laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Transformatsioon

Transformatsioon ehk transformeerimine on millegi muundamine, ümberkujundamine, teisendamine. Sõna on kasutusel ka terminina: Transformatsioon ehk geneetiline transformatsioon on mõiste geneetikas. Transformatsioon on lingvistikas lause või selle osa teatav grammatiline teisendus, mille puhul põhitähendus ei muutu. Transformatsioon on mõiste generatiivgrammatikas. Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006. EE 9. köide, 1996.
Niit (lõng)

Niit on suhteliselt peenike korrutatud mittevillane lõng. Niiti kasutatakse õmblemiseks, tikkimiseks, heegeldamiseks, kangakudumiseks. Niiti valmistatakse ketramise teel taimsetest, loomsetest või sünteetilistest kiududest. Piltlikult nimetatakse niidiks mis tahes taolist peenikest või pikka ja kitsast asja, nt ämblikuvõrguniidid, seeneniidid. http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=niit&F=M
Vokk

Vokk on seadeldis kiududest niidi või lõnga ketramiseks. Esimesed vokid ilmusid Aasias 11. sajandi paiku ning asendasid aegamööda käsitsi ketramise kedervarre ja koonlapuuga. Tööstusrevolutsiooni ajal tulid kasutusele ketrusmasinad. Hiina kunstniku Wang Juzhengi teos u 10.-12. sajandist 17. sajandi puulõige Püstvokk Udmurtiast (20. sajand) Vokk rehetoas Vokk rehetoas
Tekstiilikunstnik

Tekstiilikunstnik on kunstnik, kes tegeleb tekstiilikunstiga. Mari Aakre Virve Aben Mari Adamson Irina Baleva Ainikki Eiskop Ehalill Halliste Ellen Hansen Helen Kauksi Signe Kivi Hilja Kulles Ivika Kärmik Liivia Leškin Galina Leškina Aet Ollisaar Päikki Priha Saima Priks Anu Raud Ilme Rätsep Krista Saar Leida Soom Juuli Suits Mall Tomberg Eesti Tekstiilikunstnike Liit
Tallinna Kunstigümnaasium

Tallinna Kunstigümnaasium (varem Tallinna 24. Keskkool, Kopli Kunstikeskkool; nimetatud ka Kopli kool, Kopli kunstikool) on gümnaasium Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas. Koolihoone asub aadressil Kopli tänav 102A. Üldhariduskoolis antakse kunstialast süvaõpetust alates 1965. aastast. Johannes Suurmets (1936–1944), Alma Kaik (1947–1953), Salme Vapper (1956–1962), Harri Kelder (1965–1971), Ants Kuutmaa (1971–1973), Jaan Pikas (1973–1977), Viivi Läll (1977–1984), Arvi Laanet (1990–1995), Märt Sults (1995–2015), Mari-Liis Sults (2015–) Kooli eelkäija oli Vene-Balti tehase 1914. aastal avatud 4-klassiline algkool, mis 1917 evakueeriti Venemaale. 1921–1922 tegutses kool taas tehase eraalgkoolina. 1922. aasta sügisel sai koolist Tallinna 26. Algkool, 1944–1952 kandis kool nime Tallinna 26. Mittetäielik Keskkool ja 1952–1956 Tallinna 26. 7-aastane Kool. Kool kandis 1956–1989 nime Tallinna 24. Keskkool ja 1989–2000 Tallinna Kopli Kunstikeskkool. Koduleht "Tallinna Kunstigümnaasium loob oma tiiva alla demokraatlikku kooli" ERR, 7. mai 2019
Kaevur

See artikkel räägib üldmõistest. Koori kohta vaata artiklit Kaevur (koor). Kohtla-Järvel ilmunud ajalehe jaoks kohta vaata artiklit Kaevur (ajaleht). Kaevur on inimene, kes kaevandab maavarasid, kaevanduses töötav mäetööline. Kaevur on üks kõige ohtlikumatest ametitest.
Arvelduskonto

Arvelduskonto, argikeeles ka arveldusarve, on isiku pangakonto, millel kajastatakse kõik arveldused (sissetulekud, väljaminekud, kohustused) käimasoleva kokkuleppelise arveldusperioodi kohta. Rahvusvaheline pangakonto number [1]. Keelesäuts. Arvelduskonto, mitte arveldusarve. Vaadatud 22. aprillil 2024.
Camp Shorabak

