laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tallinna timukate loend

Alljärgnev on Tallinna timukate loend. 1369 Melepeve ("rackmeister", eestlane) 1378 Hinke ("schaprichter") 1449, 1456 Herman ("de rakemeister") 1525 Thomas (timukasulane) 1555 Tonnies (tapetud) 1557, 1561 Hyndryck Fallenn 1590 Wentzell 1594–1606 Brun 1615, 1616–1629 Markus 1630 Marcusson 1631 Jacob Müller (ka Tartu timukas) 1645 Pert Prüsepoick (põgenes, tabati ja poodi) 1650–1653 Hans Schottman (sai Tartu timukaks) 1653– Martin Ehm (endine Tartu timukas Martin Ohmi nime all) 1660–1670 Anthonius Keydel 1670–1676 Samuel Olefsen –1674 Nicolaus Grönau 1676–1696 Detloff Fliegenring (ka Toompea timukas, endine Narva timukas) 1696–1710 Jakob Fliegenring 1711–1716 Frantz Carl Warner 1716–1722 Anthony Friedrich Keydell (endine Tartu timukas) 1722–1725 Christian Rudolf 1726– august 1732 Andreas Meisner vanem 23. august 1732 – november 1773 Johann Andreas Meisner noorem (eelmise poeg) 1773–1776 Anna Dorothea või Anna Christine Meisner (eelmise tütar; tema tegevus timukana piirdus ilmselt tänava ja muude "puhastusteenuste" osutamisega) 1776–1782 Johann Georg Hennings, (endine Pärnu timukas; 1775–1781 langetas Tallinna raekohus neli või viis surmaotsust, neist neli lapsetapmise eest. Pole õnnestunud selgitada, kas need otsused viidi täide, või asendati Siberisse sunnitööle saatmisega) 1782–1804 (?) Johann Christian Wolff (tema ametiajal ja hiljem Tallinna raad ühtegi surmaotsust ei langetanud) 1820–1832 (?) Fabian Otto Burghartz (tal oli 1819–1839 oma maja, mis asus hilisemal aadressil Lembitu 15) 1832–1836 Johann Festag (esimene linnakodanikust timukas. Kodanikuvande andis 1809. aastal, saades järgmisel aastal pottseppmeistrina Kanuti gildi liikmeks ja 1821. aastal gildivanemaks. 1834. aastal elas ta Rüütli tänaval linnale kuuluvas nn timuka majas) 1836–1854 (?) Georg Adam Frantz (Tallinna kodanikuks sai 1819. aastal kingsepana. Ta elas (1843) Rüütli tänaval (nr 24, kinnistu 596) linnale kuuluvas timuka majas nagu tema eelkäijad hiljemalt 17. saj algusest alates. Tal oli ka kinnisvara Veerenni tänava ääres ja tühi maatükk Ülemiste järve ääres) 1854–1877 Friedrich Müller (viimane Tallinna timukas) Tallinna timukad [1]
Obernkirchen

Obernkirchen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Linn asub umbes 8 km Stadthagenist edelas ja 15 km Mindenist idas. Linna pindala on 32,55 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9336 inimest. Obernkirchen on väikelinn Bückebergi varjus, mis on mäestik Weserberglandis. Sealt avaneb vaade vanale Schaumburg Lippe krahvkonnale (mis nüüd on Schaumburgi kreis) Bückeburgi linnaga selle jalamil. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Obernkirchen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.obernkirchen.de Obernkircheni lastekoor
Émilie du Châtelet

