laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Matěj Vydra

Matěj Vydra (sündinud 1. mail 1992 Chotěbořis) on Tšehhi jalgpallur, kes mängib ründajana Premier League'i klubis Burnley ja Tšehhi jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Tšehhi klubides Vysočina Jihlava ja Baník Ostrava. 2010. aastal Itaalia kõrgliiga klubiga Udinese Calcio, kuid vähese mänguaja tõttu suundus ta laenule teistesse klubidesse. Alates hooajast 2012–13 on ta mänginud Inglismaa klubides. Tema esimene hooaeg Inglismaal oli 2012–13, kui ta mängis Watfordi meeskonnas Inglismaa esiliigas. Ta lõi liigas 20 väravat ning valiti sel hooajal liiga sümboolsesse koosseisu ja ühtlasi liiga parimaks mängijaks. Hooajal 2013–14 mängis ta West Bromwich Albioniga Inglismaa kõrgliigas. Hooajal 2014–15 mängis ta taas Watfordis, kellega sai esiliigas teise koha. Hooajal 2015–16 oli ta laenul esiliiga klubis Reading ning mängis ka järgmised kaks hooaega esiliigas, kuuludes Derby County ridadesse. Hooajal 2017–18 oli ta 21 väravaga esiliiga suurim väravakütt. Hooajal 2017–18 valiti ta taas esiliiga sümboolsesse koosseisu. 2018. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Burnleyga. 2013. aastal valiti ta Tšehhi jalgpalli aasta talendiks. Debüüdi Tšehhi jalgpallikoondises tegi Vydra 2012. aasta augustis mängus sõprusmängus Taani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 26. märtsil 2013 MM-i valikmängus Armeenia vastu.
Vabaduse orden

Vabaduse orden (ukraina keeles орден Свободи) on 2008. aastal asutatud Ukraina teenetemärk, mida antakse väljapaistvate teenete eest Ukraina suveräänsuse kindlustamisel, Ukraina ühiskonna konsolideerimisel, demokraatia arendamisel ning inimeste ja kodanike põhiseaduslike õiguste ja vabaduste kaitsmisel. 2022. aasta novembri seisuga on ordeni saanud 75 inimest, sealhulgas 23 välismaalast. 2008 – Carl XVI Gustaf, Rootsi kuningas 2009 – Borõss Oliinõk, luuletaja ja poliitik 2009 – Filaret, Kiievi Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku pea 2009 – Valdas Adamkus, Leedu president 2009 – Atena-Svjatomõra Paško, luuletaja ja inimõigusaktivist 2010 – Nursultan Nazarbajev, Kasahstani president 2010 – Volodõmõr, Moskva patriarhaadi Kiievi ja kogu Ukraina metropoliit 2011 – Valdis Zatlers, Läti president 2012 – Borõss Paton, Ukraina Rahvusliku Teaduste Akadeemia president 2013 – Bartholomeos I, Konstantinoopoli oikumeeniline patriarh 2013 – İlham Əliyev, Aserbaidžaani president 2014 – Leonid Kravtšuk, endine Ukraina president 2014 – Anders Fogh Rasmussen, NATO peasekretär 2015 – Dmõtro Pavlõtško, luuletaja, poliitik ja diplomaat 2015 – Boriss Nemtsov, Venemaa poliitik (sai autasu postuumselt) 2015 – George Soros, ameerika filantroop 2016 – Svjatoslav Vakartšuk, muusik ja poliitik 2016 – Ivan Martšuk, maalikunstnik, Ukraina rahvakunstnik 2016 – Igor Aleksandrov, teleajakirjanik (eluaastad 1956–2001; sai autasu postuumselt) 2016 – Vsevolod Stebljuk, sõjaväearst ja arstiteadlane 2016 – John McCain, ameerika poliitik 2017 – Refat Tšubarov, poliitik, Krimmitatari Rahva Medžlisi esimees 2017 – Joe Biden, Ameerika Ühendriikide asepresident 2017 – Volodõmõr Klõtško, poksija, olümpiavõitja 2017 – Vytautas Landsbergis, Leedu poliitik 2018 – Mustafa Džemiljev, poliitik, endine Krimmitatari Rahva Medžlisi esimees 2018 – Dalia Grybauskaitė, Leedu president 2019 – Tarass Petrõnenko, muusik ja luuletaja, Ukraina rahvakunstnik 2021 – Angela Merkel, Saksamaa liidukantsler 2021 – Sergei Bubka, sportlane, olümpiavõitja 2021 – Jevgeni Martšuk, endine Ukraina peaminister (postuumselt) 2022 – Boris Johnson, Suurbritannia poliitik УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №594/2022 Про нагородження Б. Джонсона орденом Свободи. За визначні особисті заслуги у зміцненні українсько-британського міждержавного співробітництва, підтримку державного суверенітету та територіальної цілісності України постановляю: Нагородити орденом Свободи Бориса ДЖОНСОНА – Прем'єр-міністра Сполученого Королівства Великої Британії і Північної Ірландії, 24.08.2022.  Vabaduse orden – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Põhjafriisi keel

