laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kolga vald

Kolga vald oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kolga külas. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Kolga valla maa-alast, välja arvatud Suurekõrve küla maa-ala ja Hara küla idapoolse osa maa-ala kuni Juurika taluni, viimane kaasa arvatud; senise Kiiu valla Kõrveveski ja Tõrrepõhja küla piirkonnast ja osa Anija metsandiku maa-alast. Valla pindala oli 25 966,22 ha (259,66 km²), elanikke 3343 (1940). Esimene vallavanem oli Jakob Kalle. Vald kuulus Riigivolikogu 17. valimisringkonda, kust valiti Jakob Kalle, ja Kuusalu põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 1939. aastal kuulusid Kolga valla koosseisu: Andineeme, Sõitme, Soorinna, Muuksi, Tsistre, Pudisoo, Uuri, Kolga asundused, Kahala, Liiapeksi, Vahastu, Sigula, Mustametsa, Aru, Hirvli, Kosu, Koitjärve, Kursi, Kõrveveski ja Tõrrepõhja, Pedaspea, Kiiu-Aabla, Kolga-Aabla, Leesi, Tammistu, Tapurla, Virve, Hara ja Juminda küla. Harju Maavanema otsusega 7. septembrist 1939 jagati vald kaheks valimisringkonnaks: valimisringkond: Andineeme, Sõitme, Soorinna, Muuksi, Tsistre[küsitav](Tsitre), Pudisoo, Uuri, Kolga asundused, Kahala, Liiapeksi, Vahastu, Sigula, Mustametsa, Aru, Hirvli, Kosu, Koitjärve, Kursi, Kõrveveski ja Tõrrepõhja küla. valimisringkond; Pedaspea, Kiiu-Aabla, Kolga-Aabla, Leesi, Tammistu, Tapurla, Virve, Hara ja Juminda küla. 24. augustil 1941 valiti vallavanemaks Konstantin Tomingas. 8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Hirvli külanõukogu, Kolga külanõukogu ja Leesi külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Loksa rajooni koosseisu. Kolga mõis Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) 588. Harju Maavanema otsus Harju maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939 RT 1939, 75, 588 EESTI NSV TEATAJA, Nr. 35 26. oktoobril 1945, Art 543. Seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta.
Kuimetsa vald

Kuimetsa vald oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Kaiu valla maa-alast, välja arvatud Tammistu nr. 19 ja 19-a talude, Riigi tagavaramaa ja Väätsa metskonna Selja metsandiku kvartaalide nr. 39–41, 50–55, 59–61 ja 81–84 maa-alad; senise Kuimetsa valla maa-alast, välja arvatud Habaja mõisa järgi olevate heinamaatükkide maa-alad; senise Vahastu valla maa-alast, välja arvatud kirdepoolne metsa maa-ala kuni Vahastu ja Väätsa mõisade piirini ning Väätsa metskonna Selja metsandiku kvartaali nr. 62 ja heinamaatüki nr. 25 maa-alad; senise Ingliste valla Loosalu talu nr. XVIII ja Loosalu raba maa-aladest. 1939. aastal oli vallas 2728 elanikku, territooriumi suurus oli 24 124,83 ha. 1939. aastal kuulusid Kuimetsa valla koosseisu: Ärisma, Kasvandu, Salutaguse, Toomja, Kaiu, Karitsa, Lihu, Toila, Viirika, Vaopere, Oblo, Lagevainu, Siuge, Kaomäe, Tamsi, Kuimetsa ja Ees-Põllika, Kuimetsa asundus, Põlliku, Oraniku ja Päri, Leede, Nõmme, Vahastu, Tagasmäe, Määrissoo ja Saunametsa külad.. Esimene vallavanem oli Jüri Vilsoo. 1940–1941 oli valla täitevkomitee esimees Karl Pressel, kes oli olnud ka Kuimetsa valla täitevkomitee esimees aastail 1917–1918. Ta evakueerus Tatari ANSV-sse ja suri seal 1943. aastal. 8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Kaiu külanõukogu, Kuimetsa külanõukogu ja Vahastu külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Rapla rajooni koosseisu. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) 588. Harju Maavanema otsus Harju maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939 EESTI NSV TEATAJA, Nr. 35 26. oktoobril 1945, Art 543. Seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta.
Kuivajõe vald

Kuivajõe vald oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Kuivajõe valla maa-alast, välja arvatud valla põhjapiiril asuvad lahus-heinamaatükkide maa-alad; senise Tuhala valla maa-alast, välja arvatud Raudsepa nr. A-32 ja Sagari nr. A-33 talude ja seniste Nabala ja Rae valdade vahel asuvate lahus-heinamaatükkide maa-alad. Vald kuulus Riigivolikogu 16. valimisringkonda, kust valiti Mihkel Jüris. Vald kuulus Kose põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 1939. aastal oli vallas 2174 elanikku, territooriumi suurus oli 14 728,17 ha. Esimene vallavanem oli Alfred Aassalu. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Jaan Tomson. 8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Kurena külanõukogu ja Oru külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Kose rajooni koosseisu. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) EESTI NSV TEATAJA, Nr. 35 26. oktoobril 1945, Art 543. Seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta.
Kuusalu vald (1939)

Kuusalu vald oli vald Harjumaal aastail 1939–1950. Kuusalu vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Kiiu valla maa-alast, välja arvatud Kõrveveski ja Tõrrepõhja külade piirkond ja osa Anija metsandiku maa-ala; senise Kodasoo valla maa-alast, välja arvatud Rammu saare ja Kääniku küla Kääniku, Reie, Kadaka ja Upsi talude maa-alad. 1939. aastal oli vallas 2412 elanikku, territooriumi suurus oli 10 758,79 ha. 1939. aastal kuulusid Kuusalu valla koosseisu: Kaberneeme, Kullamäe, Salmistu, Koipse saar, Põhja, Allika, Mäepea, Valkla, Kiiu, Kuusalu, Kupu, Ilmastalu, Rehatse külad, Kuusalu asundus, Kiiu asundus, Valkla asundus, Kuusalu alevik, Saunja, Haavakannu, Kaberla külad ja Rummu ning Kodasoo asundused.. Esimene vallavanem oli Josep Muru. 8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Kiiu külanõukogu ja Kodasoo külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Loksa rajooni koosseisu. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) 588. Harju Maavanema otsus Harju maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939 EESTI NSV TEATAJA, Nr. 35 26. oktoobril 1945, Art 543. Seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta.
Kõnnu vald (1939)

Kõnnu vald oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kolgakülas. Kõnnu vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Kõnnu valla maa-aladest, senise Kolga valla Hara küla idapoolse osa maa-alast, senise Aaspere valla ja Palmse valla maa-aladest. Kõnnu vald moodustati: a) senise Kõnnu valla maa-alast, välja arvatud talude nr. A-57, A-59–A-61, A-63, A-64, A-23 ja A-171 lahus-heinamaatükkide ning Kolga metskonna Suru metsandiku kvartaali nr. 66 maa-alad; b) senise Kolga valla Hara küla idapoolse osa maa-alast; c) senise Aaspere valla Valgejõe küla, Sammelselja, Ristlaane, Papli ja Mikupõllu talude maa-aladest ning Joaveski vabriku töölismajade piirkonnast; d) senise Palmse valla Joaveski vabriku piirkonnast. Esimene vallavanem oli Kaarel Heinver. 1939. aastal oli vallas 3851 elanikku, territooriumi suurus oli 21 239,44 ha. 1939. aastal kuulusid Kõnnu valla koosseisu: Suru, Metsanurga, Kõnnu, Soosilla, Kemba, Kalme, Kimbalu, Murksi, Järvi, Uuritsa, Vanaküla, Valgejõe, Joaveski, Kolgaküla, Parksi, Нага, Tammispea, Vihasoo ja Kasispea, Loksa alevik, Loksa küla, Viinistu, Turboneeme, Pärispea ja Suurpea külad. 13. augustil 1941 valiti vallavanemaks Arved Heinsoo, kellele valla täitevkomitee esimees Valter Eslon asjaajamise ja kassa üle andis. Vald kuulus Riigivolikogu 17. valimisringkonda, kust oli valitud Jakob Kalle. 8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Kõnnu ja Loksa külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Loksa rajooni koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) 588. Harju Maavanema otsus Harju maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939 EESTI NSV TEATAJA, Nr. 35 26. oktoobril 1945, Art 543. Seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta
Kõue vald (1939)

Kõue vald oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Rava külas. Vald moodustati senise Triigi valla maa-alast, välja arvatud Paunküla küla ja Paunküla asunduse maa-alad; senise Ravila valla Tagametsa, Kõrvenõmme, Varbse (Varblase) ja Oostevõhma talude maa-aladest; senise Kuimetsa valla Habaja mõisa järgi olevate heinamaatükkide maa-aladest; senise Albu valla Kautla, Kautlasaare, Vahtrasaare, Palgisaare ja Kunglajärve talude ning Triigi metskonna Ravila metsandiku kvartaali nr. 42 ja Triigi metskonna Paunküla metsandiku kvartaali nr. 33 maa-aladest. 1939. aastal oli vallas 2409 elanikku, territooriumi suurus oli 23 567,24 ha. Esimene vallavanem oli Jaan Tärne. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Artur Kasera. 8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Alansi külanõukogu, Ardu külanõukogu ja Kõu külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Harju rajooni koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) EESTI NSV TEATAJA, Nr. 35 26. oktoobril 1945, Art 543. Seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta.
Naissaare vald (1939)

Naissaare vald oli vald Naissaarel Harjumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Lõunakülas. Vald moodustati senise Naissaare valla piires. 1939. aastal oli vallas 404 elanikku, territooriumi suurus oli 1526,39 ha. Esimene vallavanem oli Osvald-Julius Rosen. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Fridolf Ambrosen. Vald kuulus Riigivolikogu 18. valimisringkonda, kust valiti Kustav Kurg. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Nissi vald (1939)

Nissi vald oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Riisipere valla maa-alast, välja arvatud Terjatu maakoha maa-ala; senise Laitse valla maa-alast, välja arvatud Laitse asunduse maa-ala kuni Ruila metsandiku kvartaalideni nr. 10 ja 11, viimased kaasa arvatud, Mäe ja Vansi külade ning Vähepereveski nr. A-149 talu maa-alad; senise Keila valla lahusosa – Jõgisoo mõisa järgi olevate heinamaatükkide maa-aladest; senise Varbola valla Rahula küla maa-alast; senise Kloostri valla heinamaatükkide nr. 40, A-18 ja A-30 maa-aladest. 1939. aastal oli vallas 3262 elanikku, territooriumi suurus 23 850,66 ha. Esimene vallavanem oli Johannes Ney. Vald kuulus Riigivolikogu 13. valimisringkonda, kust valiti Julius Voolaid. Vald kuulus Padise põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 23. oktoobril 1944 arreteeriti Koplimetsa talus Nissi vallas end seal varjanud Sõjavägede Ülemjuhataja Jaan Maide, Rahaminister Hugo Pärtelpoeg ja Eesti Panga pearaamatupidaja Ferdinand End. 8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Laitse külanõukogu, Nissi külanõukogu ja Turba külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Harju rajooni koosseisu. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) EESTI NSV TEATAJA, Nr. 35 26. oktoobril 1945, Art 543. Seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta.
Budapesti X ringkond

Budapesti X rajoon (ungari keeles Budapest X. kerülete) on linnarajoon Budapestis, mis asub kesklinnast idas. Rajoon kasutab ka nime Kőbánya ('kivimurd'). Rajoon on nime saanud seal kunagi asunud paekivimurru järgi, kust saadi paasi Buda linna majade ehitamiseks. 1896 rajati sinna üks Kesk-Euroopa suuremaid vanglaid. 19. sajandi lõpus kujunes Kőbánya tööstusrajooniks. Tänapäeval asuvad seal farmaatsiatehased ja õlletehas. Rajoonis asub suur Népligeti park. Kőbányas asub Kőbánya-Kispesti metroo lõpp-peatus ja samanimeline raudteejaam. Kőbánya jaguneb 12 linnaosaks: Rajoonipea on 2010. aastast Kovács Róbert. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Rajooni koduleht (ungari keeles)
Nõva vald (1939)

Nõva vald oli vald Harjumaal aastail 1939–1950. Nõva vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Vihterpalu valla, Nõva valla aladest. Nõva vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Vihterpalu valla maa-alast; b) senise Nõva valla maa-alast, välja arvatud Kiritse ja Valipe külade ning osa Vihterpalu metskonna Riguldi metsandiku maa-alad. 1939. aastal oli vallas 1910 elanikku, territooriumi suurus oli 23 884,71 ha. 1939. aastal kuulusid Nõva valla koosseisu: Hindaste, Kürema, Variku, Nõmmemäe, Tõldsilla, Erita, Põrsaküla, Tusari, Rannaküla, Nõva ja Vaisi, Keibu, Moosi-Ristme, Alliklepa, Ugla, Praski, Kibru, Vitse, Vihterpalu, Pedase, Meerika, Tamse, Änglema, Vannike, Vilivalla külad. Esimene vallavanem oli Aleksander Söödermann. Vald kuulus Riigivolikogu 13. valimisringkonda, kust valiti Julius Voolaid. 8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Nõva külanõukogu ja Vihterpalu külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Haapsalu rajooni koosseisu. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) 588. Harju Maavanema otsus Harju maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939 EESTI NSV TEATAJA, Nr. 35 26. oktoobril 1945, Art 543. Seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta.
Karakum (Türkmenistan)

Karakum (türkmeeni Garagum, 'must liiv') on kõrb Aasias Türkmenistanis. Piirneb edelas Köpetdagi ja Väikeste Balhaanidega, kagus Paropamizi eelmägedega, kirdes Amudarjaga, põhjas Darjalõkiga ja Sarõkamõši nõoga, loodes Uzboiga. Valdavalt liivakõrb. Karakumi kõrbes asuvad rikkalikud maagaasivarud. Karakum hõlmab umbes 70% Türkmenistani territooriumist.
Padise vald (1939)

Padise vald oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950. Padise vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Kloostri valla maa-alast, välja arvatud Margareta Saub maatüki, Põllküla asundustalude nr. A-30 ja Vanaasema nr. A-31, põhja pool Tallinna-Keila raudteed asuvate Põllküla asunduse heinamaade, Klooga aedlinna osa, valla lahusosa – Valgeristi mets nr. 61 talu – ja heinamaatükkide nr. 40, A-18 ja A-30 maa-alad; senise Keila valla talude nr. A-156, A-155, A-34, A-71–A-74 ja A-142, talude nr. A-96–A-99, 19 ja 20 lahustükkide, Tallinna metskonna Klooga metsandiku kvartaalide nr. 32 ja 36 ning Vääna metskonna Klooga metsandiku kvartaali nr. 29 maa-aladest. 1939. aastal oli vallas 4736 elanikku. Valla territooriumi suurus oli 328,74 km² (32 874,66 ha), see oli Harjumaa suurim vald. Esimene vallavanem oli Jakob Hiietamm. 1939. aastal kuulusid Padise valla koosseisu: Aru, Kasepere, Laane, Rummu ja Vasalemma külad ja Kloostri asundus, Määra, Audevälja, Metslõugu, Kobru, Hatu-Metslõugu, Sootsa, Hatu külad, Hatu asundus, Pae, Kiriku, Valgma, Kõmmaste ja Kurkse külad, Risti asundus ja Kurkse asundus, Ranna, Langa, Vanaveski, Ilmasoo, Väämla, Karilepa ja Ämari külad, Põllküla asundus ja Ämari asundus, Lao, Ohtre, Pakri ja Leetse külad, Pallaste asundus ja Leetse asundused. . Vald kuulus Riigivolikogu 13. valimisringkonda, kust valiti Julius Voolaid. 8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Kloostri külanõukogu, Põllküla külanõukogu ja Risti külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Harju rajooni koosseisu. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) 588. Harju Maavanema otsus Harju maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939 EESTI NSV TEATAJA, Nr. 35 26. oktoobril 1945, Art 543. Seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Alo Lõhmus: Maapõu tõi päevavalgele 1944. aasta sõjaohvrid Postimees
Pakri vald

Pakri vald oli vald Pakri saartel Harjumaal aastail 1939–1947. Vallamaja asus tänapäeva Paldiski linna territooriumil, Väike-Pakri saarel Suurkülas. Pakri vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Pakri valla piires. 1939. aastal oli vallas 329 elanikku, territooriumi suurus oli 2547,72 ha. Esimene vallavanem oli Erik Rosenborg. Vald kuulus Riigivolikogu 13. valimisringkonda, kust valiti Julius Voolaid. 30. detsembril 1947 Pakri vald likvideeriti seoses elanike väikse arvuga. Valla koosseisu kuulunud Suur-Pakri ja Väike-Pakri saar allutati administratiiv-territoriaalselt Paldiski Linna Töörahva Saadikute Nõukogule. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Peningi vald

Peningi vald oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Peningi küla aladel. Peningi vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Peningi valla ja Alavere valla aladest. Peningi vald moodustati maa-alaga: a) senise Peningi valla maa-alast, välja arvatud Kurgla küla piirkond, seniste Raasiku ja Rae valla vahel oleva osa maa-ala kuni Nõmme nr. 28 ja Kaasiku nr. 28 taludeni, viimased kaasa arvatud, ning Kiviloo mõisa järgi oleva Soo-otsa talu ja metsakvartaalide nr. 25, 26, 29, 30, 31 maa-alad; b) senise Alavere valla Rooküla küla ning Rooküla ja Nõmbra asunduste maa-aladest. 1939. aastal oli vallas 2222 elanikku, territooriumi suurus oli 16 751,90 ha. Esimene vallavanem oli Otto Puusepp. 1939. aastal kuulusid Peningi valla koosseisu Igavere, Kalesi, Igavere-Sauna ja Kalesisauna, Kalesi asundus, Perila, Silmsi, Kasakaotsa ja Metsnurga külad, Peningi, Rätla, Perila asundus ja Härma asundused, Salu, Urvaste, Seli, Kivioja, Andi, Mallavere, Suurevälja külad ja Suursoo asundus, Liivaaugu, Kiviloo, Kaugemäe, Kännu, Juurika, Rooküla ja Lükati külad, Kiviloo asundus ja Nõmbra asundus. 8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Kiviloo külanõukogu, Peningi külanõukogu ja Pikavere külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Kose rajooni koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) 588. Harju Maavanema otsus Harju maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939 EESTI NSV TEATAJA, Nr. 35 26. oktoobril 1945, Art 543. Seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta.
Prangli vald

Prangli vald (saksa keeles Wrangelsholm) oli vald Jõelähtme kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Idaotsa küla aladel. Vald moodustati 1866. aastal. 1. märtsil 1916 nimetati vald ümber Ostrovi (ka Ostrovnaja) vallaks. 1917. aastal ennistati varasem nimi: Prangli vald. Aastatel 1926–1939 kandis vald nime Pranglisaarte vald. 1939. aasta valdade reformiga taasloodi samades piirides uus Prangli vald, mis eksisteeris kuni 1950. aastani. 1939. aastal oli vallas 438 elanikku. Territooriumi suurus oli 670,78 ha, millega see oli väikseim Harjumaa valla territoorium. Esimene vallavanem pärast 1939. aasta valdade reformiga oli Evald-Valentin Pendis. Johannes Sumberg oli vallavanem nii enne kui pärast 21. juunit 1940, seejärel täitevkomitee esimees. 12. septembril 1941 nimetati ta tagasi vallavanemaks. Maa-ameti kaardirakendused Prangli vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.03.2016) Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Prangli vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kasepää vald (1939)

Kasepää vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1949. Vallamaja asus Kasepää külas. Vald moodustati senise Kasepää valla maa-alast; senise Pala valla Saare metskonna Halliku metsandiku osa ja Halliku mõisa järgi olevate talude nr. 24, 25, 32, 33, 38 ja 46 heinamaatükkide maa-aladest; senise Ranna valla Omedu ja Hansu külade piirkonnast ning osa Saare metskonna Halliku metsandiku ja osa Ranna ja Roela mõisade järgi olevate talude heinamaatükkide maa-aladest. Jaanuaris 1940 nimetati vallavanemaks Johannes Vooder. Vald kuulus Riigivolikogu 48. valimisringkonda, kust valiti August Jürima. Vald kuulus Alatskivi põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 8. juunil 1949 vald likvideeriti ja ühendati Saare vallaga. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Kavastu vald

