laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Diepholzi krahvkond

Diepholzi krahvkond oli Saksa-Rooma riigi territoorium Alam-Reini-Vestfaali ringkonnas. Krahvkonna territoorium asus Dümmeri järvest ja Hunte jõest idas ning hõlmas umbkaudu järgmised tänapäevased vallad Altes Amt Lemförde, Barnstorf, Rehden, Diepholz ja Wagenfeld. Selle järgi sai nime endine Landkreis Grafschaft Diepholz.
Jüütimaa

Jüütimaa ehk Jüüti poolsaar (taani keeles Jylland, saksa keeles Jytland, friisi keeles Jutlân, alamsaksa keeles Jötlann) on poolsaar, mis langeb enam-vähem kokku Taani mandriosaga. Poolsaare lõunapiir ei ole täpselt määratletud. Piir võidakse tõmmata Elbe jõele, Eideri jõele, Danevirkele, praegusele Taani ja Saksamaa piirile või Kongeåle. Mõnikord eristatakse Jüütimaad kui ala, mille piirid olenevad Taani riigi piiridest, ja Jüüti poolsaart kui loodusgeograafilist ala, mis jääb põhja poole Eideri jõest. Saksamaal nimetatakse Jüüti poolsaart laiemates piirides mõnikord Kimbrische Halbinsel 'Kimbri poolsaar'. Nimetus pärineb Ptolemaioselt ja on seotud arvatavasti poolsaare põhjaosas elanud kimbrite hõimuga. Poolsaarest põhjas asuvat Vendsyssel-Thy saart, mida eraldab Limfjorden, peetakse traditsiooniliselt Jüütimaa osaks. Viikingiajal oli Limfjorden laevaliiklusele avatud. 12. sajandi alguses läbipääs kadus ja Vendsyssel-Thy muutus poolsaare osaks. 1825. aasta üleujutuse tagajärjel muutus Vendsyssel-Thy taas saareks, üleujutuse loodud Aggeri kanal ummistus aga aja jooksul liivast. 1862. aasta torm lõi uue läbipääsu, Thyborøni kanali, mis on avatud praegugi. Jüütimaa ulatub kuni 173 meetri kõrgusele merepinnast. Metsaga on kaetud 9% poolsaarest. Sademeid on 600–800 mm aastas. Keskmine õhutemperatuur on talvel 0 °C ja suvel 15 °C. Jüütimaal asutati 8. ja 9. sajandil Taani vanimad linnad: Ribe ja Hedeby. Selleks, et kaitsta Taanit lõunapoolsete naabrite rünnaku eest, ehitati 7.–8. sajandil põiki läbi poolsaare idaosa umbes 17 kilomeetri pikkune Danevirke kaitsevall (kaugemal läänes moodustasid sood loodusliku tõkke). Aastal 1920 peeti poolsaare lõunaosa riikliku kuuluvuse suhtes rahvahääletus. Selle tulemusena läks Põhja-Schleswig Taanile ja Lõuna-Schleswig jäi Saksamaale. Taani keele jüüti murret peetakse taani kirjakeelest erinevamaks kui rootsi keelt. Lõuna-Jüütimaa maakond Skageni maalijad
Christian von Braunschweig-Wolfenbüttel

Christian Noorem (20. september 1599 – 16. juuni 1626), Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Halberstadti piiskop, oli Saksa protestantlik väejuht Kolmekümneaastases sõjas. Sõja ajal teenis ta ohtliku fanaatiku maine.
Igor Crnadak

Igor Crnadak (sündinud 28. juulil 1972 Zadaris) on serblasest Bosnia ja Hertsegoviina poliitik (Demokraatliku Progressi Partei). Ta oli 31. märtsist 2015 kuni 23. detsembrini 2019 Bosnia ja Hertsegoviina välisminister. Ta sündis 1972. aastal Zadaris Jugoslaavias (praegu asub see linn Horvaatias). Keskkooli lõpetas ta Banja Lukas. 2004. aastal lõpetas ta Banja Luka Ülikooli (majandusteaduskonnas). Igor Crnadak on abielus ja tal on kaks last.
Nastola vald

Nastola vald on endine vald Soomes Päijät-Häme maakonnas. 1. jaanuaril 2016 liideti Nastola vald Lahtiga. Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019.  Nastola vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Kärkölä vald

