laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Slaavi laenud eesti keeles

Slaavi laenud on oletatavad vanavene laenudest varasemad slaavi keelekujudest (ennekõike algslaavi ja vanaslaavi keelest) eesti keelde jõudnud laentüved. Eesti etümoloogiasõnaraamatu hinnangul on varastest slaavi keelekujudest laenamine võimalik, aga ebatõenäoline, kuna slaavi ja läänemeresoome hõimude tolleaegsed (enne 7. sajandit) asualad olid teineteisest eraldatud baltlastega asustatud piirkondadega ning keelekontakte seetõttu ilmselt polnud. Tiit-Rein Viitso kritiseerib seda seisukohta ja väidab, et teatava hulga varasemate slaavi laenude olemasolu on etümoloogiliselt usutav. Samuti paigutab Eesti etümoloogiasõnaraamat Viitso hinnangul vanavene keele väljakujunemise ja leviku liiga varajasse aega ja väidab, et tegelikult toimus see alles 10. sajandi lõpus ja sellele eelnenud slaavi päritolu laensõnu tuleks pidada algslaavi laenudeks. Oletatavad slaavi laenud on nt tragi (agar), ais, haug, väin. germaani laenud eesti keeles alamsaksa laenud eesti keeles saksa laenud eesti keeles baltisaksa laenud eesti keeles vanarootsi laenud eesti keeles rootsi laenud eesti keeles balti laenud eesti keeles vanavene laenud eesti keeles vene laenud eesti keeles läti laenud eesti keeles soome laenud eesti keeles Metsmägi, Iris; Sedrik, Meeli; Soosaar, Sven-Erik (2012). Eesti etümoloogiasõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Viitso, Tiit-Rein (2013). Pilk "Eesti etümoloogiasõnaraamatule". Emakeele Seltsi aastaraamat. 58/2012, lk 299-308. Tallinn, 2013.
Germaani laenud eesti keeles

Germaani laenud on alates II aastatuhandest eKr kuni 9. sajandini pKr alggermaani keelest eesti keelde jõudnud laentüved. Samas Huno Rätsep piiritleb germaani laenude perioodi ajaliselt I ja II aastatuhande vahetusest eKr kuni 13. sajandini . Ajajärgu hilisemate laenude puhul on kohati võimalik eristada algskandinaavia laene. Laenude seas on palju põlluharimise, meresõidu, kaubanduse ja muu ühiskonnaeluga seotud tüvesid. Germaani laene on Huno Rätsepa määratluse järgi eesti keeles 269–397, 2012. aasta Eesti etümoloogiasõnaraamat toob välja 219-318 germaani ja 30-54 skandinaavia laenu. Näiteid germaani laenudest: ader, kaer, kaup, kehv, kuld, kuningas, puri, põld, raha, raud, rikas. Näiteid algskandinaavia laenudest: jõulud, kult, paat, riid, saad, särk, taud, tõld. alamsaksa laenud eesti keeles saksa laenud eesti keeles baltisaksa laenud eesti keeles vanarootsi laenud eesti keeles rootsi laenud eesti keeles balti laenud eesti keeles slaavi laenud eesti keeles vanavene laenud eesti keeles vene laenud eesti keeles soome laenud eesti keeles Metsmägi, Iris; Sedrik, Meeli; Soosaar, Sven-Erik (2012). Eesti etümoloogiasõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?link=L_10 (vaadatud 21.03.2013) ETÜ raha
NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Leningradi oblasti valitsus

NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Leningradi oblasti valitsus (vene keeles Управление НКВД по Ленинградской области, Управления НКВД СССР по Ленинградской области и городу Ленинграду) oli NSV Liidu SARK-i piirkondlik struktuurasutus Leningradi oblastis. 13.7 – 3.12.1934, Filipp Medved (ru); 3.–10.12.1934, ajutine kohusetäitja Jakov Agranov (1893–1938) 10.12.1934 – 20.1.1938, 1. järgu riikliku julgeoleku komissar Leonid Zakovski 20.1 – 12.11.1938, 3. järgu riikliku julgeoleku komissar Mihhail Litvin (1892–1938) 14.11.1938 – 26.2.1941, 3. järgu riikliku julgeoleku komissar Sergei Gogolidze (1901–1953) 26.2 – 23.8.1941, riikliku julgeoleku vanemmajor Nikolai Lagunov (1905–) 23.8.1941 – 7.5.1943, riikliku julgeoleku vanemmajor 3. järgu riikliku julgeoleku komissar Pjotr Kubatkin (1907–1950) 7.5.1943 – 3.1948, kindralleitnant 3. järgu riikliku julgeoleku komissar Ivan Šiktorov (1908–1978) 1. valitsus: 1. osakond, juhtkonna kaitse, 2. osakond, operatiivosakond, 3. osakond, vastuluureosakond, 4. osakond, salajas-poliitiline, 6. osakond, sõjaväestatud organisatsioonide järelevalve, 7. osakond, kaitsetööstuse järelevalve, 8. osakond, tööstusasutuste järelevalve, 9. osakond, põllumajanduse järelevalve; 3. valitsus 3. osakond, õhu- ja maanteesfääri järelevalve 1. eriosakond, arvestuse ja arhiiviosakond 2. eriosakond, operatiivtehnika 3. eriosakond, šifreerimisosakond, SARKi muuseum, SARKi vangla, kaadriosakond, operatiivvoliniku aparaat, valitsuse ülema juures asuv inspektoritegrupp, finantsosakond, erikonstrueerimisbüroo (süüdimõistetud erialaspetsialistide töö kasutamine kinnistes asutustes). NKVD struktuur Venemaa Riiklik Poliitajaloo Muuseum "Gorohovaja 2" (филиал Государственного музея политической истории России «Гороховая, 2) (ru) Ленинградское Управление Народного комиссариата 95 лет на страже безопасности Родины, 09 марта 2013 "Филиал "Гороховая, 2". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. aprill 2013. Vaadatud 21. märtsil 2013. 95 лет на страже безопасности Родины, 09 марта 2013
Marje Ingel

Marje Ingel (sündinud 22. veebruaril 1972) on eesti raamatukogutöötaja, luuletaja ja muusikaajakirjanik. Ta on lõpetanud pop-džässlaulu erialal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli. Esimene suurem ülesastumine estraadilaval leidis Marjel aset koos progerokk-ansambliga Meggan aastal 1996. 2008. aastal ilmunud debüütkogusse "Sulg" on kogutud 20 aasta (1988–2008) jooksul kirjutatud luulet . Ta on esinenud Sotsia kirjandusfestivali raames peetud luulevõistlusel Poetry slam (2008) ning kirjandusfestivalidel Prima Vista (2009) ja HeadRead (2010). Ta töötab Tallinna Keskraamatukogu muusikaosakonnas ning on pidanud sealset veebipäevikut. Ajakirjanikuna on teinud kaastööd peamiselt ajalehele Sirp ja ajakirjale Muusika. Kaarel Kressa, Marje Ingel sai luulevõistluselt tuule tiibadesse, Eesti Päevaleht, 6. september 2008 Silja Paavle, Ingel mängib sõnadega, Õhtuleht, 11. oktoober 2008 Marje Ingel esitles luuleraamatut, mille andis välja uus kirjandusrühmitus, Postimees, 9. september 2008 Valik artikleid Sirbis
Aleksander Kolmpere (laev)

Aleksander Kolmpere on endine Eesti Merelaevanduse puistlastilaev, mille nimi oli septembrini 1991 Skulptor Matvejev. Laev ehitati 1987. aastal Bulgaarias Georgi Dimitrovi nimelises laevatehases. Aastail 1992–2001 kandis laev nime "Aleksander Kolmpere" ja sõitis Eesti lipu all. Laev müüdi 2001. aastal. Alates 2009. aastast on laev Hiina lipu all nimega Huazhou. 7 laadruumiga ühe sõukruviga laeva kandevõime on 24 105 tonni.
Marcello Macchia

Marcello Macchia (sündinud 2. augustil 1978 Vastos) on itaalia näitleja ja koomik.
Raua tänav (Tartu)

Raua tänav on tänav Tartus Karlova linnaosas. Tänav algab Sõpruse puiesteelt, ristub Rebase, Kuu, Vaba, Sõbra, Saekoja ja Purde tänavaga ning lõpeb Tehase tänaval. Tänava pikkus on umbes 800 meetrit.
Ilmatari tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Ilmatari tänav on tänav Tartus Tähtveres. Ta algab Jakob Hurda tänavalt, ristub Carl Robert Jakobsoni (paremalt) ja Johann Voldemar Jannseni tänavaga ning lõpeb Vikerkaare tänaval. Tänava pikkus on umbes 620 meetrit. Tänav on nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 24. oktoobrist 1932.
Raua tänav (täpsustus)

Raua tänav on tänav mitmes asulas: Raua tänav Jõhvis Raua tänav Kadrina alevikus Raua tänav Kuressaares Raua tänav Märjamaa alevis Raua tänav Paralepa alevikus Raua tänav Pärnus Raua tänav Rakveres Raua tänav Rummu alevikus Raua tänav Sõmeru alevikus Raua tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Raua tänav Tartus Karlova linnaosas Raua tänav Türil Raua tänav Viljandis Kristjan Raua tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis
Voolu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Voolu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Tänav algab Valve tänavalt ja suundub edelasse. Tänavaga ristub Sihi tänav. Voolu tänav lõppeb Johann Voldemar Jannseni tänaval. Tänava pikkus on umbes 700 meetrit. Voolu tänav sai nime 8. novembril 1927. Aastatel 1940–1941 oli tänava nimi Külvi tänav. Tänav on saanud nime selle järgi, et väidetavalt oli see esimene elektrifitseeritud tänav Kivimäel. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 143 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 303
Taani-Eesti Kaubanduskoda

Taani-Eesti Kaubanduskoda (taani keeles Dansk-Estiske Handelskammer, inglise keeles Danish-Estonian Chamber of Commerce, lühend DECC) on Eesti mittetulundusühing, mille eesmärk on arendada Taani ja Eesti ettevõtete ärisidemeid ning ühendada Taani ja Eesti ärikogukonda Eestis. Kaubanduskoda korraldab nii avalikke kui ka vaid liikmeskonnale mõeldud üritusi: seminare, konverentse, ettevõtlusega seotud kohtumisi. Taani-Eesti Kaubanduskoda loodi 2007. aasta septembris. See kasvas välja 1996. aastal loodud Taani-Eesti Äriklubist. Kaubanduskojal on 60 liiget. Liikmeks võivad astuda nii eraisikud kui ka juriidilised isikud. Taani-Eesti Kaubanduskoda on Eesti Välisinvestorite Nõukogu asutajaliige ja lihtliige. Taani-Eesti Kaubanduskoda on partnerorganisatsiooniks Eesti Suursaatkonnale Kopenhaagenis, Taani saatkonnale Tallinnas, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele, EAS-i ekspordinõunikule Taanis ning Taani Kultuuri Instituudile Baltikumis. Taani-Eesti Kaubanduskoda asub Tallinnas. Seda juhib alates aastast 2018 Hedy Kohv. Koja juht aastatel 2009–2018 oli Merli Lindberg. About the DECC Members Taani-Eesti Kaubanduskoja koduleht
Lobeelialised

Lobeelialised (Lobeliaceae) on soontaimede sugukond, mis kuulus kellukalaadsete seltsi. Tänapäeval arvatakse sugukond astrilaadsete seltsi. Vahel (näiteks APG III süsteemis) käsitletakse ka kui alamsugukonda kellukaliste sugukonnas. Lobeelialiste sugukonda kuulub perekond lobeelia. Eestis kasvab pärismaisena üks liik – vesilobeelia. Eesti NSV floora 5: 681.
Pihkva–Narva raudtee

Pihkva–Narva raudtee (vene keeles Железнодорожная линия Псков – Нарва) oli 1915–1916 ehitatud Venemaa keisririigi Peterburi kubermangu ja Pihkva kubermangu ühendanud laiarööpmeline raudteeliin. Raudtee ehitati Moskva–Ventspilsi–Rõbinski Raudtee Seltsi poolt. Raudtee hävis Teise maailmasõja ajal. Pihkva reisijaam (vene keeles Псков-Пассажирский) Berjozki (Берёзки; vahemaa 5 versta) Zapskovje (Запсковье) Maslogostitsõ (Маслогостицы; vahemaa 41 versta) Borovik (Боровик) Jamm (Ямм; vahemaa 75 versta) Zamogilje (Замогилье) Oudova (Гдов; vahemaa 112 versta) Dobrutši (Добручи) Gostitsõ (Гостицы; vahemaa 146 versta) Raudteejaam Narva II, raudteejaam Jaani eeslinnas (Нарва II; vahemaa 181 versta) Raudteejaam Narva I, Narvas (Нарва I; vahemaa 183 versta) Raudteetransport Eestis Raudteetransport Lätis
Koit Kaskel

Koit Kaskel (sündinud 4. aprillil 1974 Haapsalus) on Eesti riigiametnik. Ta õppis 1981–1992 Kadrina Keskkoolis, lõpetas 1996 Eesti Lennuakadeemia lennuliikluse juhtimise erialal ning omandas 1998–2004 EBS-is avaliku halduse bakalaureuse ning ärijuhtimise magistri kraadi. Ta töötas aastatel 1998–2013 Lennuametis, sealhulgas 2003–2013 peadirektorina. Aastatel 2013–2017 oli Kaskel majandusministeeriumi nõunik ja 2018–2019 Keskkonnainvesteeringute Keskuse toetuste üksuse juht. 2020. aasta jaanuarist on ta Eesti Lennuakadeemia rektor. Rektor Koit Kaskeli inauguratsioon 21. veebruaril. Lennuakadeemia, vaadatud 10.02.2020.
Sepa tänav (Tartu)

Sepa tänav on tänav Tartus Ropka ja Ropka tööstusrajooni linnaosas. Tänav algab Võru tänavalt (teisel pool kulgeb samas sihis Aianduse tänav), ristub Sepavälja, Sepakuru, Jalaka, Vasara ja Tähe tänavaga ning lõpeb Turu tänaval. Võru tänavast kuni Jalaka tänavani paikneb Sepa tänav Ropka linnaosas, järgnevalt on kuni Vasara tänavani Ropka ja Ropka tööstusrajooni piiriks ning ülejäänud pikkuses asub Ropka tööstusrajoonis. Tänav on lääne-idasuunaline ja selle pikkus on 1,37 km.
Doos (üldmõiste)

Doos (kr sõnast dosis 'annus') ehk annus on ühe korraga või suhteliselt lühikese aja vältel organismi jõudnud või tahtlikult manustatav kogus keemilist ainet või ainete segu (sh ravimit või mürki) või kiiritust (kiirgusdoos). Ainekoguste eraldamist vastavalt vajalikule hulgale nimetatakse doseerimiseks ehk annustamiseks. Meditsiinis peetakse ravimidoosi all silmas farmatseutiliste ja arstiteaduslike meetoditega kindlaksmääratud ravimikogust, mis on harilikult organismi manustatav ja mõeldud ühekordseks kasutamiseks ravi otstarbel. Nii aine kui ka kiirituse puhul võib annuseid organismile avaldatava mõju alusel liigitada letaalseks ehk surmavaks doosiks, maksimaalseks ja minimaalseks soovitatavaks doosiks, toksiliseks doosiks ning efektiivseks (mõju avaldavaks) doosiks. Üledoos TEA entsüklopeedia 5. köide, 2010.
Andmeanalüüs

Andmeanalüüs (ingl data analysis) sisaldab andmete ülevaatamist (inspecting), puhastamist (cleansing), muutmist (transforming) ja modelleerimist eesmärgiga saada soovitud infot, teha selle põhjal järeldusi ja hõlbustada otsustuste tegemist (supporting decision making)[viide?]. Mõnikord eristatakse (esmast) uurivat andmeanalüüsi (exploratory data analysis) ja kinnitavat andmeanalüüsi (confirmatory data analysis). Andmeanalüüsil on mitu aspekti ja lähenemist, see hõlmab erinevaid meetodeid erinevatest teadusaladest ja tegevustest. Intellektuaalne andmeanalüüs on andmeanalüüsi omaette meetod, mis põhineb andmete modelleerimisel ja avastamisel, mitte nende kirjeldamisel. Ärianalüütika (vene k бизнес-аналитика) hõlmab andmeanalüüsi, mis toetub agregatsioonile. Statistilises vaatenurgas mõned inimesed eristavad kirjeldavat statistikat, uurivat andmeanalüüsi ja statistiliste hüpoteeside kontrolli. Uuriv andmeanalüüs tegeleb andmete uute iseloomustuste avastamisega, ja statistiliste hüpoteeside kontroll kinnitab või kummutab (lükkab ümber) olemasolevaid hüpoteese. Prognoosianalüüs keskendub statistiliste või struktuurmodellide kasutamisel ennustamiseks või klassifikatsiooniks, ja tekstianalüüs kasutab statistilisi, lingvistika- ja struktuurmeetodeid info võtmiseks ning klassifitseerimiseks tekstiallikatest, mis kuuluvad mittestruktureeritud andmete hulka. Need on andmeanalüüsi variandid. Andmete integratsioon on andmeanalüüsi eelkäija, aga andmeanalüüs ise on tihedalt seotud andmete visualiseerimise (vene k. визуализация данных) ja levitamisega. Terminit "andmeanalüüs" kasutatakse mõnikord ka andmete mudeldamise sünonüümina. Andmesisestus Peakomponentide analüüs TEA entsüklopeedia 2. köide, 2009.
Antenn

Antenn on raadiotehniline seade elektromagnetlaine (tapsemalt: raadiolaine) kiirgamiseks ja vastuvõtuks. Antenn muundab raadiosaatja genereeritud kõrgsagedusliku elektromagnetilise võnkumise ruumis levivaks elektromagnetlaineks. Vastuvõtul antennile langev elektromagnetlaine muundatakse elektromagnetiliseks kõrgsageduslikuks võnkumiseks, mis suunatakse lainejuhi kaudu raadiovastuvõtjasse. Antenni tüüp, mõõtmed ja ehitus sõltuvad saateks/vastuvõtuks soovitavast raadiosageduse lainepikkusest ja antenni kasutuse eesmärgist (suuna- või ringdiagrammiga, polarisatsiooni tüüp jne). Duplekssides kasutatakse üht ja sama antenni vaheldumisi raadiojaama saatel vastuvõtul. Raadiosignaali edastamiseks juhitakse raadiosaatja raadiosageduslik võnkumine antenni klemmidele, antenn kiirgab saadud kõrgsagedusliku energia elektromagnetilise kiirgusena (raadiolainetena) ruumi (nn eetrisse). Vastuvõtul peab antenn kinni osa elektromagnetlaine võimsusest, tekitades klemmidele väikese elektripinge, mis suunatakse vastuvõtjas võimendisse. Antenne kasutatakse ringhäälingus, televisioonis, telekommunikatsioonis, radaris, mobiiltelefonides, satelliitsides ja ka muudes seadmetes ja süsteemides, nagu raadiomikrofon, Bluetoothi kasutavad seadmed, WiFi-iga seadmed ning RFID-märgised kaupadel. Tavaliselt koosneb antenn metallist elektrijuhtidest, mis on ühendatud läbi toiteliini saatja või vastuvõtjaga. Saatja kõrgsageduslik vahelduvvool tekitab antenni ümber võnkuva elektrivälja, millega kaasneb ristuval tasandil võnkuv magnetväli. Need ajas muutuvad väljad kiirgavad elektromagnetlainena antennist ruumi. Vastuvõtt toimub teisipidi. Saabuvad võnkuvad elektri- ja magnetväljad tekitavad antenni elementides võnkuva voolu. Antennide koosseisu võib kuuluda ka peegeldavaid ja suunavaid osi, mis pole saatja või vastuvõtjaga vahetus ühenduses. Sellised osad võivad olla parasiitelemendid, paraboolpeegeldi, ruuporid. Nende eesmärk on suunata raadiolaineid kitsa vihuna teatud kindlas suunas. Antennid saadavad ja võtavad vastu raadiolaineid kõigist suundadest võrdselt või siis saadavad ühte kindlasse suunda ning võtavad vastu ainult kindlast suunast. Aastal 1888 ehitas saksa füüsik Heinrich Hertz esimesed antennid, et tõestada James Clerk Maxwelli ennustatud elektromagnetlainete olemasolu. Hertz paigutas nii saatjal kui vastuvõtjal paraboolpeegeldi fookusesse dipoolantenni. Ta avaldas oma tööd ajakirjas Annalen der Physik und Chemie (vol. 36, 1889). Poollainedipool Efektiivne kiirgusvõimsus Yagi antenn Logoperioodiline antenn Ruuporantenn Paraboolantenn Fraktaalantenn Nanoantenn Antennid Antennide parameetrid Eesti Raadioamatööride Ühing - Antennidest Antenna Theory
Saare tänav (Tartu)

Saare tänav on tänav Tartus Annelinnas. Ta algab Sõpruse puiestee ja Männi tänava ristmiku juurest ning kulgeb ca 110 meetrit edela suunas, kus lõpeb umbtänavana.
Tiit Kiken

Tiit Kiken (5. veebruar 1948 – 7. aprill 2012) oli eesti kitarrist. Tiit Kiken mängis kitarri paljudes restoraniansamblites ja Eesti Raadio orkestris. Ta tegutses kitarriõpetajana ning tegi koostööd eesti klassikaliste ja džässmuusikutega. Ta tegi kaasa plaadil "See maailm".
Kuula (EP)

See artikkel räägib albumist. Ott Leplandi laulu kohta vaata artiklit Kuula. "Kuula" (album) on spetsiaalselt 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse jaoks loodud minialbum (EP), mis sisaldab Eestit Eurovisioonil esindanud Ott Leplandi loo "Kuula" neljas keeles versioone. "Kuula" kõlab albumil eesti-, hispaania-, vene- ja ingliskeelsena. Aapo Ilvese eestikeelsed sõnad on tõlkinud Stanislav Bulganin. Ott Leplandi koduleht Ott Lepland Facebookis Ott Leplandi fännide foorum Ott Lepland MySpace'is "Kuula" (laulusõnad @ sasslantis) "Escucha" (laulusõnad @ sasslantis) "Слушай" (laulusõnad @ sasslantis) "Hear Me" (laulusõnad @ sasslantis)
Bordoo tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Bordoo tänav on tänav Tartus Ihastes, linna servas. Tänav algab Purpuri tänavalt ja on paralleelne Karmiini tänavaga.
Karmiini tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Karmiini tänav on tänav Tartus Ihastes, linna servas. Tänav algab Purpuri tänavalt ning on paralleelne Bordoo tänava ja Ookri tänavaga.
Ookri tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Ookri tänav on tänav Tartus Ihastes, linna servas. Tänav algab Purpuri tänavalt ja on paralleelne Karmiini tänavaga.
Muqdisho lahing

Muqdisho lahing oli 3.–4. oktoobril 1993 toimunud lahing Muqdishos Somaalias. Lahing algas, kui USA eriüksused tulid kinni võtma sõjapealiku ja isehakanud presidendi Mohamed Farrah Aididi kahte nõunikku. Operatsioon pidi kestma veidi üle tunni, kuid kasvas üle tänavalahinguks. Lahing nõudis 18 USA sõduri, 1 Pakistani sõduri ja 1 Malaisia sõduri elu ja viga sai üle 80 sõduri. Kaks USA UH-60 Black Hawki tulistati alla ning üks kopteripiloot võeti vangi ja vabastati 11 päeva hiljem. Somaalialaste hukkunute kohta pole täpset infot, kuid hinnangud varieeruvad 315–3000 inimeseni. 3. oktoobril ründasid USA eriüksused Muqdishos maju, kus luure andmetel pidid asuma kaks Aididi nõunikku. Plaan oli, et eriüksused võtavad kontrolli alla maja, kus asuvad sihtmärgid ja seda ümbritsevad majad perimeetri jaoks. Seejärel tuleb läbi linna konvoi ja viib nii sihtmärgid kui ka sõdurid minema ja kopterid teevad õhust mõlemale. Operatsioon läks esialgu edukalt, kuni üks sõdur Todd Blackburn sai kopterist laskudes raskelt viga ja konvoi hilines. Konvoi viivituse põhjustasid somaallased, kes teele barrikaade ehitasid. Blackburn pandi konvoi peale ja ta viidi tagasi baasi. Evakueerimisel sai surma konvoile kattetuld teinud Dominick Pilla, kes sai kuuli pähe ja hukkus silmapilkselt. Umbes kell 16:20 sai üks Black Hawk raketitabamuse saba pihta ja kukkus alla. Õnnetuses said mõlemad piloodid surma. Kopteri pardal olnud kaks snaiprit jäid ellu ja asusid õnnetuspaika kaitsma. Teine Black Hawk tõi kohale päästemeeskonna, kes laskus fast-ropeiga kopteri vraki juurde hoolimata sellest, et nende endi kopter sai seda tehes samuti RPG lasust viga. See kopter suutis baasi naasta. Varsti tulistati alla teine Black Hawk, mida juhtis Michael Durant. Õnnetuspaika saadeti kopterilt kaitsma snaiprid Gary Gordon ja Randy Shughart, kelle kaks esimest palvet õnnetuspaika saatmiseks lükati tagasi ja kes kolmandal katsel said lõpuks loa. Snaiprid kaitsesid õnnetuspaika, kuni neil laskemoon otsa sai ja nad maha lasti. Allakukkunud kopteri meeskonnast pääses eluga ainult Michael Durant. Kõik tema kaaslased hukkusid. Durant peksti peaaegu surnuks, kuni Aididi võitlejad tulid teda vangi võtma. Sõdurid said lõpuks linnast tulema, kui ÜRO konvoi, mis koosnes soomukitest ja tankidest, neile appi läks. Õhutoetust teostasid kogu öö USA kopterid. Osa eriüksuslastest pidid baasi jooksma, kui selgus, et neile pole soomukites ruumi. Seda tehes hukkus üks USA sõdur. Kell 6:30 oli lahing lõppenud ja kõik eriüksuslased linnast lahkunud. Hukkunud sõdurite laibad, mida kaaslased minema ei suutnud viia, langesid somaallaste kätte, kes vedasid neid mööda tänavaid ja rüvetasid jõhkralt. Lõpuks suutsid diplomaadid laibad kätte saada ja need tagastati kohutavas seisukorras. 1994. aastal tõmbasid USA ja ÜRO oma väed Somaaliast välja.
Purpuri tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Purpuri tänav on 200 meetri pikkune tänav Tartus Ihaste linnaosas, linna servas. Purpuri tänavalt algavad Bordoo, Karmiini ja Ookri tänav.
Epp Kaidu

Epp Kaidu (lavanimi) ehk Leida Ird (neiupõlvenimi Leida Rosenblatt;15. aprill 1915 Jäärja vald – 23. juuni 1976) oli eesti lavastaja ja näitleja. Ta lõpetas 1935. aastal Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi. Aastatel 1934–1936 õppis Tartu Näitekunsti Stuudios. 1937–1939 oli ta Tartu Töölisteatri näitleja ning 1940–1941 töötas näitlejana Vanemuises. Teise maailmasõja ajal oli ta Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite liige Nõukogude tagalas ning 1944–1976 taas Vanemuises näitleja ja lavastaja. Epp Kaidu töötas nii muusika- kui ka sõnalavastustega, peamiselt Tartus Vanemuise teatris. Enda hinnangul tõi Kaidu lavale umbes 100 lavastust. Evald Hermaküla ja Jaan Tooming said oma näitlejatunnustuse just Kaidu lavastajakäe all mängides. Kaidu reisis Nõukogude Liidus palju, muuhulgas külastas Gruusiat ja toonast Tšehhoslovakkiat, aga ka Soomet. Ta lavastas Venemaal ja Soomes. Kaidu lõpetas ka kõrgemad režiikursused Moskvas. Ta tegi kaastööd Eesti Televisioonile, oli Lenfilmi filmide "Valgus Koordis" ja "Andruse õnn" näitejuht. Epp Kaidu oli Vanemuise teatri lavastaja ja peanäitejuhi Kaarel Irdi abikaasa. Neil olid tütred Kais ja Mari. Kais Adlas töötas hiljem Vanemuises näitlejana ning lastega tegelesid hoidjad. Kaidu ja Ird elasid Tartus Tähtvere linnajaos. Epp Kaidu olevat olnud leebe loomuga naine.[viide?] Epp Kaidu oli Peet Vallaku õetütar. Väike valik Kaidu lavastusi: A. Jakobson "Võitlus rindejooneta" (1947) – Kaidu lavastajadebüüt A. H. Tammsaare "Kuningal on külm" T. Pakkala "Parvepoisid" A. Štein "Ookean", 1961 R. Rolland "14.juuli", 1962 P. Petersons "Olen 30-aastane", 1962/1963 W. Gibson "Kahekesi kiigel" 1963 V. Višnevski "Esimene ratsavägi", 1963 B. Brecht "Kolmekrossiooper" Rainis "Joosep ja tema vennad" I. Madàch "Inimese tragöödia" L. Leonov "Vallutusretk" – Kaidu viimane lavastus 1947 ja 1948 Nõukogude Eesti preemia (lavastused "Võitlus rindejooneta", "Provintsi kuberneri..." ja "Kuni käru pole kummuli") 1957 Eesti NSV rahvakunstniku aunimetus 1965 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 1972 Nõukogude Eesti preemia (lavastused "Pimedus tähendab ööd", "Inimese tragöödia" ja "Kuni käru pole kummuli") 1975 Rahvaste Sõpruse orden Tartu linnas meenutab Epp Kaidut mälestustahvel, mis paikneb aadressil Karl August Hermanni tänav 4. Pronksist mälestustahvlil on eesti ja vene keeles tekst: "1945–1976 ELAS SELLES MAJAS ENSV RAHVAKUNSTNIK EPP KAIDU 1915–1976" Mälestustahvel avati 1980. aastal, tollal oli maja aadressiks Johannes Lauristini tänav 4. Eesti biograafiline andmebaas. (Vaadatud 22.03.2013.) Aeg ja lavastaja. Epp Kaidu 60.|ERR. (Vaadatud 22.03.2013.) Kuidas otsida Kaidut - Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum. (Vaadatud 22.03.2013.) Kaarel Ird: "Iga titt peab ise oma mähkmed täis tegema." - Vanemuine. (Vaadatud 22.03.2013.) Vanemuise sõnateater. (Vaadatud 22.03.2013.) Tere tulemast Tartusse!. (Vaadatud 22.03.2013.) Oskar Kuningas (koostaja), "Epp Kaidu kaasaegsete mälestustes", Tallinn: Eesti Raamat, 1982.