laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Märjandi

Märjandi on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ambla valda. Elanike arv 67 (seisuga 1.01.2013), pindala 15 km². Küla kuulus alates aastast 1866 Käravete valda, 1892 Ambla valda, 1945 Ambla Külanõukogu alla ja 1991 Ambla valda. Küla praegune territoorium on kujunenud Seene küla ja Aru küla (Käravete-Aru) liitmisel. Külal puudub oma ajalooline keskus. Küla paikneb valla põhjaosas poolkaares ümber Käravete aleviku. Küla läbivad Piibe maantee ja Pärnu-Sõmeru põhimaantee, mis kohtuvad omavahel küla keskuses, kus asub ka Circle K bensiinijaam. Lisaks Käravete alevikule on küla naabriteks Järva vallas Raka, Kurisoo, Sääsküla ja Kukevere küla ning Tapa vallas Rägavere ja Linnape küla. Maheaianduse huvilistele on tuntud Rebase talu õunaaed. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mägise

Mägise on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ambla valda. Eevakivi metsa sipelgaala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kurisoo

Kurisoo (saksa keeles Kurrisal) on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ambla valda. Elanike arv 91 (seisuga 1. jaanuar 2013). 1977. aastal liideti Kurisoo külaga Aravete-Saunaküla. Küla asub poolkaares ümber Aravete asula, piirnedes veel Sääsküla, Raka, Rava ja Märjandi külaga. Omab ühist piiri ka Albu valla Orgmetsa ja Ahula külaga. Külal puudub keskus. Küla praegune territoorium on kujunenud osalise Aravete asula ja Kurisoo küla liitmisel. Küla läbivad Piibe maantee ja Sõmeru–Pärnu maantee. Halduskuuluvus läbi aegade: Käravete mõis, Albu mõis, 1866 Seidla vald, 1894 Albu vald, 1945 Aravete Külanõukogu, 1977 Ambla Külanõukogu, 1991 Ambla vald, 2017 Järva vald. Kurisoo külas asub Aravete Moto ja Vabaajakeskus, mis on rahva seas rohkem tuntud kui Aravete Kardikeskus. Aravete kardirada on kompleksina üks paremaid Eestis. Seal toimuvad suve jooksul mitu rahvusvahelist spordivõistlust ja kardisõiduvõimalust pakutakse ka tavapuhkajale. Piibe maantee äärses põlises lookuusikus asub Orgmetsa loopealne, 30–40 ha suurune ala, kus pinnakatte paksus ei ületa 0,2 m, kohati pinnakate isegi puudub ja paljandub Porkuni lademe lubjakivi. Pätsiniidu paekärgastik on ainulaadne, osaliselt paljas, osalt kamardunud karstiala Aravete–Rava maanteest umbes 1 km põhja pool, endise Pätsiniidu küla juures, piklikul paekõrgendikul, põldudevahelises hõredas metsatukas. Karstiala suurus on ligikaudu 8 ha. Seal esineb rohkesti mitmesuguseid väikseid lookarsti vorme – avalõhed, karrid, lohud. Karstilohkude laius on kuni 10 m ja sügavus kuni 0,6 m. Avalõhede pikkus on 3–6 m ja vahekaugus kohati kuni 2 m. Suurim paljaskarsti esinemispaik on 60 m lai ja 80 m pikk. Paljandunud paekivide vahel kasvab kaitsealune sõnajalg – müür-raunjalg. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Fred Puss: artikkel "Kurisoo" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kukevere

