laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ralf Parve

Ralf Parve (1938. aastani Ralf Perman(n); 25. juuni 1919 Rakvere – 29. aprill 2011) oli eesti ajakirjanik, kirjanik ja kirjandustegelane. Lõpetas 1938 Tallinnas gümnaasiumi, oli Teises maailmasõjas Punaarmees ning töötas 1938–1940 ja 1944–1951 ajakirjanikuna: Spordiajakirja Uudislehes 1938-1940 ja Päevalehe toimetuses 1940. aastal. Pseudonüümid Nähvits, Mart Raju, Rahula Pärn, Sassa Melder. Ralf Parve oli Eesti NSV Pioneeriorganisatsiooni ajakirja Pioneer tegevtoimetaja 1940–1941, Teises maailmasõjas Punaarmee Eesti laskurkorpuses 1941–1944, ajalehe Punaväelane toimetuse liige 1944–1946, ELKNÜ KK ja pioneeriorganisatsiooni häälekandja Säde toimetaja 1946–1949, ajakirja Pioneer toimetaja 1947–1948, Loomingu vastutav sekretär 1950–1951. SMERŠi ja KGB agendinimi Peiker, aastatel 1960–1970 NSV Liidu-Soome ühingu Eesti osakonna esimees. Ralf Parve oli NLKP liige aastatel 1947–1989. Eesti Nõukogude Kirjanike Liidu ja Eesti Kirjanike Liidu liige oli ta 1945. aastast. Eesti Nõukogude Kirjanike Liidu juhatuse liige aastail 1958–1976, 1986–1989, Eesti NSV Kirjanike Liidu presiidiumi liige 1966–1976, Eesti NSV Kirjanike Liidu juhatuse sekretär aastail 1971–1976. Kirjutanud 1940. ja 1950. aastatel ajastukohast tendentsluulet, hiljem isikupärasemat kodanikulüürikat ("Tuulenooled", "Kõik kulgeb iseenda kaudu"). Avaldanud rohkesti luule- ja proosaraamatuid lastele, mälestusliku taustaga publitsistikakogumikke, kirjandusloolisi uurimusi, ajakajalisi satiirilisi teatritekste, vesteid ja tõlkeid. Koos abikaasa Lilli Prometiga kirjutanud 4 reisiraamatut. 2010. aastal ilmus kirjanikul meenutusteraamat "Minu aeg" (Eesti Keele Sihtasutus) "Sõduri südamest" (1945) "Vabadussamba vari" (1953) "Avatud värav" (1958) "Lüüriline stenogramm" (1964) "Õnnevalu" (1979) "Tuulenooled" (1969), valikkogu "Kõik kulgeb iseenda kaudu" (1989), valikkogu "Tuul puhub lippudes" (1956) "Karsumm" (1958) "Lastevärsse" (1966) "On inimesi erinimelisi" (1984) "Mõttematkad" (1963) "Kiindumused" (1972) "Sassa Melderi kõned" (1970) "Seitsmemagajapäeval" (1964) "Pimedus tähendab ööd" (1971) "August Alle" (1960) "August Alle ja teised" (1983) Eesti NSV teeneline kirjanik 1959 Eesti NSV kirjanduse aastapreemia 1971 ("Pimedus tähendab ööd") Tööpunalipu orden Punatähe orden 2 Austuse märki Tal oli Lilli Prometiga poeg Ralf R. Parve. Mida rääkis Ralf Parve. Blogi Tuleb, 3. oktoober 2008 Raamatuesitlus Ralf Parve juures. Blogi Tuleb, 11. jaanuar 2011 Raamatuesitlus Ralf Parve juures. Nõmme Sõnumid, 12. jaanuar 2011 Suri kirjanik Ralf Parve. EPL, 2. mai 2011 Ralf Parve Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Ralf Parve Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Haud Tallinna Metsakalmistul
Holger Pukk

Holger-Feliks Pukk (14. august 1920 Tallinn – 12. märts 1997) oli eesti lastekirjanik ja ajakirjanik. Lõpetas 1940. aastal Tallinna Poeglaste Kommertskooli. Osales teises maailmasõjas Punaarmees. 1954–1974 oli ajakirja Pioneer ja 1960–1974 ka ajakirja Täheke toimetaja. Kirjutanud seikluslikke jutte poistele, dokumentaaljutustusi eesti kommunistlikest revolutsionääridest ja aimeraamatuid. Ehkki osa Puki loomingust vastas omaaegsele poliitilisele konjunktuurile, olid mõnedki tema teosed ka püsiva kirjandusliku väärtusega laste- ja noortekirjandus. Ühiskondlikult kõige mõjukamaks võiks ehk pidada jutustust "Rohelised maskid", mis langes Eesti 1960.-1970. aastate looduskaitseliikumise konteksti ning mille mõjul moodustati koolides looduskaitseringe. "Suvest suveni" (1990, 1994) "Kaks punast kaelarätti" (1953) "Salga au" (1955) "Seitseteist vaprat" (1958) "Rohelised maskid" (1960) "Jüri" (1961) "Rikas suvi" (1965) "Kes tulistas?" (1968) "Rein ja Riina" (1978) "Kaevukask" (1981) "Tsirkus" (1986) "Isemeelsed" (1988) "Rong tunnelis" (1990) "Lehepoiss ja tema koer" (1995) "Öine lahing" (1970; eesti kommunisti Arnold Sommerlingi surmast pärast 1. detsembri 1924 riigipöördekatse läbikukkumist) "Mida te teate Oskarist?" (1974; Eesti noorkommunistist Oskar Cherist) "Kirjad Liisale" (1983; eesti kommunisti Jaan Anveldi kirjadest J. I. Vassiljevale aastaist 1909-1912) "Kuidas toimid sina?"(1959) "Koolikoti saladused" (1964) "Kuidas loete teie" (1964) Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia 1975 ("Mida te teate Oskarist?") Eesti NSV teeneline kirjanik 1978 Noored astuvad koolist eluteele. Päewaleht, 24. mai 1940 EE 14. köide, lk 381
Moritz Maximilian Põdder

Moritz Maximilian Põdder (1. juuli 1852 Võisiku vald – 15. oktoober 1905 Tallinn) oli eesti kirjanik. Õppis 1873–1876 Tartu ülikoolis. Kirjutas peamiselt jutustusi ning tegi ka tõlkeid saksa ja vene kirjandusest. "Bob Ellerhein" (1984, raamatuna 1911, 1977, e-raamatuna 2014) "Sõda ja rahu" (1898) Moritz Maximilian Põdder Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Asta Põldmäe

