laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kurba

Kurba on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Kurba on pandud Pühalepa kihelkonnas Läänemaal ja Jõhvi ja Simuna kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Kurba uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Klaamann (Kohtla vallas 1939. aastal). Herman-Leopold Kurba palvel kanti Kurba perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 380 all (Siseministeeriumi teadaanne 7. veebruarist 1939). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kurba seitsmel mehel ja vähem kui viiel naisel. Helmi Kurba, Eesti poliitik (1920–2006)
Kurdve

Kurdve on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kurdve uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kresmer, Kressmer ja Kurjatov. Nigul Kurdve palvel kanti Kurdve perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 404 all (Siseministeeriumi teadaanne 29. maist 1940). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Nigul Kurdve (1911–1976), eesti arst
Kuusla

Kuusla on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kuusla uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kuuskler. Linda Kuusla palvel kanti Kuusla perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 154 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kuusla Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Nõva (perekonnanimi)

Nõva on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Nõva on antud Hageri kihelkonnas Harjumaal ((Newa), Anna kihelkonnas Järvamaal (Newa), Karja kihelkonnas Saaremaal (Nawa), Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal (Nawa) ja Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal (Nöwwa). Nimede eestistamisel on Nõva määratud uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Breiberg (Nõmmel ja Tallinnas 1937. aastal). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Nõva Eestis 5 mehel ja 11 naisel. Erika Nõva, eesti arhitekt (1905–1987)
Andrei Netšajev

Andrei Aleksejevitš Netšajev (vene keeles Андрей Алексеевич Нечаев; sündinud 2. veebruaril 1953 Moskvas) on Venemaa poliitik ja majandusteadlane, professor, Venemaa Föderatsiooni esimene majandusminister. Ta oli aastatel 1992–1993 Venemaa majandusminister ja 1993–2013 panga Venemaa Finantskorporatsioon president. Netšajev on 2012. aasta aprillis Aleksei Kudrini eestvedamisel loodud ekspertkogu Kodanikualgatuse Komitee liige. 2013. aastal rajas ta koos mõttekaaslastega poliitilise partei Kodanikualgatus ("Гражданская инициатива"). Partei asutamiskongressil valiti ta partei esimeheks. Partei eesotsas oli ta kuni 23. juunini 2018. Partei kongressil 2018. aasta juunis valiti partei uueks esimeheks Dmitri Gudkov. Netšajev valiti partei poliitnõukogu liikmeks. Partei muutis oma nime Muutuste Parteiks. 2016. aastal kandideeris Netšajev Riigiduumasse, kuid mandaati ei saanud. Netšajev lõpetas 1975. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna majandusküberneetika erialal ja 1978. aastal samas aspirantuuri. 1979. aastal kaitses ta MRÜ-s kandidaadikraadi ja 1998. aastal Venemaa Föderatsiooni valitsuse juures asuvas Rahvamajanduse Akadeemias majandusteaduste doktori kraadi. 1991. aastal oli ta Moskvas asuva Rahvamajanduse majanduspoliitika instituudi teadusdirektor. 1991. aasta novembris sai Netšajev Vene NFSV majandus- ja rahandusministri esimeseks asetäitjaks ja 1992. aasta veebruaris Jegor Gaidari valitsuses Venemaa Föderatsiooni majandusministriks. 1993. aasta märtsis läks Netšajev ministriametist erru. Aastatel 1993–2013 oli ta panga Venemaa Finantskorporatsioon president. Члены КГИ. diwis komitetgi.ru Биография Андрея Нечаева. andreynechaev.com Koduleht. andreynechaev.com
Haapsalu linn (haldusüksus)

Haapsalu linn on haldusüksus Lääne maakonnas. Omavalitsusüksus moodustati Eesti omavalitsuste haldusreformi tulemusena pärast 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisi senise omavalitsusliku Haapsalu linna ning Ridala valla liitmisel. Haapsalu linnapea on 2009. aastast Urmas Sukles. Haapsalu linnas asub linnasisene linn Haapsalu, 2 alevikku ja 56 küla. Paralepa, Uuemõisa. Aamse, Allika, Ammuta, Emmuvere, Erja, Espre, Haeska, Herjava, Hobulaiu, Jõõdre, Kabrametsa, Kadaka, Kaevere, Kiideva, Kiltsi, Kiviküla, Koheri, Koidu, Kolila, Kolu, Käpla, Laheva, Lannuste, Liivaküla, Litu, Lõbe, Metsaküla, Mäeküla, Mägari, Nõmme, Panga, Parila, Puiatu, Puise, Pusku, Põgari-Sassi, Rohense, Rohuküla, Rummu, Saanika, Saardu, Sepaküla, Sinalepa, Suure-Ahli, Tammiku, Tanska, Tuuru, Uneste, Uuemõisa, Valgevälja, Varni, Vilkla, Võnnu, Väike-Ahli, Vätse, Üsse 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on rahvastikuregistri andmetel Haapsallu registreeritud 13 142 elanikku. Rendsburg, Saksamaa (1989) Hanko, Soome (1992) Haninge vald, Rootsi (1998) Loviisa, Soome (2000) Greve in Chianti, Itaalia (2002) Uman, Ukraina (2003) Fundão, Portugal (2004) Eskilstuna vald, Rootsi (2005) Petlemm, Palestiina (2010) Haapsalu Linnavalitsus Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.07.2024. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017. Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 "Eesti Statistika". Haapsalu saab kaheksanda sõpruslinna. Lääne Elu, 5. märts 2005 Haapsalu ja Petlemm sõlmivad sõpruslepingu. Postimees, 14. september 2010 Haapsalu linna koduleht
Khājlānah

"Khājlānah" on Asīl ‘Umrāni esimene stuudioalbum. See anti välja 1. juuli 2007.
Jõud (kolhoos)

Jõud oli kolhoos Haapsalu rajoonis Risti külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Piirsalu. Kolhoosi pindala oli 6400 ha. Kolhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 144. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 354
Karuse kolhoos

Karuse kolhoos oli kolhoos Haapsalu rajoonis Hanila külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Karuse. Kolhoosi pindala oli 16 500 ha. Kolhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 604. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 354
Kasari kolhoos

Kasari kolhoos oli kolhoos Haapsalu rajoonis Martna külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kurevere. Kolhoosi pindala oli 8500 ha. Kolhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 167. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 354
Bouasone Bouphavanh

Bouasone Bouphavanh (sündinud 3. juunil 1954 Salavani provintsis) on Laose poliitik. Ta on omandanud hariduse Laoses ja Nõukogude Liidus ning osalenud üliõpilasrahutustes parempoolse valitsuse vastu 1975. aastal. 3. oktoobrist 2003 kuni 8. juunini 2006 oli Bouasone Bouphavanh peaministri esimene asetäitja. Varem on ta olnud peaministri kolmas asetäitja ja Riikliku Plaanikomitee esimees. Ta on ühtlasi Laose Rahvarevolutsioonilise Partei keskkomitee poliitbüroo liige. 8. juunist 2006 kuni 23. detsembrini 2010 oli ta Laose Demokraatliku Rahvavabariigi peaminister.
Kullamaa kolhoos

Kullamaa kolhoos oli kolhoos Haapsalu rajoonis Kullamaa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kullamaa. Kolhoosi pindala oli 16 400 ha. Kolhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 389. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 354
Külvaja (kolhoos)

Külvaja oli kolhoos Haapsalu rajoonis Ridala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Ridala. Kolhoosi pindala oli 12 500 ha. Kolhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 335. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 354
Linnamäe kolhoos

Linnamäe kolhoos oli kolhoos Haapsalu rajoonis Linnamäe külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Linnamäe. Kolhoosi pindala oli 9800 ha. Kolhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 281. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 354
Nõva kolhoos

Nõva kolhoos oli kolhoos Haapsalu rajoonis Nõva külanõukogus. Nõva kolhoos tekkis F. E. Dzeržinski nimelise kalurikolhoosi, „Võidu“ ja „Kommunismi tee“ kolhooside ühinemisel. Kolhoosi keskasula oli Variku. Kolhoosi pindala oli 5500 ha. Kolhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 126. Ats Remmelg. "Majandinimed Eesti NSV-s" (PDF). Tartu Ülikool. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 354
Tuudi kolhoos

Tuudi kolhoos oli kolhoos Haapsalu rajoonis Tuudi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Nurme. Kolhoosi pindala oli 14 100 ha. Tuudi kolhoos moodustati veebruaris 1971 kolhooside Jõe ja Säde ühinemisel. Kolhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 339. 1976. aasta jaanuaris ühines Tuudi kolhoosiga osaliselt Matsalu kolhoosiga. Kolhoos tegutses kuni märtsini 1993. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 354 "Kolhoosid". Lääneranna Muuseumid.
Lihula sovhoos