Gabrielle Émilie Le Tonnelier de Breteuil, markiis du Châtelet, laiemalt tuntud kui Émilie du Châtelet (17. detsember 1706 Pariis – 10. september 1749 Lunéville, Lorraine, Prantsusmaa) oli prantsuse loodusfilosoof, matemaatik ja füüsik. Voltaire'i õhutusel tõlkis Châtelet ladina keelest prantsuse keelde 1687. aastal ilmunud Isaac Newtoni peateose "Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica". Tõlkimine algas 1745. aastal ja kestis kuni surmani 1749. aastal. Trükivalgust nägi see tõlketeos koos kommentaaridega alles kümme aastat pärast Châtelet' surma 1759. aastal Alexis Clairaut' eestvedamisel. Eessõna kirjutas Voltaire. Châtelet' enda filosoofiline peateos 1740. aastal Pariisis avaldatud "Institutions de Physique" leidis elavat vastukaja, tõlgiti kahe aasta jooksul mitmesse keelde ja anti välja mitu kordustrükki. 1746. aastal valiti Châtelet Bologna teaduste akadeemia liikmeks (tollal Prantsuse Teaduste Akadeemiasse naisi ei valitud). Émilie du Châtelet suri sünnitusel 1749. aastal 42 aasta vanuselt. Châtelet madame du (1706–1749). universalis.fr David Bodanis. "Passionate Minds: Emilie du Chatelet, Voltaire, and the Great Love Affair of the Enlightenment". Little, Brown, 2006  Émilie du Châtelet – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kärmas

Kärmas on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Kärmas on pandud Maidla mõisavallas Hageri kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Kärmas uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jakobson ja Kreos. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Kärmas Eestis 42 mehel ja 56 naisel, 2023. aasta 1. jaanuari seisuga 42 mehel ja 55 naisel. Nime tuntud kandjaid: Maian Kärmas (sündinud 1978), eesti helilooja, laulja ja ajakirjanik Mati Kärmas (1941–2015), eesti viiuldaja Mihkel Kärmas (sündinud 1974), eesti ajakirjanik, Maian Kärmase vend Kristi Tammik (sündinud 1941, Kristi Kärmas), eesti ajakirjanik https://www.stat.ee/nimed/pere/K%C3%A4rmas
2019. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

2019. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 45. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises. Võistlused toimusid Rootsis Åres 4.–17. veebruaril 2019. Samas paigas olid varem toimunud ka 1954. aasta ja 2007. aasta maailmameistrivõistlused. Võistluste korraldaja valiti välja 5. juunil 2014 Rahvusvaheline Suusaföderatsiooni kongressil Hispaanias Barcelonas. Ainus teine kandidaatlinn oli Cortina d'Ampezzo (Itaalia), mis valiti hiljem 2021. aasta maailmameistrivõistluste korraldajaks. Võistlustel osales 476 sportlast 76 riigist. 5. veebruar – naiste ülisuurslaalom 6. veebruar – meeste ülisuurslaalom 8. veebruar – naiste Alpi kahevõistlus 9. veebruar – meeste kiirlaskumine 10. veebruar – naiste kiirlaskumine 11. veebruar – meeste Alpi kahevõistlus 12. veebruar – võistkonnavõistlus 14. veebruar – naiste suurslaalom 15. veebruar – meeste suurslaalom 16. veebruar – naiste slaalom 17. veebruar – meeste slaalom 9. veebruar Osavõtjaid: 58 Maailmameister 2017: Beat Feuz, Šveits Ametlikud tulemused 17. veebruar Osavõtjaid: 99 Maailmameister 2017: Marcel Hirscher, Austria Tulemused 15. veebruar Osavõtjaid: 98 Maailmameister 2017: Marcel Hirscher, Austria Ametlikud tulemused 6. veebruar Osavõtjaid: 70 Maailmameister 2017: Erik Guay, Kanada Ametlikud tulemused 11. veebruar Osavõtjaid: 56 Maailmameister 2017: Luca Aerni, Šveits Ametlikud tulemused 10. veebruar Osavõtjaid: 37 Maailmameister 2017: Ilka Štuhec, Sloveenia Ametlikud tulemused 16. veebruar Osavõtjaid: 97 Maailmameister 2017: Mikaela Shiffrin, USA Ametlikud tulemused 14. veebruar Osavõtjaid: 98 Maailmameister 2017: Tessa Worley, Prantsusmaa Ametlikud tulemused 5. veebruar Osavõtjaid: 43 Maailmameister 2017: Nicole Schmidhofer, Austria Ametlikud tulemused 8. veebruar Osavõtjaid: 35 Maailmameister 2017: Wendy Holdener, Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 14. veebruar Osavõtjaid: 16 võistkonda Maailmameister 2017: Prantsusmaa Ametlikud tulemused Ametlik koduleht
Jändrik

