laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pikksaare raudteejaam

Pikksaare raudteejaam (läti keeles Piksāri raudteejaam) oli raudteejaam Lätis Valmiera piirkonna Naukšēni valla Pikksaare (Piksāri) asulas. Raudteejaam jäi Valga–Ruhja–Pärnu raudteele, Valka raudteejaamast 28,7 kilomeetri kaugusele. Jaam avati 1897. aastal. See asus Lõuna-Ruhja kihelkonnas Piksāri poolmõisa lähistel Naukšēni mõisa maadel. Teise maailmasõja ajal alustasid sakslased sealse kitsarööpmelise raudtee rinde tarbeks laiarööpmeliseks ümberehitamist, toona valmisid ka praegused jaamahooned. Need tööd jäid aga Punaarmee edasitungi tõttu pooleli ja pärast sõja lõppu need peatati. See tõi kaasa ka jaama sulgemise. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 84. lk. Jaam vanal kaardil
Pikksaare (Läti)

Pikksaare (läti keeles Piksāri) on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Naukšēni vallas. Küla asub Atse jõe kaldal merepinnast 70 meetri kõrgusel, endisest piirkonnakeskusest Naukšēnist 8 ja Riiast 158 kilomeetri kaugusel. Nüüdisaegne asula on endisaegse Naukšēni mõisa Pikksaare karjamõisa (Pikßar või Piksar) keskus. Aastal 1897 avati seal endisaegsel Valga–Ruhja–Pärnu raudteel Pikksaare raudteejaam. 1905. aastal hakati ehitama sealset luteri kirikut. Aastail 2009–2021 kuulus küla Naukšēni piirkonda. Külas on Kārķu pagrieziensi ja Piksāri bussipeatus. 2008. aastal oli külas 43 elanikku. Pikksaare lahing Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija
Ēvele kihelkond

Ēvele kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Wolfahrt, ka Wolfart, läti keeles Ēveles draudzes novads) oli haldusüksus Rootsi-aegsel Pärnumaal, Liivimaa kubermangu Riia kreisis ja aastast 1783 Valga kreisis. Kihelkond moodustati aastal 1562. Aastal 1907 valmis kihelkonna aladel lisaks Ēvele kirikule veel ka Strenči kirik. Ēvele (Alt-Wohlfahrt) rüütlimõis Ēvele (Pastorat Wohlfahrt) kirikumõis Jaunjērcēni (Wohlfahrtslinde) rüütlimõis Ķeiži (Keysen) rüütlimõis Ķemere (Kemmershof) rüütlimõis Ķempēni (Kempen) rüütlimõis Vecjērcēni (Neu-Wohlfahrt) rüütlimõis LELB Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Härgmäe kihelkond

Härgmäe kihelkond ehk Ērģeme kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Ermes, ka Ermis, läti keeles Ērģemes draudzes novads) oli haldusüksus Rootsi-aegsel Pärnumaal ning Liivimaa kubermangu Riia kreisis ja aastast 1783 Valga kreisis. Kihelkonna kohta on teateid 1513. aastast, mil see oli tuntud Omuļi kihelkonna nime all. Kihelkonnavaimulikku on esmamainitud 1568. aastal. Algselt ei asunud kihelkonnakirik Härgmäe ordulinnuse juures, kiriku funktsioone täitis Vana-Kaarküla mõisa juures asuv kabel. Mõisa juures ei olnud kihelkonnal aga maad ega õpetaja eluruume. Seoses uue kiriku rajamisega otsustas kirikukomisjon aastal 1679, et jumalateenistusi peetakse vanas kohas igal kolmandal pühapäeval edasi, ent see korraldus peatati aastal 1779. Veckārķi mõisas jätkusid jumalateenistused seejärel igal neljandal pühapäeval. Tänapäeval on kihelkonna aladele rajatud Kārķi kirik, mille juures tegutseb iseseisev kogudus. Annas, ka Jaunāmuiža (Ermes-Neuhof, varem Niehoff ja Peddeln-Neuhof) rüütlimõis Hoomuli ehk Omuļi (Homeln) rüütlimõis Härgmäe ehk Ērģeme (Pastorat Ermes) kirikumõis Härgmäe ehk Ērģeme (Ermes) rüütlimõis Kogenbergi ehk Brenti (Kokenberg, varem Kimpen ja Ermeshof) rüütlimõis Kureli ehk Kureļi (Kyrre) endine mõis Pedeli ehk Pedele (Peddeln) rüütlimõis Turna (Turneshof) rüütlimõis Uue-Kaarküla ehk Jaunkārķi (Neu-Karkell) rüütlimõis Vana-Kaarküla, ka Kaarküla ehk Veckārķi (Alt-Karkell) rüütlimõis Viigandi ehk Vīganti (Wiegandshof) rüütlimõis Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln - Wien: Böhlau Verlag, 1990, lk 155. Materialen zur Kirchengechichte, E. H. von Busch, lk. 548 Büsching, Anton Friedrich. Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 383 [1]. Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 288-292 [2]. Hupel, August Wilhelm. Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 132-138 [3]. Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Tirza kihelkond

Tirza kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Tirsen, läti keeles Tirzas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis ja aastast 1783 Valga kreisis. 19. sajandil moodustas koos Velēnaga Tirza-Velēna kaksikkihelkonna. Kihelkond eraldati Gulbene kihelkonnast aastal 1589, ent kihelkonnad olid omavahel tihedalt seotud ja hiljem oli mitmel aastal kahel kihelkonnal sama õpetaja. Druviena (Druween) rüütlimõis Galgauska (Golkowsky) rüütlimõis Jaunaduliena (Neu-Adlehn) rüütlimõis Tirza (Schloß Tirsen-Windetz) rüütlimõis, fideikomiss Tirza (Tirsen-Wellan-Pastorat) kirikumõis Troška (Espenhöhe, ka Charlottenhain) rüütlimõis Vecaduliena (Alt-Adlehn) rüütlimõis Materialen zur Kirchengechichte, E. H. von Busch lk 547. Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Les Baigneuses (Renoir)

"Suplejad" (prantsuse keeles "Les Baigneuses") on prantsuse kunstniku Auguste Renoiri õlimaal lõuendil. 1918–1919. aastal valminud teos asub Orsay muuseumis Pariisis. Pärast isa surma 1919. aastal kinkisid kunstniku kolm poega 1923. aastal teose riigile. "Les baigneuses" (prantsuse, inglise, saksa ja itaalia ja hispaania). Orsay muuseum. Vaadatud 24.11.2016.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Carl Wilhelm von Pauffler

Carl Wilhelm von Pauffler (13/24. mai 1732 – 21. november/3. detsember 1804) oli Riia ülemmaakohtu president. Alates 1750. aastast õppis ta Göttingenis õigusteadust, oli seejärel Riia õuekohtu ametnik, alates 1771 tegelik assessor, alates 1784 Riia asehaldurkonna tsiviilasjade kohtu assessor, 1787–1797 Riia ülemmaakohtu president. Õuenõunik 1786, Vladimiri IV klassi orden 1795. Aadeldati 28. juulil 1763 Viinis ja immatrikuleeriti 1795. aastal Saaremaa rüütelkonda. 3/14. juunil 1759 abiellus ta Riias Gerdruta Elversiga (1736 – 13/25. märts 1813), abielu oli lastetu. [1] [2]
Jaunpiebalga kihelkond

Jaunpiebalga kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Neu-Pebalg, varem Neuhof; läti Jaunpiebalgas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu kreisis. Jaunpiebalga (Pastorat Neu-Pebalg) kirikumõis Jaunpiebalga (Neu-Pebalg) rüütlimõis Ranka (Ramkau) rüütlimõis Zosēni (Sohsenhof) riigimõis Vecpiebalga kihelkond
Liepmuiža kihelkond

Liepmuiža kihelkond (ka Liepkalne kihelkond; saksa keeles Kirchspiel Linden, läti keeles Liepmuižas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu kreisis. Irši (Hirschenhof) riigimõis Lanstupe (Lambsdorfshof) rüütlimõis, hiljem Ozoli kõrvalmõis Liepkalne (Pastorat-Linden-Festen) kirikumõis Ozoli (Ohselshof) rüütlimõis
Palsmane kihelkond

