laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Takistussõit

Takistussõit on ratsaspordiala, kus hobune ja ratsutaja (koos nimetatakse ratsanik) peavad ületama umbes 15 takistustest koosneva parkuuri ehk võistlusraja võimalikult kiiresti ja ilma vigadeta. Viga võib endaga kaasa tuua karistuspunkte, karistussekundeid või halvimal juhul ka rajalt kõrvaldamise. Vigadeks peetakse takistuste maha ajamist (4 karistuspunkti), hobuse tõrkumist ehk keeldumist hüppest (esimene kord 4 karistuspunkti, teine kord kõrvaldamine rajalt), ette määratud aja ületamist (1 karistuspunkt iga alanud 4 sekundi eest, ümberhüpetel 1 karistuspunkt iga sekundi või alanud sekundi murdosa eest), takistuste ületamist vales järjekorras ja kukkumist. Spordiala on pärit Iirimaalt, kus ta on välja kasvanud rebasejahitraditsioonist. Takistussõit on olümpiaala alates 1900. aasta Pariisi olümpiamängudest (järgmine kord oli 1912. aasta Stockholmis, sellest ajast jäänud tänapäevani). http://www.ratsaliit.ee/est/g17s2742[alaline kõdulink] Fédération Equestre Internationale (FEI)
Meretransport

Meretransport ehk mereveondus on veetranspordi haru, mis tegeleb kauba- ja reisivedudega üle mere. Jõetransport
Mõntu sadamakai tulepaak

Mõntu sadamakai tulepaak on Sõrve poolsaare kagurannikul Mõntu sadamas asuv tulepaak. See on punane metallsõrestik. Mõntu sadamakai tulepaagi koordinaadid on 57° 56′ 56″ N, 22° 7′ 38″ E. Tulepaak töötab pimedal ajal läbi aasta. Tule kõrgus jalamist on 6 meetrit, merepinnast 8 meetrit, nähtav 4 meremiili. Tuli on 360° punane. Eesti tuletornide loend
Mõntu alumine tulepaak

Mõntu sihi alumine tulepaak on Sõrve poolsaare kagurannikul Mõntu sadamast 200 m põhja pool asuv tulepaak. Moodustab Mõntu ülemise tulepaagiga sihi 298,5°. See on musta püsttriibuga valge täisnurkne tahvel metallsõrestiktornil. Mõntu alumise tulepaagi koordinaadid on 57° 57′ 4″ N, 22° 7′ 29″ E. Tulepaak töötab pimedal ajal läbi aasta. Tule kõrgus jalamist on 10 meetrit, merepinnast 14 meetrit, nähtav 6 meremiili. Tuli on 297–300° valge. Mõntu alumine tulepaak navigatsioonimärkide andmekogus
Mõntu ülemine tulepaak

Mõntu sihi ülemine tulepaak on Sõrve poolsaare kagurannikul asuv tulepaak. Moodustab Mõntu alumise tulepaagiga sihi 298,5°, on sellest 209 m kaugusel. See on musta püsttriibuga valge täisnurkne tahvel metallsõrestiktornil. Mõntu sihi ülemise tulepaagi koordinaadid on 57° 57′ 7″ N, 22° 7′ 18″ E. Tulepaak töötab pimedal ajal läbi aasta. Tule kõrgus jalamist on 15 meetrit, merepinnast 22 meetrit, nähtav 6 meremiili. Tuli on 297°–300° valge. Mõntu ülemine tulepaak navigatsioonimärkide andmekogus
Kuressaare–Sääre tee

Kuressaare–Sääre tee (registrinumbriga 77) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Kuressaare linnas. Tee pikkus on 47,4 km, sealhulgas 2,8 km pikkune lõik Kuressaare linnas (Kuressaare linna tänavatena Lossi tänav, Pargi tänav, Abaja tänav, Lootsi tänav). Tee lõpeb Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 37. kilomeetril Läbara külas. Sildade nimistu pärineb teeregistrist. Kuressaare linn, Laheküla, Nasva küla, Mändjala küla, Keskranna küla, Järve küla, Tehumardi küla, Salme alevik, Üüdibe küla, Läätsa küla, Imara küla, Mõisaküla, Anseküla, Kaimri küla, Hindu küla, Vintri küla, Mässa küla, Lõupõllu küla, Kaavi küla, Mäebe küla, Mõntu küla, Hänga küla, Läbara küla.
Ratsasport

