laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tartu Ülikooli-Jaani kogudus

EELK Tartu Ülikooli-Jaani kogudus on luterlik kogudus Tartus. Kogudus kuulub Tartu praostkonda. Koguduse õpetaja oli 2001–2016 Urmas Petti, abiõpetaja Triin Käpp, organist Elke Unt. Juhatuse esimees oli Juhani Jaeger. Alates 2016 on koguduse õpetaja Triin Käpp, abiõpetaja Naatan Haamer. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Tartu Jaani kirikus. Tartu Jaani kogudus Tartu Ülikooli kogudus
Palamuse Püha Bartholomeuse kogudus

EELK Palamuse Püha Bartholomeuse kogudus on luterlik kogudus Palamusel. Kogudus kuulub Tartu praostkonda. Koguduse hooldajaõpetaja on Urmas Oras, organist Aigi Avi. Juhatuse esimees on Arne Tegelmann. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Palamuse kirikus. 1627–1633, Nicolaus Bagge 1633, Christian Henrici 1662–1668, Matthias Lithander enne 1676, Bluming 1676..169..., Georg Leonhard Eder 1692–1699, Johann Heinrich Grotjan, Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse pastor 1699...1706.. , Johann Wellmann, Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse pastor 1710–1716, Jacob Günterhack, vikaar, peale oma Kodavere koguduse ka Laiuse, Torma, Äksi, Kursi, Palamuse Püha Bartholomeuse koguduses 1716–1756, Eberhard Reimers, Laiuse Püha Jüri koguduse pastor, hooldades ka Palamuse Püha Bartholomeuse kogudus 1756–1758, Johann Heinrich Maximilian Mylius, Laiuse Püha Jüri koguduse pastor, hooldades ka Palamuse Püha Bartholomeuse kogudust 1758–1767 Christian Bernhard Oldekop, Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse pastor 1768–1771 Franz Bernhard Frank von Frankenstein, Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse pastor 1771–1784 Heinrich Gottfried Stückel, Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse pastor 1784–1809 Sigismund Pezold, Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse pastor 1809–1816 Johann Georg Sigismund Pezold, Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse pastor 1816–1818 Wilhelm Gottfried Dietrich, Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse pastor 1818 Ludwig Karl Friedrich Kolbe, Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse pastor 1846–1876, Paul Eduard Hirsch, Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse pastor 1877–1909, Burchard Sielmann, Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse pastor, 1887–1906 Tartu praostkonna praost 1909–1924, August Oswald Westrèn-Doll, Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse pastor, 1920–1924 Tartu praostkonna praost 1925–1940, Arnold Kerem, Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse õpetaja 1940–1951, Aldur Parts, Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse õpetaja, lisaks hooldas ka Laiuse Püha Jüri kogudust 1952–1962, Paul Sild, Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse õpetaja 1973–1978, Kalle Kasemaa, Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse õpetaja 1978, Peeter Kaldur, Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse ja Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja. Recke, Johann Friedrich von / Napiersky, Karl Eduard / Beise, Theodor, Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland, Bd.: 1, A - F, Mitau, 1827, seite 68, Bagge (Nicolaus) Koguduse koduleht MUIS: Palamuse leerilapsed 1939 (PAL _ 877:1 F 131:1); Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". St. Bartholomaei, ehstnisch Pallomoise kihhelkond, 1843 seite 93
Petrus van der Aa

Petrus van der Aa (ka Pieter van der Aa, Vanderanus; 1530 Leuven – 1594 Luksemburg) oli Brabandi hertsogkonna kohtunik ja õigusteadlane. Ta omandas Leuvenis 1559. aastal Doctor iuris utriusque kraadi. Kolm aastat hiljem valiti ta samas professoriks. 30. oktoobril 1583 sai ta tiitli eques auratus.
Urvaste Püha Urbanuse kogudus

