laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hiirte paradiis

Hiirte paradiisiks nimetatakse 20. sajandi keskel John Bumpass Calhouni rottidega tehtud katseid. Calhoun kirjeldas oma 1962. aastal mitme aasta kestel rottidega tehtud katseid ajakirjas Scientific American. Esimeses katses asustati umbes 0,1 ha suurusele piiratud alale metsikud rändrotid. Koloonia oli varustatud piisava toiduga ning kaitstud haiguste ja kiskjate eest, mis oleks takistanud populatsiooni kasvu. Katse alguses kasvas populatsioon kiiresti, noorte loomade osakaal oli suur. Populatsiooni edasist kujunemist määras rottide käitumine järjest tihedamaks muutuvas populatsioonis. 27 kuuga stabiliseerus populatsiooni suurus 150 täiskasvanud isendi juures, kuigi täiskasvanud isendite suremus oli väike ja oleks võimaldanud populatsiooni kasvu 5000 täiskasvanuni. Põhjus, miks populatsioon ei saavutanud loodetud suurust, oli populatsiooni suurest tihedusest ja isendite vastastikusest häirimisest tingitud poegade erakordselt suur suremus. Teises katses jälgiti kuut laborirottide populatsiooni rangelt kontrollitud tingimustes 16 kuu kestel. Rottidel oli piisavalt toitu ja juua, nad olid väliste ohtude eest kaitstud, aga nende territoorium oli piiratud. Territoorium oli jagatud mitmeks eraldatud sektsiooniks, nii et sektsioone ühendava silla kaudu oli võimalik liikuda ühest osast teise. Asustustihedus sektsioonides kujunes väga ebaühtlaseks. Iga osapopulatsioon jagunes mitmeks rühmaks. Mõni rühm koosnes kuuest või seitsmest emasest ja ühest isasest, mõnes teises võis olla 20 isast ja ainult 10 emast. Tekkisid sotsiaalsed hierarhiad. Rottide populatsioonides ilmnes käitumuslik kokkuvarisemine. Suure asustustihedusega sektsioonis kujunes peamiseks käitumisviisiks suhtlemine, mis tõrjus kõrvale sellised tavategevused nagu paarilise otsimine, pesaehitamine, järglaste kasvatamine. Isasloomadel esines käitumishäireid seksuaalseist hälbeist kannibalismini ja üliaktiivsusest patoloogilise eraldumiseni. Kuna noori isaseid oli palju ja alfaisased ei suutnud oma valdusi enam kaitsta, loobusid nad kaitsetegevusest. Kõige suurem käitumisanomaalia ilmes emasloomadel. Emased üritasid oma poegi sissetungijate eest ise kaitsta ja muutusid samuti agressiivseks. Paljudel katkes tiinus enneaegselt või nad ei hooldanud vastsündinud järglasi, nii et need surid. Vastsündinute suremus oli 80–96%. Üleasustatud populatsioonis üles kasvanud loomade eluviis oli häiritud ka siis, kui nad viidi normaalsetesse tingimustesse elama. Neil oli vähem järglasi ja need ei elanud võõrdumiseni. Ülo Mattheus. Kas maailm on väsinud armastamast? Sirp 16.06.2023 John B. Calhoun. Population Density and Social Pathology. Scientific American, Vol. 206, No. 2, 1962, p. 139-149.
Ibrány

Ibrány on linn Ungaris Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadis, Ibrányi kreisi halduskeskus. Ibrány asub Nagyhalászi linnast vahetult läänes, Tisza jõest umbes 5 km kaugusel, komitaadikeskusest Nyíregyházast ligikaudu 20 km põhjas. Asulat on esmamainitud 1280. aastal. Linnaõigused sai Ibrány 1993. aastal. Głogów Małopolski, Poola Gornești vald, Rumeenia Gradisca d'Isonzo, Itaalia Krásnohorská Dlhá Lúka, Slovakkia Liminka vald, Soome Zádiel, Slovakkia Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Várostörténet Ibrány város honlapja. Vaadatud 24. juunil 2023
Ruggiero

