laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
De iure

De iure ehk de jure (ladina keeles 'kehtiva õigusega', 'õiguslikult, juriidiliselt', 'seaduste kohaselt', 'ametlikult') on mõiste, mis vastandub väljendile de facto ('tegelikult', 'faktiliselt', 'praktikas'). Neid väljendeid kasutatakse vastanduvatena juhtudel, kui mingi olukord on tegelikult ja juriidilis-õiguslikult erinev. On olukordi, kus faktiliselt mittejärgitavad normid võivad kehtivuse kaotada. Näiteks desuetudo-olukord. Seetõttu võib mingi normi või olukorra mittekehtivusest de facto tuleneda ka selle normi või olukorra mittekehtivus de iure. Paljudel puhkudel võib faktiliste olukordade õiguseks muutumine olla takistatud mõne õiglusest tuleneva põhimõtte tõttu. Näiteks, kui ei tunnistata rahvusvahelises õiguses territooriumi omandamist sõjalise anneksiooni kaudu. Sel juhul kontrollib seda territooriumi küll de facto annekteerija, kuid tal puudub de iure tunnustus ja ta ei ole seetõttu rahvusvaheliselt õiguskohane sellel territooriumil tegutsema. Tüüpiliseks näiteks on Ameerika Ühendriikide riigisekretäri Henry Stimsoni nime järgi tuntuks saanud Ameerika Ühendriikide välispoliitilist suhtumist väljendanud Stimsoni doktriin, mille kohaselt Ameerika Ühendriikide valitsus teatas Hiina ja Jaapani valitsusele saadetud noodi kaudu, et ei kavatse tunnustada Briand-Kelloggi pakti rikkumise tulemusena toimunud territoriaalseid muudatusi, mille käigus Jaapan okupeeris osa Hiinast. Kõige sagedamini kasutataksegi neid väljendeid rahvusvahelises õiguses ja poliitikas. Näiteks võib valitsus olla ametis de iure, olles kehtiva õiguse kohaselt ametisse astunud. Seevastu de facto valitsusel puudub õiguslik tunnustus, mis väljendub temaga läbikäimise piiramisel hädavajalikuni ning selgel deklareerimisel, et tegu pole de iure tunnustamisega. Sisuliselt on tegemist lõpliku seadusejärgse tunnustamisega. Riigile antakse rahvusvahelise õiguse subjekti staatus ja temaga seatakse sisse diplomaatilised suhted. Soome tunnustas Eestit de iure juulis 1920 ja Poola sama aasta detsembris. Suurriigid tunnustasid Eestit kollektiivselt de iure iseseisva riigina Antanti Kõrgema Nõukogu kaudu jaanuaris 1921. Ameerika Ühendriigid tegid seda viimase suurriigina juulis 1922. Suurbritannia tunnustas Nõukogude Venemaad de iure alles 1924. aastal. USA keeldus aastatel 1949–1979 de iure tunnustamast Hiinat. de facto Stimsoni doktriin
Vaikusminut

Vaikusminut on peamiselt püstijalu ja langetatud päi tähistatav mälestushetk, millega väljendatakse oma austust mälestatavatele (nagu langenud sõdurid, mõrvatud, õnnetustes hukkunud vms). Leinalipp Vaikusevanne "vaikusminut". sonaveeb.ee. Sõnaveeb | EKI. 3. september 2022. Vaadatud 24. veebruaril 2023. "leinaminut". sonaveeb.ee. Sõnaveeb | EKI. 13. september 2019. Vaadatud 24. veebruaril 2023.
Merengue