EELK Urvaste Püha Urbanuse kogudus on luterlik kogudus Urvastes. Kogudus kuulub EELK Võru praostkonda. Koguduse õpetaja on Üllar Salumets, organistid Erma Kallasse ja Leelo Naaber. Juhatuse esimees on Taavi Serv. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Urvaste kirikus, kell 16.00 Antsla palvemajas, iga kuu kolmandal pühapäeval kell 14.00 Kraavi kirikus ja kaks korda aastas Heimtali Peetri kirikus. 1630–1656, Johann Gutsleff . 1668–1704, Matthias Lithander, vikaar 1698–1704, Nicolaus Justus Ludwig, vikaar – 1710, Karl Alstadius ca 1710,Boethius Wernberg Reinhold Perbandt 1718–1731, Heinrich Wollin 1732–1750, Johann Christian Quandt 1751–1795, Heinrich Vick, 1775–1784 Tartu praostkonna praost ja 1784–1795 Võru praostkonna praost 1795–1833, Friedrich Gottlieb Moritz, pastor, adjunkt 1794–1795, 1818–1833 Võru praostkonna praost 1835–1867, Reinhold Gutglück, Urvaste koguduse pastor 1867–1902, Carl Gustav Stein, Urvaste Püha Urbanuse koguduse . 1936–1944, Elmar Pähn Urvaste koguduse õpetaja 1995–2001, Aleksander Luhamets, Urvaste koguduse õpetaja Koduleht Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Anzen, oder Urbs, ehstnisch Urbasto oder Antsena, selten Ansmoisa kihhelkund, 1843 seite 88
Philips van der Aa

Philips van der Aa (suri pärast 1586. aastat) oli Madalmaade ja Hollandi Vabariigi poliitik. 1564. aastal oli ta oma sünnilinna Mecheleni linnapea.
Jan Simon van der Aa

Jan Simon van der Aa (25. juuli 1865 Hornhuizen – 24. veebruar 1944 Lausanne) oli Hollandi õigusteadlane ja riigiametnik. Ta oli Hollandi justiitsministeeriumi juhtivametnik. Ta aitas koostada muu hulgas 1901. aasta lasteseadusi. Aastatel 1906–1926 oli ta Groningeni ülikooli kriminaalõiguse professor. Elulugu
Eik Aab

Eik Aab (sündinud 3. aprillil 1977) on eesti informaatik. Ta lõpetas 1995. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi. "Gustav Adolfi Gümnaasiumi ajaloomuuseum". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2014. Vaadatud 24. juunil 2012. Eik Aab Eesti Teadusinfosüsteemis
Rootsi praostkond (Eestis)

Rootsi praostkond oli luteri kiriku praostkond Eestis. See eksisteeris rannarootslaste lahkumiseni Eestist. EELK Rootsi praostkonda kuulus aastal 1939 kolm kogudust: Ruhnu Püha Magdaleena kogudus (taastatud kogudus kuulub praegu Saarte praostkonda) Tallinna Rootsi-Mihkli kogudus (taastatud kogudus kuulub praegu Tallinna praostkonda) Vormsi Püha Olavi kogudus (taastatud kogudus kuulub praegu Lääne praostkonda)
Vahur Aabrams

Vahur Aabrams (sündinud 23. aprillil 1975) on eesti kirjandusteadlane ja tõlkija. 2019 Paabeli Torni auhind (Toon Tellegen "Kõik on olemas" tõlge eesti keelde) Vahur Aabrams Eesti Teadusinfosüsteemis
Pärnu-Jakobi kogudus