Camp Shorabak, endine Camp Bastion on Afganistani õhujõudude baas. Baas asub Helmandi provintsi keskusest Lashkargāhist loodes ning on Helmandi provintsi operatsioonide logistikakeskus. See on suurim Briti meretagune sõjaväelaager pärast Teist maailmasõda. 2006. aastal ehitatud baas asub kõrbes, eemal kohalikust asustusest. Baas hõlmab 6,5 km pikkuse ja 3 km laiuse ala. Seal on lennuväli ja sõjaväehaigla. Camp Leatherneck ANA (Afghan National Army) Camp Bastion doubles in size. Ministry of Defence, 18. mai 2010. Building Camp Bastion. Channel 4, 24. veebruar 2006. NATO: rünnakus Camp Bastionile purustati kuus USA hävitajat, Delfi.ee, 16. september 2012
Tundlikkus

Tundlikkus on millegi võime millelegi reageerida; mõnikord ka selle määr. Sõna on kasutusel ka terminina. Tundlikkus ehk sensiiblus on bioloogias ja psühholoogias organismi või selle osa võime reageerida ärritaja(te)le. Tundlikkus on tehnikas seadme või materjali millelegi reageerimise määr. Sensitiivsus Lõhkeaine tundlikkus Tundlikkuslävi Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Heikki Konttinen

Heikki Konttinen (17. juuni 1910 Suonenjoki – 20. veebruar 1988 Helsingi) oli soome skulptor. Ta õppis 1940. aastatel kunsttööstuskoolis ja kujutava kunsti akadeemias. Heikki Konttise teosed olid esimest korda näitusel 1939. aastal. 1964. aastal sai ta Pro Finlandia autasu. Tema tuntumate teoste hulgas on pronksskulptuur "Veljmies" Kuopios, poliitik Eino Sakari Yrjö-Koskise büst Tamperes ja jooksja Hannes Kolehmaise kuju Kuopios. Kuvataiteilijamatrikkeli Veljmies
Joe Friel

Joe Friel on USA kestvusspordialade treener. Teda teatakse kõige paremini triatloni- ja jalgrattatreenerina, aga ka raamatute "The Triathlete's Training Bible", "The Cyclist's Training Bible", "The Mountain Biker's Training Bible" (eesti keeles "Maastikuratturi treeningupiibel" 2004), "Going Long: Training for Ironman-Distance Triathlons" ja "Your First Triathlon" autorit. Frielil on magistrikraad treeninguõpetuses, ta on USA Triathloni (triatloni, duatloni jm juhtorgan) ja USA Cycle'i (rattaspordi juhtorgan) sertifitseeritud tipptreener. Ta on USA Triathlon National Coaching Commissioni (treenerite komitee) asutajaliige ja endine esimees. Ta tegutseb ka ärimaailmas, olles veebipõhise tarkvarafirma Training Peaks asutaja ja treeningpiiblite väljaandja. Friel treenis Ryan Boltonit, kes on osalenud olümpiamängudel. Bolton võitis 2002. aastal Lake Placidi Raudmehe võistluse. Friel kasutab treeningu periodiseerimismetoodikat, mille töötas välja Tudor Bompa. Hadzipetros, Peter (3. aprill 2009). "Triathlon: Multi-event sport surges in popularity". CBCNews. Vaadatud 27.04.2012. "Joe Friel Launches Training Bible Coaching in the Boulder-Denver Area". Colorado Runner. 2. november 2007. Originaali arhiivikoopia seisuga 23.03.2012. Vaadatud 27.04.2012. Watson, Adam (23. märts 2010). "'Caveman Diet' growing followers". ESPN.com. Vaadatud 27.04.2012. "How to get out of a cycling rut". Los Angeles Times. 18. juuli 2011. Vaadatud 27.04.2012. "Ryan Bolton - Short or Long, His Success Has An Olympic Touch". Ironman.com. 9. august 2002. Originaali arhiivikoopia seisuga 27.03.2012. Vaadatud 27.04.2012. Joe Frieli blogi
Raamatu ja roosi päev

