laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Looduslaps

"Looduslaps" on 2014. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm. Kõik eluks vajaliku saab Mari otse loodusest. Tütarlaps toitub sellest, mida mets pakub: hommikuti kastepiiskadest, suvel marjadest, talvel puhtast allikaveest. Kui ilm vähegi lubab, magab Mari lageda taeva all. Oma päevi sisustab ta taimi korjates ja neist ravivaid tinktuure valmistades. Mari suhtleb meelsamini taimede, loomade ja metsavaimude kui inimestega. Kes oskaks arvata, et vaid neli aastat tagasi oli see tütarlaps Playboy kaanemodell… Režissöör: Anu Aun Operaatorid: Mihkel Soe Helirežissöör: Jevgeni Berezovski Helilooja: Liisa Hirsch Monteerija: Priit Pääsuke Tootja: Luxfilm Produtsent: Anu Aun Rahastajad: Eesti Filmi Instituut, Eesti Kultuurkapital, Eesti Rahvusringhääling
Südamest skaut

"Südamest skaut" on 2012. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm. Film viib vaataja skautlikele radadele, näidates ehedalt ja lähedalt skautide tegemisi läbi aastaringi. Kaamera on käinud noortega kaasas nii kodumaistel skaudiüritustel kui ka suures maailmalaagris Rootsis. Oma skaudiaega meenutab teiste seas president Toomas Hendrik Ilves. Film on valminud Eesti skautluse 100. aastapäevaks. Režissöör: Anu Aun Operaatorid: Erik Põllumaa, Margus Sikk, CJ Kask, Mart Ratassepp, Mihkel Soe. Ermo Säks Helioperaatorid: Priit Pääsuke, Jevgeni Berezovski, Ants Andreas Helilooja: Maris Aljaste Monteerija: Margo Siimon Eesti Skautide Ühingu meeskond Filmi projektijuht: Nele Hendrikson Idee autor ja konsultant: Kristjan Pomm Projekti finantsjuht: Jüri Ehandi Tootja: Luxfilm Produtsent: Anu Aun Rahastajad: Eesti Skautide Ühing, Haridus- ja Teadusministeerium, WOSM Partnership for Development and Growth Fund, Hasartmängumaksu Nõukogu
Hirmuste

Hirmuste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Lähim küla on kirdes asuv Kõrkküla. Hirmuste maadel Naakamäel on leitud inimasustuse jälgi 2. aastatuhandest eKr (Naakamäe asulakoht). Kirjalikult mainiti 1645 isikut Hirmuste Hanß ja 1798 talurühma Hirmus. See kant asus Kärla kihelkonnas ja kuulus Kaarma-Suuremõisa mõisale. Küla lõunaosa tuntakse Taterselja nime all. Seda on mainitud 1798 kujul Tatraselja ja 1900. aasta paiku kujul Таттерселья. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas, 2014. aastani kuulus küla Kärla valda. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, kaart 52 Suur maailma atlas, lk. 185 Eesti kohanimeraamat, lk. 97
Keelatud vili (film)

"Keelatud vili" on 2011. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm. Jaagule tundub, et ta on sündinud vales kohas. Ta oleks ülepea tahtnud olla veinimõisnik kusagil Lõuna-Itaalia viinapuuistanduste keskel. Selle asemel aga, et Itaaliasse kolida, on Jaak otsustanud põhjamaa kliimat trotsides rajada viinamarjaistanduse otse oma talu kõrvale Valgamaa mäenõlvadele, ja nii uskumatu kui see ka ei tundu – sealt ka esimese veinisaagi saanud. Jaagust sugugi mitte kaugel elab Liia, muhe Setomaalt pärit memm, kelle kirg viinamarjade vastu on utsitanud teda oma aeda koguma üle kahesaja viinamarjasordi. Taimi ja kasvuhooneid tuleb iga aastaga juurde. Mida aga loodus sellisest asjast arvab? Kas hellitab või nuhtleb? Režissöör: Anu Aun Produtsent: Priit Pääsuke Operaatorid: Mihkel Soe, Erik Põllumaa, Margus Sikk Helirežissöör: Priit Pääsuke Monteerija: Priit Pääsuke Tootja: Luxfilm Rahastajad: Eesti Filmi Instituut, Eesti Kultuurkapital, Eesti Rahvusringhääling Kestus 26 minutit
Savikodu

"Savikodu" on 2007. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm. Selle tootis Luxfilm ja režissöör oli Anu Aun. Knut ja Riina on tõelised ökoinimesed. Nad sõidavad tööle jalgrattaga, ostelevad taaskasutuskesuses ja sordivad oma prügi viide nõusse. Isegi oma maakodu plaanivad nad ehitada loodussõbralikult savist ja põhust. Nii mõnedki lähedased on selle ettevõtmise suhtes skeptilised. Knutil tuleb tõestada põlisest ehitusmehest isale, et savimaja, mida ta oma vanemate maalapile püsti panna kavatseb, pole mitte ümberpuhutav „kolme põrsakese maja", vaid see peab vastu ka tuulele, vihmale ja rottidele.
Lutsepa lugu

"Lutsepa lugu" on 2006. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm. Ain Lutsepp on Eesti rahva mällu sööbinud eelkõige mängufilmi "Kevade" Tõnissonina. 2006. aastaks oli see suurepärane näitleja aga jõudnud juba 26 aastat teatripublikut rõõmustada, lisaks veel aukartustäratav arv filmirolle. Sellele vaatamata on Ain tagasihoidlik mees ega armasta intervjuusid anda. Seekord ta siiski räägib. Räägib oma lugu ning seda lugu täiendavad kursusekaaslane, kolleeg ja sõber Roman Baskin, filmipartner Margus Lepa, abikaasa Elo Lutsepp, noor kolleeg Tiit Sukk jt. Dokumentaal Ain Lutsepast on üks viiest portreefilmist, mille Kultuurkapital teatriaasta puhul rahastamiseks välja valis. Režissöör ja produtsent Anu Aun, operaator Ergo Kuld, produtsent Anu Aun. Filmi tootis Luxfilm.
Boreaalsolaarium

"Boreaalsolaarium" on 2005. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Priit Pääsuke. Filmi tootis Luxfilm. Boreaalsolaarium Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 06.05.2019) Boreaalsolaarium Eesti filmi andmebaasis http://luxfilm.ee/est/looming/dokumentaalfilmid/boreaalsolaarium/
Mis iganes, Aleksander!

"Mis iganes, Aleksander!" on 2007. aastal esilinastunud Eesti noortefilm, mille režissöör on Maiju Ingman. Režissöör Maiju Ingman Produtsendid Maiju Ingman, Anu Aun, Priit Pääsuke Operaatorid Mait Mäekivi, Ants-Martin Vahur, Janek Karakats Kunstnikud Marge Martin, Leen Võrno Osades Jaak Prints, Arvo Kukumägi, Ao Peep, Arvo Raimo, Kaie Mihkelson, Bert Raudsep, Ott Sepp, Mirtel Pohla, Riina Maidre, Ragnar Neljandi, Rudolf Allabert, Rednar Annus jt. Tootja Luxfilm "Mis iganes, Aleksander!" Eesti Filmi Andmebaasis
Kõnnu metskond

Kõnnu metskond oli 1921. aastast senise Eidapere metskonna uus nimetus. Alfred Grünberger 1921–1924 Reinhold Lipp 1924–1928 Emil von Vorkampff-Laue, revidentmetsaülem 1928–1939 Endel Soots, revidentmetsaülem 1939–1944 Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 21. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144
Kõpu metskond

Kõpu metskond moodustati 1920. aastal (kuni 1924. aastani nimetus Suure-Kõpu metskond). Metskonna koosseisu võeti Suure-Kõpu ja Puiatu mõisa ning Vastemõisa riigimetskonna metsamaad. Karl Kull 1920–1926 Georg Janno 1926–1939 Ott Igalaan 1039–1944 Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 21-22. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144
Laiksaare metskond

Laiksaare metskond moodustati 1918. aastal endise Laiksaare riigimetskonna maadele. Metskonna kantselei asus Laiksaares. August Raekson 1919–1931 Voldemar Vallner, revidentmetsaülem 1931–1944 Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 23. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144
Badajoz

Badajoz on linn Hispaanias Extremadura autonoomses piirkonnas, Badajozi provintsi keskus. Asub Guadiana jõe vasakul kaldal Portugali piiri lähedal. Badajoz on piiskopilinn. Linnas on 1238. aastal ehitatud toomkirik. Municipal Register of Spain of 2023 http://www.aytobadajoz.es/
Käru metskond

Käru metskond moodustati 1920. aastal. Metskonna koosseisu võeti Käru, Lelle, Valtu ja Võidula (Karolinenhof) mõisate metsamaad. Metskonna kantselei asus Käru mõisas. Paul Hermaste 1920–1927 Emil von Vorkampff-Laue 1927–1931 Oskar Soolepp 1931–1934 Martin Kama 1934–1944 Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 23. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144
Kadrinarahud

Kadrinarahud on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Saunja lahes asuvate väikeste saarte (rahude) rühm. Rahud on kaitse alla võetud. Rahude koordinaadid on 59° 0′ N, 23° 37′ E. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 27.04.2018)
Kärstna metskond

Kärstna metskond moodustati 1922. aastal. Metskonna koosseisu võeti Tarvastu metskonna vahtkonnad (Viira, Hundiusse, Soe, Kabeli, Rudina, Ojapära, Riidaja, Selgu, Järveküla, Tisleri). Metskond likvideeriti 1931. aastal (liideti Karksi ja Tarvastu metskonnaga). Metskonna kantselei asus Kärstna-Marikatsil. Paul Hermaste 1920–1927 Voldemar Maaser 1928–1931 Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 23. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144
Mõõtetehnoloogia

Mõõtetehnoloogia on mõõtetehniliste võtete ja mõõtevahendite kogum teatud mõõtmiste teostamiseks. Samas tähenduses kasutatakse ka termineid "mõõtemeetodid" ja "mõõtmiste metoodika" ja "mõõtetehnika". Kitsamas tähenduses võib mõõtetehnoloogia tähendada teatud mõõtmistehnilise või signaalitöötluse meetodi kasutamist. Näiteks elektroonsetes mõõtevahendites võidakse kasutada signaali sünkroonmuundamist (lock-in technology), elektritakistuse mõõtmiseks võidakse kasutada mõõtesilda jms.
Sünkroonmuundamine

Sünkroonmuundamine on signaali või energia muundamise meetod, mille puhul protsessid toimuvad sünkroonselt juht- või tugisignaaliga. Matemaatiliselt on selle vasteks korrutamine tugisuurusega. Korruti kasutamise korral on selleks tugisignaal ise. Energia muundamisel tähendab sünkroonsus tihti sünkroonsus elektrivõrgu vahelduvpingega. Näites toitealadites võidakse kasutada dioodalaldi asemel ökonoomsemat sünkroonsete lülititega sünkroonalaldit. Mõõtetehnikas võidakse sünkroonalaldit kasutada sellele lähedasel põhjusel elektronlülititele omase lineaarsuse tõttu, mis võimaldab alaldada ka madala pingega signaale (näiteks millivoldiseid). Mõõtetehnikas on sünkroonmuundamise kasutamisel ka teisi põhjuseid. Üks nendest on see, et sünkroondetekteerimisel ei toimu madala nivooga signaalide mõõtedetekteerimise puhul signaaliga kaasneva müra detekteerimist (kuigi toimub müra spektri teisendamine sagedusvallas). Teine põhjus on vektromõõtmise realiseerimise võimalus.
Kukka rahu

Kukka rahu (varem ka 1. Kukka rahu) on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kukka lahes asuv 5,4 hektari suurune saar (rahu). Rahu rannajoone pikkus on 1,8 kilomeetrit. Kukka rahust 200 meetri kaugusel asub Pikkrahu (varasema nimega ka 2. Kukka rahu). Rahu on liivase pinnamoega ja kuulub Väinamere hoiualasse. Rahu koordinaadid on 58° 59′ N, 22° 53′ E. Kukka rahu Eesti looduse infosüsteemis
Pikkrahu (Hiiu maakond)

Pikkrahu (varem ka 2. Kukka rahu) on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Suuresadama küla alal Kukka lahes asuv 7,4 hektari suurune saar (rahu). Pikkrahu asub 500 meetrit Sadamalaiust loodes, selle kõrval asub Kukka rahu. Rahu on liivase pinnamoega. Rahu koordinaadid on 58° 59′ N, 22° 54′ E. Rahu kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Pikkrahu Eesti looduse infosüsteemis
Donostia