EELK Pärnu-Jakobi kogudus on luterlik kogudus Pärnu-Jaagupis, mis kasutab Pärnu-Jaagupi kirikut. Kogudus kuulub Pärnu praostkonda. Koguduse hooldajaõpetaja on Kristiina Jõgi, juhatuse esimees on Mart Taggel, organist on Aili Soonberg.￼ Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 14.00 Pärnu-Jaagupi kirikus. Pärnu-Jaagupi kiriku abikirik oli Kergu Andrease kirik. ... 1658 Johann Tutais. ? Johann Zimmermann 1658 ... 1680 Jacob Zimmermann. 1683–1710 Hermann Reinering . 1711 Andreas Choringius, Pärnu-Jakobi koguduse pastor 1713–1722, Heinrich Christian Metzhold, vikaar, 1711–1730 Audru Püha Risti koguduse pastor 1723-1732, Jacob Andreas Zimmermann, Pärnu-Jakobi koguduse pastor 1730 ( ? ) 1734 Martin Goldfisch, Pärnu-Jakobi koguduse pastor 1735–1757, Johann Friedrich Haller, Pärnu-Jakobi koguduse pastor 1758 Matthias Bernhard Voigdt, Pärnu-Jakobi koguduse pastor 1761—1767 Gottfried Schnabel, Pärnu-Jakobi koguduse pastor 1768–1811, Johann Christian Lisch, Pärnu-Jakobi koguduse pastor, 1786–1811 Pärnu praostkonna praost 1811–1848, Ernst August Kornrumpf, Pärnu-Jakobi koguduse pastor 1850–1895, Emil Moritz Metzler, Pärnu-Jakobi koguduse pastor 1895–1929, Otto Woldemar Ludwig Schultz, Pärnu-Jakobi koguduse õpetaja 1930–1935, Harry Johann Nuudi, Pärnu-Jakobi koguduse kirikuõpetaja Philip Tammaru 1941–1944, Jaan Rebane, Pärnu-Jakobi koguduse kirikuõpetaja Ernst Rosenstein, Pärnu-Jakobi koguduse kirikuõpetaja 1998–2004, Urmas Viilma, Pärnu-Jakobi koguduse kirikuõpetaja Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". St. Jacobi, ehstnisch Jakobi kihhelkond, 1843, seite 102–103
Vitalij Aab

Vitalij Aab (sündinud 14. novembril 1979 Karagandõs) on Saksamaa jäähokimängija. Alates 2010. aastast mängib ta klubis Nürnberg Ice Tigers.
Andreas Aabel

Andreas Aabel (21. veebruar 1911 Kristiania – 29. detsember 1948 Oslo) oli norra näitleja. Ta oli Hauk Aabeli poeg ja Per Aabeli vend. Sissekanne Norra biograafilises leksikonis
Andreas Aabel (tantsija)

Andreas Aabel (sündinud 5. veebruaril 1968) on norra balletitantsija ning koreograaf.
Harald Aabrekk

Harald Olav Aabrekk (sündinud 22. veebruaril 1956 Nordfjordeidis) on norra jalgpallitreener, endine jalgpallur.
Axel Aabrink

Axel Conrad Pedersen Aabrink (17. aprill 1887 – 2. veebruar 1965) oli taani maalikunstnik. Maale
Friedeli-Craftsi alküülimine

Friedeli-Craftsi alküülimine on keemiline protsess, milles happelise katalüsaatori osalusel viiakse substraadi aromaatsesse tuuma ühe (või enama) vesiniku aatomi asemele alküülrühm. Charles Friedel ja James Crafts rakendasid esimestena 1877. aastal aromaatsete ühendite alküülimist ja atsüülimist veevaba alumiiniumkloriidi kui katalüsaatori manulusel ja neid protsesse hakati nimetama Friedeli-Craftsi reaktsioonideks. Alküleerivate agentidena esinevad alküülhalogeniidid, olefiinid, alkoholid, estrid. Happeliste katalüsaatoritena leiavad kasutust AlCl3, BF3, ZnCl2, mineraalhapped, metallide oksiidid jm – need osalevad alküülkatioonide genereerimises, mis edasi atakeerivad aromaatset tuuma. Friedeli-Craftsi alküülimine on oma olemuselt aromaatse elektrofiilse asenduse reaktsioon, milles aktiivsete intermediaatidena osalevad karbokatioonid. Alküülhaliidide asemel saab kasutada alkeene, mis protoneerumisel moodustavad karbokatioone. Metallüülkloriid reageerib kui alkeen, kuna siin prootonhappe toimel moodustub mitte primaarne allüülkatioon, vaid sellest kergemini moodustub prootoni liitumisel tertsiaarne alküülkatioon, mis atakeerib areeni molekuli: H2C=C(CH3)CH2Cl + C6H6 → C6H5C(CH3)2CH2Cl Friedeli-Craftsi reaktsioon Friedeli-Craftsi atsüülimine Elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon
San Pedro piiskopkond

