laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Polüklooritud bifenüülid

Polüklooritud bifenüülid (lühendatult PCB-d) on tsüklilised orgaanilised ühendid, kus kahel omavahel seotud benseenituumal on 1–10 vesiniku aatomit asendunud kloori aatomi(te)ga. Polüklooritud bifenüülide keemiline üldvalem on C12H10-xClx. Et PCB-d on keemiliselt väga püsivad ning kõrge kuumataluvusega, olid nad aastatel 1930–1980 laialdaselt kasutusel elektri- ja hüdraulikaseadmetes ning määrdeainetes (näiteks jahutusvedelikena ning trafo- ja kondensaatoriõlide segudes). PCB-sid leidubki peamiselt trafodes ja kondensaatorites. Näiteks sisaldavad PCB-sid peaaegu kõik kondensaatorid, mis on toodetud aastatel 1930–1980. PCBd on väga toksilised ühendid, sealhulgas kantserogeensed, ja neil on kalduvus ökoloogilistes toiduahelates biomagnifitseeruda. Samuti on nad veekeskkonnas väga püsivad. Kuna PCB-d on kantserogeensed, on nad ohtlikud inimese tervisele. Nad võivad sattuda inimorganismi hingamis- ja neeluteede või naha kaudu. Euroopa Liidus keelustati rangelt PCB-de kasutamine ja nendega kauplemine juba 1985. aastal, kuid hiljemalt 2010. aasta lõpuks tuli kõrvaldada või saastest vabastada kõik ikka veel PCB-sid sisaldavad seadmed. Keskkonnasõnaraamat 2004 (EnDic2004). [1] (vaadatud 4.06.2010) PCB-sid sisaldavad jäätmed, Kliimaministeeriumi veebisait
Düü

Düü ehk turbamuda on orgaanikarikas pruunikasmust soosete (järvemuda), mis enamikus koosneb detriidist (valdavalt taimeosistest) ja nendega seostunud rauasooladest. Düü sisaldab rohkesti humiinaineid, eriti -happeid. Düü on düstroofsetele järvedele iseloomulik sete. järvesete jütja
Klass (matemaatika)

Klass on hulgateoorias ja selle rakendustes kogu matemaatikas hulkade (või ka muude matemaatiliste objektide) kogum, mida saab üheselt määratleda omaduse kaudu, mis on kõikidele klassi elementidele ühine. Mõned klassid on hulgad, näiteks kõikide paaritute täisarvude klass, mõned mitte, näiteks kõikide ordinaalarvude klass ja kõikide hulkade klass. Klasse, mis ei ole hulgad, nimetatakse pärisklassideks. Pärisklass ei saa olla hulga ega klassi element. Hulgateooria Zermelo-Fraenkeli aksiomaatika on nii ehitatud, et pärisklassid jäävad hulkade seast välja. Nii välditakse naiivse hulgateooria paradokse. Nendest paradoksidest saavad tõestused, et üks või teine klass on pärisklass. Näiteks Russelli paradoksist saab tõestus, et kõikide hulkade klass on pärisklass, ja Burali-Forti paradoksist saab tõestus, et kõikide ordinaalarvude klass on pärisklass. Standardne Zermelo-Fraenkeli aksiomaatika klassidest ei räägi. Klassidest räägitakse üksnes metakeeles kui loogikavalemite ekvivalentsiklassidest. Von Neumanni-Bernaysi-Gödeli aksiomaatika läheneb asjale teisiti: seal on klassid põhiobjektideks ning hulk defineeritakse klassina, mis on mõne teise klassi element. Pärisklassid on sel juhul need klassid, mis ei ole mõne teise klassi elemendid. Mõned matemaatilised objektid on "liiga suured", et neid hulkadena vaadelda. Selle asemel vaadeldakse neid klassidena. Sellised on näiteks suured kategooriad ja sürreaalarvude klass. Sõna "klass" kasutatakse mõnikord sõna "hulk" sünonüümina. Tuntuim on selle sõna tarvitamine terminites "ekvivalentsiklass" ja "jäägiklass". Selline kasutus pärineb ajast, mil klasside ja hulkade vahel vahet ei tehtud. 19. sajandil ja varem mõeldi klasside all õigupoolest tänapäeva mõistes hulki või oli see mõiste ebamäärane.
Luurerühm (film)

