laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Muhu vald

Muhu vald on vald Saare maakonnas. See hõlmab Muhu saare ja seda ümbritsevad laiud. Muhu valla elanikest 99,53% on eestlased, see on suurim eestlaste osakaal kõikide Eesti omavalitsuste arvestuses. Muhu vallavanem on Raido Liitmäe. Muhu vallas on 52 küla. Tähtsamad külad on Hellamaa, Koguva, Kuivastu, Liiva, Nõmmküla ja Pädaste. Teised külad: Aljava - Igaküla - Kallaste - Kantsi - Kapi - Kesse - Külasema - Laheküla - Lalli - Leeskopa - Lehtmetsa - Lepiku - Levalõpme - Linnuse - Lõetsa - Mõega - Mõisaküla - Mäla - Nautse - Nurme - Oina - Paenase - Pallasmaa - Piiri - Põitse - Päelda - Pärase - Raegma - Rannaküla - Raugi - Rebaski - Ridasi - Rinsi - Rootsivere - Rässa - Simiste - Soonda - Suuremõisa - Tamse - Tupenurme - Tusti - Vahtraste - Vanamõisa - Viira - Võiküla - Võlla Muhu Katariina kirik, Muhu-Hellamaa Peetruse ja Pauluse kirik, Muhu-Rinsi Neitsi Maria Kaasani Pühakuju kirik Aljava abajas, Hiiu laht, Lalli laht, Lõpemeri, Pädaste laht, Suuremõisa laht, Väike-Suuremõisa laht Muhu vallas asuvad Kautliku pank, Kesselaiu pank, Kiigari pank, Panga pank, Peedu pank, Püssina pank, Rannaniidi pangad, Tupenurme pank ja Üügu pank. Adjanina, Ahenda, Ahenda nukk, Anenina, Hännasäär, Kaistu lõpp, Kalama nina, Kansi säär, Koeranina, Kompassi madal, Kuuralaid, Kuuralõpp, Laasikse laid, Laedemäealune, Lepanina, Luutsenukk, Nukasäär, Oosaare neem, Paljaslao nukk, Pikasääre ots, Rübjagi neem, Seanina, Suursäär, Tammiski nukk, Vanasillanukk, Villema nina, Võrgusääre nukk, Üllissaare nina Muhu valla suuremad saared on Muhu, Kesselaid, Suurlaid, Viirelaid ja Võilaid Väiksemad saared: Abluse kare, Argi kare, Juudikse laid, Kesse madal, Kindakare, Leemetikare, Leenilaid, Litsu kare, Muhukare, Neolaid, Olevikare, Oolaid, Pühadekare, Rombikare, Sepakare, Silmkare, Sääri saar, Vahtnakare. Valla territooriumile jäävad näiteks Raugi madal ja Viinakari. Muhu rahvarõivad eesotsas triibuliste seelikutega on mingil määral Eesti "esindusrahvariieteks" kujunenud. Muhus kasutatakse siiani rahvakultuurist pärinevat aidauste värvimisstiili. Koguva kunstitall Muhu muuseum Muhu väina regatt muhu tool Juu Jääb Vallaeelarve maht 2008. aastal oli 33 532 000 krooni ehk 2,14 miljonit eurot. Muhu kihelkond Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Protsentuaalselt kõige rohkem eestlasi on Muhu saarel, kõige vähem Sillamäel. Delfi, 12. aprill 2013 Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Muhu valla koduleht
Lleida provints

Lleida provints on provints Hispaanias Kataloonias. Provints piirneb põhjas Prantsusmaa ja Andorraga. Suurimad linnad on Lleida, Tàrrega, Balaguer, Mollerussa ja La Seu d'Urgell. Lleida provints on jagatud 13 maakonnaks. Lleida provintsi aasta keskmine temperatuur on +14,6 °C, jaanuaris +5,5 °C, augustis +24,0 °C. Aastas sajab keskmiselt 376 mm, sealhulgas jaanuaris 23 mm ja augustis 25 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2760 tundi, sealhulgas jaanuaris 122 ja augustis 319 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003 Instituto Nacional de Estadística, vaadatud 3.09.2021.
Tihniku viadukt

Tihniku viadukt (ka Kadaka viadukt) on raudbetoonist sild Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla, Vana-Mustamäe ja Hiiu asumi piiril. Viadukt ületab endise Hiiu – Harku karjääri raudtee tammi, mida mööda kulgeb tänapäeval kergliiklustee. Mööda Kadaka puiesteed sõidavad Tallinna ühistranspordi liinibussid 10 (Väike-Õismäe – Vana-Pääsküla), 20 (Reisisadam (D-Terminal) – Pääsküla jaam) ja 20A (Viru keskus – Laagri alevik). 2004. aastal tehti viadukti avariiremont. "Tihniku viadukt Tallinnas on bussidele suletud" Postimees, 7. juuli 2004 "Varisemisohu tõttu suleti Tihniku viadukt raskeliiklusele" Eesti Päevaleht, 7. juuli 2004
Naine kütab sauna

"Naine kütab sauna" on Tallinnfilmi mängufilm aastast 1978. Filmi süžee põhineb Villem Grossi romaanil "Talvepuhkus". Film räägib ühest töölisnaisest ning tema karmist igapäevaelust, millega hakkama saamiseks on ainus võimalus säilitada positiivne ellusuhtumine. Filmis kujutatud saun asub Kuusalu vallas Kurblu (Kurdlu) oja kaldal. Filmi muusika looja on Veljo Tormis, kelle sünnikoht asub saunast umbes 10 kilomeetri kaugusel. Ita Ever – Anu Aarne Üksküla – Tõnis Katrin Välbe – Aita Heino Mandri – Moorits Lisl Lindau – Minna Veljo Käsper – Vootele Tene Ruubel – Katrin Svetlana Orlova – Olja Mati Klooren – Martma Karl Jürgens – Raudsepp Enn Klooren – Tahkur Jüri Krjukov – Mooritsa poeg Esimesel linastusaastal kogus film Nõukogude Liidus 1,75 miljonit vaatajat, Eestis 16 500. Annika Koppel. Kevade. Suvi. Sügis : Arvo Kruusemendi filmid. Tallinn, 2010, lk. 90 Naine kütab sauna andmekogus IMDb (inglise)
Walibi World

Walibi World on üks Hollandi suuremaid lõbustusparke. Park asub Flevolandi provintsis Dronteni vallas Biddinghuizenis. Esimene Walibi park asub Belgia, pargi lõi Belgia ärimees Eddy Meeùs. Nimi " Walibi" pärineb kolmest vallast, kus park asub: Wavre, Limal ja Bierges, Belgia. Park avati 1971, Flevohof (vana park).
Navarra kuningas

Navarra kuningas (naissoost valitsejatel kuninganna) oli Navarra kuningriigi valitseja tiitel 10. sajandist kuni kuningriigi kaotamiseni 1620. aastal. Prantsusmaa kuningate titulatuuris säilis see 1830. aastani. Hispaania kuningate titulatuuris on see säilinud tänapäevani. Tiitlit kasutas esimesena Sancho II Garcés Abarca, kes valitses aastatel 970–994. Navarra valitsejate loend
Orissaare vald

Orissaare vald oli vald Saare maakonnas. Vald liitus 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus kõigi Saaremaal asunud valdadega ühtseks Saaremaa vallaks. Orissaare viimane vallavanem oli Vello Runthal. Orissaare valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. Vallas oli Orissaare alevik ja 36 küla. Ariste, Arju, Haapsu, Hindu, Imavere, Jaani, Järveküla, Kalma küla, Kareda, Kavandi, Kuninguste, Kõinastu, Laheküla, Liigalaskma, Liiva, Maasi, Mehama, Mäeküla, Orinõmme, Pulli, Põripõllu, Randküla, Rannaküla, Raugu, Saikla, Salu, Suur-Pahila, Suur-Rahula, Taaliku, Tagavere, Tumala, Võhma, Väike-Pahila, Väike-Rahula, Väljaküla, Ööriku. Hiiu laht, Leetse laht, Paramaja laht Illiklaid, Kindalaid, Koigilaid, Kõinastu laid Järveküla järved, Sammelsoo, Tätsi allikad, Võlupe jõgi Jaani kihelkond Maakatastri statistika, vaadatud 22.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Kihelkonna valla, Kuressaare linna, Laimjala valla, Leisi valla, Lääne-Saare valla, Mustjala valla, Orissaare valla, Pihtla valla, Pöide valla, Salme valla, Torgu valla ja Valjala valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine” muutmine Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Harju maakonna Rae ja Ida-Viru maakonna Lüganuse valla, Lääne-Viru maakonna Tapa linna, Saare maakonna Orissaare valla, Tartu maakonna Haaslava, Laeva, Nõo, Rannu, Rõngu ja Vara valla ning Kallaste linna, Valga maakonna Helme, Põdrala ja Tõlliste valla, Viljandi maakonna Halliste valla ja Karksi-Nuia alevi ning Võru maakonna Urvaste valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 11.07.1991) Ahto Jakson, "Orissaare vald jäi hümnita", Meie Maa, 6. juuli 2011
Cuenca

Cuenca on linn Hispaanias Castilla–La Mancha autonoomses piirkonnas, Cuenca provintsi ja Serranía Media-Campichuelo y Serranía Baja maakonna halduskeskus. Linn asub 180 km kaugusel Madridist ja 206 km kaugusel Valenciast. Cuenca on Castilla–La Mancha linnade seas elanike arvult kuues. Cuenca kindlustatud vanalinn on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse. Tuntud vaatamisväärsused on 1182–1270 ehitatud gooti stiilis katedraal, kõrgele Júcari jõe kaldale ehitatud nn rippuvad majad (Las casas colgadas) ja abstraktse kunsti muuseum. Cuenca vanalinn Cuenca katedraal Cuenca katedraal Rippuv maja Cuencas Municipal Register of Spain of 2023 Cuenca koduleht
Pääsküla kivisild

Pääsküla kivisild on kahevõlviline paesild Tallinnas Nõmme linnaosas, mis ületab Pääsküla jõe. Kogu pikkus 21 meetrit ja laius 6,14 meetrit, sellest sõidutee laius 4,8 meetrit. Kuni 1960. aastani kulges üle silla Tallinna–Pärnu maantee. Kivisilla valmimise aja suhtes ollakse eriarvamusel. Mõnede andmete kohaselt oli praeguse kivisilla kohal juba 1700. aasta paiku üheavaline puitsild, millele 19. sajandi alguses ehitati juurde teine sildeava. Puitsilda on mainitud sellel kohal olevat veel 1857. aastal. Arvatavasti ehitati kivisild puitsilla asemele 1873. aastal ehitusettevõtja Jaan Telleri poolt. Teise maailmasõja ajal sild osaliselt purustati ning taastati alles 1956. aastal. Sild on muinsuskaitse all (registri nr. 3132). Pääsküla. Kivisilla väliuurimise aruanne. 1965 ERA.T-55.4-1.28. AIS Pääsküla kivisild. Paikse uurimise aruanne. S. Allika. P-660 1965 ERA.T-76.1.604. AIS Laagri. Pääsküla kivisild. Kaust 24. 1965 ERA.T-76.1.17164 Tallinn Laagri vana Pärnu maantee. Pääsküla kivisild. Arhitektuurimälestise kaitse-rendileping. P-11857. 1971 ERA.5025.2.1309. AIS Pääsküla kivisild. Tehnilise seisukorra kirjeldus ja konserveerimistööde eelarve. E. Tõnupärt, G. Lindvere. P-8694. 1989 ERA.T-76.1.8802. AIS Leho Lõhmus. Nõmme Sõnumid, 20. aprill 2007, lk. 4. Oliver Orro. Linnaleht, 16. detsember 2008, lk. 3 Pääsküla kivisild kultuurimälestiste riiklikus registris
Virgin Atlantic

Virgin Atlantic Airways Limited (Virgin Atlantic) on Suurbritannia lennufirma, mis kuulub Sir Richard Bransoni Virgin Groupile (51%) ja Singapore Airlinesile (49%). Peakorter asub Crawleys West Sussexis Inglismaal, Londoni Gatwicki lennujaama lähedal. Lennufirma opereerib lende oma kahest kodulennujaamast Gatwickist ja Heathrow'st Põhja-Ameerikasse, Kariibidele, Aafrikasse, Lähis-Itta, Aasiasse ja Austraaliasse. Virgin Atlanticul on järgmised lennukid (2009. aasta novembri seisuga): Virgin Atlanticul on koodijagamise lepingud järgmiste lennufirmadega: Teised partnerlennufirmad:
Mikael Niemi

Per Mikael Niemi (sündinud 13. augustil 1959) on rootsi kirjanik. Tema kuulsaim teos on "Popmuusika a la Vittula", humoorikas romaan noortest ja suureks kasvamisest Põhja-Rootsis Pajala asulas. Raamat valmis 2000. aastal (e.k 2003). aastal ning saavutas lühikese ajaga suure menu, olles tõlgitud paljudesse keeltesse ja leidnud tõlgendamist nii filmis kui ka teatris. Eestis on raamat kuulsust võitnud Ülev Aaloe tõlkes ja Draamateatri lavastuse "Sul on meretäis hirmu" peamise alliktekstina. Niemi on kirjutanud veel raamatuid, aga neid siinmail ei tunta.
Mustjala vald

Mustjala vald oli vald Saare maakonnas. Vald liitus 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus kõigi Saaremaal asunud valdadega ühtseks Saaremaa vallaks. Viimaseks vallavanemaks oli Kalle Kolter. Valla koosseisu kuulusid järgmised külad: Jauni, Järise, Kiruma, Kugalepa, Küdema, Liiküla, Liiva, Merise, Mustjala, Ninase, Ohtja, Paatsa, Pahapilli, Panga, Rahtla, Selgase, Silla, Tagaranna, Tuiu, Vanakubja, Võhma Mustjala vald moodustati 1992. aasta 26. märtsil. Endu laht, Jahajärv, Jauni järv, Järise järv, Kaanda, Kivijärv, Koese, Konati, Kooru, Lammaslaht, Liisangu järv, Linajärv, Lõuka laht, Ohtja järv, Purtsa järv, Ruusmetsa, Soobkand Küdema laht, Panga laht Merise pank, Ninase pank, Panga pank Liiva neem, Merise nina, Ninase poolsaar Laidu saar Kaljajõgi, Mustjõgi, Möldri jõgi, Paatsa oja, Tirtsi jõgi, Tuiu jõgi, Vanakubja oja Maakatastri statistika, vaadatud 17.10.2018. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Kihelkonna valla, Kuressaare linna, Laimjala valla, Leisi valla, Lääne-Saare valla, Mustjala valla, Orissaare valla, Pihtla valla, Pöide valla, Salme valla, Torgu valla ja Valjala valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine” muutmine Ida-Viru maakonna Alajõe valla, Põlva maakonna Suuremetsa valla ja Saare maakonna Mustjala ning Valjala valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (Vastu võetud 26.03.1992)
Gijón

Gijón (astuuria Xixón) on linn Hispaanias Astuuria autonoomses piirkonnas. Asub Põhja-Hispaanias Biskaia lahe lõunakaldal. Gijón on suur sadamalinn. Rooma ja keskajal tunti linna nimega Gigia. Linnas on jalgpalliklubi Sporting de Gijón. Municipal Register of Spain of 2023 http://www.gijon.es/
Sk (auruvedur)

Sk tähistab Tallinnas, AS Franz Krulli tehases valmistatud kitsarööpmeliste auruvedurite seeriat. Tegemist on esimese ja seni ainsa Eesti Vabariigis toodetud auruveduriga. Kokku toodeti 16 vedurit, millest tänaseks ei ole säilinud mitte ühtegi. Aastal 1930 esitas Riigi Raudteevalitsus AS Franz Krullile tellimuse kümne kitsarööpmelise põlevkiviküttel auruveduri ehituseks. Veduri projekt telliti Saksamaal, Berliinis asunud tolleaegsest tuntud auruvedureid tootvast A. Borsigi tehasest. 1931 märtsis jõuti esimeste katsesõitudeni ning sama aasta aprillis anti esimene vedur (Sk-151) ametlikult tellijale üle, ülejäänud üheksa vedurit valmisid ning anti üle sama aasta jooksul. 30. mail 1934 lubas Vabariigi Valitsus Raudteevalitsusel tellida veel kolm vedurit koos tendritega, mis valmisid aastal 1935 ning aastal 1940 valmis (Eesti NSV-s, tehas kandis nime "Punane Krull") veel kolm vedurit. Aastal 1940 valminud vedurid kandsid ees suurt viisnurgamärki ning "Punase Krulli" embleeme. Vedurite nimetähised on esitatud valmistamise järjekorras. Aastal 1931 valminud: Sk-151 Sk-152 Sk-153 Sk-154 Sk-155 Sk-156 Sk-157 Sk-158 Sk-159 Sk-150 Aastal 1935 valminud: Sk-160 Sk-161 Sk-162 Aastal 1940 valminud ("Punane Krull") Sk-163 Sk-164 Sk-165 http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700257154&img=era0031_002_0000294_00732_t.jpg&tbn=1&pgn=37&prc=30&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=e0c2e68df5ba8af909e765c0cbe98eba Raudruuna sünd. Esmaspäev, 27. jaanuar 1935, nr. 4, lk. 4. Mulgi Raudtee aiaraudtee.planet.ee
B92

B92 on Serbia raadio-, televisiooni- ja internetiettevõte, mille peakorter on Belgradis. B92 on liberaalse kallakuga, selle publikuks on eelkõige linnaelanikud ja nooremad inimesed. B92 oli väheseid sõltumatuid infokanaleid Slobodan Miloševići juhitud 1990. aastate Serbias. B92 veebileht
Hoffmanni tilgad

Hoffmanni tilgad (ka liikva, õuhka) on eetri ja piirituse segu. Eetri ja piirituse vahekord on 1:2 või 1:3 . Hoffmanni tilkade leiutaja on Saksa arst ja keemik Friedrich Hoffmann. Algselt soovitati Hoffmanni tilku kasutada südamenõrkuse või minestuse korral. Et eeter lahustab ka osade viiruste kesti, siis on Hoffmanni tilgad osutunud efektiivseks ka mõne viirushaiguse (näiteks gripi) ravis, eriti haiguse algetapil. Alkoholi-mürgitus "Liikvalõhnaline Setumaa". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. veebruar 2010. Vaadatud 19. detsembril 2009.
Inhul

Inhul (ukraina keeles Інгул) on jõgi Ukrainas. Jõgi algab Dnepri kõrgustikult, voolab valdavalt lõunasse ning suubub vasakult Lõuna-Bugi. Jõe pikkus on 300 km. Inhuli ääres asub Kropõvnõtskõi ja suudmes Mõkolaiv.
Sarigan

Sarigan on Põhja-Mariaanidele kuuluv saar Mikroneesias Mariaanides. Sarigani geograafilised koordinaadid on 16° 42′ 18″ N, 145° 46′ 48″ E Saare pindala on 4,97 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 538 m. Saarel oli varem elanikke, kes tegelesid peamiselt kopra tootmisega. Aastal 2000 elanikke enam ei olnud. Sariganil on looduskaitseala.
Jordan Hubbard

Jordan K. Hubbard (sündinud 8. aprillil 1963 Honolulus) on programmeerija. Ta tegeleb juba pikka aega vaba lähtekoodiga tarkvaraga ja on FreeBSD projekti kaasautor. Ta alustas FreeBSD projekti 1993. aastal koos Nate Williamsi ja Rodney W. Grimesiga. 2001. aasta juulis asus ta tööle Hubbard Apple Computersisse ja sai BSD tehnoloogiagrupi mänedžeriks. 2005. aastast on ta Apples olnud UNIX tehnoloogia direktor ja 2007 oktoobrist UNIXi tehnoloogia arendusgrupi direktoriks. Feb 20th, 2017 4:05 PM EST, John Martellaro, The Mac Observer, TMO Background Mode: Interview with Open Source Developer & Former Apple Manager Jordan Hubbard .
Kalle Kirsimäe

Kalle Kirsimäe (sündinud 5. aprillil 1967 Tartus) on eesti geoloog, Tartu Ülikooli professor ja Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik (valitud 2018). Ta lõpetas Tartu Ülikooli geoloogiaosakonna aastal 1992, kaitses samas asutuses geoloogia teadusmagistri aastal 1994 ja doktoritöö ("Clay mineral diagenesis of the Lower Cambrian "Blue Clay" in the Northern part of the Baltic Paleobasin") aastal 2000. Aastatel 1992-1994 töötas Tartu Ülikooli geoloogia instituudis vanemlaborandi ja assistendina, 1995-2001 lektori ja teadurina, aastast 2002 on ta Tartu Ülikooli geoloogia-mineraloogia professor. 2018-2021 Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi geoloogia osakonna juhataja Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti 2018. aastal geoloogia alal, kuulub akadeemia bioloogia, geoloogi ja keemia osakonda. Ta on õpilaste teadustööde riikliku konkursi akadeemia alakomisjoni liige ning L’Oreal-UNESCO stipendiumide “Naised teaduses” hindamiskomisjoni esimees. Ta on Estonian Journal of Earth Sciences kaastoimetaja ning ajakirja Oil Shale toimetuskolleegiumi liige. Ta on Eesti Geoloogia Rahvuskomitee esimees, Eesti Geoloogiateenistuse nõukogu liige.(2022). Peamised uurimisvaldkonnad: Maa varajase atmosfääri hapnikustumine ja settelise fosfogeneesi tekkimine; kontinentaalsed murenemiskoorikud atmosfääri koostise ja paleokliima arhiivina; kivim-fluidi reaktsioonid settelistes, diageneetilistes ja hüdrotermaalsetes protsessides; tööstus- ja kaevandusjäätmete mineraloogia ja geokeemia ning taaskasutus. Ta on juhendanud mitmeid bakalaureuse, magistri- ja doktoritöid. Viimaste hulgas juhendaja või kaasjuhendajana Evelin Verš, (2006), Peeter Somelar (2009), Kati Tänavsuu-Milkeviciene (2009), Rutt Hints (2009), Riho Mõtlep (2010), Valle Raidla (2010), Kristjan Urtson (2011), Nele Muttik (2011), Martin Liira (2012), Annette Talpsep (2013), Peeter Talviste (2014), Sirle Liivamägi (2015), Lauri Joosu (2015), Päärn Paiste (2017), Mikk Gaškov (2017) doktoritööd. 2012 Eesti Vabariigi teaduspreemia 2015 Tartu Ülikooli aumärk 2017 Tartu Ülikooli medal 2021 Valgetähe III klassi teenetemärk 2022 Academia Europaea liige Kalle Kirsimäe CV Eesti Teadusinfosüsteemis "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. president.ee Kalle Kirsimäe Eesti Teadusinfosüsteemis Kalle Kirsimäe Eesti Teaduste Akadeemia kodulehel
Määratud integraal

Olgu reaalmuutuja funktsioon f ( x ) {\displaystyle f(x)} pidev ja tõkestatud lõigus [a, b], siis määratud integraal ∫ a b f ( x ) d x {\displaystyle \int _{a}^{b}f(x)\,dx\,} on arvuliselt võrdne xy-tasandil funktsiooni   f ( x ) {\displaystyle \ f(x)} graafiku, x-telje ning vertikaalsete sirgetega x = a ja x = b piiratud kujundi märgiga pindalaga, s.o x-teljest ülespoole ja allapoole jääva osa pindalade vahega.  Pikemalt artiklis Newtoni-Leibnizi valem Olgu funktsioon   f ( x ) {\displaystyle \ f(x)} lõigus [a, b] integreeruv ja leidugu tal selles lõigus algfunktsioon   F ( x ) {\displaystyle \ F(x)} . Siis ∫ a b f ( x ) d x = F ( x ) | a b = F ( b ) − F ( a ) {\displaystyle \int _{a}^{b}f(x)\,dx=F(x){\Big |}_{a}^{b}=F(b)-F(a)\,} Arve a ja b nimetatakse vastavalt integraali alumiseks ja ülemiseks rajaks. Lõiku [a; b] nimetatakse integreerimislõiguks. ∫ 0 2 2 x d x = x 2 | 0 2 = 2 2 − 0 2 = 4 {\displaystyle \int _{0}^{2}2x\,dx=x^{2}{\Big |}_{0}^{2}=2^{2}-0^{2}=4\,} Olgu a ja b reaalarvud (a < b), siis lõigu [a,b] saab jaotada osalõikudeks nii, et a = x 0 ≤ t 1 ≤ x 1 ≤ t 2 ≤ x 2 ≤ ⋯ ≤ x n − 1 ≤ t n ≤ x n = b . {\displaystyle a=x_{0}\leq t_{1}\leq x_{1}\leq t_{2}\leq x_{2}\leq \cdots \leq x_{n-1}\leq t_{n}\leq x_{n}=b.\,\!} Lõigu [a,b] n osalõiguks [xi−1, xi] jaotamisel (i=1,2,...,n) ja fikseerides igas osalõigus suvaliselt mingi punkt ti ∈ [xi−1, xi], avaldub funktsiooni f(x) Riemanni integraalsumma lõigus [a, b] kujul σ = ∑ i = 1 n f ( t i ) Δ i = ∑ i = 1 n f ( t i ) ( x i − x i − 1 ) , {\displaystyle \sigma =\sum _{i=1}^{n}f(t_{i})\Delta _{i}=\sum _{i=1}^{n}f(t_{i})(x_{i}-x_{i-1}),} kus iga liige summas on väikese ristküliku pindala. Ristküliku kõrgus on võrdne funktsiooni väärtusega kohal ti ja laius on sama mis osalõigu [xi−1, xi] pikkus Δi. Olgu Δi = xi−xi−1 osalõigu i pikkus; siis osalõikude maksimaalne pikkus on λ=max1≤i≤n Δi. Seega esindab λ kõiki selliseid jaotusi, sõltumata jaotusviisist, kus osalõikude [xi−1, xi] maksimaalne pikkus on λ. Kui eksisteerib piirväärtus lim λ → 0 σ = lim λ → 0 ∑ i = 1 n f ( t i ) Δ i . {\displaystyle \lim _{\lambda \to 0}\sigma =\lim _{\lambda \to 0}\sum _{i=1}^{n}f(t_{i})\Delta _{i}.} mis ei sõltu lõigu [a; b] osalõikudeks jaotamise viisist ja punktide ti valikust, siis kõneldakse, et funktsioon f(x) on integreeruv (Riemanni mõttes) lõigus [a; b] . Määramata integraal Päratu integraal
Varjestamata keerdpaarjuhe

Varjestamata keerdpaarjuhe (UTP - Unshielded twisted pair) on levinuim telefonijuhtme tüüp. Seda kasutatakse peamiselt 10BaseT kohtvõrkudes. Seda kasutab ka Ethernet.
Saint-Malo laht

Saint-Malo laht on laht La Manche'i lõunakaldal. Laht piirneb lõunas Bretagne'i ja idas Cotentini poolsaarega. Lahe laius suudmes on 125 km, ulatub maasse 110 km ulatuses. Sügavus kuni 51 m. Lahes on kõrged looded. Saint-Malo lahes asuvad Kanalisaared ja Mont-Saint-Micheli saar (Mont-Saint-Micheli laht).
Varjestatud keerdpaarjuhe

Varjestatud keerdpaarjuhe (inglise keeles Shielded twisted pair, STP) on keerdpaarjuhe, mis on ümbritsetud metallvarjega väliste häirete kõrvaldamiseks. Eri tähistused on kaablitele, kus varjestatud on juhtmepaarid, juhtmepaaride kimp või mõlemad.
Ruhnu vald

Ruhnu vald hõlmab Ruhnu saare ja seda ümbritsevad laiud Liivi lahe keskosas, administratiivselt kuulub vald nüüd Saare maakonna koosseisu, varem Pärnu maakonda. Ruhnu vald sai ametliku lipu ja vapi aastal 2015, varem oli kasutusel rannarootsi purjekat jaalat kujutav embleem kirjaga "Ruhnu Runö". Vallas tegutsevad põhikool, ilmajaam, lennujaam, Ringsu sadam, metskond, muuseum, raamatukogu ja vallavalitsus. 2012. aasta 1. märtsist tegutseb saarel ka kiirabi. Valla elu mõjutab tugevalt Ruhnu saare isoleeritus. Elektrikaableid saarele ei tule, elekter toodetakse kohapeal. Ruhnut ühendab mandriga suvel laeva- ja talvel lennuliiklus, haigeid transporditakse tihti kopteriga. Vallavalitsuse igapäevatöös kasutatakse ohtralt kaugsidevahendeid, näiteks Skype'i. Saarel asub Ruhnu Püha Magdaleena kirik (1912). Selle kõrval on vana puukirik, mille ehitus algas juba 1643. aastal. See on Eestis teadaolevalt vanim säilinud puithoone. Ruhnu vallavanem on Raimet Figol (alates 11. jaanuarist 2024). Ruhnu vallas asub ainult Ruhnu küla. Ruhnu vald hõlmab endise Ruhnu kihelkonna piirid. Ajalooliselt on Ruhnu olnud üks eestirootslaste põliseid asualasid, kus kujunes välja omapärane kultuur. Teise maailmasõja aegu põgenesid eestirootslased aga Ruhnust suuremas osas Rootsi, Ruhnu neid peaaegu ei jäänudki. Siiski on Ruhnus tänini säilinud tugev kohalik omapära. Saare keskosas on luiteline männimetsaga kaetud kõrgendik nimega Håubjärre, mille kõrgus ulatub märkimisväärse 28 meetrini. Ida pool on ka palu- ja salumetsi. Liigestunud läänerannikul valitsevad roostikud ja rannaniidud, sisemaa pool võsastunud niidud. Samuti on saarel ohtralt klibu- ja liivarandu, sh Limo rand, Överkirke rand, Kuunse rand. Rannajoone kogupikkus on vähemalt 25 km. Holma, Kunsudden, Pärs, Ringsudden ja Sjustackudden. Saarest läänes ja edelas on mitukümmend väiksemat nimetut rohtunud laidu. Neist suurim oli Holm (ca 10 ha), mis nüüdseks on emasaarega ühinenud ja roostunud. Ruhnu lähistel lõuna pool asub Gretagrundi kare. Ruhnu kihelkond Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. detsember 2015. Vaadatud 25. oktoobril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ruhnu valla koduleht "Ruhnu saab uue koolimaja", EPL Online, 28. juuni 2008
Traadita võrk

Traadita võrk ehk raadiovõrk on arvutivõrk, milles edastatakse andmeid klientide ja serverite ning muude võrguseadmete vahel, ilma et kasutataks kaablit või juhet. Raadiovõrgud: korduma kippuvad küsimused
Fel d 1

Fel d 1 on proteiin, mis põhjustab inimestel allergiat kasside vastu. Seda toodavad kassi süljenäärmed ja rasunäärmed.