laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti ettevõtjate loend

Siin on loetletud Eesti ettevõtjaid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Raimu Aas Hardo Aasmäe Raivo Aavisto Priit Alamäe Toomas Annus Olavi Antons Arti Arakas Toivo Asmer Andres Asser Janek Balõnski Andres Bergmann Fjodor Berman Schoulimi Bespaloff Robert Bang Isaak Citroën Raimond Ellik Taavi Einaste Andres Erm Hans Heinrich Falck Sergei Glinka Oleg Gross Ain Hanschmidt Raivo Hein Mati Heinsar Joakim Johan Helenius Taavet Hinrikus Peeter Hunt Meelis Härms Kalev Järvelill Karl Jänes Märt Jänes Tõnis Kaasik Mati Kadak Väino Kaldoja Ain Kaljurand Margus Kangro Liina Karron Armin Karu Indrek Kask Einar Kelder Peeter Kern Kristian Kesner Rein Kilk Raul Kirsel Jaak Kissa Mats Kissa Aivar Kivisiv Aleksander Knoop Andreas Knoop John Knoop Ludwig Knoop Andres Koern Andres Koger Taavi Kotka Oliver Kruuda Nikolai Kultas Enn Kunila Armin Kõomägi Jüri Käo Henri Käsper Raivo Kütt Jaak Laineste Nikolai Langebraun Meelis Lao Vjatšeslav Leedo Georg Otto Lellep Robert Lepikson Mattias Lepp Toomas Lepp Ago Liblik Prits Liblik Tullio Liblik Boris Linde Hans H. Luik Gerhard Lukk Carl Luberg Toomas Luman Harri Lumi Lembit Lump Aadu Luukas Alexander Martin Luther Rain Lõhmus Mati Maanas Herman Malvet Veikko Maripuu Heldur Meerits August Merits Meelis Milder Gunnar Muus Jüri Mõis Tiina Mõis Kalev Männe Jaan Männik Heinrich Müller-Pearse Tarmo Noop Rainer Nõlvak Artur Oksenberg Francesco Olcelli Arnold C. Orav Hugo Osula Oleg Ossinovski Andres Ots (ettevõtja) Tõnis Palts Enn Pant Jaan Parker Juhan Peedimaa Toomas Peek Albin Persson Sulev Peäske Priit Piilmann Julius Piirand Koit Pindmaa Mati Polli Joakim Puhk Jaan Puusaag Ott Pärna Guido Pärnits Ülo Pärnits Indrek Rahumaa Kristiina Raudsepp Peeter Rebane Marek Reinaas Margus Reinsalu Arthur C. Rosenfeldt Irene Roussakis Auris Rätsep Guido Sammelselg Arvo Sarapuu Indrek Sarrap Andres Sarri Harry Schröder Neinar Seli Indrek Sepp Endel Siff Malte Ström Hando Sutter Urmas Sõõrumaa Jaan Zimmermann Olari Taal Hannes Tamjärv Albert Tattar Hillar Teder Indrek Tiido Avo Tints Heinrich Tofer Reinhold Tofer Toomas Tool Hardi Tooming Mati Tusov Heldur Tõnisson Edvi Tõnisson Toomas Uibo Richard Uritam Aap Uspenski Koit Uus Priit Uustulnd Tiit Veeber Georg Vestel Marcel Vichmann Väino Villers Markus Villig Martin Villig Vassili Voinoff Vladimir Volohhonski Märt Vooglaid Tiit Vähi Konstantin Wachmann Margus Ääremaa
Oskar Särev

Oskar Särev (15. september 1891 Heimtali vald, Viljandimaa – 21. august 1971 Pärnu) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). Oli Kaitseliidu Saaremaa maleva pealik aastast 1934 alates. Kotkaristi III klassi teenetemärk, 20. veebruar 1935 http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700242455&img=era0031_005_0000370_00052_t.jpg&tbn=1&pgn=3&prc=30&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=321bd22cf66a1e88466838e06eafeabe Eesti Vabariigi teenetemärgid. Vabariigi Presidendi kantselei. (Kasutatud 2. juunil 2010.)
Estofiil

