laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kägiste

Kägiste oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tahkuranna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rannametsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rannametsa külaga. Küla tekkis 1870. aastatel, mil see eraldati Rannametsa külast. Marja Kallasmaa: artikkel "Kägiste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lõuna-Florida ülikool

Lõuna-Florida ülikool (University of South Florida) on avatud ülikool Tampas Florida osariigis Ameerika Ühendriikides. Ülikoolis õpib umbes 45 713 üliõpilast. Ülikool asutati 1956. aastal. Ülikooli president on Judy Genshaft.
Käära

Käära on kohanimi: Käära (Pärnumaa), endine küla Käära on Pärnu maakonna Kõrste paikkonna (Reinu külas) varasem nimi (külanimi) Käära on Harju maakonna Laiaküla varasem nimi Käära oja Kääramadal
Transvaginaalne folliikulipunktsioon

Transvaginaalne folliikulipunktsioon (inglise ovum pick up, lühendatult OPU) on tehnoloogia, mida kasutatakse in vitro viljastamise jaoks doonorilt munarakkude saamiseks. Transvaginaalne folliikulipunktsioon on kasutusel nii inimmeditsiinis viljatusravi meetodina kui ka loomakasvatuses tippgeneetikaga emasloomade järglaste arvu suurendamiseks. Ultrasonograafilise kontrolli all toimuvaks munarakkude aspireerimiseks kasutatakse ultraheliaparaadiga ühendatavat aspiratsiooniseadet, mis koosneb sektorandurist, punkteerimisnõelast, anduri ja punkteerimisnõela torujast hoidikust ja selle juhist, kahest silikoonvoolikust ning katsutist follikulaarvedeliku kogumiseks. Läbi toruja punkteerimisnõela hoidiku ühendatakse ühe silikoonvooliku ots punkteerimisnõelaga ja selle vooliku teise otsa kinnitatakse süstimisnõel, mis torgatakse läbi korgi follikulaarvedeliku kogumiseks ettenähtud katsutisse. Teise vooliku ühte otsa on kinnitatud süstimisnõel, mis samuti torgatakse läbi korgi follikulaarvedeliku kogumiseks ettenähtud katsutisse ja teine ots ühendatakse vaakumpumbaga. Vaakumpumba käivitamisel tekitatakse katsutis negatiivne rõhk, mis aspireerib folliikuli sisu. Ühe doonori munasarjade folliikulipunktsiooniks kulub tavaliselt 20–60 minutit. Transvaginaalse folliikulipunktsiooni töötas välja Pierre Dellenbach koos kolleegidega Strasbourgi Ülikoolis Prantsusmaal 1984. aastal. "Performing ultrasound-guided oocyte retrieval: RCN guidance for fertility nurses" (PDF). London: Royal College of Nursing. 2004. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24.04.2018. Vaadatud 25.04.2018. Gupta, V, Manik RS, Chauhan MS, Singla SK, Akshey YS, Palta P (2006). "Repeated ultrasound-guided transvaginal oocyte retrieval from cyclic Murrah buffaloes (Bubalus bubalis): Oocyte recovery and quality". Animal Reproduction Science. 91: 89–96. [1] Killick, S (2006). "Ultrasound and fertility". Bates, J (toim). Practical gynaecological ultrasound (2nd ed.). Cambridge, England: Cambridge University Press. Lk 120–5. ISBN 9780521674508. Dellenbach P, Nisand I, Moreau L, Feger B, Plumere C, Gerlinger P (november 1985). "Transvaginal, sonographically controlled ovarian follicle puncture for egg retrieval". Fertility and Sterility. 44: 656–662. DOI:https://doi.org/10.1016/S0015-0282(16)48983-1 – cit. via Elsevier. {{cite journal}}: kontrolli parameetri |doi= väärtust (juhend); välislink kohas |doi= (juhend)
Külge

Külge oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Jäärja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kalita küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kalita külaga. Küla staatuses alates 1922. Marja Kallasmaa: artikkel "Külge" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Künnametsa

Künnametsa oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Niidu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Niidu külaga. Küla staatuses alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Niidu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Selce pri Špeharjih