Asta Põldmäe (sündinud 5. aprillil 1944 Puurmanis) on eesti kirjanik. Lõpetas 1969 Tartu Riikliku Ülikool ajakirjanduse erialal. Töötanud 1969–1975 ajalehe Tartu Riiklik Ülikool ja aastast 1986 Loomingu toimetuses. Kirjutanud psühholoogilist tundlikku lüürilist proosat ning tõlkinud hispaania kaasaegset proosat. "Me" (LR 1977, nr 1) "Mitmekesi maateral" (Eesti Raamat, Tallinn 1978) "Linnadealune muld" (Eesti Raamat 1989; saksa keeles "Die Erde unter den Städten", Frankfurt a. Main 1993) "Viini plika" (Ilmamaa, Tartu 1999) "Kirjad pääsukestele. Epistolaareleegia" (Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2009) "Ja valguse armulise : kirjatöid aastaist 1975–2013" (Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn, 2014) "Sügisjooniku seeme" (Eesti Raamat 1989) 1979 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia laste- ja noorsookirjanduse alal ("Mitmekesi maateral") 1983 – Friedebert Tuglase novelliauhind ("Kuumalaine" – Looming 1982, nr 5) 1995 – Friedebert Tuglase novelliauhind ("Vastu ööd" – Looming 1994, nr 4) 2019 – Edvin ja Lembe Hiedeli nimeline toimetajaauhind 2021 – Valgetähe V klassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Livia Viitol, "Mõtestatud kujundlikkus ja meie" (raamatu "Me" arvustus) – Keel ja Kirjandus 1977, nr 5, lk 304–306 Teet Kallas, "Lugemiselamus" (raamatu "Me" arvustus) – Looming 1977, nr 6, lk 1042–43 Viiu Härm, "Jutud kahes jaos" (raamatu "Mitmekesi maateral" arvustus) – Looming 1978, nr 10, lk 1744–47 Mall Jõgi, "Niisugune päev nagu täna... Proosajuttu Asta Põldmäega" – aastaraamatus Kirjanduse jaosmaa'78, Eesti Raamat, Tallinn 1980, lk 190–194; ka raamatus: Mall Jõgi, "Kõnelesid", Tallinn 2007, lk 65–69 Maimu Berg, "Kaks eluraamatut" (raamatu "Viini plika" arvustus) – Looming 1999, nr 10, lk 1585–86 Livia Viitol, "Kirjanik kui vastasseisude vahekohtunik" (raamatu "Viini plika" arvustus) – Keel ja Kirjandus 2000, nr 3, lk 217–218 Livia Viitol, "Ajalugu kui eesti keele lugu: Mats Traadi ja Asta Põldmäe viimaste aastate lühiproosast" – Keel ja Kirjandus 2004, nr 6, lk 430–450 Asta Põldmäe, "Lossi lapsed" (mälestusi) – Looming 2008, nr 10, lk 1527–38 Rein Veidemann, "Aukartusest sõna ees ja ilujanust kasvab kirjandus" (intervjuu) 2. aprill 2004, Postimees Leelo Tungal, "Põhjalik ja hoolikas Asta Põldmäe" 2. aprill 2004, Postimees Rein Veidemann, "Asta Põldmäe ülev nukrus" (raamatu "Kirjad pääsukestele" arvustus) 19. august 2009, Postimees Vahur Afanasjev. Nukker naine kirjutab lindudele, 15. oktoober 2009, Sirp.ee
Jakob Pärn

Jakob Pärn (30. oktoober 1843 Lahvardi talu, Torma – 6. oktoober 1916 Elva) oli eesti kirjanik ja pedagoog, eestlaste rahvusliku liikumise tegelane. Jakob Pärn sai oma alghariduse Carl Robert Jakobsoni isa Adam Jakobsoni käest ja oli hiljem Jakobsoni ideede pooldaja, kes lootis samuti Vene keisrivõimu abiga baltisakslaste positsioone nõrgendada ja eestlaste omi tugevdada. Jakob Pärn õppis Torma kihelkonnakoolis, 1862–1863 Tartus Oheimi elementaarkoolis, 1863–1865 Tartu kreiskoolis ning 1865–1869 Tartu Elementaarkooliõpetajate Seminaris. Ta töötas 1869–1871 õpetajana Põltsamaal, 1871–1872 oli ta Lihula elementaarkooli juhataja. 1883–1908 Otepää kihelkonnakooli juhataja. 1908–1916 oli ta Lätis Valmiera Õpetajate Seminaris usuõpetuse ja eesti keele õpetaja. Jakob Pärn oli abielus ja tal oli 11 last. Jakob Pärn suri 6. oktoobril 1916 Elvas. Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule. Pärn kirjutas algul käsiraamatuid ja õpetlikke lastejutte, kuid tuntuks sai jutustusega "Oma tuba, oma luba", mille tõlkis 1882. aastal Carl Gustaf Swan esimese eestikeelse proosateosena soome keelde. "Oma tuba, oma luba" (1879), õhutab talude päriseksostmist. "Must kuub" (1883) "Jumala abiga omast jõust" (1884) 26. oktoobrist 1932 kannab tema nime tänav Tallinna Kesklinna linnaosas Torupilli asumis. Jakob Pärn Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Jaan Undusk. Eesti lugu: Jakob Pärn: „Oma tuba, oma luba. Must kuub” Eesti Päevaleht, 9. jaanuar 2009
Marie Aglaë

