laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rakvere lipp

Rakvere lipp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti linna Rakvere lipp. Lipp on kinnitatud 29. aprillil 1994. Lipp koosneb kolmest horisontaalselt asetsevast värvilaiust: ülemine laid on sinine, keskmine kollane ja alumine sinine. Siniste laidude laius on mõlemal 3/7, kollasel 1/7 lipu laiusest. Lipu laiuse ja pikkuse vahekord on 7:11 ning normaalsuurus 105×165 cm. Linna lipp heisatakse alaliselt linnavalitsuse hoonel. Linna lippu kasutatakse linna pidupäevadel, kultuuri- ja spordiüritustel, suhtlemisel teiste linnadega. Lipu kujutist võidakse kasutada trükistel ja linna meenetel kooskõlastatult linnavalitsusega. Linna lipu heiskamisel koos mõne Eesti maakonna, linna või valla lipuga paigutatakse need lipud maakondade kaupa ning linnade ja valdade kaupa nimede järjekorras eesti tähestiku järgi riigilipust lippude poolt vaadates vasakule, kusjuures maakonnalipud asuvad linnade ja valdade lippudest paremal. 23. augustil 1934 kinnitati Rakvere lipuks vertikaalselt kaheks jagatud kangas. Vardapoolne 1/3 laiune väli oli sinine, ning sellel oli kollane kuueharuline täht. Lehvipoolne, 2/3 laiune väli oli jagatud horisontaalselt kolmeks laiuks, ülemine ja alumine olid kollased, keskmine sinine. 16. detsembril 1937 kinnitati Rakvere linna lipuks sinine kangas kollase horisontaalse laiuga (lipp on ka praegugi kasutusel). Nõukogude ajal linna lippu ei kasutatud. Rakvere lipp sarnaneb Rootsi lipuga. 21. jaanuaril 2007 lehvis Rakvere linnuse tornis pool päeva eksikombel Rakvere lipu asemel Rootsi lipp. Rakvere vapp Lääne-Viru maakond Rakvere sümboolika linna kodulehel Rakvere linna sümboolika Riigikantselei lehel
Braslava

Braslava on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Braslava vallas. Küla asub valla keskusest Vilzēnist 6, endisest piirkonna keskusest Alojast 13 ning Riiast 127 kilomeetri kaugusel. Ajalooliselt asus külas Braslava mõisa (Breslau) keskus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda. Külas on Braslava bussipeatus. Seal kasvavad Braslava pargi lehis, Braslava pargi pärn ja Braslava allee tamm on looduskaitse all. Braslavas on raamatukogu. Aastal 2015 oli külas 53 elanikku. Braslavas sündis läti näitleja Dace Everss. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/braslavas-pagasta-biblioteka
Klāmaņi

Klāmaņi on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Braslava vallas. Küla asub valla keskusest Vilzēnist 7, endisest piirkonna keskusest Alojast 14 ning Riiast 128 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda. Külas on Klāmaņi bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Referaat

Referaat (ladina keeles referre 'teatama, kuulutama') on teose sisu, uurimistulemuste vms lühikokkuvõte; eri allikate põhjal tehtud kokkuvõtlik ülevaade. Sõnal referaat on ladina juured ja see pärineb sõnast referre, mis sõna-sõnalt tähendab 'aru andmist, aruandlust'. Referaadil on mitu tähendust (vastavalt raamatule "Välisõnade sõnastik"; Moskva, 1986): esimene neist käsitleb sõna referaat kui konkreetse teema aruannet, sealhulgas asjakohase kirjanduse ja muude allikate ülevaadet; teine esitab selle teadustöö, raamatu jne sisu kohta. Need on : indikatiivreferaat; informatiivreferaat ja kriitiline referaat Indikatiivreferaat on suunatud allika sisu kokkuvõtliku reprodutseerimisele, rõhutades peamisi mõtteid ja seisukohti. Kokkuvõte kirjeldab teema põhisätteid, sealhulgas uurimismeetodeid, tulemusi jne. Informatiivreferaat sisaldab kriitilist analüüsi, kogutud materjali loomingulist mõistmist. Informatiivreferaadi autor kogub informatsiooni mitmest allikast ja võrdleb neid erinevate autorite seisukohtade analüüsimisel. Kokkuvõttes peab aruanne andma ka käsitletava küsimuse objektiivse hinnangu. Kriitilises referaadis – antakse hinnang algdokumendile, esitatakse koostajapoolseid arvamusi ja kommentaare. Kaasaja teadusinformatsiooni süsteemis on see referaaditüüp oma tähtsuse kaotanud. Referaat koosneb järgmistest komponentidest: Sissejuhatus. Sissejuhatuses seletatakse teema valikut, saab esitada teksti lähteandmed (pealkiri, kus see avaldati, mis aastal), antakse infot autori kohta (ees- ja perekonnanimi, eriala, akadeemiline kraad, õppeasutuse nimetus), valitud teema probleemi ja selle asjakohasus; Põhiosa.Sisaldab refereeritud teksti, esitatakse ja väidetakse peamisi teese. Tulemused. Kokkuvõttes tehakse järeldus sissejuhatuses esitatud küsimuse või probleemi kohta. Referaat peab sisaldama ka sisukorda või plaani, kus on peatükid, alapunktid ja leheküljete numbrid ning loetelu viidetest. Referaadil on järgmised tunnused: referaadi sisu sõltub täielikult allika sisust, millele viidatakse; sisaldab põhiteabe täpset esitlust ilma moonutusteta ja subjektiivsetel hinnangutel; on kirjutatud teaduskeeles. Plagiaat on teise isiku loodud teose v. selle osa avaldamine oma nime all, ka võõraste (teaduslike) seisukohtade esitamine nende allikaile viitamata, loomevargus; plagieeritud teos v. töö. Töötatakse välja spetsiaalseid programme, et aidata õpetajatel Internetist alla laaditud kokkuvõtteid tuvastada: näiteks Ameerika Turnitin süsteem või Eesti Kratt süsteem. Teadus- ja arendustegevus Teadus Plagiaat Teadustekst Monograafia Teaduslik uurimistöö Крысин Л.П (М.: Русский язык, 1998). Толковый словарь иноязычных слов. Lk 848. {{raamatuviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |aasta= (juhend) "Eesti keele seletav sõnaraamat". "Referaatide tüübid". "Refereerimise mõiste ja eesmärk". "Eesti keele seletav sõnaraamat".
Sünnijärgne kodakondsus

Sünnijärgne kodakondsus on: lapsel, kelle sündimise ajal on vähemalt üks tema vanematest Eesti kodakondsuses; pärast isa surma sündinud lapsel, kelle isa oli surma hetkel Eesti kodakondsuses. Olenemata faktist, et põhiseadus kaitseb kõiki Eesti territooriumil elavaid isikuid, on sünnijärgse kodakondsusega inimestele antud mõningad lisaõigused: kandideerida presidendiks, kui ta on vähemalt 40-aastane; sünniga omandatud kodakondsust ei tohi kelleltki ära võtta õigus omada topeltkodakondsust kuni 18-aastaseni § 5 alusel: Eestis leitud laps, kelle vanemad ei ole teada, tunnistatakse lapse eestkostja või eestkosteasutuse taotlusel kohtu korras Eesti kodakondsuse omandanuks sünniga, kui ei ole tõendatud, et laps on mõne muu riigi kodakondsuses. Lisatingimused: Eesti kodakondsuses oleva lapsendaja kirjalikul taotlusel loeb Vabariigi Valitsuse poolt volitatud valitsusasutus oma otsusega välismaalasest alaealise lapse Eesti kodakondsuse sünniga omandanuks, kui lapsendaja oli lapse sündimise ajal Eesti kodakondsuses ja laps ei ole muu riigi kodakondsuses või on tõendatud, et ta vabastatakse muu riigi kodakondsusest seoses Eesti kodakondsuse omandamisega. Eesti kodakondsuses oleva lapsendaja, kes ei olnud lapse sünni ajal Eesti kodanik, kirjalikul taotlusel loeb Vabariigi Valitsuse poolt volitatud valitsusasutus oma otsusega välismaalasest alaealise lapse Eesti kodakondsuse omandanuks lapsendajale Eesti kodakondsuse andmise päevast arvates, kui laps ei ole muu riigi kodakondsuses või on tõendatud, et ta vabastatakse muu riigi kodakondsusest seoses Eesti kodakondsuse omandamisega. Eesti kodakondsuspoliitika Kodakondsuseta isik/Määratlemata kodakondsusega isikud Eestis Naturalisatsioon Eestis Topeltkodakondsus Eestis/Mitmikkodakondsus Eestis
Urga küla

Urga on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Braslava vallas. Küla asub valla keskusest Vilzēnist 3.5, piirkonna keskusest Alojast 7 ning Riiast 126 kilomeetri kaugusel. Ajalooliselt asus külas Urga mõisa (Orgishof) keskus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda. Külas on Urga bussipeatus. Seal kasvavad Urga nulg ja Urga paju on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Haljala valla vapp

Haljala valla vapp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Haljala valla vapp. Vapp on kinnitatud 8. märtsil 1994. Kui 2017. aastal liitusid Haljala vald ja Vihula vald, siis jäi kasutusele Haljala valla sümboolika. Sinisel kilbil vasakult tõusev hõbedane haldjas, kelle ettesirutatud käte kohal kuldne kaheksaharuline täht. Sinine ja hõbe on Virumaa vapivärvid. Haldjas seostub legendiga valla nime saamisloost ja tähistab ühtlasi Haljala kaitsevaimu. Kuldne täht sümboliseerib valgust ja teadmisi, rahva edulootust ning -püüdlust. Haljala valla lipp Haljala valla sümboolika
Buiva

Buiva on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Brīvzemnieki vallas. Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel, valla keskusest Puikulest 11, endisest piirkonna keskusest Alojast 25 ning Riiast 114 kilomeetri kaugusel. Külas on Mauriņi, Buiva ja Pastsi bussipeatus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija
Eesti lõimumispoliitika

Eesti lõimumispoliitika üks olulisemaid alusdokumente on lõimumiskava aastateks 2014–2020 ehk "Lõimuv Eesti 2020". Kultuuriministeeriumi ülesanne on toetada Eestis elavate vähemusrahvuste kultuurielu ning aidata säilitada nende kultuurilist omapära ja keelt. Ministeerium toetab ka vähemusrahvuste kultuuriseltse ja aitab edendada nende kultuurielu ja tegevust. Lõimumise ehk integratsiooni eesmärk on kaasa aidata Eestis sidusa ja tolerantse ühiskonna kujunemisele, kus erineva keele- ja kultuuritaustaga inimesed osalevad aktiivselt ühiskonnaelus ning jagavad demokraatlikke väärtusi. Siseministeeriumi eestvedamisel loodi 2015. aastal ka kohanemisprogramm, mille eesmärgiks on toetada koolitustega uussisserändajate rändeprotsessi, kohanemist ja ka nende hilisemat lõimumist. Paralleelselt lõimumiskava ja kohanemisprogrammiga alustati 2014. aastal Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis ka välisspetsialistide kaasamise ja kohanemise tegevuskava ehk talendipoliitika koostamist. Vaata ka: Eesti ühiskonna integratsiooni monitooring Eesti ühiskonna integratsiooni monitooringu viimaste aastate uuringud näitavad, et võrreldes varasemate aastatega on teisest rahvusest isikute hulgas eesti keele oskus ja eesti keele positiivne sümboolne tähendus märgatavalt suurenenud. Samuti läheneb teisest rahvusest noorte usaldus Eesti riigi institutsioonide vastu eestikeelsete noorte omale. Uuringud on näidanud ka, et Eesti venelaste hulgas on suurenenud sotsiaal-majandusliku ja poliitilise ebavõrdsuse tajumine. Kõige madalamad lõimumisnäitajad on Ida-Viru maakonnas. Integratsiooni Sihtasutus loodi 31. märtsil 1998 nime all Mitte-eestlaste Integratsiooni Sihtasutus. 2008. aasta kevadest kuni 2009. aasta lõpuni kandis asutus nime Integratsiooni Sihtasutus. 1. jaanuaril 2010 ühines Integratsiooni Sihtasutusega 10.06.1992 asutatud Eesti Migratsioonifond. Ühendatud asutus kandis nime Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutus Meie Inimesed. Alates 15. märtsist 2017 on sihtasutuse nimeks taas Integratsiooni Sihtasutus. Sihtasutus algatab ja toetab Eesti ühiskonna lõimumisele suunatud tegevusi ja abistab rändeprotsessis osalejaid. Lõimumisalaseid projekte rahastatakse nii erinevatest riigieelarvelistest allikatest kui ka välisvahenditest. Vaata ka: Mitmekultuuriline haridus#Mitmekultuuriline haridus Eestis Eesti lõimumispoliitika üheks tähtsaimaks strateegiaks on mitmekultuurilise hariduse pakkumine, kus välismaise taustaga lapsel on võimalus õppida lisaks oma emakeelele või endale tuttavaimale võõrkeelele (vene, inglise, prantsuse, saksa või soome keel) ka eesti keelt, et igapäevaelus toime tulla. Enamikus venekeelsetes koolides üritatakse iga aastaga aina rohkem ainetunde üle viia eesti keelele. "Lõimuv Eesti 2020". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. jaanuar 2019.
Oldenburg in Holstein

