Termopüülide lahing

Termopüülide lahing (kreeka keeles Μάχη τῶν Θερμοπυλῶν, Máchē tōn Thermopylōn) võideldi 480. aastal eKr Termopüülide (Thermopylae; 'soojad väravad') maakitsusel Sparta kuninga Leonidas I juhitud Vana-Kreeka linnriikide ühendväe ja Pärsia suurriigi suurkuninga Xerxes I armee vahel. Lahing toimus augustis või septembris osana teisest Pärsia sissetungist Kreekasse ja kestis kolm päeva, kulgedes Artemisiumi merelahinguga samal ajal. Pärsia suurkuninga Dareios I käsul ette võetud esimene sissetung Kreekasse toimus juba kümmekond aastat varem, kuid ebaõnnestus, sest 490. aastal eKr peetud Maratoni lahingu võitsid ateenlased. 480. aastaks eKr oli Dareiose poeg kuningas Xerxes I kogunud suure sõjaväe ja laevastiku ning asus uuele sõjakäigule eesmärgiga vallutada kogu Kreeka. 481. aastal eKr Kórinthose linnas toimunud Kreeka linnriikide esindajate kongressil otsustati pärslaste vastu luua ühisrinne. Lahingukoha, milleks oli umbkaudu 15 meetrit lai mägede ja mere vahel kulgev Termopüülide kitsastee, valis eelnevalt välja Ateena väejuht Themistokles, kelle strateegia nägi ette pärslaste edasitungi samaaegset peatamist kitsastel läbipääsudel nii maal kui merel (Euboia saare lähedal Artemisiumi väinades), et vältida pärslaste laevastiku tuge maismaal tegutsevatele väeüksustele. 480. aasta keskel eKr võttis hinnanguliselt 7000-meheline kreeklaste vägi maakitsusel kaitsepositsioonid sisse. Pärslaste vägi, mis nüüdisegsete ajaloolaste arvates koosnes umbkaudu 120 000 – 300 000 mehest, antiiksete allikate järgi aga rohkem kui kahest miljonist, saabus augusti lõpus või septembri alguses. Suures vähemuses kreeklased hoidsid pärslasi edukalt tagasi, põhjustades ründajatele märkimisväärseid kaotusi. Lahingu teisel päeval soostus kohalik elanik Ephialtes Trachisest tasu eest pärslastele näitama mägiteed, mis viis kreeklaste lahingurivi taha. Kuulnuna mägiteed pidi lähenevast Pärsia väesalgast ja teades, et positsioone pole enam võimalik kaitsta, saatis Leonidas enamiku kreeklastest tagasi lõunasse, jäädes ise 300 spartalase ja 700 thespialasega nende taganemist katma, võideldes järgnenud lahingus surmani. Herodotose järgi jäid taganemist katma veel 400 teebalast, kuid enamik neist alistus. Artemisiumi poolsaare lähistel merelahingus pärslaste vastu Kreeka laevastikku juhtinud Themistokles taandus Termopüülide langemisest kuuldes Salamína (Salamise) saareni, et seada seal Peloponnesose poolsaare hoidmiseks sisse uus kaitseliin, enam-vähem ühel joonel Kórinthose maakitsusega, mida blokeeris ülejäänud Kreeka vägi. Sõjakavalusega meelitas Themistokles Pärsia laevastiku taas ründama ja lõi selle Salamise merelahingus puruks. Kartes Kreekas lõksu jääda, tõmbas Xerxes enamiku oma väest tagasi Väike-Aasiasse, jättes väejuhi Mardoniose Kreeka vallutamist lõpetama. Järgmisel aastal toimunud Plataia lahingus said Kreekasse jäänud Pärsia väed kreeklastelt otsustavalt lüüa. Nii antiikajal kui ka tänapäeval on Termopüülide lahingut kujutatud vapruse sümbolina, sõjanduses ka esmaklassilise näitena maastiku taktikalise kasutamise ja sõdurite hea väljaõppe olulisuse kohta. Lahingu ja selles langenute mälestuseks kirjutas Keose saarelt pärit poeet Simonides kolm epigrammi, mis raiuti kalmudele asetatud mälestuskividele. Epigrammide teksti kirjutas hiljem üles Herodotos. Epigramm kõigile lahingus langenud kreeklastele Kord võitlesid siin neli tuhat Peloponnesose meest kolme miljoni vastu (tõlk. Lii Tõnismann) μυριάσιν ποτὲ τῇδε τριηκοσίαις ἐμάχοντο ἐκ Πελοποννάσου χιλιάδες τέτορες Epigramm spartalastele Teine värss on pühendatud konkreetsemalt spartalastest Leonidase sõjameestele: Rändaja, tõtta ja vii Lakedaimoni rahvale teade: täitsime tõotuse siin, langenud viimseni me. (tõlk. Johannes Semper) Ὦ ξεῖν', ἀγγέλλειν Λακεδαιμονίοις ὅτι τῇδε κείμεθα, τοῖς κείνων ῥήμασι πειθόμενοι. Epigramm Megistiasele Kolmanda värsi kirjutas Simonides oma sõbra, Akarnaaniast pärit ennustaja Megistiase mälestuseks. Megistias nägi traditsioonilise käsitluse järgi ette küll kreeklaste kaotust, kuid jäi sellegipoolest – hoolimata Leonidase katsetest teda koju tagasi saata – lõpuni kaitsjate kõrvale, hukkudes koos nendega. See on mälestusmärk kuulsale Megistiasele, kelle tapsid kord meedlased, kes ületasid Spercheiose jõe; ennustaja, kes küll nägi kurva Saatuse lähenemist ette, ei suutnud hüljata Sparta väejuhte. (tõlk. Lii Tõnismann). μνῆμα τόδε κλεινοῖο Μεγιστία, ὅν ποτε Μῆδοι Σπερχειὸν ποταμὸν κτεῖναν ἀμειψάμενοι, μάντιος, ὃς τότε κῆρας ἐπερχομένας σάφα εἰδώς οὐκ ἔτλη Σπάρτης ἡγεμόνα προλιπεῖν. Aristodemos Spartast Roisman 2017, lk 36. Pausanias 10.20.1 Roisman & Yardley 2011, lk 227 Neiberg 2002, lk 8. Carey, Allfree & Cairns 2006, lk 31. Carey 2019 Wilson 2013, lk 421. "Battle of Thermopylae". Encyclopædia Britannica (inglise keeles). Vaadatud 3. jaanuar 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Herodotos 7.185 Cartledge 2013, lk 92. Barkworth 1993, lk 149–167. Herodotos 8.25 Herodotos 8.24 Phang, Spence, Kelly & Londey 2016, lk 548. Cartledge 2006, lk 127 Spence 2002, lk 354. Buck 1979, lk 132. Jona Lendering (2005). "Thermopylae (480 BCE)". Livius.org (inglise keeles). Vaadatud 27. veebruar 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Molyneux 1992, lk 179. Herodotos 7.228.1 Matyszak 2010, lk 10. Herodotos 7.228.1 (kreeka keeles). Hose & Schenker 2015, lk 190. Romm 2014, lk 424. Mikalson 2004, lk 66. Matyszak 2010, lk 9. Herodotos 7.228.3 (kreeka keeles) Buck, Robert J. (1974). A History of Boeotia. Alberta Ülikool. ISBN 9780888640512 Carey, Brian Todd; Allfree, Joshua & Cairns, John (2006). Warfare in the Ancient World. Pen and Sword. ISBN 9781848846302 Carey, Chris (2019). Thermopylae: Great Battles. Oxford University Press. ISBN 9780198754107 Herodotos (u 440 eKr). Historia. Cartledge, Paul (2006). Thermopylae: The Battle That Changed the World. The Overlook Press. ISBN 9781590208403 Cartledge, Paul (2013). After Thermopylae: The Oath of Plataea and the End of the Graeco-Persian Wars. Oxford University Press. ISBN 9780199908462 Hose, Martin; Schenker, David. (2015). A Companion to Greek Literature. John Wiley & Sons. ISBN 9781444339420 Matyszak, Philip; Tõnismann, Lii [tõlk.] (2010). Iidses Ateenas viie drahmiga päevas. Argo. ISBN 9789949438884 Mikalson, Jon D. (2004). Herodotus and Religion in the Persian Wars. Univ of North Carolina Press. ISBN 9780807862018 Molyneux, John H. (1992). Simonides: A Historical Study. Bolchazy-Carducci Publishers. ISBN 9780865162235 Neiberg, Michael S. (2002). Warfare in World History. Routledge. ISBN 9781134583423 Pausanias. Hellase kirjeldus Phang, Sara E.; Spence, Iain; Kelly, Douglas; Lodney, Peter (2016). Conflict in Ancient Greece and Rome: The Definitive Political, Social, and Military Encyclopedia [3 volumes]: The Definitive Political, Social, and Military Encyclopedia. ABC-CLIO. ISBN 9781610690201 Roisman, Joseph; Yardley, J. C. (2011). Ancient Greece from Homer to Alexander: The Evidence. John Wiley & Sons. ISBN 9781118300954 Roisman, Joseph. (2017). The Classical Art of Command: Eight Greek Generals Who Shaped the History of Warfare. Oxford University Press. ISBN 9780199985821 Romm, James [toim.]; Herodotos (2014). Histories. Hackett Publishing. ISBN 9781624661150 Spence, Iain (2002). Historical Dictionary of Ancient Greek Warfare. Scarecrow Press. ISBN 9780810866126 Wilson, Nigel (2013). Encyclopedia of Ancient Greece. Routledge. ISBN 9781136788000 Sergei Stadnikov (30. märts 2007). 300” – erinevate tsivilisatsioonide varasem kokkupõrge. Eesti Ekspress