Palsmane kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Palzmar, läti keeles Palsmanes draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Valga kreisis. See moodustati aastal 1783. 1688. aastal oli Palsmane Smiltene filiaalkirik, kuid 1697. aastal oli ametis oma pastor. Seejärel liideti kihelkond Aumeistri kihelkonnaga, millest sai 1728. aastal iseseisev kihelkond. Mēri (Mehrhof) rüütlimõis Palsmane (Pastorat Palzmar) kirikumõis Palsmane (Palzmar) rüütlimõis Rauza (Rausenhof) rüütlimõis Vizla (Friedrichshof, varm Wissel) rüütlimõis Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Gabrielle à la rose

„Gabrielle roosiga“ (prantsuse keeles „Gabrielle à la rose“) on prantsuse kunstniku Auguste Renoiri õlimaal lõuendil. 1911. aastal valminud teos asub Orsay muuseumis Pariisis. "Gabrielle à la rose" (prantsuse, inglise, saksa ja itaalia ja hispaania). Orsay muuseum. Vaadatud 24.11.2016.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Ērgļi-Ogre kihelkond

Ērgļi-Ogre kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Erlaa-Ogershof, läti keeles Ērgļu-Ogres draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu kreisis. Cirsti (Zirsten) rüütlimõis, fideikomiss Ērgļi-Ogre (Erlaa-Ogershof Pastorat) kirikumõis Ērgļi (Schloß Erlaa) rüütlimõis, fideikomiss Jumurda (Jummerdehn) rüütlimõis Katriņa (Katharinenhof) rüütlimõis Ogre (Ogershof) rüütlimõis Vējava (Fehgen) rüütlimõis Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Madame Charpentier et ses enfants

"Proua Charpentier lastega" (prantsuse keeles Madame Charpentier et ses enfants) on prantsuse kunstniku Auguste Renoiri õlimaal lõuendil. Põrandal on landseeri tõugu koer. 1878. aastal valminud teos asub Metropolitani Kunstimuuseumis New Yorgis. "Madame Georges Charpentier (Marguérite-Louise Lemonnier, 1848–1904) and Her Children, Georgette-Berthe (1872–1945) and Paul-Émile-Charles (1875–1895)" (inglise). Metropolitan Museum of Art. Vaadatud 24.11.2016.
Pavel Dõmov

Pavel Dõmov (sündinud 31. detsembril 1993 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti Meistriliiga klubis Tallinna FC Flora. A-koondise debüüdi tegi Dõmov 19. novembril 2016 sõpruskohtumises Saint Kittsi ja Nevise vastu. Samas mängus tegi oma debüüdi ka Janar Toomet. Uuendatud seisuga 19. november 2017 Evald Tipneri karikavõistlused Eesti Superkarikas, Väikesed karikavõistlused Kõik mängud Väikesed karikavõistlused Mäng UEFA Euroopa Liigas Kõik mängud UEFA Meistrite Liigas Uuendatud seisuga 23. november 2016 Tallinna FC Infonet Meistriliiga: 2016 Evald Tipneri karikas: 2017 Eesti Superkarikas: 2017 Flora Meistriliiga: 2019 Eesti jalgpallikoondislaste loend http://www.jalgpall.ee/protocol.php?st=&nteam_id=1&proto=1836 Saint Kitts ja Nevis – Eesti 1:1 (1:1) Eesti Jalgpalli Liidu profiil Transfermarkti profiil Koondise mängud
Olev Tinn

Olev Tinn (3. september 1920 Haradok, Vitebski kubermang – 6. september 1971 Tallinn) oli eesti näitleja. 1950. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi. Aastatel 1940–1941 oli ta Ugala näitleja. Nõukogude–Saksa sõja ajal 1942–1944 kuulus ta Jaroslavlis Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite koosseisu. 1944–1971 oli ta Draamateatri näitleja. Ta on mänginud filmides "Valgus Koordis", "Tagahoovis", "Veealused karid", "Põrgupõhja uus Vanapagan" ja "Mis juhtus Andres Lapeteusega?" ning Lenfilmi filmis "Lõoke". Ta oli Eesti NSV Teatriühingu juhatuse liige ja Eesti NSV Kultuuriala Töötajate Ametiühingu Vabariikliku Komitee presiidiumi liige. 1958 astus NLKP-sse EKP Tallinna Linnakomitee liige 1962 Eesti NSV teeneline kunstnik Tema isa oli näitleja ja lavastaja Eduard Tinn ning tema poeg on publitsist Eduard Tinn. Tunnustus kunstirahvale. Olev Tinn. Sirp ja Vasar, 30. märts 1962 Eesti filmi andmebaas. Olev Tinn Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Olev Tinn 1943-1944 Jaroslavlis Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Näitleja Olev Tinn Ženja Kuznetsovi osas Lija Geraskina näidendis "Küpsustunnistus" (1952) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Näitleja Olev Tinn sõjalaev "Hadži-Bei" esindaja osas Aleksandr Korneitšuki näidendis "Eskaadri hukk" V. Kingissepa nim. TR Draamateatris (1954) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tinn, Olev - Eesti NSV teeneline kunstnik V. Kingissepa nimelise TRA Draamateatri näitleja, EKP XIV kongressi delegaat (1964) Haud Tallinna Metsakalmistul
Paul Varandi