Merengue [mer'enge] on muusikastiil ja tants, mis pärinevad Dominikaani Vabariigist. Sõna merengue tähendab hispaania keeles suhkruga vahustatud munavalget. Merengue sündis arvatavasti 1850. aastatel, see on lõbus ja tempokas muusika 2/4 taktimõõdus. Merengue muusikalisteks juurteks on peetud Haiti méringue't, Kuuba upa habanerat, hispaania contradanza't ja decima't ja Aafrika päritolu plenat. 1930. aastatel riiki diktaatorina valitsenud Rafael Trujillo propageeris merengue't ja kuulutas selle koguni ametlikuks rahvustantsuks; merengue'st sai Dominikaani n-ö esindusmuusika vastandina lihtrahva seas populaarsele kuid kõrgema seltskonna poolt tunnustamata bachata'le. Merengue-ansamblisse kuulub diatooniline akordion (selle eelkäijaks olid lihtsamad ja kergemini kättesaadavad kohalikud pillid nagu bandurria), süles hoitav kahepoolne trumm tambora, bass ja eriline löökriist güira (augustatud ja rulli keeratud plekitükk, mida mängitakse harjakesega), neile võivad lisanduda saksofon, trompet, kitarr jt pillid. Esinduslikku merengue-orkestrisse kuulub 12–15 liiget. 21. sajandi algul on mitmed Ladina-Ameerika artistid ühendanud merengue't house'i ja hiphopiga. Merengue kui tants oli algselt tõsise iseloomuga, kuid on hiljem muutunud lõbusamaks ja sensuaalsemaks. Tempo on 120–160 lööki minuti. Põhisammudeks on lihtne ette-juurde või kõrvale-juurde, igal löögil üks samm, astutakse rõhuga ja jalad vetruvad põlvest, nii et tekib mulje lonkamisest (paso de la empalizada), samas ülakeha on suhteliselt väheliikuv. Mõnede versioonide puhul kaasnevad Ladina-Ameerika tantsudele iseloomulikud puusaliigutused. Legendide kohaselt pärinevad merengue iseloomulikud sammud kas suhkrurooistandustes ahelates töötanud orjade astumisest trummilöökide taktis või võiduka lahingu lombaka kangelase iseloomuliku kõnnaku matkimisest võidu auks korraldatud rahvapeol. Artiste ja ansambleid: Hector Acosta, Aguakate, Amarfis, Alex Bueno, El Prodigio, Elvis Crespo, Miriam Cruz & Las Chicas Del Can, Maria Diaz, Josie Esteban y la Patrulla 15, Julian, Fefita la Grande, Freddie Kenton Orquestra, Guandulito, Juan Luis Guerra, Tatico Henriquez, Eddy Herrera, Krisspy, Kinito Mendez, La Banda Gorda, La India Canela, La Makina, Los Hermanos Rosario, Los Ilegales, Los Toros Band, Manny Manuel, Joseito Mateo, Agapito Pascual, Rubby Pérez, Pochy y su Cocoband, Proyecto Uno, Milly Quezada, Conjunto Quisqueya, Ravel, Toño Rosario, Papi Sanchez, Olga Tañón, Francisco Ulloa, Cuco Valoy, Wilfrido Vargas, Sergio Vargas, Johnny Ventura, Angel Viloria, Fernando Villalona jt. BachataRadio.com Muusika Dominicana Merengue põhisammud Merengue
Pühavaimu 19

Võimla Pärnus Pühavaimu tänav 19 on võimla Pärnus Pühavaimu tänaval 19. Ehitis on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Hoone valmis 1812 ja see oli ehitati püssirohuaidaks. 1906–1907 kohandati ait linnaarhiiviks ja ühtlasi ehitati teise korrusena peale võimla. Tänapäeval on hoone kasutuses Pärnu Vanalinna Põhikooli võimla ja raamatukoguna. Püssirohuaidaks ehitatud hoone valmis 1812. aastal ja asus Pärnu kindlustusvööndi Jupiteri bastioni ees. 1836. aastal anti hoone Pärnu linnale, sest aasta varem oli Pärnu kustutatud Vene Impeeriumi kindluslinnade nimekirjast. Linn kasutas hoonet algselt laona. Aastatel 1906–1907 toimusid hoones ümberehitustööd Riia arhitekt Wilhelm Bockslaffi projekti järgi. Hoone ehitati linnaarhiiviks ja lisati teine korrus, kus asusid võimla. Hoones alustas 1946. aasta suvel tegevust Laste ja Noorte Spordikool, mis nimetati 1954. aastal Pärnu Noorte Spordikooliks. 1996. aastal sai kooli nimeks Pärnu Linna Spordikool. Linnaarhiiv tegutses hoones 2008. aasta lõpuni. 2009. aastal anti võimla ja arhiivimaja üle Pärnu Vanalinna Põhikoolile. Pühavaimu 19 kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.09.2015) Eesti arhitektuur. 2, Läänemaa. Saaremaa. Hiiumaa. Pärnumaa. Viljandimaa. Villem Raam (üldtoimetaja). Tallinn: Valgus. Lk 121 "Ajalugu". Vaadatud 13.10.2020. Tõnu Kann (17. jaanuar 2009). "Jupiteri püssirohuaidast koliti maa-arhiiv … Mis edasi?". Pärnu Postimees. Vaadatud 13.10.2020. Pühavaimu 19 kultuurimälestiste riiklikus registris Jupiteri püssirohuaidast koliti maa-arhiiv … Mis edasi?
Tätte

