laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Virsikuroosa

Virsikuroosa, ka virsikuvärv, on roosa värvitoon, mis on pastelne, hele ja soojatooniline ning kaldub rohkem või vähem kollase suunas. Kahvatum virsikuvärv sarnaneb toonilt ihuvärviga. Virsik. Akvarell. 1905 Virsikupuu Virsik puu osas Küpsed virsikud kausis Virsikuvärvi õiega hibisk ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi järgi võib värvus Peach olla murtud kollakasroosa, hele kollakasroosa või keskmine kollakasroosa             , aga ka keskmine oranžkollane (Golden Peach)      või kahvatu oranžkollane      . Prantsuskeelse värvinimetuste portaali pourpre.com järgi on virsikuvärv (pêche) toonivahemik peaaegu puhtast heledast roosast ergu kollakasroosani                          . Pantone värvitoon 14-1227 Peach on oranži poole kalduv keskmise tumedusega roosa      , Peach pink 15-1530 lõheroosaga või korallroosaga sarnanev tumedam toon     . Pantone 12-0912 Tender Peach on ihuvärviga sarnane õrn hele kergelt kollakas roosa      . Jaapani traditsiooniliste värvide hulgas on virsikuvärv momo-iro (桃色) eredam ja punakam, lõheroosaga või pelargooniõie värviga sarnanev värvitoon      . New Yorgis 1930. aastal välja antud Maerzi ja Pauli "A Dictionary of Color" värvinäidis nimega Peach on pastelse roosakaskollase tooniga      . Veebivärv Peach on soe kollakasroosa      või roosakaskollane     . Virsikuroosa sobib eriti oma eredamal kujul vastanduvana hästi külmade toonidega, nagu kuningsinine ja türkiissinine ning elavdab oma soojusega neutraalvärvusi halli ja valget. Paindlikult kas roosa või kollase suunas kalduva värvusena on see armastatud valik sisekujunduses, mis loob intiimse, sooja ja sõbraliku atmosfääri. Riietuses peetakse virsikuroosat või roosat sõbralikuna mõjuvaks, kuna pehmem ja pastelsem toon ei mõju agressiivselt ja ei jäta muljet, et vestluspartner tahab domineerida. Kosmeetikas kasutatuna jätab virsikuroosa neutraalse ja tagasihoidliku mulje. Color : universal language and dictionary of names, lk 132–133 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2020. Vaadatud 13. aprillil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2021. Vaadatud 13. aprillil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. mai 2020. Vaadatud 13. aprillil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.pantone.com/color-finder/12-0912-TPX[alaline kõdulink] https://colors.japanesewithanime.com/japanese-colors/%E6%A1%83%E8%89%B2-momoiro A. J. Maerz, M. R. Paul. A Dictionary of Color. New York, 1930, McGraw-Hill. lk 41, Plate 9, Color Sample A5 https://www.htmlcsscolor.com/hex/FFCBA4 https://htmlcolorcodes.com/colors/peach/ https://www.hunker.com/12003815/the-paint-colors-that-go-with-peach https://www.glamour.com/story/color-meaning-fashion-clothing "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuni 2019. Vaadatud 17. juunil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Nõo Valla Leht

Nõo Valla Leht on eestikeelne ajaleht, mis ilmub alates 1996. aastast ja vahendab Nõo valla uudiseid. Ajalehte annab välja Nõo vallavalitsus. Ajaleht ilmub üks kord kuus. Nõo Valla Leht E-kataloogis ESTER (vaadatud 10.06.2019) Nõo Valla Leht E-kataloogis ESTER
Nõva Valla Infoleht

Nõva Valla Infoleht (1990 Nõva Valla Leht) oli Nõva valla ajaleht, mida andis välja Nõva vallavalitsus. Leht ilmus 1989–2017. Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus Nõva vald läks Lääne-Nigula valla koosseisu, annab endise Nõva valla aladel toimuva kohta uudised edasi Lääne-Nigula Valla Ajaleht. Nõva Valla Infoleht E-kataloogis ESTER (vaadatud 10.06.2019) Nõva Valla Infoleht E-kataloogis ESTER
Lääne-Nigula Valla Ajaleht

Lääne-Nigula Valla Ajaleht on aastast 2017 ilmuv ajaleht, mis vahendab Lääne-Nigula valla uudiseid. Lehte annab välja Lääne-Nigula vallavalitsus. Lääne-Nigula Valla Ajaleht on endiste vallaajalehtede Lääne-Nigula Infoleht, Kullamaa Valla Ajaleht ja Nõva Valla Infoleht järeltulija. Lääne-Nigula Valla Ajaleht E-kataloogis ESTER (vaadatud 10.06.2019) Lääne-Nigula Valla Ajaleht E-kataloogis ESTER
Suuremõisa (Muhu)

Suuremõisa on küla Saare maakonnas Muhu vallas. See asub 4 km Liiva külast lõunas. Posti sihtnumber on 94733. 2000. aastal elas külas 29 inimest. Eesti külade loend Suuremõisa mõis (Muhu) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pirjo

Pirjo on soomepärane naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 793. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Pirjo 93 naisel. Pirjo Jonas, eesti ooperilaulja ja näitleja Pirjo Levandi, eesti laulja Pirjo Muranen, soome murdmaasuusataja Pirjo Peterson, eesti jalgpallur ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Pirjo[alaline kõdulink] (vaadatud 10.06.2019) Pirjo statistikaameti andmebaasis
Rachel

Rachel võib tähendada järgmist: Rachel (laulja), Prantsusmaa laulja Rachel (eesnimi) ...
Rachel (eesnimi)

Rachel on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1587. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Rachel 26 naisel. Rachel Carson Rachel Reeves Rachel Traets ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Rachel[alaline kõdulink] (vaadatud 10.06.2019) Rachel statistikaameti andmebaasis
Rahel

Rahel on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 564. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Rahel 173 naisel. Rahel Olbrei ... https://web.archive.org/web/20200731023300/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/RAHEL (vaadatud 10.06.2019) Rahel statistikaameti andmebaasis
Regina (eesnimi)

Regina on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 158. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Regina 1176 naisel. Regina Lukk-Toompere Regina Ermits Regina Tõško ... Regiina https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Regina[alaline kõdulink] (vaadatud 10.06.2019) Regina statistikaameti andmebaasis
Regiina

Regiina on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 864. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Regiina 80 naisel. ... Regina (eesnimi) https://web.archive.org/web/20200809201807/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/REGIINA (vaadatud 10.06.2019) Regiina statistikaameti andmebaasis
Renata

Renata on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 498. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Renata 211 naisel. Renata Sõukand Renata Tebaldi ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Renata[alaline kõdulink] (vaadatud 10.06.2019) Renata statistikaameti andmebaasis
Põhjanoot

Põhjanoot (ka mutnik või lestanoot) on kurnpüünis, mis koosneb võrdse pikkusega veoköitest, tiibadest ja noodapärast ning selle veoköied toimivad kalapeletina ehk hirmutina. Ta on mõeldud veekogu põhja hoiduvate kalade püügiks. Eesti rannameres kasutatakse seda noota liivasel ja kivideta merepõhjal peamiselt lestapüügiks, Peipsil püütakse sellega põhiliselt ahvenat ja koha. Nooda suhteliselt lühikesed tiivad on valmistatud noodalinast, mis peab püügisuuruses kala kinni, väiksemad aga pääsevad läbi silma välja. Nooda avamiseks on tiibasid, pära ja suud ümbritsevad selised varustatud ujukite ja raskustega. Pikkadeks veoköiteks kasutatakse lestapüügil jämedat (käevarrejämedusega) pehmet köit. Püügikohal heidetakse esmalt vette ankur, mis ühendatakse ujukiga (üldjuhul erkpunane ja suur) ja seejärel alustatakse kannaköie (ca 500 m) veeskamist. Paat teeb laia kaare, et haarata noodaga võimalikult suur ala ja jooksuköie veeskamisel tuleb kaarega ankru juurde tagasi. Veoköit mudasel põhjal vedades tõuseb selle kohale mudapilv nagu kardin. Ka lestapüügil vajub raske veoköis põhja ja tõstab liikumisel üles põhjamuda. Selliste kahelt poolt lähenevate „kardinatega“ hirmutatakse kala kitsasse koridori, mis siis võrkosaga läbi traalitakse. Halva nähtavusega sogases vees satub kala noodatiibade vahele ja sealt edasi kalakotti. kuurits liiv noot kaldanoot püüvõrk veonoot vähinatt Kalapüügieeskiri § 8.2.4 Põhjanoot Kurnpüünised
Tamse

Tamse on küla Saare maakonnas Muhu vallas. Tamse naaberkülad on Mõisaküla, Rebaski, Külasema ja Rannaküla. Hoolimata sellest, et Viira–Nõmmküla maantee ääres asub Tamse bussipeatus, ei lähe tee tegelikult Tamselt läbi. Tamse mõis Eesti külade loend Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Helve Saartok, Õie Tüür. Tamse ajalugu, Kuressaare 2002 Helve Saartok. Tamse kooli ajalugu, Tallinn 2007 Tamse kaks aardeleidu
Chorizo

Chorizo on sealihast vorst, mida esmakordselt valmistati Ibeeria poolsaarel. See on valmistatud rasvase sealiha, tšilli ja paprikaga. Vorstile annab erilise maitse selles sisalduv Hispaania paprika. Kuivatatud ja suitsutatud chorizo on kohe söödav, mis tähendab, et seda võib süüa ilma küpsetamata. Toores chorizo tuleb enne söömist küpsetada. Seda võib süüa lihtsalt vorstina või kasutada mõne muu roa koostises. Seda saab kasutada ka veisehakkliha või seahakkliha asemel.
Héctor Moreno

Héctor Alfredo Moreno Herrera (sündinud 17. jaanuaril 1988 Culiacánis) on Mehhiko jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Mehhiko kõrgliiga klubis Monterrey ja Mehhiko jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Mehhiko kõrgliiga klubis UNAM, mille meeskonnas tegi ta debüüdi 2006. aastal. Aastatel 2008–2011 mängis ta Hollandi kõrgliiga klubis AZ Alkmaar. Hooajal 2008–09 tuli ta klubiga Hollandi meistriks. Seejärel mängis ta neli hooaega Hispaania kõrgliiga klubis Espanyol. 2015. aastal naasis ta Hollandi, liitudes PSV-ga, kellega tuli hooajal 2015–16 Hollandi meistriks. 2017. aasta juunis sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Roma, kuid juba 2018. aasta jaanuaris siirdus ta Hispaania kõrgliiga klubisse Real Sociedad. Aastatel 2019–2021 mängis ta Katari kõrgliiga klubis Al-Gharafa. 2021. aasta juunis naasis ta pärast 14 aastat Mehhiko kõrgliigasse, liitudes Monterreyga. 2005. aastal tuli ta Mehhiko kuni 17-aastaste koondisega noorte maailmameistriks. Mehhiko jalgpallikoondises tegi Moreno debüüdi 17. oktoobril 2007 sõprusmängus Guatemala vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 12. juunil 2012 MM-i valikmängus El Salvadori vastu. Ta on Mehhiko koondisega võitnud 2011. ja 2019. aasta CONCACAF Gold Cupi. Ta on kuulunud Mehhiko koondisse veel kolmedel maailmameistrivõistlustel, 2013. ja 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, 2016. aasta Copa América Centenariol ja 2021. aasta CONCACAF Gold Cupil. AZ Eredivisie: 2008–09 Johan Cruijff Schaal: 2009 PSV Eredivisie: 2015–16 Johan Cruijff Schaal: 2016 Monterrey CONCACAF-i Meistrite Liiga: 2021  Héctor Moreno – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
UNESCO maailmapärand Hollandis

Hollandi alal on UNESCO maailmapärandi nimistus 10 objekti ja kuus objekti kandidaati. Kuna Curaçao pole iseseisev riik, käsitletakse Curaçao objekti maailmapärandi Hollandi loetelus. Nimistusse on kantud üheksa kultuuripärandi objekti: 1995 – Schokland ja ümbruskond 1996 – Amsterdami kaitseliin 1997 – Kinderdijk-Elshouti ala veskivõrk 1997 – Willemstadi ajalooline ala, südalinn ja sadamabassein. Asub Curaçaol 1998 – Ir. D. F. Woudagemaal (D. F. Wouda projekteeritud auru jõul töötav pumbajaam) 1999 – Droogmakerij de Beemster (Beemsteri polder). Selle objekti alal asub ka teise objekti (nr 759, "Amsterdami kaitseliin") viis ehitist 2000 – Rietveld Schröderhuis (Rietveldi projekteeritud Schröderi villa) 2010 – Amsterdami 17. sajandi ringkanaliala ja Singelgracht 2014 – Van Nellefabriek (Van Nelle tehas) üks looduspärandi objekt: 2009, 2014 – Waddenzee. Ühispärand Saksamaa ja Taaniga nimistusse kandideerib alates 2011. aastast veel kuus objekti UNESCO maailmapärand Curaçaol UNESCO maailmapärand Hollandis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 7. augustil 2019) "Schokland ja ümbruskond". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 12. juunil 2019) "Amsterdami kaitseliin". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 12. juunil 2019) "Kinderdijk-Elshouti ala veskivõrk". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 12. juunil 2019) "Willemstadi ajalooline ala, südalinn ja sadamabassein". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 12. juunil 2019) "Ir.D.F. Woudagemaal (D. F. Wouda projekteeritud aurujõuline pumbajaam)". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 12. juunil 2019) "Droogmakerij de Beemster (Beemsteri polder)". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 12. juunil 2019) "Rietveld Schröderhuis (Rietveldi projekteeritud Schröderi villa)". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 12. juunil 2019) "Amsterdami 17. sajandi ringkanaliala ja Singelgracht". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 12. juunil 2019) "Van Nellefabriek (Van Nelle tehas)". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 12. juunil 2019) "Waddenzee". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 7. augustil 2019) UNESCO maailmapärand Hollandis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 7. augustil 2019)
UNESCO maailmapärand Curaçaol

Curaçao alal on UNESCO maailmapärandi nimistus üks objekt ja üks objekti kandidaat. Kuna Curaçao pole iseseisev riik, käsitletakse neid objekte hoopis Euroopas asuva Hollandi loetelus. Nimistusse on kantud: üks kultuuripärandi objekt: 1997 Willemstadi ajalooline ala, südalinn ja sadamabassein kultuuripärandi nimistusse kandideerib alates 2011. aastast veel üks objekt UNESCO maailmapärand Hollandis UNESCO maailmapärand Hollandis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 29. juunil 2019) "Willemstadi ajalooline ala, südalinn ja sadamabassein". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 12. juunil 2019) "Lääne-Curaçao istandused". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 29. juunil 2019) UNESCO maailmapärand Hollandis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 29. juunil 2019)
Adige jõgi

Adige ['aadidže] (saksa Etsch, ladiini Adiç, ladina Athesis) on jõgi Itaalias, Lõuna-Tirooli tähtsaim jõgi. Jõe pikkus on 410 km ning ta on Po järel pikkuselt teine Itaalia jõgi. Adige saab alguse Resia kurust, voolab läbi tehislikust Resia järvest Alpides ja Venosta orust ning suubub Chioggiast lõuna pool Aadria merre. Resia järv on kuulus veest väljaulatuva kellatorni pärast, mis märgistab 1953. aastal tammi ehitamise tõttu vee alla jäänud Alt-Grauni küla asukohta.
Tõstevõrk

Tõstevõrk on horisontaalselt vette asetatav tõstetav kurnpüünis, mis koosneb raamist ja sellele kinnitatud võrkkotist ning on ilma varre või ridvata. Raami läbimõõt või iga külje pikkus peab olema vähemalt 1 meeter. Tõstevõrk võib olla toru, püramiidi või koonuse kujuline, võrkseintega avaga ülespoole suunatud kott. See uputatakse valitud sügavusele teatud ajaks ning saagi meelitamiseks võrku kasutatakse valgust või sööta. Kui kalad on ujunud avause kohale, tõstetakse püünis veest välja. Tõstevõrk on kutselise kalapüügi vahend, Eestis on see leidnud kasutamist nt Kuressaare lahes. noot liiv kuurits püüvõrk põhjanoot veonoot vähinatt Kalapüügieeskiri § 8.2.4 Kurnpüünised
Ronja

Ronja on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 560. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ronja 175 naisel. Röövlitütar Ronja, Astrid Lindgreni raamatu "Röövlitütar Ronja" nimitegelane https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Ronja[alaline kõdulink] (vaadatud 10.06.2019) Ronja statistikaameti andmebaasis
Rosanna

Rosanna võib tähendada järgmist: Rosanna (laul), USA ansambli Toto laul Rosanna (eesnimi) ...
Rosanna (eesnimi)

Rosanna on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 532. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Rosanna 189 naisel. Rosanna Lints ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Rosanna[alaline kõdulink] (vaadatud 10.06.2019) Rosanna statistikaameti andmebaasis
Sabina

Sabina võib tähendada järgmist: Sabina (Itaalia), piirkond Itaalias Sabina (ooper), Artur Lemba ooper Sabina (eesnimi)
Sabina (eesnimi)

Sabina on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 745. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Sabina 103 naisel. Sabina Valbusa Sabina Wilhelm ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Sabina[alaline kõdulink] (vaadatud 10.06.2019) Sabina statistikaameti andmebaasis
Tusti (Muhu)

Tusti on küla Saare maakonnas Muhu vallas. Posti sihtnumber on 94712. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Küla ajaloost
Saima

Saima on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 264. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Saima 620 naisel. 2020. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 274. naisenimi. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Saima 603 naisel. Saima oli keskmiselt 73 aasta vanune (mediaanvanus oli 75). Kõige populaarsem oli eesnimi Saima vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 24,55. Saima Roosma Saima Sõmer ... https://web.archive.org/web/20200808122910/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/SAIMA (vaadatud 10.06.2019) https://web.archive.org/web/20200808122910/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/SAIMA (vaadatud 6.07.2020) Saima statistikaameti andmebaasis
Silja

Silja on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 243. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Silja 687 naisel. Silja Grünberg Silja Lamp Silja Lättemäe Silja Miks Silja Märdla Silja Suija ... https://web.archive.org/web/20200731022607/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/SILJA (vaadatud 10.06.2019) Silja statistikaameti andmebaasis
Sille (eesnimi)

Sille on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 488. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Sille 311 naisel. Sille Kapper Sille Sikmann ... https://web.archive.org/web/20200809203626/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/SILLE (vaadatud 10.06.2019) Sille statistikaameti andmebaasis
Silva (eesnimi)

Silva on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 306. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Silva 500 naisel. Silva Kaputikjan Silva Pijon Silva Rahnel Silva Tomingas ... https://web.archive.org/web/20200808123647/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/SILVA (vaadatud 10.06.2019) Silva statistikaameti andmebaasis
Erootiline massaaž

Erootiline massaaž on massaažitehnikate kasutamine teise isiku erogeensetes tsoonides, et saavutada või suurendada nende seksuaalset erutust ja või saavutada orgasmi . Massaaže on meditsiinilisel otstarbel kasutatud väga pikka aega ning nende kasutamine erootilistel eesmärkidel on ka pika ajalooga. Naiste puhul on kaks peamist valdkonda rinnad ja häbe, samas kui meeste puhul on fookusala meessuguelundid . Kui massaaž on partneri suguelunditel, siis nimetatakse seda toimingut tavaliselt kui vastastikuseks masturbatsiooniks. Tänapäeval kasutatakse erootilist massaaži osade inimeste poolt ka seksis. Seda kas eelmänguna või pärast seksi. Mõnes riigis ja linnas on ka suur kaubanduslik erootilise massaaži tööstus. Eesnäärme massaaž Nuru (massaaž) Tantra massaaž
Vahtraste

Vahtraste on küla Saare maakonnas Muhu vallas. Küla piiresse jäävad Raugi ülemine ja Raugi alumine tulepaak. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vanamõisa (Muhu)

Vanamõisa on küla Saare maakonnas Muhu vallas. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Viira (Muhu)

Viira on küla Saare maakonnas Muhu vallas. Küla asub Liivast läänes. Seda läbib Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee ja sealt saab alguse mustkattega Viira–Nõmmküla tee. Muhu kalmistu Eesti külade loend Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Võiküla

Võiküla on küla Saare maakonnas Muhu vallas. Võikülas on munakividest muinsuskaitsealune Võiküla munakivitee. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Alpha Sculptoris

Alpha Sculptoris (α Sculptoris) on Kujuri tähtkuju heledaim täht. See on B-klassi täht ning on Päikesest 1500 korda heledam. Alpha Sculptorise tähesuurus on +4,3. Tähe raadius on Päikesest seitse korda suurem ja see on viis korda massiivsem. Alpha Sculptoris asub Maast umbes 780 valgusaasta kaugusel. "Sculptor Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 13. juuni 2019. "Alpha Sculptoris, Brightest Star in Sculptor Constellation Facts". Universe Guide. Vaadatud 13. juuni 2019.
NGC 5189

NGC 5189 (ka IC 4274) on planetaarudu, mis asub Kärbse tähtkujus. Udukogu avastas 1. juulil 1826 James Dunlop. NGC 5189 asub Maast 1780 valgusaasta kaugusel. "Hubble snaps NGC 5189". ESA Hubble. Vaadatud 13. juuni 2019.[alaline kõdulink] "Nebula NGC 5189". Gemini Observatory. Vaadatud 13. juuni 2019.
Kassisilma udukogu

Kassisilma udukogu (ka NGC 6543) on planetaarudu, mis asub Lohe tähtkujus. Udukogu avastas 15. veebruaril 1786 William Herschel. See oli esimene udukogu, mille spektrit uuris Briti amatöörastronoom William Huggins, kes tõestas, et planetaarudud koosnevad gaasidest, mitte tähtedest. Kassisilma udukogu asub Maast 3300 valgusaasta kaugusel. "Cat's Eye Nebula – NGC 6543". Constellation Guide. Vaadatud 13. juuni 2019. "http://hubblesite.org/image/3882/category/34-planetary-nebulae". NASA Hubble. Vaadatud 13. juuni 2019. {{netiviide}}: välislink kohas |pealkiri= (juhend)
Svea (eesnimi)

Svea on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 649. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Svea 137 naisel. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Svea 136 naisel. Svea oli esinemissageduselt 692. naisenimi. Svea Otsmaa, eesti majandusteadlane Svea Raidna, eesti maalikunstnik Svea Holst, rootsi filminäitleja Svea Norén, rootsi iluuisutaja Svea Peters, rootsi näitleja Svea Kristina Frisch, rootsi näitleja, kirjanik ja ajakirjanik https://web.archive.org/web/20200731020213/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/SVEA (vaadatud 10.06.2019) https://www.stat.ee/nimed/Svea Svea statistikaameti andmebaasis
Valeria (eesnimi)

Valeria on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 143. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Valeria 1272 naisel. Valeria Gorlats Valeria Ränik ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Valeria[alaline kõdulink] (vaadatud 10.06.2019) Valeria statistikaameti andmebaasis
Võlla (Muhu)

Võlla (Wölla) on küla Saare maakonnas Muhu vallas. Keskajal oli saarel Wollo vakus, 1645 kuulus küla Urinkase vakusesse. 1919. aastal kuulus küla Hellamaa kroonumõisa koosseisu. Võlla tamm Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.