laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Zsolt Erdei

Zsolt Erdei (sündinud 31. mail 1974 Budapestis) on Ungari endine poksija. Ta oli vähemalt Ungari meister poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1999. aastal. Ta sai keskkaalus (kuni 75 kg) 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Gaidarbek Gaidarbekovile (Venemaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales keskkaalus (kuni 75 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Malik Beyleroğlule (Türgi) ja jäi edasistest medaliheitlustest välja. Ta võitis keskkaalus (kuni 75 kg) 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997) kuldmedali ja tuli maailmameistriks. Ta osales keskkaalus (kuni 75 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995), kuid kaotas 3. ringis oma kohtumise jäi edasistest medaliheitlustest välja ning 10. maailmameistrivõistlustel (Houston, 1999), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise jäi edasistest medaliheitlustest välja. Ta võitis keskkaalus (kuni 75 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 32. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 1998) ning 33. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 2000). Ta sai keskkaalus (kuni 75 kg) 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Sven Ottkele (Saksamaa). Ta poksis detsembrist 2000 kuni märtsini 2014 elukutselisena. Ta pidas kokku 35 kohtumist ning võitis neist 34 (neist 18 nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 kohtumise. Ta oli ajavahemikul 17. jaanuarist 2004 kuni 13. novembrini 2009 WBO maailmameister poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79 kg) ning 21. novembrist 2009 kuni 22. jaanuarini 2010 WBC maailmameister raskekaalus (Cruiserweight; kuni 200 naela ehk 90,7 kg). Ungari täiskasvanute meistrivõistlused poksis. Tulemused inglise keeles 27. suveolümpiamängude poksivõistlus. Sydney 1996. Tulemused inglise keeles 26. suveolümpiamängude poksivõistlus. Atlanta 1996. Tulemused inglise keeles 9. maailmameistrivõistlused poksis. Budapest 1997. Tulemused inglise keeles 8. maailmameistrivõistlused poksis. Berliin 1995. Tulemused inglise keeles 10. maailmameistrivõistlused poksis. Houston 1999. Tulemused inglise keeles 32. Euroopa meistrivõistlused poksis. Minsk 1998. Tulemused inglise keeles 33. Euroopa meistrivõistlused poksis. Tampere 2000. Tulemused inglise keeles 31. Euroopa meistrivõistlused poksis. Vejle 1996. Tulemused inglise keeles Zsolt Erdei veebisaidil Olympedia (inglise) Zsolt Erdei lehel BoxRec. Inglise keeles
Uusnaru

Uusnaru oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Veelikse küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Veelikse külaga. Külast on teateid alates 1970. aastatest. Marja Kallasmaa: artikkel "Uusnaru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Uuluta

Uuluta (kirjakeeles varem ka Uulota) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tali mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lanksaare küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lanksaare külaga. Külast on teateid alates 1638 (Uhlotto). Marja Kallasmaa: artikkel "Uuluta" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Uuejõe-Võidu

Uuejõe-Võidu oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Võidu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võidu külaga. Marja Kallasmaa: artikkel "Võidu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Uuejõe

Uuejõe (varem Soometsa) oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Võidu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võidu külaga. Küla kandis kuni umbes 1939. aastani nime Soometsa. Uuejõe-Võidu Marja Kallasmaa: artikkel "Võidu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ulli

Ulli oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Ristiküla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ristiküla külaga. Ulli oli küla staatuses alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Ristiküla2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tõõtsi

Tõõtsi oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Reinse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Külast on teateid alates 1900 (Тетси). Marja Kallasmaa: artikkel "Kanaküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 25.04.2018)
Teearu

Teearu oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Viluvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Viluvere külaga. Külast on teateid alates 1938. Marja Kallasmaa: artikkel "Viluvere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vabriku

Vabriku võib tähendada järgmist: Vabriku (Tori kihelkond), endine küla Vabriku (Vändra kihelkond), endine küla Joa-Vabriku Vabriku mõis
Sõnumed (ajaleht 1931)

