laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mimi Kodheli

Mimi Kodheli (sündinud 11. septembril 1964 Tiranas) on Albaania poliitik (Albaania Sotsialistlik Partei). 1986. aastal lõpetas ta Tirana Ülikooli Majandusteaduskonna rahanduse erialal. 2000. aastal sai ta Lincolni Ülikoolis Nebraskas koostöös Tirana Ülikooliga magistrikraadi haldusjuhtimise erialal. 2014. aastal sai ta Verona Ülikoolis koostöös Tirana Ülikooliga doktorikraadi majandusteaduste erialal. 2002–2005 oli ta Tirana aselinnapea. 2005. aastal oli ta Tirana maakonna prefekt. 2007. aastal valiti ta Albaania Sotsialistliku Partei juhatusse. 2009–2013 oli ta Albaania Rahvakogu liige. 15. septembrist 2013 kuni 10. septembrini 2017 oli Mimi Kodheli Albaania kaitseminister. 2020. aasta novembris valliti ta NATO Parlamentaarse Assamblee asepresidendiks. Mimi Kodheli. Defence Minister of Republic of Albania 2013-2017 Republic of Albania. Ministry of Defence Albania. Ministries, etc. rulers.org Mimi Kodheli is appointed to an important post in NATO Politiko, 23. november 2020
Tuudi-Jõeääre

Tuudi-Jõeääre oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tuudi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nurme küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nurme külaga. Küla on esimest korda mainitud 1922. Marja Kallasmaa: artikkel "Nurm3" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
LATAM Argentina

LATAM Airlines Argentina, varem LAN Argentina, on Argentinas Buenos Aireses asuv lennufirma, mis kuulub LATAM Airlines Groupi.  LATAM Argentina – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht
Paga

Paga oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Saastna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Metsküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Metskülaga. 18. sajandil eksisteeris Paga mõis. 1922 oli mõisa ala maadest moodustatud Paga küla. Marja Kallasmaa: artikkel "Paga" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Barabinsk

Barabinsk on linn Venemaal Novosibirski oblastis, Barabinski rajooni keskus. Asub Novosibirskist 315 km lääne pool ja 10 km Kuibõševist lõuna pool Siberi raudtee ääres. 2017. aasta alguses oli linnas 29 122 elanikku. Asula tekkis 1893 rajatud raudtee äärde. Aastal 1917 sai Barabinsk linnaõigused. Barabinskis on sündinud dissident Anatoli Martšenko ja ajakirjanik Peeter Kaldre. Народная энциклопедия «Мой город». Барабинск Barabinski koduleht
LATAM Paraguay

LATAM Airlines Paraguay, varem tuntud kui TAM Paraguay või Transportes Aéreos del Mercosur S.A. ja varem LAP (Líneas Aéreas Paraguayas) on Paraguay lennuettevõtja. Selle emaettevõte on LATAM Airlines Group.
LATAM Perú

LATAM Perú, varem LAN Perú S.A. on Peruus Limas asuv lennufirma. See kuulub kontserni LATAM Airlines Group, mille käes on 49% ettevõtte aktsiatest. Teised omanikud on ER Larraín (30%) ja Inversiones Aéreas (21%).
Jumayrā

"Jumeirah" suunab siia. Hotelliketi kohta vaata artiklit Jumeirah (hotellikett). Jumayrā (araabia keeles جميرا‎) on elamurajoon Dubais Araabia Ühendemiraatides. Jumeirah on jaotatud kolme ossa: Jumeirah 1, Jumeirah 2 ja Jumeirah 3. Jumeirah' elamurajoonis asuvad ka hotellid, nt Burj al-‘Arab ja Jumeirah Beach Hotel. Jumeirah on populaarne koht nii kohalike kui ka turistide seas.
NBC

National Broadcasting Company, mida tuntakse lühendi NBC järgi, on Ameerika Ühendriikide tele- ja raadiojaamade võrgustik, mis asutati 19. juuni 1926. NBC peakorter asub New Yorgis. NBC logol on kujutatud paabulindu.
Fox Broadcasting Company

Fox Broadcasting Company, mida tuntakse lühendatult kui Fox, on Ameerika Ühendriikide kommertstelejaamade võrgustik, mis asutati 9. oktoobril 1986. Fox-i peakorter asub New Yorgis ning suurt osa võrgustiku tegevusest juhitakse Los Angelesest. Fox tuli Eesti turule 1. oktoober 2012.[viide?] Fox News Channel
Discovery Inc.

