laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
HeForShe

HeForShe on soolise võrdõiguslikkuse solidaarsus kampaania, mis algatati ÜRO naisorganisatsiooni (UN Women) poolt. Eesmärk on kaasa haarata mehed ja poisid muutuste tegijatena, saavutamaks soolist võrdõiguslikkust ning naiste õigusi, ajendades neid astuma samme ebavõrdsuse vastu, millega naised ja tüdrukud iga päev silmitsi seisavad. Kampaania põhineb ideel, et sooline võrdõiguslikkus mõjutab kõiki inimesi: sotsiaalselt, majanduslikult ja poliitiliselt. Kampaania püüab aktiivselt haarata kaasa mehi ja naisi liikumises, mida esialgselt peeti kui "võitlus naiste eest naiste poolt". Mõned märkasid vasturääkivusi soolise võrdõiguslikkuse kampaanias, mis käsitleb ainult ebavõrdsust, millega seisvad silmitsi naised ja tüdrukud, ignoreerides probleeme, mis mõjutavad mehi ja poisse. 20. septembril 2014 peeti ÜRO peakorteris New Yorgis spetsiaalne üritus, kus kuulutati välja HeForShe kampaania. Ürituse võõrustaja oli ÜRO naiste hea tahte saadik Emma Watson, kelle kõne – oma teekonnast feminismini ning tema üleskutse kaasa haarata mehi ja poisse soolise võrdõiguslikkuse edendamisse – leidis kohe pärast seda sotsiaalmeedias laia kõlapinna. Üritusel ÜRO naised esitasid mobiliseerimiskutse kampaaniast osavõtmiseks esimesele 100 000 mehele, see eesmärk saavutati kõigest kolme päevaga. USA president Barack Obama, näitleja Matt Damon ja ÜRO peasekretär Ban Ki-moon on mõned kõrgprofiiliga mehed, kes on väljatoodud veebilehel. Twitteri ja Facebooki vahendusel on oma toetus avaldanud paljud kuulsused, näiteks Harry Styles, Russel Crowe, Mark Ruffalo, Zooey Deschanel, Stephen Fry, Tom Hiddlestone, Jessica Chastain ja paljud teised. HeForShe kaart, mis kasutab geolokaatorit jäädvustamaks ülemaailmset kampaaniast huvitumist, oli samuti käivitatud. Kaart loeb kokku meeste ja poiste arvu, kes on andnud HeForShe tõotuse, samal ajal ÜRO naised töötavad eesmärgi kallal saada 1 miljard kampaaniast huvituvat meest ja poissi kokku 25. juuliks 2015. Kampaania kodulehel on ka teostamise plaane nii veebipõhiste ürituste kui ka püsiva huvitumise loomiseks ÜRO agentuuridele, üksikisikutele, ühiskonnale ning ka ülikooli ja kolledži kampustele. McDonald, Soraya Nadia. 22.09.2014. "Emma Watson: Feminism too often is seen as ‘man-hating’". Washington Post. (11.03.2015) Suhay, Lisa. 22.09.2014. "Emma Watson and HeForShe: Points to flaws in man-hating". The Christian Science Monitor. (11.03.2015) Young,Cathy. 26.09.2014. "Sorry, Emma Watson, but HeForShe Is Rotten for Men" Time. (11.03.2015) Smith, Julia. 30.09.2015. "Smith: ‘He For She’ should work to stop discrimination against both sexes." dailyorange.com (11.03.2015) Chambers, Chris. 26.10.2014. "Feminism is shouting, but the movement is a whisper." Inquirelive.co.uk (11.03.2015) UN Women. 22.09.2014. "Press release: UN Women Goodwill Ambassador Emma Watson calls out to men and boys to join HeForShe campaign". UN Women. (11.03.2015) Watson, Emma. 22.09.2014. "Emma Watson: Gender equality is your issue too". (11.03.2015) HeForShe veebileht. "Take Action". (11.03.2015) 24.09.2014 Celebrities and public figures support the #HeforShe campaign UN Women (11.03.2015) HeForShe veebileht. "Action Kit". (11.03.2015)
Vallisaari

Vallisaari (rootsi keeles Skanslandet) on Soome lahes Helsingi lähedal Suomenlinna ja Santahamina vahel olev saar.
Vallisaare

Vallisaare (kirjanduses ka Vallisaari) oli Narva lähedal Vaivara kihelkonnas olnud küla. Küla on tuntud selle poolest, et 1658 sõlmisid Vallisaare mõisas (Usnowa) Rootsi ja Venemaa Vallisaare vaherahu.
Kui tuvid kadusid

"Kui tuvid kadusid" on Sofi Oksaneni 2012. aastal ilmunud romaan. See raamat on tema Eesti lähiajalugu käsitleva neljaosalise sarja kolmas raamat. Originaalteos ilmus kirjastuses Like. "Kui tuvid kadusid". Kirjastus Varrak
Jerry Maren

Jerry Maren (õieti Gerald Marenghi; 24. jaanuaril 1920 Boston – 24. mai 2018 San Diego) oli USA näitleja. Ta oli teadaolevalt viimane elusolev 1939. aasta filmis "Võlur Oz" mänginud näitleja. Filmis mängis ta ühte Munchkinide kääbustest. 2014. aastal suri viimane elusolevatest Munchkinidest, Ruth Duccini. Maren oli enne Duccini surma viimane Munchkini kehastanud meesnäitleja ning hiljem viimane elusolev näitleja. Maren taandus avalikest esinemistest 2011. aasta septembris. 1975. aastast oli Maren abielus Elizabeth Barringtoniga kuni tema surmani 27. jaanuaril 2011. Maren elas oma elu lõpu poole Lõuna-Californias. Maren suri 2018. aasta mais 98-aastaselt. Oma elu lõpu poole kannatas ta dementsuse all. "The Wizard of Oz" – "Võlur Oz" (1939) "At the Circus" (1939) "Superman and the Mole Men" (1951) "Last female 'Oz' Munchkin dies at 95". CNN.com. Vaadatud 11.03.2015 Potempa, Philip (31. jaanuar 2011). "'Wizard of Oz' Munchkin's wife, Elizabeth Maren, dead at 69". nwi.com. Vaadatud 11.03.2015 "Jerry Maren dead: Wizard Of Oz star and 'Oldest Munchkin' dies aged 98". .mirror.co.uk. 6.6.2018. Vaadatud 7.6.2018 Jerry Maren andmekogus IMDb (inglise)
Stalini lehmad

"Stalini lehmad" on Sofi Oksaneni 2003. aastal ilmunud romaan. See raamat on Oksaneni Eesti lähiajalugu käsitleva neljaosalise sarja esimene raamat.
Kõige taga oli hirm

"Kõige taga oli hirm: kuidas Eesti oma ajaloost ilma jäi" on Sofi Oksaneni ja Imbi Paju koostatud artiklikogumik, mis ilmus 2009. aastal. Kogumiku artiklite autorid on teiste hulgas Aigi Rahi-Tamm, Tauno Tiusanen, Jukka Rislakki, Jüri Reinvere, Ivo Juurvee ja Anne Applebaum.
Tartu Saksa Eragümnaasium

Tartu Saksa Eragümnaasium (saksa keeles Dorpater Deutsches Privatgymnasium) oli aastatel 1875–1939 Tartus tegutsenud saksakeelne keskharidust andev eraõppeasutus. Eragümnaasiumi asutas Saksa Kooliselts. Kool alustas tegevust 13. augustil 1875 Tartu Erapoeglaste Asutuse nime all. Alustati kahe ettevalmistus- ja kolme noorema gümnaasiumiklassiga, 1880. aastaks olid koolil olemas kõik gümnaasiumiklassid. 1883. aastal nimetati õppeasutus ümber Friedrich Kollmanni Klassikaliseks Eragümnaasiumiks ning kool omandas õiguse vastu võtta lõpueksameid ja anda küpsustunnistusi. 10. aprillil 1887 kehtestati Tartu õpperingkonna riiklikes keskhariduskoolides ja kroonukoolide õigusi omavates eraõppeasutustes õppekeeleks vene keel. Kuna Tartu Saksa Eragümnaasium seaduse nõuet ei täitnud, kaotas ta eragümnaasiumi nime ja õigused. Seetõttu nimetati kool 1889. aastal Friedrich Kollmanni Poeglaste I järgu Eraõppeasutuseks. Alates 1894 kandis kool nime Rudolf von Zeddelmanni Poeglaste I järgu Õppeasutus. Kool tegutses aadressil Magasini 5 (Магазинная ул., 5). 1917. aastal taastati eragümnaasiumi nimetus ning kool kandis sellest ajast alates nime Alfred Walteri klassikaline eragümnaasium. Alates 1925. aastast pidas kooli üleval Saksa kultuuromavalitsus. Samal aastal nimetati kool ümber Tartu Saksa Eragümnaasiumiks. Kool tegutses aadressil Magasini 3. 1936. aastal plaanis Saksa kultuuromavalitsus seniste ruumide sobimatuse tõttu koondada Tartus tegutsenud saksa koolid eragümnaasiumi hoonesse. Selleks kavatseti hoone ka ümber ehitada. Hoones tegutses 1931. aastast veel Tartu Usuteadus-Filosoofiline Lutheri Erainstituut. Tartu saksa eragümnaasium suleti 1939. aastal seoses baltisakslaste ümberasumisega. Tartu saksa eragümnaasium Ajalooarhiivi fondiloendis. Saksa koolidele ostetakse maja Postimees, 31. märts 1936. EAA, f. 1872 (Tartu saksa eragümnaasium). EAA, f. 2765 (Tartu saksa eragümnaasiumi ülalpidamise ühing). Das Schroeder-Kollmann-Zeddelmann-Walter'sche Klassische Privat-Gymnasium 1875-1938. Tartu: In Kommission bei J. G. Krüger, 1938 [1].
Premier Ministr

Premier Ministr (vene keeles Премьер-министр) on Venemaa bänd. Bänd osales 2002. aastal Tallinnas toimunud Eurovisiooni lauluvõistlusel. Ta kandis ette laulu "Northern Girl", mis sai võistlusel 55 punktiga 10. koha. Ametlik koduleht
Soodla (täpsustus)

Soodla võib olla: Soodla, küla Harju maakonnas Anija vallas Soodla (perekonnanimi) Suudla (ka Soodla), endine küla Võrumaal Soodla jõgi
Lastepark

Lastepark on mitme Eestis asuva pargi või muu objekti nimi: Lastepark on park Kohilas Lastepark on park Raplas Lastepark on park Viljandis Lastepark on park Pärnus Lastepargi nime on kandnud Tallinnas asuv Falgi park Tallinna Lastepark
Lastepark (Kohila)

Lastepark on Kohilas asuv park. Pargi pindala on 1,4 ha. Pargi territooriumil on ka lastele mõeldud mänguala.
Liiv (perekonnanimi)

Liiv on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Liiv 1370 inimesel: 646 mehel ja 724 naisel. Perekonnanimede levikult oli Liiv meeste puhul 34. ja naiste puhul 35. kohal. Levinuim oli see Lääne maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 22,34. Aivo Liiv, ujuja Anti Liiv, psühhiaater ja psühholoog Diana Liiv, pianist Ellen Liiv, kirjanik Elo Liiv, skulptor ja pedagoog Emma Liiv, kirjanik Heino Liiv, keeleteadlane, inglise filoloog Innar Liiv, informaatik Jakob Liiv, kirjanik, Juhan Liivi vend Joosep Liiv, kirikuõpetaja Juhan Liiv, eesti luuletaja, proosakirjanik Lauri Liiv, laulja Peeter Liiv, publitsist, lektor, toimetaja ja alternatiivsete liikumiste aktivist Ruut Liiv, õpetaja Toomas Liiv, eesti luuletaja, kirjanduskriitik Otto Liiv, ajaloolane ja arhivaar Rolf Liiv, kirjanduskriitik, luuletaja ja pedagoog Suliko Liiv, inglise filoloog Tiina Randma-Liiv, sotsiaalteadlane ja juhtimisspetsialist Urmas Liiv, teleajakirjanik Urmas E. Liiv, filmirežissöör Vello Liiv, disainer, mükoloog ja loodusfotograaf "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2019. Vaadatud 18. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kapa männik

Kapa männik on Kohila alevis asuv männik. Männiku pindala on 3,2 ha. Peale mändide on seal ka pärni (pärnaallee). Männik on võetud kaitse alla. Kapa männik koos puiesteega keskkonnaportaalis
Lisa Gisler

Lisa Gisler (sündinud 15. märtsil 1994) on Šveitsi jääkeeglimängija.
Sillamäe Gümnaasium

{{Kool |Nimi = Sillamäe Gümnaasium |Pilt = |Pildiallkiri = |Asutatud = 2012 |Koolitüüp = gümnaasium |Direktor = Arno Kaseniit |Õpilaste arv = 260 |Klassikomplekte = |Õpetajate arv = |Koolipersonal = |Linn = Sillamäe |Maakond = Ida-Virumaa |Vald = |Asula = |Aadress = Tallinna mnt 13, Sillamäe |Aadress_ajutine = |Kooli ajaleht = |Kodulehekülg = Sillamäe Gümnaasium |Moto = Heast suurepäraseks! |Laiuskoord = |Pikkuskoord = |Logo = Sillamäe Gümnaasium on Sillamäel aastast 2012 töötav gümnaasium. Gümnaasium moodustati kolme Sillamäe kooli gümnaasiumiosade baasil. Sillamäe Kannuka Kooli, Vanalinna Kooli ja Astangu Kooli gümnaasiumiosade õpilased suunati õppima Sillamäe Gümnaasiumisse. Astangu põhikooli tegevus lõpetati ja põhikooli õpilased jaotati Kannuka Kooli ja Vanalinna Kooli koosseisu. Sillamäe Gümnaasium alustas tegevust Astangu Kooli hoones Viru tn 26 Sillamäel. https://web.archive.org/web/20150311182906/http://home.sillamaegymn.edu.ee/et/ajalugu (vaadatud 11.03.2015) Kooli koduleht (eesti keeles)
Kõnnujärv

Kõnnujärv (ka Kõnnu järv, Kadaka järv, Kõrgeraba järv) järv Raplamaal Kohila vallas Rabivere külas. Selle pindala on 4,5 ha.. Kõnnujärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 09.03.2015)
Tondiraba jäähall

Tondiraba jäähall on spordikeskus Lasnamäel Tondirabas aadressil Varraku tänav 14. Hoone kuulutati aasta betoonehitiseks 2014, millega läks konkursi peaauhind Ott Kadarikule ja Mihkel Tüürile ehk arhitektuuribüroole Kadarik Tüür Arhitektid OÜ. Lisaks spordiüritustele (jääkeegel, iluuisutamine, jäähoki, korvpall, võrkpall jne) toimub seal ka kultuuriüritusi (näiteks kontserdid vms). Septembris 2014 avati seal linna alluvuses tegutsev huvikool Tallinna Spordikool. Peaareenil on 7700 istekohta. Halli pindala on 1800 m². spordiregister Koduleht Tondiraba jäähall Eesti spordiregistris
Nihujärv

Nihujärv (ka Nihu järv) on Valga maakonnas Tõrva vallas Jeti külas asuv järv. Selle pindala on 5,5 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kaselaug

Kaselaug (ka Anutakse laugas, 3. Rabivere järv) on Rapla maakonnas Kohila vallas Rabivere külas asuv järv. Selle pindala on 2,2 ha. Järv jääb Rabivere maastikukaitsealale. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Avaari mark

Avaari mark (Avaria, saksa: Awarenmark) oli kagupoolne piiriala Karolingide impeeriumis, mis loodi Karl Suure poolt 8. sajandi lõpul avaaride vastu Doonau jõel kohas, kus nüüd on Alam-Austria. Umbes 560. aastast alates valitsesid avaarid suuri Pannoonia tasandiku ja Karantaania alasid Frangi riigist kagus, kuigi viimasel ajal pidi Avaari khaaniriik tegelema Bulgaaria ja Horvaatia sissetungidega. Oma impeeriumi piiride ja liikluse kaitsmiseks idakaubateedel asus Frangi kuningas (768–814) Karl Suur liitu Bulgaaria khaani Krumiga ja Horvaatia hertsogi Vojnomiriga ning käivitas aastast 791 mitu kampaaniat avaaride vastu, kus ta "Vita Karoli Magni" järgi kohtas vaid vähest vastupanu. Aastal 796 hävitasid Karl Suure poja ja Itaalia kaaskuninga (781–810) Pippini juhitavad Karolingide väed peamise avaaride kindluse avaaride rõnga ja tegid khaani Frangi vasalliks, kui ülejäänud avaarid taandusid Tisza jõe taha. Võit on põlistatud poeemis "De Pippini regis Victoria Avarica". Karl Suur asutas Avaari margi Ennsi jõest idas. Avaria ja Karantaania piirialad ulatusid piki Baieri idapiiri Doonau tasandikult Dravani ja Ida-Friuli taha, et kaitsta impeeriumi tulevaste rünnakute eest Pannooniast. Avaari margi sõjaline juhtimine anti Alemannia krahvile Gerold von Anglachgaule, tema pojale Gerold Nooremale ja Erichile Friulist, kes valitsesid kui markkrahvid võimuga kohalike krahvide üle ja õigusega koguda maksu (Marchfutter). Kui Horvaatia hertsogi Ljudevit Posavski ja Suur-Määri riigi valitsejate poolt kerkisid uued ohud, kadusid avaarid 820. aastate ürikutest ja nii Avaari mark koos nendega. Koos Baieriga sai selle idamark (marcha orientalis, ka Pannoonia mark) pärast 843. aasta Verduni lepingut Ida-Frangi riigi osaks. Külgneva Pannoonia tasandiku Leitha ja Morava (March) jõe taga idas asustasid umbes 900. aasta paiku madjarid, kes vallutasid 907. aasta Bratislava lahinguga ka endise Avaari margi. See oli alles aastal 955, kui Saksa kuningas Otto I võttis oma võiduga Lechi lahingus need alad tagasi. Kui 976. aastal ülendas tema poeg, keiser Otto II Baieri suure Kärnteni margi hertsogkonnaks, tekkis ülejäänud marcha orientalisest Doonaul Idamark (Ostarrîchi). Austria ajalugu
Kastjärv

Kastjärv (ka Kurtna Kastjärv) on järv Ida-Virumaal Toila vallas Konju külas, üks Kurtna järvedest. Selle pindala on 2,5 ha. Kastjärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 09.03.2015)
Kikkajärv

Kikkajärv (ka Kika järv, Suur-Kikkajärv) on Võru maakonnas Rõuge vallas Paganamaa külas asuv järv. Selle pindala on 20,2 ha. Vanapagana jäljehauad Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kõnnu Pikkjärv

Pikkjärv (ka Kõnnu Pikkjärv, Kõnnu järv) on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas Ongassaare külas. Selle pindala on 1,9 ha. Pikkjärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 09.03.2015)
Piece of My Heart

"Piece of My Heart" on Jerry Ragovoy ja Bert Bernsi kirjutatud romantiline armastuslaul. Laulu esmaesitajaks oli Erma Franklin 1967. aastal. Laul sai tunduvalt suuremaks hitiks Big Brother and the Holding Company esituses (lauljaks Janis Joplin) aga järgmisel aastal. Joplini esituses sai laul 2004. aastal Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema laulu valimisel 344. koha (2010. aastal 353. koha). Laulu on kaverdanud hiljem veel mitmed teised tuntud esinejad, näiteks Dusty Springfield, Bryan Ferry, Faith Hill, ansambel Nazareth ja Melissa Etheridge koos Joss Stone'iga. Laulu originaalversiooni salvestas Aretha Franklini vanem õde Erma 1967. aastal ning see jõudis USA R&B edetabelis kümne parima laulu hulka ning edetabelis Billboard Hot 100 26. kohale. See versioon pealkirjaga "(take a Little) Piece of My Heart" anti Suurbritannias uuesti singlina välja 1992. aastal, kus seda kasutati firma Levi Strauss & Co. teksade reklaamis (režissöör Tarsem Singh) ning siis jõudis laul Suurbritannia singlimüügi edetabelis 9. kohale. 1968. aastal avaldati laul San Francisco psühhedeelset roki mängiva ansambli Big Brother and the Holding Company teisel stuudioalbumil "Cheap Thrills". Ansambli lauljaks oli tollal Janis Joplin. See versioon jõudis edetabelis Billboard Hot 100 12. kohale ning oli Joplini karjääri esimene suurem hitt.
Prangli kirikuaed

Prangli kirikuaed ehk Prangli kalmistu asub Prangli saare lõunaosas. Kirikuaia pindala on alla poole hektari ning see on muu maapinna suhtes kõrgemale tõstetud. Hauatähised on valdavad metallist. Kirikuaias asub Prangli Laurentsiuse kirik. Prangli kirikuaed kultuurimälestiste riiklikus registris
Feel This Moment

"Feel This Moment" on USA räppari, laulukirjutaja, näitleja ja produtsendi Pitbulli ja USA poplaulja-laulukirjutaja Christina Aguilera esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. "Feel This Moment"YouTube'i muusikavideo Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Feel This Moment seisuga 12.03.2015.
2009. aasta Euroopa Parlamendi valimised Eestis

2009. aasta Euroopa Parlamendi valimised Eestis kuulutas 4. märtsil 2009 välja president Toomas Hendrik Ilves ja valimispäev oli 7. juunil 2009. Eestist valiti Euroopa Parlamenti kuus saadikut. Euroopa Parlamenti pääsesid: Vilja Savisaar (Keskerakond) Siiri Oviir (Keskerakond) Indrek Tarand (üksikkandidaat) Kristiina Ojuland (Reformierakond) Tunne Kelam (Isamaa ja Res Publica Liit) Ivari Padar (Sotsiaaldemokraatlik Erakond) Euroopa Parlamendi valimised 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimised 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised (Eesti) 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimised (Eesti) http://www.vvk.ee/valimiste-korraldamine/vvk-uudised/vabariigi-president-kuulutas-valja-euroopa-parlamendi-valimised/ (vaadatud 12.03.2015)
Rahvaaed

Rakvere mõisa park (tuntud ka kui Rakvere rahvaaed, Rakvere teatripark, Rakvere Rahvapark) on park, mis on vanasti olnud Rakvere mõisa südames. Tänapäeval kasutab parki Rakvere kultuurikeskus, kes annab seal näiteks ka teatrietendusi. Pilte Rahvaaiast Rakvere kultuurikeskuse kodulehel Rakvere mõisast ja mõisa pargist EASi turismiarenduskeskuse kodulehel Rahvaaed kultuurimälestiste riiklikus registris
Draama Liivimaal

"Draama Liivimaal" (originaalpealkirjaga "Un drame en Livonie") on Jules Verne'i 1904. aastal ilmunud romaan. Raamatu kirjastas Pierre-Jules Hetzel. Raamatu ilmus Jaan Vahtra tõlkes eesti keeles 1937. aastal. Raamatu tegevus toimub Liivimaal, hõlmates piirkondi Tartu, Tartumaa, Pärnumaa, Pärnu ja Riia. Raamatu sündmustik keerleb ühes Pärnumaa kõrtsis toime pandud salapärase kuritöö ümber. Raamat sisaldab raamatutest loetud eksootilist tarkust, mis eestlasele mõjub lugedes koomilisena.
Martin Okas

Martin Okas (26. veebruar 1864 Adavere mõisavald, Viljandimaa – 1. märts 1946 Sõmeru vald, Virumaa) oli eesti õpetaja ja õpikukoostaja. Aastai 1919–1933 oli ta Tartu 15. algkooli juhataja. Okase "Aabits ja Lugemise raamat" on trükitud Riias, Mülleri trükikojas 1903. aastal K. J. Sichmanni kirjastuse poolt. Eesti keele Aabits ja Lugemise raamat. Kokku seadnud Okas (kooliõpetaja Jurjevi linnakoolist). Martin Okas Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Maxima Eesti OÜ

Maxima Eesti OÜ on Leedu ettevõtte Maxima Grupe UAB Eestis tegutsev tütarettevõte. Eestis on Maximal 84 kauplust (58 Maxima X, 21 supermarketit Maxima XX, 3 hüpermarketit Maxima XXX ja 2 Maxima Expressi) ning Barbora kaubamärgi all tegutsev veebipood. Eestisse tuli Maxima 2001. aastal, kasutades algul kaubamärki T-Market. Maxima Eesti turuosa toidu- ja esmatarbekaupade turul oli 2018. aastal 18,59%. Maxima Eesti juhatuse esimees oli 2019. aasta jaanuarist Marko Põder, 2019. aasta 16. juulist Edvinas Volkas. 9. aprillist 2020 on Tallinnas asuvad hüpermarketid – Haabersti ja Linnamäe Maxima XXX kauplus – avatud ööpäev läbi. Магазины Гросся наступают на пятки Prisma, Деловые Ведомости, 04.07.2019. Maxima о выявлении COVID-19 у работника в Силламяэ: у него не было симптомов, риска для покупателей нет, магазин закрыт не будет, Viru Prospekt 30.04.2020 (vaadatud 30.04.2020). Maxima koduleht. Ajalugu (vaadatud 12.03.2015) Maxima сменила руководителя, Деловые ведомости, 15.07.2019 (vaadatud 22.07.2019). Maxima kaks kauplust on avatud nüüd 24/7 Kaubandus.ee, 09.04.2020. Ettevõtte koduleht
Rexer

Rexer, ametliku nimega OÜ Rexer, (ka RexeR Automotives[viide?]) on 1995. aastast tegutsev Eesti sportautode tootja[viide?], mille eestvedajaks oli Mati Kits. Ettevõte toodab automarki Rex, millest 2015. aasta seisuga on välja antud mudelid Rex R-10, mis kandis algselt nime Vilgas ja Rex R-12, mis on ühe maailma populaarseima hobiauto AC Shelby Cobra 427 replica. Murde, Raivo (16. aprill 2003). "Mati Kits ehitab kultusautot". https://web.archive.org/web/20150412042232/http://www.rexer.ee/index.htm (vaadatud 12.03.2015) Ettevõtte koduleht
Helmut Orusaar

Helmut Orusaar (27. september 1923 Saue vald – 20. juuni 1977 Tallinn) oli Eesti trompetist, dirigent ja pedagoog. Ta õppis trompetit Julius Vaksi juhendamisel, 1951. aastal lõpetas Tallinna Konservatooriumi (Nikolai Kubli klass). Mängis džässorkestris Kuldne Seitse ja Eesti Raadio estraadiorkestris. Aastal 1951. asutas ansambli Pasunapoisid. Orusaar töötas alates 1958. aastast kuni surmani dirigeerimis- ja trompetiõppejõuna Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (alates 1974. aastast puhkpillikateedri juhataja). Lisaks oli Orusaar Estonia teatris trompetirühma kontsertmeister ja dirigent. Alates 1964. aastast mängis ka ERSO-s. Ta oli 1965, 1969 ja 1975 üldlaulupeol puhkpilliorkestrite üldjuht. Helmut Orusaare 100. sünniaastapäeva eel (2023) ilmus Puhkpillimuusika Koja kirjastamisel mälestusteraamat "Pasunapoiss Helmut Orusaar", autor Tõnu Soosõrv Tema tütar on flötist Sigrid Orusaar. 1965 Eesti NSV teeneline kunstitegelane 1975 Eesti NSV rahvakunstnik Eesti muusika biograafiline leksikon. Kirjastus Valgus – Tallinn, 1990, lk 169. HELMUT ORUSAAR – Tartu Laulupidu Delta. Helmut Orusaar 100. Harry Illak, Arvi Peetrimägi, Olavi Kasemaa; Klassikaraadio "Mitte üksnes leivast" – ERR Digihoidla (1969) (H. Orusaar alates 14:00 min) "Muusikaveski" – ERR Digihoidla (1975) "Kui juhatas Helmut Orusaar" – ERR Digihoidla (1978) Foto: H. Orusaar Fotode Infosüsteem “Pasunapoiss Helmut Orusaar” – Tõnu Soosõrv
Metsluiged

"Metsluiged" on Eesti 1987. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Helle Karis. Filmi tootis Tallinnfilm. Film on tehtud Hans Christian Anderseni samanimelise muinasjutu ainetel. Katri Horma – Elise Juris Žagars – noor kuningas Andrejs Žagars – peapiiskop Ines Aru – ema Gunnar Kilgas – isa-kuningas Liina Orlova – kuri kuninganna Arvo Kruusement – kojaülem Helend Peep – vanataat Sven Raa – poisike Kaspar Jancis – Elise vend Levi-Danel Mägila – Elise vend Peter Murdmaa – Elise vend Jürmo Eespere – Elise vend Kristjan Kõrver – Elise vend Kristjan Kruusement – Elise vend Tanel Urb – Elise vend Hardi Kompa – Elise vend Verner Mättas – Elise vend Indrek Oolu – Elise vend Luule Komissarov – nõid Leida Rammo – nõid Milvi Jürgenson – nõid Eili Sild – nõid Marje Metsur – nõid Ene Järvis – nõid Ellu Puudist – nõid Maarja Ird-Palm – nõid Malle Pärn – nunn Metsluiged Eesti filmi andmebaasis