Jändrik on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Jändrik on pandud Maidla mõisavallas Hageri kihelkonnas Harjumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kivirusikas

Kivirusikas on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Kivirusikas (Kiwirusikas) on pandud Maidla mõisavallas Hageri kihelkonnas Harjumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kütja (perekonnanimi)

Kütja on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Kütja on pandud Maidla mõisavallas Hageri kihelkonnas Harjumaal. 1.jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Angla

Angla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Seal asuvad Angla tuulikud. Püsielanikkond: 1979. aastal 40 inimest, 2000. aastal 27 inimest. Angla külas ja selle lähimas ümbruses oli asustus väidetavalt juba muinasaja lõpus. 16. sajandi algul on Anglat esmamainitud vakuraamatus. 1925. aastal tegutses külas 13 talu ja 9 tuulikut. Ajalooliselt kuulus küla Karja kihelkonda. Eesti külade loend Angla tuulikud Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rahamägi

Rahamägi on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Rahamägi (Rahhamäggi) on pandud Maidla mõisavallas Hageri kihelkonnas Harjumaal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rahamägi Eestis 7 mehel ja 15 naisel. Henno Rahamägi (1907–1941), eesti ajakirjanik Hugo Bernhard Rahamägi (1886–1941), eesti usuteadlane ja poliitik, E.E.L.K. piiskop Johannes Adolf Rahamägi (1883–1916), eesti ajakirjanik Melanie Kukk (1903–2000, Lola-Eha Rahamägi), eesti kunstnik, Hugo Bernhard Rahamäe abikaasa
Vanadus (perekonnanimi)

Vanadus on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Vanadus (Wanadus) on pandud Maidla mõisavallas Hageri kihelkonnas Harjumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
MP 28

Bergmann MP 28 on Saksamaal arendatud püstolkuulipilduja, Relv põhineb varasemal MP 18-l.  MP 28 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
James Gleick

James Gleick (sündinud 1. augustil 1954 New Yorgis) on ameerika teaduskirjanik ja teadusajaloolane. Ta lõpetas 1976. aastal Harvardi Ülikooli. Pärast ülikooli lõpetamist töötas meediaväljaannetes, sealhulgas kümme aastat oli ajalehe The New York Times toimetaja ja reporter. Aastatel 1989–1990 oli ta Princetoni Ülikooli McGraw' distingeeritud lektor. Kirjutas kahe kuulsa füüsiku – Isaac Newtoni ja Richard Feynmani – elulooraamatud. 1987 – National Book Awardi nominent kategoorias "Mitteilukirjandus" ("Chaos: Making a New Science"') 1988 – Pulitzeri auhinna nominent kategoorias "Mitteilukirjandus" ("Chaos: Making a New Science") 1992 – National Book Awardi nominent kategoorias "Mitteilukirjandus" ("Genius: The Life and Science of Richard Feynman") 1993 – Pulitzeri auhinna nominent kategoorias "Biograafia või autobiograafia" ("Genius: The Life and Science of Richard Feynman") 2004 – Pulitzeri auhinna nominent kategoorias "Biograafia või autobiograafia" ("Isaac Newton") 2011 – National Book Critics Circle Awardi nominent kategoorias "Mitteilukirjandus" ("Information") 2012 – Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhind ("Information") 2012 – PEN/E. O. Wilson Literary Science Writing Award ("Information") 1987 – Chaos: Making a New Science, Viking Penguin (täiendatud ja parandatud uusväljaanne 2008) 1990 – Nature's Chaos, Viking Penguin (kaasautor Eliot Porter) 1992 – Genius: The Life and Science of Richard Feynman, Pantheon Books 1999 – Faster: The Acceleration of Just About Everything, Pantheon 2002 – What Just Happened: A Chronicle from the Electronic Frontier, Pantheon 2003 – Isaac Newton, Pantheon 2011 – The Information: A History, a Theory, a Flood. New York: Pantheon Books 2016 – Time Travel: A History, Pantheon Books 2014 – Informatsioon. Ajalugu. Teooria. Uputus. Tõlkinud Tiina Randus, konsulteerinud Jaagup Irve, keeletoimetanud Katrin Ringo. Tallinn: Äripäev, 528 lk, ISBN 978-9949523320 [1] About. around.com Koduleht James Gleick. thriftbooks.com
Aru (Saaremaa)

