laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Magnus Nygren

Jan Magnus Nygren (sündinud 7. juunil 1990 Karlstadis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Šveitsi kõrgliiga klubis HC Davos. Ta on klubi meeskonna asekapten. Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2008–09 Färjestad BK meeskonnas. 2011. aastal tuli ta Färjestadiga Rootsi meistriks. Hooajal 2012–13 lõi Nygren Rootsi kõrgliigas kaitsemängijatest enim väravaid (12) ja pälvis hooaja parimale kaitsemängijale antava Salming Trophy. 2011. aastal valis Montreal Canadiens ta NHL-i draft '​is 113. valikuna. 2013. aasta mais sõlmis ta Canadiensiga kaheaastase lepingu. Hooaja 2013–14 alguses mängis Nygren American Hockey League'is Canadiensi noorteklubis Hamilton Bulldogs, kuid 2013. aasta novembris otsustas ta laenulepingu alusel naasta Färjestadi. Hooajal 2014–15 mängis ta taas Bulldogsis, kuid vigastuse tõttu pidi ta suurema osa hooajast vahele jätma. Aastatel 2015–2017 mängis Nygren jällegi Färjestadis. Hooajal 2016–17 oli ta Rootsi kõrgliigas kaitsemängijatest taas suurim väravakütt (11). Alates hooajast 2017–18 mängib ta Davosis. 2014. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Nygren Rootsi jäähokikoondise koosseisus pronksmedali. https://www.eliteprospects.com/player/10538/magnus-nygren (vaadatud 5.5.2021) Magnus Nygren hockeydb.com lehel
Vanutusrull

Vanutamisrull (ka uhtmisrull) oli varasemal ajal tööriist villase ja poolvillase riide vanutamiseks. Vanutusrulli alumiseks osaks oli puupakust õõnestatud otsteta lame küna, mille põhja lõigati ristipidi sooned. Vanutamise ajal kaeti küna massiivse puus kaanega, millel olid samuti risti sooned. Kaane külge kinnitati servades kuus pulka, kolm kummalgi küljel, mis võimaldasid 6 inimesel töötada. Kuuma seebi- või leelisveega niisutatud kangas asetati koti sees või kokkuvoldituna küna põhja ning selle kaant edasi-tagasi liigutades hõõruti riie vanuma. Täiendavaks raskuseks asetati kaanele kive. Kui vastav koht kangast oli paksuks vanutatud, tõmmati riiet edasi ja jätkati hõõrumist. Kangast nühiti vanutamiseks ka muudel aluspindadel: nööridega mähitud laual, kummulikeeratud tünni või tõrre põhjal, ukse peal, linalõuguti vahel, vankriredelite vahel jne. Saartel tambiti villaseid kangaid puulasnadega suure tõrre sees. 19. sajandi lõpul hakati veskites kasutama mehaanilisi vanutusrulle. vanutamine vanutustalgud Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 340 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 232 Eesti rahvarõivaid XIX sajandist ja XX sajandi algult. Toimetanud Tamara Habicht, Aliise Moora, Harri Moora jt. Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1957 lk. 207-209. Kanga viimistlemine
Belgia riigipeade loend

Belgia riigipeade loend sisaldab kahte tabelit, millest esimeses on loetletud Belgia riigipead alates Habsburgide võimule vastuhakkamisest 1790. aastal ja iseseisvumisest 1830. aastal kuni tänapäevani. Teises tabelis on loetletud Belgia tegelikud valitsejad Saksa okupatsiooni aegadel 1914–1918 ja 1940–1944.
Hüdrauliline löök

Hüdrauliliseks löögiks nimetatakse vedeliku rõhu äkilist suurenemist torustikus. See võib olla tingitud voolava vedeliku inertsist ja seadme liikuvate osade inertsist. Vedeliku voolutee järsul sulgemisel püüab vedelik inertsi toimel jätkata liikumist ning avaldab takistusele survet, mis väljendub rõhu hüppelise suurenemisena süsteemis. Ohtlik on selline nähtus pikkade transporditrasside puhul, kus liikuva vedeliku mass võib ulatuda kümnetesse ja sadadesse tonnidesse. Rõhu muutus voolu kiirel sulgemisel t s < 2 L C {\displaystyle t_{s}<{\frac {2L}{C}}} (s), kus ts on ventiili sulgemisaeg, L on toru pikkus ja C on rõhulaine levimiskiirus vedelikus (C= 900...1300 m/s). Hüdraulilisest löögist tingitud rõhu muutus p = C ρ v {\displaystyle p=C\rho v} (Pa), kus v on vedeliku voolu kiiruse muutus (m/s). See on iseloomulik, kui hüdroajami abil toimub massi teisaldamine. Sellisel juhul tekkiv löök p = v B m v 0 {\displaystyle p=v{\sqrt {\frac {Bm}{v_{0}}}}} (Pa), kus v on liikuva massi kiirus enne peatamist, B on vedeliku kokkusurutavuse tegur (N/m²; 1500...1800 MPa), m on hüdroajami poolt liigutatav mass ja v0 on vedeliku maht, millele mõjub löök (m3). Teed hüdraulilise löögi vähendamiseks: Liikuva massi piiramine Liikumiskiiruse vähendamine Löögile alluva vedeliku ruumala suurendamine Rõhuaku kasutamine Kaitseklapi kasutamine Lülitusaja pikendamine
Velká Bystřice

Velká Bystřice (saksa keeles Groß Wisternitz) on linn Tšehhis Olomouci maakonnas Olomouci ringkonnas. Velká Bystřice asub Olomouci kesklinnast umbes 8 km idas. Velká Bystřicet on esmamainitud 1275. aastal. Linnaõigused sai Velká Bystřice 1. juunil 1998. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Historie Město Velká Bystřice
Wilhelm Kalteysen

Wilhelm Kalteysen Aachenist (ka kujul Wilhem Kalteysen von Oche; sündinud u 1420, surnud pärast 1496) oli saksa maalikunstnik, kes tegutses Sileesias, eelkõige Wrocławis ja selle ümbruskonnas. Tema teosed on ühed paremad näited hilisgooti maalikunstist Poola aladel. Arvatavasti õppis ta maalikunstnikuks Aachenis, Kölnis ja Madalmaades. Ta võis töötada ka Nürnbergis, kus tutvus Tucheri altari meistri teostega. Sileesiasse saabus ta väljakujunenud meistrina. 1447. aastal maalis ta Wroclawi Püha Barbara kiriku jaoks Püha Barbara tiibaltari, mis tänapäeval asub Varssavis Rahvusmuuseumis. Aastail 1451–1453 maalis ta koos abilistega Nysa Püha Jakobi kiriku peaaltari, 1464.–1466. aastal kaunistas ta Kłodzko augustiinlaste kiriku oreli. Püha Barbara tiibaltar, polüptühhon, tempera ja kullatis kuusepuust laual (säilinud on altari keskmine osa, tiivad on läinud kaduma) Nysa Püha Jakobi ja Püha Agnese kiriku polüptühhon 1450. aastast pärinev Madonna interjööris 1468. aastast pärinev kanoonik Wartenbergi triptühhon Kalteysenile või tema töökojale on omistatud ka Wrocławi Barbara kiriku Veronika rätt ja Veronika rätt Legnicas, triptühhon Gaći külas Wrocławi lähedal, "Maarja lapsega" Wrocławi klarisside kloostris, Jan Koti Toruńist epitaaf (hävinud), Drzeczkowo Leszczyński perekonna tellitud ex voto Maarja ja Debest Kaliszi lähedal pärinev Maarja lapsega. Works, RELIGIOUS ART – December 4, is St. Barbara’s day, With Footnotes – 136. - Zaidan Gallery. Art as Interpreted by the Masters Wilhelm Kalteysen. USEUM Wilhelm Kalteysen. USEUM Wilhelm Kalteysen. - KunstBeziehung Wilhelm Kalteysen. - KunstBeziehung A. Patała. Foreign and Elusive. The activity of the workshops of Wilhelm Kaltesyen von Oche, Master of the Years 1486–1487, and Master of the Gościszowice Polyptych. - Migrations. Late Gothic Art in Silesia. Exhibition at the National Museum in Wrocław 2018. lk 35-55 A. Patała. Foreign and Elusive. The activity of the workshops of Wilhelm Kaltesyen von Oche, Master of the Years 1486–1487, and Master of the Gościszowice Polyptych. - Migrations. Late Gothic Art in Silesia. Exhibition at the National Museum in Wrocław 2018. lk 35-55
Lázně Bohdaneč

Lázně Bohdaneč (kuni 1980. aastani Bohdaneč, saksa keeles Bochdanetsch) on linn Tšehhis Pardubice maakonnas Pardubice ringkonnas. Lázně Bohdaneč asub Pardubice kesklinnast umbes 8 km loodes. Asulat on esmamainitud 1343. aastal, linnaõigused sai 1971. aastal. Lázně Bohdaneč on kuurortlinn, seal asub 1897. aastal rajatud sanatoorium. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Lázně Bohdaneč Místopisný průvodce po České Republice Bohdaneč Spa VisitCzechRepublic Lázně Bohdaneč : Sanatorium in einer ehemaligen Brennerei CZeCOT
Bergmann MG 15nA

Bergmann MG 15nA on esimese maailmasõja aegne Saksa kergekuulipilduja. Seda kasutati 100- või 200-lasuliste lintide ja harkjalaga, mis aitas erinevaid tugipunkte kasutada täpsemaks laskmiseks. Seda kasutati vähesel määral ka teises maailmasõjas, kui varude vähesesuse tõttu jagati Volkssturmi üksustele kõiksuguseid relvi. Hiina Vabariik: osteti sõjapealike ajastul.  Osmanite riik  Saksa Keisririik Jowett, Philip (20. november 2013). China’s Wars: Rousing the Dragon 1894-1949. General Military. Osprey Publishing. Lk 129. ISBN 9781782004073. http://www.firstworldwar.com/atoz/mgun_mg15na.htm picture of MG15 nA Mitrailleuse Bergmann LMG 15 aA and nA
Madis Kimmel

Madis Kimmel (sündinud 10. aprillil 1989) on Eesti uudistetoimetaja, saatejuht ja raadiodiktor. 2008 lõpetas ta Paide gümnaasiumi ja 2012 Tartu ülikooli.[viide?] Ta alustas karjääri R2 saatejuhina. Seejärel hakkas tegema ETV saadet "Maahommik". "Maahommikut" filmis ta 3 hooaega 2012–2015. Seejärel liikus ta edasi filmima äärmusrühmitust ISIS ja selle siseasju. Sellega saavutas ta kuulsust lausa BBCs. Praegu töötab Kimmel eelkõige reklaamiettevõttes Division, ning on saatejuht saates "Punane sekund" (Kanal2).[viide?] Kimmelist sai 2021. aastal Kuku raadio peatoimetaja. Karel Vähi (8.9.2021). "Uus peatoimetaja loodab, et kõik endised Kuku saatejuhid teavad oma saadete kadumisest". ERR. Vaadatud 9.9.2021.
Piastide võlv

Piastide võlv on viiele toele, näiteks viiele konsoolile, toetuv üheksa võlvisiiluga võlvitüüp, mis esineb alates 14. sajandi keskpaigast Poola gooti arhitektuuris, eelkõige Väike-Poola ja Sileesia gootikas. Tegemist on ristroidvõlvi modifikatsiooniga, mis koosneb kolmest kolmesiilulisest osast ja millele on lisatud viies toetuspunkt nii, et kolm ühel joonel asetsevat toetuspunkti võlviku ühel küljel on vastamisi toetuspunktide paariga teisel küljel. Nimetus tuleneb Piastide dünastiast. Kõige varem kasutati seda tüüpi võlve 1346. aasta paiku Waweli katedraali kooriruumi idavõlvikus ja umbes aastail 1341–1371 ehitatud Wrocławi Püha Risti kiriku külglöövides. Ka Wrocławi Õnnistatud Maarja Piasekil kodakiriku külglöövid on nii võlvitud (1334–1390). Külglöövi võlv Maarja kirikus Piasekil Waweli katedraali koori viimane võlvik on Piastide võlviga
Otto Pork

Otto Pork (24. detsember 1902 Orava vald, Võrumaa – 9. august 1945 Berlagi vangilaager, Habarovski krai, Magadan) oli Eesti sõjaväelane (kapten). Lõpetas Võru gümnaasiumi ja astus 1923. aastal Sõjakooli, lõpetas selle jalaväe kursuse ning 1926 määrati 7. Jalaväerügementi teenistusse. 1928. aastal astus Lennukooli ja lõpetas selle 1930. aastal lendurvaatleja kutsega. Määrati teenistusse ÜLD nr. 2 II salga lendurvaatlejaks. 1937. aastal oli I salga lendurvaatleja ja divisjoni relvurohvitseri kohusetäitja, samal aastal vabastati lendurvaatleja kohustest ning kinnitati relvurohvitseriks. 1939. aastal viidi üle Lennubaasi arveohvitseriks. 1940. aastal Eesti sõjaväe likvideerimisel viidi Otto Pork üle 22. territoriaalkorpuse eskadrilli. Sõja puhkedes põgenes Venemaale evakueerumise asemel koos paljude teiste lennuväelastega metsa. Oli 185. julgestusgrupi kompaniiülem, hiljem Omakaitse Viljandi (Sakala) maleva 2. pataljoni (asukohaga Mustlas) ülem ja seejärel Sakalamaa maleva I lahingupataljoni ülem. Arreteeriti 14. oktoobril 1944 Tallinnas. Talle mõisteti 5. jaanuaril 1945 Tallinna garnisoni sõjatribunali poolt 10 + 5 aastat, suri vangistuses. Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Lennart Vercamer (koostajad). Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani. Tallinn, 2011. Ohvitseride andmekogu
Velké Opatovice

Velké Opatovice on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Blansko ringkonnas. Velké Opatovice asub Blanskost umbes 28 km ja Brnost ligikaudu 47 km põhjas. Asulat on esmamainitud 1308. aastal. Linnaõigused sai Velké Opatovice 1969. aastal. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. O městu Velké Opatovice Město Velké Opatovice
Suruõhu kuivatamine

Suruõhu kuivatamine on suruõhu kuivatamine pneumosüsteemis veeauruvaba suruõhu saamiseks. Kuivatada ehk vett eraldada on võimalik keemilise vee-eraldiga, filtriga või jahutussüsteemiga, kus alandatakse tunduvalt suruõhu temperatuuri allapoole kastepunkti, sundides niimoodi veeauru vee-eraldis kondenseeruma.
Sarajevo raekoda

Sarajevo raekoda (bosnia, horvaadi ja serbia keeles Gradska vijećnica Sarajevo / Градска вијећница Сарајево) on Sarajevo linnavalitsuse ja linnapea ametihoone. Hoones asuvad tänapäeval samuti raamatukogud ning muuseum.  Pikemalt artiklis Ertshertsog Franz Ferdinandi mõrvamine 28. juunil 1914 mõrvas bosnia serblasest vandenõulane Gavrilo Princip hoonest väljunud ja teekonnale asunud Austria-Ungari ertshertsogi Franz Ferdinandi ja tema naise Sophie. Atentaat päädis Esimese maailmasõja vallandumisega, kui impeerium kuulutas Serbia Kuningriigile sõja.  Sarajevo raekoda – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rūdēkas

Rūdēkas (ka Rūdekas) on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Vecate vallas. Küla asub valla põhjaosas ja jääb Riiast 145 kilomeetri kaugusele. Aastal 1944 avati seal Košķele hobusekasvanduse hobuselaenutuspunkt. Aastail 2006-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2002. ISBN 9984-00-412-0. 572 lk. Vietvārdu datubāze
Rimeikas

Rimeikas on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Vecate vallas. Küla asub valla lääneosas ja jääb Riiast 131 kilomeetri kaugusele. Seal on Rimeikase bussipeatus. Melderīši paju ümbermõõduga 5,01 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2007 oli külas 11 elanikku. Aastail 2006-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Košķele

Košķele (nõukogude perioodil ka Austrumi) on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas Vecate vallas. Küla asub valla idaosas. Asula on tekkinud endise Košķele mõisa (Osthof) keskuse juurde. Aastal 1928 rajati külla Läti hobuste tõuaretuse baas. Aastail 2006-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2002. ISBN 9984-00-412-0. 571 lk. Vietvārdu datubāze
Bosnia ja Hertsegoviina serblased

Bosnia ja Hertsegoviina serblased (bosnia ja serbia keeles Srbi u Bosni i Hercegovini / Срби у Босни и Херцеговини, horvaadi keeles Srbi Bosne i Hercegovine) on üks kolmest riigi põhiseaduslikust rahvusest, kes elavad põhiliselt poliitilis-territoriaalses üksuses Serblaste Vabariigis. Teistes üksustes moodustavad nad enamuse Drvari, Glamoči, Bosansko Grahovo ja Bosanski Petrovaci linnas. 2013. aasta rahvaloenduse andmetel elab föderatiivses riigis 1 086 733 serblast. Elanikkond on valdavalt õigeusklik. Bosnia ja Hertsegoviina horvaadid Bosnialased
Reichenau (Kärnten)

Reichenau (sloveeni: Rajnava) on vald Austrias Kärnteni liidumaal Feldkircheni ringkonnas. Vald asub Gurki jõe ülemises orus Nocki mägedes (Gurktali Alpide osa). Põhjas viib maantee Feldkirchenist Turracher Höhe kurule ja Turracher Seeni kõrgusel 1763 m merepinnast Predlitz-Turrachi piiril Steiermargi liidumaal ja edasi alla Muri orgu. Veel üks väike mägijärv on Falkertsee (1872 m) läänes. Reichenau on Nockalmstraße maalilise marsruudi idapoolne ots läbi Nocki mägede Kremsini. Reichenau valla osad on Ebene Reichenau, Sankt Lorenzen, Sankt Margarethen, Wiedweg ja Winkl. Ülemise Gurki oru kauget ja tihedalt metsaga kaetud ala asustasid keldi kolonistid, kui piirkond oli Noricumi kuningriigi osa, mis 15. aastal eKr provintsina Rooma riiki liidendati. Umbes 590. aastast rändasid oru madalamasse otsa alpislaavlased, neile järgnesid 10. sajandil Baieri asunikud. Kõrgkeskajal, kui ala oli Kärnteni hertsogkonna osa, kuulus org Millstatti kloostri valdusse. Umbes 1300. aastast puhastasid benediktiini mungad suure osa metsamaast. Reichenau küla (võimalik saksa keelest tuletatud: Rauch, "suits" viitab alepõllundusele) on esmamainitud 1332. aasta dokumendis. Kabel naaberkülas Sankt Lorenzenis kõrgusel 1477 m (täna kõrgeimal asuv kihelkonnakirik Kärntenis) dokumenteeriti juba 1216. aastal. Wiedwegi protestantlikku palvelat (Toleranzbethaus) on esmamainitud 1787. aastal. Ligikaudu 16% kohalikust elanikkonnast tunnistab protestantlikku kirikut. Nersingen, Saksamaa (alates 2009) Siegfried Grabner (* 1975), lumelaudur Sankt Margarethen, kirik Wiedweg, kirik Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Sankt Urban

