laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
29

See artikkel räägib aastast. Tallinna bussiliini kohta vaata artiklit 29 (Tallinna bussiliin). ◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 0. aastad eKr | 0. aastad | 10. aastad | 20. aastad | 30. aastad | 40. aastad | 50. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 32 | 33 | ► | ►► 29. aasta oli 1. sajandi 29. aasta. Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Fufius Geminus ja Lucius Rubellius Geminus. Kristuse ristilöömine Hippolytuse ja Tertullianuse järgi. ... ... Livia Drusilla, Vana-Rooma keisri Augustuse kolmas abikaasa ja keiser Tiberiuse ema ...
Qanāt ar-Riswah

Qanāt ar Riswah (araabia keeles قناة الرسوة) on kanal Egiptuses. Kanal asub Põhja-Egiptuses Port Saidi kubernerkonnas, 160 kilomeetrit pealinnast Kairost kirdes. Kanali piirkonnas valitseb ariidne kliima ja aasta keskmine õhutemperatuur on 26 °C. Kõige soojem kuu on juuli, mil keskmine õhutemperatuur on 36 °C. Külmim kuu on jaanuar, keskmise õhutemperatuuriga 15 °C. Aasta keskmine sademete hulk on 71 mm. Sademeterohkeim kuu on veebruar (keskmiselt sademehulgaga 27 mm) ja kuivim juuni, vastavalt sademehulgaga 1 mm. "Qanāt ar Riswah, Egypt". GeoNames (inglise keeles). Vaadatud 2. november 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Ahjuahven

Ahjuahven on kalatoit, mida valmistatakse ahvenalihast seda ahjus hautades. Ahjuahvena valmistamiseks kasutatakse üldjuhul ahvenafileed, aga ka eelnevalt roogitud tervet ahvenat. Serveeritakse lisanditega, näiteks kartuli ja salatiga. https://nami-nami.ee/retsept/21/ahjus_hautatud_ahven_1 https://kkkokkamised.wordpress.com/2013/11/10/vurtsikas-ahjuahven/
Hideki Tōjō

Hideki Tōjō (jaapani keeles 東條 英機 Tōjō Hideki; 30. detsember 1884 – 23. detsember 1948) oli Jaapani sõjaväelane (kindralmajor), Jaapani keiserliku armee staabiülem, Jaapani sõjaminister ning Jaapani 27. peaminister. Jaapani peaministrina vastutas ta Jaapani astumise eest Teise maailmasõtta teljeriikide poolel. Sõja lõpul peeti Tōjō kinni ja mõisteti Kaug-Ida rahvusvahelise sõjatribunali otsusega sõjakurjategijana surma. 23. detsembril 1948 poodi ta tribunali otsusel üles. Hideki Tōjō sündis 1884. aastal Tokyos Kōjimachi linnaosas. Ta perekond oli vaene, kuid lugupeetud – tema isa oli samuraide ühiskonnakihti kuuluv ohvitser, ema budistliku preestri tütar. Koolis oli Tōjō keskmise intellektiga, kuid oli tänu oma visadusele ning töökusele õpingutes suhteliselt edukas ning astus 1899. aastal sõjakooli. 1905. aastal lõpetas ta Jaapani sõjaväeakadeemia, olles 363 lõpetaja seas tulemuste poolest paremuselt kümnes. Esimese maailmasõja lõpul osales Tōjō Jaapani inversioonis Venemaale ning oli 1919–1922 Jaapani sõjaväeatašee Saksamaal. 1922. aastal külastas Tōjō USA-d, kus viibides kujunes välja tema põlgus ameeriklaste vastu, keda ta pidas läbinisti materialistlikuks, raha-, seksi- ja joomahimuliseks rahvaks. Tōjō vaenulikkust USA suhtes suurendas veelgi enam USA Kongressi poolt 1924. aastal kehtestatud immigratsiooniseadus, mis oli suunatud Aasia päritolu võõrtööliste vastu ning mille vajalikkust põhjendasid senaatorid täiesti avalikult asjaoluga, et Aasia päritolu töölised on ameeriklastest töökamad ning võivad seetõttu ameeriklaste töökohti ohustada. 1928. aastal sai Tōjō Jaapani keiserliku armee staabiülemaks ning ta ülendati koloneliks. Umbes samal ajal hakkas ta huvituma poliitikast, kritiseerides teravalt Lääne kultuuri mõjusid Aasia riikidele. 1934. aastal sai Tōjō kindralmajoriks ning määrati armeeministeeriumi personaliosakonna ülemaks. Septembris 1935 määrati ta Mandžukuos baseeruva Kwantungi armeeülemjuhatusse ning sai 1937. aastal selle ülemaks. Kui 1937. aastal puhkesid Jaapani ja Hiina vahel kokkupõrked, mis arenesid pärast Marco Polo silla intsidenti täiemõõtmeliseks sõjaks (Teine Hiina-Jaapani sõda), andis ta korralduse invasiooniks Hiina põhjaterritooriumite, eeskätt Hebei provintsi suunal. Mais 1938 kutsuti ta tagasi Jaapanisse ja määrati asesõjaministriks. Alates detsembrist 1938 kuni maini 1940 oli ta ühtlasi armee lennundusosakonna peainspektor. Yenne 2014, lk 337. Gorman 2009, lk 43. Gorman, Jacqueline Laks (2009). Pearl Harbor: A Primary Source History. Gareth Stevens. ISBN 978-1-4339-0047-1. Yenne, Bill (2014). The Imperial Japanese Army: The Invincible Years 1941–42. Oxford, United Kingdom: Osprey Publishing. ISBN 978-1-78200-932-0. Swint, Kerwin (2011). The King Whisperers: Power Behind the Throne from Rasputin to Rove. New York: Union Square Press. lk 163–170. ISBN 978-1-4027-7201-6. Edwin Palmer Hoyt (1993). Warlord: Tojo Against the World. Scarborough House. lk 195–201. Ben Ami Shillony (1981). Politics and culture in wartime Japan. Oxford University Press. lk 62–63.  Hideki Tōjō – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Emiir

