laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Külmoja veski

Külmoja veski oli vesiveski Põltsamaa kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Väike-Kamari külas Põltsamaa vallas. Veski asetses Külmojal selle suubumisel Põltsamaa jõkke. Veski kuulus algselt Võisiku mõisale ja riigistati koos mõisaga 1920. aastate algul. 1928. aastal põles veski tulekahjus ning seda ei taastatud enam. Veski ümbrus oli Põltsamaa linna elanike seas populaarne väljasõidukoht. Hiljem hakati Külmoja veski kohale kavandama linna uut elektrijaama. Põltsamaa linn ostis 1938. aastal veskikrundi ära, et teha sinna elektrijaam, mis leevendaks elektripuudust linnas. 1939. aastal ehitati kõrgepinge ülekandeliin Leiest Põltsamaale, et lülitada Põltsamaa elektrisüsteem ja ka tulevane Külmoja hüdroelektrijaam ühtsesse Eesti elektrivõrku. Teise maailmasõja tõttu jäid need plaanid teostamata. Pärast sõda toodi see kava uuesti esile. Millalgi 1940/ 1950. aastate vahetuse paiku loobuti elektrijaama rajamisest Külmoja suudmesse ning jaama asukoht viidi umbes 1,5 km ülesvoolu Väike-Kamarisse. Seal valmis 1956. aastal Kamari hüdroelektrijaam. "Linnale ei tulda wastu". - Ringi ümber kodumaa. Postimees 9. august 1932. Lk 5 "Põltsamaa linna senine elektrijaam...". - Põltsamaalt. Ringi ümber kodumaa. Postimees 15. august 1935. Lk 6 "Põltsamaa päewamured wolikogus". - Postimees 19. august 1935. Lk 4 "Linnale rohkem rohelist". - Põltsamaalt. Ringi ümber kodumaa. Postimees 16. veebruar 1937. Lk 6 "Põltsamaa ehitab uue elektrijaama". // Päevaleht, 13. november 1935. Lk 7 Hilda Magnus. "Põltsamaa elektrijaamade arengust". Käsikiri, Põltsamaa 1972. TLÜAR Baltika kogu, Msc K1-433 Pärandkultuuri objekt: "Külmoja vesiveski" (616:VEV:002) Eesti looduse infosüsteemis
Balti Raudtee Eesti Raudteekond

Balti Raudtee Eesti Raudteekond (lühend: BRER; ka: Eesti Raudteekond) oli Oktoobrirevolutsiooni ordeniga Balti raudteele allunud Eesti NSV transpordiorganisatsioon. BRER loodi 1963. aastal, kui Eesti Raudtee läks Balti Raudtee alluvusse. BRERi eesotsas oli ülem, kes samal ajal on ka Balti Raudtee ülema asetäitja. BRERi ülem oli pikka aega Aleksei Kotov (1910–1986). Ta oli Eesti Raudtee juht alates 1949 ja siis BRERi ülem 1963–1979 ja ühtlasi Balti Raudtee ülema asetäitja. Tema eellane oli Anatoli Roslak (1903) ja järglane Oleg Mošenko (1938–2023). 1988 nimetati ülemaks Jakov Leškin (1940), kes oli esimene kohalikku päritolu raudteejuht. Esimene BR moodustati 1953. aastal Eesti, Leedu ja Läti raudteedest. 1963.a BRi kuulus lisaks neile Kaliningradi oblasti raudtee. Peakorter oli Riias. Eesti entsüklopeedia. 10. köide: TÜRI–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998, lk 450. Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee pleenum, Punane Täht: EKP Rakvere Rajoonikomitee ja Rakvere Rajooni RSN häälekandja, nr. 94, 6 august 1960 Aleksei Jermolai p. Kotov, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 69
Eesti Seemnevilja Ühisus

