laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pootsi vald

Pootsi vald (saksa keeles Podis) oli vald Pärnumaal Tõstamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Seliste vallaga. Pootsi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Pootsi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Landecki ringkond

Landecki ringkond (itaalia Distretto di Landeck) on ringkond Austrias Tiroolis. See külgneb põhjas Reutte ringkonnaga, idas Imsti ringkonnaga, lõunas Lõuna-Tirooliga (Itaalia) ja Graubündeniga (Šveits) ning läänes Bludenzi ringkonnaga (Vorarlberg). Rahvaarv oli 43 886 (1. jaanuar 2015), rahvastiku tihedus oli 28 in/km². Ringkond koosneb Inni oru ülemisest otsast ja selle kõrvalorgudest: Kaunertal, Stanzer Tal ja Paznaun. Ringkonna mäestike hulka kuuluvad Ötztali Alpide osad, Samnauni grupp, Verwalli ja Lechtali Alpide osad ning Arlberg. Ringkond on jaotatud 30 vallaks, üks neist on linn. Faggen Fendels Fiss Fließ Flirsch Galtür Grins Ischgl Kappl Kaunerberg Kaunertal Kauns Ladis Landeck Nauders Pettneu am Arlberg Pfunds Pians Prutz Ried im Oberinntal Sankt Anton am Arlberg Schönwies See Serfaus Spiss Stanz bei Landeck Strengen Tobadill Tösens Zams
Vana-Pornuse vald

"Pornuse vald" suunab siia. Halliste kihelkonna teise valla kohta vaata artiklit Uue-Pornuse vald. Vana-Pornuse vald (saksa keeles Alt-Bornhusen) oli vald Pärnumaal Halliste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus tänapäeva Halliste aleviku aladel. 1939. aasta vallareformiga moodustati Penuja, Abja, Pornuse, Vana-Kariste ja Uue-Kariste vallast Abja vald. Senise Pornuse valla põhjapoolne maa-ala liideti aga Rimmu valla koosseisu. Vana-Pornuse vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Maa-ameti kaardirakendused Vana-Pornuse vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Praakli vald

Praakli vald (saksa keeles Brackelshof) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kaarma-Suuremõisa vallaga. Praakli vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Praakli vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Preedi vald

Preedi vald (saksa keeles Sitz und Rehho) oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Väinjärve vallaga. Preedi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Preedi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
George Lascelles, seitsmes Harewoodi krahv

George Lascelles, 7. Harewoodi krahv (George Henry Hubert Lascelles; 7. veebruar 1923 London – 11. juuli 2011) oli seitsmes Harewoodi krahv. Sünni ajal oli ta Briti troonipärimisjärjekorras 6. kohal, surma ajal 46. kohal. Aastatel 1929–1947 kandis ta tiitlit "vikont Lascelles". Harewoodi krahviks sai ta 23. mail 1947, kui suri tema isa. Ta oli Henry Lascellesi ja printsess Mary vanem poeg. Ta oli ka kuningas George V vanim lapselaps ning kuninganna Elizabeth II tädipoeg. Tema vanavanemad, kuningas ja kuninganna olid ristimise ajal tunnistajateks. Ta õppis Etoni Kolledžis, Cambridge'i ülikoolis ja teenis seejärel Briti armees. Ta edutati kapteniks ning ta võitles teise maailmasõja ajal Itaalias. 1944–1945 oli ta sakslaste käes sõjavangis Golditzi lossis. Muusikaarmastajana pühendas Harewoodi krahv oma elu ooperile. Ta oli aastatel 1950–1953 ajakirja Opera toimetaja ning Royal Opera House'i direktor aastatel 1951–1953 ja 1969–1972. Ta on kirjutanud kolm muusikateemalist raamatut: "Kobbé's Complete Opera Book" (1953), "The Tongs and the Bones" (autobiograafia, 1981) ja "Kobbé's Illustrated Opera Book" (1989). 29. septembril 1949 abiellus Harewoodi krahv Marion Steiniga, kuulsa pianisti ja ooperilauljaga. Neil oli kolm poega: David, vikont Lascelles James Lascelles Jeremy Lascelles Abielu lõppes 1967. aastal lahutusega , mis oli tollal suur skandaal. Marion abiellus pärast seda poliitik Jeremy Thorpe'iga. George abiellus 31. juulil 1967 Patricia Tuckwelliga, kes oli austraallasest viiuldaja. Neil oli üks poeg: Mark Lascelles. Kuna Mark Lascelles sündis väljaspool abielu, ei kuulu tema ega tema järglased Briti troonipärimisjärjekorda ega pretendeeri Harewoodi krahvi tiitlile.
Pruuna-Põriki vald

Pruuna-Põriki vald (saksa keeles Tois und Porrik) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Lehtse vallaga. Pruuna-Põriki vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Pruuna-Põriki vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Prümli vald

Prümli vald (saksa keeles Heidmetz) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Ambla vallaga. Prümli vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Prümli vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Aleksandr Petrov (diplomaat)

Aleksandr Mihhailovitš Petrov (sündinud 13. juuni 1953) on Venemaa Föderatsiooni diplomaat, kes oli aastatel 2015–2021 Venemaa Föderatsiooni erakorraline ja täievoliline suursaadik Eesti Vabariigis. NSV Liidu Välisministeeriumis asus Petrov tööle 1977. aastal, mil ta lõpetas õpingud NSV Liidu Välisministeeriumi Moskva Riikliku Välissuhete Instituudis. Aastatel 1989–1992 oli ta konsul NSV Liidu (hiljem Venemaa Föderatsiooni) saatkonnas Saksa Liitvabariigis Münchenis. Aastatel 1996–1999 nõunik Venemaa saatkonnas Saksamaal. 1999–2000 oli ta Venemaa peakonsul Saksamaal Bonnis. 2005–2011 oli ta nõunik-saadik (советник-посланник) Venemaa saatkonnas Saksamaal. 2011–2015 oli ta Venemaa Föderatsiooni Välisministeeriumi Euroopa kolmanda osakonna direktori asetäitja. Ta valdab vene, saksa ja prantsuse keelt. Ta on abielus ning tal on tütar.
Pudivere vald

Pudivere vald (saksa keeles Poidifer) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti see vald Avanduse vallaga. Pudivere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Pudivere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Pähkla vald

Pähkla vald (saksa keeles Pechel) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kaarma-Suuremõisa vallaga. Pähkla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Pähkla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Pähu vald

Pähu vald (saksa keeles Pähho) oli vald Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kuksema vallaga. Pähu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Pähu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Päinurme vald

Päinurme vald (saksa keeles Assik) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1875–1892 ja siis liideti see vald Koigi vallaga. Päinurme vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Päinurme vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Venemaa välisministeerium

Venemaa Föderatsiooni Välisministeerium (vene keeles Министерство иностранных дел Российской Федерации, lühend МИД России) on Venemaa valitsusasutus, mis tegeleb riigi välispoliitikaga. Venemaa välisministeeriumi ettekanded inimõiguste teemal Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riiklik Rahvusvaheliste Suhete Instituut Venemaa Föderatsiooni Välisministeeriumi osakondade ja nende juhtide loetelu kontaktandmetega
Päite vald

Päite vald (saksa keeles Peuthof) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. Vald eksisteeris 1871–1891 ja siis liideti see vald Voka vallaga. Päite vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Päite vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Põlli vald

Põlli vald (saksa keeles Poll) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Vardi vallaga. Põlli vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Põlli vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Marion Stein

Marion Donata Stein (sünninimi Theresa Pamplamousse Stein; 18. oktoober 1926 Viin – 6. märts 2014) oli Austria ooperilaulja, kontsertpianist ja endine Harewoodi krahvinna. Marion Stein oli muusik Edward Steini tütar. Marion Steinil oli pikk ja tunnustatud muusikukarjäär.[viide?] 29. septembril 1949 abiellus ta George Lascellesiga ning neil sündis kolm poega: David, vikont Lascelles, James Lascelles ja Jeremy Lascelles. Abielu lahutati 1967. aastal ja samal aastal abiellus George uuesti. Marioni teiseks abikaasaks sai 1973. aastal poliitik Jeremy Thorpe.
Põlula vald

Põlula vald (saksa keeles Poll) oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Rägavere vallaga. Põlula vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Põlula vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Pööravere vald

Pööravere vald (saksa keeles Pörafer) oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Enge vallaga. Pööravere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Pööravere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Pühatu-Riidaku vald

Pühatu-Riidaku vald (saksa keeles Pühhat und Ridaka) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Raikküla vallaga. Pühatu-Riidaku vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Pühatu-Riidaku vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Raanitsa vald

Raanitsa vald (saksa keeles Neuhof) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kambja vallaga. Raanitsa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Raanitsa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Ramma vald

Ramma vald (saksa keeles Ramma) oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1882–1892. Ramma vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Ramma vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Randvere vald

Randvere vald (saksa keeles Randefer) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kaarma-Suuremõisa vallaga. Randvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Randvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Rannaküla vald

Rannaküla vald (saksa keeles Rannaküll) oli vald Saaremaal Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Maasi vallaga. Rannaküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Rannaküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Rava vald

Rava vald (saksa keeles Rawaküll) oli vald Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Võhmuta vallaga. Rava vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Rava vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Reegoldi vald

Reegoldi vald (saksa keeles Weibsfer) oli vald Viljandimaal Suure-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1897 ja siis liideti see vald Olustvere vallaga. Reegoldi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Reegoldi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Reo vald

Reo vald (saksa keeles Reo) oli vald Saaremaal Püha kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kogula vallaga. Reo vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Reo vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Rohu vald

Rohu vald (saksa keeles Rocht) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti see vald Avanduse vallaga. Rohu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Rohu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Roobe vald

Roobe vald (saksa keeles Ropenhof) oli vald Viljandimaal Helme kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti see vald Jõgeveste vallaga. Roobe vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Roobe vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Rootsiküla vald

Rootsiküla vald (saksa keeles Rotziküll) oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kihelkonna vallaga. Rootsiküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Rootsiküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Rummu vald

Rummu vald (saksa keeles Rumm) oli vald Harjumaal Kuusalu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Jõelähtme vallaga. Rummu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Rummu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Rääbise vald

Rääbise vald (saksa keeles Repshof) oli vald Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 (?) ja siis liideti see vald Võtikvere vallaga. Rääbise vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Rääbise vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Tolar (täpsustus)

Tolar on: Sloveenia rahaühik (tolar) odrasort (Tolar) Tolar on asula USA-s Texases. Tolar on mitme tuntud isiku perekonnanimi: Günter Tolar on austria näitleja, teleajakirjanik ja kirjanik. Jan Křtitel Tolar oli tšehhi helilooja.
Röa vald

Röa vald (saksa keeles Röal) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Väätsa vallaga. Röa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Röa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Röösa vald

Röösa vald (saksa keeles Rösarhof) oli vald Saaremaal Valjala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kogula vallaga. Röösa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Röösa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Saha vald

Saha vald (saksa keeles Saage) oli vald Harjumaal Jõelähtme kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Nehatu vallaga. Saha vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Saha vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Sarakuse vald

Sarakuse vald (saksa keeles Sarrakus) oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Mäksa vallaga. Sarakuse vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Sarakuse vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Sargvere vald

Sargvere vald (saksa keeles Sarkfer) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1906 ja siis liideti see vald Mäo vallaga. Sargvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Sargvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Sassi vald

Sassi vald (saksa keeles Kabbil) oli vald Saaremaal Valjala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kogula vallaga. Sassi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Sassi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Sausti vald

Sausti vald (ka Kaarepere vald; saksa keeles Gross-Saus) oli vald Harjumaal Jüri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kurna vallaga. Sausti vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Sausti vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Selli vald

Selli vald (saksa keeles Sellie) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Salla vallaga. Selli vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Selli vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Sikeldi vald

Sikeldi vald (saksa keeles Sicklecht) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Rapla vallaga. Sikeldi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Sikeldi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Silmsi vald

Silmsi vald (saksa keeles Silms) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Koigi vallaga. Silmsi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Silmsi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Sindi vald

Sindi vald (saksa keeles Zintenhof) oli vald Pärnumaal Tori kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Taali vallaga. Sindi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Sindi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Suru vald

Suru vald (saksa keeles Surro) oli vald Harjumaal Kuusalu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1867–1891 ja siis liideti see vald Kõnnu vallaga. Suru vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Suru vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Suur-Soldina vald

Suur-Soldina vald (saksa keeles Gross-Soldina) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Joala vallaga. Suur-Soldina vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Suur-Soldina vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Sänna vald

Sänna vald (saksa keeles Sennen) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Rõuge vallaga. Sänna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Sänna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Tagamõisa vald

Tagamõisa vald (saksa keeles Taggamois) oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kihelkonna vallaga. Tagamõisa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Tagamõisa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Tagavere vald

Tagavere vald (saksa keeles Tackfer) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1867–1890 ja siis liideti see vald Vidruka vallaga. Tagavere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.01.2018) Tagavere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Pieršamajski rajoon

Pieršamajski rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 26,4 km². 2015. aasta seisuga elas seal 221 921 inimest. Rajoon loodi aastal 1968. Tänapäevastes piirides on see aastast 1977. Täitevkomitee hoone asub aadressil завул. Кузьмы Чорнага 5, rajooni juhib Ihar Kudrevič. Raamatukogusid on Pieršamajski rajoonis viis, lisaks asub seal Valgevene Rahvusraamatukogu. Rajooni läbib Minski metroo. Seal asub ka Minski lasteraudtee kaks jaama. Rajoonis asub Valgevene Teaduste Akadeemia Keskbotaanikaaed. Aastal 2005 asutati sinna Valgevene Kõrgtehnoloogia park. Seal asub Valgevene Riiklik Kunstiakadeemia, Rajooni territooriumile jäävad sellised linnaosad nagu Aziaryšča, Vialiki Les, Uručča, Uschod ja Vałhahradzkaja tänava mikrorajoon. Osaliselt asub seal ka Zialony Łuh, kuid see linnaosa asub osaliselt ka Saviecki rajoonis. https://minsk-city.belstat.gov.by/upload/iblock/2ba/2ba861a711b57593e10abb7df379efa9.pdf [1] Vaadatud 25. jaanuar 2018. Rajooni koduleht (vene keeles)
Partyzanski rajoon

Partyzanski rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 64,6 km². 2015. aasta seisuga elas seal 97 697 inimest, neist 76% oli valgevenelasi. Rajoon loodi aastal 1978. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 2012, mil sellele lisandusid suured hõredalt asustatud metsaalad Minski rajoonist. Kõrgeim koht ulatub 207 meetrit üle merepinna. Rajoonis voolab Svisłači jõgi. Partyzanski rajooni territooriumil asuvad suured tööstusettevõtted, nende seas Minski mootoritehas ja Minski traktoritehas ja Minski Elektrotehnikatehas. Kõrgemat haridust annavad Minski Riiklik Lingvistikaülikool, Valgevene Riiklik Sideakadeemia ja A. D. Sahharavi nimeline Riiklik Rahvusvaheline Ökoloogiainstituut. Seal asub ka Valgevene riikliku tsirkuse hoone, lisaks on seal üks kino. Rajooni jääb üks Minski Lasteraudtee jaamadest. Rajooni läbivad Minski metroo ja mitu trammiliini. Raamatukogudest asuvad seal haridusministeeriumi raamatukogu ja kolm Minski linnaraamatukogu filiaali. Sellesse rajooni jääb ka Eesti Suursaatkond Valgevenes. Täitevkomitee hoone asub aadressil вул. Дарашэвіча, 8, rajooni juhib Juryj Uładzimiravič Truščanka. Rajooni territooriumile jäävad linnaosadest Ściapianka, Slapianka, Vialikaja Slapianka, Zacharava-Pulichava, Dražnia ja Traktoritehase linnak. [1] Vaadatud 25. jaanuar 2018. Rajooni koduleht (vene keeles)
David Lascelles, kaheksas Harewoodi krahv

David Henry George Lascelles, Harewoodi krahv (sündinud 21. oktoobril 1950 Paddingtonis Londonis) on 8. Harewoodi krahv ning filmi- ja televisiooniprodutsent. Ta on Briti troonipärimisjärjekorras 2019. aasta seisuga 60. kohal. Kuni oma isa surmani 11. juulil 2011 kandis ta tiitlit "vikont Lascelles". Ta on George Lascellesi ja tema esimese abikaasa Marion Steini vanim poeg ning kuningas George V tütrepojapoeg. David Lascelles ristiti All Saintsi kirikus Harewoodis. Tema ristivanemad olid Elizabeth II (sel ajal Edinburghi hertsoginna), kuninganna Mary, Margaret Hamilton-Russell (Boyne'i vikontess), Benjamin Britten ja Gerald Lascelles. 12. veebruaril 1979 abiellus Lascelles Margaret Rosalind Messengeriga (s. 1948). Neil oli neli last: Emily Lascelles (s. 1975) Benjamin Lascelles (s. 1978) Alexander Lascelles (s. 1980) Edward Lascelles (s. 1982) Kuna Emily ja Benjamin Lascelles on sündinud enne oma vanemate abiellumist, ei kuulu nad troonipärimisjärjekorda ega oma õigusi Harewoodi krahvkonnale. Paar lahutas abielu 1989. aastal. 1990. aastal abiellus David Diana Jane Howse'iga. Neil pole lapsi.
Partizanski rajoon

Partizanski rajoon (Primorje krai) Partizanski rajoon (Krasnodari krai) Partyzanski rajooni venekeelne nimekuju Minski linnas
Keskmaajooks

Keskmaajooks on kergejõustikus jooks, mille distants jääb umbes 800 m ja ühe miili (1609 m) vahele. Sellest lühemad jooksud on sprindid ja pikemad jooksud pikamaajooksud. Keskmaajooksudeks võidakse nimetada ka harva joostavaid 600 m ja 2000 m jookse. Olümpiamängudel on keskmaajooksudest kavas 800 m ja 1500 m jooks. 800 m jooks 1000 m jooks 1500 m jooks miilijooks
Aasta mesinik

Aasta mesinik on Eesti Mesinike Liidu poolt alates 1998. aastast välja antav aunimetus. 1998 – Mait Mardla 1999 – Lembit Ellamaa 2000 – Mai Endla 2001 – Evi Sõstramäe 2002 – Eha Metsallik 2003 – Antu Rohtla 2004 – Mati Haabel 2005 – Aleksander Kilk 2006 – Maire Valtin 2007 – Ülle ja Vahur Talimaa 2008 – Jaanus Tull 2009 – Merje ja Jaak Riis 2010 – Aimar Lauge 2011 – Uku Pihlak 2012 – Olvi ja Jüri Lugus 2013 – Ardi Asten 2014 – Maire Valtin 2015 – August Rapp 2016 – Erki Naumanis 2017 – Ülo Lippa 2018 – Eston Loos 2019 – Rein Männiste 2020 – Andres Tamla 2021 – Valmar Lutsar "Aasta mesinik". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. jaanuar 2018. Vaadatud 25. jaanuaril 2018.
Ökoriik Eesti

Ökoriik Eesti on ühendus mahevaldkonnas tegutsevatest ning seda toetavatest organisatsioonidest Eestis. Ökoriik tunnustab tiitliga "aasta aatemees" või "aasta aatenaine" inimest, kes on andnud erakordse panuse Eesti jätkusuutlikkuse tagamiseks. 2016 pälvis aasta aatemehe tiitli Priit Humal. 2017 pälvis aasta aatenaise tiitli Maire Valtin. Elurikkuse erakond Organic Estonia Meelika Sander-Sõrmus 2017. Ökoriik Eesti – ilus ja puhas Eesti igavesti. Põllumajandus.ee. (Intervjuu Rea Rausi ja Emil Rutikuga.) Rail Balticu projekti analüüsimine tõi Aasta Aatemehe tiitli logistikauudised.ee Aasta aatenaine 2017 Eesti Mesinike Liit
Valdur Tiit

Valdur Tiit (16. jaanuar 1931 Jõgeva vald – 18. oktoober 2019) oli eesti füüsik, aparaadiehituse ja mahetehnoloogiate spetsialist. Ta lõpetas 1950. aastal Jõgeva Keskkooli ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna. Ta töötas aastail 1955-1993 Eesti TA Füüsika Instituudis ja aastast 1993 Maaülikoolis keskkonnaaparatuuri labori juhatajana. 2009 Tartu medal Tema abikaasa on Ene-Margit Tiit. Tema tütar on Marju Unt. Jõgeva Keskkooli vilistlaste nimekirjad. Jõgeva Põhikooli veebisait. https://www.tartu.ee/en/node/5138 Tartu medali kavaler Valdur Tiit.