Sõnumed oli ajaleht, mis ilmus 18. veebruarist 1931 kuni 1933. aastani Tallinnas. Väljaandja oli osaühisus Vaba Maa ja vastutav toimetaja Harald Vellner. Ajaleht ilmus 6 korda nädalas. Hind oli 3 senti. Ajalehes ilmus Gori illustratsioone. Pärast seda, kui Sõnumed oli avaldanud artikli, mis käsitles krooni langemist, leidis kohtu-siseministeerium, et ajaleht Sõnumed tekitab rahvas paanikat ja ajalehe ilmumine keelati üheks nädalaks. Selle otsuse peale suleti ajaleht Sõnumed lõplikult ning hakati välja andma uut ajalehte – Hommiklehte. Ester – Sõnumed digar.ee Sõnumed
Ängelholm-Helsingborgi lennujaam

Ängelholm-Helsingborgi lennujaam (IATA: AGH, ICAO: ESTA) on lennujaam Rootsis. Lennujaam asub umbes 34 kilomeetrit Helsingborgist ja umbes 7 kilomeetrit Ängelholmist. 2017. aastal läbis lennujaama 406 872 reisijat.
Visby lennujaam

Visby lennujaam (IATA: VBY, ICAO: ESSV) on lennujaam Visbys Gotlandil Rootsis. Lennujaam asub umbes 3,5 kilomeetrit Visbyst. Lennujaam on ainuke Gotlandi kommertslennujaam ja 12. suurim lennujaam Rootsis. 2016. aastal läbis lennujaama 463 616 reisijat. Lennujaamal on palju hooajalisi vahesi, näiteks 2016. aastal läbis lennujaama jaanuaris 18,070, aga juulis 57,302.
Stockholmi Skavsta lennujaam

Stockholmi Skavsta lennujaam (IATA: NYO, ICAO: ESKN) on rahvusvaheline lennujaam Nyköpingi lähedal Rootsis. Lennujaam teenindab Stockholmi. Lennujaamas opereerib lende kaks reisilennufirmat: Ryanair ja Wizz Air. Lennujaama läbis 2016. aastal 2 miljonit reisijat. "Passenger statistics". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. detsember 2017. Vaadatud 25. aprillil 2018. Koduleht
Asunduse

Asunduse oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kastna küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kastna külaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Kastna2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Allipa

Allipa oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Käru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jõeküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõeküla külaga. Marja Kallasmaa: artikkel "Jõeküla3" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Voobler

Voobler on kalapüügilant. Voobleri ninaosas on keeleke, mis annab landile liikuvuse ja peibutab röövkalu. Kalaportaal.ee Lantide ABC. Vooblerid.
Adila-Tagaküla

Adila-Tagaküla (ka Laimiku) oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Hageri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hageri külaga. Küla on nimetatud selle järgi, et see asus Adila mõisa valduste piiril. Peeter Päll: artikkel "Hageri3" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Adila-Krimmi

Adila-Krimmi oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Pihali küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pihali külaga. Külast on teateid alates 1930. aastate lõpust. Peeter Päll: artikkel "Pihali" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Džungli

Džungli oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Pahkla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pahkla külaga. Külast on teateid alates 1950 (Сундла).[viide?] Peeter Päll: artikkel "Pahkla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Hagudi-Metsküla

Hagudi-Metsküla oli küla Harjumaal, ajalooliselt Hagudi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hagudi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hagudi külaga. Hagudi-Metsküla on küla staatuses alates 1920. aastatest. Peeter Päll: artikkel "Hagudi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Hiienurme

Hiienurme oli küla Harjumaal, ajalooliselt Järvakandi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Põlma küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põlma külaga. 1412 on esimest korda mainitud nime Hydenůrm, seejärel 1452 Idenorm, 1798 Idnurm. Hiienurme mõis Peeter Päll: artikkel "Hiienurme" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jutapere

Jutapere oli küla Harjumaal, ajalooliselt Pajaka mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pajaka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nissi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pajaka külaga. 1452 on esimest korda mainitud nime Jottenkorbe, seejärel 1472 Juttenkurp, 1796 Judaper. Jutapere küla talude loend, Varbola Valla 1938 / 1939 aasta elanike nimekirja andmetel: Abema talu, taluomaniku perenimi; Sooman (Soman). Elanikke talus 5. Jänu talu, taluomaniku perenimi; Jõesaar. Elanikke talus 8. Luha talu, taluomaniku perenimi; Jernits. Elanikke talus 4. Lutsupere talu, taluomaniku perenimi; Alliksoo. Elanikke talus 8. Maasika talu, taluomaniku peremimi; Annervik. Elanikke talus 1. Madise talu, taluomaniku perenimi; Kalda. Elanikke talus 3. Miku talu, taluomaniku perenimi; Pirnipuu. Elanikke talus 4. Piiri talu, taluomaniku perenimi; Eha. Elanikke talus 3. Pillikmäe talu, taluomaniku perenimi; Ehrpass. Elanikke talus 5. Sepa talu, taluomaniku perenimi; Jakobson. Elanikke talus 4. Uuesauna talu, taluomaniku perenimi; Limberg. Elanikke talus 3. Varinurme talu, taluomaniku perenimi; Roodes. Elanikke talus 5. Jutapere oja Marja Kallasmaa: artikkel "Jutapere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Karusmaa

Karusmaa oli küla Läänemaal, ajalooliselt Sooniste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Leevre küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Leevre külaga. Marja Kallasmaa: artikkel "Karusmaa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kimaru

Kimaru oli küla Läänemaal. Küla jääb tänapäeval Teenuse küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Teenuse külaga. Külast on teateid alates 1945 (Kimaro). Marja Kallasmaa: artikkel "Teenuse" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kodila-Uusküla

Kodila-Uusküla (varasema nimega Kasepere) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kodila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Raka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Raka külaga. Peeter Päll: artikkel "Raka2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Laidi vald

Laidi vald (läti keeles Laidu pagasts) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Turlava, Snēpele, Raņķi ja Rudbārži vallaga ning Lõuna-Kuramaa piirkonna Kazdanga vallaga. Valla pindala on 115 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1119 inimest. Valla keskus on Laidi küla. Vallavanem on Andris Neilands. Aastal 1945 moodustati Valtaiķi vallas Valtaiķi ja Rude külanõukogu. Aastal 1954 liideti need ühiseks Laide külanõukoguks. Aastal 1965 liideti Induļa külanõukogu kolhoosi Spartaks maad Laide külanõukoguga. Aastal 1977 liideti Laide külanõukoguga veel osa Turlava külanõukogu alasid. Aastal 1990 moodustati Laide külanõukogust Laidi vald. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Laidi mõisa hoonetekompleks (park, tall-tõllakuur, häärber, mõisavalitseja maja), Vangas asuva mõisaaida uksepiidad, Valtaiķi luteri kirik (sealhulgas 15 sealset vitraaži, orel, oreli noodivihik, kantsel, lühter, uksed, altar ja kirikuliste astmed), Sermite linnamägi, Dižstrauti muinaskalmed ehk Kalmeküngas, Valtaiķi keskaegne linnus ja kalmistu. Looduskaitse all on Pelēni tamm, Rudzīši kivi, Nēlupji tammed ja Jaunbrēdiķi dendropark. Lisaks on seal looduskaitse all arvukalt nimetuid põlispuid. Aastal 2011 elas vallas 1085 lätlast, 19 venelast, 13 valgevenelast, 9 ukrainlast, 7 poolakat ja 19 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Laidi mõisa peahoone Valtaiķi luteri kirik Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. "Kuldīgas novads (vaadatud 19.04 2018)". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2018. Vaadatud 25. aprillil 2018. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2021. Vaadatud 26. detsembril 2018. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Laidi vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Valla koduleht (läti keeles)
Kurikse

Kurikse oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Lelle mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lokuta küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lokuta külaga. Küla nime lähteks on taluperemehe lisanimi (1751 Kurrikeste Jahn). Marja Kallasmaa: artikkel "Lokuta3" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kärivere

Kärivere oli küla Harjumaal, ajalooliselt Salutaguse mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pirgu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pirgu külaga. 1524 on esimest korda mainitud nime Kerffer, seejärel 1725 Kerrefer, 1871 Kirrewer. Peeter Päll: artikkel "Kärivere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kärsama

Kärsama oli küla Läänemaal, ajalooliselt Luiste-Loodna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Loodna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Loodna külaga. 1505 on esimest korda mainitud nime Kersamecke, seejärel 1528 Kersemech, 1586 Kersemacke Jürgen. Marja Kallasmaa: artikkel "Kärsama" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Laidi

Laidi (vanasti ka Laide) on küla Lätis Kuldīga piirkonnas, Laidi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 80 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 28 ja Riiast 167 kilomeetri kaugusel. Laidis on põhikool, postkontor, raamatukogu ja kohalik vabaõhulava. Külas asub arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all olev Laidi mõisa hoonetekompleks(park, tall-tõllakuur, häärber, mõisavalitseja maja). Küla kujuneski mõisa (Laiden) ja Valtaiķi vallamaja juurde. Nõukogude perioodil oli Laidi kohaliku kolhoosi «Spartaks» keskasula. Laidis kasvav pärn ümbermõõduga 3.82 meetrit ja harilik pöök ümbermõõduga 4.04 m on looduskaitse all. Aastal 2018 oli külas 180 elanikku. Aastal 2020 oli elanikke 176. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5108 Latvijas ceļu karte. Mērogs 1:200 000. Šoseju un zemesceļu departaments. 1940. Rīga https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 540. lk. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Käsna

Käsna oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Käru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lauri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lauri külaga. Külast on teateid alates umbes 1866 (Касна ). Marja Kallasmaa: artikkel "Käsna" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kristianstads Nation

Kristianstads Nation on üliõpilasorganisatsioon, mis kuulub Lundi Ülikooli juurde Rootsis. Organisatsioon asutati aastal 1890. Organisatsiooni nimi tuleneb Kristianstadi linnast Skåne maakonnas. Organisatsiooni sümboliks on Snapphane, kes oli 17. sajandi taanimeelne Skåne partisan. Kristianstads Nation käib läbi Tartu naiskorporatsiooniga Filiae Patriae. Kristianstads Nationi koduleht
Jomo Kenyatta rahvusvaheline lennujaam

Jomo Kenyatta rahvusvaheline lennujaam (IATA: NBO, ICAO: HKJK) on rahvusvaheline lennujaam Nairobis Keenias. See asub umbes 15 kilomeetrit Nairobi kesklinnast. Algselt oli selle nimeks Embakasi lennujaam, kuid 1978. aastal nimetati see ümber Keenia esimese presidendi ja peaministri Jomo Kenyatta (1964–1978) järgi. 2016. aastal läbis lennujaama 7 039 175 reisijat, millega see oli suuruselt seitsmes lennujaam Aafrikas. Lennujaamast saab lennata rohkem kui 50 riiki.
Málaga lennujaam

Málaga lennujaam (IATA: AGP, ICAO: LEMG), ametlikult Málaga-Costa del Soli lennujaam, on rahvusvaheline lennujaam Málagas Hispaanias. Lennujaam on Hispaania liiklustiheduselt neljas lennuväli, sellest suurema liiklustihedusega lennujaamad riigis on Madridi Bajarase lennujaam, Barcelona El Prat ja Palma de Mallorca lennujaam. Lennujaama läbis 2017. aastal 18,6 miljonit reisijat ja 2018. aastal oli reisijaid üle 19 miljoni. Lennujaamast saab lennata rohkem kui 60 riiki. See on Air Europa, Norwegiani, SASi, Ryanairi ja Vuelingu kodulennujaam. Málaga lennujaamal on kolm terminali ja kaks lennurada. aena.es Vaadatud 13. detsembril 2019 Airport Technology Vaadatud 13. detsembril 2019
Laikma

Laikma oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ummaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ummaru külaga. Külast on teateid alates 17. sajandi II poolest (Laigmeggy Byy, Laigma Mart). Peeter Päll: artikkel "Laikma" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Laisari

Laisari (kirjakeeles varem ka Laisaare) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Adila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pihali küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pihali külaga. 1677 on esimest korda mainitud nime Laysaar, seejärel 1725 Laisar. Peeter Päll: artikkel "Laisari" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Maidemaa

Maidemaa oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kullimaa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kullimaa külaga. Külast on teateid alates 1945. Marja Kallasmaa: artikkel "Kullimaa2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Matsimurru

Matsimurru oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Koogiste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Koogiste külaga. Külast on teateid alates 1922. Marja Kallasmaa: artikkel "Koogiste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Mõisataguse

Mõisataguse (varem ka Türgi küla, Türgiküla) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Järvakandi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Valli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Valli külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Тюргикюля). 1936 nimetati küla Türgi külaks, varem kandis küla nime Mõisataguse. 1945. aasta nimekirjas oli küla taas nime all Mõisataguse. Peeter Päll: artikkel "Mõisataguse" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Määrasmaa

Määrasmaa oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Käru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kändliku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kändliku külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Мярасма küla). Marja Kallasmaa: artikkel "Kändliku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lõmmelu

Lõmmelu oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Käru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jõeküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõeküla külaga. Külast on teateid alates 1923 (Lõmmelo). Marja Kallasmaa: artikkel "Lõmmelu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tšerkeska

Tšerkeska on paljude Kaukaasia rahvaste meeste rahvarõivaste osa. Selle võtsid oma rõivastusse ka Venemaa kasakad. Nimetus tuleb tšerkessidelt. Tšerkeska rinnal võivad olla algselt püssi laadimiseks mõeldud laengud ehk gasiirid. Tšerkeskat kannavad ka Jordaania kuninga ihukaardiväelased, kes aastast 1921 on olnud tšerkessid. http://articles.latimes.com/1987-05-17/news/mn-905_1_circassian-language
Gasiirid

Gasiirid on algselt olnud püssi laadimiseks mõeldud laengud, mis asetsevad rinnal või eraldi kotikesena. Tänaseks on gasiir taandunud esteetiliseks osaks paljude Kaukaasia rahvaste meeste rahvarõivast tšerkeskast. See sisaldas täpselt doseeritud koguses püssirohtu või paberist hülssi ja kuuli. Tavalised gasiirid valmistati puidust või luust, paraadvormile ka hõbedast.
Milvi Panga

Milvi Panga (sündinud 22. aprillil 1945 Oeküla, Antsla vald, Võrumaa) on eesti harrastusluuletaja. Ta õppis Kaika 7-klassilises koolis ja Antsla Keskkoolis, seejärel lõpetas Tallinnas ETKVLi kooperatiivkooli koka-kondiitrina. 1965. aastal asus ta elama Rapla rajooni. Rapla lähedal Alus elab pensionipõlve pidav harrastuskirjanik senini. Ta on töötanud kokana, tuletõrjedispetšerina ja meditsiiniõe abina operatsioonisaalis. Temalt on ilmunud üheksa lasteluulekogu: 1995 "Pesamunale" 1998 "Jõulust jaani" 2004 "See, kes lustib" 2005 "Läämi kaemi!" (võru keeles) 2007 "Läki õue, läkiläki!" 2011 "Kus sa oled, päkapikk?" 2015 "Linnumajake" 2015 "Sooääre summer" 2017 "Mesikäpa esikäpad" Milvi Panga luuletusi on avaldatud paljudes lasteluulekogumikes, õpikutes ja laulikutes. Mitmed tema luuletused on viisistatud. Ta on kirjutanud luuletusi ja jutte ka täiskasvanutele, kuid need pole raamatukaante vahele jõudnud. 1991 Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind (luuletused "Tähekeses", kunstnikud Hillar Mets, Heldur Laretei, Viive Noor) 2004 Hendrik Adamsoni murdeluulepreemia (luuletsükkel "Läämi kaemi") 2017 Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind ("Mesikäpa esikäpad", kunstnik Mare Hunt) 2018 Hendrik Adamsoni nimelise murdeluulekonkursi eriauhind
Nihu

Nihu oli küla Läänemaal, ajalooliselt Mõisamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mõisamaa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Märjamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõisamaa külaga. Külast on teateid alates 1648 (Niho Külla). Marja Kallasmaa: artikkel "Nihu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pargi

Pargi oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Salutaguse küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Salutaguse külaga. Küla kujunes välja pärast Teist maailmasõda. Peeter Päll: artikkel "Salutaguse3" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pikkküla

Pikkküla oli küla Läänemaal, ajalooliselt Päärdu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kurevere ja Päärdu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vigala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kurevere ja Päärdu külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Пиккюля). Marja Kallasmaa: artikkel "Pikkküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Päevati

Päevati oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kohila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Aandu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Aandu külaga. Küla kujunes välja 19. ja 20. sajandi alguseks. Peeter Päll: artikkel "Päevati" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pärniku

Pärniku on kohanimi: Pärniku (Iisaku kihelkond), endine küla Pärniku (Pärnumaa), endine küla Pärniku on paikkond (varem küla) Ida-Viru maakonnas Avinurme vallas ... Pärniku tee
Päärdu-Mõisaküla

Päärdu-Mõisaküla (varasema nimega Päärdumõisa) oli küla Läänemaal. Küla jääb tänapäeval Päärdu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vigala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Päärdu külaga. Külast on teateid alates 1922 (Päärdumõisa). Marja Kallasmaa: artikkel "Päärdu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.