Eesti Seemnevilja Ühisus oli aastatel 1919–1940 Tallinnas tegutsenud seemnekasvatuse ja -kaubanduse organisatsioon. Ühisusel olid osakonnad mitmes Eesti linnas ja osakondade juures tegutsesid viljapuhastus- ja viljasorteerimisjaamad ning kauplused. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 2. köide: CERA–FILL. Tallinn: Valgus, 1987, lk 451.
Balti Sooparanduse Selts

Balti Sooparanduse Selts oli aastatel 1908–1940 tegutsenud organisatsioon. Selts muu hulgas uuris Eesti soid ja soode põllumajandusliku ja tehnilise kasutamise võimalusi. Selts kandis asutamise ajal (1908) nime Balti Sooselts (saksa Baltischer Moorverein). Aastatel 1920–1928 kandis nime Eestimaa Sooparanduse Selts ja aastast 1929 kandis nime Balti Sooparanduse Selts. Aastatel 1923–1940 andis selts välja aastaraamatut "Sookultuur". Seltsi valduses oli Tooma sookatsejaam. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 2. köide: CERA–FILL. Tallinn: Valgus, 1987, lk 451.
Poolvokaal

Poolvokaal on vokaaliga sarnanevalt hõõrdumiskahinata hääldatav konsonant (näit. j, w sõnades majja, laua). "poolvokaal". EKSS. Vaadatud 08.05.2014.
Lateraal

Lateraal ehk külghäälik on konsonant, mille moodustamisel õhuvool väljub ühelt või mõlemalt poolt keelt. Inglise keeles on üks lateraalfoneem, aproksimant /l/, millel on kaks allofooni (alveolaarne lateraalaproksimant [l] enne vokaali nt sõnades lady ja fly, velariseeritud alveolaarne lateraalaproksimant [ɫ] enne konsonanti ja sõna lõpul nt sõnades bold ja tell). Albaania keeles on kaks nimetatud häälikut eraldi foneemid. Idaslaavi keeltes on eristatavad [ɫ] ja [lʲ] (palataliseeritud), kuid neis ei ole häälikut [l]. Eesti keeles on foneemid /l/ ja /lʲ/. "lateraal". EKSS. Vaadatud 08.05.2014.
Eesti Sordiparanduse Selts

Eesti Sordiparanduse Selts oli aastatel 1919–1940 sordiaretuse, -valiku ja seemnekasvatuse temaatikaga tegelenud organisatsioon. Aastani 1922 kandis selts nime Eesti Sordiparanduse ja Seemnekasvatuse Edendamise Selts. Seltsi valduses olid Jõgeva sordiaretusjaam, Kehra aretusjaam (aastani 1925) ja Sangaste aretusjaam (1919. aastast kuni aastani 1938). Seltsi eestvõttel korraldati nt seemneviljanäitusi, kursusi ja viidi läbi seemnepõldude tunnustamist. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 2. köide: CERA–FILL. Tallinn: Valgus, 1987, lk 451. Sangaste mõisa katsepõllud andis Eesti Põllutööministeerium Eesti Sordiparanduse Seltsi hoole alla 1919. aastal. Karl Annuk. Taimekasvatuslikust katsetegevusest Eestimaal ja Põhja-Liivimaal XIX sajandil ja XX sajandi kahel esimesel aastakümnel, Agraarteadus, 11 (3), lk 8
Tremulant

Tremulant ehk värihäälik on konsonant, mille moodustamisel pannakse mingi häälduselund vibreerima. Eesti keeles on tremulant /r/, mille puhul vibreerib keeletipp. "foneemid". EKK. Vaadatud 08.05.2014.
Briti farmakopöa

Briti farmakopöa (lüh BP) on Suurbritannias regulaarselt välja antav ametlik kogumik kohustuslikke eeskirju, mis puudutavad nii humaan- kui veterinaarravimite, ravimainete, -preparaatide ja -vormide valmistamist, säilitamist ja kvaliteedi määramist ning annuseid. Briti farmakopöad koostabe ja annab välja British Pharmacopoeia Commission Secretariat of the Medicines and Healthcare Products Regulatory Agency. 1. jaanuarist 2014 kehtivas versioonis on üle 3500 monograafia. [viide?] Briti farmakopöas (ISBN 9780113229352) on hõlmatud ka kõik Euroopa farmakopöas sisalduvad monograafiad. The British Pharmacopoeia 2014, the only official source of British pharmaceutical standards, veebiversioon (vaadatud 08.05.2014).
Eesti Kaabel

Eesti Kaabel oli Tallinnas asunud tehas, mis valmistas peale kaablite ka muid elektritooteid. Tehase ajalugu ulatub aastasse 1924, kui see kandis nime Elektritarvete Tööstus “Uraania”. Siis toodeti tehases taskulambi- ja anoodpatareisid, vooluelemente ja immutatud paberit. 1932. aastal viidi Heinrich Johansoni elektro-keemiatööstus „Urania" Suur Pärnu maantee 16 üle hoonesse Aiavilja tänav 3 Tallinnas. 1938. aastal hakati tehases tootma elektrijuhtmeid ja -kaableid. Tallinna pommitamisel 9. märtsil 1944 sai tehas tabamuse. 1944. aastast allus tööstus Eesti NSV Kohaliku Tööstuse Rahvakomissariaadi Metallitööstuse Peavalitsusele. Tööstus asus Tallinnas aadressil Aedvilja tänav 3. Uraania nime all töötas tehas kuni üleandmiseni NSV Liidu Elektritööstuse Ministeeriumi süsteemi. Nime Eesti Kaabel sai tehas aastal 1950, 1. juunist 1950. aastast nimetati tööstust Riiklik Liidu Kaablitehas “Eesti Kaabel”. 1960. aastaks ehitati Jõe tänava ristist Kadrioru poole Eesti Kaabli suur tööstushoone. 1965. aastast allus tehas NSV Liidu Elektrotehnika Tööstuse Ministeeriumile. Aastatel 1957–1991 kandis nime Tehas Eesti Kaabel. Endise Eesti Kaabli tööstuskompleksi osaks olnud hooned on ümber kujundatud Pro Kapitali ärikeskuseks aadressil Narva maantee 13. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 2. köide: CERA–FILL. Tallinn: Valgus, 1987, lk 210. Tehase ajaloost Rain Vakla veebilehel RaadioTuba
Ameerika Ühendriikide Farmakopöa

Ameerika Ühendriikide Farmakopöa (lüh USP) on Ameerika Ühendriikides regulaarselt välja antav ametlik kogumik kohustuslikke eeskirju, mis puudutavad ravimite, ravimainete, -preparaatide ja -vormide aga ka toiduainete, toidulisandite valmistamist, säilitamist ja kvaliteedi määramist ning annuseid. "Meditsiiniterminite lühendeid", 1.trükk, 1999, AS Medicina, lk 236, 2007, ISBN 978 9985 829 79 0
Hiina-Tiibeti keeled

Hiina-Tiibeti keeled on keelkond, kuhu kuuluvad Tiibeti-Birma keeled, hiina keeled, miao-jao keeled ja kami-tai keeled. Hiina-Tiibeti keelkond on kõnelejate arvult Indoeuroopa keelkonna järel teine. Keelkonda kuulub üle 400 keele, mida kõneldakse suurel territooriumil. Keelkonna põhilised harud on hiina keeled ja Tiibeti-Birma keeled.
Tiibeti-Birma keeled

Tiibeti-Birma keeled on Hiina-Tiibeti keelkonna haru, kuhu kuulub 389 keelt, mida kõneldakse piirkondades Tiibeti kiltmaast põhjas kuni Malai poolsaareni lõunas, Pakistanist läänes kuni Vietnamini idas. Sugulussuhted paljude allharude vahel ei ole teada. Seega ei ole võimalik täpselt öelda, mitu 389 keelest on iseseisvad keeled ja millised on murded. Mõni selle haru keeltest on võib-olla jäänud veel avastamata. Põhja-Assami keeled bodo-garo keeled kuki-tšini keeled Himaalaja keeled kiranti keeled tiibeti keeled Lääne-Himaalaja keeled kareni keeled lolo-birma keeled birma keeled lolo keeled naga keeled tsjangi keeled nungi keeled muud Tiibeti-Birma keeled (bai keel, gjarungi keel, horpa keel, kadu keel, karbi keel, katšini keel, lui keel, manipuri keel, tanguudi keel, thutsja keel, tšaki keel) http://aboutworldlanguages.com/sino-tibetan-language-family https://www.eki.ee/knab/keelk.htm
Euroopa Eestlaste Koor

Euroopa Eestlaste Koor on Euroopa riikides elavate väliseestlaste laulukoor. Kokku saadakse mõned korrad aastas laagrites. 2009. aasta üldlaulupeol Tallinnas oli koori koosseisus 100 lauljat. Lauljad elavad järgmistes riikides: Austria, Belgia, Eesti, Hispaania, Holland, Inglismaa, Luksemburg, Läti, Prantsusmaa, Saksamaa, Soome, Šveits, Tšehhi, Ukraina. Euroopa Eestlaste Koori koduleht
Vesuuv

Vesuuv (itaalia Vesuvio, ladina Vesuvius) on vulkaan Euroopas Apenniini poolsaarel Türreeni mere kaldal. See asub Campanias Napoli lahe ääres Napolist kagus. Vulkaan on tänapäeval 1281 meetrit kõrge. Vesuuv on ainus tegevvulkaan Euroopa mandriosas. Vesuuvi ümbruses on toimunud mitu sõjaajaloos olulist sündmust: pärimuse järgi hukkus Vesuuvi lähedal 340 eKr võitluses latiinide vastu Publius Decius Mus vanem, 73 eKr kogus seal oma poolehoidjaid Spartacus ning 553 langes Vesuuvi lähedal Lactariuse mäe juures viimane idagootide kuningas Teja, võideldes Bütsantsi väejuhi Narsesega.  Pikemalt artiklis 79. aasta Vesuuvi vulkaanipurse Vesuuvi kõige kurikuulsam purse toimus 24. augustil 79, kui see mattis vulkaanilise tuha alla Pompeji ja Stabiae ning mudavoolu alla Herculaneumi linna. Linnad mattusid nii kiiresti, et inimesed ei jõudnud põgeneda. Seetõttu on tollased ehitised suurepäraselt säilinud ja arheoloogilised väljakaevamised on andnud hindamatut teavet tolle aja olmest. Väljakaevamistelt leitud piltide järgi on ka selgunud, et enne seda purset oli mäel ainult üks tipp. Pärast seda on vulkaan pursanud umbes kolmel tosinal korral, teadaolevalt aastatel 203, 472, 512, 787, 968, 991, 999, 1007, 1036, 1631, 1660, 1682, 1694, 1698, 1707, 1737, 1760, 1767, 1779, 1794, 1822, 1834, 1839, 1850, 1855, 1861, 1868, 1872, 1906, 1926, 1929 ja viimati 1944. Ehkki Vesuuvi kraatri põhjast on viimasest purskest saadik vaid auru ja suitsu tõusnud, peetakse seda jätkuvalt üheks maailma kõige ohtlikumaks vulkaaniks, sest vulkaan on ka varem üllatanud ootamatute ja suurt kahju põhjustanud pursetega (tasub meeles pidada, et mäe ümbruses elab üle 3 miljoni inimese). Vesuuvi rahvuspark  Vesuuv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Parco Nazionale del Vesuvio
Santiago saar

Santiago (ka São Tiago) on saar Atlandi ookeanis, suurim Roheneemesaartest. Kuulub Roheneemesaartele. Santiago on üks Tuulealustest saartest, ta asub 40 km Maiost läänes ja 50 km Fogost idas. Pindala 991 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 1392 meetrit. Saarel asub Cabo Verde Vabariigi pealinn Praia. Santiago on Cabo Verde põllumajanduskeskus, seal elab pool kogu riigi rahvastikust. Saar oli ka esimene, mis asustati, Cidade Velha asula rajati 1462. aastal. Santiago asukoht saarestikus Saare lõunaosa (1996)  Santiago saar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
6 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 6 sõidab Metsakooli tee ja Merivälja Pansioni vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS (kuni 2012. aastani Tallinna Autobussikoondis), liiklus toimub tööpäeviti. Alates 1.Maist töötab ka nädalavehetuseti. Väljumised 35-70 minuti tagant Aastatel 2005 - 2009 oli liini nr 5A Metsakooli tee Helmiku tee Kelluka tee Kose tee Kose Lükati tee Haljas tee Sarapuu Urva Tamme Saare Lillepi Rummu Pirita Supluse puiestee Randvere tee Mähe tee Kaasiku Merivälja Pansion
Rohuneeme kalmistu

Rohuneeme kalmistu on kalmistu Jõelähtme kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Rohuneeme külas Viimsi vallas. Aegna saare sõjaväele üleminekul 1920. aastate algul pidi osa tsiviilelanikke saarelt lahkuma. Viimsi Kalameeste Ühisuse juhatuse liige Julius Lambot andis Rohuneemel maad lahtivõetud ja saarelt ära viidud Aegna kabeli uuestipüstitamiseks ja kalmistu rajamiseks. Tänapäeval on kalmistu pindala 0,5 ha, sellel on kaks osa (vana ja uus) ning seda haldab Viimsi vald. Vana kabel hävis 1944. aastal ning 2004. aastal püstitati selle kohale uus kabel. Robert Nerman. "Aegna". Tallinn 2008. Lk 130 Rohuneeme kalmistu Eesti kalmistute andmekogus Haudi (vaadatud 18. mai 2014) Rohuneeme kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Aseotroopne segu

Aseotroopne segu ehk aseotroop on kahe või enama vedeliku kindla koostisega segu, mis destilleerub muutumatul keemistemperatuuril. Seega sellise koostisega segu komponente ei saa tavalise destillatsiooni või rektifikatsiooni teel lahutada. Aseotroopse segu keetmisel on vedelfaasi ja aurufaasi koostis samasugused. Seega aseotroopset segu ei saa fraktsioneerival destillatsioonil lahutada ja selleks tuleb kasutada teisi lahutusmeetodeid. Näited. Vee ja etanooli aseotroobi koostis on 95,57% etanooli ja see keeb temperatuuril 78,15 kraadi C. Seetõttu on tööstuslik piiritus 96%. Benseeni ja vee aseotroop sisaldab 9% vett ning keeb 69 kraadi C. Aseotroopse segu keemistemperatuur võib olla madalamal keeva komponendi keemistemperatuurist kas madalam (nimetatakse positiivne aseotroop, näiteks vesi-etanool) või kõrgem (nimetatakse negatiivne aseotroop, näiteks vesi-vesinikkloriid). Rõhu muutmine muudab nii keemistemperatuuri kui ka aseotroobi koostist – sellega need erinevad puhastest vedelikest. Aseotroopne destillatsioon
Miilijooks

1 miili jooks on kergejõustiku ala.
Marius Peterson

Marius Peterson (sündinud 20. detsembril 1973) on eesti näitleja, muusik ja tõlkija. Ta on Theatrumis näitleja ja lavastaja ning Klassikaraadios "Klassikahommiku" ja "Päevaklassika" saatejuht. Ta on mitu hooaega lauljana Belgia ja Poola vanamuusika ansamblites kaasa löönud. Temalt on ilmunud 2008. aastal Ilos "Eesti-poola vestmik". Ta on poola keelest tõlkinud muu hulgas Piotr Socha ja Wojciech Grajkowski raamatu "Mesilased". 2009 noore kultuuritegelase preemia 2009 Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind 2009 Eesti Teatriliidu sõnalavastuste muusikalise kujunduse ja originaalmuusika auhind 2014 stipendium "Ela ja sära" 2015 Eesti Teatriliidu aasta lavastuse auhind (lavastuse "Joobnud" lavastusmeeskonna liige) 2015 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (koos Lembit Petersoni, Lilja Blumenfeldi, Tiina Möldri, Rene Liivamägi ja Sander Põldsaarega; lavastus "Joobnud") 2017 Paabeli Torni auhind (Piotr Socha ja Wojciech Grajkowski, "Mesilased", tõlge eesti keelde) Ta on Mare ja Lembit Petersoni poeg. Näitleja ja raadiohääl Marius Peterson teeb kaasa vanamuusika ansamblites, 1. mai 2014 "Selgusid Paabeli Torni auhinna laureaadid". Err.ee. 15.11.2017.
Mariusz Szczygieł

Mariusz Adam Szczygieł (sündinud 5. septembril 1966 Złotoryjas Poolas) on poola ajakirjanik ja kirjanik. Ta on lõpetanud Varssavi ülikooli 2000. aastal ajakirjanduse ja poliitikateaduste erialal. Eesti keelde on Hendrik Lindepuu tõlkinud tema raamatu "Gottland". Prima Vistat külastab hinnatud rerportaažimeister Mariusz Szczygieł, kultuur.err.ee, 20. aprill 2014 Hendrik Lindepuu, Poola reportaažimeister, Postimees, 6. mai 2014
Vana-Tallinna tänav

Vana-Tallinna tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas. Lõunast põhja kulgev tänav saab alguse Tallinna värav juures Õhtu ja Kuninga tänava ristmikult, ristub seejärel Rüütli tänavaga ja lõpeb Õhtu põigus. Vana-Tallinna tänav on ligikaudu 144 m pikkune. Tallinna tänavaks (ajalooliselt saksa keeles Revaler Straße) nimetati seda juba Rootsi-aegsetel Pärnu kaartidel. 1935. aastal nimetati senine Jänesselja tee Tallinna maanteeks ja Tallinna tänav nimetati Vana-Tallinna tänavaks. Seos rummilikööriga "Vana Tallinn" puudub, kuna viimast hakati tootma alles 1960. aastal. Tõnu Kann (11. märts 2012). "Pärnust leiab kaks Tallinna-nimelist tänavat". Pärnu Postimees. Vaadatud 24.11.2020. Tõnu Kann "Pärnust leiab kaks Tallinna-nimelist tänavat" Pärnu Postimees, 11.03.2012
Kadri Jaanits

Kadri Jaanits (sündinud 19. augustil 1976) on eesti tõlkija. Ta on lõpetanud 1994. aastal Kolga Keskkooli. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli eesti ja soome-ugri keeleteaduse erialal 2000. aastal. Ta tõlgib peamiselt soome keelest. Esa Saarinen koos Kirsti Lonkaga. "Muutumised: vaimse kasvamise poole." Tartu, Fontese kirjastus 2004. ISBN 9985940695 Jaakko Hämeen-Anttila koos Virpi Hämeen-Anttilaga. "Müütide raamat". Tänapäev, Tallinn 2009. ISBN 9789985627907 Hannu Mäkelä "Casanova ehk Ciacomo Casanova tee naistemehest kirjanikuks" (biograafiline romaan). Varrak, Tallinn 2009. Erkki Tuomioja "Jaan Tõnisson ja Eesti iseseisvus". Tõlkijad Kadri Jaanits ja Katrin Kurmiste, Varrak, Tallinn 2011. Katja Kettu "Ämmaemand". Koolibri, 2012. ISBN 9789985030165 Tuomas Kyrö "Kerjus ja jänes". Tänapäev, 2012. ISBN 9789949271856 Seppo Zetterberg "Kultuurisillad ja revolutsioonituuled". Tõlkijad Kadri Jaanits ja Sirje Olesk. Tänapäev 2013. Rosa Liksom "Kupee nr 6" (romaan). Kirjastus Koolibri 2013. ISBN 9789985030783 Salla Simukka "Punane nagu veri". Pegasus, 2014. ISBN 9789949531431 Ville Hytönen "Väike mereröövliraamat". Enostone, 2018. ISBN 9789525960686 Katja Kettu "Koloneliproua", Koolibri, 2018. ISBN 9789985040447 Katja Kettu "Rose on kadunud". Koolibri, 2019. ISBN 9789985042663 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. aprill 2016. Vaadatud 21. märtsil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Eesti Kirjanike Liit, Äriregistri päring (vaadatud 25.05.2023) Kolga Keskkooli gümnaasiumiosa lõpetajate nimekiri "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. september 2020. Vaadatud 31. märtsil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Dora Gordine: Ars Gratia Artis

"Dora Gordine: Ars Gratia Artis" on 2014. aastal Eesti ja Suurbritannia filmitegijate ühistööna valminud lavastuslike elementidega dokumentaalfilm Eesti päritolu skulptorist Dora Gordine'ist (1895–1991). Filmi on lavastanud Annaleena Piel Linnå. Filmi reklaamklipp Heilika Pikkov "Naine, kes allutas endale pronksi". Sirp, 9. mai 2014
Rangaku

Jaapani rangaku (Kyūjitai: 蘭學 /Shinjitai: 蘭学. Sõna-sõnalt “Hollandi tundmaõppimine”, mis sisuliselt tähendas Lääne tundmaõppimist.) oli esialgu läbi Dejimas asunud Hollandi enklaavi esindajatega toimunud kontaktide teadmiste saamine ja kogumine Läänes toimuvatest arengutest. Selle lisandusid järk-järgult tehniliste leiutiste näidiste saamine (valdavalt kõrgametnike tellimuste läbi), raamatute tõlkimine, koolide rajamine ja lõpuks ka õpilaste vahetamine. Rangaku võimaldas Jaapanil olla kursis Lääne teaduse ja tehniliste saavutustega ning pidada mõneti sammu Lääne tehnoloogia ja meditsiiniga perioodil kui maa oli 1641.–1853. aastatel välismaalaste jaoks Tokugawa shogunaadi (1603.-1867.) rahvusliku isolatsiooni poliitika (sakoku) tõttu suletud. Seeläbi tekkinud baas sai omakorda aluseks maa edasisele arengule teoreetilistes ja tehnoloogilistes teadustes. Toimunu võib osaliselt seletada Jaapani edu ta radikaalses ja kiires moderniseerimises peale maa avamist väliskaubandusele 1854. aastal. Peale 1867.-68. aasta kodanlikku revolutsiooni algas seal hoogne industrialiseerimine ja 1894. aastal koloniaalne laienemine (Taiwani hõivamine). 20 sajandi esimesel poolel püüdis Jaapan juba ülemaailmses Viiekümne aastases sõjas (1904.-1954.), mis oli muuhulgas ka esimeseks Lääne- ja Idamaailma vaheliseks osutunud sõda, etendada isegi Ida poole juhti. (Korraldas 1943. aastal Tokyos Suur-Ida-Aasia Rahvaste Konverentsi, andis samal aastal iseseisvuse Birmale ja Filipiinidele ning lubas seda ka Indiale ja Indoneesiale.)
Subhash Kak

Subhash Kak (hindi keeles सुभाष काक, Subhāṣ Kāk; sündinud 26. märtsil 1947 Srinagaris Kashmiris) on India päritolu USA informaatik, kes on avaldanud töid krüptoloogia ja kvantinformatsiooni alal. Ta on Oklahoma Osariigi Ülikooli professor. Usha Akella. The Renaissance man, thehindu.com, 21. detsember 2013
Kajaka teoreem

"Kajaka teoreem" on 2014. aasta Eesti dokumentaalfilm, mille režissöör on Joosep Matjus. Filmis jälgitakse linnas elavate kajakate elu. Filmi blogi Tiit Tuumalu "Kajakas koputab me aknale". Postimees, 5. mai 2014 Teet Teinemaa "Kajakate elu kui sotsiaalkriitika, loodusfilm kui ulme". Sirp, 9. mai 2014
Eesti Maanaiste Keskselts

Eesti Maanaiste Keskselts oli Tallinnas aastatel 1928–1940 tegutsenud keskselts, mis tegutses eesmärgiga edendada maanaiste kutseharidust ja kodumajandust. Keskseltsi eestvõttel korraldati majapidamis- ja käsitöökursusi, kodukorrastusvõistlusi. 1938. aastal kuulus keskseltsi 402 seltsi, milles oli kokku üle 33 000 inimese. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 2. köide: CERA–FILL. Tallinn: Valgus, 1987, lk 233.
Eesti Noorsotsialistlik Liit

Eesti Noorsotsialistlik Liit (lühend: ENL) oli erakonna Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei sektsioon, mis tegutses aastatel 1926–1934. Tegevuse algusaastatel propageeris ENL austromarksismi. ENLi häälekandja oli 1926–1933 ilmunud ajakiri Rünnak. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 2. köide: CERA–FILL. Tallinn: Valgus, 1987, lk 238.
Johannes Jakobson

Johannes Jakobson (8. november 1921 Eesti-Maruhha küla, Kubani–Mustamere oblast – 2. november 1997) oli Eesti NSV partei- ja haridustegelane. Ta osales Teises maailmasõjas 249. Eesti Laskurdiviisi koosseisus. Ta oli NLKP liige 1944. aastast. Ta lõpetas 1953. aastal NLKP Keskkomitee juures asuva Kõrgema Parteikooli ja 1958. aastal NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia. Ta oli aastatel 1958–1960 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis kateedrijuhataja; aastatel 1960–1968 oli ta kateedrijuhataja Tartu Riiklikus Ülikoolis. Aastatel 1968–1973 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi rektor. 1958 "Mõningaid propagandatöö küsimusi Nõukogude Eestis". Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 1958. 108 lk 1969 "Eestimaa Kommunistlik Partei aastail 1959-1961" (EKP ajaloo ülevaate III osa XVIII ptk). EKP Keskkomitee Partei Ajaloo Instituut, NLKP Marksismi-Leninismi Instituudi Filiaal. Eesti Raamat. Tallinn 1969 1979 "Kasvatustöö eesliinil. Tallinna linna parteiorganisatsiooni töökogemusi". Koostanud G. Volkova, peatoimetaja Johannes Jakobson. Eesti Raamat. Tallinn 1979 1982 "Rahvusküsimus NSV Liidu uues konstitutsioonis" // Abiks lektorile. Eesti NSV Ühing "Teadus", Ajaloo Propaganda Teaduslik Metoodikanõukogu. Tallinn 1982. 14 lk ENE 3. köide. Tallinn 1971. Lk 249 Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Eesti Kennelliit

Eesti Kennelliit (lühend EKL) on aastast 1989 tegutsev Eesti tõukoerakasvatuse keskorganisatsioon. EKLi eestvedamisel korraldatakse koertenäitusi ja -võistlusi. EKL annab välja Eesti Kennelliidu aastaraamatut. https://web.archive.org/web/20140513011423/http://kennelliit.ee/meist/ajalugu/eesti-kennelliidu-loomine/ (vaadatud 09.05.2014) TEA entsüklopeedia 6. köide, 2011. Lk 88 http://kennelliit.ee/meist/ (vaadatud 09.05.2014) EKLi koduleht