Lihula sovhoos oli sovhoos Haapsalu rajoonis Kirbla külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Lihula. Sovhoosi pindala oli 13 100 ha. Sovhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 547. Lihula sovhoosi keskuseks oli endine Lihula mõis. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 354
Martna sovhoos

Martna sovhoos oli sovhoos Haapsalu rajoonis Martna külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Martna. Sovhoosi pindala oli 12 300 ha. Sovhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 360. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 354
Ridala sovhoos

Ridala sovhoos oli sovhoos Haapsalu rajoonis Ridala külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Sinalepa. Sovhoosi pindala oli 7900 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 354
Vormsi sovhoos

Vormsi sovhoos oli sovhoos Haapsalu rajoonis Vormsi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Hullo. Kolhoosi pindala oli 4900 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 354
Kateríni

Kateríni (kreeka keeles Κατερίνη) on linn Kreekas. See on Kesk-Makedoonia piirkonnas asuva Piería piirkonnaüksuse halduskeskus.  Kateríni – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Allāh Yahnīnī

"Allāh Yahnīnī" on Asīl ‘Umrāni teine stuudioalbum. See anti välja 2008. aastal.
Ardu külanõukogu

Ardu külanõukogu oli külanõukogu Kõue vallas, hiljem Kose rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kõue külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Ardu asulas. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 183
Are külanõukogu

Are külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu halduskeskus asus Niidu külas. Külanõukogu pindala oli 208,4 km². Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 183
Aruvälja külanõukogu

Aruvälja külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Aruvälja külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Audru valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Põhara külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aruvälja külanõukogu 1950 septembris Pärnu rajooni koosseisu. Aruvälja külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Audru külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 205 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Aseri külanõukogu

Aseri külanõukogu (1954–1959 Rannu külanõukogu) oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. aastal Mahu vallas. 1954. aastal liideti Kalvi ja Aseri külanõukogu Rannu külanõukoguks. 1959. aastal tekkis Aseri külanõukogu, mille halduskeskus asus Aseri asulas. Aseri külanõukogu koosseisu kuulusid Aseri asula ning Meriküla, Uusküla, Ridaküla, Tamme, Rannu, Kõrtsialuse, Abaja, Koogu ja Härjapea küla. 1951. aastal liideti Aseri külanõukoguga Oru, Kalvi ja Aseriaru küla. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 212–213 Aseri valla arengukava kinnitamine, Aseri Vallavolikogu määrus, KO 2003, 32, 847
Audla külanõukogu

Audla külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Laimjala külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, kd 1, 1968: 233
Audru külanõukogu

Audru külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu halduskeskus asus Kihlepa külas. Külanõukogu alal tegutsesid näiteks kolhoosid Kalevipoeg ja Ühendus. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 236
Filosoofiline nõustamine

Filosoofiline nõustamine on kaasaegne liikumine praktilises filosoofias. Filosoofilise nõustamise praktiseerijatel on tavaliselt kas filosoofia doktori- või magistrikraad ning nad pakuvad nõustamist ja konsultatsiooni inimestele, kes otsivad filosoofilist lähenemist enda eluprobleemidele, sotsiaalsele elule või vaimsetele probleemidele. Psühholoogid ja psühhiaatrid kasutavad enda töös inimeste ravimisel ka filosoofiat, kuid filosoofilise nõustamise protsess ei ole kliiniline. Liikumist seostatakse tihti Sokratese õpetustega. Sokrates leidis, et filosoofia on otsing hea elu leidmiseks ja arvas, et elu ilma filosoofiata ei ole väärt elu. Peter Koestenbaum oli üks varaseid filosoofilise nõustamise juhtfiguure. Tema 1978. aastal välja antud raamatus "The New Image of the Person: The theory and Practice of Clinical Philosophy" arutas Koestenbaum viise, kuidas filosoofilist nõustamist kasutada saaks. Saksa filosoof Gerd B. Achenbach arvas, et filosoofia ei peaks olema eraldiseisev haru ning pidas filosoofiat oluliseks osaks inimese elus. Achenbach hakkas 1981. aastal klientidele filosoofilist nõustamist pakkuma. Tema eesmärk oli luua soodne keskkond, kus inimene saaks kasutada filosoofiat, et arendada enese mõtteid asjakohastel teemadel. Aastal 1982 asutas Achenbach Saksa Koolkonna Filosoofilise Praktika ja Nõustamise jaoks ning avaldas aastatel 1984 ja 1985 sel teemal esimesed raamatud. Mõni aeg pärast seda hakkas filosoofiline nõustamine levima üle Euroopa, saavutades eriti suure populaarsuse Hollandis. Tänapäeval on maailmas mitmeid professionaalseid filosoofilise nõustamise ühinguid näiteks Prantsusmaal, Belgias, Saksamaal, Austrias, Šveitsis, Suurbritannias, Itaalias, Hispaanias, Kreekas, Hollandis, Norras, Taanis, Soomes, Iirsaelis, Kanadas, Austraalias, Brasiilias, Portugalils, Koreas, Türgis, Jaapanis ja Ameerika Ühendriikides. Filosoofilise nõustamise meetodid on nõustajatel väga erinevad. Mõned nõustajad keskenduvad rohkem dialoogile. Nad usuvad, et kliendi filosoofiliste oskuste parandamisel võib olla teraapiline efekt. Teised praktiseerijad seostavad filosoofilist nõustamist aga tihedalt vaimse tervise- ja psühholoogiaga. Ameerika Ühendriikide Filosoofilise Nõustamise Ühingu (NPCA) juhtkirja järgi aitab filosoofiline nõustaja klientidel enda uskumusi ja maailmapilti läbi filosoofia selgitada, artikuleerida, uurida ja mõista. Kliendid võivad otsida filosoofilist abi selliste muredega nagu keskeakriis, karjääri muutused, stress, enesekindlus, füüsiline haigus, surm, vananemine, ja elu mõte. https://qz.com/804534/is-philosophical-counseling-the-new-therapy/, 18.11.2017 http://www.pib.net/bio_peter.htm, 18.11.2017 https://web.archive.org/web/20160915195032/https://sites.google.com/site/thephilosophicalcounselingweb/home/, 18.11.2017 http://npcassoc.org/, 18.11.2017
Ulmik

Ulmik (Hypnum) on ulmikuliste sugukonda kuuluv sammalde perekond. Eestist on leitud neli sellesse perekonda kuuluvat liiki, sh läikulmik (Hypnum cupressiforme)
Tundrasamblik

Tundrasamblik (Flavocetraria) on Parmeliaceae sugukonda kuuluv samblike perekond. Eestist on leitud kaks sellesse perekonda kuuluvat liiki: Flavocetraria cucullata – harilik tundrasamblik Flavocetraria nivalis – lumi-tundrasamblik
Auvere külanõukogu

Auvere külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Auvere külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Alutaguse vallas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimisega allutati Auvere külanõukogu 1950 septembris administratiivselt Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogule. 1954 juunis Auvere külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Alutaguse külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, kd 1, 1968: 263. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Avinurme külanõukogu

Avinurme külanõukogu on Eesti NSV endine külanõukogu. Külanõukogu moodustati 1945. aastal Avinurme vallas Tartumaal. Aastatel 1949–1950 oli see Jõgevamaal, 1950–1959 Mustvee rajoonis, 1959–1962 Jõgeva rajoonis, 1962–1964 Kohtla-Järve linnapiirkonnas, 1964–1990 Kohtla-Järve rajoonis ja Kohtla-Järve maakonnas ning 1990–1991 Ida-Viru maakonnas. Külanõukogu halduskeskus asus Avinurme asulas. Külanõukogus oli 1968. aastal üks majand: Avinurme kolhoos. Eesti Nõukogude Entsüklopeedia, 1 köide. Tallinn 1968. Lk 265
Lasnaidee

