laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Külmkatoodhuumlamp

Külmkatoodhuumlamp on torukujuline lahenduslamp, milles elektroodidele kõrge pingeimpulsi andmisel süttib püsiv huumlahendus. Huumlahendusega gaasneb helendus, mille värvus oleneb täitegaasist, kolvi klaasi värvusest või toru sisepinda katva luminofoori koostisest (luminofoorhuumlampides). Hõrendatud gaasi ja elavhõbedaauru sisaldava peene klaastoru otstes on elektroodid, mis mõlemad toimivad vaheldumisi katoodina vastavalt rakendatava pinge polaarsusele. Külmkatoodtoru ei vaja süütamiseks elektroodidel hõõgniite (nagu nt kaarlahendusel põhinevas luminofoorlambis), vaid elektronide emissiooni negatiivselt elektroodilt (katoodilt) kutsub esile järsk pingelang katoodi vahetus läheduses. Külmkatood siiski ei tähenda, et katoodid töötamisel külmaks jääksid, vaid seda, et elektronide emissioon ei toimu mitte termoemissiooni, vaid sekundaaremissiooni tulemusena huumlahenduses. Seejuures ei toimu elektroodimaterjali olulist aurustumist, mille tulemusena toru eluiga võib ulatuda 50 000 tunnini. Sekundaaremissiooni kutsub esile tugev elektriväli vahetult katoodi juures. Sellises väljas toimub intensiivne gaasi ioonide ja aatomite omavaheline põrkumine, mille tulemusena vabanenud elektronid löövad katoodist eemaldudes aatomitest välja uusi elektrone – sekundaarelektrone. Kiirguse põhiosa eraldub positiivses lahendussambas. Süütamiseks vajaliku kõrge pinge ja püsivaks tööks vajaliku toitepinge sagedusega umbes 50 kHz tekitab impulsstoiteallikaga elektrooniline liiteseadis. Lamp süttib kiiresti. Värvilise valgusega külmkatoodtorusid kasutatakse laialdaselt reklaamvalgustuses. Luminofoorhuumlambid ehk CCFL-lambid (lühend ingl k sõnadest Cold Cathode Fluorescent Lamp) olid pikka aega kasutusel kuvarite ja telerite LCD-ekraanide tagantvalgustuses, kuni asendati valgusdioodidega (LED/LCD-ekraanid). Külmkatoodiga luminofoorhuumlampide valgusviljakus on väiksem kui kaarlahendusel põhinevatel luminofoorlampidel, seepärast neid töövalgustuseks ei kasutata. Heelium Neoon Argoon Krüptoon Ksenoon Huumlamp ENE, 3.kd, 1988, lk 501.
Aghireșu vald

Aghireșu vald (rumeenia Comuna Aghireșu, ungari Egeres község) on 2. järgu haldusüksus Rumeenias Cluji maakonnas. Valla keskus on Aghireșu-Fabrici asulas. Vald asub tervenisti ajaloolise Transilvaania alal. Elanikest oli 2002. aastal 55,3% rumeenlasi, 40,85% ungarlasi, 3,8% mustlasi ja 0,02% sakslasi. Aghireșu (ungari Egeres), Aghireșu-Fabrici (ungari Egeres-gyártelep), Arghișu (ungari Argyas), Băgara (ungari Bogártelke), Dâncu (ungari Dank), Dorolțu (ungari Nádasdaróc), Inucu (ungari Inaktelke), Leghia (ungari Jegenye), Macău (ungari Mákófalva), Ticu (ungari Forgácskút), Ticu-Colonie (ungari Ferencbánya). 2021 Romanian census Aghireșu valla koduleht
Afropavo

Afropavo on linnuperekond faasanlaste sugukonnast. Seda kirjeldas 1936. aastal James Paul Chapin. Perekonna ainus liik on kongo paabulind (Afropavo congensis). Afropavo eraldus Miotseeni lõpus. Afropavo on tõenäoliselt paabulinnu (Pavo) perekonnaga lähedases suguluses, moodustades koos selle ja mõne teise perekonnaga alamsugukonna Pavoninae. Geneetilised uuringud on näidanud, et hoolimata levila kaugusest teiste faasanlaste omast ning morfoloogilisest ja käitumuslikust omapärast (sealhulgas keerulise ornamendi puudumine ja monogaamia) on ta suure tõenäosusega Aasia paabulindudele lähemal kui pärlkanalastele ja frankoliinidele, kellega mõned uurijad on teda seostanud.. Varem on kongo paabulindu seostatud ka hokolastega. Rebecca T. Kimball, Edward L. Braun, J. David Ligon. Resolution of the Phylogenetic Position of the Congo Peafowl, Afropavo congensis: A Biogeographic and Evolutionary Enigma. – Proceedings of the Royal Society Series B, 1999. kd 264, nr 1387, lk 1517–1523. [doi:10.1098/rspb.1997.0210 Resümee.]
Geijera parviflora

Geijera parviflora (inglise keeles Australian Willows) on ruudiliste sugukonda kuuluvad igihaljad väikesed põõsad või puud. Need kasvavad Austraalia idaosas. Michael Sullivan, The Trees of San Francisco, lk 6, 2013, 2. trükk, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 30.06.2016)(inglise keeles)
Aghireșu-Fabrici

Aghireșu-Fabrici (ungari Egeres-gyártelep) on küla Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Cluji maakonna Aghireșu vallas ning on selle valla keskus. Asula on tekkinud alates 1916. aastast avatud kipsikaevanduse ja raudteejaama juurde. Õigeusu Jumalaema Sündimise puukirik (rumeenia Biserică de Lemn) 18. sajandist, mis on Rumeenia kultuurimälestis nr CJ-II-m-B-07512. Toodi siia üle Dumbrava asulast Căpușu Mare vallast samast maakonnast rumeenia õigeusu uus kirik (rumeenia Biserica Ortodoxă Nouă) 1989. aastast 2002. aastal oli 3061 elaniku seas 2244 rumeenlast, 684 ungarlast ja 130 mustlast. Cluji maakonna kultuurimälestised. Rumeenia keeles Aghireșu-Fabrici uus rumeenia õigeusu kirik lehel Biserici.org. Rumeenia keeles
Robbie Brady

Robbie Brady (õieti Robert Brady; sündinud 14. jaanuaril 1992 Baldoyle'is) on Iirimaa jalgpallur. Ta kuulub Iirimaa koondise ja Inglismaa esiliigaklubi Preston North Endi ridadesse ning mängib äärepoolkaitsja või vasakkaitsja kohal.  Robbie Brady – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Martin Nurk (kommunist)

Martin Nurk (1904 – oktoober 1930 Tallinn) oli Tallinna õpetajate seminari õpilane ja EKNÜ aktivist, kes arreteeriti 1924. aastal lendlehtede levitamise eest ning suri kuus aastat hiljem vanglas. Nurk oli kommunistlikku tegelase Ida Potteri kuller. 23. augustil 1924 tabati Nurk politseikordniku poolt Mardi tänaval Tallinnas, kui ta oli tulnud põrandaalusest trükikojast lendlehtedega. Kui Nurka kinni pidada püüti, üritas ta politseinikku pussiga lüüa. Nurk anti sõjaväljakohtu alla, mis mõistis ta 24. augustil eluks ajaks sunnitööle. Nurk suri 1930. aastal südamerabandusse. Nurk on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule. Kuni 1975. aastal paigaldati hauale dolomiitplaat kõrgreljeefse raudus mehe kujuga (kujur Aili Aava). "Kommunistliste lendlehtede laialilaotaja eluks ajaks sunnitööle mõistetud. Kooliõpilane kommunistide teenistuses". Postimees, 27. august 1924, lk 5 "1. detsembri järelkajad. Vähemad mässutegelased kohtu ees". Kaja, 29. september 1925, lk 7 "Waatamata rasketele metsikutele tingimustele, hoiawad eesti poliitvangid türmides võitluse meeleolu alal. Teateid elust valge Eesti türmides". Edasi: Venemaa Kommunistline (enamlaste) Partei Peterburi Eesti osakonna häälekandja, 20. september 1931, lk 4 Karl Laane. "Tallinna kalmistud". Lk 176–177 Võitlus kestab... // Trellide taga. Mälestusi ja dokumente eesti kommunistide võitlusest kodanlikus vanglas. Koostanud Karl Martinson. Tallinn 1962. Lk 638–665, siin lk 648–649 Martin Nurga foto FOTISes Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Binokkel (ajakiri)

Binokkel ehk kuukiri Binokkel ehk Binokkel – Eesti Sõltumatu Kuukiri oli eestikeelne ajakiri, mida andis välja Soome Eestlaste Liit. Ajakirja esimene number ilmus 2004. aasta mais. Ajakiri ilmus paberkandjal neli korda ühe aasta jooksul. Seoses projektipõhise toetuse peatumisega täidab Binokli ülesandeid alates 2005. aasta kevadest Soome Eestlaste Liidu ajaveeb. Ajakirja peatoimetaja oli filosoof Rain Ots ja tegevtoimetaja ajakirjanik Piret Kooli, kes tegi ajakirjale ka kujunduse ning logo. Toimetusse kuulusid kirjasaatja Krista Niemi, ajakirjanik Urve Korjula, ajaveebnik Markus Larkovirta, tõlkija ja õpetaja Kristiina Teiss, keeletoimetaja Heli Laanekask, kirjasaatjad Kätlin Roovik (Norra), Mare Rahkema (Saksamaa), Sirkka Parve (Itaalia), Piret Rantala (Soome) jpt. Lugejaskonnaks olid välismaal elavad eestlased. Ajakirja levitati Soomes Tamperes, Turus, Helsingis, Oulus, Kotkas jm. Ajakirja Binokkel telliti ka Rootsi, Norrasse, Taani, Belgiasse, Saksamaale, Itaaliasse, Portugali, (USA) Los Angelesse ja Atlantasse, Venemaale, Austraaliasse. Kõik ajakirja Binokkel ilmunud numbrid on kättesaadavad ka Eesti suuremates raamatukogudes, sealhulgas Eesti Rahvusraamatukogus ja Eesti Kirjandusmuuseumi arhiivraamatukogus.
Aleksandrov

Aleksandrov (vene Александров) on linn Venemaal Vladimiri oblastis. Linn on selle oblasti Aleksandrovi rajooni halduskeskus. Linnas elas 2020. aasta alguses 57 899 inimest (2015 – 60 205 inimest). Asula asutati 14. sajandil. Asula sai linnaõigused 1778. Q126684906
Graziano Pellè

Graziano Pellè (itaalia hääldus: ɡratˈtsjaːno pelˈlɛ; sündinud 15. juulil 1985) on Itaalia jalgpallur. Ta on Itaalia jalgpallikoondise ja Hiina klubi Shandong Luneng ründaja. AZ Eredivisie: 2008–09
Efkan Ala

Efkan Ala (sündinud 21. veebruaril 1965 Oltus Erzurumi provintsis) on Türgi poliitik; ta on Õigluse ja Arengu Partei liige. Ta oli 25. detsembrist 2013 kuni 7. märtsini 2015 ja 24. novembrist 2015 kuni 31. augustini 2016 Türgi siseminister. Ta lõpetas aastal 1987 İstanbuli ülikooli politoloogina. Aastatel 1987–1989 oli ta ametis Sakarya provintsis. Seejärel täiendas ta end Suurbritannias. Aastatel 2003–2004 oli ta Batmani provintsi kuberner, aastatel 2004–2007 aga Diyarbakıri provintsi kuberner.
Takenoshin Nakai

Takenoshin Nakai (jaapani keeles 中井 猛之進 Nakai Takenoshin; 27. november 1882 Gifu – 6. detsember 1952 Tōkyō) oli Jaapani botaanik. Ta avaldas publikatsioone Jaapani ja Korea taimede, sh perekonna peajugapuu Cephalotaxus kohta. Tema botaaniline autorinimi on "Nakai". 1927. aastast õpetas ta oma alma mater'is Tōkyō Ülikoolis (tänapäevane nimetus). Pärast seda, kui jaapanlased hõivasid Jaava, sai temast 1942. aastal Bogori botaanikaaia juhataja. Pärast Teist maailmasõda sai temast 1947. aastal Tōkyō loodusteaduste muuseumi direktor. Ta uuris sammaltaimi, vetikaid, seemnetaimi jm.  Pikemalt artiklis Pajulised Pajuliste sugukonna süstemaatika pole päris selge. Nakai kirjeldas pajuliste kolmandat perekonda Chosenia (teised kaks on paju ja pappel). Ta kirjeldas tšoseeniaid, kellega tutvus Koreas, kuid tegelikult on see perekond levinud Jaapani saarestiku kahel saarel. Algselt kordas ta Vladimir Komarovi viga ja kirjeldas tšoseeniana halapaju (Salix acutifolia Willd.). Tänapäeval on tema tšoseenia (Chosenia splendida Nakai) autor. Chōsen shokubutsu; 'Korea taimed'), 3. köide, Tōkyō: Seibidō Shoten 1914. Flora Koreana, J. Coll. Sci. Imperial Univ. Tōkyō, 26. köide (1909), 31. köide (1911) Chōsen shinrin shokubutsu hen, Seoul: Chōsen sōtokufu 1927–1932. "Flora Sylvatica Koreana", Seoul, 22. köidet, 1915–1939 Irina Kadis, Chosenia I: A Long Way to the West, veebiversioon (vaadatud 30.06.2016)(inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Takenoshin Nakai ja saksakeelset artiklit en:Takenoshin Nakai seisuga 30.06.2016.
Villem Raami preemia

Villem Raami preemia (ka Villem Raami fondi stipendium) on Villem Raami mälestuseks antav teadusauhind, mis antakse möödunud viie aasta jooksul Eesti keskaja kunstiajaloo uurimisel silma paistnud teadlasele. 1996. aastal asutas Eesti Muinsuskaitse Selts Villem Raami fondi, et toetada Eesti keskaegse kunsti ja arhitektuuri uurimist ning muinsuskaitselist tegevust. Alates 2000. aastast annab fond iga viie aasta tagant Villem Raami sünnipäeval 30. mail välja Villem Raami preemiat. Stipendiumi saaja valib Eesti Rahvuskultuuri Fondi Villem Raami allfondi halduskogu keskaega uurinud kunstiajaloolaste hulgast, kes on oma kirjutiste ja tegevusega avardanud keskaja uurimise piire Eestis ning toonud sellesse valdkonda nii mõttevärskust kui uusi, vaimukaid avastusi. 2000 – Kaur Alttoa, kunstiajaloolane, Eesti keskaegsete kirikute arhitektuuri uurija 2005 – Kersti Markus, kunstiajaloolane, Eesti keskaegsete kirikute arhitektuuri ja sisustuse uurija 2010 – Anu Mänd, kunstiajaloolane, keskaegse linnaelu uurija 2015 – Villu Kadakas, ehitusarheoloog, Eesti keskaegsete kiviehitiste uurija 2020 – Merike Kurisoo, kunstiajaloolane, keskaegse kirikukunsti uurija Haapsalus peetakse Villem Raami mälestuspäeva. kultuur.err.ee Raami preemia sai ehitusarheoloog Villu Kadakas. kultuur.err.ee "Villem Raam 105". – Muinsuskaitse aastaraamat 2015. Lk 127 Villem Raami stipendiumi pälvis Merike Kurisoo. Eesti Rahvuskultuuri Fond. Tallinnas tähistati Villem Raami 100. sünniaastapäeva. kultuur.postimees.ee Õpilased õpetajast eestikirik.ee. 3.06.2015
Fabian Schär

Fabian Lukas Schär (saksa hääldus: ʃɛːr; sündinud 20. detsembril 1991 Wilis) on Šveitsi jalgpallur, keskkaitsja. Ta mängib Premier League'i klubis Newcastle United ning kuulub Šveitsi koondisse. Debüüdi Šveitsi jalgpallikoondises tegi ta 14. augustil 2013 mängus Brasiilia vastu. Esimese värava lõi ta koondises 6. septembril 2013 MM-i valikmängus Islandi vastu. 2014. aasta maailmameistrivõistlustel Brasiilias mängis ta Šveitsi koondises viimases alagrupimängus Hondurasega ja kaheksandikfinaalis Argentinaga, mõlemal korral kuulus ta algkoosseisu. 27. märtsil 2015 lõi ta Šveitsis Lucerne'is toimunud EM-i valikmängus värava Eesti vastu. 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Prantsusmaal lõi ta esimeses alagrupimängus Albaania vastu viiendal minutil värava, mis tõi Šveitsile 1:0 võidu. 2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus Schär Šveitsi olümpiameeskonda.  Fabian Schär – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pööre (muusika)

Pööre ehk pöördintervall on muusikas heli kõrgusliku ümberasetamise tulemus. Pööre võib olla intervalli inversioon, mille puhul toimub helikõrguse peegeldus suhtes horisontaalteljega; komplementaarintervall suhtes mingisse intervalliruumi (näiteks oktaviruumi). Komplementaarintervallil oktaviruumis põhineb ka akordi pööramine: akordi pööre tekib akordi alumise heli (bassiheli) vähemalt ühe oktavi võrra transponeerimisel, nii et uueks bassiheliks saab mõni muu akordi heli. Oktaviruumis pööramisel on intervalli ja tema komplementaarintervalli summa puhas oktav. suured intervallid pöörduvad väikestesse ja väikesed suurtesse puhtad intervallid pöörduvad puhtaisse suurendatud intervallid pöörduvad vähendatuisse ja vähendatud suurendatuisse konsonantsid pöörduvad konsonantsidesse ja dissonantsid dissonantsidesse diatoonilised intervallid pöörduvad diatoonilistesse ja altereeritud intervallid altereerituisse Liitintervallist pöörde saamiseks tuleb alumine heli ümber paigutada kaks oktavit kõrgemale või ülemine heli kaks oktavit madalamale. Teine variant: samal ajal alumise heli viimisega oktavi võrra üles tuua ülemine heli oktav alla. Akordi pöördeks nimetatakse akordi sellist tuletatud kuju, kus madalamaks heliks on mõni teine akordi heli. Akordi kuju oleneb ainult sellest, missugusel akordi helil ta põhineb ehk missugune akordi heli on bassiks. Kolmkõla põhikuju, kui bassiks on priim 1. pööre – sekstakord, kui bassiks on terts C E {\displaystyle {\frac {C}{E}}\,\!} 2. pööre – kvartsekstakord, kui bassiks on kvint C G {\displaystyle {\frac {C}{G}}\,\!} Septakordi põhikuju, kui bassiks on priim 1. pööre – kvintsekstakord, kui bassiks on terts 2. pööre – tertskvartakord, kui bassiks on kvint 3. pööre – sekundakord, kui bassiks on septim E 7 D {\displaystyle {\frac {E^{7}}{D}}\,\!} Inversioon Liitkontrapunkt
Salix jessoensis

Salix jessoensis on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv puu. Need pajud kasvavad meelsasti Kaug-Idas, eriti Jaapani mullas. pajuliikide loend Journal of Japanese Botany 81: 91-97. "Sur The Plant List". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuli 2020. Vaadatud 30. juunil 2016. Salix jessoensis andmebaasis eElurikkus Salix jessoensis Seemen Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Salix jessoensis seisuga 30.06.2016.
Salix koreensis

Salix koreensis on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv puu. Need pajud kasvavad meelsasti Hiina, Jaapani ja Korea mullas. Salix koreensis 'el liigitatakse mitmeid varieteete: Salix koreensis var. brevistyla Y. L. Chou et Skvortsov Salix koreensis var. shandongensis C.F.Fang. pajuliikide loend Taxon: Salix koreensis Andersson
Armando Sadiku

Armando Durim Sadiku (sündinud 27. mail 1991 Cërrikis) on Albaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania esiliiga klubis Las Palmas ja Albaania rahvuskoondises. Ta on esimene Albaania jalgpallur, kes on löönud värava rahvusvahelisel suurturniiril. Zürich Šveitsi karikas: 2013–14 Vaduz Liechtensteini karikas: 2015–16
Halotaan

Halotaan (ladina Halothanum) ehk ftorotaan (ladina Phtorothanum) ehk fluotaan; keemiline nimetus 2-bromo-2-kloro-1,1,1-trifluoroetaan; kaubanduslikud nimed Anestan, Fluctan, Fluothane, Ftorotan, Halan, Narcotan, Rhodialotan, Somnothane) on inhaleeritav üldanesteetikum. See on ainus broomi sisaldav inhalatsioonianesteetikum. See on värvitu ja meeldiva lõhnaga, kuid valguse toimel lagunev, mistõttu seda pakitakse tumedatesse (oranžidesse) pudelitesse. Stabilisaatorina lisatakse 0,01% tümooli. Halotaan sisaldub WHO hädavajalike ravimite nimekirjas WHO Model List of Essential Medicines. Arenenud maades on see enamasti asendatud näiteks sevofluraani, isofluraani või desfluraaniga. See on värvitu läbipaistev liikuv kergesti lenduv vedelik kloroformi lõhna meenutava lõhnaga ning magusa ja põletava maitsega. Tihedus on 1,865...1,870 g/cm³ (1,868 g/cm³ temperatuuril 20 °C). Keemistemperatuur (destillatsioonitemperatuur) on +49..51 °C (+50,2 °C rõhul 101,325 kPa). Lahustuvus vees on 0,345%. Seguneb veeta piiritusega, eetriga, kloroformiga, trikloroetüleeniga, õlidega.
Salix elongata

Salix elongata on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv kääbuspõõsas. Salix elongata kõrgus on 0,1-0,2 m. Need pajud kasvavad Tiibeti kaguosas, 3500–3900 m kõrgusel. Liigi nimetamiseks tutvusid uurijad herbaariuminäidistega järgmistes herbaariumides (tähistatud rahvusvaheliselt tunnustatud akronüümidega) BJFC, CDBI, E, IFP, K, KUN, PE, HNWP, SCFI, SWFC ja SZ, ja digitaalsetes kollektsioonides A, BM, CAS, MO, P, TI ja W. Salix elongata on liigitatud sektsiooni Floccosae K.S. Hao ex C.F. Fang & A.K. Skvortsov (1998: 470). Tüüp:Hiina. Tiibet (Xizang): Zayü County, Azha Glacier, 29°07′21.54′′N, 96°50′25.33′′E, 3644 m, 3. september 2012, L. He & S. Liao PH2012090302 (holotüüp BJFC!, isotüüp BJFC!, PE!). pajuliikide loend LI HE, SHUAI LIAO & ZHIXIANG ZHANG, A new species of Salix (Salicaceae) from Tibet (Xizang), China, Phytotaxa 167 (3): 289–294 , mai 2014, veebiversioon (vaadatud 01.07.2016)(inglise keeles) LI HE, SHUAI LIAO & ZHIXIANG ZHANG, A new species of Salix (Salicaceae) from Tibet (Xizang), China, Phytotaxa 167 (3): 289–294 , mai 2014, veebiversioon (vaadatud 01.07.2016)(inglise keeles)
Naro-Fominsk

Naro-Fominsk on linn Moskva oblastis, Naro-Fominski linnaringkonna keskus. Asub Nara jõe ääres, Moskvast 70 km edelas. Fominskoje küla on kroonikates mainitud 1339. aastal. Lähedalasunud Malaja Nara külas alustas 1840. aastal tööd paberivabrik. 1864. aastal läks vabrik Moskva kaupmeeste Jakuntšikovide valdusse ning külad kasvasid kokku Naro-Fominskoje asulaks. 1925. aastal nimetati Naro-Fominsk töölisaleviks ja 1926. aastal linnaks. 1927. aastal hakati rajama veevärki ja 1928. aastal elektrivõrku. 2004. aastal liideti linnaga Ogorodnaja küla. 2010. aastal oli linnas 64 700 elanikku. Naro-Fominskis tegutseb 12 linnabussiliini. Linna läbib Moskva raudtee Kiievi suuna liin, mille Nara jaam asub kesklinnas, 70 km kaugusel Moskva Kiievi raudteejaamast. Sõiduaeg Moskvasse on umbes 1 tund ja 15 minutit. Linnas on üks muuseum: Naro-Fominski ajaloo- ja koduloomuuseum. Naro-Fominski sõpruslinnad on Babrujsk (Valgevene), Daugavpils (Läti) ja Elin Pelin (Bulgaaria). Q127260619 Naro-Fominski koduleht
Ackermans & van Haaren

﻿ Ackermans & van Haaren (lühend AvH) on Belgia kontsern. Selle asutasid 1876. aastal tihedate omavaheliste peresidemetega Hollandi ettevõtjad Nicolaas van Haaren (1835–1904) ja Hendrik Willem Ackermans (1855–1945). Nad hakkasid 1888. aastal tegutsema Belgias, alates 1893. aastast Antwerpenis, kuhu hiljem toodi üle ka ettevõtte peakorter. Ackermans & van Haaren teostas suure osa Tallinna uue sõjasadama ning uute laevatehaste (Vene-Balti laevaehitustehas, Noblessneri laevatehas) süvendus- ja vesiehitustöödest. AvH rajas Väikese Paljassaare idarannikule oma ehitusaegse linnaku, kus olid tööliselamud, betoonitehas, laod, väike tehaseraudteevõrk, sadam. Selle linnaku kõige tähtsam ehitusobjekt oli suur lainemurdja (tänapäeval Katariina muul). Kontor rajatigi Keisripaviljoni, kus oli 12. juulil (vkj 29. juunil) 1912 viidud läbi keiser Nikolai II osavõtul sõjasadama nurgakivi (resp põhjakivi) paneku tseremoonia. Vesiehitustöid tehti ka Mõntu sadamas Sõrve poolsaarel. Eestist väljaspool tehti Peterburi merekaitse ehitistel vesiehitustöid ka Viaporis (tänapäeval Suomenlinna Helsingis) ja Peterburis. Esimese maailmasõja algusest alates juhiti AvH töid nende Haagi kontori kaudu, sest Saksamaa sõdis Belgiaga, aga Holland oli sõjas neutraalne. Ackermans & van Haaren on kontsern, mis kuulub Belgia ettevõtete tippu (on Brüsseli börsil noteeritavate nn BEL20 hulgas). Tegeletakse muuhulgas pangandusega, energiatööstusega, põllumajanduse ja toiduainetööstusega, investeerimisega, meelelahutustööstuse ja vanurite hoolendeteenustega. Peamised tütarettevõtted ehituse alal on maailma üks suurimaid vesiehitusettevõtteid DEME ja Belgia suurim ehituse peatöövõtja Van Laere. Robert Treufeldt. "Peeter Suure Sadam, uus sõjasadam Tallinnas". // Muinsuskaitse aastaraamat 2014. Tallinn 2015. Lk 104 Patrick Luystermans, Dirk Podevijn, Roland Van Der Elst. "Ackermans & van Haaren : een familiale groep met internationale ambities : 1876-2007". Gent 2008 Robert Treufeldt. "Peeter Suure Sadam, uus sõjasadam Tallinnas". // Muinsuskaitse aastaraamat 2014. Tallinn 2015. Lk 102-108 Kontserni ametlik koduleht "The familiy years". Inglise keeles "The stock exchange years". Inglise keeles Vene-Balti laevaehitustehase vesiehitustööde plaan Ackermans & van Haareni teostatud tööde albumis. 1912. MM F 9212. Eesti Meremuuseumi fotokogu Ackermans & van Haareni peakontor Antwerpenis Ackermans & van Haareni peakontor Antwerpenis. SVR Aarchitects koduleht
M. Gorki nimeline Uurali Riiklik Ülikool

"Uurali Riiklik Ülikool" suunab siia. Tehnikaülikooli kohta vaata artiklit Uurali Riiklik Tehnikaülikool. M. Gorki nimeline Uurali Riiklik Ülikool (vene keeles Уральский государственный университет имени А. М. Горького) oli Venemaal Jekaterinburgis aastatel 1920–2011 tegutsenud riiklik ülikool. See oli Venemaa üks tuntumaid kõrgkoole. Kool nimetati vene kirjaniku Maksim Gorki järgi. 2011. aastal liideti see ülikool B. Jeltsini nimelise Uurali Föderaalülikooliga. Kool asutati 19. oktoobril 1920.
Puka valla lipp

Puka valla lipp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Puka valla lipp. Lipp on kinnitatud 27. juunil 1995. Puka valla lipuks on ruudukujuline vapilipp, rohelisel kangal kollane otse vaatav sokupea, mida ümbritsevad kolm valget tähtristi (üks üleval keskel soku sarvede vahel ja kaks all külgedel). Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm. Sokupea on tuletatud Puka mõisniku Thomas Bocki nimest, mis tähendab saksa keeles sokku. Ühtlasi tähistab sokupea valla maade ulukirikkust. Tähtristid sümboliseerivad kolme Puka valla territooriumil paiknevat muinasaegset eestlaste linnamäge: need on Kuigatsi linnamägi, Kivivare linnamägi ja Vooremägi. Veel viitavad tähtristid minevikule, olevikule ja tulevikule, märkides sihikindlust ja lootust. Roheline taust tähistab põllumajandust, metsi ja loodust. Puka valla lippu kasutati valla ajaloolistel ja kultuurilistel pidupäevadel ning muudel tähtsündmustel kõrvuti Eesti riigilipuga ning samadel alustel, mis kehtivad Eesti riigilipu kohta. Päevad, mil valla lipp heisati, otsustas Puka vallavalitsus. Kasutamiskõlbmatuks muutunud vallalipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. Puka valla vapp Valga maakond Puka valla sümboolika valla kodulehel Puka valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Ondrej Duda

Ondrej Duda (sündinud 5. detsembril 1994 Sninas) on Slovakkia jalgpallur, ründav poolkaitsja. Ta mängib Itaalia Serie A klubis Verona Hellas ja Slovakkia rahvuskoondises. Klubikarjääri jooksul on Duda mänginud veel Slovakkia kõrgliigaklubis Košice, Poola kõrgliigaklubis Varssavi Legia, Saksamaa kõrgliigaklubides Hertha BSC ja 1. FC Köln ning Inglismaa kõrgliigaklubis Norwich City. Legia koosseisus tuli ta kaks korda Poola meistriks.