Discovery, Inc. (varem Discovery Communications) on Ameerika Ühendriikide massimeediaettevõte, mis asub Silver Springis Marylandis. Ettevõte asutati 1985. aastal. Discovery Inc.-is töötas 2017. aastal umbes 7000 inimest.
Tuxertal

Tuxertal on org Austrias Tiroolis. Zillertali kõrvaloruna, millest see hargneb Mayrhofeni juures, on Tuxertal umbes 13 km pikk ja ligipääsuks on Tuxer Straße (Tuxi maantee). Mayrhofenist (630 m) Hintertuxini (1500 m) Tuxi vallas, külas, mis orule nime on andnud, on kõrguse erinevus umbes 850 m. Org lõpeb Hintertuxis ja Hintertuxi liustikul. Tuxbach, mis algab Hintertuxi juurest, voolab Mayrhofenini, kus see suubub Zilleri jõkke. Viis peamist asulat Tuxertalis on (alates oru ülemisest otsast) Hintertux (1500 m), Madseit (1385 m), Juns (1360 m), Lanersbach (1300 m), Vorderlanersbach (1300 m) ja Finkenbergi kihelkond (840 m). Tuxertal on maantee ja köisraudtee mõttes ainus tee jõuda Hintertuxi liustikule. Tux-zillertali tõug Tuxbach, mida toidavad sulamisveed Tuxertal - läänepoolseim kõrvalorg
Feldmarssal (Sri Lanka)

Feldmarssal (inglise keeles Field Marshal) on Sri Lanka sõjaväe kõrgeim auaste. Aukraad kehtestati 22. märtsil 2015. Sellest madalam on kindrali auaste. Aukraad on suures osas tseremoniaalne. See on antud ainult Sarath Fonsekale (sündinud 1950), kes sai selle 2015. aastal. Marssal
LAP

LAP või lap võib tähendada: Lap-süsteem, mõnedel bakteritel biokile tekitamist võimaldav süsteem LATAM Paraguay, Paraguay lennuettevõtja, mis kasutas varem nime LAP Lambert Academic Publishing, kirjastusettevõtte La Pazi rahvusvaheline lennujaam (IATA lennujaamakood LAP)
Angela Hewitt

Angela Hewitt (sündinud 26. juulil 1958 Ottawas, Ontario provintsis Kanadas) on Kanada pianist, keda tuntakse kõige laiemalt tema Bachi-tõlgenduste järgi. Tema isa oli Inglismaalt Yorkshire'ist pärit Godfrey Hewitt, Ottawa Christ Churchi katedraali koormeister. Klaveriõpinguid alustas ta Walter Prystawski juures. 1964–1973 õppis Hewitt Torontos Kuninglikus Konservatooriumis Earle Mossi ja Myrtle Guerrero käe all. Seejärel siirdus ta Ottawa Ülikooli, kus temast sai Prantsuse pianisti Jean-Paul Sevilla õpilane. 1978–1985 elas Hewitt Pariisis, misjärel kolis Londonisse. Angela Hewittit tuntakse enim tema Bachi-salvestiste tsükli järgi, millega ta alustas 1994 ning lõpetas 2005. Hewitti plaadistused katavad kõik J. S. Bachi tuntumad klahvpilliteosed. Tema salvestis Bachi "Fuugakunstist" avaldati 17. oktoobril 2014. Hewitti diskograafia hõlmab ka selliste heliloojate teoseid nagu Couperin, Rameau, Messiaen, Chabrier, Ravel, Schumann, Beethoven, Chopin, Debussy ja Fauré. Ta on avaldanud kaks plaati Mozarti kontserte koostöös Orchestra da Camera di Mantovaga, ning kolmanda koos Ottawa National Arts Centre Orchestraga Hannu Lintu juhatusel. Koos DSO Berlini ja Lintuga on ta salvestanud ka Schumanni klaverikontserdi. 1975. aastal võitis Angela Hewitt Chopini-nimelise noorte pianistide konkursi Buffalos New Yorgi osariigis USAs ja Bachi-konkursi Washingtonis. 1985. aastal pälvis ta esikoha Toronto rahvusvahelisel Bachi klaverikonkursil. 1986. aastal nimetas Kanada Muusikanõukogu Hewitti aasta muusikuks. 2003. aastal võitis ta esimesena BBC Radio 3 kuulajate auhinna. 2000. aastal arvati Hewitt Kanada Ordu (Order of Canada), 2006. aastal Briti Impeeriumi Ordu (Order of the British Empire) liikmeks. Angela Hewitti koduleht
Koora