Tätte on perekonnanimi. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tätte 54 mehel ja 56 naisel. Perekonnanimede levikult on Tätte meeste puhul 1909. ja naiste puhul 2083. kohal. Nimi on levinuim Tartu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 4,32. Jaan Tätte (* 24. märtsil 1964) on eesti näitekirjanik, näitleja, teatrilavastaja ja laulja; Tanel Tätte (* 19. augustil 1978) on eesti keemik Jaan Tätte (noorem) https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/TÄTTE[alaline kõdulink]
Pärnu rannakohvik

Pärnu rannakohvik on kohvikuhoone Pärnus Ranna puiesteel 3. Hoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Hoone projekteeris 1938 Olev Siinmaa ja hoone ehitati 1939. Hoone on hiljem tugevasti ümber ehitatud ja ka rekonstrueeritud. Pärnu rannakohvik kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.09.2015) Eesti arhitektuur. 2, Läänemaa. Saaremaa. Hiiumaa. Pärnumaa. Viljandimaa. Villem Raam (üldtoimetaja). Tallinn: Valgus. Lk 122 Pärnu rannakohvik kultuurimälestiste riiklikus registris
Toivo T. Pohjala

Toivo Topias Pohjala (27. juulil 1931 Harjavalta linn – 12. november 2018 Harjavalta linn) oli Soome põllumees ja poliitik. Ta lõpetas 1950. aastal gümnaasiumi ja 1956. aastal ülikooliõpingud agronoomi kvalifikatsiooniga. Ta tegutses aastast 1955 Satakunta maakonnas Harjavaltas põllumehena. Ta töötas aastatel 1956–1975 Rikkihappo Oy Harjavalta põllumajanduskeemiatehases. Ta kuulus Koonderakonda ja oli aastatel 1975–1987 Eduskunna liige. Aastatel 1987–1991 oli ta Harri Holkeri valitsuses põllu- ja metsamajandusminister. Tema isa Toivo Pohjala oli maadleja ja hobusekasvataja.
Bööckenhofi suvemõis

Bööckenhofi suvemõis (saksa keeles Bööckenhof) on endisaegne suvemõis Pärnus Supeluse tänaval. Endise suvemõisa hooned koos säilinud pargi osaga on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Mõisaansambel ehitati 1857. Aastal 1867 ostis mõisaansambli O. von Bööcke, kelle järgi mõis ka nime sai. Bööckenhofi suvemõis septembris 2023 Infotahvel Bööckenhofi suvemõisa (Supeluse 25) ees, tahvlil vale maja number. Bööckenhofi suvemõis kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.09.2015) Eesti arhitektuur. 2, Läänemaa. Saaremaa. Hiiumaa. Pärnumaa. Viljandimaa. Villem Raam (üldtoimetaja). Tallinn: Valgus. Lk 134 Bööckenhofi suvemõis kultuurimälestiste riiklikus registris
Hans-Joachim Marseille

Hans-Joachim Marseille (13. detsember 1919 Berliin – 30. september 1942 Sidi Abdel Rahmani lähedal, Egiptus ; saksa hääldus [hants joˈaχɪm mɑrˈseɪ]) oli Saksamaa lennuväe Luftwaffe hävituslennukipiloot ja lennuäss Teise maailmasõja ajal. Ta sai tuntuks õhulahingutes Põhja-Aafrika kampaania ajal, silma paistis ta ka boheemlasliku elustiiliga. Ühe edukama hävituslendurina sai ta hüüdnimeks "Aafrika täht" (Stern von Afrika). Tema ametlikult kinnitatud 158 allatulistatud vastase lennukist 151 olid Põhja-Aafrikas baseerunud Briti Õhujõudude (RAF) lennukid. Marseille võitles kogu karjääri jooksul lennukil Messerschmitt Bf 109. Ükski teine lendur ei tulistanud alla nii palju lääneliitlaste lennukeid kui Marseille. Marseille, kes pärines Prantsuse hugenottidest, astus 1938. aastal vabatahtlikuna Luftwaffesse. 20-aastaselt, just Suurbritanniaga peetava sõja hakul, lõpetas ta lennuväe hävituslendurite kooli. Juba siis paistis ta silma andeka lendurina, kuid tal oli probleeme distsipliiniga. Sarmika mehena elas ta vahel nii tihedat ööelu, et ei suutnud järgmisel hommikul lennata. Seetõttu saadeti ta teise lennuüksusse, mis aprillis 1941 asus ümber Põhja-Aafrikasse. Uus ülem märkas tema potentsiaali ja Marseille näitas end peagi võimeka õhuvõitluse piloodina. Lennuässana sai ta Saksamaa avalikkuses tuntuks, kui ta 1. septembril 1942 toimunud kolmes õhulahingus tulistas alla 17 vaenlase lennukit ning teda autasustati selle eest tammelehtede, mõõkade ja briljantidega Rüütliristiga. Kõigest 29 päeva hiljem sai Marseille surma. Tema lennuki mootor süttis lahingust tagasilennul põlema. Kui ta püüdis Me 109 selili-horisontaallennul väljuda juba põlevast ja suitsu täis kabiinist, jäi tal õliste kabiiniklaaside tõttu märkamata lennuki pikeesse langemine. Suurel kiirusel tabas teda lennuki stabilisaator. Ta kukkus teadvusetuna või juba surnuna alla, avamata langevarju. Teise maailmasõja lennuässad
Halliste Põhikool

Halliste Põhikool on põhikool Viljandi maakonnas Mulgi vallas Pornuse külas. Kooli eelkäija oli 1874 tööd alustanud Halliste kihelkonnakool. Aastast 1998 kannab kool nime Halliste Põhikool. http://www.halliste.vil.ee/?page_id=481 (vaadatud 09.09.2015) Kooli koduleht
Kalmetu Kool

Kalmetu Kool on lasteaed-põhikool Viljandi maakonnas Viljandi vallas Tänassilma külas. Koolil on läbi aegade olnud mitmeid nimesid: 1870–1918 Kalmetu vallakool 1918–1927 Vana-Tänassilma Kalmetu algkool 1927–1940 Vana-Tänassilma Kalmetu 6-klassiline algkool 1940–1944 Kalmetu Algkool 1944–1951 Kalmetu Mittetäielik Keskkool 1951–1962 Kalmetu 7-klassiline kool 1962–1989 Kalmetu 8-klassiline kool 1989–1992 Kalmetu 9-klassiline kool 1992–2023 Kalmetu Põhikool 2023– Kalmetu Kool http://kalmetu.vil.ee/ajalugu/ (vaadatud 09.09.2015) Kooli koduleht
Kirivere Kool

Kirivere Kool on põhikool Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kõos. Kooli ajalugu algab 1837, kui Palukülas (tänapäevase Kirivere küla alal) alustas tööd külakool. 1860-1902 tegutseti vallakoolina. 1921 nimetati kool Kirivere 6-klassiliseks algkooliks. Aastast 2014 kannab kool nime Kirivere Kool (1992–2014 Kirivere Põhikool). Kirivere Kool. Üldine kontakt. http://www.koo.ee/?Ajalugu (vaadatud 09.09.2015) Kooli koduleht
Kõpu Põhikool

Kõpu Põhikool on põhikool Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kõpus. Kool tegutseb Suure-Kõpu mõisa hoonetes. 19. sajandi teisel poolel asutati Kõpus rida koole. On teada, et aastatel 1834-1835 tegutsesid Kõpus Raistiku külakool Peeter Rüteli ja köstrikool Gustav Glüki juhtimisel. 1836. aasta kirikukonvendi otsusega suleti mõlemad õppeasutused ja sama aasta sügisel avati Taki vallakool, mis sai nime Taki talu järgi. Aastatel 1870-1871 ehitati Kõppu köstrimaja ja 1872. aastal alustas seal tegevust ka Kõpu kihelkonnakool. Esimeseks õpetajaks oli H. Tammist. 1891. aastal püstitati kihelkonnakoolile uus maja.. Koli on korduvalt reorganiseeritud. 1921 ühendati Suure-Kõpu kihelkonnakool ja Supsi kool ja uue kooli nimeks sai Kõpu 6-klassiline Algkool. 1. septembrist 1940 nimetati teda Kõpu Mittetäielikuks Keskkooliks, 1951. aastast Kõpu 7-klassiliseks Kooliks. 1. septembrist 1959 kandis kool Kõpu 8-klassilise kooli nime ning 1. septembrist 1988 nimetati kool Kõpu 9-klassiliseks Kooliks. 2005 liideti kooliga lasteaed ja haridusasutuse nimeks sai Kõpu Lasteaed-Põhikool. 2009 viidi lasteaed ja põhikool lahku. https://web.archive.org/web/20150909121311/http://kopukool.ee/index.php/et/yldinfo/ajalugu (vaadatud 09.09.2015) Kooli koduleht
Kogemusteadus

Kogemusteadus ehk empiiriline teadus on teadusharu, mille tulemused toetuvad vaatlustest saadavale kogemusele. Neid vastandatakse formaalteadustele. Kogemusteaduseks nimetatakse ka kõiki niisuguseid teadusharusid kokku. Kogemusteadus hõlmab eeskätt loodusteaduse. Samuti arvatakse kogemusteaduste hulka sotsiaalteadused ja humanitaarteadused. Loodusteadusele on iseloomulik see, et tuginetakse ainult vaatleja seisundist suuresti sõltumatutele, intersubjektiivselt kontrollitavatele vaatlustele, sealhulgas katsetele. Sotsiaalteadustes ja eriti humanitaarteadustes tuginetakse osalt ka sisevaatlusele ning teiste inimeste empaatilisele mõistmisele. Kogemusteaduses mudel või teooria tugineb tajutavatele vaatlustele ja katselistele teadmistele. Karl Popperil kogemusteadus toimub katse-eksituse meetodil. Kogemusteadused on edukad, sest kunagi ei püüta teada saada kogu tõde, vaid liigutakse ühe sammu haaval selles suunas. deduktsioon falsifikatsionism induktsioon loogiline empirism positivism tegelikkusteadus Leho Lamus. "Mõtlemise mõistevõrk", lk 185-186.
Lahmuse Kool

Lahmuse Kool on kool Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Lahmuse külas. Enne 1926 tegutses kool väikeses majas, mis oli praegusest koolimajast umbes kolme kilomeetri kaugusel. 1926 kolis kool Lahmuse mõisa peahoonesse. 1968 nimetati kool Lahmuse 8-klassiliseks Abikooliks ja 1971 Lahmuse Eriinternaatkooliks. Aastast 2006 kannab kool nime Lahmuse Kool. https://web.archive.org/web/20150909122510/http://www.lahmuse.edu.ee/component/content/article/6-ajaloost/5-kool-lahmuse-moisas.html (vaadatud 09.09.2015) Kooli koduleht
Paistu Kool

Paistu Kool on kool Viljandi maakonnas Viljandi vallas Sultsi külas. Paistu Kooli ajalugu ulatub 1837. aastasse, kui Õisu vallas Lolli talus alustas tegevust kool. 1842. aastal viidi kool üle Köönile ja 1860. aastal Õisu mõisa lähedale Kalvrele. 1871. aastal võttis mõisnik von Sievers Kalvre koolimaja valla käest endale ja andis vallale vastutasuks Kitsi talu maad, kuhu vald ehitas 1872. aastal uue koolimaja, mis sai nimeks Peebu Kool. 1930. aastal nimetati kool Õisu Algkooliks. Koolimaja ehitati ka suuremaks. 1938. aastal pandi nurgakivi uuele koolimajale, mis avati 3. detsembril 1939. 1947. aastast kandis õppeasutus nime Õisu Mittetäielik Keskkool. 1962. aastal nimetati kool Paistu 8-klassiliseks kooliks. 1991. aastal sai kooli nimeks Paistu Põhikool ja 2008. aastal Paistu Kool. Ajalugu. Paistu Kooli ajalugu. "EE artikkel: Paistu kool". Vaadatud 13.03.2022. Paistu Kooli koduleht
Rüütli 21

Rüütli 21 on mitme tähelepanuväärse hoone aadress: Rüütli 21 Pärnus Rüütli 21 Tartus
Suislepa Lasteaed-Algkool

Suislepa Lasteaed-Algkool oli lasteaed-algkool Viljandi maakonnas Viljandi vallas Suislepa külas. Alates 1765. aastast on Suislepas kool tegutsenud 18 kohas. 1880. aastal asutati Murikatsil Suislepa kihelkonnakool. 1892. aastal kolis kool uude kihelkonnakoolihoonesse Pitsule. 1921. aastast kuni Suislepa Lasteaed-Algkooli sulgemiseni 2014. aastal tegutses kool Uue-Suislepa mõisa härrastemajas. Samas jätkasid õppetööd Tarvastu Gümnaasiumi Suislepa õppekoha algklassid kuni 2016. õppeaasta lõpuni. Kuni 1992. aastani kandis kool nime Suislepa 9-klassiline Kool, kuni 1999. aastani Suislepa Põhikool ja alates 1999. aastast Suislepa Lasteaed-Algkool. 2014. aastal otsustati Suislepa kool õpilaste vähesuse tõttu sulgeda. Alles jäi lasteaed. Algklassilapsed said Uue-Suislepa mõisa härrastemajas veel kaks aastat edasi õppida, kuid see, kuni 2016. aasta lõpuni tegutsenud õppeasutus oli juba Tarvastu Gümnaasiumi Suislepa õppekoht. http://www.suislepa.ee/haridus/suislepa-kool/ (vaadatud 09.09.2015) Tarvastu Gümnaasiumi Suislepa Õppekoht | Uue-Suislepa mõis. Mõisakoolide portaal. Koorep, Sigrid. Auväärse ajalooga haridustemplid pidasid viimast aktust. Sakala, 6. juuni 2014. Baum, Kristiina. Sulgemisjärg jõuab Suislepa õppekohani. Sakala, 18. november 2015. Kooli ajaloost Suislepa Paadiselts MTÜ kodulehel
Positivismitüli

Positivismitüli oli 1960. aastatel ühiskonnateadustes aset leidnud vastasseis meetodite ja väärtushinnangute kasutamises. Sellenimelised arutelud toimusid eelkõige saksa keeleruumis Lääne-Saksamaal ja Austrias. Ühelt poolt vaidlesid kriitilise ratsionalismi esindajad, nagu Karl Popper ja Hans Albert, teiselt poolt kriitilise teooria esindajad Frankfurdi koolkonnast, nagu Theodor W. Adorno ja Jürgen Habermas. Viimased lähtusid traditsionaalsest dialektilisest ühiskonnafilosoofiast (Hegel, Marx). Mõiste "positivismitüli" võttis kasutusele Theodor W. Adorno.
UML

UML või Uml võib tähendada järgmist: UML ehk Unified Modeling Language (ühtne modelleerimiskeel) UML ehk University of Massachusetts Lowell (Massachusettsi Ülikool Lowellis) ...
Soloti

Soloti on küla Venemaal Belgorodi oblastis Valuiki rajoonis, umbes 150 km kaugusel Belgorodist idakagus ning umbes 25 km kaugusel Ukraina piirist idas. Donbassi sõja ajal, 2015. aasta septembris, alustati asula lähistel suure sõjaväebaasi rajamist. Solotist umbes 10 km kaugusel kagus, Valuiki linna kirdepiiril, asub Valuiki lennuväli. Tulistamine Soloti sõjaväepolügoonil Q126726296 Zverev, Anton (9. september 2015). "Exclusive: Russia building major military base near Ukrainian border". Soloti: Reuters. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. september 2015. Vaadatud 9. septembril 2015. Стрельба на российском военном полигоне - убиты 13 человек. BBC News Русская служба, 15. oktoober 2022
Yamaguchi prefektuur

Yamaguchi prefektuur on Jaapani prefektuur Honshū saare lõunaosas. Yamaguchi prefektuuri tunnuslind on munkkurg (Grus monacha), tunnuspuu on kalmumänd (Pinus densiflora) ja tunnuslill mandariiniõis. Yamaguchi prefektuur on jaotatud 19 omavalitsusüksuseks, millest 13 on linnad (市 shi). Hagi Hikari Hōfu Iwakuni Kudamatsu Mine Nagato Sanyō-Onoda Shimonoseki Shūnan Ube Yamaguchi Yanai 山口県/統計分析課/人口・人口移動統計調査(令和3年3月1日現在), vaadatud 25.03.2021. Yamaguchi prefektuuri koduleht
Valuiki lennuväli

Valuiki lennuväli on lennuväli Venemaal Belgorodi oblastis Valuiki rajoonis, Valuiki linna kirdeserval. Lennuväljast umbes 10 km kaugusel loodes asub Soloti asula. Lennuvälja põhjapiiril asub lennuväe ajutine baas, lennuväljast idas asub kalmistu. Валуйский аэродром, ru.geoview.info Wikimapia OpenStreetMap
Gorodok

Gorodok (vene ja ukraina Городок) on paljude asulate nimi Venemaal ja Ukrainas: Gorodok, linn Ukrainas Lvivi oblastis Gorodok, linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblast ... Zakamenski linna endine nimi (Venemaa, Burjaatia) Gorodok on ka mitme Valgevene asula venepärane nimi: Haradok, linn Viciebski oblastis
Blue Time

Blue Time oli 1989–1997 tegutsenud ansambel, mille moodustasid Tõnis Mägi ja Avo Ulvik. Blue time. Tõnis Mägi ERRi digiarhiivis
Audru Kuldlõvi kõrts

Audru Kuldlõvi kõrts (ka Audru Suurkõrts) on endine kõrts Pärnu maakonnas Pärnu linnas Audrus. Kõrtsihoonet peetakse üheks väljapaistvamaks klassitsistlikus stiilis Eesti kõrtsihooneks. Kõrtsi täpne ehitusaeg on teadmata, ent tõenäoliselt ehitati see aastatel 1827–1832. Kõrts lõpetas tegevuse 1900. aastal. Hiljem on hoonet kasutatud elamuna. Eesti arhitektuur. 2, Läänemaa. Saaremaa. Hiiumaa. Pärnumaa. Viljandimaa. Villem Raam (üldtoimetaja). Tallinn: Valgus. Lk 141 Trahter Kuld Lõvi koduleht Audru Kuldlõvi kõrts kultuurimälestiste riiklikus registris
Kõmsi rahvamaja

Kõmsi rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõmsi külas. Maja ehitati 1984. aastal ja selle arhitekt on Arvi Aasmaa. Hoone on ühendatud 1960. aastatel ehitatud söökla ja kontorihoonega. Hoones on olnud spordisaal, raamatukogu. Eesti arhitektuur. 2, Läänemaa. Saaremaa. Hiiumaa. Pärnumaa. Viljandimaa. Villem Raam (üldtoimetaja). Tallinn: Valgus. Lk 25 Kõmsi Rahvamaja Rahvakultuuri Keskuses
Selahattin Demirtaş

Selahattin Demirtaş (sündinud 10. aprillil 1973 Palus Elazıği provintsis Türgis) on Türgi poliitik. Ta on aastast 2007 Türgi Suure Rahvuskogu liige ning Rahvaste Demokraatliku Partei liige. Ta sündis aastal 1973 Palus Elazıği provintsis Türgis zazakeelses perekonnas. Ta on lõpetanud Ankara Ülikooli õigusteaduskonna.
FLYEST

FLYEST on lennuettevõtte Airest kaubamärk, mille all ettevõte pakub reisijate tellimusvedusid. Seni kaubavedusid pakkunud Airest teatas uue kaubamärgi loomisest 31. augustil 2015. Esimene lennuk SAAB 340 registreerimisnumbriga ES-LSF alustas 31. augustil 2015 tellimuslende Eesti rahvuslikule lennufirmale Estonian Air liinil Stockholm–Tallinn–Peterburi. "Airest: Launching of a new passanger airline brand FLYEST (vaadatud 10. jaanuar 2016)". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2016. Vaadatud 10. jaanuaril 2016.
Senno

Senno (vene keeles Сенно) on küla Venemaa Pihkva oblastis Petseri rajoonis Uue-Irboska vallas. Kuni 1945. aastani kuulus Eesti Vabariigi Petserimaa koosseisu ja oli Senno valla keskus. Sennos asub Petserimaa vanim, Senno Georgi kirik. Senno Georgi kirik ja sellest paarkümmend meetrit eemal olev kellatorn on arvatavasti ehitatud 13. sajandi lõpul või 14. sajandi algul. Novgorodi stiilis vana Georgi kiriku lõuna poolsele küljele ehitati 1903. aastal uus Feodosiuse nimeline abikirik. Senno vene Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Senno Georgi kogudus asus Irboska raudteejaama ümbruskonnas, mis oli rahvarikkamaid keskusi Petserimaal. Nikolai Raag, Petserimaa kogudused, Usuteadusline Ajakiri, X aastakäik, Aprill 1938, No 1, lk 25 jj
Komaje

Komaje on mitme koha poolakeelne nimi: Komaje – alev Leedus Rokiškise rajoonis Komaje – agrolinnake Valgevenes Pastavy rajoonis
Bulgaarid

Bulgaarid olid turgi hõimud. 6.–7. sajandil asusid algbulgaaride rändhõimud Aasovi merd ümbritsevais steppides. Aastatel 630–635 suutis khaan Kubrat ühendada peamised bulgaari hõimud, luues võimsa konföderatsiooni Suur-Bulgaaria, tuntud ka kui Onoguuria. Kasaaride tugeva surve all lagunes Suur-Bulgaaria 668. aastal. Osa bulgaare rändas Balkani poolsaarele ja osa põhja poole. 680. aastal asutas Asparuh pärast Ongali lahingut Doonaust lõunas Bütsantsi territooriumil Esimese Bulgaaria tsaaririigi. 7. ja 10. sajandi vahel sulandusid bulgaarid järk-järgult slaavlaste hulka, võttes omaks lõunaslaavi keele ja pöördudes aastal 864 Boris I ajal kristlusse. Põhja rännanud bulgaarid jõudsid 8. sajandil Volga keskjooksu ja Kama jõe aladele, kus aja jooksul segunesid kohalike soome-ugri hõimudega (mokšad ja ersad) ja muutusid paikseks ning moodustasid Volga-Bulgaaria riigi. Bulgaarlased Esimene Bulgaaria tsaaririik Baškiirid, Baškortostan Bulgaarid, Eesti nõukogude entsüklopeedia
Zalesje

Zalesje on mitme välismaa asula nimi: Zalesje on küla Pihkva oblastis Petseri rajoonis; Setumaal Zalesse (venepäraselt Zalesje) on agrolinnake Valgevenes Zaļesje on asula Lätis Zilupe piirkonnas