Pilistvere kihelkond

Pilistvere kihelkond (lühend Pil; saksa keeles Kirchspiel Pillistfer) oli kihelkond Kesk-Eestis Viljandimaal ning Liivimaa kubermangus Tartu, Pärnu ja Viljandi kreisis. Kihelkonnakirik oli Pilistvere Andrease kirik. Tõenäoliselt rajati Pilistvere kihelkond 13. sajandi alguses Pilistvere muinaskihelkonna aladele ja see kuulus Nurmekunna maakonna koosseisu. 1480. aastal kuulus Pilistvere Põltsamaa halduspiirkonda, sealt edasi Viljandi komtuurkonna alluvusse. Poola ajal oli taas Põltsamaa staarostkonna all, hiljem Tartu, 1773. aastast Venemaa keisririigi Pärnu kreisi koosseisus. Sellises pidevas võimude muutuse keerises olles ja sõdade tallermaana jäi Pilistvere kihelkond oma arengutasemelt muust Viljandimaast maha. 1865. aastal algas kihelkonnas talude päriseksostmine. Arussaare mõis (Arrosaar) – riigimõis Eistvere mõis (Eigstfer) – rüütlimõis Hermani mõis (Hermannshof) – rüütlimõis Imavere mõis (Immafer) – rüütlimõis Jalametsa mõis (Jallametz) – Laimetsa kõrvalmõis Kabala mõis (Kabbal) – rüütlimõis Kihnu mõis (Kihno) – Kõo mõisa karjamõis Kõo mõis (Wolmarshof, Wollmarshof) – riigimõis Laimetsa mõis (Laimetz) – rüütlimõis Loopre mõis (Loper, Kawershof) – rüütlimõis Ollepa mõis (Ollepäh) – rüütlimõis Pilistvere kirikumõis (Pastorat Pillistfer) – kirikumõis Võrevere mõis (Werrefer) – Imavere kõrvalmõis Arusaare vald (1866–1897) Eistvere vald (1866–1896) Imavere vald (1866–1917) Jalametsa-Laimetsa vald (1866–1896) Kabala vald (1866–1917) Kõo vald (1866–1917) Loopre vald (1866–1899) Kabala mõisa kalmistu Kikevere kalmistu Pilistvere kalmistu Pilistvere kirikuaed Pilistvere uus õigeusu kalmistu Pilistvere vana õigeusu kalmistu 19. sajandi esimesel poolel olid levinud järgmised tunnused. Naisterõivad: Linasest riidest särk, millel olid laiad mahamurtud ja rikkalikult pilutatud särgikraed linase lõime ja villase koega kootud seelik põll sabaga tanu ehk linuk (pruudilinuk) laiad geomeetrilise ornamendi ja iseseisva äärekirjaga kirivööd õlakate (sõidutekk) potisinised seesidega kampsunid värvilised ostetud materjalist põlled pikk kuub kampsun rüü kasukas sukad kindad jalas pargitud veisenahast pastlad või mustad madala kontsaga kingad ehted Meesterõivad: Valge linane särk poolpikad linased või villased täislakaga põlvpüksid sukad koos sukapaeltega, potisinised lippidega vatid rüü (suvine ülerõivas, peamiselt tööriie), vatt (kampsun) pikk-kuub (vati peal vöötatud pikk kuub, vöö vahel kirikindad), kasukas (talvine ülerõivas), villane vöö, kindad, pastlad, alates 19. sajandi II veerandist pidupäeviti saapad suvel murumüts või kaapkübar ja talvel kõrvik Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 382. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 310–313. Tiina jürgen (Viljandi Muuseumi etnograafiakogu kuraator). Pilistvere rahvarõivad Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 382. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 310–313. Pilistvere kihelkonnast Eesti mõisaportaalis