Marie Aglaë (saksa keeles Fürstin Marie Aglaë von und zu Liechtenstein, Herzogin von Troppau und Jägerndorf, Gräfin zu Rietberg, sünninimi Marie Aglaë Kinsky von Wchinitz und Tettau; 14. aprill 1940 – 21. august 2021) oli alates 1989. aastast kuni surmani Liechtensteini vürstinna (vürst Hans Adam II abikaasa). 30. juulil 1967 abiellus Marie Aglaë Vaduzis tollase kroonprintsi, hilisema vürsti Hans Adamiga. Nende ühised lapsed on: kroonprints Alois (sündinud 1968) prints Maximilian (sündinud 1969) prints Constantin (sündinud 1972) printsess Tatjana (sündinud 1973)
Julia Margaret Cameron

Julia Margaret Cameron (sündinud Julia Margaret Paddle, 11. juuni 1815 – 26. jaanuar 1879) oli Briti fotograaf.
Alfredo Stroessner

Alfredo Stroessner Matiauda (3. november 1912 – 16. august 2006) oli Paraguay sõjaväelane ja poliitik, president aastail 1954–1989. Stroessneri isa oli Hugo Ströβner, kes oli pärit Saksamaalt Hofi linnast, ja ema oli Heriberta Matiauda, kes pärines jõukast Paraguay perekonnast. 1929. aastal astus ta Paraguay armeesse, 1931 sai leitnandiks. 1948 sai ta kogu Lõuna-Ameerika noorimaks kindraliks. Tegi 4. mail 1954 41-aastaselt sõjaväe ülemjuhatajana riigipöörde ja kehtestas sõjaväediktatuuri. 15. augustil sai ta 46. Paraguay presidendiks. Ta oli äge kommunismivastane ja seetõttu sai oma valitsusajal USA "sõbraks". Stroessner toetas Dominikaani Vabariigi invasiooni USA poolt ja saatis ka Vietnami sõtta sõdureid USA poolele. Tema valitsusaega on teravalt kritiseeritud piinamiste, inimröövide ja korruptsiooni pärast, mida tõestasid 1992. aastal "terroriarhiivid". Tema valitsusajal ei olnud kommunistlikel riikidel Paraguays saatkondasid, ainult Jugoslaavial oli (sest Jugoslaavia oli ühinenud blokivälisusliikumisega). 3. veebruaril 1989, kui ta oli võimul olnud 34 aastat ja 172 päeva, kukutati ta kindral Andrés Rodríguez Pedotti poolt, kes oli tema kauaaegne sõber. Stroessner põgenes Brasiiliasse. Paraguaylased arvavad temast mitut moodi. Tema vihkajate silmis oli ta korrumpeerunud autoritaatne diktaator, need, kellele ta meeldis, armastavad tema valitsusajal olnud poliitilist stabiilsust ja majanduskasvu. 16. augustil 2006 suri Stroessner Brasílias insuldi tagajärjel 93-aastaselt. Ta tahtis enne surma Paraguaysse naasta, et surra oma kodumaal, aga Paraguay valitsus keeldus teda riiki lubamast ja ähvardas ta arreteerida.
Tshinvali

Tshinvali on linn Gruusias, Lõuna-Osseetia pealinn Šida Kharthli alal. Tshinvali asub sadakond kilomeetrit Thbilisist loodes. Tshinvalit on esmamainitud 1398. aastal. Venemaa Keisririigi võimu all oli alates 1801. aastast. Linnaõigused sai Tshinvali 1922. aastal. 2008. aasta Lõuna-Osseetia sõjas sai linn tugevalt kannatada. 2015. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tshinvali elanikest osseete 95,35%, grusiine 1,76%, venelasi 1,57% ja armeenlasi 1,11%. http://pop-stat.mashke.org/georgia-cities.htm Цхинвал Кавказский узел Итоги всеобщей переписи населения Республики Южная Осетия 2015
Lucjan Żeligowski