Nimi Ruggiero võib olenevalt kontekstist tähendada järgmist: Ruggiero, üks peategelasi Ludovico Ariosto poeemis "Orlando furioso" Ruggiero di Lauria (1245–1305), Itaalia admiral, Aragóni krooni laevastiku juht Ruggiero Giovannelli (1560–1625), Itaalia hilisrenessanss- ja barokkhelilooja Ruggiero Leoncavallo (1857–1919), Itaalia helilooja, ooperite autor Ruggiero Ricci (1918–2012), Itaalia-Ameerika viiulivirtuoos Ruggiero Rizzitelli (sündinud 1967), Itaalia jalgpallur Giuseppe Ruggiero (sündinud 1993), Itaalia jalgpallur Joseph S. Ruggiero, esinejaimega Joey Powers (1934–2017), Ameerika laulja ja laulukirjutaja Paolo Ruggiero (snd 1957), Itaalia kindral Renato Ruggiero (1930–2013), Itaalia poliitik Ruggiero, renessanss- ja barokkmuusikas kasutatud muusikaline teema "La liberazione di Ruggiero", Francesca Caccini koomiline ooper (1625) "Ruggiero", Johann Adolf Hasse ooper (1771)
Vanamõisa (Põlva)

Vanamõisa on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla eelkäijaks oli 1920. aastatel endise Vanamõisa karjamõisa põldudele rajatud Vana asundus, mis 1978. aastal nimetati Vanamõisa külaks. Aastatel 1945–1991 oli Ahja külanõukogu koosseisus. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ahja vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Blair

Blair on inglise ja gaeli perekonnanimi. Betsy Blair (1923–2009), USA näitleja Bonnie Blair (sündinud 1964), USA kiiruisutaja DeJuan Blair (sündinud 1989), USA korvpallur Eric Blair (1903–1950), inglise kirjanik Francis Preston Blair (1791–1876), USA ajakirjanik Hugh Blair (1718–1800), šoti teoloog ja filosoof Janet Blair (1921–2007), USA laulja ja näitleja John Blair juunior (1732 –1800), Ameerika Ühendriikide asutamisel osalenud isik Linda Blair (sündinud 1959), USA näitleja Mary Blair (1911–1978), USA kunstnik ja animaator Patricia Blair (1933–2013), USA näitleja Montgomery Blair (1813–1883), USA poliitik ja advokaat Selma Blair (sündinud 1972), USA näitleja Zach Blair (sündinud 1974), USA muusik Tony Blair (sündinud 1953), Suurbritannia poliitik Vivien Lyra Blair (sündinud 2012), USA näitleja
Lindner

Lindner on saksa perekonnanimi. Christian Lindner (sündinud 1979), Saksamaa poliitik Heinz Lindner (sündinud 1990), Austria jalgpallur
Vásárosnamény

Vásárosnamény on linn Ungaris Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadis, Vásárosnaményi kreisi halduskeskus. Vásárosnamény asub Tisza jõe ääres, Ukraina piirist 14 km kaugusel, Mátészalkast ligikaudu 18 km põhjas ja komitaadikeskusest Nyíregyházast umbes 48 km idakirdes. Asulat on esmamainitud 1214. aastal. Linnaõigused sai Vásárosnamény 1978. aastal. Vammala, Soome Ølgod, Taani Veľké Kapušany, Slovakkia Berehove, Ukraina Niš, Serbia Kozloduy, Bulgaaria Marghita, Rumeenia Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Vásárosnamény Felső-Tisza Völgye. Vaadatud 25. juunil 2023 Kronológia Várossá nyilvánítás. Vaadatud 30. juunil 2024
Loko

Loko on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ahja vallas. Küla läbib Ahja–Vastse-Kuuste tee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
M4 (Venemaa)

Föderaalne magistraaltee M4 "Don" (vene keeles Федеральная автомобильная дорога М4 "Don") on 1542 km pikkune kiirtee Moskva–Voroneži–Doni-äärse Rostovi–Krasnodari–Novorossiiski vahel.
Ruggiero Giovannelli

