laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sussexi spanjel

Sussexi spanjel on Suurbritanniast Lõuna-Inglismaalt Sussexist pärinev koeratõug. Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Loomupärase töövõimega, kasutatakse saagi otsimiseks rasketes maastikutingimustes. Leebe iseloomuga." Pildid "SUSSEX SPANIEL" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 16.09.2017. "Sussexi spanjel" (PDF). Eesti Kennelliit. Vaadatud 16.09.2017.  Sussexi spanjel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Sussexi spanjel veebisaidil koer.ee
Zaliznõi Port

Zaliznõi Port (ukraina keeles Залізний Порт) on küla Ukrainas Hersoni oblastis Gola Prõstani rajoonis. Elanike arv on 1528. Pindala on 2,17 km².
Pierre Joseph Pelletier

Pierre-Joseph Pelletier (22. märts 1788 Pariis – 19. juuli 1842 Pariis) oli Prantsuse keemik ja farmatseut. Teda tuntakse uuringute eest taimsete alkaloidide vallas. Pierre-Joseph Pelletier töötas toksikoloogia professorina Pariisi meditsiinikoolis École de Pharmacie. Koos François Magendiega isoleeris Pelletier röga-oksejuurest (Carapichea ipecacuanha (Brot.) L.Andersson) emetiini (1817). Pelletier eraldas koos Vogeliga kurkumiini ja koos Joseph Bienaimé Caventou'ga kiniini (1820), kofeiini (1826), strühniini (1817), kolhitsiini (1819) ja klorofülli. Pierre-Joseph Pelletier ja Filip Neriusz Walter isoleerisid merimänni koore vaigust 1837 tolueeni. V. Lampe, Synthese von Curcumin, juuli 1918, DOI: 10.1002/cber.19180510223, Lühikokkuvõtte veebiversioon (vaadatud 16. septembril 2017) saksa keeles JV Pai-Dhungat, Caventou, Pelletier & - History Of Quinine, Journal of the association of physicians of india, 63. väljaanne, märts 2015, veebiversioon (vaadatud 16. septembril 2017) inglise keeles Pierre-Joseph Pelletier, Sissekanne Encyclopædia Britannica-s, veebiversioon (vaadatud 16. septembril 2017) inglise keeles Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Pierre Joseph Pelletier ja saksakeelset artiklit de:Pierre-Joseph Pelletier seisuga 16.09.2017.
Kaukaasia lambakoer

Kaukaasia lambakoer on Kaukaasiast pärinev koeratõug. Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas: "tasakaalukas, aktiivne, enesekindel, julge ja sõltumatu." Pildid A. Essenson (koostaja). Koer. Tallinn: Valgus, 1985, lk 159. "CAUCASIAN SHEPHERD DOG" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 16.09.2017. "Kaukaasia lambakoer" (PDF). Eesti Kennelliit. Vaadatud 16.09.2017.  Kaukaasia lambakoer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kaukaasia lambakoer veebisaidil koer.ee
Taani spits

Taani spits on Taanist pärinev koeratõug (spits). Tõug on FCI poolt tunnustamata. "Dansk spids" [Dansk spids]. 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 21.12.2016. Vaadatud 21.12.2016. "Võõrsõnade leksikon | spits". Eesti Keele Instituut. Vaadatud 16.09.2017. • zool kikk-kõrvadega ja rõngas sabaga pikakarvaline ilukoeratõug  Taani spits – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Taani spitsi koduleht
Rea Raus

Rea Raus (sündinud 10. aprillil 1967) on eesti kasvatusteadlane ja Läänemaa Ühisgümnaasiumi majanduse ning inglise keele õpetaja. On alates 2010. aastast Tallinna Ülikoolis erinevatel ametikohtadel töötanud. Õpetanud tervist puudutavaid teemasid, annab Tallinna Ülikooli Haapsalu kolledžis ainet „Globaalsed trendid ja tervisedendus“. Ta on kirjutanud artikleid jätkusuutlikkuse ja ökoloogilise hariduse teemadel. Rausil on magistrikraad inglise filoloogias. 2006. aastal Tallinna Ülikooli Haapsalu kolledžis magistrikraad haridusteaduses. 2011. aastal alustas Tallinna Ülikooli kasvatusteaduste instituudis doktorantuuri, kuid katkestas õpingud. 2018. aastal kaitses haridusteaduslikul teemal doktoritöö Tampere Ülikoolis. CV Eesti teadusinfosüsteemis. "Tulevastele tervisejuhtidele annab loengut õppejõud, kes kahtleb vaktsiinides, on tarvitanud MMS-i ja jäi ülikoolis petturlusega vahele". Eesti Ekspress. Vaadatud 27. märtsil 2024. Rea Raus: majanduse renessanss - jätkusuutlikkuse väärtuste tagasitulek igapäevaellu. Mihkel Kunnus. Oluline on, et inimene näeks oma tegude tagajärgi ligidalt: Rea Raus, Kalevi Kull ja Kaupo Vipp: Eesti kui ökoriik on väärt unistus, mille poole rahvana püüelda. Sirp 07.10.2016. Imbi Henno; Rea Raus (toim.). Täienduskoolituse õppekavade koostamine ja koolituste korraldamine formaalharidussüsteemi õpetajatele ning mitteformaalse keskkonnahariduse spetsialistidele. Tallinn: Tallinna Ülikool, Ökoloogia Instituut. 2015. Ökoriik Eesti.
Grant Hart

Grant Vernon Hart (18. märts 1961 South St. Paul, Minnesota – 13. september 2017 Saint Paul, Minnesota) oli Ameerika Ühendriikide muusik. Grant Hart oli ansambli Hüsker Dü üks asutajaliikmetest, laulja ja trummar. Pärast bändi laialiminekut 1988. aastal lõi ansambli Nova Mob ja tegi soolokarjääri.
Burggrafenamt

Burggrafenamt (itaalia: Burgraviato, saksa: Burggrafenamt) on ringkond (itaalia: comunità comprensoriale, saksa: Bezirksgemeinschaft) Itaalia Bolzano provintsi lääneosas. See hõlmab osa Adige jõe orust Naturnsi ja Bolzano vahel ning sellega külgnevad Passeieri ja Ulteni orud. Algselt ajaloolise Vinschgau osana läänes on piirkonna nimi tuletatud Tirooli lossi linnakrahvidest. See on keskaegse Tirooli krahvkonna tuumik pealinnaga Meranos. 2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 78,66% oru rahvast emakeelena saksa keelt, 21,06% itaalia keelt ja 0,28% ladiini keelt. Burggrafenamti ringkonnas asuvad järgmised omavalitsusüksused (comune): Algund (Lagundo) Burgstall (Postal) Gargazon (Gargazzone) Hafling (Avelengo) Kuens (Caines) Lana Laurein (Lauregno) Marling (Marlengo) Meran (Merano) (ringkonna keskus) Moos in Passeier (Moso in Passiria) Nals (Nalles) Naturns (Naturno) Partschins (Parcines) Plaus Proveis (Proves) Riffian (Rifiano) St. Leonhard in Passeier (San Leonardo in Passiria) St. Martin in Passeier (San Martino in Passiria) St. Pankraz (San Pancrazio) Schenna (Scena) Tirol (Tirolo) Tisens (Tesimo) Tscherms (Cermes) Ulten (Ultimo) Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix (Senale-San Felice) Vöran (Verano) Burggrafenamti ringkond (saksa ja itaalia keeles)
Borador

Borador on Ameerika Ühendriikidest pärinev koeratõug. Tõug on tunnustatud USA kenneliklubi poolt. Koeratõu aretamisel ristati borderkolli labradori retriiveriga, kelle nimedest on tuletatud ka tõu nimi. "Borador". www.dogbreedinfo.com.  Borador – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis "Borador Breed Information". designermixes.org (inglise).
MySims

"MySims", varem "The Sims Wii" ja "Nintendo Sims" on 2007. aastal ilmunud EA Redwood Shoresi väljatöötatud ja Electronic Artsi avaldatud videomäng. Mäng on loodud spin-offina Maxise sarja "The Sims" mängudele, kuid erineb neist peamiselt graafikastiili ja mõne mängumehaanika poolest. MysSims ilmus algselt 2007. aastal Nintendo DSile ja Wiile, ning uuesti 2008. aastal mobiiltelefonidele ja Microsoft Windowsile. MySimsile on ilmunud viis järge
Krasnõi rajoon

Krasnõi rajoon (vene keeles Краснинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Krasnõi alev. Rajoon piirneb põhjas Rudnja rajooniga, idas Smolenski rajooniga, lõunas Monastõrštšina rajooniga ja läänes Valgevenega. Rajooni pindala on 1507,7 km². Elanike arv oli 2012. aastal 12 696, 2009. aastal 13 861 ja 2002. aastal 15 537. Rajooni tähtsamad jõed on Dnepr ja Mereja. Q126974795
Monastõrštšina rajoon

Monastõrštšina rajoon (vene keeles Монастырщинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Monastõrštšina alev. Rajoon piirneb kirdes Smolenski rajooniga, idas Potšinoki rajooniga, kagus Hislavitši rajooniga, edelas ja läänes Valgevenega ning loodes Krasnõi rajooniga. Rajooni pindala on 1513,75 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 264, 2009. aastal 11 270 ja 2002. aastal 13 876. Monastõrštšina rajoonis on 202 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Monastõrštšina alevi) ja kuue külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Dnepr ja Sož. Q126974795
Hislavitši rajoon

Hislavitši rajoon (vene keeles Хиславичский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Hislavitši alev. Rajoon piirneb kirdes Potšinoki rajooniga, lõunas Šumjatši rajooniga, läänes Valgevenega ja loodes Monastõrštšina rajooniga. Rajooni pindala on 1161,04 km². Elanike arv oli 2012. aastal 8740, 2009. aastal 10 133 ja 2002. aastal 12 007. Hislavitši rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Hislavitši alevi) ja üheteistkümne külaasunduse koosseisu. Q126974795
Rohuklased

Rohuklased (Oedemeridae) on putukate sugukond mardikaliste seltsist. Sugukonnas on umbes 100 perekonda kokku ligikaudu 1500 liigiga. Eestis 14 liiki. Vastsed elavad enamasti kõdunenud puidus, valmikud aga tihti toituvad õitel. Anogcodes – luitemardikas (3 liiki) Calopus – sarvikrohukas (1 liik) Chrysanthia (3 liiki) Ditylus – sinirohukas (1 liik) Nacerdes – vaiamardikas (1 liik) Oedemera – rohukas (5 liiki)
Maitansiin

Maitansiin on ansamütsiinide rühma antibiootikum, millel on tsütotoksiline ja antimikrobiaalne toime. Maitansiini tsütotoksiline toime rakkudele, sealhulgas mitmetele vähirakuliinidele, arvatakse seisnevat mikrotuubulite moodustumise takistamises. Arvatakse, et aine evib samu toimeid ka in vivo ja võib seega vähirakkude paljunemist takistada. Seda leidub looduslikult ja aine eraldati esmakordselt kikkapuuliste sugukonna maiteni perekonna taimest Maytenus serrata. Maitansiini derivaate nimetatakse maitansinoidideks ja ühte neist, emtansiini, sisaldab ka rinnavähi immuunteraapias kasutatav ravim trastusumaabemtansiin. "Definition of maytansine". National Cancer Institute. Vaadatud 21.01.2020. "Definition of ado trastuzumab emtansine". National Cancer Institute. Vaadatud 21.01.2020. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Maitansine seisuga 9.09.2017.
Sahha rahvuslik tantsuteater

Sergei Zverevi (Kõõl Uola) nimeline Sahha (Jakuutia) Vabariigi Rahvuslik Tantsuteater (vene keeles Национальный театр танца РС(Я) им.С.А.Зверева – Кыыл Уола) on teater Sahha pealinnas Jakutskis. Tantsuteater loeb oma algusajaks Riikliku Tantsuansambli Jakutija loomist 1980. aastal. 1992. kujundati tantsuansambel ümber Sahha (Jakuudi) Vabariigi Rahvuslikuks Tantsuteatriks. Alates 2005. aastast kannab Sahha rahvuslik tantsuteater Sergei Zverevi (Kõõl Uola) nime. Teater säilitab ja arendab rahvusliku tantsukultuuri traditsioone. Teatri repertuaaris on enam kui 20 lavastust. Teatri kunstiline juht oli kaua aega (alates 1980. aastast) teatri looja Gennadi Baišev. Teatrist on saanud Sahha visiitkaart rahvusvahelistel ja ülevenemaalistel festivalidel. Praegu täidab kunstilise juhi kohuseid Svetlana Bessonova. 1993. aastast töötab ballettmeister-lavastajana Ljudmila Antipina ja teatri peadirigendina Nikolai Petrov. Teatrikollektiivi koosseisu kuulub 34-liikmeline tantsutrupp, 3-liikmeline lauluansambel ja 23-liikmeline rahvapilliorkester. Semjon Ivanov, Sahha teeneline kunstnik Vladislav Popov, Sahha teeneline kunstnik До свидания, 37-й театральный сезон. dancesakha.ru О театре. dancesakha.ru 60 лет со дня рождения Г.С. Баишева[alaline kõdulink]. nlrs.ru Создатель. dancesakha.ru Koduleht. dancesakha.ru Teatri rahvapilliorkestri koosseis. dancesakha.ru
Semjon Ivanov

Semjon Grigorjevitš Ivanov (vene keeles Семен Григорьевич Иванов; sündinud 26. veebruaril 1967 Lenini rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi balletitantsija, Sahha teeneline kunstnik. Pärast Jakutski vabariikliku kultuurharidustöö kooli lõpetamist 1989. aastal asus Semjon Ivanov balletisolistina tööle Jakuudi riiklikku estraaditeatrisse. 1999. aastast töötab Ivanov Gennadi Baiševi kutsel balletisolistina Sahha rahvuslikus tantsuteatris. 1999. aastal lõpetas ta Ulan-Udes asuva Ida-Siberi Riikliku Kultuuri ja Kunstide Akadeemia koreograafiaosakonna koreograafilise kollektiivi juhtimise erialal. Ta on osa võtnud rahvusvahelistest folkloorifestivalidest, sealhulgas Prantsusmaal (2002, 2011), Šveitsis (2002), Belgias (2011), Lõuna-Koreas (2012) ja Türgis (2014). 2014 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kunstnik Награжден артист Семен Иванов. sakhalife.ru Поздравляем Семена Иванова!. dancesakha.ru
Kia

"Kia" suunab siia. Teiste tähenduste kohta vaata artiklit Kia (täpsustus). Kia Corporation (korea keeles 기아자동차(주); 起亞自動車(株) [hjondee džadongtša (džu)]; varasemad nimed ka Kyungsung Precision Industry ja Kia Motors Corporation) on tehnikat ja tehnikaseadmeid ning autosid tootev suurkorporatsioon Lõuna-Koreas. Ettevõtte nimi tuleb hiina-korea sõnast ki 'välja tulema, tõusma', millele lisandub a, mis tähendab Aasiat. Niisiis tähendab ettevõtte nimi umbkaudu 'Aasiast tõusma' või 'Aasiast välja tulema'. Kia Motors on Lõuna-Korea vanim autotootja. See asutati 9. juunil 1944 terasest torusid ja jalgrattaosi tootva ettevõttena Kyungsung Precision Industry. 1951 hakkas ettevõte tootma jalgrattaid. 1952 võttis ta endale praeguse nime. 1957 hakkas ta tootma mootorrattaid, 1962 veoautosid ja 1974 sõiduautosid. Kia tootis mitmesuguseid sõiduautosid peamiselt Mazda põhjale ning müüs neid nii kodu- kui välismaal. 1986 algas koostöö Ford Motor Companyga ja 1994 sisenes Kia ka USA turule. 1997 toimunud Aasia finantskriisi käigus läks Kia pankrotti. 1998 korraldati pankrotivara oksjon, millel osalesid Ford ja Hyundai Motor Company. Viimane tegi suurema pakkumise ja omandas ettevõttest 51%. Kia jätkas tootmist, aga viimasel ajal on Hyundai teinud ettevõttesse divesteeringuid, mistõttu tema omandus ettevõttes oli 2011. aasta seisuga 49,2%. 2015. aasta lõpuks on Hyundai Motor Company omanduses 33,88% Kia Corporationist. Eesti turul on Kia olnud alates aastast 1995. Avella Brisa Capital Concord Potentia Sephia/Mentor Pride Visto Amanti/Opirus Clarus/Credos Clarus/Credos II Elan/Vigato/Kia Roadster Enterprise Magentis/Optima Morning/Picanto Magentis/Optima/Optima-Regal Potentia(New) Rio/Pride Rio(Cinco/RX-V) Rio SF/Rio Sephia/Mentor(New) Sephia/Spectra/Shuma Spectra Spectra/Cerato Lotze/Optima/Magentis Sportage Bongo Besta Wide-Bongo Power-Bongo Topic Towner Rocsta Rocsta R2 Ceres Bongo-Frontier/K Series Carens Carens II/Carens Carnival Sedona/Carnival/Carnival II Sedona/Carnival/Grand-Carnival Sorento Soul Sportage(CRDI/V6) Pregio Towner(New) Retona Joice/Carstar Pregio/Bongo III K Series/Bongo III Kia KB Rhino/Wide-Boxer Kia Trade Kia Boxer Kia AM Truck Kia AM Bus Kia Granbird (Asia Motors) Kia Titan Kia Super-Titan Kia Jumbo-Titan Kia Granto Kia Combi kia Cosmos Kia Pamax Kia Rhino Kia Granbird Kia Power-Combi Kia New Cosmos Kia Frontier "Korean Car Brands Names – List And Logos Of Korean Cars". "Hyundai And Kia: Sisters, But Not Twins!". 20. märts 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. aprill 2021. Vaadatud 29. aprillil 2021. Kia Motors (korea keeles) Kia Motorsi rahvusvaheline koduleht Kia Eesti
Vladislav Popov

Vladislav Mihhailovitš Popov (vene keeles Владислав Михайлович Попов) on jakuudi balletitantsija, Sahha teeneline kunstnik. Pärast Vabariikliku Koreograafiakooli lõpetamist 2002. aastal asus ta balletisolistina tööle Sahha rahvuslikku tantsuteatrisse. 2005 – Ulaanbaataris toimunud rahvusvahelise konkursi Kuldne Pääsuke diplomand 2013 – vabariikliku teatrifestivali "Želannõi Bereg" ("Желанный берег") nominent (kategoorias "parim kõrvalroll muusikalavastuses) 2015 – vabariikliku teatrifestivali "Želannõi Bereg" ("Желанный берег") nominent (kategoorias "parim roll muusikalavastuses) 2017 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kunstnik Солист балета Владислав Попов принимает поздравления. dancesakha.ru
Gennadi Baišev

Gennadi Semjonovitš Baišev (vene keeles Геннадий Семёнович Баишев; sündinud 12. märtsil 1946 Namtsõ rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi koreograaf, ballettmeister ja balletitantsija, Sahha rahvakunstnik. Jakuudi balleti juhtiva balletitantsijana esindas ta Nõukogude Liitu 1975. aastal USA-s (Nõukogude – USA IV noorsoofoorum) ja 1976. aastal Jaapanis (Nõukogude – Jaapani noorsoofestival). Ta oli Jakuudi Riikliku Tantsuansambli looja (1980) ja kauaaegne Sahha rahvusliku tantsuteatri (asutati 1992 Jakuudi riikliku tantsuansambli baasil) kunstiline juht ja ballettmeister. Pärast Novosibirski koreograafiakooli lõpetamist 1966. aastal asus Gennadi Baišev tööle balletisolistina Jakuudi Muusika- ja Draamateatrisse. 1980. aastal loodi Jakuudi Riiklik Tantsuansambel. Baiševist sai ansambli kunstiline juht ja ballettmeister. 1982. aastal lõpetas ta GITIS-e režiiteaduskonna ballettmeistriosakonna. 1992. aastal sai Jakuudi riiklikust tantsuansamblist Sahha (Jakuudi) Vabariigi Rahvuslik Tantsuteater. Teatrist, mille kunstiline juht oli Baišev, sai Sahha visiitkaart rahvusvahelistel ja ülevenemaalistel festivalidel. 1972 – Oiunski-nimeline Jakuudi ANSV riiklik preemia kirjanduse, kunsti ja arhitektuuri valdkonnas 1982 – Jakuudi ANSV teeneline kunstnik 1991 – Ülevenemaalise ballettmeistrite konkursi laureaat (Novosibirskis) 2002 – ajakirja Balet balletiauhind "Duša Tantsa" kategoorias "rahvatantsu täht" 2016 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvakunstnik 60 лет со дня рождения Г.С. Баишева[alaline kõdulink]. nlrs.ru Создатель. dancesakha.ru
Mayhemi diskograafia

Siin on kirjas Norra black metal'i ansambli Mayhem diskograafia.
Juutide asustuspiirkond

Juutide asustuspiirkond (vene keeles Черта оседлости, täisnimetus Черта постоянной еврейской оседлости) oli territoorium Venemaa Keisririigi lääneosas, kus juutidel oli lubatud ametlikult elada. Juutide asustuspiirkonna pindala oli 1 224 008 ruutkilomeetrit. 1897. aasta ülevenemaalise rahvaloenduse andmetel elas juutide asustuspiirkonnas 3 558 000 juuti. Esimese Poola jagamise tagajärjel 1772. aastal sattus Venemaa võimu alla palju juute. Juutide asustuspiirkonna kehtestas keisrinna Katariina II oma dekreediga 23. detsembril 1791. Esialgu kuulusid juutide asutusala koosseisu Valgevene, Jekaterinoslavi kubermang ja Tauria kubermang. Juutide asustuspiirkonna hulka arvati ka need alad, mis sattusid Venemaa koosseisu Poola teise jagamise tulemusel 1793. aastal ja Poola kolmanda jagamise tulemusel 1795. aastal (Minski kubermang, Volõõnia kubermang, Podoolia kubermang, Kiievi kubermang, Tšernigivi kubermang, Grodna kubermang, Poltaava kubermang, Kaunase kubermang ja Vilniuse kubermang). 1818. aastal arvati juutide asustuspiirkonna hulka ka Bessaraabia kubermang. Kui Kongressi-Poola (ametlikult Poola kuningriik) 1867. aastal kaotati, said juudid 1868. aastal vaba liikumise õiguse Poola kubermangude ja juutide asustuspiirkonna vahel. Kuramaa kubermang ei kuulunud juutide asustuspiirkonda, kuid 1799. aastal andis keiser Paul I välja seaduse, mis lubas seal juba elavatel juutidel Kuramaal legaalselt edasi elada. 1865. aastal piiranguid mõnevõrra leevendati ja osa juute (esimese järgu kaupmehed, kutsetunnistusega käsitöölised ja kõrgharidusega spetsialistid) said õiguse elada väljaspool juutide asustuspiirkonda. Juutide asustuspiirkonna ja sellega seotud piirangud tühistas Venemaa Ajutine Valitsus oma määrusega 20. märtsil 1917. Aškenazi juudid Pale of Settlement The YIVO Encyclopedia of Jews in Eastern Europe Aaron Oksman. Откуда мы - евреи Восточной Европы? My Israel Persecution of the Jews: Pale of Settlement Encyclopaedia Judaica Черта оседлости Электронная еврейская энциклопедия History Of Latvia an Courland JewishGen Eiki Berg, Anna Verschik. Juudid. Eesti rahvaste raamat : rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Tallinn, 1999, lk. 215 Pavel Poljan. Как перешли черту оседлости : Сто лет назад был отменен главный символ российского государственного антисемитизма Новая газета, 26. märts 1917
Kalev Jaik

Kalev Jaik (7. september 1942 Tartu – 23. juuli 2021 Tartu) oli iseõppijast mõtleja, sotsiaalaktivist ja investor, kes on avaldanud raamatuid majandusteooriast, Eesti eluolust nõukogude ja ülemineku ajajärgul, autobiograafiaid ja teist liiki igiliikuritest. Teadusajakirjades teda tsiteeritud pole. Kõik Jaigi raamatud on isekirjastatud, Kristjan Laesi toimetatuna. Kaks majandusteadust: pettus ja majandusteadus / Tartu: 2004 (Kristjan Laesi eessõnaga), ISBN 9949-10-814-4 Mina ja Eesti...: üks elulugu / Tartu: 2005, ISBN 9949-13-090-5 Majandusalased mõisted: illusioonid ja varad / Tartu: 2008 (Kristjan Laesi eessõnaga), ISBN 9789949157471 Igavene energia: anergia ja eksergia / Kirjastuseta, 2008, ISBN 9789949180288 The terminology of economics : illusions and assets / Tartu: 2009 (Kristjan Laesi eessõnaga), ISBN 9789949186730 Minu kaotatud eluvõitlus / Tartu: Kalev Jaik, 2013 [Järelsõna Kristjan Laes], ISBN 9789949330270 Almeta. Mälestused Nõukogude Eesti tehaseelust I osa / Tartu 2014, ISBN 9789949336555 (1. kd.) Sissejuhatus majandusteadusesse / Tartu: Kalev Jaik, 2018 ISBN 978994994698 Üheksa jutustust / Tartu: Kalev Jaik, 2018 ISBN 9789949946990 Jalaka Liin ja teised jutustused / Tartu: Kalev Jaik, 2021 ISBN 9789916961407 Kalev Jaik ja Kristjan Laes. Ööülikooli saade "Ideaalne kapitalism" Kalev Jaik: Kes riisus meie vara, Maaleht, 7. detsember 2000 Alo Lõhmus, Iseõppinud majandusfilosoof: majanduskriis on rahvamasside riisumine suures ulatuses!, Postimees, 7. märts 2009 buratino: Kalev Jaik võsafilosoofist majandusteadlane https://fp.lhv.ee/forum/free/121915 Kalev Jaik raamatukogude e-kataloogis ESTER Personaalia raamatukogude e-kataloogis ESTER Kalev Jaik Eesti artiklite andmebaasis ISE Personaalia Eesti artiklite andmebaasis ISE
Itaalia karmikarvaline linnukoer

Itaalia karmikarvaline linnukoer on Itaaliast pärinev koeratõug. Pildid "SPINONE ITALIANO" (pdf) (inglise). FCI. Vaadatud 16.09.2017. Desmond Morris: Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3  Itaalia karmikarvaline linnukoer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Itaalia karmikarvaline linnukoer koer.ee saidil
Steven Ogg

Steven Ogg on Kanada näitleja. Ta on tuntud videomängu "Grand Theft Auto V" tegelase Trevor Philipsi häälena ning draamasarjast "Elavad surnud" Simoni rollis. Ta on mänginud ka teleseriaalides „Better Call Saul“, „Seaduse nimel“. „Mõrvaennetajad“, „Broad City“ ja „Läänemaailm“.