laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mõtlemine

Mõtlemine on inimtegevuse osa, tegelikkusest arusaamise, kohanemise ja muutumise protsessi peegeldus ajus. Mõteldes inimene tunnetab sihipäraselt asjade ja nähtuste omadusi ja seoseid, loob uusi mõisteid ja arusaamu ning püüab näha ette sündmuste arengut. Mõtlemine on osa õppimisprotsessist. Inimesed kasutavad järgmisi mõtlemise võtteid: analüüs — eseme või nähtuse jaotamine osadeks, koostisest arusaamine süntees — üksikute osade mõtteline ühendamine uueks tervikuks võrdlemine — esemete ja nähtuste kõrvutamisel nende sarnasuste ja erinevuste esiletoomine; üldistamine — esemete ja nähtuste ühendamine nende üldiste ja oluliste tunnuste alusel abstraheerimine — esemest või nähtusest eraldatakse mingi oluline tunnus ja hakatakse seda iseseisvalt kasutama Analüüs ja süntees on omavahel tihedasti seotud ja on samas ka kõige olulisemad mõtlemisoperatsioonid. Mõtlemise tulemused on otsustused ja järeldused. Otsustus on millegi jaatamine või eitamine Järeldus on olemasolevatest teadmistest saadud uus teadmine Georg Friedrich Wilhelm Hegel lähtus sellest, et mõtlemine eristab inimest loomast. Kõik inimlik on inimlik tänu sellele, et ta on mõtlemise tekitatud. Mõtlemine esineb eri vormides, sealhulgas tunde, kaemuse ja ettekujutuse vormis. Oma teoses "Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia põhijoontes" (1817) leids ta, et filosoofiline mõtlemine leiab aset mõistetes ning ühtaegu erineb inimest loomast eristavast mõtlemisest ja on sellega samane. Albert Einstein on kirjeldanud mõtlemist kui mõistetega tehtavaid operatsioone. Tema järgi hõlmab mõtlemisprotsess mõistete loomist, mõistetevaheliste otseste funktsionaalsete seoste kasutamist ja meeleliste kogemuste suhestamist nende mõistetega. Mõttetegevus Õppimine Neuroteadus "Mõtlemine". vara.e-koolikott.ee. Vaadatud 18. mail 2023. Albert Einstein (1936). Physics and reality. Journal of the Franklin Institute, 221, 313–347 Peeter Tulviste. Mõtlemise muutumisest ajaloos, Tallinn 1984. Peep Leppik. Mõtlemine on huvitav, Tallinn 2003. Peep Leppik. Mõtlemise mõistest. – Haridus, 2003, nr 10, lk 21–24.
Adeline

Adeline (inglise keeles Advanced Expendable Launcher with Innovative engine Economy) on Airbus Groupi divisjoni Airbus Defence and Space osaliselt korduvkasutatava kanderaketi kontseptsioon. Kontseptsiooni järgi eraldub kanderaketi esimese astme rakettmootoritega osa pärast ülesande täitmist ülejäänud astmest ja maandub droonina tagasi maapinnale. Seejärel tehakse rakettmootoritega osale hooldus ja seda saab järgmisel raketistardil kasutada. Kavandit võidakse rakendada tulevasel kanderaketil Ariane 6, ent seda on võimalik rakendada mistahes vedelkütusraketi peal. Projekti arendajad usuvad, et tehnoloogia võimaldab säästa 20–30% raketistardi kulust kasuliku lasti umbes 10% vähenemise arvel. Kui kanderaketi esimene aste kütusest tühjaks saab/oma töö lõpetab, siis heidetakse rakettmootoritega osa küljest. See kukub alla ja teatud kõrgusel laseb Adeline väikesed vingletid välja ning laugleb maandumisraja poole. Maandumisraja juurde jõudes kasutab moodul horisontaalseks maandumiseks maandumistelikut ja kahte väikest propellerit. Kavand võimaldaks esimese astme taaskasutust 80% väärtuse ulatuses: rakettmootorid, avioonika ja mootorikamber. Rakettmootoreid oleks võimalik 10 kuni 20 korda taaskasutada. Airbusi hinnangul on antud lähenemisel SpaceX-i arendatava korduvkasutatava kanderaketi tehnoloogia ees mitmeid eeliseid. Esiteks ei sea see raketiastet vertikaalseks maandumiseks pidurdamise ajal tugeva pinge alla. Teiseks läheb lasti geostatsionaarsele orbiidile toimetamise korral maandumiseks vaja vaid 2000 kg raketikütust, mitte 35 000, nagu arvestuslikult SpaceX-i lahenduse korral. Airbus Groupi eellane EADS tegi programmiga algust aastal 2010. 2015. aasta mai seisuga on projekti investeeritud 15 miljonit eurot; ettevõte on korraldanud lennukatseid vähendatud suurusega mudelitega. Airbusi esimene prioriteet on kanderaketi Ariane 6 väljatöötamine; uue kanderaketi esimene lend on planeeritud aastaks 2020 ja selle praegusesse kavandisse Adeline ei kuulu. Kuid arendustöö Adeline kontseptsiooni kallal toimub paralleelselt, et seda tulevikus kanderaketi Ariane 6 juures saaks kasutusele võtta. Ettevõte loodab, et moodul on kasutusvalmis aastatel 2025 kuni 2030. Korduvkasutatav kanderakett Coppinger, Rob (11. juuni 2015). "Airbus' Adeline Project Aims to Build Reusable Rockets and Space Tugs". Space.com. Vaadatud 11.06.2015. Amos, Jonathan (5. juuni 2015). "Airbus unveils 'Adeline' re-usable rocket concept". BBC News. Vaadatud 05.06.2015. de Selding, Peter B. (5. juuni 2015). "Meet Adeline, Airbus' Answer To SpaceX Reusability". Space News. Vaadatud 05.06.2015. Adeline: Airbus Defence and Space’s solution to reuse space Launchers – video Airbus is testing concepts to reuse rocket parts – artikkel, mis sisaldab missiooni lennuprofiili skeemi
ArXiv

arXiv on veebis kättesaadav elektrooniliste preprintide ehk veel teadusajakirjas avaldamata teadustööde digitaalsete versioonide kogu. Seal on teadustöid matemaatikast, füüsikast, astronoomiast, arvutiteadusest, bioloogiast ja statistikast. Projekt sai alguse 1991. aastal, 2014. aasta lõpul täitus seal miljon artiklit. Repositooriumi haldab Cornelli Ülikool. arxiv.org
Malgobek

Malgobek on linn Inguššias Venemaal. Linnaõigused sai 1939. aastal. Malgobeki ametlik koduleht (vene keeles)
Šimkaičiai vald

Šimkaičiai vald (leedu keeles Šimkaičių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil. Valla pindala on 241 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1997 inimest. Valla keskuseks on Šimkaičiai alev (2011. aastal 204 elanikku), vallamaja aadress on Liepų g. 2. Teine alev vallas on Vadžgirys (2011. aastal 440 elanikku) Vallavanem on Elena Šileikienė. Lapgiriai mõisa peahoone Šimkaičiai kirik Vadžgiryse kirik [1]. Jurbarko rajono savivaldybė, vaadatud 10.01.2016. http://statistics.bookdesign.lt/table_125_07.htm?lang=lt#jurb_r
Veliuona vald

Veliuona vald (leedu keeles Veliuonos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil. Valla pindala on 120 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1634 inimest. Valla keskuseks on Veliuona alev (2011. aastal 726 elanikku), vallamaja aadress on A. Juškos g. 1. Vallavanem on Egidijus Mikšta. Klangiai Veliuona. Vaade linnulennult Veliuona [1]. Jurbarko rajono savivaldybė, vaadatud 10.01.2016. http://statistics.bookdesign.lt/table_125_07.htm?lang=lt#jurb_r
Viešvilė vald

Viešvilė (leedu keeles Viešvilės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil. Valla pindala on 121 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1076 inimest. Valla keskuseks on Viešvilė alev (2011. aastal 843 elanikku), vallamaja aadress on Klaipėdos g. 63. Vallavanem on Valentinas Kucinas. Viešvilė kalatrepp Viešvilė kirik Lisaks küladele asuvad vallas veel kolm huutorit: Naumalūnis, kus aastal 2011 oli 3 elanikku, Smaladaržis , kus aastal 2011 elanikke ei olnud, ja Vilkdaubis, kus aastal 2011 oli 5 elanikku. [1]. Jurbarko rajono savivaldybė, vaadatud 10.01.2016. http://statistics.bookdesign.lt/table_125_07.htm?lang=lt#jurb_r
Astravase mõis

Astravase mõis (leedu Astravo dvaras) on endine mõis Leedus Biržai rajoonis Biržais Astravase linnaosas. Peahoone asub aadressil Astravo g. 17. 1804. aastal omandasid seni Radziwillidele kuulunud Biržai ja selle ümbruskonna Tyszkiewiczid. Algselt oli nende residentsiks Biržai loss. 1820. aastal valmis praeguse Astravase mõisakompleksi aladel karjamõisa eluhoone, mis on mõisakompleksi vanim ehitis. 1842. aastal valmis karjamõisa juurde uus eluhoone, mis 1862. aastal ümber ehitati. Hoone projekteeris arhitekt Tomas Tišeckis. Esindushooneks mõeldud lossis asub kaks saali, keskmise osa kohal asub vaatetorn. Sisekujunduse valmistasid kohalikud meistrid. Lossis asunud skulptuurid viidi aastail 1937 ja 1938 Kaunasesse Sõjamuuseumi. Peahoones on raamatukogu, kus asub Radziwillide ja Tyszkiewiczite suguvõsa arhiiv (vanimad raamatud pärinevad seal XV sajandist), samuti ka arheoloogilised ja etnograafilised kogud ning XIX sajandi lõpul – XX sajandi algul Vilniuses ja Pariisis valminud kunstiteosed. Kõrvalhoonetest on säilinud Apaščia jõel asuv vesiveski ja vahimajake, Peahoone juures asub ka tall. 1860. aastal valmis sild üle Apaščia jõe. Mõisakompleksi juures asub 18 hektari suurune park, mis on rajatud aastail 1851–1862. Pargis kasvavad kuused, männid ja pärnad. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. veebruar 2016. Vaadatud 28. jaanuaril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.museums.lt/Zurnalas/2004'2_3/Snitkuviene.htm Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (leedu keeles) Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (leedu keeles) Astravase mõis Fotoreportaaž Astravase mõisast
Jäljed (film)

"Jäljed" on Eesti 1963. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Kaljo Kiisk. Filmi tootis Tallinnfilm. Mati Klooren – Heino Raagen Hugo Laur – Julius Raagen Kaarel Karm – Jaak Tambu Paul Ruubel – Tarkop Rudolf Nuude – Ronk Aleksander Sats – Kiibus Ada Lundver – Valve Sirje Arbi – Maret Rein Aren – Robert Jüri Järvet – Elmar Oskar Liigand – Oskar Arvi Hallik – Rein Helend Peep – Joonas Einari Koppel – Kustas Elsa Ratassepp – Mari Tõnu Oja – Toomas Harry Kuivkaev – Tiit Katrin Välbe Ants Jõgi Leida Rammo Jäljed Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 10.01.2016) Jäljed Eesti filmi andmebaasis
Vana mees tahab koju

"Vana mees tahab koju" on Eesti 1991. aasta kahejaoline mängufilm. Filmi režissöör on Tõnis Kask. Filmi tootis Tallinnfilm. Film põhineb Raimond Kaugveri samanimelise romaani motiividel. Kaljo Kiisk – Toomas Simmo Raivo Trass – Albert Valter Kaie Mihkelson – Inna Valter Hendrik Toompere juunior – Veiko Valter Angelina Semjonova – Kadi Mari Lill – Maile Mihkel Smeljanski – Peeter Helend Peep – Lembit Ülle Ulla – õde Koidula Enn Kraam – Andres Virkov Piret Kalda – õde Niina Raivo Tamm – Sääsk Üllar Põld – üliõpilane Tünder Elmar Trink – doktor Innos Andres Dvinjaninov – kirikuõpetaja Mati Klooren Anu Presjärv – Kadi sõbranna Irja Aav Märt Visnapuu Vana mees tahab koju Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 10.01.2016). Vana mees tahab koju Eesti filmi andmebaasis
Raamatukoguteaduse mõisteid

Siin on loetletud raamatukoguteaduse mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Aastakäik Aastaköide Annotatsioon Arhiivraamatukogu Auvis Avakogu Bibliograafia Digitaalraamatukogu Epitoom The European Library Europeana Ilmumisaasta Inkunaabel ISBN ISSN ISMN Kataloog Kõrgkooliraamatukogu Lasteraamatukogu Lasteraamatukogundus Raamat Raamatukoer Raamatukogu Raamatukogubuss Raamatukogudevaheline laenutus Rahvaraamatukogu Rahvusbibliograafia Rahvusraamatukogu Riigibibliograafia Rändraamatukogu Sundeksemplar Säilituseksemplar Teadusraamatukogu UDK Ülikooliraamatukogu
Lotte reis lõunamaale

"Lotte reis lõunamaale" on Eesti 2000. aasta animatelesari. Filmi režissöörid on Janno Põldma ja Heiki Ernits. Filmi tootis Eesti Joonisfilm. Filmi peategelane on koeratüdruk Lotte. Filmi stsenaristide hulgas oli Andrus Kivirähk, kes kirjutas ka samanimelise raamatu (ilmus 2002). Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle Eesti aasta filmiks. Lotte reis lõunamaale Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 10.01.2016) Aasta film Eesti Filmiajakirjanike Ühing Lotte reis lõunamaale Eesti filmi andmebaasis
Suu laulab, süda läigib

"Suu laulab, süda läigib" on ansambli Singer Vinger 2012 ilmunud stuudioalbum. Albumi tootis Hitivabrik. Album oli 2012. aasta Eesti plaadimüügi edetabelis 39. kohal. http://www.lasering.ee/index.php?make=item_show&toote_id=33276 (vaadatud 08.01.2016)
Eeslaht

Eeslaht (ka Haapsalu Eeslaht) on Haapsalu lahe osa Haapsalu linnast lääne pool. Lahte suubuvad Asuküla peakraav ja Ungru oja. Lahe suurim sügavus on 4,5 m.
Suur viik

Suur viik on laht Haapsalu linnas. Suur viik on üks Haapsalu lahe osaveekogudest. Suure viigi kõrval lõunas asub endine merest eraldunud lahesopp Väike viik; neid eraldab kitsas maariba, kus kulgeb Uus-Sadama tänav.
Lohusalu laht

Lohusalu laht on laht Soome lahes. Halduslikult jääb laht Lääne-Harju valda. Lahte suubub Keila ja Vääna jõgi. Lahe läänerannikul asub Lohusalu sadam.
Muraja laht

Muraja laht on laht Saaremaa kaguosas, halduslikult jääb laht Saaremaa valda. Lahte piirab läänest Muraja poolsaar ja idast Täkksaare poolsaar. Lahes on mitu saart, sealhulgas Anulaid ja Poldilaiud.
Raamatuteadus

Raamatuteadus ehk biblioloogia on teadusharu, mis uurib raamatute valmistamist ja levitamist. Raamatuteadus võib haarata trükkimise ja raamatu ajalugu, trükikunsti, raamatukunsti, kirjastamist, raamatukaubandust, trükistatistikat, raamatusotsioloogiat, lektoloogiat jms. Raamatuteaduse haruks võib pidada raamatulugu (ajaloolist biblioloogiat), mis tegeleb raamatu ajalooga. Raamatuteaduse mõisteid Bibliograafia Raamatuasjandus EE 7: 658 (1994).
Saastna laht

Saastna laht on laht Saaremaa kaguosas. Halduslikult jääb laht Saaremaa valda. Lahes on mitu saart, nende seas Rampsilaid. Saastna järv
Yoshito Ōkubo

Yoshito Ōkubo (jaapani keeles 大久保 嘉人 Ōkubo Yoshito; sündinud 9. juunil 1982 Kandas) on Jaapani jalgpallur, ründaja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2003–2014 60 mängu ja lõi 6 väravat. National Football Teams Japan National Football Team Database
Kuusnõmme poolsaar

Kuusnõmme poolsaar on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuusnõmme külas. Poolsaart piirab läänest Kuusnõmme laht ja idast Kiirassaare laht. Poolsaare järgi on nime saanud siluri Rootsiküla lademesse kuuluvad Kuusnõmme kihid. "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. aprill 2021. Vaadatud 16. septembril 2020.
Yuji Nakazawa

Yuji Nakazawa (jaapani keeles 中澤 佑二 Nakazawa Yūji; sündinud 25. veebruaril 1978 Yoshikawas) on Jaapani jalgpallur, kaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1999–2010 110 mängu ja lõi 17 väravat. National Football Teams Japan National Football Team Database
Võrkrahu

Võrkrahu nime kannab mitu Eesti väikest saart: Võrkrahu (Soela väin), saar Saaremaast põhjas Võrkrahu (Kuusnõmme laht), saar Saaremaast läänes Võrkrahu (Kaugatoma laht), saar Saaremaast läänes Võrkrahu (Soonlepa laht), saar Hiiumaast kagus
Roograhu

Roograhu on Eesti kohanimi: Roograhu (ka Suur Roograhu)on rahu Lääne maakonnas Ridala vallas Uuemõisa alevikus Suur Roograhu on poolsaar Lääne maakonnas Ridala vallas Põgari-Sassi külas Roograhu, Lääne maakonnas Vormsi vallas Rumpo külas[küsitav] Roograhu sadam Roograhu tee Väike Roograhu Suur Roograhu
Muratsi poolsaar

Muratsi poolsaar on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas Muratsi külas. Poolsaart piirab läänest Sepamaa laht ja idast Muratsi laht.
Raamatuteaduse mõisteid

Siin on loetletud raamatuteaduse mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y aldiinid audioraamat bibliofiilia biblioloogia formaat frontispiss garnituur heliraamat inkunaabel incipit kaltsupaber konvoluut ksülograafia kustos kõrgtrükk litograafia minuskel nõudetrükk raamat raamatulugu raamatuasjandus rariteet rullraamat signatuur sügavtrükk trükitüüp vinjett ääris
Daisuke Matsui

Daisuke Matsui (jaapani keeles 松井 大輔 Matsui Daisuke; sündinud 11. mail 1981 Kyotos) on Jaapani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Jaapani esiliiga klubis Yokohama. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2003–2011 31 mängu ja lõi 1 väravat. Kyoto Purple Sanga Eperor's Cup: 2002 J. League Division 2: 2001 Daisuke Matsui veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Niibi raba

Niibi raba (ka Niibi soo) on raba Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Raba põhjaservast saab alguse Riguldi jõgi. Rabas on mitu järve: Kaevandu järv, Linaleojärv ja Rootsiküla järv. Raba lääneservas on Varkla kraav. Soo pindala on 1331 ha. Soo turbakihi paksus on 4 m. H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus, lk 71.
Junichi Inamoto

Junichi Inamoto (jaapani keeles 稲本 潤一 Inamoto Junichi; sündinud 18. septembril 1979 Yusuis) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2000–2010 82 mängu ja lõi 5 väravat. Junichi Inamoto veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Bensiinijaama kuninganna

"Bensiinijaama kuninganna" on 1962. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm. Filmi peategelane Ljudmila Dobrõivetšer unistab jääballeti artistiks saamisest. Kuid ta ei pääse konkursil läbi. Samuti ei õnnestu tal saada stjuardessiks. Ent Ljudmila ei ole unistust jääballetist maha matnud. Ajutiselt asub ta tööle bensiinijaama. Esialgu on tal uuel töökohal küll raske, kuid optimism ja leidlikkus aitavad toime tulla. Lisaks hakkab ta bensiinijaama tööd ümber korraldama. Nadežda Rumjantseva – Ljudmila Dobrõivetšer Andrei Sova – Panass, autohooldusjaama juhataja Aleksei Koževnikov – Tarass, autojuht Nonna Koperžinskaja – Rogneda, puhvetipidaja Juri Belov – Slavka, bussijuht Vladimir Belokurov – Aleksandr Medved, esimese järgu autojuht Sergei Blinnikov – seltsimees Babi Viktor Mjagki – seltsimees Borš Nikolai Jakovtšekno – seltsimees Lopata Jevgenija Opalova – õppejõud Viktor Halatov – müüja kaubamajas Pavel Vinnik – Podorožnõi, autoinspektor Aleksandr Hvõlja – reisija autobussis, vaimulik Sergei Šemetilo – ekspediitor Mihhail Kramar – autojuht Esialgu pidi Ljudmila rolli mängima Terje Luik, kuid ta vahetati Nadežda Rumjantseva vastu välja. http://www.kino-teatr.ru/kino/acter/w/sov/2552/foto/99473/
Hiroshi Kiyotake

Hiroshi Kiyotake (jaapani keeles 清武 弘嗣 Kiyotake Hiroshi; sündinud 12. novembril 1989 Ōitas) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Jaapani kõrgliiga klubis Cerezo Osaka. Ta on klubikarjääri jooksul mänginud Saksamaa kõrgliiga klubides 1. FC Nürnberg ja Hannover 96 ning Hispaania kõrgliigas Sevilla. Jaapani jalgpallikoondises tegi Kiyotake debüüdi 2011. aastal. Ta on kuulunud Jaapani koondisse 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2015. aasta Aasia meistrivõistlustel. Lisaks kuulus ta 2012. aasta suveolümpiamängudel Jaapani olümpiavõistkonda. Oita Trinita J.League Cup: 2008 Cerezo Osaka J.League Cup: 2017 Emperor's Cup: 2017 Japanese Super Cup: 2018 National Football Teams Japan National Football Team Database
Shinji Ono

Shinji Ono (jaapani keeles 小野 伸二 Ono Shinji; sündinud 27. septembril 1979 Numazus) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Jaapani kõrgliiga klubis Consadole Sapporo. Ta alustas klubikarjääri 1998. aastal kodumaal Urawa Redsis. Debüüthooajal valiti ta Jaapani kõrgliiga hooaja uustulnukaks. 2002. aastal valiti Ono Aasia aasta jalgpalluriks. Aastatel 2012–2014 mängis ta Austraalia kõrgliiga klubis Western Sydney Wanderers. Hooajal 2012–13 võitis ta klubiga Austraalia liiga põhihooaja. Samal hooajal valiti ta Austraalia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2013–14 valiti ta Western Sydney Wanderers hooaja parimaks mängijaks. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1998–2008 56 mängu ja lõi 6 väravat. Debüüdi koondises tegi ta 1. aprillil 1998 sõprusmängus Lõuna-Korea vastu. Ta kuulus Jaapani koondisse 1998., 2002. ja 2006. aasta maailmameistrivõistlustel, 2000. aasta Aasia meistrivõistlustel ja 2001. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ning osales lisaks Jaapani olümpiakoondises 2004. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril. Feyenoord UEFA karikas: 2001–02 Urawa Red Diamonds Japanese Super Cup: 2006 J.League Division 1: 2006 Emperor's Cup: 2006 AFC Meistrite Liiga: 2007 Western Sydney Wanderers A-League Premiership: 2012–13 Shinji Ono veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Kioma vald

Kioma vald (Kiuma vald, saksa keeles Kioma) oli vald Võrumaal. Kioma vald moodustati 1866. aastal. Vald hõlmas suurema osa praeguste Kiuma, Aarna ja Varbuse küla maadest. Vallamaja asus Kiumal, praeguses raamatukogu hoones. 1934. aastal ühines Kioma vallaga Kähri vald, ühinemisotsus oli tehtud juba 1931. aastal. Võru Maavolikogu otsusega 28./29. oktoobrist 1932 (prot. nr. 1 p. 2) Kioma ja Kähri vald ühendati ja Kähri vald iseseisva omavalitsuse üksusena likvideeriti ja kõigi oma asutistega ning ühendati Kioma vallaga. 1939. aasta vallareformiga jagati Kioma vald Põlva valla ja Kõlleste valla vahel. Suurem osa Kioma vallast läks Põlva valla koosseisu, Ahja jõest lääne pool olevad alad läksid Kõlleste valla koosseisu. 1907–1910 Johan Jahu 1917‒1924 Jaan Roht ?–1939 Johannes Nemvalts Maa-ameti kaardirakendused XX saj. arhitektuur. Kioma vallamaja[alaline kõdulink] 712. Kohtu- ja siseministri 30. novembri 1933 otsus Kioma ja Kähri valdade ühendamise asjas., Riigi Teataja, nr. 99, 5 detsember 1933 "Kiuma küla arengukava 2013‒2023" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 10. jaanuaril 2016. Eesti ala valdade register 1866-1917
Jaan Roht

Jaan Roht (25. veebruar 1859 Varbuse vald, Võrumaa ‒ 2. august 1932 Kiuma, Võrumaa) oli eesti omavalitsustegelane. 1876. aastal lõpetas Põlva kihelkonnakooli. 1880. aastal omandas kooliõpetaja kutse ja töötas aastatel 1880‒1906 Varbusel kooliõpetajana. 1907‒1914 elas Põlvas. 1914. aastal ostis talukoha ja siirdus elama Varbuse külla. Aastatel 1917‒1924 oli ta Kioma vallavanem, hiljem Kioma vallavolikogu liige. Ta oli ka Põlva koguduse kirikupäeva saadik ja kirikunõukogu esimees. Kuulus Eesti Rahvaerakonda ja kandideeris 1923. aastal Eesti Rahvaerakonna nimekirjas Riigikogusse. Ringi ümber kodumaa. Jaan Roht †. Postimees, 5. august 1932 Eesti Rahvaerakonna nimekiri Võru maakonnanõukogu valimistel. Postimees, 1. detsember 1923 Eesti Rahvaerakond seab üles Eesti Riigikogusse järgmised tuntud poliitikamehed, seltskonna tegelased, teadusmehed ja rahvaelu tundjad. Postimees, 24. aprill 1923
Operi Jalgpallikool

(Andres) Operi Jalgpallikool (lühemalt Operi JK) oli Eesti spordiklubi. Klubi asutas 2003 jalgpallur Andres Oper[viide?]. Klubi korraldas noortele ka jalgpallitreeninguid. Klubil oli oma esindusvõistkond, mis muu hulgas mängis III liigas. 2008. aasta hooajal saavutas klubi III liigas 2. koha. http://soccernet.ee/operi-jalgpallikool-sulgeb-uksed (vaadatud 08.01.2016) Operi Jalgpallikool sulgeb uksed, soccernet.ee, 11.04.2012
Käsmu merekool

Käsmu merekool oli Virumaal Käsmu külas aastatel 1884–1931 tegutsenud merekool. Merekooli hoone on säilinud ja see on arvele võetud kultuurimälestisena. Käsmu merekool kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 10.01.2016) Käsmu merekool kultuurimälestiste riiklikus registris
Jaan Plado

Jaan Plado (16. mai 1876 Metste, Peri vald, Võrumaa ‒ 1941) oli eesti kultuuritegelane. Jaan Plado sündis talupidajate pojana. Ta õppis tisleriametit ja tegutses mõnda aega ehitusmeistrina. Plado oli 1907. aastal asutatud Põlva Rahvahariduse Seltsi asutajaliige (hiljem abiesimees) ja projekteeris 1910. aastal ehitatud seltsimaja (praegu asub selles hoones Põlva Keskraamatukogu). 1917. aastast oli ta põllumees Kioma vallas. Ta oli eri aegadel Kähri kontrollühisuse esimees, Põlva ühispanga üks asutajaid ja nõukogu liige, Kioma kartuliühisuse esimees, Kioma põllumeeste kogu esimees. Pikemat aega osales Kioma valla omavalitsuse töös. Hurda nimeline Rahvahariduse Selts. Seltsi algus Jaan Plado 60-aastane. Postimees, 15. mai 1936