"Luurerühm" (soome "Rukajärven tie") on Soome 1998. aasta draama- ja sõjafilm, mis räägib jalaväerühmast Soome Jätkusõjas. Filmi aluseks on Antti Tuuri romaan "Rukajärven tiellä". Peategelasteks on leitnant Eero Perkola, tema kaasa Kaarina ja luurerühma sõdurid, kelle ülesandeks on tungida läbi vaenlase tagala ning saada nende asukoha kohta vajalikku infot. Film võitis 2000. aastal Soome filmiauhindade jagamisel seitse Jussit. Irina Björklund – Kaarina Vainikainen Peter Franzén – Eero Perkola Kari Heiskanen – Jussi Lukkari Taisto Reimaluoto – Unto Saarinen Rukajärvi Luurerühm andmekogus IMDb (inglise)
Pärisklass

Pärisklass on matemaatikas klass, mis ei ole hulk. Von Neumanni-Bernaysi-Gödeli hulgateoorias on pärisklass definitsiooni järgi klass, mis ei ole ühegi klassi element.[viide?] Pärisklassid on näiteks kõikide hulkade klass, kardinaalarvude klass ja ordinaalarvude klass.
24 minutit

"24 minutit" (ingl. 24 Minutes) on joonissarja "Simpsonid" 18. hooaja 21. jagu, mis jõudis ekraanile 20. mail 2007. Springfieldi algkooli direktor Skinner avab popitegemisvastase üksuse CTU (Counter Truancy Unit), mille liikmed on Lisa, Milhouse van Houten, Martin Prince ja Database. Kui kooli kiusajad Jimbo, Dolph ja Kearney poppi teevad, siis saadetakse Milhouse neid luurama. Samal ajal leitakse Springfieldi tuumajaamas üks Homeri vana jogurt, mis kästakse tal ära visata. Kui Homeril üritab jogurit poodi tagastada, keeldub Aput seda vastu võtmast. Apu ütleb, et Homer võib võtta ükskõik millise jogurti, kui ta ainult vana jogurti minema viiks. Jogurt langeb Jimbo, Dolphi ja Kearney kätte. Homer aga avastab kogemata Milhouse'i neid luuramast, mispeale nad mõlemad pannakse prügikasti ja saadetakse mööda tänavat alla veerema. Marge unustab, et kell 15:00 toimub koolis küpsetiste laat. Kui see talle meelde tuleb paneb ta koogi kiiresti ahju. Kuid kook kõrbeb ja Marge peab põlenud koogi glasuuriga katma. Jimbo majas tehakse võimas haisupomm surnud loomast, kõrbenud juustest, Jimbo õe hambaklambrikarbist, pudelisse villitud peerust, opossumiplatsentast, higist ja vanast jogurtist. See plaanitakse küpsetiste laadal õhku lasta. Kui Milhouse'il nende jälitamine ebaõnnestub asub tema asemele Bart. Uurimise ajal ristub Barti telefonikõne kogemata telesarja "24" peategelase Jack Baueri omaga. Kui Bart pommist teada saab, ruttab ta kooli sellest Lisale teatama, kuid Martin, kes tegelikult kiusajate heaks töötab, lööb ta oimetuks ja seob kinni. Bart pannakse koos pommiga ventilatsiooniruumi kinni. Tal õnnestub siiski Lisale helistada ning teda hädaohust teavitada. Mõtlemata sellele, et Bart võib uputada, laseb Skinner hullema ärahoidmiseks ventilatsiooniruumi hot dog'ide vee, milles oli aastaid kooli vorstikesi leotatud. Bart ujub just alanud küpsetiste laada akna juurde ja teda nähakse. Wiggum üritab Barti päästmiseks klaasi pihta tulistada, aga see on kuulikindel. Marge viskab oma koogi läbi klaasi, lastes nii vee ventilatsioonist välja ja päästab Barti. Lisa tormab ruttu kohale ning teeb haisupommi kahjutuks. Pärast seda tungivad Jack Bauer ja kõik teised CTU (Counter-Terrorism Uniti) agendid küpsetiste laadale ja tahavad Barti tema tüngakõne pärast arreteerida. Seejärel plahvatab aatomipomm. Kõik rahunevad, kui Jack Bauer ütleb, et plahvatus toimus naaberlinnas Shelbyville'is.
Ühisosa