San Pedro piiskopkond (Dioecesis Sancti Petri Apostoli) on katoliku piiskopkond San Pedro de Ycuamandiyú linnas Paraguays. 5. juuni 1978 – 10. juuli 1993 Oscar Páez Garcete 5. märts 1994 – 11. jaanuar 2005 Fernando Lugo (Paraguay president 2008–2012) 19. veebruar 2007 – 14. märts 2012 Adalberto Martínez Flores 6. november 2013 – Pierre Jubinville
Alan Weisman

Alan H. Weisman (sündinud 24. märtsil 1947 Minneapolises) on USA publitsist ja ajakirjanik. Alan H. Weismani kuulsaim raamat on 2007. aastal ilmunud "The world without us" ("Maailm meieta"), milles ta kirjeldab maailma võimalikke arengustsenaariume pärast inimkonna hüpoteetilist kadumist.
Friedeli-Craftsi atsüülimine

Friedeli-Craftsi atsüülimine on keemiline protsess, milles happelise katalüsaatori osalusel viiakse substraadi aromaatsesse tuuma vesiniku aatomi asemele atsüülrühm, saadakse arüülketoonid. Charles Friedel ja James Crafts rakendasid esmakordselt 1877. aastal aromaatsete ühendite alküülimist ja atsüülimist veevaba alumiiniumkloriidi kui katalüsaatori manulusel ning neid protsesse hakati nimetama Friedeli-Craftsi reaktsioonideks. Atsüleerivate agentidena kasutatakse karboksüülhappeid (RCOOH), nende anhüdriide ((RCO)2O) või halogeenanhüdriide (RCOX). Happeliste katalüsaatoritena kasutatakse Lewise happeid, AlCl3, BF3, ZnCl2, mineraalhappeid, metallide oksiide jm., mis osalevad atsüülkatioonide tekitamises ning viimased reageerivad aromaatse tuumaga. Friedeli-Craftsi atsüülimine on võimalik ka atseetanhüdriidiga. Friedeli-Craftsi atsüülimine on elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon. Lihtsustatud mehhanismi kohaselt moodustub reaktsiooni esimese sammuna katalüsaatori osalusel aktiivne atsüülkatioon, mis teise sammuna reageerib areeni molekuliga ja kolmanda sammuna eraldub HCl. Need kolm reaktsiooni etappi on toodud juuresolevatel joonistel. Tekkinud ketoon võib seejärel kergesti redutseeruda vastavaks alkaaniks kas Wolffi-Kishneri reduktsiooni või Clemmenseni reduktsiooni abil, olenevalt kasutatava lahuse happelisusest. Friedeli-Craftsi atsüülimine sarnaneb Friedeli-Craftsi alküülimisega, kus samuti viiakse aromaatsesse tuuma katioonne rühm. Siiski on atsüülimisreaktsioonil alküülimise ees eeliseid. Karbonüülrühma kalduvuse tõttu elektroni loovutada on reaktsiooni vahesaaduseks olev ketoon alati keemiliselt vähem aktiivne kui esialgne molekul, nii et reaktsioon ei kulge plahvatuslikult. Ühtlasi ei toimu karbokatiooni molekulis mingeid muutusi, sest süsiniku iooni stabiliseerib molekuli struktuur, kus molekuli positiivne poolus asub hapniku aatomil. Friedeli-Craftsi atsüülimisreaktsiooni katkematus sõltub katalüsaatoriks kasutatava atsüülkloriidi stabiilsusest. Näiteks formüülkloriid HCOCl ei ole piisavalt stabiilne ning bensaldehüüdi sünteesimisel Friedeli-Craftsi meetodil tuleb seda sünteesida kohapeal vesinikkloriidist ja vingugaasist suure rõhu all, kus katalüsaatoriks on alumiiniumkloriid ja vask(I)kloriid. Seda nimetatakse Gattermanni-Kochi reaktsiooniks. Friedel-Craftsi reaktsioon Elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon
Maateaduste mõisteid (B)

Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad B-tähega. Maateaduste mõisteid:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü
Wolf Rüdiger Heß