Oldenburg in Holstein on linn Läänemere edelakaldal. Lähim suurem linn on Lübeck. Linn kuulub (ajaloolisse) Holsteini piirkonda, täna Saksamaa Schleswig-Holsteini liidumaal. Linna pindala on 39,67 km². 31. detsembril 2016 elas seal 9864 inimest. Oldenburg oli slaavi hõimu vagride peamine linn, kes kolisid läänes Elbe jõeni 6. sajandil või hiljem (vaata Suur rahvasterändamine), nad olid tuntud ka kui vendid ja obotriidid. Nad saabusid umbes 700. aasta paiku ja pomoori/kašuubi (slaavi) nimi oli Starigard või Stargard, mis tähendab "Vana asulat", "Vana linnust", "Vana linna"; saksa nimi Oldenburg on alamsaksa päritolu ja kannab sama tähendust. Obotriidid olid Karl Suure liitlased. Keiser Otto I rajas Oldenburgi piiskopkonna Hamburgi peapiiskopi Adaldagi alluvuses. Põhjagermaani viikingitele oli linn tuntud kui Brandehuse, s.o. "põletatud majad", mis viitab sõjakatele aegadele. Sajandeid oli Starigard/Oldenburg Hedeby slaavi konkurent Läänemere kaubanduses, kuni Schauenburgi ja Holsteini krahvid Adolf I ja Adolf II, Heinrich Lõvi toel, 12. sajandi esimeses pooles vendid lõpuks alistasid. Praegune linn omab sõprussuhteid Bergen auf Rügeniga Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal. Curmsuni ketas Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.oldenburg-holstein.de
MESI

MESI on Eesti ansambel. Ansambel on osa ühendusest MKDK. Ansambli eelkäija oli Megan Quartet. Ansambel MESI asutati 2003. Tarvo Kaspar Toome – klahvpillid Mihkel Mälgand – bass Iljo Toming – elektrikitarr Ahto Abner – trummid https://kaspar.imelaps.ee/mesi/ (vaadatud 04.01.2019) Ansambli koduleht
Pähklipureja (ansambel)

Pähklipureja oli Tallinna 46. Keskkooli koreograafiaansambel. Ansambel asutati 1962. Ansamblit hakkas juhendama Svetlana Järvi. 1987 pälvis ansambel Eesti NSV teenelise ansambli aunimetuse.
Hunte

Hunte on 189 km pikk jõgi Loode-Saksamaal (Alam-Saksimaal), Weseri vasakpoolne lisajõgi. See saab alguse Wieheni mägedest. Põhja-Saksa madalikul voolab see läbi Dümmeri järve. See voolab peamiselt põhja suunas läbi Bad Esseni, Diepholzi, Wildeshauseni ja Oldenburgi linna ning suubub Elsflethis Weserisse. Lõik Oldenburgi ja Weseri vahel on laevatatav ranniku kaubalaevadele. Ainult siseveetranspordiks sobiv Küstenkanal ühendab Huntet Oldenburgis Emsiga Papenburgi juures. Parempoolsed lisajõed on Wagenfelder Aue ja Ollen. Vasakpoolsed lisajõed on Haaren ja Lethe. Hunte valgla on suhteliselt kitsas (selle suurim laius on umbes 40 km) ja see ulatub lõunast põhja peamiselt Alam-Saksimaal, kuid veidi ka Nordrhein-Westfalenis (Minden-Lübbecke ja Herfordi kreisid), pikkusega umbes 110 km. Valgla pindala on 2635 km². Valgla ala kõrgeim punkt on Nonnenstein Wieheni mägedes (275 m üle merepinna), valgla madalaimad piirkonnad asuvad Hunte alamjooksu soodes (osaliselt allpool merepinda). Suurim osa valglast asub ülekaalukalt Põhja-Saksa madalikul, nii et Hunte voolab peamiselt läbi rabade, geesti ja soode. Väike osa asub Keskkõrgustikul.
Bi'r Ţawīl

Bi'r Ţawīl (Egiptuse araabiaبير طويل Bīr Ţawīl  [biːɾ tˤɑˈwiːl], araabia بئر طويل Bi’r Ţawīl, tähendus 'pikk kaev') on Egiptuse ja Sudaani vahel asuv 2060 km² suurune asustamata maa-ala, mis ei ole ühegi riigi koosseisus („eikellegimaa“, ladina keeles terra nullius). "Welcome to the land that no country wants" (inglise). TheGuardian.com. 3. märts 2016. Vaadatud 7. jaanuaril 2019.  Bi'r Ţawīl – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Google Sightseeing - Bir Tawil Triangle
Meelejahutaja (ajaleht)

Meelejahutaja oli huumoriajaleht, mis ilmus 1989–1996 aastatel Tallinnas. Väljaandjaks oli Meelejahutaja kirjastus. Ajaleht ilmus alapealkirjadega: Teeninduskooperatiiv Helipilt väljaanne (1991–1992) ja Teeninduskooperatiiv Helipilt ja RAMETO ühisväljaanne (1990). Toimetajad: Toivo Tootsen Ülo Tootsen Raimo Aas Jüri Paet Ralf R. Parve Kaastööd tegi Eesti Raadio Meelelahutussaadete toimetus (RAMETO). Kunstnik-illustreerija ja karikaturist oli Hugo Hiibus. Ajaleht ilmus korra kuus "Meelejahutaja ajaleht". ESTER. Hugo Hiibus (06.01.2019). "Hugo Hiibus - 90". Kesknädal.
Anharmooniline võnkumine

Anharmooniliselt võngub süsteem, mille liikumisi suurema amplituudiliste võnkumiste korral ei saa kirjeldada harmooniliste võnkumistena. Anharmoonilisus on süsteemi võnkumise erinevus harmoonilisest võnkumisest ja anharmoonilisust saab leida häiritusteooria abil. Suurema anharmoonilisuse korral kasutatakse ka teisi numbrilisi meetodeid anharmoonilisuse modelleerimiseks. Lihtsaim näide anharmoonilisest ostsillaatorist on matemaatiline pendel. Harmoonilise ostsillaatori definitsiooni järgi peavad kiirendus ja nihe olema võrdelised x ¨ ∝ x {\displaystyle {\ddot {x}}\propto x} . Matemaatilise pendli korral on kiirendus võrdne nihke siinusega x ¨ ∝ sin ⁡ ( x ) {\displaystyle {\ddot {x}}\propto \sin(x)} ning võnkumist võib kirjeldada harmooniline võnkumisena vaid väikeste nihke väärtuste korral. Esimeses lähenduses on anharmoonilisusest põhjustatud sageduse nihe Δ ω = ω − ω 0 {\displaystyle \Delta \omega =\omega -\omega _{0}} võrdeline võnkeamplituudi ruuduga A {\displaystyle A} : Δ ω ∝ A 2 {\displaystyle \Delta \omega \propto A^{2}} Ostsillaatorite korral, mille omavõngesagedused on ω α {\displaystyle \omega _{\alpha }} , ω β {\displaystyle \omega _{\beta }} , ... tekitab anharmoonilisus lisavõnkumisi sagedustega ω α ± ω β {\displaystyle \omega _{\alpha }\pm \omega _{\beta }} . Harmooniline võnkumine Võnkumine "Anharmonic Oscillator". Libretextsː Chemistry. Vaadatud 17.08.2020.
Geofon

Geofon (kreekakeelsetest sõnadest γῆ gē, 'maa' ja φωνή phōnē, 'heli') on seade, mis muudab maapinna liikumise kiiruse (siirde muutuse ajas) elektrilise pinge muutuseks. Geofoni sageduskarakteristik vastab harmoonilise ostsillaatori omale. Seega on geofoni sageduskarakteristik täielikult määratud ääresageduse (enamasti geofonidel ligikaudu 10 Hz) ja sumbuvusega (tavapärane sumbuvus 0,707). Kuna ääresagedus on pöördvõrdeline ruutkeskmisega liikuva massi suurusega, on geofonid, mille ääresagedus on väiksem kui 1 Hz ebapraktilised. Väiksemat ääresagedust on võimalik saavutada elektrooniliselt, kuid see kajastub geofoni suuremas hinnas ja mõõdetud signaalide suuremas müras. Kiirendusandur Hüdrofon Seismomeeter
ACME Film

ACME Film (ka Acmefilm) on Baltimaades tegutsev filmilevitaja. Ettevõte esindab Baltimaades muu hulgas Hollywoodi filmistuudioid Warner Bros. Pictures ja Sony Pictures. Ettevõte asutati 1999 Leedus. 2004 laienes ettevõte Lätti ja 2008 Eestisse (ACME Film Eesti). Eesti üksuse juht on Katre Valgma. https://www.acmefilm.ee/acme-filmist (vaadatud 07.01.2019) Koduleht
Aasta filmiajakirjanik

Aasta filmiajakirjanik on Eesti Filmiajakirjanike Ühingu välja antav aunimetus tähelepanuväärsele filmiajakirjanikule. Aunimetust antakse aastast 1995. 1995 Lauri Kärk 1996 Jaak Lõhmus 1997 Ilmar Raag 1998 Sulev Teinemaa 1999 Andres Maimik 2000 Karlo Funk 2001 Jaan Ruus 2002 Tarmo Teder 2003 Kristiina Davidjants 2004 Tiit Tuumalu 2005 Andres Laasik 2006 Margit Tõnson 2007 Boris Tuch 2008 Jaan Ruus 2009 Enn Säde 2010 Annika Koppel ja Ülo Pikkov 2011 Donald Tomberg 2012 Joonas Kiik 2013 Jaan Ruus 2014 Tristan Priimägi 2015 Tõnu Karjatse 2016 Maria Ulfsak 2017 Andrei Liimets 2018 Hendrik Alla 2019 Aurelia Aasa 2020 Tristan Priimägi 2021 Maria Ulfsak 2022 Kaspar Viilup 2023 Johannes Lõhmus https://filmikriitik.ee/neitsi-maali/aasta-kriitik/ (vaadatud 07.01.2019) https://filmikriitik.ee/neitsi-maali/aasta-kriitik/
Radetzky

Radetzky või Radetski on mitme isiku nimi: Josef Radetzky, Austria väejuht, feldmarssal (1766–1858) Fjodor Fjodorovitš Radetski, Vene väejuht Judith von Radetzky, saksa näitekirjanik Radetzky marss, Johann Strauss vanema komponeeritud marss "Radetzky marss", Joseph Rothi romaan
Oskuskeelekorraldus

Oskuskeelekorraldus on oskussõnavara ja laiemalt oskuskeele lingvistiline uurimine ning praktiline keeleline töö terminoloogia heaks. Selline ühe allkeele korraldus on üldise keelekorralduse osa. Oskuskeelt ja oskussõnavara ehk terminoloogiat hakati Eestis teadlikumalt arendama 19. sajandil. Silmapaistva panuse eestikeelse erialasõnavara arendamisel on andnud eesti rahvusliku liikumise suurkujud Friedrich Reinhold Kreutzwald ja Carl Robert Jakobson. Keel ei ole ainult suhtlus- või väljendus-, vaid ka tunnetusvahend. Mis tahes eriala oskussõnavara loomine ja oskuskeele korraldamine on kõigepealt vastavat eriala käsitleva teaduse probleem. Oskussõnade tuletamisel tuleb säilitada kriitiline suhtumine lähtekeele terminoloogiasse. Terminite tuletamisel saadakse häid tulemusi, kui peetakse silmas eeskätt terminisüsteeme, mitte üksiksõnu, ja eelistatakse produktiivsemaid sõnakujusid. Oskuskeeles taotletakse vältida nii terminite mitmetähenduslikkust kui ka samatähenduslike oskussõnade rohkust ehk sünonüümiat. Näiteks on majandusalase sõnavara loomine ja korraldamine majandusteadlaste ülesanne. Parimaid tulemusi annab aga tihe koostöö majandus- ja keeleteadlaste vahel. arendada Eestile oluliste teadus-, tehnika- ja majandusharude ning huvialade oskussõnavara saavutada kõigi valitsusasutuste osalus oma valdkonna terminivara arendamises toetada riiklikult terminoloogiatöö eri vorme tagada oskuskeeleinfo võimalikult lai levik ja eestikeelse oskussõnavara kasutamine anda erialaspetsialistidele ja filoloogidele oskuskeelekoolitust kõrgkooliõppe osana või täiendusõppena, edendada terminoloogiapõhimõtete uurimist ja arendamist soodustada eri asutuste terminoloogiakoostööd, eriti Eesti asutuste koostööd Euroopa Liidu asutustes töötavate ametnikega osaleda rahvusvahelises terminoloogia koostöös ja selle alases rahvusvahelises teadustegevuses Põhitäitjad on Haridus- ja Teadusministeerium ning teised ministeeriumid, Eesti Keele Instituut, Eesti Terminoloogia Ühing, Eesti Rakenduslingvistika Ühing, kõrgkoolid. Eesti Keele Instituudi ja Eesti Õigustõlkekeskuse algatusel loodi oskussõnavara arendamiseks 2001. aastal Eesti Terminoloogia Ühing, mis lõpetas tegevuse 2015. aastal. Oskuskeel Keelekorraldus Tiiu Erelt (1982). Eesti oskuskeel. Tallinn: Valgus. Lk 135. Rein Kull (2000). Kirjakeel, oskuskeel, üldkeel. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 53. Uno Mereste (2000). Oskuskeel ja seaduste keeleline rüü. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 84–87. "Eesti keele arengukava 2011–2017" (PDF). Vaadatud 07.01.2019.[alaline kõdulink]
KSG NUI

KSG NUI on Kadrioru Saksa Gümnaasiumi (lühendatult KSG) õpilaste korraldatav amatöörfilmifestival. Festivali raames näidatakse õpilaste amatöörfilme. Esimene festival toimus 2001. Esimesed korraldajad olid Tarmo Renter, Tiit Taimla, Andres Olvik, Risto Rõõmus, Joosep Pokla, Liis Rohtmets ja Lauri Mäe. Aastast 2004 kannab üritus nime NUI. https://www.ksg.edu.ee/et/uudised/ksg-nui-tuleb-taas (vaadatud 07.01.2019)
Rulapark

Rulapark ehk elamuspark (inglise keeles skatepark) on plats, kus on palju hüppekohti ehk rampe, mida tõukeratturid, BMX-ratturid ja rulasõitjad saavad kasutada trikkide tegemiseks. Rulapark on nimetuse saanud rula järgi, rulasõit sai alguse 1950. aastatel. Rulaparke hakati ehitama 1970. aastatel ning kuna siis sõideti seal kõige rohkem rulaga, siis pandigi nimi selle järgi. Praeguseks on rulaga sõitjad jäänud vähemusse, enamik kasutab rulaparke tõukeratastel ja BMX-ratastel. Rulapargis tegeletakse aladega, mis kuuluvad ekstreemspordialade alla.
Teaduskoda

Teaduskoda on Eesti on teadlaste, õppejõudude ja teiste teadusmeelsete inimeste ühendus, et tegutseda ühiskondliku surverühmana teaduspõhisema ühiskonna, poliitika ja majanduse nimel Eestis. Teaduskoja konkreetsete eesmärkide hulka kuulub näiteks Teadmistepõhine Eesti 2014–2020 strateegia täitmise toetamine, teaduse ja ettevõtluse koostöö jms. Teaduskoja algatusrühma kuuluvad Jüri Allik, Olesja Bondarenko, Maarja Grossberg, Els Heinsalu, Andi Hektor, Aveliina Helm, Anne Kahru, Mihkel Kangur, Eeva Kesküla, Maia Kivisaar, Ivo Leito, Innar Liiv, Heli Lukner, Irja Lutsar, Toivo Maimets, Ülo Niinemets, Ilona Oja Acik, Kalle Olli, Tiina Randma-Liiv, Triin Roosalu, Ellu Saar, Tuul Sepp, Pirjo Spuul ja Jaak Vilo. Teaduskoja loomine algatati detsembris 2018. Teadmistepõhine Eesti 2014–2020, Riigikogu, 22.01.2014 "Eesti iduettevõtete manifest". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. jaanuar 2019. Vaadatud 13. jaanuaril 2019. Teaduskoja koduleht