Matemaatikas on hulkade A ja B ühisosa ehk lõige ehk korrutis hulk, mis koosneb kõikidest hulkade A ja B ühistest elementidest. Hulkade A ja B ühisosa tähistatakse A∩B. Hulkade ühisosa leidmine moodustab mis tahes hulkade hulgal binaarse tehte, mingi hulga alamhulkade hulgal binaarse algebralise tehte. Hulkade A ja B ühisosa A  ∩ B on hulk, mille moodustavad parajasti kõik sellised elemendid, mis kuuluvad hulka A ja hulka B. Sümbolite abil väljendudes, A ∩ B = { x | x ∈ A ∧ x ∈ B } {\displaystyle A\cap B=\{x\,|\,x\in A\wedge x\in B\}} , kus ∧ {\displaystyle \wedge } tähistab konjunktsiooni. Hulkade {1, 2, 3} ja {2, 3, 4} ühisosa on {2, 3}. Arv 9 ei ole algarvude hulga {2, 3, 5, 7, 11, ...} ja paaritute naturaalarvude hulga {1, 3, 5, 7, 9, 11, ...} ühisosa element. Hulkade ühisosa leidmisel on järgmised omadused: assotsiatiivsus A ∩ ( B ∩ C ) = ( A ∩ B ) ∩ C {\displaystyle A\cap (B\cap C)=(A\cap B)\cap C} kommutatiivsus A ∩ B = B ∩ A {\displaystyle A\cap B=B\cap A} idempotentsus A ∩ A = A {\displaystyle A\cap A=A} Üldiselt saab rääkida mittetühja hulkade kogumi M = { A i | i ∈ I } {\displaystyle M=\{A_{i}|i\in I\}} ühisosast ⋂ M ≡ ⋂ i ∈ I A i {\displaystyle \bigcap M\equiv \bigcap \limits _{i\in I}A_{i}} , kus I tähistab mõnd indeksihulka. Teisisõnu on hulga ∩ {\displaystyle \cap } M {\displaystyle M} elementideks on parajasti kõik sellised elemendid, mis kuuluvad ühtlasi ka igasse hulka A i {\displaystyle A_{i}} . Mõnikord räägitakse ühisosast ka juhul, kui M {\displaystyle M} on tühi hulk[viide?]. Eelpool jäi vaatluse alt välja juhtum, kus M on tühi hulk ∅. Kogumi M lõige on defineeritud kui ⋂ M = { x : ∀ A ∈ M , x ∈ A } . {\displaystyle \bigcap \mathbf {M} =\{x:\forall A\in \mathbf {M} ,x\in A\}.} Kui M on tühi, siis ükski hulk ei ole hulga M element, nii et jääb küsimus, millised muutuja x väärtused rahuldavad seda tingimust. Paistab, et kõik võimalikud väärtused. Kui M on tühi, siis see tingimus on tühi tõde. Nii et tühja kogumi lõige peaks olema universaalhulk (lõike leidmise tehte universaalhulk), mida hulgateoorias ZFC ei eksisteeri. Selle raskuse saab osaliselt lahendada, kui piirduda fikseeritud hulga U (universum) alamhulkadega. Sel juhul võib hulga U alamhulkade kogumi lõike defineerida nii: ⋂ M = { x ∈ U : ∀ A ∈ M , x ∈ A } . {\displaystyle \bigcap \mathbf {M} =\{x\in U:\forall A\in \mathbf {M} ,x\in A\}.} Kui nüüd M on tühi, siis raskust ei teki. Lõige on lihtsalt kogu universum U, mis on lõike leidmise tehte ühikelement.  Pikemalt artiklis Ühisosata hulgad Kui ∩ {\displaystyle \cap } M {\displaystyle M} on tühi hulk, siis öeldakse, et hulga M elemendid on ühisosata hulgad. Kui A∩B on tühi hulk, siis A ja B on ühisosata hulgad. Lõikegraaf Konjunktsioon Naiivne hulgateooria Ühend Täiend Hulkade vahe Sümmeetriline vahe Võimsus Itereeritud binaarne tehe MinHash
Järvesete

Järvesete ehk limniline sete on järvede põhja või selle kallastele moodustunud setted. Järvesetted võivad olla tekkinud kivimiosakeste lagunemisel (minerogeensed) või organismide väikestest jäänustest (biogeensed). Järvesetete peamised komponendid on liiv, kruus, düü, sapropeel jt. düü jõesete järvelubi jütja meresete settekivim soosete viirjärvesete
Keravälk (film)

"Keravälk" on neljas James Bondi sarja film. See valmis 1965. aastal. Ärandades Inglismaal asuvast NATO sõjaväebaasist õppelennu ajal lennuki Vulcan, saab kuritegelik organisatsioon SPECTRE enda valdusse kaks aatomipommi. SPECTRE nõuab nende loovutamise eest teemante. Vastasel korral ähvardatakse maatasa teha mõni USA ja Inglismaa linn. Bondi (Connery) leitud päästev niidiots, ta tunneb ühel pildil ära väljavahetatud lenduri, viib ta Bahamale. Seal korraldab ta kohtumise lenduri õe Dominoga (Claudine Auger), kes osutub saladusliku Emilio Largo (Adolfo Celi) armukeseks. Pärast tapmiskatset usub Bond, et ta on õigel teel. Peagi leiab ta lennuki, aga pommid on hoolikalt peidus veealuses koopas. Veealusesse võitlusse kaasatakse ka rannavalve ja merevägi, kuid tõeliseks kangelaseks jääb siiski Bond.
Helle Aan

Helle Aan (sündinud 6. märtsil 1955 Tallinnas) on eesti ajakirjanik. Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal 1985. aastal. Ta on töötanud Eesti Raadio toimetajana, alates 1993. aastast Raadio 7 peatoimetaja. Helle Aan on ka Eesti gaidide liikumise üks juhte. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuni 2009. Vaadatud 2. septembril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Jalaväe Rünnakumärk

Jalaväe Rünnakumärk (saksa keeles Infanterie-Sturmabzeichen) oli Saksa autasu, mida anti Relva-SS-i ja Wehrmachti sõduritele Teise maailmasõja ajal.
Sõjateenete Rist

Sõjateenete Rist (saksa keeles Kriegsverdienstkreuz) oli Saksa autasu teise maailmasõja ajal, mida võidi anda nii sõjaväelastele kui ka tsiviilisikutele. Sellel ordenil oli olemas 5 klassi: medal, 2. klass, 1. klass, rüütlirist ja kuldne rüütlirist. Kõik klassid, v.a medal, olid nii mõõkadega kui ka ilma nendeta variandis. Sõjateenete Rist Sõjateenete Medal Hans Jüttner kandmas Sõjateenete Risti Rüütliristi mõõkadega Ernst Ritter kandmas Sõjateenete Risti Rüütliristi ilma mõõkadeta Sõjateenete Risti lint SD Unterscharführeri vormijakil Walther Funk kandmas 1. klassi Sõjateenete Risti NSDAP kuldmärgi all Rüütlirist mõõkadega ja ilma 1. klass mõõkadega ja ilma 2. klass mõõkadega ja ilma Medal Alfons Rebane Eesti Kaitsejõudude ja Waffen-SSi ohvitser, Raudristi Rüütliristi kavaler Paul Lilleleht, Eesti sõjaväelane, kolonelleitnant Wernher von Braun Saksa raketiinsener, V2 looja Günther Burstyn Austria tankiinsener Kurt Daluege SS-Oberstgruppenführer, Ordnungspolizei ülem Adolf Eichmann SS-Obersturmbannführer, SS juudiküsimuste osakonna ülem Adolf Heusinger Saksa kindralleitnant, Bundeswehri esimene üleminspektor (sõjaväeline ülem) William Joyce Briti natsionaalsotsialistlik poliitik August Keng Eesti sõdur, Omakaitse liige, metsavend Hasso von Manteuffel Saksa tankivägede kindral, Saksa Liitvabariigi poliitik Ferdinand Porsche Saksa insener, autokonstruktor, Porsche firma asutaja Heinrich Müller SS-Gruppenführer, Gestapo ülem Hans Kammler SS-Obergruppenführer, SS ja maavägede ehitusprojektide ülem Gottlob Berger SS-Obergruppenführer, SS-Peaameti ülem
Idarahvaste medal

Idarahvaste medal (saksa keeles Tapferkeits- und Verdienstauszeichnung für Angehörige der Ostvölker) oli Saksamaa sõjaväeline autasu Teise maailmasõja ajal. Reeglina oli ette nähtud iga järgneva järgu saamiseks kolme madalama järgu märgi omamine. Seega pidi II klassi hõbemedali saamiseks olema kolm pronksmedalit. 28. jaanuari 1944 aasta Wehrmachti ülemjuhatuse direktiivi alusel pidid Idarahvaste esindajad II klassi Raudristi saamiseks omama vähemalt II klassi hõbedast Idarahvaste medalit ja I klassi Raudristi saamiseks vähemalt I klassi hõbetähte. Eestlaste suhtes see ei kehtinud.
Littoinen

Littoinen on küla Soomes Kaarina linna ja Lieto valla piiril. Külas asub Littoistenjärvi järv. Asula tekkis 1739 rajatud kangavabriku juurde. Alates 1899 läbib küla raudtee, kuid tänapäeval Helsingi–Turu rongid seal ei peatu. Külas tegutses 1969. aastani tekstiilivabrik. 1907 hüppas Littoises liikuvalt rongilt maha salapolitsei eest põgenev Lenin. Seda sündmust meenutab mälestuskivi.
Ayerbe

Ayerbe on linn Hispaanias Aragóni autonoomses piirkonnas Huesca provintsis. Municipal Register of Spain of 2023  Ayerbe – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Jan Palmstierna

Jan Palmstierna (sündinud 26. juulil 1948) on Rootsi diplomaat. Septembrist 2008 kuni septembrini 2013 oli ta Rootsi suursaadik Eestis. Varem on Jan Palmstierna töötanud muu hulgas Rootsi välisministeeriumis kaubandussuhete alal; olnud suursaadik Vilniuses ning töötanud Rootsi suursaatkondades Santiagos, Kopenhaagenis ja Bonnis. Jan Palmstierna kuulub Rootsi tuntud Palmstiernade aadlisuguvõsasse, tema tiitel on krahv. 2011. aastal andis president Toomas Hendrik Ilves talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi. Jan Palmstierna Rootsi äriauhindade lehel
Rašid Nurgalijev

Rašid Nurgalijev (vene keeles Рашид Гумарович Нургалиев; sündinud 8. oktoobril 1956 Kasahstanis Kostanaj oblastis) on Venemaa julgeolekutöötaja. Ta oli Venemaa Föderatsiooni siseminister 9. märtsist 2004 kuni 21. maini 2012. Tal on armeekindrali auaste (27. detsembrist 2005) ja majandusteaduste kandidaadi kraad. Rašid Nurgalijev lõpetas 1979 O. W. Kuusineni nimelise Petroskoi riikliku ülikooli. Aastatel 1979–1981 töötas ta Karjala ANSV Nadvoitsi asula kooli füüsikaõpetajana. 1981 asus ta teenistusse Karjala ANSV Riikliku Julgeoleku Komitees: töötas Kalevala rajooniosakonna ja Kostomuški linnaosakonna operatiivvolinikuna, oli Medvežegorski riikliku julgeoleku rajoonijaoskonna ja Karjala Vabariigi terrorismivastase osakonna ülem. 1995 viidi Nurgalijev üle teenistust jätkama Venemaa Föderaalse Vastuluureteenistuse keskasutusse ja selle reorganiseerimise järel Venemaa Föderatsiooni Föderaalsesse Julgeolekuteenistusse, kus teenis organisatsioonilis-inspektorvalitsuses peainspektorina ning Sisejulgeolekuvalitsuse osakonnajuhatajana. Aastatel 1998–1999 teenis Nurgalijev Venemaa presidendi kontrolli peavalitsuses osakonnajuhatajana. Aastatel 1999–2000 oli ta Venemaa Föderaalse Julgeolekuteenistuse majandusjulgeoleku departemangu salakauba ja ebaseadusliku naгkootikumise käitlemise vastu võitlemise valitsuse ülem. Aastatel 2000–2002 oli Nurgalijev FSB direktori asetäitja, inspektorvalitsuse ülem. 2002. aasta juunis määrati Nurgalijev Venemaa siseministri esimeseks asetäitjaks ja kriminaalmiilitsa ülemaks. Ta juhtis siseministeeriumi organiseeritud kuritegevuse ja uimastikaubandusega tegeleva allüksuse tööd, sealhulgas võitlust rahvusvahelise terrorismi ja ekstremismiga. 2004. aasta jaanuarist oli Nurgalijev Venemaa siseministri kohusetäitja. Sama aasta märtsis määrati ta siseministriks. Alates 2006. aasta veebruarist on Nurgalijev ametikohast lähtudes Venemaa Rahvusliku terrorismivastase komitee liige ja komitee esimehe asetäitja. Tema ametiajal siseministrina nimetati 2011. aastal miilits ümber politseiks ja algatati ümberakrediteerimine, mille käigus vähendati politsei isikkoosseisu enam kui viiendiku võrra. Augustis 2011 väitis Nurgalijev, et selle kava rakendamise käigus on korruptsioon tema ministeeriumis välja juuritud. Kohe pärast Dmitri Medvedevi saamist peaministriks, vabastati Nurgalijev siseministri kohalt. 2012–2023 oli ta Venemaa Julgeolekunõukogu sekretäri asetäitja ning alates jaanuarist 2023 on ta Julgeolekunõukogu sekretäri esimene asetäitja. Rašid Nurgalijev on abielus. Tal on kaks poega, kes on mõlemad ohvitserid. Nurgalijev on rahvuselt tatarlane. http://www.themoscowtimes.com/news/article/nurgaliyev-says-cops-dont-take-bribes/442692.html Lentapedia artikkel Rašid Nurgalijevist
Nõukogude Liidu marssal

Nõukogude Liidu marssal (vene keeles Маршал Советского Союза) oli de facto Nõukogude Liidu kõrgeim sõjaväeline auaste (de iure oli kõrgeim auaste Nõukogude Liidu generalissimus, mida kandis vaid Jossif Stalin). Auaste asutati 22. septembril 1935 NSV Liidu Kesktäitevkomitee ja NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu määrusega, see loodi Tööliste ja Talupoegade Punaarmee või Tööliste ja Talupoegade Merelaevastiku isikkoosseisule. Nõukogude Liidu marssali vaste mereväes oli Nõukogude Liidu laevastikuadmiral. Esimesena anti auaste 21. novembril 1935 viiele isikule: Vassili Blücherile, Semjon Budjonnõile, Aleksandr Jegorovile, Mihhail Tuhhatševskile ja Kliment Vorošilovile. Neist kolm: Tuhhatševski, Blücher ja Jegorov hukati hiljemalt kolme aasta pärast. Nõukogude Liidu marssal oli NSV Liidu kõrgeim sõjaväeline auaste kuni 26. juunini 1945, mil Jossif Stalin sai Nõukogude Liidu generalissimuse auastme, olles Nõukogude ajaloos ainuke isik, kes selle auastme sai. Pärast tema surma 5. märtsil 1953 oli Nõukogude Liidu marssal taas NSV Liidu kõrgeim auaste. Kokku anti Nõukogude Liidu marssali auaste 41 isikule. Algul anti seda sagedamini, nii et korraga oli elus kümmekond marssalit, pärastpoole harvemini. Viimasena sai selle auastme NSV Liidu kaitseminister Dmitri Jazov 1990. aasta aprillis. Jazov oli viimane elus olev Nõukogude Liidu marssal, kes suri alles 2020. aastal. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist 1991. aastal lõpetati auastme väljaandmine. 1993 kehtestati selle asemel Venemaa marssali auaste, mida on läbi aegade välja antud vaid korra: 11. novembril 1997 Igor Sergejevile. Nõukogude Liidu marssali auastet ei tunnistatud kehtetuks ega asendatud Venemaa marssali auastmega. Auastme pälvinud isikud olid üldiselt kaadrisõjaväelased, neli neist olid ka sõjaväelisi ametikohti täitnud poliitikategelased: Stalin, Lavrenti Beria, Nikolai Bulganin ja Leonid Brežnev. Beria sai marssali auastme sellepärast, et kogu KGB isikkoosseis võrdsustati sõjaväelastega ja julgeolekutöötajate erilised auastmed asendati automaatselt vastavate sõjaväeliste auastmetega. [viide?] Kuuelt Nõukogude Liidu marssalilt võeti marssali auaste hiljem ära. Need olid Tuhhatševski, Blücher, Jegorov, Grigori Kulik, Beria ja Bulganin. Sealjuures Blücher suri ülekuulamise ajal peksmise tagajärjel, kui ta oli veel marssal, ja marssali auaste võeti talt ära postuumselt. Bulganin alandati kindralpolkovnikuks.Tuhhatševski, Blücher, Jegorov ja Kulik rehabiliteeriti postuumselt ning neile anti marssali auaste tagasi. Beria ja Bulganin oma auastet tagasi ei saanud. "What was the Marshal of the Soviet Union?". Vaadatud 08.07.2023. Marssal
Aleksandr Jegorov

Aleksandr Jegorov (vene keeles Александр Ильич Егоров; 25. oktoober (vkj 13. oktoober) 1883 Buzuluk, Samara kubermang, Venemaa Keisririik – 22. veebruar 1939 Moskva) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane, üks viiest esimesest Nõukogude Liidu marssalist (1935). Ta astus 1901 vabatahtlikuna 4. Niasviži grenaderipolku. 1902 astus ta Kaasani junkrute jalaväekooli ja sai kohe allohvitseri auastme. 5. mail (vkj. 22. aprillil) 1905, seoses kooli lõpetamisega sai ta alamporutšikuks. 10. novembril 1908 sai ta porutšikuks, 22. novembril (vkj. 15. novembril) staabikapteniks, 12. juunil (vkj. 30. mail) 1916 kapteniks, 10. detsembril (vkj. 27. novembril) 1916 alampolkovnikuks ja 22. novembril (vkj. 9. novembril) 1917 polkovnikuks. Ajutise valitsuse bürokraatia tõttu ülendati ta polkovnikuks valitsuse korraldusega, mis oli alla kirjutatud pool kuud pärast Oktoobrirevolutsiooni, millega see valitsus kukutati. Oma autobiograafia järgi hakkas ta 1904 toetama esseere ja astus 1909 nende erakonna liikmeks. Esseeriks jäi ta kuni Oktoobrirevolutsioonini. Kuid jaanuaris 1918 liitus ta juba Punaarmeega. 26. septembrist 1935 kuni 11. maini 1937 oli ta Tööliste ja Talupoegade Punaarmee Kindralstaabi ülem. Veebruaris 1937 külastas Eestit, arreteeriti 27. märtsil 1938 ja hukati. Rehabiliteeriti 1956. aastal. Marssal Jegorov saabus Tallinna. Uus Eesti, 23. veebruar 1937, nr. 54, lk. 2. Nõukogude Vene marssal Jegorovi vastuvõtt Balti jaamas
Toamasina Ülikool

Toamasina Ülikool on ülikool Madagaskaril Toamasina linnas. 1988. aastani oli see osa Madagaskari Ülikoolist. Koduleht
Tveri karjala keel

Tveri karjala keel (tiverin karielan kieli) on karjala keele murre, mis tänu kauasele isolatsioonile sugulaskeeltest säilis arhailisemas vormis kui teised karjala keele murded. Tverikarjala keel kuulub läänemeresoome keelte hulka ning seda räägib 14 600 karjalast Tveri ja Moskva oblastis. Karjala keel
Jean Cocteau

Jean Maurice Eugène Clément Cocteau (5. juuli 1889 Maisons-Laffitte – 11. oktoober 1963 Milly-la-Forêt) oli prantsuse kirjanik, kunstnik ja filmilavastaja. 1957 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks "Kolm näidendit" (Inimese hääl; Hoolimatu armuke; Hirmsad vanemad). Prantsuse keelest tõlkinud Tatjana Hallap, Häidi Kolle ja Henno Rajandi, järelsõna: Tatjana Hallap. Tallinn, Loomingu Raamatukogu 1978, nr 15/17, 128 lk "Oopium: mürgi mõju lahtumise päevik; Ingel Heurtebise; Eiffeli torni noorpaar". Tõlkinud ja eessõna: Hasso Krull. EÜS Veljesto kirjastus, Tartu 1997, 248 lk; ISBN 9985908562 "Kohutavad lapsed; Orpheus; Inimese hääl; Kirjutusmasin" (Les enfants terribles; Orphée; La voix humaine; La machine à écrire). Tõlkinud Tatjana Hallap. Sari Europeia, nr 59. Perioodika, Tallinn 1999, 288 lk; ISBN 5797906899 "Ristilöömine" (poeem). Prantsuse keelest tõlkinud Ilmar Laaban, saateks: U. U. (= Udo Uibo) – Looming 1999, nr 4, lk 518–528 "La Crucifixion 1–25 = Ristilöömine 1–25" (poeem). Tõlkinud Ilmar Laaban – I. Laabani teoses "Magneetiline jõgi: värsitõlked prantsuse ja rootsi luulest", Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2001, lk 108–157; ISBN 9985933273 Eessõna teosele: Édith Piaf, "Õnnepeole". Tõlkinud Sirje Keevallik ja Lauri Leesi. Tänapäev, Tallinn, Tänapäev 2010; ISBN 9789985628850 Vladimir Fedorovski, "Vene balleti kulissidetagune ajalugu: Djagilevist Picassoni, Cocteau'st Stravinski ja Nurejevini". Prantsuse keelest tõlkinud Kaja Riesen. Olion, Tallinn 2004, 152 lk; ISBN 9985663659 Linnar Priimägi, "Jean Cocteau: joonistus, alastus, meelelisus ning isiksus" – Eesti Ekspress 28. juuni 2001, lk B12–B13