliõpilast. 2011. aastast on EAÜS Eesti Arstide Liidu assotsieerunud liige ning rahvusvahelise arstitudengite liidu (International Federation of Medical Students' Associations, IFMSA) liige. Eesti Arstiteadusüliõpilaste Seltsi koduleht EAÜS-i kanal YouTube'is "Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts: mõtle globaalselt, tegutse kohapeal" Eesti Arst 6/2009, lk 450–452 Helen Lempu, Liisa Kullamaa "Arstiteadusüliõpilaste Selts: usume Eesti meditsiini" Postimees, 7. veebruar 2012 "Haiglate liit ja arstiteadusüliõpilaste selts sõlmivad koostöölepingu" ERR, 24. aprill 2013 Gilber Kask "Eesti arstiteadusüliõpilaste selts 20" Universitas Tartuensis, 3. märts 2011 "Terviseamet ja Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts kummutavad vaktsineerimisalaseid müüte" Terviseamet, 12. märts 2010
Miinimuuseum

Miinimuuseum on aastal 2002 avatud muuseum, mis asub Tallinnas, Uus tänav 37; Eesti meremuuseumi filiaal[viide?]. Muuseum asus unikaalses 1748. aastal valminud püssirohukeldris, hiljem (aastal 2012) viidi miinimuuseum Tallinna vesilennukite angaaridesse. Muuseumis saab näha Saksa, Vene, Soome, Briti, Prantsuse ja Eesti päritolu meremiine; neid on ühtekokku peaaegu 50. https://web.archive.org/web/20130805073613/http://kuhuminna.tallinn.ee/Kohad/miinimuuseum (vaadatud 15.06.2013) Miinimuuseumist (vaadatud 15.06.2013)
Eesti lipu muuseum

Eesti lipu muuseum on aastal 1996 asutatud muuseum, mis asub Otepääl EELK Otepää Maarja koguduse pastoraadis. Muuseumi asukohas pühitseti 4. juunil 1884 Eesti Üliõpilaste Seltsi sini-must-valge lipp. Muuseumi mõtte käis välja tollane Otepää Maarja koguduse õpetaja Jüri Stepanov. Muuseumist leiab põhjaliku ülevaate Eesti lipu saamisloost. Otepää kirikumõis https://web.archive.org/web/20130929233813/http://www.eelk.ee/otepaa/ (vaadatud 15.06.2013) Muuseumist "Otepääle kavandatud Eesti lipu keskuse väljapanek ei taha valmida" ERR, 4. juuni 2024