laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Luturmuiža mõis

Luturmuiža mõis (saksa keeles Adsel-Luttershof) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Koivaliina kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Valka piirkonnas Zvārtava vallas Stepi külas. Algselt oli see mõis Koivaliina kiriku omand. Aastal 1625 kinkis Gustav II Adolf selle valduse kammerjunkur Peter Sparrele. Aastal 1682 omandas mõisa Sigrid Horn (Sparre lesk). Mõisate reduktsiooni käigus liideti see valdus Koivaliinaga. Kuna Koivaliina kirikumõisale ei kuulunud talupoegi ja sel puudus reaalne sissetulek, siis allutati osa selle mõisa sissetulekust Rootsi ajal kirikuõpetajale. Tol perioodil oli mõisa saksakeelne nimi Swentschisken-Kleinhof. Hiljem läks mõis Delwigite valdusse. Aastal 1799 panditi see George Mengdenile. Too müüs aastal 1800 mõisa 17 800 taalri eest Magnus Johann Scotusele, kes selle sisuliselt Zvārtava mõisa kõrvalmõisaks muutis. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 5/8 adramaad, sellele allus 124 mees- ja 132 naishinge. Aastal 1627 oli mõisa suurus üks adramaa, reaalselt hariti aga 1 ja 1/4 adramaad maad. Aastal 1641 oli adramaid 4 ja 1/2, aastal 1688 aga 3 ja 7/8 ning aastal 1734 vaid 2 ja 1/2. Aastal 1758 oli mõisa suurus 3 ja 3/4 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 3 ja 1/2 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal 3 ja 11/20 adramaad maad, aastal 1881 oli neid aga 1 ja 40/80, lisaks allus mõisale 4 ja 24/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses. Materialen zur Kirchengechichte, E. H. von Busch lk. 545 Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen's Buchhandlung, 1836, lk 268. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 277. Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen's Buchhandlung, 1836, lk 266. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus'schen Buchdruckerei, 1885, lk 386.
Jaunāmuiža mõis

Jaunāmuiža mõis (saksa keeles Adsel-Neuhof ka Frauenthal, läti keeles Jaunāmuiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Koivaliina kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Valka piirkonnas Zvārtava vallas Jaunāmuiža külas. Mõis oli algselt osa Koivaliina mõisa valdustest, kuuludes Delwigitele. Selle esimeseks omanikuks sai Peter Delwig. Too müüs mõisa 25 600 taalri eest õuenõunik von Bergile, kes pidi selle aga Peteri vennale Axel Delwigile loovutama. Too pantis valduse aastal 1808 Magnus Johann von Scotusele, saades 33 250 taalrit. Too loovutas järgmisel aastal pandiõigused oma tütrele Johannale Biersonile, kes need omakorda aastal 1918 Alexander von Radinghile loovutas. Too sai aastal 1820 ka mõisa pärisomanikuks, pantides selle siis 40 000 rubla eest tollelesamale Johannale, kes enne Biersoni nime kandis, ent nüüdseks oli Keller. Aastal 1845 ostis tollelt 44 500 rubla eest mõisa August von Zoeckell ja see kujunes Zvārtava mõisa kõrvalmõisaks. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6 ja 1/2 adramaad, sellele allus 195 mees- ja 201 naishinge. Aastal 1627 oli mõisa suurus 4 ja 1/4 adramaad, aastal 1734 aga 4 ja 3/4. Aastal 1758 oli mõisa suurus 6 ja 1/2 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 5 ja 3/4 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal viis adramaad maad, aastal 1881 oli neid aga 2 ja 45/80, lisaks allus mõisale 6 ja 8/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 348. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 277. Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 266. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 386.
Höfuðborgarsvæði