Estofiil on eesti keelt ja/või kultuuri harrastav mitte-eestlane. Džohhar Dudajev Martti Asunmaa Gábor Bereczki Patrick Collerton Elsa Enäjärvi-Haavio Turid Farbregd Hans Peter Frölich Paul Goble Martti Haavio Cornelius Hasselblatt Alexandra Aikhenvald Johann Friedrich Heller August Wilhelm Hupel Seppo Härkönen Astrīde Ivask Oke Jokinen Amiran Kaladze Pentti Kangasluoma Otso Kantokorpi Kauko Kare Urho Kaleva Kekkonen Lauri Kettunen Raili Kilpi-Hynynen Veli Olavi Klami Arnold Friedrich Johann Knüpffer Pauli Koskinen Seppo Kuusisto Uolevi Lassander Eino Leino Pekka Lilja Eva Lille Pekka Linnainen Johann von Luce Matti Lukkari Liisa Löyttyniemi Vladimír Macura Anu Marttila Kazuto Matsumura Ludwig August Mellin Anna Michalczuk Jean-Pierre Minaudier Suzanne Mittenthal Kerttu Mustonen-Hukki Tapio Mäkeläinen Ulla-Maija Määttänen Kirsti Narinen Pekka Nuorteva Hannu Oittinen Esko Ollila Lauri Posti Pertti Juhani Pyhtilä Heikki Rausmaa Harri Raitis Tuuli Reijonen Frank Riedel Harri Rinne Eero Riuttala Jekki Rjazin Johann Heinrich Rosenplänter Juhani Salokannel Mikko Savikko Christian Hieronymus Justus Schlegel Georg Julius Schulz Joachim Gottlieb Schwabe Gustav Heinrich Schüdlöffel Kalervo Siikala Jaakko Syrjämäki Daniel Paul Tammet Risto Teinonen Hannele Valkeeniemi Jouko Vanhanen Juha Virkkunen Peter Ernst Wilde Friedrich Wilhelm Willmann Oless Zavgorodni Seppo Zetterberg Emil Vesterinen Kustaa Vilkuna Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen Estofilia "Estofilia – 100 lugu soomlastest Eesti sillal". Estofilia. Tallinn: Soome suursaatkond. 2018. Vaadatud 06.05.2018. Jaapani estofiil sai Eesti teenetemärgi - Eesti Päevaleht, 31. juuli 2009 Tuglase seltsis on koos Soome estofiilid
Vahhid

Vahhid on vahhi keelt kõnelev on pamiiri keelerühma rahvas Pakistanis, Afganistanis, Hiinas ja Tadžikistanis. Vahhid on ismailiidid. Karjapidajad kasvatavad kitsi, lambaid, veisi, jakke ja kaameleid, põllumehed otra.
Alexander von Uexküll-Güldenband (1840−1912)

Alexander Karl Abraham von Uexküll-Güldenband (ka Üxküll-Gyllenband, Yxkull-Gyllenband; vene Александр Александрович Икскуль фон Гильденбандт; 20. veebruar 1840 Peterburi – 10. juuli 1912 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane, vabahärra. Ta oli suurvürstinna Jelena Pavlovna õuemeister (1866–1872), kammerhärra (1868), Liivimaa asekuberner 11. veebruarist 1872 kuni 6. detsembrini 1874 ja Liivimaa tsiviilkuberner 6. detsembrist 1874 kuni 6. novembrini 1882. Harkovi (24. mai 1884–30. jaanuar 1886) ja Pihkva (30. jaanuar 1886–2. märts 1888) tsiviilkuberner, senaator (1888). Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistooriumi president (1891–1896), siseministri abi (1896–1899), alates 1899 Riiginõukogu liige, tõeline riiginõunik (1901), tõeline salanõunik, Briljantidega Püha Aleksander Nevski ordeni kavaler Talle kuulus Soome suurvürstiriigis Viiburi lähedal Pikiruukkis Augustenhof'i mõis. Tema vanemad olid kindralleitnant ja Poltaava kadetikorpuse direktor, vabahärra Alexander von Uexküll-Güldenband (1799–1880) ja Emilie Peretz (1815–1878). Tema noorem vend Julius Karl (1853–1918) oli samuti Venemaa riigitegelane (senaator, tõeline salanõunik ja riigisekretär). Ta abiellus 1863 Lina von Adelsoniga (1843–1911), kes oli meditsiinidoktori ja tõelise riiginõuniku Joseph von Adelsoni ja Johanna Benjamini tütar. Abielust sündis: Alexander Johann (1864–1923 Helsingi), tõeline riiginõunik, abiellus 1894 näitleja Ida Aalbergiga (1858–1915) ja 1919 Inge Helene Nordbergiga. Генерал-губернаторства Stackelberg, Otto Magnus von, Alexander Karl Abraham von Üxküll-Güldenband (1840–1912) Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft. 1, Görlitz: Verl. für Sippenforschung und Wappenkunde Starke, 1931, seite 505 Valeri Fedortšenko (Валерий Иванович Федорченко): Дворянские роды, прославившие Отечество : энциклопедия дворянских родов, Москва: ОЛМА-Пресс, 2003, ISBN 5786700569 lk.169 ХРОНОС: Икскуль фон Гильденбанд Юлий Александрович Alexander von Uexküll-Güldenband veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Agregaat