Selce pri Špeharjih on väike küla Črnomelj munitsipaalis Kagu-Sloveenias. Küla on traditsioonilisel Valge Karnioola aladel. Selce pri Špeharjih annekteeriti naabri Breg pri Sinjem Vrhu poolt aastal 1952. Aastal 2000 sai Selce pri Špeharjih taas omaette piirkonnaks. Spremembe naselij 1948–95. 1996. Andmekogud. Ljubljana: Geografski inštitut ZRC SAZU, DZS.
Küpsi

Küpsi oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Saarde kirikumõisa alal. Küla jääb tänapäeval Leipste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Leipste külaga. 1839 on esimest korda mainitud nime Kipso. Küla staatuses alates 1970 Marja Kallasmaa: artikkel "Küpsi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Sallustius

Gaius Sallustius Crispus (tavaliselt Sallustius; 86 – ca 35 eKr) oli Vana-Rooma ajaloolane ja poliitik. Sallustius sündis Sabiinia maakonnas Amiternumis plebeide suguvõssa. Temast sai oma suguvõsa esimene esindaja Rooma senatis, nn novus homo. Poliitiliselt oli ta kogu oma karjääri vältel populaar, Rooma patriitsliku aristokraatia vastane, hiljem ka Julius Caesari toetaja. Sallustius oli varaseim Rooma ajaloolane, kelle teosed on meie päevini säilinud: "Catilina vandenõu" ("De coniuratione Catilinae" või "Bellum Catilinae", L. Sergius Catilina vandenõust aastal 63 eKr), "Jugurtha sõda" ("Bellum Jugurthinum", Rooma sõjast Numiidia kuninga Jugurtha vastu 11-105 eKr) ja "Ajalood" ("Fragmenta Historiarum", millest on säilinud vaid katkendid). Suurimat mõju avaldas Sallustiusele Kreeka ajaloolane Thukydides. Africa provintsi asevalitsejana kogus Sallustius ulatusliku varanduse. Eesti keeles ilmus Sallustiuse teos "Catilina vandenõu" 2011. aastal Maria-Kristiina Lotmani ja Kai Tafenau tõlkes Tallinna Ülikooli Kirjastuses. Woodman, A.J. (2007). Catiline's War, the Jugurthine War, Histories. London: Penguin. Lk xxvii. ISBN 0140449485. When Sallust died, probably in 35. Woodman "Catiline's War, the Jugurthine War, Histories", lk xxvii Aili, H. The Prose Rhythm of Sallust and Livy. Stockholm: Almqvist & Wiksell, 1979. Chisholm, H., ed. "Sallust". Encyclopædia Britannica (11th ed.). Cambridge University Press, 1911. Drummond, A. Law, Politics and Power: Sallust and the Execution of the Catilinarian Conspirators. Stuttgart: Franz Steiner, 1995. Earl, D. C. The Political Thought of Sallust. Amsterdam: Hakkert, 1961. Funari, R., ed. Corpus dei papiri storici greci e latini. Parte B. Storici latini. 1. Autori noti. Vol. 2 Caius Sallustius Crispus. Pisa & Rome: Fabrizio Serra Editore, 2008. Hartswick, K. J. The Gardens of Sallust. A Changing Landscape. Austin: University of Texas Press, 2004. Latte, K. Sallust. Leipzig: Teubner, 1935. Lemprière, J. A Classical Dictionary. London: Cadell & Davies, 1820; p. 683. Oniga, R. Sallustio e l'etnografia. Pisa: Giardini, 1995. Osmond, P. J. "Princeps Historiae Romanae: Sallust in Renaissance Political Thought", Memoirs of the American Academy in Rome 40 (1995), pp. 101–143. Renehan, R. "A Traditional Pattern of Imitation in Sallust and his Sources", Classical Philology 71 (1976), pp. 97–105. Scanlon, T. Spes Frustrata: A Reading of Sallust. Heidelberg: Winter, 1987. Scanlon, T. The Influence of Thucydides on Sallust. Heidelberg: Winter, 1980. Syme, R. Sallust. Berkeley: University of California Press, 1964. Woodman, A. J. Rhetoric in Classical Historiography. London: Croom Helm, 1988. Sallustiuse teosed Project Gutenbergis
Danny Elfman