Höfuðborgarsvæði on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Islandi edelaosas, mis hõlmab pealinna Reykjavíki ja veel kuus valda (Kópavogur, Hafnarfjörður, Garðabær, Mosfellsbær, Seltjarnarnes ja Kjósarhreppur). Hoolimata väikesest pindalast elab Höfuðborgarsvæðis 64% Islandi elanikkonnast. Population of Iceland has now topped 350,000: Immigrants make up 11.3% of population Iceland Magazine, 2. mai 2018 "Population by municipalities, sex and age 1 January 1998-2022 - Division into municipalites as of 1 January 2022". www.hagstofa.is. Statistics Iceland. 1. jaanuar 2022. Vaadatud 29. detsember 2022. National Land Survey of Iceland. Sveitarfélagaskjárinn. (islandi keeles)
Norðurland eystra

Norðurland eystra on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Islandi põhjaosas. See on pindalalt teine piirkond Islandil Suðurlandi järel. 2022. aasta seisuga elas seal 31 161 inimest, millega see on Islandi rahvaarvult kolmas piirkond Höfuðborgarsvæði ehk pealinnapiirkonna ja Suðurlandi järel. Population by municipality, age and sex 1998-2022 - Division into municipalites
Krasnoselski rajoon

Krasnoselski rajoon on Venemaal mitme rajooni nimi. Krasnoselski rajoon (Kostroma oblast), rajoon Kostroma oblastis Krasnoselski rajoon (Moskva), rajoon Moskvas Krasnoselski rajoon (Peterburi), rajoon Peterburis
Norðurland vestra

Norðurland vestra on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Islandi põhjaosas. See on Islandi kõige väiksema rahvastikutihedusega piirkond. 2022. aasta alguse seisuga elas seal 7405 inimest. Ainult Vestfirðiri piirkonnas elas veel vähem inimesi. Piirkonna halduskeskus on Sauðárkrókur. Population by municipality, age and sex 1998-2022 - Division into municipalites
Beļava mõis

Beļava mõis (saksa keeles Kortenhof, läti keeles Beļavas muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas Pilskalnsi külas. Rootsi ajal kuulus mõis Bülowitele, nende järgi on mõis ka nime saanud. Aastal 1683 sündis seal Magdalene Elisabeth von Hallart, kellest kujunes Vidzeme vennastekoguduste tähtis toetaja. Põhjasõja järel läks mõis Bergide suguvõsa valdusse, need püstitasid aastal 1750 ka mõisa barokkstiilis häärberi. Friedrich Wilhelm Rembert von Berg lasi mõisa parki rajada kõigile jumalatele pühitsetud kabeli. Agraarreformi järel asutati mõisa häärberisse kohalik kool. Beļava mõisakompleks on arhitektuurimälestistena riikliku kaitse all (park, häärber). Sealne vanim ehitis on häärber, ülejäänud osa mõisakompleksist rajati XIX sajandil ja ehitati sajandi lõpus või XX sajandi alguses ümber. Häärberis asus võõrandamise järel vallakool, tänapäeval asub seal kohalik algkool. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Nagliena mõisaga 9 ja 3/8 adramaad, sellele allus 290 mees- ja 319 naishinge. Agraarreformi eel aastal 1920 kuulus mõisale 1456 hektarit maad. Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis – Blankekaln. Fideikomiss http://mantojums.lv/lv/piemineklu-saraksts/?t=Be%C4%BCavas+pagasts&region=0&group=1&type=0 Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 282.
Blome mõis (Gulbene kihelkond)

Blome mõis (saksa keeles Blumenhof, läti keeles Blomes muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss), hiljem Vana-Gulbene kõrvalmõis Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Blome mõisa hooned on arhitektuurimälestistena kohaliku kaitse all (ait, häärber). Tänapäeval asub Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas Ozolkalnsi külas. Bienenstammi andmetel oli Vana-Gulbene mõisa ja selle kõrvalmõisade, sealhulgas ka Blome mõisa kogusuurus 1816. aastal 22 adramaad, neile mõisadele allus kokku 1474 mees- ja 1538 naishinge. http://mantojums.lv/lv/piemineklu-saraksts/?t=Be%C4%BCavas+pagasts&region=0&group=2&type=0 Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 279.
Omas Kojas

Omas Kojas oli Eesti heavy metal'i bänd, mis tegutses aastatel 1986–1991. Omas Kojas alustas tegevust 1986. aasta sügisel Hiiumaal. Arvo Haav ja Kalev Räis olid varem koos muusikat teinud eri kollektiivides juba alates 1970. aastatest, ning leidsid, et uued ideed vajavad väljundit. Võrust pärit kitarrist Rein Voitka tõi kaasa kolleegid, vennad Tiit Sedriku ja Mait Sedriku. Trummariks kaubeldi kogemustega Arvi Redi, toonane Magnetic Bandi varu-löökriistamängija – "Mees, kes haaras pulgad, kui Gunnar Graps lavale laulma läks," selgitab pärnakast kitarrist Aivar Vorman, kes tuli hiljem asendama perekondlikel põhjustel lahkunud Voitkat. Mängiti omaloomingulist muusikat, mida oli Kalevil ja Arvol kogunenud juba arvestataval hulgal. Stiililiselt oli muusika peamiselt hard rock'i ja heavy metali'i vallast. "Omas Kojas" (5-looline demo, 1989) "Omas Kojas" (2006) Arvo Haav – vokaal (1986–1991) Kalev Räis – vokaal (1986–1991) Aivar Vorman – kitarr (1988–1991) Tiit Sedrik – kitarr (1986–1991) Mait Sedrik – bass (1986–1991) Ain Tähiste – mänedžer (1986–1991) Arvi Redi – trummid (1986–1989) Martti – trummid (1989–1991) Rein Voitka – kitarr (1986–1988) http://www.estonianmetal.com/bands.php?id=130 http://ekspress.delfi.ee/areen/hiiumaa-heavy-band-omas-kojas-20-aastat-hiljem?id=27682339 https://www.youtube.com/watch?v=33K-qtFy00U https://ajapaik.ee/photo/101059/hiiumaa-rockansambel-omas-kojas-soera-talumuuseumi/ https://myspace.com/omaskojas/ https://www.rada7.ee/teema/16975/ https://www.metal-archives.com/bands/Omas_Kojas/41885 http://www.spirit-of-metal.com/groupe-groupe-Omas_Kojas-l-en.html
Krapa mõis

Krapa mõis (saksa keeles Kroppenhof) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Tänapäevase halusjaotuse järgi jääb Gulbene piirkonna Daukstese valda Krapa külla. Krapa mõisakompleks (laut, ait ja mõisavalitseja maja) on kohaliku kaitse all olevad muinsusmälestised. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 7/8 adramaad, sellele allus 174 mees- ja 206 naishinge. Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis: Charlottenhof. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 282.
Valme mõis

Valme mõis (saksa keeles Walmeshof, varem Taubenhof) oli rüütlimõis, hiljem Vana-Gulbene kõrvalmõis Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas Svelberģise külas. Bienenstammi andmetel oli Vana-Gulbene mõisa ja selle kõrvalmõisade, sealhulgas ka Valme mõisa kogusuurus 1816. aastal 22 adramaad, neile mõisadele allus kokku 1474 mees- ja 1538 naishinge. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 279.
Litene mõis

Litene mõis (saksa keeles Lettin, läti keeles Litenes muiža, eesti keeles ka Liitina mõis) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäevase haldusjaotuse järgi Gulbene piirkonna Litene valda Litene külla. Bienenstammi andmetel oli Vana-Gulbene mõisa ja selle kõrvalmõisade, sealhulgas ka Litene mõisa kogusuurus 1816. aastal 22 adramaad, neile mõisadele allus kokku 1474 mees- ja 1538 naishinge. Aastal 1816 allus Litene mõisale kaks karjamõisa: Sillowa ja Kordona. Litene mõisakompleks ja selle tall on riikliku kaitse all olevad kultuurimälestised. Kohaliku kaitse all on Litene mõisa pesuköök, häärber, kaks teenijate maja, park, magasiait, ait, küün ja apteek. Häärberis asub tänapäeval Litene kool. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 279 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
Nagliena mõis

Nagliena mõis (saksa keeles Wassilissa, läti keeles Naglienas muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Nagliena mõisa hooned on arhitektuurimälestistena kohaliku kaitse all (kõrts, ait, häärber). Tänapäeval asub Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas Naglene külas. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Beļava mõisaga 9 ja 3/8 adramaad, sellele allus 331 mees- ja 359 naishinge. Agraarreformi eel aastal 1920 kuulus mõisale 1285 hektarit maad. Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis: Feodorowa, hiljem Fedorowka. http://mantojums.lv/lv/piemineklu-saraksts/?t=Be%C4%BCavas+pagasts&region=0&group=2&type=0 Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 282.
Suðurland

Suðurland on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Islandi lõunaosas. See on Islandi kõige suurema pindalaga piirkond. 2022. aasta seisuga elas seal 32 437 inimest, millega see on Islandi rahvaarvult teine piirkond Höfuðborgarsvæði ehk pealinnapiirkonna järel. Population by municipality, age and sex 1998-2022 - Division into municipalites
The Hanging Tree

"The Hanging Tree" ("Poomispuu") on James Newton Howardi kirjutatud laul, mida esitab 2014. aasta filmis "Näljamängud: Pilapasknäär - Osa 1" Ameerika näitleja Jennifer Lawrence. Laulu sõnade autor on triloogia "Näljamängud" autor Suzanne Collins. Muusika autorid on Jeremiah Fraites ja Wesley Schultz Ameerika indie folk bändist The Lumineers. Suzanne Collinsi romaanist "Pilapasknäär" (lk 109-110): Are you, are you Coming to the tree They strung up a man they say who murdered three. Strange things did happen here No stranger would it be If we met at midnight in the hanging tree. Are you, are you Coming to the tree Where dead man called out for his love to flee Strange things did happen here No stranger would it be If we met at midnight in the hanging tree. Are you, are you Coming to the tree Where I told you to run, so we'd both be free Strange things did happen here No stranger would it be If we met at midnight in the hanging tree. Are you, are you Coming to the tree Wear a necklace of rope Side by side with me. Strange things did happen here No stranger would it be If we met at midnight in the hanging tree. "Poomispuu" Kas sa, kas sa tuled, ootab puu, kus kolmetapja poodi, räägib rahvasuu. Siin veidrat juhtunud, ei oleks veidram muust, kui kohtuksime südaöösel poomispuul. Kas sa, kas sa tuled, ootab puu, kust armsal poodu käskis pageda kui tuul. Siin veidrat juhtunud, ei oleks veidram muust, kui kohtuksime südaöösel poomispuul. Kas sa, kas sa tuled, ootab puu, kus ütlesin: vaid pagu aitab meid, ei muu. Siin veidrat juhtunud, ei oleks veidram muust, kui kohtuksime südaöösel poomispuul. Kas sa, kas sa tuled ootab puu, köit kanna kaelakeeks mu kõrval kõdukuul. Siin veidrat juhtunud, ei oleks veidram muust, kui kohtuksime südaöösel poomispuul. CD singel (Saksamaa) "The Hanging Tree" "The Mockingjay". Allalaaditav muusikafail–remiks "The Hanging Tree" (Rebel'i remiks) – 2:27. "Deep in the Meadow (Baauer Remix) [From "The Hunger Games: Mockingjay, Pt. 2"] - Single by Jennifer Lawrence on Apple Music". "The Hanging Tree (2-Track)" (German). Amazon.de. Vaadatud 30.10.2017.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "The Hanging Tree (Rebel'i remiks) [From "The Hunger Games: Mockingjay, Pt. 1"] [feat. Jennifer Lawrence] - Single by James Newton Howard". iTunes Store. Apple. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.10.2017. Vaadatud 30.10.2017. YouTube: The Hanging Tree’ James Newton Howard ft. Jennifer Lawrence (Audio) YouTube: Hunger Games Mockingjay Hanging Tree Scene + District 5 Hydroelectric Dam Attack Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:The Hanging Tree (The Hunger Games song) seisuga 30.10.2017.
Mõtestatud lause

Mõtestatud lause mingis kindlas keeles on selle keele sõnade lõplik jada, mis on kooskõlas selle keele grammatikaga ja mida saab kasutada millegi teatamiseks, oletamiseks, küsimiseks või käskimiseks. Näiteks Võti on mati all on eesti keeles mõtestatud lause, millega saab öelda, et võti on mati all. Seevastu lause On all võti mati koosneb küll samadest sõnadest, ent ei ole eesti keeles mõtestatud lause. Mere sees on must torn on ingliskeelsete sõnade jada, kuid ei ole inglise keeles mõtestatud lause, küll aga on seda eesti keeles. Lause vastavus keele grammatikale ja lause kasutatavus on ebamäärased mõisted, mis kipuvad üksteist määratlema. Ühelt poolt kasutatakse täiesti edukalt lauseid, mis ei ole kooskõlas normatiivse grammatikaga ning mida kirjeldav grammatika ignoreerib. Teiselt poolt leidub selliseid lauseid nagu näiteks Värvusetud rohelised ideed magavad raevukalt, mis on küll kooskõlas süntaksi reeglitega, ent ei järgi semantika reegleid.
John Stuart Mill (ansambel)

John Stuart Mill on 2005. aastal Pärnus moodustatud alternatiivrokki viljelev ansambel. 2005. aastal salvestas bänd Pärnu avatud noortekeskuses Che oma esimese loo "Moskva neegrid", mis läks kohalike noortebändide kogumikule. 2007. aasta oktoobris ilmus bändil DVD "Live in ARS". 2008. aastal ilmus bändil koostöös plaadifirmaga Shitsounds Co EP "Steriilne särk, revolverkülmad prillid". 2010. aastal ilmus bändi esimene stuudioalbum "Panoptikon". 2010 – "Panoptikon" (JSM DIY Rec) 2009 – "Live in Tartu" (JSM DIY Rec) 2007 – "Steriilne särk, revolverkülmad prillid" (Shitsounds Co (SSEP 001), CD) 2012 – "Mao tee kalju peal" (JSM DIY Records (JSM DIY Rec EP 001), CD) 2005 – "Moskva neegrid" (JSM DIY Rec, CD) 2008 – "Moskva Neegrid – remaster 2008" (JSM DIY Rec) 2006 – "Elutarbed" (JSM DIY Rec) 2007 – "Päev" (JSM DIY Rec) 2008 – "Pettus" 2008 – "Meie aja kangelased" (JSM DIY Rec, CD) 2010 – "Maestro" (JSM DIY Rec) 2010 – "Tavalised inimesed" (JSM DIY Rec) 2005 – "Moskva neegrid" kogumikul "Keep off there is nothing to listen.." (Unabomber Records, CD) 2009 – "Hirm" remikskogumikul "Jube juubel – the BELKA 15" (The Belka & Co, CD) 2007 – "John Stuart Mill – Live in ARS" (Chasper Kazparovich Pictures / JSM DIY Rec) 2006 – "Moskva Neegrid" (live in Pärnu) – kontsertsalvestis (video: Heinrich le Coq) 2007 – "Päev" (Chasper Kazparovich Pictures) 2007 – "Vabanduseks" (Chasper Kazparovich Pictures) 2005/2008 – "Moskva Neegrid 2" (Tallinna Ülikooli filmi- ja videoõppetool / Chasper Kazparovich Pictures) 2006/2008 – "Elutarbed" (Muusik PVX AS / Chasper Kazparovich Pictures) 2008 – "Koos meiega lahkudes öös" (Chasper Kazparovich Pictures) 2005/2008 – "Radiaatorid kütavad tuba" (Dan Dendroyd / Chasper Kazparovich Pictures) 2008 – Steriilne särk, revolverkülmad prillid – Chasper Kazparovich Pictures (2008) 2009 – "Meie aja kangelased" (Chasper Kazparovich Pictures) 1928/2010 – "Maestro" (Dziga Vertov / Chasper Kazparovich Pictures) DVD "Proovikas 2006" (Muusik PVX AS) "Disco 75" "Moskva Neegrid" "Enne lahkumist" "Elutarbed" 2005 – "Arbavere" (Tallinna Ülikooli filminduse õppetool) "Arbavere" on muusikaline dokumentaalfilm. Filmi muusikas on kasutatud ansamblite John Stuart Mill ("Lüüriline intermetso" ja "Moskva Neegrid (remixed)") ja 400 loomingut. Filmis on ka klipid John Stuart Milli esinemisest Tallinnas Glehni lossis 6. oktoobril 2005. aastal. "John Stuart Millil valmis singel "Meie aja kangelased"". Õhtuleht, 17.12.2008 ""Noortebänd John Stuart Mill esitleb plaati". Pärnu Postimees, 11.01.2008". Originaali arhiivikoopia seisuga 16.01.2008. Vaadatud 11.01.2008. Ametlik MySpace Ametlik Facebook Bändi ülevaade Eesti Ansamblite andmebaasis (inglise ja eesti keeles) Laulu "Enne lahkumist" kontsertvideo, mis pärineb "Proovikas 2006" DVD-lt
Viljandi Meditsiiniline Keskkool

Viljandi Meditsiiniline Keskkool (ka Viljandi Meditsiinikool, täisnimega Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi Vabariiklik Viljandi Meditsiiniline Keskkool) oli meditsiiniline kutseõppeasutus Viljandis. Kool avati 1945. aasta novembris. Koolis sai õppida velskriks või meditsiiniõeks. Õppetöö kestis kaks aastat. Õe erialale võeti vastu vähemalt seitsme klassi haridusega 14-30-aastaseid naisi sisseastumiseksamitega. Eksamitest olid vabastatud 7.–9. klassi põhiliselt viitega lõpetanud ning 10. ja 11. klassi lõpetanud. Koolil oli kolmest talust koosnev abimajand, mis 1958. aastal liideti Jämejala vaimuhaiglaga. Kool lõpetas tegevuse 1960. aasta augustis. Pooleliolevate õpingutega õppurid jagati Tallinna ja Tartu meditsiinilise keskkooli vahel. Tegevusaja vältel lõpetas Viljandi Meditsiinilise Keskkooli 720 õde ja 457 velskrit. Selma Kasik Elfriede Piip-Saks Karl Vipper Heiki Raudla. Kilde Viljandi meditsiini ajaloost. 2012
Tougher Than the Rest

"Tougher Than the Rest" on Ameerika rokklaulja ja laulukirjutaja Bruce Springsteeni ("The Boss") kirjutatud ja esitatud laul. "Tougher Than the Rest" on tema 1987. aastal välja antud albumi "Tunnel of Love" singel. Bruce Springsteen on laulu esitanud mitmel kontserditurneel otseesituses, samuti on laul kõlanud raadiotes. Hiljem on laul hakanud levima allalaaditava muusikafailina Spotifys, iTunesis jm. Bruce Springsteen ‎– Tougher Than The Rest, veebiversioon (vaadatud 30. oktoobril 2017) YouTube: Laulu "Tougher Than the Rest" muusikavideo Laulu "Tougher Than the Rest" sõnad Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Tougher Than the Rest seisuga 30.10.2017.
Ramenskoje rajoon

Ramenskoje rajoon (vene keeles Раменский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti keskosas. Rajooni keskus on Ramenskoje linn. Rajoon piirneb põhjas Noginski rajooniga, kirdes Pavlovski Possadi ja Orehhovo-Zujevo rajooniga, idas Voskressenski rajooniga, lõunas Stupino rajooniga, edelas Domodedovo linnaringkonnaga, läänes Lenini rajooniga ning loodes Lõtkarino linnaringkonnaga ja Ljubertsõ rajooniga. Rajooni pindala on 1397,46 km². Elanike arv oli 2012. aastal 264 523, 2009. aastal 221 982 ja 2002. aastal 217 939. Ramenskoje rajoonis on 177 asulat, mis kuuluvad kuue linnaasunduse (Ramenskoje linna ning Udelnaja, Kratovo, Iljinski, Bõkovo ja Rodniki alevite) ning kümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Moskva, Pahra, Pehhorka, Gželka, Dorka, Makedonka, Hripan, Tšernavka, Bõkovka ja Kunilovka. Q127263059