laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Wizards of Waverly Place: The Movie

"Wizards of Waverly Place: The Movie" (Waverly paiga võlurid: Film) on Ameerika noortesaate "Wizards of Waverly Place" põhjal tehtud film. Film esilinastus 28. augustil 2009, filmivõtteid alustati 15. veebruaril 2009, San Juanis Puerto Ricos. Filmi esilinastust vaatas 11,4 miljonit vaatajat, mis tegi selle Disney kanali teiseks filmiks, mille esilinastust on kõige rohkem vaadatud, High School Musical 2 järel. Russo pere, välja arvatud Alex (Selena Gomez), kes ööbib parima sõbra Harper Finkle'i (Jennifer Stone) juures, valmistuvad reisiks Kariibi saartele. Alex otsustab uurida Justini (David Henrie) isiklikke asju, kuni Justini võlutud kott Alexi lõksu püüab, nii nagu Justin plaaniski. Kui tema isa, Jerry (David DeLuise) tuleb alla teda aitama, räägib ta kogemata keelatud loitsude raamatust ja kuidas ta lasi Justinil seda laenata. Alex tahab Harperiga minna peole, kuid Alexi ema Theresa (Maria Canals Barrera) ütleb, et ta ei saa peole minna, sest teda ei saa usaldada, isegi mitte koos Harperiga. Pärast kui tema vanemad välja lähevad ja tema vennad ei ole läheduses, paneb Alex metroojaama, mis on osa nende kodust, pere võlukepi ja keelatud loitsude raamatu abiga loitsu alla, mis teeb sellest rongi, et ta saaks Harperiga minna peole (tema vanemad ei olnud tal lubanud majast välja minna), aga nad jäävad peole hiljaks, olles peaaegu surma saanud tõelise metroo rongi pärast. Õnneks päästis Justin nad, kasutades täis-võluri võlukeppi selleks. Õnnetuseks kukub üks metroojaama seinast kukub maha just siis, kui nende vanemad saabuvad. Sellepärast peab Alex koos enda perega minema puhkusele Kariibidele ning peavad jätma kõik võlukepid koju. Reisil kohtavad nad tänava mustkunstnikku, kes on olnud võlur (ta kaotas enda võimed täis-võluri võistluses enda vanemale vennale), kelle nimi on Archie ja kes tahab muuta enda tüdruksõpra Giselle'i papagoist tagasi inimeseks Unistuste Kivi leidmisega. Jerry peab seda hulluks mõtteks, sest paljud võlurid on seda otsima läinud ja keegi pole sealt tagasi tulnud. Hiljem, kui Alex jäi enda emale vahele loitsu võlumisega, millega pidi ta oma ema nõusse saama, et Alex saaks olla poisiga, tema ema keelab tal reisi jooksul kasutada maagiat. Pärast suurt tüli Theresaga oli Alex vihane ja soovis, et tema vanemad poleks kunagi kohtunud; kahjuks hoidis ta käes täis-võluri võlukeppi ja nõiduste raamatut ning see soov täituski. Tulemusena ei mäletanud Theresa ega Jerry enam ka Alexit, Justinit ega Maxi (Jake T. Austin) ega ka teineteist. Alex ja Justin proovivad kätte saada nõiduste raamatut, mis on Jerry käes, kes neid mõlemaid ei mäleta, kuid nad jäävad Jerryle vahele. Jerryl on veel enda võluvõimed, sest ta polnud enda võimeid ära andnud, kuna ta polnud Theresaga abiellunud.
Inimrööv

Inimrööv tähendab inimese vabaduse ebaseaduslikku võtmist. Tavaliselt inimene sunnitakse relva ähvardusel kaasa minema või ohver uimastatakse. Inimesi röövitakse tavaliselt väljapressimise eesmärgil. Pantvang
Vägistamine

