laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Laurentic (1927)

Laurentic oli 18 724-tonnine ookeaniliinilaev, mis valmis 1927. aastal laevakompanii White Star Line'i jaoks Harland & Wolffi laevatehases Belfastis Põhja-Iirimaal. See aurulaev oli White Star Line'i alluvuses aastatel 1927–1936, mille jooksul juhtus sellega kaks kokkupõrget. Teise maailmasõja ajal muudeti laev ümber Briti kuningliku mereväe varuristlejaks. 3. novembril 1940 torpedeeris laeva Donegali krahvkonna lähistel Iirimaa rannikuvetes Saksa allveelaev U-99. Pärast kolme torpeedorünnakut vajus Laurentic merepõhja, võttes endaga kaasa 49 inimese elu. See oli teine laevakompaniile kuulunud laev, mis kandis sama nime. Esimene 1909. aastal valminud Laurentic jagas täpselt sama saatust Esimese maailmasõja ajal. White Star Line  Laurentic (1927) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Cunard Line

Cunard Line on Angloameerika kruiisireiside pakkuja, mille peakorter asub Southamptonis Inglismaal. Selle omanik on ettevõte Carnival Corporation & plc. 1840. aastal asutatud laevakompanii on olnud juhtiv ookeaniliinilaevade operaator Põhja-Atlandi ookeanil. 1934. aastal ühines laevakompanii oma peamise rivaali White Star Line'iga, mis opereeris Cunard-White Star Line'i nime all kuni 1950. aastani. Cunard Line tegutses edasi eraldi üksusena 2005. aastani.  Cunard Line – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mšanets (Kozjatõni rajoon)

Mšanets (ukraina keeles Мшанець) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 135. Pindala on 0,602 km².
Bilousivka (Tultšõni rajoon)

Bilousivka (ukraina keeles Білоусівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 888. Pindala on 3,538 km².
Radivtsi

Radivtsi (ukraina keeles Радівці) on küla Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis Deražnja rajoonis. Elanike arv on 756. Pindala on 4,609 km².
Calgaric

Calgaric oli ookeaniliinilaev, mis valmis 1918. aastal Harland & Wolff laevatehases Belfastis Põhja-Iirimaal. See aurulaev ehitati ettevõtte Pacific Steam Navigation Company jaoks ja sai nimeks Orca. 1927. aastal müüdi alus laevakompaniile White Star Line ning sai nimeks Calgaric. Kuni 1934. aastani püsis laev teenistuses, seejärel müüdi vanametalliks.  Calgaric – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Albertic

Albertic oli Briti ookeaniliinilaev, mis oli teenistuses kahe maailmasõja vahel. Laevale pandi kiil 1914. aastal AG Weseri laevatehases Bremenis Saksamaal, kuid ehitus peatati sõja tõttu. Töö jätkus 1919. aastal ning saksa laevakompaniile Norddeutscher Lloyd Line kuulunud laev lasti vette 23. märtsil 1920 nimega München. Siiski ei jõudnud laev Norddeutscher Lloyd Line'i käsutusse, sest anti sõjareparatsioonina üle Briti valitsusele, kes müüs selle viivitamata edasi ettevõttele Royal Mail Steam Packet Company. Royal Mail Steam Packet Company nimetas laeva Ohioks. Pärast pikemat sisustamist tegi Ohio esimese reisi 3. aprillil 1923 Hamburgist New Yorki. 1927. aastal kanti Ohio laevakompanii White Star Line'i laevastiku hulka ja sai nime Albertic. Aprillist 1927 kuni augustini 1930 tegi laev liinireise üle Atlandi ookeani Suurbritannia ja Kanada vahet, kuni jäi Šotimaal Glasgow' linnas mahakantuna Clyde'i jõe äärde ankrusse. Kuna vahepeal White Star Line'i omandanud kompanii Cunard Line seisis silmitsi ülemaailmsest majanduskriisist tingitud dramaatilise reisijateveo langusega, siis lammutati Albertic Jaapanis Osakas 1934. aastal. Cunard Line otsustas vanemad White Star Line'i laevad, nii nagu ka Alberticu, müüa vanametalliks, et oma ressursid suunata lõpetamist vajavate või suuremate projektide (nt Queen Mary) teostamiseks.  Albertic – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Clyde'i jõgi

Clyde'i jõgi (gaeli keeles: Abhainn Chluaidh, šoti keeles: Watter o Clyde) on 176-kilomeetri pikkune jõgi Šotimaal, mis suubub kitsasse merelahte ehk kiillahte nimega Firth of Clyde. See on pikkuselt kaheksas jõgi Suurbritannias ja teine Šotimaal. See voolab Kesk-Šoti madalikul läbi Glasgow' linna, mis oli tähtis laevaehituse, tööstuse ja kaubanduse keskus ning üle Atlandi ookeani kulgenud mereliinide sõlmjaam Briti impeeriumis. Algselt teati jõge keskaegses kumbri keeles kui Clud või Clut, mis mängis geograafiliselt keskset rolli Strathclyde'i kuningriigis (Teyrnas Ystrad Clut). Faslane'i mereväebaas (HMNB Clyde)
Regina (aurulaev)

Regina (prefiksiga RMS ehk 'kuninglik postiaurik') oli Briti reisilaev ja mõlema maailmasõja ajal sõjaväe transpordilaev. Laev valmis 1917. aastal Harland & Wolffi laevatehases Belfastis Põhja-Iirimaal ja seilas 30 aastat paljude laevakompaniide all, kuni 1947. aastal lammutati. Selle aurulaeva sõsarlaev oli ookeaniliinilaev Doric (1922).  Regina (aurulaev) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Széchenyi ravitermid

Széchenyi ravitermid (ungari keeles Széchenyi-gyógyfürdő), mis asuvad Ungari pealinna Budapesti linnapargis, on Euroopa suurim vesiravilast rajatis. Selle vesi pärineb kahest kuumaveeallikast, mille temperatuurid on vastavalt 74 °C ja 77 °C. 1913. aastal valminud uusbarokses stiilis hoonekompleksi on projekteerinud arhitekt Győző Czigler. Uusbarokk Széchenyi termide koduleht
Carlos Humberto Romero

Carlos Humberto Romero Mena (29. veebruar 1924 Chalatenango, El Salvador – 27. veebruar 2017 San Salvador, El Salvador) oli El Salvadori poliitik ja sõjaväelane. Ta oli 1. juulist 1977 kuni 15. oktoobrini 1979 El Salvadori president.
Düsterlohe

Düsterloh(e) oli baltisaksa parunite aadlisuguvõsa. 1864 kanti Eugen von Düsterloh Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Suguvõsa on kantud ka Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Sissekanne lätikeelses ajalooentsüklopeedias
Ewers

Ewers, varem Evers (vene keeles Эверс) oli Vestfaali päritolu Liivimaa aadlisuguvõsa. Suguvõsaliin algab Vestfaali talupoja Johann Friedrich Eversiga (1747−1803). Tema vanema poja järeltulijad elasid Saksamaal veel XX sajandilgi. Noorem poeg Johann Philipp Gustav Evers (1779−1830) siirdus 1803. aastal Liivimaale, kus temast sai Tartu ülikooli professor ja rektor. 1827. aastal tõsteti ta Venemaa aadliseisusse. Tema poeg Otto Roderich von Ewers (1812−1873) võeti 1860. aastal Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Suguvõsa kustus Liivimaal 1873. aastal. Johann Philipp Gustav von Ewers (1779−1830), tõeline riiginõunik, Tartu ülikooli professor ja rektor Otto Roderich von Ewers (1812−1873), salanõunik, mõisaomanik Liivimaa eesti distrikt: Kadrina (Hohensee) (1863−1873) Liivimaa läti distrikt: Jurata (Rujen-Radenhof) (1823−1827, rendivaldus) Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 286. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Neue Folge. Bd VII. Hamburg: 2017. Lk 167−171. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd III. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1975. Lk 197−198. Leppik, Lea. Rektor Ewers. Tartu: Kirjastus Eesti Ajalooarhiiv, 2001.
Funcken

Funcken, varem Funcke oli Waldeckist pärit baltisaksa aadlisuguvõsa, mis kustus meesliinis 1786. aastal. Suguvõsaliin algab Waldecki oobersti Georg Philipp Funckega. Tema pojapoeg Rembert Funcke (1597−1654) astus Rootsi teenistusse, tõusis ooberstiks ja oli Liivimaa viitsekuberner. 6. juunil 1646 sai ta naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuks, kuid rüütelkonda teda ei introdutseeritud; ta hakkas perekonnanimena kasutama nimekuju Funcken. Temaga sai alguse suguvõsa Liivimaa liin, mis suri meesliinis välja 1786. aastal. 1747. aasta 29. juunil (vkj) kanti suguvõsa Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Rembert von Funcken (1597−1654), ooberst, Liivimaa viitsekuberner, Liivimaa maanõunik, mõisaomanik Rembert von Funcken (1632−1709), jalaväe kindralmajor, rügemendikomandör, Riia viitsekuberner Magnus Gabriel von Funcken (1692−1740), Rootsi major, Venemaa polkovnik Rembert von Funcken (1724−1786), sillakohtunik, suguvõsa viimane esindaja, mõisaomanik Liivimaa läti distrikt: Liezēre (Lösern) (1649−1825), Oļi (Ohlenhof) (kuni 1797), Ozolamuiža (Eckhof) (1649−1825), Vējeva (Fehgen) (1630−1632), Viesiena (Fehsen) (1630−1632) EAA, f. 1674, n. 2, s. 11, L 346. Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875, lk 80. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 296. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd III. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1975. Lk 430. Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 80-81 [1].
Nima Arkani-Hamed

Nima Arkani-Hamed (pärsia keeles نیما ارکانی-حامد‎‎; sündinud 5. aprillil 1972 Houstonis) on iraani päritolu Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik, fundamentaalfüüsikaalase läbimurde auhinna laureaat (2012). Ta töötab Princetonis asuva Institute for Advanced Study (IAS) osakestefüüsika professorina ja Kõrge energia tulevikufüüsika keskuse direktorina Pekingis. Ta on juhtiv osakestefüüsika fenomenoloog. Tema peamised uurimisvaldkonnad on kõrge energia füüsika, stringiteooria ja kosmoloogia. Tema uurimused näitasid, et asjaolu, et gravitatsiooni mõju elementaarosakeste füüsikas võrreldes teiste fundamentaalsete vastastikmõjudega on üliväike, on seletatav lisadimensioonide eksisteerimisega. 1998. aastal esitas ta koos Giorgi Dvali ja Sávvas Dimópoulosega suurte lisadimensioonide mudeli. Ta pälvis 2012. aastal Läbimurde auhinna fundamentaalfüüsikas originaalse lähenemise eest osakestefüüsika lahendamata probleemidele, sealhulgas sellistes uurimisvaldkondades nagu suured lisadimensioonid (LED), Higgsi boson, supersümmeetria, tumeaine ja kalibratsiooniteooria. Ta lõpetas 1993. aastal Toronto Ülikooli bakalaureusekraadiga matemaatikas ja füüsikas. 1997. aastal sai ta California Ülikoolist Berkeleys doktorikraadi füüsikas. Doktoritöö "Supersymmetry and Hierarchies". Aastatel 1997–1999 oli ta Stanfordi Ülikooli kiirendilaboris SLAC National Accelerator Laboratory järeldoktor. Aastatel 1999–2001 töötas ta California Ülikoolis Berkeleys füüsika abiprofessorina, 2001. aastal sai samas kaasprofessoriks. Aastatel 2001–2002 töötas ta Harvardi Ülikooli külalisprofessorina ja 2002–2007 füüsikaprofessorina. 2008. aastast töötab ta süvauuringute instituudi Institute for Advanced Study loodusteaduste kraadiõppurite koolis professorina. 2003 – Gribovi medal 2008 – Sackleri auhind 2009 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks 2012 – Läbimurde auhind fundamentaalfüüsikas Nima Arkani-Hamed. ias.edu Center for Future High Energy Physics. cfhep.ihep.ac.cn The Hierarchy Problem and New Dimensions at a Millimeter. arxiv.org Nima Arkani-Hamed Curriculum Vita. sns.ias.edu Nima Arkani-Hamed. breakthroughprize.org Nima Arkani-Hamed Curriculum Vita. sns.ias.edu The Future of Fundamental Physics. Nami Arkani-Hamedi Messengeri loeng Cornelli Ülikoolis (2010).cornell.edu Nima Arkani-Hamed. sns.ias.edu
Leps

Leps, ka Lepsen, Leppes ja Lepsch oli teadmata päritolu aadlisuguvõsa. Tõenäoliselt oli suguvõsa esimene teadaolev liige Thyle Leppes, keda mainitakse Eestimaal 1384. aastal. 1453. aastal on Tallinnas mainitud Kersten Lepsi. 1530. aastal ostis Heinrich Leps (suri 1530) Saaremaal Kargi mõisa; temaga saab alguse suguvõsaliin. 1741. aastal immatrikuleeriti Saaremaa rüütelkonna matriklisse Gustav Johann von Leps (1686−1746), kes oli oma liini viimane esindaja. Otto Friedrich von Leps (1679−1747), Preisimaa jalaväekindral, Lippstadti komandant, rügemendikomandör Eestimaa: Nõva (Newe) (1639−XVII sajandi lõpp), Rabivere (Rabbifer) (1660−1664), Sompa (Sompäh) (kuni 1593) Ida-Preisimaa: Bermitten (XVII sajandil) Saaremaa: Kargi (Karky) (1530−1631), Loode (Lodenhof) (1723−1730, pandivaldus), Tiinuse (Ficht) (kuni 1578) Johansen, Paul. Die Estlandliste des Libers Census Daniae. II Halbband. Kopenhagen-Reval, 1933, lk 874. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935, lk 527. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935, lk 528. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd VII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1989, lk 291. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 348. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 527-530 [1]. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd VII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1989. Lk 291. Johansen, Paul. Die Estlandliste des Libers Census Daniae. II Halbband. Kopenhagen-Reval, 1933. Lk 874. Neues allgemeines Deutsches Adels-Lexicon. Fünfter Band. Kalb-Loewenthal. Leipzig: Verlag von Friedrich Voigt, 1864. Lk 475. Lepsi suguvõsa genealoogia Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Albert Einsteini auhind

Albert Einsteini auhind on teadusauhind, mida anti välja aastatel 1951–1979 ning mille eesmärk oli tunnustada teadlaste väljapaistvaid saavutusi matemaatikas ja füüsikas. Auhind asutati 1949. aastal ja nimetati Institute for Advanced Study professori Albert Einsteini auks. See on väheseid Albert Einsteini nimelisi auhindu, mis on asutatud tema eluajal. Auhinna suurus oli esialgu 15 000 USA dollarit, hiljem vähendati seda 5000 dollarini. Auhinnaga kaasnes kuldmedal. Auhinda rahastas Lewis ja Rosa Straussi mälestusfond. Laureaadi valis Institute for Advanced Study auhinnakomitee (esimese komitee koosseisu kuulusid Albert Einstein, Robert Oppenheimer, John von Neumann ja Hermann Weyl). Esimene auhind läks jagamisele 1951. aastal Kurt Gödeli (Institute for Advanced Study) ja Julian Schwingeri (Harvardi Ülikool) vahel. 1951 – Kurt Gödel ja Julian Schwinger 1954 – Richard Feynman 1958 – Edward Teller 1959 – Willard Libby 1960 – Leó Szilárd 1961 – Luis Alvarez 1965 – John Wheeler 1967 – Marshall Rosenbluth 1970 – Juval Ne'eman 1972 – Eugene Wigner 1978 – Stephen Hawking 1979 – Tullio Regge The Month at Caltech. calteches.library.caltech.edu Julian Seymour Schwinger. groups.dcs.st-and.ac.uk Auhinnaga kaasnenud kuldmedal (1951). amuseum.org
Uridüleerimine

Uridüleerimine on biokeemias ühe või mitme uridiini (nukleosiid) jäägi lisamine. adenüleerimine
Adenüleerimine