Sankt Urban (sloveeni: Sveti Urban) on vald Austrias Kärnteni liidumaal Feldkircheni ringkonnas. Sankt Urban asub Gurktali Alpides Põhja-Kesk-Kärntenis, u. 10 km Feldkirchenist kirdes St. Urbani järve ääres. Madalaim punkt on 520 m Glani orus ja kõrgeim on 1338 m Hocheckil. Dobra raba (ka Jakobi või Freundsameri raba) asub merepinnast 902 m kõrgusel. Ümbritsetuna arvukatest laugetest küngastest, nagu Gößeberg, Paulsberg ja Illmitzeri mets, on see uhkelt rikkaliku taimestikuga, mis on rabadele tüüpiline. Selles rabas on haruldane põhjamaine kask, jääajast pärit jäänuk, mis avastati Kärntenis esmakordselt 1922. aastal. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Marius Skuodis

Marius Skuodis (sündinud 9. augustil 1986 Vilniuses) on Leedu poliitik. Ta on alates 11. detsembrist 2020 Leedu transpordi- ja sideminister. Ta lõpetas aastal 2004 Vilniuse Žemynose Gümnaasiumi. Aastal 2008 lõpetas ta Vilniuse Ülikooli bakalaureusekraadiga politoloogia alal, aastal 2010 Vilniuse Ülikooli magistrikraadiga euroopa uuringute alal. Aastal 2012 omandas ta teise magistrikraadi London School of Economics and Political Science'ist avaliku halduse ja majanduspoliitika alal. Aastast 2018 on tal doktorikraad (PhD) sotsiaalteaduste alal. Ta oli 16. jaanuarist 2018 kuni 13. novembrini 2020 Leedu majandus- ja innovatsiooni aseminister. 11. detsembrist 2020 on ta Leedu transpordi- ja sideminister. Ta on abielus Rita Skuodienėga, neil on poeg.
Turrachi järv

Turrachi järv (saksa: Turracher See) on mägijärv Turracher Höhe kurul, Austria Kärnteni ja Steiermargi liidumaade piiril. Järv asub Gurktali Alpides (Nocki mäed) 1763 m kõrgusel merepinnast. Kõrguse tõttu külmub talvel sageli. Suviti võib vee temperatuur tõusta kuni 18 °C; seetõttu ei kasutata veekogu suplemiseks peaaegu üldse, väljaarvatud lõunakaldal asuv hotellirand, mis on varustatud termopumpadega. Turrachi järve toidavad mägioja ja mitmed soostunud niidud, vesi väljub põhja suunas Steiermargi Muri orgu Predlitzis. See oli esimene Kärnteni järv, mida kaitsti reovee sissevoolu eest. Tänapäeval esineb mitu kalaliiki, nende hulgas meriforell ja arktika paalia. 2012. aastast kuulub järve Kärnteni osa UNESCO Salzburgi Lungau ja Nocki mägede biosfääri kaitsealasse.
Falkertsee

Falkertsee on järv Austria Kärnteni liidumaal.
Jako Kull

Jako Kull (sündinud 29. juulil 1961) on eesti religiooniantropoloog. Ta on lõpetanud Eesti Metodisti Kiriku Teoloogilise Seminari 2005. aastal ja Tartu Ülikooli usuteaduskonna magistrikraadiga 2010. aastal. Ta on olnud Vabaerakonna kultuuri- ja haridustoimkonna esimees, samuti Eesti Kultuuri Koja eestseisuse liige. Jako Kull kuulus aastatel 2000–2006 Isamaaliitu, 2007–2014 Eestimaa Rohelistesse, 2014–2018 Vabaerakonda ning kuulub aastast 2021 Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 31 häält ning ei osutunud valituks. "EMKTS vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2021. Vaadatud 5. mail 2021. Teoloogiliste kõrgkoolide lõpetajad 2010. a. Eesti Vabaerakonna nädalakiri, 12. juuni 2017. "Eesti Kultuuri Koja eestseisus sai neli uut liiget" ERR kultuur, 28.05.2018
Arti