Emiir (araabia keeles أمير‎ ʾamīr 'käskija', 'komandör', 'vürst') on enamasti araabia maades kasutatav valitsejatiitel. Emiiri juhitavat riiki või territooriumi nimetatakse emiraadiks. Tänapäeval on üheksa emiraati: Katar, Kuveit ja Araabia Ühendemiraatide seitse emiraati (Abu Dhabi emiraat, ‘Ajmāni emiraat, Dubai emiraat, Al-Fujayrah' emiraat, Ra's al-Khaymah' emiraat, Ash-Shāriqah' emiraat ja Umm al-Qaywayni emiraat), mis paiknevad kõik Araabia poolsaarel, minevikus on emiraate olnud ka Lõuna-Euroopas, Kaukaasias, ning erinevates Aasia ja Aafrika osades. admiral imaam kaliif sultan šeik vesiir vürst wang emiir, valitseja, vürst http://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=emiir https://www.britannica.com/topic/emir
Eesti Filatelistide Ühing Rootsis

Eesti Filatelistide Ühing Rootsis (lühend EFÜR) oli Rootsis Eesti filateeliaga tegelev organisatsioon. Organisatsioon andis välja jätkväljaannet Eesti Filatelist. Rahvusvaheline Eesti Filatelistide Selts Estonia Anne Valmas. Eestlaste kirjastustegevus välismaal 1944–2000. Tallinna Pedagoogikaülikooli Kirjastus. 2003. Lk 24
28

See artikkel räägib aastast. Tallinna bussiliini kohta vaata artiklit 28 (Tallinna bussiliin). ◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 0. aastad eKr | 0. aastad | 10. aastad | 20. aastad | 30. aastad | 40. aastad | 50. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 32 | ► | ►► 28. aasta oli 1. sajandi 28. aasta. Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Appius Iunius Silanus ja Publius Silius Nerva. ... ... ...
Eesti Kirjanduse Komitee

Eesti Kirjanduse Komitee oli Rootsis tegutsenud Rootsi eestlaste kirjastus. Kirjastus loodi 1961 Stockholmis Henno Jänese eestvedamisel. Kirjastus andis välja populaarteaduslikku sarja "Elav Teadus", osa raamatuid anti välja koostöös kirjastusega EMP. Anne Valmas. Eestlaste kirjastustegevus välismaal 1944–2000. Tallinna Pedagoogikaülikooli Kirjastus. 2003. Lk 29
Jamaica kuningas

Jamaica kuningas või Jamaica kuninganna on Jamaica riigipea alates 6. augustist 1962. Praegune Jamaica kuningas on alates 8. septembrist 2022 Charles III. Talle eelnes kuninganna Elizabeth II. Jamaica kuninga või kuninganna tiitel on By the Grace of God, King/Queen of Jamaica and of His/Her other Realms and Territories, Head of the Commonwealth. Kohapeal esindab teda Jamaica kindralkuberner.
Eesti Raamat (väliseesti kirjastus)

Eesti Raamat oli Rootsi eestlaste kirjastus, mis tegutses aastatel 1946–1950 Stockholmis. Kirjastus andis välja õppe-, noorsoo- ja populaarteaduslikke raamatuid, samuti ajakirja Vikerlane. Kirjastuse asutas 1946 Stockholmis Balti Humanistlik Ühing. Ühingut juhtis Imant Rebane. 1949 asutas Rebane uue kirjastuse: Vaba Eesti. Anne Valmas. Eestlaste kirjastustegevus välismaal 1944–2000. Tallinna Pedagoogikaülikooli Kirjastus, 2003. Lk 52
Eesti Põllumeeste Kogude Esindus Paguluses

Eesti Põllumeeste Kogude Esindus Paguluses oli eesti pagulaste ülemaailmne erakond. Esimene põllumeeste koosolek toimus Otto Puki kutsel 21. jaanuaril 1948, otsustati alustada eeltöid Põllumeeste Kogude organiseerimiseks. Eesti Põllumeeste Kogude Esindus Paguluses asutati 15. juulil 1951 Boråsis toimunud koosolekul Põllumeestekogude endiste liikmete poolt ja valiti selle seitsmeliikmeline juhatus. Esimene Põllumeeste Kogude kongress paguluses toimus 31. mail–1. juunil 1952 Sånga-Säbys Rootsi, Taani, Inglismaa, USA ja Kanada EPK esinduste osavõtul, valiti 28-liikmeline laiendatud keskjuhatus, esimees Johan Holberg. Teisel kongressil Göteborgis 6.–7. juunil 1954 lisandusid Argentina ja Uus-Meremaa esindajad. kategooria:Eesti Põllumeeste Kogude Esinduse Paguluses poliitikud
27

◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 0. aastad eKr | 0. aastad | 10. aastad | 20. aastad | 30. aastad | 40. aastad | 50. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | ► | ►► 27. aasta oli 1. sajandi 27. aasta. Rooma lähedal Fidenaes varises kokku amfiteater. Hukkus umbes 20 000 inimest. Wang Chong, hiina astronoom ja filosoof ...
Eesti Üliõpilaskond Rootsis

Eesti Üliõpilaskond Rootsis oli eesti üliõpilaste organisatsioon Rootsis. 25. märtsil 1945 toimus Stockholmis eesti üliõpilaste koosolek, kus otsustati asutada Eesti Üliõpilaskond Rootsis ja Eesti Demokraatlik Üliõpilaste Ühing. Üliõpilaskonnal olid osakonnad Uppsalas, Lundis ja Göteborgis. 1966-1967 ilmus üliõpilaskonna infobülletään "Leht". Anne Valmas. Eestlaste kirjastustegevus välismaal 1944–2000. Tallinna Pedagoogikaülikooli Kirjastus. 2003. Lk 75
Tõsikindlus

Tõsikindlus on väite kahtlematu paikapidavus või kehtivus. Tõsikindlaks peetava paikapidavuses pole põhjust kahelda. Rene Descartesi (1596–1650) filosoofia eesmärk oli leida tõsikindel teadmine, st teadmine, milles saab täiesti kindel olla, milles ei saa enam kahelda. Sellise teadmise leidmiseks kasutas Descartes kõiges kahtlemise meetodit. Ta järeldas, et nii taju kui ka aru ei saa tõsikindluse alusena usaldada. Ta sõnastas uusaja filosoofia kuulsaima lause: cogito ergo sum ('mõtlen, järelikult olen olemas'). Kuigi David Hume seadis kahtluse alla igasuguse võimaluse jõuda tõsikindlate teadmisteni maailma kohta, võtsid filosoofid endale ülesande: öelda, milline teadmine on usaldusväärne; kuidas põhjendada loodusteaduslike väidete tõsikindlat kehtivust? Loogilise positivismi mõttekoolkonna esindajad püüdsid alates 1920.–1930. aastatest kõik mõttetud laused teaduskeelest eemaldada, et luua tõsikindel alus teadusele. Mõttekad olevat ainult need laused, mis on (teaduslikult või reaalselt) tõeste eelduste põhjal loogiliselt korrektselt koostatud; seepärast pole võimalik mõttekalt kõnelda jumalast, kunstist, eetikast jms. 1960. aastatel hakkasid loogilised positivistid ka ise tunnistama, et sellist ideaalkeelt pole võimalik luua. Ludwig Wittgensteini märkmete põhjal koostasid Elizabeth Anscombe ja Georg Henrik von Wright raamatu "Tõsikindlusest" (1969).
Nauding (ajakiri 1924)

Nauding oli huumoriajakiri, mis ilmus 1924. aasta oktoobris Tallinnas. Ajakirja väljaandja ja vastutav toimetaja oli E. Tätte. Toimetus asus Tallinnas Koplis aadressil Böckeri tehas nr 36 korteris 17 ehk E. Tätte kodus. Ajakirja sisuks oli kolm tõlkejutustust: Hanns Heinz Ewersi "Ämblik" Sydney Horleri "Ilu ja politseinik" William Merriam Rouse'i "Peter Kurat" Hind oli 25 marka. Ajakirja trükiti Tallinnas trükikojas Eesti Ühistrükikoda. Ilmus vaid üks number. "Nauding (1924)". ESTER. Digar – Nauding 1924
Islami revolutsiooniline kaardivägi

Islami revolutsiooniline kaardivägi (pärsia keeles سپاه پاسداران انقلاب اسلامی‎ Sepâh-e Pâsdârân-e Enghelâb-e Eslâmi 'Islamirevolutsiooni valvurite armee'; lühidalt Sepâh; ingliskeelsest nimest lühend IRGC) on Iraani relvajõudude osa, mis asutati ajatolla Khomeini käsul pärast 1979. aasta revolutsiooni 22. aprillil 1979. Kui Iraani Islamivabariigi sõjavägi (ehk arteš) kaitseb põhiseaduse järgi riigi piire ja hoiab ära sisekonflikte, siis revolutsioonilise kaardiväe (ehk pasdaran'i) ülesandeks on kaitsta riigi islamivabariiklikku süsteemi. Revolutsiooniline kaardivägi on sätestanud, et nende ülesandeks islamisüsteemi kaitsmisel on ära hoida võimalikud kahjulikud välismõjutused, nagu sõjaväelised riigipöördekatsed või "normist kõrvalekalduvad liikumised". Islami revolutsioonilisse kaardiväkke kuulub maa-, mere- ja õhujõududes kokku umbes 125 000 sõdurit. Kaardiväe merejõud on praegu (2018) peamine Pärsia lahte kontrolliv üksus. Kaardiväe käsu all on ka umbes 90 000 sõduriga Basiji paramilitaarüksus. Revolutsioonilise kaardiväe meediaharu on Sepah' uudised. Islami revolutsiooniline kaardivägi on oma ajaloo jooksul kasvanud algsest ideoloogilisest väeüksusest palju suuremaks ning on omandanud mõjuvõimu pea igas Iraani ühiskonna harus. Kaardiväe mõjukus kasvas enim president Maḩmūd Aḩmadīnezhādi ametiaja jooksul, eriti 2009. aasta presidendivalimiste ja nendele järgnenud meeleavalduste mahasurumise ajal. Paljud lääne eksperdid on arvamusel, et revolutsioonilise kaardiväe mõjukus ületab isegi paljude kohalike usujuhtide oma. Alates 2007. aastast on kaardiväe ülemjuhataja Mohammad Ali Jafari, enne teda oli sellel ametikohal kümme aastat Yahya Rahim Safavi. IISS Military Balance 2006, Routledge for the IISS, London, 2006, lk 187 staff, writer. "How was IRGC founded?". Tasnim news Agency (inglise). Vaadatud 22. aprill 2017. "Profile: Iran's Revolutionary Guards". BBC. 18. oktoober 2009. Morris M Mottale. "The birth of a new class – Focus" (inglise). Al Jazeera English. Vaadatud 29. oktoober 2013. "The Consequences of a Strike on Iran: The Iranian Revolutionary Guard Corps Navy" GlobalBearings.net, 15. detsember 2011. Aryan, Hossein. "Iran's Basij Force – The Mainstay of Domestic Security. 15. jaanuar 2009" (inglise). RFERL. Vaadatud 25. detsember 2011. "Picture imperfect" 9. märts 2013 The Economist "Arrests at new Iranian protests" (inglise). BBC News. 21. juuli 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuli 2009. Vaadatud 21. juuli 2009. "Crisis as Opportunity for the IRGC" (inglise). Stratfor. 27. juuli 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2009. Vaadatud 1. august 2009. Abdo, Geneive (7. oktoober 2009). "The Rise of the Iranian Dictatorship". Foreign Policy (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2009. Vaadatud 13. oktoober 2009.
Reuven Rivlin

Reuven Rivlin (heebrea keeles רְאוּבֵן רִיבְלִין; sündinud 9. septembril 1939 Jeruusalemmas) on Iisraeli poliitik, alates 24. juulist 2014 kuni 9. juulini 2021 Iisraeli president. Rivlin valiti esimest korda Knesseti liikmeks 1988. aastal. Ta oli Likudi esimees 1988–1993. 2001–2003 oli ta Iisraeli sideminister Ari'el Sharoni valitsuses. 2003–2006 ja 2009–2013 oli ta Knesseti esimees. 10. juunil 2014 valiti ta 10. Iisraeli presidendiks 63 Knesseti liikme toetusel.
26

See artikkel räägib aastast. Tallinna bussiliini kohta vaata artiklit 26 (Tallinna bussiliin). ◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 0. aastad eKr | 0. aastad | 10. aastad | 20. aastad | 30. aastad | 40. aastad | 50. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | ► | ►► 26. aasta oli 1. sajandi 26. aasta. Vana-Rooma konsuliteks olid Gnaeus Cornelius Lentulus Getulicus ja Gaius Calvisius Sabinus. Pontius Pilatus määrati Rooma prefektiks. ... ... ...
Loodusteaduse filosoofia

"Loodusteaduse filosoofia" (1966) on saksa-ameerika filosoofi Carl Gustav Hempeli (1905–1997) raamat, tema teadusfilosoofia vaadetest ja mõistetest. Ta selgitab mõisteid ja teemasid nagu hüpotees, testimine ja kinnitamine, teaduslik seletus, teooria, mõistekujundus ja mõõtmise roll selles, loodusseadus, ühe teaduse "taandamine" teisele. Analüüse saatvad näited ulatuvad sünnitusabist vitalismiteooria ja biheivioristliku psühholoogiani. "Loodusteaduse filosoofia" on kirjutatud kindla ajaloolise eeldusega, filosoofiiliselt lähtelt – igal teadmisväitel on tunnetuslikku sisu ning õigustatud teaduslikkuse taotlus vaid siis, kui sel on empiirilist sisu. C. Hempelit saab selle alusel pidada loogilise postivismi koolkonna mõtlejaks. Kuna Berliinis tegutsenud ringi nimi sisaldas mõistet empirism, siis nimetatakse teda ingliskeelses kultuuritraditsioonis loogiliseks empiristiks. Raamat oli pikka aega teadusfilosoofia sissejuhatavate kursuste üheks põhivaraks. Hempel tutvustab empiirilist loodusteadust kui tunnetuslikku tegevust, mille eesmärk on tuvastada hüpoteesi meetodi abil seletuslikke ja ennustusvõimelisi seaduspärasid kogetavate nähete vahel ning ühendada need seaduspärad ühtseks maailmapildiks. 3.–4. peatükis on illustreeritud hüpoteesimeetodi eri aspektid, 5. ja 6. peatükis on teaduslikud seletused ja teaduslik mõistmine. 5. peatükis selgitab Hempel oma kuulsat deduktiiv-nomoloogilist teadusliku seletuse mudelit. 7. peatükk sisaldab arutlust erinevate viiside üle, kuidas määratleda teaduslikke mõisteid. 8. peatükk on reduktsionismi küsimusest – kuivõrd on teadused üksteisele taandatavad. Raamatu järgi on olemas kahte tüüpi teadust: Kogemusteadused: uuritakse, kirjeldatakse, selgitatakse ja ennustatakse maailma sündmusi. Väited ja avaldused peavad lähtuma kogemusest. Lauset tunnustatakse ainult siis, kui neid kinnitavad empiirilised tõendid. Mitte-empiirilised (formaalsed) teadused, mis ei tugine kogemustele: loogika ja matemaatika. Seejärel jagatakse kogemusteadused kahte rühma: Loodusteadused: füüsika, keemia, bioloogia, ... Sotsiaalteadused: sotsioloogia, politoloogia, etnoloogia, majandus, ajalugu, ... Tekst mõjub pigem kirjeldava analüüsi kui filosoofilise arutlusena. Puudub selgelt sõnastatud tees. Napib filosoofilisele tekstile omast argumentatiivsust. Hempel toob küll palju (ja tabavaid) teadusloolisi näiteid, aga ei astu põhjalikumasse kahekõnesse näidete teistsuguste filosoofiliste tõlgendustega, justkui neid ei olekski. Riin Kõiv. Teadusfilosoofia raskekaaluline klassik kerges kuues. - Sirp 23.10.2015.
Apostlik palee

Apostlik palee (ladina keeles Palatium Apostolicum), tuntud ka kui Paavsti palee ja Vatikani palee, on Vatikanis Püha Peetruse basiilikast kirdes asuv Rooma Katoliku Kiriku paavsti ametlik residents. Palee on mitmest hoonest koosnev kompleks, milles on enam kui 1000 ruumi. Lisaks paavsti eluruumidele asuvad palees ka Püha Tooli ja Rooma Katoliku Kiriku töötajate ametiruumid, kabelid, muuseumid ja kunstigaleriid. Palee tuntumad osad on Vatikani raamatukogu, Vatikani salaarhiiv, Vatikani muuseumid, Sixtuse kabel, Raffaeli saalid ja Borgia eluruumid. Varem asus kompleksis ka Vatikani observatoorium. Mitmed palee osad, näiteks Cappella Paolina kabel, Sala Regia saal ja Scala Regia (Kuninglik trepp), on turistidele suletud. Domus Sanctae Marthae Lateraani palee "The Apostolic Palace" (inglise keeles). Vatikan. Vaadatud 24. september 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)  Apostlik palee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
25

◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 0. aastad eKr | 0. aastad | 10. aastad | 20. aastad | 30. aastad | 40. aastad | 50. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | ► | ►► 25. aasta oli 1. sajandi 25. aasta. Vana-Rooma konsuliteks olid Cossus Cornelius Lentulus ja Marcus Asinius Agrippa. Liu Xiu taastas Hani dünastia. ... ... ...
Juuso Puustinen

Juuso Puustinen (sündinud 5. aprillil 1988 Kuopios) on Soome jäähokimängija, kes mängib Soome kõrgliigaklubis JYP ründajana paremäärel. 2006. aastal valis Calgary Flames ta NHL-i draft '​is 149. valikuna. Seejärel mängis ta aastatel 2006–2008 Western Hockey League'i klubis Kamloops Blazers. Profikarjääri alustas ta 2008. aastal Soome kõrgliigaklubis Espoo Blues. Hooajal 2010–11 mängis ta HPK-i ridades. Seejärel sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Nashville Predators ning mängis hooaegadel 2011–12 ja 2012–13 Predatorsi farmiklubis Milwaukee Admirals American Hockey League'is. Pärast seda naasis ta Soome kõrgliigasse, liitudes 2013. aastal HIFK-iga, kus mängis kokku neli hooaega. Hooajal 2017–18 mängis ta JYP Jyväskyläs, tulles klubiga samal hooajal Meistrite Liiga võitjaks. 2018. aasta mais suundus ta KHL-i klubisse Nižnekamski Neftehimiki. Debüüthooajal lõi ta KHL-is 20 väravat. 2019. aasta mais liitus ta Novosibirski Sibiriga, kus mängis kaks hooaega. 2019. aastal osales ta KHL-i tähtede mängul. 2021. aasta juulis sõlmis ta lepingu Rootsi kõrgliigaklubiga Örebro. 2022. aasta aprillis naasis ta JYP-i. 2006. aastal võitis Puustinen Soome kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Juuso Puustinen. eliteprospects.com. Vaadatud 24.9.2018 Juuso Puustinen KHL.ru lehel Juuso Puustinen hockeydb.com lehel
Enn Kirsman

Enn Kirsman (sündinud 21. novembril 1968) on eesti füüsikaõpetaja ja mitmete veebiõpikute autor. Õppis aastatel 1976 - 1984 Kohtla-Järve 1. Keskkoolis (praegune Kohtla-Järve Järve Kool), 1984 - 1987 Rapla Keskkoolis (praegune Rapla Kesklinna Kool) ning 1987 - 1992 Tallinna Pedagoogilises Instituudis (praegu Tallinna Ülikool), kus omandas füüsika-matemaatikaõpetaja eriala. Töötanud õpetajana Kuusalu Keskkoolis, Audentese Spordigümnaasiumis ja Audentese Erakoolis, Loo Keskkoolis ja Tallinna Kursitiku Gümnaasiumis. Lisaks töötamisele füüsikaõpetajana, on olnud Kuusalu vallavanem (1996-2001), Tallinna Haridusameti juhataja (2001-2003) ning Tallinna Linnapea Tõnis Paltsi nõunik (2004-2005). Alates 1999. aastast olnud Kuusalu vallavolikogu liige, aastatel 2013–2017 Kuusalu vallavolikogu esimees. Enn Kirsman on Kuusalurahva teatri näitleja, kes on esitanud ka monoetenduse A. Kivirähk "Aabitsa kukk" "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. august 2020. Vaadatud 24. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Avaleht". kuusalu.edu.ee. Vaadatud 24. aprillil 2023. "Ajalugu - Kuusalu vallavalitsus". www.kuusalu.ee. Vaadatud 24. aprillil 2023.
24

◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 0. aastad eKr | 0. aastad | 10. aastad | 20. aastad | 30. aastad | 40. aastad | 50. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | ► | ►► 24. aasta oli 1. sajandi 24. aasta. Vana-Rooma konsuliteks olid Servius Cornelius Cetaegus ja Lucius Vicellius Varro. ... ...
179 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 182 eKr | 181 eKr | 180 eKr | 179 eKr | 178 eKr | 177 eKr | 176 eKr | ► | ►► 179. aasta eKr ehk ab urbe condita DLXXV (575). Vana-Rooma konsuliteks olid Quintus Fulvius Flaccus ja Lucius Manlius Acidinus Fulvianus. ... Philippos V, Makedoonia kuningas
Ülem-Bulanka

Ülem-Bulanka (vene keeles Верхняя Буланка, Verhnjaja Bulanka) ehk Eesti-Pulan (Ešti-Pulan) või Viru-Pulan on 1861. aastal asutatud Siberi eestlaste küla, mis asub Ida-Siberis Krasnojarski krai Karatuzi (kohalikus eesti keeles Karadus) rajoonis Bulanka jõe kaldal. 1850. aastate Ida-Siberi luteriusuline keskus oli Ülem-Suetuk, kust aga lätlased läksid asutama Alam-Bulanka (Läti-Pulan) ja eestlased Ülem-Bulanka (Eesti-Pulan), jättes sisuliselt soomlased Ülem-Suetuki. Viru-Pulan on algselt soomlaste nimetus küla kohta ning kasutuses Suetukis. Tegelikult ajalooliselt need kolme rahvust on läinud piirkonnas segamini ning suhtluskeel on olnud eesti. Rahvapärimuse järgi soovis küla esimene elanik Jaan Teras rajada küla alati "taigu ligemale". Nõnda olevat küla nimetatud puulaane järgi. 2008. aastal tähistas küla oma 150 aasta juubelit. Karatuzi rajooni juht Vladimir Saar, kes on ise külast pärit ja eestikeelne, ütles tollal, et küla võiks olla veel olemas 10 aastat. Tollal oli külas vaid 52 elanikku, kellest 40 olid eestlased. 1984. aastal oli eestlasi 93 ja lätlasi 2. Küla kuldaeg oli 1930. aastate alguses, millal külas elas 900 elanikku, kellest kõik olid eestlased. Kollektiviseerimise ja stalinistliku repressiooni tõttu hakkas aga elanike arv varsti vähenema. Esimene venelane kolis külla elama alles pärast 1960. aastate lõppu. Vanasti oli külas ka eestikeelne kolmeklassiline algkool, mis hiljem suleti. Nõukogude ajal tegutses Motorski brigaadina, põhitööks karjakasvatus. https://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/peeter_altsmann_03.pdf https://www.folklore.ee/tagused/nr15/korb.htm https://www.digar.ee/viewer/ru/nlib-digar:194745/142925/page/1 http://epl.delfi.ee/news/eesti/siberi-koige-kovem-eestlane-pidas-kodukula-150-aasta-juubelit?id=51137177
Nina nuuskamine

Nina nuuskamine on ninaõõnes oleva lima väljutamine äkilise väljahingamise teel.[viide?] Nina nokkimine Aevastamine
23

◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 0. aastad eKr | 0. aastad | 10. aastad | 20. aastad | 30. aastad | 40. aastad | 50. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | ► | ►► 23. aasta oli 1. sajandi 23. aasta. ... ... Wang Mang ...