laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sulevi tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sulevi tänav on tänav Rakveres. Umbtänava pikkus on 71 m ja see asub Kondivalu linnaosas ning saab alguse Olevi tänavalt. Tänavast lääne pool paikneb Juhan Kunderi tänav ja selle kõrval Palermo mets. Piirkonna tänavad on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, mil sinna ehitati ühepereelamuid. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 15. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 15. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Paiste

Paiste (Switzerland Paiste AG) on Šveitsis asuv löökpillide taldrikuid tootev ja välja töötav ettevõte, mille asutas 1906. aastal eestlane Mihkel Toomas Paiste. See on maailma suuruselt teine löökpillitaldrikute tootja. Ettevõtte nimeks olev sõna "paiste" tähendab eesti keeles sära, päikesepaistet. Paiste löökpillitaldrikuid on kasutanud paljud maailmakuulsad ansamblid. Ettevõttele pani aluse Mihkel Toomas Paiste 1906. aastal Peterburis ja jätkas selle tegevust 1917. aastal Tallinnas. Pärast seda, kui Mihkli poeg Michail M. Paiste oli ettevõtte taaselustanud – esmalt 1940. aastal Poolas ja seejärel 1945. aastal Põhja-Saksamaal, kuhu ta perega siirdus –, liitus isa ettevõttega Robert Paiste. 1957. aastal kolis perekond Šveitsi. Pereettevõttes töötas ka Roberti noorem vend Toomas Paiste. 2003. aastast on pereäri juhtinud Robert Paiste vennapoeg Erik. 2008. aastal tegi Switzerland Paiste AG taldrikud ka ansamblile Metsatöll. In Memory of Robert Paiste (inglise keeles) Marlen Rein. Trummitaldrikute tippklass. Arter, 26. november 2016 Perekonnalugu ettevõtte kodulehel (inglise keeles)
Laskeraja tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Laskeraja tänav on tänav Rakveres. Tänav on 104 meetrit pikk ja asub Kondivalu linnaosas. Tänav paikneb Juhan Kunderi ja Tartu tänava vahel. Tänavast lääne pool asub AS-i Rakvere Metsamajand tootmiskompleks. Edala pool paikneb Palermo mets, kuhu maailmasõdadevahelisel ajal rajas Kaitseliit lasketiiru. Selle järgi on tänav ka nime saanud. 1939. aastal nimetati senine Supri tänav Laskeraja tänavaks. Piirkonna tänavad on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, rajatud on põhiliselt ühepereelamuid. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 15. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Odette Kirss, Tänavanimed vahetuvad aegade tuules, Virumaa Teataja, nr. 168, 3 september 2020
Rahu tänav (Rakvere)

Rahu tänav on tänav Rakveres. Tänava pikkus on 478 m ja see asub Kondivalu linnaosas. Ida-läänesuunaline tänav saab alguse Aia tänavalt, ristub Juhan Kunderi tänava ja Tartu tänavaga ning lõpeb Rakvere linnakalmistu juures. 1939. aastal nimetati senine Grimmi tänav Rahu tänavaks. Rahu tänava äärde on ehitatud nii eramuid kui ka korterelamuid, põhiliselt 20. sajandi teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 15. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Odette Kirss, Tänavanimed vahetuvad aegade tuules, Virumaa Teataja, nr. 168, 3 september 2020
Mäekalda tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Mäekalda tänav on tänav Rakveres. Kondivalu linnaosas asuva tänava pikkus on 315 meetrit. Tänav asub Rakvere Vallimäe kagukülje mäenõlva all, mille järgi on saanud nime, ja on paralleelne kõrgemal asuva Tammiku tänavaga. See saab alguse Rahu tänavalt Rakvere linnakalmistu juurest ja kulgeb lõuna suunas Palermo metsani. Tänav on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles. Ida pool paikneb AS-i Rakvere Metsamajand tootmiskompleks, lääne pool asuvad eramud. "Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused" Rakvere Linnavolikogu määrus "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 15. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Debreceni Ülikool

Debreceni Ülikool (ungari keeles Debreceni Egyetem) on Ungaris Debrecenis asuv ülikool. Ülikool asutati 1538. aastal ja taasasutati 1912. aastal. 2011. aastal õppis ülikoolis umbes 30 500 üliõpilast. Ülikoolis õpetatakse ka eesti keelt. https://web.archive.org/web/20170328201342/http://ekkm.estinst.ee/keskused/ylikoolid/ (vaadatud 28.03.2017) Ülikooli koduleht
Mäe tänav (Rakvere)

Mäe tänav on tänav Rakveres. Tänav on 473 meetrit pikk ning asub Kondivalu ja Lepiku linnaosas. Tänav saab alguse Tartu tänavalt ja kulgeb ida suunas, ristudes Aia, Seene, Tamme ja Paju tänavaga. Tänav lõpeb Soolikaoja juures, kus algab Rakvere linnamets. Tänav on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, tänavale on rajatud põhiliselt eramuid. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 15. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Brüsseli IV Euroopa Kool

Brüsseli IV Euroopa Kool on Brüsselis tegutsev Euroopa Koolide süsteemi kuuluv kool, kus õpivad peamiselt Euroopa Liidu institutsioonide töötajate lapsed. Kool asutati 2007. aastal. Kooli direktor on eestlane Marko Mattus. Septembris 2016 avati Brüsseli IV Euroopa Koolis eesti keele sektsioon, kus õpetatakse iga päev kõiki aineid eesti keeles. Õppetöö läheb eesti keelele üle järk-järgult: 2016/2017. õppeaastal avati eelkool, 2017/2018. õppeaastal avati 1. klass. 2022/2023. õppeaastal on Eesti riik lähetanud Brüsseli IV Euroopa Kooli eesti sekstiooni lasteaiaõpetajaks Regina Eimre, kolm klassiõpetajat (Mari Breiberg, Margit Hunt ja Sille Kägu), vanema kooliastme eesti keele õpetaja Maie Solli ning matemaatika ja integreeritud loodusteaduste õpetaja Linda Kase. Euroopa Koolid Brüsseli II Euroopa Kool Eesti Kool Belgias Eestist Euroopa Koolide süsteemi lähetatud töötajad. Sihtasutuse Euroopa Kool veebisait. Brüsseli IV Euroopa Kool. Eesti Instituudi veebisait. Brüsseli IV Euroopa Kooli veebisait
Noorte Naiste Kristlik Ühing

Noorte Naiste Kristlik Ühing (lühend NNKÜ) on rahvusvahelise kristliku organisatsiooni Noorte Meeste Kristlik Ühing (YWCA) kohalik organisatsioon Eestis. NNKÜ põhikiri registreeriti 1931. aastal. 1994. aastal Noorte Naiste Kristlik Ühing ja Noorte Meeste Kristlik Ühing ühinesid ja moodustati Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing. Noorte Meeste Kristlik Ühing http://www.ymca.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=60&sm_id=202 (vaadatud 30.11.2013)
Noorte Naiste Kristlik Ühing (rahvusvaheline organisatsioon)

Noorte Naiste Kristlik Ühing (lühendatult NNKÜ; inglise Young Women’s Christian Association, YWCA) on ülemaailmne kristlik organisatsioon, kuhu kuulub üle 22 miljoni liikme 122 kohalikust (nt Saksamaa, Eesti) ühingust[viide?]. NNKÜ on maailma suurim naisorganisatsioon. Ühing asutati 1855. aastal Suurbritannias (ülemaailmse organisatsioonina asutati 1894. aastal). Ühingu peakontor asub Šveitsis Genfis.  Pikemalt artiklis Noorte Naiste Kristlik Ühing (Eesti) Eestis loodi NNKÜ 1931. aastal http://www.ymca.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=60&sm_id=202 (vaadatud 25.04.2014) Ühingu koduleht
Herrnhuti vennaste uniteedi arhiiv

Herrnhuti vennaste uniteedi arhiiv (saksa Archiv der Brüder-Unität zu Herrnhut, lühemalt Unitätsarchiv) on ülemaailmse vennastekogudusliikumise keskarhiiv, mis asub Saksamaal Herrnhutis. Arhiiv asutati 1764. aastal. Arhiivis asub mitmeid eestikeelseid trükiseid, mis ilmusid enne 1850. aastat.[viide?] Arhiivi koduleht Eesti ainestik Vennaste Uniteedi arhiivis Herrnhutis Saksamaal
Atseetaldehüüd

Atseetaldehüüd ehk etanaal (CH3CHO) on toatemperatuuril keev vedelik (keemistemperatuur 21 °C). H | H – C – C = 0 | | H H Etanaal moodustub organismis etanooli oksüdeerimise tulemusena: CH3CH2OH => CH3CHO +H2 Etanaal oksüdeerub küll edasi etaanhappeks, kuid see protsess on aeglasem kui etanaali moodustumine: 2CH3CHO + O2 => 2CH3COOH Etanaal on mürgine ja moodustab mõne organismis leiduva ainega (näiteks katehhoolamiinidega) väga mürgiseid saadusi. Ta on alkoholimürgistuse ja joobele järgnevate ebameeldivate aistingute peamine põhjustaja. Atseetaldehüüd on üks oluline keemiatööstuse tooraine.
Automaatkaitse

Automaatkaitse on automaatika haru, mis käsitleb tehnilistes seadmetes ja protsessides võimalike ebanormaalsete olukordade vältimist. Automaatkaiseseadmed kas seiskavad protsessi, lülitavad kaitstava seadme välja või ei lase ebanormaalset olukorda tekkida (automaatblokeerimine). Samal ajal rakenduvad signalisatsiooniseadmed. Lihtsal juhul piisab ühest kaitsmest (aurukatla kaitseventiil, korteri või elamu elektriseadmestiku automaatkaitselüliti). Keerukas seadmestikus kasutatakse kaitsesüsteemi, näiteks elektrivõrkudes releekaitset. Automaatkaise üheks võimaluseks on blokeeringud. Näiteks võib olla masina tööks vajalik pidev õlitamine ja õlipump käitatakse eraldi mootoriga. Sel juhul saabki lisada blokeeringu, mis tagab selle, et põhimootor ei käivitu enne, kui õlipump on tööle hakanud. Selleks lisatakse õlipumba mootori kontaktorkaitselüliti (magnetkäiviti) avatud abikontakt jadamisi põhimootori kontaktorkaitselüliti mähise ahelasse. Automaatkaitse. Eesti Nõukogude Entsüklopeedia, kd 1. Tallinn; Kirjastus Valgus 1985 lk 403
Saksamaa Demokraatlik Talurahvapartei

Saksamaa Demokraatlik Talurahvapartei (saksa keeles Demokratische Bauernpartei Deutschlands, lühend DBD) oli Saksa DV poliitiline partei. Saksamaa Demokraatlik Talurahvapartei asutati Nõukogude okupatsioonitsoonis 17. juunil 1948. Partei loomise põhjuseks oli Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei juhtkonna soov vähendada Kristlik-Demokraatliku Liidu ja Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei mõju talurahvale. Partei juhtiv kaader tuli valdavalt Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist. 1951. aastal oli Saksamaa Demokraatlikul Talurahvaparteil 80 000 liiget, 1988. aastal aga 122 000. Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist hakkas Saksamaa Demokraatlikust Talurahvaparteist distantseeruma alles 1989. aasta sügisel. Partei häälekandja oli ajaleht Bauernecho. Saksa DV esimestel ja ainsatel vabadel parlamendivalimistel 18. märtsil 1990 kogus Saksamaa Demokraatlik Talurahvapartei 2,18% häältest. 15. septembril 1990 ühines Saksamaa Demokraatlik Talurahvapartei Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liiduga ja lakkas iseseisva parteina olemast. juuni 1948 – mai 1982 – Ernst Goldenbaum mai 1982 – 27. märts 1987 – Ernst Mecklenburg 27. märts 1987 – 30. juuni 1990 – Günther Maleuda 30. juuni 1990 – 15. september 1990 – Ulrich Junghanns (tegevesimees). Demokratische Bauernpartei Deutschlands (DBD) Chronik der Wende Demokratische Bauernpartei Deutschlands (DBD) Jugendopposition in der DDR Demokratische Bauernpartei Deutschlands : Online-Findbuch ARGUS: Suche über die Beständeübersichten und Online-Findbücher des Bundesarchivs und des Stasi-Unterlagen-Archivs (BStU-Archiv) German Democratic Republic : Ministries, political parties, etc. www.rulers.org
Karoliine Loit

Karoliine Loit (sündinud 14. detsembril 2000) on eesti vehkleja. Tema isa on endine vehkleja ja praegune vehklemistreener Meelis Loit. "14aastane Karoliine Loit pürgib isa jälgedes epeevehklemise tippu". Õhtuleht.ee (eesti keel). 14.01.2015. Vaadatud 15.04.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Karoliine Loit sai juunioride MK-etapil Laupheimis 22. koha", sport.err.ee, 14. oktoober 2017
Christoph Harting

Christoph Harting (sündinud 10. aprillil 1990) on Saksamaa kettaheitja. Ta võitis 2016. aasta olümpiamängudel kettaheites kuldmedali isikliku rekordiga 68,37. Maailmameistrivõistlustel on tema parim 2015. aasta 8. koht. Tema vanem vend Robert Harting on kettaheitja, kolmekordne maailmameister ja olümpiavõitja. Christoph Harting Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Erik Obermann

Erik (Erich Daniel) Obermann (27. jaanuaril 1890 Tartu – 12. veebruaril 1911 Marseille) oli kunstnik ja karikaturist. Erik Obermann sündis Tartus ettevõtjate peres. Tema isa Otto Obermann omas alates 1887. aastast viiliraiumistöökoda. Koos oma abikaasa Mariega (sünd. Baumann) olid nad Tartu ühistegevuse ja seltsielu alustalasid ning kuulusid Jaan Tõnissoni sõbrana ka tema Rahvaerakonda. Erik Obermann oli nooruspõlves väga isepäine ja õppis Tartu reaalkoolis väga kesiselt. Ainus, mis teda huvitas, oli kunstiõpe. Juba 17-aastaselt proovis ta õppima asuma Peterburi Stieglitzi kunsttööstuskooli, kuhu ta sisse ei pääsenud. Seejärel astus ta Kunstide Edendamise Seltsi kooli, mida juhatas tollal Nikolai Roerich, ja sooritas seal 1908. aasta kevadel ka eksamid, kuid jättis siiski ka seal õpingud katki. 1908. aasta septembris läks ta õppima vabakuulajana Münchenisse ja elas aadressil Adalbertstrasse 14. Juba enne Pariisi minekut joonistas noor Erik Obermanni karikatuure (kasutades pseudonüümi Hering, Heeringas või Селедка), mis ilmusid pilkelehtedes – Sädemed (1906, 1908); Meie Mats (1907), Meie Mats Ise (1907); Päevakaja (1907), Ulak (1907), mis olid rahva hulgas populaarsed. 1909. aasta oktoobris suundus ta enda sõnul õppima Pariisi Vitti eraakadeemiasse Montparnasse’il (Académie Vitti), kus ta viljeles sulejoonistust. Sama aasta augustis saatis ta Tartusse "II Eesti kunstinäitusele" suurema koguse karikatuure, mille kohta perekonnasõber K. A. Hindrey Postimehes kirjutas, et need „mitte küllalt vabalt loova hoo lapsed ei ole”. Sellise kommentaari peale solvus Erik Obermann niivõrd, et oma eluajal Eesti kunstinäitustel rohkem ei esinenud. Kui 1910. aastal läks Obermann Pariisi, siis oli ta seal rahatu. Magas bulvaripinkidel ja raudteejaamades. Alles siis kui Rudolf Tassa ta viiulimängu järgi üles leidis, sai ta toa, kus elada ja küünlavalgel oma teosed joonistada. Pariisi keskendus ta suurlinnaelu varjukülgede grotesksele ja erootilisele kujutamisele, tegi stiliseeritud idamaiste motiividega tušijoonistusi, millega hiljem 1912. aastal illustreeriti "Noor-Eesti" IV album. Säilinud teosed on Tartu Kunstimuuseumis. Samal aasta eriti niiskel talvel Pariisis haigestus Obermann tiisikusse ja lootuses paraneda, läks elama Lõuna-Prantsusmaale, Rodzei lähedale. Kuna ka seal oli liiga niiske, siirdus ta oktoobris Alžiiri, kus elas väga viletsates oludes. Obermann suri Marseille’ keskhaiglas 12. veebruaril 1911 ja maeti Püha Peetruse (Saint-Pierre’i) kalmistule. "Lilleaias" (1910) "Daam ja Mefistofeles" (1910) 1909 – Eesti kunsti ülevaatenäitus Tartus 1912 – "Noor Eesti" kunstinäitus Tartus 1919 – Eesti kunsti ülevaatenäitus Tallinnas Tõnis Erilaid (10. oktoober 2013). "Kuidas Eesti kunstnik Pariisi preilit üllatas". Õhtuleht. Vaadatud 22.05.2019. Sirp 31.03.2013 Jaan Undusk – Erik Obermanni imeline teekond Tartust Marseille’sse Jaan Undusk – Erik Obermanni imeline teekond Tartust Marseille'sse. Sirp, 31. märts 2013 Silvia Sarv – Obermann kujundas „Meie Matsi“ tähtraamatu ja tegi pilapilte. Pärnu Postimees, 28. jaanuar 2005
Briti Raamatukogu