Kukevere on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ambla valda. Küla varasem nimi oli Kuckofer. Elanike arv 2013. aasta 1. jaanuari seisuga on 55 inimest. Pindala 13 km2. Küla asub Järva valla põhjaosas, piirnedes Järva valla Märjandi, Peedu ja Sääsküla küla ning Käravete alevikuga ning Tapa valla Kõrveküla, Raudla ja Rägavere külaga. Küla läbib Jägala–Käravete ehk Piibe maantee. Asulat on esmamainitud 1564. aastal. Kukevere koosneb kahest ajalooliselt külast: Kukevere ja Säänla külast. 1725. aastal elas külas 70 inimest. 1977. aastal liideti Kukevere külaga osa Käravete asula territooriumist. Enne kolhoose olnud Kukevere külas 13 talu, nendest 8 omanikud olid Kirnmannid. Niisamuti oli suurem osa Kukevere elanikest Kirnmannid. Kukeveres tegutses Gustav Kirnmanni juhtimisel segakoor, mis käis ka laulupidudel. Kukeveres tegutses ka naisselts, mida juhatas Aliide Kirnmann. Halduskuuluvuse muutumine:1866 Kukevere vald, 1892 Ambla vald, 1945 Jäneda külanõukogu, 1963 Lehtse külanõukogu, 1977 Ambla külanõukogu, 1991 Ambla vald, 2017 Järva vald. Kukevere külas Innu talu lähedal kuusesegametsas asub roosakashall heinasaokujuline graniitrahn: pikkus 6,3 m, laius 5,8 m (kitsamal otsal 4,6), kõrgus 2,7 m, ümbermõõt 21 m. Kivim on jämedateraline ja kvartsirikas. Põhjakülje kallakul on näha laste liulaskmise rada. Rahnu tipus asub looduslikuna näiv lohk läbimõõduga 40–50 cm ja sügavusega 10 cm. Lohus leidub sütt ja tuhka ja sealt väljub väike veevoolurenn. Nii lohu kui ka kogu kivi pind on konarlik ja kaetud samblaga. Ümbruses esineb ka väiksemaid rahne. Läheduses asuvad Jänijõe alguse allikad. Rahnu nimi “Kohtumiskivi” tulevat sellest, et vanasti käinud külanoored rahnu juures kokku saamas. Omaette kaunis vaade avaneb Piibe maanteelt külani viival alleel. Teed külla juhatab põline mänd. Kukevere mõisa kuivati on kaunis näide Järvamaa põhjaosale tüüpilisest maakivi ja Kuru lubidolomiidi kooskasutamisest. Seal töötas kõrtsmikuna kuulus “prohvet Maltsvet” Juhan Leinberg. Küla piirkonnas Jaani ja Karja talu maadel on arheoloogiamälestistena kaitse all kaks kivikalmet. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Hundid laastasid lambakarja Järva Teataja, 30. november 2006
Jõgisoo (Järva)

Jõgisoo on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ambla valda. Jõgisoo elanike arv oli 1. jaanuari 2013 seisuga 108. Küla on esimest korda mainitud 1467. aastal. Küla pindala on 17 km2. Jõgisoo küla paikneb suuresti valla keskel Ambla alevikust lääne poole, piirnedes Järva valla Raka, Kurisoo, Roosna, Rava ja Reinevere külaga. Ühist piiri on ka Tapa valla Räsna külaga. Küla läbib Ambla–Tamsalu maantee. 1866. aastal kuulus Jõgisoo Roosna valda, 1892 – Nõmmküla valda, 1939 – Ambla valda, 1945 – Ambla külanõukokku 1991–2017 – taas Ambla valda, alates 2017 – Järva valda. Praegune Jõgisoo küla territoorium on kujunenud osalise Roosna asunduse, Prümli ja Jõgisoo küla liitmisel. Prümli vallakooli asus 1869. aastal õppima rahvakirjanik A. H. Tammsaare. Prümlis käis ta koolis kolm aastat. Koolimaja täitis ka valla- ja kohtumaja ülesandeid ja koolmeister oli ka vallasekretär. Seetõttu oli kooli rehetoas ahju taga ka nn arestikamber. Prümli küla elanikud olnud väga musikaalsed, enamik neist mänguinud mingit pilli ja viiuleid osatud ka kohapeal teha. Prümli külas tegutses 1869. aastast keelpillikvartett: 2 viiulit, vioola ja tšello. Kvartett tegutses 1906. aastani. Jõgisoo küla keskel asuvad korrusmajad on ehitatud Nõukogude ajal tollase kolhoosi tööliste majutamiseks. Jõgisoo külas on hulgaliselt endisi kolhoosi tootmishooneid. Mõni neist on kasutusel siiani, kuid paljud on lagunemas. Jõgisoo külas asub 3,4 ha põhjaallikatest toituv Vanaveski paisjärv (Roosna-Alliku Vanaveski järv), mis taastati 1985. Vett lisandub ka kagukaldal kõrge kuusiku serval olevatest allikatest, kus mäenõlva kruusasest pinnasest niriseb selge vesi. Tegu on tüüpiliste langeallikatega, mis toituvad oosiliivades ja -kruusades olevast põhjaveest. Järvetaguses metsas näeme kõrge järsunõlvalise vallseljaku ehk oosi kõrval veel ka looklevat soiste kallastega ojasängi, kus vesi voolab vaid veerikkal ajal. Oja algab umbes 300 meetrit ida pool asuvatest ajutistest lätetest ning suubub Vanaveski järve. Veerikkal ajal saabki Jägala lisajõgi, Ambla ehk Albu jõgi alguse sealse metsa rüpest, muidu Vanaveski järvest. Järve kaldal asuv mälestuskivi tähistab mitmete Kõrvemaa loodusobjektide, sealhulgas ka Jänijõe uhtlammimetsa avastaja Teet-Julius Luntsu (1902–1941) sünnipaika. Mitmekülgselt arenenud loodushuvilisena avaldas ta loodusteaduslikes väljaannetes üle 70 teadusliku artikli ja brošüüri “Vaatlusi kodukoha loodusest”. Osales Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Lehtmetsa-Risti osakonna töös ning aitas välja anda ajakirja Lõke. Kaiemäe Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ahula

Ahula on küla Järva maakonnas Järva vallas 29 km kaugusel Paidest ning 5 km kaugusel teeninduskeskusest Järva-Madisest. Ahula naaberkülad on Seidla ja Aravete. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Albu valda. Ahula oli elanike arvult Albu vallas teine küla. Ahula külas elas 2002. aasta 12. novembri seisuga 371 inimest. Valdav osa Ahula elanikest on eestlased. Ahula küla elanikkond on noor, enamikus tööealised ja noored: kuni 18-aastasi 106, kuni 54-aastasi 199 ja pensioniealisi 67. Ahula külas on Albu valla küladest kõige tihedam asustus. Ahulat läbib Rakvere–Pärnu maantee (riigimaantee nr 5). Lähim raudteejaam on Tapal – 21 kilomeetri kaugusel. Ahula küla asub Pandivere veekaitsealal. Tallinna joogivesi saab alguse Ahula allikatest. Ahulas asuvad Ahula lasteaed, noortekeskus, rahvamaja, internetipunkt, raamatukogu, postkontor, kauplus ning toimub perearsti vastuvõtt. Külas on tehisjärv Ahula karjäär. Ahula küla on esmamainitud 1520. aastal nimega Aewel. Ahula keskusena tegutses 13. sajandil kohalik mõis, kus 19. sajandil toimusid Krimmi ümberasumisliikumise ajal talurahvarahutused, millest osavõtjad said peksa Kukenoosi rehe all, mõisnik von Lilienfeldi Albu mõisas (Prohvet Maltsvet). 1948. aastal sai Ahulast Kaardiväelase kolhoosi keskus. Kolhoosi juhatas Aleksander Kozlov. 1993. aastal kolhoos lagunes. 1992. aastal asutati kohalik algkool. 1993. aastal alustas tööd enne Ahula rahvamajas mänguringina töötanud mängutuba. 2004. aastal ühendati algkool ja mängutuba ühtseks asutuseks – loodi Ahula Lasteaed-algkool. 2006. aastal ehitati lasteaed-algkooli keldriruumidesse avatud noortekeskus ja 2008. aastal rajati juurdeehitis, kus avati sõimerühm. Ahula külas oleval Veitla mäel olnud endine vana linn. Liivavõtmise ajal tulnud sageli välja mitmetaoseid esemeid. Jutustaja näinud noorpõlves ühte raudkatelt, mis kruusaveo ajal päevavalgele tulnud, aga ei mäleta enam, kuhu see jäänud. Ahula Raamatukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator O. Laaman, Eesti asundused Venemaal[alaline kõdulink], Meie Tee, nr 5-6, 1978, lk 74 EKLA, f 199, m 48, 11/2 (II) < Järva-Madise khk., Albu v., Madise vndk. – Elfriede Änilane < Marie Sillaots, 48 a. (1930) Folklore.ee Ahula küla arengukava aastateks 2003–2005
Albu

Albu on küla Järva maakonnas Järva vallas Ambla jõe ääres. Kaugus suurematest linnadest: Tallinnast 70 km, Paidest 28 km, Tapalt 30 km, Rakverest 62 km. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Albu valda. Külas asub Albu mõisa süda. Mõisa peahoone, ait, sild ja park on võetud muinsuskaitse alla. Mõisa peahoones tegutseb kool. Külas tegutsevad ka rahvamaja ja raamatukogu. Albut on esmamainitud 1282. aastal (Alp). Liivi sõjani asus Albus ordumõis. Okupatsiooniajal oli küla A. H. Tammsaare kolhoosi keskasulaks. Albu mõis on vanim ordumõis Järvamaal ja üks vanematest Eestis. Mõisaansambel ei ole säilinud hoonete poolest eriti rikkalik (ait, kaarsild, magasiait, viinaköök, park). Mõisa peahoone kuulub arhitektuurimälestisena riikliku kaitse alla. Albu oli nii rahvaarvult kui ka põllumaa suuruselt Järvamaa suuremaid mõisaid. Albu mõis kuulus koos küladega põliste Liivi ordu valduste hulka. Mõisahoone restaureerimise käigus selgus, et hoone on selles kohas paiknenud juba vähemalt 14. sajandil. Keldrikorruselt leitu viitas sellele, et mõis on kahel korral põlenud. Ehituse käigus avastati ka 16. sajandist pärinev reljeefse lillornamendiga kahhelahi. Hästi on säilinud barokilik monumentaalmaaling vestibüülis. Vanimad kirjalikud andmed mõisa hoonestuse kohta pärinevad 1742. aastast. Praegune, arvult kolmas mõisahoone, on kõrge soklikorrusega ühekorruseline ja kahe tahapoole ulatuva tiibehitusega ning liigendatud kelpkatusega barokilik hoone. Esifassaadi kesktelge rõhutab kolmnurkse viiluga risaliiditaoline pealeehitus. Arvatavasti on mõisahoone praegusel kujul olnud olemas juba 18. sajandi algul või isegi 17. sajandi lõpul. Aastatel 1717–1740 töötas Albus nn vaeslastekool, kus anti haridust ning rüütlikasvatust orbunud ja vaesunud aadlilastele. Koolis õppis ka aadliseisusse mittekuulunud eesti ja vene lapsi. Kool on ajalooürikutes esinenud ka "rüütliakadeemia" nime all. Õpiti vanu keeli, prantsuse ja saksa keelt, vehklemist, tantsimist, ajalugu, arhitektuuri, geograafiat ja sõjaasjandust. Alates aastast 1921 tegutseb mõisas kool. Albu mõisa vana kivisild. 2. veebruar 2021 Albu Jäägri Villa. 2. veebruar 2021 Põllumajandushoov Albus. 2. veebruar 2021 Kortermajad Albus. 2. veebruar 2021 Tamm Albus Albu mõisa kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Järva-Madise

Järva-Madise on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla oli 1991–2017 Albu valla keskus. Järva-Madise kirik Järva-Madise kirikuaed Järva-Madise Vabadussõja mälestussammas Albu vallamaja Anton Hansen-Tammsaare monument Järva-Madise vana kalmistu Järva-Madise kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
1770. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | ► 1770 | 1771 | 1772 | 1773 | 1774 | 1775 | 1776 | 1777 | 1778 | 1779 1770. aastad on ajavahemik 1770. aasta algusest kuni 1779. aasta lõpuni. ... ... ...
Kaalepi

Kaalepi on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Albu valda. Kaalepi raba Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Mirjam Jervson, "Kaalepi noored leiavad oma külast rosinaid", Järva Teataja, 1. märts 2009
Lehtmetsa (Järva)

Lehtmetsa on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas asunud Risti koolis töötas õpetajana looduseuurija Teet Lunts. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Albu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Asmu Saar, ''Aegviidu-Nelijärve, lk. 46
Mägede

Mägede on küla Järvamaal Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Albu valda. Küla jääb endise Albu valla loodenurka, läänest Anija ja põhjast Tapa valla piirile ning asub metsasel, liigestatud, künklikul maastikul. Siit on pärit ilmselt ka küla nimi. Külas asub Valgehobusemägi, kus paiknevast tornist avaneb vaade kogu Kõrvemaale ja kaugemalegi. Mäe jalamile on rajatud Valgehobusemäe suusakeskus. 18. sajandi kaartidel on Vetla ja Lehtmetsa vahel Punamäe kõrts. Külakeskusest paar kilomeetrit põhja pool Kõrveküla territooriumil asub Rehessaare rändrahn, millele üks ligipääsudest läheb Mägede küla kaudu. Küla lõunaservas paikneb endine kruusakarjäär (Mägede kruusakarjäär), millesse tekkinud järvekest kasutatakse supluskohana. Tunduvalt arvukamast elanikkonnast minevikus annavad tunnistust paljud taluasemed ja lagunevad hooned. Külas on olnud mitmeid huvitavaid majapidamisi, näiteks pudeliskulptuuride valmistajad. Mägede mõhnastik Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Albu 1660–1738". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. märts 2012. Vaadatud 24. märtsil 2013.
Mõnuvere

Mõnuvere on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Albu valda. Mõnuvere on vana hajatalude rühm. Seda on juba 16. sajandil nimetatud külaks, vahel on aga peetud naabruses asuvate Sugalepa või Soosalu küla koosseisu kuuluvaks. 20. sajandi alguseks kujunes Mõnuverest kompaktsem küla. Mõnuvere kuulus Albu mõisa alla. Küla on esmamainitud 1564 kujul Monneuer. 1739 nimetati talurühma Monefer, 1866 talurühma Менуферъ ja 1913 Менувере küla. Mõnuvere hõlmab Kooksimetsa ja Palginõmme talurühma. Kooksimetsa kuuluvad Miilimäe, Sildevahe ja teised talud. Seda kohanime on esmamainitud 1852 kujul Kooksemetsa nurm. Palginõmme rajati umbes 1800. aastal ja seda on esmamainitud 1811. aastal kujul Palkinömme. Palginõmme kuulus 1920.–1950. aastatel Saare külla. Seejärel jagati Saare küla kaheks, millest Palginõmme liideti Mõnuverega ja ülejäänud osa Sugalepaga. Tõenäoliselt on küla saanud nime isikunime järgi. Küla läbi Tarvasjõgi. Sellest läände jääb Palginõmme raba. Kaugemale läände väljapoole küla piire jääb Kakerdaja raba ja lõunasse Hallikivi raba. Mõnuvere loodeosa jääb Kõrvemaa maastikukaitseala territooriumile. Küla lõunaosas asub arheoloogiamälestisena kaitse alla võetud pelgupaik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk. 395 Eesti kohanimeraamat, lk. 623 Mõnuvere kultuurimälestiste riiklikus registris
Neitla

Neitla on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Albu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Orgmetsa

Orgmetsa on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Albu valda. Orgmetsa pritsikuur Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Peedu (Järva)

Peedu on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Albu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 6.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Seidla

Seidla on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Albu valda. Seidla mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Soosalu (Järva)

Soosalu on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Albu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vetepere

Vetepere on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Albu valda. Küla on esmamainitud 1507. aastal. Vetepere oli vabaküla. 1694 liideti küla Albu mõisa külge. Külas asub A. H. Tammsaare Muuseum Vargamäel. Sealt on pärit kirjanik A. H. Tammsaare. Külas asub arheoloogiamälestisena arvele võetud Kaalepi pelgupaik (Kaalepi linnamägi). Külast voolavad läbi Ambla jõgi ja Jägala jõgi. Küla lääneosas on Kodru raba, kagunurgas Lõhmu raba, lääneosas Kautla soo ja Laeksaare raba ning põhjaosas Kakerdaja raba, Hallikivi raba ja Tõrvassaare raba. Napu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Vetepere küla 360° aeropanoraam / aerofoto
1760. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | ► 1760 | 1761 | 1762 | 1763 | 1764 | 1765 | 1766 | 1767 | 1768 | 1769 1760. aastad on ajavahemik 1760. aasta algusest kuni 1769. aasta lõpuni. ... ... ...
Lavassaare

Lavassaare on alev Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Lavassaare alev sai valla staatuse 19. detsembril 1991. Oktoobris 2013 ühines Lavassaare alevvald Audru vallaga. Alates Eesti omavalitsuste haldusreformist 2017. aastal kuulub alev Pärnu linna koosseisu. Alates 1992. aastast on suveperioodidel külastajatele avatud Lavassaares asuv Eesti Muuseumraudtee. Lavassaare Noortepargi juures asuv Eesti Muuseumraudtee Lavassaare jaam Hooned Lavassaares Lavassaare järv Lavassaare soostik Lavassaare turbamaardla Lavassaare valla lipp Lavassaare valla vapp https://geoportaal.maaamet.ee/est/Ruumiandmed/Haldus-ja-asustusjaotus-p119.html Eesti 2021. aasta rahvaloendus, vaadatud 3.06.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Ida-Viru maakonna Tudulinna valla, Järva maakonna Imavere ja Oisu valla, Lääne maakonna Linnamäe ja Vormsi valla, Põlva maakonna Räpina ja Põlva alevi ning Ahja, Kanepi ja Valgjärve valla, Pärnu maakonna Lavassaare alevi ning Kaisma, Tali, Tori ja Uulu valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta Audru valla ja Lavassaare valla haldusterritoriaalse korralduse ning Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine” muutmine Audru valla, Paikuse valla, Pärnu linna ja Tõstamaa valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine Eesti muuseumraudtee Lavassaare kohta ajalehes Videvik (vaadatud 27.07.2012) Infot Lavassaare kohta (vaadatud 27.07.2012)
Allan Alaküla

Allan Alaküla (sündinud 11. septembril 1968 Kohtla-Järvel) on eesti ajakirjanik. Ta lõpetas Tartu Ülikooli 1993 ajaloo erialal. Ta täiendas end poliitikateaduste alal Birminghami Ülikoolis (1996) ja meedia alal India Massikommunikatsiooni Instituudis (2000). Ta on töötanud 1992–1997 arvamustoimetajana ajalehes Postimees, 1997–2000 arvamustoimetuse juhatajana ajalehes Sõnumileht ja 2000–2002 ajalehe Kesknädal peatoimetaja asetäitjana. 2002–2004 oli ta Tallinna Linnakantselei meediaosakonna juhataja ja avalike suhete direktor. Aastatel 1999–2003 oli ta Avaliku Sõna Nõukogu liige ja 2001–2004 Eesti Ajakirjanike Liidu esimees. Aastatel 2004–2007 oli ta ajalehe Kesknädal peatoimetaja. Ametist lahkumisest teatas ta ajalehe veergudel 23. mail 2007. 2007. aasta juunis asus tööle Tallinna linnakantselei arenguteenistuse vanemspetsialisti ametikohale, sama aasta oktoobrist Tallinna linna esindaja Euroopa Liidus, alates 2008. aasta maist kuni 2020. aasta juulini oli Tallinna Euroopa Liidu esinduse juht. 2012. aasta juulist kuni 2017. jaanuarini oli SA Tallinna Televisiooni nõukogu esimees. 2021. aasta jaanuarist peab Meediavahi blogi ja teeb kaastööd erinevatele väljaannetele. 2021. aasta septembrist tegutseb Lahemaa giidina Valgejõe Mälutalus. 21. novembril 2021 valiti Valgejõe külavanemaks. Meediavaht Valgejõe Mälutalu
1750. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | ► 1750 | 1751 | 1752 | 1753 | 1754 | 1755 | 1756 | 1757 | 1758 | 1759 1750. aastad on ajavahemik 1750. aasta algusest kuni 1759. aasta lõpuni. ... ... ...
Loosu järv

Loosu järv on järv Võrumaal Võrust 3,5 km põhja pool. Järv on 5,6 ha suur, suurim sügavus 4,3 m ja keskmine sügavus 2,1 m. Loosu järv keskkonnaportaalis. Vaadatud 9.03.2015.
Imatu järv

Imatu järv (ka Immatu järv) on järv Ida-Virumaal Iisakust 8 km ida pool. Järv on 27,8 ha suur, suurim sügavus küündib 1,7 meetrini ja asub merepinnast 43,8 m kõrgusel. Järve kaldad on valdavalt soostunud. Järv on nõrga läbivooluga ja suure osa oma veest saab ümbritsevast soost. Väljavool toimub idakaldalt kraavi kaudu Parani ojasse, mis omakorda suubub Alajõkke. Järvest 400 meetrit ida suunas asub RMK Agusalu lõkkekoht. Lõkkekohalt viib järve kaldani laudee. Eesti järvede loend