Donostia ehk San Sebastián (baski Donostia; hispaania San Sebastián, ametlik nimi Donostia-San Sebastián) on linn Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas, Gipuzkoa provintsi, Donostialdea ja Donostia valla keskus. Asub Biskaia lahe ääres 18 km kaugusel Prantsusmaa piirist, 103 km kaugusel Vitoria-Gasteizist ja 473 km kaugusel Madridist. Geograafilised koordinaadid on 43°19 N, 1°59′ E. Kõrgus merepinnast on 6 m. Donostia linn moodustab põhiosa Donostia vallast. Donostia on ka Donostia linnastu keskus. Donostia oli 2016. aasta Euroopa kultuuripealinn (koos Wrocławiga). Donostia lennujaam asub Hondarribias. Linnas asub jalgpalliklubi Real Sociedad. San Sebastiáni rahvusvaheline filmifestival Donostia hipodroom Municipal Register of Spain of 2023 Donostia koduleht (baski, hispaania, inglise ja prantsuse keeles)
Urved

Urved (ka Urve saared) on Saare maakonnas Kuusnõmme lahe lõunaosas asuvad kaks saart: Suur-Urv ja Väike-Urv. Saared asuvad Vilsandi rahvuspargi Lauri sihtkaitsevööndis. Halduslikult asuvad Kuusnõmme küla alal. Suur-Urv asub 0,6 km Võrkrahust lõunas. Kaarjas, lõunarand kumer, madal, rannaniit, roostik. Pindala 0,5 ha. Väike-Urv asub 0,5 km Kuusnõmme poolsaare läänerannikust. Piklik loode-kagu sihis, madal, rannaniit, roostik. Pindala 0,65 ha. Suur-Urv Eesti looduse infosüsteemis Väike-Urv Eesti looduse infosüsteemis
Imutlao suardu

Imutlao suardu (ka Imutlaaru[viide?]) on Pärnu maakonnas Kihnu vallas Liivi lahes asuv väike saar (laid). Selle laiu kõrval asub Imutlaid. Mõlemad laiud kuuluvad Sangelaidude hulka.
San Sebastián

"San Sebastián" tähendab hispaania keeles 'püha Sebastianus (püha Sebastian)'. Seda nime kannab mitu kohta: San Sebastián on Hispaania Gipuzkoa provintsi halduskeskuse Donostia hispaaniakeelne nimi. San Sebastián on asula Argentinas Tulemaa provintsis.
Kõrgelaid (Muraja laht)

Kõrgelaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kakuna küla alal Muraja lahe kirdeosas asuv 1 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 536 meetrit. Laid asub 500 meetrit Pillalaiust põhja suunas. Laid on pikliku kujuga. Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse ja on looduskaitse all. Laiu koordinaadid on 58° 27′ N, 23° 17′ E. Kõrgelaid Eesti looduse infosüsteemis
Kõrgelaid (Kiudu lõpp)

Kõrgelaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Välta küla alal Kiudu lõpes asuv 230 m² suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 65 meetrit ja see on Eesti üks väiksemaid ametliku nimetusega saari. Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse ja on looduskaitse all. Laiu koordinaadid on 58° 27′ N, 23° 9′ E. Kõrgelaid (Kiudu lõpp) Eesti looduse infosüsteemis
Harklaid

Harklaid (varem ka 1. Harklaid) on Saare maakonnas Liivi lahes asuv väike saar (laid). Laiu pindala on 2 hektarit ja rannajoone pikkus 1,22 kilomeetrit. Laiust edelas asub Väike Harklaid (varasema nimega ka 2. Harklaid). Laid on lääne-ida suunas pikliku kujuga, madal ja kivine. Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse ja on looduskaitse all. Laiu koordinaadid on 58° 26′ N, 23° 9′ E. Harklaid Eesti looduse infosüsteemis
Väike Harklaid

Väike Harklaid (varem ka 2. Harklaid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Saaremetsa küla alal Liivi lahes asuv 1 hektari suurune saar (laid). Selle laiu kõrval asub Harklaid (varasema nimega ka 1. Harklaid). Saare rannajoone pikkus on 514 meetrit. Laiu koordinaadid on 58° 26′ N, 23° 9′ E. Saar asub 500 meetrit Pulgalaiust läänes Saareküla kohal asuvas lahesopis. Saar on V-kujuline ja kivise pinnamoega. Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Väike Harklaid Eesti looduse infosüsteemis
Siil 2018

Siil 2018 oli Eesti kaitseväe taasiseseisvumise aja suurim õppus. See toimus 2.–14. maini 2018 ning hõlmas kogu Eestit ja kulmineerus Kagu-Eestis ja Põhja-Lätis. "Siil" toimus iga-aastase "Kevadtormi" asemel ja seal kavandati osalema kokku üle 13 000 reservväelase, kaitseliitlase, ajateenija, tegevväelase ja liitlasvägede sõduri. Lisaks kaitseväele, kaitseliidule ja politseile olid kaasatud ka tsiviilstruktuurid, teiste seas kohalikud omavalitsused. Elanikkonnale käskluste andmiseks harjutati valjuhäälditega mööda linna sõitmist Tallinnas, Tapal, Rakveres, Kundas, Jõhvis, Sillamäel, Narvas, Paides, Türil, Tartus, Võrus, Valgas, Tõrvas, Viljandis, Sauel, Pärnus, Kuressaares, Haapsalus, Kärdlas, Paldiskis ja Keilas. Politsei- ja Piirivalveamet (PPA) läks 4. mail üle kriisiaegsele juhtimisstruktuurile. PPA harjutas koos Kaitseliiduga piiride valvamist ja objektide kaitset. Õppus andis ülevaate, kuidas saab Kaitseliit PPAle toeks olla. 3. mail otsustas Vabariigi Valitsus kutsuda 223 reservväelast suurõppuse Siil raames toimuvale lisaõppekogunemisele Okas 2018. Lisaõppekogunemine toimus 3.-6. maini. Stsenaariumi järgi ründas Eestit riik nimega Murinus. Õppusest võttis osa 19 riiki, lisaks sellele NATO staabi- ja juhtimisstruktuur. Kevadtorm Olge valmis: Õppusel Siil on kavas harjutada ka elanikkonna evakueerimist, lounaeestlane.ee, 27. aprill 2018 Valitsus kuulutas välja lisaõppekogunemise 223 reservväelasele, Vabariigi Valitsus, 3. mai 2018 Siili stsenaarium: Eestit ründab riik nimega Murinus, ERR, 27. aprill 2018 Suurõppuse Siil stsenaarium: Eesti võitleb vaenuliku naaberriigi Murinusega, Postimees, 27. aprill 2018, 14:15 Õppus Siil 2018 Kaitsevägi Siil leht Facebookis Siil 2018 rubriik Postimehes
Kajaani linn

Kajaani on linn Soomes, Kainuu maakonna keskus. Kajaani linn asutati Per Brahe korraldusega 6. märtsist 1651. Tollal elas seal umbes 400 inimest. 1. jaanuaril 2007 liideti Kajaaniga Vuolijoki vald. Linna pindala on 2264 km², millest veepindala on 429 km². Kajaanis asub 1992. aastal asutatud Kajaani rakenduskõrgkool. 2019. aasta juunis otsustas Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte (EuroHPC) paigutada Kajaani ühe Euroopa hiidarvutitest. Östersundi vald, Rootsi Rostov Doni ääres, Venemaa Schwalm-Eder-Kreis, Saksamaa Nyíregyháza, Ungari Marquette, Michigan, USA Jiujiang, Hiina Kajaani linnus Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years "EuroHPC – the next step in high-performance computing". www.csc.fi (inglise ja soome). CSC – IT Center for Science. Originaali arhiivikoopia seisuga 28.01.2021. Vaadatud 20.11.2019. Kajaani koduleht
Väike Pudurahu

Väike Pudurahu (ka Lõuna-Pudurahu[viide?]) on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Liia saare lähedal asuv väike saar (rahu). Väikese Pudurahust põhja pool asub Pudurahu. Rahu koordinaadid on 58° 51′ N, 23° 24′ E.
Loomalaid

Loomalaid on Saare maakonnas Kunnati lahes asuv 0,5 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 300 meetrit. Saar on kivise pinnamoega, kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse ja on looduskaitse all. Saare koordinaadid on 58° 23′ N, 22° 58′ E. Loomalaid Eesti looduse infosüsteemis
Suurkuiv (madal)

Suurkuiv on madal Saare maakonnas Vilsandist umbes 10 km läänes.
UEFA Meistrite Liiga

UEFA Meistrite Liiga (inglise keeles UEFA Champions League) on Euroopa jalgpalliliidu UEFA alates hooajast 1992–1993 igal aastal korraldatav rahvusvaheline turniir parimatele klubimeeskondadele. Meistrite Liiga eelkäija oli 1955–1956 hooajast mängitud Euroopa karikas. Meistrite Liiga korraldati esialgu kahe 4 meeskonnast koosneva alagrupiga, kus turniirisüsteemis selgitati võitjad, kes kohtusid finaalis. Võistlust laiendati hooajal 1994–1995 16 meeskonnale. Tänapäeval osaleb Meistrite Liigas juba 32 meeskonda, kes on jaotatud kaheksasse 4 meeskonnaga alagruppi. Alagrupis mängitakse kaks ringi, iga vastasega kodus ja võõrsil. Alagrupi kaks paremat meeskonda jätkavad kaheksandikfinaalis, kolmandaks jäänu pääseb UEFA karika kolmandasse vooru ja viimaseks jäänu langeb välja. Kaheksandikfinaali pääsenud meeskonnad loositakse paaridesse, mille järel mängitakse olümpiasüsteemis kuni võitja selgumiseni. Kõik paarid mängivad omavahel kaks mängu, kodus ja võõrsil, ning võitja selgub kahe mängu kokkuvõttes löödud väravate järgi. Kui väravate vahe on võrdne, otsustab võõrsil löödud väravate arv. Selle võrdsuse korral mängitakse lisaaeg ja vajadusel võetakse kasutusele penaltiseeria. Praegu on kasutusel kuues karikas. Esimesed viis on jäädavalt oma valdusse saanud Madridi Real (1966), Amsterdami Ajax (1973), Müncheni Bayern (1976), AC Milan (1994), Liverpool F.C. (2005) ja Madridi Real (2014). Karika omandamiseks on tarvis see võita 3 korda järjest (Real, Ajax, Bayern) või 5 korda ühtekokku. 1960–2004 sai liiga võitja õiguse mängida Lõuna-Ameerika klubide meistriga Kontinentidevahelisele karikale. Alates 2005 saab liiga võitja õiguse mängida kõigi maailmajagude parimate meeskondade osavõtul peetaval klubide MM-il. Läbi aegade on kõige rohkem, 14 korda võitnud Euroopa karika või Meistrite Liiga võitnud Madridi Real. AC Milan on karika võitnud 7, järgnevad kuue võiduga Liverpool ja Bayern, viie võiduga Barcelona ja nelja võiduga Ajax. Riikidest on kõige rohkem kordi karikas läinud Hispaaniasse (19), Inglismaale (14), Itaaliasse (12), Saksamaale (8) ja Hollandisse (6). Francisco Gento on võitnud karika kõige rohkem ehk 6 korda (kõik Madridi Realiga). Clarence Seedorf on võitnud karika kõige suurema arvu klubide meeskonnas – 3 klubiga. Frank Rijkaard on karika võitnud samuti 3 klubiga, neist 2 korda mängijana ja 1 korra treenerina. Treenerina on karika kõige rohkem ehk neli korda võitnud Carlo Ancelotti, 2003. ja 2007. aastal Milaniga ning 2014. ja 2022. aastal Madridi Realiga. Ancelotti on samuti treeneritest enim kordi finaali jõudnud (viis korda). Kui arvestada üksnes Meistrite Liigat, siis on 2022. aasta seisuga kõige rohkem väravaid löönud Cristiano Ronaldo (140), Lionel Messi (125), Robert Lewandowski (86), Karim Benzema (86), Raúl (71) ja Ruud van Nistelrooy (56). UEFA Euroopa Liiga Koduleht
Tunise lennujaam

Tunise lennujaam (IATA: TUN, ICAO: DTTA) on rahvusvaheline lennujaam Tuneesia pealinnas Tunises. Lennujaam on Tunisairi, Tunisair Expressi ja Novelair Tunisia kodulennujaam. Lennujaama läbis 2014. aastal üle viie miljoni reisija.
Vancouveri rahvusvaheline lennujaam

Vancouveri rahvusvaheline lennujaam (IATA: YVR, ICAO: CYVR) on rahvusvaheline lennujaam Vancouveris British Colombia provintsis Kanadas. Lennujaam on riigi teine (reisijate arvult). See asub umbes 12 kilomeetrit Vancouveri kesklinnast. 2017. aastal läbi lennujaama rohkem kui 24 miljonit reisijat. Lennujaam on Air Canada, WestJeti ja Pacific Coastal Airlinesi sõlmlennujaam. Lennujaam on hääletatud Skytraxi poolt 8 aastat järjest Põhja-Ameerika parimaks lennujaamaks.
Magnetlintreverberaator

Magnetlintreverberaator ehk kajamagnetofon on selline mitme helipeaga magnetofon, mis on kohandatud kaja või reverberatsiooni imiteerimiseks. Magnetofoni asemel võidakse kasutada ka magnettrumli või magnetkettaga seadet.
Hargnevate teede aed

"Hargnevate teede aed" on Argentina kirjaniku Jorge Luis Borgese 1941. aastal ilmunud novell. "Hargnevate teede aed" on nimilugu kogumikus "El jardín de senderos que se bifurcan" (1941), mis avaldati taas täies mahus kogumikus "Fiktsioonid" (1944). See oli esimene Borgese teos, mis tõlgiti inglise keelde - Anthony Boucheri tõlkes ilmus see ajakirjas Ellery Queen's Mystery Magazine 1948. aasta augustis. Borgese visioon "hargnevatest teedest" on inspireerinud mitmeid uue meedia uurijaid, eriti hüpertekstikirjanduse vallas. Lõpmatuid tekste käsitlevad Borgese teisedki teosed nagu "Paabeli raamatukogu" ja "Liivaraamat". Eesti keeles ilmus "Hargnevate teede aed" Ott Ojamaa tõlkes 1972. aastal samanimelises kogumikus (Perioodika, sari Loomingu Raamatukogu) ning 2000. aastal kogumikus "Fiktsioonid. Aleph" (Varrak). Novellist on inspireeritud Eesti lavastaja Margus Paju samanimeline film. Wardrip-Fruin, Noah, and Nick Montfort, eds. The New Media Reader. Cambridge: MIT Press, 2003. Bolter, Jay David; Joyce, Michael (1987). "Hypertext and Creative Writing". Hypertext '87 Papers. ACM. Lk 41–50. Moulthrop, Stuart (1991). "Reading From the Map: Metonymy and Metaphor in the Fiction of 'Forking Paths'". Delany, Paul; Landow, George P. (toim-d). Hypermedia and Literary Studies. Cambridge, Massachusetts and London, England: The MIT Press. Jüri Talvet Borges igaviku hargnevatel teedel EPL, 02.02.2001 "Hargnevate teede aed" inglise tõlkes, Internet Archive Ethan Weed A LABYRINTH OF SYMBOLS EXPLORING ‘THE GARDEN OF FORKING PATHS’ Variaciones Borges 18 (2004), lk 161-189
Euroopa leiutaja auhind

Euroopa leiutaja auhind on Euroopa Liidus igal aastal välja antav auhind. Eestist on sellele auhinnale teadustöö kategoorias kandideerinud grupp Tallinna Tehnikaülikooli teadlasi Mart Mini juhtimisel elektrilise komplekstakistuse mõõtetehnoloogia väljatöötamise eest. 2011. aastal kandideeris sellele Tallinna Tehnikaülikooli elektroonikainstituudi professor Mart Min koos kaastöötajatega, kuid auhind jäi saamata. TTÜ professor sai Euroopa leiutaja auhinna nominendiks
Noonakord

Noonakord on akord, mis koosneb viiest helist ja kus järjestikuste helide vaheline intervall on terts. Noonakordi kõige alumise ja ülemise heli vaheline intervall on noon. Jerzy Habela. Muusika sõnastik. Tallinn: Eesti Raamat, 1972
Uderns

Uderns on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 549 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 6,72 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1753 inimest. Uderns asub Fügeni ja Riedi vahel Zillertali südames. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.gemeinde.uderns.at
Diffa

Diffa on linn Nigeris, Diffa departemangu keskus. Asub Komadugu Yobe jõe ääres, riigi kaguosas Nigeeria piiri lähedal.
Vomp

Vomp on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 566 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 182,61 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 5000 inimest. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70936.pdf www.vomp.tirol.gv.at