Kärkölä on vald Soomes Päijät-Häme maakonnas. Kärkölä naabervallad on Hausjärvi, Hollola, Hämeenlinna, Mäntsälä ja Orimattila. Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years  Kärkölä vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kärkölä
Tartu Üliõpilasmaja

Tartu Üliõpilasmaja (ka Sõbramaja või Sõbra maja) on Tartus aadressil Kalevi tänav 24 asuv hoone. Hoone ehitati 1892 Reinhold Guleke projekti järgi teatrihoonena (Uus teater). Teatrihoone omanik oli Jossif Zmigrodski (Zmigrodsky) (1858–1936). 1909 müüs Zmigrodski hoone saksa seltsile Ressource. See selts tegutses hoones aastani 1939. 1940. aastatel asus hoones teiste seas Tartu Linna I Kultuurimaja, Tartu Linna II Kultuurimaja, Kultuurhariduse osakond, Tartu Vabatahtlik Tuletõrje Ühing. Aastast 1954 tegutses hoones kino Kalev. 1961 nimetati hoone Tartu Noortemajaks Sõprus. Praegu tegutseb hoones MTÜ Tartu Üliõpilasmaja. https://web.archive.org/web/20160406153454/http://www.tym.ee/Tartu_Uliopilasmajast_13.htm (vaadatud 06.04.2016) Hoonest MTÜ Tartu Üliõpilasmaja kodulehel
Tartu Noortemaja Sõprus

Tartu Noortemaja Sõprus oli Eesti NSV ajal Tartus tegutsenud asutus. Asutus moodustati 1. oktoobril 1945. aastal Tartu Linna II Kultuurimaja nime all. Asutus oli Tartu linna alluvuses (erinevalt Tartu Linna I Kultuurimajast, mis oli maakonna alluvuses). 1945.–1947. aastatel tegutsesid mõlemad kultuurimajad aadressil Hariduse tänav 2 (praegusel Kompanii tänaval) ja seejärel aastast 1947 hoones aadressil Kalevi tänav 24 (praegu Tartu Üliõpilasmaja). 1949. aastal korraldati Tartu Linna I Kultuurimaja ümber ja Kalevi 24 hoone läks Tartu Linna II Kultuurimajale. 1952. aastal nimetati Tartu Linna II Kultuurimaja ümber Tartu Linna Kultuurimajaks ja 1961. aastal Tartu Noortemajaks Sõprus. Noortemajas tegutses aastaid ansambel "Fix". Sõbra maja juhatajatena olid tuntud Riho Illak ja Heiki Unt, kunstnikuna tegutses Heiki-Mati Kruus, metoodikuna Ivi-Ly Pajur. https://web.archive.org/web/20160406153454/http://www.tym.ee/Tartu_Uliopilasmajast_13.htm (vaadatud 06.04.2016) Asutusest MTÜ Tartu Üliõpilasmaja kodulehel
Carrie Fisher

Carrie Frances Fisher (21. oktoober 1956 Beverly Hills – 27. detsember 2016 Los Angeles) oli USA filminäitleja ja kirjanik. Fisheri isa oli Venemaa juudi päritolu laulja Eddie Fisher ja ema oli šoti-iiri ja inglise päritolu näitleja Debbie Reynolds. Tema noorem vend on produtsent ja näitleja Todd Fisher ning tema poolõed on näitlejad Joely Fisher ja Tricia Leigh Fisher. Ta on tuntud eelkõige tänu Leia rollile "Star Warsi" saaga filmides. 23. detsembril 2016 lendas Carrie Fisher Londonist Los Angelesse United Airlinesi lennukiga. 15 minutit enne maandumist tema süda seiskus ja reisija tema kõrval andis teada, et Fisher ei hinga. Üks teine reisija tegi talle kunstlikku hingamist kuni parameedikute saabumiseni. Meedikud viisid Carrie Ronald Reagani UCLA haiglasse, kus ta pandi hingamisaparaatide alla. Fisher suri neli päeva hiljem, 27. detsembril Los Angeleses 60-aastaselt. Tema tütar Billie Lourd kinnitas pere pressiesindaja Simon Hallsi kaudu oma ema surma. Fisher on kirjutanud ka autobiograafia "Postcards from the Edge", mille ainetel kirjutas ta samanimelise filmi stsenaariumi. "Carrie Fisher Biography". IMDb. Vaadatud 2. september 2017. "'I told my daughter: your father's gay, your mother is a manic depressive, your grandmother's a tap-dancer and your grandfather took speed' ... Star Wars actress Carrie Fisher on the most dysfunctional family in Hollywood IS MY LIFE CRAZY OR AM 'I". Daily Mail. Vaadatud 2. september 2017. "Days after death hoax, Star Wars actor Carrie Fisher has mid-air heart attack". Hindustan Times. Vaadatud 2. september 2017. "Suri "Tähesõdade" printsess Leia - Carrie Fisher". Õhtuleht. Vaadatud 2. september 2017. "Carrie Fisher dead: Princess Leia actor passes away aged 60". The Indenpendent. Vaadatud 2. september 2017. "Tervitusi kaugelt (1990)". IMDb. Vaadatud 2. september 2017.
Eesti Folkloori Instituut

MTÜ Eesti Folkloori Instituut (lühend EFI) on 2000 asutatud Eesti organisatsioon, mis tegeleb folkloori temaatikaga. EFI peab oma eesmärgiks muu hulgas säilitada ja uurida folkloori, kombeid ja usundeid, samuti edendada kultuuriuuringuid ja koostööd sarnase valdkonnaga tegelevate organisatsioonide vahel. Organisatsioon asub Tartus Eesti Kirjandusmuuseumi hoones. Aastatel 2001–2010 andis EFI iseseisvalt välja mitmeid väljaandeid ja seejärel on EFI toetanud EKM Teaduskirjastuse väljaandeid. Rekka-lood. Koostanud Renata Sõukand. Tartu: Eesti Folkloori Instituut, 2001 Kommunikatsioon ja folkloor. Sarjast Sator. Tartu: Eesti Folkloori Instituut, 2009 Leander Petzold, Reet Hiiemäe. Väike deemonite ja vaimolendite leksikon. Tartu: Eesti Folkloori Instituut, 2010 ... https://web.archive.org/web/20160407080538/http://www.efi.ee/ (vaadatud 07.04.2016) https://web.archive.org/web/20160407080634/http://www.efi.ee/pub/ (vaadatud 07.04.2016) EFI koduleht
Kilingi

Kilingi on endise Veneküla varasem nimi. ... Kilingi mõis Kilingi soo Kilingi vald Kilingi-Nõmme Kilingi-Välja
Merekaubanduse ja Laevasõidu Edendamise Selts Laevandus

Merekaubanduse ja Laevasõidu Edendamise Selts Laevandus oli 1917 Johan Pitka asutatud Eesti mereorganisatsioon. Selts moodustas 26. aprillil 1917 merekoolide komisjoni, mille üks eesmärke oli moodustada Tallinna Merekool. Seltsi eestvõttel 1919 Tallinna Merekool ka asutati. Laevanduse Edendamise Selts (Stockholmis) https://web.archive.org/web/20160407084131/http://www.kaitseliit.ee/et/johan-pitka-9438 (vaadatud 07.04.2016) https://web.archive.org/web/20160407084539/http://www.ttu.ee/asutused/mereakadeemia/emera/ajalugu-43/kronoloogia/ (vaadatud 07.04.2016) Merekaubanduse ja Laevasõidu Edendamise Selts Laevandus Merevikis (vaadatud 07.04.2016)
Tallinna Spordilaevade Eksperimentaaltehas

Tallinna Spordilaevade Eksperimentaaltehas oli ettevõte, mis tegutses Tallinnas 1946–1993. Ettevõte asutati 1946 kui Vabariiklik Jahtklubi Ehitusremonttöökoda ja see allus Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu juures asuvale Kehakultuuri- ja Spordikomiteele. Aastast 1948 ehitati seal uusi jahte. 1951 nimetati ettevõte ENSV Eksperimentaal Spordilaevade Ehituseks. 1953 sai ettevõtte nimeks Riiklik Spordilaevade Eksperimentaaltehas ja see hakkas alluma NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuvale Kehakultuuri- ja Spordikomiteele. Ettevõtte ülesanne oli varustada NSV Liidu koondist rahvusvahelise klassi jahtidega ning katsetada uusi eksemplare. 1959 nimetati ettevõte ümber (Tallinna) Spordilaevade Eksperimentaaltehaseks. https://web.archive.org/web/20160407102245/https://www.archivesportaleurope.net/ead-display/-/ead/pl/aicode/EE-RA/type/fa/id/ERA.T-37 (vaadatud 07.04.2016) Ettevõttest Rahvusarhiivi andmebaasis
Asikkala vald