Koora oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pivarootsi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pivarootsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pivarootsi külaga. Küla on (arvatavalt) esmamainitud juba 1320. aastal (Kogerevere). Marja Kallasmaa: artikkel "Koora" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kuuendiku

Kuuendiku oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Vatla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pajumaa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pajumaa külaga. Külast on teateid alates 1922. Marja Kallasmaa: artikkel "Pajumaa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lea küla

Lea oli küla Tartumaal, ajalooliselt Halliku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Halliku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kodavere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Halliku külaga. Peeter Päll: artikkel "Halliku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Metsanurga (Mustvee)

Metsanurga on paikkond Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Omedu külas. 1930. aastatel oli see küla staatuses (Hansu küla). KNAB (vaadatud 15.04.2018)
Viruvere (Põltsamaa)

Viruvere oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vana-Põltsamaa mõisa alal. Tänapäeval jääb see koht Pilu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Pilu külaga. Küla võib olla esmamainitud 1583. aastal (Wierower). Marja Kallasmaa: artikkel "Viruvere2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kaera (täpsustus)

Kaera on Eesti kohanimi: Kaera on küla Jõgeva maakonnas Kaera oli küla Rapla kihelkonnas Kaera oli Kaara küla varasem nimi Kaera on paikkond Imavere vallas ... Kaeraküla Kaera mõis
Achensee