"Agregaat" on mitmetähenduslik sõna. Agregaat on filosoofias seostamata üksikosade kuhjatis. Agregaat on masinaehituses masinate, seadmete, aparaatide vms ühend. Agregaat on geoloogias kivimit moodustavate mineraalide kogum. Agregatsioon
Kõrvalmõis

Kõrvalmõis (saksa keeles Beigut; nimetatud ka majandusmõis) oli maavaldus ja majandusüksus, mis moodustati mitme sellise lähestikku asuva mõisa korral, mis olid ühe omaniku omanduses. Rüütlimõis ja kõrvalmõis moodustasid ühtse mõisamajapidamise, kuid reeglina oli mõis, kus elas omanik või valitseja, paremini välja ehitatud ja omanik elas rüütlimõisas. Kuid ka kõrvalmõisal olid rüütlimõisa õigused, mis andsid näiteks selle omanikule Maapäeval täiendava hääle. Oma olemuselt meenutasid kõrvalmõisad karjamõisaid, kus suurem tähtsus oli majandushoonetel. Eesti mõisate loend Karjamõis Kirikumõis Kloostrimõis Linnamõis Mõis Poolmõis Rüütlimõis Riigimõis
152 mm Canet' suurtükk

152 mm (6-tolline) Canet' suurtükk on mereväesuurtükk, mida kasutati laevadel ja rannikupatareides. Suurtüki töötas välja Prantsuse insener Gustave Canet (1846–1908). Tootmist alustati Prantsuse firmas Schneider et Cie (tänapäeval Schneider SA). Valmistati laeva- ja rannikusuurtükke. Relvastuses alates 1891. aastast. Rannikul kasutatava kahuri kaal: 19,38 tonni Raua kaal: 5,75 tonni Raua pikkus: 6,84 meetrit (45 kaliibrit) Fugassmürsu algkiirus: 793 m/s Kasutati soomustläbistavaid (41,5 kg) ja fugassmürske (49,8 kg) Suurtükki laaditi unitaarpadrunitega. Venemaal toodeti Canet' tüüpi suurtükke alates 1892. aastast Obuhhovi terasevalutehases. 152 mm Canet' suurtükid olid kasutusel Peterburi merekaitses, sealhulgas ka Peeter Suure Merekindluses. Eesti merekindlustes olid 152 mm Canet' suurtükid rannakaitsepatarei nr 2, 4, 5, 7 ja 11 relvastuses. Kokku oli suurtükke 16 tükki. Üks relv anti 1935. aastal Naissaarel olevast rannakaitsepatareist nr 5 Soomusrongirügemendile ning seda kasutati raudteesuurtükk Suure Tõllu ehitamisel. Eestis on olemas kultuurimälestis, mis ametlikult kannab nime "6" Canet' suurtüki soomustorn". Selle ametlik asukoht kultuurimälestiste registri järgi on Naissaar, Põhjaküla. See suurtükikilp on küll kunagi asunud Naissaare Tagakülas (Põhjakülas), kuid tänapäeval asub see Lõunakülas. See on pärit üldse suurtükilaev Lembitult ja on hiljem olnud kasutusel mingi laskepesa püsikaitsena ning ehitatud põhjalikult ümber. Mati Õun. Eesti Merekindlused. Tammiskilp. 2001. Lk 60-61 Kultuurimälestis nr 2659 "6" Canet suurtüki soomustorn" Robert Treufeldt. "Suurtükilaev Lembit. Kahurikilbid mälestiste ja museaalidena". Muinsuskaitse aastaraamat 2020. Tallinn 2021. Lk 95 Johannes Santpank. 6" Canet suurtükk. Käsiraamat komendooridele. Tallinn: Merijõudude Staap, 1925 Пушка Канэ. Словари и энциклопедии на Академике 6-дюймовые опытные пушки Кане. Энциклопедия вооружений. KM.RU 152/45 мм пушка Канэ.Русско-Японская война на море 1904-1905 гг
Allinga nina

