laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Põldmets

Põldmets on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Põldmets (Poldmetz) on pandud Kirimäe mõisas Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Põldmets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Borissov, Brenner, Dreimann, Froberg, Hallikmann, Palkai, Poots, Praks ja Veeliks. Andres Põldmetsa palvel kanti Põldmets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 217 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Põldmets Eestis 20 mehel ja 26 naisel. Andres Põldmets (1891–1947), eesti vaimulik
Francesco Giangiacomo

Francesco Giangiacomo (1783 – 22. veebruar 1864) oli itaalia illustraator ja graveerija. Ta sündis Roomas ja õppis Accademia di San Lucas. Pärast 1801. aastat palkas ja õpetas teda Jean-Baptiste Wicar, et dokumenteerida gravüüride abil Roomas palju töid. Ta jätkas oma karjääri aastakümneid ja hiljem sai temast õpetaja akadeemias. Tema õpilaste hulgas olid skulptor Luigi Amici, gravüürimeister Luigi Calamatta, Paolo Mercuri, Paolo Neri ja Francesco poja Tertulliano. Ta oli Congregazione de Virtuosi al Pantheoni liige. Ta graveeris Pinturicchio freskod Santa Maria del Popolo kloostrile Sant'Onofrios ja Santa Maria del Popolo Riario kabelile. Encyclopedia Treccani, Dizionario Biografico degli Italiani - Volume 54 (2000), entry by Ilaria Miarelli Mariani.
Kaive mõis

Kaive mõis (saksa keeles Kayenhof, läti keeles Kaives muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Skujene kihelkonnas. Praegu asub Lätis Vecpiebalga piirkonnas Kaive vallas. Vaade Kaive mõisasüdamele, 2017 Kaive mõisa park, 2017 Kaive mõisa pargiskulptuur, 2017
Eži mõis

Eži mõis (saksa keeles Eschenhof, läti keeles Ežumuiža) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Skujene kihelkonnas. Praegu asub Lätis Amata piirkonnas Skujene vallas.
Kosa mõis

Kosa mõis (saksa keeles Kosenhof, läti keeles Kosas muiža) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Skujene kihelkonnas. Praegu asub Lätis Amata piirkonnas Skujene vallas Ģērķēnis.
Jaunskujene mõis

Jaunskujene mõis (saksa keeles Neu-Schujen, läti keeles Jaunskujenes muiža) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Skujene kihelkonnas.
Sērmūkši mõis

Sērmūkši mõis (saksa keeles Sermus, läti keeles Sērmūkšu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Skujene kihelkonnas. Praegu asub Lätis Amata piirkonnas Skujene vallas.
Kļavkalni mõis

Kļavkalni mõis (saksa keeles Klawekaln, läti keeles Kļavkalna muiža) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Skujene kihelkonnas.
Skujene mõis

Skujene mõis (saksa keeles Schloß Schujen, läti keeles Skujenes muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Võnnu kreisis Skujene kihelkonnas. Praegu asub Lätis Amata piirkonnas Skujene vallas.
Bānūži mõis (Skujene kihelkond)

Bānūži mõis, ka Kudliņi (saksa keeles Kudling, läti keeles Bānūžu muiža, ka Kudliņu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Skujene kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub Lätis Vecpiebalga piirkonnas Taurene vallas.
Ludovico Marchetti

Ludovico Marchetti (10. mai 1853 Rooma – 20. juuni 1909 Pariis) oli itaalia maalikunstnik. Õppis Hispaania maalikunstniku Mariano Fortuny y Marsali juures, kellel oli 1870. aastatel Roomas stuudio. 1878. aastal siirdus ta 25-aastaselt Prantsusmaale. Ta jätkas õpinguid ja astus üles Pariisis Salongis, samuti Berliini ja Müncheni kunstisaalides. Nagu paljud tema kaasaegsed, keskendus ta ajaloolistele maalidele – stseenidele möödanikust. Tema lemmikteemadeks olid 18. sajandi kavalerid, ratsaväelased ja trubaduurid, kes olid rikkalikult värvilistes riietuses. Marchetti jäi surmani Pariisi.
Brieži mõis

Brieži mõis (saksa keeles Hirschenheide, läti keeles Briežu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Skujene kihelkonnas.
Salong (Pariis)

Salong, ka Pariisi Salong (prantsuse keeles Salon de Paris), oli Pariisis asuv kunstisalong ning alates 1667. aastast toimunud ametlik Académie des Beaux-Arts'i kunstinäitus. See oli aastatel 1748–1890 vaieldamatult suurim aasta või kahe aasta tagant toimuv kunstisündmus läänemaailmas.[viide?] 1761. aastal võttis Salongis toimunud ülevaatenäitusest osa 33 maalikunstnikku, 9 skulptorit ja 11 gravüürikunstnikku. Alates 1881 aastast haldab Salongi Prantsuse Kunstnike Ühing (Société des Artistes Français). Salong 1753. aastal Salong 1767. aastal 1864. aastal Salongis Veenuste pärast puhkenud väikekodanlik skandaal Salong 1932. aastal, Grand Palais, Pariis "Salon French art exhibition". britannica.com. Vaadatud 14.06.2015. Levey, Michael. (1993) Painting and sculpture in France 1700–1789. New Haven: Yale University Press, p. 3. ISBN 0300064942 J. J. Marquet de Vasselot: Répertoire des catalogues du musée du Louvre, 1793–1917 Thomas Crow: Painters and Public Life in 18th Century Paris. Yale University Press 1987 Patricia Mainardi: The End of the Salon: Art and the State in the Early Third Republic, Cambridge University Press, 1993. Fae Brauer, Rivals and Conspirators: The Paris Salons and the Modern Art Centre, Newcastle upon Tyne, Cambridge Scholars, 2013. Albert Boime, "The Salon des Refuses and the Evolution of Modern Art," Art Quarterly 32 (Winter 1969): 41 1-26 Margo Bistis, "Bad Art: The Decline of Academic Art in the Caricatural Salon," International Journal of Comic Art 7, no.1 (Spring 2005); 126–148. Pariisi salongide ajatelg (inglise keeles) Harriet Griffiths and Alister Mill, Database of Salon Artists, 1827–1850 (salonartists.org)
Aruküla külanõukogu (Viljandi rajoon)

Aruküla külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kärstna külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 205
Aruküla külanõukogu (Jõgeva rajoon)

Aruküla külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1964 ja seejärel liideti see Vassevere külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 205
Holdre külanõukogu

Holdre külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Holdre külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Vaoküla vallas. Külanõukogu keskus asus Holdre asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Holdre külanõukogu 1950 septembris Tõrva rajooni koosseisu. 1954 juunis Holdre külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Taagepera külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 3, 1971: 59 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Valga maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 517 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Iigaste külanõukogu

Iigaste külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Iigaste külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Karula vallas. Külanõukogu keskus asus Iigaste asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Iigaste külanõukogu 1950 septembris Valga rajooni koosseisu. 1954 juunis Iigaste külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Tõlliste külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 3, 1971: 123 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Valga maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 517 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Jõõpre külanõukogu

Jõõpre külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Sauga külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 3, 1971: 310
Kadila külanõukogu

Kadila külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kadila külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Assamalla vallas. Külanõukogu keskus asus Kadila külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kadila külanõukogu 1950 septembris Väike-Maarja rajooni koosseisu. 1954 juunis Kadila külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Väike-Maarja külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 3, 1971: 340 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kapera külanõukogu

Kapera külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Vastseliina vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Kapera külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kapera külanõukogu 1950 septembris Vastseliina rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Volga", "Koidu" ja partorg M. Sibula nimeline kolhoos. Külanõukogu keskus asus siis Kaagu külas. 1959 veebruarist Vastseliina rajoon likvideeriti ja Kapera külanõukogu liideti Võru rajooniga. 1959 märtsis viidi Kapera külanõukogu keskus Kaagu külast Vastseliina asulasse. 1960 jaanuaris nimetati Kapera külanõukogu ümber Vastseliina külanõukoguks. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 3, 1971: 405 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus "Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest". Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 21. märtsi 1959 seadlus "Kapera külanõukogu administratiivkeskuse üleviimisest". Eesti NSV Teataja, 1959, 18, 95 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 23. jaanuari 1960 seadlus "Võru rajooni Kapera külanõukogu ümbernimetamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1960, 8, 34
Kargi külanõukogu

Kargi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kargi külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Torgu vallas. Külanõukogu keskus asus Kargi külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kargi külanõukogu 1950 septembris Kuressaare rajooni koosseisu. 1954 juunis Kargi külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Torgu külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 3, 1971: 423 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Saare maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 34, 524 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kihnu külanõukogu

Kihnu külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu hõlmas Kihnu ja lähedased laiud. Külanõukogu moodustati 1950. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 3, 1971: 529
Kiltsi külanõukogu

Kiltsi külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Vao vallas. Külanõukogu pindala oli 103 km² (1977). Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 3, 1971: 543
Kohala külanõukogu

Kohala külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Sõmeru valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kohala külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kohala külanõukogu 1950 septembris Rakvere rajooni koosseisu. 1954 juunis Kohala külanõukogu likvideeriti ja selle alad liideti Kaarli külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 4, 1971: 48 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Kolga külanõukogu

Kolga külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1963 ja seejärel liideti see Kuusalu ja Anija külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 4, 1972: 63
Kõnnu külanõukogu (Harju rajoon)

Kõnnu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kõnnu vallas. Külanõukogu keskus asus Kõnnu külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kõnnu külanõukogu 1950 septembris Loksa rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus V. I. Lenini nimeline kolhoos ja Joaveski Puupapivabrik. Seoses Loksa rajooni likvideerimisega 1957. aastal arvati Kõnnu külanõukogu Harju rajooni koosseisu. 1960 septembris Kõnnu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Loksa külanõukogu koosseisu. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 4, 1972: 280 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus "Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 https://www.digar.ee/arhiiv/en/download/246323 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Kõnnu külanõukogu (Pärnu rajoon)

Kõnnu külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kaisma külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 4, 1972: 280
Kõnnu külanõukogu (Tartu rajoon)

Kõnnu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kõnnu külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Võnnu vallas. Külanõukogu keskus asus Kõnnu külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kõnnu külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu. 1954 juunis Kõnnu külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Võnnu külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 4, 1972: 280 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kõrgepalu külanõukogu

Kõrgepalu külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Varstu külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 4, 1972: 284
Käru külanõukogu (Rakvere rajoon)

Käru külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Simuna külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 4, 1972: 299
Liiva külanõukogu

Liiva külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Viru-Jaagupi külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 4, 1972: 447
Liiva külanõukogu (Orissaare rajoon)

Liiva külanõukogu oli külanõukogu Orissaare rajoonis Muhus. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 4, 1972: 447
Loodna külanõukogu

Loodna külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1960 (teistel andmetel 1945 Vaikna külanõukoguna ja 1960 nimetati Loodna külanõukoguks). Külanõukogu pindala oli 282 km² (1977). Külanõukogu halduskeskus asus 1960. aastani Laukna külas, 1960. aastast Loodna külas. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 8, 1976: 263 Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 4, 1972: 491 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 10. september 1960
Lõõla külanõukogu

Lõõla külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Väätsa külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 4, 1972: 537
Lelle külanõukogu

Lelle külanõukogu (enne 1972 Eidapere külanõukogu [viide?]) oli külanõukogu Pärnumaal ning Vändra ja Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Lelle vallas Pärnumaal. Külanõukogu pindala oli 215 km² (1977). Eesti nõukogude entsüklopeedia 2. köide. Tallinn 1970. Lk 182
Malvaste külanõukogu

Malvaste külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Läänemaal Kõrgesaare vallas. Külanõukogu keskus asus Malvaste külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Malvaste külanõukogu 1950 septembris Hiiumaa rajooni koosseisu. 1954 juunis Malvaste külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Lauka külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 4, 1972: 59 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Massu külanõukogu

Massu külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Hanila külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 5, 1973: 95
Meelva külanõukogu

Meelva külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tuudi külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 5, 1973: 115
Metsküla külanõukogu

Metsküla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. Metsküla külanõukogu moodustati septembris 1945 Saaremaal Leisi vallas. Külanõukogu keskus asus Metskülas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Metsküla külanõukogu septembris 1950 Orissaare rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus Jüriöö ja Sotsialismi Majaka kolhoos. Seoses Orissaare rajooni likvideerimisega 1959. aastal arvati Metsküla külanõukogu Kingissepa rajooni koosseisu. Septembris 1960 Metsküla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Leisi külanõukogu koosseisu. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 5, 1973: 165 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Saare maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 34, 524 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 https://www.digar.ee/arhiiv/en/download/246323 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Metsküla külanõukogu (Viljandi rajoon)

Metsküla külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Vastemõisa külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 5, 1973: 164
Muhu külanõukogu

Muhu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s Kingissepa rajoonis. Külanõukogu hõlmas Muhu ja väiksemad naabersaared. Külanõukogu moodustati 1960 oktoobris varasemate Hellamaa ja Piiri külanõukogu territooriumide liitmise tulemusel. Külanõukogu keskus asus Liiva külas. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 5, 1973: 241
Mõhkküla külanõukogu

Mõhkküla külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Põltsamaa külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 5, 1973: 264
Mõnnaste külanõukogu

Mõnnaste külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Koidu külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 5, 1973: 267
Mõtsu külanõukogu

Mõtsu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Mõtsu külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Varbla valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Mõtsu külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Mõtsu külanõukogu 1950 septembris Lihula rajooni koosseisu. Mõtsu külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Varbla külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 5, 1973: 268 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Lääne maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Olustvere külanõukogu

Olustvere külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Olustvere vallas Tääksi külanõukoguna, mis 1960 nimetati ümber Olustvere külanõukoguks. Külanõukogu pindala oli 139 km² (1977). Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 8, 1976: 159 Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 5, 1973: 501
Padu külanõukogu

Padu külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Laekvere külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 5, 1973: 549
Paikuse külanõukogu

Paikuse külanõukogu (enne 1966 Taali külanõukogu) oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Paikuse vallas. Külanõukogu pindala oli 229 km² (1977). Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 7, 1975: 420 Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 5, 1973: 555
Paistu külanõukogu

Paistu külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu pindala oli 130 km² (1977). Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 6, 1974: 5
Palvere külanõukogu

Palvere külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Palvere külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Ravila vallas. Külanõukogu keskus asus Palvere külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Palvere külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu. 1954 juunis Palvere külanõukogu likvideeriti ja selle territooriumi liideti Kose külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 6, 1974: 21 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Peetri külanõukogu

Peetri külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Esna külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 6, 1974: 72
Peetri külanõukogu (Alutaguse)

Peetri külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Peetri külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Alutaguse vallas. Külanõukogu keskus asus Arumäe külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimisega allutati Peetri külanõukogu 1950 septembris administratiivselt Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogule. 1954 juunis Peetri külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Alutaguse külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 6, 1974: 72 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Piilsi külanõukogu

Piilsi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Piilsi külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Avinurme vallas. Külanõukogu keskus asus Piilsi külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Piilsi külanõukogu 1950 septembris Mustvee rajooni koosseisu. 1954 juunis Piilsi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Avinurme ja Lohusuu külanõukogu vahel. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 6, 1974: 113 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114