laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alpes Poeninae

Alpes Poeninae, ka Alpes Graiae, oli väike Alpiprovints Rooma keisririigis, üks kolmest sellisest provintsist Lääne-Alpides Itaalia ja Gallia vahel. See koosnes Valle d'Aosta piirkonnast (Itaalia) ja Valais' kantonist (Šveits). Selle tugevaim põlishõim olid salassid. Nende territooriumi annekteeris keiser Augustus aastal 15 eKr. Selle peamine linn oli Augusta Praetoria Salassorum (Aosta). Provints sai nime poeninus mons järgi, Suure Sankt Bernhardi kuru Rooma nimi. Kuru lähedal oli Jupiter Poeninuse pühamu. Kuna nimi Poeninus on sarnane sõnaga Poenus (ladina: "kartaagolane"), järeldasid mõned Rooma autorid, et Kartaago kindral Hannibal ületas selle osa Alpidest oma kuulsal Itaalia-retkel aastal 218 eKr, kasutades kas Suurt või Väikest Sankt Bernhardi kuru. Rooma ajaloolane Titus Livius selgitab, et Poeninus oli tegelikult vigane Penninus, kohaliku hõimu poolt kummardatud jumaluse nimi. Livius lisab, et oli ebatõenäoline, et Hannibal valis sellise põhjapoolse marsruudi, kuna need kõrged mäekurud olid sel ajal ligipääsmatud. Tacitus mainib Alpes Poeninaed seoses Otho liikumisega. Enamik ajaloolasi on Polybiuse sõnul ühel meelel selles, et Hannibali armee ületas Alpid seguuside piirkonna kaudu ja kuru on tänapäeval tuntud kui Montgenèvre. Pärast piirkonna vallutamist aastal 15 eKr liidendati see Reetiasse, suurde ringkonda, mis ulatus Kesk-Alpidest Doonauni. Rahvastikus oli arvukalt keldi hõime, sealhulgas nantuaadid ja seduunid Sankt Bernhardi kuru põhjaküljel ja salassid lõunaküljel. Keiser Claudiuse ajaks (41–54 pKr) olid hõimud üldiselt romaniseeritud ja Vallis Poenina ringkond eraldati Reetia et Vindolicia provintsist. Vallis Poenina hõlmas enamuse orust Sankt Bernhardi kurust põhjas. Uus pealinna civitas rajati Octoduruse varemete kõrvale (civitas Vallensium, nüüd Martigny) ja elanikud nautisid vähemalt ladina õiguse kaitset. Vallis Poenina ringkond ühendati Alpes Graiae või Alpes Atrectianae ringkonnaga, moodustus Alpes Graiae et Poeninae provints. 3. sajandil pKr elas provintsis mitu senaatoriperekonda. Diocletianuse reformidega allutati provints Gallia diötseesile. Aastal 381 on mainitud piirkonna esimest piiskoppi, Theoduli. Pärast Lääne-Rooma keisririigi langust tungisid piirkonda burgundid ja liidendasid selle oma kuningriigiga. Aastal 574 tungisid sinna langobardid ja piirkond läks nende võimu alla. Rooma nimi ja piirid langesid unustusse ja Pimedal keskajal oli see Sapaudia osa. Amfiteater Martigny's Rooma tee Martigny's Amfiteatri jäljed Aostas Aosta teater Triumfikaar Aostas
Christiani maakond

Christiani maakond on mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis. Christiani maakond (Illinois) Christiani maakond (Kentucky) Christiani maakond (Missouri)
Mäeküla kihistik

Mäeküla kihistik (inglise Mäeküla Member) on ordoviitsiumi ladestu Leetse kihistu Billingeni lademesse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena määratlema Armin Öpik aastal 1934. Kihistiku stratotüüp on Mäeküla panga lõik Paldiski maantee lähistel. Algne paljand on hävinud, kuid peaaegu sealsamas asub torustiku tarbeks rajatud kraav, mille seinas paljandub samasugune läbilõige. Seinas paljandub Mäeküla kihistik 25 cm ulatuses. Kihistik on nime saanud Mäeküla küla järgi. Kihistik on Leetse kihistu ülemine kihistik, selle all lamab Joa kihistik või Iru kihistik. Kihistiku moodustab rohekashall glaukoniiti ja ohtralt lupja sisaldav liivakivi. Mäeküla kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018) Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] Stratigraafia info Geology and Mineral Resources of Estonia. Billingen stage Tõnu Meidla Mäeküla kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Mulao keel

Mulao keel on kami-tai keelkonna kadai rühma kuuluv keel, mida emakeelena räägivad gelaode hulka kuuluvad mulaod Hiinas Guizhou provintsis. Mulao keelt räägivad mõned üksikud vanainimesed. Mulao keel on toonikeel nagu teisedki kami-sui keeled. Mulao keeles on 5 tooni, 8 vokaalfoneemi ja 26 konsonantfoneemi. https://www.ethnologue.com/language/giu Ni Dabai, 1990, 侗台语概论 - Dòngtáiyǔ gàilùn, Pékin, Zhōngyāng mínzú xuéyuàn chūbǎnshè (ISBN 7-81001-199-5) http://endangeredlanguages.com/lang/10586
Kus on tõde?

"Kus on tõde?" on 2005. aasta film, mis on valminud Rupert Holmesi romaani "Where the Truth Lies" põhjal. Film esilinastus 13. mail 2005 58. Cannes'i filmifestivalil. Kus on tõde? andmekogus IMDb (inglise)
Adriana Nikolova

Adriana Nikolova (bulgaaria keeles Адриана Николова; sündinud 8. novembril 1988 Stara Zagoras) on bulgaaria maletaja, naiste suurmeister (2011). Nikolova on 2011. aasta Bulgaaria naiste malemeister. Ta on esinenud Bulgaaria võistkonna koosseisus neljal naiste maleolümpial (mängis kolmandal laual): 2010. aastal Hantõ-Mansiiskis, 2012. aastal İstanbulis, 2014. aastal Tromsøs ja 2016. aastal Bakuus. Ta sai FIDE-lt 2008. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 2011. aastal naiste suurmeistri nimetuse.  Adriana Nikolova – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Adriana Nikolova FIDE andmebaasis
Nurgjul Salimova

Nurgjul Salimova (bulgaaria keeles Нургюл Салимова Nurgyul Salimova; sündinud 2. juunil 2003 Tǎrgovište piirkonnas) on Bulgaaria maletaja, naiste suurmeister (2019). Salimova hakkas malet mängima 4-aastaselt. Ta tuli 2015. aastal Pórto Karráses noorte maailmameistriks neidude U12-vanuseastmes. 2017. aastal võitis ta Bulgaaria naiste malemeistrivõistlused. Aprillis 2019 võistles ta Antalyas Euroopa naiste meistrivõistlustel, kus 130 osavõtjaga turniiril mängiti šveitsi süsteemis. Salomova kogus 11 voorust 7 punkti, millega jagas 15.–25. kohta. Buchholzi koefitsiendi alusel fikseeriti talle 20. koht (sama palju punkte sai Aleksandra Gorjatškina, kes kuu aega hiljem sai Kaasanis naiste maailmameistrivõistlustel tiitlipretendendiks). Salimova sai FIDE-lt 2018. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 2019. aastal naiste suurmeistri nimetuse.  Nurgjul Salimova – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Nurgjul Salimova FIDE andmebaasis
Beta Camelopardalis

Beta Camelopardalis on G-klassi ülihiid, mis asub Kaelkirjaku tähtkujus. Beta Camelopardalise näiv tähesuurus on 4,02 ja see on tähtkuju heledaim täht. See asub Maast umbes 872 valgusaasta kaugusel. Beta Camelopardalis on umbes 60 miljonit aastat vana. Täht on Päikesest 31 korda massiivsem ja selle raadius on Päikesest 31 korda suurem. See eraldab Päikesest 1961 korda rohkem valgust. "Camelopardalis Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 29. august 2019. "Beta Camelopardalis (10 Camelopardalis) Star Facts". Universe Guide. Vaadatud 29. august 2019.
Eksperimentaalfüüsika

Eksperimentaalfüüsika on füüsika haru, mis hõlmab kõiki füüsika harusid, milles tegeletakse füüsikaliste nähtuste vaatlustega, mõõtmisega ja eksperimentidega. Eksperimentaalfüüsika meetodid erinevad füüsikaharuti; need võivad olla lihtsamad eksperimendid ja vaatlused, nagu Cavendishi eksperiment gravitatsioonilise vastastikmõju mõõtmiseks, või ülikeerukad, nagu eksperimendid Suures Hadronite Põrgutis. Eksperimentaalfüüsika hulka kuuluvad kõikide füüsika valdkondade osad, kus tegeletakse andmete kogumisega, andmete kogumise meetodite arendamisega, eksperimentide koostamise ja välja mõtlemisega. Eksperimentaalfüüsikat vastandatakse teoreetilisele füüsikale, milles ennustatakse ja selgitatakse looduse füüsikalist käitumist uute mudelite loomise, mitte uute andmete kogumise kaudu. Kuigi eksperimentaalses ja teoreetilises füüsikas tegeletakse füüsika eri aspektidega, on nad lahutamatult üksteisega sümbiootiliselt seotud ning mõlema ühine eesmärk looduse käitumise tundmaõppimine. Eksperimentaalfüüsika pakub omalt poolt andmeid, mida saab analüüsida, ja teoreetiline füüsika pakub andmetega kooskõlas olevaid mudeleid ning selgitusi, mille põhjal on võimalik katseid veel paremini koostada. Teoreetilised füüsikud võivad arendada uusi teooriaid, mille õigsust saab kinnitada eksperimentidega. Cavendishi eksperiment Davissoni-Germeri eksperiment Foucault' pendel Francki-Hertzi eksperiment Geigeri-Marsdeni eksperiment Gravity Probe B Hafele-Keatingu eksperiment LIGO Michelsoni-Morley eksperiment Õlitilga eksperiment (ka Millikani eksperiment, Millikani katse, Millikani õlitilga eksperiment) Youngi katse WMAP Wu eksperiment Alhazen (965–1039) Al-Bīrūnī (973–1043) Al-Khazini (fl. 1115–1130) Galileo Galilei (1564–1642) Isaac Newton (1643–1727) Laura Bassi (1711–1778) Michael Faraday (1791–1867) Ernst Mach (1838–1916) John William Strutt, kolmas parun Rayleigh (1842–1919) Wilhelm Röntgen (1845–1923) Karl Ferdinand Braun (1850–1918) Henri Becquerel (1852–1908) Albert Abraham Michelson (1852–1931) Heike Kamerlingh Onnes (1853–1926) J. J. Thomson (1856–1940) Nikola Tesla (1856–1943) Jagadish Chandra Bose (1858–1937) William Henry Bragg (1862–1942) Marie Curie (1867–1934) Robert Andrews Millikan (1868–1953) Ernest Rutherford (1871–1937) Lise Meitner (1878–1968) Max von Laue (1879–1960) Clinton Davisson (1881–1958) Chandrasekhara Venkata Raman (1888–1970) William Lawrence Bragg (1890–1971) James Chadwick (1891–1974) Pjotr Kapitsa (1894–1984) Charles Drummond Ellis (1895–1980) John Cockcroft (1897–1967) Patrick Blackett (1897–1974) Ukichiro Nakaya (1900–1962) Enrico Fermi (1901–1954) Ernest Lawrence (1901–1958) Walter Houser Brattain (1902–1987) Pavel Tšerenkov (1904–1990) Carl David Anderson (1905–1991) Ernst Ruska (1906–1988) John Bardeen (1908–1991) William Shockley (1910–1989) Chien-Shiung Wu (1912–1997) Charles Hard Townes (1915–2015) Rosalind Franklin (1920–1958) Owen Chamberlain (1920–2006) Nicolaas Bloembergen (1920–2017) Vera Rubin (1928–2016) Mildred Dresselhaus (1930–2017) Samar Mubarakmand (1942–) Gerd Binnig (1947–) Steven Chu (1948–) Wolfgang Ketterle (1957–) Andre Geim (1958–) Lene Hau (1959–) teoreetiline füüsika
Kaasiku

Kaasiku on mitme küla nimi Eestis. Kaasiku, küla Harju maakonnas Saue vallas Kaasiku, küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kaasiku, küla Jõgeva maakonnas Kasepää vallas Kaasiku, küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kaasiku, endine küla Jõgevamaal Jõgeva vallas Kaasiku, allasum Tallinna Mähe asumis, endine küla
Euroopa kultuuripealinn Tartu

Euroopa kultuuripealinn Tartu on rahvusvaheline nimetus, mida Tartu kannab koostöös 19 Lõuna-Eesti omavalitsusega 2024. aastal Euroopa kultuuripealinna programmi raames. Rahvusvaheline sõltumatu eksperdikomisjon valis Eestist Euroopa 2024. aasta kultuuripealinnaks Tartu, kes edestas Narvat, ning teavitas sellest Tallinnas avalikkust 28. augustil 2019. Ühtekokku kannab 2024. aastal Euroopa kultuuripealinna nimetust kaastöös kaks linna Euroopa Liidust ja üks linn kandidaatriikidest või majanduspiirkonnast. Lisaks Tartule hakkavad seda nimetust kandma Bad Ischl Austrias ja põhjapolaarjoonetagune Bodø Norras. Lisaks Tartu linnale töötavad üheksateist omavalitsust ühiselt kultuuriaasta ettevalmistamise ja elluviimise nimel: Antsla vald Elva vald Kambja vald Kanepi vald Kastre vald Luunja vald Nõo vald Otepää vald Peipsiääre vald Põlva vald Räpina vald Rõuge vald Setomaa vald Tartu vald Tõrva vald Valga vald Viljandi linn Võru linn Võru vald Tartu kultuuripealinna hüüdlause ja kandidatuuriraamatu pealkiri on "Ellujäämise kunstid" (inglise keeles "Arts of Survival"). See koosneb kunsti-, kultuuri-, sotsiaal- ja haridusprogrammist ning tegevuskavadest, mida turundatakse ja viiakse ellu järgmise kolme aasta jooksul. Kandidatuuriraamatu koostaja on Berk Vaher ning kandidatuuripealkiri taaskasutab kirjandusfestivali Prima Vista 2010. aasta pealkirja "Ellujäämise kunst". Tartu kandideeris Euroopa kultuuripealinnaks ka aastal 2011, kuid toona sai selleks pealinn Tallinn pealkirjaga "Mereäärsed lood" (inglise keeles "Stories of the Seashore"). 2024 – Tartu teerajaja Euroopa kultuuripealinn Tallinn "MIKS KANDIDEERIB TARTU 2024. AASTA EUROOPA KULTUURIPEALINNAKS?". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. august 2019. Vaadatud 8. novembril 2023. Euroopa kultuuripealinnaks valiti Tartu, ERR uudised, 28. august 2019 Kõik kolm 2024. aasta Euroopa kultuuripealinna on selgunud, Tartu Postimees, 12. november 2019 Tartu sõnum kultuuripealinnaks kandideerimisel on "Ellujäämise kunstid", Tartu linnavalitsuse pressiteade, 8. märts 2018 ""ELLUJÄÄMISE KUNSTID" ehk "Arts of Survival"". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. august 2019. Vaadatud 8. novembril 2023. "Kontakt — Tartu 2024". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. oktoober 2019. Vaadatud 30. septembril 2019. Prima Vista on Ellujäämise kunsti elav tõestus, Sirp, 3. mai 2010 Tartu 2024 kultuuripealinna koduleht Bodø 2024 kultuuripealinna koduleht Bad Ischl 2024 kultuuripealinna koduleht "Berk Vaher: Tartu 2024 – kirglikult kestlik koos Euroopaga" ERR, 26. august 2019 "SUUR LUGU | Tartu 2024 avalavastus pani publiku nägemisvõime proovile. Mis läks õigesti, mis valesti?" Eesti Päevaleht, 1. veebruar 2024
Potšep

Potšep on linn Venemaal Brjanski oblastis, Potšepi rajooni keskus. Asub Sudosti jõe ääres, 80 km Brjanskist edelas. Potšepi on esimest korda kirjalikes allikates mainitud 1447. aastal. 1618–1686 kuulus linn Poolale. 1919 sai linnaõigused 1887. aastal ehitati linna läbiv Gomeli-Brjanski raudteeliin. Linnas on toiduainete-, tekstiili- ja puidutööstuse ettevõtteid. Potšepis asub 18. sajandi keskel ehitatud Antonio Rinaldi projekteeritud Ülestõusmise katedraal. Potšepis on sündinud helilooja Matvei Blanter.
Svetla Yordanova

Svetla Yordanova (bulgaaria keeles Светла Йорданова; sündinud 8. mail 1976) on bulgaaria maletaja, malekohtunik ja maletreener, naiste rahvusvaheline meister (2008), kirimale naiste suurmeister (2011), rahvusvaheline arbiiter (2013). Yordanova on 2015. aasta Bulgaaria naiste malemeister. Tegutseb ka treenerina. 2012. aastast FIDE treener. Svetla Yordanova. chess-db.com Svetla Yordanova FIDE andmebaasis
Potšinok

Potšinok on linn Venemaal Smolenski oblastis, Potšinoki rajooni keskus. Asub Hmara jõe ääres, 62 km Smolenskist kagus. Linna läbib Smolenski ja Roslavli ühendav raudtee. Potšinok on teada 1811. aastast alates külana, mille lähedale 1868 ehitati raudtee. 1924 sai küla vallakeskuseks ja 1926 sai linnaõigused. 1929. aastast on rajoonikeskus. 2018. aasta alguses oli linnas 8545 elanikku. Potšinokist on pärit Lazar Lissitski ja Anatoli Štšura. Linnas asub koduloomuuseum. Q126974795 Koduloomuuseumi koduleht
Risiville

Risiville on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas Midvaali vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Risiville'i elanikest valgeid 84,19%, mustanahalisi aafriklasi 13,33%, värvilisi 0,77%, India või Aasia päritolu inimesi 0,47% ja teisi 1,22%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 74,25% inimesi, inglise keelt 15,39%, sotho keelt 4,59%, suulu keelt 1,39% ja tsvana keelt 1,21%. https://census2011.adrianfrith.com/place/761006028
Wattville

Wattville on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wattville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,02%, värvilisi 0,28%, valgeid 0,12%, India või Aasia päritolu inimesi 0,05% ja teisi 0,51%. Suulu keelt pidas emakeeleks 47,76% inimesi, sotho keelt 13,01%, pedi keelt 10,38%, koosa keelt 7,29%, tsvana keelt 5,47%, tsonga keelt 5,12%, inglise keelt 2,76%, ndebele keelt 2,28%, svaasi keelt 1,15%, venda keelt 1,08%, afrikaani keelt 0,67%, viipekeelt 0,58% ja teisi keeli 2,47%. https://census2011.adrianfrith.com/place/797021
Annus (perekonnanimi)

Annus on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Annus 476 inimesel: 220 mehel ja 256 naisel. Perekonnanimede levikult on Annus meeste puhul 247. ja naiste puhul 233. kohal. Perekonnanimi Annus on levinuim Lääne-Viru maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 6,98. Amar Annus, ajaloolane ja tõlkija (1974–) Endel Annus, eesti bibliograaf ja raamatuteadlane (1915–2011) Endel Annus, eesti poksija (1922–1961) Epp Annus, eesti kirjandusteadlane (1969–) Lembit Annus, Nõukogude Liidu parteitegelane (1941–2018) Maire Annus, eesti arhitekt (1941–2014) Olev Annus, endine eesti ja Soome kulturist (1951–) Rednar Annus, eesti näitleja ja lavastaja (1970–) Rita Annus, Eesti riigiametnik (1973–) Robert Annus, eesti näitleja (1984–) Siim-Tanel Annus, eesti kunstnik (1960–) Toomas Annus, eesti ettevõtja ja ärijuht (1960–) Uku Annus, eesti orienteeruja (1947–) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. august 2019. Vaadatud 29. augustil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
NGC 488

NGC 488 on spiraalgalaktika, mis asub Kalade tähtkujus. NGC 488 avastas 13. detsembril 1784 William Herschel. See asub Maast umbes 90 miljoni valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on umbes 171 000 valgusaastat. Galaktika näiv tähesuurus on 10,4. "NGC 488". Courtney Seligman. Vaadatud 29. august 2019. "Pretty Pictures of the Cosmos: Distant Galaxies". The Planetary Society. Vaadatud 29. august 2019.
NGC 520

NGC 520 on kaks galaktikat Kalade tähtkujus, mis on teineteisega kokku põrkamas. NGC 520 avastas 13. detsembril 1784 William Herschel. Galaktikate kokkupõrge algas umbes 300 miljonit aastat tagasi ning nende kettad on teineteisega ühinenud, kuid tuumad veel mitte. Selle diameeter on umbes 100 000 valgusaastat ning see asub Maast umbes 100 miljoni valgusaasta kaugusel. "NGC 520". Courtney Seligman. Vaadatud 29. august 2019. "NGC 520". ESA Hubble Space Telescope. Vaadatud 29. august 2019.[alaline kõdulink]
Desnogorsk

Desnogorsk on linn Venemaal Smolenski oblastis. Asub Desna jõe paremal kaldal, 150 km Smolenskist kagus. Desnogorsk tekkis seoses Smolenski tuumaelektrijaama ehitusega. 1974. aastal sai aleviks. 1989 sai linnaõigused. 2018. aasta alguses oli linnas 27 771 elanikku. Linna peamine ettevõte on Smolenski tuumaelektrijaam, lisaks on linnas plastmassitööstust. Q126974795 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. juuli 2018. Vaadatud 29. augustil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Desnogorski linnaringkonna koduleht
Tennis 2020. aasta suveolümpiamängudel

2020. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs toimusid võistlused tennises 25. juulist 2. augustini Ariake tennisepargis (Ariake Tenisu no Mori Kōen/Ariake Tennis Park). Kokku jagati välja viis komplekti medaleid: meeste ja naiste üksikmängus, meeste ja naiste paarismängus ning segapaarismängus. Üksikmäng Paarismäng Üksikmäng Paarismäng Segapaarismäng Tennis Tōkyō olümpiamängude kodulehel
Shrook Wafa

Shrook Wafa (araabia keeles شروق وفا; sündinud 13. mail 1997) on Egiptuse maletaja, naiste suurmeister (2013). Wafa on neljakordne Aafrika naiste malemeister (2013, 2014, 2016, 2019). 2013 aastal Aafrika esivõistlustel esikolmikusse jõudmisega kvalifitseerus Wafa 2015. aastal Sotšis toimunud naiste maailmameistrivõistlustele (64 osavõtjat), kus sai turniiritabelis eelviimase, so 63. asetuse. Avaringis kohtus ta Ju Wenjuniga (hilisem maailmameister), kellele kaotas tulemusega 0:2 ja 32 parema hulka ei pääsenud. Wafa sai FIDE-lt 2012. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 2013. aastal naiste suurmeistri nimetuse. Tema õde on naiste malesuurmeister Shahenda Wafa. Shrook Wafa FIDE andmebaasis
Shahenda Wafa

Shahenda Wafa (araabia keeles شاهندا وفا; sündinud 1998) on Egiptuse maletaja, naiste suurmeister (2017). Wafa on kahekordne Aafrika naiste malemeister (2017, 2018). 2018. aastal Dubais sai ta Araabia maade naiste malemeistriks. 2017. aastal Aafrika esivõistlustel esikolmikusse jõudmisega kvalifitseerus Wafa 2018. aastal Hantõ-Mansiiskis toimunud naiste maailmameistrivõistlustele (64 osavõtjat), kus sai turniiritabelis 58. asetuse. Avaringis kohtus ta hiljutise naiste maailmameistri Marija Muzõtšukiga, kellele kaotas tulemusega 0:2 ja 32 parema hulka ei pääsenud. Ta sai FIDE-lt 2013. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 2017. aastal naiste suurmeistri nimetuse. Tema õde on naiste malesuurmeister Shrook Wafa. Shahenda Wafa FIDE andmebaasis
Ukraina peaminister

Ukraina peaminister (ukraina keeles Прем'єр-міністр України) on riigiametnik, kes juhib Ukraina Ministrite Kabineti tööd ning kelle nimetab ametisse Ukraina Ülemraada. Ukraina valitsusjuhtide loend
Haalamine

Haalamine (ümberhaalamine) on ujuvvahendi ümberpaigutamine sadamakai, teise ujuvvahendi või haalpoi (ankrupoi) suhtes, selleks ujuvvahendi enda peajõuseadet (sõuseadet) kasutamata. Haalamise manööver toimub üldjuhul sadamas või reidil vastavalt ujuvvahendi suurusele kas: kinnitusotsi järgi andes, pingutades ja ümber tõstes, pootshaakidega lükates ja tõmmates või suurema aluse puhul abistava veesõiduki (tavaliselt puksiirid) abil. Kui ujuvvahend paigutatakse haalamisega sarnasel moel ümber, kuid kasutades liikumiseks (manööverdamiseks) tema enda peajõuseadet, nimetatakse seda ümbersildumiseks. Kui ujuvvahend veetakse teise veesõiduki abil ümber mõnda teise sadamasse, reidile või muu pikema vahemaa taha, nimetatakse seda pukseerimiseks. Sildumine Ankurdumine Sadam Termin Merevikis
Alioth

Alioth (ka Epsilon Ursae Majoris) on Suure Vankri tähtkuju heledaim täht. Aliothi tähesuurus on 1,77 ja see on tähistaeva heleduselt 33. täht. See asub Maast 81 valgusaasta kaugusel. Alioth on Päikesest 2,9 korda massiivsem ja selle raadius on Päikese omast 4,1 korda suurem. Alioth eraldab 102 korda rohkem valgust kui Päike. "Ursa Major Constellation". Universe Guide. Vaadatud 29. august 2019. "Star Facts: Alioth". Astronomy Trek. Vaadatud 29. august 2019.
Alpes Cottiae

Alpes Cottiae oli Rooma keisririigi provints, üks kolmest väikeprovintsist Alpides tänapäeva Prantsusmaa ja Itaalia vahel. Selle nimi on säilinud tänapäevases Cotti Alpides. Antiikajal oli provintsi kõige olulisem ülesanne ühendusteede julgestus üle alpikurude. Alpes Cottiaest läänes oli Gallia Narbonensis, lõunas oli Alpes Maritimae, idas oli Itaalia ja põhjas oli Alpes Poeninae. Provintsikeskus oli Segusio (nüüd Susa Piemontes). Provints sai alguse kuningriigist, mida kontrollis Donnus, piirkonna kohalike liguuri hõimude valitseja 1. sajandi keskpaigas eKr. See on saanud nime tema poja ja järeltulija Marcus Julius Cottiuse järgi, kelle valdus liidendati Rooma keisririigiga Augustuse ajal. Esialgu jätkasid Cottius ning tema järglased Gaius Julius Donnus II (valitses 3 eKr – 4 pKr) ja Marcus Julius Cottius II (valitses 5–63 pKr) võimu hoidmist klientvalitsejatena; hiljem, Nero ajal määrati prokuraator ja sellest sai ametlikult Rooma provints. Provintsi kubernerid olid ratsanikuseisusest prefektid. Alpes Cottiae asulad olid: Ad Fines (Malano) ("mansio", tollipunkt) Ocelum (Celle) ("oppidum", keldi küla) Ad Duodecimum (S. Didier) ("mutatio") Segusio (Susa) (keskus) Venausio (Venaus) (oppidum) Excingomago (Exilles) (oppidum, võimalik Donno pealinn) Caesao / Goesao (Cesana Torinese) ("castrum") Ad Martes Ultor (hilise keisririigi "Ulcense") (Oulx) ("castrum") Brigantium (Briançon) (mansio) Mons Matronae (Col de Montgenèvre) Marcus Julius Cottius Donnus Cotti Alpid
NGC 7331

NGC 7331 on spiraalgalaktika, mis asub Pegasuse tähtkujus. Galaktika avastas 6. septembril 1784 William Herschel. Galaktika asub Maast 40 miljoni valgusaasta kaugusel ning selle diameeter on 130 000 valgusaastat. Galaktika näiv tähesuurus on 10,4. NGC 7331 on sageli võrreldud Linnuteega, sest selle struktuur ja suurus on sarnased. 2000. aastatel avastati Linnutee uurimisel, et Linnutee struktuur on seniarvatust teistsugune ja seetõttu ei pruugi sarnasus olla kuigi suur. "NGC 7331: Odd One Out". Sky & Telescope. Vaadatud 29. august 2019. "The Milky Way Has Only Two Spiral Arms". Universe Today. Vaadatud 29. august 2019.
Nauete keel

Nauete keel on austroneesia keel, mida räägivad naueted Ida-Timoris Viqueque ringkonnas. Nauete keelt räägib umbes 15 000 inimest. https://www.ethnologue.com/language/nxa https://glottolog.org/resource/languoid/id/naue1237 Alexandre Veloso, A grammar sketch of Naueti, a language of East Timor, 2016
Tuduetso Sabure

Tuduetso Sabure (sündinud 16. juunil 1982) on Botswana maletaja, naiste suurmeister (2005). Sabure on 2005. aasta Aafrika naiste malemeister. Ta on mänginud Botswana naiskonna koosseisus neljal naiste maleolümpial (1998, 2000, 2004, 2010). 2005. aastal Aafrika esivõistlustel kahe parema hulka jõudmisega kvalifitseerus Sabure 2006. aastal Jekaterinburgis toimunud naiste maailmameistrivõistlustele (64 osavõtjat), kus sai turniiritabelis eelviimase, so 63. asetuse. Avaringis kohtus ta Humpy Koneruga, kellele kaotas tulemusega 0:2 ja 32 parema hulka ei pääsenud. Tuduetso Sabure FIDE andmebaasis