Sileesia hertsogid

Sileesia hertsogid olid Poola hertsogi Bolesław III Krzywousty pojad ja järglased. Vastavalt Bolesławi testamendile jagati pärast tema surma tema maad neljaks või viieks poegadele pärandatavaks provintsiks, ja kuninglik Krakówi provints vanimale, kes pidi olema kogu Poola ülemhertsog. See oli tuntud kui Poola killustumine. Järgnenud areng viis hertsogkondade edasisele killustumisele. 14. sajandi alguses oli Sileesias 14 sõltumatut hertsogkonda: Brzeg, Wrocław, Świdnica, Jawor, Ziębice, Głogów, Ścinawa, Żagan ja Oleśnica Alam-Sileesias; Koźle, Cieszyn, Bytom, Niemodlin, Opole, Strzelce, Racibórz ja Opava Ülem-Sileesias ning vaimulik Nysa hertsogkond. Aastatel 1327–1329 nõustus enamik hertsogitest Böömimaa kuninga Jan Lucemburský ülemvõimuga, kes omandas pärimisõiguse kõigile nendele hertsogkondadele. Järgnevatel sajanditel surid kõik Sileesia Piastide harud välja ja Jerzy Wilhelmi surmaga dünastia hääbus. Sileesia hertsogkond, üks Poola pärandatavatest provintsidest, Sileesia, anti Bolesław III vanimale pojale Władysław II Wygnaniecile ja jagati järgnevalt tema poegade Bolesław I Wysoki (Wrocław/Alam-Sileesia), Mieszko I Plątonogi (Racibórz/Ülem-Sileesia) ja Konrad Laskonogi (Głogów) vahel. Pärast Konradi surma ühendati Głogów taas Wrocławi / Alam-Sileesia hertsogkonnaga. Aastal 1173 tuli Bolesław tagasi ja nõustus jätma Mieszkole ja Bolesławile valitseda nende omad hertsogkonnad, eraldi Sileesia hertsogkonnast. See viis Racibórzi hertsogkonna loomiseni Mieszko I-le ja Opole hertsogkonna loomiseni Jarosławile, algatades Sileesia hertsogkonna killustumise. Mieszko I ja Jarosławi kontrollitud territooriumid vastasid laias laastus sellele, mis on tuntud kui Ülem-Sileesia, samas Bolesław I-le jäänud territooriumid vastasid laias laastus Alam-Sileesiale. Alam-Sileesia hertsogkond oli Sileesia hertsogkonna otsene jätk, kuid ilma territooriumideta, mis laias laastus vastavad Ülem-Sileesiale; järelikult koosnes see territooriumidest, mis laias laastus vastavad Alam-Sileesiale. Mõned allikad räägivad Sileesia hertsogkonnast, teised Alam-Sileesia hertsogkonnast, mõned aga Wrocławi hertsogkonnast (Breslau). Wrocław oli Sileesia hertsogkonna pealinn, siiski ei tohiks seda varajast (1172–1248) Sileesia hertsogkonda segamini ajada väiksema Wrocławi hertsogkonnaga, mis loodi edasisel killustumisel aastal 1248. Hertsogkond läbis järgnevatel aastatel mitmeid piirimuudatusi, mõnikord kaotades ja mõnikord omandades territooriumi. Aastal 1248 Alam-Sileesia jagati, kui Bolesław II pidi loovutama Wrocławi hertsogkonna oma nooremale vennale Henryk III-le.   Alam-Sileesia hertsogkond Aastal 1248 jagunes Alam-Sileesia hertsogkond Wrocławi ja Legnica hertsogkondadeks.   Wrocławi hertsogkond   Legnica hertsogkond Aastal 1251 tekkis Alam-Sileesias Wrocławist Głogówi hertsogkond.   Głogówi hertsogkond Aastal 1274 tekkis Legnicast Świdnica-Jawori hertsogkond. Samal aastal tekkis Głogówist Żagańi hertsogkond.   Świdnica-Jawori hertsogkond   Żagańi hertsogkond Aastal 1311 tekkis Legnicast Brzegi hertsogkond.   Brzegi hertsogkond Aastal 1313 tekkis Głogówist Oleśnica hertsogkond.   Oleśnica hertsogkond Aastal 1322 tekkis Świdnica-Jaworist Ziębice hertsogkond.   Ziębice hertsogkond Ülem-Sileesia jagunes Cieszyni ja Opole-Racibórzi hertsogkondadeks. Aastal 1340 ühendati Racibórzi hertsogkond Böömimaa vasalli Opavaga.   Opole-Racibórzi hertsogkond Aastal 1281 loodi Cieszyni hertsogkond.   Cieszyni hertsogkond Aastal 1282 loodi Opole-Racibórzi hertsogkonna jagamisest Opole ja Racibórz hertsogkonnad. Selle jagamisega loodi ka Bytomi hertsogkond.   Opole hertsogkond   Racibórzi hertsogkond   Bytomi hertsogkond Aastal 1315 tekkis Cieszyni hertsogkonnast Oświęcimi hertsogkond.   Oświęcimi hertsogkond Aastal 1445 tekkis Oświęcimi hertsogkonnast Zatori hertsogkond.   Zatori hertsogkond Rajati aastal 1290 ülemhertsog Henryk IV Prawy poolt, seda haldasid Wrocławi piiskopid 1302–1319 Henryk Wiebrznost 1326–1341 Nankier 1342–1376 Przecław Pogarellist 1382–1417 Wacław II Legnicast 1417–1447 Konrad IV Oleśnicast 1447–1456 Peter II Nowak 1456–1467 Jošt II Rožmberkist 1468–1482 Rudolf Rüdesheimist 1482–1506 Jan IV Roth 1506–1520 Jan V Thurzó 1520–1539 Jacob Salzast 1539–1562 Balthazar Promnitzist 1562–1574 Caspar Logaust 1574–1585 Martin Gerstmann 1585–1596 Andreas Jerin 1596–1599 Bonaventura Hahn 1599–1600 Paul Albert Radolfzellist 1600–1608 Jan VI Sitschist 1608–1624 Karl von Österreich, Karl II poeg 1625–1655 Karol Ferdynand Waza, Opole hertsog aastast 1648 1656–1662 Leopold Wilhelm von Österreich 1663–1664 Karl Joseph von Österreich, ka Saksa ordu kõrgmeister aastast 1662 1665–1671 Sebastian von Rostock 1671–1682 Friedrich von Hessen-Darmstadt 1683–1732 Franz Ludwig von Pfalz-Neuburg 1732–1747 Philipp Ludwig von Sinzendorf Suure osa annekteeris Preisi kuningriik pärast Esimest Sileesia sõda aastal 1742. 1747–1795 Philipp Gotthard von Schaffgotsch 1795–1817 Joseph Christian Franz zu Hohenlohe-Waldenburg-Bartenstein Preisimaa osa ilmalikustati aastal 1810. 1823–1832 Emanuel von Schimonsky 1835–1840 Leopold von Sedlnitzky 1843–1844 Joseph Knauer 1845–1850 Melchior von Diepenbrock Teokraatia kaotati aastal 1850. Poola valitsejate loend Piastid Masoovia hertsogid Suur-Poola hertsogid Väike-Poola hertsogid Kujaavia hertsogid Sieradz-Łęczyca hertsogid