laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Arbavere mõis

Arbavere mõis oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Virumaale Kadrina valla territooriumile Arbavere külla. Juba 1554 mainiti sealkandis olevat Gute zu Arpever, kuid see ei pruukinud mõisat tähendada. See võis olla lihtsalt valdus. Arbavere mõis (saksa keeles Arbafer) eraldati Hulja mõisast 1696. aastal, kuulus Tiesenhausenitele. 18. sajandil ja 19. sajandi algul kuulus mõis Palmse mõisa omanikele von Pahlenitele. Enne mõisa võõrandamist oli selle omanikuks Vatku, Hõbeda ja Loobu mõisa omanik Nikolai von Dellingshausen (1861–1926), kes ostis mõisa 1902. aastal. Peahoone on 1840. aastatel püstitatud ühekorruseline puitehitis. Hoone hilisest ehitusajast hoolimata on tal mitmeid arhailise mõisahoone tunnuseid. Hoone vasaku otsa läheduses paikneb temaga ühel ajal ehitatud väike kavaleridemaja. Hoone on eravalduses. Eesti kohanimeraamat, lk. 48 Arbavere mõis (Kadrina khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Arbavere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Arbavere mõis (Kadrina khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Arbavere mõis Eesti mõisaportaalis
Villardi tänav

Villardi tänav on tänav Tallinna Kesklinna linnaosas Kassisaba ja Uue Maailma asumis. Villardi tänav algab Wismari tänavalt, ristub Roopa, Luise ja Endla tänavaga ning lõpeb Komeedi tänaval. Villardi tänav on enam-vähem põhja-lõunasuunaline ja ligikaudu 520 meetri pikkune. Villardi 23 asub 1937. aastal ehitatud Alfred Rudolf Kehva projekteeritud algne Simeon Tsõpukovi üürimaja ja Villardi 24 asub 1937. aastal ehitatud Karl Tarvase projekteeritud korterelamu Eesti NSV ajal asus Joosep Laari tänav 23 hoones, Tallinna Linna RSN TK SAV Oktoobri rajooni siseasjade osakond. Tänava vanimaks nimeks oli Willase tänav (1875), mis tulenes selle ja Wismari tänava nurgamaja omaniku talupoeg Karl Willase (ka Wilas) perekonnanimest. Hiljem (1885) on see nimi saanud moonutatud kuju – Willari tänav (saksa keeles Willarstrasse või Willertstrasse, vene keeles Виллертская улица, Виллардская улица), sest nähtavati arvati, et tänava nimi tuleneb Koidu tänaval elanud kinnisvaraomaniku Johann Christian Willerti nimest. Viimasel ei olnud aga tänava rajamisega mingit seost, sest endisest Willerti krundist viidi tänav läbi alles 20. sajandi algul. 27. juunil 1950 sai tänava nimeks Joosep Laari järgi Joosep Laari tänav ehk Laari tänav. 18. oktoobril 1991 sai tänav oma endise nime tagasi. Leele Välja, OÜ Arhitektuuriväljad. Tallinna kesklinna väärtuslikud hooned. Tallinn 2020, lk 38 Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 62 Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed
Hamiltoni maakond

Hamiltoni maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis: Hamiltoni maakond (Florida) Hamiltoni maakond (Illinois) Hamiltoni maakond (Indiana) Hamiltoni maakond (Iowa) Hamiltoni maakond (Kansas) Hamiltoni maakond (Nebraska) Hamiltoni maakond (New York) Hamiltoni maakond (Ohio) Hamiltoni maakond (Tennessee) Hamiltoni maakond (Texas)
Seitsmemagajapäev

Seitsmemagajapäev on 27. juunil ja see on kirikukalendri tähtpäev. Eesti rahvakalendris sellel päeval suurt tähtsust pole olnud. Küll arvati, et kui sel päeval sajab, siis pidavat sadama seitse päeva (või nädalat) järjest. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk ?? Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas (BERTA) [1] (vaadatud 16.07.2013) Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
Seitsmevennapäev

Seitsmevennapäev on 10. juulil, kirikukalendris on see kirikupüha, millega mälestatakse seitset märtritena hukatud venda. Eesti rahvakalendris on see päev tugevasti segunenud seitsmemagajapäevaga; seda tingis eriti kalendrireform. Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas (BERTA) [1] (vaadatud 16.07.2013) Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk ?? Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
Mustamäe mõis

Mustamäe mõis (saksa keeles Hohenhaupt) oli Jälgimäe mõisa kõrvalmõis Keila kihelkonnas Harjumaal. Mõisa peahoone on Glehni loss. Mustamäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.10.2017) Mustamäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Natalie Horler

Natalie Christine Horler (sündinud 23. septembril 1981 Bonnis Saksamaal) on Saksamaa laulja, kes kuulub bändi Cascada. Tema inglastest vanemad kolisid Saksamaale 1980. aastal.
Komeedi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Komeedi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis. Komeedi tänav algab Kesk-Ameerika tänavalt, ristub Koidu, Pilve, Aasa ja Villardi tänavaga ning lõpeb Tehnika tänaval. Komeedi tänav on enam-vähem ida-läänesuunaline ja 420 meetri pikkune. Tänava endine nimi oli Tähe tänav (saksa keeles Sternstrasse, vene keeles Звездочная улица), mis nime kordumise tõttu muudeti. Tänav rajati 1909. aastal Koidu tänava ja Kesk-Ameerika tänava vahele. Sellega liideti 24. mail 1939 Koidu ja Tehnika tänava vahel asetsenud Kuu tänav (saksa keeles Mondstrasse, vene keeles Лунная улица), mille nimi siis kustutati, kuid 1959. aastal teisele tänavale pandi. Tallinna Komeedi Lasteaed, Komeedi tn 3 Tallinna maja tüüpi puitelamu Aasa tn 2// Komeedi t. 11 ehitismälestis nr. 8715 Tallinna tänavanimed Tallinna Linnavolikogu (6. oktoober 2016). "Tallinna kohalike teede nimekiri". Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 53 Elamu Aasa t. 2 // Komeedi t. 11, 1929. a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.11.2022)
Põhikiri

Põhikiri on ettevõtte, asutuse või organisatsiooni eesmärke, tegevust, juhtimist jms sätestav ametlik dokument. Põhikiri on formaalse organisatsiooni jaoks üks tähtsamaid dokumente, kuna sellest peavad lähtuma nii teised dokumendid kui ka igapäevased juhtimisotsused. Ühingutelt, mis peavad olema riiklikult registreeritud (nt äriühingud ja mittetulundusühingud), nõutakse enamikus riikides koos ühena alusdokumentide seast registreerimiseks ka põhikirja (teised võivad olla nt asutamiskoosolekul osalenute nimekiri, ühingu omanike tehtud asutamisotsus jms). Põhikirja tähtsuse tõttu on sageli seadustes kirjas ka erinõuded, milleta põhikirja muuta ei saa. Tüüpiliselt saab põhikirja muuta vaid liikmete või omanike üldkogu mingi kindla häälteenamusega (nt 2/3) ja fikseeritud protseduuri alusel. Ühingutel, millelt registreerimist ei nõuta (nt seltsingud), ei pea olema ka põhikirja. Näiteks seltsingu alusdokument on seltsinguleping. Definitsioon "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 26. juulil 2013)
Aare Põder

Aare Põder (sündinud 24. veebruaril 1954) on eesti klahvpillimängija. Ta mänginud klahvpille paljudes kooslustes, lühikest aega ansamblis Uus Generatsioon, aastatel 1980–1981 ansamblis Music Seif, 1982–1983 ansamblis Radar, hiljem ansamblis Ultima Thule. Eesti muusika biograafiline leksikon. 2. köide: N–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 133.
Kesk-Ameerika tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kesk-Ameerika tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis. Kesk-Ameerika tänav algab Väike-Ameerika tänava ja Luha tänava ristmikult, ristub Komeedi tänavaga ja lõpeb seejärel umbtänavana. Kesk-Ameerika tänav on enam-vähem lõuna-põhjasuunaline ja ligikaudu 220 meetrit pikk. Kesk-Ameerika tänav sai nime 1908. aastal (saksa keeles Mittlere Amerikastrasse, vene keeles Средняя Американская улица). 27. novembril 1950 sai tänava nimeks Kesk tänav. 25. septembril 1959 pandi tänavale nimeks Kuu tänav. Kesk-Ameerika tänav sai oma ajaloolise nime tagasi 18. oktoobril 1991. Tallinna tänavanimed Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 59 Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed
Detonaator

Detonaator on seade, mida kasutatakse lõhkeseadeldise käivitamiseks. Detonaatorid võivad olla keemilised, mehaanilised või elektrilised, neist kaks viimast on tänapäeval levinumad. Ärikasutuses tarvitatakse enamasti elektrilisi detonaatoreid või süütenööri. Paljudes detonaatorites pruugitakse pliiasiidist, pliistüfnaadist ja alumiiniumist süütesegu, mis paigaldatakse põhilaengu kohale (sõjanduses tavaliselt trotüül või tetrüül, ärikasutuses pentaerütritooltetranitraat). Vanemates detonaatorites kasutati süütamiseks elavhõbefulminaati ehk paukelavhõbedat, mida sageli segati kaaliumkloraadiga. Vähendamaks atmosfääri saastamist pliiga, tarvitatakse tänapäeval sütikutes muid aineid, näiteks diasodinitrofenooli.
Taani lipp

Taani Kuningriigi lipp (ehk Dannebrog) on üks maailma vanemaid riigilippe. Esimest korda on selle kasutamist kirjalikult mainitud 1370. aastal[viide?]. Tegemist on vanima järjepidevalt kasutusel olnud riigilipuga maailmas. Taani rahvuslipp (Stutflag) on punane, valge Skandinaavia ristiga, mis ulatub lipu äärteni. Punane värvitoon pole ametlikult defineeritud, kuid mitteametlikult on see PMS 185U (nimetatakse ka Dannebrogi-punaseks, taani keeles Dannebrogsrød). Taani riigilipp (Splitflag) sarnaneb rahvuslipuga, kuid sellel on "pääsusaba". Taani merelipp (Orlogsflag) sarnaneb riigilipuga, kuid selle värvitoon on PMS 195U. Legendi kohaselt kukkus ajal, kui Taani kuningas Valdemar II Võitja sõdis Tallinnas Lindanise linnuse lähedal eestlastega, lipp 15. juunil 1219 taevast alla, mille tõttu taanlased võitsid lahingu. Taani-Norra liidu ajal oli Dannebrog ka Norra lipp, kuni aastani 1821, mil Norra võttis vastu oma lipu. Selle, nagu ka teiste Põhjamaade (Soome, Islandi ja Rootsi) lippude kujundus põhines Dannebrogil. Nimi Dannebrog tähendas vana-taani keeles "taanlaste riie", kuid võimalikuks peetakse ka päritolu friisi keelest "punane riie". Taani riigilipp. Proportsioonid 56:107. Taani merelipp. Proportsioonid 56:107. Kalmari unioon lipp. Taani-Norra lipp. Taani vapp Dannebrogi ordu "Guinnessi rekordite veebileht". Taani lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles) Postimees: Juske jutud: kuidas Taani kuningas Tallinnas oma lipu sai. Pealinn http://www.pealinn.ee/arhiiv/tallinnast-alguse-saanud-taani-ristilipp-oli-ohutu-sadama-tunnus-n235617: Tallinnast alguse saanud Taani ristilipp oli ohutu sadama tunnus
Dünamiit

Dünamiit on lõhkeaine, mis koosneb nitroglütseriini segust diatomiidi või teiste absorbentidega (näiteks savi või saepuruga). Orgaanilisi materjale kasutavad dünamiidid on vähem stabiilsed ning neid tarvitatakse tänapäeval harva. Dünamiidi leiutas Rootsi keemik ja insener Alfred Nobel Geesthachtis Saksamaal, ta patenteeris leiutise 1867. aastal. Nobel nimetas uue aine vanakreeka sõna δύναμις (dýnamis) järgi, mis tähendab jõudu. Dünamiiti pruugitakse peamiselt kaevandamisel, ehituses ja lammutamisel, ajalooliselt on seda tarvitatud ka sõjanduses. Nitroglütseriini ebastabiilsuse tõttu (eriti allpool külmumispunkti) on sellest sõjanduses siiski loobutud. Tuntuse tõttu kasutatakse tavakeeles dünamiiti ka metafoorina, näiteks nimetades "plahvatusohtlikku" teemat või materjali "poliitiliseks dünamiidiks".
Sõmera tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sõmera tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Sõmera tänav on Ristiku tänavalt algav ligikaudu 60 meetri pikkune enam-vähem edela-kirdesuunaline umbtänav. Sõmera tänav sai nime 18. märtsil 1931. Tänav on saanud nime lähikonnas asuva Saue tänava nime (sau – puhas savi) mõjul. Sõmera 5 http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 118 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 293, 296
Valimisliit

Valimisliit on hääleõiguslike Eesti kodanike ja Euroopa Liidu kodanike moodustatud seltsing. Valimisliidu moodustamiseks sõlmitakse seltsinguleping vähemalt 2 kodaniku vahel. Seltsinguna loodud valimisliidud ei lõpe valimistega, vaid kestavad edasi. Valimisliidu moodustajate seast tuleb nimetada vähemalt kaks liitu juhtima õigustatud isikut. Nemad vastutavad ühtlasi valimisliidu kohustuste täitmise eest, mis tulenevad erakonnaseadusest (aruannete esitamine jt). Valimisliidu esitatud valimiste kandidaatide nimekirjas olevad isikud ei pea olema valimisliidu (seltsingu) moodustajate hulgast. Lisaks juhtidele tuleb valimisliidul määrata volitatud esindaja või esindajad. Ka volitatud esindaja ei pea ise olema seltsinglane, kuid samas võib olla nii valimisliidu moodustaja kui ka määratud juhtide hulgas. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadus, Riigi Teataja, Vastu võetud 27.03.2002 Erakonnaseadus, Riigi Teataja, Vastu võetud 11.05.1994 Loodava valimisliidu nime on lihtne kaaperdada, Postimees, 3. juuli 2013 Seltsingulepingu näidis (valimisliidu moodustamiseks, RTF-failina) Vaidlus kodanike valimisliitude üle kui demokraatia proovikivi, Tiina Raitviiru kokkuvõte kogumikus „Demokraatia ja rahvuslikud huvid”, Tallinn, 2006, lk 68
Real

Real oli Eesti rokkansambel. Ansamblisse kuulusid teiste seas: Juhan Anupõld – laul, bass Eedo Raide – trumm Ahti Nurmis – soolokitarr Rein Ränk – rütmikitarr Salumets, V. 2013. Rock-rapsoodia (2. trükk). Tallinn, Outlaw Music OÜ, kirjastus SE & JS. Lk 104
Satelliidid (ansambel)

Satelliidid oli eesti rokkansambel, mis moodustati 1965. aastal. Ansamblisse kuulusid teiste seas : Gunnar Graps – soolokitarr Peter Koslovski – laul Anatoli Matrašilin – rütmikitarr Satelliidid, Ruja, vaadatud 5. august 2013 Salumets, V. 2013. Rock-rapsoodia (2. trükk). Tallinn, Outlaw Music OÜ, kirjastus SE & JS. Lk 125
Volta sammas

Volta sammas on esimene tegelikult kasutatud keemiline elektrivooluallikas. Aastal 1799 asetas Itaalia õpetlane Alessandro Volta happega purki vask- ja tsinkplaadi, mis olid omavahel traadiga ühendatud. Seejuures hakkas tsinkplaat vähehaaval lahustuma ja vaskplaadil eraldusid gaasimullid. Volta eeldas ja ka näitas, et traati (kui elektrijuhet) läbib elektrivool, mille kutsub esile plaatidevaheline pinge. See oli esimene galvaanielement – Volta element. Tõuke niisuguse elemendi valmistamiseks andis Voltale Itaalia arsti ja füüsiku Luigi Galvani uuringud nn loomse elektri alal. Siis valmistas Volta elemendid vask- ja tsinkketastest, mille vahel oli soolveega immutatud riidest poorne kiht. Suurema pinge saamiseks moodustas Volta hulgast üksteisele asetatud elementidest sambakujulise patarei. Niisugune poole meetri kõrgune sammas oli võimeline andma juba inimese poolt tuntava elektrilöögi. Elemendi tsinkplaat toimib negatiivse elektroodina, sest elektrolüüdis lahustumisel eraldub igast tsingi molekulist lahusesse kaks elektroni: Z n ⟶ Z n 2 + + 2 e − . {\displaystyle {\rm {Zn\longrightarrow Zn^{2+}+2e^{-}}}.} Nii tekib negatiivsel elektroodil elektronide üleküllus ja elemendi elektroodide vahel elektriliste potentsiaalide erinevuse ehk pinge (vaadeldaval juhul ca 0,75 volti). Kui ühendada elemendi klemmidega koormustakisti, moodustub vooluring ja elektronid liiguvad välisahelas negatiivselt elektroodilt positiivsele, s.t koormust läbib elektrivool. Positiivsele elektroodile jõudnud elektronid võivad liituda vase positiivsete ioonidega (need moodustuvad tänu oksiidikihile vase pinnal): C u 2 + + 2 e − ⟶ C u . {\displaystyle {\rm {Cu^{2+}+2e^{-}\longrightarrow Cu}}.} Volta sammas kui esimene püsiva voolu allikas (elektrigeneraatori loomiseni kulus veel mitu aastakümmet) hoogustas elektrinähtuste uurimist, mis viis peagi elektrolüüsi leiutamiseni ja kaarlahenduse – Volta kaare – avastamiseni. Keemiline vooluallikas Galvaanielement
Presupositsioon

Väitlause A presupositsioon on mis tahes propositsioon B, mis peab olema tõene, selleks et A oleks tõene või väär. (Üldisemalt võib väljendi A presupositsiooniks nimetada propositsiooni B, mis peab olema tõene, selleks et A-l oleks mõte.) Presupositsiooni võib defineerida nii: Propositsioon B on väitlause A presupositsioon parajasti siis, kui A tõesusest järeldub B ja A väärusest järeldub B. Selle definitsiooni järgi on kõik tautoloogiad kõigi väitlausete presupositsioonid. Kui eeldada bivalentsuse printsiipi, siis tautoloogiad on väitlausete ainsad presupositsioonid. Peter Strawsoni järgi on lausel "Praegune Prantsusmaa kuningas on kiilaspea" presupositsioon "Praegu on olemas üks ja ainus Prantsusmaa kuningas". Lause interpretatsioon (propositsioon, mida ta väljendab) sõltub hetkest, millal seda väljendatakse, mistõttu Strawson võtab tõekandjateks lausungid. Ka presupositsioon sõltub hetkest. P. F. Srawson. On referring. – Mind, 1950, LIX, 235, lk 320–344. P. F. Strawson. Introduction to Logical Theory, London: Methuen 1952. Wilfrid Sellars. Presupposing. Philosophical Review, 1954, LXIII, 2, lk 194–215. G. Nehrlich. Presupposition and entailment. American Philosophical Quarterly, II, 1, 1965, lk 33–42. P. F. Strawson. A Reply to Mr. Sellars. Sealsamas, lk 216–231. G. Nehrlich. Presupposition and classical logical relations. – Analysis, 1967, XXVII, 1, lk 104–106. Bas C. van Fraassen. Presupposition, implication, and self-reference. The Journal of Philosophy, 1968, 65(5), lk 136–152. David I. Beaver, Bart Geurts. Presupposition, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2011.
Bernadette Lafont

