Gjerstadi vald

Gjerstadi vald on vald Norras Agderi maakonnas Risøri lähedal sisemaal Vestfold og Telemargi maakonna piiri ääres. Vald piirneb põhjas Nissedali ja Drangelandi vallaga, idas Kragerø vallaga, kagus Risøri vallaga ja edelas Vegårshei vallaga. Valla pindala on 322 km², sellest maapindala 308 km². Elanike arv 2496 (1. jaanuar 2009). Rahvastiku tihedus on 8 in/km². Valla keskus on Gjerstad. Vallanumber on 4211. Vald on keelekuju küsimuses neutraalne. Vallas on palju liustikutekkelisi maastikuelemente, sealhulgas U-kujuline org ja järved, sealhulgas mägijärved. Suurem osa valla maastikust moodustavad järsud metsaga kaetud künkad, mis on kõige kõrgemad valla edelaosas. Kõrgeim punkt on Marishei (572 m üle merepinna). Teiste küngaste seas on Risfjell, Brannstadfjellet, Drivheia, Morkheia. Iseloomulikud on kitsad järved. Keskne veekogu on Gjerstadvatneti ehk Gjerstadvanneti järv. Teised suuremad järved on Egdetjern sellest lääne pool ning Hundsvatn viimasest lõuna pool. Viimasest veel lõuna pool on Holmvatn. Gjerstadvatnetist lõuna poole sopistub Holtefjorden ehk Holtfjorden. Sellest ning E18-st läänes on Båsvatn, Barbuvatnet, Urdvatn ja Sevreisbukta. Holtfjordenist lõuna pool on Midvatnet Øya saarega ja Persbukt. Valla põhjaosas on Evjevatnet, lääneosas Kleivvatn. Gjerstadi ja Vegårshei valla piiril on Vegårsvatnet. Järvi ühendavad väikesed jõed ja ojad. Valdavad on okasmetsad ja sood. Nõgudes on kuused, sooservadel on männid. Eriti madalamal on lehtpuid – jalakat, pärna ja tamme. Brokelandsheias oli pegmatiidikarjäär. Østerholtis leidub apatiiti. Vald sai alguse kui formannskapsdistrikt Gjerstadi kihelkonna piires 1. jaanuaril 1838. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda. Gjerstadi vallas on võimul Høyre, Keskpartei, Kristliku Rahvapartei, Venstre ja Progressipartei koalitsioon (14 kohta). Opositsioonis on Tööpartei (7 kohta). Vallavanem on Rune Hagestrand (Høyre), asevallavanem Kjell Trygve Grunnsvoll (Keskpartei). Gjerstadi vallavanemad on olnud Anders O. Moe (1919–1922) G. M. Skomedal (1922–1928) Kristen Fløgstad (1928–1931) Isak K. Strat (1931–1934) Torkjell Imenes (1934–1937) Isak K. Strat (1937–1940) Olav Hegna, Tööpartei (1946–1947) Teodor Moen (1947–1955) Torje Vehus (1955–1967) Knut H. Ulltveit, Tööpartei (1967–1975) Arthur Løite, Tööpartei (1975–1979) Finn Birkedal, Kristlik Rahvaerakond (1979–1983) Knut H. Ulltveit, Tööpartei (1983–1991) Jan Olav Olsen, Høyre (1991–1999) Kjell Arild Haugen, Keskpartei (1999–2003) Odvar Voie Eikeland, Keskpartei (2003–2007) Rune Hagestrand, Høyre (2007. aastast) Elanike arv on 1950. aastatest saadik olnud üle 2500. Aastatel 1994–2004 vähenes elanike arv 0,6% võrra. 2004. aastal oli vald elanike arvu poolest Norra valdade seas 298. kohal. Elanike arv aastati: 2002 – 2486 (1. jaanuar) 2004 – 2513; 2541 2008 – 2504 (1. oktoober) 2009 – 2496 (1. jaanuar) Valla keskuse Gjerstadi kõrval on teine suurem asula Eikeland (Fianega kokku kasvanud). Peale selle on seal külad Ausland, Grytinggrend ja Sundebru ning üksiktalud. Elatakse ka majanduspiirkonnas Brokelandsheias. Suurem osa asustusest paikneb Gjerstadvatneti järve ümber. Selle põhjakaldal on Gjerstad, mis on kirdest Auslandiga kokku kasvanud. Vana maantee ääres E18-st lääne pool on Sundebru ja Grytinggrend. E18-st ida pool maantee ääres on Fiane ja Eikeland, mis ulatub Midvatneti lõunakaldani. Suurem osa hõivest langeb väiketööstuse, teeninduse, transpordi, põllumajanduse ja metsanduse alal. Tähtis on metsa kasutamine, on olemas puittoodete vabrik. Metsad ja palkide parvetamine on olnud oluline elatusallikas. Selleks ehitati palju tamme. Varem töötas vallas Egelandi metallurgiatehas, mille jäänused on alles. Metallitööstuse traditsiooni jätkavad mehaanikatöökojad ja ketivabrik. Vallas on majanduspiirkond Brokelandsheia. Peamised põllumajanduspiirkonnad on Gjerstadvatneti ümber ning valla põhjaosas Trydali talus. Põllumajandus on olnud tähtis. Alles mõnikümmend aastat tagasi oli valla künklik põhjaosa viimase võimaluseni ära kasutatud. Valda läbib maantee E18. Vallas on ka Gjerstadi jaam Sørlandsbaneni ääres. On kavas luua ühendus Sørlandsbaneni ja Vestfoldbaneni vahel, ning siis rajatakse võib-olla Brokelandsheiasse raudteejaam ühenduse pidamiseks Aust-Agderi idapoolsete osadega. Asustus ulatub arheoloogiliste leidude järgi noorema kiviajani. Koha nimi oli algselt Visedal. Holmeni talu Trydali orus on Norra kodukäsitöö keskus. 300 m kaugusel Holmeni talust on paganlik kultusepaik Horga, mille hävitas kuningas Olav Tryggvason. Anders Bakken müüb oma maale, akvarelle, joonistusi ja trolle. Veekogude ääres ja metsas on tähistatud matkarajad. Gjerstadi noaklubi korraldab iga-aastast noalaata, kus valitakse ka kõige ilusam nuga. Kalaturistid saavad valla kalastusloaga püüda forelli, angerjat, ahvenat ja paaliat. Valla millenniumikoht on ala, kus paiknevad Almuestaua raamatukogu ja kogudusesaal, Gjerstadi kirik ja surnuaed. Gjerstadi vallalill on harilik pihlakas. Niels Henrik Abel, matemaatik Magnhild Hagelia, poliitik Olav Bakken Hagelia, suusaorienteeruja Inger Haldis Løite, poliitik Terje Morka, suusahüppaja Bård Nylund, geiliikumise aktivist Jan Olav Olsen, poliitik Torbjørn Urfjell, poliitikategelane Gjerstadi kihelkond Egelandi metallurgiatehas Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 mindat.org "economicexpert.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuli 2013. Vaadatud 20. märtsil 2009. gonorway.com K. P. Milne, I. C. Starmer. Extreme differentiation in the proterozoic Gjerstad-Morkeheia Complex of South Norway. – Contributions to Mineralogy and Petrology, Vol 79, No 4, December 1982. [1] (pdf) Valla koduleht Elanike arvu ja iibe näitajad 1951. aastast Elanike arvu muutus 2008. aasta lõpus Sissekanne turismisaidil gonorway.com