Aru (Aruküla, Arumõisa) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
David Bodanis

David Bodanis (sündinud Chicagos Illinoisis) on ameerika päritolu Briti teaduskirjanik. Ta õppis Chicago Ülikoolis matemaatikat, füüsikat ja ajalugu. Lõpetas ülikooli bakalaureusekraadiga. Elas kümmekond aastat Prantsusmaal, kus töötas muuhulgas ajalehes International Herald Tribune väliskorrespondendina. 1980. aastate lõpul kolis Londonisse, kus elab tänini. Bodanis on teinud kaastööd ajalehtedele Financial Times, The Guardian ja The New York Times. Tema 2001. aastal ilmunud menuk "E=mc²: A Biography of the World's Most Famous Equation" tõlgiti 28 keelde. 2006 – Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhind ("Electric Universe") 1984 – Being Human 1985 – The Body Book: A Fantastic Voyage to the World Within 1986 – The Secret House: 24 Hours in the Strange and Unexpected World in which We Spend our Nights and Days 1988 – The Ideas Behind Politics 1992 – The Secret Garden: Dawn to Dusk in the Astonishing Hidden World of the Garden 2001 – E=mc²: A Biography of the World's Most Famous Equation 2005 – Electric Universe: How Electricity Switched On the Modern World 2006 – Passionate Minds: Emilie du Chatelet, Voltaire, and the Great Love Affair of the Enlightenment 2016 – Einstein's Greatest Mistake: The Life of a Flawed Genius David Bodanis. davidbodanis.com Koduleht David Bodanis. thriftbooks.com
STEM

Elektronarvuti STEM on esimene Eestis projekteeritud numbriline arvuti. See arvuti ehitati Tallinnas Elektrotehnika Projekteerimise Instituudis, valmis 1964. aastal, omas miniarvuti arhitektuuri ja andmebaasi ning oli nende omaduste poolest oma ajast aastaid ees. STEM oli väga töökindel, töötas ilma inseneride pideva järelevalveta ja teda kasutati metallide optimaalsete lõikerežiimide arvutamiseks masinaehitustehases. Tema oluliseks iseärasuseks oli andmete sisestamise võimalus elektrilise kirjutusmasina kaudu, mis tagas tema hõlpsa interaktiivse kasutamise. Selle arvuti loomise eest saadi autoritunnistusi ja Nõukogude Eesti preemia. Temas leiduvate arvutustehnika uudsete lahenduste kohta kaitsesid oma kandidaadiväitekirjad Jüri Šaraškin, Ülo Kess, Enn Tõugu, Kaljo Tinn ja Andri Ariste.[viide?] STEM loodi Putilovi sõjatehase tellimusel. Kooliarvuti Juku Miki (arvuti) Entel (arvuti) Tartu (arvuti) Enn Tõugu (aprill 2020). "Arvutid toodi Eestisse õhinal". Akadeemia.
Rinteln

Rinteln on väikelinn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. See paikneb Weseri jõe kallastel ülevalpool Porta Westfalicat. Linna pindala on 109 km². 31. detsembril 2017 elas seal 25 596 inimest. Rintelni linn on laias orus Weserberglandi ja Põhja-Lippe Berglandi mägede vahel. Linn on 60 km Hannoverist läänes ja vaid 20 km Hamelnist. Rintelni asula asutati umbes 1150. aastal Weseri põhjakaldale. Hiljem, 1235. aastal, rajati lõunakaldale Neu-Rintelni küla. See on tänase linna alguskoht, kuna põhjapoolne küla jäeti 1350. aastal katku tõttu maha. Küla kasvas kindlustatud linnaks, sellest sai Schaumburgi krahvide lõunapoolne tugikoht. 1621. aastast kuni lõpetamiseni 1810. aastal Vestfaali Jérôme Bonaparte'i võimu ajal oli Rintelnis ülikool. Kui Schaumburgi krahvkond 1640. aastal jaotati, sai Rintelnist idaosa pealinn, mis säilitas nime Grafschaft Schaumburg hessischen Anteils. Eulenburgist Rintelnis sai krahvide asukoht. Rinteln jäi krahvkonna pealinnaks ja hiljem kreisi keskuseks, kuni see ühendati 1977. aastal naabri Schaumburg-Lippe kreisiga. 1875. aastal avati raudteejaam. Ahe Deckbergen Engern Exten Friedrichshöhe Friedrichswald Goldbeck Hohenrode Kohlenstädt Krankenhagen Möllenbeck Rinteln Schaumburg Steinbergen Strücken Todenmann Uchtdorf Volksen Wennenkamp Westendorf Kendal, Cumbria, Suurbritannia Sławno, Pommeri, Poola Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.rinteln.de
MP 41/44

MP 41/44on šveitsi arendatud püstolkuulipilduja, Relv põhineb varasemal Lmg 25 haubitsal.  MP 41/44 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Aruste

Aruste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 31.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
MP 41

Schmeisser MP 41 on Saksamaal arendatud püstolkuulipilduja, Relv põhineb varasemal MP 40-l.  MP 41 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Oleri

Oleri on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Jeri vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 55 meetri kõrgusel Oļa jõe kaldal ja jääb valla keskusest Endzelest 6,5, endisest piirkonnakeskusest Ruhjast 12 ning Riiast 130 kilomeetri kaugusele. Küla tekkis aastal 1840 Oleri mõisast kolm kilomeetrit itta kui mõisale alluvate käsitööliste asula. Aastal 1887 ehitati sinna pruulikoda, külas oli ka veski. Aastail 1945-1953 oli seal Oleri külanõukogu halduskeskus. Aastail 2009-2021 kuulus küla Ruhja piirkonda. Nõukogude perioodil rajatud uus maanteetrass tõi kaasa pinnasevee äravoolu kao, mistõttu elanikele kuuluvad maad ja metsad hakkasid soostuma. Selle ääres asub Oleri bussipeatus. Külas kasvav Oleri mänd on looduskaitse all. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Geneetiline ressurss

Geneetiline ressurss on tegeliku või potentsiaalse väärtusega geneetiline materjal ehk taimse, loomse, mikroobse või muu päritoluga materjal, mis sisaldab funktsionaalseid pärilikkusüksusi ehk geene. Geneetiliste ressursside kasutamine on geneetiliste ressursside geneetilise ja/või biokeemilise koostise alane teadus- ja arendustegevus, sealhulgas biotehnoloogiliste meetodite kasutamine. Geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilised teadmised on kohaliku (põlis)kogukonna traditsioonilised teadmised, mis on asjakohased geneetiliste ressursside kasutamise jaoks ja mida on sellistena kirjeldatud ka geneetiliste ressursside kasutamise vastastikku kokku lepitud tingimustes. Nagoya protokoll on geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise jaoks sõlmitud rahvusvaheline leping. Ade Kallas-Kivi: Nagoya protokollist tulenevate nõuete selgitus Eesti Teadusagentuur
Aleksandrine Pedusaar

Aleksandrine Pedusaar (eesnimi ka Aleksandra ja perekonnanimi ka Pedussaar; 30. september (vkj) / 13. oktoober 1889 Tallinn – 2. juuni 1974 Tallinn) oli Eesti õpetaja, koolijuht, noorsoo- ja haridusliikumise tegelane. Ta lõpetas 1916. aastal Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna riigieksamiga. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi ning oli selle asutajaliige. Ta on olnud ajaloo, eesti, vene, saksa ja prantsuse keele õpetaja. Ta töötas aastatel 1908–1909 Türi kihelkonnakoolis, aastatel 1915–1916 Jakob Westholmi Eragümnaasiumis, 1917. aastal Stroinovski eragümnaasiumis Rakveres, aastatel 1917–1919 Tallinna Nikolai Gümnaasiumis/Gustav Adolfi Gümnaasiumis ning aastatel 1918–1919 Tallinna Poeglaste Kaubanduskoolis. Ta oli sügisel 1917 Haapsalu tütarlastegümnaasiumi õpetaja ja ka juhataja. Ta oli aprillist 1919 Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi ajalooõpetaja. Ta oli septembrist 1919 kuni 1934. aastani sama Tallinna IV Gümnaasiumi ja aastatel 1934–1944 selle järglaskoolide juhataja. Ta oli aastatel 1934–1937 ka Aleksandrine Pedusaare Tütarlaste Erakooli ja selle järglase Tallinna 7. Reaalkooli juhataja. Maetud Tallinna Rahumäe kalmistule. 1913 Eesti Spordiselts Kalev 1917 Eesti Õpetajate Liidu asutajaliige 1922 Tallinna Skaudisõprade Seltsi asutajaliige ja juhatuse liige 1940 Valgetähe IV klassi teenetemärk Tema vennad olid arstid Konstantin ja Paul Pedusaar. Tallinna Linnaarhiiv, TLA 220.1.92 "Kooli elu. Haapsalu naisgümnaasiumi...". Päevaleht nr 205, 12. september 1917. Lk 2 [1][alaline kõdulink]Kalmistute register Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid "Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige Aleksandra Pedusaar, rindportree". EAA 1781.1.45, foto 36 Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Asuka

Asuka (Aruküla, Arumõisa) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 6.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Korraline evalveerimine

Korraline evalveerimine on rahvusvaheline välishindamine, mille eesmärk on hinnata teadusasutuse teadusvaldkonna taset võrreldes vastava valdkonna rahvusvahelise tasemega. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) liikmesriikides lähtutakse hindamisel Frascati Manual teadusvaldkondade klassifikaatorist. Eestis korraldab korralist evalveerimist Haridus- ja Teadusministeerium või ministeeriumi volitatud asutus. 2012. aastast alates korraldab korralist evalveerimist Eesti Teadusagentuur. Korralise evalveerimise viib läbi tunnustatud teadlastest koosnev 3–16-liikmeline rahvusvaheline komisjon. Hindamiskomisjon võib omakorda otsuste tegemiseks vajaliku ekspertiisi kaasamiseks moodustada ekspertkomisjone. Positiivse otsuse kehtivusaeg on 7 aastat . Asutusi, mis Eestis teadusega tegelevad on palju, kuid kõigil ei ole põhjust taotleda korralist evalveerimist. Korralise evalveerimise läbimine on kohustuslik vaid ülikoolidele, kuid positiivselt hinnatud asutustele kohalduvad tulenevalt seadusest teatud õigused: õigus saada riigilt oma teadustegevuse baasfinantseerimist, õigus taotleda teatud konkurentsipõhiseid finantsinstrumente, õigus korraldada doktoriõpet (juhul kui asutus pakub doktoriõpet), mistõttu on evalveerimise lõpptulemused väga olulised nii asutustele kui ka riigile tervikuna. 2018. aasta veebruari seisuga on Eestis 22 positiivselt evalveeritud teadusasutust. Nende asutuste täpset nimekirja on võimalik näha Eesti Teadusagentuuri kodulehel. Sihtevalveerimine Teadus-ja arendustegevuse korralise evalveerimise taotlemise, läbiviimise ja tulemuse kinnitamise täpsemad tingimused ja kord Teadus- ja arendustegevuse korralduse seadus Korraline evalveerimine alates 2010. aastast Teadus- ja arendustegevuse korralduse seadus Teadus- ja arendustegevuse korralise evalveerimise taotlemise, läbiviimise ja tulemuse kinnitamise täpsemad tingimused ja kord
Sihtevalveerimine

Sihtevalveerimine on tegevus, mille käigus ei anta hinnangut teadusasutustele, vaid hinnatakse kvalitatiivselt teadus- ja arendustegevuse mõnda valdkonda/instrumenti või muud teaduspoliitiliselt olulist objekti. Sarnaselt korralise evalveerimisega viib sihtevalveerimise samuti läbi rahvusvaheline hindamiskomisjon. Eestis on 2012. aastast alates läbi viidud 7 sihtevalveerimist: taimekasvatus ja mullateadused (2006–2010), kasvatusteadused (2007–2011), ehitusteadused (2008–2012), energeetikalased uuringud (2008–2012), IKT (2009–2014), õigusteadus (2009–2014), Tartu Ülikooli rahvusprofessuurid (eesti keel, kultuur ja ajalugu 2012–2016) Korraline evalveerimine Sihtevalveerimine alates 2010. aastast Eesti Teadusagentuur