Allinga nina on neem Sõrve poolsaare kagurannikul, Mõntu sadamast 1,5 km kirdes.
Läbara nina

Läbara nina on neem Sõrve poolsaare kagurannikul, Mõntu sadama ja Sõrve sääre vahel.
Tiidunina

Tiidunina on neem Sõrve poolsaare edelarannikul, Sõrve säärest 3,5 km loodes.
Pitkanina

Pitkanina on mitme Eesti neeme (nina) nimi: Pitkanina, Hiiu maakonnas Pitkanina, Saare maakonnas Kihelkonna lahe ääres Pitkanina, Saare maakonnas Abrukal Pitkanina, Saare maakonnas Sõrve poolsaarel Pikanina
Eduard Alexis von Krüdener

Eduard Alexis von Krüdener (vene Эдуард Владимирович Криденер; 26. oktoober 1829 Püssi mõis, Lüganuse kihelkond – 11. aprill 1878 Riia) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane, vabahärra. Ta oli keiser Aleksander II aegne riiginõunik ja Liivimaa asekuberner 14. juunist 1875 kuni 23. aprillini 1878. Tema vanemad olid Laiuse mõisa rentnik Woldemar von Krüdener (1791–1831) ja Anna Helene Elisabeth von Krüdener (1795–1884). Ta abiellus Sophie Scaloniga (1839–1881), kes oli Peter Scaloni ja Elisabeth Naumowa tütar. Abielust sündisid: Mariette (1860–1923), konsul Wilhelm Sturtzi abikaasa; Sophie (1862– ), Jaunroze mõisas sündinud vabahärra Konrad Joseph Alexander von Wolffi (1853–1918) abikaasa. Friedrichswaldi ja hiljem Karolinenthali mõisnikud Pommeris Lauenburgi kreisis. Генерал-губернаторства Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1,1: Livland, Bd.:1, Görlitz, 1929 lk.472 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1,1: Livland, Bd.:1, Görlitz, 1929 lk.473
Nigunina

Nigunina (ka Pitkanina) on neem Sõrve poolsaare edelarannikul, Alliotsast 3,2 km lõunas. 2 km kagusse jääb Tiidunina.
Pitsernina

Pitsernina on neem Sõrve poolsaare läänerannikul, Türju lõpu lääneotsas.
Koplinina

Koplinina on neem Sõrve poolsaare looderannikul, Nurmeniidi ninast 650 m edela pool, Rahuste küla territooriumil.
Akretsioon

"Akretsioon" (ladina sõnast accretio 'külgekasv') on mitmetähenduslik sõna: Akretsiooniks nimetatakse geoloogias mandrite pindala suurenemist nende triivist tulenevate teiste mandrite ja saartega kokkupõrgete tõttu. Akretsiooniks nimetatakse astronoomias taevakehade massi suurenemist aine langemise tõttu taevakehale ümbritsevast keskkonnast (gravitatsioonijõu toimel). ...
Revisionistlik sionism

Revisionistlik sionism ehk Revisionistlik liikumine oli 1920. aastatel Vladimir (Ze'ev) Žabotinski rajatud parempoolne sionistlik poliitiline liikumine, mis vaidlustas Suurbritannia volitused ja nõudis Palestiinasse Juudi riigi rajamist. Revisionistlik liikumine oli opositsioonis H̠ayyim Weizmanni Maailma Sionistliku Organisatsiooniga ja hiljem ka David Ben-Guriyyoni vasakpoolse Iisraelimaa Tööliste Parteiga (praegu – Iisraeli Tööpartei). "Etsel" ja "Leẖi" olid Revisionistliku liikumise paramilitaarsed organisatsioonid, mis on tegutsenud Briti Palestiina mandaadi aladel. "Betar" oli Revisionistliku liikumise noorteorganisatsioon (asutatud 1923. aastal Riias V. Žabotinski poolt). Likudi partei on tänapäeval Revisionistliku liikumise järetulija. Sionism Irgun Tsva'i Le'umi Likud Menaẖem Begin Yitzhak Shamir
Käru tee bussipeatus