Daniel Robert Elfman (sündinud 29. mail 1953 Los Angeleses) on Ameerika helilooja ja muusikaprodutsent. Eelkõige on Danny Elfman tuntud filmiheliloojana, tehes palju koostööd Ameerika režissööri Tim Burtoniga. Elfman on muusikat kirjutanud sellistele filmidele nagu: "Batman" (1989), "Mehed mustas" (1997), "Ämblikmees" (2002) ja "Suur ja kõikvõimas Oz" (2013). Lisaks on ta kirjutanud muusikat teleserjaalidele nagu: "Meeleheitel koduperenaised" ("Desperate Housewives") ning Simpsonid ("Simpsons"). Novembris 2003 abiellus ta Bridget Fondaga. 2005 sündis neil poeg. "Danny Elfman". Famouscomposers. Vaadatud 24.04.2018. "Danny Elfman". IMDb. Vaadatud 24.04.2018. Danny Elfman andmebaasis IMDb (inglise keeles)
Sallustius (uusplatonist)

Sallustius (vanakreeka keeles Σαλούστιος Saloustios) oli 4. sajandil elanud vanarooma filosoof, keiser Julianuse sõber. Tema peateos "Jumalatest ja kosmosest" on omalaadne 4. sajandi hellenistliku paganluse katekismus. Sallustius teos tugineb suuresti Chalkise Iamblichosele, kes ühendas platonismi pütagoorluse ja teurgiaga, kuid samuti Julianuse filosoofilistele kirjutistele. Traktaat on suhteliselt napisõnaline ning valdavalt puudub selles põhjalikumatele neoplatonistlikele tekstidele omane metafüüsiline teoretiseerimine. Teksti eesmärk on tõrjuda üha tähtsamaks muutuva kristluse rünnakuid "to parry the usual onslaughts of Christian polemic" in the face of Christianity's growing preeminence, and "me[e]t theology with theology". Sallustiuse identifitseerimine on mõnevõrra raskendatud. Mõne autori hinnangul on ta Flavius Sallustius (Hispaaniast pärit Gallia pretoriaaniprefekt 361-363 ja Julianuse kolleeg Rooma konsulina 363. aastal),, teiste arvates Saturninius Secundus Salutius (surnud pärast 367 pKr, pärit Galliast, pretoriaaniprefekt Oriendis 361. aastal). Talle pakuti kahel korral keisritrooni, pärast Julianus ja hiljem pärast Jovianuse surma, kuid ta loobus. Gilbert Murray. 1925 "On the Gods and the World", lisa Murray raamatule "Five Stages of Greek Religion", esmatrükk 1912 "Four Stages of Greek Religion". Arthur Darby Nock (toim./tõlk.). 1926. "Sallustius concerning the gods and the universe. Edited with prolegomena and translation" Kordustrükid nt ISBN 0-89005-550-5 ja ISBN 3-487-01413-0. Gabriel Rochefort. 1960. "Des dieux et du monde" Kreeka tekst koos prantsuse tõlke ja märkustega sarjas Collection Budé. Thomas Taylor (toim./tõlk.). 1793. "Sallust, On the gods and the world; and the Pythagoric sentences of Demophilus, translated from the Greek; and five hymns by Proclus, in the original Greek, with a poetical version. To which are added five hymns by the translator" Korduvalt taastrükitud, nt ISBN 0-7661-6735-6. Nock 1926:xcvii Nock 1926:cii Sallustius, "The Encyclopedia of the Goddess Athena" Jona Lendering. "Julianus Apostata", livius.org. [1], May 9, 2007 Mario Meunier. "Prolégomènes". Rmt: Salluste le Philosophe, "Des Dieux et du Monde", lk 5. Edward Gibbon, The Decline And Fall Of The Roman Empire, (The Modern Library, 1932), ptk XXIV, lk 830; ptk XXV, lk 845-846 "Jovianus Flavius, Christian emperor", Henry Wace (1911). "Dictionary of Christian Biography and Literature to the End of the Sixth Century A.D., with an Account of the Principal Sects and Heresies" Περί Θεών και Κόσμου, kreekakeelsetes Vikitekstides "On the Gods and the World", Thomas Taylori tõlge inglise Vikitekstides "On the Gods and the World", Gilbert Murray tõlge
Guillaume de Saluste Du Bartas

Guillaume de Saluste du Bartas (lühidalt Guillaume du Bartas, oktsitaani keeles Guilhèm de Sallusti deu Bartàs; 1544, Monfort, Prantsusmaa – 28. august 1590, Mauvezin, Prantsusmaa) oli prantsuse barokk-kirjanik, gaskooni hugenotist õukondlane ja luuletaja. Du Bartase algne perekonnanimi oli Sallustre, millest hiljem sai Salluste või Saluste, arvatavasti soovist sarnastada see Vana-Rooma ajaloolase Sallustiuse nimele. Kaitsnud doktorikraadi õigusteaduses, veetis Du Bartas suurema osa oma karjäärist Navarra Henri õukonnas. 16.–17. sajandi Euroopas peeti Du Bartas'd geniaalseks poeediks, keda võrreldi Homerose ja Vergiliusega ning kes jättis varju ka Pierre de Ronsardi. Tema tuntumad teosed, mida tõlgiti paljudesse keeltesse, olid "L'Uranie" (1584), "Judit" (1584), "La Semaine; ou, Creation du monde" (1578) ja "La Seconde Semaine" (1584–1603). Hiljem on tema luule populaarsus järsult langenud, mis pani omakorda imestama Johann Wolfgang von Goethe.
BMW 114

BMW 114 oli üheksasilindriline õhkjahutusega tähtmootori prototüüp, mis töötati välja sõjalennukite tarbeks 1936. aastal. BMW 114 eelkäija oli BMW 132. 1936. aastal valmistati BMW tehases mootorit BMW 132A aluseks võttes kolm diiselmootori katseeksemplari, mis said nimeks BMW 114. Kaks neist olid õhkjahutusega, kolmas vedelikjahutusega. Vedelikjahutusega mootoritel olid radiaatorid silindrite vahelistes avades. Kõigi kolme mootoriga oli probleeme nii jahutuse kui kütuse sissepritsesüsteemiga, mistõttu mootori jätkuvast arendamisest ja seeriatootmisest loobuti. Tüüp: üheksasilindriline tähtmootor Silindri läbimõõt 155,5 mm Kolvikäik 162 mm Töömaht 27,7 l Ülelaadur – üheastmeline tsentrifugaalpuhur Nimivõimsus 510 hj
Vilgāle

Vilgāle (vanasti ka Saldenieki) on küla (vidējciems) Lätis Kuldīga piirkonnas, Kurmāle valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 90 meetri kõrgusel Vilgāle järve kaldal, piirkonna keskusest Kuldīgast 17 ja Riiast 181 kilomeetri kaugusel. Vilgāles on põhikool, raamatukogu ja Vārdupe postkontor; seal asub kohalik vabaõhulava. Nõukogude perioodil oli Vilgāle kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastal 2005 oli külas 300 elanikku, aastal 2018 oli elanikke 253, aastal 2020 aga 232. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=13153 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
Laasna

Laasna (varem Laagitse-Kuldi) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ermistu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ermistu külaga. Küla staatuses alates umbes 1900 (Лагитсе). 1922 nimetati küla ümber Laagitse-Kuldi külaks ja 1970 nimetati ümber Laasna külaks. Marja Kallasmaa: artikkel "Laasna" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Priedaine (Kurmāle vald)

Priedaine on küla (lielciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Kurmāle vallas. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 3, valla keskusest Vilgālest 16 ja Riiast 151 kilomeetri kaugusel. Priedaines on raamatukogu. Küla rajati nõukogude perioodil kui kolhoosidevahelise tee-ehitusorganisatsiooni töölisasula. Tänapäeval on küla sisuliselt kujunenud Kuldīga eeslinnaks. Aastal 2005 oli külas 1100 elanikku. Aastal 2018 oli elanikke 2018, aastal 2020 aga 800. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5102 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Kurmāles pagasta teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts
Leelaste

