laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Talukimalane

Talukimalane (Bombus hypnorum) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. Talukimalased teevad oma pesad õõnsatesse puudesse vm maapealsetesse õõnsustesse. Nad asustavad eeskätt metsaseid alasid. III kaitsekategooria liikide kaitse alla võtmine. Vaadatud 24.08.2012. M. Chinery, 2005. Euroopa putukad (tõlkinud ja kohandanud Teder, T. & Tammaru, T). Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 250.  Talukimalane – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Talukimalane andmebaasis eElurikkus
Urukimalane

Urukimalane (Bombus subterraneus) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. Urukimalased teevad oma pesa maa alla. III kaitsekategooria liikide kaitse alla võtmine. Vaadatud 24.08.2012. M. Chinery, 2005. Euroopa putukad (tõlkinud ja kohandanud Teder, T. & Tammaru, T). Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 250.  Urukimalane – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Urukimalane andmebaasis eElurikkus
Maakimalane

Maakimalane (Bombus lucorum) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. Eestis kuulub maakimalane koos põld- ja kivikimalasega kolme kõige arvukama liigi hulka. Maakimalased teevad oma pesa maa alla. III kaitsekategooria liikide kaitse alla võtmine. Vaadatud 24.08.2012. Eesti kimalased. Põllumajandusuuringute Keskus, 2012. (PDF) M. Chinery, 2005. Euroopa putukad (tõlkinud ja kohandanud Teder, T. & Tammaru, T). Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 250.  Maakimalane – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Maakimalane andmebaasis eElurikkus
Karukimalane

Karukimalane (Bombus terrestris) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. Eestis on nad üsna haruldased. III kaitsekategooria liikide kaitse alla võtmine. Vaadatud 24.08.2012. M. Chinery, 2005. Euroopa putukad (tõlkinud ja kohandanud Teder, T. & Tammaru, T). Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 250.  Karukimalane – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Karukimalane andmebaasis eElurikkus
Võru Linnateater

Võru Linnateater (2009–2013) oli poolkutseline teater Võrus. Teater tegutses sihtasutuse Võru Kannel struktuuriüksusena. Võru Linnateatri nimi võeti kasutusele 1. jaanuaril 2009. Teatri eelkäijaks oli Võru Teatriateljee. Aastail 2009–2011 oli teatri kunstiline juht Tarmo Tagamets. Alates septembrist kuni 1. detsembrini 2012 oli teatri kunstiline juht Leino Rei. Koduleht
Kahvatu seensamblik

Kahvatu seensamblik (Baeomyces carneus) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012). Eestis on teda leitud eriti Kagu-Eestist. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 75-76 Kahvatu seensamblik andmebaasis eElurikkus
Näsa-kuldsamblik

Näsa-kuldsamblik (Caloplaca verruculifera) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012). Eestist on teada tema kaks leiukohta: Vilsandi rahvuspargi alalt (Vilsandi ja Vesiloo saarelt) ning üks leid Pedassaarelt Harjumaal. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu, lk 95–96. Caloplaca verruculifera Eesti samblike levikuatlas
Oliiv-helksamblik

Oliiv-helksamblik (Cetrelia olivetorum) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse. Ta on õhu saastumise suhtes väga nõudlik. I ja II kaitsekategooriana kaitse alla võetavate liikide loetelu. Vaadatud 24.08.2012. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu, lk 108.  Oliiv-helksamblik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Oliiv-helksamblik andmebaasis eElurikkus
Vask-porosamblik

Vask-porosamblik (Cladonia foliacea var. convoluta) on leht-porosambliku varieteet. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse. Eestis on teda leitud Hiiumaal Sarve poolsaarel ja Saaremaal Sõrves. Eestis kasvab ta kuivadel lubjarikastel niitudel ja loodel, mujal maailmas steppides ja poolkõrbetes. "Eesti maapinna suursamblikud", Tartu 2019, lk 128 I ja II kaitsekategooriana kaitse alla võetavate liikide loetelu. Vaadatud 24.08.2012. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 138  Vask-porosamblik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Vask-porosamblik andmebaasis eElurikkus
Margus Kasemaa

Margus Kasemaa (sündinud 29. aprillil 1968) on Eesti dirigent ja orkestrijuht. Ta on lõpetanud Eesti Muusikaakadeemia puhkpilliorkestri dirigendina. Margus Kasemaa juhib Puhkpilliorkestrit Tartu ja selle puhkpillistuudiot, asutas ja õpetab (kunstiline juht tütar Helen Kasemaa) Tartu Rivitrummide Ansamblit ja asutas üleriigilise rivitrummarite suvekooli. Ta on olnud Tartu Laulupeo puhkpilliorkestrite üldjuht; on Tartu Promenaadimuusika (kontserdisarja) "Emajõe suvi" asutaja, kunstiline juht ja korraldaja ning Tartu Rahvusvahelise puhkpillifestivali "Mürtsub pill" asutajaid, kunstiline juht ja korraldaja. Olnud aastaid Eesti Piirivalve Orkestri muusik ja dirirgent. On palju aastaid olnud Tartus, 24.02. Eesti Vabariigi aastapäeva piduliku tseremoonia dirigent Tartu Tähetroni ees ja 20.08. Eesti Vabariigi taasiseseisvumispäeva tsreremoonia dirigent Tartus Kalevipoja ausamba ees. On Tartu kultuurihoone Seltsingu juhatuse liige ja üks selle ühingu eestvedajaid. 2009 Tartumaa kultuuripärl Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] "Tartumaa Kultuuripärl - Margus Kasemaa" Tartumaa kodulehel, 15.01.2010 Raimu Hanson "Pasunakooride üldjuht kurdab noorte mängijate nappust" Postimees, 13.05.2004 Margus Kasemaa Rahvakultuuri Keskuse veebilehel
Sõudja

Perekonnanime kohta vaata artiklit Sõudja (perekonnanimi). Sõudja on inimene, kes tegeleb sõudmisega. Raul Arnemann Aita Artma Hugo-Herbert Artma Tõnu Endrekson Tiit Helmja Jüri Jaanson Tatjana Jaanson Andrei Jämsä Pertti Karppinen Gennadi Kinko Mart Kuusik Mihkel Leppik Toivo Ormisson Kaisa Pajusalu Allar Raja Kaido Reivelt Kaspar Taimsoo Jüri-Mikk Udam
Must limasamblik

Must limasamblik (Collema nigrescens) on samblik. Ta on Eestis arvestatud II kaitsekategooriasse (2012). Eestis on teda leitud 1940. aastate lõpus ühel korral Pärnumaal Kaansoolt (leidis Erast Parmasto). Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 176 Must limasamblik andmebaasis eElurikkus
Harilik kitsesamblik

Harilik kitsesamblik (Flavoparmelia caperata) on kitsesambliku perekonda kuuluv samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse. Eestis on teda leitud näiteks Tartu lähedalt Tähtvere metsast, kus ta kasvas sookasel. Ta on tundlik õhu saastumise suhtes. I ja II kaitsekategooriana kaitse alla võetavate liikide loetelu. Vaadatud 24.08.2012. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu, lk 194–195. Harilik kitsesamblik andmebaasis eElurikkus
Männi-soomussamblik

Männi-soomussamblik (Hypocenomyce anthracophila, sünonüüm Carbonicola anthracophila) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012). Eestis on teda leitud kaks korda: rabastuvas kanarbikumännikus Pärnumaal Lodjal ja Viljandimaal Karksis. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 202
Narkissos

Narkissos (kreeka keeles Νάρκισσος) oli vanakreeka mütoloogias Boiootia jahimees, kes oli tuntud oma erakordse ilu ja enesearmastuse poolest. Tark Teiresias oli talle ennustanud, et ta elab pika elu, kui ta kunagi iseennast ei näe. Oma ilu üle uhke noormees tõukas endast eemale kõik, kes temasse armunud olid. Kättemaksujumalanna Nemesis nägi seda ning ahvatles nooruki tiigi äärde, kus ta omaenese peegelpilti armus ning suutmata selle juurest lahkuda, suri sealsamas. Narkissose nimest on tuletatud sõna "nartsissism", mis tähistab haiglast eneseimetlust.
Kääv-neersamblik

Kääv-neersamblik (Nephroma resupinatum) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012). Eestis on teda 20. sajandi algul leitud Tallinnas ja selle ümbruses, hiljem ka mujal. Ta on väga tundlik õhu saastumise suhtes. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 245–246 Kääv-neersamblik andmebaasis eElurikkus
Rööbaspuud

Rööbaspuud on riistvõimlemisel kasutatav spordivahend. Meeste riistvõimlemisel kasutatakse samal kõrgusel asuvaid rööbaspuid, naiste riistvõimlemisel erineval kõrgusel olevaid rööbaspuid. Samal kõrgusel asuvad meeste rööbaspuud Erineval kõrgusel asuvad naiste rööbaspuud
Väike nõgisamblik

Väike nõgisamblik (Parmeliella triptophylla) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012). Eestis on teda leitud 19. sajandil Tartust, hiljem ka Harjumaal Vetlast (originaalallikas Veetla) ja Ravilast ning Pärnumaal Asujalt ja Urissaarelt. Ta on õhu saastumise suhtes väga tundlik. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 262-263 Väike nõgisamblik andmebaasis eElurikkus
Serva-kilpsamblik

Serva-kilpsamblik (Peltigera collina) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012). Eestis on teda leitud Tallinna lähedalt Haaberstist ja Piritalt, Saaremaalt Kallimäelt, Abruka saarelt ja Hanikatsi laiult. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 272 Serva-kilpsamblik andmebaasis eElurikkus
Harilik lohksamblik

Harilik lohksamblik (Solorina saccata) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse. Eestis on ta harv, teda on leitud peamiselt mandri põhjaosast ja läänesaartelt, samuti on üks leid Lääne-Virumaal Varangult. I ja II kaitsekategooriana kaitse alla võetavate liikide loetelu. Vaadatud 24.08.2012. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu, lk 324.  Harilik lohksamblik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Harilik lohksamblik andmebaasis eElurikkus
Karastusjook

Karastusjook on ilma alkoholita või väga väikese alkoholisisaldusega gaseeritud jook. Baikal Coca-Cola Fanta gaseeritud vesi Jaffa jäätee Krušon limonaad mineraalvesi Pepsi-Cola RC Cola soodavesi Sprite Tarhun toonik
Epimetheus

Epimetheus (vanakreeka keeles Ἐπιμηθεύς 'tagantjärele mõtleja') oli vanakreeka mütoloogias Prometheuse ja Atlase vend, titaan Eurymedoni või Iapetose poeg nümf Klymenega. Kui Prometheus oli inimsoole tule kinkinud, tahtis Zeus selle eest kätte maksta ning laskis Hephaistosel valmistada savist naise, tuultel talle hinge sisse puhuda ning Olümpose jumalannadel ta kauniks teha. Selle iluduse – Pandora – saatis ta Epimetheusele kingiks. Epimetheus, keda Prometheus oli hoiatanud Zeusilt ühtki kinki vastu võtmast, alguses keeldus, kuid oma aheldatud venna saatust nähes abiellus Pandoraga. Rumal ja sõnakuulmatu Pandora avas laeka, mille Prometheus oli venna kätte hoiule andnud ja millesse olid suletud kõik inimsoo nuhtlused.
Käsnjas lohksamblik

Käsnjas lohksamblik (Solorina spongiosa) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012). Eestist on teada vähemalt kolm leidu: Sõmeri saarelt, Muhu saarel Üügu pangalt ja Lääne-Virumaalt Risult. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 324-325 Käsnjas lohksamblik andmebaasis eElurikkus
City Plaza

City Plaza on kõrghoone Tallinnas aadressil Tartu maantee 2. Hoones on bürooruumid. Hoone üldpind on 13 450 m². Maja projekteeris OÜ Alver Trummal Arhitektid arhitekt Tiit Trummal. City Plaza valmis 2004. aasta mais. City Plaza 2
Nemesis

Nemesis oli vanakreeka mütoloogias Atikast pärit kättemaksujumalanna, Okeanose tütar. Tema nimi tähendab "õigeaegne täidesaatmine" ja tema ülesandeks oli karistada neid jumalate soosikuid, kes oma õnnega uhkeldama hakkasid ja ülbeks muutusid. Ühe müüdiversiooni kohaselt oli Zeus Nemesisesse armunud ning jälitas jumalannat, kes pidevalt kuju muutis. Zeus sai Nemesise kätte, kui ta oli võtnud luige kuju. Sellest ühendusest sündis ilus Helena, kelle pärast puhkes Trooja sõda.
Kodanikuühiskonna Sihtkapital

Kodanikuühiskonna Sihtkapital (lühend KÜSK) on sihtasutus, mis püüab kaasa aidata Eesti avalikes huvides tegutsevate mittetulundusühingute ja sihtasutuste suutlikkuse suurendamisele kodanikuühiskonna arendamisel ning kodanikuaktiivsust soodustava keskkonna kujundamisel. KÜSK-i asutas Vabariigi Valitsus, sihtasutus kanti registrisse 2008. aasta veebruaris. Koduleht
Bourne'i pärand

"Bourne'i pärand" (inglise keeles "The Bourne Legacy") on "Bourne'i pärand", 2004. aastal ilmunud esimene Eric Van Lustbaderi kirjutatud ja üldse neljas Robert Ludlumi alustatud raamatusarjast Jason Bourne'ist. "Bourne'i pärand", 2012. aastal valminud film, mis aga ei tugine romaanile ja filmis pole ka Jason Bourne'i.
Eesti Füüsikaüliõpilaste Selts

Eesti Füüsikaüliõpilaste Selts (lühend FÜS) on Eesti Füüsika Seltsi (EFS) osakond. See ühendab ja esindab Eesti Vabariigis füüsikat ja sellega seotud erialasid õppivaid üliõpilasi. FÜS-i asutasid 2012. aasta kevadel Tartu Ülikooli füüsikaüliõpilased. Selts kuulub ka koostöövõrgustikku OLE ROHKEM ja Eesti Noorteühenduste Liitu. Selts on platvorm, kus üliõpilased saavad nii ennast kui ka oma ideid ja soovitud projekte teostada. FÜS on aidanud toetada mitmeid projekte, mis on olulised üliõpilastele ja füüsika erialale. Samuti korraldatakse erialaseid üritusi, mille hulka kuuluvad ka näiteks sügiskoolid. FÜS tegeleb õppekvaliteedi parandamisega, füüsikaalase kõrghariduse populariseerimisega (projekt "Tudeng koolitundi") ning edendab üliõpilaste, õppejõudude ja teadlaste vahelist suhtlust. Füüsikaüliõpilased on algatanud ja juurutanud ka mentoriprogrammi. Selle programmi raames määratakse esmakursuslastest gruppidele mentoriteks vanema kursuse üliõpilased, kes aitavad kohaneda ülikoolieluga ja on abiks, kui tekib küsimusi õppetöö või muu kohta. Mentorlus parandab ka kursustevahelist suhtlust ja annab võimaluse leida häid sõpru. Lisaks füüsikutele on mentoriprogrammist osa võtnud ka materjaliteaduse, keemia, informaatika, matemaatika ja matemaatilise statistika üliõpilased. FÜSi liikmeks võivad astuda kõik füüsikat või sellega seotud erialasid õppivad üliõpilased Eestis. Kuna FÜS on EFSi osakond, siis on kõik FÜSi liikmed ka EFSi liikmed. FÜS valib igaks semestriks endale juhatuse. 2019/2020. õppeaasta sügissemestril sai alguse FÜSi töörühmade tegevus. Töörühmades saavad liikmed osa võtta seltsi tegevusest, luua ja teoks teha projekte ning aidata seltsil nii seada kui ka täita oma eesmärke. Üks töörühm, mis on pigem töörühma ja programmi piirimail, on õpiabi töörühm. Õpiabi töörühm pakub konsultatsiooni vanematelt üliõpilastelt, et parandada õpet, anda juhendajaile võimalus omandada õpetamiskogemust, toetada neid rahaliselt, luua kogukonnatunnet füüsika, keemia ja materjaliteaduse (FKM) erialal ning põhjustada struktuurseid muudatusi füüsika instituudis (FI), et noori kaasataks õppeassistendina rohkem õppetöösse. Kõige olulisem on sealjuures, et programmi juhib selle initsiatiivi algataja, kes ise oli toona just 1. õppeaastat lõpetamas, ning on tänaseni n-ö. lihtliige. See on programm liikmeskonnalt liikmeskonnale. Teiste oluliste projektide seas on mitmed üritused ja programmid, kus turundatakse noortele füüsika, keemia ja materjaliteaduse eriala, et kasvatada huvi nende erialade õppe vastu, muutes õppekava ja Eesti ühiskonda tugevamaks. Tänu heale koostööle füüsika instituudiga saavad liikmed kasutada Physicumis asuvat sauna, jõusaali ning seltsile on eraldatud ka tudengiruum, kus liikmed saavad õppida. FÜSi koduleht FÜSi Facebook FÜSi Instagram
Helena Bonham Carter

Helena Bonham Carter (sündinud 26. mail 1966 Londonis) on inglise näitleja. 1994. aastal filmi "Mary Shelly Frankenstein" võtete ajal algas Bonham Carteri ja Kenneth Branagh' armusuhe, kuigi Branagh oli siis veel abielus Emma Thompsoniga. Thompson ja Branagh lahutasid abielu. 1999. aastal lõppes Bonham Carteri ja Branagh' armusuhe. Aastatel 2001–2014 oli Carter abielus Tim Burtoniga, neil on ühised lapsed: poeg William Raymond (s 2003) ja tütar Nell (s 2007).  Helena Bonham Carter – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Helena Bonham Carter andmekogus IMDb (inglise)
Graafi täiend

Graafi G {\displaystyle G} täiend on graaf G ¯ {\displaystyle {\overline {G}}} , mis omab servi vaid nende tipupaaride vahel kus graaf G {\displaystyle G} neid ei oma. Graafide G {\displaystyle G} ja G ¯ {\displaystyle {\overline {G}}} ühend on täisgraaf. Graafi G {\displaystyle G} ja selle täiendi G ¯ {\displaystyle {\overline {G}}} tipuorbiidid langevad kokku. Graafi G {\displaystyle G} servaorbiidid langevad kokku täiendi G ¯ {\displaystyle {\overline {G}}} "mitteservade" orbiitidega. Graafi struktuuri uurimisel on kasulik kõrvutada graaf G {\displaystyle G} tema täiendiga G ¯ {\displaystyle {\overline {G}}} . Graafi, mis on isomorfne oma täiendiga on isetäienduv graaf. Buldas, A., Laud, P., Villemson, J. (2003), Graafid, TÜ kirjastus
Roland Matt

Roland Matt (sündinud 24. veebruaril 1991) on üks Eesti Füüsikaüliõpilaste Seltsi (FÜS) asutajaid. Aastatel 1998–2007 õppis Roland Tartu Tamme Gümnaasiumis, keskhariduse omandas aastail 2007–2010 Hugo Treffneri Gümnaasiumis, mille lõpetas ainealaste kiituskirjadega. 2010. aastast õpib Tartu Ülikooli Loodus- ja tehnoloogiteaduskonnas (LOTE) füüsika erialal. Juba kooli ajal paistis Roland silma teadmistega loodusteaduste vallas: 2006. aastal osales rahvusvahelisel loodusteaduste olümpiaadil Brasiilias; 2008. aastal Küprosel toimunud Euroopa loodusteaduste olümpiaadil (EUSO), kus sai hõbemedali; 2009. ja 2010. aastatel osales Mehhikos ja Horvaatias toimunud rahvusvahelisel füüsikaolümpiaadil (IPhO), mõlemal korral sai aukirja. 2010–... Eesti Füüsikaolümpiaadi žürii liige 2010–... TÜ Teadusbussi liige 2010–... Eesti Füüsika Seltsi liige 2012–... Eesti Füüsikaüliõpilaste Seltsi juhatuse liige 2013 – teine koht Eesti Televisiooni teadust populariseerivas saates "Rakett 69". "Rakett 69" võitja: võit tuli väga napilt! Piret Parik. Raketisaate poisid: vahel oleme teadussaate ajal korraldanud ka midagi katastroofilaadset Õhtuleht, 16. märts 2013. Saate "Rakett 69" koduleht
Bourne'i pärand (film)

"Bourne'i pärand" (inglise keeles "The Bourne Legacy") on 2012. aastal esilinastunud USA põnevusfilm. See on neljas film Robert Ludlumi loodud tegelaskuju Jason Bourne'ist. Filmil on sama pealkiri Eric Van Lustbaderi romaaniga, kuid nii nagu kaks eelmist Bourne'i-filmi, ei tugine ka see film romaanile ning filmis puudub isegi selline roll. Filmi režissöör ja üks stsenariste oli esimese kolme filmi stsenarist Tony Gilroy. Peaosades mängivad Jeremy Renner, Rachel Weisz, Edward Norton, Joan Allen ja Albert Finney.
Alan Rickman

Alan Sidney Patrick Rickman (21. veebruar 1946 London – 14. jaanuar 2016 London) oli inglise teatri- ja filminäitleja. Alan Rickman andmekogus IMDb (inglise)
Julie Walters

Julia Mary Walters (sündinud 22. veebruaril 1950) on inglise näitleja. Ta on tuntud Molly Weasleyna Harry Potteri filmidest. Mängis ka filmis "Mamma Mia!" Rosie Mulligan￼i. "Mamma Mia!".  Julie Walters – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Julie Walters andmekogus IMDb (inglise)
Amélie

"Amélie" (prantsuskeelne originaalpealkiri "Le fabuleux destin d'Amélie Poulain"; algse tööpealkirjaga "Amélie des Abbesses") on 2001. aasta romantiline komöödiafilm. Filmi režissöör oli Jean-Pierre Jeunet, peaosa mängis Audrey Tautou. Film sai 2001. aasta Euroopa filmiauhinna parima filmi kategoorias.
Valge vahasamblik

Valge vahasamblik (Squamarina lentigera) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis on teda leitud Saaremaal Lõol, Kaugatomal, Atlas, Võrsnas, Taalikul. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 327-328 Valge vahasamblik andmebaasis eElurikkus
Loo-rebasesamblik

Loo-rebasesamblik ehk loo-rebasekõrv (Vulpicida tubulosus) on varem eraldi liigina käsitletud kadaka-rebasesambliku teisend (varieteet). Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Teda peetakse Läänemere saarte (Ölandi, Gotlandi, Saaremaa) endeemiks. Eestis on teda leitud Saaremaal, Hiiumaal, Osmussaarel ja Vormsil. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 370
Yves Rocher

Yves Rocher (7. aprill 1930 – 26. detsember 2009 Pariis) oli prantsuse ärimees ja omanimelise kosmeetikafirma asutaja.
Sammallane

Sammallane (Plumatella) on sammalloomade perekond sugukonnast Plumatellidae. Eestis leidub neid sisevetes. Plumatella agilis Plumatella bigemmis Plumatella bushnelli Plumatella casmiana Plumatella crassipes Plumatella emarginata Plumatella fruticosa Plumatella fungosa – harilik sammallane Plumatella ganapati Plumatella geimermassardi Plumatella incrustata Plumatella javanica Plumatella longa Plumatella longigemmis Plumatella marcusi Plumatella marlieri Plumatella mukaii Plumatella nitens Plumatella nodulosa Plumatella patagonica Plumatella princeps Plumatella pseudostolonata Plumatella recluse Plumatella repens – hargnev sammallane Plumatella reticulata Plumatella rieki Plumatella ruandensis Plumatella serrulata Plumatella similirepens Plumatella siolii Plumatella stricta Plumatella suwana Plumatella tanganyikae Plumatella vaihiriae Plumatella velata Plumatella vorstmani Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Sünehhism

Sünehhism (inglise keeles synechism) on filosoofiline positsioon, mille kohaselt kõik on pidev. Termini võttis oma seisukoha nimetusena kasutusele Charles Sanders Peirce artiklis "Vaimu seadus" ("The Law of Mind"), mis ilmus 1892. Selles artiklis räägib ta pikalt oma pidevusekontseptsioonist ning defineerib sünehhismi nii: „Kalduvust vaadelda pidevust selles mõttes, nagu ma ta defineerin, esmajärgulise tähtsusega ideena filosoofias, võib mugavalt nimetada sünehhismiks.“ – Charles Sanders Peirce Aastast 1893 pärinevas kirjutises "Surematus sünehhismi valguses" ("Immortality on the Light of Synechism" kirjutab ta: „...olen teinud ettepaneku panna sünehhism tähendama kalduvust vaadelda kõike pidevana.“ – Charles Sanders Peirce
Mougeot' koldsamblik

Mougeot' koldsamblik (Xanthoparmelia mougeotii) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis on teada temast vähemalt 5 leidu: Kakumäelt Tallinna lähedal, Raplast, Harilaiult Saaremaal, Lahemaa rahvuspargist Pedassaare neemelt ja Pedassaarelt. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu, lk 372. Mougeot' koldsamblik andmebaasis eElurikkus Pilt
Pikk lõhnasamblik

Pikk lõhnasamblik (Evernia divaricata) on samblik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis on teda hajusalt kogu riigi territooriumil, kokku üle 20 leiukoha. Ta on õhu saastumise suhtes tundlik liik. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu, lk 191. Pikk lõhnasamblik andmebaasis eElurikkus
Tutlane

Tutlane (Cristatella mucedo) on sammalloomade hõimkonda kuuluv liik. Ainuke liik oma perekonnas. Eestis leidub neid sisevetes hajusalt. Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tutlane andmebaasis eElurikkus
Harilik särasamblik

Harilik särasamblik (Fulgensia bracteata) on samblik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eesti on ta üsna sage läänesaarte (eriti Saaremaa ja Muhu) loodudel, harvem leidub ka Lääne- ja Loode-Eesti mandiosa loodudel. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 196 Harilik särasamblik andmebaasis eElurikkus
Como järv

Como järv (itaalia Lago di Como) asub Põhja-Itaalias Alpide lõunajalamil. Itaalias tuntakse järve ka Lario nime all. Como on laevatatav ja kalarohke. Varenna ja Lierna küla peetakse Como järve kaunimateks küladeks. Hargikujulise järve uhkuseks on maalilised mäed ning jõukad linnad Como ja Lecco. Juba sajandeid on Como ümbrus meelitanud ligi turiste ja suvitajaid. Järve põhjaosa rannik on hõredama asustusega kui lõunaosa rannik. Järve pindala on 146 km² ja suurim sügavus 410 m. Como on suuruselt Itaalia kolmas järv pärast Garda ja Maggiore järve. Como on ka üks Euroopa sügavamaid järvi. Läbi järve voolab Adda jõgi, mis suubub Colico linna ning voolab välja Lecco kohalt. Adda jõgi on järve suurim veega toitja. Järve põhjaosa on laiem ja kui lõunaosa. Järve kagusoppi kutsutakse ka Lecco järveks. Järve ainus saar Isola Comacina asub järve kõige kitsamas kohas, kuurortlinnade Tremezzino ja Menaggio läheduses. Centro Lago di Como
Harilik põissamblik

Harilik põissamblik (Lasallia pustulata) on samblik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eesti on teda leitud Hiiumaal ning Loode- ja Põhja-Eestis umbes kümnes kohas. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 210 Harilik põissamblik andmebaasis eElurikkus