Briti Raamatukogu (inglise British Library) on Suurbritannias Londonis asuv raamatukogu; ühtlasi Suurbritannia rahvusraamatukogu. Raamatukogus on üle 170 miljoni teaviku (sh 25 miljonit raamatut); see on USA Kongressi raamatukogu järel maailma suuruselt teine raamatukogu. Raamatukogu on üks maailma tähtsamaid teadus- ja universaalraamatukogusid. Raamatukogu asutati 1973, kui liideti 1753. aastal asutatud Briti Muuseumi raamatukogu ja mõned teised raamatukogud. Raamatukogu koduleht
Francke Asutuste Pearaamatukogu

Francke Asutuste Pearaamatukogu (saksa Bibliothek der Franckeschen Stiftungen) on Saksamaal Halles asuv teadusraamatukogu. Raamatukogu asutas 18. sajandi algul August Hermann Francke ja algselt oli see Francke Asutuste kooli raamatukogu. Raamatukogus on umbes 200 000 teavikut. Suur osa teavikuid pärinevad 18. sajandist. Raamatukogus asub mitmeid eestikeelseid trükiseid, mis ilmusid enne 1850.[viide?] Raamatukogust France Asutuste kodulehel
Taani Kuninglik Raamatukogu

Taani Kuninglik Raamatukogu (ka Kopenhaageni Kuninglik Raamatukogu; taani keeles Det Kongelige Bibliotek) on Taanis Kopenhaagenis asuv raamatukogu, Taani rahvusraamatukogu. See on Skandinaavia suurim ja tähtsaim raamatukogu. Raamatukogus on umbes 35,4 miljonit teavikut. Raamatukogu asutas 1648. aastal Taani kuningas Frederik III. Taani Kuningliku Raamatukogu koduleht
Kaidi Ploomipuu

Kaidi Ploomipuu (sündinud 25. mail 1985) on eesti tekstiilikunstnik. Kaidi Ploomipuu on lõpetanud Põltsamaa Ühisgümnaasiumi 2004. ja Tartu Kõrgema Kunstikooli tekstiili erialal 2008. aastal. Aastatel 2008–2015 töötas ta Narma LV OÜ disainerina. Alates 2015. aastast ettevõtja. Loonud moekollektsioone, peamiselt kudumitootjale Norrison OÜ. 2016. aastal lõi ettevõtte Unifashion OÜ, mille põhitegevusalaks on koolivormide disain, tootearendus ja müük. 2011 – Red Doti disainiauhind tootedisaini kategoorias Narma LV AS newWeave® vaibadisainile BOG 4053 2012 – Eesti Disainiauhinnad 2012, äramärgitud töö: vaibakollektsioon "Unlimited" koos Monika Järgiga Sigrid Huik, Maasike Maasik, Aet Ollisaar, Tiina Puhkan "Eesti tekstiilikunst 1915–2015“ Eesti Tekstiilikunstnike Liit, 2015. ISBN 9789949385751 Eesti disain on jälle maailmakaardil! Loov Eesti koduleht 18.07.2011
2017. aasta aprilli terroriaktide loend

Siin on loetletud 2017. aasta aprillis aset leidnud terroriaktid. Hukkunute arv on võrdne surmasaanud ohvrite arvuga, läbiviijate seas hukkunud on eraldi (nt x(+y), kus x on hukkunud ohvrite arv ja y hukkunud läbiviijate arv) Hukkunute ja vigastatute numbrid võivad olla infopuuduse tõttu alahinnatud, sellel juhul on arvu taga "+" märk (nt "10+", kui hukkunuid on vähemalt 10). Kui hukkunute või vigasaanute arv ületab 20, on see tumedalt, kui see ületab 50, on see lisaks ka allajoonitult. Samal päeval samas kohas toimunud rünnakud liidetakse ühte lahtrisse. Lisaks sellele: ██ 0 inimest sai intsidendis kannatada. ██ 1–19 inimest sai intsidendis kannatada. ██ 20–49 inimest sai intsidendis kannatada. ██ 50–99 inimest sai intsidendis kannatada. ██ 100+ inimest sai intsidendis kannatada. "Egiptuses sai plahvatuses surma üks ja vigastada 15 inimest". Postimees. 2. aprill 2017. Vaadatud 15. aprill 2017. "Peterburi metroos kärgatas plahvatus". Postimees. 3. aprill 2017. Vaadatud 15. aprill 2017. "ISIS korraldas Tikritis terrorirünnaku, hukkus üle 30 inimese". ERR.ee. 5. aprill 2017. Vaadatud 15. aprill 2017. "Terror tungis Stockholmi südalinna". Postimees. 7. aprill 2017. Vaadatud 15. aprill 2017. "Norra politsei tegi kahjutuks lõhkeseadeldise ja pidas kinni kahtlusaluse". Postimees. 9. aprill 2017. Vaadatud 15. aprill 2017. "Norra tõstis terroriohu taset". Postimees. 10. aprill 2017. Vaadatud 15. aprill 2017. "Kahes Egiptuse kopti kirikus kärgatasid pommid". Postimees. 9. aprill 2017. Vaadatud 15. aprill 2017. "Süürias hukkus kaks Vene sõjaväelast". Postimees. 11. aprill 2017. Vaadatud 15. aprill 2017. "Filipiinide relvajõud tapsid kuurortsaarel Abu Sayyafi terrorirühmituse liidri". Postimees. 12. aprill 2017. Vaadatud 15. aprill 2017. "Meistrite liiga põnevusmäng lükati tänasele: Dortmundi meeskonna bussi lähedal toimusid plahvatused". Postimees. 11. aprill 2017. Vaadatud 15. aprill 2017. "Jeruusalemmas pussitati ühistranspordis 25-aastane britt surnuks". Postimees. 14. aprill 2017. Vaadatud 16. aprill 2017. "Tansaanias hukkus varitsusrünnakus kaheksa politseinikku". Postimees. 15. aprill 2017. Vaadatud 17. aprill 2017. "Süürias plahvatas evakueeritavate inimeste lähistel autopomm, on palju hukkunuid". Postimees. 15. aprill 2017. Vaadatud 16. aprill 2017.
Ulli järv

Ulli järv on looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lolu külas. Järve pindala on 0,2 ha, pikkus 120 m, laius 90 m, kaldajoone pikkus 125 m ja kõrgus merepinnast 62 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Ulli järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.04.2017) Ulli järv keskkonnaportaalis (vaadatud 16.04.2017) Ulli järv Eesti looduse infosüsteemis Ulli järv keskkonnaportaalis
Pulli Kõverjärv

Kõverjärv (ka Pulli Kõverjärv) on looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lolu külas. Järve pindala on 1,6 ha, pikkus 280 m, laius 110 m, kaldajoone pikkus 713 m ja kõrgus merepinnast 63,5 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Kõverjärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.04.2017) Kõverjärv keskkonnaportaalis (vaadatud 16.04.2017) Kõverjärv Eesti looduse infosüsteemis Kõverjärv keskkonnaportaalis
Tereki Tšetšeenia Vabariik

Tereki Tšetšeenia Vabariik rajasid 3. juunil 1994 Džohhar Dudajevi vastased taipid (Eesti mõistes klann). Seoses Kodusõjaga (taipidel oli oma armee) toimus Itškeerias Doku Zavgajevi riigipöörde katse, venelaste ebaõnnestunud atentaat Dudajevile ja Venemaa invasioon Tereki jõeni. See ala kuulus siis Tereki Tšetšeenia Vabariigi alla. Sellest riigist sai hiljem Venemaa vasallriik venelaste okupeeritud piirkonnas. Vallutati ka Groznõi ja "riigil" oli ka oma lipp. 9. detsembril 1996 loobus riigipea Doku Zavgajev ametikohast ja Tereki Tšetšeenia Vabariigi lipud langetati ning riik saadeti laiali. 3. juuni 1994 – 3. jaanuar 1995 — Umar Avturhanov, ajutise ülemõukogu esimees 3. jaanuar 1995 – 23. oktoober 1995 — Salambek Hadžijev, rahvusliku taassünni valitsuse esimees 24. oktoober 1995 – 9. detsember 1996 — Doku Zavgajev, riigipea Tšetšeeni Vabariik
Alumäe

Alumäe on eesti perekonnanimi. Nikolai Alumäe (12. september 1915 – 27. märts 1992) oli Eesti küberneetika- ja tehnikateadlane, tehnikateaduste doktor ja Teaduste Akadeemia liige. Vladimir Alumäe (aastani 1935 Janson) (6. aprill 1917 Tallinn – 25. märts 1979 Tallinn) oli eesti viiuldaja, Tallinna Konservatooriumi professor ja rektor. Ellen Alaküla (aastatel 1950–1970 Ellen Alumäe; 30. aprill 1927 Kohtla-Järve – 15. jaanuar 2011) oli eesti näitleja ja teatripedagoog. Niina Murdvee (kuni 1973. aastani Niina Alumäe; sündinud 4. mail 1950 Tallinnas) on eesti viiuldaja ja viiulipedagoog. Ta on viiuldaja Vladimir Alumäe tütar.
Venemaa Teaduste Akadeemia Raamatukogu

Venemaa Teaduste Akadeemia Raamatukogu (vene Библиотека Российской академии наук) on Venemaa Teaduste Akadeemia raamatukogu, mis asub Peterburis Vassili saarel. Raamatukogus on üle 20,5 miljoni teaviku. Raamatukogu avati 1714 Venemaa keisri Peeter Suure ettepanekul. Veebruaris 1988 toimus raamatukogus tulekahju, mille tagajärjel hävis umbes 400 000 raamatut. Raamatukogu koduleht
Venemaa Rahvusraamatukogu

Mitte segi ajada Moskvas asuva Venemaa Riikliku Raamatukoguga (vene keeles Российская государственная библиотека) Venemaa Rahvusraamatukogu (vene keeles Российская национальная библиотека) on raamatukogu Peterburis. Seisuga 2005 oli raamatukogus 34 miljonit teavikut. See on Venemaa suuruselt teine raamatukogu (esimene on Venemaa Riiklik Raamatukogu). Venemaa Rahvusraamatukogu on üks kolmest Venemaa rahvusraamatukogust. Praegust nime kannab raamatukogu aastast 1992. Raamatukogu asutas 1795. aastal Venemaa keisrinna Katariina II. Raamatukogu peahoone valmis 1814. aastal. Ajalooliselt on raamatukogu nimetatud Keiserlikuks Avalikuks Raamatukoguks (vene keeles Императорская публичная библиотека). Venemaa Riiklik Raamatukogu Raamatukogu koduleht
Pahksääsklased

Pahksääsklased (Cecidomyiidae) on sugukond kahetiivalisi putukaid. Enamiku pahksääsklaste vastsed elavad taimekudedes, tingides seejuures pahkade moodustumist. Valmikud enamasti ei toitu ja elavad väga lühikest aega (tavaliselt ühe päeva). Sugukonnas on umbes 6000 liiki kokku ligi 800 perekonnas. Eestis üle 500 liigi.
Labürinttihend

Labürinttihendid on tihendid, mis tihendavad seetõttu, et neil on kitsad ja käänulised radiaal- ja telgpilud. Kui võlli kiirus pole suurem kui 30 m/s, täidetakse pilu plastse määrde, näiteks tavotiga. Laagrite tootjad (nt SKF Rootsist, Ziller Saksamaalt) pakuvad nii kompaktseid tihendeid kui ka valmiskomponente. Masinaelement