Lucjan Żeligowski (17. oktoober 1865 Njasviž – 9. juuli 1947 London) oli Poola sõjaväelane, Kesk-Leedu Vabariigi juht.
Dynamint

Dynamint oli Eesti tüdrukuteansambel. Ansambel alustas triona, kuid varsti jäädi tegutsema duetina, kus laulsid Mari-Liis Aasmäe ja Taisi Pettai. Algkoosseisu kuulus ka Evelin Liivamägi. Dynaminti saksakeelne veebileht lõpetas eksisteerimise koos ansambliga. 2003. aasta lõpus alustati produtsent Priit Seäski juhtimisel projekti "Halley Superstaar". Projekti võitjatest moodustati ansambel Dynamint. Kolme tüdruku esimene salvestatud lugu oli "Klubi Paradiis", mis avaldati TopTeni albumil "Kevadhitt 2004". 2004. aasta suvel esines ansambel Tivoli Tuuril. Albumil "Sügishitt 2004" avaldati Dynaminti teine lugu "Jätke võtmed väljapoole". 5. oktoobril 2004 tuli välja Dynaminti esimene album "Dynamint". Jaanuaris 2005 teatas bändi liige Evelin Liivamägi, et lahkub ansamblist kooli tõttu. Bänd jätkas kahe liikmega. 2005. aasta juulis tuli välja tüdrukute teine album pealkirjaga "7". Vladimir Adaritšev ja Andrei Pokutni, t.A.T.u. produtsendid kirjutasid ansamblile mõned uued laulud. Märtsis 2006 esines ansambel esimest korda väljaspool Eestit – Berliinis klubis Qdorf Club. 1. juunil 2006 tuli välja nende kolmas album "Hoia ja keela". 2007. aastal tuli välja kogumik "Best of". "Dynamint" (2004) "7" (2005) "Hoia ja keela" (2006) "Best of" (2007)
Johannes Gerhardus Strijdom

Johannes Gerhardus Strijdom (tuntud ka kui Hans Strijdom või Hans Strydom; 15. juuli 1893 Klipfontein – 24. august 1958 Kaplinn) oli Lõuna-Aafrika Liidu poliitik, peaminister 1954. aasta 30. novembrist kuni surmani.
Ambrolauri

Ambrolauri on linn Gruusias, Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi piirkonna keskus. http://pop-stat.mashke.org/georgia-cities.htm
Zugdidi

Zugdidi on linn Gruusias, Samegrelo–Zemo Svanethi piirkonna keskus.
Ahhaltsihhe

Ahhaltsihhe on linn Gruusias, Samtshe-Džavahhethi piirkonna keskus. 2014. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ahhaltsihhe elanikest grusiine 71,7%, armeenlasi 26,7% ja venelasi 0,4%. http://www.geostat.ge/cms/site_images/_files/english/population/01%20Population%20by%20municipalities%20for%20the%20beginning%20of%20the%20year.xls georgia-ethnic-2014
Alice Liddell

Alice Pleasance Liddell (4. mai 1852 – 16. november 1934) oli Lewis Carrolli raamatu "Alice Imedemaal" peategelase prototüüp.
Jean-François Tartu

Jean-François Tartu (11. oktoober 1751 – 24. oktoober 1793) oli Prantsuse sõjaväelane. Ta oli fregati "Uranie" kapten, sai surmavalt haavata lahingus inglise fregatiga "Thames". "Uranie" sai hiljem tema auks uueks nimeks "Tartu". Moodne sõjalaev, mille nimi on "Tartu". Välis-Eesti, 1. aprill 1961, nr. 13, lk. 1.
Ozurgethi

Ozurgethi on linn Gruusias, Guria piirkonna keskus. 1934-1989 oli linna nimi Filipp Maharadze järgi Maharadze. http://pop-stat.mashke.org/georgia-cities.htm
Malka Silberstein

Malka Silberstein (sünnilt Malka Schli(e)fstein; 1935–1939 esimeses abielus Malka Abram; 15. november 1903 Vilnius – 1941) oli juudi päritolu Eesti advokaat ja Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi ametnik. Õppis Tartu Ülikoolis meditsiini aastatel 1922–1923, hiljem aga õigusteadust, lõpetas ülikooli 1926. aastal cum laude. Aastatel 1926–1931 töötas abina vandeadvokaat Mihkel Punga juures, alates 1931. aastast oli vandeadvokaat. 1928. aastal protesteeris ta seoses uue Kriminaalseadustiku eelnõuga "kõige kategoorilisemalt surmanuhtluse kui vabariiki alandava, ebainimliku instituudi elluviimise vastu". Abiellus 1935. aastal ja võttis uueks perekonnanimeks Abram (ka Schlifstein-Abram). 5.jaanuaril 1940 abiellus Tartus Leopold Adolf Silbersteiniga ja sai uueks perekonnanimeks Silberstein. Nõukogude okupatsiooni ajal töötas ta NKVD prokurörina. Teisest abielust sündis tal poeg 1941. aasta juulis. Tol ajal elas ta Tartus aadressil Kuperjanovi tänav 32–1. 12. juulil 1941 oli ta Horni söökla varjendis. Samal päeval võeti koos mõnenädalase lapsega Punase Risti hoole alla eesmärgiga Tartust evakueerida. Hukati 1941. aastal. Tal oli kaks õde. Üks neist, Sterna Schliefstein, jäi lastehalvatuse tõttu invaliidiks. 1930. aastal oli ta ajakirja Russki Magazin ("Русский магазин") kaastoimetaja (ilmus vaid üks number). Tartu Ülikooli vilistlased: Schlifstein, Malka (matrikkel 3612). Südametunnistuse protest. Vaba Maa, 1. november 1928, nr. 254, lk. 2 https://www.yadvashem.org/yv/en/exhibitions/jewish-families-1941/tartu.asp ПИСЬМА БОРИСА ВИЛЬДЕ К МАТЕРИ TÜ vene kirjanduse kateedri ja Moskva kirjastuse OGI koostööprojekti veebileht Ruthenia, 04.02.2003 (vene keeles) Schlifstein, Malka (matrikli nr 3612). EAA.2100.1.15440 Schlifstein, Malka - jur. EAA.2100.1a.243 Vandeadvokaat Malka Schliefstein-Abrami kaebus Vandeadvokaatide Nõukogu otsuse kohta tema distsiplinaarasjas. ERA.32.1.140 Abram, Tevie (Tubia) ja Malka. ERA.1357.2.6832 Arnold Eriku ja adv. Schliefsteini mustabörsi protsess. 1933. Wikisource Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Bolnisi

Bolnisi on linn Gruusias Khvemo Kharthli piirkonnas, Bolnisi rajooni keskus. Bolnisi kuulub Gruusia vanimate kristlike linnade hulka. Seal asub 5.–6. sajandist sajandist pärinev lihtne kolmekirikubasiilika, mille katus on 20. sajandil asendatud uuega. Linna piiritähis nn Bolnisi ristiga Bolnisi basiilika https://www.geostat.ge/en/modules/categories/41/population
Emanuel Leutze

Emanuel Gottlieb Leutze (24. mai 1816 Schwäbisch Gmünd – 18. juuli 1868 Washington) oli ameerika kunstnik.
Džava

Džava on alev Gruusias, nii Lõuna-Osseetiasse kui ka Šida Kharthli piirkonda kuuluva Džava rajooni keskus.
Samtredia

Samtredia on linn Gruusias Imerethi piirkonnas, Samtredia rajooni keskus. https://www.geostat.ge/en/modules/categories/41/population
Tšiathura

Tšiathura (varasem eestikeelne nimi Tšiatura) on linn Gruusias Imerethi piirkonnas. Tšiathura sõpruslinnad on Keila, Sigulda ja Nikopol.
Andrés Avelino Cáceres