Acheni järv (saksa: Achensee) on järv Jenbachist põhjas Austrias Tiroolis. See on suurim järv liidumaal ja selle suurim sügavus on 133 m. Järv asub 929 m kõrgusel merepinnast, selle pindala on 6,8 km² ja mahutavus 0,481 km³. Järv on 9,4 km pikk ja 1 km lai, sellesse voolavad Buchauerbach, Dalfazerbach ja Wankratzbach ning sealt voolab välja Achenbach. Üheskoos Achentaliga eraldab see Karwendeli mäestikku läänes Brandenbergi Alpidest idas. Vesi on peaaegu joomiskõlbulik, läbipaistvus kuni 10 m. Alpijärvena on vee temperatuur vastavalt madal, harva üle 20 °C. Järve suurus ja tuuletingimused teevad sellest sobiva purjelauduritele. Eben am Achensee ja Achenkirch on vallad järve ääres. Innsbrucki linn ostis järve 1919. aastal St. Georgenberg-Fiechti kloostrilt, kes oli saanud selle Schlittersi valitsejatelt 1120. aasta paiku. Alates 1924. aastast haldab järve Tiroler Wasserkraft AG, mis asutati sel eesmärgil. Algselt oli ainsaks väljavooluks Achenbach, mis jõudis Isarisse. 1927. aastast alates, kui jõujaam Jenbachis valmis sai, voolas see peamiselt Inni, kus veetase oli 380 m allpool. 8 peltoni turbiini (500 p/min) toodavad kokku 96 MW. Talviti alandatakse järve taset kuni 6 m; vastavalt muutub ka järve suurus. Veehoidla võib hoida maksimaalselt 66 miljonit m³ vett. Kui Alam-Inntali raudtee 1859. aastal valmis sai, hakkas turism õitsema. Kloostrile tulu toomiseks soetati 1887. aastal esimene aurik St. Josef. Edasi algatati 7 km pika Achensee kitsarööpmelise ratasajamiga raudtee ehitamine Jenbachi ja Seespitzi vahele, mis võeti kasutusele 1889. aastal. 21. juulil samal aastal võeti kasutusele teine aurik, St. Benedikt. 1890. aastal vedasid kaks laeva võimsusega 320 kohta umbes 30 000 reisijat. 1911. aastal võeti kasutusele kolmas plaanitud laev, Stella Maris . See oli esimene reisilaev järvel Austria-Ungaris, mis oli kohe varustatud diiselmootoriga. Laev oli mõeldud 400 reisijale ja varustatud eriti vaikse mootoriga madalatel pööretel, mis oli sarnane nendega, mida hiljem kasutati Esimese maailmasõja allveelaevades. Kuid Stella Marist oli raske manööverdada. Kui järve ostis 1919. aastal Innsbrucki linn, sai laeva uueks nimeks Stadt Innsbruck. 1925. aastal soetati mootorlaev Tirol ja 1927. aastal veeti esimest korda üle 100 000 reisija. 1959. aastal asendati St. Benedikt moodsama alusega, millel oli sama nimi ja diiselmootor. 1971. aastal asendati Tirol suurema laevaga Tirol II 40 reisijale. 1994. aastal võeti teenistusse MS Tirol, see asendas Stadt Innsbrucki, ja augustis 2007 asendas MS Stadt Innsbruck St. Benedikti. Seespitz umbes 1900 Achensee talvel Vaade Unnütze mäetipult Pertisau suunas Achenseekraftwerk Inntalis Achensee raudtee ja aurik St. Benedikt (II) Achensee - reisiinfo Wikivoyage lehel Achensee jõujaam, arhitektuuriarhiiv
CME

CME võib tähistada: Krooni massi purse (inglise coronal mass ejection) Retseptor-vahendatud endotsütoos ehk klatriinisõltuv endotsütoos (inglise clathrin-mediated endocytosis) Ciudad del Carmeni rahvusvaheline lennujaam (IATA lennujaama kood: CME) CME Group, USA ettevõte Chicago Mercantile Exchange, USA ettevõte Central Music Company, Hiina ettevõte (kasutab kaubamärki CME)
Offenbach (täpsustus)

Offenbach on mitme koha nimi: Offenbach Maini ääres Offenbachi kreis Hesseni liidumaal Offenbach on ka perekonnanimi: Jacques Offenbach, prantsuse helilooja
Zillertali Alpid

Zillertali Alpid (itaalia: Alpi Aurine; saksa: Zillertaler Alpen) on Kesk-Ida-Alpide mäestik Austria ja Itaalia piiril. Mäestik on nimetatud Zillertali (Zilleri jõe oru) järgi sellest põhjas. Mäestikku ümbritsevad Tuxer Jochi mäekuru põhjas (eraldades selle Tuxi Alpidest); Birnlücke-Forcella del Picco kuru idas (eraldades selle Kõrg-Tauernist); Eisack ja selle lisajõgi Rienz lõunas (eraldades selle Lõuna-Lubjakivi Alpidest); ja Brenneri mäekuru läänes (eraldades selle Stubai Alpidest). Zillertali Alpid jagunevad järgmisteks alamrühmadeks: Tuxi Alpide peaahelik (Tuxer Hauptkamm) Zillertali Alpide peaahelik (Zillertaler Hauptkamm) ja kõrvalmäestikud See jaguneb edasi järgnevalt: Hauptkamm, Hochstellerkamm, Greinerkamm, Mörchen ja Igentkamm, Floitenkamm, Ahornkamm, Riblerkamm, Magnerkamm. Reichenspitze rühm ja idapoolsed Zilleri mäestikud See jaguneb edasi järgnevalt: Reichenspitzkamm, Gerloskamm, Schönachkamm, Wimmerkamm, Schwarzachkamm, Zillerkamm, Klockerkarstock. Pfunderi mäed (Pfunderer Berge) See jaguneb edasi järgnevalt: Kreuzspitzkamm, Plattspitzkamm, Wurmaulkamm, Grubbachkamm, Mühlwalder Kamm. Zillertali Alpide peamised tipud on: Peamised mäekurud Zillertali Alpides on: Kontrollkaamerad Zillertali Alpides
Kaagjärve raudteejaam

Kaagjärve raudteejaam oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Pugritsa külas. Jaam asus Valga raudteejaamast 9,2 kilomeetri kaugusel. 1919. aastal pärast Eesti ja Läti vahelise piiri paikapanekut jäi raudteest Eestisse Žuldiņi ja Hopa raudteejaama vaheline lõik. 1923. aastal ehitati uus Eestist Valga raudteejaamast algav Valga–Koikküla raudteelõik, millel asus ka Kaagjärve raudteejaam. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Kaagjärve valda. Teise maailmasõja ajal demonteeriti Lätit läbiv teeharu ja kasutusele jäi vaid Kaagjärve jaama läbiv teelõik. Kaagjärve raudteejaam suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 2. juunil 1970. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 115. lk. Eesti kitsarööpmelised raudteed Jaam vanal kaardil
Kikepõhja

Kikepõhja on paikkond Pärnu maakonnas Saarde vallas Marana küla kirdeosas. Seal asub Kikepõhja soo. KNAB (vaadatud 15.04.2018)
Pändi

Pändi on paikkond Pärnu maakonnas Saarde vallas Sigaste külas.. 1920. ja 1930. aastatel oli see küla staatuses (Pändi küla, ka Pändiküla[viide?]). KNAB (vaadatud 15.04.2018) Marja Kallasmaa: artikkel "Sigaste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kivilaane

Kivilaane oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Kilingi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sigaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sigaste külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (vene keeles Кивиланы). Marja Kallasmaa: artikkel "Sigaste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kutja

See artikkel räägib paikkonnast Pärnu maakonnas. Toidu kohta vaata artiklit Kutja (toit). Kutja on paikkond Pärnu maakonnas Saarde vallas Sigaste külas. 1930. aastatel oli see küla staatuses (Kutja). Kutja oja Kutja raba KNAB (vaadatud 15.04.2018) Marja Kallasmaa: artikkel "Sigaste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Suitsuküla

Suitsuküla oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Sigaste ja Väljaküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil üks osa sellest liideti Sigaste ja teine osa Väljakülaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (vene keeles Суйтсокюля). Marja Kallasmaa: artikkel "Sigaste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Marja Kallasmaa: artikkel "Väljaküla1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kaldasaare

Kaldasaare oli küla Tartumaal, ajalooliselt Vana-Põltsamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Palupõhja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Puhja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Palupõhja külaga. Külast on teateid alates 1945. Enn Ernits: artikkel "Palupõhja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Silmsisoo

Silmsisoo on paikkond Järva maakonnas Järva vallas Silmsi külas. 1940. aastatel oli see asunduse staatuses (Silmsi-Uudismaa asundus). Silmsi soo KNAB (vaadatud 15.04.2018) Marja Kallasmaa: artikkel "Silmsi2 " Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Mätliku

Mätliku oli küla Virumaal, ajalooliselt Essu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Põdruse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Haljala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põdruse külaga. Mätliku mõis Marit Alas: artikkel "Põdruse" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Silverscreen

"Silverscreen" oli Raadio Tartu filmisaade 1990. aastate alguses. "Silverscreeni" põhisaatejuht ja -toimetaja oli Tiit Kambek, koos temaga juhtis saateid algul Lauri Kaare, hiljem Illari Lään ja veel hiljem Valdo Jahilo.
Vasivere

Vasivere (kirjakeeles varem ka Järni-Vasivere) oli küla Virumaal, ajalooliselt Jõepere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Järni küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Järni külaga. 1930. aastatel moodustati Vasivere mõisa aladele Vasivere asundus, mis hiljem nimetati külaks. Marja Kallasmaa: artikkel "Vasivere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
János Háy

János Háy (sündinud 1. aprillil 1960 Vámosmikolas) on ungari kirjanik ja kunstnik. Ta lõpetas Szegedi Ülikooli vene filoloogia ja ajaloo alal ning omandas hiljem teise kõrghariduse Budapestis Loránd Eötvösi Ülikoolis esteetika alal. "Dzsigerdilen. A szív gyönyörűsége" ("Džigerdilen. Südame ilu", 1996; ajaloolisi romaane sisaldav kogu) "Xanadu. Föld, víz, levegő" ("Xanadu. Maa, vesi, õhk", 1999; muinasjuturomaan) "A bogyósgyümölcskertész fia" ("Marjaaia aedniku poeg", 2003; novellid; eesti keeles on ilmunud novell "Päike" ajakirja Vihik Ungari erinumbris, 2005, tõlkinud Hedda Maurer) "Házasságon innen és túl" ("Siin- ja sealpool abielu", 2006; novellid) "A gyerek" ("Laps", 2007; romaan) "Meleg kilincs" ("Kuum ukselink", 2008; värsikogumik, luuletuste paremik aastaist 1976–2003) Eesti keeles on eraldi raamatuna ilmunud tema näidend ja novell "Géza-poisike" ("A Gézagyerek"; Loomingu Raamatukogu 26, 2008, tõlkinud Anne-Mari Anderson, Siiri Erm, Siiri Kolka, Mariliis Laurend, Kaidi Lõhmus, Keiu-Nille Ollin, Viktória Tóth, Kristi Valk, Veronika Varep). Näidend "Géza-poisike" valiti 2002. aasta parimaks ungari näidendiks. 1990, 1991 Zsigmond Móriczi stipendium 1993 János Sziveri auhind 1994, 1998 Sorosi stipendium 1996 NKA stipendium 1999 Alföldi auhind 2001 Milán Füsti auhind 2002 Attila Józsefi auhind 2002 Ernő Szépi auhind 2002 parima ungari näidendi auhind (näidendi "Géza-poisike" eest) 2004 JAK-i auhind 2007 Gundeli auhind 2008 Palládiumi auhind 2009 Sándor Márai auhind Victória Tóth, "Saateks". Raamatus: János Háy, "Géza-poisike", Tallinn: Kultuurileht, 2008, lk 81.
Sándor Márai auhind

Sándor Márai auhind (ungari keeles Márai Sándor-díj) on Ungari kirjandusauhind. See on saanud nime ungari kirjaniku Sándor Márai järgi ning seda antakse välja alates 1996. aastast. 1996 – Ádám Bodor, Imre Kertész, Iván Mándy (postuumselt) 1997 – György Ferdinandy, G. György Kardos 1998 – Nándor Gion, László Krasznahorkai 1999 – Péter Lengyel, Sándor Tar 2000 – András Domahidy, Iván Sándor, Pál Závada 2001 – Ferenc Barnás, Péter Esterházy, Győző Határ 2002 – Tibor Bálint, Attila Bartis, László Garaczi 2003 – Győző Bordás, Zsuzsa Rakovszky, István Szilágyi 2004 – Endre Kukorelly, Dezső Monoszlóy, Gergely Péterfy 2005 – Endre Karátson, Zsolt Láng, Gábor Németh 2006 – Éva Berniczky, György Dragomán, Péter Nádas 2007 – Lajos Grendel, László Márton, Krisztina Tóth 2008 – László Bogdán, László Darvasi, András Petőcz 2009 – Pál Békés, János Háy, Vilmos Molnár 2010 – László Kemenes Géfin, István Kemény, Zsuzsa Vathy 2011 – Péter Farkas, Sándor Majoros, András Pályi 2012 – Róbert Hász, Attila Mózes, János Oláh 2013 – Ferenc Kontra 2014 – ei antud välja 2015 – Andrea Tompa 2016 – ei antud välja 2017 – Zsolt Berta 2018 – ei antud välja 2019 – Ádám Faludi, Béla Fehér 2020 – ei antud välja 2021 – Zoltán Mihály Nagy 2022 – ei antud välja 2023 – Mihály Sarusi "Idén hárman kaptak Márai Sándor-díjat". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. aprill 2018. Vaadatud 15. aprillil 2018. Márai Sándor-díj Békés Pálnak, Háy Jánosnak és Molnár Vilmosnak "Hiller István állami kitüntetéseket adott át a Magyar Kultúra Napja alkalmából". Nemzeti Erőforrás Minisztérium. 22. jaanuar 2010. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.03.2016. Vaadatud 23.10.2015. Márai Sándor-díj 2010: Farkas Péter, Majoros Sándor, Pályi András A magyar kultúra napja – Kontra Ferenc író Márai Sándor-díjat kapott Márai Sándor-díjat kapott Tompa Andrea "Kiadónk szerzője, Berta Zsolt a Márai Sándor-díj idei kitüntetettje". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2017. Vaadatud 15. aprillil 2018. Auhinna saajad aastail 1996–2000 Auhinna saajad aastail 2001–2005 Auhinna saajad aastail 2006–2010 Auhinna saajad aastail 2011–2017
Apuparra

Apuparra (kohalikus keelepruugis Apupara) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Jägala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pillapalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kuusalu kihelkonda. Külast on teateid alates 1930. aastatest. Apuparra oja Apuparra soo Marje Joalaid: artikkel "Pillapalu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 15.04.2018)
Roberto Ayala

Roberto Fabián Ayala (sündinud 14. aprillil 1973 Paranás Entre Ríose provintsis) on endine Argentina jalgpallikoondise kaitsja. Argentina rahvuskoondises debüteeris Ayala 16. novembril 1994, kui mängiti Tšiili meeskonnaga. Kokku on ta koondises mänginud 115 korda ja löönud 7 väravat. Ayala on kuulunud Argentina koondisse kolmedel maailmameistrivõistlustel (1998, 2002 ja 2006). Kõige paremini on koondisel läinud 2006. aastal Saksamaal, kui jõuti veerandfinaali; just veerandfinaali mängus Saksamaa vastu lõi Roberto Ayala ka avavärava. Mängu normaalaeg lõppes 1:1 viigiga. Lisaaeg ei toonud selgust ja tuli võtta kasutusele penaltilöömine. Ayala lõi teisena oma penalti, kuid Saksamaa väravavaht Jens Lehmann tõrjus selle. Penaltite löömine lõppes sakslaste võiduga 4:2. Klubidest on ta mänginud Ferrocarril Oestes (1991–1994), River Plates (1994–1995), Napolis (1995–1998) ja AC Milanis (1998–2000). Roberto Ayala on 177 cm pikk. Infot 2006 MM-ilt
Koluotsa

Koluotsa oli küla Järvamaal, ajalooliselt Saksi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vahakulmu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vahakulmu külaga. Külast on esimesed teated 1566 ja 1571 (mõlemal aastal kohanimi Koluas). Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 28.01.2019)
Komu

Komu (ka Komuküla) oli küla Järvamaal, ajalooliselt Linnape mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Linnape küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Linnape külaga. 1920. aastatel moodustati Linnape mõisa moonakamajadest asundusküla, mis hiljem nimetati Komu külaks. Fred Puss: artikkel "Linnape" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Käravete-Aruküla

Käravete-Aruküla (ka Käravete-Aru) oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Märjandi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Märjandi külaga. Fred Puss: artikkel "Käravete" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.