laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tüümuse astma

Tüümuse astma (asthma thymicum) oli harilikult väikelaste haiguslik, sageli surmaga lõppev seisund, mil lapse hingamine lakkas järsult ja mille põhjustajaks peeti suurenenud tüümust. 1830. aastal avaldas Kopp arvamust, et seisundi kutsub esile suurenenud tüümus. Tüümuse astma iseloomulikus tunnuseks peeti rasket hingamist, vilisevat köha, tsüanoosi, krambihoogusid ja kõrikrampi (larüngism). Arvati, et tüümus surub hingamisteedele ning see võib väikelapse äkksurma põhjustada. 1858. aastal väitis Friedleben, toetudes kliiniliste andmete uurimisele ja mõõtmistele, et paljudel nn suurenenud tüümuse juhtudel olid elundi mõõtmed siiski normaalsed. 20. sajandi algusaastatel kasutati imikute ja väikelaste tümo-lümfaatilise seisundi ja tüümuse astma raviks kirurgilist ravimeetodit - harkelundieemaldust. Käibel on olnud ka terminid Kappian asthma, laryngismus stridulus, le faux croup jt. Termin on vananenud. tümo-lümfaatiline seisund JOHN O. ROE, THE ETIOLOGY OF LARYNGISMUS STRIDULUS., Mich., juun, 1892., JAMA. 1893;XX(3):62-64. doi:10.1001/jama.1893.02420300008001c., veebiversioon (vaadatud 15.12.2014.a.)(inglise keeles) Watson, Chalmers (toimetaja), asthma, "Encyclopaedia medica" (1899), XII. Köide, Syphilis to Typhus Fever, Edinburgh, William Green & Sons, lk 246- 247, 1902, veebiversioon (vaadatud 15.12.2014.a.)(inglise keeles) "The American Journal of the Medical Sciences.", 3. köide, nr V, jaanuar 1842, lk 143 - 154, veebiversioon (vaadatud 15.12.2014.a.)(inglise keeles) Provincial Medical Journal and Retrospect of the Medical Sciences, Two Fatal Cases of Laryngismus Stridulus, 4. väljaanne, nr 17, 30. juuli 1842, lk 323-326, London, veebiversioon (vaadatud 15.12.2014.a.)(inglise keeles) THOMAS PAGET, Esq., F.R.C.S., Senior Surgeou to the Leicester Infirmary, etc., Laryngismus Stridulus: Its Pathology and Treatment, Br Med J., 7. märts 1857; 1(10): 190–192., veebiversioon (vaadatud 15.12.2014.a.)(inglise keeles) English Glossary of Causes of Death and other Archaic Medical Terms, veebiversioon (vaadatud 15.12.2014.a.)(inglise keeles) M. Todd Jacobs, Donald P. Frush, ja Lane F. Donnelly, The Right Place at the Wrong Time: Historical Perspective of the Relation of the Thymus Gland and Pediatric Radiology, 1. september 1998, DOI: http://dx.doi.org/10.1148/radiology.210.1.r99ja4511, veebiversioon (vaadatud 15.12.2014.a.) (inglise keeles)
Darbėnai

Darbėnai (saksa keeles Dorben, vene keeles Дорбяны) on alev Leedus Kretinga rajoonis, Darbėnai valla halduskeskus. Alevit läbivad Tenžė ja Darba jõed. Darbėnaid läbib Kretinga ja Skuodase vaheline raudtee. Darbėnais asuvad gümnaasium ja raamatukogu. Alevi keskus on muinsusmälestisena kaitse all. Alevis kaevandatakse kruusa, selle lähistel asub tuulepark. Vaatamisväärsusteks on osaliselt säilinud mõisakompleks, aastail 1838–1842 ehitatud katoliku kirik ja selle kellatorn, aastal 1820 ehitatud vesiveski ning kabel aastast 1910. Darbėnaid on esmamainitud 1591. aastal; toona asus seal küla ja Darbėnai mõis. Arvatakse, et asula tekkis aastal 1566 läbi viidud maareformi tagajärjel. Aastal 1621 ehitati sinna esimene kirik. Esimene katoliku kirik ehitati Kartenasse aastal 1634. Aleviks sai Darbėnai aastal 1730. Alev tekkis juudi kogukonna ja sealse turuplatsi ümber. Aastast 1782 kuulus mõis Ignacy Jakub Massalskile. Aastast 1795 sai mõisa omanikuks kindral Niesiolovskis. Aastast 1824 kuulus Darbėnai Tyszkiewiczitele. Aastal 1831 kogunes alevisse umbes 3000 ülestõusus osalejat, kes pidasid seal Vene vägedega maha kaks lahingut. Lahingute tagajärjel põles maha kirik, kohalik pastor vangistati aga kolmeks aastaks. Tulekahjud laastasid alevit aastail 1882, 1908, 1913 ja 1923. Nõukogude võim küüditas 19 Darbėnai peret, Saksa okupatsiooniväed likvideerisid aastal 1941 aga sealse juudi kogukonna (540 elanikku). Pärast Teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal sai alevist kolhoosikeskus. Darbėnai Darba Darbėnai kirik Darbėnai kellatorn Mindaugas Rojus – Leedu ooperilaulja David Wolffsohn – ärimees ja sionist Дорбяны. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 2 (Дабанъ — Кяхтинское Градоначальство). СПб, 1865, 124 lk.  Darbėnai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Alev portaalis vietoves.Lt Darbėnai (leedu keeles)
Kaarel Sahk

Kaarel Sahk (31. jaanuar 1915 Türi – 29. oktoober 1994 Tartu) oli Eesti teatritegelane. Kaarel Sahk õppis aastatel 1934–1936 Tartu Draamateatri Seltsi Teatrikunsti Stuudios. Kaarel Sahk töötas aastatel 1936–1944 Tallinna Töölisteatri majandusjuhina, aastatel 1944–1950 ja 1961–1976 Vanemuise direktori asetäitjana, aastatel 1976–1989 oli ta Vanemuise tehniline direktor. Kaarel Saha eestvedamisel remonditi Vanemuise teatrihooned, ta nõustas ka Ugala teatrihoone ehitust. 1975 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 1983 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 1984 – Eesti NSV Teatriühingu aastapreemia teatri tehnilisele töötajale  Pikemalt artiklis Kaarel Saha preemia Aastal 1996 asutasid Vanemuise selts ja Kaarel Saha poeg Kaarel Sahk juunior Kaarel Saha preemia, mida antakse teatri tehnilistele töötajatele. Aastatel 1996–1999 andsid seda auhinda välja Kaarel Sahk juunior ja Vanemuise Selts, alates 2000. aastast on Kaarel Sahk juuniori partneriks Vanemuise teater. Tiina Saluvere (2008/2). "Ühest kunagisest Tartu teatrikoolist" (PDF). Tuna. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2014-12-15. Vaadatud 2014-12-15. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Aeg= (juhend) Jaanika Juhanson (04.02.2000). "Kaarel Saha preemia". Sirp. kultuur.err.ee. Kaarel Saha preemia pälvivad Keijo Kupiainen ja Mikk Männaste. 14.02.2014 "Eesti teatriliit. Teatriauhinnad. Laureaadid 1984". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. detsember 2014. Vaadatud 15. detsembril 2014. Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja Meta Vannas annab RAT "Vanemuine" lavastusala juhatajale, Eesti NSV teenelisele kultuuritegelasele Kaarel Sahale kätte Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukirja (1983)
Pottmüts

Pottmüts (ka kinnipeamüts, kõrge müts, munamüts, mutremüts, siidimüts, tohvimüts, trükimüts, ümmargune müts) on endisaegne naistemüts, mis oli ümarapõhjaline ja kaetud lillelise siidriidega. Mütsi ääre lõpetas pottmütsile omane äärepits (treemel). Pottmütsi hakkasid 18. sajandi keskpaigas kandma Harjumaa naised ja 19. sajandil kanti seda üle Eesti. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 147 Pottmüts Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Treemel

Treemel on endisaegne abielunaiste mütside (nt pottmütside) äärepits. Tütarlaste mütsidel treemel puudus. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 218 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 146 Treemel Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Vanaajamaja

Vanaajamaja on Põlvamaal Moostes tegutsev mittetulundusühing, mis õpetab ja populariseerib traditsioonilisi ehitusviise. MTÜ Vanaajamaja asutasid 1998. aastal Eesti palkehitajad Ragner Lõbu ja Andres Uus. Alates 2009. aastast toimuvad Vanaajamaja koolituskeskuses Moostes Eesti palkehitust tutvustavad praktilised koolitused ja õppepäevad. Alates 2012. aastast korraldab Vanaajamaja rahvusvahelisi koolitusi, kuhu tulevad puusepad kogu maailmast traditsioonilist puitehitust õppima ja õpetama. Ühingu koduleht
Kurenurme Algkool

Kurenurme 4-kl Algkool oli kool Võru maakonnas Sõmerpalu vallas Kurenurme külas. Kool tegutses aastatel 1931–2001. Õppetöö algaastal oli õpilasi 110 ning arvukus pidevalt kasvas, nii et aastal 1947 oli koolis juba 133 õpilast. Edaspidi hakkas õpilaste arv pidevalt vähenema ja kool suleti 2001. aastal õpilaste puudumise tõttu. Kool on tegutsenud algkooli (1931–1944), mittetäieliku keskkooli (1944–1946), 7-klassilise kooli (1946–1960), 8-klassilise kooli (1960–1991), põhikooli (1991–2000) ja algkoolina (2000–2001). Koolil oli 4 ha maad, rajati 1,61 ha suurune õuna- ja marjaaed. Oma kasvatatud kartul, köögivili, valmistatud mahlad ja moosid võimaldasid õpilasi toitlustada väga odavalt. Olulise panuse koolimaja hoone ehitusele ja aia loomisele andis Boris Rebane (1916-2001), kes oli piirkonna suurtalunik ja kelle eramajas Kurenurme külas töötas aastaid Kurenurme velsker. Koolis on töötanud 151 õpetajat. Pikima staažiga Asta Veri (54 aastat). Koolijuhtidena on töötanud seitse pedagoogi (Bernhard Ploomipuu, Voldemar Feldmann, Eduard Aarna, Arkadi Reigo, Vaike Kähr, Nordon Antons ja Anti Ossis). Kurenurme kooli vilistlaste hulgas on näiteks Tallinna Ülikooli professor Taimi Tulva, Tartu Ülikooli professor Vambola Raudsepp, ooperilaulja Väino Puura ning motosportlane Avo Leok. Kurenurme 4-kl Algkooli põhimääruse kinnitamine. Sõmerpalu Vallavolikogu, KO 2000, 46, 719.
Kaarel Saha preemia

Kaarel Saha preemia on auhind teatri lavastusi ettevalmistavatele, etendusi teenindavatele ja teatrimaju haldavatele tehnilistele töötajatele. Preemia asutasid 1996. aastal Vanemuise teatri pikaaegse haldusjuhi Kaarel Saha mälestuse jäädvustamiseks Vanemuise selts ja Kaarel Saha poeg Kaarel Sahk juunior. Alates 2000. aastast on Kaarel Sahk juuniori partner preemia andmisel Vanemuise teater. Igal aastal antakse välja kaks preemiat: üks Vanemuise teenekale töötajale, teine väljapoole Vanemuise teatrit. Raimu Hanson. Preemia jäädvustab teatriehitaja mälestust. Tartu Postimees 02.02.2010 SA Tartu Kultuurkapital. Toetatud projektid Vanemuine annab üle Kaarel Saha preemia. Eesti Päevaleht. 31.01.2002 "Vanemuine premeeris teatrite tehnilisi töötajaid. Tartu Postimees. 30.01.2003". Originaali arhiivikoopia seisuga 16.12.2014. Vaadatud 15.12.2014. "Vanemuises anti üle Kaarel Saha preemiad. 29.01.2004". Originaali arhiivikoopia seisuga 16.12.2014. Vaadatud 15.12.2014. "Vanemuine. Saha preemia saavad Jaak Viller ja Eda Hinno. 28.01.2005". Originaali arhiivikoopia seisuga 16.12.2014. Vaadatud 15.12.2014. Vanemuise teater jagas Kaarel Saha nimelisi halduspreemiaid. Eesti Päevaleht. 02.02.2007 Saha-nimelise preemia saavad Rutt Laikask ja Ain Jürisson. SL Õhtuleht. 08.02.2008 Teet Ehala sai tartlastelt preemia. Sakala. 29.01.2009 Tambet Kaugema. Kaarel Saha preemia saavad Aivar Mäe ja Malle Lainevool. Sirp. 03.02.2010 "Vanemuine. Kaarel Saha preemia saavad Liina Pihlak ja Rello Lääts. 03.02.2011". Originaali arhiivikoopia seisuga 16.12.2014. Vaadatud 15.12.2014. "Vanemuine. Kaarel Saha preemia saavad Helje Kollom ja Georg Sander. 02.02.2012". Originaali arhiivikoopia seisuga 16.12.2014. Vaadatud 15.12.2014. Kampus ja Nõgene pälvisid Kaarel Saha preemia. Tartu Postimees. 25.02.2013 "Vanemuine. Kaarel Saha preemia pälvisid Keijo Kupiainen ja Mikk Männaste. 18.02.2014". Originaali arhiivikoopia seisuga 16.12.2014. Vaadatud 15.12.2014. Kultuur.err.ee, Tänavu on Kaarel Saha preemia laureaate kolm. 29.01.2015
Mart Kivimäe

Mart Kivimäe (sündinud 28. jaanuaril 1951) on eesti ajaloofilosoof. Ta lõpetas aastal 1975 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena. Tema vend on ajaloolane Jüri Kivimäe. Abikaasa on Juta Kivimäe Mart Kivimäe Eesti Teadusinfosüsteemis
Sanna Nielsen

Sanna Viktoria Nielsen (sündinud 27. november 1984) on rootsi laulja. 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kopenhaagenis esindas ta Rootsit lauluga "Undo", mis kogus 218 punkti ning sai kolmanda koha. 1996 – Silvertoner 1997 – Min önskejul 2006 – Nära mej, nära dej 2007 – Sanna 11-22 2008 – Stronger 2011 – I'm In Love 2012 – Vinternatten 2013 – Min jul 2014 – 16 bästa 2014 – 7 Discogs
Pikklaine

Pikklaine (LW, ingl k Long Wave) on osa raadiosageduste madalsagedusalast (LF, Low Frequency), mida on kasutatud amplituudmodulatsiooniga ringhäälingusaadete edastamiseks. Sagedusvahemik on Euroopas, Aafrikas ja suures osas Aasias 148,5 kHz kuni 283,5 kHz, vastavalt lainepikkused 1058 m kuni 2020 m. Kesklaine Lühilaine
HVNS

HVNS on Eesti räppar. 2013. aastal internetis avaldatud albumit "Terve linn magab" laaditi kolme kuuga alla 15 000 korda.[viide?] "Inglid hoiavad silma peal" video oli 2014. aasta augustis Eesti kõige vaadatum muusikavideo.[viide?] 2015. aasta kevadel andis HVNS välja muusikavideo "Teemandid taeva". Sügisel järgnesid "See on armastus" ja "Tükid mu hingest". Pärast pikemat muusikalist pausi ilmus 2020. aastal HVNSi videosingel "Maailm kuulub sulle". 2020. aasta septembri seisuga oli tema YouTube'i kanalil kokku ligi 2 miljonit vaatamist.[viide?] 2021. aastat alustas HVNS 15. jaanuaril ilmunud videosingliga "Põleda", mis kogus esimese 48 tunniga üle 10 000 kuulamise.[viide?] 2023. aasta juulis andis HVNS välja singli "Puhume tuulde". "Maolenhvns" 2012 "Terve linn magab" 2013 "Tere hommikust" 2013 "Inglid hoiavad silma peal" 2014 "Teemandid taeva" 2015 "See on armastus" 2015 "Tükid mu hingest" 2015 "Maailm kuulub sulle" 2020 "Põleda" 2021 "Puhume tuulde" 2023 2013. aastal võitis HVNS hiphop.ee aastaküsitluse "Eesti loo" kategoorias kolmanda koha looga "Tere hommikust". Youtube Instagram Facebook Soundcloud HVNS - "Puhume tuulde" video Youtube'is HVNS - "See on armastus" video Youtube'is HVNS - "Teemandid taeva" video Youtube'is HVNS - "Inglid hoiavad silma peal" video Youtube'is HVNS - "Tere hommikust" video Youtube'is Sky.ee: Video | Noored räpparid HVNS x APOLLO andsid välja maheda loo "põleda" ERR: HVNS ja Apollo avaldasid uue videosingli "Põleda" Muusikaplaneet: HVNS ja Apollo andsid välja uue videosingli “Põleda” Muusikaplaneet: HVNS ja Apollo andsid välja uue loo “Maailm kuulub sulle” ERR: Räppar HVNS oma uuest loost: inimesed on küsinud, et kuidas saab midagi sellist vihata Elu24: Vaata ja kuula! Noore Eesti räppari HVNSi liigutav musavideo Elu24: Uus tulija Eesti muusikas! Kuula ja vaata! HVNS "Terve linn magab" Räppar HVNS sai valmis laulu "Valged Kristallid" Elu24: KUULA! HVNS x GERTTU "Teemandid Taeva" ERR: Räppar HVNS avaldas uue muusikavideo
Ringküla

Ringküla on külatüüp, kus taluõued paiknevad põldude vahel ringikujuliselt ja ümber küla kulgeb peatee. Küla keskel võib asuda näiteks tiik. Eestis leidus ringkülatüüpi kõige rohkem Viru- ja Järvamaal. sumbküla Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 180
Tuumikküla

Tuumikküla on külatüüp, mille moodustavad tihedalt paiknevad tuumikosa taluõued ja tuumikuosa ümber märksa hiljem rajatud hajali või väikeste rühmadena taluõued. Eestis kujunesid tuumikkülad välja 19. sajandil, ehkki Saaremaal leidus neid ka varem, 18. sajandi lõpust alates. hajaküla Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 221-222
Potilaat

Potilaat oli endisajal[millal?] päev enne laadapäeva toimunud turg, kus kaubeldi kõigega, v.a loomadega. Potilaadal müüdi peamiselt savinõusid (igas suuruses kausid-potid) ja pardikujulisi savivilesid, mida tõid turule potisetud. Müüdi ka plekknõusid ning savi- ja puunõusid, mida pakuti vankrist või mis asetati otse tänavale. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 146
Endel Palmiste

Endel Palmiste (4. juuli 1930 Joandu – 9. detsember 2014) oli eesti raamatugraafik ja plakatikunstnik. 1949. aastal lõpetas ta Rakvere I keskkooli, olles valiku ees, kas õppida edasi Tartu Ülikoolis ajalugu või Tallinna kunstiinstituudis graafikat. 1949. aasta sügisel alustas ta õpinguid kunstiinstituudis. Elusaatus tõi pöörde 1950. aasta kevadel, kui ta kavatses koos kahe sõbraga põgeneda Virumaa rannakülast paadiga Soome. Ettevõtmine ebaõnnestus, Palmiste arreteeriti ja saadeti 25 aastaks Jakuutiasse Verhojanski rajooni vangilaagrisse, kust vabanes kuus aastat hiljem. 1956. aastal jätkas ta õpinguid ERKIs, lõpetas selle 1961. aastal graafikuna. Ta töötas aastatel 1960–1963 kunstilise toimetajana Eesti Riiklikus Kirjastuses, 1965–1967 Normas reklaamikunstnikuna, 1967–1980 kirjastuses Perioodika raamatukirjastusgrupi peakunstnikuna ja seejärel vabakunstnikuna. Ta oli 1964. aastast Kunstnike Liidu liige. Endel Palmiste loomingus on olnud esikohal plakatikunst. Ajastu nõuete kohaselt on ta kujundanud hulgaliselt poliit- ja reklaamplakateid ning pälvinud konkurssidel ja näitustel auhindu. Vähem tähtis pole tema looming ka raamatukujunduse vallas. Tema illustratsioonides valitseb dünaamiline sule- ja pintslijoonistus. Raamatukaantel on ta kasutanud kalligraafilist kirjapilti, millele on omane lopsakas pintslitõmme ja peenike sulejoon. Endel Palmiste võttis osa Eesti Memento liidu tegevusest, oli ka selle esimees. 2002. aastal autasustati Endel Palmistet Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärgiga massirepressioonide uurimise eest. Ta oli Eesti Kunstnike Liidu ja Eesti Kujundusgraafikute liidu liige. 2002 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk "In memoriam: Endel Palmiste". Sirp.ee. 17.12.2014. Vaadatud 09.05.2022. Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Tüümuse koe saarekesed

Tüümuse koe saarekesteks (noduli thymici accessorii) nimetatakse osadel loomadel esinevaid tüümuse koe jäänukeid või kogumeid, näiteks kaelas, aga ka mujal kehas, kus toimub tüümuse formeerumine ja arenemine. Tüümuse koe saarekeste areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti. Pole selge kas tüümuse koe saarekeste all võidakse silmas pidada ka aberrantset tüümusekude, mida võidakse tuvastada radioloogiliste uuringute ajal ja kuvada piltdiagnostika abiga või tuvastada ka operatsioonide käigus, kas kaelas, kopsuväratis või spatium retropharyngeum'is jm. Arvukalt võib tüümuse koe saarekesi (noduli thymici accessorii) esineda nii kaelas (nimetatakse ka kaela tüümuseks (cervical thymus), kuni 36%-l), vahelihases, kopsude parenhüümis ja mujalgi. Tüümuse koe saarekeste liigitamise osas normaalseteks või ebanormaalseteks struktuurideks puudub üksmeel. Tüümuse koe saarekeste kui ebanormaalsete struktuuride (aberrantse tüümusekoe) pooldajate arvates on need embrüoloogilise tüümuse jäänukid, ning tegemist on embrüogeneesist pärineva arenguanomaaliaga. Tüümuse koe kogumeid (miniatuursed tüümused) väljaspool tüümuse normaalseks kinnitatud asukohta seostatakse suurenenud riskiga tüümuse tsüstide moodustumisel. ektoopiline tüümus tüümuse sagarikud Shah SS, Lai SY, Ruchelli E, Kazahaya K, Mahboubi S., Retropharyngeal aberrant thymus. Lühikokkuvõte., Pediatrics. november 2001 ;108(5):E94., veebiversioon (vaadatud 03.12.2014.a.) (inglise keeles) Thomas W. Shields, Joseph LoCicero, Carolyn E. Reed, Richard H. Feins, "General Thoracic Surgery", 7. trükk, lk 2061, 2009, Lippincott Williams & Wilkins, veebiversioon (vaadatud 19.10.2014) (inglise keeles) Sissekanne Terminologia Anatomicass A13.1.02.006: Noduli thymici accessorii. Tüümuse koe saarekesed
Mürgistus

Mürgistus ehk mürgitus on mürgistumine ja mürgistatud-olek, mis on mürgi toimel tekkinud haiguslik seisund. Mürgistus tekib siis, kui inimesed joovad, söövad, hingavad, süstivad või puutuvad piisavalt ohtlikku ainet (mürki), mis võib põhjustada haigust või surma. Mõned mürgid võivad väga väikestes kogustes põhjustada haigusi või vigastusi. Haigus võib pärast mürgiga kokkupuudet tekkida väga kiiresti või pikaajalise kokkupuute korral võib see areneda mitme aasta jooksul. Mürgine aine on kõik, mis võib avaldada kahjulikku bioloogilist mõju. See võib olla keemiline, füüsikaline või bioloogiline. Näiteks võivad toksilisteks aineteks olla: Keemiline (näiteks tsüaniid) Füüsikalised (näiteks kiirgus) Bioloogiline (näiteks mao mürk) Mürgistuse sümptomid sõltuvad mürgi tüübist ja sissevõetud kogusest, kuid üldised tähelepanu pööravad asjad: oksendamine kõhuvalu segadus ebakorrapärased südamelöögid ja hingamine ebaloomulik tasakaalu- ja nägemishäired krambid , teadvusekadu Sagedasemad mürgistuste põhjused inimestel on alkohol, metanool, uimastid, ravimite üledoos, kemikaalid, vingugaas ehk süsinikoksiid CO (vingumürgistus). Mürgistusi võivad põhjustada ka riknenud toit (toidumürgistus), putukahammustused (sh mesilaste ja herilased ning skorpionite 'nõelamine'), mürkmadude hammustused, mürgised seened, mürktaimed jm. Mürgistus võib kulgeda ägeda või kroonilise haiguspildiga. Mürgistuse kahtluse või ka tegeliku mürgistuse korral tuleks kannatanul ja/või tema lähedastel (ka saatjatel), helistada võimaluse korral kas mürgistusteabekeskusesse, hädaabinumbrile 112 (Euroopa hädaabinumber) ja kutsuda kiirabi või pöörduda erakorralise meditsiini osakonda. Mürgistuste ravis kasutatakse detoksikatsiooni meetodeid ja sümptomaatilist ravi. Mõne mürgistuse puhul saab kasutada antidootravi ehk vastumürgi manustamist. Vastumürgid on olemas siiski vaid piiratud hulgale mürkidele. Näiteks metanoolimürgistuse puhul kasutatakse antidoodina etanooli, et takistada metanooli lagundamist maksas. Kemikaalidega töötavatele inimestele on mürgistuse vältimiseks kehtestatud ohtlike kemikaalide lubatud piirnormid, mis kaheksatunnise tööpäeva (40-tunnise töönädala) jooksul töötajale mõjudes ei põhjusta tervisekahjustust. Mürk Toksikoloogia aktiivsüsi hüperitsism hüpervitaminoos ravimimürgistus rästikuhammustuse mürgistus Mürgistused väikelastel (Eesti Keele Sihtasutus) (2018). "ÕS". (Eesti Keele Sihtasutus) (2009). "EKKS". Kadri Tamme. Sagedamini esinevad mürgistused: esmane käsitlus, spetsiifiline ravi.; TÜ Kliinikum.ee Mürgistusteabekeskus
Artois

Artois (hollandi Artesië) on endine Põhja-Prantsusmaa provints. Selle territooriumi pindala on umbes 4000 km² ja rahvaarv umbes 1 miljon. Selle peamised linnad on Arras (hollandi Atrecht), Saint-Omer, Lens ja Béthune. Artois' territoorium hõlmab siseosa Pas-de-Calais' departemangust, mille lääneosa moodustab endine Boulonnais. Artois' territoorium kattub laias laastus Arrasi, Béthune'i, Saint-Omeri ja Lensi ringkonnaga ning Montreuil' ringkonna idaosaga. See hõlmab söevälja lääneosa, mis ulatub itta läbi Nordi departemangu ja üle Kesk-Belgia. Algselt annekteeris feodaalse Artois' krahvkonna Flandria krahvkond. See läks aastal 1180 Prantsusmaale kui Flaami printsessi Isabelle de Hainaut kaasavara ning tehti aastal 1237 taas eraldi krahvkonnaks Isabelle'i lapselapse Roberti jaoks. Pärandi kaudu läks Artois aastal 1384 Burgundia hertsogite võimu alla. Neljanda hertsogi Charles Südi surmaga pärisid Artois Habsburgid ja see läks dünastia Hispaania harule. Pärast 1566. aasta usurahutusi Madalmaades liitus Artois aastal 1576 lühidalt Hollandi mässuga, osaledes Genti rahustamises kuni Arrasi uniooni moodustamiseni aastal 1579. Pärast Arrasi uniooni jõudsid Artois ja Hainaut (hollandi Henegouwen) eraldi kokkuleppele Felipe II-ga. Artois jäi Hispaania Madalmaadesse kuni prantslased vallutasid selle Kolmekümneaastase sõja käigus. Anneksiooni tunnistati Püreneede rahuga aastal 1659 ja sellest sai Prantsuse provints. Artois oli alati olnud suuresti prantsuskeelne, kuid see oli Prantsuse anneksioonini Lõuna-Madalmaade osa. Artois koges 19. sajandi teisel poolel kiiret tööstuslikku arengut, tuginedes suurtele söevarudele. Esimese maailmasõja ajal jooksis rindejoon läbi provintsi, põhjustades tohutuid purustusi. 20. sajandi teisest poolest kannatas Artois koos naaberaladega söetööstuse languse tõttu. Pierre-Charles Le Sueur (u 1657 – u 1705), sündinud Artois's, tuntud maadeuurija ja kaupmees Maximilien Robespierre (1758–1794), Prantsuse revolutsiooni juht, sündinud Arras's Carolus Clusius Artois' krahvkond Artois' krahvid Arteesia kaev
Risttuli

Risttuli on olukord, kus sihtmärki tulistatakse korraga mitmest suunast.
Saturday (Fall Out Boy singel)

"Saturday" on USA pop-punk bändi Fall Out Boy singel nende 2003. aasta albumilt "Take This to Your Grave". See on ikka veel kaasatud igale nende kontserdile ja peaaegu alati on see viimane esitatav laul. See on ainus Fall Out Boy singel, kus Pete Wentz karjub. Videos on kaasatud kõik bändiliikmed, kuid eriti esimees Patrick Stump ja bassist Pete Wents. Pete tapab teisi bändiliikmeid ning nende sõpru, jättes Ärtu emanda kaardi iga kehaga. Patrick on detektiiv kes jälitab tapjat. Laulu ühes salmis on Pete ja Patrick nähtavad samas positsioonis, istumas voodil mille taga oleval seinal on näha kõik Pete'i ohvrid, oletamas et Pete ja Patrick võivad olla sama inimene. Lõpus Pete tapab Patricku, kuid kuna tuleb välja et nad ongi üks ja sama inimene siis sureb ka Pete. Videosse on põimitud ka klipid bändi esinemiselt. Believers never die DVD kommentaariumis ütlesid nad et pekslev ja agressiivne tants oli Hatebreed'ile mitte neile.