Käru tee on bussipeatus Tallinna–Rapla–Türi maantee ääres Türi vallas Käru aleviku territooriumi lõunaosas. Peatus asub maantee 80. kilomeetril pärast maantee ristumist vasakule Käru alevikku suunduva Käru–Kädva teega ja enne ristumist paremale suunduva Rõusa–Käru teega. Käru aleviku keskus on peatusest umbes 1,3 km kaugusel põhja pool. Bussipeatus asub Käru mõisahoone ja pargi ning Käru paisjärve vahel. Bussipeatuses olid kummalgi pool maanteed pingi ja katusega ootekohad. Ootekohad olid valmistatud rabamännist käsitööna. Nende autor oli Leo Eensoo. 2023. aasta seisuga on need asendatud metallist ootepaviljoniga Rapla suunal. Türi poole suunduva liini peatuse juures haljasalal on Balti keti mälestusmärk. Rapla poole suunduva liini peatuse kõrval on tankla. Lähim peatus Türi suunas on Laaneküla umbes 1,5 km kaugusel ja Rapla suunas Nõmme umbes 4,5 km kaugusel. Käru aleviku keskuses on Käru bussipeatus. Maa-ameti kaardiserver (Maanteeameti kaardirakendus)
Kušaanid

Kušaanideks võidakse nimetada: Šugni rahvast Kušaani riigi rajanud rahvast Kušaani riigi valitsejaid
Kušaani riik

Kušaani riik tekkis umbes 135. aastal eKr Baktrias, kust levis Kesk-Aasiasse peaaegu Samarkandini ja vallutas Gandhara Põhja-Indias. Kušaani impeerium hõlmas aastatel 30 kuni 375 ulatusliku ala India poolsaarel. Jaan Lahe. "Kadunud impeeriumi jälgedes : Kušaani riigist ja selle kultuurist", Horisont 2019-3 (lk 26–30)
Mariliin Kindsiko

Mariliin Kindsiko (sündinud 13. juunil 1976 Võrus) on eesti portselanimaalija, maali- ja maastikukunstnik. Ta töötab ka galeristi ja kuraatorina. Ta on õppinud aiandusagronoomiat Räpina Aianduskoolis ja skulptuuri Tartu Kõrgemas Kunstikoolis. Ta on teinud koostööd modellina noorte eesti autoritega, sealhulgas sügisel 2009 koos rühmitusega Redhaus näitusele "Sea level" Peterburis.
Iraani keeled

Iraani keeled on indoiraani keelte rühm. Ida-Iraani keeled Kirde-Iraani keeled avesta keel osseedi keel jagnoobi keel Kagu-Iraani keeled pamiiri keeled vanetsi ja puštu keel Lääne-Iraani keeled Loode-Iraani keeled koroši ja belutši keel kaspiaäärsed keeled keskiraani keeled haladži keel laki ja kurdi keeled ormuri-paratši keeled semnani keel talõši keel määramata dezfuli keel zaza-gurani keeled Edela-Iraani keeled laari ja pärsia keel luri ja kumzaari keel dari ja tadžiki keel taadi keel määramata tangševi keel Language Family Trees: Indo-European, Indo-Iranian, Iranian, Eastern, Southeastern, Pamir (inglise)
Akumulatsioon

Akumulatsioon on mitmetähenduslik sõna: akumulatsioon ehk settimine ehk kuhjumine on sedimentoloogias rände või transpordi tõttu liikuvate setete kuhjumine. akumulatsioon on glatsioloogias protsess, mille tagajärjel kasvab liustiku lumest ja jääst koosneva osa mass. akumulatsioon on hüdroloogias veehulga muutumine arvutusperioodil (veebilansi valemis) akumulatsioon on majanduses ... akumulatsioon on muusikas ...
Hermann von Tobiesen

