laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tallinna tagavarapataljon

Tallinna tagavarapataljon oli Eesti Rahvaväe väeüksus aastatel 1919–1920. Tallinna tagavarapataljon moodustati 1919. aastal 8. aprillil, kui osa 1. diviisi tagavarapataljonist viidi aprillis 1919 üle Rakverre. Tallinna jäänud väeosa oli aluseks Tallinna tagavarapataljonile. Tallinna tagavarapataljon nimetati 1919. aasta augustis ümber Tallinna tagavarapolguks. Pataljon tegutses kuni 15. juulini 1920. Tallinna Tagavarapolgu baasil formeeriti Tallinna Vahipataljon ja allohvitseride koolid. 8. aprill 1919 – 22. august 1919, polkovnik Ernst Limberg, Tallinna tagavarapataljoni ülem. Tallinna Tagavarapataljon (1919–1920), The National Archives of Estonia
Inga Tislar

Inga Tislar (esinejanimega Inga; sündinud 26. aprillil 1996) on eesti laulja. 2015. aastal lõpetas ta Tallinna Prantsuse Lütseumi. 2018. aastal lõpetas ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli rütmimuusika laulmise eriala. Aastatel 2015–2019 laulis ta ansamblis La La Ladies. Lauluvõistluse Eesti Laul 2019 finaalis sai ta koos Lumevärviga 5. koha lauluga "Milline päev". Inga osales ka järgnev aasta võistlusel Eesti Laul 2020, lauluga "Right Time." Osales reisisaates "Rööparalli". Tallinna Prantsuse Lütseumi vilistlased "Georg Otsa nimeline Tallinna Muusikakool. Vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. aprill 2023. Vaadatud 14. novembril 2019. Allstarz.ee La La Ladies "Rööparalli".
Burunge keel

Burunge keel on Tansaanias kõneldav keel, mis kuulub afroaasia keelkonna kuši keelte lõunarühma. Kõnelejaid on umbes 10 000. http://www.endangeredlanguages.com/lang/5064 http://www.endangeredlanguages.com/lang/5064
Bikini

Bikini atoll (maršalli keeles Pikinni) on Marshalli Saartele kuuluv atoll Vaikses ookeanis asukohaga 11°30′N, 165°25′E. Atolli ja ümbritsevate saarte kogupindala on 6 km². Bikini moodustab koos ümbritsevate saartega Marshalli Saarte haldusüksuse (Bikini saareahelik). Aastatel 1946 kuni 1958 korraldas Ameerika Ühendriikide armee seal üle 20 tuumapommi katsetuse. Enne tuumakatsetusi asustati põliselanikud Rongeriki atollile. Otto von Kotzebue nimetas Bikini atolli Eschscholtzi atolliks Johann Friedrich von Eschscholtzi järgi. Bikini atoll ülalt 1978. aasta novembris. Kopteriga tehti radioaktiivse kiirguse uuringuid Põliselanike ümberkolimine Bikini atollilt enne pommikatseid 1941. aastal Veealuse pommi plahvatus 1946. aastal. Silmaga nähtav lööklaine (valge rant veepinnal) liigub kiirusega 1100 km/t Pommikatsetusteks ehitatud punker Bikini atollil bikiinid aatomipomm
Silbo

Silbo Gomero (hispaania keeles 'Gomera vile') on Gomera saarel praeguseni kasutatav vilekeel (õieti hispaania keele vilistatav register), millega on võimalik suud ja sõrmi kasutades suhelda kuni 3 kilomeetrilise vahemaa tagant. Silbo on võetud UNESCO maailmapärandi nimistusse. Seda õpetatakse kõigis saare koolides keskastme esimeses kahes klassis (7. ja 8. klass) emakeele ja kirjanduse tundides. Praeguse silbo keele aluseks on hispaania (kastiilia) keel, kuid algselt kasutasid seda saare põliselanikud gomerod ja nende silbo baseerus kohalikul berberi keelte hulka kuuluval keelel.
Kenti hertsog

Kenti hertsog (inglise keeles Duke of Kent) on kuninglik hertsogitiitel Ühendkuningriigi aadlis (Peerage of the United Kingdom). See loodi esimest korda varasema Kenti krahvi Henry Grey jaoks 1710. aastal, kuid ta suri ilma sobivate pärijateta. Praegusel kujul lõi tiitli Inglise kuningas George V 12. oktoobril 1934 oma neljanda poja George'i jaoks. Alates 1942. aastast on tiitlit kandnud prints Edward, kuninganna Elizabeth II nõbu. Tiitliga kaasneb kaks viisakustiitlit: St Andrewsi krahv ja Parun Downpatrick. Kenti krahv Lysons & Lysons 1806, lk 84. Lysons, Daniel; Lysons, Samuel (1806). Magna Britannia: Being a Concise Topographical Account of the Several Counties of Great Britain. Containing Bedfordshire, Berkshire, and Buckinghamshire (1. köide). Cadell.
Severodvinsk

Severodvinsk (1938–1957 Molotovsk) on oblastilise alluvusega linn Venemaal Arhangelski oblastis. Severodvinsk asub Valge mere Dvina lahe kaldal, 35 km Arhangelskist läänes. Valge mere lõunakalda avastasid 9. sajandi teisel poolel viikingid. Ajavahemikul 870–900 sooritas Hålogalandist pärit viiking Ottar merereisi, et teada saada, mis asub teisel pool Lapimaad. Ta sõitis ümber Koola poolsaare, keeras siis lõunasse, jõudis Valgesse merre ja leidis seal suure jõe suudme. Seal elas rahvas, keda nimetati bjarmideks. Nende keel sarnanes saamide ja soomlaste omaga ning Ottar ja tema mehed said nendega rääkida. Ottari kinnitusel tegeles sealne rahvas maaharimisega ja oli jõukas. Tuntud on teisedki reisid bjarmide maale umbes 920., 1026. ja 1090. aastast. Alates 12. sajandi algusest kuulusid need alad Novgorodi vürstiriigile. 1217 saatis Norra Dvina kaudu kaks sõjalaeva osalema viiendas ristisõjas. Bjarmid hävitasid ühe nendest laevadest. Karistuseks saatis Norra kuningas Håkon IV 1222. aastal kaks oma sõjapealikku nelja suure laevaga, kes rüüstasid piirkonda ja lahkusid suure saagiga. Pärast seda bjarme enam skandinaavia allikates ei ole mainitud. 1419. aastal on mainitud praeguse linna asukohas Nikolo-Karelski kloostrit, kui norralased seda rüüstasid. Järgmisel aastal põles klooster maha, 1471 see aga taastati. 1553. aastaks oli kloostri juurde tekkinud sadam. Aastal 1584 rajati Novõje Holmogorõ sadam, mida tänapäeval tuntakse Arhangelskina, ja Nikolo-Karelski kloostri sadam kaotas tähtsuse. Linn asutati 1936 sõjalaevade (peal- ja allveelaevade) ehitamiseks Sudostroi alevina. Esmarajajateks olid Jagrinlaagri vangid, kes rajasid soistele rannaluidetele tehased ja esimesed eluhooned ning raudteeharu Arhangelski–Moskva raudteelt. Esimesed laevad ehitati siin sõja-aastatel. Tööpingid ja seadmed olid seejuures veel osaliselt lageda taeva all, kuna kõiki vajalikke tehasehooneid ei jõutud valmis ehitada. 1938 sai Sudostroi linnaõigused. 1938–1957 oli linna nimeks Molotovsk. Severodvinskis on tuumaallveelaevade tehas ja baas. Seal oli ehitatud ka uppunud tuumaallveelaev Kursk (ehitusaastad 1992–1994). Seoses rasketööstuse ja laevaehituse tootmismahtude vähenemisega on viimase 20 aasta jooksul linna elanikkond vähenenud üle 50 000 inimese võrra. Severodvinski sõpruslinnad on Brjansk (Venemaa), Mazyr (Valgevene), Portsmouth (USA), Sumõ (Ukraina) ja Tiraspol (Transnistria). Q126076461 Linna koduleht Infoportaal Infoportaal
Makett

Makett (prantsuse keeles maquette, inglise keeles scale model) on kolmemõõtmeline mudel hoonest, seadmest või masinast, skulptuurist, lava- või linnakujundusest, reeglina vähendatud mõõtkavas. bozzetto skits prototüüp kartoon Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=makett&F=M
Von der Leyeni komisjon

