laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tahula külanõukogu

Tahula külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kuressaare külanõukoguga. Tahula külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Tali külanõukogu

Tali külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Tali vallas. Külanõukogu pindala oli 230 km² (1977). Tali külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Tammistu külanõukogu

Tammistu külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tartu ja Luunja külanõukoguga. Tammistu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Tamsalu külanõukogu

Tamsalu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Vajangu vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Tamsalu alevikus. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Tamsalu külanõukogu 1950 septembrist Väike-Maarja rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Juuni Võidu", "Viisnurga" ja "Hommiku" kolhoos, samuti Põdrangu sovhoos ja Tamsalu Lubjatehas. 1954 oktoobrist 1957 juunini asus külanõukogu keskus Loksa külas, seejärel 1957–1960 Sauevälja külas, 1960. aastast Tamsalu alevis. 1962. aastast, seoses Väike-Maarja rajooni likvideerimisega, arvati Tamsalu külanõukogu Rakvere rajooni koosseisu. 1964 mais viidi külanõukogu keskus Tamsalu alevist üle Uudekülasse. 1972. aastal liideti Tamsalu külanõukoguga 1670 ha suurune ala Väike-Maarja külanõukogu maadest. 1977. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 176 km². 1982. aastal liideti Tamsalu külanõukoguga 3230 ha suurune osa Rakvere külanõukogust koos Assamalla, Kullenga ja Lemmküla külaga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Järva maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 29. juuni 1957 seadlus Tamsalu külanõukogu keskuse asukoha muutmisest. Eesti NSV Teataja, 1957, 12, 111 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 10. september 1960 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 30. mai 1964 seadlus Haapsalu rajooni Kirna külanõukogu ja Rakvere rajooni Tamsalu külanõukogu administratiivkeskuse üleviimise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1964, 23, 106 Tamsalu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Tapiku külanõukogu

Tapiku külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Pajusi külanõukoguga. Tapiku külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Teenuse külanõukogu

Teenuse külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Teenuse külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Kullamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Teenuse asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Teenuse külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu. 1954 juunis Teenuse külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Vaikna külanõukogu koosseisu. Teenuse külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Lääne maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Tehaste külanõukogu

Tehaste külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Tehaste külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Järvakandi vallas. Külanõukogu keskus asus Isakõnnu külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Tehaste külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu. Tehaste külanõukogu likvideeriti 1954 juunis ja selle territoorium liideti Eidapere külanõukoguga. Tehaste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus "Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 "Järvakandi vald. Järvakandi". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2019. Vaadatud 26. veebruaril 2019.
Tihemetsa külanõukogu

Tihemetsa külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1971 ja seejärel liideti see Saarde külanõukoguga. Tihemetsa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Tiirimetsa külanõukogu

Tiirimetsa külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Salme külanõukoguga. Tiirimetsa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Tipu külanõukogu

Tipu külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kõpu külanõukoguga. Tipu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Tobra-Selja külanõukogu

Tobra-Selja külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Saarepeedi külanõukoguga. Tobra-Selja külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Tohvri-Kaika külanõukogu

Tohvri-Kaika külanõukogu oli külanõukogu Antsla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Antsla ja Kaagjärve külanõukoguga. Tohvri-Kaika külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Toila külanõukogu

Toila külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Jõhvi vallas. Külanõukogu pindala oli 176 km² (1977). Toila külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Toovere külanõukogu

Toovere külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Toovere külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Kuremaa vallas. Külanõukogu keskus asus Toovere külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Toovere külanõukogu 1950 septembris Jõgeva rajooni koosseisu. 1954 juunis Toovere külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Palamuse külanõukoguga. Toovere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Tori külanõukogu

Tori külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu pindala oli 301 km² (1977). Tori külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Torma külanõukogu

Torma külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1960. aastal Lullikatku ja Võtikvere külanõukogu liitmise tulemusel. Külanõukogu halduskeskus asus Torma külas. Külanõukogu pindala oli 321 km² (1977). Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 10. september 1960 Torma külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Tornimäe külanõukogu

Tornimäe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. Tornimäe külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Pöide vallas. Külanõukogu keskus asus Kärneri külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Tornimäe külanõukogu 1950 septembris Orissaare rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel "Murrangu", "Paeranna", "Randlase" ja "Vambola" kolhoos. Seoses Orissaare rajooni likvideerimisega 1959. aastal arvati Tornimäe külanõukogu Kingissepa rajooni koosseisu. 1960 septembris Tornimäe külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Pöide külanõukogu koosseisu. Tornimäe külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Saare maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 34, 524 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 https://www.digar.ee/arhiiv/en/download/246323 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Triigi külanõukogu

Triigi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945. aasta septembris Virumaa Vao vallas. Külanõukogu keskus asus Avispea külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Triigi külanõukogu 1950. aasta septembrist Väike-Maarja rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Koidu", "Õiguse" ja Eduard Vilde nimeline kolhoos ning Triigi sovhoos. 1960. aasta oktoobris Triigi külanõukogu likvideeriti ja selle alad liideti Väike-Maarja külanõukoguga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83 Triigi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis
Tsolli külanõukogu

Tsolli külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Vastseliina külanõukoguga. Tsolli külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Tsooru külanõukogu

Tsooru külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. Tsooru külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Lepistu vallas. Külanõukogu keskus asus Tsooru asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Tsooru külanõukogu 1950 septembris Antsla rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides J. M. Sverdlovi nimeline, "Oktoobri" ja "Tuleviku" kolhoos. Seoses Antsla rajooni likvideerimisega liideti Tsooru külanõukogu 1959 veebruarist Võru rajooniga. 1960 oktoobrist Tsooru külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Rõuge külanõukogu ja Varstu külanõukogu vahel, nii et Luhametsa kolhoosi alad liideti Rõuge külanõukoguga ning J. M. Sverdlovi nimelise ja "Tuleviku" kolhoosi alad Varstu külanõukoguga. Tsooru külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus "Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest". Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Tudu külanõukogu

Tudu külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1972 ja seejärel liideti see Viru-Jaagupi külanõukoguga. Tudu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Tudulinna külanõukogu

Tudulinna külanõukogu oli külanõukogu Virumaal, Jõhvimaal, Mustvee rajoonis ja Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Tudulinna vallas. Külanõukogu pindala oli 316 km² (1977). Tudulinna külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Tuhalaane külanõukogu

Tuhalaane külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Polli külanõukoguga. Tuhalaane külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Turba külanõukogu

Turba külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Nissi külanõukoguga. Turba külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Tuudi külanõukogu

Tuudi külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Lihula vallas. Külanõukogu pindala oli 209 km² (1977). Tuudi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Apodiktilisus

Apodiktilisuseks (omadussõna apodiktiline algallikas on vanakreeka sõna ἀποδεικτικός 'tõestav') nimetatakse filosoofias mitut omadust, mis seonduvad paratamatuse või tõestusega: Nende omaduste kandjad on: apodiktiline otsustus apodiktiline tõde apodiktiline tarvitus apodiktiline enesestmõistetavus apodiktiline kindlus apodiktiline aprioorsus apodiktiline vältimatus apodiktiline süllogism apodiktiline järeldamine apodiktiline arutlemine apodiktiline meetod apodiktiline seadumus ἀποδεικτικός, LSJ, Greek Word Study Tool. apodiktiline, VSL.
Feliks Soha

Feliks Soha (17. aprill 1930 – 5. veebruar 2010) oli eesti kirjastustegelane ja tõlkija. 1950. aastal lõpetas ta Tihemetsa Metsatehnilise Tehnikumi metsamajanduse eriala. Ta töötas Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Kirjastuste, Polügraafia ja Raamatukaubanduse Komitee peatoimetajana, kirjastuse Valgus ühiskonnateaduste toimetuse juhatajana ja Eesti Raamatukaubastu direktorina. Ta on maetud Rahumäe kalmistule. 1978 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane "Tihemetsa tehnikum. Vilistlaste nimekirjad" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 7. detsember 2020. Kalmistute register HAUDI
Gusti mõis

Gusti mõis (saksa keeles Gränhof, läti keeles Gusta muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Dzērbene kihelkonnas.
Rice'i ülikool

Rice'i ülikool, ametlikult William Marsh Rice University, on Ameerika Ühendriikide era-teadusülikool, mis asub 295-aakrises ülikoolilinnakus Houstonis Texase osariigis. Ülikooli lähedal asub Houston Museum District ja see külgneb Texas Medical Centeriga. Rice'i ülikooli peetakse üheks kõrgeimalt hinnatud Texase ülikooliks. "Best Colleges in Texas - College Rankings". College Rankings and Reviews at Niche.com. Vaadatud 9.05.2016. Howard, Caroline. "The Best College In Every State". Forbes. Vaadatud 9.05.2016. "MAP: The Most Selective College in Each State". Business Insider. Vaadatud 9.05.2016.
Auļi mõis

Auļi mõis (saksa keeles Aula, läti keeles Auļu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Dzērbene kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Vecpiebalga piirkonnas Dzērbene vallas.
Sääre kabel

Sääre kabel on varemetes kabel Saare maakonnas Saaremaa vallas Sääre külas. Kabeli varemed on arvele võetud kultuurimälestisena. Kabel jäi Jämaja kihelkonda. Kabel oli ainus keskajal arvatavasti 14. sajandil ehitatud kabel Saaremaal.[viide?] Sääre kabeli varemed kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 30.11.2017) Sääre kabeli varemed kultuurimälestiste riiklikus registris
Kuriste kalmistu

Kuriste kalmistu on kalmistu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Taterma külas Kuriste kiriku lähedal. Kalmistu pindala on 1,1 ha. Kalmistul on umbes 250 kalmu. Vanim hauatähis pärineb aastast 1887. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena. . "Hiiumaa kalmistud". Hiiumaa Muinsuskaitse Selts. Kärdla 2013. Lk 123–124 Kuriste kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 30.11.2017) Kuriste kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Vietalva kihelkond

Vietalva kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Fehteln, läti keeles Vietalvas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu kreisis, varem Kalsnava-Vietalva kaksikkihelkonna osa. Odziena (Odensee) rüütlimõis Sausnēja (Saussen) rüütlimõis Vietalva (Fehteln) rüütlimõis Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Palade kalmistu

Palade kalmistu on kalmistu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Sakla külas. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena. Kalmistu pindala on 1,95 ha. Kalmistul on 1555 hauda ja nendest 1315-l on säilinud ka hauatähis. Kalmistule hakati matma 1885. Palade kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 30.11.2017) Autorite kollektiiv, 2013. Hiiumaa kalmistud. Kärdla: Hiiumaa Muinsuskaitse Selts, lk 37–38 Palade kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Vietalva mõis

Vietalva mõis (saksa keeles Fehteln, läti keeles Vietalvas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Vietalva kihelkonnas. Tänapäeval asub see halduslikult Lätis Pļaviņase piirkonnas Vietalva vallas.
Sausnēja mõis

Sausnēja mõis (saksa keeles Saussen, läti keeles Sausnējas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Vietalva kihelkonnas. Tänapäeval asub see halduslikult Lätis Ērgļi piirkonnas Sausnēja vallas.
Käina kalmistu

Käina kalmistu on kalmistu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käina aleviga piirnevas Nõmme külas. Kalmistu pindala on 5,45 ha. Kalmistul oli 2004. aasta seisuga 1907 hauda. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena. Rudolf Tobiase pereliikmed Catharine von Stenbock Stackelbergid Käina kirikuaed Autorite kollektiiv, 2013. Hiiumaa kalmistud. Kärdla: Hiiumaa Muinsuskaitse Selts. Lk 43–44 Käina kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 30.11.2017) Käina kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Emmaste kalmistu

Emmaste kalmistu on kalmistu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Emmaste külas Emmaste kiriku lähedal. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena. Kalmistu pindala on 2,94 ha. Kalmistul on umbes 2800 kalmu. Kalmistut hakati kasutama 1867. Emmaste kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 30.11.2017) Autorite kollektiiv, 2013. Hiiumaa kalmistud. Kärdla: Hiiumaa Muinsuskaitse Selts. Lk 61–62 Emmaste kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Kalana kabel

Kalana kabel oli kabel Hiiu maakonnas Kalana külas. Kabeli ümber oli kalmistu. Kihelkondlikult asus kabel Reigi kihelkonnas. On teada, et kabel eksisteeris veel 1930. aastatel. Kabeli kalmistusse lõpetati matmine arvatavasti 1772, kui jõustus ukaas, mille järgi kirikute juurde ei tohtinud enam matta. Autorite kollektiiv, 2013. Hiiumaa kalmistud. Kärdla: Hiiumaa Muinsuskaitse Selts. Lk 161
105. Grey Cup

105. Grey Cup oli Kanada jalgpalli mäng, milles 26. novembril 2017 läksid vastamisi Calgary Stampeders ja Toronto Argonauts, et selgitada 2017. aasta CFLi hooaja meister. Matš toimus TD Place Stadiumil Ottawas Ontarios. Viimati, kui need tiimid finaalis kohtusid (100. Grey Cup'il), võitis Argonauts. Ka 2017. aastal jäi Argonauts peale, mäng lõppes seisuga 27:14 ning Argonauts krooniti 17. korda CFLi meistriks.
Slobodan Praljak

Slobodan Praljak (2. jaanuar 1945 – 29. november 2017) oli Bosnia horvaadist sõjaväelane (kindral), insener, telerežissöör ja ettevõtja. Aastatel 1992–1995 teenis ta kindralina Horvaatia armees ja Horvaatia Kaitsenõukogus, Horvaatia Hertseg-Bosnia Vabariigi armees. Ta oli üks kuuest Bosnia horvaatide poliitika- ja sõjaväejuhist, kes asusid naaberriigi Horvaatia toel 1992.-1995. aasta sõja ajal Bosnia vägede vastu ning üritasid moodustada relva toel Bosnias etniliselt homogeenset horvaadi piirkonda. Enne sõda lavastas Praljak mitmes teatris, sealhulgas ka Mostaris, mille ajaloolise silla õhkulaskmiskäsu andmises teda süüdistati. 16. sajandist pärit Mostari sild hävines tankitules 1993. aastal, kui Bosnia moslemid ja horvaadid omavahel arveid klaarisid. 2004. aastal süüdistas Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal (ICTY) teda sõjakuritegudes ning Praljak andis end üles. 2013. aastal mõisteti ta koos veel viie Bosnia horvaadi ametnikuga sõjakuritegevuses Bosnia-Horvaatia sõja ajal süüdi ning talle määrati 20-aastane vanglakaristus. 2017. aastal arutati ICTY-s otsuse edasikaebamist, kuid 20-aastane vanglakaristus jäeti jõusse. Kohe pärast otsuse selgumist hüüdis Praljak, et ei ole sellega nõus, ning võttis mürki. Ta viidi haiglasse, kuid tema elu ei õnnestunud päästa. "Video ja fotod: Haagi kohtupingis mürki joonud sõjakurjategija suri". Postimees. 29. november 2017. Vaadatud 30. november 2017.
Kajamaa kool

Kajamaa kool on hariduslike erivajadustega õpilastele mõeldud põhikool Harju maakonnas Saku vallas Kajamaa külas. Kooli direktor on Merit Udusalu. https://web.archive.org/web/20171130111124/https://www.kajamaakool.ee/inimesed/juhtkond/ (vaadatud 30.11.2017) Kooli koduleht
Muraste kool

Muraste kool on kool Harju maakonnas Harku vallas Muraste külas Lee tee 9. Murastes on kool tegutsenud alates 1919, kui Muraste mõisa hoones hakkas tegutsema kool ja lastekodu. Need asutused tegutsesid 1990. aastateni, mil need suleti. Muraste kool taasasutati 2014. Koolimaja Murastes valmis 2014. aastal. Esimesel aastal tegutses majas Vääna mõisakool, kuna nende koolimajas käis remont. Muraste Kool avati 2015. Muraste kool avati neljaklassilise koolina. 2018. aasta seisuga on Muraste kool kuueklassiline, kuid kohalikud elanikud loodavad, et kool kasvab 9-klassiliseks. Kooli direktor oli kuni 2020. aasta keskpaigani Priit Jõe. Koolis ei ole koolikella. Vahetunnid kestavad 10 minutit, söögivahetunnid 20 minutit ja õuevahetund 40 minutit. Lisaks söögivahetunnile saab süüa ka näksivahetunnis. Kooli tagahoovis on staadion, jalgpalliväravad ja rulapark. 2018. aastal valminud rulapark valmis tänu Muraste külaseltsile. Koolis on viimasel kahel nädalal projektõpe.[viide?] https://web.archive.org/web/20171130112137/http://murastekool.edu.ee/vaana-moisakooli-sihtasutus (vaadatud 30.11.2017) "Muraste kooli direktor sattus vallaga konflikti ja lahkus ametist" ERR, 9. juuli 2020 Kooli koduleht Kooli leht Facebookis Artikleid kooli kohta
Neeme kool

Neeme kool on kool Harju maakonnas Jõelähtme vallas Neeme külas. Kool asutati 1897. https://web.archive.org/web/20171130112656/http://www.neemekool.ee/koolist/ajalugu/ (vaadatud 30.11.2017) Kooli koduleht
Paldiski põhikool

Paldiski põhikool oli põhikool Harju maakonnas Paldiskis aadressil Rae tänav 56. Kooli direktor oli Helve Mandzolo. 2020. aastal liideti Paldiski ühisgümnaasiumiga. https://web.archive.org/web/20171130114130/http://www.paldgym.edu.ee/et/paldiski-pohikool/info/opetajad (vaadatud 30.11.2017) https://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/ulevaade-koolide-sulgemisest-uus-trend-sulgemise-asemel-kaotavad-vaikesed-maakoolid-iseseisvuse?id=89431881 Kooli koduleht
Paldiski vene põhikool

Paldiski vene põhikool on venekeelse õppekeelega põhikool Harju maakonnas Paldiskis aadressil Peetri 26. Kooli direktor on Ljudmila Zaitseva. Aastani 1996 kandis kool nime Paldiski Keskkool ja seejärel aastani 2013 nime Paldiski Vene Gümnaasium. Paldiski ühisgümnaasium Kontakt: Juhtkond. Paldiski Vene Põhikool, vaadatud 3.11.2019. Õppeasutuse üldandmed: Paldiski Vene Põhikool. EHIS, vaadatud 3.11.2019. Kooli koduleht