Leelaste (varem Läilaste) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tõhela küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõhela külaga. 1624 on esimest korda mainitud nime Lahlast, seejärel 1638 Leula, 1797 Leilast. Marja Kallasmaa: artikkel "Leelaste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Leetsaare

Leetsaare oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Kastna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ranniku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ranniku külaga. 1684 on esimest korda mainitud nime Letzars kylla, seejärel 1797 Lötsar, 1839 Helmershof, umbes 1900 Летсари (talu). Marja Kallasmaa: artikkel "Ranniku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lembra

Lembra oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pootsi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kavaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kavaru külaga. Küla staatuses alates umbes 1900 (Лембра). Marja Kallasmaa: artikkel "Kavaru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lepaspea

Lepaspea oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ermistu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ermistu külaga. 1601 on esimest korda mainitud nime Lebbosse, seejärel 1618 Läpßpäh By, 1624 Leppespa, 1797 Lepespäti (karjamõis). Marja Kallasmaa: artikkel "Lepaspea" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Linnama

Linnama oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Sõõrike-Parasmaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mäeküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pärnu-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mäekülaga. Marja Kallasmaa: artikkel "Mäeküla5" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Linnamaa

Linnamaa oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kõnnu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõnnu külaga. Külast on teateid alates 1938. Linnama Marja Kallasmaa: artikkel "Kõnnu4" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Château-Thierry kanton

Château-Thierry kanton on kanton Prantsusmaa põhjaosas Hauts-de-France'i piirkonnas Aisne'i departemangus Château-Thierry ringkonnas. Kantoni keskus on Château-Thierry. Kantoni pindala on 207,16 km². Elanike arv on 2017. aasta 1. jaanuari seisuga 27 590. Rahvastikutihedus on 133,2 in/km². Kantoni kood on 0202. Château-Thierry kantonis on 21 valda. Belleau Bézu-Saint-Germain Blesmes Bouresches Brasles Brécy Château-Thierry Chierry Coincy Épaux-Bézu Épieds Étampes-sur-Marne Étrépilly Fossoy Gland Grisolles Mont-Saint-Père Nesles-la-Montagne Rocourt-Saint-Martin Verdilly Villeneuve-sur-Fère https://www.insee.fr/fr/statistiques/fichier/2525755/dep02.pdf "Canton de Château-Thierry (0202)". INSEE. insee.fr. Vaadatud 24.4.2018
Loigu

Loigu oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Orajõe mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Majaka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Majaka külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Лойго). Marja Kallasmaa: artikkel "Majaka" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lõhmuslaane

Lõhmuslaane oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Sikana ja Ünnaste küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sikana ja Ünnaste külaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Lõhmuslaane" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jakob Metsmäe