Kavastu vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vald kuulus Riigivolikogu 51. valimisringkonda, kust valiti Jüri Uluots. Vald moodustati senise Kavastu valla maa-alast, välja arvatud Kavastu asunduse, Sooranna ja Mõisanurga talude ning Peipsi järve ääres asuvate kinnistusüksuste Varnja nr. 21, Paju nr. A-101, Õigeusu koguduse kirikumaa, Jakobi nr. A-102, Jussi nr. A-103, Maksi nr. A-104 ja Sirge nr. A-105 maa-alad; senise Alatskivi valla Kirepi, Sipelga, Vene ja Sahvka külade, Väänastu metsavahi, Piiri metsavahi, Kasepää, Puiandi ja Kõnnu talude maa-aladest ning Metsakivi küla maa-alast, välja arvatud Kärdi nr. 94 talu maa-ala; senise Tammistu valla Lepiku küla ja Põrgunurga piirkonnast; senise Kastre-Võnnu valla Praaga küla maa-alast; mitmete valdade lahus-heinamaatükkide maa-aladest põhja pool Emajõge. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Kiidjärve vald

Kiidjärve vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Vastse-Kuuste valla maa-alast; senise Kambja valla Voore asunduse piirkonnast ning Tigase nr. 67, Rumaski nr. 66, Sojo nr. 61, Kangro nr. 62, Kõrve nr. 63, Kõrve nr. 64, Inso nr. 65, Lalli nr. 68, Serumetsa nr. 69 ja Soosaare nr. 45 talude maa-aladest; senise Vana-Kuuste valla Laane raudteejaama ja Klaose, Pärna ning Pullikese talude piirkonnast; senise Karilatsi valla Voorepalu, Karilatsi ja Kikka külade ning Kirissaare asunduse piirkonnast; senise Valgjärve valla, Põdra, Puusepa, Tuutska, Rootsi, Koivo ja Kangro talude ning Tõdu metsavahikoha piirkonnast. Vald kuulus Riigivolikogu 52. valimisringkonda, kust valiti Henn Treial. 1939. aasta aprillist oli Kiidjärve vallavanem August Nukk. Pärast 1939 oktoobris toimunud vallavolikogude valimisi ei suutnud volikogu kahel korral järjest vallavanemat valida, mistõttu nimetas siseminister vallavanemaks Eduard Hintseri.. 1940. aasta augustist oli vallavanem Taaniel Velman. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega moodustati Kiidjärve valla koosseisus kaks külanõukogu – Kiidjärve ja Vastse-Kuuste külanõukogu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Kiidjärve vald likvideeriti ja selle territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Wallawalitsuste koosseis Lõuna-Eestis. Postimees, 4. märts 1939 Kiidjärvele määrati vallavanem. Rahvaleht, 24. jaanuar 1940, nr. 20, lk. 3. Ringi ümber kodumaa. Tartumaalt. Postimees, 25. jaanuar 1940 Uusi vallavanemaid ja nende abisid Tartumaal. Järva Teataja, 7. august 1940 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Konguta vald (1939)

Konguta vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vald kuulus Riigivolikogu 55. valimisringkonda, kust valiti Mart Rõigas. Vald moodustati senise Konguta valla maa-alast; senise Aru valla maa-alast; senise Meeri valla Verevi küla piirkonnast; senise Kirepi valla talude nr. 48 ja A-108 ning osa Konguta metskonna maa-aladest. 16. detsembril 1939 valiti vallavanemaks K. Kütt. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Kudina vald

Kudina vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Esimene Kudina vallavanem oli Mihkel Selgis. Vald moodustati senise Kudina valla maa-alast, välja arvatud Maardla ja Aruküla küla, Kaitsemõisa küla talude nr. A-158, Savikoda nr. 77, Kongimetsa nr. 79 ja Sulla nr. 78 maa-alad ning osa Kaiavere ja Vara metsandike maa-aladest; senise Elistvere valla Igavere, Jõusa, Puiatu küla, osa Kaitsemõisa küla ning Nigula, Toolamaa ja Juula asunduse maa-aladest. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)