Bernadette Lafont (28. oktoober 1938 Nîmes – 25. juuli 2013 Nîmes) oli prantsuse filminäitleja. Ta oli prantsuse filmikunsti nn uue laine esindaja. Bernadette Lafont tegi filmidebüüdi 1957. aastal, mil ta mängis režissöör François Truffaut' lühimängufilmis "Pahategijad". Seejärel näitles Claude Chabroli filmis "Le Beau Serge", "À double tou" ja "Les Bonnes Femmes", Costa-Gavrase filmis "Mõrv magamisvagunis" jpt tuntud prantsuse filmilavastajate linateostes. Kokku tegi ta üle 120 filmirolli. Tema viimase osatäitmisega film "Paulette" esilinastus 2013. aasta jaanuaris. Selle lavastas Jérôme Enrico. Bernadette Lafont oli kaks korda abielus. Abielu Gérard Blainiga kestis 1957–1959. Tema teine abikaasa oli ungari skulptor Diourka Medveczky, kellega tal oli kolm last, poeg ja kaks tütart. Tütar Pauline Lafont oli filminäitleja, kes hukkus 1988. aastal. Ka vanem tütar Élisabeth on näitleja. Césari auhind 1985. aastal parima naiskõrvalosatäitja kategoorias filmi "L’Effrontée" eest 2003. aastal elutöö eest Bernadette Lafont andmekogus IMDb (inglise)
Kontrafaktuaalne sõltuvus

Sündmus A on kontrafaktuaalses sõltuvuses sündmusest B parajasti siis, kui A ei oleks aset leidnud, kui B ei oleks aset leidnud. Põhjustamist on püütud analüüsida kontrafaktuaalse sõltuvuse kaudu. Kõige lihtsamas versioonis samastab niisugune analüüs põhjustamisseose kontrafaktuaalse sõltuvusega: sündmus B on sündmuse A eksemplarpõhjus parajasti siis, kui B on A-st kontrafaktuaalses sõltuvuses. Sellele on toodud hulk vastunäiteid. David Lewis. Counterfactual Dependence and Time's Arrow. – Noûs, 1979, 13, lk 455–476. Veebiversioon
Teispoolsusest

"Teispoolsusest" on Eesti laulja ja laulukirjutaja Renate teine album. See anti välja 2013. aastal. Album on müügil nii füüsiliselt kui digitaalselt. Albumi kõige edukamad lood on "Põlen seest", "Stiihia" , "MAS" ja "Tantsime veel". Renate lööb albumil kaasa autori, laulja, produtsendi, klaverimängija ning taustalauljana. Album "Teispoolsusest". Elu24 12. juuni 2013 Uus laul "Stiihia". Õhtuleht 19. jaanuar 2013 Teispoolsusest andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Catharina Raudvere

Catharina Raudvere (sündinud 10. juulil 1960 Kalmaris) on Rootsi-Taani religiooniajaloolane. Raudvere sai doktorikraadi Rootsis Lundi Ülikoolis kaitstud väitekirjaga. Ta on töötanud Lundi ülikoolis ning külalisuurijana California Ülikoolis ja İstanbulis. Praegu töötab Raudvere Kopenhaageni Ülikooli religiooni ja kultuuridevaheliste uuringute osakonnas. Raudvere on avaldanud uurimusi islami usu levikust Türgis ja Balkani maades, samuti sufismi, islami rituaalide, religiooni ja poliitika alal. Kuningliku Kirjanduse, Ajaloo ja Muististe Akadeemia liige (2005) Kuningliku Gustav Adolfi akadeemia liige (2010) Taani Kuningliku Teaduste Akadeemia liige (2011) Alevi Identity: Cultural, Religious and Social Perspectives (Swedish Research Institute in Istanbul) (1998) Witchcraft and Magic in Europe, Volume 3: The Middle Ages (History of Witchcraft and Magic in Europe) (2001) The Book and the Roses: Sufi Women, Visibility and Zikr in Contemporary Istanbul (2003) Sufism Today: Heritage and Tradition in the Global Community (Library of Modern Religion) (2009) More than Mythology: Narratives, Ritual Practices and Regional Distribution in Pre-Christian Scandinavian Religions... ( 2012) Catharina Raudvere Einar Hansens Forskningsfond (rootsi keeles) Catharina Raudvere Kopenhaageni ülikooli kodulehel (taani keeles)
Tenno Vironi

Tenno Vironi (pseudonüüm, kodanikunimega Jaan Tenno; 4. juuli 1887 Kõlleste vald, Võrumaa – 5. detsember 1951 Tallinn) oli eesti laulja (tenor) ja pedagoog. Õppis 1898–1899 Krootuse vallakoolis, 1899–1903 Kanepi kihelkonnakoolis, 1903–1906 Tartu Linnakoolis, 1906–1908 Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Aastatel 1908–1913 õppis Tallinna Nikolai Gümnaasiumis, mille lõpetas eksternina. 1913–1918 õppis Moskva Ülikoolis matemaatikat ja astronoomiat, kuid ülikooli ei lõpetanud, loobudes laulmise kasuks. Paralleelselt ülikooliga õppis Moskvas Alexander Schoori muusikakursustel laulmist. Vokaaltehnika alal täiendas end 1919–1921 Itaalias, 1921 Rootsis ja 1924–1925 Prantsusmaal Pariisis. Esines valdavalt kontsertlauljana, sageli koos Aleksander Arderiga nii Eestis kui välismaal, sealhulgas Rootsis, Soomes, Prantsusmaal, Itaalias, Poolas, Lätis, Rumeenias, Inglismaal, Venemaal. 1920. aastatel laulis ta külalisesinejana Estonia teatris. Aastast 1922 tegutses laulupedagoogina Tallinnas, 1930. aastatel asutas Tallinnas oma laulustuudio. Ta on kirjutanud käsiraamatu "Praegusaja hääleseadmise teooria, tehnika ja tervishoid" (I köide 1934, II köide 1937). Maetud Tallinna Rahumäe kalmistule. Eesti muusika biograafiline leksikon. 2. köide: N–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 549-550. Vilma Paalma, Merike Vaitmaa, Uno Heinapuu (koostajad). Estonia lauluteatri rajajaid. Tallinn: Eesti Raamat, 1981 HAUDI kalmistute register. Jaan Tenno-Vironi (1887–1951) laulja ja muusikategelane
Marika Matšitidze

Marika Matšitidze (sündinud 1983) on gruusia ooperisolist (sopran). Ta töötab Thbilisi riikliku ooperi- ja balletiteatri solistina. 2007. aastal oli ta Gruusia IV interpreetide konkursi laureaat.
Park Jung-yang

Park Jung-yang (Hangul: 박중양; Hanja: 朴重陽; 3. mai 1872 Gyonggi-do Yangju – 23. aprill 1959 Daegu Lõuna-Korea) oli Korea poliitik ja ametnikning liberaalne filosoof. Tema kirjanikunimi oli Haeak (해악;海岳), Ilso (일소;一笑), jaapan nimi oli Hochu Sigeyo (朴忠重陽), Yamamoto Shin (山本信). Park Jung-yang (korea) Park Jung-yang (korea) Park Jung-yang (korea) Park Jung-yang (korea) Park Jung-yang (korea) 친일중의 친일 ‘3·1운동 자제단’은 누구? The Hangyeolye 2010.03.01 (korea) "일제가 현대 조선 개신" 해방후에도 망발…친일파 박중양 i-Daegumail news 2010. 01.25 (korea)
Harri Kaasik

Harri Kaasik (6. juuni 1910 Türi kihelkond, Järvamaa – 22. juuni 1994 Stockholm) oli eesti laulja (tenor) ja näitleja. Aastatel 1935–1937 oli Vanemuise laulja ja 1937–1944 Estonia teatri solist. Põgenes 1944. aastal Rootsi. Tema abikaasa oli näitleja ja lavastaja Agnes Lepp-Kaasik. Eesti muusika biograafiline leksikon. 1. köide: A–M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk. 214. TLÜAR väliseesti isikud
Yu Kil-chun

Yu Kil-chun (Hangul: 유길준; Hanja: 兪吉濬; 24. oktoober 1856 Seoul Lõuna-Korea – 30. september 1914 Seoul Lõuna-Korea) oli Korea poliitik ja iseseisvusliikumise tegelane, rahvuslik filosoof ning haridusliikumise aktivist. Tema kirjanikunimi oli Gudang, Chonmin. Yu Kil-chun (korea) Yu Kil-chun (korea) Yu Kil-chun (korea) Yu Kil-chun (korea)