Põhjafriisi keel on rühm friisi keele murdeid, mida räägitakse Saksamaal Schleswig-Holsteini rannikul ja saartel. Põhjafriisi murdeid räägitakse Föhri, Amrumi, Sylti, Halligeni ja Helgolandi saarel ning nende naabruses oleval Jüüti poolsaare läänerannikul. Murdeid on kokku 10: Sylti (Söl'ring) Föhri-Amrumi (Fering/Öömrang) Helgolandi (Halunder) Wiedingharde Bökingharde (Mooring) Karrharde Põhja-Goesharde Kesk-Goesharde Lõuna-Goesharde (suri välja 1980. aastatel) Halligeni Varem oli murdeid rohkem, kuid osa on hääbunud, nt suri 18. sajandil välja Eiderstedti poolsaarel räägitud murre. Murded erinevad olulisel määral üksteisest, mistõttu ühist kirjakeelt ei ole loodud. Ametlikes andmetes räägitakse 8000 kuni 10 000 põhjafriisi keele kõnelejast. Keeleteadlase Nils Århammari hinnangul oli 2007. aastal Põhja-Friisimaal umbes 5000 ja väljaspool seda 1500–2000 keele kõnelejat. Suurema kõnelejate arvuga on Föhri-Amrumi ja Bökingharde murre. Nils Århammar: Das Nordfriesische, eine bedrohte Minderheitensprache in zehn Dialekten: eine Bestandsaufnahme. (PDF; 2,7 MB) In: Horst Haider Munske (Hrsg.): Sterben die Dialekte aus? Vorträge am Interdisziplinären Zentrum für Dialektforschung an der Friedrich-Alexander-Universität Erlangen-Nürnberg, 22. Oktober bis 10. Dezember 2007
Estonia (kirjastus)

Estonia oli Stockholmis tegutsenud Rootsi eestlaste kirjastus. Kirjastuse tähelepanuväärseim töö oli 1957–1959 välja antud "Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist".
Margus Tamm (sportlane)

Margus Tamm (sündinud 19. juulil 1968 Tallinnas) on eesti triatleet ja triatlonitreener. Eesti meistrivõistlustel võitnud täispikas triatlonis 3 kulda (1992–93, 2011) ja pronksi (1997), poolpikal distantsil kulla (1994), 2 hõbedat (1995, 1997) ja pronksi (2005), olümpiadistantsil hõbeda (1995) ja 7 pronksi (1991, 1997, 1999, 2000, 2002–04) ning duatlonis 8 kulda (1994–2001), 2 hõbedat (2002–03) ja pronksi (2005). "Eesti spordi biograafiline leksikon". Vaadatud 15.03.2019.
Gert Krestinov

Gert Krestinov (sündinud 2. augustil 1990 Tallinnas) on Eesti motosportlane. Gert Krestinov on tunnustatud motosportlase Andres Krestinovi poeg. Ta on 186 cm pikk ja kaalub 80 kg. Ta hakkas motosporti harrastama 1994. aastal oma isa juhendamisel. Teda on treeninud ka ameeriklane Jim Holley (2005–2006) ning hollandlane John van den Berk. Juunioride maailmameistrivõistlused 2002 21. koht 2003 12. koht 2004 2. koht 2006 2. koht Juunioride Euroopa meistrivõistlused 2004 2. koht 2006 2. koht Saksamaa ADAC Junior MX Cupi sarjas 2004 meister (80 cm³). 2002 Saksamaa Motoliidu (DMSB) laste maailmameister kuni 12-aastaste ja kuni 16-aastaste vanuserühmas (80 cm³). EM-il 2005 16. koht (juunioride 125 cm³) ja 2006 87. koht (125 cm³). MM-il 2007 MX2 klassis 41., 2008 MX2 klassis 17. (Belgias Lommelis grand prix etapivõit ning aasta lõpul aasta parima juuniori auhind – Jan de Grooti auhind) ja MX3 klassis 37., 2009 MX1 klassis 23. ja MX3 klassis 37., 2010 MX1 klassis 63., 2011 MX1 klassis 34., 2012 MX1 klassis 31., 2013 MX3 klassis 4. (Hollandis Valkenwaardis grand prix etapivõit), 2014 MXGP klassis 35., 2015 MXGP klassis 34., 2016 MXGP klassis 36. ja 2017 MXGP klassis 49. koht. Gert Krestinov on kuulunud 2007–2015 üheksa korda meeskondlikul MM-il ja 2012 meeskondlikul EM-il (4. koht) Eesti koondisse. Tulnud 1996–2015 11 korda moto- ja talimotokrossis Eesti meistriks ning kolm korda moto- ja talimotokrossis ja jäärajasõidus Eesti karika võitjaks. Saanud Suurbritannia meistrivõistlustel MX1 klassis 2017 2. ning 2012 ja 2015 kolmanda koha. "Eesti spordi biograafilne leksikon". "Eesti spordi biograafiline leksikon".
Aigar Leok

Aigar Leok (sündinud 9. augustil 1985 Võrus) on Eesti motosportlane. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Vaadatud 15.03.2019.
Raigo Kuusnõmm

Raigo Kuusnõmm (sündinud 3. juulil 1988 Kuressaares) on eesti kulturist ja jõutõstja. Ta lõpetas 2007. aastal Kuressaare Gümnaasiumi ja 2009. aastal Kuressaare Ametikooli. Biograafia ESBL-is
Urmet Uusorg

Urmet Uusorg (sündinud 27. septembril 1976 Nõval) on eesti kergejõustiklane. Ta lõpetas 1994. aastal Haapsalu 1. Keskkooli, ta on õppinud Tallinna Pedagoogikaülikooli kehakultuuriteaduskonnas. Jooksutreeninguid alustas 1990. aastal Läänemaa Spordiklubis Peeter Kallase õpilasena. Saanud 1998 EM-il 800 m jooksus 29., 1997 U-23 EM-il 10. ja 1999 universiaadil 13. koha, 1995 juunioride EM-il eeljooksust edasi ei pääsenud. Võitnud 1998 ja 1999 EK-l II liigas 800 m jooksus esikoha. Tulnud Eesti meistriks 1996.–2002. aastatel 200–800 m jooksus 20 korral (sh 7 korral sisemeistrivõistlustel) ja 4 korral teatejooksus. Isiklikke rekordeid (a-st 1998): 200 m 21,85 (tuulega 21,69), 400 m 47,08. Võistelnud 21 korda Eesti koondises. Läänemaa parim meessportlane 2002. Sportlasena oli ta 188 cm pikk ja kaalus 77 kg. Vaata ka: Kergejõustiku Eesti rekordid 1998. aastal 1000 m jooksus 2.20,49, 600 m jooksus 1.17,58 1999. aastal 800 m jooksus 1.45,87 Tema vennad Margo ja Madis on samuti kergejõustiklased. Gregori Tartes (15.03.2019). "Urmet Uusorg". Eesti spordi biograafiline leksikon. Vaadatud 15.03.2019. Elulugu ESBL-is [1]
Pöide valla vapp