Lasnaidee on 2014. aasta juunis alguse saanud kodanikualgatus, mille eesmärk on kohalike elanike kaasamisega ja kodanikualgatusega kodukoha – Lasnamäe linnaosa – elukeskkonna paremaks muutmine. Lasnaidee sai alguse Lasnapiknikust, mis toimus koostöös Linnalabori jt partneritega ning järgnevalt muutus Lasnaidee mittetulundusühinguks 2015. aasta veebruaris. MTÜ Lasnaidee on vabatahtlik mittetulundusühing, mis püüab kohalike elanike kaasamisega ja kodanikualgatusega oma kodukoha elukeskkonda paremaks muuta. Lasnaidee pürgib võimalusterohkema ja kvaliteetsema elukeskkonna kujundamise poole koostöös võimuorganite, teiste vabaühenduste, äriühingute ja vastutustundlike piirkonna elanikega. MTÜ Lasnaidee missiooniks on parendada Lasnamäe elukeskkonda läbi kohalike elanike kodanikuaktiivsuse. MTÜ Lasnaidee läheneb seni pigem passiivsena tuntud Lasnamäele kogukonnaarenduse ja elukeskkonna parandamise kaudu. Meie eesmärk on väärtustada Lasnamäed kui juba meeldivat elamiskeskkonda, millel on omad väärtused ning mille poolest kohalikud seda hindavad ja armastavad. Lasnaidee tegeleb ka selliste ürituste ja aktsioonide korraldamisega, mis on suunatud elanike teadlikkuse ja motivatsiooni suurendamisele oma kodukoha suhtes, elavdavad ja mitmekesistavad linnaruumi ning suurendavad elanike ühtekuuluvustunnet. Selliste ürituste hulgas on näiteks LasnaPiknik, LasnaKino ja LasnaKirbukas. Samuti tegeleb Lasnaidee Lasnamäe elukeskkonna kujundamisega ja ilmestamisega ühenduse liikmete ja teiste Lasnamäe elanike osalusel. Selliste tegevuste hulgas on näiteks Kotka trepi värvimise aktsioon LasnaVärvid ja Priisle pargi projekt. Ühenduses on ligi kümmekond erineva vanuse ja taustaga aktiivset ning säravat Lasnamäe elanikku, kes kõik usuvad Lasnamäe potentsiaali ning soovivad panustada oma kodukoha arengusse. MTÜ Lasnaidee sai hoogu tänu Linnalabori ühenduse projektile "Lasnamäe idee – paneelelamupiirkondade elanike aktiveerimine", mis viidi läbi märtsist kuni augustini 2014 partnerluses MTÜga Kontakt EMP toetusel Vabaühenduste Fond Avatud Eesti Fondi vahendusel.  "Lasnapiknik Lasnaidee kodulehel". "Lasnakino Lasnaidee kodulehel". "LasnaKirbukas Lasnaidee kodulehel". "Lasnavärvid Lasnaidee kodulehel". "Priisle Park. Priiskle kaared 2.0 Lasnaidee kodulehel". Lasnaidee koduleht
Margaret Stonborough-Wittgensteini portree

„Margaret Stonborough-Wittgensteini portree“ on austria kunstniku Gustav Klimti (1862–1918) teos. Visandid Maria Sol Garcia Galland: Gustav Klimt. Rebo, lisse, 2006. ISBN 9036618185 Godfried Fliedl: Gustave Klimt. Taschen, Keulen, 2006. ISBN 9783822851302 Gilles Néret: Gustav Klimt 1862-1918. Taschen, Keulen, 2010. ISBN 9783822851302 Portrait of Margaret Stonborough Wittgenstein, 1905 by Gustav Klimt
Dmitri Uljanov

Dmitri Uljanov (vene keeles Дмитрий Ильич Ульянов; 16. august (vkj 4. august) 1874 Simbirsk – 16. juuli 1943 Gorki Leninskije, Moskva oblast) oli vene revolutsionäär, parteitegelane ja arst, Vladimir Lenini noorem vend. Dmitri Uljanov lõpetas 1893. aastal Samaaras gümnaasiumi ja asus õppima Moskva Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta alustas revolutsioonilist tegevust 1894. aastal üliõpilaste marksistlikes ringides. 1897. aasta novembris vahistati ja viibis kuni 1898. aasta sügiseni vangistuses. Seejärel elas ta politseijärelvalve all Podolskis Moskva kubermangus. Alates 1900. aastast oli ta ajalehe Iskra korrespondent. 1900. aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonna viimasele kursusele ja lõpetas ülikooli 1901. aastal. Aastatel 1902–1914 töötas ta arstina ja osales samal ajal ka revolutsioonilises tegevuses. 1914. aastal mobiliseeriti ta sõjaväkke ja ta teenis kuni 1917. aastani sõjaväearstina Sevastopolis ja Odessas. 1917. aastal osales Uljanov Nõukogude võimu kehtestamisel Krimmis. 1918–1919 osales põrandaaluses revolutsioonilises võitluses. 1919–1921 oli ta Jevpatorija bolševike komitee ja Revolutsioonikomitee liige, Krimmi Rahvakomissaride Nõukogu aseesimees ja VK(b)P Krimmi oblastikomitee liige. Alates 1921. aasta lõpust töötas ta Moskvas Tervise Rahvakomissariaadis juhtival ametikohal. 1925–1933 töötas ta Jakov Sverdlovi nim. Kommunistlikus Ülikoolis ja Ida Töötajate Kommunistlikus Ülikoolis. Alates 1933. aastast töötas Uljanov Kremli Sanitaarvalitsuse polikliiniku teadusosakonnas. Ta osales ka Vladimir Lenini Keskmuuseumi töös. 1941–1942 elas ta Uljanovskis., Dmitri Uljanov on maetud Moskvas Novodevitšje kalmistule. Tartus tegutses 1982–1988 Dmitri Iljitš Uljanovi kortermuuseum, mis 1989. aastast reorganiseeriti tudengimuuseumiks. Moskva edelaringkonnas asub tänini ca 3 km pikkune Dmitri Uljanovi tänav, millel on tegutsenud mh ka hotell Dmitri Uljanov. Дмитрий Ильич Ульянов hrono.ru Ульянов Дмитрий Ильич (1874-1943) famhist.ru
Belaja Kalitva rajoon

Belaja Kalitva rajoon (vene keeles Белокалитвинский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Belaja Kalitva linn. Rajoon piirneb kirdes Miljutinskaja rajooniga, idas Tatsinskaja rajooniga, kagus Konstantinovski rajooniga, lõunas Ust-Donetski rajooniga, edelas Krasnõi Sulini rajooniga, läänes Kamenski rajooniga ja loodes Tarassovski rajooniga. Rajooni pindala on 2649,8 km². Elanike arv oli 2012. aastal 100 081, 2009. aastal 103 470 ja 2002. aastal 28 294. Belaja Kalitva rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Belaja Kalitva linna ja Šolohhovski alevi) ja kümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Severski Donets. Q126684906
Malcolm Young

Malcolm Mitchell Young (6. jaanuar 1953 Glasgow – 18. november 2017) oli šoti päritolu Austraalia muusik, ansambli AC/DC rütmikitarrist ja taustalaulja 1973–2014. Tema noorem vend on Angus Young.
Gilsen

Gilsen oli Eestimaa vasallisuguvõsa. On teada, et 1383 kuulus suguvõsale Ridala vasallilinnus. Üks Gilsenite rajatud mõis (Kiltsi mõis) sai nime suguvõsa järgi. Tiit Saare. Eesti mõisnike vapid. Tallinn: Argo, 2006. Lk 31
Tsimljanski rajoon

Tsimljanski rajoon (vene keeles Цимлянский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Tsimljanski linn. Rajoon piirneb põhjas ja kirdes Volgogradi oblastiga, idas Tsimljanski veehoidlaga, lõunas Volgodonski rajooniga, läänes Konstantinovski rajooniga ja loodes Morozovski rajooniga. Rajooni pindala on 2529 km². Elanike arv oli 2012. aastal 33 964, 2009. aastal 35 067 ja 2002. aastal 35 998. Tsimljanski rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Tsimljanski linna) ja kuue külaasunduse koosseisu. Q126684906
Hannseleke

Hannseleke oli Eestimaa vasallisuguvõsa. 1325 mainitakse Harju rüütlit Hennekinus von Hannseleke't. On teada, et rüütlil (suguvõsal) oli ka oma vapp. Tiit Saare. Eesti mõisnike vapid. Tallinn: Argo, 2006. Lk 32
Kuusmaa

Kuusmaa on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kuusmaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Kõva, Kruusmann, Kusman, Kusmann, Kuusbok, Kuuskman, Kuuskmann, Kuusma, Kuusman ja Kuusmann. Theodor-Johannes Kuusmaa palvel kanti Kuusmaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 357 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1938). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kuusmaa Eestis 87 mehel ja 101 naisel. Aivar Kuusmaa (sündinud 1967), eesti korvpallur Teet Kuusmaa (1931–2004), eesti kunstnik ja karikaturist
Kõrgma

Kõrgma on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kõrgma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Korkmann. August Kõrgma palvel kanti Kõrgma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 175 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. novembrist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. August Kõrgma (1891–1966), Eesti sõjaväelane