Vägistamine (ladina keeles stuprum, stupratio) on suguühtesse astumine inimesega, kes ei ole sellega vabatahtlikult nõus. Eesti karistusseadustikus klassifitseeritakse vägistamist seksuaalse enesemääramise vastase süüteona. Vägistamiseks loetakse tahtevastast suguühet või muu sugulise iseloomuga teo toimepanemist, kui vägistaja kasutab kas vägivalda või ähvardab sellega või paneb süüteo toime, kasutades ära teise seisundit, milles too ei olnud võimeline vastupanu osutama või toimunust aru saama. Soome kriminaalkoodeksis liigitatakse vägistamine seksuaalkuriteoks. "Karistusseadustik". § 141 jj, vaadatud 23. juuni 2020 "Seksuaalsus". Tõlkijad Merle Nuia, Ester Pihl. Medicina. 2009. Lk 438. ISBN 978 9985 829 89 9
Tüdruk

Tüdruk (kõnekeeles ka plika) on naissoost laps (mitte poiss soo järgi ning mitte neiu ega naine vanuse järgi. ETY, plika
Tuletõrjuja

Tuletõrjuja ehk päästja on inimene, kelle elukutse on vara ja keskkonna päästmine ja/või kaitsmine häda- ja kriisiolukordades. Tuletõrjuja töötab päästeteenistuses. Eestis saab tuletõrjujaks õppida Sisekaitseakadeemia päästekolledžis või selle päästekoolis Väike-Maarjas. Tuletõrje Tuletõrjeühingu kalmistu Tuletõrjujate mälestusmärk Kutsestandard päästja, tase 4, Kutsekoda, vaadatud 07.04.2018 Kuidas saada päästjaks?, rescue.ee, vaadatud 11.01.2024
Mayday

"Mayday" on rahvusvaheline hädasignaal, mida kasutatakse vastavalt Rahvusvahelisele laevakokkupõrgete vältimise konventsioonile COLREG siis, kui hädateate edastamiseks kasutatakse raadiotelefoni. Hädasignaali öeldakse raadiotelefonis tavaliselt kolm korda järjest ("Mayday Mayday Mayday"), et välistada selle segamini ajamine mõne teise sõnaga. Mayday hädasignaali, samuti kui teiste hädasignaalide kasutamine muul otstarbel, kui hädaolukorrast ja abivajadusest teadaandmiseks, on COLREG-konventsiooni kohaselt keelatud ja paljudes riikides karistatav. CQD GMDSS COLREG SOS Rahvusvaheline laevakokkupõrgete vältimise eeskiri - 1972, lisa IV. Veeteede Amet. (COLREG) Rahvusvahelise laevakokkupõrgete vältimise eeskirja konventsioon
1540

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1536 | 1537 | 1538 | 1539 | 1540 | 1541 | 1542 | 1543 | 1544 | ► | ►► 1540. aasta (MDXL) oli 16. sajandi 40. aasta. 6. jaanuar – Inglise kuningas Henry VIII abiellus oma neljanda naise Kleve Annaga, kuid abielu tühistati kuus kuud hiljem. 14. veebruar – Saksa-Rooma keiser Karl V tungis Genti ja lasi hukata sealse ülestõusu juhid. 28. juuli – Riigireetmise eest hukati Inglismaa kuninga Henry VIII lähim kaastööline Thomas Cromwell. Henry VIII abiellus samal päeval oma viienda abikaasa Catherine Howardiga. 27. september – Rooma paavst Paulus III kiitis heaks Ignatius Loyola ettepaneku asutada jesuiitide ordu. ... 26. mai – Johan Koell, Eesti vaimulik, Wanradti ja Koelli katekismuse eestikeelse osa tõlkija 22. juuli – János I Zápolya, Ungari monarh 23. august – Guillaume Budé, prantsuse õpetlane ja humanist
CQD

CQD oli hädasignaal (Morsekoodis  — · — ·    — — · —    — · · ), mis oli hädasignaali SOS eelkäija, oli kasutuses aastast 1904. GMDSS Mayday
Lee (tantsuansambel)

Lee on Tallinnas Eesti Tantsuagentuuris tegutsev rahvatantsuansambel. Rahvatantsuansambel Lee asutati 1980. aastal koreograaf Maido Saare poolt, kes on ka suurema osa Lee repertuaaris olevate tantsude autor. Alates 2017. aastast on ansambli kunstiliseks juhiks Maria Uppin-Sarv. Ansambli tegevust on laialdaselt tunnustatud nii Eestis kui ka rahvusvahelisel tasandil, leides sooja vastuvõtu nii kodus kui ka välismaal. Rahvatantsuansambel Lee jaguneb kuute rühma: Lee pisikesed, põhikoolirühm, C-segarühm (noorterühm), noorem segarühm, vanem segarühm ja valikrühm. Lee 40 "Ainuke aeg" Külavahe folk Kevadised tantsusammud Maido Saar route 66 Hele Pomerantsile pühendatud soovikontsert Rahvatantsukontsert "90 ringi" Koduleht
Umba

Umba on alev Venemaal Murmanski oblastis, Teri rajooni keskus. Asub Kandalakša lahe kaldal Umba jõe suudmes. Pomooride asustatud Umba küla on esmamainitud 1466. aastal. 1898. aastal tekkis selle lähedale jõe vastaskaldale töölisküla, mis esialgu kandis nime Lesnoi, kuid 1960. aastatest on Umba (rahvasuus Novaja Umba). Vana asulat nimetatakse Staraja Umbaks. Peamised majandusharud on kalapüük ja metsatööstus.
Leningradi tuumaelektrijaam

Leningradi tuumaelektrijaam (vene keeles Ленинградская АЭС Leningradskaja AES), eesti keeles tihti ka Sosnovõi Bori tuumaelektrijaam, on tuumaelektrijaam Leningradi oblastis Sosnovõi Boris (linnast 5 km) Soome lahe ääres, 35 km Peterburist läänes (70 km ajaloolisest linnasüdamest). See on Eestile kõige lähemal asuv tuumaelektrijaam. See asub linnulennult 70 km Narvast kirdes. Jaamas on neli reaktorit, mis on sama tüüpi nagu Tšornobõli tuumaelektrijaama reaktorid 1 ja 2. Ehitama on hakatud Leningradi II tuumaelektrijaama, kus rajatakse kahte VVER-tüüpi reaktorit ning arvestatakse võimalusega ehitada veel kaks sama tüüpi reaktorit. 2012. aastast vähendati tuumajaama reaktorite võimsust turvakaalutlustel kuni 80%. 2018. aasta lõpul suleti esimene reaktor. 2025. aastaks peaks plaanide järgi suletama ka kolm ülejäänud vanemat ehk RMBK-tüüpi reaktorit. Sosnovõi Bori tuumajaamas on olnud mitu rasket avariid: 1975 – ulatusliku radioaktiivse reostusega; 1992 – radioaktiivse reostusega; 2005 – tulekahju ja plahvatusega; 2009 – tõenäoselt ilma radioaktiivse lekketa; 2015. aasta 17. detsembril peatati avarii tõttu 2. energiaplokk; 2016. aasta 31. mail toimus tulekahju tuumaallveelaevade arendamise keskuses. Kas püssirohutünn Eesti külje all? Sosnovõi Boris käivitati uue tuumajaama reaktor. Postimees.ee. 01.03.2018. "Sosnovõi Bori tuumajaama võimsusi vähendatakse olulisel määral" ERR, 29.12.2011 "Sosnovõi Bori tuumaelektrijaam sulgeb oma esimese reaktori" ERR, 21.12..2018 Leningradi tuumaelektrijaama avarii 1975. aastal Leningradi oblasti tuumajaamas oli taas tõsine rike.
Delft

Delft on linn Hollandis Lõuna-Hollandi provintsis. See asub loodesse jääva Haagi ja kagusse jääva Rotterdami vahel. Delft sai linnaõigused 1246. aastal. 12. oktoobril 1654 plahvatas linnas püssirohuhoidla, mille tõttu hävis suur osa linnast. Hukkus üle saja inimese, teiste seas Rembrandti üks lootusandvamaid õpilasi Carel Fabritius, kelle paljud tööd plahvatuses samuti hävisid. Plahvatusejärgset Delfti kujutas mitmetel oma maalidel Egbert van der Poel. Delftist oli pärit maalikunstnik Johannes Vermeer. Linnas tegutseb Delfti tehnikaülikool. Register of public bodies, vaadatud 21.01.2023. Delfti fajanss DelfSail – Delfzijl
Carl von Liphart (1778−1853)