Pöide valla vapp on Saare maakonna endise Eesti haldusüksuse Pöide valla vapp. Vapp kinnitati 3. oktoobril 1995 ning see oli kasutuses kuni vald liitus 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus teiste Saaremaal asunud valdadega ühtseks Saaremaa vallaks. Kuldsel kilbil sinine müürihambuline päis ja sinine liiliakujuliste otstega Kreeka rist. Müürihambuline kilbi päis tähistab nii Pöide maalinna kui ka ordulinnust. Sinine liiliakujuliste otstega Kreeka rist märgib 13. sajandist pärinevat Maarjale pühitsetud Pöide kirikut. Samuti viitab see Pöide vallas hiljem domineerivaks saanud apostellikule usutunnistusele. Pöide valla lipp Pöide valla sümboolika valla kodulehel Pöide valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Sirkka-Liisa Kivine

Sirkka-Liisa Kivine (sündinud 21. juuni 1977 Paides) on eesti endine kergejõustiklane (kaugus- ja kolmikhüppaja). Ta on lõpetanud 1995. aastal Türi Keskkooli ja 2002. aastal Tartu Ülikooli (kus õppis kehakultuuriteaduskonnas). Kergejõustikuga hakkas ta tegelema viienda klassi õpilasena. Algul juhendas teda kehalise kasvatuse õpetajast isa Mati Kivine, seejärel põhikooli lõpuklassist keskkooli lõpuni treener Lea Valang. Pärast keskkooli lõpetamist töötas Kivine Türil treenerina. 1996. aastal oli ta vaheaastal Soomes rahvaülikoolis, kus sporti eriti ei teinud. See-eest kehakultuuriüliõpilasena Tartus hakkas ta Tiina Toropi ja Mehis Viru juhendamisel intensiivselt kergejõustikku treenima. Aastatel 2002–2010 oli tema treener Ivo Kala. Tema onu on endine kergejõustiklane, ajakirjanik ja spordipublitsist Paavo Kivine. "Eesti spordi biograafiline leksikon". 12.11.2011. Vaadatud 15.03.2019. Pamela Parts. Eesti parim kaugushüppaja tahab saada õpetajaks Järva Teataja, 13. oktoober 2007. Deivil Tserp. Sirkka-Liisa Kivine areneb nagu muinasjutukangelane Postimees.ee, 14.11.2002. Biograafia ESBL-is
Piret Lilover

Piret Lilover (aastani 2015 Piret Jamnes; sündinud 23. septembril 1971 Viljandis) on Eesti endine sõudja. Ta on lõpetanud 1989. aastal Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli. Sportima hakkas 1982. aastal Viljandi SK-s Urve Bergmani õpilasena, sõudmist harrastanud alates 1987 Anne Freimuthi ja Arne Graumanni, hiljem Matti Killingu juhendamisel. Töötanud alates 2008. aastast Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse kutsehariduse osakonna (2012. aastast Sihtasutus Innove arendusüksuse) peaspetsialistina ja seejärel Haridus- ja Noorteameti arendusjuhina. Võitis NL-i juunioride mv-tel 1990 ühepaadil pronksi, 1991 tuli juunioride meistriks. NL-i rahvaste spartakiaadil 1991 ühepaadil 2. koht. MM-il saanud 1993 ja 1995 ühepaadil 14. ning 1997 paarisaerulisel kahepaadil 13. koha. Tulnud 39 korda Eesti meistriks: 1988, 1990–91, 1993–97 ühepaadil, 1988 ja 1992–97 paarisaerulisel kahepaadil, 1990 ja 1992–99 roolijata neljapaadil, 1990–91 ja 1993–97 paarisaerulisel neljapaadil, 1990 ja 1992–96 kaheksapaadil 1997–98 sisesõudmises. Sõudeliidu parim naissõudja 1994–97. "Piret Jamnes". ESBL. Vaadatud 15.03.2019. Biograafia ESBL-is
Ely

