laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pelda oja

Pelda oja (ka Jaska oja) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas Viljandi maakonnas Põhja-Sakala ja Viljandi vallas, Tääksi oja vasakpoolne lisajõgi. Oja pikkus on 13,1 km, valgla pindala 30,1 km², langus 67 m ja lang 5,11 m/km. Oja saab alguse 106 m kõrgusel Auksi külas ja suubub Kurnuvere külas 39 m kõrgusel vasakult poolt Tääksi ojasse 2,4 km kaugusel selle suudmest. Ojale on paisutatud Kerita järv, Jaska järv ja Pelda järv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Pelda oja keskkonnaportaalis (vaadatud 26.09.2016) Pelda oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.09.2016) Pelda oja Eesti looduse infosüsteemis Pelda oja keskkonnaportaalis
Muusikateadlaste loend

Siin on loetletud muusikateadlasi. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Matthew Arndt - Hermann Abert - Theodor Adorno - Aare Allikvee - Arnold Alšvang - Sona Andreasyan - Elmar Arro - Evi Arujärv - Helga Aumere Milton Babbitt - Brian Black - Poundie Burstein William Caplin - Klaas Coulembier - Diego Cubero Guillaume Dufay Charris Efthimiou - Valeria Erendi - Anne Erm Walter Nery Filho - Liina Fjuk Michael Gardiner - Boriss Gasparov Björn Heile - James Hepokoski - Avo Hirvesoo - Jason Hooper - Julian Horton - Georgi Hubov - Mart Humal - David Huron - Tiina Jaaksoo - Timothy Jackson - Jing Fang - Virge Joamets - Edward Jurkowski - Tiia Järg Saale Kareda - Anton Kasemets - Ildar Khannanov - Maarja Kindel - Maris Kirme - Edward Klorman - Tiina Koivisto - Madis Kolk - Valentina Konen - Kerri Kotta - Priit Kuusk - Anu Kõlar - Harri Kõrvits - Viive Käsper - Ludwig Alois Ferdinand Köchel Vytautas Landsbergis - Rein Laul - Karl Leichter - David Lidov - Airi Liimets - Maia Lilje - Urve Lippus - Gerhard Lock - David Lodewyckx - Charity Lofthouse François-Bernard Mâche - Joshua Mailman - Kaire Maimets-Volt - Nathan Martin - Adolf Bernhard Max - Rowland Moseley - Veijo Murtomäki Leonhard Wilhelm Johann Neuman - Ndubuisi Emmanuel Nnamani - Leo Normet Cecilia Oinas - Triinu Ojamaa - Harry Olt - Janika Oras - Michael Oravitz Vilma Paalma - Kristel Pappel - Wayne Petty - Ene Pilliroog - Mare Põldmäe - Margus Pärtlas - Žanna Pärtlas - Andres Pung Hans Peeter Rammo - Ottorino Respighi - Mark Richards - Richard Ritsing - Arno Rohlin - Jaan Ross - Vardo Rumessen - Ingrid Rüütel Hillar Saha - Leo Semlek - Toomas Siitan - Frank Samarotto - Stephen Slottow - Peter Smith - Robert Snarrenberg - Tal Soker - Petter Stigar - Raili Sule - Lauri Suurpää - Avo Sõmer - Philip Tagg - Herbert Tampere - Eero Tarasti - Helju Tauk - Tiia Teder - Juri Tjulin - Aare Tool - Oivi-Monika Topman - John Tungal - Helga Tõnson - Harry Tõnuri Artur Vahter - Merike Vaitmaa - Steven Vande Moortele - Artjom Vargaftik - Audra Versekenaite - Roberta Vidic - Eduard Visnapuu - Allan Vurma - Olli Väisälä
Teresa Teng

Teresa Teng (ka Teng Li-Chun või Deng Lijun, traditsioonilises hiina kirjas 鄧麗君, lihtsustatud hiina kirjas 邓丽君; 29. jaanuar 1953 Baozhong – 8. mai 1995) oli Taiwani poplaulja. Ta sündis aastal 1953 Baozhongis Yunlini maakonnas Taiwanil. Ta oli tuntud oma rahvalaulude ja romantiliste ballaadide esituste poolest ning oli üks kuulsamaid Aasia lauljaid 20. sajandil. Paljud tema laulud said standardiks veel eluajal. Tema laule on salvestatud mitte ainult mandariini, vaid ka Taiwani Hokkieni, kantoni, jaapani, indoneesia ja inglise keeles. Teng kannatas terve elu astma all. Ta suri 1995. aastal astmahoo ajal, kui oli puhkusel Tais.
Kalle Sepp

Kalle Sepp (sündinud 12. novembril 1982 Tallinnas) on eesti laulja. Ta õppis Tallinna Kivimäe Põhikoolis ning lõpetas 2001. aastal Tallinna Nõmme Gümnaasiumi. 2007. aastal sai Tallinna Ülikoolist töö- ja tehnoloogiaõpetuse õpetaja erialal bakalaureusekraadi, pärast seda astus magistriõppesse. Ta on töötanud Eesti Televisiooni produtsendi assistendina ning lauljana kruiisilaevade meelelahutusprogrammides. 2009. aastast töötab revüüteatris Starlight Cabaret õhtujuhi ja lauljana. Lisaks laulab ta veel Tallinna Ülikooli Meeskooris (oli 2003–2013 koori president) ja solistina ansamblis The Purple Gang. Ta on osalenud koorilauljana muusikalides „Romeo ja Julia“ (NUKU), „Pipi Pikksukk“ (Muusikaliteater), Cole Porteri „Nii on meil moes“ (Muusikaliteater), „Shrek“ (NUKU) ning üles astunud Juan Peróni rollis muusikalis “Evita”, Ooperifantoomi ja monsieur André rollis muusikalis “Ooperifantoom” (Vanemuine). Ta on mänginud telesarjades "Kelgukoerad" (2010) ja "Viimane võmm" (2015). Ta võitis 2016. aastal (viiendal hooajal) meelelahutussaate "Su nägu kõlab tuttavalt". Tema ema on Tallinna Kivimäe Põhikooli direktor Maie Sepp. Kalle Sepp peab end saarlaseks, ta maakodu asub Saaremaal Pöides. Kalle Sepp IMDb
Muusikapedagoogide loend

Siin on loetletud muusikapedagooge, sealhulgas kõrgkooliõppejõude. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Merike Aarma Els Aarne Harald Aasa Mukaš Abdrajev Ādolfs Ābele Franz Abt Priit Aimla Siim Aimla Tauno Aints Johann Georg Albrechtsberger Aare Allikvee Margus Allmann Birgitte Alsted Hannes Altrov Vladimir Alumäe Helmut Aniko Kaupo Antzon Artur Aola Kuno Areng Zelia Aumere Elsa Avesson Silvi Baradinskas Ülo Bergmann Helmi Betlem Martin Canin Orlando Cole José Cura René Eespere Olav Ehala Tiina Ehin Helen Erastus Lemmo Erendy Gustav Ernesaks Janne Fridolin Igors Graps Arthur Grumiaux Viktor Gurjev Viktor Gurjev Jaan Hargel Jüri Hargel Aet Hirvesoo-Hautamäki Tiina Jaaksoo Jaak Joala Virge Joamets Tarmo Johannes Rudolf Jõks Uno Järvela Hermine Elisabeth Jürgens Heino Jürisalu Juhan Jürme Anu Kaal Kai Kallastu Artur Kapp Eugen Kapp Leelo Karp Margus Kask Ville Kell Eduard Knuude Zoltán Kodály Jaan Koha Komitas Heino Kostabi Juhan Kotkas Ingrid Kremling Paul Krigul Theodor Kullak Ave Kumpas Annely Kuningas Mati Kuulberg Ada Kuuseoks Kersti Kuusk Helve Kuuskmann Leelo Kõlar Ingrid Kõrvits Jaan Kägu Kristo Käo Leena Laas Johannes Laos Venno Laul Veikko Lehto Arvo Leibur Tarmo Lepik Tiiu Levald Ivo Lille Andrus Lillepea Endel Lippus Urve Lippus Hans-Gunter Lock Juhan Lohk Tiia-Ester Loitme Erich Loit Kalle Loona Uno Loop Mati Lukk Hiie Lätte Vincent Lübeck Sergei Mamontov Heli Martin Jules Massenet Sirje Medell Laine Mets Niina Murdvee Matis Männa Heiki Mätlik Heinrich Neuhaus Toots Normann Endel Nõgene Johannes Ockeghem Olev Oja Ursel Oja Harri Otsa Eve Paap Peeter Paemurru Stella Pahapill Jaan Pakk Indrek Palu Thea Paluoja Alfred Papmehl Olev Pikknurm Jüri Plink Siim Poll Jorma Puusaag Mati Põdra Naan Põld Lydia Rahula Priit Raik Nikolai Rakov Kalle Randalu Arvo Ratassepp Henn Rebane Jüri Rent Richard Ritsing Els Roode Nikolai Rubinstein Voldemar Rumessen Pille Saar Meeme Saareväli Tõnn Sarv Olev Sau Linda Saul Samuel Saulus Ell Saviauk Eerik Semlek Leo Semlek Heljo Sepp Tõnu Sepp Mart Siimer Jenny Siimon Karl Sillakivi Kaari Sillamaa Uno Soomere Ants Soots Hirvo Surva Ants Sööt Bernard Zweers Wojciech Żywny Ralf Taal Klaudia Taev Jüri Takjas Leelo Talvik Tiia Tamm Ulvi Tamm Venda Tammann Heidy Tamme Johan Tamverk Pille Taniloo Kalju Terasmaa Rein Tiido Juri Tjulin Helen Tobias-Duesberg Roman Toi Marta Toona August Topman Annelii Traks Toivo Tulev Romuald Twardowski Harry Tõnuri Andres Uibo Vaike Uibopuu Uno Uiga Artur Uritamm Anne Uusna Arbo Valdma Jüri Variste Adolf Vedro Olev Vestmann Leopold Vigla Maie Vikat Enn Võrk Mare Väljataga Aino Waldin Kaljo West Ene Üleoja
Katariina Libe

Katariina Libe (kuni 2021 Katariina Ratasepp, 2009–2011 Katariina Kabel; sündinud 26. novembril 1986) on eesti näitleja ja kirjanik. Ta lõpetas 2012. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli XXV lennu (juhendaja Elmo Nüganen). Ta sai tuntuks osatäitmisega telesarjas "Padjaklubi", kus ta mängis alates 2014. aastast. Tema sulest on ilmunud noorteromaanid „Ohverduste sügis“ (Varrak, 2021), mis pälvis Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistlusel Margus Karu SA eripreemia ja „Ebapunktid“ (Tänapäev, 2022). „Kuningas, kes kartis kummitusi“ (Varrak, 2022) on Katariina kirjutatud ja illustreeritud väikelastele mõeldud raamat. Ta on telesarja "Täiuslik sõbranna" üks idee autoreid ja stsenariste. 2009 Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistluse äramärgitud töö ("Aline ehk Tuled põlevad, aga kedagi pole kodus") 2021 Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistluse I preemia ("Võrsed") 2023 August Gailiti nimeline novelliauhind, ("Enesetapja") Tema õde on näitleja Ursula Ratasepp. Ta oli aastatel 2009–2011 abielus näitleja Mihkel Kabeliga, neil on 2009. aastal sündinud poeg Rudolf Mattias. 2016. aastal sündis poeg Joonas. 2019. aastal kihlus ta tele- ja raadioajakirjanik Taavi Libega. Nad abiellusid 2021. aasta juulis. Ta tegeleb maalimisega. Mihkel Kabeli pulmapidu![alaline kõdulink] Katariina Ratasepp: "Vastata küsimusele, miks te lahutasite, on sama raske kui küsimusele, miks te olete koos." Tõelisesse koju tahavad lapsed alati tulla Libe, Katariina (31. august 2023). "Lastega Pärnumaad avastamas – alpakad, kalad, seikluspark ja Minizoo tarantlid ning maod". Pere ja Kodu. Vaadatud 1. septembril 2023. PALJU ÕNNE! VÄSINUD, AGA ÕNNELIK: Katariina Ratasepal sündis poeg! Ajakirjanik Taavi Libe ja näitleja Katariina Ratasepp abiellusid!, Elu24, 5. juuli 2021 Katariina Ratasepp (13. juuni 2020). "Katariina Rataseppi Instagram". Instagram. Facebook. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuni 2020. Katariina Ratasepp IMDb
Dragoș Tudorache

Ioan Dragoș Tudorache (sündinud 14. jaanuaril 1975 Vasluis) on Rumeenia poliitik. Ta oli 7. septembrist 2016 kuni 4. jaanuarini 2017 Rumeenia siseminister. Ta sündis aastal 1975 Vasluis Vaslui maakonnas. Ta on lõpetanud Iașis asuva Alexandru Ioan Cuza Ülikooli õigusteaduskonna. Romania. Ministries, etc. rulers.org
Burlingtoni tulistamine

Burlingtoni tulistamine leidis aset 23. septembril 2016 USA-s Washingtoni osariigis Burlingtonis Cascade Malli kaubanduskeskuses. Kell 18.20 kohaliku aja järgi tappis tulistaja kaubanduskeskuses neli naist ja ühe mehe ning põgenes enne politsei saabumist. 24. septembril Oak Harboris arreteeris politsei kahtlustatavana 20-aastase Türgis sündinud ja lapsena perega USAsse elama asunud Arcan Cetini. USA kaubanduskeskuses tappis tulistaja viis inimest Politsei tabas USA kaubanduskeskuses viis inimest tapnud mehe
Kingsi maakond

Kingsi maakond võib olla: Brooklyn ehk New Yorgi osariigi Kingsi maakond Kingsi maakond on California osariigi maakond Rhode Islandi osariigi Washingtoni maakonna endine nimi Offaly krahvkonna endine nimi Kingsi maakond (New Brunswick) Kingsi maakond (Nova Scotia) Kingsi maakond (Prints Edwardi saar) Kingi maakond Queensi maakond
Queensi maakond

Queensi maakond võib olla: Queens kui New Yorgi osariigi maakond Queensi maakond (New Brunswick) Queensi maakond (Nova Scotia) Queensi maakond (Prints Edwardi saar) Laoisi maakonna endine nimi Kingsi maakond
Liina Randpere

Liina Randpere (sündinud 18. märtsil 1983) on eesti ajakirjanik ja treener. Ta on lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli V lennu audiovisuaalse meedia ehk telerežii erialal ning juhtinud tele- ja raadiosaateid. Ta on end täiendanud Eesti Olümpiakomitee ja teiste organisatsioonide korraldatud koolitustel treenerina. Ta on treenerina töötanud spordiklubides. Tal on kaks poega ja tütar. Liina Randpere: tervisesport on nagu keeleõpe
Österland

Österland (soome keeles Itämaa, 'Idamaa') on ajaloolis-geograafiline nimi Rootsi kuningriigi seitsmele Norrlandi idapoolsele maakonnale ehk peamiselt maa-alale, mis katab praeguse Soome. Nimi oli kasutusel eriti 14. ja 15. sajandil. 14. sajandi alguses oli Rootsi kuninga võim nõrgenenud ja põlised soomlastega asustatud alad olid jagatud kahe, Turu ja Viiburi lossihärra vahel. Esmane valitseja oli Turu lossi pealik ehk "Soome eesistuja" (ladina keeles Capitaneus Finlandiae). Täiskasvanuks saanud Magnus III Smek (soome keeles Maunu Eerikinpoika) otsustas kindlustada kuningavõimu ja määras 8. septembril 1340 enda protežee Dan Nilssoni (soome keeles Dan Niilonpoika) kogu Soome ehk nii Turu kui ka Viiburi lossiläänide võimukandjaks. Käsukirjas kasutati esmakordselt mõistet Österlandet ehk Itämaa Soome kohta. 15. sajandi jooksul hakkas nime "Soome", mis varem oli tähendanud ainult Päris-Soome maakonda, tähendus laienema ja kõrvale tõrjuma nime Itämaa. Soome kirjakeele isa Mikael Agricola kasutas aastal 1548 mõistet Soome (Suomi) samaaegselt nii uues kui ka vanas tähenduses: "Sille echke teme coco Somen Makunda ombi yxi Hijppakunda nin se quitengin Seitzemen Päruchtinan Länein iaetan ninquin Jacobus Zeiglerus Landanus kirioittapi. Joista se Ensimeinen ia ylimeine' ombi se Etele ia pohia Some." See vanas soome kirjakeeles tekst oleks eesti keelde tõlgituna: "Kuigi see kogu Soome maakond on üks piiskopkond [NB! uuem tähendus!], siiski see jagatakse seitsmeks maakonnaks nagu Jacobus Zeiglerus Landanus on kirjutanud. Neist esimene ja ülem on Lõuna- ja Põhja-Soome. [NB! Tähendab Päris-Soome lõuna- ja põhjapoolt; vanem tähendus!]. Suomen historian Pikkujättiläinen, lk. 85. Suomen historian Pikkujättiläinen, lk. 130. Tsitaat: ”Monissa tapauksissa keskushallinto kohteli Suomea eli Itämaata yhtenä kokonaisuutena; Finland-nimen käyttö lisääntyi unioniaikana ja Österland, Itämaa, alkoi jo unionin lopulla olla harvinainen.” http://kaino.kotus.fi/korpus/vks/meta/agricola/agri2ut1_rdf.xml Kotimaisten kielten tutkimuskeskus
Dominion

Dominion võib olla: Dominion (Nova Scotia) Dominion (Maryland) The Dominion (San Antonio) "Dominion", Don McLeani album "Dominion", Kameloti album
Tääksi-Välgita-Kehklase org

Tääksi-Välgita-Kehklase org on ürgorg Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas. Org on põhjaloode-lõunakagu suunaline ja see liigestab kõrgustiku põhjaosa, eraldades põhjaosa idaserva ülejäänud põhjaosast. Orus leidub ahelikuna hulgaliselt oose, neist suurimad on lõunas asuvad Varesemäed ja põhjas asuv Tääksi oos. Oru põhjapoolset otsa nimetatakse Tääksi ürgoruks ja see ulatub kõrgustiku põhjaservani ning suubub seal Navesti orgu. Mööda Tääksi orgu voolab oru keskosast 63 m kõrguselt lähtuv Tääksi oja, mis suubub 38,5 m kõrgusel Navesti jõkke. Oru kesk- ja lõunapoolset osa nimetatakse ka Välgita ürgoruks ja see suubub kõrgustiku põhjaosa muust kõrgustikust eraldavasse Tänassilma-Viljandi-Raudna orgu. Tääksi oja lähtest umbes 1,6 km lõuna pool voolab läänest orgu Viru oja, mis kulgeb kogu oru lõunaosas ning suubub 40,5 m kõrgusel Tänassilma jõkke. Oru lõunaosas asuvad Varesemäed, mille idapoolsel jalamil on Viru ojale paisutatud Kehklase järv.
Georgi Orlov

Georgi Orlov (vene keeles Георгий Иванович Орлов; 28. aprill 1884 Peterburi – 15. oktoober 1941 Sevurallag, Sosva, Sverdlovski oblast) oli Eesti arst ja poliitik, I Riigivolikogu liige. Georgi Orlov sündis Peterburis õigeusu preestri pojana. Tema isa Ivan Orlov oli Irkutski polgu preester. Lõpetas õigeusu vaimuliku seminari ja astus Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1911 arsti astme väärilisena. Osales arstina nii Esimeses maailmasõjas kui ka Vabadussõjas (Loodearmee ridades). Alates 1920. aastatest töötas ta jaoskonnaarstina Laura alevikus Petserimaal ning lõi kaasa Petserimaa vene haridus- ja kultuuriseltside töös. Ta oli I Riigivolikogu liige 30. valimisringkonnast. Georgi Orlov arreteeriti NKVD poolt koos abikaasaga 14. juunil 1941 ning viidi Vene NFSVsse Sevurallagi, kus ta suri eeluurimise ajal. Tema abikaasa Veera arreteeriti ja küüditati 14. juunil 1941 Siberisse, suri ta 1942. aastal Tomski oblastis Retška Panja külas. Tema noorem poeg Igor (1917–1944) mobiliseeriti 1941. aastal Punaarmeesse, kus teenis sanitarina. Nooremseersant Igor Orlov langes Tehumardi öölahingus 10. oktoobril 1944, võideldes 249. Eesti Laskurdiviisi 917. Laskurpolgu ridades. Ta on maetud Tehumardi vennaskalmistule. Okupatsiooniaastad 1940–1941. 1941, Meie parlament ja aeg – Eesti Rahvusraamatukogu POLIITILISED ARRETEERIMISED EESTIS 1940–1988. KÖIDE 1., Eesti Represseeritute Registri Büroo (ERRB), Eesti Arhiiviamet, Riigiarvutuskeskus, Eesti Õigusvastaselt Represseeritute Liidu MEMENTO teabe- ja ajalootoimkond. Koostanud ja toimetanud Leo Õispuu. Tallinn 1996 Okupatsioonide muuseum, Okupatsioonide muuseumi koduleht Andmed Teises Maailmasõjas langenud Nõukogude sõjaväelaste kohta, Venemaa kaitseministeeriumi keskarhiiv Dr. Georgi Orlov. Vesti Dnja nr 46 (3705), 26. veebruar 1938, lk 1 Georgi Orlov, portreefoto (1904). Tartu Keiserliku Ülikooli arstiteaduskonna üliõpilaste portreefotod. Eesti Rahvusarhiiv, RA EAA.402.1.31508.59 Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Tšiillased

Tšiillased (hispaania chilenos) on rahvas Lõuna-Ameerikas, Tšiili põhirahvus.
Ülem-Suetuk

Ülem-Suetuk (Верхний Суэтук, varem Kamennõi Brod) on küla Venemaal Krasnojarski krais (varem Jenissei kubermangus) Karatuzskoje rajoonis. Külas on suur eestlaste kogukond. Ülem-Suetuk on asutatud 1850. aastal. Asutamine kinnitati ametlikult 1851. Külas asub eestlaste kirik. 1901. aastast tegutseb külas puhkpilliorkester. Külas tegutseb 9-klassiline põhikool, kus 2009. aasta seisuga õppis 12 õpilast. Koolis õpetatakse ka eesti keelt. Ülem-Suetuki naaberküla Ülem-Bulanka ehk Pulan on samuti eestlaste küla. Деревня Верхний Суэтук Rahvuskultuur Siberi Eesti asundustes folklore.ee Jaanus Noormägi: "25 aastaga on Siberis palju muutunud" Eesti Kirik, 16. september 2015 Arho Tuhkru 2013. Omakultuuri hoidjad väljaspool Eesti riiki. Eesti Kirik nr. 1, 2. jaanuar, lk. 6. (Ka kiriku pilt.) Tõnu Tender: "Ülem-Suetuki eestlaste küla: kauaks veel?" Delfi, 25.06.2009 "Suveks Siberisse" GO reisiajakiri, 28. detsember 2009 Siin Siberi maa peal kasvanud. Eesti asundused I. Koostanud A. Korbja K. Peebo, viisid J. Oras. Tartu 1995. Suurim eestlaste küla Siberis - Ülem-Suetukk ETV, 6.08.2013 Ülem-Suetuk - soojad tukid ERR arhiiv
Andres Lehestik

Andres Lehestik (sündinud 4. septembril 1962) on eesti taksidermist. Ta on avaldanud luulet ajakirjas Looming.[viide?] Ta on avaldanud ka mitu luulekogu ning on ajalehe Eesti Kirik regulaarne kaastööline. Tema isa oli pedagoog Paul Lehestik. Andres Lehestiku ja Ulla Preedeni luule ja maali näitus "Rahutu lummus" Põlva Keskraamatukogus
Põlva Keskraamatukogu

Põlva Keskraamatukogu on Põlva Vallavalitsuse hallatav rahvaraamatukogu, millel on maakonnaraamatukogu staatus. Raamatukogu eesmärk on tagada elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele ja kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist ning teha koostööd külakogukonnaga, piirkonna haridus-, kultuuri- ja spordiasutustega, sh mittetulundusühingutega, sihtasutustega ja seltsingutega. Raamatukogu põhieesmärk maakonnaraamatukoguna on Vabariigi Valitsuse kultuuripoliitika põhisuundade jälgimine, maakonna raamatukogude komplekteerimine, tegevuse analüüsimine ja aruandluse korraldamine, erialane nõustamine ja täienduskoolituse korraldamine. 1996. aastast tegutseb raamatukogu Põlvas, Kesk tänav 16 asuvas hoones, mis on ehitatud 1910. aastal seltsimajaks endise kirikukõrtsi asemele (hoonele pandi nurgakivi 30. mail 1910 ning ehitis valmis poole aastaga). Põlva Keskraamatukogul on haruraamatukogud Ahjal, Himmastes, Kauksis, Kiidjärvel, Kiumal, Peril, Taevaskojas (Taevaskoja raamatukogu), Tilsis, Moostes, Rasinal, Vanakülas ja Vastse-Kuustes. Praeguse Põlva Keskraamatukogu eelkäijaks on 1926. aastal asutatud Koiola Valla Avalik Raamatukogu, mis asus Põlva külje all Koiola vallamajas. 1926. aastal oli raamatukogus ainult 69 raamatut. Esimese tegevusaasta aruandest loeme, et raamatukogu asus toas pinnaga 13 ruutmeetrit. Raamatud olid kapis, kuhu mahtus 1,5 jooksevmeetrit riiuleid. Raamatukogu oli avatud igal reedel 3 tundi. Lugejaid oli esimesel tegevusaastal 23, neist 4 õpilast. "Põlva Keskraamatukogu põhimäärus". Põlva Keskraamatukogu. Kuubik Projekt OÜ (22.12.2015). "Põlva Keskraamatukogu, Kesk tn. 16 fassaadi ja katuse soojustamise põhiprojekt" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 29.03.2019. Vaadatud 25.05.2017. Raamatukogu koduleht Põlva Keskraamatukogu Facebookis
Kesk tänav (Põlva)

Kesk tänav on tänav Põlvas. Kesk tänaval asuvad Põlva turg, Põlva Maarja kirik, Põlva Keskraamatukogu, Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus, Põlva Kool, Mesikäpa Hall.
Emil Dimitriev

Emil Dimitriev (makedoonia keeles Емил Димитриев; sündinud 19. märtsil 1979 Probištipis) on Põhja-Makedoonia sotsioloog ja poliitik, ta kuulub kristlik-demokraatlikku erakonda VMRO-DPMNE. Ta oli 16. jaanuarist 2016 kuni 31. maini 2017 Makedoonia peaminister. Ta sündis aastal 1979 Probištipis (praeguse haldusjaotuse järgi Probištipi vallas Ida regioonis). Ta on lõpetanud Pühade Kirilluse ja Metoodiuse nimelise Skopje Ülikooli ja Belgradi Ülikooli. Ta on abielus ja tal on kaks last. Elulugu valitsuse lehel
Andrew Carnegie

Andrew Carnegie (25. november 1835; Dunfermline Šotimaa – 11. august 1919; Lenox Massachusettsi osariik) oli šoti päritolu tööstur, terasetööstuse magnaat ja filantroop Ameerika Ühendriikides. Ta oli kullatud ajastu üks tuntumaid ja rikkamaid esindajaid.  Andrew Carnegie – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Cornelius Vanderbilt

Cornelius Vanderbilt (27. mai 1794 Staten Island – 4. jaanuar 1877 New York) oli Ameerika Ühendriikide filantroop ja ärimagnaat raudteenduses ja laevanduses. Ta oli kullatud ajastu alguspoolel üks nimekamaid isikuid. Ta alustas juba noorena tööd Staten Islandi ümbruses elutsevate austrite vahendamisega Washington Market hulgimüügiturule Lower Manhattanil. Hiljem osales ta New Yorgi parvlaevaliikluses, laiendades seda Hudsoni jõele ja Uus-Inglismaa rannikule. California kullapalaviku ajal pidas ta käigus aurulaevade liiklust New Yorgist Nicaragua kaudu Californiasse. Ta omastas ja seejärel ühendas USA kirdeosas opereerivad raudteevõrgustikud hiidkorporatsioonina ühise nime alla New York Central and Hudson River Railroad 1873. aastal andis ta toetuse Nashville'is asuva Vanderbilti Ülikooli rajamiseks. Tema auks on nimetatud puiestee – Vanderbilt Avenue – tänapäeval New Yorgi ja Connecticuti osariiki teenindavate raudteeliinide lõppjaama Grand Central Terminali läheduses. Vanderbilt on olnud ajaloo üks rikkamaid inimesi. Tema surma ajal oli tema vara väärtus umbes 105 miljonit dollarit (2016. aasta väärtuses üle kahe miljardi dollari). Vanderbilti häärber Kurlansky, Mark (2007). The Big Oyster: A Molluscular History of New York. Vintage Publishing. lk 195. ISBN 0099477599.
Papioru oja

Papioru oja on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Luha oja vasakpoolne lisajõgi. Oja pikkus on 4,5 km, valgla alla 10 km², langus 35 m ja lang 7,8 m/km. Oja saab alguse 74 m kõrgusel Reegoldi külas ja suubub Jaska külas 39 m kõrgusel vasakult poolt Luha ojasse. Oja voolab läbi kaitsealuse Papioru ja pärast orust väljumist on sellele paisutatud Papioru tiik. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Papioru oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 27.09.2016) Papioru oja keskkonnaportaalis (vaadatud 27.09.2016) Papioru oja Eesti looduse infosüsteemis Papioru oja keskkonnaportaalis