Ratsasport on sport, kus sõidetakse hobustega võidu ratsa. Ratsasport kuulus antiikolümpiamängude kavva esimest korda 680. aastal eKr, mil võisteldi kaarikusõidus ja võidujooksus. Tänapäeval on olümpiamängude kavas kolm ratsutamisala, mis kujunesid lõplikult välja 19. sajandil. Ratsutamisalade kujunemises mängis suurt rolli sõjavägi, sest neil oli vaja, et hobused suudaksid läbida pikki vahemaid erinevates oludes (kolmevõistlus) ja et neid oleks võimalik kasutada paraadidel (koolisõit). Suurbritannias laialt levinud rebasejahist, kus hobuste seljas liikunud jahimeestel oli vaja hüpata üle hekkide, kiviaedade ja okste, kujunes välja kolmas olümpiala (takistussõit). Esimest korda kuulus ratsutamine olümpiamängude kavva 1900. aastal Pariisis, kui võisteldi takistussõidus, sellele järgnes 12-aastane paus, ent ootamine tasus ennast ära – 1912. aastal Stockholmis olid kavas juba kõik kolm ratsutamisala. Märkimisväärne on, et kuni 1952. aastani tohtisid olümpiamängudel osaleda vaid meestest ratsaväeohvitserid. Pärast seda see nõue tühistati ning nüüd võistlevad mehed ja naised ühises arvestuses, olümpiamedalistiks loetakse ka selle võitnud hobust. Rahvusvaheline Ratsaspordi Föderatsioon (FEI) asutati 1921. aastal ja tänapäeval kuulub sinna 135 liikmesriiki. 1947. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises 1949. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises 1950. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises 1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises 1952. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises 1953. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises 1954. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises 1955. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises 1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises 1956. aasta Eesti meistrivõistlused ratsutamises 1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises 1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises 1961. aasta Eesti meistrivõistlused ratsutamises 1978. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises Rahvusvahelise Ratsaspordi Föderatsiooni koduleht Ratsastusohjesääntö 1922. Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
Boku no Kanojo wa Gurabia Aidoru

Boku no Kanojo wa Gurabia Aidoru(僕の彼女はグラビアアイドル) on jaapani bändi Reverie esimene ja ainus singel. See ilmus 23.03.2003. Ikiru Shikabane Shoukogun (生きる屍症候群, Elava Laiba Sündroom) Minikui Ahiru no Ko (醜い鶩の子, Inetu Pardipoeg) Boku no Kanojo wa Gurabia Aidoru(僕の彼女はグラビアアイドル, Minu Tüdruksõber on Gravure Idol) Youtube http://akai-hi.sblog.cz/miku/
Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee

Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee (registrinumber 21103) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 41,7 km. Tee saab alguse Kuressaare–Sääre maantee 22. kilomeetril Läätsa ja Imara küla piiril. Tee läbib Läätsa, Imara, Üüdibe, Kaugatoma, Lõu, Rahuste, Lõupõllu, Kaunispe, Kargi, Jämaja, Ohessaare, Türju, Tammuna, Karuste, Sääre, Läbara, Mõntu ja Mäebe küla. Tee lõpeb Kuressaare–Sääre maantee 42. kilomeetril Mäebe külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 66 truupi. Teele jääb 14 bussipeatust: Kaugatoma, Lõu, Kasekääru, Lõupõllu, Kaunispe, Kargi, Kiriku, Jämaja, Kivipõllu, Ohessaare, Türju, Tammuna, Karuste, Sääre. Teega ristub 2. kilomeetril Lõmala–Kaugatoma tee, 10. kilomeetril Kaimri–Lõu tee, 13. kilomeetril Rahuste–Kaunispe tee, 14. kilomeetril Kaunispe–Viieristi tee, 17. kilomeetril Rahuste–Kaunispe tee, 19. kilomeetril Mäebe–Kargi tee, 22. kilomeetril Jämaja–Hänga tee, 35. kilomeetril Sääre majaka tee, 37. kilomeetril Kuressaare–Sääre maantee. Kuni Lõu külani on tee kruusatee, edasi mustkattega. Tee on osaliselt klassita, osaliselt on tee klass V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Jämaja külas on kiiruspiirang 70 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Rahuste–Kaunispe tee

