laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Viljandi lahing

Viljandi lahingu all on tuntud mitu sõjalist konflikti: Viljandi piiramine toimus 1211. aastal Muistse vabadusvõitluse ajal Viljandi piiramine toimus 1223. aastal samuti Muistse vabadusvõitluse ajal Viljandi lahing toimus 1480. aastal Vene vürstiriikide ja Liivimaa vahelise sõja ajal Viljandi piiramine toimus 1560. aastal Liivi sõja ajal Viljandi lahing ehk Viljandi piiramine toimus 1600. aastal Rootsi-Poola sõja ajal Viljandi lahing ehk Viljandi piiramine toimus 1602. aastal ka Rootsi-Poola sõja ajal Viljandi lahing ehk Viljandi piiramine toimus 1608. aastal samuti Rootsi-Poola sõja ajal
Uha

uha on digitaalse arhiivi UHarc poolt loodava andmestiku laiend.
Newtoni kolmas seadus

Newtoni kolmas seadus ütleb, et kaks keha mõjutavad teineteist jõududega, mis on absoluutväärtuselt võrdsed ja vastassuunalised. Newtoni seadused
Keepuu

Keepuu ehk nöörpuu (Sophora) on liblikõieliste sugukonda kuuluv väikeste põõsaste ja puude perekond. Perekonda kuulub umbes 45 liiki. Sophora affinis – ameerika keepuu Sophora albescens Sophora alopecuroides Sophora cassioides Sophora chathamica Sophora chrysophylla Sophora davidii – hiina keepuu Sophora fernandeziana Sophora flavescens – rohtjas keepuu Sophora fulvida Sophora godleyi Sophora howinsula Sophora inhambanensis Sophora japonica – jaapani keepuu Sophora koreensis Sophora lehmannii Sophora longicarinata Sophora masafuerana Sophora macrocarpa – suureviljaline keepuu Sophora mangarevaensis Sophora microphylla – väikeselehine keepuu Sophora mollis Sophora molloyi Sophora moorcroftiana Sophora nuttalliana Sophora pachycarpa Sophora prostrata – laiuv keepuu Sophora raivavaeensis Sophora rapaensis Sophora saxicola Sophora tetraptera – neljatiivaline keepuu Sophora tomentosa Sophora tonkinensis Sophora toromiro – lihavõttesaare keepuu Sophora velutina Sophora violacea Sophora wightii Aganope heptaphylla Ammodendron bifolium Baptisia tinctoria Calia arizonica Calia secundiflora Cladrastis kentukea Cladrastis platycarpa Cladrastis shikokiana Cyclopia galioides Styphnolobium affine Thermopsis alpina
Aspiratsioon

Aspiratsioon ehk hõngus – lühike h-taoline heli, mis vahel esineb helitute sulghäälikute ehk klusiilide järel.
Afrikaat

Afrikaat on keele süsteemis ühele foneemile vastav häälik, mis algab sulghäälikuna ning läheb sulu veniva, plahvatuseta avanemise kaudu samas või ligikaudu samas häälduskohas üle ahtushäälikuks. Afrikaadiga algavad näiteks saksa sõnad Zeit ja Pferd, inglise sõna child, vene sõna час ja udmurdi sõna ӝӧк. Eesti ühiskeeles afrikaate ei ole, kuid neid esineb murretes.
Louis Pasteur

Louis Pasteur (27. detsember 1822 Dole – 28. september 1895 Pariis) oli prantsuse keemik ja mikrobioloog, kes on tuntud vaktsineerimise, käärimise ja pastöriseerimise põhimõtete avastajana – neist viimane ongi tema järgi nimetatud. Tema keemiaalased uuringud panid aluse läbimurretele haiguste põhjuste mõistmise ja vältimise osas ning panid aluse tänapäevasele hügieenile, tervishoiule ja meditsiinile. Pasteuri on peetud miljonite inimeste päästjaks, sest ta leiutas vaktsiinid marutõve ja Siberi katku vastu. Teda on nimetatud bakterioloogia isaks ning koos Robert Kochi ja Antonie van Leeuwenhoekiga ka mikrobioloogia isaks. Pasteur lükkas ümber isetärkamise õpetuse. Prantsuse Teaduste Akadeemia järelevalve all tehtud katses näitas ta, et steriliseeritud ja pitseeritud anumates ei tekkinud mingit elu, kuid steriliseeritud ja avatuks jäetud anumates hakkasid kasvama mikroorganismid. Pasteuril oli juhtroll haiguste leviku ja põhjuste selgitamisel, täpsemalt bakteriteooria võidulepääsus. Enne teda oli bakteriteooria olnud meditsiinis vähetähtis seisukoht. Tema paljud katsed näitasid, et haiguste levikut saab vältida või peatada bakterite hävitamisega. Selle seisukoha omaksvõtt tõi kaasa pöördelise muutuse tervishoius ja meditsiinis. Tänapäeval tuntakse Pasteuri nime eeskätt pastöörimismeetodiga, mille abil hävitatakse piimas või veinis bakterid. Pasteuril on avastusi ka keemias. Nendest tähtsaimad on teatud kristallide asümmeetria põhjuseks oleva molekulistruktuuri avastamine ja sellega seotud ratsemiseerimine. Teadlaskarjääri alguses uuris ta kiraalseid molekule naatriumammooniumtartraadi näitel. 1887 asutas ta Pasteuri instituudi ja oli kuni surmani selle direktor. Kuigi Pasteur sooritas palju teedrajavaid eksperimente, ei saanud ta sageli teiste teadlastega hästi läbi. Tema märkmete uurimine on paljastanud, et Pasteur harrastas pettusi, et oma konkurentidest üle olla. 1849 abiellus Pasteur Marie Laurentiga. Neil sündis viis last. Neist vanim, Jeanne, suri üheksa-aastaselt. 1865 suri kaheaastane Camille ja 1866 12 ja poole aastane Cécile, kõik kolm tüüfusse. Suureks kasvasid poeg Jean Baptiste ja tütar Marie Louise. Poeg sõdis Prantsuse-Preisi sõjas. 1856 – Rumfordi medal 1869 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 1885 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks 1895 – Leeuwenhoeki medal Auleegioni ordeni suurristi järk Pasteuri efekt Mikroorganismid (alaosast ajalugu)
Matt Hemingway

Matthew Eliot Hemingway (sündinud 24. oktoobril 1972 Los Angeleses Californias) on endine USA kergejõustiklane, kes võitis 2004. aasta Ateena olümpiamängudel hõbemedali kõrgushüppes tulemusega 2.34 m. Hemingway on 2.01 m pikk. Ta on lõpetanud Arkansase Ülikooli 1996. aastal. Tema parim kolledžiaegne tulemus oli 2. koht 1996. aasta NCAA välismeistrivõistlustel. 1991 saavutas 8. koha USA Juunioride meistrivõistlustel, hüppas 2.23 m (7 jalga 4 tolli) 1992 hüppas 2.10 m (6 jalga 10.75 tolli) 1993 saavutas 8. koha - NCAA välismeistrivõistlustel, oli 15. USA välismeistrivõistluste kvalifikatsioonis, tulemusega 2.25 m (7 jalga 4.5 tolli) 1994 saavutas 4. koha - SEC välismeistrivõistlustel. Hüppas 2.17 m (7 jalga 1.5 tolli) 1995 võitis 3. koha - NCAA välismeistrivõistlustel; 2. SEC välismeistrivõistlustel and 12. USA välismeistrivõistlustel. Hüppas 2.25 m (7 jalga 4.5 tolli) 1996 saavutas 4. koha USA olümpiakvalifikatsioonil, saades USA Olümpiameeskonna varumeheks. Oli 2. NCAA välismeistrivõistlustel, 3. SEC-i meistrivõistlustel ja oli USA edetabelis 5. kohal, hüpates 2.30 m (7 jalga 6.5 tolli) 1997 saavutas 10. koha USA välismeistrivõistlustel, hüpates 2.21 m (7 jalga 3 tolli) 1998–1999 ei võistelnud - töötas parvetamise giidina. 2000 võitis USA sisemeistrivõistlused 2000. aastal isikliku rekordiga 2.38 m (7 jalga 9 3/4 tolli). 2001 jalavigastuse tõttu võistluspaus 2002 saavutas 2. koha 2002. aasta USA välismeistrivõistlustel 2003 USA meistrivõistluste 2. koht. 2003 saavutas maailmameistrivõistlustel 12. koha. (Pariis 2003) 2004 sai koha USA Olümpiameeskonnas 2.30 m (7 jalga 6.5 tolli).
Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus

Sihtasutus Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus (lühend RKK, inglise keeles International Centre for Defence Studies) on kaitse- ja julgeolekupoliitilisi küsimusi analüüsiv mõttekoda, mille asutamiseks andis Eesti Vabariigi Valitsus kaitseministrile volitused 2006. aasta märtsis. RKK ülesanne on jälgida ja analüüsida kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas toimuvat ülemaailmset arengut ning Eestile erihuvi pakkuvaid kitsamaid teemasid. Selle tulemusel sündiv sõltumatu eksperdihinnang peaks olema riigiametitele abiks pädeva poliitika kujundamisel, samuti aitama tõsta avalikkuse informeeritust kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas toimuvast ning arusaamist Eesti julgeolekut mõjutavatest teguritest. Mitmetesse keskuse projektidesse on partneritena kaasatud sobiva profiiliga mõttekodasid teistest riikidest. Keskuse üks ülesandeid on ka asjatundliku välispoliitilise diskussiooni elavdamine Eestis. Sel eesmärgil toimuvad ka seminarid, kus nii Eesti kui mujalt saabunud analüütikud arutavad välis- ja julgeolekupoliitilisi päevateemasid. Samuti korraldab keskus iga-aastast rahvusvahelist Lennart Meri mälestuskonverentsi, mis keskendub Euroopa julgeolekule. Keskus annab välja kuukirja Diplomaatia ning keskuse teadurite sulest ilmuvad regulaarselt välis- ja julgeolekupoliitilisi küsimusi käsitlevad artiklid. Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse juhataja alates selle asutamisest oli Kadri Liik. Augustis 2011 asus keskust juhtima Martin Hurt. 1. märtsil 2012 asus keskust juhtima Matthew Bryza. Aastatel 2015–2017 oli keskuse direktor Jüri Luik, alates 1. septembrist 2017 Sven Sakkov, kes 2020. aasta 22. oktoobrist on Eesti suursaadik Soomes. 29. oktoobril 2020 valiti keskuse uueks juhiks Indrek Kannik. Juuni alguses 2011 vallandati Keskuse büroojuht Leelet Nellis, kes lasi sihtasutusel kinni maksta oma isiklikke reisiarveid ja võttis ka asutuse kontolt sularaha kokku umbes 37 000 euro väärtuses. RAND Corporation Carnegie Council for Ethics in International Affairs, (New York, USA) Center for Strategic and International Studies (CSIS), Washington, DC, USA Heritage Foundation Hudsoni Instituut (inglise keeles Hudson Institute) The Eisenhower Institute Center on Studies for Defense Information (CSDI) Poliitikauuringute Keskus PRAXIS Riigi Teataja Mõttekoja töötaja kõrvaldas 15 000 eurot Kaitseuuringute Keskuse büroojuht omastas arvatust märksa enam Keskuse koduleht RKK blogi Kuukiri Diplomaatia
Rebecca Kontus

Rebecca Kontus (sündinud 18. veebruaril 1984 Pärnus) on eesti laulja. Ta on lõpetanud Pärnus muusikakooli ning õppinud Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis pop-džässlaulu ja klaverit. 2010. aastal täiendas ta end Pariisis CIM akadeemias džässlaulu ja -klaveri alal. 2014. aastast on tal magistrikraad Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri teaduskonnast. Rebecca Kontus on kutseline muusik, kes esitab nii poppi, gospelit, funki, souli, rahvamuusikat kui ka džässi. Ta on teinud koostööd selliste muusikakollektiividega nagu SKA Faktor, R – Corp, tšellokvartett C-Jam, Estonian Dream Big Band, Tallinna Gospelkoor, Taavo Remmeli ja Henri Peipmani trio. Ta on osa võtnud lauluvõistlustest "Tähtede laul" ja "Kaks takti ette". 2005. aastal esindas ta Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusel ansambli Suntribe koosseisus, kus saavutati poolfinaalis 20. koht ning finaali ei jõutud. 2007. aasta märtsis laulis ta Riias toimunud "Sony Jazz Stage'il", kus saavutas kolmanda koha. "Inglite pisarad" (2008) "Dèja Vu" (2008) "Võin ma tulla?" (2011) "Flàneur" (2012) "Jõuludeks koju" (2013) MEREÄÄRE AVAJA REBECCA KONTUS: Mulle meeldib avar silmapiir ja vabadus Pealinn.ee, 17. jaanuar 2021 Rebecca Kontusel tuli magistrikraadi nimel ka muusikast loobuda ERR, 3. juuni 2014 Rebecca: lava on liiga väike Eesti Päevaleht, 1. veebruar 2005 KONTUS JA VÕSSOTSKI SONY JAZZ STAGE´IL TUBLIDE SEAS Jazzkaar, 03. märts 2007 www.rebeccakontus.com Rebecca Kontuse fännileht Facebookis Rebecca Kontus andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Panther

Panther, Teise maailmasõja ajal kasutatud Saksa tank SMS Panther, Saksa kahuripaat, mis põhjustas Agadiri kriisi 1911
Bambus

Bambus (Bambuseae) on kõrreliste sugukonda kuuluv mitmeaastase igihaljaste puittaimede rühm. Taksonoomiliselt käsitletakse neid Bambusoideae alamsugukonna Bambuseae triibuses. Bambuseid on teada umbes 92 perekonda üle 1000 liigiga, nad kasvavad lähistroopilistes ja troopilistes piirkondades. Paljud bambuse liigid õitsevad ja kannavad vilju vaid korra 85–120 aasta jooksul ning see toimub üheaegselt, sõltumata kasvukohast või kliimast. Pärast seda nad enamasti surevad. Bambuste massilist ja üheaegset õitsemist pole suudetud rahuldavalt seletada. Bambused on maailma kõige kiiremini kasvavad puittaimed: kasvukiirus võib päevas ulatuda 91,5–122 cm-ni, tunnis aga 3,9–5 cm-ni. Nende ülikiire kasv on tingitud omapärasest risoomivõrgustikust, ning sõltub suuresti kasvupinnasest ja kliimatingimustest. Bambuspuitu ehk bambust kasutatakse eriti ehitusmaterjalina, aga ka tööriistade, mööbli jm valmistamiseks. Tuntud on ka bambusest suusakepid ja õngeridvad. Mõnede bambusliikide seemneid ja noorvõsusid tarvitatakse toiduks, nendest toituvad ka pandakarud. Janzen, DH. (1976). "Why Bamboos Wait so Long to Flower". Annual Review of Ecology and Systematics. [1] Helen Arusoo. "BAMBUS kõige kiiremini kasvav taim" Loodusesõber, 4/2002
Tulirelv

Tulirelv on laskerelv, mille laeng haavlid, kuul, miin, mürsk või muu lendkeha paisatakse rauaõõnest välja püssirohu või mõne muu sarnase aine plahvatuslikul põlemisel tekkinud kuumade gaaside kiire paisumise tagajärjel. Tulirelv koosneb relva rauast (sile- või vintraudne), lukustus- ja löökmehhanismist, sihikust või sihtimisseadmetest, käsirelvadel kabast, suurtükkidel alusest ehk lafetist ning sinna juurde kuuluvast laskemoonast. Tulirelvad jagunevad eri kaliibriga käsitulirelvadeks ehk laskurrelvadeks ja suurtükkideks. Esimesed käsitulirelvad võeti kasutusele 15. sajandi esimesel poolel. Sõjategevuses hakati suurtükke kasutama 16. sajandil. Eesti õigusruumis: Liigitatakse tulirelvi pikkuse ja relvaraua pikkuse järgi. Loetakse tulirelva oluliseteks osadeks relvaraud, lukk, padrunipesa, trummel ja adapter. C.I.P. Commission Internationale Permanente pour l'épreuve des armes à feu portatives, Permanent International Commission for the Proof of Small Arms Padrun Tulirelvade loend Kaitseriiv eRT: Relvaseadus, § 12. Tulirelvade liigitamine eRT: Relvaseadus, § 21. Tulirelva olulised osad C.I.P. Proofs videos
Tšekalin

Tšekalin on linn Venemaal Tula oblastis Suvorovi rajoonis. Asub Tulast 106 km läänes Oka jõe ääres. Asutatud 1565. aastal. Linnaõigused sai 1776. aastal. 1944. aastani oli linna nimi Lihvin, siis nimetati ümber partisan Aleksandr Tšekalini järgi. Tšekalin on elanike arvult Venemaa väikseim linn. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanike arv 994. 2020. aasta alguses oli linnas 863 elanikku. Linnas on kirik, pagaritöökoda, raamatukogu, kool, pangakontor, haigla ja paar poodi. Artikkel linna kohta (vene keeles) Fotoreportaaž linnast
Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigitus

Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigitus on saksa etnomusikoloogide Erich Moritz von Hornbosteli ja Curt Sachsi loodud muusikainstrumentide liigitamise süsteem, mille kohaselt muusikainstrumendid on liigitatud heli tekitamise viisi järgi. Liigitus avaldati 1914. aastal raamatus "Zeitschrift für Ethnologie". Ingliskeelne tõlge avaldati ajakirjas Galpin Society Journal 1961. aastal. Pillide liikide tähistamiseks kasutatakse Melvil Dewey kümnendliigitussüsteemi. Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigituses oli algselt neli peamist liiki, viies peamine liik lisandus 1940. aastal. Idiofonid ehk korpuspillid on löökpillid, mille heli tekib kogu instrumendi võnkumisest. Eristatakse näpitavaid, hõõrutavaid, puhutavaid ideofone ning löödavaid idiofone. Pillil korpus liigub, kui instrumenti otse lüüa, kaudselt lüüa, raputada või kraapida. Kell Kastanjetid Taldrikud Hi-hat Gong Tamburiin Triangel Kellamäng Vibrafon Ksülofon Marimba Raputatavad (inglise k. shaken) Flexatone Marakas Kraabitavad (inglise k. scraped) Guiro Tšelesta Membranofonid ehk membraanpillid on löökpillid, mille heli tekitab membraani, kas pingul kile või naha võnkumine. Basstrumm Bongod Tabla Tamburiin Tamtamm Timpan Kordofonid on muusikainstrumendid, kus heli tekitab pinguldatud võnkuv keel. Klavikord Klavessiin Klaver Kannel Balalaika Bandžo Tšello Kontrabass Viiul Kitarr Basskitarr Klassikaline kitarr Harf Koto Lauto Lüüra Mandoliin Sitar Vioola Viiul Aerofonid ehk õhkpillid on muusikainstrumendid, kus primaarselt pannakse võnkuma õhk. Pillikorpus ei piira võnkuvat õhusammast. Akordion Lõõtspill Suupill Harmoonium Orel Sheng Merekarp Flööt Okariin Paanivile Pikoloflööt Vile Pajupill Keele võnkumine, mis paneb võnkuma pillitorus oleva õhusamba Oboe Oboe d’amore Inglissarv Baritonoboe Hekelfon Fagott Torupill Klarnet Pikoloklarnet Sopranklarnet Altklarnet Bassklarnet Kontrabassklarnet Torupill Duda Rootsi torupill Zambogna Saksofon Sopransaksofon Altsaksofon Tenorsaksofon Baritonsaksofon Bass-saksofon Helikõrgust saab muuta ainult huultega Pasun Shofar Alpisarv Lur Sackbut Tromboon Baritonsarv Kornet Eufoonium Flüügelhorn Metsasarv Melofon Susafon Trompet Tuuba Wagneri tuuba Heli tekitatakse elektrooniliselt. Trummimasin Hammondi orel Moog süntesaator Roland Octapad Ondes Martenot Synclavier Teremin Moodswinger Moonlander
Kordofonid

Kordofonid on muusikainstrumendid, kus heli tekitab pinguldatud võnkuv keel. Pillikeel pannakse võnkuma: lipitsaga või sõrmedega (näppepillid) poognaga (poogenpillid) lüüakse haamri või pulgaga (klahvkeelpillid) Klaveri ja klavessiini heli tekitamise erinevus seisneb selles, et klaveri keeli lüüakse haamritega, mitte ei näpita sulerootsuga nagu klavessiinis. Kordofonid jagunevad Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigituse järgi lihtsateks kordofonideks ja liitkordofonideks: 3. Kordofonid 31. Lihtsad kordofonid Klavikord Klavessiin Klaver Kannel 32. Liitkordofonid Balalaika Bandžo Tšello Kontrabass Viiul Kitarr Basskitarr Klassikaline kitarr Harf Koto Lauto Lüüra Mandoliin Sitar Vioola Eesti rahvapillidest on kordofonid põispill, moldpill, kannel, Hiiu kannel (rootsi kannel). Kordofonide loend en:List of chordophones by Hornbostel-Sachs number
Käru

Käru on ühe või mitme rattaga vankritaoline transpordivahend. Käru veetakse järel või lükatakse ees, kuid käru võib liikuda ka mootori jõul. Käruks nimetatakse ka lükatavat aiakäru, mida kasutatakse mulla, lehtede, prügi või esemete transportimiseks. Ka veoauto, sõiduauto, ATV, jalgratta või mingi muu masina taha kinnitatav järelhaagis on käru. aiakäru heinakäru järelkäru käsikäru lapsekäru
Explorer (laev)

Explorer (aastatel 1969–1985 Lindblad Explorer, 1985–1992 Society Explorer) oli Soomes Uusikaupunkis 1969. aastal vette lastud kruiisilaev. Laev oli ehitatud spetsiaalselt polaarkruiisideks. 1984. aastal läbis Explorer esimese reisilaevana Loodeväila. 2007. aasta 23. novembril sõitis laev Antarktikas King George'i saare juures jäämäe otsa ning tema keresse tekkis rusikasuurune auk. Sissetuleva vee tõttu vajus ta kreeni ning laevalt evakueeriti 91 reisijat ja 54 meeskonnaliiget. Uppuvat laeva jäi päästma kapten koos vanemohvitseriga. Laevast üritati vett välja pumbata, kuid tulutult. Laeva kreen üha süvenes ning kapten ja vanemohvitser lahkusid laevalt. 24. novembril mahajäetud Explorer uppus. Hukkumise ajal sõitis Explorer Libeeria lipu all.
Maracanã staadion

Maracanã staadion on jalgpallistaadion Rio de Janeiros Brasiilias. Ellipsikujuline staadion ehitati 1950. aasta maailmameistrivõistlusteks ja avati 16. juunil 1950. Staadioni ametlik nimi on Estádio Jornalista Mário Filho. Selle nime sai ta endise spordiajakirjaniku järgi. Staadioni tuntakse siiski Maracanã nime all, sest see asub Maracanã linnaosas Maracanã avenüül Maracanã jõe ääres. Maracanã ametlik pealtvaatajate rekord, 183 341 piletiga pealtvaatajat, püstitati maailmameistrivõistluste valikturniiril Paraguay vastu 31. augustil 1969. Siiski arvatakse, et 1950. aasta MM-il finaalmängus Uruguay ja Brasiilia vahel olevat olnud ligi 200 000 pealtvaatajat, sest piletita pealtvaatajaid oli staadionil palju. 1990. aastatel muudeti staadioni seisukohad istekohtadeks ning selle tulemusel pealtvaatajate kohtade arv vähenes 70 000 võrra. Jätkuvate uuendustööde käigus väheneb istekohtade arv 100 000 võrra. Maracanãl on mänginud kodumänge sellised jalgpalliklubid nagu Botafogo, Vasco da Gama, Flamengo ja Fluminense. Tänapäeval mängivad need klubid, välja arvatud Fluminense, staadionil vaid tähtsamad mängud. 2014. aastal mängiti staadionil jalgpalli MM-i finaal. Maracanã staadioni koduleht (portugali keeles) Fédération Internationale de Football Association (FIFA): Maracanã - Estádio Jornalista Mário Filho
Hässleholmi vald

Hässleholmi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Skåne läänis. Suuremad asulad on Hässleholm, Tyringe, Vinslöv ja Bjärnum. Üle 200 elanikuga tiheasustusega paikkondi on 17. Emmaljunga Hovdala loss Vannarödi loss Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980 Valla koduleht
Westminster

Westminster on Londoni linnaosa. Asub Thamesi põhjakaldal Londoni äripiirkonnast Cityst läänes. Seal asuvad Buckinghami palee, Westminsteri palee, Westminster Abbey, Big Ben, London School of Economics, Royal Academy of Music, Charing Crossi, Marylebone'i, Paddingtoni ja Victoria raudteejaam. Bayswater Belgravia Covent Garden Fitzrovia Holborn Hyde Park Knightsbridge Lisson Grove Maida Vale Mayfair Marylebone Millbank Paddington Pimlico Queen's Park St. James's St John's Wood Soho, sealhulgas Chinatown "Theatreland" Westbourne Green West End Westminster Great Portland Streeti metroojaam Baker Street http://www.ons.gov.uk/peoplepopulationandcommunity/populationandmigration/populationestimates/datasets/populationestimatesforukenglandandwalesscotlandandnorthernireland http://www.westminster.gov.uk/
Hässleholm

Hässleholm on tiheasustusega paikkond Rootsis, Hässleholmi valla keskasula. Hässleholm sai 1914. aastal linnaõigused. 2005. aasta andmeil elas tiheasustusega paikkonnas 17 700 inimest. Statistical localities 2020 Statistiska tätorter 2018 – befolkning, landareal, befolkningstäthet Statistical localities 2020
Rootsi linnade loend

Rootsi linnade loend loetleb Rootsi linnad. Linnad on paigutatud tähestiku järjekorda rootsikeelsete nimede järgi. Sulgudes on toodud linnaõiguste saamise aasta. Linnaõigused kaotati kommunaalreformiga 1971. aastal. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Åhus (1326–1617) Alingsås (1619) Åmål (1643) Arboga (13. sajand) Arvika (1911) Askersund (1643) Avaskär (1350) Avesta (1641–1686 ja uuesti 1919) Boden (1919) Bollnäs (1942) Borgholm (1816) Borlänge (1944) Borås (1622) Djursholm (1914) Eksjö (1400) Elleholm (1450–1600) Enköping (1300) Eskilstuna (1659) Eslöv (1911) Fagersta (1944) Falkenberg (1558) Falköping (1200) Falsterbo (1200) Falun (1641) Filipstad (1611–1694 ja uuesti 1835) Flen (1949) Gränna (1652) Gävle (enne 1446) Göteborg (1619) Hagfors (1950) Halmstad (1200) Haparanda (1848) Hedemora (enne 1446) Helsingborg (1085) Hjo (1400) Hudiksvall (1582) Huskvarna (1911) Härnösand (1585) Hässleholm (1914) Höganäs (1936) Jönköping (1284) Kalmar (1100) Karlshamn (1664) Karlskoga (1940) Karlskrona (1680) Karlstad (1584) Katrineholm (1917) Kiruna (1944) Kramfors (1947) Kristianopel (1600) Kristianstad (1622) Kristinehamn (1582–1584 ja uuesti 1642) Kumla (1942) Kungsbacka (1400) Kungälv (1100) Köping (1474) Laholm (1200) Landskrona (1413) Lidingö (1926) Lidköping (1446) Lindesberg (1643) Linköping (1287) Ljungby (1936) Ludvika (1919) Luleå (1621) Lund (990) Lycksele (1946) Lysekil (1903) Lödöse (11. sajand kuni 1526 ja 1586–1646) Malmö (1250) Mariefred (1605) Mariestad (1583) Marstrand (1200) Mjölby (1922) Motala (1881) Mölndal (1922) Nacka (1949) Nora (1643) Norrköping (1384) Norrtälje (1622) Nybro (1932) Nyköping (1187) Nynäshamn (1946) Nässjö (1914) Oskarshamn (1856) Oxelösund (1950) Piteå (1621) Ronneby (1387–1680 ja uuesti 1882) Sala (1624) Sandviken (1943) Sigtuna (990) Simrishamn (1300) Skanör (1200) Skara (988) Skellefteå (1845) Skänninge (1200) Skövde (1400) Sollefteå (1917) Solna (1943) Stockholm (1250) Strängnäs (1336) Strömstad (1672) Sundbyberg (1927) Sundsvall (1624) Säffle (1951) Säter (Dalarna) (1642) Sävsjö (1947) Söderhamn (1620) Söderköping (1200) Södertälje (1000) Sölvesborg (1445) Tidaholm (1910) Torshälla (1317) Tranås (1919) Trelleborg (1200) Trollhättan (1916) Trosa (1300) Uddevalla (1498) Ulricehamn (1400) Umeå (1622) Uppsala (1286) Vadstena (1400) Varberg (1100) Vaxholm (1652) Vetlanda (1920) Vimmerby (1400–1532 ja uuesti 1604) Visby (1000) Vänersborg (1644) Värnamo (1920) Västervik (1200) Västerås (990) Växjö (1342) Ystad (1200) Ängelholm (1516) Örebro (1200) Öregrund (1491–1521 ja uuesti 1554) Örnsköldsvik (1893) Östersund (1786) Östhammar (1368–1491 ja uuesti 1539)