Carl Gotthard von Liphart (1. märts (vkj) 1778–22. detsember (vkj) 1853) oli baltisaksa rüütelkonnategelane, suurmaavaldaja ja kunstikoguja. Ta täiendas oluliselt Raadi mõisa kunstikogu ja tema ajal sai Raadi mõisa häärber uusrenessansliku välisilme. Ta sündis Raadi ja Vastseliina majoraathärra Liivimaa maanõuniku Reinhold Wilhelm von Lipharti (1750−1829) teise pojana. Tema ema oli krahvinna Sophia Helena von Stackelberg (1758−1826), kes oli tuntud diplomaadi krahv Otto Magnus von Stackelbergi tütar. Omandas koduhariduse. Astus Venemaa sõjaväeteenistusse, kus tõusis ohvitseriks. Läks erru ja elas Vana-Kuuste mõisas. 1829. aasta maapäeval valiti ta Tartumaa kreisisaadikuks. 7. juunil (vkj) 1833 valiti ta Liivimaa maamarssaliks, kellena teenis ühe ametiaja. 1836. aasta maapäeva ajaks oli ta haigestunud ja ei saanud seetõttu seda juhtida. Astus samal aastal kõigist avalikest ametitest tagasi. Ta oli üks Liivimaa suurimaid maavaldajaid. Oma isalt päris ta Raadi, Maramaa ja tervet kihelkonda hõlmava Vastseliina majoraadi. Viimase paremaks majandamiseks eraldas ta 1841. aastal Vastseliinast Lasva, Loosi, Misso, Orava ja Põhu, millest said iseseisvad rüütlimõisad. Isa pärandina langesid talle veel Tartumaal Kõnnu, Roela, Tarakvere ja Vana-Kuuste mõisad ning Võrumaal Saarjärve mõis. Vana-Kuuste pantis ta 1839. aastal ära ja Saarjärve müüs aastal 1840 Harderitele. Kummatigi ta ka suurendas Liphartide valdusi. 1816. aastal pantis ta Tõikvere mõisa, mis kirjutati juba samal aastal tema pärisomandiks. 1835. aastal omandas ta Torma mõisa. Mõlemad mõisad jäid tema järeltulijate majandada kuni võõrandamiseni.  Pikemalt artiklis Raadi mõis  Pikemalt artiklis Raadi park Tema ajal − aastatel 1840−1842 − sai Raadi mõisa häärber uusrenessansliku ilme. Samuti kujundas maastikuarhitekt Peter Joseph Lenné (1789−1866) ümber mõisa pargi. Liphart omandas arvukalt taieseid, täiendades oluliselt mõisa kunstikogu. Liphart Raadi mõis Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929, lk 680. Lenz, Wilhelm. Deutschebaltisches biographisches Lexikon 1710−1960. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1970, lk 63. Wolff, Nicolas. Livland's Landräte und Landmarschälle. Tartu: K. Matthiesens Buchdruckerei Ant. Ges., 1932, lk 69. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der ehstnische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1877, lk 23. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der ehstnische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1877, lk 254. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der ehstnische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1877, lk 142. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der ehstnische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1877, lk 140. Lenz, Wilhelm. Deutschebaltisches biographisches Lexikon 1710−1960. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1970. Lk 463. Carl von Liphart veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Art of Living

Art of Living (The Art of Living Foundation, AOLF) on vabatahtlike tööl põhinev rahvusvaheline heategevuslik kodanikuühendus, mis tegeleb inimväärtuste arendamise ning vägivalla- ja stressivaba maailma loomisele kaasaaitamisega. Lähtudes põhimõttest, et globaalne rahu saab alguse üksikisikute rahumeelsusest, on sihtasutuse töö suunatud rahu toetamisele üksikisiku tasandil. 1981. aastal Sri Sri Ravi Shankari loodud sihtasutuse algatused on toonud kasu paljude eluvaldkondade inimestele rohkem kui 140 riigis. Sihtasutuse kaks peamist tegevussuunda on järgmised: haridus – stressiga toimetuleku koolitused, teadlikkuse suurendamise kampaaniad; humanitaartöö – katastroofiabi, konfliktidega toimetulek, ühiskondlik-majanduslik areng. Sihtasutusel on partnerisuhted paljude valdkondade asutuste ja huvirühmadega, sealhulgas valitsuste, usuorganisatsioonide, koolide, ettevõtete, vanglate ja naisteühendustega. AOL võtmepartner on Rahvusvaheline Inimväärtuste Assotsiatsioon (International Association of Human Values). Sihtasutusel AOL on nõuandev eristaatus ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogus ning ta teeb regulaarselt koostööd ÜRO-ga, et toetada aastatuhande arengueesmärke.[[ Euroopas on IAOLF katusorganisatsiooniks rohkem kui 40 rahvuslikule organisatsioonile, mis viivad ellu organisatsiooni haridusalgatusi. IAOLF töö aluseks on detsentraliseeritud struktuur ja kohalikud rahvuslikud organisatsioonid on registreeritud vastavalt kohalikele seadustele kas sihtasutuse, mittetulundusühingu või äriettevõttena. Alates 2003. aastast on IAOLF registreeritud Šveitsi seaduste kohaselt kui iseseisev sihtasutus. Organisatsiooni Art of Living Eesti koduleht
Zombie walk

Zombie walk (tuntud ka kui zombie mob, zombie march, zombie horde, zombie lurch, zombie shamble, zombie shuffle, zombie pub) on zombide marss, mis toimub tavaliselt linnakeskustes, tänavatel. Inimesed on maskeeritud zombideks ja käituvad nagu zombid. Zombie walk sai alguse 2001. aastal Ameerika Ühendriikide California osariigis Sacramentos. Ürituse eesmärk oli reklaamida uut zombi-õudusfilmi, mistõttu jalutas tänavatel ringi mitukümmend zombit. Esimene marss toimus oktoobris 2003 Kanadas Torontos. Sellest ajast peale said zombide marsid Põhja-Ameerikas iga-aastaseks traditsiooniks. Üks suuremaid zombi-stiilis paraade oli USA Pennsylvania osariigis Pittsburghis, kus oli 1100 osalejat ja kogu Zombie walk kestis kaks päeva. Zombie walk'e on toimunud aga ka Euroopas, näiteks Rootsis, Soomes ja Ukrainas Kiievis.
Murend

Murend on materjal, mis tekib tard-, moonde- ja settekivimite murenemise käigus. Murendite hulka kuuluvad kivimite ja mineraalide killud, sekundaarsed mineraalid, kolloid- ja vesilahused. Sõltuvalt kivimite koostisest ja murenemise tingimustest tekivad erinevad murendmaterjalid, mis võivad olla väga erineva peensusastmega. Füüsikalise murenemise korral koosneb murend peaaegu muutumata kivimitest ja primaarsetest mineraalidest. Keemilise murenemise korral koosneb murendmaterjal sekundaarsetest ja primaarsetest jääkmineraalidest, kolloid- ja vesilahustest. ПРОДУКТЫ ВЫВЕТРИВАНИЯ
Johannes Loots

Johannes Loots (Joannes Loots; u. 1665–1726) oli hollandi kartograaf. Ta valmistas ka matemaatilisi ja merendusalaseid abivahendeid, ning väljastas meresõidujuhendeid. 1697 – 11 kaardist koosnev atlas: "Het Nieu en Compleet Paskaart Boek van de Noord en Oost-Zee." Pas-Kaart over oen gedeelte van de Oost-Zee beginende verby Sevenbergen tot verby Hapsal, begrijpen mede de Eylanden Oesel, Dago en een Gedeelte van Gottland. – Johannis Loots (t'Amsterdam) – 1697 Digitaalselt Nieuwe gelyk-gradige Paskaart van Muskovien in grootbestek. Begrypende Noorwegen, Finmarken, Lapland en Rusland. Strekkende van Hitland tot Ysland, Beren Yland..., Digitaalselt u. 1707– lõpetamata 125–150 kaardist koosnev mereatlas "Atlas" Nieuwe wassende graadige paskaarte van Oost Indien verthoonende hem van C de Bona Esperanca ... – 1707 Digitaalselt Nieuwe wassende graadige paskaarte vande Zuyt Zee: verthoonende hem van R. de la Plata tot aen het Lant van Eso. – Amsterdam 1707 Digitaalselt Nieuxe gelyk Grandige Pafkaat van een Gedeelte der AFRICAANSE KUST, Ftrekkende van CAAP BAYADOR TOT CAAP VERGA,... Amsterdam: Ionge Lootsman Digitaalselt West Indische Paskaert (Willem Blaeu järgi[1]) Amsterdam: 1695 [2] JOHANNES LOOTS c. 1665-1726 (inglise keeles)
Mänsak (perekond)

Mänsak (Nucifraga) on värvuliste seltsi vareslaste sugukonda kuuluv lindude perekond. Mänsakute perekonda kuulub kolm liiki: Nucifraga caryocatactes (Linnaeus, 1758) – mänsak Nucifraga columbiana (Wilson, A, 1811) – hallmänsak Nucifraga multipunctata (Gould, 1849) – kašmiiri mänsak. Mänsakutel on suhteliselt lühike saba, laiad tiivad ja pikk sirge terava tipuga nokk. Nad on metsalinnud ja seotud okasmetsadega. Nad on kohastunud toituma männiseemnetest ja pähklitest. Neil on alanoka sees seljak, mis võimaldab pähkleid suhteliselt hõlpsasti purustada. Mänsakute keele all on paun, mis võimaldab neil kanda suurt kogust pähkleid ja seemneid pessa või panipaika. Igal vanalinnul on arvukalt selliseid panipaiku ja igal paaril on need paigutatud hajali üle oma valduse. Aasta jooksul võib mänsak ära peita mitusada tuhat seemet, palju kordi rohkem kui ta sööb. Ülesleidmata seemned lähevad sageli kasvama. Niimoodi taastoodab mänsak omaenda elukeskkonda. Eriti oluline on tema tegevus põlendikel pärast metsatulekahjusid ja raiesmikel. Mänsakute pesitsusedukus on seemnete suure saagikusega aastatel kõrge, kuid ikaldusaastatel on osa linde sunnitud oma kodumetsast toidu otsingul välja rändama . Pesitsemine toimub ikka vara, isegi enne lumesulamist. Pesa asub tavaliselt kõrgel okaspuu otsas. Tavaliselt on pesas 2–4 muna, mida hautakse 18 päeva. Mänsakud on ainsad vareslased, kellel haudumisest võtavad osa mõlemad sugupooled . Ka poegi toidavad mõlemad vanemad. Pojad on pesas umbes 23 päeva ja jäävad pärast veel mitmeks kuuks vanematega kokku, et õppida neilt toiduvarude kogumist. IOC World Bird List (vaadatud 06.12.2013). S. Madge, H. Burn, "Crows and Jays". Princeton University Press, 1994 Sissekanne NCBI-s Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Nucifraga seisuga 06.12.2013.
Seedrimänsak

Seedrimänsak (Nucifraga caryocatactes macrorhynchos) on mänsaku alamliik. Ta elab Siberi taigas Uuralitest idas kuni Vaikse ookeani rannikuni, ja Sahhalini saarel. Seedrimänsaku põhitoit on seedermänni seemned. Seemnete ikaldusaastatel rändab ta suurte parvedena lääne suunas. Eestis on seedrimänsak ebajärjekindel invasioonikülaline. Isenditerohkeimad invasioonid toimusid aastatel 1888, 1900, 1933, 1935, 1954, 1968. Jonsson, L. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 488-489 Kumari, E. Eesti NSV linnud. Eesti riiklik kirjastus. Tallinn, 1954 Leibak, E., Lilleleht, V., Veromann, H. (eds.) Birds of Estonia. Status, Distribution and Numbers. Estonian Academy Publishers. Tallinn, 1994
Kiilasbülbül

Kiilasbülbül (Pycnonotus hualon) on bülbüllaste sugukonda bülbüli perekonda kuuluv lind. Liigi teaduslik epiteet hualon tähendab lao keeles kiilas. Kiilasbülbül kirjeldati teadusele 2009. aastal Laoses. Ta on Aasia värvulistest väga väheseid palja näoalaga liike ja viimase saja aasta jooksul Aasias avastatud ainus bülbüllane. Kiilasbülbüli sulestik on peamiselt oliivroheline. Tal on paljas roosa näoala ja sinakas silma ümbrus. Rind ja kõht on pruunikashallid, keha ülapool oliivitooni ja kurgualune on tuhmvalge. Kahe kogutud eksemplari pikkus oli umbes 20 cm ja kaal 32–40 g. Kiilasbülbüli on leitud lubjakivi karstialal Laosi keskosas Pha Lomi lähedal paljanduva lubjakiviga ning madalate (alla nelja meetri) heitlehiste puude ja põõsastega järsul maastikul. Tõenäoliselt elab kiilasbülbül üksnes selles paigas, kuid liiki võib leiduda sarnastes elupaikades ka mujal Laosis, kus 1995. aastal vaadeldi kirjeldatuga sarnaseid linde. Kiilasbülbül on silmatorkav lind, kes tegutseb paarides või üksikult enamasti puudel ja põõsastel, vahel istub järsul kaljunõlval. Pesitsemisele viitavat käitumist pole liigil veel vaadeldud. Samuti pole täheldatud, et kiilasbülbül moodustaks seltsinguid teist liiki lindudega. Üksikud kiilasbülbülid kutsuvad teineteist sageli ja otsivad omavahel kontakti enne lendamist uuele toitumisalale. Uurijate andmetel on kiilasbülbüli kutsehüüd kuiv vulisev säuts. Esmakordselt hinnati kiilasbülbüli seisundit 2010. aastal. Rahvusvahelise linnukaitseorganisatsiooni BirdLife International hinnangul on liigi levila nähtavasti suur, kuigi arvukuse ja selle muutuse suuna kohta pole andmeid, ning kiilasbülbül on esialgu hinnatud soodsas seisundis liigiks. Kuid liigi asustatavat karsti-elupaika kahjustab kaevandamine ja ülekarjatamine. I.A. Woxvold, J.W. Duckworth, and R.J. Timmins (2009). "An unusual new bulbul (Passeriformes: Pycnonotidae) from the limestone karst of Lao PDR" (PDF). Forktail. 25: 1–12.{{cite journal}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Pangarööv

See artikkel räägib kuriteost. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Pangarööv (täpsustus). Pangarööv on raha või muude väärtasjade omastamine pangast vägivalda kasutades või vägivallaga ähvardades.
Priim

Priim on muusikas mitmetähenduslik sõna: priim ehk puhas priim ehk unisoon on muusikas kahe heli helikõrguste intervall, mille suurus helisageduste suhtena on 1/1 ning tsentides on 0. priim ehk puhas priim on diatoonikas intervall, mille astmeline suurus on 1 ja tooniline suurus on 0. Priim on diatoonilise helirea 1. aste. priim on akordi põhikuju alumine heli
Willem Blaeu

Willem Janszoon Blaeu ( 1571 Alkmaar – 21. oktoober 1638 Amsterdam) oli hollandi kartograaf ja kirjastaja, Joan Blaeu (1596–1673) isa. Ta õppis taani astronoomi Tycho Brahe (1546–1601) juures astronoomiat ja kartograafiat. Tema esimesed tööd ilmusid Guilielmo (Willem) Janszooni nime all. Et vältida enda seostamist samal perioodil Amsterdamis tegutsenud kartograafi Johannes Janssoniusega (1588–1664), lisas ta 1619. a. lisanime Blaeu ning tema järgnevad tööd kandsid nime Willem Jansz. Blaeu. 1635 andis välja kaheköitelise atlase "Theatrum orbis terrarum, sive, Atlas novus" (lühendnimega "Atlas Major"). Nova totius terrarum orbis geographica ac hydrographica tabula Europa recens Descripta Suecia Dania et Norvegia regna Europæ septentrionolia 1645 (1626. a. Anders Bure kaardi järgi.) Livonia vulgo Lyefland 1645 Atlase 1645. a väljalase California Ülikooli lehel. Eesti Rahvusraamatukogu: LIVONIA vulgo Lyefland Blaeude Liivimaa kaart Eesti Rahvusraamatukogu: Svecia, Dania, et Norvegia, W. et J. Blaeu, ca.1635 1626. a. Anders Bure kaardi järgi. Andmed ESTERis NYPL Digital Gallery Joan Blaeu: "Le Grand Atlas". 12. osaline väljalase 1667 Willem Blaeu: India quae orientalis dicitur 1623