Jakob Metsmäe (29. jaanuar 1907 Oonurme, Tudulinna vald, Virumaa – 4. aprill 1949 Magadan, Venemaa) oli Eesti metsavend, üks Virumaa metsavendade salga "Lendav surm" juhte. Jakob Metsmäe sündis 1907. aastal Oonurme külas Tudulinna vallas Virumaal. 1941. aasta sõjasuvel põgenes ta Nõukogude mobilisatsiooni eest metsa, kus liitus metsavendadega ja varjas end kuni Saksa vägede jõudmiseni Virumaale augustis 1941. Seejärel astus ta vabatahtlikult Omakaitsesse, võttis osa haarangutest mahajäänud Nõukogude sõduritele ja Eestisse saadetud Nõukogude langevarjuritele. 1943. aasta suvel laskis ta maha neli Saksa sõjavangilaagrist põgenenud Nõukogude sõjavangi. 1944. aastal osales Omakaitse rühmaülemana lahingutegevuses üle Peipsi järve tulnud Nõukogude diversiooniüksustega. 1944. aasta sügisel siirdus Nõukogude okupatsioonivõimu naastes uuesti metsa. Osales Virumaa metsavendade salga "Lendav surm" loomises ja oli üks selle juhte. 20. juunil 1946 võttis "Lendav surm" Metsmäe juhtimisel ette rünnaku Tudulinna valla täitevkomitee esimehe Karl Lepassaare ja Nõukogude aktivisti August Kiisi taludele. Seal võeti vangi neli inimest, kes hukati. Samal päeval pidasid metsavennad Metsamäe juhtimisel Oonurme lähedal lahingut Nõukogude sõjaväelaste ja julgeolekutöötajatega, mille tagajärjel hukkus 4 Nõukogude aktivisti ja 6 siseministeeriumi vägede sõdurit. Vahistati 5. jaanuaril 1948 NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi (MGB) Virumaa töötajate poolt. 26. aprillil 1948 mõistis Eesti NSV Siseministeeriumi Vägede Sõjatribunal talle Tallinnas toimunud kohtuistungil 25 aastat vabadusekaotust koos kodanikuõiguste äravõtmisega viieks aastaks. Vara ei konfiskeeritud selle puudumise tõttu. Jakob Metsmäe suri 4. aprillil 1949 vangilaagris Magadanis. Jakob Jaani p. Metsmäe juurdlustoimik. ERAF.129SM.1.848
Lõõba

Lõõba oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tõlli küla ja Tõstamaa aleviku alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõlli küla ja Tõstamaa alevikuga. Külast on teateid alates 1601 (Lippepoy). Marja Kallasmaa: artikkel "Lõõba" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Matsita

Matsita oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pati mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kalda ja Surju küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kalda ja Surju külaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Matsita" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Château-Thierry ringkond

Château-Thierry ringkond on ringkond (arrondissement) Prantsusmaa põhjaosas Hauts-de-France'i piirkonnas Aisne'i departemangus. Ringkonna keskus on Château-Thierry. Ringkonna pindala on 1105,95 km². Elanike arv on 2017. aasta jaanuari seisuga 75 111. Rahvastikutihedus on 67,9 in/km². Ringkonna INSEE kood on 021. Ringkonnas on neli kantonit ja 108 valda. Château-Thierry kanton Essômes-sur-Marne'i kanton Fère-en-Tardenois' kanton (osaliselt) Villers-Cotterêts' kanton (osaliselt) Populations légales 2021 https://www.insee.fr/fr/statistiques/fichier/2525755/dep02.pdf "Arrondissement de Château-Thierry (021)". INSEE. insee.fr. Vaadatud 24.4.2018
Münniku

Münniku (kirjakeeles varem ka Minniku, Männiku) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Kilingi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lodja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lodja külaga. Külast võib olla teateid alates 1638 (Moennakh (küla?)). Marja Kallasmaa: artikkel "Münniku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Naarismaa

Naarismaa oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Orajõe mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Penu küla lõunaossa. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Nimestikus leidub küla staatuses Naarismaad veel 1938. aasta nimestikes. Marja Kallasmaa: artikkel "Penu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 24.04.2018)
Napsu

Napsu oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Kilingi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lodja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lodja külaga. Külast on teateid alates umbes 1900. Marja Kallasmaa: artikkel "Napsu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tylecodon

Tylecodon on perekond paksuleheliste sugukonnas. Ta esineb tihti Lõuna-Aafrikas. Kuni 1970. aastate lõpuni olid need taimed perekonnas Cotyledon, kuid aastal 1978 paigutas Dr Helmut Toelken need eraldi perekonda.
Nautsi (Pärnumaa)

Nautsi oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lõuka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lõuka külaga. Külast on teateid alates 1923 (Nautsi). Nautse Marja Kallasmaa: artikkel "Nautsi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Assenoncourt

Assenoncourt on vald Kirde-Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas Moselle'i departemangus. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Seyfabad, Yazd

Seyfabad on küla Fathabadis, Khatami maakonnas, Yazdi provintsis, Kesk-Iraanis. 2006. aasta loendamisel oli seal 25 elanikku, kokku 6 peret, keskmiselt umbes 4 inimest pere kohta.