laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ML

ML või Ml või ml või .ml on lühend, mis võib tähendada järgmist: ML on Maalikunstnike Liit ML on Metallikunstnike Liit Ml on Muusikaleht (kuukiri) ML on Mali kahetäheline maakood standardi ISO 3166-1 järgi ML on Maaleht ML ja ka m/l on mootorlaev .ml on Mali Interneti tippdomeen ml on milliliiter mL on millilambert
Košice

Košice (ungari Kassa [k'ašša], saksa Kaschau) on suuruselt teine linn Slovakkias. Asub Hornádi jõe kaldal. Košice on Ida-Slovakkia, Košice maakonna ja Košice-okolie ringkonna keskus. Košice oli 2013. aastal üks kahest Euroopa kultuuripealinnast (teine oli Marseille). Elanike arv on 2021. aasta seisuga 229 040, kellest valdav osa on slovakid, ungarlasi on umbes 9000, mustlasi 5000. 1162. aastast oli Košice ala Ungari kuningate valduses. Linna on esmamainitud 1230. aastal. 1248. aastal sai Košice ühena esimestest Ungari Kuningriigis linnaõigused. 1788. aastal ilmus Košices esimene ungarikeelne ajakiri Magyar Museum. 1910. aastal oli 44 211 elanikust 33 350 ungarlased, 6547 slovakid, 3189 sakslased, 453 poolakad, 227 tšehhid ja 210 russiinid. 1920. aastal läks Košice vastavalt Trianoni rahulepingule Tšehhoslovakkia koosseisu. 1938. aastal liideti linn taas Ungariga. 1944. aastal vallutas linna Punaarmee ja Košicest sai taas Tšehhoslovakkia osa. Košices asub Slovakkia suurim kirik – Püha Elisabethi katedraal. Linnas tegutseb jäähokiklubi HC Košice, mis on kaheksakordne Slovakkia meister. Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku Počet obyvateľov Košíc za desať rokov klesol o päť percent, vaadatud 19.11.2022. Košice koduleht Euroopa kultuuripealinna püstitatud mustlastevastane müür ärritab ELi, Postimees, 21. august 2013
MKI

MKI on lühend, mis võib tähendada järgmist: Muinsuskaitseinspektsioon (praegu Muinsuskaitseamet) Mulgi Kultuuri Instituut ...
Vahepere sild

Vahepere sild on sild üle Vasalemma jõe Laitse aiandusühistute tee 5. kilomeetril. Silla pikkus on 7,1 m. Sild on 8 m lai, sealhulgas sõidutee laius 7,5 m. Sild on ehitatud aastal 1963, viimati restaureeriti aastal 2013.
Baluster

Baluster (pr. k. balustre, kr. k. balaustion = granaadipuu õis) on pirnitaoliselt paisutatud profiiliga lühike sammas, mis koosneb jalamist, tüvesest ehk vaasist ja kapiteelist. Balustraad
Nurgakett

Nurgakett on kantkividest vertikaalnurk krohvimata murdkivihoonel. Üksik kvaader nurgaketis on nurgakvaader. Foto
Pontifícia Universidade Católica de Minas Gerais

Pontifícia Universidade Católica de Minas Gerais (PUC-MG) on eraülikool Brasiilias Minas Geraisi osariigis. Koduleht
Karl Fatal

Karl Fatal (18. oktoober (vkj)/ 31. oktoober 1911 Tapa alevik, Ambla kihelkond, Järvamaa – 6. august 1935 Tallinn) oli eesti kergejõustiklane (keskmaajooksja), elukutselt piirivalvur ja politseinik. Ta sai Eesti meistrivõistlustel 1934. aastal 4×400 m teatejooksus Tallinna Kalevi meeskonnas esikoha ning 800 m ja 1500 meetri jooksus 2. koha. Ta sai 1933. aasta Eesti meistrivõistlustel 5000 m jooksus 3. koha. Ta võitis I Eesti mängudel (1934) 1500 m jooksus esikoha ja sai 800 m jooksus 2. koha. Ta võistles 3 korda Eesti koondise koosseisus. 1.57,9 2.36,0 4.03,6 Biograafia ESBL-is Karl Fatali sporditulemused
Harilik nurmikas

Harilik nurmikas (Poa trivialis) on kõrreliste sugukonda nurmika perekonda kuuluv rohttaimeliik. Hariliku nurmika pööris on pikkade peente harudega, kuni 16 cm pikkune ja rohkepähikuline. Pähikud on 2,5–5,3 mm pikkused, helerohelised kuni tumelillad. Välissõkla andur ripskarvane. Keeleke on 3–7 mm pikkune ja teritunud tipuga. Lehed on 4 mm laiad, pikalt teritunud tipuga ja alumisel pinnal tugevasti läikivad. Alumised lehetuped lapikud ning enamasti karedad. Taimel on rohkelt maapealseid võsundeid ja maa-aluseid risoome. Taimed on 20 kuni 100 cm kõrgused. Taimed õitsevad juunis–juulis. Harilik nurmikas kasvab niitudel, põldudel, metsas, teeäärtel. Eestis sage. Hariliku nurmika keeleke Hariliku nurmika terised Hariliku nurmika õis Hariliku nurmika pööris Hariliku nurmika välissõkla andur on ripskarvane Harilik nurmikas, joonis Leht, M. (toim.). 2010. Eesti taimede määraja. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu Poa trivialis andmebaasis eElurikkus Harilik nurmikas e-taimemäärajas
Antoine Dénériaz

Antoine Dénériaz (sündinud 6. märtsil 1976 Bonneville'i vallas) on Prantsusmaa mäesuusataja, 2006. aasta Torino taliolümpiamängude olümpiavõitja. 2006 Torino olümpiavõitja kiirlaskumises Antoine Deneriaz on osalenud (seisuga 18. jaanuar 2011) 141 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 6 korral, millest kolmel korral kõige kõrgemale astmele. Antoine Dénériaz on 188 cm pikk ja kaalus tippsportlasena 97 kg. Koduleht Antoine Dénériaz FIS-i kodulehel (inglise)
Surnud 30. septembril

Siin loetletakse 30. septembril surnud tuntud isikuid. 0420 – Sophronius Eusebius Hieronymus, vanarooma teadlane, teoloog ja kirikuisa 1246 – Jaroslav Vsevolodovitš, Vladimiri suurvürst 1891 – Georges Ernest Boulanger, Prantsuse sõjaväelane ja poliitik 1931 – Paul Steinberg, Eesti politseinik 1939 – Voldemar Lender, eesti omavalitsustegelane 1939 – Juozas Tūbelis, Leedu poliitik 1943 – Mihkel Kampmaa, eesti koolikirjanik ja kirjandusloolane 1943 – Maria Jotuni, soome kirjanik 1944 – Aleksander Trilljärv, eesti näitleja 1955 – James Dean, ameerika näitleja 1955 – Pentti Haanpää, soome kirjanik 1955 – Mihhail Tšehhov, Venemaa-USA näitleja, lavastaja, teatrilooja ja teatritegelane 1956 – Eino Pekkala, Soome jurist ja poliitik 1970 – Nikolai Konrad, baltisaksa päritolu Vene sinoloog, japanoloog ja ajaloofilosoof 1973 – Paavo Talvela, Soome sõjaväelane 1976 – Tiit Pikka, eesti tehnikateadlane ja füüsik 1980 – Anatoli Ktorov, vene näitleja 1981 – Gerda Murre, eesti laulja ja näitleja 1982 – Theodor Varblane, eesti vaimulik 1983 – Paul Haavaoks, eesti luuletaja 1985 – Simone Signoret, prantsuse näitleja 1987 – Alfred Bester, USA ulmekirjanik 1990 – Patrick White, Austraalia kirjanik 1990 – Alexej Čepička, Tšehhoslovakkia kommunistlik riigitegelane ja sõjaväelane 1991 – Elsa Maasik, eesti laulja 1994 – Herman Rand, eesti põllumajandusteadlane 1994 – André Lwoff, prantsuse mikrobioloog 1995 – Jaan Kurman, eesti antropoloog ja arheoloog 1997 – Erik Aalbæk Jensen, taani kirjanik 1997 – Evald Piksarv, eesti tehnikateadlane 1999 – Dmitri Lihhatšov, vene filoloog ja kunstiteadlane 2000 – Erno Paasilinna, soome kirjanik ja ajakirjanik 2004 – Ellen Plotnik, eesti ajaloolane 2004 – Mildred McDaniel, USA kergejõustiklane 2005 – Heino Möller, eesti tehnikateadlane 2005 – Leo Leiv, eesti vaimulik 2006 – András Sütő, ungari päritolu Rumeenia kirjanik 2006 – André Schwarz-Bart, prantsuse kirjanik 2006 – Adolf H. Lundin, rootsi nafta- ja kaevandusmagnaat 2007 – Andres Lutsar, eesti judoõpetaja 2008 – Tim Fortescue, Briti poliitik 2008 – Joshua Benjamin Jeyaretnam, Singapuri poliitik 2008 – Endel Lippus, eesti viiuliõppejõud 2009 – Robert S. Baker, Briti filmi- ja teleprodutsent 2009 – Rao Birender Singh, India poliitik 2009 – Abdulmelik Fırat, Türgi poliitik 2009 – Lee Fletcher, USA poliitik 2009 – Aldo Kaljurand, eesti advokaat 2011 – Tatjana Lioznova, filmirežissöör 2011 – Ralph M. Steinman, Kanada immunoloog 2012 – Barbara Ann Scott, Kanada iluuisutaja, 1948. aasta olümpiavõitja 2012 – Sirje Keva, eesti nahakunstnik 2012 – Boris Šprem, Horvaatia poliitik, parlamendi esimees (2011–2012) 2013 – Kazys Bobelis, leedu kirurg ja poliitik 2014 – Martin Lewis Perl, USA füüsik, 1995. aasta Nobeli füüsikaauhinna laureaat 2014 – İradə Rövşən, Aserbaidžaani arhitekt ja arhitektuuriteadlane 2015 – Göran Hägg, rootsi kirjanik, kriitik ja kirjandusteadlane 2016 – Jüri Lembra, eesti füüsik 2019 – Külli Hiiesaar, eesti entomoloog 2024 – Ken Page, Ameerika Ühendriikide näitleja 2024 – Dikembe Mutombo, Kongo ja Ameerika Ühendriikide elukutseline korvpallur
Surnud 29. septembril

Siin loetletakse 29. septembril surnud tuntud isikuid. 1304 – Agnes, Taani kuninganna 1560 – Gustav I Vasa, Rootsi kuningas 1833 – Fernando VII, Hispaania kuningas aastatel 1808 ja 1813–1833 1884 – Eugène Bourdon, prantsuse kellassepp ja leiutaja 1902 – Émile Zola, prantsuse kirjanik 1908 – Joaquim Maria Machado de Assis, Brasiilia kirjanik 1913 – Rudolf Diesel, saksa leiutaja 1918 – Eduard von Keyserling, baltisaksa kirjanik 1930 – Ilja Repin, vene maalikunstnik 1941 – Koit Rink, Eesti sõjaväelane 1941 – Vilmos Aba-Novák, ungari maalikunstnik ja graafik 1942 – Karl Haas, Eesti sõjaväelane 1966 – Aleksander Arder, eesti laulja 1967 – Carson McCullers, USA kirjanik 1979 – Arpad Andreller, eesti arhitekt 1983 – Edvīns Bietags, läti maadleja 1984 – Ārija Elksne, läti luuletaja ja tõlkija 1984 – Hugo Pärno, eesti luteri vaimulik 1988 – Fred Kudu, eesti kergejõustikutreener 1990 – Hannes Koivunen, soome poksija ning poksitreener ja -organisaator 1991 – Johannes Talmre, eesti kergejõustiklane 1994 – Artur Taska, eesti õigusteadlane ja kultuuriloolane 1994 – Salme Lott, eesti näitleja 1995 – Lembit Poverus, eesti tehnikateadlane 1995 – Madalyn Murray O'Hair, Ameerika Ühendriikide aktivist ja ateistliku liikumise tegelane 1996 – Shūsaku Endō, jaapani kirjanik 1997 – Roy Lichtenstein, USA kunstnik 1999 – Hans Kaiva, eesti poksija ja poksitreener 2004 – Christer Pettersson, Olof Palme mõrvas kahtlustatu 2005 – Ivar Ugi, eesti keemik 2005 – Patrick Caulfield, inglise kunstnik 2005 – Ants Aamisepp, eesti põllumajandusteadlane 2006 – Aado Slutsk, Eesti ringhäälingutegelane, Eesti Raadio direktor 1969–1981 2006 – Arvo Putmaker, eesti korvpallur 2006 – Erki Silvet, eesti jurist ja õigusterminoloog 2006 – Jan Werner Danielsen, norra laulja 2007 – Lois Maxwell, Kanada näitleja 2007 – Gyula Zsivótzky, ungari vasaraheitja, kuldmedal 1968. aasta olümpiamängudelt 2008 – Stan Kann, USA organist 2008 – Sultan Salahuddin Owaisi, India poliitik 2008 – Relus ter Beek, Hollandi poliitik 2009 – Henry Bellmon, USA poliitik 2009 – Pavel Popovitš, Nõukogude Liidu kosmonaut 2009 – Sperántza Vraná, kreeka näitleja ja laulja 2009 – Hindrek Meri, Eesti riigitegelane 2009 – Ray Nettles, Kanada jalgpallur 2009 – Greg Ladanyi, USA muusikaprodutsent 2009 – Karl Kimmel, eesti jurist 2010 – Georges Charpak, poola päritolu Prantsusmaa füüsik 2010 – Tony Curtis, USA näitleja 2011 – Pierre Dansereau, Kanada ökoloog 2011 – Hella Haasse, hollandi kirjanik 2011 – Tatjana Lioznova, vene filmirežissöör 2012 – Arthur Ochs Sulzberger, USA kirjastaja, ajalehe The New York Times väljaandja 2012 – Hebe Camargo, Brasiilia näitleja ja laulja 2012 – Enn Seppet, eesti arstiteadlane 2013 – Carl Joachim Classen, saksa klassikaline filoloog 2017 – Ljudmila Beloussova, vene iluuisutaja 2020 – Mac Davis, Ameerika laulja 2020 – Helen Reddy, Austraalia-Ameerika laulja 2024 – Tõnu Maarand, eesti skulptor
Muchaviec

Muchaviec või Muhhavets on jõgi Valgevenes Bresti oblastis, Bugi parempoolne ja suurim lisajõgi. Nii valgevene kui ka vene keeles on jõe nimi Мухавец. Jõe pikkus on 150 km ja valgla on 6350 km². Jõe lang on 0,2 m/km. Muchavieci jõgi algab Valgevenest Pružany rajoonist Pružany linnast Mucha jõe ja Vieci kanali ühinemispaigast. Ülemjooksul läbib jõgi Pružany ja Kobryni rajoone, olles maaparandustööde kõigus õgvendatud. Kraavitatud jõge kutsutakse ka Muchavieci kanaliks. Looduslik säng algab Dnepri-Bugi kanali vana sängiga ühinemise paigast Kobryni rajoonis. Alates Kobryni linnast on jõe säng osa Dnepri-Bugi kanalist, kuni Kobrynini on jõgi ka laevatatav (64 kilomeetrit). Parema laevatatavuse huvides on veehulk jões Kobryni linnast alates reguleeritud. Kobrynist allpool läbib jõgi Žabinka ja Bresti rajoone. Nende kahe rajooni piiril voolab jõkke ka Muchavieci suurim lisajõgi Ryta. Lisaks Kobryni ja Pružany linnadele asub jõe kaldal ka Žabinka linn. Suurim asula jõe kaldal on aga Bresti linn jõe suudmes. Vahetult enne suubumist Bugi jõkke asub ühel Muchavieci jõe saarel Bresti tsitadell. Jõe laius on ülemjooksul 4–8 meetrit, keskjooksul 20–35 meetrit, alamjooksul aga 60–70 meetrit. Vooluhulk kõigub jões suudmes märgatavalt, mõõdetud miinimum on 3,4 m³/s (1971–1972), mõõdetud maksimum aga 269 m³/s (1979). Oru laius on ülemjooksul 400–600 meetrit, alamjooksul 1,5–2 kilomeetrit, sügavus 4–8 (alamjooksul 3–6) meetrit. Lammi liigendavad arvukad soodid ja kuivenduskraavid, kohati on see soostunud.  Muchaviec – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ryta

Ryta või Rõta on jõgi Valgevenes, Muchavieci vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Рыта, vene ja ukraina keeles aga Рита (Rita). Jõe pikkus on 62 km, jõe valgla pindala 1730 km². Lang on 0,6 m/km. Ryta läbib Bresti oblasti Małaryta ja Bresti rajoone. Tänapäeval algab jõgi Małaryta rajoonist, aga varem algas see Ukrainast. Seoses maaparandustöödega suunati sealsed veed aga Małaryta jõkke. Ülemjooksul on jõe säng maaparandustöödega kraavitatud ja mitmes kohas reguleeritud, osa vett suunatakse Łukava veehoidlasse. Alamjooksul on jõe säng looduslik. Lammi laius on 0,3—0,5 kilomeetrit, see on valdavalt soostunud, ülem- ja keskjooksul ka kuivendatud. Lammi läbivad arvukad kuivenduskraavid.  Ryta – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Beatrix (Madalmaade kuninganna)

Beatrix Wilhelmina Armgard van Oranje-Nassau (sündinud 31. jaanuaril 1938) oli Madalmaade kuninganna (Madalmaade Kuningriigi kuninganna) 1980–2013. Ta on kuninganna Juliana ja prints Bernhardi tütar. Beatrix abiellus 1966 Saksa diplomaadi Claus von Amsbergiga. Beatrix sai troonile pärast seda, kui tema ema Juliana troonist loobus. Juliana suri 2004. aastal 94-aastaselt. Kuningannana on Beatrix olnud konservatiivne ja väärikas, püüdes avalikku ellu mitte sekkuda. Teda hinnatakse kui professionaalset ja edukat konstitutsioonilist monarhi. 30. aprillil 2013 loobus ta ise troonist oma poja Willem-Alexanderi kasuks. Kõigile Beatrixiga samal päeval, 31. jaanuaril 1938, sündinud lastele annetas Eesti Philips selleks puhuks valmistatud hõbepeekri, selle sai 63 last. Peekrite valmistamine ja lastevanematele saatmine läks maksma ümmarguselt 1000 krooni. Ta külastas 14. mail 2008 Eestit. 1996 – Karl Suure auhind 2008 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk Beatrixil on abielust Claus von Amsbergiga kolm poega: prints (kuningas alates 2013) Willem-Alexander (sündinud 1967) prints Johan Friso (sündinud 1968) prints Constantijn (sündinud 1969) Meil sündis 52 "Juliana-last". Rahvaleht, 25. veebruar 1938, nr. 24, lk. 8. 63 "hõbepeekri-last". Rahvaleht, 26. märts 1938, nr. 36, lk. 5.
Małaryta jõgi

Małaryta või Malarõta on jõgi Valgevenes Bresti oblasti Małaryta rajoonis, Ryta vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Маларыта, vene keeles aga Малорита (Malorita). Jõe pikkus on 30,5 km, jõe valgla on 602 km². Lang on 0,2 m/km. Jõgi läbib Małaryta linna, see on ka suurim asula jõe kaldal. Varem algas Ryta jõgi Ukrainast. Seoses maaparandustöödega suunati sealsed veed aga Małaryta jõkke. Jõe säng on täies ulatuses maaparandustöödega kraavitatud ja mitmes kohas reguleeritud. Jõe laius on 6–8 meetrit, lammi laius 1–1,5 kilomeetrit.
MKA

MKA on lühend, mis võib tähendada järgmist: Muinsuskaitseamet maastikukaitseala ...
MK

MK või Mk mk .mk on lühend, mis võib tähendada järgmist: MK on Maakodu (ajakiri) MK on Maakohus mk on maakond mk on maakutsekool Mk on Muusikakool .mk on Põhja-Makedoonia Interneti tippdomeen ... Meditsiinivarustuse komplektid (ka esmaabivarustuse komplekt) (inglise medical kit), vt ka Esmaabi lahingkannatanule(inglise TCCC - Tactical Combat Casualty Care) MK1 üksikvõitleja meditsiinikomplekt, taskus MK2 jaosanitari meditsiinikomplekt, paunas/seljakotis MK3 rühmaparameediku meditsiinikomplekt, seljakotis MK4 MK5 MK6 meditsiiniline evakuatsiooni transpordivahend MK18 ...
MES

MES on lühend, mis võib tähendada järgmist: Maaelu Edendamise Sihtasutus Moskva Eesti Selts ...
Kristi Mühling

Kristi Mühling (sündinud 28. märtsil 1971) on Eesti kromaatilise kandle interpreet, kelle peamiseks tegevusvaldkonnaks on klassikaline ja nüüdismuusika. Ta on paljude kandlele loodud teoste esmaettekandja nii solisti kui kammermuusikuna ning kuulub ansamblitesse Resonabilis (asutatud 2002) ja Una Corda (asutatud 2009). Kristi Mühling on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kromaatilise kandle õpetuse alusepanija ning on töötanud samas õppejõuna alates kandle eriala asutamisest 2002. aastal. Kristi Mühling alustas kandleõpinguid Tallinna Muusikakoolis Els Roode juhendamisel ning jätkas samal erialal Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis. Aastatel 1991–2000 õppis ta Sibeliuse Akadeemias Helsingis, mille lõpetas magistrikraadiga kandle erialal solisti osakonnas (õppejõud Ritva Koistinen). Aastal 2000 pälvis Kristi Mühling Vilniuses korraldatud Jonas Švedase nimelisel Baltimaade ja Soome kandlemängijate konkursil esikoha. Alates 1997. aastast töötab Kristi Mühling kandleõppejõuna Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis ning alates 2002. aastast Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias. Kristi Mühing on aktiivne interpreet, kes esineb solisti ja kammermuusikuna nii kodu- kui ka välismaal. Ta on pühendunud eesti kromaatilise kandle kui mitmekülgsete võimalustega instrumendi tutvustamisele, arendamisele ja propageerimisele ning teeb koostööd heliloojatega uue kandlerepertuaari loomiseks. Ta on arvukate kandlele loodud uudisteoste esiettekandja, esitades Mirjam Tally, Lauri Jõelehe, Helena Tulve, Tatjana Kozlova-Johannese, Malle Maltise, Märt-Matis Lille, Kristjan Kõrveri ja teiste teoseid. Lisaks ansamblitele Resonabilis (kannel, flööt, hääl, tšello) ja Una Corda (kannel, harf, klavessiin) osaleb ta ka muudes muusikaprojektides. Ta on esinenud solistina koos Tallinna Kammerorkestri, ERSO ja NYYD Ensemblega, osalenud džässmuusiku ja -helilooja Maria Fausti projektis "Sacrum Facere" jm. 2005 CD Helena Tulve autoriplaat Sula, track. nr. 4....Il Neige... (kandlele ja klavessiinile) (Eesti Raadio) 2009 2- CD Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia 90, CD 2, track nr.1 H. Tulve Silmajad (kandlele, klavessiinile ja harfile) 2009 CD Resonabilis, kaasaegset kandle kammer- ja soolomuusikat (Resonabilis) 2011 CD Una Corda (Una Corda, Eesti Raadio) 2012 CD Resonabilis. North wind, South wind (ERP) 2014 CD Jazz album Maria Faust Sacrum Facere (Barefoot records) 2023 Valgetähe V klassi teenetemärk' "President annab tänavu 167 riiklikku teenetemärki". ERR. 6. veebruar 2023. Vaadatud 6. veebruar 2023.
Laura Mersini-Houghton

Laura Mersini-Houghton on albaania kosmoloog. Ta on Põhja-Carolina Ülikooli teadlane, kes koostas uurimistöö "Musta augu informatsioonikaotuse paradoks". Oletuse aluseks on nii Albert Einsteini üldrelatiivsusteooria, mille kohaselt mustad augud saavad tekkida, kui ka kvantteooria, et mitte mingi informatsioon ei saa universumist lõplikult kaduda. Mersini-Houghtoni arvates kaotab lagunev täht vaid massi ning mitte mingit musta auku (millesse aine ümbrusest neeldub) ei teki.
Km (täpsustus)

km võib tähendada järgmist: kilomeetri lühend KM võib tähendada järgmist: Kaitseministeerium Kohtuministeerium Kommunaalministeerium Kultuuriministeerium Kultuurimaa (ajaleht) käibemaks
KL

KL või Kl või kl on lühend, mis võib tähendada järgmist: KL on Kaitseliit KL on (Eesti) Keraamikute Liit KL on (Eesti) Kirjanike Liit KL on (Eesti) Kosmeetikute Liit KL on (Eesti) Kujundusgraafikute Liit KL on (Eesti) Kunstnike Liit ...
KK

KK või Kk või kk on lühend, mis võib tähendada järgmist: KK on Keel ja Kirjandus (ajakiri; lühend ka KKirj) KK on Kiirguskeskus KK on (Eesti) Kultuurkapital (lühend ka Kulka) KK on kutsekoda kk on kalurikolhoos kk on keskkomitee kk on keskkool kk on internetislängis OK
Hando Sutter

Hando Sutter (sündinud 25. aprillil 1970) on Eesti tippjuht.[viide?] 1977–1988 Nõo keskkool, matemaatika süvaõpe 1988–1993 Tallinna Tehnikaülikool, mehaanikainsener 1990–1992 Estonian Business School, MBA kursus[viide?] 1991–1994 AS Eesti Talleks, juhatuse liige, kommertsdirektor 1994–1996 Eesti Julgestusteenistuse AS ESS (AS ESS Group), tegevjuht 1996–1999 AS ESS Group ( hilisem FALCK Baltics ja G4S), juhatuse liige, Security divisjoni direktor 1999–2002 Tolaram Investments AS, kommertsdirektor 2002–2006 Olympic Entertainment Group, operatsioonide direktor, COO 2006–2009 US Invest AS, arengu nõunik 2010–2014 Nord Pool Spot AS, regiooni juht, Eesti, Läti, Leedu ja Venemaa 2014–2023 Eesti Energia AS, juhatuse esimees[viide?] 2020 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk[viide?] Abikaasa: Marika Sutter Tütar: Gabriela Sutter Tütar: Katarina Sutter Poeg: Karl Madis Sutter [viide?] http://arvamus.postimees.ee/2942463/uus-harra-elekter Hando Sutter – mitmekülgne ja staažikas juht
Surnud 25. septembril

Siin loetletakse 25. septembril surnud tuntud isikuid. 1506 – Philipp Ilus, Burgundia hertsog ja Kastiilia valitseja 1534 – Clemens VII, paavst aastatel 1523–1534 1777 – Johann Heinrich Lambert, Šveitsi matemaatik, füüsik ja astronoom 1829 – Jean-Baptiste Rondelet, prantsuse arhitekt ja arhitektuuriteoreetik 1849 – Johann Strauss, austria helilooja 1920 – Jacob Schiff, juudi rahvusest Ameerika Ühendriikide pankur 1930 – Abram Arhipov, vene kunstnik 1930 – Mihhail Preobraženski, vene arhitekt ja arhitektuuriõppejõud 1931 – Aleksander Skrzyński, Poola diplomaat ja poliitik 1931 – Ulrich von Wilamowitz-Moellendorff, saksa klassikaline filoloog 1934 – Eduard Wöhrmann, eesti literaat 1941 – Mihkel Rõuk, eesti koolitegelane 1942 – Adolf Johannes, Eesti sõjaväelane 1942 – Hans Kuben, Eesti politseinik 1944 – Ella Masing-Grünberg, eesti laulja 1944 – Manuk Abeghjan, armeenia kirjandusteadlane, folklorist, kirjanduskriitik ja keeleteadlane 1946 – Heinrich George, saksa näitleja 1950 – Aleksandr Tairov, vene näitleja ja lavastaja 1970 – Erich Maria Remarque, saksa kirjanik 1977 – Leo Mõttus, eesti tantsija 1979 – Tapio Rautavaara, soome sportlane, laulja ja näitleja 1980 – Marie Under, eesti luuletaja 1980 – John Bonham, inglise muusik ja laulukirjutaja 1980 – Stig Cederberg, rootsi poksija 1983 – Léopold III, Belgia kuningas, 1934–1951 1983 – Gunnar Thoroddsen, Islandi poliitik 1985 – Leopold Neeme, eesti poksija 1986 – Adelaida Lemberg, eesti ajakirjanik ja tõlkija 1988 – Aristarch Sinkel, eesti kirjanik 1988 – Arthur Võõbus, eesti usuteadlane, orientalist ja süroloog 1988 – August Eljari, eesti filmioperaator 1988 – Herbert Viiding, eesti geoloog ja looduskaitsja 1990 – Senta Ots, eesti balletitantsija ja ballettmeister 1991 – Viviane Romance, prantsuse näitleja 1992 – Karl Taev, eesti kirjandusteadlane 1995 – Alvi Hargel, eesti laulja 1999 – Marion Zimmer Bradley, USA kirjanik 2003 – Edward Said, Palestiina päritoluga esseist 2004 – Felix Johannes Oinas, eesti keeleteadlane, folklorist ja kirjandusteadlane 2005 – Ülo Rannaste, eesti tantsija ja näitleja 2005 – Urie Bronfenbrenner, Venemaa päritolu USA psühholoog 2006 – Rudolf Karelson, eesti keeleteadlane 2007 – Jana Krishnamurti, India poliitik 2008 – Glenn Andrews, USA poliitik 2008 – Jimmy Sirrel, Briti jalgpallur ja mänedžer 2008 – Brian Donnelly, Uus-Meremaa diplomaat ja poliitik 2009 – Leida Soom, eesti ooperilaulja ja kunstnik 2009 – Willy Breinholst, taani kirjanik 2009 – Francis Noel-Baker, Briti poliitik 2009 – Alicia de Larrocha, hispaania pianist 2009 – Clifton Maloney, USA ärimees 2009 – István Bujtor, ungari näitleja ja lavastaja 2009 – Pierre Falardeau, Kanada filmilavastaja 2010 – Jüri Kärner, eesti bioloog 2011 – Wangari Maathai, Keenia aktivist 2012 – Andy Williams, USA laulja 2014 – Jaak Joala, eesti laulja ja muusikapedagoog 2014 – Dorothy Tyler-Odam, briti kergejõustiklane, kõrgushüppaja 2014 – Endel Laul, eesti ajaloolane 2014 – Sulejman Tihić, Bosnia ja Hertsegoviina poliitik 2017 – Anatoli Gromõko, Venemaa rahvusvaheliste suhete spetsialist, afrikanist ja diplomaat 2023 – David McCallum, šoti päritolu Ameerika Ühendriikide muusik ja näitleja
Trohheus

Trohheus (kreeka keeles trochaios 'jooksev') on värsimõõt skeemiga + -/+ -. Trohheus põhineb kahesilbilisel värsijalal ning koosneb pikast ja lühikesest silbist, silbilis-rõhulises värsisüsteemis aga rõhulisest ja rõhuta silbist(' -). Neljajalgne trohheus