Raamatu ja roosi päev (ka rahvusvaheline raamatu ja autoriõiguste päev) on 23. aprillil tähistatav raamatupüha. Eri maades on sel erinev nimetus ja tähendus. Hispaanias on tähtpäeva nimetus San Jorge. Kataloonias on 23. aprill kui püha Jüri päev (Sant Jordi) olnud juba 1436. aastast ka "roosipäev", mil armsamad kinke vahetavad, sarnaselt tänapäeval levinud valentinipäevaga. Raamatu ja roosi päev sai sellest 1920. aastatel. Eri andmeil kas 1923. või 1926. aastal vahetati Kataloonias sel päeval esimest korda raamatuid. Teise versiooni kohaselt pärineb püha idee Barcelona raamatukaupmehelt, kes raamatumüügi suurendamiseks leiutas uue kombe: sel päeval kinkigu iga mees naisele roos ja naine mehele raamat. 15. novembril 1995 kuulutas UNESCO 23. aprilli rahvusvaheliseks raamatu ja autoriõiguste päevaks (World Book and Copyright Day või International Day of the Book, resolutsioon nr 3.18). Tänapäeval toimuvad 23. aprillil mitmel pool maailmas raamatulaadad või muud kirjandusüritused. Hispaanias loetakse kahepäevasel lugemismaratonil ette Miguel de Cervantese raamat "Don Quijote" ning Alcalá de Henareses annab Hispaania kuningas üle Miguel de Cervantese auhinna. Suurbritannias ja Iirimaal tähistatakse raamatupäeva märtsi esimesel neljapäeval, et see ei langeks koolides lihavõttevaheajale. Rootsis on selle tähtpäeva nimetus Världsbokdagen ('maailma raamatupäev'), 2000. ja 2011. aastal tõsteti see lihavõtete vältimiseks 13. aprillile. 23. aprill on tähtis ka kirjandusloos. Tuntud autoritest sündisid sel päeval Maurice Druon, Vladimir Nabokov, Manuel Mejía Vallejo ja Halldór Laxness, surid aga Miguel de Cervantes, Inca Garcilaso de la Vega ja William Shakespeare (kõik kolm 1616. aastal). Eestisse jõudis raamatu ja roosi päeva tava 1998. aastal. Seda tähistatakse ka Tartu kirjandusfestival Prima Vista raames. Raamatu ja roosi päev Eesti Lastekirjanduse Keskuses "World Book and Copyright Day – April 23" UNESCO kodulehel S., Aitana Palomar (22. aprill 2023). "La leyenda de San Jorge y el dragón" [Püha Jüri ja draakoni legend]. National Geographic (hispaania). Originaali arhiivikoopia seisuga 19. jaanuar 2020. Vaadatud 27. aprillil 2023.
Helmut Rüdmik

Helmut Rüdmik (8. aprill 1923 Tallinn – 19. august 1998 Toronto) oli eesti vaimulik. Ta õppis aastail 1983–1985 (lõpetas) Torontos Usuteaduste Instituudis. Helmut Rüdmik põgenes 1944. aastal Saksamaale. 4. detsembril 1985 ordineeriti ta õpetajaks, teenis USA 1. praostkonna vikaarõpetajana 1985–1987, Lõuna-Florida koguduse õpetajana ja Toronto Peetri koguduse õpetajana. Tema onupoeg René Tasmuth (ema vennapoeg) oli EELK vaimulik. Õpetaja Helmut Rüdmik surnud. Teataja, 26. september 1998, nr. 8, lk. 6.
Tudor Bompa

Tudor Olimpius Bompa (sündinud 23. detsembril 1932 Năsăudis) on rumeenia endine sportlane ja treener. Teda peetakse treeningu periodiseerimisele alusepanijaks. See meetod töötati algselt välja Nõukogude Liidus. Meetod seisneb treeningukoormuse varieerimises aasta lõikes (vastandina ühesuguse koormuse rakendamisele), et saavutada optimaalne tulemus. Bompa avaldas 1963. aastal Rumeenias oma töö "Periodization: Theory and Methodology of Training" ning aitas kaasa idabloki sportlaste domineerimisele võistlustel kolme aastakümne vältel. Treenerina töötades juhendas Bompa 11 kergejõustiku ja sõudmise medalivõitjat olümpiamängudel (2 kulda) ja maailmameistrivõistlustel. Olles ise olümpiamängudel sõudjana osalenud, muutis Tudor Bompa hiljem murdmaasuusatamise treeningupõhimõtteid. Praegu on Bompa Toronto Yorki ülikooli emeriitprofessor. Tema abikaasa Tamara Bompa töötab samas ülikoolis lektorina. http://tudorbompainstitute.wordpress.com/dr-tudor-bompa/
Pontedeerialised

