laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Juhan Paberit

Juhan Paberit (13. märts 1917 Valguta vald, Tartu maakond – 27. veebruar 2015) oli eesti skulptor. Juhan Paberiti sünnikoht on Lõve veski Lapetukme külas, kus tulevase kunstniku lapsepõlv möödus möldri kümnelapselises peres. Juhan Paberit õppis aastatel 1925–1928 Rõngu algkoolis ja 1931–1938 Tartu Poeglaste Gümnaasiumis. Majanduslik olukord oli raske, mistõttu venis õpingute aeg pikaks. Lõve veski läks pankrotti ning pere oli sunnitud kolima Taremetsa ning hiljem Luhavälja tallu vanaisa juurde. Kuni Nõukogude okupatsioonini oli Juhan Paberit talupidaja. Ta töötas pool aastat kohtu-uurijana. Sõja algul evakueerus Venemaale, kus teenis tööpataljonis Saratovi linnast idas. Sealt mobiliseeriti ta Eesti laskurkorpusse. Sai kaks korda kergelt haavata. 1946. aastal astus ta kaaslastest märksa vanemana Tartu Riiklikku Kunstiinstituuti, kus temast sai (koos hilisema Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi rektori Jaan Varesega) skulptor Anton Starkopfi õpilane. Ta lõpetas kooli pärast Tartu Riikliku Kunstiinstituudi likvideerimist 1952. aastal Tallinnas ERKI Johannes Hirve õpilasena. Töötas aastatel 1952–1953 Tartu Kunstikoolis, 1953–1954 oli Kunstifondi Tartu osakonna direktor ja 1965–1972 Eesti Kunstnike Liidu Tartu osakonna sekretär. Juhan Paberitist kujunes aastakümneteks üks innukamaid kiviraidekunsti meistreid. Loonud portreid, kompositsioone ja mälestusmärke. Näiteks Paide fašismiohvrite mälestusmärk (1967, arhitekt Ülo Sirp), Rahvatasujate mälestusmärk Rannu koolimaja ees (1973), Teises maailmasõjas langenud sõdurite mälestussammas Elvas (1979, arhitekt G. Valdre) ja Kanepis (1984, arhitekt G. Valdre), Oisu valla alal langenute mälestussammas (1990, arhitekt Allan Murdmaa). Paberiti sõjamonumendid on kõik figuraalsed ning Eestis ainukordselt meisterliku kõrgreljeefiga. Eesti kunstimuuseumides ja erakogudes leidub Paberiti portreeskulptuure. Tuntumad neist on „Tiina“ (marmor, 1956, Tartu Kunstimuuseum), „Väike Aune“ (terrakota,1963, Eesti Kunstimuuseum), „Töölisneiu Marja“ (marmor, 1964, EKM), „Marika Sahva portree“ (pronks, 1972, TKM). Aastakümnetega jõudis kujur luua Tartu ümbruse kalmistuile üle saja hauamälestise, teiste seas ka professor Vootele Meipalu (1977, Tartu Maarja kalmistu), akadeemik Adolf Mölderi (1981, Tartu Pauluse kalmistu) ja professor K. Aru (1991, Tartu Puiestee kalmistu) hauale. Juhan Paberit raius oma graniitteosed peaaegu alati ise, lastes meistritel vaid üldisema vormi ette raiuda. Tema tütar on kunstnik Anneli Salumaa. Skulptor Tõnis Paberit (19. XI 1952) on tema vennapoeg. Õppiv tütarlaps Lembit Ainsoo (2003). 1000 tartlast läbi aegade. Tartu: MTÜ Liivimaa mälu. Lk lk 307-308. Kaljola Kirt (1988). Siin- ja sealpool maanteed. Tartu rajoon. Eesti Raamat. "In memoriam: Juhan Paberit". Sirp. 13.03.2015. Vaadatud 9.01.2018. "Oli ja on". Sirp ja Vasar, nr. 30. 27. juuli 1973. Vaadatud 9.02.2018. Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 1996. Lk lk 365. Toivo Ärtis (1. juuli 2011). "Kambjasse püstitatud perekonnakivi pärineb Luunja vallast". Kodu Uudised, nr. 7. Vaadatud 9.01.2018. Tartu Kunstnike Liidu liikmed: Juhan Paberit
Saaluse

Saaluse võib tähendada kahte küla Võrumaal: Uue-Saaluse Vana-Saaluse Saaluse mõis Uue-Saaluse mõis Vana-Saaluse mõis Saaluse vald Saaluse Alajärv Saaluse Kõrtsijärv
Saaremõisa järv

Saaremõisa järv on mitme järve rööpnimi: Saare järv Sutlepa meri
Trajektoor

Trajektoor ehk liikumisjoon ehk lennujoon on keha või punkti (keha osa või punktmassi) teekond liikumisel ruumis või tasandil. Trajektoori kuju järgi saab liikumist liigitada sirgjooneliseks, kõverjooneliseks, ringjooneliseks jne. Looduses esineb sirgjoonelist liikumist harva, tavaliselt on sirgjooneline vaid mõni osa trajektoorist. Trajektoori pikkust, mille keha läbib mingi ajavahemiku jooksul, nimetatakse teepikkuseks. Näiteks kahurist tulistatud kuuli trajektoor vaakumis on raskusjõu mõjul parabooli kujuga. Ballistika Mehaanika Orbiit Voolujoon
PKr

pKr (varem p. Kr.) ehk m.a.j (varem m. a. j.) ehk AD või A. D. ehk anno ehk anno Domini on tähis, mida kasutatakse kristliku ajaarvamise aastaarvude juures selleks, et märkida nende kuulumist selle ajaarvamise alla ning aastaga 1 alanud ajastusse ehk aega pärast selle ajaarvamise alguspunkti. Lühendit "pKr" loetakse "pärast Kristust" või "pärast Kristuse sündi", lühendit "m.a.j." loetakse "meie ajaarvamise järgi" ning lühendeid "AD" ja "A. D." loetakse "anno Domini" (ladina keeles 'issanda aastal'). "anno" tähendab ladina keeles 'aastal'. "pKr" ja "m.a.j." paigutatakse aastaarvu järele, "AD", "A. D." ja "anno" aastaarvu ette, nagu ka sõna "aastal". Lühend "m.a.j." on kasutusel peamiselt juhul, kui tahetakse vältida ajaarvamise seostamist kristlusega või Kristuse sündimisega. See kehtib muu hulgas nõukogudeaegse kirjanduse kohta, mis vältis seostamist kristlusega, ning usuteadusliku kirjanduse kohta, mis väldib võimalikku segiajamist Jeesuse tegeliku sünniajaga, eriti kui on juttu Jeesuse sünniajale lähedasest ajast. Aastale 1 pKr eelneb aasta 1 eKr ("enne Kristust"), sellele omakorda aasta 2 eKr ja nii tagasi. 0. aastat ei ole. Selleks et teada saada, mitu aastat on möödunud mõnest aastast enne Kristust kuni mõne aastani pärast Kristust, tuleb liita aastaarvud ning lahutada üks aasta (see kehtib, kui kuupäev on sama). Ajaarvamist "A.D." hakati kasutama aastast 525, ent laiemalt kasutusele võeti see alles pärast aastat 800. anno mundi eKr
Teepikkus

Teepikkuseks nimetatakse füüsikas trajektoori pikkust, mille liikuv keha või punktmass läbib mingi ajavahemiku jooksul. Teepikkuse tähis s tuleb ladina keele sõnast spatium (vahemaa, vahemik, ulatus). Teepikkus s = v ⋅ t , {\displaystyle s=v\cdot t\,,} kus v {\displaystyle v} on kiirus ja t {\displaystyle t} on aeg. Mehaanika
Allika tänav (Tallinn)

Allika tänav on väike tänav Tallinna kesklinnas Tatari asumis. Allika tänav asub Tatari tänava ja Kentmanni tänava vahel. Allika tänav algab Kentmanni tänavalt, läbib võlvialuse ning suubub Tatari tänavale. Tänav kulgeb kirdest edelasse ja tema pikkus on 205 meetrit. Allika ja Lätte tänava nimi pärineb tänapäeva Tatari tänav 24 hoovis keskajal asunud Karjaallikast. Allika tänav sai nime 1890. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli Quellenstrasse ja venekeelne nimi Ключевая улица. Tänava paaritute majade poolel asus 1919–1966 Allika tänav 1 Tallinna 14. Algkool, Allika tänav 5 hoovipoolses majas asus Tallinna II Baptistikogudusest eraldunud Tallinna Allika Baptistikoguduse palvemaja,. 19. ja 20. sajandi Allika tänava hoonestusest on säilinud vaid paarisnumbritega majad 4, 6, 8 (Lenderi maja tüüp) ja 10. Hoone Allika tänav 12 (endine Allika tänav 10C) on uusehitus endise Dvigateli lasteaia mänguväljaku kohal. Paaritute numbritega majad on lammutatud ning nende asemel asetseb Allika tänava ja Tatari tänava 13/15 hoonete kohal Rävala puiestee 19 aadressiga Rävala maja. Allika tänav 4 Hoone Allika tänav 6 Hoone Allika tänav 8 http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Ekspresskataloog 2005, lk. 33. Tallinna vanalinna kaart mõõtkavas 1:7600 Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 24 "Liivalaia Gümnaasium. Ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. detsember 2011. Vaadatud 9. oktoobril 2011. Allika kogudus Robert Nerman, Allika tänaval tegutsesid baptistid, Eesti Päevaleht, 22. juuli 2004 Tallinna Linnavalitsuse korraldus, 14. jaanuar 2004 nr. 44-k Kentmanni tänava elanikud nõuavad majadevahelise haljasala säilitamist, Eesti Arhitektide Liit, 17.06.2003 Rävala maja[alaline kõdulink], www.merko.ee  Allika tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mudamaim

Mudamaim (Leucaspius delineatus) on karpkalaliste seltsi kuuluv kala. Mudamaim on väikekala, kes tavaliselt on 6–9 cm pikk, harva kuni 14 cm, emased on isastest veidi suuremad. Keha on voolujooneline ja külgedelt pisut lamenenud. Värvuselt on selg sinakasroheline või kollakas-rohehalli, külgedelt hõbedase läikega, kõhualune valge. Suu on ülaseisune, silmad suhteliselt suured. Mudamaim on levinud Euroopas Põhja- ja Kesk-Prantsusmaalt kuni Volga jõe ja Kaspia mereni. Elutseb enamasti aeglase vooluga jõgedes, järvedes ja nende luhtadel, eelistades taimestikurohket ja sooja keskkonda. Parvekalana tegutsevad enamasti veekogu ülakihtides umbes 1 meetri sügavuseni. Kudemisperiood on aprillist juunini, siis kui veetemperatuur on ületanud 18 °C. Eesti kalade süstemaatiline nimestik Mudamaim andmebaasis eElurikkus Mudamaim TÜ Loodusteadusliku veebipõhises õpikeskkonnas
Tagala

"Tagala" on mitmetähenduslik sõna: Tagala on ala riigi territooriumist, mis on sõja ajal väljaspool tegevväe tegevuspiirkonda. Tagala on rindest kõige kaugemal asuvate sõjaväe jõudude kontsentratsioon, kus tegeletakse relvajõudude ainelise ja tehnilise varustamisega, tehnohooldusega ja meditsiinilise teenindamisega. Tagalateenistus on asutuste ja väeüksuste kogum ja korraldatud süsteem sõjanduses, mille eesmärk on vägede teenindamine ning varustamine. Tagamõisa küla kandis 1998. aastani Tagala nime.
Rünt

Rünt ehk harilik rünt (Gobio gobio) on karpkalaliste seltsi kuuluv kala. Rahvakeeles kasutatud ka nimesid maidel, liivarull, pess, penijüri, "hürrül", koerakala jpt. Rünt on väikekala, kes tavaliselt on kuni 10 cm pikk, harvem kuni 15 cm, kaal kuni 21 g. Keha on sihvakas ja suhteliselt ruljas. Selg on rohekaspruun, küljed hõbedased ja kaetud sinakasmustade täppide või laikudega. Suu on alaseisune ja selle nurkades on poised. Rünt on levinud Mandri-Euroopa ja Suurbritannia hapnikurohketes jõgedes ja järvedes, harvem riimveelistes rannikulahtedes. Eestis on levinud peaaegu kõikjal, kus on talle sobivad tingimused. Rünt elutseb veekogu põhjakihis, eelistades kõva pinnasega liivaseid veekogusi. Tegutsevad parves. Eesti kalade süstemaatiline nimestik Rünt andmebaasis eElurikkus Rünt TÜ Loodusteadusliku veebipõhises õpikeskkonnas Järv, L. 2005. Meie vete kalu: rünt. Kalastaja 35: 20-22. [1]
Liivarull

Liivarull on mitme kala rahvapärane nimetus: hink rünt
Viidikas

Viidikas (Alburnus alburnus) on karpkalaliste seltsi kuuluv kala. Viidikas kasvab tavaliselt 12–15 cm pikkuseks, harvem kuni 25 cm. Keha on sihvakas ja külgedelt lamenenud, suu ülaseisune. Värvuselt on selg rohekashall, küljed ja kõhualune on hõbedase läikega. Viidikas on parvekala, kes elutseb järvede ja aeglase vooluga jõgede ülemistes kihtides. Läänemeres esineb ka riimveelises rannikumeres. Levila ulatub Lääne-Euroopast kuni Volga jõeni. Eestis on levinud kõikjal rannikumere lahtedes ja Väinameres. Mandri-Eestis elutseb viidikat Lõuna-Eesti järvedes ja jõgedes, näiteks Viljandi järves, Võrtsjärves ja Emajõe vesikonnas, samuti teistes väiksemates järvedes; Põhja-Eesti ja Lääne-Eesti järvedes puudub. Samas esineb Pärnu, Kasari jt jõgede vesikondades. Kudemisperiood on aprillist juunini. Kasutatakse elussöödana suuremate röövkalade püügiks. Viidikaks peetakse tihtipeale ka tippviidikat (Alburnoides bipunctatus). Eesti kalade süstemaatiline nimestik Viidikas andmebaasis eElurikkus Viidikas TÜ Loodusteadusliku veebipõhises õpikeskkonnas Ajakiri Kalastaja: Meie vete kalu: Viidikas
Schrei

"Schrei" on Saksa bändi Tokio Hotel esikalbum, mis ilmus 2005. aasta septembris ning tõusis kohe mitmete müügiedetabelite tippu. Albumi väljaandmine oli bändile suur kergendus, kuna varem oli neil olnud ka leping Sonyga, kes aga lepingu katkestas, kartes, et Tokio Hotel ei löö läbi. Samuti venitas albumi ilmumist Saksamaa keeruline lastekaitsesüsteem, mis nõudis lepingute detailset läbitöötamist, kuna tol ajal olid kõik liikmed veel alaealised. Hoolimata paljudest takistustest ei lasknud poisid end heidutada ning pärast nende esimese singli Durch den Monsun ootamatult suurt edu oli sama saatus garanteeritud ka albumile. Album ilmus plaadifirma Universal Music kaudu nagu ka kõik ülejäänud Tokio Hoteli singlid, CD-d ja DVD-d. Hiljem anti samalt albumilt välja veel kolm singlit: "Schrei", "Rette Mich" ja "Der letzte Tag". Kolmest vaid üks ei jõudnud kohe edetabelite tippu. "Schrei" ilmumisega algas Saksamaal ja hiljem kogu Euroopas Tokio Hoteli eufooria.[viide?] Album "Schrei" on ilmunud seitsmes versioonis: Schrei Schrei (Limitierte Edition) Schrei (So laut du kannst) Schrei (Japan Version) Schrei (So laut du kannst - Pur-Edition) Schrei (So laut du kannst - Frankreich-Edition) Schrei (So laut du kannst - New Version 2006) "Schrei" – 3.17 "Durch den Monsun" – 3.56 "Leb' die Sekunde" – 3.45 "Rette mich" – 3.42 "Freunde bleiben" – 3.42 "Ich bin nich' ich" – 3.48 "Wenn nichts mehr geht" – 3.53 "Lass uns hier raus" – 3.06 "Gegen meinen Willen" – 3.36 "Jung und nicht mehr Jugendfrei" – 3.22 "Der letzte Tag" – 3.04 "Unendlichkeit" – 2.29
Wambola

Wambola (pardatähis M311) on Lindau-klassi miinijahtija, mis oli aastaid Eesti mereväe teenistuses ja on tänapäeval eraomanduses. Laev on ehitatud 1959. aastal Saksamaal mereväele. Laeva algne nimi oli "Cuxhaven" ja see tulenes Cuxhaveni linna nimest Saksamaal. Eesti mereväe omandusse jõudis laev 2000. aastal kingitusena Saksamaalt. Laeva sõpruslinnaks sai Pärnu. 2009. aastal arvati Wambola koos sõsarlaevaga Sulev teenistusest välja. Väärismetallist puhastatuna seisis Wambola algul Lennusadamas. Hiljem on alus viidud Noblessneri sadamasse, kus seisab tänaseni (2020. aasta juuli seisuga). 1. septembril 2020 oli Noblessneri sadamas seisnud laeval tekiehitises tulekahju, mis suudeti kustutada. Noblessneri sadamas põles vana sõjalaev. Postimees, 1. september 2020. "Miiniristleja Vambola saab õiguse kanda Pärnu vappi" Eesti Päevaleht, 26. oktoober 2000 "Miinijahtija Wambola läheb utiliseerimisele" Postimees, 19. august 2010
Zimmer 483

"Zimmer 483" ('tuba 483') on Tokio Hoteli teine album, mis ilmus 23. veebruaril 2007. Väidetavalt on pealkiri valitud selle bangalo järgi, kus bänd oma Hispaania puhkusel peatus ja esimesed lood selle albumi jaoks kirjutas. Albumit müüdi esimese kahe kuuga üle 375 000 eksemplari. 1. juunil 2007 ilmus Tokio Hoteli esimene ingliskeelne album "Scream", mis sisaldas tõlgitud lugusid nii esimeselt ("Schrei") kui ka teiselt albumilt. Übers Ende der Welt Totgeliebt Spring Nicht Heilig Wo sind eure Hände Stich ins Glück Ich brech aus Reden Nach Dir kommt nichts Wir sterben niemals aus Vergessene Kinder An deiner Seite (ich bin da) + peidetud lugu "In die Nacht"
Dili

Dili on Ida-Timori pealinn ja suurim linn. Ta asub Timori saare põhjarannikul. Dili on Ida-Timori peamine sadamalinn ja kaubanduskeskus. Linnas elab umbes 150 000 inimest. Seal paikneb ka president Nicolau Lobato rahvusvaheline lennujaam. Linn on Dili piirkonna keskus.
Tarkvarapiraatlus

Tarkvarapiraatlus on kuriteoliik, mille käigus omandatakse ebaseaduslikult arvutitarkvara või faile. Ehkki see on enamiku kuriteoliikidega võrreldes suhteliselt noor ja sai võimalikuks alles arvutite arenguga 20. sajandi keskpaigas, on tarkvarapiraatlus enamikus riikides tänapäeval karistatav. Ühe liigituse kohaselt jaguneb tarkvarapiraatlus motivatsiooni alusel järgnevalt: ebaseaduslik kopeerimine (softlifting); tarkvara kõvakettale laadimine (hard-disk loading); võltsimine (counterfeiting); BBS-piraatlus (bulletin board (BBS) piracy); tarkvara rentimine (software rental); vaesuspiraatlus; hobipiraatlus; äripiraatlus; tutvumispiraatlus; hoolimatuspiraatlus. Piraattarkvara Arvutiviirus "Tarkvara ja autoriõigus". (4. august 2014 koopia veebiarhiivist, vaadatud 9. septembril 2019)
2003. aasta Kuldgloobuse auhinnad

2003. aasta Kuldgloobuse auhinnad olid 60. Kuldgloobuse auhinnad, mis jagati välja 19. jaanuaril 2003 Beverly Hiltoni hotellis Beverly Hillsis Californias. Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind anti Gene Hackmanile. Parim draamafilm: "Tunnid" Parim draamafilmi meesnäitleja: Jack Nicholson – "Schmidti teekond" Parim draamafilmi naisnäitleja: Nicole Kidman – "Tunnid" Parim muusika- või komöödiafilm: "Chicago" Parim muusika- või komöödiafilmi meesnäitleja: Richard Gere – "Chicago" Parim muusika- või komöödiafilmi naisnäitleja: Renée Zellweger – "Chicago" Parim meeskõrvalosatäitja: Chris Cooper – "Kuidas kirjutada kassafilmi" Parim naiskõrvalosatäitja: Meryl Streep – "Kuidas kirjutada kassafilmi" Parim lavastaja: Martin Scorsese – "New Yorgi jõugud" Parim stsenaarium: "Schmidti teekond" (Alexander Payne ja Jim Taylor) Parim muusika: Elliot Goldenthal – "Frida" Parim laul: "The Hands That Built America" – "New Yorgi jõugud" Parim võõrkeelne film: "Räägi temaga" (Hispaania) Parim draamasari - "Räpane Mackey" Parim muusika- või komöödiasari: "Curb Your Enthusiasm" Parim lühisari või telefilm: "The Gathering Storm" Parim draamasarja meesnäitleja: Michael Chiklis – "Räpane Mackey" Parim muusika- või komöödiasarja meesnäitleja: Tony Shalhoub – "Monk" Parim lühisarja või telefilmi meesnäitleja: Albert Finney – "The Gathering Storm" Parim draamasarja naisnäitleja: Edie Falco – "Sopranod" Parim muusika- või komöödiasarja naisnäitleja: Jennifer Aniston – "Sõbrad" Parim lühisarja või telefilmi naisnäitleja: Uma Thurman – "Hüsteeriline pimedus" Parim telefilmi, tele- või lühisarja meeskõrvalosatäitja: Donald Sutherland – "Path to War" Parim telefilmi, tele- või lühisarja meeskõrvalosatäitja: Kim Cattrall – "Seks ja linn"
Amman

Amman (varasem eestikeelne nimekuju Ammaan) on Jordaania suurim linn ja ühtlasi pealinn. Amman on Jordaania poliitiline ja kultuuriline keskus ja üks maailma vanimaid linnu, mis on olnud pidevalt asustatud.
2002. aasta Kuldgloobuse auhinnad

2002. aasta Kuldgloobuse auhinnad olid 59. Kuldgloobuse auhinnad, mis jagati välja 20. jaanuaril 2002 Beverly Hiltoni hotellis Beverly Hillsis Californias. Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind anti Harrison Fordile. Parim draamafilm: "Piinatud geenius" Parim draamafilmi meesnäitleja: Russell Crowe – "Piinatud geenius" Parim draamafilmi naisnäitleja: Sissy Spacek – "Magamistoas" Parim muusika- või komöödiafilm: "Moulin Rouge" Parim muusika- või komöödiafilmi meesnäitleja: Gene Hackman – "Tenenbaumid" Parim muusika- või komöödiafilmi naisnäitleja: Nicole Kidman – "Moulin Rouge" Parim meeskõrvalosatäitja: Jim Broadbent – "Iris" Parim naiskõrvalosatäitja: Jennifer Connelly – "Piinatud geenius" Parim lavastaja: Robert Altman – "Gosford Park" Parim stsenaarium: "Piinatud geenius" (Akiva Goldsman) Parim muusika: Craig Armstrong – "Moulin Rouge" Parim laul: "Until..." – "Kate ja Leopold" Parim võõrkeelne film: "Eikellegimaa" (Ničija zemlja) (Bosnia ja Hertsegoviina) Parim draamasari - "Mulla all" Parim muusika- või komöödiasari: "Seks ja linn" Parim lühisari või telefilm: "Relvavennad" Parim draamasarja meesnäitleja: Kiefer Sutherland, "24" Parim muusika- või komöödiasarja meesnäitleja: Charlie Sheen, "Pöörlev linn" Parim lühisarja või telefilmi meesnäitleja: James Franco, "James Dean" Parim draamasarja naisnäitleja: Jennifer Garner, "Alias" Parim muusika- või komöödiasarja naisnäitleja: Sarah Jessica Parker, "Seks ja linn" Parim lühisarja või telefilmi naisnäitleja: Judy Davis, "Life with Judy Garland: Me and My Shadows" Parim telefilmi, tele- või lühisarja meeskõrvalosatäitja: Stanley Tucci, "Conspiracy" Parim telefilmi, tele- või lühisarja naiskõrvalosatäitja: Rachel Griffiths, "Mulla all"
I Would Set Myself on Fire for You

I Would Set Myself on Fire for You (tihti lühendatud Iwouldetc)on screamo/experimental kollektiiv, mis pärit Atlantast USAs. Bänd paistab silma oma eksperimentaalsusega segades džässilike elemente screamo ja emo omadega. Lisaks on veel silmapaistev asjaolu, et neil on mitu vokaali ning nad laulavad tihti peale koos nõnda, et laul kõlab nagu kooris. Self-Titled (2003) – Delian League Records Believes In Patterns (2006) – Stickfigure Records Lindsey Leigh Harbour (Vioola ja vokaal) Paul Myron Hobson (Trummid ja klahvpillid) Kustin Karl Lane (Basskitarr ja vokaal) Stephen Matthew Newhouse (Elektrikitarr ja vokaal) Tyler Dale Walters (klahvpillid ja vokaal) Iwouldetc MySpace Iwouldetc PureVolume
Vasa

Vasa on mitme inimese, koha ja objekti nimi. Rootsit on valitsenud Vasade dünastia. Vasa on 1628 oma esmareisil põhja läinud sõjalaev. Vasa on Vaasa linna rootsikeelne nimi. Gustav I Vasa oli Rootsi kuningas Magnus Vasa oli Rootsi prints
Taustkeha

Taustkeha on keha, mille suhtes vaadeldakse teiste kehade liikumist (täpsemalt, suhtelist liikumist). Taustkehaga seotakse sobiv koordinaadistik ja kell, mis koos moodustavad taustsüsteemi. Mingi keha asukoht taustkeha suhtes määratakse koordinaatidega vastavas koordinaadistikus.
Kauka jumal

"Kauka jumal" on August Kitzbergi näidend, mis esietendus 1912. aastal Vanemuise teatris. Tüki lavastas Karl Menning ning Märdi osas oli Carl Treumundt. Raamatuna ilmus näidend 1915. aastal. Mogri Märt Mari (Märdi naine) noor Märt (Märdi poeg) Miili (Märdi tütar) Mäidu (Miili poeg) Masa Ants Leena (Antsu tütar) Peeter Pärn (Mäidu isa) Anu Marjapuu Urjadnik Mati Soomre (10. aprill 2003). "Tuna ja täna". Maaleht. Vaadatud 21.05.2009.[alaline kõdulink]
Pikne

Pikne on mitmetähenduslik sõna: Pikne on elektriline atmosfäärinähtus, mis ilmneb välkude ja müristamisena; Pikne – on muinaseestlaste taevane üliolend; Pikne – on eesti rahvausundis äikest ja vihma käsutav haldjas; Pikse pill – on Friedrich Reinhold Kreutzwaldi muinasjutt ("Eesti-rahwa Ennemuistsed jutud ja Wanad laulud"); Pikse litaania – on Veljo Tormise muusikateos (1974); Pikne McQueen – on Disney animafilmi "Autod" tegelane, kes kehastab noort ülbet võidusõiduautot; Pikne – on Eestis tegutsev motoklubi. piksekaitse piksevarras Eesti nõukogude entsüklopeedia. 6. köide: PAIS-RUMO. Tallinn: Valgus, 1974, lk 120. http://pikne.ee/?q=node/8
Onega

Onega on linn Arhangelski oblastis, Onega rajooni keskus. Asub Onega jõe suudmes. Onegas on puidu- ja keemiatööstuse ettevõtted, seal on meresadam. Linna läbib Arhangelski-Vologda raudtee. Q126719912
Kreekakatoliku kirik

Kreekakatoliku kirik on katoliku kiriku haru, mis järgib Bütsantsi (Konstantinoopoli) liturgilist traditsiooni (Bütsantsi riitust). Kreekakatoliku kiriku nimetust kasutatakse eristamaks seda roomakatoliku kirikust ning Armeenia, Süüria, Kopti jt kirikutest, milles järgitakse teisi liturgilisi riitusi. Koos eelnimetatutega kuulub kreekakatoliku kirik idakirikute hulka. Terminit "uniaadikirik" kasutati pärast Bresti uniooni sõlmimist Rzeczpospolitas ning hiljem Venemaa keisririigis. NSV Liidu ajaloo- ja propagandakirjanduses kasutati Venemaa ja NSV Liidu territooriumil tegutsenud kiriku kohta ka nimetust "uniaadikirik", Austria-Ungari territooriumil tegutsenud kiriku kohta kasutati terminit "kreeka-uniaadi kirik". Albaania Kreekakatoliku Kirik Valgevene Kreekakatoliku Kirik Bulgaaria Kreekakatoliku Kirik Ungari Kreekakatoliku Kirik Makedoonia Kreekakatoliku Kirik Venemaa Kreekakatoliku Kirik Rumeenia Kreekakatoliku Kirik Ruteenia Kreekakatoliku Kirik Slovaki Kreekakatoliku Kirik Ukraina Kreekakatoliku Kirik Horvaatia Kreekakatoliku Kirik Kreeka Katoliku Kirik Itaalia-Albaania Katoliku Kirik Melkite Katoliku Kirik roomakatoliku kirik katoliiklus Katoliku kirik Eestis ketserlus hereesia klooster kongregatsioon Maavalla Katoliiklik Liikumine kanooniline õigus