Ruggiero Giovannelli (1560 – 7. jaanuar 1625) oli Itaalia hilisrenessansi ja varabaroki helilooja. Ta oli Rooma koolkonna esindaja ja Giovanni Pierluigi da Palestrina järglane Rooma Püha Peetruse kirikus. Giovannellit on peetud Palestrina õpilaseks, kuid tõendid selle kohta puuduvad. Enne Peetri kirikus tegutsema asumist oli ta tegev olnud mitme väiksema kiriku juures. 1594. aastal võttis ta Palestrinalt tööjärje üle Peetruse katedraali Cappella Giulias ja alates 1599. aastast oli ta Capella Sistina laulja ja kapellmeister. Ta töötas Roomas kuni oma surmani 1625. aastal. Arvukate muusikaliselt pigem konservatiivses laadis vaimulike kooriteoste kõrval kirjutas Giovannelli kergemat repertuaari, nagu motette, madrigale, villanella '​sid ja canzonetta '​sid, milles ilmneb küll Palestrina mõju, kuid milles võib leida ka helilooja omaenda stiili ja muusikalise keele otsinguid, nii et kindlasti oli loojana enamat kui vaid oma õpetaja epigoon. Erinevates allikates erinevad tema teoste loetelud, olles sageli ka lünklikud. Trükistest teatakse vähemalt kolme viiest hääleraamatust koosnevat viie- kuni kaheksahäälsete motettide ja kolmehäälsete canzonetta '​de kogumikku 1592. aastast; "Villanelle a 3 voci" (1593); "Misse" (1593); "Motetti" (1594); "Madrigale" (1586); viiehäälse muusika kogumikku 1599. aastast; "Vilanelle a 5 voci" (1608). Vatikani raamatukogus leidub käsikirjades tema missasid, motette ja psalme, nende hulgas üks "Miserere" neljale ja kaheksale häälele, samuti üks kaheksale häälele Palestrina madrigali "Vestiva i colli" materjalil kirjutatud missa. Üksikuid Giovannelli madrigale leidub Girolamo Scotto ja Pierre Phalese'i muusikakogumikes; motette ja psalme Fabio Costantini ja Karl Proske koostatud väljaannetes. Ruggiero Giovannelli. - Catholic Encyclopedia Ruggiero Giovannelli muusika andmebaasis International Music Score Library Project (IMSLP)
Dzjaniss Prohharav

Dzjaniss Prohharav (valgevene keeles Дзяніс Прохараў; vene keeles Денис Прохоров Deniss Prohhorov; sündinud 1995 Valgevenes) on valgevene poliitaktivist ja sõjalise rühmituse juht. Tema sõjaväeline varjunimi on Kit. Pärast Vene-Ukraina sõja algust ja Krimmi okupeerimist sõitis 2014. aasta lõpul 18-aastane Procharaŭ Ukrainasse, kus tast sai rügemendi Azov võitleja. 2015. aastal osales ta lahingus Marjinka (Donetski oblastis) juures taktikalise rühmituse Bilarus koosseisus. Juulis 2019 sai ta Ukraina kodakondsuse. Pärast 2022. aastal alanud Venemaa täieulatusliku sissetungi algust Ukrainasse jätkas Prohharav sõdimist. Ta osales Kiievi lahingus. 3. märtsil 2022 sai ta Butša juures killuhaava. Märtsis 2022 loodi Ukraina relvajõudude koosseisus Kastuś Kalinoŭski pataljon, mis mais kujundati ümber Kastuss Kalinovski polguks. Võitlejad valisid Prohharavi polgukomandöriks. «Возможно, нам не придется ехать в Беларусь на танках. Может, все решится само собой». news.zerkalo.io, 15. juuni 2022 Денис "Кит" Прохоров: "Якщо не буде України, вільної Білорусі теж не буде!". YouTube, 19. oktoober 2022 Зварот Палка Каліноўскага да беларусаў. YouTube, 24. juuni 2023 (Kalinoŭski polgu pöördumine valgevenelaste poole päeval kui Venemaal algas Wagneri mäss)
Gänserndorfi ringkond

Gänserndorfi ringkond ([ˈɡɛnzɐnˌdɔʁf]) on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. Marchfeld asub seal. Ringkond koosneb järgmistest valdadest: Aderklaa Andlersdorf Angern an der March Auersthal Bad Pirawarth Deutsch-Wagram Drösing Dürnkrut Ebenthal Eckartsau Engelhartstetten Gänserndorf Glinzendorf Groß-Enzersdorf Groß-Schweinbarth Großhofen Haringsee Hauskirchen Hohenau an der March Hohenruppersdorf Jedenspeigen Lassee Leopoldsdorf im Marchfelde Mannsdorf an der Donau Marchegg Markgrafneusiedl Matzen-Raggendorf Neusiedl an der Zaya Obersiebenbrunn Orth an der Donau Palterndorf-Dobermannsdorf Parbasdorf Prottes Raasdorf Ringelsdorf-Niederabsdorf Schönkirchen-Reyersdorf Spannberg Strasshof an der Nordbahn Sulz im Weinviertel Untersiebenbrunn Velm-Götzendorf Weiden an der March Weikendorf Zistersdorf
Gmündi ringkond

Gmündi ringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. See asub Waldvierteli loodeosas. Ringkond koosneb järgmistest valdadest: Amaliendorf-Aalfang Bad Großpertholz Brand-Nagelberg Eggern Eisgarn Gmünd Großdietmanns Großschönau Haugschlag Heidenreichstein Hirschbach Hoheneich Kirchberg am Walde Litschau Moorbad Harbach Reingers Schrems Sankt Martin Unserfrau-Altweitra Waldenstein Weitra
Hollabrunni ringkond

Hollabrunni ringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. Ringkond koosneb järgmistest valdadest: Alberndorf im Pulkautal Grabern Guntersdorf Göllersdorf Hadres Hardegg Haugsdorf Heldenberg Hohenwarth-Mühlbach am Manhartsberg Hollabrunn Mailberg Maissau Nappersdorf-Kammersdorf Pernersdorf Pulkau Ravelsbach Retz Retzbach Schrattenthal Seefeld-Kadolz Sitzendorf an der Schmida Zellerndorf Ziersdorf Wullersdorf
Vladimir Aleksejev

Vladimir Stepanovitš Aleksejev (vene keeles Владимир Степанович Алексеев; sündinud 24. aprillil 1961 Golodkis Vinnõtsja oblastis) on Vene sõjaväejuht, kindralleitnant. Ta on aastast 2011 Venemaa relvajõudude kindralstaabi Luure Peavalitsuse ülema esimene asetäitja. Ta sündis aastal 1961 Golodkis Vinnõtsja oblastis. Pärast keskkooli lõpetamist asus ta õppima Rjazani Kõrgemas Õhudessantvägede Koolis, mille lõpetas aastal 1984. Ta oli Kaug-Ida sõjaväeringkonna järel Moskva sõjaväeringkonna luureosakonna juhataja. Pärast seda viidi ta üle Vene Föderatsiooni relvajõudude peastaabi Luure Peavalitsuse keskasutusse. Aastani 2011 oli ta GRU 14. valitsuse ülem. Aastal 2011 määrati ta Venemaa relvajõudude kindralstaabi Luure Peavalitsuse ülema esimeseks asetäitjaks. Terrorismivastase operatsiooni ajal Süürias juhtis ta seal sõjaväeluure ohvitseride tegevust. Prigožini mässu ajal teatas ta Prigožinile, et see on riigipööre ning Venemaale ja presidendile noa selga löömine. Pärast seda osales ta läbirääkimistel Doni-äärses Rostovis.
Kärsa (Põlva)

Kärsa on Põlvamaal Põlva vallas asuv küla. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Ahja valda. Küla on esmamainitud 1582. ajal kujul Kiersakulla. Järgnesid mainimised Kerse (1627), Kerste kylle (1638) ja kärsa kül (1729). Küla asus Võnnu kihelkonnas ja kuulus Ahja mõisale. Kärsa küla koosneb kahest osast: edelapoolsest Mäe-Kärsast ja kirdepoolsest Ala-Kärsast. Rahvas kutsub neid Mäeküläks ja Alaküläks. 1816–1834 olid nende ametlikud nimed Ober-Kersa ja Nieder-Kersa. Külanimi on ilmselt tekkinud sõnast "kärss", mis oli esialgu talupoja lisanimi. Omaette piirkondadena eristuvad veel Arramäe ja Kahrukurm läänes, Karjamaa edelas, Mäkipäälne ehk Popsikurm lõunas ning popsitaredega Salatski ja Sulbikurm idas. Arramäe kohal oli veel 19. sajandi III veerandil mets. Asulana rajati see 1920. aastatel, varem oli seal kolm popsikohta. Külas asuvad 1878. aastal ehitatud Kärsa Metodisti Kogudusele kuuluv Kärsa õigeusu kirik, umbes 300 aastat vana Sulbi veski ning 19. sajandi teisest poolest pärinevad Kärsa kõrtsi hooned. Külas asub Kärsa Kitse ohvriplats, mis on arvele võetud arheoloogiamälestisena. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk. 285
Deniss Nikitin

Deniss Nikitin, õieti Deniss Jevgenjevitš Kapustin (vene keeles Денис Никитин; Денис Евгеньевич Капустин; sündinud 6. märtsil 1984 Moskvas) on vene poliitaktivist ja sõjalise rühmituse juht. Tema sõjaväeline varjunimi on White Rex. Ta oli 2013. aasta lõpul Euromaidani meeleavalduste toetaja. Alates 2017. aastast elab ta Ukrainas. Pärast Venemaa täieulatusliku sissetungi algust Ukrainasse (veebruaris 2022) lõi ta vabatahtlikest koosneva sõjaväelise formeeringu Vene Vabatahtlike Korpus (RDK), mis asus sõdima Ukraina relvajõudude poolel. Ta on selle komandör. 2023. aasta märtsis korraldas ta koos mitme RDK-kaasvõitlejaga reidi Brjanski oblastisse ja sama aasta mais juhtis ta RDK võitlejaid (Vene Vabaduse Leegioni toetusel) sissetungil Venemaale Belgorodi oblastisse.  Deniss Nikitin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vabariiklik Partei

Vabariiklik Partei (inglise keeles The Republican Party, tuntud ka nime all Grand Old Party, GOP) on üks kahest peamisest erakonnast Ameerika Ühendriikides. Erakond on asutatud 28. veebruaril 1854. Vabariiklik Partei on eri ajastutel esindanud erinevaid poliitilisi ideoloogiaid, 20. sajandi teisel poolel kujunes ta sotsiaalselt konservatiivseks ja majanduslikult liberaalseks erakonnaks. Vabariiklaste nüüdsed valijad esindavad kõiki Ameerika ühiskonna rühmasid, kuid statistika kohaselt toetatakse neid vähem rahvus- ja seksuaalvähemuste poolt; samuti kalduvad väiksema sissetulekuga valijad eelistama Demokraatlikku Parteid. Vabariikliku Partei positsiooni peetakse eriti tugevaks kristlikes ringkondades ja lõunaosariikide elanike seas, ning peamiselt väljaspool linnu – ka paljud lõunaosariikide suurlinnad (Houston, Dallas, Charlotte, Nashville, Memphis, Miami, New Orleans) eelistavad Demokraatliku Parteid. Alates 1856. aastast on Vabariiklik Partei osalenud 39 presidendivalimistel, võites neist 24. Viimasest 28 Ameerika Ühendriikide presidendist on 18 kuulunud Vabariiklikusse Parteisse. Siiani viimane Vabariikliku Partei ridadesse kuulunud president oli aastatel 2001–2009 valitsenud George W. Bush. 2016. aastal valiti presidendiks taas Vabariikliku Partei kandidaat (Donald Trump). 2006. aasta valimiste järel jäi Vabariiklik Partei nii Kongressi Esindajatekojas kui ka Senatis vähemusse. 2011. aastast on Vabariiklik Partei taas Esindajatekojas enamuses ning 2015. aastast ka Senatis. Vabariikliku Partei esimees on alates jaanuarist 2011 Reince Priebus. Erakonna peakorter asub Washingtonis. Demokraatlik Partei Libertaarne Partei Vabariikliku Partei veebileht (inglise keeles)
Liivrohi

Liivrohi (Cardaminopsis) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Cardaminopsis arenosa – harilik liivrohi Liivrohi andmebaasis eElurikkus.
Harilik liivrohi

Harilik liivrohi (Cardaminopsis arenosa) on taimeliik ristõieliste sugukonnas. Harilik liivrohi andmebaasis eElurikkus.
Ahja

Ahja on alevik Põlva maakonnas Põlva vallas. Aastatel 1991–2017 oli alevik Ahja valla keskus. Ahjal on lasteaed, Ahja Kool, Ahja mõisa varemed ja Ahja mõisa kalmistu, Ahja raamatukogu, Ahja kultuurimaja, spordihoone, hooldekodu ja Tuglase Muuseum. Ahjalt on pärit kirjanik Friedebert Tuglas, vaimulik August Janni, poliitik Karin Jaani, metallikunstnik Tiiu Aru, klimatoloog Lembit Int, pianist ja muusikapedagoog Ell Saviauk, ajaloolane Peep Pillak ja jalgpallur Signy Aarna. Tuglase muuseum ja Ahja raamatukogu Ahja kool Ahja kalmistu Ahja Keskmine järv Ahja kolhoos Ahja kalmistu Ahja–Vastse-Kuuste tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et Jaan Eilart, "Friedebert Tuglase lapse- ja poisiea kodud" – Keel ja Kirjandus 1966, nr 3, lk 165–171 Hillar Uusi fotoalbum "Ahja", tekst: Jaan Eilart. Eesti Raamat, Tallinn 1976, 80 lk Enn Esko, "Ahja, Mooste, Räpina". Sari Enne Pariisi käi Nuustakul, nr 18. Maalehe Raamat, Tallinn 2002, 103 lk; ISBN 9985641825
Lakatos

Lakatos (ungari keeles 'lukksepp') on ungari perekonnanimi. Géza Lakatos (1890–1967), Ungari kindral Imre Lakatos (1922–1974), Ungari teadusfilosoof
Horni ringkond

Horni ringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. Ringkond koosneb järgmistest valdadest: Altenburg Brunn an der Wild Burgschleinitz-Kühnring Drosendorf-Zissersdorf Eggenburg Gars am Kamp Geras Horn Irnfritz-Messern Japons Langau Meiseldorf Pernegg Röhrenbach Röschitz Rosenburg-Mold Sigmundsherberg Sankt Bernhard-Frauenhofen Straning-Grafenberg Weitersfeld
Vecogre

Vecogre on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ogre piirkonnas Mazozoli vallas. Küla asub merepinnast 125 meetri kõrgusel valla kaguosas. Vecogre jääb valla keskusest Līčupest 7, piirkonna keskusest Ogrest 69 ja Riiast 96 kilomeetri kaugusele. Seal asub Vecogre kalmistu. Küla on tekkinud endise Ogre kiriku ja kirikla juurde. Külas asus ka Baltava raudteepeatus. Külas asuv Ogre Jaanikünka hiiepaik on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Küla ulatub osaliselt Ogre oru loodusparki. Vietvārdu datubāze Ogres Jāņkalniņš - kulta vieta Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Korneuburgi ringkond

Korneuburgi ringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. Ringkond koosneb järgmistest valdadest: Bisamberg Enzersfeld Ernstbrunn Gerasdorf bei Wien Großmugl Großrußbach Hagenbrunn Harmannsdorf Hausleiten Korneuburg Langenzersdorf Leitzersdorf Leobendorf Niederhollabrunn Rußbach Sierndorf Spillern Stetteldorf am Wagram Stetten Stockerau Gerasdorf bei Wien kuulub Korneuburgi ringkonda alates Wien-Umgebungi ringkonna kaotamisest 2017. aastal.
Ogresmuiža

Ogresmuiža on küla (mazciems) Lätis Ogre piirkonnas Mazozoli vallas. Küla asub Ogre jõe kaldal merepinnast 125 meetri kõrgusel valla lõunaosas. Ogresmuiža jääb valla keskusest Līčupest 5, piirkonna keskusest Ogrest 67 ja Riiast 94 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Ogre mõisa keskuse juurde. Mõisa häärber põletati 1905. aastal maha, säilinud on viinaköök ja mitmed muud kõrvalhooned. Küla lähistel asuv Ogre linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Küla ulatub osaliselt Ogre oru loodusparki. Aastal 2008 oli külas 10 elanikku. Vietvārdu datubāze Ogres pilskalns Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Kremsi maaringkond

Kremsi maaringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. See hõlmab alasid Krems an der Donau linnast läänes ja põhjas, linn ise on statuudiga linn. Ringkond koosneb järgmistest valdadest: Aggsbach Albrechtsberg an der Großen Krems Bergern im Dunkelsteinerwald Droß Dürnstein Furth bei Göttweig Gedersdorf Gföhl Grafenegg Hadersdorf-Kammern Jaidhof Krumau am Kamp Langenlois Lengenfeld Lichtenau im Waldviertel Maria Laach am Jauerling Mautern an der Donau Mühldorf Paudorf Rastenfeld Rohrendorf bei Krems Rossatz-Arnsdorf Sankt Leonhard am Hornerwald Schönberg am Kamp Senftenberg Spitz Straß im Straßertale Stratzing Weinzierl am Walde Weißenkirchen in der Wachau
Mazozoli

Mazozoli on küla (mazciems) Lätis Ogre piirkonnas Mazozoli vallas. Küla asub merepinnast 170 meetri kõrgusel valla põhjaosas. Mazozoli jääb valla keskusest Līčupest 5, piirkonna keskusest Ogrest 67 ja Riiast 94 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Mazozoli mõisa keskuse juurde. Küla lähistel asuv Griguļkalnsi linnamägi on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Küla ulatub osaliselt Ogre oru loodusparki. Aastal 2008 oli külas 14 elanikku. Vietvārdu datubāze Griguļkalns - pilskalns Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Narva kosk (raamat)

"Narva kosk" on Vladimir Beekmani 1986. aastal ilmunud romaan, mille tegevustik viib 1918. aasta kevadesse, mil Narva lähistel seisid vastamisi keiserliku Saksamaa väed ja Eestist taganenud punakaartlaste salgad. Lugu kulgeb korraga 1918. aasta suve ja 1970. aastate vahel. Teos ilmus kirjastuselt Eesti Raamat.
Lilienfeldi ringkond

Lilienfeldi ringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. Ringkond koosneb järgmistest valdadest: Annaberg Eschenau Hainfeld Hohenberg Kaumberg Kleinzell Lilienfeld Mitterbach am Erlaufsee Ramsau Rohrbach an der Gölsen Sankt Aegyd am Neuwalde Sankt Veit an der Gölsen Traisen Türnitz
Melki ringkond

Melki ringkond (keskbaieri: Beziak Möck) on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. Ringkond koosneb järgmistest valdadest: Artstetten-Pöbring Bergland Bischofstetten Blindenmarkt Dorfstetten Dunkelsteinerwald Emmersdorf an der Donau Erlauf Golling an der Erlauf Hofamt Priel Hürm Kilb Kirnberg an der Mank Klein-Pöchlarn Krummnußbaum Leiben Loosdorf Mank Marbach an der Donau Maria Taferl Melk Münichreith-Laimbach Neumarkt an der Ybbs Nöchling Persenbeug-Gottsdorf Petzenkirchen Pöchlarn Pöggstall Raxendorf Ruprechtshofen Sankt Leonhard am Forst Sankt Martin-Karlsbach Sankt Oswald Schollach Schönbühel-Aggsbach Zelking-Matzleinsdorf Texingtal Weiten Ybbs an der Donau Yspertal
Mistelbachi ringkond

Mistelbachi ringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. Ringkond koosneb järgmistest valdadest: Altlichtenwarth Asparn an der Zaya Bernhardsthal Bockfließ Drasenhofen Falkenstein Fallbach Gaubitsch Gaweinstal Gnadendorf Groß-Engersdorf Großebersdorf Großharras Großkrut Hausbrunn Herrnbaumgarten Hochleithen Kreuttal Kreuzstetten Laa an der Thaya Ladendorf Mistelbach an der Zaya Neudorf im Weinviertel Niederleis Ottenthal Pillichsdorf Poysdorf Rabensburg Schrattenberg Staatz Stronsdorf Ulrichskirchen-Schleinbach Unterstinkenbrunn Wildendürnbach Wilfersdorf Wolkersdorf im Weinviertel
Rasina

Rasina on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Külas kasvab Rasina remmelgas, mis on ühtlasi nii Eesti jämedaim remmelgas kui ka Põlvamaa jämedaim puu. Rasina küla läbib Lutsu jõgi. Aastatel 1765–2005 tegutses Rasina kool. Küla keskel saavad omavahel kokku Ahja–Rasina tee, Rasina–Meeksi tee, Hammaste–Rasina tee ja Himmaste–Rasina tee. Viimasega liitub küla piirides ka Räpina–Rasina tee. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda. Rasina remmelgas 2013. aastal Rasina raamatukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Rasina remmelgas" Eesti Loodus, 2006/6
Bēvulēni

Bēvulēni (ka Bevulēni) on küla (mazciems) Lätis Ogre piirkonna Taurupe vallas. Küla asub valla loodeosas. Bēvulēni jääb valla keskusest Taurupest 10, piirkonna keskusest Ogrest 59 ja Riiast 84 kilomeetri kaugusele. Vietvārdu datubāze