Paul Varandi (15. september 1913 Tallinn – 5. august 1974 Tallinn) oli Eesti näitleja ja lavastaja. 1930. aastal lõpetas ta Tallinna Linna Vene Gümnaasiumi. Aastatel 1934–1936 õppis ta Moskvas Juri Zavadski teatristuudios. Aastatel 1931–1934 oli ta Tallinna Vene Teatri näitleja, 1936–1937 Doni-äärse Rostovi draamateatri ja 1937–1939 Riia Vene Draamateatri näitleja. 1939–1941 oli Vanemuise teatri näitleja. Teise maailmasõja ajal 1943–1944 kuulus ta Jaroslavlis Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite koosseisu. Aastatel 1944–1951 oli ta Eesti NSV Riikliku Filharmoonia direktor ja lavastaja. Aastatel 1951–1954 töötas ta Rakvere Teatris lavastaja (1951–1952) ja peanäitejuhtina (1953–1954), seejärel oli ka Kohtla-Järve teatri peanäitejuht. 1954–1968 oli ta Eesti NSV Riikliku Vene Draamateatri näitleja. Ta on mänginud filmides "Juunikuu päevad", "Veealused karid" ja "Inimesed sõdurisinelis" ning A. Dovženko nimelise kinostuudio filmis "Antarktika seadus" ja Nõukogude Liidu – Saksa DV ühisfilmis "Tagasipöördumine ellu". 1962 – Eesti NSV teeneline kunstnik Tema abikaasa oli laulja Ia Uudelepp (1913–1983). Tunnustus kunstirahvale. Paul Varandi. Sirp ja Vasar, 30. märts 1962 Eesti filmi andmebaas. Olev Tinn Кино-Театр.Ру Пауль Варанди. Фильмография Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV Riikliku Vene Draamateatri näitleja Paul Varandi filmistuudio Tallinnfilm mängufilmi Juunikuu päevad proovivõtetel (1959) Eesti filmi andmebaas. Paul Varandi (1963). Ringvaade „Nõukogude Eesti” nr 37, 3/8
Eesti IKT Klaster

Eesti IKT Klaster on klaster, mis koondab infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniettevõtteid. Selle juhtpartner on Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit. Klastripartnerite seas on ettevõtted ning teadus- ja arendusasutused. Klastri üks eesmärke on suurendada partnerorganisatsioonide konkurentsivõimet, arendades nendes töötavate inimeste teadmisi ja oskusi. Samuti soovib klaster teha koostööd ning arendada ühiselt tooteid ja teenuseid, et tõsta partnerfirmade käivet. Lisaks soovib klaster tõsta Eesti tuntust rahvusvahelisel turul. http://www.itl.ee/klaster Klastri koduleht
Florence Henderson

Florence Agnes Henderson (14. veebruar 1934 Dale, Indiana – 24. november 2016 Los Angeles, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja. Florence Henderson andmekogus IMDb (inglise)
Cass County

"Cass County" on Don Henley soolokarjääri viies stuudioalbum. Albumi avaldasid 2015. aasta 25. septembril Past Masters Holdings ja Capitol Records. See on 15-aastase vaheaja järel Henley esimene stuudioalbum pärast 2000. aastal ilmunud albumit "Inside Job". Album on nime saanud samanimelise Ida-Texase maakonna järgi, kus Henley üles kasvas. Album on salvestatud Nashville'is. Album jõudis avanädalal edetabelis Billboard 200 kolmandale kohale ja esikohale edetabelis Top Country Albums. Album oli ka nädala müüduim album USA-s 87 000 eksemplariga. "Don Henley - Cass County - Target Exclusive". Target. Vaadatud 28. september 2015.
Shannon Stewart

Shannon Stewart on mitme tuntud inimese nimi: Shannon Stewart, Major League'i pesapallur Shannon Stewart, saate "Ameerika tippmodell" osaleja ja Miss Ohio USA 2004 esimene printsess Shannon Stewart, Playboy Playmate Shannon Stewart, Kanada kirjanik
Rui Patrício

Rui Pedro dos Santos Patrício (sündinud 15. veebruaril 1988 Marrazeses) on portugali jalgpallur, väravavaht. Ta on Itaalia kõrgliiga klubi AS Roma ja Portugali jalgpallikoondise väravavaht. Aastatel 2006–2018 mängis ta Lissaboni Sportingus. Ta võitis klubiga kahel korral Portugali karika ning valiti aastatel 2011 ja 2012 Lissaboni Sportingu aasta jalgpalluriks. Aastatel 2018–2021 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Wolverhampton Wanderers. 2021. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Romaga. Patrício kuulus varuväravavahina Portugali koondisse 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kuid kordagi platsile ei pääsenud. Debüüdi Portugali rahvuskoondises tegi Patrício 17. novembril 2010 mängus Hispaaniaga. Patrício on olnud Portugali põhiväravavaht alates 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustest. 2016. aastal tuli ta Portugali koondisega Euroopa meistriks. Patrício valiti ka turniiri sümboolsesse koosseisu. Sporting Taça de Portugal: 2007–08, 2014–15 Supertaça Cândido de Oliveira: 2007, 2008, 2015 Taça da Liga: 2017–18  Rui Patrício – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Prestiiž

Prestiiž tähistab sotsioloogias inimese sotsiaalset respekteeritust ja tunnustust. Prestiiž sõltub teiste inimeste austusest ja traditsioonidest. Kui ühiskonnas üldiselt austatakse teadmisi ja oskusi, on prestiižsed inimesed need, kes teavad palju või oskavad midagi silmapaistvalt hästi. Samamoodi võib olla ka prestiižne mingi töökoht või elukutse, mida ühiskond kõrgemalt väärtustab. Kui ühiskonnas on oluline majanduslik kindlustatus, on prestiižne omada palju raha ja kalleid asju ja prestiižne on töötada ametikohal, kus kõige rohkem palka makstakse. Prestiiži võivad ametlikult väljendada aumärgid ja autasud, kuid kui neid jaotatakse inimestele arusaamatutel või ühiskondlikult mitte aktsepteeritud asjaoludel, siis võib aumärgi saamine prestiižile vähendavalt mõjuda. Meritokraatia Sotsiaalne klass Sotsiaalne staatus Võim
Lõoke (selts)

Lõoke on Tartu maakonnas Võnnus tegutsev laulu- ja mänguselts. Põhikirja järgi on seltsi eesmärgid hoida alal kodukoha rahvuskultuuri ja -traditsioone ja rikastada maaelu kultuuriga. Selts asutati 1902. Nõukogude ajal selts ei tegutsenud.[viide?] Selts taasasutati 2000. https://web.archive.org/web/20161125173715/http://www.vonnu.ee/uus/index.php?option=com_content&view=article&id=94&Itemid=92 (vaadatud 25.11.2016) Seltsist Võnnu Vallavalitsuse kodulehel Võnnu laulu- ja mänguselts "Lõoke" Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
24. mai

24. mai on Gregoriuse kalendri 144. (liigaastal 145.) päev. Juliuse kalendri järgi 11. mai (1901–2099). 1904 – Tallinnas toimus Jean Sibeliuse teoste kontsert autori juhatusel (2. sümfoonia, "Saaga", "Valse triste", "Karelia"). 1930 – Tallinnas algas 25. maini kestnud Eesti Kennelklubi esimene tõukoerte näitus. 1937 – Tallinna saabus Tallinn-Harju prefektuurile tellitud soomusauto. 1938 – linnapead ja maavanemad andsid vandetõotuse siseminister Richard Veermaale. 1939 – Petseri suurtulekahjus hävis 212 elumaja; hukkunuid oli 9 ja koduta jäi 1500 inimest. 1989 – Võidu väljakule Tallinnas anti tagasi ajalooline nimi Vabaduse väljak. 1571 – krimmitatarlased khaan Devlet Giray juhtimisel rüüstasid ja süütasid Moskva eeslinnu. 1626 – Peter Minuit ostis Manhattani. 1798 – katsega Dublin öösel oma kontrolli alla saada algas Society of United Irishmeni Iirimaa ülestõus inglaste ülemvõimu vastu. 1844 – Samuel F. B. Morse saatis esimese morsekoodis telegrammi Washingtonist Baltimore'i. Telegrammi sisuks oli: "What hath God wrought?" ("Vaata, mis Jumal on teinud!", 4Ms 23:23). 1883 – New Yorgis avati Brooklyni ja Manhattani linnaosa ühendav Brooklyni sild. 1900 – Teine buuri sõda: Ühendkuningriik annekteeris Oranje Vaba Riigi. 1956 – Šveitsis Luganos toimus esimene Eurovisiooni lauluvõistlus ("Gran Premio Eurovisione della Canzone Europea"). 1968 – mässulised üliõpilased süütasid Pariisi börsi. 1993 – Eritrea lõi lahku Etioopiast ja saavutas iseseisvuse.  Pikemalt artiklis Sündinud 24. mail 1686 – Daniel Gabriel Fahrenheit, saksa füüsik, leiutaja ja mõõteriistade valmistaja 1743 – Jean-Paul Marat, prantsuse revolutsionäär 1819 – Victoria, Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninganna 1910 – Nils-Eric Fougstedt, soome helilooja ja dirigent 1931 – Rein Otsason, eesti majandusteadlane ja pankur 1940 – Jossif Brodski, vene päritolu luuletaja, Nobeli kirjandusauhind 1987 1941 – Bob Dylan, ameerika laulja ja laulukirjutaja 1941 – Vambola Raudsepp, eesti majandusteadlane 1945 – Priscilla Presley, ameerika näitleja 1954 – Ben Zyskowicz, juudi päritolu Soome poliitik 1966 – Éric Cantona, prantsuse jalgpallur 1973 – Vladimír Šmicer, tšehhi jalgpallur 1973 – Ruslana, ukraina laulja 1975 – Giánnis Gkoúmas, kreeka jalgpallur  Pikemalt artiklis Surnud 24. mail 1543 – Mikołaj Kopernik, poola astronoom 1974 – Duke Ellington, USA džässpianist, -helilooja ja orkestrijuht 1988 – Aleksei Lossev, vene filosoof ja filoloog 2000 – Oleg Jefremov, vene teatrilavastaja ja näitleja 2017 – Evald Rooma, eesti ettevõtja 2023 – Tina Turner, Ameerika Ühendriikide poplaulja ja näitleja Slaavi kirjakeele ja kultuuri päev Eritreas Iseseisvuspäev ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 300.
Aleksander Mathiesen

Aleksander Mathiesen (26. oktoober 1888 – 16. jaanuar 1983 Höganäs) oli Sindi elektrijaama esimene juhataja alates 1929. aastast. Tema abikaasa oli Salme Mathiesen ja nende lapsed Mihkel Mathiesen, Laine Loo ja Olev Mathiesen. Tema vend oli Andres Mathiesen. 2004. aastal algatas Rootsis asuv Salme ja Aleksander Mathieseni Mälestusfond Eesti Rahvuskultuuri Fondi juures fondi eesmärgiga toetada avalik-õiguslike ülikoolide magistri- ja doktoriõppe üliõpilasi arstiteaduse ning inseneri- ja täppisteaduste (füüsika, keemia, matemaatika) valdkondades. Paarisaastatel eraldatakse stipendium arstiteaduse eriala üliõpilastele ja paarituarvulistel aastatel inseneri- ja täppisteaduste eriala üliõpilastele.
Olev Mathiesen

Olev Mathiesen (30. mai 1928 Sindi – 13. aprill 2013 Borås) oli eesti füüsik. Tema vanemad olid Aleksander ja Salme Mathiesen, vend Mihkel Mathiesen ja õde Laine Loo.
My Wife's Lovers

"Minu naise armukesed" (inglise keeles „My Wife's Lovers“) on austria kunstniku Carl Kahleri (1855–1906) õlimaal lõuendil. Teos valmis ameerika miljardäri Kate Birdsall Johnsoni tellimusel ning sellel on kujutatud daamile kuulunud 350 kassist 42 elusuurusest suuremat kassi. Maali keskel on Johnsoni poolt Pariisi-reisil 3000 dollari eest omandatud kass Sultan. Maali pealkirja autor oli miljardäri abikaasa. 1891-–1893. aastal valminud teos müüdi 2015. aasta novembris Sotheby'si oksjonil 826 000 dollari eest USA California osariigi eraisikust ostjale. "How a Painting of One Woman's 42 Cats Earned More than $820,000 at Auction". Architectural Digest. 4. november 2015. Vaadatud 16. novembril 2015. Emily Saul (3. november 2015). "World's largest cat painting sells for $826K". New York Post. Vaadatud 16. novembril 2015.
Donald Kalpokas

Donald Masike'Vanua Kalpokas (23. august 1943 Lelepa – 20. märts 2019) oli Vanuatu poliitik ja diplomaat. Ta oli Vanuatu parlamendi liige ja peaminister aastatel 1991 ja 1998–1999. Aastatel 1988–1991 oli ta välisminister. Kalpokas õppis Uus-Meremaal ja Lõuna-Vaikse ookeani ülikoolis ning töötas enne poliitikasse minekut õpetajana. Kalpokas nimetati 2007. aastal Vanuatu suursaadikuks ÜROs. Ta oli abielus. Ta valdas inglise ja bislama keelt ning Efate saare keeli. NEW PERMANENT REPRESENTATIVE OF VANUATU PRESENTS CREDENTIALS
Antigua Recreation Ground

Antigua Recreation Ground on Antigua ja Barbuda rahvusstaadion, mis asub Antigua saarel St. John'sis. Väljakut kasutavad Lääne-India kriketikoondis ja Antigua ja Barbuda jalgpallikoondis. 23. novembril 2016 toimus staadionil Antigua ja Barbuda ja Eesti jalgpallikoondiste vaheline sõprusmäng, mis lõppes külaliste 1:0 võiduga. "Eesti võitis Marini väravast Antigua ja Barbudat". Soccernet.ee. 22. november 2016
Lübecki Ülikool

Lübecki Ülikool (ka Lüübeki Ülikool, sks Universität zu Lübeck) on ülikool Lübeckis Saksamaal. Ülikool on asutatud aastal 1964. Selles on suur osa kraadiõppel arstiteaduse erialadel. Seetõttu on kooli nimetatud ka Lübecki Meditsiiniülikooliks.
Alūksne järv

Alūksne järv (läti keeles Alūksnes ezers) on järv Lätis Alūksne kõrgustikul. Halduslikult jääb see Alūksne piirkonna Alūksne ja Jaunalūksne valda. Järve kaldal on Alūksne linn. Järve pindala on 15,437 km² ja on sellega Läti järvede seas 11. kohal. Järve suurim sügavus on 15,2 meetrit. Järves on neli saart. Suurim saar on järve lõunaosas asuv Pilssala ehk Marijas sala, kus on Aluliina ordulinnuse varemed. Järvest voolab välja Pedetsi lisajõgi Alūksne jõgi. Vaade päikesesillalt Alūksne lossi poole  Alūksne järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ungursi järv

Ungursi järv on järv Lätis Cēsise piirkonnas Raiskumsi vallas. Järve pindala on 3,936 km². Järve suurim sügavus on 7 meetrit. Järve põhjakaldal asub Unguri küla.
Āraiši järv

Āraiši järv (ka Āraisise järv) on järv Lätis Cēsise piirkonnas Dzērbene vallas. Järve kaldal on Āraiši asula. Järve pindala on 16,6 hektarit ja suurim sügavus 18 meetrit. Āraiši järvelinnus Āraiši ordulinnus
Brasla jõgi

Brasla jõgi (liivi keeles Roop) on jõgi Lätis, mis voolab läbi Limbaži, Cēsise ja Sigulda piirkonna. Brasla jõgi on Koiva jõe lisajõgi. Jõe pikkus on 69 km. Suuremad jõe kaldale jäävad asulad on Straupe, Plācis ja Rozula.