Tallinna ja Helsingi vaheline tunnel

Tallinna ja Helsingi vaheline tunnel on Soome lahe alla kavandatav raudteetunnel, mis ühendaks Soome pealinna Helsingi Eesti pealinna Tallinnaga ning Soome raudteevõrgu tulevase Rail Balticu kaudu Baltimaade ja Kesk-Euroopa raudteevõrguga. Tunneli pikkus sõltub sellest, mis tee valitaks ja lühimaks vahemaaks on pakutud 50 kilomeetrit[lisa viide]. Tunnel oleks valmimisel pikem kõigist praegu olemasolevatest merealustest tunnelitest. Projekti suurimad pooldajad on hetkel mõlema linna linnapead[lisa viide] ning ei Soome ega Eesti ministeeriumid pole sellest huvitatud.[lisa viide] Rahastust on taotletud Euroopa Liidu fondidest, aga sealt on saadud eitav vastus.[viide?] Helsingi linnavalitsus on eitava vastuse põhjuseks pakkunud olukorda Eestis, kus Tallinna linnavalitsust ja riigi valitsust juhivad erinevad erakonnad, kes omavahel rivaalitsevad.[viide?] Siiski on mõlemad linnavalitsused lubanud oma eelarvest projekti toetada. Toomas Peterson on pakkunud, et antud tunneli võib rajada veealuse ankurtunnelina, mis on merepõhjaalusest tunnelist üle kahe korra odavam. Hinnangud tunneli hinnale on vahemikus 7 kuni 16 miljardit eurot[lisa viide]. Majanduslikku kasu peetakse märkimisväärseks, sest see suurendaks kahe linna vahelist liiklust ja muudaks linnad majanduslikult lähedasemaks (näitena on välja toodud Kopenhaageni ja Malmö vaheline ühendus).[viide?] Geopoliitiliselt ühendaks tunnel kaks lähedast, aga omavahel merega eraldatud Euroopa regiooni loodussõbralikul viisil[lisa viide] ja kaotaks vajaduse ühest riigist teise saamiseks reisida läbi Venemaa või kasutada õhu- või meretransporti. Hyperloop FinEst Link projekt, FinEst Link projekti (2016-2018) kaasrahastatakse Interreg Kesk-Läänemere Programmist. Projekti kogumaksumus on ligi 1,3 miljonit eurot. Projektis osaleb kuus partnerit Eestist ja Soomest: Helsingi-Uusimaa Liit (peapartner), Eesti Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Soome Transpordiagentuur, Harju Maavalitsus, Helsingi Linn ja Tallinna Linn. Rail Baltic Talsinki Toomas Peterson: kas valgus (Tallinna-Helsingi) tunneli lõpus Eesti 110. aastapäevaks? ärileht.ee, 3. märts 2018 Riigikogu toetusrühm arutas Tallinna-Helsingi püsiühenduse tulevikuplaane, 20.04.2017 Frank Jüris (detsember 2019). The Talsinki Tunnel: Channelling Chinese Interests into the Baltic Sea, Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus GRAAFIK | Milline näeb välja Soome visionääri Tallinna-Helsingi tunneli plaan?, www.arileht.delfi.ee, 20. jaanuar 2018 Tallinna-Helsingi tunnel võib saada lüliks uuel ühendusteel Aasiast Euroopasse, urmaspaet.eu, 11.03.2018 Toomas Peterson: kas valgus (Tallinna-Helsingi) tunneli lõpus Eesti 110. aastapäevaks? ärileht.ee, 3. märts 2018 FinEst Link uuring: Tallinna-Helsingi tunnel oleks maailma pikim raudteetunnel, mkm.ee, 7. veebruar 2018 Helsingi-Tallinna raudteetunnel?, www.finestlink.fi. Veebruaris 2015 valmis Sweco Projekt AS-i ja teiste poolt koostatud eeluuring Helsingi ja Tallinna vahelise merealuse püsiühenduse maksumusest ja majanduslikust väljavaatest. Töö peaeesmärk oli uurida, kas on põhjust raudteetunneli täiemahuliseks tasuvusuuringuks. "Martti Asunmaa. Meie Eesti aeg, Sõprus ja koostöö". Estofilia. Tallinn: Soome suursaatkond. 2018. Vaadatud 19.05.2018. Tallinna-Helsingi tunnel, Äripäev Jatkopala Tallinnan-risteilyysi: junalla kolmen maan halki neljässä tunnissa, yle.fi/uutiset, 14.6.2017 klo 08:50 Rautatie Norjasta Suomen kautta Tallinnaan olisi Venäjälle iso ongelma, arvioi amerikkalaistutkija, yle.fi/uutiset, 9.10.2017 klo 11:35 Suomen ja Viron välisen rautatietunnelin rakennustyöt saattavat alkaa jo ensi vuonna, www.mtv.fi/uutiset, 25.11.2017 19:46 Toomas Peterson: ankurtunnel oleks merepõhjaalusest tunnelist 2,5 korda odavam ERR, 23.01.2018 Helsingi-Tallinna tunnel ja Rail Baltica on arutusel Eesti-Soome ministrite kohtumisel, eestinen.fi, november 2018 Toomas Peterson: Helsingi-Tallinna tunnel ja Hiina riigikapital ERR, 13.08.2019