Pontedeerialised (Pontederiaceae) on kommeliinilaadsete seltsi kuuluv veetaimede sugukond. Pontedeerialiste sugukonda kuulub näiteks erakordselt invasiivne harilik vesihüatsint. Eichhornia (vesihüatsint) Eurystemon Heteranthera Hydrothrix Monochoria Pontederia (pontedeeria) Reussia Scholleropsis Zosterella The Families of Flowering Plants
Meemo Mäelo

Meemo Mäelo (10. oktoober 1928 Tartu – 21. august 1998 Stockholm) oli eesti ühiskonnategelane. Ta oli Bernhard ja Helmi Mäelo poeg. 1944. aastal põgenes koos vanematega Saksamaale, kust pere siirdus 1945. aastal Rootsi. Ta lõpetas Stockholmi Ülikooli fil. mag. (1955) ja Uppsala Ülikooli fil. lic. (Briands plan om Europas förenta stater 1929–30 och reaktioner i de nordiska länderna – Briand'i Euroopa Ühendriikide kava 1929–1930 ja selle vastukaja Põhjamaades). Oli üliõpilasseltsi Raimla liige. Õpingute kõrvalt töötas ta Rootsi koolides õpetajana. Jäänud invaliidsuspensionile, osales Meemo Mäelo eesti organisatsioonide tegevuses (Eesti Komitee, Rootsi-Eesti Õpperaamatufondi, Eesti Õpetajate Keskühingu, Eesti Gümnaasiumiõpetajate Ühingu, Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis ja Eesti Teadusliku Instituudi juhatuse liige). Ta oli abielus Margot du Pau'ga. Paul Laan. "Meemo Mäelo in memoriam". Teataja nr 8, 26. september 1998. Lk 7
Pekka Alava

Pekka Alava (28. november 1897 – 20. jaanuar 1977) oli soome skulptor. Ta esines näitustel 1933. aastast. Pekka Alava teoste hulgas on purskkaev "Kalapoika" (1947) Porvoos ja portreesid. Ta osales paljudel avalikel võistlustel. 1954. aastal peetud Marssal Mannerheimi ratsamonumendi esimesel ideedevõistlusel sai ta kolmanda auhinna. Kuvataiteilijamatrikkeli Pekka Alava
Montréali protokoll

Montréali protokoll on 1987. aastal 40 riigi poolt Montréalis alla kirjutatud kokkulepe, mis piirab kõikide freoonide kasutamist, et kaitsta osoonikihti. Leping kirjutati alla 16. septembril 1987 ja see jõustus 1. jaanuaril 1989. Leppe on ratifitseerinud 196 riiki, sh kõik ÜRO liikmed, ja Euroopa Liit. Kokkuleppe tulemusel on osooniauk Antarktika kohal hakanud vähenema. Loodetakse, et see taandub 1980. aasta tasemele aastateks 2050–2070. Laialdase ulatuse ja rakendamise tõttu on seda kokkulepet peetud õnnestunud ja eeskujuliku rahvusvahelise koostöö näiteks. Kofi Annan nimetas seda kõige edukamaks rahvusvaheliseks kokkuleppeks. Increase in CFC-11 emissions from eastern China based on atmospheric observations, nature.com, 22 May 2019
Regionaalne kivim

Regionaalne kivim on kivim, mis saab levida vaid teatud kindlas piirkonnas. Näiteks kukersiit on regionaalne kivim. Hoolimata sellest, et põlevkivi leidub ka mujal maailmas, ei nimetata ühegi teise leiukoha põlevkivi kukersiidiks, isegi kui nad oleksid koostiselt kukersiidiga identsed. Regionaalset kiviminime tuleb eristada korrektsest petrograafilisest kiviminimest, mis peaks vastama ülemaailmselt tunnustatud klassifikatsioonidele. Näiteks regionaalne kivim Läänemere punane kvartsporfüür on kivimiliselt paleotüüpne rüoliit. Osa kivimitest, näiteks andesiit (nimi tuleb Andide mäestiku järgi) on nime järgi küll regionaalsed, kuid on tänaseks defineeritud keemilise koostise, mitte geograafilise päritolu järgi ning on seetõttu leitavad mitmes maailma osas.
Gyál

Gyál on linn Ungaris Pesti komitaadis, samanimelise kreisi keskus. Asub Budapestist vahetult kagus. Linna lõunapiiril kulgeb maantee M0. Gyális on mitmete ettevõtete logistikakeskused. Linnas on katoliiklik ja kalvinistlik kirik. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Gyáli koduleht
Pulp

Sõnal "pulp" on mitu tähendust. Pulp on bioloogias pehme kude. Põrnapulp Hambapulp ehk hambasäsi Pulp ehk tärkliseraba on põllumajanduses tärklisetootmise jääk, millest tärklis on välja pestud. Pulp on tehnikas tahke peenmaterjali heljum (suspensioon). Pinnasepulp Pulp on Briti ansambel Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Tuberkul

Sõnal "tuberkul" (ld tuberculum 'kühmuke, mügarake') on mitu tähendust: Tuberkul ehk köbruke on anatoomias luul või muul elundil olev kühm. Tuberkul on tuberkuloosi korral tekkiv köbruke(ne). Tuberkul on paleontoloogias selgrootute skeleti pinnal olev kühmuke. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] EE 9. köide, 1996.
Minevik

Minevik on aeg, mis eelneb olevikule, või kõik see, mis on ajas möödunud. Sellisena vastandub minevik tulevikule ning erineb olevikust. Minevik on möödunud olevik. Minevikku uurivate teadusharude seas on ajalugu, arheoloogia, arheoastronoomia, ajalooline keeleteadus, geoloogia, ajalooline geoloogia, paleontoloogia, paleobotaanika, paleoetnobotaanika, paleogeograafia, paleoklimatoloogia ja kosmoloogia. Aja nool määrab aja suuna minevikust tulevikku. Minevikku kuuluvad kõik sündmused, mis võivad olla oleviku sündmuste põhjuseks.
Ekspluatatsioon

Ekspluatatsioon ehk ekspluateerimine (prantsuse sõnast exploiter 'kasutama, tarvitama') on millegi (hrl süstemaatiline) kasutamine, rakendamine või käitamine (käitus, käit). Näiteks saab ekspluateerida loodusvarasid, ehitisi, ettevõtteid, seadmeid, liiklusvahendeid vm. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat. Tallinn 2009. Keskkonnasõnaraamat EnDic, 2004 (vaadatud 10.04.2012)
Ekspluateerimine

Ekspluateerimine on marksistlikus majandusteaduses ideoloogias tootmisvahendite omanikuna (ekspluataator) võõra tööjõu oma huvides ära kasutamine. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Max Trakmann

Max (Maksim) Trakmann (ka Max-Alfred Trakmann; 31. oktoober 1890 – 3. oktoober 1937 NSV Liit) oli eesti poliitik (kommunist) ja nõukogude sõjaväelane. Max Trakmann õppis Moskva ülikoolis arstiteadust ning astus VSDTP liikmeks 1917. aastal. Oli 1916–1917 arst Märjamaa ja Kullamaa kihelkonnas. 1918. aasta kevadel oli ta Tallinnas 12. armee sõjaline komissar. 1918. aasta lõpus oli M. Trakmann Nõukogude Venemaa Vabariigi Revolutsioonilise Sõjanõukogu Välistaabi Registreerimisvalitsuse 1. osakonna (sõjaväeline vastuluure) ülem. 1918. aasta novembrist oli Max Trakmann Eestimaa Ajutise Revolutsioonikomitee ja Eesti Töörahva Kommuuni Nõukogu liige ning 1919. aasta veebruarist ETK Nõukogu Rahvusvahelise Läbikäimise Valitsuse juhataja. Marko Tamming, Nõukogude sõjaväeluure ja Eesti 1920–1924 Meenutades kommunaare, Maaleht, 1988 nr. 48, 1. detsember 1988, lk 3 Eesti Riigiarhiivi Filiaali (Parteiarhiivi) fotokogu, Trakman, Maks (Trakmann, Max) perekonnaga.
Karl Mühlberg (poliitik)

Karl Mühlberg (1890 – 20. juuli 1922 Petrograd) oli eesti poliitik (kommunist). Karl Mühlberg oli 1918. aasta novembrist Eesti Töörahva Kommuuni Nõukogu liige ning ETK Rahvakontrolli Valitsuse juhataja. Karl Mühlberg allkirjastas Eesti Vabadussõja ajal, pärast Vene vägede Eestist väljatõrjumist, koos Hans Pöögelmanni, Otto Rästase ja Johannes Käspertiga 1919. aasta 5. juunil kommunistliku Eesti Töörahva Kommuuni likvideerimise otsuse. "Partei teated. Karl Mühlberg". Edasi. 23. juuli 1922. Vaadatud 30. august 2017. Meenutades kommunaare, Maaleht, 1988 nr. 48, 1. detsember 1988, lk 3
Kampsun

Kampsun on lõngast silmuskoes kootud või heegeldatud üle pea selga tõmmatav või eest kinnitatav (nööpidega, tõmblukuga vm) pikkade varrukatega riietusese. Kampsun võib olla ümara, V-kaeluse või kõrge kaelusega. Kampsunil võivad olla taskud. Üle pea selga käivat kõrge kraega kampsunit võidakse nimetada sviitriks. Üle pea tõmmatavat kraeta kampsunit nimetatakse pulloveriks, eest nööbitavat õhemat kampsunit nimetatakse kardiganiks. Eesti etnograafias oli kampsun villasest riidest tehtud naistejakk, mida kanti särgi peal, ulatusega veidi üle vöökoha. Ta oli avara rinnalõike, pikkade varrukate ning haagitavate hõlmadega, krae puudus. Nimetatud ka pihtkuub, vähekuub, kampsik, Saaremaal abukäised, Hiiumaal vähejäku, läänemurdes pelts, Tartu ja Võru murdes pihtsärk. Kampsun oli Euroopas laialdaselt tuntud, samuti Baltikumis. 18. sajandil kasutati kampsunit rahvarõivana Saaremaal ja Lõuna-Eestis, 19. sajandi lõpuks oli levinud aga üle kogu Eesti, v.a. Setumaa. Traditsiooniline riideese oli ta Tartumaal ning Võrumaal. Vanemad kampsunid olid lõikelt sarnased pikk-kuue ülaosaga. Eesti mandriosas tehti kampsunitel küljeõmblus keha järgi, voltidega seljal, lisaks õmmeldi kampsuni alläärde riideriba, milles olid kas ühtlaselt või rühmiti voldid ehk seesid. Saaremaal erinesid kampsunid kihelkondade kaupa. 19. sajandi lõpus hakati kandma kampsuneid, mida kooti villasest lõngast. Arani kampsun Islandi kampsun Džemper Jakk (rõivaese) Vatt (riietus) Vest Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 49 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 63 Eesti rahvariiete ajalugu. Ilmari Manninen. 1927, 2009. Kampsun. Eesti Rahva Muuseum Kampsun, naiste. Eesti Rahva Muuseum
1973. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

1973. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused toimusid Iraanis Teheranis.
Tartu ilukirjanduses

"Tartu ilukirjanduses" on Tartu Linnaraamatukogu loodud veebiportaal, milles on Tartu käsitlused ilukirjanduses (sh mälestustes ja esseedes), ajaloolised fotod ja interaktiivne kaart. Kavas on lisada ka kunstiteoseid ja muusikapalu. Projekti eesmärk on "hoida meie kultuurimälu, luua seoseid vaimse ja füüsilise ruumi vahel, tutvustada lokaalajaloolist keskkonda ning aidata õpilast, üliõpilast, uurijat või koduloohuvilist andmete ja allikate leidmisel ja seostamisel." Samuti seostub veebiportaal Tartu kandideerimisega UNESCO kirjanduslinna tiitlile. Andmebaasi hakati looma 2005. aastal, publikule esitleti seda 2012. aasta 10. aprillil. Avamispäeva õhtul oli selles 427 autorit, 382 proosateost, 207 luuleteost, 53 kogumikku, 1328 proosakatkendit, 498 luuletust ja 387 fotot. Projekti juht on Katrin Raid. Projekt "Tartu ilukirjanduses" Tartu Linnaraamatukogu kodulehel Projekt "Tartu ilukirjanduses" Tartu Linnaraamatukogu kodulehel Kristjan Roos "Suurejooneline "Ilukirjanduslik Tartu" jõuab internetti" Linnaleht, 5. aprill 2012 Raimu Hanson "Lõigud Tartu teemadega tekivad andmebaasi külili lugemisest" Postimees, 25.10.2012 Raimu Hanson "Tartu hakid lärmavad ja jagelevad põhjusega ja põhjuseta" Postimees, 25.10.2012 "Tartu ilukirjanduse andmebaas sillutab Tartule teed UNESCO kirjanduslinnade sekka" Tartu linna pressiteade, 15.11.2012
Degeneratsioon

Degeneratsioon on taandareng, mandumine, allakäik; väärastumine. Sõnal on ka konkreetsemaid tähendusi: Degeneratsioon ehk taandareng on bioloogias rakkude, kudede, elundite, organismide ja populatsioonide taandareng. Degeneratsioon on meditsiinis raku, koe, elundi või organismi mandumine. Degeneratiivne haigus Degeneratsioon ehk väärastumine on mõiste põllumajanduses (aretuses). ... Regeneratsioon Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006. TEA entsüklopeedia 5. köide, 2010 Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 16.04.2012)
Ajatamine

Ajatamine on taime (või selle osa) tema puhkeperioodil lehtima või õitsele ajama. Mitmeid sibullilli (nt tulbid ja hüatsindid) saab ajatada. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Teet Kallasvee

Teet Kallasvee (19. märts 1966 – 11. aprill 2012) oli Eesti omavalitsustegelane ja poliitik. Teet Kallasvee lõpetas 1984. aastal Haapsalu 1. Keskkooli ja 1991. aastal Tallinna Tehnikaülikooli puidutöötlemise tehnoloogia erialal. Aastatel 2002–2007 oli ta Haapsalu linnapea. Ta oli Isamaa ja Res Publica Liidu liige. Ta oli muu hulgas sihtasutuse Läänemaa Haigla nõukogu liige. Aastatel 2008–2009 oli ta Eesti Tennise Liidu peasekretär ja 2010–2011 Läänemaa omavalitsusliidu tegevjuht. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. september 2008. Vaadatud 11. aprillil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.tennis.ee/2012/04/suri-eesti-tennise-liidu-endine-peasekretar-teet-kallasvee/[alaline kõdulink] http://online.le.ee/2012/04/11/suri-endine-haapsalu-linnapea-teet-kallasvee/ Suri Haapsalu endine linnapea Teet Kallasvee CV (aastast 2007) IRL-i kodulehel
Aglomeraat (geoloogia)

Aglomeraat on valdavalt ümardunud klastidega püroklastiline sete, mille keskmine terasuurus ületab 64 mm. Aglomeraat koosneb valdavalt vulkaanilistest pommidest. Aglomeraadi all mõistetakse geoloogias mõnikord erinevaid asju. Näiteks peetakse aglomeraadiks ka kokkutsementeerunud vulkaanilistest pommidest koosnevat kivimit. Seetõttu võidakse aglomeraadiks pidada nii setet kui ka kivimit. Mittevulkaanilistest settekivimeist koosnevat kivistunud aglomeraadi analoogi nimetatakse konglomeraadiks. Termini "aglomeraat" võttis kasutusele briti geoloog Charles Lyell aastal 1831.
Mark Lenzi

Mark Edward Lenzi (4. juuli 1968 – 9. aprill 2012) oli Ameerika Ühendriikide vettehüppaja ja vettehüppetreener. Ta tuli 3 m hoolauahüpetes 1992. aastal Barcelonas olümpiavõitjaks ja võitis 1996. aastal Atlanta olümpiamängudel pronksmedali. 1991. aasta maailmameistrivõistlustel Perthis sai ta 1 m hoolauahüpetes hõbemedali.