Wolf Rüdiger Heß (18. november 1937 München – 24. oktoober 2001 München) oli saksa arhitekt. Ta oli Rudolf Heßi poeg.
Rudolf Troost

Rudolf Troost (20. august 1915 Tallinn – 12. november 1990 Georgetown, USA) oli eesti vaimulik. Lõpetas aastal 1934 Tallinnas Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Aastatel 1934–1940 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Täiendas end aastal 1937 Helsingi Ülikoolis ja aastal 1938 Uppsala Ülikoolis. Prooviaastal oli Tartu Maarja- (õpetaja Oskar Kodrese) ja Tallinna Pauluse koguduses (õpetaja Rein Uhke juures). Õpetajaametisse ordineeriti ta praost Valter Viksi poolt 30. mail 1954. Siirdus aastal 1944 Saksamaale. Hooldas aastatel 1945–1948 vaimulikult põgenikke Austrias. USA-sse jõudis ta 18. augustil 1948 Baltimore'i Eesti Seltsi kutsel. Oli Baltimore'is aastal 1948 koguduse asutajate seas, samuti kui aastal 1949 Washingtoni koguduse asutajate seas. Seda kuni aastani 1982, mil kaks kogudust ühinesid Baltimore'i ja Washingtoni koguduseks. Ühendkogudust teenis Rudolf Troost surmani. Vaba Eesti Sõna 6. detsember 1990 Eesti Kirik nr. 4, 1980
Erich Rumm

Erich Konstantin Rumm (14. jaanuar 1901 Kärgula vald (Urvaste kihelkond), Võrumaa – 20. veebruar 1972 Melbourne) oli eesti advokaat. 1930. aastatel oli ta vandeadvokaat Võrus. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Neuropaatiline valu

Neuropaatiline valu on valu, mis on põhjustatud närvisüsteemi kahjustusest või talitlushäirest. Neuropaatilise valu põhjuseid võib olla mitmesuguseid, näiteks seljaaju vigastus, polüskleroos, suhkurtõbi, mürgistused. "Valud". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. mai 2009. Vaadatud 15. juunil 2010.
Estcoy-10

Estcoy-10 oli Eesti jalaväekompanii, mis osales NATO juhitud sõjalisel operatsioonil Afganistanis alates 2010. aasta mai keskpaigast kuni novembri keskpaigani. Jalaväekompanii tegutses Nad-e-Ali ümbruses ja Helmandi provintsis. Estcoy-10 mehitas Helmandi provintsi keskosas asuvat Wahidi patrullbaasi ja seda ümbritsevaid kontrollpunkte. Kompanii alustas teenistust Briti sõjaväe Gurkhade lahingugrupi alluvuses, jätkas Lancasteri rügemendi 2. pataljoni koosseisus ja enne missiooni lõppu teenis Langevarjurügemendi 3. pataljoni alluvuses. Major Meelis Jõemaa juhitud jalaväekompanii Estcoy-10 teenis konfliktipiirkonnas pea 200 päeva, mille kestel osales neljal lahingugrupi- ja kuuel iseseisval kompaniioperatsioonil. Kompanii leidis ja tegi kahjutuks 14 isevalmistatud lõhkekeha ning avastas kaks suuremat peidikut, mis sisaldasid isevalmistatud lõhkeseadeldiste komponente, relvi ja narkootilist ainet. Kokku oli kompanii vastasega lahingulises kontaktis 75 päeval. Kompanii kaotas ühe võitleja: 30. augustil 2010 hukkus Talibani isevalmistatud lõhkekeha läbi nooremseersant Herdis Sikka. Wahidi patrullbaasis jätkas teenistust major Ranno Raudsiku juhitud Estcoy-11, mida toetas Camp Bastionist Eesti logistiline toetuselement NSE-10 kapten Tarmo Tameri juhtimisel. Eesti üksused osalesid NATO juhitud sõjalisel operatsioonil Afganistani Rahvusvaheliste julgeolekutagamisjõudude (ISAF) koosseisus alates 2003. aastast. Eesti NATO sõjalistes operatsioonides Scoutspataljon Estcoy Herdis Sikka Estcoy-10 avastas valitsusvastaste lõhkeainepeidiku. Postimees, 10. juuni 2010 Afganistanis teeninud Eesti kontingent jõudis koju. www.DELFI.ee, 20. november 2010 Estcoy-10 avastas valitsusvastaste lõhkeainepeidiku. Postimees, 10. juuni 2010 Estcoy-10 kohtus Afganistani külavanematega. Postimees, 15. juuni 2010 Eesti mehed paljastasid Afganistani valitsusvastaste peidiku. Postimees, 19. juuli 2010 Riho Ühtegi: "Ema, me ei tapa siin inimesi". Postimees, 21. juuli 2010 Eestlaste uus ülem: olen uhke, et saan juhtida nii kartmatuid sõdureid. Postimees, 5. august 2010 Afganistanis hukkus Eesti kaitseväelane. Postimees, 30. august 2010 Afganistanis teeninud Eesti kontingent jõudis koju. Postimees, 20. november 2010
Maateaduste mõisteid (C)

Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad C-tähega. Maateaduste mõisteid:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü
Nikerjärv

Nikerjärv (ka Nikkerjärv, Näkijärv) on järv Harjumaal Nelijärvel, loodepoolseim Nelijärve järvedest. Järve pindala on 4 ha, sügavus kuni 7 meetrit. Nikerjärv on veidi pikliku kujuga, selle kaldajoon on väheliigestatud. Kaldad on lauged, järve kagu- ja loodeosas on paarikümne meetri laiune õõtsik. Järve idakallas on kõvem ja põhi on seal liivane. Seal on ujumiskoht. Nikerjärve põhi on kaetud paksu pruuni sapropeeli kihiga, professor Heinrich Riikoja leidis sealt ka järverauda. Nikerjärv on umbjärv, aga Nikerjärve kraavi kaudu on tal ühendus Vahejärvega. Järve taimestik on liigivaene, kaladest elutsevad järves koger ja ahven. Järv asub Kõrvemaa maastikukaitseala territooriumil. Nikerjärv veebiportaalis eestigiid.ee Nikerjärv keskkonnaportaalis
Vahejärv

Vahejärv on mitme Eesti järve nimi: Arula Vahejärv, järv Valgamaal Arula külas Neeruti Vahejärv, järv Valgamaal Vana-Otepää külas Nelijärve Vahejärv, järv Harjumaal Paluküla Vahejärv, järv Viljandimaal Vällämäe Vahejärv, järv Võrumaal Haanja vallas Ähijärve Vahejärv, järv Võrumaal Antsla vallas Äntu Vahejärv, järv Lääne-Virumaal
Nelijärve Vahejärv

Vahejärv (ka Nelijärve Vahejärv, Aegviidu Vahejärv) järv Harjumaal Nelijärvel, üks Nelijärve järvedest. Järve pindala on 3,4 ha, keskmine sügavus 3,1 meetrit, suurim sügavus 5 meetrit. Vahejärv asub Nikerjärvest kagus, 1960. aastatel ühendati need Nikerjärve kraaviga ja järve veepinna tase alanes umbes 0,4 m võrra. Vahejärv on umbjärv, selle kõrged kaldad on kaetud segametsaga. Järve loodekaldal esineb turbasambla õõtsikut. Taimestik on liigivaene, kasvavad tarn, vesiroos, väike vesikupp, ujuv penikeel, järvkaisel, laialehine hundinui ja suhteliselt haruldane lamedalehine jõgitakjas. Järves elutsevad koger, ahven ja haug. Vahejärv paikneb Kõrvemaa maastikukaitseala territooriumil. Vahejärv veebiportaalis eestigiid.ee  Nelijärve Vahejärv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Vahejärv keskkonnaportaalis
Maateaduste mõisteid (D)

Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad D-tähega. Maateaduste mõisteid:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü
Urbukse järv

Urbukse järv (ka Urbuse järv) on järv Eesti loodeosas Harju maakonnas Nelijärves, üks Nelijärve järvedest. Järve pindala on 4,8 ha (suurim Nelijärve järvedest), keskmine sügavus 5,3 meetrit, suurim sügavus 8,7 meetrit (mõnedel andmetel kuni 10 m). Urbukse järv on umbjärv, seda toituvad ka allikad. Järvel on liivased kaldad, põhi on kaetud pruuni sapropeeli ja vetikatest tekkinud muda. Järve kaldal on sega- ja okasmetsad. Taimestik on liigevaene, kokku on liike 10. Kalda ääres kasvavad ubaleht, soopihl ja pudeltarn, veepinnal väike vesiroos ja ujuv penikeel, järve põhjas vesisammal. Haruldased liigid on vesilobeelia ja järv-lahnarohi. Mõnikord järve vesi õitseb. Urbukse järves elutsevad latikas, haug, linask, särg ja koger. Urbukse järve paikneb Kõrvemaa maastikukaitseala territooriumil. Oma nime on see saanud järve kaldal asunud Urbukse talult. Urbukse järv veebiportaalis eestigiid.ee Asmu Saar, Aegviidu-Nelijärve, lk. 28
Nelijärve Linajärv

Linajärv (ka Nelijärve Linajärv) on järv Harju maakonnas Nelijärvel, üks Nelijärve järvedest. Järve pindala on 0,3 ha. Keskmine sügavus on 5,4 m, suurim sügavus 9 m. Järve kaldajoone pikkus on 264 m. Järves leidub kokre.
Maateaduste mõisteid (E)

Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad E-tähega. Maateaduste mõisteid:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü
Eesti Detektoristide Klubi

Eesti Detektoristide Klubi (EDK) on 8. märtsil 2008 kunagise Oidremaa mõisa peahoones asutatud tulu mittetaotlev vabatahtlik kodanikuühendus, mille põhitegevus on suunatud detektorismi harrastamisele ja oma liikmetele vaba aja veetmise tingimuste loomisele. EDK kasvas välja metallidetektoristide foorumist, kui kogemustega ja teadlikud seaduskuulekad detektoristid otsustasid organiseeruda ning asuda tegema koostööd Muinsuskaitseameti ja arheoloogidega. Klubi peamine avalikkusele suunatud väljund on EDK foorum, kuid detektorismiga seotud teemadel lüüakse kaasa ka teistes foorumites. Klubil on oma sümboolika ja põhikiri. Muinsuskaitseametile, muuseumidele ja arhiividele on üle antud kultuuriväärtusega leide, millest vanimad on kaks pronksiaegset kirvest. Koostöös Muinsuskaitseametiga on klubi korraldanud oma liikmetele koolitusi. Muinsuskaitseamet valis klubi oma 2009. aasta paremate koostööpartnerite hulka. Detektoristi Leiud Muinsuskaitseameti parimate koostööpartnerite tunnustamine 2009. aastal Eesti Detektoristide Klubi foorum Eestis tuli päevavalgele haruldane relvaleid, Õhtuleht, 24. detsember 2007 Jõgevamaalt leiti arvatavalt 3000 aastat vana pronkskirves, Tartu Postimees, 22. mai 2009
Jani Sievinen

Jani Nikanor Sievinen (sündinud 31. märtsil 1974 Vihtis) on soome endine ujuja, mitmekordne Euroopa ja maailmameister. Jani Sievist treenis tema isa Esa Sievinen. Aastatel 1991–2004 võitis Jani Sievinen 31 suurvõistluste medalit, neist 17 kuldset. Kõik medalid peale ühe vabaujumise kulla sai ta kompleksujumises või kombineeritud teateujumises. Ainsa olümpiamedali võitis ta 1996. aasta Atlanta olümpiamängudelt, kui sai 200 meetri kompleksujumises hõbemedali. Aastatel 1994–2003 kuulus talle maailmarekord 200 meetri kompleksujumises, kuni tema rekordi ületas Michael Phelps. Aastal 1994 valiti ta Soome parimaks sportlaseks. Aastal 2009 kandideeris ta Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei nimekirjas Euroopa Parlamenti, kuid ei osutunud valituks. Jani Sievinen veebisaidil Olympedia (inglise)
Maateaduste mõisteid (F)

Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad F-tähega. Maateaduste mõisteid:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü