laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dumitru Radu Popescu

Dumitru Radu Popescu [dum'itru r'aadu pop'esku] (19. augustil 1935 Păușa – 2. jaanuar 2023 Bukarest) oli rumeenia kirjanik. Popescu oli 1969–1989 Rumeenia Kommunistliku Partei keskkomitee liige. Aastail 1981–1990 oli ta Rumeenia Kirjanike Liidu esimees. Kirjanikuna debüteeris ta 1958. aastal teosega "Fuga" (Fuuga"). "Need kaks Tebealt ehk Näoga metsa poole" ("Cei doi din dreptul Țebei sau Cu fața la pădure", tõlkinud Natalie Alver; Tallinn: Eesti Raamat, 1976) "Iha" ("Leul albastru", tõlkinud Riina Jesmin; Loomingu Raamatukogu 7–8, 1987)
Radu Tudoran

Radu Tudoran [r'aadu tudor'ann] (õieti Nicolae Bogza; 8. märts 1910 Blejoi – 18. november 1992 Bukarest) oli rumeenia kirjanik. "Kadunud poeg" ("Fiul risipitor", tõlkinud Natalie Alver ja Thelma Tali; Tallinn: Eesti Raamat, 1974) "Aastaajad" ("Anotimpuri", tõlkinud Natalie Alver; Tallinn: Eesti Raamat, 1983) "See ilus neiu" ("Acea fată frumoasă", tõlkinud Natalie Alver, Riina Jesmin; Tallinn: Eesti Raamat, 1992)
Lossatali vald

Lossatali vald on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis. Vald loodi 1. jaanuaril 2012, kui liideti Hohburgi vald ja Falkenhaini vald. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. http://www.lossatal.eu/
Ana Blandiana

Ana Blandiana ['ana blandi'aana] (õieti Otilia Valeria Coman; sündinud 25. märtsil 1942 Timișoaras) on rumeenia kirjanik ja ühiskonnategelane. Eesti keeles on ilmunud tema jutustus "Minevikuplaanid" ("Proiecte de trecut", tõlkinud Riina Jesmin; Loomingu Raamatukogu 10, 1989).
1931. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1931. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses toimusid Tšehhoslovakkias Prahas. Eestit esindasid Ago Neo, Albert Kusnets, Otto Viikmäe, Voldemar Väli ja Karl Kullisaar.
Mihai Eminescu

Mihai Eminescu [mih'ai emin'esku] (sünninimi Mihail Eminovici; 15. jaanuar 1850 Botoșani – 15. juuni 1889 Bukarest) oli rumeenia kirjanik ja ajakirjanik, kuulsamaid rumeenia luuletajaid. "Pimedus ja luuletaja" (tõlkinud Helvi Jürisson, Muia Veetamm; Tallinn: Eesti Raamat, 1972, 150 lk) "Cezara. Vaene Dionis" (tõlkinud Riina Jesmin; Loomingu Raamatukogu 7, 1996, 80 lk); ISBN 5797905892 Mihai Eminescu Aivar Kull, "Ebaharilikud armastajad" (raamatu "Cezara. Vaene Dionis" arvustus) – Postimees 23. juuli 1996, lk 14; ilmunud ka A. Kulli kriitikakogumikus "Kulli pilk", Ilmamaa, Tartu 2005, lk 62–63
École nationale de l'aviation civile

École nationale de l'aviation civile on lennundus- ja kosmonautikakool Prantsusmaal Toulouse'is. Kool kuulub France AEROTECH-i. Jean-Baptiste Djebbari, Prantsusmaa poliitik. Nicolas Tenoux (MS EAGTA ENAC 2007), 6 mois dans la vie d’un Pilote de ligne: Les secrets du quotidien..., 2020, Amazon, 51p., (ISBN 9798637449200), p. 10 Nicolas Tenoux (MS EAGTA ENAC 2007), 6 months in the life of an Airline pilot: Daily life secrets …, 2020, Amazon, 77p., (ISBN 9798693699175), p. 10 Enac / SEFA : La fusion opérationnelle pour le 1er janvier 2011 "France Aérotech, un nouveau réseau pour l'aéronautique et le spatial". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. september 2011. Vaadatud 25. mail 2012. Koduleht Fondation ENAC ENAC Alumni
SYMLOG

SYMLOG: (inglise keeles A SYstem for the Multiple Level Observation of Groups) on Robert F. Balesi loodud mõõtevahend, mis on koostatud sotsiaalsetes süsteemides toimuvate interaktsioonide uurimiseks. See kasvas välja tema grupivaatluse programmist IPA (Interaction Process Analysis) (1950). See keskendub eelkõige inimese käitumist reguleerivate väärtuste kirjeldamisele (grupis). Samas lähtub ta sellest, et väärtused ja käitumine on omavahel vastavuses. SYMLOGi skaala koosneb 26 väitest, mis kirjeldavad indiviidi väärtuskombinatsioone interpersonaalses suhtluses. Vaatlussüsteem eeldab, et inimeste interaktsioon toimub kolmes põhidimensioonis. Vaatluse tulemusi saab esitada nii tabeli kui joonisena. Robert Balesi pakutud dimensioonid, mis omavahel põimudes moodustavad kindla süsteemi, on : domineerivus ja alluvus (U-D upward – downward), sõbralikkus ja ebasõbralikkus (P-N) , ülesandele orienteeritus ja sellele vastandatus (F-B) forward – backward). http://www.symlog.com/menu-01a.asp http://www.indiana.edu/~socpsy/public_files/SYMLOG/FRAME.htm
Tähevärav

"Tähevärav" (inglise keeles "Stargate") on 1994. aastal lavastaja Roland Emmerichi käe all valminud ulmefilm, mille peaosades astusid üles Kurt Russell ja James Spader. Tähevärava all peetakse silmas seadet, mille abil on võimalik musta augu teooriat rakendades tekitada tehislik ussiauk ning liikuda ühelt taevakehalt teisele. Film oli plaanitud esimese osana triloogiast, kuid see plaan jäi katki, sest Roland Emmerich ja Dean Devlin jätkasid filmiga "Iseseisvuspäev". Küll aga kasvas filmist välja teleseriaal "Tähevärav SG1", millest omakorda said alguse veel kaks telesarja. 2005. aastaks oli tähevärava teemadel loodud peale selle filmi kolm telesarja, üks joonissari ning 2007. aasta sügisel lisandusid veel kaks täispikka mängufilmi "Kontiinum" ja "Tõe laegas". 1920. aastatel leitakse Egiptusest imelik rõngakujuline seade, mille otstarve selgub 1990. aastatel. Tegemist on väravaga, mille kaudu on võimalik rännata teisele planeedile. Teadlasel Daniel Jacksonil õnnestub dešifreerida seadme kasutuskood ja teele saadetakse uurimisrühm, kes peab selgitama, mis on teispoolsuses. Uurimisrühm saabub Maad meenutavale planeedile, mida asustavad Maalt Egiptuse piirkonnast toodud inimesed. Asukad kummardavad jumalat nimega Ra, kes pole maise päritoluga, vaid kasutab eksisteerimiseks inimese keha ning on inimesi orjastanud juba tuhandeid aastaid. Koos Maa uurimisrühmaga suudetakse Ra võita ning meeskond naaseb Maale, välja arvatud egüptoloog doktor Daniel Jackson. Olles maal oma püramiidide teooriatega tagasitõrjutu, tahab ta oma uurimistööd uuel planeedil jätkata. Kurt Russell – kolonel Jonathan 'Jack' O'Neil James Spader – Daniel Jackson Viveca Lindfors – Catherine Langford Alexis Cruz – Skaara Mili Avital – Sha'uri Leon Rippy – kindral West John Diehl – leitnant Kawalsky Carlos Lauchu – Anubis Djimon Hounsou – Horus (Djimon) Erick Avari – 'Good Father' Kasuf French Stewart – leitnant Ferretti Gianin Loffler – Nabeh Jaye Davidson – Ra Tähevärav SG1 (telesari, 1997–2007) Tähevärav: Lõpmatus (joonissari, 2002–2003) Tähevärav: Atlantis (telesari, 2004–2009) Tähevärav: Universum (telesari, 2009–2011) Tähevärav: Tõelaegas (film, 2008) Tähevärav: Kontiinum (film, 2008) Tähevärav: Väljasuremine (film, 2010) Tähevärav: Revolutsioon (film, 2011) Tähevärav andmekogus IMDb (inglise) Tähevärav andmekogus Filmiveeb
Vasile Voiculescu

Vasile Voiculescu [vass'iile voikul'esku] (27. november 1884 Pârscov – 26. aprill 1963 Bukarest) oli rumeenia kirjanik ja arst. Eesti keeles on ilmunud tema jutukogu "Maagiline armastus" (tõlkinud Riina Jesmin; Loomingu Raamatukogu 7–8, 1991).
Păușa

Păușa on küla Rumeenias Bihori maakonnas. Păușa on asula Rumeenias Sălaji maakonnas. Păușa on asula Rumeenias Vâlcea maakonnas.
Telesaadete loend

Siin on loetletud telesaateid ja -saatesarju. Eesti telesaateid on loetletud ka Eesti telesaadete loendis. Teleseriaale on loetletud seriaalide loendis. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y "10 vor 11" "6, 7, 8" "'68 Comeback Special" "7 vaprat" "Ajalik ja ajatu" "Ajavaod" "Aktuaalne kaamera" "¡Allá tú!" "Ameerika kõige lollimad modellid" "Ameerika supermodellid" "American Idol" "Andromeda" "Argiasjust pühapäeval" "Ars longa" "Augustivalgus" "Avatud toimik" "Baar" "Big Read" "Boys Planet" "Buss" "The Colbert Report" "Criss Angel Mindfreak" "The Daily Show" "Dark Skies" "Der schwarze Kanal" "Downtown no Gaki no Tsukai ya arahende" "Earth: Final Conflict" "Eesti mäng" "Eesti otsib lemmiklaulu" "Eesti otsib superstaari" "Eesti parim pagar" "Eesti talent" "Eesti tippmodell" "Eesti (täielik ja kontrollitud) ajalugu" "Elu veinimõisas" "Elvis: Aloha From Hawaii, Via Satellite" "Elvis in Concert" "Erisaade" "Esto TV" "Estraaditähestik" "Eurolaul" "Eurovisiooni laulud" "Foorum" "Germany's Next Topmodel" "Glenn Beck" "Hannity & Colmes" "Happy Hour" "Hommik Anuga" "Horoskoop" "Idols" (Soome) "Jackass" "Jah! Show" "Jõulutunnel" "Jüri Üdi klubi" "Kadonneen jäljillä" "Kaevutee" "Kahvel" "Kaks kanget" "KeeleVägi" "Klassikatähed" "Kreisiraadio" "Kodutunne" "Kuldvillak" "KVN" "Laula mu laulu" "Laulud tähtedega" "Laulukarussell" "Laululahing" "Laulupealinn" "Lihtne elu" "Lugedes looduse raamatut" "Ma pääsesin Estonia katastroofist" "Mamma Mia!" "Mantlipärija" "Maskis laulja" "Me armastame Eestit" "Meie (saade)" "Mis Koosta peres uudist?" "Mis? Kus? Millal?" "Monoloog tundmatuga" "Mõmmi ja aabits" "Mõtleme veel" "Noortestuudio pärastlõuna" "Nädalalõpp Kanal 2ga" "OP!" "Osoon" "Pealtnägija" "Pimp My Ride" "Pimp TV" "Poolkuu Igor Gräziniga" "Pop Idol" "Project Runway" "Puutepunkt" "Püramiidi tipus" "Radar" "Rakett 69" "Reisile sinuga" "Reporter" "Ringvaade" "Roaldi nädal" "RTL aktuell" "Saaga" "Saladused" "Seitsmesed Uudised" "Selgeltnägijate tuleproov" "Selgeltnägijate tuleproov" (Venemaa) "Sind otsides" "Sinu uus sugulane" "Sipelga 14" "Stiilipäevik" "Su nägu kõlab tuttavalt" "Subboteja" "Suur digiõhtu" "Suured soomlased" "Tallinn, I'm Famous" "Tanssii tähtien kanssa" "Tantsi tagumik trimmi" "Tantsud tähtedega" "Teletupsud" "Terevisioon" "The Great British Bake Off" "The O'Reilly Factor" "Tondi jutud" "TSN" Tucker Carlsoni intervjuu Vladimir Putiniga "Tujurikkuja" "Top Gear" "Tõehetk" "Tähed jääl" "Tähed muusikas" "Tähelaev" "Täna 25 aastat tagasi" "Unetus" "Vaatevinkel" "Vabariigi kodanikud" "Vali mind" "Vana hõbe" "Vandersellid" "Vestlusi vene kultuuriloost" "The View" "Viiekümnendad" "Viljaveski" "Võsareporter" "Võta või jäta" "Välisilm" "Värske Ekspress" "Värskelt õhus" "Wigla show" "Wremja" "Õhtu!" "Õhtusöök viiele" "Õhtusöök ühele" "Ärapanija" "Öine lend eikuhugi" "X'Qala' l-Bahar"
Rustam Kazakov

Rustam Kazakov (vene Рустам Казаков; sündinud 2. jaanuaril 1947) on endine Nõukogude Liidu Kreeka-Rooma maadleja, rahvuselt tatarlane. Kazakov võitis 1972. aasta olümpiamängudel kuldmedali. Ta on kahekordne maailmameister Kreeka-Rooma maadluses. Kuni 1989. aastani elas ta Moskvas, praegu elab Krimmis ja on sealse usbeki vöömaadluse kurash'i liidu president. 1967. aasta – 2. koht; 1971. aasta – 1. koht; Rustam Kazakov veebisaidil Olympedia (inglise)
Muia Veetamm

Muia Veetamm (sündinud Ellen-Aliide Ventsel, abielus kuni 25.01.1937 Ellen-Aliide Eisvald, eestistatult kodanikunimi Elts Ristmägi, 2. märts 1907 Kirivalla – 15. detsember 1995 Tallinn) oli eesti luuletaja ja tõlkija. Ta oli 1935–1942 Tallinna Töölisteatri näitleja, 1942–1948 põllutööline, seejärel vabakutseline kirjanik. "Silma ja südamega" (Tallinn: Ilukirjandus ja Kunst, 1949) "Matka mälestusi" (Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1955) "Sulepallid" (Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1956) "Orav Rõõmuraas-käbikuningas: laule oravast ja muust looma- ning linnurahvast" (Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1958) "Pill ja peegel" (Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1959) "Õied ja juured: lugusid kasvatuslikel teemadel" (Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1962) "Rajad ja uksed" (Tallinn: Eesti Raamat, 1968) "Vee ja liiva joonel: luuletusi aastaist 1940–1973" (Tallinn: Eesti Raamat, 1974) "Tutt ja Tops" (Tallinn: Eesti Raamat, 1979) "Põdrakanepist puri" (Tallinn: Eesti Raamat, 1982) "Kuldnokk-Kullanokk" (Tallinn: Eesti Raamat, 1984) "Videviku virved" (Tallinn: Eesti Raamat, 1985) "Kevadest kevadeni" (Tallinn: Eesti Raamat, 1987) "Tunamull'ne" (Tallinn: Eesti Raamat, 1992) ooperi "Kauged rannad" libreto Mihai Eminescu, "Pimedus ja luuletaja" (koos Helvi Jürissoniga; Tallinn: Eesti Raamat, 1972) Lesja Ukrainka, "Aoeelsed tuled" (koos Harald Rajametsa ja Helvi Jürissoniga; Tallinn: Eesti Raamat, 1971) Janka Kupala, "Aga kukulind see kukkus..." (koos Helvi Jürissoniga; Tallinn: Eesti Raamat, 1966) Jakub Kolas, "Aknaruutude helin: valitud luuletusi" (koos Helvi Jürissoniga; Tallinn: Eesti Raamat, 1968) Vassil Vitka, "Laululõimik-värsipõimik" (Tallinn: Eesti Raamat, 1980) Janka Kupala, "Laul sünnimaast" (koos Helvi Jürissoniga; Tallinn: Eesti Raamat, 1982) Aleksander Andrejevitš Prokofjev, "Kutse rännakule" (koos Helvi Jürissoni, Ellen Niidu, Jaan Krossi, Minni Nurme ja Heljo Männiga; Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1962) Petrus Brovka, "Ja päevad mööduvad" (koos Helvi Jürissoni ja Valeeria Villandiga; Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1964) Sergei Jessinin, "Luuletused" (koos Helvi Jürissoni, Jaan Krossi, Ellen Niidu, Linda Ruudi, August Sanga, Venda Sõelsepa, Elem Treieri ja Debora Vaarandiga; Tallinn: Eesti Raamat, 1970) ""Seal Sahhalini saare peal ...": valik Sahhalini poeetide luulet" (Tallinn: Eesti Raamat, 1979) Muia Veetamm oli abielus kunstnik Aleksander Ristmäega (kuni 1937 Eisvald). O. Kruus, Pilk Muia Veetamme 60-verstasele teele. Sirp ja Vasar, 3. märts 1967, lk 3. Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 592.
Edoardo Mangiarotti

Edoardo Mangiarotti (7. aprill 1919 – 25. mai 2012) oli itaalia vehkleja. Ta tuli epees ja floretis aastatel 1936–1955 kokku kuus korda olümpiavõitjaks ja 13 korda maailmameistriks. Ta on kõigi aegade edukaim vehkleja suurvõistlustel. Ka Edoardo Mangiarotti vend Dario Mangiarotti oli vehklemise olümpiavõitja ja maailmameister. Edoardo Mangiarotti veebisaidil Olympedia (inglise)
Geneetiline polümorfism

Geneetiline polümorfism on mingi lookuse kahe või enama alleeli (ja tihti ka fenotüübi) esinemine populatsioonis, kusjuures ka haruldasima alleeli sagedus on suurem, kui vahetu mutatsiooniline teke seda võimaldaks. Eristatakse varjatud ja avalduvat polümorfismi, üleminevat ehk ajutist, adaptiivset ja neutraalset polümorfismi ning regionaalset polümorfismi. Viikmaa, M. Klassikalise geneetika leksikon. Vaadatud 25.05.2012.
Herbert Salu

Herbert Akatsius Salu (aastani 1936 Herbert Akatsius Sallo; 2. november / 15. november 1911 Küti, Virumaa – 1. oktoober 1988 Lund, Rootsi) oli eesti kirjandusteadlane, esseist ja romaanikirjanik. Herbert Akatsius Salu sündis Viru-Jaagupi kihelkonnas Küti mõisas aedniku pojana. Tema noorus möödus Sämis, Kunda jõe ääres.[viide?] Aastatel 1919–1925 õppis Salu Varudi, Pikaristi, Sämi ja Kohala algkoolis ja aastatel 1925[viide?]–1931 Rakvere Õpetajate Seminaris. 1931–35 ja 1941–42 oli ta Virumaal ja Tartus kooliõpetaja, 1942–43 Tartu Ülikoolis assistent. Töö kõrvalt õppis ta 1935–1943 (vaheaegadega) Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, lõpetades selle filosoofiamagistrina väitekirjaga "Folkloor Anton Hansen Tammsaare loomingus". 1943. aastal põgenes Salu Soome, 1944 siirdus sealt Rootsi. Ta töötas aastast 1945 Lundi Ülikooli arhiivis ning õppis 1947–52 Lundi Ülikoolis etnoloogiat. 1952 kaitses ta samas filosoofialitsentsiaadi kraadi Skandinaavia ja võrdleva folkloori alal. Ta täiendas end 1952–53 (stipendiaadina) USA-s Northwesterni Ülikoolis (Evanston, Illinois) ja 1956–57 Marburgis J. G. Herderi Instituudis (uuris saksa mõjutusi eesti ajaloolisele romaanile). 1956–1962 oli Salu Lundis raamatukogutöötaja, 1963–1969 Turu ja aastast 1965 ka Tampere ülikooli eesti keele ja kirjanduse õppejõud (aastast 1965 Tampere Ülikooli dotsent). 1964. aastal kaitses ta Turu Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi eesti kirjanduse alal väitekirjaga "Eduard Vilden historialliset romaanit". 1969–71 ja 1974–76 töötas Salu Lundi Ülikooli uurimisassistendina ja 1972. aastast dotsendina, 1976. aastal siirdus pensionile. Uurimusi eesti ajaloolise romaani arengust, rahvaluule ja kirjanduse seostest, eesti kirjandusloost ja varasema aja Eesti kirjanduselust. Avaldanud ajaloolisi romaane. Üle 50 teadustrükise. 1975 Henrik Visnapuu preemia ("Posthobustel Jõhvist Rooma") Eesti dialoog-kirjandusest. // Tulimuld, 1951 Eesti vanem kirjandus. Vadstena, 1953; 2. trükk Rooma, 1974. Surmatrummid ja pajupill. Lund, 1954. 2. trükk Tallinn, 1993. Sini-must-valge meie lüürikas. // Sini-must-valge värvikolmik eesti luules. Stockholm, 1959 A. H. Tammsaare, Oscar Wilde und Eino Leino. Bonn, 1959 Estonian literature. // Aspects of Estonian culture. London, 1961 Tuul üle mere ja muid lühiuurimusi eesti kirjandusest. Stockholm 1965 Seid umschlungen, Millionen die frühesten Übersetzungen von Schillers Liedern und Balladen in Skandinavien und im Balticum. // Acta Univ. Tamperensis A. 19 (1968) Kauged rannad ja oma saar. Stockholm, 1970 Albert Kivikas. Lund, 1971 Utoopia ja futuroloogia. Lühiuurimusi kirjandusest. Lund, 1972 Posthobustel Jõhvist Rooma. Lund, 1974 Must lagi on meie toal. Lund, 1980 Kuhu päike ei paista. Ühiskondlikke probleeme Eduard Vilde loomingus. Stockholm, 1981 Kihutav troika. Stockholm, 1984 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II kd, lk 243 Eesti entsüklopeedia, kd 14, lk 455 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Spordi tänav

Spordi tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosa Lilleküla asumis Linnu allasumis. Tänav algab Nõmme teelt ja kulgeb Tedre tänavale. Spordi tänav on ligikaudu 830 meetri pikkune. Tänav on hoonestatud valdavalt 1960. aastatel ehitatud majadega. Spordi tänav sai nime 22. veebruaril 1955.. Tänav on nime saanud planeerimiskavas ette nähtud spordiväljaku järgi. EJL Tallinna noorte treeningkeskus – Spordi 11A Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 115 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 295
Pleomorfism

Pleomorfism on mikrobioloogias erineva suuruse ja kujuga bakterirakkude olemasolu kloonis (s.t ühest rakust suguta paljunemise teel saadud populatsioonis). Monomorfism Polümorfism EE 7. köide, 1994.
Harjumus

Harjumus on tegevus, mis on korduva sooritamise (sh õppimise) teel muutunud automaatseks või tavapäraseks. Et harjumuspärast käitumist inimesed enamasti enda juures ei märka, siis saab sellega hoida vaimseid ressursse oluliste tegevuste jaoks. Samas selline automaatsus vähendab käitumise paindlikkust. Harjumusliku tegevuse tegemata jätmine on isikule raske ja ebameeldiv, selle tegemine aga pakub rahuldust (nt hammaste pesemine enne magamaminekut, oma välimuse eest hoolitsemine). Juba tekkinud harjumusi on raske muuta. biheiviorism homöostaas instinkt sundkäitumine tarbimisharjumus vilumus TEA entsüklopeedia 8. köide, 2012. EE 3. köide, 1988.
Lõokese tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lõokese tänav on tänav Tallinna Kristiine linnaosa Tondi asumis. Tänav algab Tondi tänavalt, ristub Rähni, Haraka, Ööbiku ja Västriku tänavaga ning lõpeb Käo tänaval. Lõokese tänav on idakagu-lääneloodesuunaline ning ligikaudu 520 meetri pikkune, hoonestud põhiliselt kahekorruseliste majadega. Lõokese tänav sai nime 17. oktoobril 1928. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 73
Pardi tänav

Pardi tänav on tänav Tallinna Kristiine linnaosa Tondi asumis. Tänav algab Kotka tänavalt, ristub Rähni, Ööbiku ja Västriku tänavaga ning lõpeb Käo tänaval. Pardi tänav on ligikaudu 550 meetrit pikk ja valdavalt hoonestatud kahekorruseliste majadega. Pardi tänav sai nime 23. septembril 1936. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 91
Imede öö

"Imede öö" on Ott Leplandi kuues singel tema teiselt stuudioalbumilt "Laulan ma sind". Laulu meloodia on loonud Jussi Nikula ja Milos Rosas, eestikeelsed sõnad Aapo Ilves. "Imede öö" muusikavideo Laulu "Imede öö" sõnad Sasslantise kodulehel
1930. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1930. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses toimusid Rootsis Stockholmis. Eestit esindasid August Grünbaum, Otto Viikmäe, Karl Kullisaar, Voldemar Väli.
Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses on maadlusturniir, mille käigus selgitatakse välja Euroopa parimad sportlased Kreeka-Rooma maadluses. Esimesed ametlikud Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses peeti 1911. aastal, enne seda võisteldi alates 1898. aastast mitteametlikult. Võistlusi peetakse igal aastal. Alates 2005. aastast peetakse Kreeka-Rooma ja vabamaadluse Euroopa meistrivõistlusi koos. ... 1930. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 1931. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 1933. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 1934. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 1935. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 1937. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 1938. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 1939. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 1947. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses ... 1992. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses ... Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Timoteo Viti

Timoteo Viti (1469 Urbino – 1523 Urbino), mõnikord nimetatud ka kui Timoteo della Viti või Timoteo da Urbino, oli Itaalia renessansiaja maalikunstnik, kes oli tihedalt seotud endast neliteist aastat noorema Raffaeliga. Urbinos sündinud Viti oli maalikunstnik Antonio Alberti lapselaps; Timoteo isa oli samuti kunstnik. Vasari andmetel oli Timoteo kunstnik, luuletaja ja muusik. Ta oli Urbinos ka poliitiliselt aktiivne. Ta oli teenistuses magistraadina 1508. ja peamagistraadina 1513. aastal. Ta suri Urbinos. ja teisendid - Vito, Vite jne, vt: Getty Union Artist Name Index Pilt ja lühibiograafia veebigaleriis vaadatud 2012-05-26
2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus on 58. Eurovisiooni lauluvõistlus, mis toimus Rootsis Malmös Malmö Arenal. Rootsi avalik-õiguslik telekanal SVT sai õiguse korraldada Eurovisiooni lauluvõistlust tänu Rootsi laulja Loreeni võidule Bakuus 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kes kogus seal lauluga "Euphoria" 372 punkti. Lauluvõistluse poolfinaalid olid 14. ja 16. mail ning finaal 18. mail. Esimest korda 20 aasta jooksul ei pääsenud finaali ükski endise Jugoslaavia vabariik. Võistluse võitis Taani lauluga "Only Teardrops", mis sai 281 punkti. Eesti sai 19 punktiga 20. koha. Toimus 14. mail 2013 Rootsis Malmös. Osales 16 riiki, millest finaali kvalifitseerus 10. Hääletasid 19 riiki: osalevad riigid, Itaalia, Rootsi ja Suurbritannia. Iga riigi punktid selgitasid välja telefonihääletus ja rahvuslik žürii. Žürii ja telefonihääletuse tulemuste põhjal moodustatud punktid liideti ning tekkinud järjestuse alusel jagati esimesele kümnele punktid 1–8, 10 ja 12. Viigi korral eelistati telefonihääletusel kõrgemaid punkte saanud riiki. Toimus 14. mail 2013 Rootsis Malmös. Osales 16 riiki, millest finaali kvalifitseerus 10. Hääletasid 20 riiki: osalevad riigid, Saksamaa, Prantsusmaa ja Hispaania. Iga riigi punktid selgitasid välja telefonihääletus ja rahvuslik žürii. Žürii ja telefonihääletuse tulemuste põhjal moodustatud punktid liideti ning tekkinud järjestuse alusel jagati esimesele kümnele punktid 1–8, 10 ja 12. Viigi korral eelistati telefonihääletusel kõrgemaid punkte saanud riiki. Toimus 18. mail 2013 Rootsis Malmös. Osales 26 riiki. Korraldajamaa Rootsi ja "suure viisiku riigid" (Hispaania, Itaalia, Prantsusmaa, Saksamaa, Suurbritannia) kvalifitseerusid automaatselt finaali. Kahest poolfinaalist pääses mõlemast edasi 10 riiki. Hääletasid 39 riiki. Iga riigi punktid selgitasid välja telefonihääletus ja rahvuslik žürii. Žürii ja telefonihääletuse tulemuste põhjal moodustatud punktid liideti ning tekkinud järjestuse alusel jagati esimesele kümnele punktid 1–8, 10 ja 12. Viigi korral eelistati telefonihääletusel kõrgemaid punkte saanud riiki. "General: Eurovision Song Contest 2013 to be held in Malmö". escxtra.com (inglise keeles). 8. juuli 2012. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. märts 2014. Vaadatud 8. juulil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Dates announced for 2013 Contest". eurovision.tv (inglise keeles). EBU. Vaadatud 27. mai 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Eurovisiooni võitis Taani Eurovisiooni lauluvõistluse koduleht