laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Odry

Odry (saksa keeles Odrau) on linn Tšehhis Morava-Sileesia maakonnas Nový Jičíni ringkonnas. Odry asub Odra jõe ääres, Nový Jičínist umbes 15 km loodes ja Ostravast ligikaudu 35 km lääneedelas. Asulat on esmamainitud 1234. aastal. 15. sajandi esimesel poolel oli Odry üks olulisemaid hussiitide keskusi. Odry vanalinn on alates 10. septembrist 1992 ajalooline linnakaitseala. Odrys on sündinud saksa filosoof Ferdinand Ulrich (1931–2020). Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Odry Severní Morava Travel Odry - památková zóna Národní památkový ústav. Vaadatud 22. juunil 2024 Bischof Oster über seinen geistlichen Wegbegleiter : ein Abend über das Denken des Philosophen Ferdinand Ulrich Domradio, 18. märts 2021
Savikoja

Savikoja on küla Tartu maakonnas Luunja vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rumeenia rahvuskatedraal

Rumeenia rahvuskatedraal (rumeenia keeles Catedrala Națională a României) on Rumeenia pealinnas Bukarestis asuv õigeusu katedraal, tuntud ka kui Rahva Päästmise katedraal (Catedrala Mântuirii Neamului). See on maailma suurim õigeusu kirik, millest saab ühtlasi maailma kõrguselt kümnes sakraalehitis (120 m). Uusbütsantsi stiil Kiriku veebileht  Rumeenia rahvuskatedraal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Bílovec

Bílovec (saksa keeles Wagstadt) on linn Tšehhis Morava-Sileesia maakonnas Nový Jičíni ringkonnas. Bílovec asub Nový Jičínist umbes 18 km põhjas ja Ostravast ligikaudu 17 km lääneedelas. Bíloveci on esmamainitud 1324. aastal. Bíloveci vanalinn on alates 1992. aasta septembrist ajalooline linnakaitseala. Bílovecis on sündinud tšehhi tennisist Petra Kvitová (1990). Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Bílovec Moravian-Silesian Region Official Travel Guide Bílovec : právní ochrana Národní památkový ústav Petra Kvitová Fulnek
Moldovlased

Moldovlased, keda mõnikord nimetatakse ka moldaavlasteks (rumeenia keeles moldoveni, moldova kirillitsas молдовень), on Moldova Vabariigi suurim etniline rühm (2014. aasta seisuga 75,1% elanikkonnast) ning märkimisväärne vähemus nii Rumeenias, Ukrainas ja Venemaal kui ka Itaalias.  Moldovlased – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sirgu

Sirgu (varem ka Sirgo) on küla Tartu maakonnas Luunja vallas. Luunja valla Sirgu külas endise Nõukogude armee Eestis Raadi lennuväljal baseerunud pommituslennuväe väeosade lahingumoona hoidla, 128. remondi- ja tehnikabaas (s/o 21061) territooriumil paikneb 2. jalaväebrigaadi staap. Kuni 2005. aastani tegutses samas linnakus Tartu Üksik-Päästekompanii. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Sõjaväestatud päästeüksuste põhimääruste kinnitamine. Tartu Üksik-Päästekompanii põhimäärus, RTL 1998, 220, 876
Sušice

Sušice (saksa keeles Schüttenhofen) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Klatovy ringkonnas. Sušice asub Saksamaa piirist 20 km kaugusel Otava jõe ääres, Klatovyst umbes 25 km kagus. Sušicet on ürikutes esmamainitud 1233. aastal, kuid asula oli tõenäoliselt olemas juba 790. aasta paiku. Aastal 1322 andis kuningas Jan Pime linnale õiguse kaitsemüüride ehitamiseks ja 1324. aastal õiguse kulla kaevandamiseks. 26. juunil 1707 põles suurem osa Sušicest koos eeslinnadega maha. Linn ehitati järgnevate aastakümnete jooksul uuesti üles. 19. sajandil arenes linna majandus kiiresti, 1839. aastal rajati tuletikuvabrik. Raudteeühenduse sai Sušice 1888. aastal. Sušice vanalinn on alates 10. septembrist 1992 ajalooline linnakaitseala. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Sušice Mikroregion Šumava Západ Sušice : právní ochrana Národní památkový ústav
Vlašim

Vlašim (saksa keeles Wlaschim) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Benešovi ringkonnas. Vlašim asub Benešovist umbes 17 km ja Praha kesklinnast ligikaudu 54 km kagus. Vlašimi loss ehitati arvatavasti 1303. aastal, kirjalikes allikates on seda esimest korda mainitud 1318. aastal. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Zámek Vlašim Hrady.cz
Hohensalzburgi kindlus

Hohensalzburgi kindlus (saksa keeles Festung Hohensalzburg) on Salzburgi linna kindlus Austrias, mis asub Festungsbergi nimelise mäe tipus. Salzburgi peapiiskopkonna halduskeskuseks ehitatud kindlus on üks suuremaid keskaegseid kindluseid Euroopas. See asub merepinnast 506 m kõrgusel.  Hohensalzburgi kindlus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Katschbergi kuru

Katschbergi kuru (1641 m) on kõrge mäekuru Austria Kesk-Ida-Alpides Rennweg am Katschbergi Kärnteni liidumaal ja Sankt Michael im Lungau Salzburgi liidumaal vahel. Kuru ühendab Kärnteni Katschi oru lõunas koos Salzburgi ajaloolise Lungau piirkonnaga (tänapäeva Tamswegi ringkond) ja Muri jõe põhjas, kust maantee viib edasi Radstadti Tauerni kuruni. Salzburgi ja Kärnteni vaheline liidumaa piir kulgeb üle kuru. Katschberg eraldab ka Kõrg-Tauerni mäestiku Ankogeli rühma (läänes) Nocki mägedest idas, mis on Gurktali Alpide osa. Paralleelselt Katschberg Straßega (B 99), mis nüüd on piirkondlik maantee (Landesstraße), ületab 1974. aastast aheliku läbi 5898 m pika Katschbergi tunneli Tauern Autobahn. Kuigi kuru oli tõenäoliselt tuntud juba keldi tauriskidele ja oli hiljem osa Rooma teest Teurniast Iuvavumisse (Salzburg), on seda esmamainitud 1459. aasta dokumendis, siis Kärnteni hertsogkonna ja Salzburgi peapiiskopkonna vahelisel piiril. Posti saadeti esimest korda üle kuru 1764. aastal. 1929. aastal ehitas J. Kastner Katschberghöhesse esimese võõrastemaja. Matthias ja Gertrude Bogensperger võtsid 1956. aastal võõrastemaja üle ja laiendasid selle neljatärnihotelliks. Neist päevist on piirkonnas arvukalt hotelle, puhkekeskusi ja üürikortereid. 1957. aastal ehitati esimene suusatõstuk Tschanecki tippu. Täna hõlmab suusakuurort Schischaukel Katschberg-Aineck 16 tõstukit, mis katavad 70 km nõlvu 100% lumevalmistamisvõimalustega alates Tschaneckist (2024 m) Aineckini (2220 m) kuni Sankt Margarethen im Lungauni. Pikim suusarada on "A1" Ainecki mäe tipust Sankt Margarethenisse, 6 km. Kõige järsemad ja raskemad rajad on Aineckist Katschbergi orgu - must rada: Diretissima kuni 100% kaldega esimeses lõigus, mis teeb sellest ühe järsema raja Austrias – 3 km, ja Tschanecki "Nord" rada (must rada 55% kaldega – aga sobib ka peredele – 1,8 km). Algajatele sobivad suurepäraselt platvormtõstuk, Minijet ja "Königswieseni" tooltõstuk Katschbergis, samuti pererada ja Branntweineri rada Aineckis. Ühendustõstukiteks on nii 8-kohaline gondel Silverjet 1 Sankt Margaretheni orujaamast Aineckisse kui ka 6-kohaline Tschanecki trossraudtee Katschberghöhelt Tschaneckisse. Kärnten Kärnteni-poolsel mäeküljel on saadaval 6-inimese Gamskogelexpress trossraudtee, Königswieseni trossraudtee ja Sonnalmi trossraudtee. Lisaks on olemas Aineckbahni trossraudtee, samuti kolm vaagentõstukit ja lohistit. Salzburg Katschberg-Ainecki Salzburgi-poolsel küljel on kolm moodsat gondlit Silverjet 1, Silverjet 2 ja Aineck Gipfelbahni gondel. Suusakeskuse arenguga on arenenud ka suveturism. Nendest päevadest on piirkonnas 200 km lai matkaradade võrgustik, samuti suviseid tegevusi ja majutusvõimalusi.
Sirgumetsa

Sirgumetsa on küla Tartu maakonnas Luunja vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kiievi ülikooli Rahvusvaheliste Suhete Instituut

Kiievi ülikooli Rahvusvaheliste Suhete Instituut (ukraina keeles Інститут міжнародних відносин Київського національного університету ім. Тараса Шевченка) on Kiievi ülikooli struktuuri kuuluv õppeasutus.
Thomas Moran

Thomas Moran (12. veebruar 1837 Bolton, Inglismaa – 25. august 1926 Santa Barbara, California, USA) oli inglise päritolu Ameerika maalikunstnik, Hudsoni jõe koolkonna liige. Ta oli kunstniku Edward Morani vend. Morani perekond kolis USA-sse 1844. aastal. Ta oli noorena Philadelphias puidu graveerimisega tegelevas ettevõttes õpipoiss, kuid huvitus akvarellist. 1862. aastal tegi ta reisi Inglismaale, et tutvuda inglise maalikunstniku J. M. W. Turneri töödega, kellelt ta hilisemas elus maalide värvivalikul mõjutusi sai. Ta kujutas oma maalidel enamasti Ameerika maastikku ja metsikut loodust, sageli Kaljumäestiku vaateid. Aastatel 1871–1872 oli ta tänapäevase Yellowstone'i rahvuspargi alal toimunud Haydeni ekspeditsiooni liige. Ta tegi visandeid pliiatsiga ja maale akvarellidega. Yellowstone'ist tehtud maale esitati piirkonna tutvustamiseks ja rahvuspargi loomise toetuse saamiseks Kongressile. Mõnikord nimetatakse Morani koos Albert Bierstadti, Thomas Hilli ja William Keithiga nn Kaljumäestiku maastikumaalijate koolkonna liikmeks. Ta töötas ajakirja Scribner's Monthly illustraatorina. Moran oli abielus šoti päritolu kunstniku Mary Nimmo Moraniga (1842–1899). Moran oli väga viljakas ning tema teoseid leidub paljude Ameerika muuseumide kogudes. Tema maale võib näha Ameerika Ühendriikide Kapitooliumis ja Valge Maja Ovaalkabinetis. Tema teoste hind on oksjonitel tõusnud üle 12 miljoni dollari. New Yorgi osariigis East Hamptonis asub tema majamuuseum. Tema järgi on nimetatud Grand Tetoni rahvuspargis asuv Mount Moran. "Suur kanjon Colorado jõel" (1892 ja 1908) "Suur kanjon Yellowstone'is" (1893–1901) "Shoshone'i kosed" (u 1875) "Kuldne tund" (1875) "Green Riveri kaljud" (1874) "Loojang merel" (u 1906) "Yellowstone'i kanjon" (1872) "Puude all" (1865) "Colburn's Butte" (1873) "Kolm Tetonit" (1895) Kinsey, Joni Louise (1992). Thomas Moran and the Surveying of the American West. Washington and London: Smithsonian Institution Press. pp. 43–92. ISBN 1-56098-170-9. http://www.christies.com/lotfinder/Lot/thomas-moran-1837-1926-the-grand-canyon-5793581-details.aspx
Mauterndorf

Mauterndorf on alev ja vald (Marktgemeinde) Austria Salzburgi liidumaa Tamswegi ringkonnas. Vallaosad on Faningberg, Neuseß ja Steindorf. See asub Salzburgi Lungau piirkonna keskosas Lõuna-Taurachi jõe orus, mis on Muri jõe lisajõgi ja algab Radstadti Tauerni kurult. Põhjas moodustab Madal-Tauerni mäestik osa Alpide peaahelikust. Lõunas viib Katschbergi maantee Sankt Michael im Lungau kaudu Tauern Autobahnile ja Katschbergi kurule, ületab Kõrg-Tauerni mäestiku Kärnteni suunas. Asula tekkis Rooma castrast Noricumi provintsis mägiteel Teurniast Radstadti Tauerni kurule ja Iuvavumisse (Salzburg). Mauterndorfi on esmamainitud 1002. aasta dokumendis, Mauterndorfi lossi omandasid Salzburgi peapiiskopid 1023. aastal, kes rajasid tollijaama (Maut) ja loovutasid 1217. aastal elanikele turuõiguse. 15. sajandist laiendati kindlust peapiiskoppide Burkhard von Weißpriachi ja Leonhard von Keutschachi käsul märkimisväärselt. Mauterndorf sai juurdepääsu Muri oru raudteele 1894. aasta oktoobris, kui Tamswegi ja Steiermargi Murausse viiva kitsarööpmelise liini läänepoolne peatus. Reisijatevedu Tamswegist Mauterndorfi lakkas 1973. aastal, lõiku kasutab täna museaalne Taurachi raudtee. 1894. aastal ostis Mauterndorfi lossi Saksa staabikirurg Hermann von Epenstein, Hermann Göringi ristiisa. Göring veetis lapsepõlves mitu korda lossis ja päris 1939. aastal selle Epensteini leselt. Teise maailmasõja lõppedes põgenes ta Mauterndorfi. Sealt lahkudes alistus ta Bruck an der Großglocknerstraße juures USA armeele. 1968. aastast on loss Salzburgi liidumaa oma. Herbert Dreilich (1942-2004), muusik Cadolzburg, Saksamaa Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Benešov

Benešov (saksa keeles Beneschau) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas, Benešovi ringkonna halduskeskus. Benešov asub Praha kesklinnast umbes 39 km lõunakagus. Asulat on esmamainitud 1219. aastal. Benešovi on esimest korda aleviks nimetatud 1327. aastal ja linnaks 1512. aastal. Benešovis asub 13. sajandi lõpus rajatud Konopiště loss. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Benešov Místopisný průvodce po České Republice Historie Konopiště Zámek Konopiště
Ameerika väike lambakoer

Ameerika väike lambakoer (ingl Miniature American Shepherd) on väikest kasvu karjakoeratõug, mis on pärit Ameerika Ühendriikidest. Ameerika väike lambakoer sarnaneb oma esivanema austraalia lambakoeraga, kuid on kasvult väiksem. Tegemist on energilise, suure liikumisvajadusega koeraga, keda on lihtne treenida ja kellega saab harrastada ka koerasporti. Tõug on olemuselt intelligentne, sõbralik ja truu. Ameerika väike lambakoer liigitatakse Ameerika Kennelklubi karjakoerte rühma. Alates 1960. aastatest aretati USA-s rodeotel töötavaid väiksemaid austraalia lambakoeri. Uut tõugu kutsuti algselt austraalia väikseks lambakoeraks (Miniature Australian Shepherd). Eesmärk oli aretada koer, kes on kasvult väike, kuid kiire ja intelligentne. Tõug registreeriti USA-s esmakordselt 1980. aastal ja siis nimetati seda austraalia väikeseks lambakoeraks. 1990. aastate alguseks oli see saavutanud üleriigilise populaarsuse. Ameerika Kennelklubis registreeriti tõunimetus ameerika väike lambakoer 2011. aastal. Ameerika väikest lambakoera on kasutatud väiksemate loomade, näiteks lammaste ja kitsede karjatamiseks, kuigi ta sobiks tõenäoliselt ka suuremate loomade jaoks. Täiskasvanuna kaalub isane koer kuni 15 kg, emane 13 kg. Turjakõrgus on isastel 36–46 cm, emastel 33–43 cm. Kehaehitus on tugev, kuid mitte massiivne. Pea on keha suhtes proportsionaalne. Seljajoon on turjast puusaliigeseni tasane. Tõug võib olla nii sabaga kui ka sabata. Karvkate on keskmise pikkusega ja võib olla sirge või laineline, jalgade tagaküljel on mõnevõrra tihedam karvastik. Nii isasel kui ka emasel koeral on kaelal ja rinnal mõõdukas "lakk", kuigi isastel on see uhkem kui emasel. Aluskarva paksus varieerub vastavalt kliimale, milles koer elab. Tõustandardis lubatud värvused on must, sinine marmor (blue merle), maksapruun marmor (red merle) ja maksapruun. Pruunid piirdemärgised (tan points) on lubatud silmade ja näo ümbruses, samuti jalgadel, rinnal, koonul, kaela ja keha alumisel küljel, saba all ja kõrvade alaküljel. Valged märgised on lubatud koonul, näol, kaela alapoolel, rinnal, kõhu alapoolel ja sabal, jalgadel kuni kannani. Valge värvus ei tohiks katta rohkem kui 25% kõrvast ja valge väljaspool eelnevalt nimetatud piirkondi ei ole lubatud. Ameerika väike lambakoer on Eestis vähelevinud tõug. 2021. aasta jaanuari seisuga oli Eestis registreeritud 12 koera, kui nüüdseks on sündinud ka Eestis mitu pesakonda ja arvukus kasvab. Suur osa koertest on sisse toodud teistest riikidest. Kuigi tõug on Eestis uus, on Facebooki tekkinud grupp Miniature American Shepherds In Estonia. Sellest grupist saab infot koerte Eestisse toomise ja müügi kohta. Eestis tegelevad selle tõu aretusega kaks kennelit - Siimline's ja Peak River. Sotsiaalmeedias on aktiivsed kolm Eestis elavat ameerika väikest lambakoera – Echo, Iggy ja Nami. "Miniature American Shepherd" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 19.04.2021. "Miniature American Shepherd". "MASCUSA koduleht". "FCI Standard No 367: Miniature American Shepherd" (PDF). FCI. 13.12.2019. Vaadatud 07.01.2022. "Eesti Kennelliidu register". EKL online. Vaadatud 07.01.2022. "Miniature American Shepherds In Estonia". Facebook.
Alas

Alas on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Alas 360 inimesel: 164 mehel ja 196 naisel. Perekonnanimede levikult on Alas meeste puhul 409. kohal ja naiste puhul 357. kohal. Arnold Alas, eesti aiandusarhitekt ja kunstnik (1911–1990) Arvo Alas, Eesti tõlkija ja diplomaat (1943–2007) Askur Alas, eesti tõlkija ja ajakirjanik (1973–) Juhan Alas, eesti dendraariumiasutaja (1874–1963) Kairi Alas, eesti psühholoog (1991–) Ottomar Alas, eesti arhitekt (1922–1975) Ruth Alas, eesti juhtimisteadlane (1960–2018) Vello Alas, Eesti sõjaväelane (1908–1947) https://www.stat.ee/nimed/pere/Alas (vaadatud 17.04.2021) Alas statistikaameti andmebaasis
Kiisk (perekonnanimi)

Kiisk on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kiisk 363 inimesel: 183 mehel ja 180 naisel. Perekonnanimede levikult on Kiisk meeste puhul 347. kohal ja naiste puhul 398. kohal. Perekonnanimi Kiisk on levinuim Tartu maakonnas. Marta Kiisk, eesti farmatseut (1903–1995) Harri Kiisk, eesti ajakirjanik (1922–2000) Kaljo Kiisk, eesti filmirežissöör ja näitleja (1925–2007) Karl Kiisk, eesti vaimulik (1909–1974) Osvald Kiisk, eesti keemik (1903–1944) Mai Kiisk-Bereczki, eesti keeleteadlane (1929–2018) https://www.stat.ee/nimed/pere/Kiisk (vaadatud 17.04.2021) Kiisk statistikaameti andmebaasis
Sääsekõrva

Sääsekõrva on küla Tartu maakonnas Luunja vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kont (perekonnanimi)

Kont on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kont 374 inimesel: 176 mehel ja 198 naisel. Perekonnanimede levikult on Kont meeste puhul 367. kohal ja naiste puhul 353. kohal. Perekonnanimi Kont on levinuim Tartu maakonnas. Are Kont, eesti geograaf ja ökoloog (1952–) Einar Kont, eesti maadleja (1964–) Erle Kont, eesti klarnetist (1995–) Karl Kont, eesti keeleteadlane (1923–2005) Mihkel Kont, eesti filatelist (1894–1973) https://www.stat.ee/nimed/pere/Kont (vaadatud 17.04.2021) Kont statistikaameti andmebaasis
Lukk (perekonnanimi)

Lukk on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lukk 380 inimesel: 186 mehel ja 194 naisel. Perekonnanimede levikult on Lukk meeste puhul 333. kohal ja naiste puhul 362. kohal. Perekonnanimi Lukk on levinuim Hiiu maakonnas. Eduard Lukk, eesti spordiajakirjanik ja maletegelane (1919–1981) Gerhard Lukk, Eesti sõjaväelane ja ettevõtja (1891–?) Herbert Lukk, eesti maalikunstnik (1892–1919) Karl Lukk, eesti kergejõustiklane (1887–1970) Mati Lukk, eesti kontrabassimängija (1961–) Toomas Lukk, Eesti diplomaat (1962–) Regina Lukk-Toompere, eesti graafik (1953–) https://www.stat.ee/nimed/pere/Lukk (vaadatud 17.04.2021) Lukk statistikaameti andmebaasis
Meister (perekonnanimi)

Meister on eesti ja saksa perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Meister 431 inimesel: 195 mehel ja 236 naisel. Perekonnanimede levikult on Meister meeste puhul 310. kohal ja naiste puhul 255. kohal. Perekonnanimi Meister on levinuim Lääne maakonnas. Andi Meister, Eesti insener ja poliitik (1938–) Ants Meister, eesti elektrotehnikateadlane, Tallinna Tehnikaülikooli professor (1937–2016) Erki Meister, eesti helilooja, koorijuht, dirigent, kunstnik (1967–) Lylian Meister, eesti tekstiilikunstnik (1966–) Viktor Meister, eesti agronoom ja majandijuht (1925–2018) Ülle Meister, eesti graafik (1948–2021) https://www.stat.ee/nimed/pere/Meister (vaadatud 17.04.2021) Meister statistikaameti andmebaasis
Mürk (perekonnanimi)

Mürk on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mürk 407 inimesel: 196 mehel ja 211 naisel. Perekonnanimede levikult on Mürk meeste puhul 308. kohal ja naiste puhul 312. kohal. Perekonnanimi Mürk on levinuim Võru maakonnas. Harri Mürk, Kanada ja eesti keeleteadlane (1954–2009) Herman Mürk, eesti atmosfäärifüüsik (1908–1988) Jaan Mürk, eesti näitleja, lavastaja ja teatrijuht (1908–1997) Johannes Mürk, eesti majandustegelane ja poliitik (1874–1946) https://www.stat.ee/nimed/pere/Mürk (vaadatud 17.04.2021) Mürk statistikaameti andmebaasis
Volmer Univer

Volmer Univer (6. jaanuar 1865 Metstare talu, Polli mõis, Polli vald, Viljandimaa – 3. detsember 1941) oli eesti õpetaja, kurttummade õpetuse arendaja ja Eesti rahvusliku liikumise tegelane. Alghariduse sai Volmer Univer Saaretsi algkoolis ning Karksi ja Paistu kihelkonnakoolis. Edasi õppis ta Valgas Cimze õpetajate seminaris. Pärast Cimze seminari lõpetamist töötas Volmer Univer aastatel 1887–1888 Vana-Vändra vallas rahvakooli õpetajana. Sealt kutsus Ernst Sokolowsky ta Vändra kurttummade kooli õpetajaks. 1905.–1906. aastate ärevate aegade tõttu lahkus ta Vändrast Venemaale, kus töötas kümme aastat Samara kubermangus asunud Orlovski kurtide kooli juhatajana. 1917. aastal, kui Vändra kurttummade kool oli halvas majanduslikus seisus, tuli Volmer Univer Vändrasse tagasi ja temast sai Vändra kurttummade kooli juhataja. Kuna Vändras asunud kurttummade kooli maja jäi väikeseks, otsustati kool viia mujale. Välja pakuti kuus mõisa, mille hulgast valis juhataja Volmer Univer 1924. aastal välja Porkuni mõisa. Ta jätkas Porkuni kurttummade kooli juhatajana ja töötas selles ametis kuni 1932. aastani, mil läks tagasi isatallu Viljandimaal. Volmer Univer on maetud Karksi valla Papi kalmistule. 1921 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk Volmer Univeril oli kolm venda, kellest kaks – Markus ja August – olid samuti õpetajad. 1984. aastal abiellus Volmer Univer Vändra kurttummade kooli teise õpetaja Johannes Egloni tütre Johannaga. Univer, Toivo. Mälestustahvel Metstarelt pärit koolitegelastele. Õpetajate Leht, 24. august 2017. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). 3 * Karksi Peetri kiriku Matmiste raamat 1926-1953 lk 153 nr 47: https://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=1162&iid=128704857857&img=lka0032_001_0000011_00063_t.jpg&tbn=1&pgn=4&prc=100&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=309d821c1878034add58968bda3b631e
Nový Jičín

Nový Jičín (saksa keeles Neutitschein) on linn Tšehhis Morava-Sileesia maakonnas, Nový Jičíni ringkonna halduskeskus. Nový Jičín asub Ostravast umbes 31 km edelas. Asula on tõenäoliselt rajatud 1280. aastatel. Ürikutes on Nový Jičínit esmamainitud 1313. aastal. Kuni 1503. aastal toimunud tulekahjuni oli suur osa linna majadest puust. Böömimaa kuningas Friedrich I andis Nový Jičínile kuningalinna staatuse. Kolmekümneaastase sõja käigus sai linn tugevasti kannatada. Nový Jičínit laastasid ka suured tulekahjud aastatel 1768 ja 1773. 19. sajandil arenesid linnas tööstus ja kaubandus, asutati suuri tekstiilivabrikuid. Épinal, Prantsusmaa Görlitz, Saksamaa Kremnica, Slovakkia Ludwigsburg, Saksamaa Novellara, Itaalia Świętochłowice, Poola Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Historie Město Nový Jičín
Sääsküla (Luunja)

Sääsküla on küla Tartu maakonnas Luunja vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tollandi maakond

Tollandi maakond (Tolland County) on maakond Ameerika Ühendriikides Connecticuti osariigis. Maakonna halduskeskus puudub, suurim linn on Vernon. Suuremad asulad on veel Mansfield, Ellington ja Tolland. Maakonna pindala on 1100 km², millest 18 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 152 691. Aastal 2000 oli elanikke 136 364. Hartfordi maakond (läänes) Hampdeni maakond (loodes) Worcesteri maakond (kirdes) Windhami maakond (idas) New Londoni maakond (lõunas) Tollandi maakond moodustati 1785. aastal Hartfordi ja Windhami maakonna osadest. Nagu Uus-Inglismaa osariikidele tavane, ei oma maakond maavalitsust - Connecticutis kaotati maakondade valitsused 1960. aastal, maakond eksisteeris edasi vaid teoreetilisel kujul, peamiselt statistilistel eesmärkidel. 2019. aastal esitas Connecticuti osariigivalitsus USA rahvaloenduse büroole (Census Bureau) palve, millega soovitas maakonnad välja vahetada planeerimisregioonide (Planning Region) vastu. Census Bureau kiitis kava heaks 2022. aastal, plaan rakendub täielikult 2024. aastaks, kui planeerimisregioone hakatakse lugema maakonnaga võrdväärseks üksuseks (county equivalent). Tollandi maakonna 13 vallast 12 saavad Pealinna ala (Capitol Planning Region) ja 1 Kirde-Connecticuti (Northeastern Connecticut Planning Region) planeerimisregioonide osaks. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. "Governor Lamont Announces U.S. Census Bureau Approves Proposal for Connecticut's Planning Regions To Become County Equivalents". CT.gov - Connecticut's Official State Website (inglise). Vaadatud 18. juulil 2023. "Change to County Equivalents in the State of Connecticut". 14. detsember 2020.