Rahuste–Kaunispe tee (registrinumber 21176) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 9,7 km. Tee saab alguse Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 13. kilomeetril Rahuste külas ning lõpeb sama tee 17. kilomeetril Kaunispe külas. Tee läbib Rahuste, Lindmetsa ja Kaunispe küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 17 truupi. Teele jääb kuus bussipeatust: Rahuste I, Rahuste II, Ampri, Lindmetsa, Vanamuise, Kaunispe. Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kaunispe–Viieristi tee

Kaunispe–Viieristi tee (registrinumber 21106) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Lõupõllu külas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 4,0 km. Tee saab alguse Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 14. kilomeetril ning lõpeb Kuressaare–Sääre maantee 35. kilomeetril Mässa ja Lõupõllu küla piiril. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga ühe truubi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust. Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Mäebe–Kargi tee

Mäebe–Kargi tee (registrinumber 21105) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 6,7 km. Tee saab alguse Kuressaare–Sääre maantee 42. kilomeetril Mäebe külas ning lõpeb Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 19. kilomeetril Kargi külas. Tee läbib Mäebe, Mõisaküla ja Kargi küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 5 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust. Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Jämaja–Hänga tee

Jämaja–Hänga tee (registrinumber 21104) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 6,5 km. Tee saab alguse Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 22. kilomeetril Ohessaare külas ning lõpeb Kuressaare–Sääre maantee 44. kilomeetril Mõntu ja Hänga küla piiril. Tee läbib Ohessaare, Jämaja, Iide, Laadla, Soodevahe, Mõntu ja Hänga küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kaks truupi. Teele jääb kaks bussipeatust: Vanatorgu ja Iide. Tee on pinnatud kruusatee. Tiheasustusega aladel Ohessaare ja Iide külas on tee mustkattega. Tee klass on IV. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Iide külas on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Sääre majaka tee

Sääre majaka tee (registrinumber 21175) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 1 km. Tee saab alguse Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 35. kilomeetril Sääre külas ning lõpeb Sõrve tuletorni juures. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust. Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 70 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kivimäe raudteepeatus

Kivimäe raudteepeatus on raudteepeatus Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. See asub laiarööpmelise Tallinna–Keila raudtee ääres, 10 km kaugusel Balti jaamast. Peatus jääb Hiiu ja Pääsküla raudteepeatuse vahele. Ümberistumisvõimalus on peatusest loodes Pärnu maanteel bussipeatuses Kivimäe jaam bussiliinile 27 (Harkujärve–Laagri alevik). Kaheteelise raudtee ääres on kaks perrooni, pikkusega 133 ja 146 meetrit. Peatuses peatuvad Elroni Tallinnast Keilasse, Paldiskisse, Riisiperre ja Klooga-randa sõitvad elektrirongid. Piletihinnalt kuulub peatus I tsooni, mille piires liiklemine on tallinlasele tasuta. Kivimäe raudteepeatus avati liikluseks 3. novembril 1924, jaamahooneks oli esialgu vana kaubavagun. 1930. aastal valmis Rahumäel uus silikaattellistest jaamahoone ja senine puidust hoone transporditi Kivimäe raudteepeatusse. Aastal 1932 avati vanas jaamahoones (kaubavagun) postiagentuur. 1937. aastal valmis Hendrik Otlooti projekti järgi silikaattellistest jaamahoone aadress on Raudtee tänav 97a, mis 1997. aastal tunnistati kultuurimälestiseks. Piletimüük jaamahoones lõpetati 1998. aasta kevadel. 2003. aasta veebruaris avati hoones kuni kuueaastaste laste sisemänguväljak: Nõmme lastemängujaam. Autode ülesõit Kivimäe jaamas suleti ametlikult 1970. aastate alguses ning 1980. aastate lõpul tõkestati ala postidega. Tallinna–Pääsküla rongiliin Eesti raudteetransport Kivimäe jaamahoone "Tallinna ja Harjumaa elektriraudtee: Kivimäe". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. aprill 2009. Vaadatud 20. juunil 2009. AS Eesti Raudtee raudteerajatistel teostatavad operatsioonid. http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf Soovitav rongide pikendus. / Päevaleht, 20. november 1924. Lk 4 Eesti raudteejaamad: vanu fotosid Aivo Aia ja Mehis Helme kogust. Tänapäev, 2003. Lk. 17 Leho Lõhmus. Nõmme läbi aegade. Nõmme Linnaosa Valitsus. 2001. Lk. 133 Kivimäe jaamahoone, 1938. a. Kultuurimälestiste riiklik register. Marko Püüa. Nõmme jaamahooned seisavad ripakil.[alaline kõdulink] / Postimees, 11. november 1998 Nõmmel uus sisemänguväljak. / Pealinnaleht, 07. veebruar 2003 Nõmme Lastemängujaam (Kivimäe jaamahoones). Mistoimub.ee Raudtee ülesõidukohtade vahimajad. simmtann - 22-04-2007 21:01 PM. Automoto.ee foorumid  Kivimäe raudteepeatus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis FOTO: Kivimäe raudteepeatus aastal 1979; Baltic Trains Picture Gallery KIVIMÄE; Eesti Raudteeajaloo Selts Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Surnud 24. juunil

Siin loetletakse 24. juunil surnud tuntud inimesi. 1901 – Albert Thomson, eesti graafik ja karikaturist 1922 – Walther Rathenau, saksa tööstur ja poliitik 1923 – Edith Södergran, soomerootsi luuletaja 1931 – Władysław Jaxa-Rożen, Poola sõjaväelane 1932 – Ernst Põdder, kindralmajor 1932 – Vladimir Rubaškin, vene arstiteadlane 1941 – Oskar Luiga, Eesti sõjaväelane 1952 – Ivan Kljukvin, vene näitleja 1957 – František Kupka, tšehhi maalikunstnik ja graafik 1969 – Oskar Sima, austria näitleja 1969 – Frank O. King, USA karikaturist ja koomiksikunstnik 1972 – Hans Heyck, saksa kirjanik 1979 – István Örkény, ungari kirjanik 1982 – Leonhard Mardna, eesti arst ja sõjaväelane 1986 – Mika Antić, Jugoslaavia luuletaja, filmilavastaja, ajakirjanik ja maalikunstnik 1987 – Jackie Gleason, USA koomik, näitleja ja muusik 1988 – Marta Abba, itaalia näitleja 1989 – Ilmar Mikk, eesti tehnikateadlane 1999 – Jaan Soontak, eesti keeleteadlane 2000 – Roman Kosierkiewicz, poola laulja ja näitleja 2001 – Kalju Valdre, eesti arhitekt 2002 – Pierre Werner, Luksemburgi poliitik 2003 – Ragnar Palmre, eesti aplinist 2004 – Milvi Koidu, eesti näitleja 2005 – Harry Ott, Saksa DV diplomaat ja riigitegelane 2006 – Lyle Stuart, USA ajakirjanik ja kirjastaja 2006 – Gerald Tomlinson, USA kriminaalromaanide autor 2006 – Tichaona Jokonya, Zimbabwe poliitik ja diplomaat 2007 – Edouard Brunner, Šveitsi diplomaat 2009 – Robert B. Pamplin, USA ärijuht 2009 – Irv Homer, USA telesaatejuht 2009 – Roméo LeBlanc, Kanada poliitik 2009 – Olja Ivanjicki, serbia kunstnik 2009 – Tim Krekel, USA muusik 2009 – Ed Thomas, USA jalgpallitreener 2009 – Steven Wells, Briti ajakirjanik ja kirjanik 2010 – Kazimierz Paździor, poola poksija 2012 – Heino Kruus, eesti korvpallur, treener ja spordiõpetaja 2013 – Emilio Colombo, Itaalia poliitik 2014 – Eli Wallach, USA näitleja 2017 – Sándor Stern, eesti raamatuillustraator, postmarkide kujundaja ja maalikunstnik 2020 – Mark Sinisoo, eesti diplomaat, küberneetik ja tõlkija 2021 – Noynoy Aquino, Filipiinide poliitik, riigi president aastatel 2010–2016 2021 – Rein Veskimäe, eesti loodusajakirjanik ja teaduse populariseerija 2023 – Dean Smith, Ameerika Ühendriikide sprinter 2023 – Arūnas Norvaišas, leedu kabetaja
Sensei

Sensei (jaapani keeles 先生 sensei [sen-see], 'varemsündinu'; "i" sõna lõpus osutab eelneva "se"-silbi vokaali pikendusele) on Jaapanis austav pöördumine endast palju vanemate ja auväärsemate inimeste poole, nagu näiteks õpetajad, ülemad, poliitikud, vaimulikud, arstid, kirjanikud jne. Tiitlina kasutatakse seda isiku nime järel. Sõna sensei kasutatakse lugupidamise märgina inimese puhul, kes on varem mingit kunsti õppinud, saavutanud teatud meisterlikkuse ja õpetab seda nüüd omakorda teistele.
Qaḩţān Muḩammad ash-Sha‘abī

Qaḩţān Muḩammad ash-Sha‘abī (قحطان محمد الشعبي‎; 1920–1981) oli Lõuna-Jeemeni poliitik, esimene Lõuna-Jeemeni Rahvavabariigi president. Ash-Sha‘abī juhitud Rahvuslik Vabastusrinne võttis 1967 Briti võimudelt võimu üle, saades poliitilise võidu Okupeeritud Lõuna-Jeemeni Vabastusrinde üle. 30. novembril 1967 kuulutati Lõuna-Araabia Protektoraat Lõuna-Jeemeni Rahvavabariigiks ning ash-Sha‘abī sai selle presidendiks. Ash-Sha‘abī jäi presidendiks 22. juunini 1969, mil võimu haaras Rahvusliku Vabastusrinde radikaalne marksistlik tiib. Presidendiks sai Salīm Rubayyī ‘Alī (Salmīn).
Katanga provints

Katanga provints (1971–1997 Shaba provints) oli 1. järgu haldusüksus (provints) Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Provints hõlmas riigi kaguosa. Selle pindala oli 496 871 km². Selle keskus oli Lubumbashi. Ametlikud keeled olid suahiili keel ja Katanga luba keel. 2006. aasta põhiseaduse järgi moodustati Katanga provintsi piirides Tanganyika, Ülem-Lomami, Lualaba ja Ülem-Katanga provints. Uus haldusjaotus hakkas kehtima 2015. aastast. Legendide järgi olid Katanga esimesed elanikud pügmeed. 18. sajandist olid Katanga ala põhilised rahvad lubad ja lundad. Stairsi ekspeditsioon
Katanga

Katanga võib olla: Katanga provints, endine Kongo DV provints Katanga Riik, endine riik Katanga lavamaa Katanga jõgi asub Venemaal Siberis.
Kaunispe sadam

Kaunispe sadam asub Sõrve poolsaare läänerannikul Saaremaa vallas Kaunispe külas. Sadam on eravalduses. Sadamat hakkas 1964. aastal rajama praegune omanik Priidi Saar. Kuna see oli hea lestapüügikoht, laiendati sadamat aastail 1973–1974. Mitu korda on sadamat tulnud tormikahjustustest taastada, viimati 2005. aasta jaanuaritormi järel, kui hävis ligi 80% kairajatistest. 2009. aastal sai MTÜ Kaunispe Sadam Euroopa Kalandusfondist sadama rekonstrueerimiseks 2,8 miljonit krooni toetust. Töid alustati 2010. aasta juunis. Ehitati uus kaluritele mõeldud hoone ja külmhoone, kindlustati sadamakaid. 2009. aasta alguses kinnitati sadama kohanimeks Kaunispe sadam ning kanti see kohanimeregistrisse. Kaunispe kalurite elust valmis 1987. aastal film "Oktoober Kaunispe sadamas". Dokumentaalfilmi režissöör ja stsenarist oli Sulev Keedus. "Kaunispe sadam" Meie Maa, 4. veebruar 2009 "Kaunispe sadam sai ligi kolm miljonit krooni toetust" Saarte Hääl, 9. juuni 2010 "Kaunispe sadamahoone kui värvikas kaunitar" Saarte Hääl, 20 jaanuar 2011 "Kaunispe sadam sai ametlikult nime" Meie Maa, 28. veebruar 2009 Fotosid sadamast
Kaavi sadam

Kaavi sadam asub Sõrve poolsaare idarannikul Saaremaa vallas Kaavi külas. Sadam on eravalduses. Nõukogude ajal oli see oluline kalasadam. Saaremaa GPS matkarajad. Sõrve (vaadatud 21. novembril 2014)
Katanga lavamaa

Katanga lavamaa ehk Shaba lavamaa ehk Shaba platoo ehk Shaba mägismaa ehk Katanga platoo on lavamaa Aafrika keskosas Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja Sambia põhjaosas, osa Lunda-Katanga platoost. Paikneb Kongo DV kaguosas endise Katanga provintsi edelaosas ning Sambia põhjaosas. Kõrgus 900–1800 m. Piirneb põhjas Kundelungu ja Mitumba mägedega, läänes ja põhjas Lunda platooga, idas Muchinga mägedega. Piirkond on kõrguse tõttu ümbruskonnast jahedam, aastakeskmine temperatuur on 19–20 °C. Sealt saavad alguse Lufira jõgi, millest saab Lualaba jõgi, ning Lomami jõgi. Lufira jõele on paisutatud tehislik Tshangalele järv. Leidub palju vaske ja uraani. See on soodsate loodustingimuste tõttu põlluharimis- ja karjakasvatuspiirkond, Kongo DV-s ka tööstuspiirkond. Vasevöönd
Undress to the Beat (laul)

"Undress to the Beat" on Jeanette Biedermanni esimene singel samanimeliselt albumilt. See anti Saksamaal välja 27. veebruaril 2009. Laulu kirjutasid Johan Bobäck, Christian Fast, Marica Lindé ja Mans Ek ning produtseeris Johan Bobäck. CD 1 "Undress to the Beat" (Single Version) – 03:47 "Undress to the Beat" (Eddie Thoneick Remix) – 06:08 CD 2 "Undress to the Beat" (Eddie Thoneick Remix) – 06:08 "Undress to the Beat" (Eddie Thoneick Dub Remix) – 05:29 "Undress to the Beat" (Alex Os'kin & Michael Haase Remix) – 08:47 "Undress to the Beat" (Olli Collins & Fred Remix) – 07:19 CD 3 "Undress to the Beat" (Single Version) – 03:47 "Undress to the Beat" (Radio Version) – 03:38 "Undress to the Beat" (Eddie Thoneick Remix) – 06:01 "Undress to the Beat" (Banks & Rodriquez Remix) – 04:05 CD 4 "Undress to the Beat" (Single Version) – 03:47 "Undress to the Beat" (Radio Version) – 03:38 "Undress to the Beat" (Eddie Thoneick Remix) – 06:01 "Jeanette / Undress To The Beat (Premium)". MusicLine.de. PhonoNet. Retrieved 26 March 2009. "Discographie Jeanette". AustrianCharts.com. Hung Medien. Retrieved 26 March 2009. "Chartverfolgung / Jeanette / Single". MusicLine.de. PhonoNet. Retrieved 26 March 2009. Ametlik koduleht
Material Boy (Don't Look Back)

"Material Boy (Don't Look Back)" on Jeanette Biedermanni teine singel albumilt "Undress to the Beat". See anti Saksamaal välja 29. mail 2009. Laulu kirjutasid Thomas Troelsen ja Remee ning produtseeris Vacuum. CD 1 "Material Boy (Don't Look Back)" (Single Version) — 04:05 CD 2 "Material Boy (Don't Look Back)" (Single Version) — 04:05 "Material Boy (Don't Look Back)" (Album Version) — 04:18 "Material Boy (Don't Look Back)" (Extended Version) — 05:40 CD 3 "Material Boy (Don't Look Back)" (Single Version) — 04:05 "Material Boy (Don't Look Back)" (Album Version) — 04:18 CD 4 "Material Boy (Don't Look Back)" (Single Version) — 04:05 "Material Boy (Don't Look Back)" (Micha Moor Remix) — 06:32
Break On Through Tour

"Break On Through Tour" on Jeanette Biedermanni kolmas DVD. DVD 1 "Intro" "Rock City" "We Are The Living" "Bad Girl" "Forever And Ever" "Mr. Big" "Make Love" "Himalaya" "Go Back" "Will You Be There" "How It´s Got To Be" "Sunny Day" "We've Got Tonight" "Tango Medley" "Right Now" "Burning Alive" "Hold The Line" "No Eternity" "Rock My Life" "Rockin' On Heavens Floor" "Tellin' You Goodbye" DVD 2 (muusikavideod) "No Eternity" "Rockin' On Heaven's Floor" "Right Now Video" "Right Now" "Rock My Life" "How It´s Got To Be" "Will You Be There" "Go Back" Boonuslood "Rebelution" (live) "Highflyer" (live) Boonus Fotogalerii Privaatfotod Kommenteeritud tipphetked Bändist Tiimist Diskograafia
Ajatolla

Ajatolla (araabia keeles آية الله āyat allāh 'Jumala märk'; pärsia keeles آیت‌الله) on šiiitide kõrge vaimulik tiitel. Kõrgem tiitel on üksnes suurajatolla. Iraan
Ungari kirjanike loend

Siin on loetletud ungari kirjandust kirjutanud kirjanikke. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Tamás Aczél (1921–1994) Endre Ady (1877–1919) Anonymus Lajos Aprily (1897–1973) János Arany (1817–1882) Mihály Babits (1883–1941) Bálint Balassi (1554–1594) Attila Bartis (1968-) János Batsányi (1763–1845) Dániel Berzsenyi (1776–1836) György Bessenyei (1747–1811) Kata Bethlen (1700–1759) Miklós Bethlen (1642–1716) Péter Bornemissza Sándor Bródy (1863–1924) Géza Csáth (1887–1919) Mihály Csokonai Vitéz (1773–1805) Tibor Déry (1894–1977) György Dragomán (1973) József Eötvös (1813–1871) Péter Esterházy (1950–2016) István Fekete (1900–1970) Milán Füst (1888–1967) Erzsébet Galgóczi (1930–1989) Géza Gárdonyi (1863–1922) Loránd Gáspár (1925–) Ágnes Gergely (1933–) Árpád Göncz (1922–2015) Pál Gyulai (1826–1909) Anna Hajnal (1907–1977) Béla Hamvas (1897–1968) János Háy (1960–) Miklós Hubay (1918–2011) Gyula Illyés (1902–1983) Éva Janikovszky (1926–2003) Mór Jókai (1825–1904) Attila József (1905–1937) Gyula Juhász (1883–1937) Margit Kaffka (1880–1918) Ferenc Karinthy (1921–1992) Frigyes Karinthy (1887–1938) Lajos Kassák (1887–1967) József Katona (1791–1830) Ferenc Kazinczy (1759–1831) Zsigmond Kemény (1814–1875) Imre Kertész (1929–2016) Károly Kisfaludy (1788–1830) Sándor Kisfaludy (1772–1844) József Kiss (1842–1921) Ferenc Kölcsey (1790–1838) Emil Kolozsvári Grandpierre (1907–1992) György Konrád (1933–) Dezső Kosztolányi (1885–1936) László Krasznahorkai (1954–) Ágota Kristóf (1935–2011) Gyula Krúdy (1878–1933) Ervin Lázár (1936–2006) Imre Madách (1823–1864) Iván Mándy (1918–1995) Sándor Márai (1900–1989) Miklós Mészöly (1921–2001) Kálmán Mikszáth (1847–1910) Ferenc Molnár (1878–1952) Ferenc Móra Zsigmond Móricz (1879–1942) Péter Nádas (1942–) Lajos Nagy (1883–1954) László Nagy (1925–1978) Ágnes Nemes Nagy László Németh (1903–1975) Géza Ottlik (1912–1990) Janus Pannonius (1434–1972) Sándor Petőfi (1823–1949) János Pilinszky (1921–1981) Miklós Radnóti (1909–1944) György Somlyó (1920–2006) György Spiró (1946–) Dezső Szabó (1879–1945) Lőrinc Szabó (1901–1957) Magda Szabó (1917–2007) Miklós Szentkuthy (1908–1988) Antal Szerb (1901–1945) Dezső Szomory (1869–1944) Sütő András (1927–2006) Lajos Zilahy (1891–1976) Miklós Zrínyi (1620–1964) Áron Tamási (1897–1966) Sándor Tar (1941–2005) Józsi Jenő Tersánszky (1888–1969) Árpád Tóth (1886–1928) Krisztina Tóth (1967–) István Vas (1910–1991) Mihály Vörösmarty (1800–1955) Sándor Weöres (1913–1989) István Örkény (1912–1979)