See artikkel räägib linnast Suurbritannias. USA-s Nevada osariigis asuva linna kohta vaata artiklit Ely (Nevada). Ely on linn Suurbritannias Cambridgeshire'i krahvkonnas. See asub Cambridge'ist umbes 23 km kaugusel kirdes ja Londonist 130 km kaugusel. Linnas elab 20 256 inimest (2011). Linna üks tähelepanuväärsemaid objekte on Ely katedraal. Koduleht
Eda Laan

Eda Laan (sündinud 9. jaanuaril 1948 Nissis) oli Nõukogude Liidu ja Eesti NSV purilendur. Ta lõpetas 1966. aastal Tallinna 2. Keskkooli. Ta hakkas purilennuga tegelema 1965. aastal ALMAVÜ Tallinna Lennuklubis. Eda Laan kuulus aastatel 1972–1991 Nõukogud Liidu purilennu koondvõistkonda. Ta saavutas 1979. aastal Euroopa naiste 1. ametlikel FAI purilennu meistrivõistlustel mitmevõistluses üldvõitja Monika Warstati (Ida-Saksamaa SDV, 7629 punkti) järel teise koha (esindades Nõukogude Liitu (NSVL, 7623 punkti) ja esimesel võistluspäeval 131 km suletud marsruudil teise koha. Tema abikaasa oli purilennuinstruktor Illar Link. "Eda Laan". ESBL. Vaadatud 15.03.2019. http://www.flypink.it/public/pdf/EuropeanWomenGlidingChampionship-1.pdf 1. Euroopa naiste meistrivõistlus purilennus 1979 Dunaujvaros Ungari Biograafia ESBL-is Eda Laan rahvusvahelised võistlustulemused
Janter Suun

Janter Suun (sündinud 3. aprillil 2000) on eesti ujuja. Tema karjääri tippsaavutuseks osutus juuniorite MM-il osalemine Indianapolis 2017.aastal, kus võistles mitmel alal, peamine ujumisviis oli vabastiilis (krool). Silver Tabo (29.08.2017). "Eesti teatenelik püstitas juunioride MMi viimasel päeval rekordi". Postimees. Vaadatud 15.märts. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend)
FIL

FIL või Fil võib tähendada järgmist: International Luge Federation (Rahvusvaheline Kelgutamisföderatsioon) ...
ICF

ICF võib tähendada järgmist: International Canoe Federation (Rahvusvaheline Aerutamisföderatsioon) ...
Maus

Maus võib tähendada järgmist: Maus (tank), Saksamaa tank Teises maailmasõjas Maus (koomiks), Art Spiegelmani holokaustiteemaline koomiks
Rain Karlson

Rain Karlson (sündinud 19. veebruaril 1992 Tallinnas) on eesti poksija. Ta on lõpetanud 2010. aastal Tallinna Ehituskooli ja 2016. aastal kehakultuuri erialal Tallinna Ülikooli. Harrastanud aastatel 2001–2006 Eero Praksi käe all judot. Poksiga on tegelnud 2006. aastast (treenerid Aleksandr Jegorov ja Ervin Kade). Ta on tulnud poksis viis korda Eesti meistriks (aastatel 2010 ja 2012–2015) ning kuulunud aastatel 2011–2015 Eesti koondisse. Ta osales raskekaalus (kuni 91 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta on võitnud medaleid rahvusvahelistel võistlustel, sealhulgas 2012. ja 2013. aastal Tamperes Tammer-turniiri ning 2013. ja 2014. aastal Helsingis GeeBee-turniiri. Võitis 2012. aastal raskekaalus (kuni 91 kg) üliõpilaste maailmameistrivõistlustel esikoha ning sai sõjaväelaste Euroopa meistrivõistlustel teise ja Euroopa noorte meistrivõistlustel kolmanda koha. Ta jätkas novembris 2016 poksimist elukutselisena. Ta on seni (seisuga 10. november 2018) pidanud 6 kohtumist ning on võitnud 5 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ja kaotanud 1 (selle nokaudiga) kohtumise. 2012 Eesti Akadeemilise Spordiliidu parim sportlane 2012–2014 Eesti parim poksija Tema vend on poksija Ainar Karlson. "Rain Karlson". Eesti Spordi Biograafiline Leksikon. Vaadatud 15. märts 2019. 16. maailmameistrivõistlused poksis. Bakuu 2011. Tulemused inglise keeles Rain Karlson lehel BoxRec. Inglise keeles Biograafia ESBL-is Rain Karlsoni sporditulemused Rain Karlson lehel BoxRec. Inglise keeles
Raivo Laast

Raivo Laast (sündinud 31. augustil 1964 Väike-Maarjas) on eesti käsipallur ja käsipallitreener. Ta lõpetas aastal 1982 Tallinna 3. Keskkooli ja aastal 1988 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. "Raivo Laast". Vaadatud 15.03.2019. Biograafia ESBL-is
Paadrema vasallilinnus

Paadrema vasallilinnus (saksa keeles Padenorm) oli Läänemaal Hanila kihelkonnas kunagises Saare-Lääne piiskopkonnas asunud kindlustatud mõisamaja. Praegu jääb linnusekoht 1,5 km Paadrema külast edelasse. 1435 – Padenorm 1478 – Padenorme XVII sajandi lõpp – Paderma Paadrema algne eestikeelne nimi võis olla Paadenurme – sarnaselt näiteks Oonurmega (saksa Onorm) Ida-Virumaal, kusjuures "paade" tähendas paasi ehk paekivi. Ladina keeles on lähedased sõnad pater või padre, mis tähendavad isa paavsti või jumala tähenduses. Linnus asetses Paadrema jõest 1,5 km lõunas ja sellest omakorda 50 m lõuna pool voolab Sookalda kraav. Linnus asub u 2–3 m kõrguse künka otsas ja seda läbis ilmselt vana maanteetrass Varblast Karusele. Mõisa peahoone asetseb nurkadega põhiilmakaarte suundades. Oja asukoht on ilmselt kuigipalju muutunud, kuna voolab nüüd sirges magistraalkraavis. Mõis on XIV ja XV sajandil olnud Buxhövdenite lään. 1435. aastal on kohta esimest korda mõisana mainitud. 1446. aastal siirdus valdus Üxküllide kätte ja püsis nende omanduses 1702. aastani. 1534. aastal olid Üxküllid pärast üht järjekordset Saare-Lääne piiskopkonna vaenust sunnitud Virtsu vasallilinnuse maha jätma ja mõnedel andmetel olevat Paadremas sealne mõisahoone siis kivist vasallilinnuseks välja ehitatud. Algselt olevat see olnud püstitatud kahekorruselisena, kuid pärast Põhjasõja-aegseid purustusi ehitati ühekorruseliseks ringi. II maailmasõja järel jäi peahoone varemetesse ja 1968. aastal tõmmati selle kõrgemad säilinud müürid traktoriga maha. Varemete lõunapoolsest osast on leitud ka üks XVI sajandist pärit väike raidkivi. Baltisaksa ajaloolased on määratlenud mõisa peahoone linnuste hulka kuuluvaks. Müürid on laotud pae- ja väiksema maakivi segatehnikas ning on umbes 1 meetri paksused. Ehitis oli loode-kagusuunaline ristkülikukujuline ja vähemalt kahekorruseline kivihoone. Loodekülje soklikorrusel on asunud ristvõlviga köetav kelder ja loodekülje läänenurga juures on jälgi kinnimüüritud väravaavast. Kirdekülje põhjanurga juures on vastu hoonekülge asetsenud nelinurkne kõrvalehitis. Mõisa peahoone kohal asetsenud vasallilinnusest on säilinud vundamendimüürid soklikorruse kõrguselt. Üksikud müürijupid ulatuvad ka kõrgemale, kuid kuna sadeveed on pealtpoolt mördi minema uhtunud, siis need varisevad tasapisi. Jälgi vallikraavidest ei ole märgata, kuid ilmselt on olnud mõisa ümber mõni tiik. http://www.eki.ee/dict/knr/index.cgi?Q=Paadrema&F=M&C06=et KNR, Paadrema http://www.mois.ee/laane/paadrema.shtml Eesti mõisaportaal, Paadrema mõis Ants Hein, Stenhusid, arxid, torned-Eesti mõisaarhitektuuri vanim kihistus, Õpetatud Eesti Selts, Tartu 2016, lk. 83, ISBN 978-9949-38-861-5 H. Pirang, Das Baltische Herrenhaus, I Teil, Die älteste Zeit bis 1750, Riga 1926, lk. 36, 75 Udo Hermann, Ajalooline uurimus, lk. 80-84
Trud

