laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sarre

Sarre on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Sarre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Blumenfeldt ja Blumenvelt. Nikolaus-Amandus Sarre palvel kanti Sarre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 204 all. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Selmet

Selmet on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Selmet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Schmid ja Schmidt. Ants Selmeti palvel kanti Selmet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 328 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. juulist 1937). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Selmet Eestis 9 mehel ja 14 naisel. Heido Selmet (sündinud 1955), eesti õpetaja ja korvpallitreener
Sihvre

Sihvre on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Sihvre (Shiffre) on pandud Kessulaiul Muhu kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Sihvre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Siffer (Tallinnas 1939. aastal). Enn Sihvre palvel kanti Sihvre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 379 all (Siseministeeriumi teadaanne 7. veebruarist 1939). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Sihvre Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel.
Canazei vald

Canazei (ladiini keeles Cianacèi, saksa keeles Kanetschei, Kanzenei või Kanascheid) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes Val di Fassa ülemises osas, umbes 110 km Trentost kirdes. Nimi tuleb ladinakeelsest sõnast cannicetus (rootihnik). 2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 1498 asukat 1818-st (82,4%) emakeelena ladiini keelt. Canazei on baasjaam paljudele huvireisidele ja kaljuronimisele Sella, Marmolada ja Sassolungo grupis. Vald võtab osa jäähoki Serie A-st meeskonnaga HC Fassa, kes mängib Stadio del Ghiaccio Gianmario Scolas. Canazei võõrustas koos Bolzano ja Milanoga 1994. aasta jäähoki maailmameistrivõistlusi. Canazei on ka traditsiooniline suusakuurort Sella Ronda ringil (42 km suusanõlvu). Avisio kärestikujõgi Canazei keskuses Canazei keskus ja Marmolada õhtul Kihelkonnakirik Kaunistustega maja Canazei vanalinnas Gran Festa da d'Istà (Suur suvepidu - ladiini keeles): septembri esimesel pühapäeval koos traditsioonilise rahvarongkäiguga Te Anter i Tobiè: juuli teisel nädalalõpul
Siimre

Siimre on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Siimre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Siemer, Siimann, Siimer ja Simberg. Harry-Leopold Siimre palvel kanti Siimre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 296 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Siimre Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel.
Punane (perekonnanimi)

Punane on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Punane (Punnane) on pandud Sutlema mõisas Hageri kihelkonnas Harjumaal, Lihula mõisas Lihula kihelkonnas Läänemaal ja Kohala mõisas Rakvere kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Punase-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Lumiste, Pikkmaa ja Tamm. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Punane Eestis 12 mehel ja 12 naisel.
Leendi

Leendi on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Leendi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Lenin (Kose vallas 1937. aastal). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Murdlaine (perekonnanimi)

Murdlaine on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Murdlaine uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jurtom, Landmann, Martinson, Muddas, Münter ja Pankrot. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Keryneia hirv

Keryneia hirv oli vanakreeka mütoloogias Artemise püha hirv, kelle püüdis kinni Herakles. Oma noorpõlves kohtas Artemis Tessaalias 5 emahirve. Ta püüdis 4 neist kinni ja pani oma kaarikut vedama, aga üks pääses põgenema. See oligi Keryneia hirv, keda sellest ajast peeti Artemise pühaks loomaks. Hirv võis joosta noolest kiiremini ega väsinud iialgi ära. Hirvel olid kullast sarved ja pronksist sõrad. Emahirvedel harilikult sarvi ei ole. Need on ainult põhjapõtradel. Sellepärast on oletatud, et legend Keryneia hirvest on põhjamaist päritolu. Eurystheus andis Heraklesele ülesandeks Keryneia hirv elusalt kinni püüda ja talle tuua. See oli Heraklese kolmas vägitöö. Aasta otsa jahtis Herakles hirve, püüdes teda kusagile tupikusse ajada, kus tal oma kiirusest kasu poleks, aga ebaõnnestunult. Lõpuks laskis Herakles talle noole jalga, nii et hirv ei saanud eest ära joosta, ja võttis ta kinni. Mõne allika järgi olevat ta püüdnud hirve võrkudesse. Kui ta hirve tagasi viis, kohtus ta Artemise ja Apolloniga. Artemis oli vihane, et tema hirve oli haavatud. Herakles palus andeks, selgitas, et ei püüdnud hirve omal algatusel, ja Artemis andestas talle tingimusel, et Herakles pärast hirve jälle vabaks laseb. Nii ka Herakles tegi. Rohkem Keryneia hirv legendides ei esine, sest Zeus tõstis ta taevasse tähtkujuks. Vanad kreeklased nimetasid Heraklese tähtkuju Hirve tähtkujuks, aga Vanas Roomas kinnistus sellele Herculese (Heraklese) nimi. Keryneia hirve legend (inglise keeles)
Bathumi rahvusvaheline lennujaam

Bathumi rahvusvaheline lennujaam (gruusia ბათუმის ალექსანდრე ქართველის სახელობის საერთაშორისო აეროპორტი; IATA: BUS, ICAO: UGSB) on Gruusia rahvusvaheline lennujaam. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2018. Vaadatud 8. detsembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Bathumi rahvusvahelise lennujaama koduleht
Kuressaare Raegalerii

Kuressaare Raegalerii on kunstigalerii Saare maakonnas Kuressaares aadressil Tallinna tänav 2. Galeriid haldab Kuressaare Kultuurivara. Galerii juhataja on Lii Pihl. https://web.archive.org/web/20171208090649/http://www.rahvakultuur.ee/Kuressaare_Raegalerii_147?f=223&t=211&o=1894 (vaadatud 08.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kuuba pulm

"Kuuba pulm" on ansambli L'Dorado esimene album. See ilmus 1996. aastal. Inetu, kuid Ilus Cha-Cha Punavein DownTown Angelina Emme, Vaata Uugu See Mees Rum&Cola Mõtte Nukker Viis Jump in the line Tule Liisa tagasi Jamaica Farewell Voorusevöö Mina ei taha
Eesti Kultuuriseltside Ühendus

Eesti Kultuuriseltside Ühendus (lühend EKSÜ) on Eesti organisatsioon, mis ühendab Eestis ja välismaal tegutsevaid eesti kultuuriseltse. B. G. Forseliuse Selts Eesti Interlingvistika Selts Eesti Keele Kaitse Ühing Eesti Klubi Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Selts J. Hurda nim. Põlva Rahvahariduse Selts J. Aaviku Selts J. Kunderi Selts Jõgevamaa Metsaselts Kambja Laulu- ja Mänguselts Kanepi Laulu Selts Kultuurikorraldus MTÜ Lauluselts Kuldne Kungla Mulkide Selts Muuga Maanaisteselts Eha Narva Eesti Selts Narva-Jõesuu Eestlaste Selts Kalju Nõmme Haridus- ja Rahvamajaselts Pärnu Lauluselts Leelo Rahvuskultuuri Selts Kajakas Rakke Valla Hariduse Selts Tallinna Võru Selts Tartumaa Rahvakultuuri Keskselts Vanemuise Selts Viru-Nigula Hariduse Selts Viljandi Kultuuriselts Koit Von Glehni Teater välismaal Arhangelski oblasti Kultuuriselts Viru Eesti Kultuuriselts Chisianaus Eesti Selts Pääsuke (Valgevene) Gagra rajooni Eesti Selts Kalevipoeg Karjala Sõprusühing Eestiga Otšag Leedu Eesti Selts Londoni Eesti Selts Läti Eesti Selts Moskva Eesti Selts Peterburi Eesti Kultuuriselts Sotši Linna Eesti Selts Eesti Aiake Suhhumi Eesti Kultuuriselts Linda Tšehhi Eesti Klubi Tveri Eesti Selts Ukraina Eesti Selts http://kultuuriseltsid.ee/web/index.php/liikmed (vaadatud 08.12.2017) Ühenduse koduleht
Eesti Pensionäride Ühenduste Liit

Eesti Pensionäride Ühenduste Liit (lühendatult EPÜL) on Eesti pensionäre ühendav organisatsioon. 27. septembril 1990 asutati Eesti Pensionäride Ühendus (lühendatult EPÜ). 3. oktoobril 1990 asutati Eesti Pensionäride Liit (lühendatult EPL). 2007 need organisatsioonid ühinesid ja moodustati Eesti Pensionäride Ühenduste Liit. http://www.eakad.ee/ajalugu/ (vaadatud 08.12.2017) Liidu koduleht
Eesti Lapitöö Selts

Eesti Lapitöö Selts on Eesti selts, mis ühendab lapitööga kui omapärase käsitöökunstiga tegelevaid inimesi. Selts asutati 1999. Seltsi juhatuse esimees on Anni Kreem. 1998 Pärandihoidja (tegevuse ja aastanäituste eest (Anni Kreem)) https://web.archive.org/web/20171208103221/http://www.rahvakultuur.ee/Mittetulundusuhing_Eesti_Lapitoo_Selts_147?f=207&t=210&o=1435 (vaadatud 08.12.2017)
Juhan Kunderi Selts

Juhan Kunderi Selts on Eesti selts, mille eesmärk on tutvustada eesti kirjaniku ja õpetaja Juhan Kunderi ideesid ja pärandit. Selts on asutatud 1992. aastal. Aastast 2012 annab selts välja Juhan Kunderi nimelist vaimsuse auhinda. https://web.archive.org/web/20171208104039/http://www.kunderiselts.eu/ajalugu/ (vaadatud 08.12.2017) Seltsi koduleht
Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut

Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut on rahvusvaheline leping, millega loodi Rahvusvaheline Kriminaalkohus. Lepingu tekst kirjutati alla diplomaatilisel konverentsil rahvusvahelise kriminaalkohtu rajamiseks, mis toimus 15. juunist 17. juulini 1998. Leping avati allakirjutamiseks 17. juulil 1998. Statuut jõustus 1. juulil 2002, kuna 60. ratifitseerimiskiri depositeeriti ÜRO peasekretäri juures 11. aprillil 2002, mil 10 riiki depositeerisid oma ratifitseerimiskirjad samaaegselt. Kuigi lepingu tekst võeti vastu ÜRO allorganisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ruumides Roomas, ei ole Rahvusvaheline Kriminaalkohus ÜRO organ ega allorganisatsioon. Eesti oli 50. statuudi ratifitseerinud riik. USA oli korduvalt avaldanud seisukohta, et lepingu tekstis on "olulised vead" (significant flaws[viide?]), kuid 31. detsembril 2000 volitas Bill Clinton ometi USA esindaja statuudile alla kirjutama. 31. detsember 2000 oli viimane päev, mil oli võimalik lepingule alla kirjutada ilma selle osapooleks saamata. Samuti oli jäänud vähem kui kuu aega Clintoni ametiaja lõpuni. 6. mail 2002 teatas George W. Bushi administratsioon, et USA ei kavatse statuudiosaliseks saada ning seetõttu ei ole tal ka mingeid õiguslikke kohustusi. Sellele teole on viidatud kui "allkirja tagasivõtmisele", mida varasem rahvusvaheline õigus ei tundnud. Riigi Teataja: Ratifitseerimise seadus koos mitteametliku tõlkega Rome Statute of the International Criminal Court No Peace Without Justice: Marina Kaljuranna kõne statuudi ratifitseerimise kohta Diplomaatilise konverentsi lehekülg President Bill Clintoni selgitus statuudi allkirjastamiseks volituste andmisel ASIL Insights: U.S. Announces Intent Not to Ratify International Criminal Court Treaty
Järva-Jaani Tuletõrje Selts

Järva-Jaani Tuletõrje Selts on Järva maakonnas Järva vallas Järva-Jaani asulas tuletõrje valdkonnaga tegelev selts. Selts asutati 1899. Selts taasasutati 1998. Seltsil on järgmised allüksused: Järva-Jaani Tuletõrjemuuseum Tuletõrjemuuseumi fondihoidla Kinomuuseum Järva-Jaani vanatehnika varjupaik vabatahtliku päästekomando depoo Kitsarööpmelise raudtee muuseumvagun. https://web.archive.org/web/20171208105147/http://www.jjts.ee/Seltsist (vaadatud 08.12.2017) Seltsi koduleht
Henn Vallimäe

Henn Vallimäe (sündinud 19. aprillil 1955 Tartus) on eesti kergejõustiklane, sporditegelane ja -pedagoog. Henn Vallimäe lõpetas aastal 1973 Tartu 5. Keskkooli ja aastal 1977 Tartu Riikliku Ülikooli Kehakultuuriteaduskonna, aastatel 1978–1981 oli samas aspirantuuris, edasi läks ta õppima Moskva Oblasti Riiklikusse Kehakultuuriinstituuti ning õppis seal ühe aasta. Aastatel 1977–1989 oli ta Tartu Ülikooli kergejõustikukateedris õppejõud ja treener. Kaitses kandidaadiväitekirja teemal „Kõrge klassiga kümnevõistlejate jõu ja vastupidavuse seosed aastases treeningprotsessis“ (1988). Aastal 1989 asus õppima Tartu Ülikooli õigusteaduskonda.  Aastatel 1989–1995 oli Tallinna Tehnikaülikooli dotsent ja lektor. 1996–2000 Kultuuriministeeriumi asekantsler. Ta on elanud ja töötanud nii Tartus, Tallinnas kui ka Pärnus. 2009–2018 töötas Vallimäe Tartu Ülikooli Pärnu Kolledži direktorina. Endine meistritasemel kergejõustiklane on kogunud kümnevõistluses 7470 punkti. Sajandi alguses otsustas ta aga võrkpalli kasuks. Ta on olnud Eesti võrkpalliföderatsiooni tegevjuht aastatel 2001–2009. Vallimäe oli Tallinna Spordiliidu asutajaid ja esimees, samuti Ida-Euroopa Võrkpalliassotsiatsiooni peasekretär, SA Eesti Spordikoolituse- ja Teabe nõukogu liige, Eesti Töötukassa nõukogu liige ja paljude muude organisatsioonide rahastaja. Vallimäe on Eesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutuse juhatuse liige. 2018 Tartu Ülikooli aumärk Eesti Võrkpalli Liit. (2015). Henn Vallimäe 60. http://www.volley.ee/henn-vallime-60 Tartu Ülikool. (2013). Tartu ülikooli Pärnu kolledži direktoriks valiti tagasi Henn Vallimäe. https://www.pc.ut.ee/et/uudised/tartu-ulikooli-parnu-kolledzi-direktoriks-valiti-tagasi-henn-vallimae Eesti Teadusinfosüsteem. https://www.etis.ee/Portal/Persons/Display/485148c2-5fed-4aa4-abf7-5f158df9162b "Ülikool valis Pärnu kolledži direktoriks Garri Raagmaa". Tartu Postimees. 25. mai 2018. "Eesti Antidoping pälvis lastekaitsepäeva puhul eripreemia". Delfi Sport. Vaadatud 1. juunil 2023. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022.
Claudia Lynx

Shaghayegh Claudia Lynx (pärsia keeles: شقایق کلدیا لینکس; sündinud 8. juuni 1982) on Iraani fotomodell ja endine poplaulja. Eriti Iraanis ja Lähis-Idas on ta tuntud ja edukas laulja, aga seal kasutab ta pseudonüümi Shaghayegh.[viide?] Lynxi mõlemad vanemad on pärslased. Tema ema suri veidi aega pärast sünnitust (24-aastaselt). Claudia perekond kolis Norrasse, kui ta oli viieaastane, ja hiljem Ameerika Ühendriikidesse. Tal on vanem vend. Kui Lynx oli kolmeaastane, osales ta lastetoidu telereklaamis. 15-aastaselt modelleeris Claudia eratöötlemisega tegeleva äriühingu Levi Strauss & Co. jaoks. Ta mängis maailmamissi Ameerika populaarses telesaates "The West Wing" koos Martin Sheeniga.[viide?] Shaghayegh (2008) 2005 The West Wing – Im Zentrum der Macht 2005 Legion of the Dead 2007 Succubus: Hell-Bent 2008 Lady Magdalene's 2011 The Sixth
Shaghayegh

Shaghayegh on Claudia Lynxi esimene stuudioalbum. See anti välja 17. august 2003 Taraneh Enterprises Inc plaadifirma poolt. Album jõudis Iraani edetabelis kohale #1, mis tegi temast noorima esikohale tõusnud laulja kolmekümne aasta jooksul. Albumi esimene singel ''Oh,Daddy'' on Fleetwood Maci 1977. aastal ilmunud laulu kaver. Teiseks singliks sai ''Chera Chieh''.
Võidula rahvamaja

Võidula rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Võidula külas. Rahvamaja juhataja on Lea Toom. Rahvamaja asub 1872 ehitatud Võidula mõisa hoones. Hoone on arvele võetud kultuurimälestisena. https://web.archive.org/web/20171208135753/http://voidula.vandravald.ee/rahvamaja/ (vaadatud 08.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Võiste rahvamaja

Võiste rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Võiste asulas. https://parnu.postimees.ee/322728/voiste-rahvas-voitleb-rahvamaja-parast
Hargla kultuurimaja

Hargla kultuurimaja (ka Hargla maakultuurimaja) on kultuurimaja Valga maakonnas Valga vallas Hargla asulas. Rahvamajast Taheva valla kodulehel Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Hellenurme kultuurimaja

Hellenurme kultuurimaja (ka Hellenurme maakultuurimaja) on kultuurimaja Valga maakonnas Elva vallas Hellenurme külas. Kultuurimajas tegutseb teiste seas MTÜ Tantsuklubi Mathilde. https://web.archive.org/web/20171203155232/http://www.palupera.ee/content/view/40/64/ (vaadatud 08.12.2017) Kultuurimajast Palupera valla kodulehel Kultuurimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Lüllemäe kultuurimaja

Lüllemäe kultuurimaja on kultuurimaja Valga maakonnas Valga vallas Lüllemäe külas. Kultuurimaja juhataja on Ene Kaas. https://web.archive.org/web/20171208141408/https://www.maan.ee/index.php?leht=9&rn=75001715 (vaadatud 08.12.2017)
Riidaja kultuurimaja

Riidaja kultuurimaja on kultuurimaja Valga maakonnas Tõrva vallas Riidaja külas. Kultuurimaja tööd korraldab administraator Anne Jaakson. Rahvamaja tegutseb endisaegses Riidaja mõisa magasiaidas. See kohandati rahvamajaks 1929. http://www.podrala.ee/main.php?l=kultuur&sisu=24 (vaadatud 08.12.2017) Kultuurimajast Põdrala valla kodulehel
Tõrva kultuurimaja

Tõrva kultuurimaja on kultuurimaja Valga maakonnas Tõrvas aadressil Männiku tänav 5. Kultuurimaja juhataja on Pille Ilisson. Kultuurimaja haldab ka Tõrva Tantsumäel asuvat vabaõhulava. Tõrva kultuurimaja. Tõrva valla veebisait. (vaadatud 06.01.2020)
Eesti Rahvusraamatukogu seadus

Eesti Rahvusraamatukogu seadus (lühend ERRS) on Eesti Vabariigi seadus, mis võeti vastu 22. veebruaril 2011 ja jõustus 1. aprillil 2011. Seadusega sätestatakse Eesti Rahvusraamatukogu õiguslik seisund, eesmärk, ülesanded, juhtimine, finantseerimine ja haldusjärelevalve tegevuse üle. Eesti Rahvusraamatukogu seadus. Vastu võetud Riigikogus 22. veebruaril 2011. – RT I, 06.01.2016, 8. Eesti Rahvusraamatukogu veebileht (eesti ja inglise keeles)
Khuthaisi rahvusvaheline lennujaam

Khuthaisi rahvusvaheline lennujaam (gruusia ქუთაისის საერთაშორისო აეროპორტი; IATA: KUT, ICAO: UGKO) on Gruusia rahvusvaheline lennujaam. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2018. Vaadatud 8. detsembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Khuthaisi rahvusvahelise lennujaama koduleht
Aste klubi

Aste klubi on Saare maakonnas Saaremaa vallas Aste asulas tegutsev klubi. Klubi juhataja on Triino Lest. Klubi juures tegutsevad teiste seas rahvatantsurühm Aste Antsakad, käsitööring, noorte bändikool, rahvatantsurühm Kaarma Kargus, keraamikaring. https://web.archive.org/web/20171208171337/https://www.laanesaare.ee/index.php/haridus-ja-kultuur/rahvamajad/aste-klubi (vaadatud 08.12.2017) Klubist Lääne-Saare valla kodulehel
Mimaansa

Mimaansa (sanskriti keeles mīmām´sā; uurimine, peegeldus või kriitiline uurimine), tuntud ka kui Pūrva-Mīmāṃsā või Karma-Mīmāṃsā, on üks Hinduismi kuuest klassikalisest ortodokssest süsteemist ehk daršanast, mida peetakse vanimaks. Mimansa õpetus tekkis umbes 3. sajandil e.m.a. ning selle eesmärgiks oli veeda tekstide interpretatsiooni põhimõtete loomine. Hiljem kujunes veedade filosoofiliseks põhjenduseks ja sai vedanta aluseks. Kool on põhiliselt tuntud oma Veedade tõlgendusel (vt hermeneutika) põhinevatest filosoofilistest teooriatest Dharma'dest. India seaduste tekkimist on see filosoofia tugevalt mõjutanud. Mimansa keskendus veedade kõige varajastematele osadele, Karmakandadele. Teiste nimetustega tuntud ka kui Pūrva-Mīmāṃsā (eelnev uuring) või Karma-Mīmāṃsā (tegevuse uuring). Purva-mimansa või Karma-mimansa on süsteem, mis uurib Veedade käskude loomust. Keskseks mõisteks on dharma – kohustus, mis esineb Veedade tekstides. Süsteemi varaseim töö Mimansa-sutra on kirjutatud Jaimini (u 4 saj e.m.a) poolt. Kommenteeritud hiljem Shabarasvamini (u 1. saj e.m.a) poolt. Keda interpreteeriti rohkelt järgnevatel sajanditel. Mimansast lähtuvad kuus õige teadmise vahendit, mida eristab teadmisõpetus (epistemoloogia): Pratyaksa, Anumana, Upamana, Arthapatti, Anupalabdhi ja Sabda. Dharma on eesmärk, mille poole liigutakse ja antud hetkes ei eksisteeri, siis pole ta ka tajutav (pratyaksa). Teadmiste teised viisid: interferents (anumana), analoogia (upamana) ja oletus (arthapatti) sõltuvad otseselt tajust. Kõne ehk sabda on ainsaks otseselt mittetajutavate objektide teadmise viisiks – seega dharmade teadmiste viisiks. Mimamsa Meriam-Webster Dictionary (2011) Mimamsa Encyclopædia Britannica (2014) Chris Bartley (2013). Purva Mimamsa, in Encyclopaedia of Asian Philosophy (Editor: Oliver Leaman), 978-0415862530. Routledge. Lk 443-445. Mimamsa Encyclopædia Britannica (2017) Chris Bartley (2013), Purva Mimamsa, in Encyclopaedia of Asian Philosophy (Editor: Oliver Leaman), Routledge, 978-0415862530, page 443-445 "Mīmāṃsā". Wikipedia.
Lümanda kultuurimaja

Lümanda kultuurimaja on kultuurimaja Saare maakonnas Saaremaa vallas Lümanda külas. Kultuurimaja juhataja on Ulvi Põld. https://web.archive.org/web/20171208171803/http://www.rahvakultuur.ee/Lumanda-Kultuurimaja_147?v=186&o=93 (vaadatud 08.12.2017) Kultuurimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Pärsama kultuurimaja

Pärsama kultuurimaja on kultuurimaja Saare maakonnas Saaremaa vallas Pärsama külas. Kultuurimaja juhataja on Aina Tomson. Kultuurimaja asutati 1927. https://web.archive.org/web/20171208172047/http://www.rahvakultuur.ee/Parsama_Kultuurimaja_147?f=45&t=102&o=92 (vaadatud 08.12.2017) Kultuurimajast Leisi valla kodulehel Kultuurimaja Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Sandla kultuurimaja

Sandla kultuurimaja on kultuurimaja Saare maakonnas Saaremaa vallas Sandla külas. Kultuurimaja juhataja on Annely Õisnurm. https://web.archive.org/web/20171208172301/http://www.rahvakultuur.ee/Sandla-kultuurimaja_147?v=181&o=94 (vaadatud 08.12.2017) Kultuurimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Tali seltsimaja

Tali seltsimaja on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Saarde vallas Tali külas. Seltsimaja asutati 1905. https://web.archive.org/web/20171208173230/http://www.rahvakultuur.ee/Tali_seltsimaja_147?&v=264&o=183 (vaadatud 08.12.2017) Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vihtra külakeskus

Vihtra külakeskus on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Vihtra külas. Külakeskuse administraator on Reelika Arumäe. Külakeskus avati 2009. https://web.archive.org/web/20171208173521/http://www.rahvakultuur.ee/Vihtra-Kulakeskus_147?v=264&o=9851 (vaadatud 08.12.2017) Külakeskuse koduleht Külakeskusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Javier Saviola

Javier Pedro Saviola (sündinud 11. detsembril 1981 Buenos Aireses) on Argentina endine jalgpallur, Argentina jalgpallikoondise ründaja. Tema hüüdnimi on El Conejo (hispaania keeles 'küülik'). Saviola mängis Barcelona ja Madridi Reali klubis. 1999. aastal valiti ta Lõuna-Ameerika parimaks jalgpalluriks. Saviola tegi debüüdi River Plate meeskonnas 1998. aastal, kui ta oli 16-aastane. Ta aitas Riveril võita 1999. aasta Apertura ja 2000. aasta Clausura meistrivõistlused. 18-aastaselt sai temast noorim mängija Argentina kõrgliiga ajaloos, kes on võitnud parima väravalööja auhinna; endine rekord kuulus Diego Maradonale. 2001. aastal ostis Hispaania kõrgliiga klubi Barcelona Saviola 15 miljoni naela eest. Esimesel hooajal Barcelonas lõi ta La Ligas 17 väravat, millega oli ta terve liiga paremuselt neljas väravakütt. Järgmise kahe hooajaga lõi ta liigas Barcelona meeskonnas 27 väravat. Saviola saadeti 2004. aasta suvel laenuks Prantsusmaa kõrgliiga klubisse AS Monaco. 2005–06 hooajal ei mahtunud ta toonase Barcelona peatreeneri Frank Rijkaardi plaanidesse ning anti laenuks Hispaania klubile Sevilla. Kuue löödud väravaga aitas ta Sevillal võita Euroopa Liiga, samuti lõi ta liigas üheksa väravat. Saviola naasis Barcelonasse 2006–07 hooajaks. Ta mängis La Ligas 18 mängu ja lõi viis väravat. Kübaratriki tegi ta ka Copa del Rey kohtumises Deportivo Alavési vastu. 10. juulil 2007 liitus Saviola Barcelona põlise rivaali Madridi Realiga. Ta mängis Realis enamasti ainult karikamänge või pääses platsile vahetusest liigamängudes. Kokku mängis ta Madridi klubis 28 mängu ja lõi viis väravat. Saviola siirdus 2009. aastal Portugali klubisse SL Benfica. Portugali klubi maksis tema eest viis miljonit eurot. Ta mängis klubis kolm hooaega, mille jooksul tegi ta kaasa 120 kohtumist ja lõi 39 väravat. Ta aitas Benfical võita 2009–10 hooaja Primeira Liga. Oma karjääri jooksul mängis Saviola veel Hispaania kõrgliiga klubis Málaga, Kreekas Olympiakóses ja Itaalias Veronas. 30. juunil 2015 liitus ta kunagise koduklubiga River Plate. Saviola lõpetas oma jalgpallurikarjääri 34-aastaselt. Argentina jalgpallikoondises on Saviola mänginud 39 mängu ja löönud 11 väravat. Koondises debüteeris Saviola 16. augustil 2000 kohtumises Paraguay meeskonnaga. Ta on Argentina särgis tulnud 20-aastaste maailmameistriks ja olümpiavõitjaks 2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas. Argentinat on ta koondisega esindanud ka 2006. aasta maailmameistrivõistlustel. River Plate Argentia Primera División: 1999 Apertura, 2000 Clausura Copa Libertadores: 2015 Sevilla UEFA Cup: 2005–06 Barcelona Hispaania superkarikas: 2006 Madridi Real La Liga: 2007–08 Hispaania superkarikas: 2008 Benfica Primeira Liga: 2009–10 Taça da Liga: 2009–10, 2010–11, 2011–12 Olympiakós Superleague: 2013–14 Argentina U-20 maailmameistrivõistlused: 2001 Olümpiamängud: 2004  Javier Saviola – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis