Türi

Türi on linn Järva maakonnas Türi vallas. Asub Pärnu jõe ääres. Türi linna läbib Tallinna–Viljandi raudteeliin ja Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee, pealinnaga ühendab teda Tallinna–Rapla–Türi maantee. Tänapäevane Türi kui aedlinn on kuulus igal aastal toimuva Türi lillelaada järgi. Türi on ka Eesti kevadpealinn. Türil tegutsevad Eesti Ringhäälingumuuseum ja Türi muuseum. Türi kihelkond rajati 13. sajandil. 1564. aastast pärinevad esimesed kirjalikud andmed Türi (Turgel) küla kohta. 1899. aastal hakati ehitama puupapivabrikut, millest hiljem sai paberivabrik. Sellest ajast hakkas elanike arv tublisti suurenema. 1901. aastal sai valmis kitsarööpmeline Tallinna–Viljandi raudtee (1896. aastal valminud Valga–Ruhja–Pärnu raudtee haru), mis oli kasutusel kuni 1971, mõned lõigud kuni 1972; Tallinna–Viljandi raudteelõik asendati laiarööpmelise raudteega aastatel 1971–1973. 1917. aastal sai Türi aleviks, 2. juulil 1926 sai Türi linnaks. Türi linnavalitsus tegutses hoones Paide tänav 7. 1926. aastal oli Türil 2500 elanikku ja 30 tänavat. Hakati rajama parke ja puiesteid. Töötas Türi tellise- ja keraamikavabrik. Kuna 1934. aastal valitud Türi linnavolikogu sattus makseraskustesse, pandi tema tegevus Vabariigi Valitsuse otsusega 4. jaanuaril 1935 seisma. Linnavolikogu tegevus taastati alles pärast uue linnavolikogu valimist, 1. detsembril 1939. 9. detsembril 1939 pidas uus linnavolikogu esimese koosoleku ja valis senise linnavanema Ants Viirmaa ainsa kandidaadina ametisse tagasi (8 häälega poolt, 3 vastu, 1 erapooletu), jättes tema palgaks endiselt 150 krooni kuus. 1936. aastal oli Türil juba 3100 elanikku ja 50 tänavat, linna pindala oli 8,21 km². Linnas asus Türi põllumeeste konvent. 1936. aastal hakati Türil rajama raadiosaatejaama, mis kujunes Eesti peasaatejaamaks, sest see asus enam-vähem igast Eesti otsast umbes ühekaugusel. 15. detsembril 1937 alustas Türi raadiosaatejaam koos 197 meetri kõrguse mastiga tööd. Raadiosaatejaama õhkis Nõukogude hävituspataljon 1941. aasta suvel. Sakslased taastasid selle kiiresti. Aastatel 1915–1972 oli Türil kitsarööpmelise raudtee otseühendus läbi Paide Tamsaluga (Türi–Paide–Tamsalu raudtee, 61 km). Algselt oli see raudteeliin plaanitud sõjaliseks otstarbeks. Viimane reisirong sõitis sel liinil 3. mail 1972. 1950. aastal sai Türist Türi rajooni keskus. Elanikkond kasvas järjest. Hakati ehitama kultuurimaja. Aastatel 1959–1991 kuulus Paide rajooni. Elanikele andsid tööd Pärnu Õmblusvabriku Türi tsehh, Türi Metsakombinaat, Türi Piimakombinaat ja Türi Leivakombinaat. 20. detsembril 1990 taastati Türi omavalitsusliku linna staatus. 2004. aastal astus Türi Euroopa Liidu linnade ühenduse Douzelage liikmeks. 23. oktoobril 2005 moodustati Türi linna, Türi valla, Oisu valla ja Kabala valla ühinemisel uus omavalitsusüksus Türi vald. Türi kultuurimaja 2012. aasta sügisel Türi raudteejaama veetorn ja Jaama tänav Kitsarööpmeline auruvedur K-4-110 Türi Kesklinna kalmistu sügisel Eesti Ringhäälingumuuseumi ja Türi muuseumi hoone Türil on töötanud talurahvakool (alates 1715), koolmeistrite seminar (alates 1834), kihelkonnakool (alates 1872), tütarlaste ministeeriumikool (alates 1900), kroonu algkool (alates 1913), aiandusgümnaasium (alates 1924) ja gümnaasium (alates 1938). Türi Muusikakool alustas tegevust 1990. aastal. Kuni 2011. aastani oli Türil kaks gümnaasiumi: Türi Gümnaasium (Nõukogude ajal nimega Türi 1. Keskkool / Türi Keskkool) ja Türi Majandusgümnaasium; ning kõrgkool: Tartu Ülikooli Türi Kolledž. 2017. aasta seisuga tegutses Türil üks gümnaasium, põhikool, lasteaed, erikool ja muusikakool. Türi spordihoone avati 2020. aastal. Linnas on ka Türi linnastaadion ja ujula. Alates 1982. aastast korraldatakse sügiseti Paide-Türi rahvajooksu. Türi Ganvix JK mängib Eesti klubijalgpalli tugevuselt neljandas liigaastmes (II liiga). Ruth Alas Silver Anniko Mikk Dede Mirjam Dede Grete Griffin (Grete Šadeiko) Kaia Iva Lisell Jäätma Ellu Kaasik Erna Kaasik Sirkka-Liisa Kivine Mati Klooren Enn Klooren Silvia Laidla Sven Lõhmus Jaan Lõvi Harald Meri Are Mets Urmas Mikk Anne Mägi (Anne Sookael) Emil Oja Kaarel Orumägi Ago Pajur Kalle Palling Alice Pehk Jaan Pehk Paul Poopuu Kristiina Poska Olaf Prinits Elle Puurmann (Elle Rebane) Liina Raud Inna Rose Maive Rute Merike Rõtova Ene Rämmeld Avelinius-Friedemann Tõnisson Mats Tõnisson Kuldar Schüts Heino Seljamaa Leonhard Soom Reiu Sootla Grit Šadeiko Toomas Šadeiko Andres Tabun Kalju Tamm Aleksei Tammiste Indrek Tegelmann Klaudia Tiitsmaa Margus Tiitsmaa Resa Tiitsmaa Kert Toobal Peeter Urbla Enn Vaigur Johannes Võerahansu Kooli park Saunametsa kalmistu Türi järv Türi Kesklinna kalmistu Türi kirik Türi kirikuaed Türi Kultuurikeskus Kõrgessaare kalmistu Türi linnavolinike loend Türi maastikukaitseala Türi paberivabrik Türi Raamatukogu Türi raudteejaam Türi Vabadussõja mälestussammas Türi vana kalmistu Hea Toidu Laat Seitsmenda Päeva Adventistide Türi kogudus Türi kevadfestival Türi Kristlik Misjonikogudus Türi lipp Tallinna–Rapla–Türi maantee Türi vapp Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 19.06.2020. Türi linnavanem A. Viirmaa valiti tagasi. Rahvaleht, 11. detsember 1939, nr 291, lk 3. Население районов, городов и поселков городского типа Эстонской ССР : по данным Всесоюзной переписи населения на 15 января 1970 года. Таллинн, 1972. Eesti Vabariigi maakondade, linnade ja alevite rahvastik. 1. osa, Rahvaarv rahvuse, perekonnaseisu, hariduse ja elatusallikate järgi : 1989. a. rahvaloenduse andmed : statistikakogumik. Tallinn, 1990, lk 27 Eesti Vabariigi maakondade, linnade ja alevite rahvastik. 1. osa, Rahvaarv rahvuse, perekonnaseisu, hariduse ja elatusallikate järgi : 1989. a. rahvaloenduse andmed : statistikakogumik. Tallinn, 1990, lk 32 Päring Statistikaameti andmebaasist Päring Statistikaameti andmebaasist "Reedel avati uus Türi põhikooli ja spordihoone kompleks" ERR, 28. august 2020 Türi spordirajatised Türi vald Türi 360° aeropanoraam / aerofoto