Arti on eesti mehenimi. 2021. aasta alguse seisuga oli Arti Eestis esinemissageduselt 500. mehenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Arti 166 mehel. Arti oli keskmiselt 25 aasta vanune (mediaanvanus oli 21). Kõige populaarsem oli eesnimi Arti vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,45. Arti Hilpus, diplomaat https://www.stat.ee/nimed/Arti (vaadatud 6.05.2021)
Mīlītes

Mīlītes on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Matīši vallas. Küla asub valla põhjaosas. Asula on tekkinud endise Mīlīte mõisa keskuse juurde. Külas on Šķiņķi bussipeatus. Aastail 2006-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Mīlīte seedermänd (ümbermõõt 1,88 meetrit), Mīlīte mänd (ümbermõõt 2,81 meetrit), Mīlīte kuusk (ümbermõõt 3,81 meetrit), Ķinka allee tammed (esimese ümbermõõt 4,56 ja kõrgus 30 meetrit, teise ümbermõõt 4,06 ning kõrgus 30 meetrit) ja Mīlīte tammed (esimese ümbermõõt 4,49 meetrit, teise ümbermõõt 3,92 ning kõrgus 25 meetrit, kolmanda ümbermõõt 4,22 meetrit) on looduskaitse all. Küla lähistel asub Baltimaade arvukaim valge toonekure pesitsuspaik. Külas asuv saunamaja Stārķu Ligzda on selle järgi nimetatud. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Travel in Valmiera municipality, lk. 16.
Lady chapel

Lady chapel ehk Maarja kabel on traditsiooniline Inglismaa mõiste kabeli kohta, mis on pühitsetud neitsi Maarjale ja asub katedraalis või muus suuremas kirikus kooriruumist ida pool kiriku keskteljel. Sellised Maarja kabelid ilmuvad kirikutesse 12. ja 13. sajandil gooti arhitektuuris koos kabelipärja väljakujunemisega. Tavaliselt oli Maarja kabel kõige suurem kabel hoones. Maarja kabeli puhul ei kujunenudki välja mingit arhitektuurilist standardit. Katedraalides võib kabeli esinemine olla paikkonniti erinev. Enamikus Prantsusmaa katedraalides ja kirikutes oli Maarja kabel osa kabelipärjast. Kuid näiteks Reimsi, Le Mansi ja Amiensi katedraalis oli see arhitektuuriliselt esile tõstetud, samas Pariisi Jumalaema kirikus või Bourgesi katedraalis oli see teiste kabelitega sarnase kuju ja suurusega. Belgias ei ehitatud neid enne 14. sajandit ja osal juhtudest on nad sama suurusega nagu muud kabelid kabelipärjas ja mujal hoones, kuid ajaliselt hilisemad on arhitektuuriliselt esiletõstetumad. Inglismaal, kus gooti kirikute koorilõpmik võis olla täisnurkne, oli Maarja kabel alati uhkelt kujundatud, kuid selle asukoht kiriku põhiplaanil võis märgatavalt varieeruda - Ely katedraalil paikneb see omaette hoonena põhjatranseptist kirdes, Rochesteri katedraalis lõunaküljel. Kõige kaunimad Maarja kabelid leiab Itaalia ja Hispaania hilisgooti ja vararenessanss-stiilis kirikutest. Lady chapel. - britannica.com
Pučurga

Pučurga on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Matīši vallas. Küla asub valla idaosas. Asula on tekkinud endise Pučurga mõisa keskuse juurde. Pučurga pärnad (esimese ümbermõõt 4,32 ja kõrgus 15,6 meetrit, teise ümbermõõt 43,7 ning kõrgus 19,4 meetrit) ja Pučurga kask ümbermõõduga 3,46 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2000 oli külas 32 elanikku. Aastail 2006-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze