laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kirill Šamalov

Kirill Nikolajevitš Šamalov (vene keeles Кирилл Николаевич Шамалов; sündinud 22. märtsil 1982) on Venemaa ettevõtja, Katerina Tihhonova endine abikaasa ja Venemaa presidendi Vladimir Putini endine väimees. Ta on olnud Venemaa valitsuse majandusnõunik. Ta on Bank Rossija kaasomaniku Nikolai Šamalovi noorem poeg. Kirill Šamalov on naftaettevõtte Sibur asepresident. "Here Are The 198 New Billionaires Of 2016". Forbes.com. 28. veebruar 2016. Vaadatud 3. märts 2016. "Кирилл Николаевич Шамалов". 8. aprill 2015. Lk 10. Vaadatud 6. august 2016 – cit. via Kommersant. "Kirill Shamalov". Forbes (inglise). Vaadatud 24. jaanuar 2018. "Putin's Son-in-Law Boosted by $1.75 Bln Russian State Loan". The Moscow Times. 30. detsember 2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. aprill 2016. Vaadatud 14. detsembril 2020. "Putin's Dancing Daughter Said to Run Fund Backed by Dad's Allies". Bloomberg Businessweek. 31. jaanuar 2015. Stubbs, Jack; Kuzmin, Andrey; Grey, Stephen; Anin, Roman (17. detsember 2015). "The man who married Putin's daughter and then made a fortune". Reuters. Vaadatud 9. detsember 2017. Kirill Šamaloviga seotud artiklid Postimehes
Salesaagrai

Salesaagrai (Anoxypristis cuspidata) on kõhrkala, kes kuulub railaadsete (Batoidea) ülemseltsi saagrailaste (Pristidae) sugukonda. Varem liigitati ta perekonda Pristis, nüüd on ta ainus elav liik perekonnast Anoxypristis. Saagrailastele on iseloomulik pikk kitsas lapiku kujuga rostrum. Seda ääristavad teravad hambad, mis meenutavad sae hambaid ja mida kasutatakse saakloomade tapmiseks. Salesaagrai elab Vaikse ookeani lääneosas. Ta võib kasvada kuni 3,5 m pikkuseks. ICUNi andmetel on salesaagrai kriitilises seisundis liik. Salesaagrai võib teadaolevalt kasvada 3,5 m pikkuseks, kuigi on kinnitamata andmeid 6–8 m pikkuste isendite kohta. Esimesel eluaastal võib kehapikkus olla 83–155 cm, teisel eluaastal 118–164 cm, kolmandal eluaastal 182–247 cm, neljandal 227–302 cm, viiendal 298–300 cm ja kuuendal 316–338 cm. Tal on haitaoline keha ja lapik pea. Rostrum on suhteliselt väike. Rostrumi pikkus on 9–39% (standard rostrum length, mõõdetuna hammasterea algusest) või 12–41% (total length, mõõdetuna rostrumi baasist) saagrai kogupikkusest. Selle laius hammasterea algusest mõõdetuna on keskmiselt 8–15% pikkusest. Rostrumi kummalgi küljel on 16–33 hammast. Hambad on lamedad ja lühikesed, labida- või konksukujulised. Salesaagrail on väiksed kolmnurksed rinnauimed. Pärakuuim puudub. Salesaagrai elab Vaikse ookeani lääneosas. Teda leidub Austraalia põhjarannikul ning India, Bangladeshi, Indoneesia, Malaisia, Myanmari, Paapua Uus-Guinea, Sri Lanka, Vietnami, kohati ka Iraani ja Hiina vetes. Arvatakse, et nad võivad elada ka Lõuna-Korea rannikuvetes ja Araabia meres. Salesaagrai on peamiselt bentopelaagiline rannikuliik ja elab kuni 40 m sügavusel. Salesaagrai saab suguküpseks harilikult 2–3-aastaselt, isaste kehapikkus on selleks hetkeks 200 cm, emastel 230 cm. Vanim dokumenteeritud salesaagrai on olnud 9-aastane, kuid arvatakse, et nad võivad elada kuni 27-aastaseks. Pesakonnas on 12–16 maimu. Salesaagrai toitumise kohta on vähe andmeid. Vaatlusandmete põhjal on teada, et ta sööb seepiaid, kalmaare ja mitmesuguseid kalu. Haque, A.B., Charles, R., D'Anastasi, B., Dulvy, N.K., Faria, V., Fordham, S., Grant, M.I., Harry, A.V., Jabado, R.W., Lear, K.O., Morgan, D.L., Tanna, A., Wakhida, Y. & Wueringer, B.E. (2023). Anoxypristis cuspidata. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2023. Seitz, Jason. "Anoxypristis cuspidata". Florida Museum of Natural History. Vaadatud 08.01.2022. Jeff, I. Blanche D. and N. Phillips. 2013. "Sawfish Conservation". In Sawfish Conservation Society. Web. Saadaval https://web.archive.org/web/20201031153311/https://www.sawfishconservationsociety.org/anoxypristis.html. Vaadatud detsember 2020. "Narrow Sawfish". Sawfish Conservation Society. Vaadatud 08.01.2022. "Anoxypristis cuspidata" Florida Museum of Natural History, University of Florida. Saadaval https://www.floridamuseum.ufl.edu/discover-fish/species-profiles/anoxypristis-cuspidata/. Vaadatud detsember 2020 "Endangered and Threatened Wildlife and Plants; Final Endangered Listing of Five Species of Sawfish Under the Endangered Species Act". Federal Register. 12.12.2014. Vaadatud 08.01.2022.
Tino Kadewere

Tinotenda Kadewere (sündinud 5. jaanuaril 1996 Harares) on Zimbabwe jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliigaklubis Mallorca ja Zimbabwe jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Zimbabwe klubis Harare City. 2015. aastal asus ta mängima Rootsi kõrgliigaklubis Djurgårdens IF. 2018. aasta hooaja kaheteistkümne esimese mänguga lõi Kadewere Rootsi kõrgliigas kaheksa väravat. 2018. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Prantsusmaa esiliigaklubiga Le Havre. Hooajal 2019–20 lõi ta Prantsusmaa esiliigas 20 väravat ja oli sellega liiga suurim väravakütt. 2020. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Lyoni Olympique, kuid jäi ülejäänud hooajaks veel laenule Le Havre'i. Prantsusmaa kõrgliigas debüteeris ta Lyoni meeskonnas 11. septembril 2020 mängus Bordeaux' Girondinsi vastu ja lõi liigas esimese värava sama aasta 18. oktoobril mängus RC Strasbourgi vastu. 2022. aasta augustis läks ta Lyonist laenule Mallorcasse. Zimbabwe jalgpallikoondises debüteeris Kadewere 2015. aastal. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta 9. juunil 2018 COSAFA karika mängus Sambia vastu. Ta on kuulunud Zimbabwe koondisse 2017., 2019. ja 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel. Djurgårdens IF Svenska Cupen: 2017–18
Radioaktiivrida

Radioaktiivrida on radioaktiivsel lagunemisel üksteisest järjestikku tekkivate nukliidide jada. See kujuneb, kui ühe nukliidi lagunemisel tekib teine nukliid, mis on samuti radioaktiivne, teisest kolmas jne kuni stabiilse tuumani. Uued nukliidid moodustuvad alfa- ja beetalagunemise teel. Igal alfalagunemisel väheneb nukliidi massiarv 4 ühiku võrra (beetalagunemisel see ei muutu). Nukliidide massiarvu saab siis esitada kujul A = 4 n + q {\displaystyle A=4n+q} , kus n {\displaystyle n} on naturaalarv ja q {\displaystyle q} (massiarvu neljaga jagamisel tekkiv jääk) saab olla kas 0, 1, 2 või 3. Niisiis saab esineda neli radioaktiivset rida: tooriumirida ( 4 n {\displaystyle 4n} ), mis on nimetatud tooriumi-232 järgi, tegelikult algab see rida nukliidist plutoonium-244; neptuuniumirida ( 4 n + 1 {\displaystyle 4n+1} ), mis algab nukliidist neptuunium-237; uraanirida, ka uraani-raadiumirida ( 4 n + 2 {\displaystyle 4n+2} ), mis algab nukliidist uraan-238; aktiiniumirida, ka uraani-aktiiniumirida ( 4 n + 3 {\displaystyle 4n+3} ), mis algab nukliidist U-235. Ajalooliselt ja ka praktiliselt on neist tähtsad kolm: uraani-, aktiiniumi- ja tooriumirida, mida nimetatakse looduslikeks ridadeks. Neptuuniumirea radionukliide looduses (enam) ei leidu, välja arvatud vismut-209 (tänu oma ülipikale poolestusajale 1,9×1019 aastat), mis laguneb talliumiks-205. Aktiiniumi- ja raadiumirea nimetused pärinevad ajast, kui rea esimesteks liikmeteks peeti vastavaid nukliide. Uraanirida Aktiiniumirida Tooriumirida ENE 7. köide, 1994
Tooriumirida

Tooriumirida on üks kolmest nukliidide loomulikust radioaktiivreast. Selle rea nukliidide massiarv (tuuma prootonite ja neutronite koguarv) on esitatav kujul A = 4 n {\displaystyle A=4n} (kus n {\displaystyle n} on naturaalarv). Rida on nimetatud tooriumi-232 järgi ( A = 4 ⋅ 58 {\displaystyle A=4\cdot 58} ). Igal lagunemisel väheneb massiarv 4 võrra (alfalagunemine) või muutub prootonite ja neutronite vahekord tuumas (beetalagunemine). Rida lõpeb stabiilse plii isotoobiga 208Pb. Radioaktiivsete lagunemiste rida algab tegelikult plutooniumi isotoobist 244Pu, kuid et seda esineb looduses väga vähe, nimetatakse rida üldiselt nukliidi 232Th järgi. Radioaktiivrida
Alexander De Croo

Alexander De Croo (sündinud 3. novembril 1975 Vilvoordes) on Belgia ettevõtja ja poliitik, kes kuulub erakonda Flaami Liberaalid ja Demokraadid (Open VLD). Ta oli detsembrist 2018 septembrini 2020 Belgia asepeaminister ning rahandus- ja arenguabiminister. 1. oktoobrist 2020 on ta Belgia peaminister. 2009–2012 oli ta Open VLD esimees.
Jaunkalsnava raudteejaam

Jaunkalsnava raudteejaam on raudteejaam Pļaviņase–Gulbene raudteel Madona piirkonna Kalsnava vallas Jaunkalsnavas. Jaam asub Pļaviņase raudteejaamast 19 ja Riia jaamast 131 km kaugusel. Jaam on kasutusel ka kaubajaamana. Jaunkalsnavas on kaks perrooni ja neli teed, sealt hargneb ka tee kohaliku piiritusevabriku juurde. Jaunkalsnava raudteejaam avati koos raudteega aastal 1903. Toona jäi see Kalsnava kihelkonda Jaunkalsnava mõisa maadele. Varem algasid jaamast harutee, mis viis Arona jõe ääres asuvasse liivakarjääri, ja Aiviekste äärde viiv kitsarööpmeline tee. Tänapäeval algab jaamast 1980. aastatel rajatud Jaunkalsnava–Veseta raudtee, mis viib Veseta raudteejaama. Peatuses peatuvad Riiast Madonasse sõitvad rongid (mõlemas suunas kaks korda nädalas). Lisaks peatuvad seal Gulbenesse sõitvad rongid. 2019 aastal peatusid need rongid seal 18. mail, 27. juulil ja 7. septembril. Aastani 2015 eelnes Jaunkalsnavale Spīgana raudteepeatus. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 110. lk. ISBN 978-9984-38-698-0 SABIEDRISKĀ TRANSPORTA PADOME Rīgā, Vaļņu ielā 30. Sabiedriskā transporta padomes. Lēmums Nr.1 Infot jaama kohta; fotod (vene keeles) Jaam vanal kaardil
Videokujundus

Videokujundus etenduskunstide kontekstis on performatiivse sündmuse jaoks videotehnika ning projektsioonitehnoloogia vormis loodud kujundus. Videokujunduse loob videokujundaja, kes töötab koos lavastaja, etendaja või kunstnikuga. Videokunst sai alguse 1960. aastate keskel, kui turule tuli Sony Portapak (patareidega varustatud iseseisev videolintide analoogsalvestussüsteem). Süsteem võimaldas videomaterjali luua väljaspool telestuudiot. Kunstnike tähelepanu ja huvi tekitas Nam June Paik, kes Portapaki 1965. aastal esimesena kasutusele võttis. 1970. aastatel lisandus videokassettide tehnoloogia, mis laiendas videokunsti võimalusi eskperimenteerimiseks. Kuni 1990. aastateni oli videokunst piiratud kaamera ja kassettidega, hiljem lisandusid arvutiga loodud graafika võimalused, mis ei eeldanud enam kaamera kasutamist. Eesti tuntumad videokunstnikud on Taavi Varm, Alyona Movko, Pille Kannimäe, Emer Värk ja Argo Valdmaa. Videokujundajaks on võimalik õppida Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias, kus vastuvõtt toimub üle aasta.[viide?] Peamised töövahendid Arvuti Videotarkvara – peamiselt kasutavad videokujundajad Adobe tarkvaraprogramme Photoshop, Illustrator, Premiere Pro, After Effects ja kujunduse esitamiseks Illumin või Resolume Arena. Projektor Kaamera Projektsiooniekraan Jansen, T. 2019. Loengu konspekt (käsikirjaline materjal) T. Joselow, E. An Introduction to Video Art London, Barbara (2020). Video/Art: The First Fifty Years (inglise). Phaidon Press. ISBN 9780714877594. Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia
Fondüü

Fondüü (prantsuse keeles fondue [fɔ̃dy] 'sulatatud') on Šveitsi roog sulatatud juustudest, mis sisaldab tavaliselt ühte või mitut sorti Emmentali, Vacherini või Gruyère’i juustu. Valmistamisel kuumutatakse valget veini küüslauguga hõõrutud pajas, mida kutsutakse caquelon'ks ([kakˈlɔ̃]). Kuumale veinile lisatakse riivitud juust koos vähese maisitärklise, muskaatpähklite või kirsiviinaga. Fondüüd süüakse ühiselt pajast. Söögikohad pakuvad kõrvale kuubikukujulisi koorikuga saiatükikesi, mis on pika varrega kahvli otsa torgatud, et kuuma segu sisse kasta. Legendi järgi pärineb roog 16. sajandist protestantliku ja rooma-katoliku šveitslaste vaheliste võitluste ajast. Pärast vaherahu välja kuulutamist jagasid osapooled sarnast rooga, üks pool pakkus saia ja teine juustu. Juust on tervislik allikas kaltsiumile, mida on vaja tugevate luude ja hammaste jaoks. Šveitsi juust on valmistatud lehmapiimast ja on kahvatukollase värvusega. Viil Šveitsi juustu sisaldab 221 milligrammi kaltsiumit, mis on ligikaudu neljandik päevasest kaltsiumivajadusest. Loomsed toidud, sealhulgas juust, on valguallikad.  Valku leidub kõikides kehaosades ja see toetab paljusid funktsioone nagu näiteks hapniku transportimist ja energia tootmist. Kuna juust on loomne valguallikas, peetakse seda täielikuks valguks. Täielikud valguallikad sisaldavad kõiki aminohappeid, mida keha valgu saamiseks vajab. Tervislik on tarbida 8 grammi valku 20 kg kehakaalu kohta iga päev. Üks viil Šveitsi juustu sisaldab 7,54 grammi valku. Šveitsi juust sisaldab rasva, suur osa kogu rasvast on küllastunud. Suure küllastunud rasva sisaldusega dieet võib suurendada südamehaiguste, diabeedi, vähi ja rasvumise riski. Üks viil Šveitsi juustu sisaldab 7,78 grammi üldrasva, millest 4,97 grammi on küllastunud. Sellepärast on soovituslik piirata täisrasvaste piimatoitude ja küllastunud rasvade tarbimist kuni 10 protsendini või vähem kogu kaloraažist, et vähendada haiguste riski. Rodriguez, Emily; Lotha, Gloria; Parrott-Sheffer, Chelsey; Tikkanen, Amy; (16.06.2020). "Fondue". Encyclopedia Britannica. Vaadatud 14.12.2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) CS1 hooldus: üleliigsed kirjavahemärgid (link) National Institutes of Health (26.03.2020). "Calcium". National Institutes of Health. Vaadatud 14.12.2020. Harvard T.H. Chan School of Public Health (14.05.2018). "Protein". Harvard T.H. Chan School of Public Health. Vaadatud 14.12.2020. Harvard T.H. Chan School of Public Health (9.4.2018). "Fats and Cholesterol". Harvard T.H. Chan School of Public Health. Vaadatud 14.12.2020.
Ioanna Agnes a Cruce

Juana Inés de Asbaje Ramírez de Santillana (12. november 1648 San Miguel Nepantla, Uus-Hispaania – 17. aprill 1695 México, Uus-Hispaania), ka õde Juana Inés de la Cruz, oli hieronümiidi nunn ja kirjanik Uus-Hispaaniast, hispaaniakeelse kirjanduse kuldajastu esindaja.
Näitlikud novellid

"Näitlikud novellid" (hispaania keeles "Novelas ejemplares") on Miguel de Cervantese 12 novellist koosnev novellikogumik. Cervantes kirjutas need novellid aastatel 1590–1612. Trükis ilmus kogumik Madridis 1613. aastal Juan de la Cuesta kirjastamisel. "Näitlikke novelle" on peetud Cervantese jutustusliku proosaloomingu üheks olulisemaks saavutuseks "Don Quijote" kõrval. Algsesse kogumikku kuuluvatest novellidest ilmus eesti keeles esimesena "Koerte kõnelus" 1972. aastal Aita Kurfeldti tõlkes. 2016. aastal ilmus eesti keeles "Näitlike novellide" kogumik, mis sisaldas kaheksat novelli: "Mustlasneiu" "Suursugune köögitüdruk" "Rinconete ja Cortadillo" "Inglismaa hispaanlanna" "Armukade estremaduurlane" "Klaasist litsentsiaat" "Petlik abielu" "Koerte kõnelus" Rahva Raamat. Miguel de Cervantes Saavedra. Näitlikud novellid "Eesti rahvusbibliograafia. Miguel de Cervantes Saavedra (1547–1616). Näitlikud novellid. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2016". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. jaanuar 2021. Vaadatud 15. detsembril 2020.
Pirates With Attitude

See artikkel on warez-grupist; RAC-ansambli vaata P.W.A. Pirates With Attitude ehk PWA oli aastatel 1992–2000 tegutsenud piraattarkvara (warez) levitanud grupp. 4. mail 2000 teatas USA Justiitsdepartemang grupi liikmetele süüdistuse esitamisest. PWA oli esimesi gruppe, kellele esitati No Electronic Theft Act'i all süüdistus. PWA FINAL RELEASE. NFO fail, mis deklareeris grupi laialisaadetuks
Hafelekarspitze

Hafelekarspitze on mägi niinimetatud Põhjaahelikus (Nordkette) Innsbruckist põhjas, Austrias. Tipust madalamal ja läänes on Hafelekari tipujaam, Nordkette köisraudtee teine lõik kõrgusel 2269 m üle merepinna, kust võib Hafelekarspitzele jõuda mõne minutiga jalgsi metallrada pidi. Sealt mitte kaugel asub Hafelekari mõõtejaam, mis on Innsbrucki Ülikooli kosmilise kiirguse jälgimisjaam ja ainus omataoline Austrias. Hafelekarspitze tipurist Nordkette köisraudtee tipujaam Hafelekari amfiteatris Uurimisjaam ja amatöörraadiohütt (vasakul) Suvel on Hafelekarspitze mägimatkade ja ekskursioonide alguspunkt piki Goethe teed (Goetheweg) Gleirschspitzele, Mandlspitzele (2366 m), Gleirschtaler Brandjochi sadulale või Rumer Spitzele. Goethe tee idapoolses otsas on Pfeisi hütt Rumer Spitzest põhjas ja madalamal, mida kasutatakse baasina pikemaks marsruudiks Wilde Bande-Steigi kaudu Lafatscher Jochile (2081 m) ja Hallerangerhausile. Talviti on siin Skiroute tipujaamast Seegrubele (1905 m), mis on Põhjaaheliku suusaala keskus.
Hüdrauliline juhtivus

Hüdrauliline juhtivus ( K {\displaystyle K} ; k g s × M P a {\displaystyle {\tfrac {kg}{s\times MPa}}} , m m o l s × k P a {\displaystyle {\tfrac {mmol}{s\times kPa}}} ) väljendab kogu taime või tema üksikute organite (leht, oks, vars, juur, juurestik) veetranspordivõimet ehk seda, kui hõlpsalt suudab vesi taimeorganeid läbida. K {\displaystyle K} on arvutatav veevoolu kiiruse ( q {\displaystyle q} ; m m o l s {\displaystyle {\tfrac {mmol}{s}}} , k g s {\displaystyle {\tfrac {kg}{s}}} ) ning rõhkude või veepotentsiaalide erinevuse ( Δ P {\displaystyle \Delta P} ; 1 k P a {\displaystyle {\tfrac {1}{kPa}}} , 1 M P a {\displaystyle {\tfrac {1}{MPa}}} ) suhtena: K = q Δ P = q Δ Ψ {\displaystyle K={\frac {q}{\Delta P}}={\frac {q}{\Delta \Psi }}} Tavaliselt väljendatakse hüdraulilist juhtivust taimeorgani pindalaühiku (lehtede projektsioonipindala, ksüleemi ristlõikepindala jne) kohta. Hüdrauliline juhtivus on takistuse pöördväärtus, mis tähendab, et K {\displaystyle K} on seda suurem, mida väiksem on takistus veevoolule läbi taimekudede ja vastupidi. Hüdrauliline takistus ( R {\displaystyle R} ; M P a × s k g {\displaystyle {\tfrac {MPa\times s}{kg}}} ) on tuletatud omakorda vastavalt analoogiale Ohmi seadusega. Kõige kiiremini liigub vesi taimes juhul, kui veepotentsiaali gradient on suur ja hüdrauliline takistus väike. Hüdrauliliste mõõtmiste puhul tuleb kindlasti arvestada vedeliku viskoossusega, mis sõltub lahustunud ainete sisaldusest. Näiteks kontsentreeritud suhkrulahus on üsna viskoosne ja aeglustab märkimisväärselt voolu. ksüleem hüdrauliline erijuhtivus Nijsse, J.; Van der Heijden, GWAM; Van Ieperen, W.; Keijzer, C. J.; Van Meeteren, U. (2001). "Xylem hydraulic conductivity related to conduit dimensions along chrysanthemum stems". Journal of Experimental Botany. 52 (355): 319–327. Cruiziat, Pierre; Cochard, Hervé; Améglio, Thierry (2002). "Hydraulic architecture of trees: main concepts and results". Annals of forest science. 59 (7): 723–752. Wullschleger, Stan D.; Meinzer, F. C.; Vertessy, R. A. (1998). "A review of whole-plant water use studies in tree". Tree physiology. 18 (8–9): 499–512.
Jaan Haabjärv

Jaan Haabjärv (sünninimi Behrsin; 13. juuni 1914 Vastalu talu, Karula, Kaagjärve vald – 6. veebruar 1946 Tallinn) oli eesti laulja (tenor). Haabjärve isa oli lätlane, ema eestlane. Õppis 1945. aastast kuni surmani Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (Tiit Kuusiku klass). Laulis 1938–46 Estonias, algul kooris, aastast 1943 solistina. 1937–44 osales meeskvartetis Heli 4. 6. veebruar 1946 jäi Jaan Haabjärvele viimaseks tööpäevaks Estonia teatris. Ta lõpetas ootamatult ise oma õnneliku saatusega lava- ja elutee. Jaan Haabjärve abikaasa oli baleriin Juta Arg. Jaska, Vello (15. august 2006). "Kuulsa laulja juuri hoiab Uru talu Tõrva lähistel". Lõuna-Eesti Postimees. Vaadatud 14.12.2020. "Haabjärv, Jaan". Eesti Teatri biograafiline leksikon. Vaadatud 14.12.2020. ETV saade "Heli jälg: Jaan Haabjärv" (1990) ERR arhiivis
Hüdrauliline erijuhtivus

Hüdrauliline erijuhtivus ( k {\displaystyle k} ; k g m × s × M P a {\displaystyle {\tfrac {kg}{m\times s\times MPa}}} , m m o l m × s × k P a {\displaystyle {\tfrac {mmol}{m\times s\times kPa}}} ) iseloomustab juhtkudede (siin ksüleem) kui poorse materjali veejuhtevõimet. See on võrdeline kindla pikkuse ja ristlõike pindalaga ksüleemilõiku läbiva vee vooluhulga ja voolu tekitava rõhugradiendi ( d P d x {\displaystyle {\tfrac {dP}{dx}}} , M P a m {\displaystyle {\tfrac {MPa}{m}}} ) suhtega. Seega on k {\displaystyle k} leitav oksalõigu pikkuse ( L {\displaystyle L} , m) ja vastava hüdraulilise juhtivuse ( K {\displaystyle K} ) korrutamise teel, jagatud ristlõike pindalaga ( A s {\displaystyle A_{s}} ): k = K L A s {\displaystyle k={\frac {KL}{A_{s}}}} Mida suurem on hüdrauliline erijuhtivus, seda väiksem on tema pöörväärtus – eritakistus ( r {\displaystyle r} ). Praktikas arvutatakse k {\displaystyle k} enamasti vastavalt järgmisele valemile: k = Q L η A s Δ Ψ {\displaystyle k={\frac {QL\eta }{A_{s}\Delta \Psi }}} kus k {\displaystyle k} on hüdrauliline erijuhtivus ( m 2 {\displaystyle m^{2}} ), L {\displaystyle L} – transporditee pikkus ( m {\displaystyle m} ) ja A s {\displaystyle A_{s}} – maltspuidu ristlõikepindala ( m 2 {\displaystyle m^{2}} ), Δ Ψ {\displaystyle \Delta \Psi } – veepotentsiaalide vahe ( P a {\displaystyle Pa} ) ja η {\displaystyle \eta } – vedeliku dünaamiline viskoossus (ingl. k. dynamic viscosity; P a × s {\displaystyle Pa\times s} ). Hüdrauliliste mõõtmiste puhul tuleb kindlasti arvestada vedeliku viskoossusega, mis sõltub lahustunud ainete sisaldusest. Näiteks kontsentreeritud suhkrulahus on üsna viskoosne ja aeglustab märkimisväärselt voolu. ksüleem hüdrauliline juhtivus maltspuit Cruiziat, Pierre; Cochard, Hervé; Améglio, Thierry (2002). "Hydraulic architecture of trees: main concepts and results". Annals of forest science. 59 (7): 723–752. Nijsse, J.; Van der Heijden, GWAM; Van Ieperen, W.; Keijzer, C. J.; Van Meeteren, U. (2001). "Xylem hydraulic conductivity related to conduit dimensions along chrysanthemum stems". Journal of Experimental Botany. 52 (355): 319–327. Reid, Douglas EB; Silins, Uldis; Mendoza, Carl; Lieffers, Victor J. (2005). "A unified nomenclature for quantification and description of water conducting properties of sapwood xylem based on Darcy's law". Tree physiology. 25 (8): 993–1000.
Jens Jønsson

Jens Jønsson (sündinud 10. jaanuaril 1993 Aarhusis) on Taani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Ateena AEK ja Taani jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Taani klubis AGF. Taani kõrgliigas debüteeris ta 2011. aastal. Aastatel 2016–2020 mängis ta Türgi kõrgliigaklubis Konyaspor, kellega võitis 2017. aastal Türgi karika ja Türgi superkarika. 2020. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu äsja Hispaania kõrgliigasse tõusnud Cádiziga. 2022. aasta juuli sõlmis ta nelja-aastase lepingu Ateena AEK-iga. 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril osales Jønsson Taani olümpiameeskonna koosseisus. Taani jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 11. novembril 2020 sõprusmängus Rootsi vastu. Konyaspor Türgi karikas: 2016–17 Türgi superkarikas: 2017
Álvaro Negredo

Álvaro Negredo Sánchez (sündinud 20. augustil 1985 Madridis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Cádiz. Ta alustas klubikarjääri Rayo Vallecanos, millega liitus 2001. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2004. aastal Hispaania tugevuselt kolmandas liigas. Aastatel 2005–2007 mängis Negredo Hispaania esiliigas Madridi Reali reservmeeskonnas. Hooajal 2006–07 lõi ta Hispaania esiliigas 18 väravat. Aastatel 2007–2009 mängis ta Hispaania kõrgliigas Almería ridades. Hooajal 2008–09 lõi ta Hispaania kõrgliigas 19 väravat. Seejärel mängis ta aastatel 2009–2013 Sevillas. Hooaegadel 2010–11 ja 2012–13 oli Negredo Hispaania kõrgliigas resultatiivseim Hispaania mängija (vastavalt 20 ja 25 väravat). 2013. aasta juulis sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Manchester City. Ta mängis Citys vaid hooajal 2013–14, mil lõi liigas üheksa väravat ja tuli klubiga Inglismaa meistriks. Aastatel 2014–2016 mängis ta Hispaania kõrgliigas Valencia ridades. Seejärel naasis ta üheks hooajaks Inglismaale, mängides Valenciast laenul Middlesbrough's. Aastatel 2017–2018 mängis Negredo Türgi kõrgliiga klubis Beşiktaş ja aastatel 2018–2020 Araabia Ühendemiraatide kõrgliiga klubis Al-Nasr. 2020. aasta juulis naasis Negredo Hispaania kõrgliigasse, sõlmides üheaastase lepingu Cádiziga. Hispaania jalgpallikoondises mängis Negredo aastatel 2009–2013 kokku 21 korda ja lõi kümme väravat. 2012. aastal tuli ta Hispaania koondisega Euroopa meistriks. Sevilla Copa del Rey: 2009–10 Manchester City Premier League: 2013–14 Football League Cup: 2013–14 Al Nasr UAE League Cup: 2019–20  Álvaro Negredo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis