laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Linda Metsaorg

Linda Metsaorg (sündinud Rahno; sündinud 22. jaanuaril 1936 Saarde vallas) on eesti looduspedagoog. Ta lõpetas 1954. aastal Kilingi-Nõmme Keskkooli ja 1959. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi loodusainete õpetaja erialal, spetsialiseerudes bioloogiale. Õppimise kõrvalt oli ta Tallinna 20. keskkooli vanempioneerijuht ja geograafiaõpetaja. Viis aastat töötas Metsaorg õpetajana Tallinna 20. keskkoolis, seejärel 1961. aastast pikka aega Eesti Noorte Loodusesõprade Majas, sealhulgas 16 aastat direktorina. 1978. aastast siirdus ta Tallinna 3. keskkooli bioloogia süvaõppeklasside praktikumijuhendajaks. Selle kõrvalt tegutses ta ka Lahemaa rahvuspargis giidina. Kui Eesti iseseisvumise järel bioloogiaklassid suleti, lahkus ta koolist ning hakkas tööle rahvusvahelise koolidele mõeldud UNESCO Läänemere projektiga, juhtides kümne aasta vältel lindude ökoloogia programmi. Elades 1971. aastast suviti ja 2003. aastast alaliselt Lahemaal Turbaneemes, organiseeris ta 2005. aastal Eru Lahe Rannarahva Seltsi. Linda Metsaorg on Eesti Looduskaitse Seltsi asutajaliige ja Eesti Ornitoloogiaühingu auliige. 1986 Suur Looduskaitsemärk 1996 Eerik Kumari looduskaitsepreemia 1998 Tallinna teenetemärk 2003 Valgetähe V klassi teenetemärk Tema abikaasa oli looduspedagoog Jüri Metsaorg (1930–1979) ja tema tütar oli zooloog-ökoloog Kaja Peterson. "Paatsalu 40 linnukevadet", Tallinn: Tallinna Linnuklubi, 2014 Kaart: "Pärispea poolsaare rannalooduse õpperadade juht" Tartu: Regio, 2007, 2015 Koos Elve Kuuskmäega: "Eru lahe rannakülad", Turbaneeme: Eru Lahe Rannarahva Selts, 2006 "Rocca al Mare looduse õpperada", Tallinn: L. Metsorg, 1999 Lühielulugu. Tiina Vapper, "Loodusainete õppimisel on kõige tähtsam vahetu kontakt loodusega", Õpetajate Leht, 3. juuni 2016 (vaadatud 22.01.2021) Peep Linno, "Linda Metsaorg: suleliste kaudu teadusesse", Virumaa Teataja, 9. september 2017 (vaadatud 22.01.2021) Tiina Vapper, "Loodusainete õppimisel on kõige tähtsam vahetu kontakt loodusega", Õpetajate Leht, 3. juuni 2016 Andres Tohver, "84-aastasena linnuvaatluses", Harju Elu, 24.01.2020 Peep Linno, "Linda Metsaorg: suleliste kaudu teadusesse", Virumaa Teataja, 9. september 2017
Kõik müügiks

"Kõik müügiks" on Poola film (1968). "Kõik müügiks!" on ansambli Kuldne Trio album.
Väitlause

Väitlause ehk jutustav lause on sisult ja vormilt markeerimata lausetüüp. Väitlause põhiülesanne suhtluses on edastada väidet. Eesti keeles on väitlaused näiteks Mina olen õpetaja Küsisin järele, millal loeng lõpeb Kui sa tuba ära ei korista, siis sa õue ei saa Väitlause kujulise lausega saab intonatsiooni (kõnemeloodia) ja/või leksikaalsete (sõnavaraliste) vahendite abil väljendada ka teisi suhtluseesmärke: küsimust, hüüdu, soovi või käsku. Kõik on korras? - tegu on küsimusega, suhtluseesmärk on taotluslik. Vihma sajab! - tegu on hüüuga, see kajastab emotsionaalset suhtumist. Kõik läheb hästi. - tegu on sooviga, see kajastab emotsionaalset suhtumist. Sa jätad kohe järele! - tegu on käsuga, suhtluseesmärk on taotluslik. Üksikjuhtudel võidakse väidet omakorda väljendada teiste lausetüüpide abil. Retoorilisest küsilausest (ilukõnelisest küsilausest) järeldub väide, mis on jaatuse-eituse poolest vastupidine küsilauses öeldule. Kas loodrist inimest teha on naljaasi? - Vastus: ei ole. Jussiivse käsklausega võidakse väljendada kohustuslikkuse, võimalikkuse vms varjundiga väidet. Sadagu või pussnuge, aga ma pean saama selle eksami tehtud. Erelt, M, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. Tallinn.
Mamoré

Nimel Mamoré on mitu tähendust. Mamoré jõgi asub Boliivias. Mamoré provints asub Boliivias. Real Mamoré on Boliivia Trinidadi linna jalgpalliklubi. Nova Mamoré on Brasiilia munitsipaliteet Rondônia osariigis.
Priit Lokutšievski

Priit Lokutšievski (sündinud 1972) on eesti korvpallur. 2008/2009 KK Pärnu/Catwees (G4S Korvpalli Meistriliiga) 2007/2008 BC Rakvere Tarvas (G4S Korvpalli Meistriliiga) 2006/2007 BC Rakvere Tarvas (G4S Korvpalli Meistriliiga) 2005/2006 Rakvere PK (G4S Korvpalli Meistriliiga) 2004/2005 Rakvere PK (G4S Korvpalli Meistriliiga) 2003/2004 KK Rakvere (G4S Korvpalli Meistriliiga) 2002/2003 KK Rakvere (G4S Korvpalli Meistriliiga) 2001/2002 KK Rakvere (G4S Korvpalli Meistriliiga) 2000/2001 KK Rakvere (G4S Korvpalli Meistriliiga) 1999/2000 Nybit (G4S Korvpalli Meistriliiga) 1998/1999 Nybit (G4S Korvpalli Meistriliiga) 1997/1998 Nybit (G4S Korvpalli Meistriliiga) 1996/1997 Nybit (G4S Korvpalli Meistriliiga) 1995/1996 Markus-Nybit (G4S Korvpalli Meistriliiga) 1994/1995 Markus (G4S Korvpalli Meistriliiga) 1993/1994 Markus (G4S Korvpalli Meistriliiga) 1992/1993 Dublant (G4S Korvpalli Meistriliiga) 2009/2010 EAG/Scanweld (Meeste I liiga) 2008/2009 Verenda (Meeste I liiga) 2004/2005 Rakvere PK II (Meeste I liiga) 2004/2005 Eestlased (Sõpruskohtumine)
Inno Tähismaa

Inno Tähismaa (sündinud 17. aprillil 1970 Tallinnas) on eesti ajakirjanik, blogipidaja ja kirjanik. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 2003. aastal. Ta on töötanud ajakirjas Luup, nädalalehes Liivimaa Kroonika, ajalehes Äripäev ja maakonnalehes Võrumaa Teataja, samuti olnud rahandusministeeriumis avalike suhete osakonna juhataja. Ta on Irja Tähismaa abikaasa ja Ingrid Veidenbergi eksabikaasa. Inno Tähismaa kandideeris 2017. aasta kohalikel valimistel valimisliidu „Võru eest” nimekirjas Võru linnapeaks. Tähismaad on kriminaalkorras karistatud perekonna ja alaealise vastu süüteo toime panemise eest. Talle määratud ühe aasta ja kuue kuu pikkune vangistus asendati 545 tunni üldkasuliku tööga, mille tegemise tähtajaks määrati kaks aastat. Inno Tähismaa "Rahakratid. Eesti kroon 1992–2002", Äripäev, 2002 Inno ja Irja Tähismaa "Vaba ühiskonna raamat", I2, 2009 Inno Tähismaa "Tüdrukute klubi", I2, 2009 "Tartu Ülikool. Lõpetanute tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 7. augustil 2015. Kaarel Tigas: "Poed keelduvad Inno Tähismaa raamatut müümast" Õhtuleht. 11. detsember 2009 Võrus pürib linnapeaks kriminaalkorras karistatud tippajakirjanik, Postimees, 18. september 2017 "Rahakratid. Eesti kroon 1992–2002" "Vaba ühiskonna raamat" "Tüdrukute klubi" Kohvik Kadri Jakobson: "Inno Tähismaa jättis kohtus maja lastele" Õhtuleht, 7. jaanuar 2006 "Inno Tähismaa avas oma blogi" Eesti Ekspress, 22. märts 2006 Eve Heinla: "Inno Tähismaa mängis kohtus tola" Õhtuleht, 31. august 2006 Kerttu Kaldoja: "Inno Tähismaa nõuab ajalehtedelt miljoneid kroone valuraha" Eesti Päevaleht, 6. november 2006 Vilja Kiisler: "Inno ja Irja edu saladus" Delfi, 24. jaanuar 2008 "Andmekaitse algatas Inno Tähismaa suhtes väärteomenetluse" Postimees, 27. aprill 2009 Toomas Herm: "Ametivõimud otsisid läbi Inno ja Irja Tähismaa kodu " Virumaa Teataja, 28. aprill 2009 "Irja ja Inno Tähismaa astusid Keskerakonda" Kroonika. 11, august 2009 "Inno Tähismaa uus raamat eemaldati kaupluselettidelt" elu24, 11. detsember 2009 "Võrumaa Teatajas asuvad tööle Inno ja Irja Tähismaa" Maaleht, 11. märts 2010 Kas Olav Osolin on pedofiil?, 9. jaanuar 2010
Mis sa teed

"Mis sa teed" on ansambli The Tuberkuloited album. See ilmus 2007. aastal. "Kas tunned mind ära" "Ärkvel" "Mis sa teed" "Unenägu" "Ühest mehest" "Talvekuul" "Las tantsib tüdruk" "Meister ja Margarita" "On kuradi vastik" "Teda ära vaata" Mis sa teed andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Kiirteel

"Kiirteel" on ansambli The Tuberkuloited album 2000. aastast. "Kividel on külm" "Minevik" "Serena" "Ole mu silmades" "Mon-amour (Must ingel)" "Süsimust roos" "Tantsin valssi" "Miks sa eile ei tulnud" "Vaevade välu maasikad" "Unustatud linn" "Väsitav öö" "Viimaste majade taga" Kiirteel andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Irja Tähismaa

Irja Tähismaa (kirjanikunimi Irene Starland; sündinud Irja Vaher; sündinud 11. mail 1977 Rakveres) on eesti kirjanik, endine ajakirjanik ja blogija. Ta lõpetas 2000. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Ta töötas aastatel 2000–2002 Tallinna Prokuratuuris abiprokurörina. Tähismaa on töötanud ajakirjanikuna Võrumaa Teatajas. Tema luulet on ilmunud ajakirjades Looming ja Vikerkaar. 1994 luulekogu „Hunt kuu poole ulub” 1999 luulekogu „Kõrk kaamlite markiis” 2021 romaan "Commander João G - Confession of an Extremist" 2021. aastal andis Tähismaa kirjanikunime Irene Starland all Portugalis välja inglise keeles kirjutatud romaani "Commander João G - Confession of an Extremist". Romaani minategelane on alamakstud, alalhoidlik ja mõõdukalt meeleheitel keskastme kontoriametnikust keskealine portugali mees, kes kannatab lisaks erektsiooni ja tulevikuperspektiivide puudumisele veel nii hüsteerilise ema, realiseerimistähtaja ületanud tüdruksõbra, kiusliku ülemuse kui ka järjest süveneva ärevushäire käes. Kriitik Alvar Loogi hinnangul muudab peategelaste seikluste fantastiline iseloom kogu loo üle võlli farsiks. Alvar Loog: „Kui vähemalt ühele autorile on kirjanduslike teenete eest antud hiljuti Eesti Vabariigi kodakondsus, siis naljaga pooleks võib öelda, et Irja Tähismaalt võiks selle samadel põhjustel ära võtta.“ Tema abikaasa on Inno Tähismaa. Tal on kolm tütart, 2012. aastal Angelmani sündroomiga sündinud Julia Eveliina Tähismaa, 2014. aastal sündinud Aurora Victoria Tähismaa ja 2020. aastal sündinud Ella. http://www.norden.ee/poetry/2003/base.php?file=luuletajad_Irja_Vaher "Seksturistist sirgub poliitpropaganda tahtmatu tööriist", Postimees, 2. september 2022 https://titeblogi.wordpress.com/ Raimu Hanson. "Luuletaja loobus oma tööst prokuratuuris". Postimees, 19. september 2002 Kes peatab Tähismaade laimumasina? Eesti Ekspress, 14. mai 2009 Alvar Loog, "Irja Tähismaa: ma ei tea, kas kirjanik saab olla patrioot", Postimees, 2. september 2022 Võru kirjanik avaldas erivajadusega lapse kõrvalt Portugalis ingliskeelse raamatu, Lõunaeestlane.ee
Dagö (album)

"Dagö" on ansambli Dagö album 2000. aastast. "Šveits" - 4:02 "Armastuslaul" - 3:10 "24.02.00" - 3:41 "Moedem" - 3:26 "Hei tuul" - 4:05 "Härra Sannikov" - 3:51 "Kuula, kuula" - 4:30 "Mõnikord ei vea" - 3:57 "Mööda" - 4:03 "Hallid päevad" - 3:38 "Tuuletallajad" - 3:47 "Cindy" - 4:06 "Aeg on maas" - 2:37 "Väikene mees" - 3:09 Dagö andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Oli kord

"Oli kord" on ansambli Kiritöö album, mis salvestati 2004. aasta kevadtalvel Jaan Tamme poolt Eesti Kirjandusmuuseum stuudios ning avaldati sama aasta juulikuus. Oi Miiloni (Talvo Pabut - ungari rahvaviis) Vihmalugu (Talvo Pabut - Sulev Salm) Piraadipealiku naine (Talvo Pabut - bretooni rahvaviis) Kevad ja jaapani meri (viis ja sõnad Talvo Pabut) Seega siis (Talvo Pabut - Peeter Piik) Sepalaul (Talvo Pabut - Margus Põldsepp) Vihmapühal (Talvo Pabut - Kristjan Priks) Käimise aeg (Talvo Pabut - Sulev Salm) Mardileib (Margus Põldsepp) Bretoon (Talvo Pabut - Alan Stivell) MuinasJutt (Talvo Pabut - Margus Põldsepp) Oli kord... (Talvo Pabut - Sulev Salm) Kus paremal meres (Talvo Pabut - Margus Põldsepp) Pais de Calais (Talvo Pabut - bretooni rahvaviis) Nõialoits (Talvo Pabut - Kristjan Priks) Peiari põli (Talvo Pabut - Margus Põldsepp) Veel (Talvo Pabut - Sulev Salm) Marju Varblane - laul, viiul, tinavile Margus Põldsepp - laul, lõõtsad, kitarr Sulev Salm - laul, kitarrid Peeter Piik - laul, basskitarr Talvo Pabut - laul, viiul Meelika Hainsoo - laul Kristjan Priks - laul, basskitarr, krottatšello, löökpillid Maria Lepik - saksofon Katrin Sasorin - laul
Ringvaade

Ringvaade on ülevaatlik kroonika. Tihti nimetatakse ringvaateks kroonikafilmi.
Pistleek

Pistleek on põlemisgaaside kiire üldsüttimine, kui gaasid on kuumenenud vajaliku temperatuurini ja ruumis on vabaks põlemiseks kõik vajalikud komponendid olemas. Igor Šarin, Marko Soontalu. Suitsu ja põlemisgaaside eemaldamine tulekahjudel, Sisekaitseakadeemia, 2015. tagasitõmme
Giorgi Arveladze

Giorgi Arveladze (გიორგი არველაძე; sündinud 10. juulil 1978 Thbilisis) on Gruusia poliitika- ja meediategelane, telekanali Imedi peadirektor, endine majandusminister ja presidendi administratsiooni juht. Lõpetanud Kiievi Riikliku Ülikooli rahvusvaheliste suhete erialal. Osales 2003. aasta Roosirevolutsioonis ja juhtis 2004. aastal Mihheil Saakašvili presidendivalimiste kampaaniat.[viide?] 2004–2005 Ühinenud Rahvusliku Liikumise peasekretär 2005–2006 President Saakašvili administratsiooni ülem 2006–2008 Gruusia majandusliku arengu minister 2008–2009 Gruusia Rahvusliku Kommunikatsiooni Reguleerimise Komisjoni esimees 2009. aasta juulist telekanali Imedi peadirektor 2010. aastal lasi Arveladze juhitav Imedi eetrisse libareportaaži Venemaa sissetungist Gruusiasse, põhjustades riigis paanika. Reportaaži kohaselt oli president Saakašvili tapetud ja opositsioonipoliitikud Nino Burdžanadze ja Zurab Nogaideli Venemaaga kampa löönud. Imedi sattus ränga kodu- ja välismaise kriitikatule alla. Hiljem avaldati internetis lindistus, millel Arveladze veenab kolleegi libareportaaži eetrisse laskmise eel, et kanal peaks vältima selgitavate subtiitrite lisamist ülekandele ja et seda olevat soovinud Mihheil Saakašvili isiklikult. Arveladze väitis, et lindistuse on võltsinud Vene luure.
Aavo Kokk

Aavo Kokk (sündinud 4. oktoobril 1964) on eesti ajakirjanik ja meediajuht, aastast 2024 Tartu südalinna kultuurikeskuse (SÜKU) juht. Aavo Kokk on lõpetanud Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 1990. aastal. Ta on tuntud kui konverentsikorraldaja; uue meedia, turunduse ja teiste konverentse korraldava ASi Pärnu Konverentsid juhatuse esimees. Samuti on Aavo Kokk Eesti Reservohvitseride Kogu asutajaliige. Ta on kirjutanud ka kunstiteemalisi raamatuid, näiteks «Pintsliga tõmmatud rahvas» tuli esitlusele 12. jaanuaril 2024 Tartu loomemajanduskeskuses. 1986–1988 Tartu Maja infolehe toimetaja 1987–1991 ajalehe Edasi (Postimees) majandustoimetaja 1992–1993 rahandusministeeriumi maksupoliitika osakonna juhataja 1993–1997 Eesti Hoiupanga juhatuse liige 1997–2002 Eesti Ekspressi peatoimetaja 2002–2008 Eesti Päevalehe juhatuse esimees 2008–2024 tegutses kinnisvaravaldkonnas Catella Corporate Finance Eesti üksuse juhina ning US Real Estate’i juhatuse ja nõukogu esimehena 2024– Tartusse rajatava südalinna kultuurikeskuse juht. http://raud.ut.ee/~elasn/LP_1990TY.html[alaline kõdulink] "Tartu Süku juhiks saab Aavo Kokk" ERR, 18. jaanuar 2024 "Eesti Päevalehe peadirektoriks saab Aavo Kokk lisatud Hans Luige kommentaar" Eesti Päevaleht, 31. jaanuar 2002 "Aavo Kokk kavatseb märtsis Eesti Päevalehest lahkuda" ERR, 24. oktoober 2007 "Kokk: parimad ideed ütlevad alati välja inimesed, kes on vastu" ERR, 10. veebruar 2024
Katrin Toome

Katrin Toome (sündinud 1973. aastal Tallinnas) on eesti telesaatejuht, kes on töötanud neljas Eesti telekanalis. Ta on hariduselt kosmeetik-jumestaja ja sekretär. 1990. aastate keskel käis ta Kanal 2 saatejuhtide konkursil, kuid võeti tööle hoopis sekretärina. Peagi järgnes töö saatepäevateadustajana. 1996. aastal sai temast lemmikloomasaate "Kõige parem sõber" toimetaja ja saatejuht. Aastatel 1998–1999 oli ta Eesti Televisiooni meelelahutussaate "Topelttosin" kaassaatejuht – lototüdruk, kes assisteeris põhisaatejuhti (Peeter Oja või Urmas Reitelmanni). Seejärel töötas ta taas Kanal 2-s saatepäevateadustajana ja juhtis 1999. aastal saadet "Seksuaalne kaamera". Kui Kanal 2 enam saatepäevateadustajat ei vajanud, tegi ta kaheksa aastat TV3-s interaktiivset öösaadet "Telejazz Live". 2010. aasta oktoobrist kuni 2017. aasta keskpaigani töötas ta Tallinna Televisioonis uudistesaate juhina. Kokku on ta televisioonis töötanud üle 20 aasta. Kui õpingute kõrvalt töötas ta restoranis ettekandja ja baaridaamina, siis hiljem on ta pidanud oma koristusfirmat ning olnud jalatsipoemüüja ja taksodispetšer. Katrin Toome on põdenud vähki ja sellest tervenenud. Tema elukaaslane on olnud kunstnik ja muusik Alar Kriisa. Tema tütar Stefi on meregeoloog. Kristi Vainküla. Telediktori võit surmahaiguse üle Eesti Ekspress, 23.05.2013. Hillar Kohv. Teletäht Katrin Toome on töötanud ka ettekandjana. Kuulutaja, nr 20, 23.05.2014. Katrin Toome: "Korter oli mulda täis ja seinas auk, kui lillepotiga vastu seina viskasin." Õhtuleht, 7. november 2005. Saade "Topelttosin" ETV-s ERR Arhiiv, vaadatud 08.08.2023. Verni Leivak. Vähi seljatanud ja töölt koondatud Katrin Toome: „Need on erinevad üleelamised. Musta auku viivad mõneks ajaks mõlemad.“ Õhtuleht.ee, 07.08.2019. Tallinna TV-st koondatud Katrin Toome: tunne on nagu kasutul kaltsul. Kuidas edasi, pole õhkõrnematki aimu... Kroonika/Delfi, 23.06.2019. Verni Leivak. Päris raju! Riias esimest juubelit pidanud endise telenäo Katrin Toome eskortisid baariukselt hotelli politseinikud Õhtuleht.ee, 23.11.2023.
Fredrik Skagen

Fredrik Skagen (30. detsember 1936 Trondheim – 20. juuni 2017 Trondheim) oli Norra kriminaalkirjanik. Ta kirjutas ka lasteraamatuid ja kuuldemänge. Tema debüütromaan "Jakten etter Auriga" ilmus 1968. "Kortslutning" (1980). Samal aastal võitis teos Norra kriminaalkirjanduse preemia Rivertoni auhinna parima romaani kategoorias. "Viktor! Viktor!" (1982). 1996. aastal võitis romaan Taani kriminaalkirjanduse preemia Palle Rosenkrantzi auhinna. "Purpurhjertene" (1987). Samal aastal sai teos Norra raamatukaupmeeste auhinna. "Nattsug" (1995). 1996. aastal võitis teos Põhjamaade kriminaalkirjanduse auhinna Klaasist Võti. "Head ööd, mu arm" – "God natt, elskede", 2007; eesti keeles: Ny Norden 2010 sarjas "Põhjamaade põnevik". Tõlkinud Tenno Turmen. ISBN 9789985998243 Fredrik Skagen 1936. Koduleht: Tallinna Kirjandusfestival 6.–9. mai 2010
Lars Saabye Christensen

Lars Saabye Christensen (sündinud 21. septembril 1953 Oslos) on norra kirjanik. Christensen sündis ja elab praegu Oslos, aga on palju aastaid elanud Põhja-Norras Sortlandis. Mõlemad paigad, nii Oslo kui ka Sortland, on tema loomingus tähtsad. Ta on pooleldi taanlane ja tal on Taani kodakondsus. Ta läbis ka sõjaväeteenistuse Taanis, aga kirjutab norra keeles. Ta õppis ülikoolis kirjandust, norra keelt, kunstiajalugu ja ideedeajalugu. Ta avaldas oma 1976 luulekogu "Historien om Gly", mis võitis Tarjei Vesaasi debütandiauhinna, kuigi ta oli juba 19-aastaselt avaldanud oma debüütluulekogu ja oli avaldanud hulganisti luulet põrandaaluses kirjandusajakirjas "Dikt og datt". Lisaks luulele on ta kirjutanud arvukalt näidendeid ja filmistsenaariume, aga on tänapäeval tuntud eeskätt romaanikirjanikuna. Tema romaan "Beatles" (1984) võitis kirjastuse Cappelen Damm iga-aastase kirjandusauhinna Cappeleni auhinna. Romaan "Poolvend" (2001) võitis Norra iga-aastase kirjandusauhinna Brage auhinna ja Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna. "Poolvenda" on välja antud 22 riigis rohkem kui 200 000 eksemplari. 24. oktoobril 2006 sai ta Kuningliku Norra Püha Olavi ordu komandöriks, mis on ordu viiest klassist kolmas. 2008. aastal nimetas Prantsusmaa valitsus ta Kunstide ja Kirjanduse ordu (Chevalier dans L’ordre des Arts et Lettres) rüütliks. Ta on ka Norra Keele ja Kirjanduse Akadeemia liige. "Poolvend". Pegasus 2006. Maarja Siineri tõlge. ISBN 9949409969 "Modell". Eesti Raamat 2008. Eha Vainu tõlge. ISBN 9789985656372
Sergei Mironov

Sergei Mironov (Сергей Михайлович Миронов; sündinud 14. veebruaril 1953 Puškinis) on Venemaa poliitik. Ta oli 2001–2011 Föderatsiooninõukogu esimees ja 2011. aastani partei Õiglane Venemaa juht. Lõpetanud Leningradi mäeinstituudi. Nõukogude Liidu päevil töötas aastaid geofüüsikuna. 1994. aastal valiti Peterburi Seadusandliku Kogu liikmeks. Alates 1995. aasta aprillist oli Mironov selle kogu esimehe esimene asetäitja. Pärast Juri Kravtsovi vabastamist esimehe ametist 1998. aasta aprillis tegutses Mironov detsembrini kogu esimehe kohusetäitjana. Detsembris valiti Peterburi Seadusandliku Kogu teise koosseisu liikmeks. 2000. aasta juunis valiti Kogu esimehe asetäitjaks ja 2001. aasta juunis esindajaks Föderatsiooninõukogus. 5. detsembril 2001 valiti Mironov esimest korda Föderatsiooninõukogu esimeheks. 2003. aastal asus juhtima äsja loodud Venemaa Elu Parteid. Osales kandidaadina 2004. aasta presidendivalimistel, aga teatas et pooldab ise konkureerivat kandidaati: Vladimir Putinit. Jäi valimistel viimaseks, kogudes 0,75% häältest. 2006. aastal osales Õiglase Venemaa loomises ja asus selle juhiks. 2007. aastal valis Ühtse Venemaa kontrolli all olev Peterburi Seadusandlik Kogu Mironovi taas oma esindajaks Föderatsiooninõukogus. 30. märtsil valis Ühtse Venemaa kontrolli all olev Föderatsiooninõukogu Mironovi taas Föderatsiooninõukogu esimeheks. Pärast Föderatsiooninõukogu juhiks saamist tegi Mironov ettepaneku muuta Venemaa Föderatsiooni konstitutsiooni: pikendada presidendi ametiaega seitsme aastani ning võimaldada presidendil ametis olla kolm ametiaega järjest. Ettepaneku eesmärgiks oli võimalikuks teha Vladimir Putini jätkamine presidendi ametikohal.
Samuel Loyd

Samuel Loyd (ka Sam Loyd 31. jaanuar 1841 Philadelphia – 10. aprill 1911 New York) oli ameerika kuulsamaid mõistatusülesannete koostajaid. Eeskätt sai ta tuntuks oma maleülesannetega ja ka viieteistkümnemänguga. Biograafia koos mõnede ülesannetega inglise keeles Sam Loydi elulugu ja tema ülesanded (inglise keeles)
Midagi mitte millestki

Midagi mitte millestki on arutlus küsimuse üle, kas mitte millestki saab midagi tekkida. Küsimus on tavaliselt seotud millegi esmase tekke seletamisega. Aine jäävuse seadus ja energia jäävuse seadus väidavad oma määramispiirkonnas, et miski tekib alati millestki. Universumi tekke seletamisega seoses on küsimus vahel lahendatud kreatsionistlikult, Jumala kui algpõhjuse esiletoomise kaudu. Universumi tekkimist Suure Paugu kaudu on ka tõlgendatud kui millegi tekkimist mittemillestki. Samuti on kvantfüüsikas osakeste tekkimist vaakuumist tõlgendatud kui millegi tekkimist mittemillestki. Ex nihilo nihil
Kalevi Kosunen

Kalevi Asser Kosunen (sündinud 17. jaanuaril 1947 Sallas) on Soome endine poksija. Kosunen oli kokku seitsmekordne Soome meister II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1972–1975 ja 1977–1979. Ta kaotas 1976. aastal Soome meistrivõistluste esikohakohtumise oma vanale rivaalile Kalevi Marjamaale ja sai hõbemedali. Kosunen osales 1976. aasta Montréali olümpiamängudel I keskkaalus (kuni 71 kg), kuid kaotas veerandfinaalis oma kolmanda kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Kosunen võitis pronksmedali II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 23. Euroopa meistrivõistlustel 1979. aastal (Kölnis).
Hiina jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Hiina jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Hiina osales MM finaalturniiril esimest korda. Bora Milutinovic Hiina jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Idamurre

Idamurre on vadjapärane eesti keele murre, mida räägitakse Peipsi-äärsetes kihelkondades. Tiit-Rein Viitso liigitab idamurde koos vadja ja Alutaguse murrakutega läänemeresoome keelte peipsi harru. Kooliõpikutes käsitletakse seda ühe Põhja-Eesti murdena. Murrakute liigendus: tuumik (Kodavere kesk ja põhjaosa, Maarja-Magdaleena kirdeosa) põhjarühm (Torma põhjaosa ja Avinurme, Laiuse kirdenurk, Iisaku edelaosa – eriti Tudulinna ümbrus) keskrühm (muu Torma, Laiuse idaosa, Palamuse idaosa, Maarja-Magdaleena keskosa) lõunarühm (Äksi, Maarja-Magdaleena lõunaosa) Tiit-Rein Viitso 2008. Liivi keel ja läänemeresoome keelemaastikud. Tartu Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituut, Eesti Keele Instituut, "Läänemeresoome murdeliigenduse põhijooned" joonis lk 64, seletused lk 65-67. "Idamurde tekstid" / Aili Univere ; toimetanud: M. Must, V. Pall ; Eesti Teaduste Akadeemia, Eesti Keele Instituut, Tallinn, 1996[alaline kõdulink], lk 11-14 Valdek Pall, Idamurde sõnastik, Eesti Keele Instituut