laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hans Priimägi

Hans Priimägi (28. veebruar 1880 Keeni vald, Sangaste kihelkond, Liivimaa – 20. mai 1953 Tartu) oli Eesti kohtunik ja poliitik. Eesti Asutava Kogu liige. Hans Priimägi sai hariduse Vastse-Nursi valla- ja Rõuge kihelkonna neljaklassilises koolis. 1898 aastast Rõuge valla- ja kohtukirjutaja abi, 1900. aasta suvest Võru I jaoskonna talurahvaasjade komissari kirjatoimetaja. 1902. aasta sügisel valiti ta Laanemetsa valla vallakirjutajaks ja 1905. aastal kevadel Laiuse valda, Tartumaale, valla- ja kohtukirjutajaks kus oli ametis kuni 1917 aasta kevadeni. Oli 1917–1919 oli Laiuse kiriku eestseisjaks. Aprillikuus 1917 aastal valiti Hans Priimägi Autonoomse Eestimaa kubermangu Eestimaa kubermangukomissarile allunud Tartu maakonnakomissari abiks, millist ametit pidas kuni septembri keskpaigani 1917 aastal, mil enamlased selle ameti üle võtsid, ühtlasi täitis 1. juulist 1917 aastast ka maakonnakomissari kohuseid. Juunikuus 1917 aastal valiti Hans Priimägi Tartu maakonnanõukogu liikmeks. Maakonnavalitsuste moodustamisel, 27. juulil 1917 aastal, valiti Tartu maakonnavalitsuse liikmeks ja administratiivosakonna juhatajaks. Kaksikvõimu ajal Eestis 13. novembril (vkj) vahistati kohaliku enamlaste täidesaatva komitee poolt Lõuna-Liivimaa asekommissari ajutine asetäitja ja Tartu maakonnavalitsuse esimees Johan Jans ja maakonna administratiivosakonna juhataja Hans Priimägi, kuna nad avaldasid "Postimehes" vallavalitsustele lühikese seletuse, et viimastel ainult seaduslikult valitud maakonnavalitsusega tegemist tuleb teha ja tema eeskirju täita. 29. novembril 1918 aastal valiti ta Tartu maakonnavalitsuse abiesimeheks. Maakonnavalitsuses teenides tuli esimeeste vahetusel mitu korda pikemat aega ka Tartu maakonnavalitsuse esimehe kohuseid täita. 1919. aastal valitud Eesti Asutava Kogus oli ta Eesti Rahvaerakonna rühmas. Maakonnavalitsuse abiesimehe kohuste kõrval oli Hans Priimägi rahvaväe komisjoni esimees, Tartu vangimaja kuraator ja 1921–1923 aastatel Tartu Hoolekandekohtu liige, aastatel 1921–1923 Eesti Maakondade Liidu nõukogu ja juhatuse liige ja abiesimees. Tegutses nendes maakonnavalitsuseametites kuni 19. oktoobrini 1923 aastal, mil lahkus, kui Riigikohus määras ta 24. septembrist 1923 aastal Mustvees rahukohtunikuks. Tegutses Tartu Ringkonnakohtu Mustvee, Elva ja Otepää jaoskonnakohtunikuna, Tartumaa Panga nõukogu juhatajana. Ta on maetud Laiuse kalmistule. "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. oktoober 2013. Vaadatud 4. september 2011.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) J. Jans ja H. Priimägi kinni pandud., Postimees (1886-1944), nr. 259, 13 november 1917 Maaomavalitsus nr 18, Eesti Maakondade Liidu häälekandja 25. novembril 1925, lk 311 Hans Priimägi 50-aastane., Päewaleht, nr. 58, 28 veebruar 1930
Meelis Peitre

Meelis Peitre (sündinud 27. märtsil 1990 Keilas) on Eesti jalgpallur (kaitsja). A-koondise debüüdi tegi Tenno 19. juunil 2011 sõpruskohtumises Tšiili vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Mikk Reintam, Henri Anier, Joonas Tamm, Siim Tenno, Joel Indermitte, Albert Prosa ja Andrei Veis. Uuendatud seisuga 29. november 2017 Evald Tipneri karikavõistlused Eesti Superkarikas Kõik mängud UEFA Meistrite Liigas Tallinna FC Flora Meistriliiga: 2010, 2011 Eesti karikas: 2011, 2013 Eesti Superkarikas: 2011, 2012 Eesti jalgpallikoondislaste loend http://jalgpall.ee/koondis/1/mangud/protocol/513 Tšiili-Eesti mängu protokoll Eesti Jalgpalli Liidu profiil Transfermarkti profiil Koondise mängud
599

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 595 | 596 | 597 | 598 | 599 | 600 | 601 | 602 | 603 | ► | ►► 599. aasta (DXCIX) oli Juliuse kalendri järgi aasta, mis algas neljapäeval. Arvu 599 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. ... Taizong, Hiina keiser ...
598

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 594 | 595 | 596 | 597 | 598 | 599 | 600 | 601 | 602 | ► | ►► 598. aasta Paavst Gregorius Suur loovutas lepinguga Põhja-Itaalia langobardidele. ... Brahmagupta, India matemaatik ...
Geronimo

Geronimo (ka Gokhlayeh või Goyathlay (tširikaua murdes Goyaałé, "haigutav", 16. juuni 1829 – 17. veebruar 1909 Fort Sill, Oklahoma) oli tširikaua-apatšide sõjapealik ja nõid. Tema vastupanu apatšide maale tunginud valgetele ning Mehhiko ja Ameerika Ühendriikide sõjaväele Apatši sõdade ajal tegi temast ühe tuntuima Põhja-Ameerika indiaanlase. Geronimo sündis Gila lisajõe Turkey Creeki ääres tänapäeva New Mexico osariigi alal, mis siis kuulus Mehhikole, kuid mida nende hõim pidas oma maaks. Tema vanaisa oli tširikauade Bedonkohe haru pealik. Geronimol oli kolm venda ja neli õde. Temast sai hõimus tunnustatud nõid ja sõjamees. 1858 tapsid mehhiklased üllatusrünnakus apatšide laagrile tema ema, naise ja lapse. Mehhiklased hakkasid teda kutsuma Geronimoks (Hieronymuse hispaaniapärane nimi). Ta sai tuntuks oma rüüsteretkede ja nappide pääsemistega kinnivõtmisest. Lõpuks liikus ta ringi 36 mehest, naisest ja lapsest koosneva rühmaga suutes rohkem kui aasta vältida teda jälitanud USA ja Mehhiko sõjaväge. Tema juhitud sõjameeste rühm oli üks viimaseid, mis keeldus tunnistamast Ameerika Ühendriikide ülemvõimu indiaanlaste maal. 4. septembril 1886 andis ta end Luukere kanjonis Arizonas vangi USA kindral Nelson A. Milesile. Enne seda oli Milesi saadetud ekspeditsioon Geronimo leidnud USA-Mehhiko piirist veidi lõuna pool ja ekspeditsiooni üks juhte Charles B. Gatewood oli teda veennud USAsse tulema ja alistuma. Ta saadeti Floridasse vangilaagrisse. Mais 1887 sai ta kokku oma perega ja nad saadeti edasi Alabamasse. 1894 viidi nad Oklahomasse Fort Silli. Seal sai ta tuntuks, esinedes laatadel, kus ta müüs maiustusi ja oma fotosid. Tal ei lubatud kunagi naasta oma kodukanti. 1905. aastal osales ta Theodore Roosevelti ametissepühitsemist tähistaval paraadil Washingtonis. Ta suri kopsupõletikku 1909. aastal pärast hobuse seljast kukkumist ja öö läbi maas lamamist. Surivoodil tunnistas ta, et kahetseb oma alistumist USAle. Geronimost on saanud Põhja-Ameerika indiaanlaste vastupanu üks sümbol. Geronimo on populaarne tegelaskuju paljudes filmides. 2011. aastal toimunud Usāmah ibn Lādini tapmisoperatsiooni koodinimi oli Geronimo. Osama Bin Laden: Why Geronimo?
Tartu FC Metec

Tartu FC Metec on endine Eesti jalgpalliklubi.
Eino Sirén

Eino Armas Sirén (25. detsember 1909 Helsingi – 4. märts 1981 Helsingi) oli Soome poliitik, Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. 1967. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president. Elulugu (soome keeles)
Bertil Ohlin

Bertil Gotthard Ohlin (23. aprill 1899 – 3. august 1979) oli Rootsi majandusteadlane ja poliitik. 1917. aastal kaitses Ohlin Lundi ülikoolis bakalaureusekraadi, 1923. aastal Harvardi ülikoolis magistrikraadi ja 1924. aastal Stockholmi ülikoolis doktorikraadi. 1925. aastal sai ta Kopenhaageni ülikoolis professoriks. 1929 väitles Ohlin John Maynard Keynesiga selle üle, missugused on Esimese maailmasõja järel Saksamaale määratud reparatsioonide tagajärjed. Keynes ennustas, et raske võlakoorem kutsub esile uue sõja, Ohlin seevastu arvas, et Saksamaa saab endale reparatsioonide maksmist lubada. Tulevik näitas, et õigus jäi Keynesile. See väitlus oli oluline ühepoolsete rahvusvaheliste maksete teooria loomisel. Aastatel 1930–1965 oli ta Stockholmi majanduskooli majandusteaduse professor. Selle ametikoha võttis ta üle oma õpetajalt Eli Heckscherilt. Ohlin ja teised Stockholmi koolkonna majandusteadlased arendasid Knut Wickselli majandusanalüüsi ja lõid keinsismile vastanduva makroökonoomikateooria. 1944–1967 oli Bertil Ohlin Liberaalse Rahvapartei juht. Sel ajal olid liberaalid peamine opositsioonijõud sotsiaaldemokraatide vastas. 1944–1945 oli ta Rootsi kaubandusminister, kui Rootsis oli laiapõhjaline Per Albin Hanssoni valitsus. Tema järgi on nimetatud rahvusvahelise vabakaubanduse Heckscheri-Ohlini mudel, mille ta lõi, arendades Eli Heckscheri varasemaid töid ja kasutades oma doktoritööd. See mudel oli läbimurdeline, sest näitas, kuidas suhteline eelis on seotud riigi kapitali ja tööjõu üldiste omadustega ning kuidas need omadused võivad aja jooksul muutuda. See mudel oli aluseks hilisemale tööle reaalpalga kaitse mõjude kohta ning see pakkus ennustuste ja analüüside võimalusi. Ohlin kasutas seda mudelit, et välja töötada Heckscheri-Ohlini teoreem, mille järgi riigid spetsialiseeruvad nendele tööstusharudele, kus nad saavad kõige tõhusamalt kasutada enese käsutuses olevat ressursside komplekti. Kuigi see teoreem on tänapäeval suuresti ümber lükatud, jääb see siiski kasulikuks raamistikuks rahvusvahelise kaubanduse mõistmiseks. Ohlin pälvis 1976 Nobeli majandusauhinna koos briti majandusteadlase James Meade'iga ("nende teedrajava panuse eest rahvusvahelise kaubanduse ja rahvusvahelise maksebilansi teooriasse"). 1959. ja 1964. aastal oli Bertil Ohlin Põhjamaade Nõukogu president. Tema tütar Anne Wibble oli aastatel 1991–1994 rahandusminister Carl Bildti valitsuses, esindades samuti liberaale (Bildt kuulus Mõõdukasse Koalitsiooniparteisse). Bertil Ohlin Biograafia lehel nobelprize.org (inglise keeles) Biograafia lehel economyprofessor.com (inglise keeles)(arhiveeritult)
Suur takjas

Suur takjas (Arctium lappa) on kaheaastane ühekojaline rohttaim korvõieliste sugukonnast takja perekonnast. Suur takjas andmebaasis eElurikkus
Freddy Krueger

Freddy Krueger on tegelaskuju õudusfilmist "Elm Streeti luupainaja". Esmakordselt jõudis ta ekraanidele 1984. aastal, mil oli tegelane filmis. Teoses on Freddy Krueger tegelane, kes tungib unenägude ajal teiste inimeste teadvusesse ning põhjustab oma terasest käe abil nende surma, seda nii unenäos kui ka reaaalses elus. Sest ajast saadik on Kruegerist saanud peaaegu et regulaarne tegelaskuju õudukates.
Väike takjas

Väike takjas (Arctium minus) on kaheaastane ühekojaline rohttaim korvõieliste sugukonnast takja perekonnast. Väike takjas andmebaasis eElurikkus
Salutakjas

Salutakjas (Arctium nemorosum) on kaheaastane ühekojaline rohttaim korvõieliste sugukonnast takja perekonnast. Taim enamasti 60–200 cm kõrguste vartega, millel on vitsjad, allapoole käändunud harud. Liitõisik on üldkujult kobarjas, mitte kännasjas (nagu suurel ja villtakjal) ning õisikud on 2–6 kaupa varte tippudes ja lehtede kaenlais. Õisikud on vähemalt 3 cm läbimõõdus, üldkatise lehed on võrkvillata. Seemnised on 6–9 mm pikad. Salutakjas võib hübridiseeruda teiste liikidega, eelkõige väikese ja suure takjaga, ning see raskendab liigi määramist. Peale liigiomaste tunnustega isendite võib leida ka kahe liigi vahepealseid. Üldlevilalt on salutakjas Eurosiberi areaaliga. Eestis jõuab levila kirdepiirile. Esmakordselt leitud 19. sajandil, ent algul valesti määratud. Uuemal ajal taasavastas salutakja Tõnu Ploompuu 1994. aastal Suur-Pakri saarelt. Hiljem on salutakjat leitud mitmelt poolt Lääne-Eesti mandriosast. Kuulub kaitstavate taimeliikide teise kategooriasse. Liikide ohustatuse hindamisel pälvinud staatuse "väljasuremisohus", kuna populatsioonid on väikesed ja pigem ajutised. Samas võib kahtlustada ka taime vähest tuntust. Kukk, Toomas (2010). Korvõielised - Asteraceae. Eesti taimede määraja. 3. trükk. Tartu: EMÜ. Lk 285. "Arctium nemorosum – salutakjas". Eesti taimede uue levikuatlase tööversioon. 2019. Salutakjas andmebaasis eElurikkus
Nils Hønsvald

Nils Hønsvald (4. detsember 1899, Horten – 24. november 1971) oli Norra ajalehtede toimetaja ja poliitik, Norra Töölispartei liige. Aastatel 1945–1969 oli ta üks Norra poliitika juhtfiguure. Ta töötas mõnda aega Sarpsborgis ilmunud kohalike ajalehtede Østfold Arbeiderblad ja Sarpsborg Arbeiderblad toimetajana ning selles asulas paikneb tema järgi nimetatud värav. 1958. ja 1963. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president. 1948. aastast pärit foto Nils Hønsvaldist
Erik Eriksen

Erik Eriksen (20. november 1902 Ringe – 7. oktoober 1972 Esbjerg) oli 1950–1953 Taani peaminister. Erik Eriksen oli ametilt talupidaja. Ta sai 1950 Taani liberaalse partei Venstre juhiks ja sama aasta 30. oktoobril peaministriks. Ta moodustas Venstre ja Konservatiivse Rahvapartei vähemusvalitsuse, Erik Erikseni valitsuse. See püsis kuni 1953. aasta Taani parlamendivalimisteni. Erikseni peamine saavutus oli 1953. aasta parlamendivalimistega koos korraldatud 1953. aasta Taani referendum, millel võeti vastu Taani põhiseaduse muudatused. Selles muudeti pärimisseadust nii, et Taani kuningatrooni võisid pärida ka naised. Ühtlasi tähendas see, et kuningas Frederik IX, kel oli kolm tütart, surma järel pärib trooni Margrethe II, mitte kuninga vend Knud. Taani parlament muudeti ühekojaliseks ja seda suurendati 179 liikmeni. Venstre liige, endine peaminister Knud Kristensen lõi Venstrest lahku ja asutas oma erakonna Sõltumatu Partei. Liberaalsete jõudude killustatuse tõttu saavutasid 1953. aasta parlamendivalimistel võidu Sotsiaaldemokraadid, kelle liider Hans Hedtoft moodustas järgmise valitsuse. Eriksen jätkas opositsiooniliidrina, aga tema liit konservatiividega takistas koostööd erakonnaga Radikaalne Venstre. 1965 astus Eriksen erakonna juhi kohalt tagasi ja tema järglaseks sel kohal sai Poul Hartling. 1956. ja 1961. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.
Lennart Heljas

Lennart Albert Heljas (aastani 1935 Helenius; 13. mai 1896 Viiburi – 9. märts 1972 Kuopio) oli Soome luteri kiriku pastor ja poliitik, Maalaisliitto liige. 26. märtsist 1946 kuni 26. maini 1948 oli ta sotsiaalminister, 26. maist kuni 29. juulini 1948 ja 17. märtsist 1950 kuni 20. septembrini 1951 oli ta Soome haridusminister. 1957. aastal oli Lennart Heljas Põhjamaade Nõukogu president. Lennart Heljas Kansanedustajana 01.09.1939 – 21.07.1958
Avesta vald

Avesta vald on vald (2. järgu haldusüksus) Rootsis Dalarna läänis. Q129406980
Borlänge vald

Borlänge vald on vald (2. järgu haldusüksus) Rootsis Dalarna läänis. Valla keskus on Borlänge. Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980
Faluni vald

Faluni vald on vald (2. järgu haldusüksus) Rootsis Dalarna läänis. Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980 Koduleht
Gagnefi vald

Gagnefi vald on vald (2. järgu haldusüksus) Rootsis Dalarna läänis. Q129406980
Hedemora vald

Hedemora vald on vald (2. järgu haldusüksus) Rootsis Dalarna läänis. Q129406980
Leksandi vald

Leksandi vald on vald (2. järgu haldusüksus) Rootsis Dalarna läänis. Q129406980
Ludvika vald

Ludvika on vald (2. järgu haldusüksus) Rootsis Dalarna läänis. Q129406980
Sten Oja

Sten Oja (sündinud 28. augustil 1991 Põltsamaal) on eesti rallikrossisõitja. Ta õppis 1998–2000 Põltsamaa Ühisgümnaasiumis ja 2000–2007 Võru Kesklinna Gümnaasiumis. 2007–2010 õppis ta Põltsamaa Ametikoolis autotehniku erialal. 2011-2014 Tallinna Tehnikakõrgkoolis. Sten Oja on esimene eestlasest rallikrossisõitja, kes on tulnud Põhja-Euroopa meistriks (2010, 2011). Lisaks on Sten mitmekordne Eesti meister. Võistlemist alustas ta 2004. aastal Lada Samaral. Aastal 2006 tuli esimest korda Eesti meistriks. Aastal 2010 tuli Sten Oja Põhja-Euroopa meistriks klassis NEZ-1600. Aastal 2011 tuli ta Põhja-Euroopa meistriks juba nelikveoliste autode masinaklassis NEZ-4WD. Ta on esimene eestlane, kes on startinud MM-karussellis supercar klassis rallikrossis. 2014 Canada WRX. Mitteametlikult esimene inimene, kes olnud ühel MM-etapil nii sõitja kui ka mehaanik. Eili Koitla, Sten Oja – kahekordne Eesti meister ja Põhja-Euroopa meister, Vooremaa, 14. oktoober 2010
Luuleprõmm

Luuleprõmm (inglise poetry slam) on luulevõistlus, kus autorid ise esitavad oma loomingut. Parima luuletaja väljaselgitamine toimub publiku osalusel. Enamasti hinnatakse kümnepallisüsteemis, sealjuures mängib rolli nii luule sisu kui ka esitus. Igale võistlejale on ette antud kindel ajalimiit, mille jooksul oma luulet esitada. Viimases voorus hinnatakse esinejaid tihtilugu mitte enam punktisüsteemi, vaid publiku aplausi valjuse järgi. Võistlusformaadi algatajaks peetakse Marc Smithi, kes korraldas 1984. aasta novembris Chicago salongis Get Me High esimese sellise võistluse. 1986. aasta juulis kolis Slam üle Green Milli džässiklubisse. Esimene USA üleriigiline Poetry Slam leidis aset 1990. aastal San Franciscos. Nüüdseks on taoline luulevõistluse vorm levinud üle kogu maailma ning neid korraldatakse ka riikidevaheliselt. Eestis on korraldatud luuleprõmmimise võistlust umbes[küsitav] aastast 2003. Traditsiooniliselt kevaditi toimuvad Eesti linnades eelvoorud, mille võitjad pääsevad edasi Tallinnas toimuvasse lõppvooru. Lisaks tavalisele võistlusformaadile võib lisatud olla ka kitsendavaid kriteeriume. Sel juhul peavad kõik esinejad arvestama spetsiaalse teema, žanri või mõne muu formaalse kitsendusega. Kitsendusi võib olla nii esinejate soo, vanuse, kindlasse gruppi kuuluvuse kui ka kõige muu järgi. Näiteks Rootsis korraldavatel "kolmevõistluse" prõmmidel astuvad korraga lavale luuletaja, muusik ja tantsija.
Nelli Teataja

Nelli Teataja on Tallinnas alates 1988. aastast ilmuv eestikeelne ajaleht. Nelli Teataja on Eesti vanim pidevalt ilmunud eraleht. Aastatel 1988–1991 ilmus Nelli Teataja üks kord nädalas (reedel), 1992–1999 kaks korda nädalas ja alates aastast 1999 üks kord nädalas (reedel).Algne väljaandja oli kooperatiiv Tuur. Aastatel 1988–1990 oli ajalehe väljaandjaks Kooperatiiv Nelli, aastatel 1991–1999 AS Purila ning firma Leju & Ko (2000–2003, 2005–2019). 2019-2023 andis ajalehte välja Läänetasandiku OÜ, alates 1. juunist 2023 Kolar OÜ. Nelli Teataja peatoimetaja on Karol Sepik. Ajalehe peatoimetajad on olnud Mart Juur (1988–1999), Allan Hmelnitski (2000–märts 2003), Enno Tammer (aprill 2003–august 2003), Hans Ulmiste (2005–2006), Kristjan Jääts (2007–2008) ja Anne-Mari Alver (2008–2023). Aastatel 1991–1992 ilmus ka venekeelne paralleelväljaanne Вестник Нелли. 2023. aasta maikuus teatati tegevuse lõpetamisest. Teade oli aga ennatlik ning Nelli Teataja jätkas ilmumist uue omaniku ja peatoimetaja juhtimisel. "Nädalaleht Nelli Teataja lõpetab ilmumise" ERR, 12. mai 2023 Ajalehe internetiväljaanne
Eupen

Eupen on linn Belgias Valloonias Liège provintsis. Eupenis asub Belgia saksakeelse kogukonna nõukogu. Eupeni ametlik keel on saksa keel. Eupen sai linnaõiguse 1674. 2010. aastal elas Eupenis 18 717 inimest. 2005. aasta seisuga moodustavad välismaalased 12,98% rahvastikust. 2003. aastal oli Eupeni SKP ühe inimese kohta 12 713 eurot, mis moodustas 58% Euroopa Liidu keskmisest (21 740 eurot). Töötus oli 1. jaanuari 2006 seisuga 10,48%. observatory.egnatia.gr vaadatud 24.04.11 www.eupen.be
C.D. Guadalajara

Club Deportivo Guadalajara on Mehhiko elukutseliste jalgpalliklubi, mis asub Jalisco osariigis Guadalajara linnas.
Colin McRae

Colin Steele McRae (5. august 1968 Lanark, Šotimaa – 15. september 2007) oli šoti rallisõitja. Ta tuli 1995. aastal maailmameistriks, olles autorallis läbi aegade esimene britt ja ka noorimana sellel alal maailmameistriks kroonitud sportlane. See rekord löödi 2022 aastal Kalle Rovanperä poolt. McRae hea sõit aitas Subaru World Rally Teamil tulla kolmel aastal järjest (1995, 1996 ja 1997) konstruktorite maailmameistriks. Kokku osales ta autoralli MM-sarjas aastail 1987–2006 kokku 146 rallil, võitis neist 25 ja lõpetas 42 korda esikolmikus. McRae moto oli: If in doubt, flat out (Kui sa ei ole kindel, sõida kiiresti). McRae tuntakste ka oma mängudest esiteks: ''Colin McRae Rally'' ja ''Colin McRae: DiRT''mängust. Ta hukkus 2007. aastal helikopteriõnnetuses, kus said surma ka ta poeg ja kaks peresõpra. Ta juhtis ise kopterit Eurocopter AS350. Õnnetus juhtus vähem kui miili kaugusel ta kodumajast Lanarkis. Ka ta isa Jimmy ja vend Alister on tuntud rallisõitjad.
Bertil Antonsson

Hans Bertil August Antonsson (19. juuli 1921 – 27. november 2006) oli Rootsi maadleja. Ta võistles nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses. Ta tuli kolm korda maailmameistriks ja võitis olümpiamängudel kaks hõbemedalit. 1953. aastal maailmameistrivõistlustel võitis ta Johannes Kotkast kohtunike häältega 1-2 ja tuli maailmameistriks. Pärast seda kaotust Kotkast enam rahvusvahelistele tiitlivõistlustele ei lastud.
Karol Mets

Karol Mets (sündinud 16. mail 1993 Viljandis) on Eesti jalgpallur, kes mängib kaitsjana Saksamaa kõrgliigaklubis St. Pauli ja Eesti jalgpallikoondises. Mets alustas jalgpalli mängimist oma kodulinnas Viljandis Tuleviku noortemeeskondades ja duubelmeeskondades Viljandi JK Tulevik II ja Warrior. 2011 liitus Mets Floraga. Ta tegi oma Flora debüüdi 1. märtsil 2011 Eesti Superkarika mängus Levadia vastu, mille nad võitsid pärast penaltiseeriat 5:3. Mets tegi oma Meistriliiga debüüdi 2. aprillil 2011 võõrsilmängus FC Kuressaarega. Ta mängis ennast kiiresti Flora esimeseks valikuks keskkaitsesse Karl Palatu kõrvale ja võitis 2011. aasta hooajal oma esimese Meistriliiga tiitli. 5. detsembril 2014 sõlmis Mets kolmeaastase lepingu Norra klubiga Viking, avaldamata üleminekusumma eest. Ta tegi oma Tippeligaen debüüdi 6. aprillil 2015 võõrsilmängus Mjøndaleniga. 31. juulil 2017 sõlmis Mets kolme-aastase lepingu Hollandi klubiga NAC Breda, avaldamata üleminekusummag eest, mis väidetavalt on umbes 100 000€. Ta tegi oma Eredivisie debüüdi võõrsilmängus Vitessega 12. augustil 2017, kus ta vahetati poolajal sisse Arno Verschuereni asemel. Mets lõi oma esimese värava NAC Breda särgis 20. septembris 2017 KNVB Cupi mängus Achilles '29 vastu, mille nad kaotasid 3:4. 2022. aasta jaanuaris sõlmis ta kahe ja poole aasta pikkuse lepingu Šveitsi kõrgliigaklubiga FC Zürich. Ta kuulus Eesti U19-koondisse, mis osales kodusel 2012. aasta U19 Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril. A-koondise debüüdi tegi Mets 19. novembril 2013 sõpruskohtumises Liechtensteini vastu. Uuendatud seisuga 22. november 2017 Tipneri karikas, NM-Cup ja KNVB Beker Eesti Superkarikas Kõik mängud UEFA Meistrite Liigas Kõik mängud UEFA Euroopa Liigas Uuendatud seisuga 16. märts 2019 Tallinna FC Flora Meistriliiga: 2011 Evald Tipneri karikas: 2013 Eesti Superkarikas: 2011, 2012 Zürich Šveitsi Super League: 2021–22 Eesti koondis Balti karikas: 2021 Eesti aasta parim noormängija: 2014 Eesti jalgpallikoondislaste loend "Karol Mets liitub Norra meistriliiga klubiga". Postimees Sport. 5. detsember 2014. "Asi kindel: Eesti jalgpallikoondislane siirdub Hollandi kõrgliigasse". Postimees Sport. 31. juuli 2017. "Mets lõi värava, aga klubi sai šokk-kaotuse". Postimees Sport. 20. september 2017. "Karol Mets lõi käed Šveitsi meistriliiga liidriga". sport.err.ee. 7.1.2022. Vaadatud 7.1.2022 http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=3958 http://www.jalgpall.ee/protocol.php?st=&nteam_id=1&proto=930 Liechtenstein – Eesti 0:3 Karol Mets Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Karol Mets koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Transfermarkti profiil