Andrés Avelino Cáceres Dorregaray (4. veebruar 1833 – 10. oktoober 1923) oli Peruu president aastatel 1886–1890 ja 1894–1895.
Tskaltubo

Tskaltubo (წყალტუბო Tshaltubo) on linn Gruusias Imerethi piirkonnas.
Tkibuli

Tkibuli on linn Gruusias Imerethi piirkonnas. Georgian Census 2014
Abaša

Abaša on linn Gruusias Samegrelo–Zemo Svanethi piirkonnas, Abaša rajooni keskus. http://census.ge/ge/results/census1
Alphonse Bertillon

Alphonse Bertillon (23. aprill 1853 Pariis – 13. veebruar 1914 Pariis) oli prantsuse kriminalist ja antropoloog. Ta töötas välja inimeste identifitseerimise antropomeetrilise süsteemi – bertiljonaaži.  Alphonse Bertillon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Senaki

Senaki on linn Gruusias Samegrelo–Zemo Svanethi piirkonnas, Senaki rajooni keskus. 1933–1976 oli linna nimi Mihha Tshakaja samanimelise revolutsionääri järgi. 1998. aastal toimus linnas Eduard Ševardnadze vastane sõjaväelaste mäss. 2008. aasta Lõuna-Osseetia sõja ajal pommitasid linna ja selle ääres asuvaid Gruusia armee kasarmuid Venemaa lennukid. Tabamuse sai ka Senaki raudteejaam. Senaki on Rakvere sõpruslinn.
Tsalendžihha

Tsalendžihha on linn Gruusias Samegrelo–Zemo Svanethi piirkonnas, Tsalendžihha rajooni keskus. http://pop-stat.mashke.org/georgia-cities.htm
Kolm risti

Kolm risti on märk, mida kirjaoskamatud kasutavad allkirja asemel. Balti Eraseaduse § 3038 kohaselt pidid kirjaoskamatud kristlased allkirja asemel omakäeliselt dokumentidele kirjutama kolm risti (†††). Asjast mittehuvitatud kolmas isik pidi kolmele ristile lisama nende kirjutaja nime koos märkusega tema kirjaoskamatuse kohta ja oma allkirja. Kolme ristiga kirjutatud allkirja võis tõestada ka ametiasutus või notar. Kirjaoskamatutel juutidel oli vastavaks märgiks kolm nulli (000). Saksa korporatsioonides märgitakse allkirjale lisatud ühe, kahe või kolme ristiga ametikohti.
Ardi Liives

Ardi Liives (kuni 1939 Liinev; 31. august 1929 Tallinn – 9. detsember 1992 Tallinn) oli eesti kirjanik. Lõpetas 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna, töötas aastatel 1953–1962 Õhtulehe toimetuses. Kirjutanud umbes 30 näidendit, novelle, kuuldemänge, operetilibretosid ja romaane. "Robert Suur" (1957) "Uusaasta öö" (1958) "Sinine rakett" (1959; ümbertöötatult "Mürgi perenaine" (1967)) "Siinpool horisonti" (1962) "Viini postmark" (1964) "Trepp" (1964) "Monolisk" (1969) "Infarkt" (1971) "Suudlus enne koitu" (1977) "Lehti ühelt puult" (valik draamasid: "Uusaasta öö", "Trepp", "Mürgi perenaine", "Infarkt", "Suudlus enne koitu"). Eesti Raamat, Tallinn 1979 "Lehti teiselt puult" (valik komöödiaid: "Robert Suur", "Viini postmark", "Kallimast kallim", "Monolisk", "Maskeraad Ungrus"). Eesti Raamat, Tallinn 1979 "Madalrõhkkond" (valik näidendeid: "Siinpool horisonti", "Millest vaikis prohvet", "Madalrõhkkond", "Need kauged ajad", "Alati septembris", "Avalik kiri", "Missioon"). Eesti Raamat, Tallinn 1989 "Retro" (1981) "Vastuarmastus" I-II (1982–1986) "Passioon" (1986) "Aken vastu päikest" (1988) 1980 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Lehti ühelt puult. Valik draamasid" ja "Lehti teiselt puult. Valik komöödiaid") Ta oli helilooja Eero Liivese poeg. "Keele ja Kirjanduse" ringküsitlus kirjanikele. Ardi Liives – Keel ja Kirjandus 1961, nr 11, lk 689–690 Ardi Liives, "Kuidas sünnib näidend" – eesti kirjanike koguteoses "Teose sünd", Eesti Raamat, Tallinn 1976, lk 167–174 Mari Peet, "Dramatismist ja dünaamikast Ardi Liivese näidendites" – Looming 1977, nr 4, lk 684–688 Mihkel Mutt, "Ardi Liives ja olmerealistlik näidend" – Keel ja Kirjandus 1979, nr 8, lk 453–458 ja M. Muti raamatus "Kõik on üks ja seesama", Eesti Raamat, Tallinn 1986, lk 211–221 Ardi Liives, "Pilk möödanikku" – Keel ja Kirjandus 1989, nr 8, lk 488–495 Eesti kirjanduse ajalugu, V köide, 2. raamat, Eesti Raamat 1991, lk 205–215 (ülevaate autor Mari Peet) ja bibliograafia lk 219 Vaapo Vaher, "Ardi Liives. Imelaps, kellest ei saanud geeniust" (esseistlik monograafia). Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2007, 464 lk Ardi Liives Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Khobulethi

Khobulethi (gruusia omaladinas Kobuleti) on linn Gruusias Adžaarias, Khobulethi rajooni keskus.
Ahhalkhalakhi

Ahhalkhalakhi (varem ka Ahhalkalaki; gruusia omaladinas Akhalkalaki) on linn Gruusias Samtshe-Džavahhethi piirkonnas, Ahhalkhalakhi rajooni keskus. 93,8% linna elanikest on armeenlased (2014). http://www.geostat.ge/index.php?action=page&p_id=2152&lang=geo
Jaan Lintrop

Jaan Lintrop (13. juuni 1885 Alliku vald, Türi kihelkond – 24. märts 1962 Oisu) oli eesti kirjanik. Õppis Tartus Treffneri gümnaasiumis ning vabakuulajana 1911–1913 Moskva ja 1913–1914 Leipzigi ülikoolis. 1917. aastal oli Jaan Lintrop Järva maakonna miilitsaülem. Teenis Vabadussõjas Kindralstaabi Valitsuse raamatukoguhoidjana (sõjaväeametnik). Töötas ajakirjanikuna ning oli aastatel 1920–1929 Eesti Telegraafiagentuuri direktor. Aastast 1935 elas kodutalus. Kirjutanud novelle, kus kujutab iroonilis-kriitiliselt küla- ja agulielu, jutustusi, näidendeid ja reisiraamatu. "Igapäevane elu" (1909) "Nutt ja naer" (1910) "Oma aja lapsed" (1959), valikkogu "Kitsad väravad" (1985), valikkogu "Willem Elgas: Laul sinisest rukkilillest" (1911) "Euroopa" (1922) "Muiste" (1936) "Türgi enne ja nüüd" (1930) Kuidas sattus Paidesse iseseisvuse manifest. Kirjanik Jaan Lintrop kavatses rünnakut Paide enamlastele. Paides trükitud Iseseisvuse manifest on omaette haruldus., Järva Teataja (1926-1944), nr. 23, 22 veebruar 1938 Jaan Lintrop Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Ninotsminda

Ninotsminda on linn Gruusias Samtshe-Džavahhethi piirkonnas, Ninotsminda rajooni keskus. 2014. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ninotsminda elanikest armeenlasi 94,3% ja grusiine 5,3%. "მოსახლეობის საყოველთაო აღწერა 2014". საქართველოს სტატისტიკის ეროვნული სამსახური. November 2014. Vaadatud 26. juuli 2016.
Marneuli

Marneuli on linn Gruusias Khvemo Kharthli piirkonnas, Marneuli rajooni keskus. https://www.geostat.ge/en/modules/categories/41/population