Hermann Friedrich Johannes von Tobiesen (Venemaal tuntud kui German Avgustovitš, vene keeles Герман Августович Тобизен) (21. juuni (ukj 3. juuli) 1845 Peterburi – 9. jaanuar 1917 Smolensk) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane. Tõeline salanõunik. Aastatel 1878−1890 oli ta Liivimaa viitsekuberner. Põlvnes Taani päritolu suguvõsast, kes rändas XIX sajandi algul Venemaale. Tema isa oli pikaaegne Soome sandarmivalitsuse ülem kindralmajor August Friedrich von Tobiesen (1810−1885). Ema vabapreili Olga Caroline Louise Dorothea von Rosen (1824−1882) oli pärit Järvamaalt Väinjärve mõisast. Hariduse omandas Keiserlikus õiguskoolis, mille lõpetas 1865. aastal 22. mail (vkj). Pärast õpingute lõppu astus Venemaa tsiviilteenistusse ja teenis alguses justiitsministeeriumis. Alates 1865. aasta 27. maist (vkj) töötas senatis ja 1868. aastal oli ta Kaluga ringkonnakohtu prokuröri abi. 1876. aastast teenis siseministeeriumis. 28. aprillil (vkj) 1878 nimetati ta Liivimaa viitsekuberneriks, kellena oli ametis 15. märtsini (vkj) 1890. Seejärel oli ta kuni 24. märtsini (vkj) 1895 Tomski ja siis kuni 2. jaanuarini (vkj) 1902 Harkovi tsiviilkuberner. 1902. aastal nimetati senaatoriks. Püha Anna ordeni III klass Püha Stanislavi ordeni II klass Püha Anna ordeni II klass Püha Vladimiri ordeni IV klass Püha Vladimiri ordeni III klass Püha Stanislavi ordeni I klass (1886) Püha Anna ordeni I klass (1890) Püha Vladimiri ordeni II klass (1896) Valge Kotka orden (1899) Püha Aleksander Nevski orden (1913, briljandid 1913) Preisimaa Püha Jeruusalemmaa Johannese orden (1887) Buhhaara Kuldse Tähe ordeni I klass (1897) Pärsia Lõvi ja Päikese ordeni I klass (1900) Tomski aukodanik (1892) Harkovi aukodanik Ta oli abielus Zinaida Semjonovna Jakovlevaga, kellega naitus 10. juulil (vkj) 1868. Tobiesen Hansen, Alfred von. Stammtafeln nichtimmatrikulierter baltischer Adelsgeschelchter. Bd I. Lief. 1-8. Hamburg-Hamm: Verlegt bei Harry von Hofmann, 1961, lk 20. Список бывшим воспитанникам Императорского Училища Правоведения, окончивших в оном курс наук в 1840–1917 гг. saidil genrogge.ru. Генерал-губернаторства saidil pseudology.org. Hansen, Alfred von. Stammtafeln nichtimmatrikulierter baltischer Adelsgeschelchter. Bd I. Lief. 1-8. Hamburg-Hamm: Verlegt bei Harry von Hofmann, 1961, lk 21. Высшие чины Российской Империи (22.10.1721-2.03.1917). Биографический словарь. Том III. Р-Я. Москва: 2017. Lk 276 [1]. Erik Amburgeri andmebaas. Nr 79619 Hermann von Tobiesen veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Kristiine keskus

Kristiine keskus on kaubanduskeskus Tallinnas Kristiine linnaosas, Endla tänav 45. 44 000-ruutmeetrise brutopinnaga keskuses tegutseb ligikaudu 130 kauplust ja teenindusasutust. Kristiine keskuse suuremad rentnikud on Prisma, Reserved, Jysk, H&M, Rademar, Sportland, Apollo ja paljud teised. Keskust külastab päevas ligikaudu 20 000 inimest. 1998. aastal nimetati detsembris 1993. aastal loodud Kristiine Keskuse AS ümber aktsiaseltsiks Kristine Center ja alates juulist 2000 on ettevõte AS KC Grupp. Esialgu plaaniti 10 000 ruutmeetri suurust hoonet.[viide?] 21 000-ruutmeetrine Kristiine keskus avati 28. mail 1999 kell 10:00. Avapäeval külastas keskust 35 000 inimest. Keskuse ehitusmaksumus oli 300 miljonit krooni.[viide?] Esimene nüüdisaegne hüpermarket Eestis oli keskuses tegutsev Primo.[viide?] 2002. aastal valmis esimene laiendus, millega kasvas hoone pind 17 000 ruutmeetri võrra (esialgu plaaniti ka näiteks kobarkino kaasamist). Laiendamise avapäeval käis keskuses umbes 43 000 inimest.[viide?] Suvel 2010 kapitaalremondi läbinud Tulika tänava lõik Endla tänava ja Nõmme tee vahel rekonstrueeriti Kristiine Keskuse tellimusel. Ettevõtte raha eest ehitati välja ka tänavalõigul olevad ringristmikud ning äsja kasutusse võetud bussipeatus. Tänava rekonstrueerimine läks Kristiine Keskusele maksma umbes 14 miljonit krooni. Kommunaalameti andmetel oli see suurim investeering, mille üks eraettevõte Tallinna tänavate remontimisel on teinud. Kristiine keskus teine ja mahult 13 600-ruutmeetrine laiendus avati 30. septembril 2010.[viide?] 2011. aastal omandas Kristiine Keskuse kaubanduskinnisvara ettevõte Citycon.[viide?] 2019. aasta sügisel sai valmis Kristiine Keskuse uuenduskuur, mille käigus sai keskus täielikult uuenenud sise- ja välisilme ning uue toitlustusala nimega Kristiine Road.[viide?] 21. veebruaril 2024 oli keskuses põleng, kui tules sai kannatada ladu. Kristiine keskust on kümne aasta jooksul külastanud 73 miljonit inimest.[viide?] Emori viimase uuringu kohaselt on Kristiine populaarseim kaubanduskeskus Tallinnas.[viide?] Keskuse 10 aasta käive on 10,7 miljardit krooni.[viide?] Keskuse turuväärtus on 2009. aastal hinnanguliselt 1,4 miljardit krooni.[viide?] Alates keskuse avapäevast on järjepidevalt keskuses olnud 18 rentnikku. Nende auks on aatriumis tähtede [viide?] Keskust juhatab alates esimesest päevast Allan Remmelkoor.[viide?] Keskust juhatab praeguse ajani Vallo Külaots.[viide?] Kristiinesse tekkis uus bussipeatus – Postimees, 1. november 2010 "Tallinnas põles Kristiine keskus" ERR, 21. veebruar 2024 Koduleht Ettevõtte taustainfo - Inforegister
Ludwig von Cube

Johann Ludwig Ferdinand von Cube (vene Леонтий Иванович Кубе) ; 16. märts 1788 Tirza – 8. mai 1855 Riia) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane. Ta oli keiser Aleksander I ja Nikolai I aegne tõeline riiginõunik ja Liivimaa asekuberner 6. juunist 1821 kuni 14. juulini 1852. Tema vanemad olid Pommeri Myślibórzis (saksa Soldin) sündinud, Kuramaa Kaldabruņā (1775–1778) ja Liivimaa Tirza–Velēna kihelkonna (1778–1799) pastoriks olnud Johann Christlieb von Cube (1740–1799; läti Johans Hristlībs Kube) ja Friederika Maria Udam (1763–1844 Tartu). Ta abiellus Pärnus 1811 Hummuli mõisa omaniku Amalie Wilhelmine Weitzenbreyeriga (1790–1858), kes oli Pärnu kreisi arsti ja õuenõuniku Karl Gotthard (Carl Gotthelf) Weitzenbreyeri (1762–1812) ja Maria von Schröderi tütar. Abielust sündisid: Carlos Adam Friedrich (1812–1868), insener-kindralleitnant, Peterburi Talvepalee komandant; Ludwig Wilhelm Jakob (1814–1816); Julius Gustav (1815–1888), riigitegelane; Maria Luise (1816–1821); Georg Ferdinand (1818–1820); Emilie Fanny Friederike (1819–1895). Генерал-губернаторства Genealogisches Handbuch der Öselschen Ritterschaft, Görlitz, 1935 lk.87 Genealogisches Handbuch der Öselschen Ritterschaft, Görlitz, 1935 lk.94
Purjetamise võistlusreeglid

Purjetamise võistlusreeglid (inglise keeles The Racing Rules of Sailing (RRS) ) on Rahvusvaheline Purjespordi Föderatsiooni poolt kehtestatud reeglid võidupurjetamiseks, kokkupõrgete vältimise eeskirjade kohta vaata COLREGs. Rahvusvaheline Purjetamisföderatsioon (ISAF), mis on spordiala rahvusvaheline juhtorgan, uuendab võistlusreegleid igal olümpiaaastal ning need hakkavad kehtima järgmise kalendriaasta algusest. Purjetamise võistlusreeglid sisaldab reegelid võistlejatele, võistluste korraldajatele, kohtunikele ja klassiliitudele. The Racing Rules of Sailing (RRS) A Short History of World Sailing The history of the Racing Rules EJL Purjetamise võistlusreeglid: Purjetamise võistlusreeglid (PVR) 2009-2012 ISAF purjetamise võistlusreeglid 2013-2016 Purjetamise võistlusreeglid (RRS) 2017–2020