Asikkala on vald Soomes Päijät-Häme maakonnas. Naabervallad on Heinola, Hollola, Hämeenlinna, Lahti, Padasjoki,Sysmä. Population growth biggest in nearly 70 years  Asikkala vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Asikkala
Gödel, Escher, Bach

"Gödel, Escher, Bach: an Eternal Golden Braid" (lühendatult ka GEB) on Douglas Hofstadteri teos, mis ilmus 1979. aastal ja sai järgmisel aastal Pulitzeri preemia. Douglas Richard Hofstadter kirjutas seda raamatut aastaid. Kuni tänapäevani on raamat inspireerinud tuhandeid noori alustama õpinguid arvutiteaduse ja tehisintellekti alal. Hofstaderi suurteos tugineb kolme silmapaistva inimese töödele. Nendeks on matemaatik Kurt Gödel, kunstnik M. C. Escher ja helilooja Johann Sebastian Bach. Neis kolmes on Hofstadter leidnud paljugi ühist. Raamat sisaldab rohkelt jutuajamisi erinevate väljamõeldud tegelaste vahel. Need vestlused on täis sõnamänge ning kohati muutuvad metakirjanduseks. Hofstadteri välja mõeldud strange loop ehk iseennast läbi mingi teise taseme muutev asi tuleb ette mitmes kohas. Nii näiteks tekitab ta oma matemaatilise konstruktsiooni Typographical Number Theory (TNT), mis seejärel Gödeli mittetäielikkuse teooriat illustreerides hakkab enda peal opereerima ning "plahvatab" sarnaselt oma nimekaimu TNT-ga. Samuti uurib Hofstadter paradokse nii matemaatikas kui ka idamaade mõistujuttudes. Üks raamatu meeldejäävamaid kohti on "Crab Canon" ('vähikaanon'), kus terve pikk vestlus on kirjutatud palindroomina nõnda, et lugedes lauseid õiges järjekorras ja lugedes neid vastupidises järjekorras saame sama tulemuse. Huvitaval kombel on tulemus täiesti mõistlik. "Gödel, Escher, Bach: an Eternal Golden Braid" on üks neist raamatutest, mis lihtsalt ei tutvusta huvitavaid fakte, vaid mille lugemine sunnib inimest oma mõttetegevust meeldivalt pingutama. Gödel, Escher, Bach: an Eternal Golden Braid, by Douglas Hofstadter, 20th ed, 1999. ISBN 0-465-02656-7. GEB Vähikaanon, inglise keeles GEB-ile pühendatud viki, inglise keeles
Bild

Bild (ehk Bild-Zeitung, sõna-sõnalt 'pildiajaleht') on saksa ajaleht, mille väljaandjaks on Axel Springer AG. Väljaande The Guardian andmetel on Bild ilmunud 28 aasta jooksul, 1984–2012, esilehel üle 5000 topless-neiu pildi. 2012. aastal nimetatud praktika lõpetati. Väljaannet Bild trükitakse Ahrensburgis, Hannoveris, Berliinis, Leipzigis, Essenenis, Neu-Isenburgis, Esslingenis, Münchenis ja Sykes. Välismaal ilmub leht Hispaanias Madridis, Palma de Mallorcas ja Las Palmases, Itaalias Milanos, Kreekas Ateenas ning Türgis Antalyas. Bild am Sonntag, alates 1956 Bild der Frau, alates 1983 Bildwoche, alates 1983 Auto Bild, alates 1986 Sport Bild, alates 1988 Computer Bild, alates 1996 Greenslade, Roy (9. märts 2012). "Bild banishes its topless model pictures after 28 years". The Guardian. ""Bild"-Chefredaktion: Tanit Koch folgt auf Kai Diekmann". Spiegel Online. 05.11.2015. Vaadatud 27.11.2015.  Bild – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Veebiväljaanne
WAF

Laulu- ja tantsukool WAF on Tallinnas aadressil Paldiski maantee 25 asuv laulu- ja tantsukool. Koolis saab õppida alates 13. eluaastast. Koolis õpetatakse muu hulgas vokaaltehnikat CVT (Complete Vocal Technique). Koolis õpetavad teiste seas lauljaid Bert Pringi ja Kadri Koppel (Maiken). Ott Lepland Margit Viirma https://web.archive.org/web/20160407121314/http://www.waf.ee/www/index.php?act=get&mod=page&mainID=2&menuID=13&lang_id=est (vaadatud 07.04.2016) Kooli koduleht Kool Facebookis
Kuuillusioon

Kuuillusioon on optiline illusioon, mille tõttu näib Kuu horisondi lähedal suuremana kui kõrgemal taevas. Seda nähtust on tuntud antiikajast saadik ning täheldatud mitmetes kultuurides. Selle illusiooni põhjused pole siiani täpselt selged. Levinud uskumuse kohaselt, mis ulatub tagasi Aristotelese aega 4. sajandil eKr, paistab Kuu horisondi lähedal suuremana tänu Maa atmosfääri põhjustatud suurendusefektile. See aga ei ole tõsi. Kuigi atmosfäär muudab Kuu näilist värvust, ei suurenda ega vähenda see kuigivõrd Kuu näilist suurust. Fotod Kuust eri kõrgustel tõestavad, et Kuu suurus ei muutu. Seega on tegu illusiooniga. Näilise kauguse teooriat kirjeldas esimesena Kleomedes umbes aastal 200. Selle kohaselt näib horisondi kohal olev Kuu suuremana kui kõrgemal olev Kuu, kuna see näib olevat kaugemal. Kui me näeme taevas objekte nagu näiteks pilved, linnud ja lennukid, siis horisondi kohal olevad objektid on tavapäraselt kaugemal kui need, mis on pea kohal. See võib põhjustada taeva lamedana või veidi kaarja pinnana tajumist, kus objektid, mis liiguvad horisondi poole, alati kaugenevad meist. Kui me tajume Kuud teiste taevas asuvate objektide lähedal olevana, siis me eeldame, et horisondile lähenedes see ka kaugeneb, mis peaks põhjustama väiksema pildi silma võrkkkestal. Aga kuna võrkkestal Kuu suurus sisuliselt jääb samaks, siis meie aju arvab, et horisondi kohal olev Kuu peab olema füüsiliselt suurem. Selle hüpoteesi kohaselt ei sõltu objekti näiline suurus üksnes objekti enda suurusest võrkkestal, vaid ka seda ümbritsevate objektide suurusest. Kuuillusiooni korral panevad horisondi kohal olevad objektid (näiteks puud ja ehitised) Kuu näima suuremana. Kuid kõrgemal olev Kuu on ümbritsetud suure tühja taevalaotusega, mistõttu see näib väiksem. Seda efekti illustreeritakse klassikalise Ebbinghausi illusiooniga, kus ring tundub juhul, kui seda ümbritsevad väiksemad ringid, suuremana kui siis, kui seda ümbritsevad suuremad ringid. Wade, Nicholas J (1998). A natural history of vision. A Bradford Book. lk. 377 ff. Hershenson, Maurice (1989). The Moon illusion. ISBN 0-8058-0121-9. McCready, Don (10.11. 2004). "Finally! Why the Moon Looks Big at the Horizon and Smaller When Higher Up". Psychology Department, University of Wisconsin-Whitewater. vaadatud 2.12.2015. "See a huge moon illusion". USA Today. 17.06.2008. Lynch, D and Livingstone, W (2001). Color and Light in Nature. Cambridge University Press. par. 7.10 Restle, Frank (veebruar 1970). "Moon Illusion Explained on the Basis of Relative Size". Science.
Eesti Kultuurifondi aastapreemia

Eesti Kultuurifondi aastapreemia oli 1988–2000 Eesti Kultuurifondi igal aastal välja antavad preemiad isikutele nende silmapaistvate saavutuste eest kultuuri valdkonnas.[viide?] Preemiate puhul võidi välja anda suur aastapreemia, (harilik) aastapreemia ja preemiad. Näiteks 1997 oli suure aastapreemia summa 25 000 krooni, (harilike) aastapreemiate summa 15 000 krooni ja preemia summa 5000 krooni. Preemiad määras Eesti Kultuurifondi nõukogu. ... 1993 Merle Karusoo Rein Kelpman Anne Valmas 1994 Sirje Olesk ... 1996 Sirje Endre 1997 Jaan Isotamm (suur preemia) Käbi Laretei Jaak Kangilaski ... https://web.archive.org/web/20160407143056/http://www.ohtuleht.ee/13617/eesti-kultuurifond-maaras-1997-aasta-preemiad (vaadatud 07.04.2016)
Elobey, Annobón ja Corisco

Elobey, Annobón ja Corisco oli Hispaania koloniaalvaldus, kuhu kuulusid Guinea lahe saared Elobey, Annobón ja Corisco. Halduskeskus oli Santa Isabel (praegune Malabo Bioko saarel). Aastal 1910 hinnati elanike arvuks 2950. Praegu kuuluvad need alad Ekvatoriaal-Guineale. Postmarke anti välja aastatel 1903–1910. Aastal 1903 anti välja noore kuninga Alfonso XIII näopildiga seeria 18 väärtuses 1/4 sentimost kuni 10 peseetani. Aastal 1905 anti väärused 1 sentimost 10 peseetani uuesti välja pealdisega "1905". Aastal 1906 tehti 1-, 2-, 3- ja 4-sentimostele markidele ületrükk boksiga, milles oli uus väärtus (vastavalt 10, 15, 25 ja 50 sentimot) ning aastaarv 1906). Aastal 1907 anti välja 16 väärtusega seeria, millel on kujutatud uuem kuningas Alfonso näopilt. Mitmele margile tehti 1908–1910 ületrükk. Yverti kataloogis on 72 margitrükki.
Kuumeteoriit

Kuumeteoriit on Kuult pärinev meteoriit. Meteoriidi pärinemine Kuult tehakse kindlaks meteoriidi võrdlemisel Apollo programmi käigus Kuult kogutud proovidega. Enamik kuumeteoriite satuvad Maale Kuu ja mõne teise taevakeha kokkupõrke tagajärjel, kui Kuu pinnasetükid paiskuvad Kuu gravitatsiooniväljast välja ning mõned neist jõuavad Maale. NWA 5000 meteorite James N. Head, H. Jay Melosh, and Boris A. Ivanov, JN; Melosh, HJ; Ivanov, BA (2002). "High-speed ejecta from small craters". Science 298 (5599): 1752–1756. Bibcode:2002Sci...298.1752H
Balti Kirurgide Assotsiatsioon

Mitte segi ajada Balti Lastekirurgide Assotsiatsiooniga Balti Kirurgide Assotsiatsioon on Balti riikide kirurge ühendav organisatsioon. Assotsiatsioon korraldab aastast 1995 koos teiste organisatsioonidega Balti Kirurgide Kongresse. I Kongress toimus 24.-25. mail 1995 Riias. 2015 toimus VIII Kongress. ... 1995–1998 Lembit Roostar ... 2004–2006 Ants Peetsalu ... Eesti Kirurgide Assotsiatsioon https://web.archive.org/web/20160407145326/http://www.hot.ee/e/eestika/eka_ajalugu.html (vaadatud 07.04.2016)
Eesti Mälu Instituut

Eesti Mälu Instituut (inglise keeles The Estonian Institute of Historical Memory) on 2008. aastal asutatud rahvusvaheline organisatsioon, mille eesmärk on inimvaenulike režiimide poolt toime pandud rahvusvaheliste kuritegude ja inimõiguste rikkumise ning need režiimid loonud totalitaarsete ideoloogiate uurimine ja laiema avalikkuse teadvustamine uurimistulemustest nii Eestis kui ka rahvusvaheliselt. Sihtasutus toetab oma uurimistulemuste ja teavitustööga mineviku inimvaenulikest režiimidest ja ideoloogiatest ning nende toime pandud rahvusvahelistest kuritegudest ja inimõiguste rikkumisest ka 21. sajandi inimvaenulike režiimide tõrjumist. Eesti Mälu Instituudi asutamise algatas president Toomas Hendrik Ilves 2008. aastal. Sihtasutuse asutajateks olid Leon Glikman, Rein Kilk, Jaan Manitski, Tiit Sepp, Hannes Tamjärv ja Indrek Teder. Instituudi eesmärgiks seati Eesti kodanikele põhjaliku ja objektiivse ülevaate andmine inimõiguste olukorrast Eestis Nõukogude Liidu okupatsiooni ajal.  Oma ülesehituselt sarnanes Eesti Mälu Instituut 1998. aastal president Lennart Meri kokku kutsutud Inimsusvastaste Kuritegude Uurimise Eesti Rahvusvaheline Komisjoniga, mis uuris Saksamaa ja Nõukogude Liidu okupatsioonide ajal Eestis toime pandud inimsusvastaseid kuritegusid, lähtudes õigusliku raamina 1998. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma Statuudi definitsioonidest genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegude kohta. Eesti Mälu Instituut läheb kaugemale IKUERK-i uurimistööle seatud raamidest ning kogub oma uurimistöös andmeid ka nende inimõiguste rikkumise kohta Nõukogude okupatsiooni ajal, mis juriidilise definitsiooni järgi ei ole inimsusvastased kuriteod. Seetõttu võttis Eesti Mälu Instituut oma ajaloo-alase uurimistöö õiguslikuks raamiks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni poolt 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni. Instituut on detailselt uurinud elu Nõukogude võimu ajal ja toetanud ka mälestuste kogumist, et täpselt ja ilma ideoloogiliste eelarvamusteta määratleda, kuidas ja mil määral Eestis inimõigusi rikuti. Samuti on instituudi kohuseks aidata Eesti kodanikel paremini mõista, mida nii nemad ise või nende vanemad ja vanavanemad pidid läbi elama Nõukogude okupatsiooni ajal. 2017. aastal ühines Eesti Mälu Instituut sihtasutusega Unitas uueks sihtasutuseks, mis ühendab inimvaenulike režiimide ja ideoloogiate alase akadeemilise uurimistöö (Eesti Mälu Instituudi senine pädevus) ja teavitustöö (Sihtasutuse Unitas senine pädevus). Ühinenud sihtasutus jätkab Eesti Mälu Instituudi nime ning mõlema sihtasutuse senist tegevust. Sihtasutus kuulub Euroopa Mälu ja Süüme Koostöökogu asutajaliikmete hulka. Sihtasutus korraldab noorte kirjandivõistlusi. "Ametlikud Teadaanded". Linda Pärn (12. juuni 2020). "Uus raamat avab salatoimiku «Priboi» materjalid, mis kajastavad küüditamise läbiviimist Eestis". Elu24. Postimees Grupp. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuni 2020. Instituudi koduleht
Oiu mõis

Oiu mõis (saksa keeles Ojo) oli Vana-Võidu mõisa karjamõis Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. Oiu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 07.04.2016) Oiu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Taevamehaanika

Taevamehaanika on astronoomia haru, mis uurib kosmiliste objektide liikumist. Taevamehaanikas kasutatakse efemeriidide koostamiseks klassikalise mehaanika printsiipe. Taevamehaanika alla kuulub ka orbitaalmehaanika, mis tegeleb satelliitide orbiitidega. Tänapäevase analüütilise taevamehaanika alguspunktiks võib lugeda Isaac Newtoni (1643–1727) raamatu Principia avaldamist 1687. aastal. Johannes Kepleri (1571–1630) töö viis kaasaegsete planeediorbiitide reeglite avastamiseni. Ta kasutas enda teooria arendamiseks Tycho Brahe vaatlusandmeid. Kepleri mudel suurendas märgatavalt planeetide liikumise ennustamise täpsust. Isaac Newtonile (1642–1727) omistatakse idee, et taevakehade ning maiste objektide liikumist saab seletada samade füüsikaseadustega. Selles mõttes ühendas ta taevase ja maise liikumise. Kasutades Newtoni universaalset gravitatsiooniseadust on lihtne tõestada Kepleri ringorbiidi seadusi. Elliptilised orbiidid eeldavad keerukamaid arvutusi, mida võib leida Newtoni Principiast. Pärast Newtonit püüdis Joseph-Louis Lagrange (1736–1813) lahendada kolme keha probleemi. Ta analüüsis planeetide orbiitide stabiilsust ning avastas Lagrange'i punktide olemasolu. Samuti formuleeris ta uuesti klassikalise mehaanika printsiibid. Ka arendas ta meetodi kasutamaks ühe polaarkoordinaadi võrrandit, et kirjeldada ükskõik millist orbiiti, sealhulgas isegi neid, mis on paraboolsed või hüperboolsed. See tuleb kasuks kui arvutada planeetide, komeetide ja teiste sääraste kehade liikumist. Tänapäeval on see kasulik kosmoseaparaatide trajektooride arvutamisel. Simon Newcomb (1835–1909) oli Kanada-USA astronoom, kes arvutas aastal 1877 George William Hilli abil uuesti välja kõik suured astronoomilised konstandid. 1950. aastal kinnitati Newcombi konstandid rahvusvahelise standardina.