Von der Leyeni komisjon on Euroopa Komisjoni seitsmes koosseis, mis on ametis alates 1. detsembrist 2019. Selle president on Ursula von der Leyen, kes juhatab 26 volinikust (üks igast liikmesriigist peale Saksamaa, mille esindaja on president von der Leyen) koosnevat kabinetti ehk volinike kolleegiumi. Ühendkuningriik ei nimetanud volinikku Euroopa Liidust lahkumise plaani ja parlamendivalimiste tõttu. Enne ametisseastumist tutvustatud tegevuskavas nimetas Ursula von der Leyen kuut eesmärki:  Pikemalt artiklis Euroopa Liidu kliimapoliitika Euroopa rohelise kokkuleppe tegevuskava esitles von der Leyeni komisjon 11. detsembril 2019. Tegevuskava abil soovitakse saavutada ELis säästev majandus, muutes kliima- ja keskkonnaprobleemid kõikides poliitikavaldkondades võimalusteks ning ülemineku kõigi jaoks õiglaseks ja kaasavaks. Prioriteetideks on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamine, majandus- ja rahaliidu süvendamine, Euroopa sotsiaalõiguste samba täieulatuslik rakendamine, võrdõiguslikkus ja õiglane maksustamine. Eesmärgiks on töötada välja ühised Euroopa standardid 5G-võrkude jaoks, andmete liikumise ja kasutamise tasakaalustamine eraelu puutumatuse, julgeoleku-, turvalisuse- ja eetikanormidega, samuti digiplatvormide, -teenuste ja -toodete vastutust ja ohutust käsitlevate normide kaasajastamine ning digitaalse ühtse turu väljakujundamine. Õigusriigi kaitsmine, ELi välispiiride tugevdamine, Euroopa varjupaigasüsteemi ajakohastamine, arengukoostöö rände lähteriikidega, Euroopa sisejulgeolek (Euroopa Prokuratuuri volituste suurendamine). Vaba ja aus kaubandus, aktiivsem roll koostöös naabrite ja partneritega (terviklik Aafrika-strateegia, liitumisläbirääkimised Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga, strateegiline partnerlus Ühendkuningriigiga Brexiti järel), koordineeritud lähenemisviis kogu välistegevusele, alates arenguabist kuni ühise välis-ja julgeolekupoliitikani ja Euroopa kaitse (terviklik lähenemisviis ELi julgeolekule). Suurem sõnaõigus Euroopa inimestele, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi partnerluse tugevdamine, Euroopa Komisjoni esikandidaatide süsteemi täiustamine, suurem läbipaistvus ja rangem kontroll (kõigi ELi institutsioonide jaoks ühise sõltumatu eetikakomitee loomine), demokraatia kaitsmine (parem kaitse välise sekkumise eest, väärinfo edastamise ja internetis vihakõne levitamise vastu võitlemine.) Von der Leyeni teine komisjon Liit, mis seab kõrgemad sihid. Minu tegevuskava Euroopa jaoks. Poliitilised suunised järgmisele Euroopa Komisjonile (2019-2024). Euroopa Komisjoni veebisait. Euroopa Komisjon esitles Euroopa rohelist kokkulepet. Euroopa Komisjoni pressiteade, 11.12.2019.
Ludovic Orban

Ludovic Orban (sündinud 25. mail 1963 Brașovis) on Rumeenia insener ja poliitik, ta on Rahvuslik-Liberaalse Partei liige. Ta oli 4. novembrist 2019 kuni 7. detsembrini 2020 Rumeenia peaminister. Ta sündis ungarlasest isa ja rumeenlasest ema pojana. 1982. aastal lõpetas ta Andrei Șaguna lütseumi Brașovis ja 1988. aastal Transilvaania Ülikooli Brașovis, kus oli õppinud masinaehituse tehnoloogiat. 1993. aastal lõpetas ta politoloogia erialal riikliku avaliku halduse ja poliituuringute ülikooli (Școala Națională de Studii Politice și Administrative din București). Aastatel 2004–2007 oli ta Bukaresti abilinnapea. 5. aprillist 2007 kuni 22. detsembrini 2008 oli ta Rumeenia transpordiminister ning aastatel 2008–2016 Rumeenia parlamendi alamkoja liige. 4. novembril 2019 sai ta Rumeenia peaministriks. 7. detsembril 2020 astus ta seoses oma erakonna oodatust halvema tulemusega parlamendivalimistel ametist tagasi. Tema isa on ungarlane ja ema rumeenlane. Isa kuulus Rumeenia salapolitseisse Securitate. Ta on abielus ja tal on poeg. Tema vend Leonard Orban on endine Euroopa Komisjoni liige. https://infostart.hu/kulfold/2006/11/01/magyarul-is-beszel-a-unios-biztosnak-jelolt-roman-politikus-83056
Ӕ

Ӕ (ӕ) on kirillitsa täht, mis esineb osseedi keeles. Osseedi tähestiku 2. täht. Tähe võttis osseedi keeles kasutusele Anders Johan Sjögren. Æ (ladina tähestiku täht)
Joniškise vald (Molėtai)

Joniškise vald (leedu keeles Joniškio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Molėtai rajooni territooriumil. Valla pindala on 130 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1251 inimest. Valla keskus on Joniškise alev, kus aastal 2011 oli 258 elanikku. Vallamaja asub aadressil Arino g. 14. Vallavanem on Rimantas Verbaitis. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Molėtų rajono savivaldybė. vaadatud 15.11.2019. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 23.03.2019.
Peedu

Peedu võib tähendada järgmist: Peedu, küla Albu vallas Peedu, Elva linnaosa Peedu (eesnimi) Peedu linnus asub Peedu linnaosa piiril Vapramäel. Peedu raudteepeatus asub Peedu linnaosas Peedu oja on Elva jõe lisajõgi Peedu pank asub Muhus Kallaste külas Peedu tänav asub Tartus Peedu tee asub Elvas
Stefan Airapetjan

Stefan Airapetjan (esinejanimega Stefan; sündinud 24. detsembril 1997 Viljandis) on Armeenia juurtega Eesti laulja. Hooajal 2010/2011 osales Stefan Eesti Televisiooni laste laulukonkursil "Laulukarussell" ning jõudis finaali. Tema juhendaja ja vokaalpedagoog on aastaid olnud Hedi-Kai Pai. Konkursil Eesti Laul osales ta bändiga Vajé esimest korda 2018. aastal ning pälvis lauluga "Laura (Walk with Me)" kolmanda koha. Samuti osales ta lauluvõistlusel Eesti Laul 2019, kus sai lauluga "Without You" kolmanda koha, ning Eesti Laul 2020, kus saavutas 7. koha. 2020. aasta kevadel osales ta TV 3 meelelahutussaates "Maskis laulja", mille võitis. Lauluvõistlusel Eesti Laul 2022 saavutas Stefan esikoha lauluga "Hope" ning on seega valitud Eestit esindama 2022. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele Itaalias Torinos. Selle poolfinaalist pääseti edasi finaali, kus saavutati 13. koht. 2022. aasta lõpus ilmus Stefani debüütalbum "Hope" 26. jaanuaril 2023 pärjati Stefan Eesti muusikaauhindade jagamisel nelja tiitliga – ta võitis kategooriates "Aasta meesartist", "Aasta popartist", "Aasta laul" ning "Rahva lemmik". Eesti popmuusika aastaauhinnagalal Kuldne Plaat sai Stefani "Miraaž" pärjatud "Aasta Raadiohitt 2023" auhinnaga. Stefan on teinud koostööd paljude muusikute ja produtsentidega, teiste seas Sven Lõhmus, Karl-Ander Reismann, Vallo Kikas ja Liis Lemsalu. Stefan teeb 2018. aastast alates koostööd agentuuriga Moonwalk ja tema mänedžer on Tambet Mumma. "Hope" (2022) "Without You" (2018) "Better Days" (2019) "We'll Be Fine" (2019) "By My Side" (2019) "Oh My God" (2020) "Let Me Know" (2020) "Doomino" (koos Liis Lemsaluga) (2021) "Headlights" (2021) "Hope" (2022) "Miraaž" (2022) "Kiri Külmkapi Peal" (2022) "Kiri külmkapi peal 2.0" (duett Lennaga, remix ja akustiline versioon) (2023) "Seotud käed" (2023) "Rozell / Stefan / Vajé". allstarz.ee. Vaadatud 15.02.2022. "Selgusid Eesti muusikaauhindade võitjad, enim auhindu pälvis Stefan". ERR. 26. jaanuar 2023.
Zbąszyń

Zbąszyń (saksa Bentschen) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Nowy Tomyśli maakonnas, Zbąszyńi valla halduskeskus. Zbąszyń asub Poznańist umbes 70 km läänes. Asula oli olemas juba 12. sajandil, linnaõigused sai enne 1311. aastat. Alates 1338. aastast oli Zbąszyń Poola Kuningriigi koosseisus. 15. sajandil oli linn hussiitliku liikumise keskus. 17. ja 18. sajandil linna tähtsus vähenes. Teise Poola jagamise tulemusel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). Raudteeühenduse Poznańi ja Berliiniga sai Zbąszyń 1870. aastal. 1919. aastal läks Zbąszyń Poola koosseisu tagasi. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023015915064-0988655?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Zbąszyń Encyklopedia PWN  Zbąszyń – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Indigo

Indigo (vanakreeka keelest ἰνδικόν indikón, 'India', 'Indiast pärinev'; arvatava päritolukoha Ida-India järgi) on taimse päritoluga looduslik sügavsinise tooniga küüpvärvaine. Kasutatakse tekstiili, naha jm materjalide värvimiseks ning lasuurvärvina maalikunstis. Üksi või hennaga kombineeritult kasutatakse mõnes piirkonnas keha ja juuste värvimiseks. Värvainete indeksis kannab naturaalne indigo tähist NB1 (Natural Blue 1) ja sünteetiline PB66 (Pigment Blue 66), küüpvärvainete rühma kuuluvana on ta tähis Vat Blue 1, aine ehituse järgi 75780. Indigot on toodetud mitmetest suurema või väiksema indigotiinisisaldusega taimedest: värvi-indigopõõsas Indigofera tinctoria ja teised sama perekonna liigid Jaapanis ja taiwanil subtroopilistes regioonides indigo-käbiõis Strobilanthes cusia Ida-Aasias enne indigopõõsa introdutseerimist indigo-kirbutatar Persicaria tinctoria, ka Polygonum tinctorum Kesk- ja Lõuna-Ameerikas añil (Indigofera suffruticosa) Euroopas sinerõigas Isatis tinctoria Värvi-indigopõõsas Indigofera tinctoria Indigo-käbiõis Strobilanthes cusia Indigo-kirbutatar Persicaria tinctoria Indigofera suffruticosa Sinerõigas Isatis tinctoria Indigo kuulub vanimate ja tuntuimate värvainete hulka ja seda kasutati juba eelajaloolisel ajal tekstiilide värviseks. Indigovärvi ainsaks allikaks olid kaua taimeosad, nagu sinerõika või indigopõõsa lehed. 1865. aastal tegi Adolf von Baeyer rea uurimusi, millega ta töötas välja erinevad indigo sünteesi meetodid ja tegi kindlaks indigovärvaine keemilise ehituse. Oma töö eest värvainete keemia vallas sai ta 1905. aastal Nobeli keemiaauhinna. Indigo kohta tehtud uurimistöö tulemused mängisid olulist rolli orgaanilises keemias ka edaspidi, eriti avastused värvaine värvuse seose kohta aine või tema derivaatide molekuli ehitusega. Indigo tööstusliku sünteesi väljaarendamisega 19. sajandi lõpul algas rahaliselt ja ajaliselt oluliselt soodsam indigovärvi tootmine võrreldes traditsiooniliste tehnoloogiatega. See suretas välja loodusliku indigo tootmise ja turu. Enamik tänapäeval toodetavast sünteetilisest indigovärvainest läheb sinise teksariide (denim) tootmiseks. Potisinine Maiade sinine Teksasinine "Eve Järvoja. Välismaised värvained. - Renovatum anno 1991" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2018. Vaadatud 15. novembril 2019. Joonistamise ja maalimise õpik. Eesti NSV Kunst, Tallinn, 1963 https://bioneer.ee/indigo-looduskosmeetikumina Vat Blue 1. - worlddyevariety.com The Color of Art Pigment Database: Pigment Blue, PB Indigo-kirbutatraga värvimine EKA õppeprogrammis Shibori
Nõpode keel

Nõpode keel on Peruus räägitav keel, mis kuulub vitoto keelkonda. Lähemad sugulaskeeled on minika ja murui keel. Jine keeles on 18 konsonantfoneemi ja 6 vokaalfoneemi. http://www.endangeredlanguages.com/lang/2982 http://www.eki.ee/knab/lgv/gpcw.htm https://glottolog.org/resource/languoid/id/nupo1240 http://www.endangeredlanguages.com/lang/2982
Inturkė vald

Inturkė vald (leedu keeles Inturkės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Molėtai rajooni territooriumil. Valla pindala on 129 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1337 inimest. Valla keskus on Inturkė küla. Vallamaja asub aadressil Bažnyčios g. 16. Vallavanem on Almutė Navickienė. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Molėtų rajono savivaldybė. vaadatud 16.11.2019. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 23.03.2019.
Mindūnai vald

Mindūnai vald (leedu keeles Mindūnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Molėtai rajooni territooriumil. Valla pindala on 66 km². 2011. aasta seisuga elas seal 506 inimest. Valla keskus on Mindūnai küla. Vallamaja asub aadressil Muziejaus g. 8. Vallavanem on Virginija Salapėtienė. Kogu valla territoorium jääb Labanorase regionaalparki. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Molėtų rajono savivaldybė. vaadatud 16.11.2019. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 23.03.2019.
Wellington Paulista

Wellington Pereira do Nascimento (enam tuntud kui Wellington Paulista; sündinud 22. aprillil 1984 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliigaklubis América Mineiro. Ta alustas klubikarjääri Clube Atlético Juventuses. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud paljudes Brasiilia kõrgliiga klubides, sh Santoses (2006), Botafogos (2007–2008), Cruzeiros (2009–2012), Palmeirases (2011), Criciúmas (2013), Internacionalis (2014), Coritibas (2015), Fluminenses (2015), Ponte Pretas (2016), Chapecoenses (2017–2019), Fortalezas (2019–2021) ja alates 2022. aastast América Mineiros. Neljal hooajal on ta Brasiilia kõrgliigas löönud vähemalt 10 väravat: 2009. ja 2012. aastal Cruzeiro meeskonnas, 2013. aastal Criciúma meeskonnas ning 2019. aastal Fortaleza meeskonnas. Ainus välisklubi, kus ta on mänginud, on Hispaania esiliigaklubi Deportivo Alavés, mille koosseisu kuulus ta hooajal 2006–2007. 2013. aasta jaanuaris suundus ta Cruzeirost laenule Inglismaa kõrgliig klubisse West Ham United, kuid üheski liigamängus ta klubi meeskonnas platsile ei pääsenud. Cruzeiro Campeonato Mineiro: 2009, 2011 Internacional Campeonato Gaúcho: 2014 Chapecoense Campeonato Catarinense: 2017 Fortaleza Campeonato Cearense: 2019, 2020, 2021 Copa do Nordeste: 2019
Galuonai

Galuonai on järv Leedus Molėtai rajoonis. Järv asub Inturkėst kolm kilomeetrit lääne pool ja jääb Labanorase regionaalparki. Galuonai kuulub Nemunase vesikonda. Galuonai sügavaim koht asub selle lõunaosas. Järve idaosas on pikk Gėluotase järveks nimetatav laht, mille pikkus on 3,8 kilomeetrit. See läheb üle väinaks, mis ühendab Galuonaid Vašuokase järvega, millest omakorda algab Išnarai järve suubuv väin; see süsteem on Galuonai väljavooluks. Kaldad on valdavalt madalad ja soostunud, põhjakallas on kõrgem ja metsane. Järves on kuus saart: Pušinė 1,16 ha, Lipuoka saar 0,69 ha, Kernė saar 0,16 ha, Salelė 0,09 ha ja 2 nimetut saarekest (1,34 ha ning 0,04 ha). Kaldajoone pikkus on 23,5 kilomeetrit. Järve kallastel asuvad Antagaluonė, Miežonysi, Mackonysi, Rutonysi, Liešiškėse ja Maciūniškėse külad, Gėluotase kaldal – Suduikiai, Dūdanosiai, Inturkė ja Pakrovai külad. Järve nimi on tuleneb tõenäoliselt selle sügavusest, mida tähistab eesliide gal-. Marija Vasiliauskaitė. Galuonai. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. 568 lk. Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. 105 lk. – Vilnius: Mokslas, 1981
Cecilia Månsdotter

Cecilia Månsdotter (Eka; sündinud pärast 1475, surnud 1522 katku) oli Rootsi aadlidaam, Rootsi kuningas Gustav I Vasa (1496–1560, Rootsi kuningas al. 1523) ja tolle õe Margarete von Hoya (1497–1536 Reval) ema. Cecilia vanemad olid Sigrid Eskilsdotter (Banér) ja Måns Karlsson (Eka). Cecilia ema abiellus hiljem Nils Erikssoniga (Gyllenstierna) ja sellest abielust sündinud tütar, Cecilia poolõde Kristina Nilsdotter, abiellus hiljem Sten Sture Nooremaga. Cecilia abiellus Erik Johanssoniga (Vasa, u. 1475–1520 nn Stockholmi veresaun) ja neil oli kaheksa last, kellest poeg Gustav oli hilisem Rootsi kuningas ja tütar Margarete von Hoya suri 1536 Tallinnas ja maeti Tallinna Toomkirikusse peaaltari ette, haua täpne asukoht ei ole enam teada.
Wieleń

Wieleń (saksa Filehne, Saksamaale kuulunud osa aastatel 1927–1939 Deutsch Filehne) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Czarnkówi maakonnas, Wieleńi valla halduskeskus. Linn asub Noteći jõe ääres, Poznańist umbes 75 km loodes. Asula oli olemas juba 12. sajandil. Linnaõigused sai Wieleń enne 1458. aastat. Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). Raudteeühenduse sai Wieleń 1851. aastal. 1920. aasta jaanuarist kuni 1939. aasta septembrini oli Wieleń kaheks jagatud piirilinn. Suurem osa linnast kulus Poolale, väiksem osa Saksamaale. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023016002084-0967334?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Wieleń Encyklopedia PWN Deutsch Filehne Der Netzekreis
Kirimale naiste rahvusvaheline meister

Kirimale naiste rahvusvaheline meister (inglise keeles Correspondence Chess Ladies' International Master; lühend LIM) on kirimales sportlike saavutuste eest naismaletajatele tulemuspõhiselt antav nimetus. Nimetuse võttis kasutusele Rahvusvaheline Kirimaleföderatsioon (ICCF) 1972. aastal. Esimesena anti see nimetus samal aastal lõppenud esimeste naiste kirimale maailmameistrivõistluste finaalturniiril (1968–1972) esikoha saanud Olga Rubtsovale (sai ühtlasi kirimale rahvusvahelise meistri nimetuse). 1970. aastatel sai kirimales naiste rahvusvahelise meistri nimetuse kokku 13 maletajat, sealhulgas 1975. aastal anti nimetus kolmele, 1976. aastal kahele, 1977. aastal viiele ning 1978. ja 1979. aastal ühele kirimaletajale. 2012. aasta novembri seisuga oli kirimale naiste rahvusvahelise meistri nimetuse saanud kokku 95 maletajat, 2019. aasta oktoobri seisuga 182 maletajat, sealhulgas Eestist kaks maletajat. 1972 – Olga Rubtsova 1975 – Juliane Hund 1975 – Anita Zinn-Kessler 1978 – Marta Litinskaja 1990 – Ljuba Kristol 1991 – Ljudmila Belavenets 1991 – Gertrude Schoißwohl 1994 – Olita Rause 2003 – Annemarie Burghoff 2011 – Svetla Yordanova 1991 – Merike Rõtova 2006 – Svetlana Zainetdinova Kirimale naiste suurmeister Kirimale rahvusvaheline meister ICCF-i andmebaas. iccf.com Naiste rahvusvaheliste meistrite nimistu 2012. aasta seisusga. iccf.com