Adenüleerimine on biokeemias ühe või mitme adenosiini (nukleosiid) jäägi lisamine. Uridüleerimine Nukleotiid
Meyer

Meyer on mitmetähenduslik sõna. Meyer (Lizums), Liivimaa aadlisuguvõsa, mille esindaja Valentin von Meyer sai 1645. aastal Rootsi aadlikuks. Suguvõsa immatrikuleeriti 1733. aastal Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Suguvõsale kuulusid Lizuma, Väike-Soldina, Suur-Soldina, Vändra ning mitu muud mõisa Meyer (Dūre), Liivimaa aadlisuguvõsa, mille esindaja Carl Georg von Meyer immatrikuleeriti 1827. aastal Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Suguvõsale kuulus Dūre mõis Meyer-Rautenfels, Kura- ja Liivimaa aadlisuguvõsa Meyer (perekonnanimi), saksapärane perekonnanimi Friedrich Albrecht Anton Meyer (taksoni kirjeldajana Meyer), saksa loodusteadlane Meier Meyers
Süleyman II

Süleyman II (15. aprill 1642 – 22. juuni 1691) (osmanitürgi keeles سليمان ثانى, Süleymān-i sānī) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1687–1691. Ta oli Ibrahimi ja Aşub Sultaana poeg.
Sahti

Sahti on traditsiooniline Soome filtreerimata õlu. Selle valmistamiseks kasutatakse ennekõike odralinnaseid ja vähesel määral rukkilinnaseid ning mõnikord nisu ja kaera. https://web.archive.org/web/20161121174450/http://www.posbeer.org/oppaat/sahti/ sahti-info inglise
Sipelgas (ajaleht)

Sipelgas (alapealkirjaga "Nalja ja pilkekunsti ning arvustuse nädalkiri : asutanud Kivilombi Ints ja Gori 1919") oli ajaleht, mis ilmus Tallinnas aastatel 1919–1928. Ajalehe sisuks oli huumor ja satiir. Ajalehte andis välja Kirjastusühing "Valgus". Trükiti eri aegadel Tallinnas, Viljandis ja Pärnus. Vastutav toimetaja ja väljaandja oli Hendrik Saar (pseudonüümiga Kivilombi Ints), teine toimetaja oli Aleksander Sipelgas, illustreerija ja karikaturist oli Gori. Ajaleht ilmus ebaregulaarselt. 1920. aastal ilmus ajalehel kord ka venekeelne lisa "Щупалец". Ajaleht ei ilmunud aastatel 1921–1927. Vello Agori Hans Alver August Melso Hendrik Saar Kirjastusühing "Valgus" (1920 nr. 1a-2) Agentuur-Büroo Zimmermann ja Kontse (1920 jõulunumber) Tallinn – Johannes August Paalmann (1919–1920 nr. 1) Viljandi – Ernst Hunt (1920 nr. 1a-2) Pärnu – Aleksander Jürvetson (1920 nr 19) Pärnu – H. Laane (1920 nr 19 kaaned) Tallinn – Jaan Zimmermann (1920 jõulunumber) Tallinn – Estotrükk (1928) "Eesti rahvusbibliograafia – Sipelgas". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2017. Vaadatud 1. märtsil 2017. "Eesti Rahvusbibliograafia Щупалец". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2017. Vaadatud 1. märtsil 2017. "Eesti biograafiline andmebaas – Sipelgas kaasautorid". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. märts 2017. Vaadatud 28. märtsil 2017.
Virtuaalne objekt

Virtuaalne objekt (inglise keeles virtual object) on reaalse või kujuteldava (imagined) objekti digitaalne representatsioon. http://k10outline.scsa.wa.edu.au/home/p-10-curriculum/curriculum-browser/technologies/digital-technologies2/technologies-overview/glossary/virtual-object
Renteln

Renteln oli Tallinna päritolu Eestimaa aadlisuguvõsa. Ludwig von Renteln immatrikuleeriti 19/31. jaanuaril 1857 Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Suguvõsale on kuulunud Eestimaal Tuula mõis, Soonurme mõis, Sompa mõis, Tärivere mõis, Lasila mõis, Mädapea mõis, Rahkla mõis, Prääma mõis, Liivimaal Viira mõis Friedrich Otto von Renteln (surn. 1883), Venemaa sõjaväelane, Sandarmikorpuse kapten Friedrich Gottlieb von Renteln (1777–1858), Võrumaa Põlva kihelkonna Viira mõisnik Woldemar von Renteln (1815–1906), Järvamaa Paide kihelkonna Prääma mõisnik Karl Otto von Renteln (1853–1907 Freiburg, Saksamaa), arst Jürgen von Renteln (1885 Roosna-Alliku – 1961 Oldenburg), arst Woldemar Georg von Renteln (1854–1909), arst, Prääma mõisnik Karl Georg Arnold von Renteln (1892–), Prääma mõisnik Georg Voldemar Evert von Renteln (1893–1947 Novosibirsk), Prääma mõisa omanik, Venemaa sõjaväelane, Balti pataljoni ohvitser, Saksa sõjaväelane teises maailmasõjas, 8. kasaka ratsaväerügemendi komandör Alexander Konstantin von Renteln (1857–) Jürgen von Renteln, Suurgildi oldermann ja Niguliste kiriku vöörmünder Gotthard von Renteln (1632–1670), Niguliste koguduse pastor Georg von Renteln (1664 Tallinn – 1745) Georg von Renteln (1712 Roosna mõis – 1764), Venemaa sõjaväelane (suurtükiväe kapten Tallinnas) Eberhard von Renteln (1752–1781), Venemaa sõjaväelane (kapten), Harjumaa Keila kihelkonna Tuula mõisnik Georg von Renteln (1776–1863), Venemaa sõjaväelane (major), Verhovje mõisnik Georg von Renteln (1810–1872), Venemaa sõjaväelane (kindralmajor), Vitebski kubermangu Neveli maakonna aadlimarssal Adam Leonhard von Renteln (1826–1870), Venemaa sõjaväelane (kaardiväetragunipolgu kapten) Ludwig Adam Alexander von Renteln (1828–1882), Jõhvi kihelkonna Sompa mõisnik Rudolf Peter Georg von Renteln (1860–1906), aktsiisiametnik Kaluga kubermangus Peter Ludwig Alexander von Renteln (1864–1956), Virumaa Rahkla, Tärivere ja Uhe mõisnik Otto Ernst August von Renteln (1867–1947), Sompa mõisnik Konstantin von Renteln (1868–1937), Tärivere mõisnik Ohvitseride andmekogu. Ewert Renteln, Eesti Sõjamuuseum - Kindral Laidoneri Muuseum. Eesti ohvitserid 1918-1940. Aivar Põldvee, [www.digar.ee/arhiiv/et/download/143013 Vanim eestikeelne Tallinna-teemaline juhuluuletus], Keel ja Kirjandus 1992, nr 7, lk 407 Vanim eestikeelne Tallinna-teemaline juhuluuletus „Oeh wahta Tallinna! Kuy sinnul Silmad ommat“, linnaarhiiv.wordpress.com, 30 mai 2017 Surmateade, Uudisleht, nr. 74, 17 aprill 1937 [1]
Roth

Roth on mitmetähenduslik sõna: Roth on perekonnanimi Roth oli aadlisuguvõsa Roth on botaanik Albrecht Wilhelm Rothi lühend taksonite juures ...
Ruden

Ruden oli Hildesheimist pärit rae- ja aadlisuguvõsa. Rudenid olid pärit Hildesheimist, kus nad kuulusid linna kõrgkihi hulka. XVII sajandi algul rändas Johann Ruden (suri pärast 1663) Rootsi, kus astus 1633. aastal sõjaväeteenistusse ja teenis välja majori auastme. 23. oktoobril 1663 tõsteti ta aadliseisusse, kuid Rootsi rüütelkonda ei introdutseeritud. Tema järeltulijad võeti 11. juunil (vkj) 1746 Eestimaa ja 29. juunil (vkj) 1747 Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Suguvõsa kustus XVIII sajandi lõpul. Magnus Gerhard von Ruden (u 1695−1760), leitnant, mõisavaldaja Karl von Ruden (u 1699−1756), polkovnik Wilhelm Johann von Ruden (1726−pärast 1770), alampolkovnik, pataljonikomandör Karl Friedrich von Ruden (1728−pärast 1771), alampolkovnik Eestimaa: Põdrangu (Pöddrang) (XVII sajandi lõpul) Liivimaa läti distrikt: Briņģi (Brinkenhof) (1663−1708 pärus-, 1708−? pandivaldus), Vīķi (Zarnau) (oli 1744, pandivaldus) EAA, f. 854, n. 3, s. 594 (Toimik Rudeni aadliperekonna kohta) Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 411. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 254-255 [1]. Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 245 [2]. Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Schmidt

Schmidt on saksapärane perekonnanimi, mis tuleneb saksakeelsest sõnast Schmied ('sepp'). Schmidti eestipärane vaste on perekonnanimi Sepp. Perekonnanimi on kõige levinum Saksamaal, Austrias ja Taanis. Eestis oli 2023. aasta 1. jaanuari seisuga perekonnanimi Schmidt 499 inimesel (233 mehel ja 266 naisel). Perekonnanimede levikult oli Schmidt meeste puhul 229. ja naiste puhul 210. kohal. Alexander Schmidt, baltisaksa arstiteadlane ja füsioloog Alfred Schmidt, eesti tõstja Bernhard Schmidt, Eesti optik, astronoom ja leiutaja Brian Schmidt, Austraalia astrofüüsik Carl Ernst Heinrich Schmidt, baltisaksa keemik ja arstiteadlane Christian Schmidt, saksa poliitik Elli Schmidt, saksa poliitik Erhard Schmidt, saksa matemaatik Erik Schmidt, eestirootsi kunstnik ja kirjanik Friedrich Schmidt, baltisaksa päritolu Venemaa Keisririigi akadeemik Hans Schmidt, baltisaksa helilooja ja pianist Helmut Schmidt, saksa poliitik Kathrin Schmidt, saksa kirjanik Leni Schmidt, saksa jooksja Madis Schmidt, eesti muusikapedagoog Otto Schmidt, Nõukogude Liidu polaaruurija ja akadeemik https://www.stat.ee/nimed/pere/Schmidt
Schmidt (aadlisuguvõsa)

Schmidt oli Saaremaa aadlisuguvõsa. Schmidtide suguvõsa Balti haru esiisa oli Johann Heinrich von Schmidt (1713–1808). 1918. aastal 30. oktoobril kanti Kaisma mõisnik Georg Rudolph Friedrich von Schmidt (1877–1947) Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Suguvõsale kuulus Eesti alal näiteks Kaisma mõis. Johann Heinrich Schmidt (1713–1808), Eesti vaimulik, Valjala Martini koguduse kirikuõpetaja. August Heinrich von Schmidt (1760–1841), Eesti vaimulik, Valjala Martini koguduse õpetaja, Saaremaa superintendent, Saaremaa konsistooriumi president, 1837. aastast sai pärusaadliku tiitli Friedrich August Heinrich von Schmidt (1785–1841), Eesti vaimulik, Anseküla Maarja koguduse kirikuõpetaja Gustav Andreas Gottlieb von Schmidt (1788–1851), Kaisma mõisa pandivaldaja, Eestimaa kubermangurevident Gottlieb Alexander von Schmidt (1795–1871), Saaremaa Jaani ja Muhu Katariina koguduse õpetaja ning Saaremaa superintendent Ernst Gottlieb von Schmidt (1823–1900), Kuressaare rae bürgermeister (1885–1889) ja linnanõunik Carl Friedrich von Schmidt (1832–1908), Vene Keisririigi akadeemik, geoloog, paleontoloog, stratigraaf ja botaanik Georg Rudolph Friedrich von Schmidt (1877–1947), Kaisma mõisnik, hiljem pastor Saksamaal, 1918. aastast Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklis Perekond Schmidt, Familie von Schmidt, Eesti Ajalooarhiiv, EAA.1717 Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, s. 334 Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft Schmidt