Trud (vene keeles труд 'töö') võib tähendada järgmist: Trud (Bulgaaria ajaleht) Trud (Venemaa ajaleht) Trud (spordiühing), Nõukogude Liidu ajal tegutsenud spordiühing
Lehtse valla vapp

Lehtse valla vapp oli endise Järva maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Lehtse valla vapp kuni ühinemiseni koos Tapa linna ja Saksi vallaga Lääne-Viru maakonnas asuvaks Tapa vallaks 2005. aasta oktoobris. Vapp oli kinnitatud 28. detsembril 1995. Hõbedase täisnurkmurdjoonelise lõikega langetatud kaldtalaga vasakult jaotatud puna-musta kilbi ülemisel, punasel väljal on kolm, 2+1, hõbedast rõngast. Kolm hõbedast rõngast on üks muudetud element Lehtse mõisast (Lechts) pärineva Friedrich Alexander Georg von Hoyningen-Huene (1843–1921) suguvõsa vapilt. Nimetatu oli rahvusvaheliselt tuntud Eesti-, Liivi- ja Kuramaa looduse uurija (peamiselt lepidopteroloog). Lehtse mõisa (hõbedane tala) mailt on pärit ka teine nimekas teadlane (geograaf) ja koolikirjanik Jakob Kents (1883–1947). Vapi värvid sümboliseerivad turvast ja turbatööstust, mis on andnud tööd ja ülalpidamist paljudele ümbruskonna inimestele ning olnud Lehtse alevi arengu peamisi põhjustajaid. Lehtse valla lipp Lääne-Viru maakond Endise Lehtse valla sümboolika
Televisioonisaatetoru

Televisioonisaatetoru on elektronkiiretoru, mis muundab optilist kujutist moodustavat valguskiirgust elektrisignaaliks – kujutisesignaaliks. Niisuguse elektronkiiretoru põhiosad on fotoelektriline muundur ja skaneerimissõlm. Fotoelektriline muundur muundab toru fotokatoodile langeva valgusvoo välist fotoefekti kasutades elektronide vooks. Seejuures vastab katoodile langev valgusjaotus ja seega ka elektronide voog optilisele kujutisele. Selline optilise pildi muundamine laengupildiks on iseloomulik kõigile saatetorudele. Skaneerimissõlme ülesandeks on kujutise laotus: kahemõõtmelisele kujutisele vastava signaali muundamine ajas muutuvaks elektrisignaaliks, et siis seda kujutisesignaali oleks võimalik edastada ja salvestada. Kujutisesignaal saadakse kujutise elementide järjestikuse (punktide ja ridade kaupa) skaneerimise ehk täppimise teel. Esimese saatetoru – ikonoskoobi – patenteeris Vladimir Zworykin 1923. aastal. Selle edasiarendatud teisendid võeti televisioonitehnikas kasutusele 1930. aastail ja need asendasid mehaanilise laotusega Nipkowi ketta (vt Televiisor). Kui 1970. aastail loodi CCD-pildisensorid, hakkasid need asendama saatetorusid televisioonikaamerates ja tegid võimalikuks kompaktsete videokaamerate loomise. Ikonoskoobis toimivad fotokatoodi elemendid ühtlasi elementaarkondensaatoritena, millesse valgusvoo energia salvestatakse kommutatsiooniperioodiks (ajaks, mille jooksul skaneeriv elektronkiir jõuab uuesti vaadeldavasse punkti). Kondensaatorite ümberlaadimisel vabanevad vooluimpulsid moodustavadki kujutisesignaali. Superikonoskoop erineb ikonoskoobist peamiselt selle poolest, et fotokatood ja elementaarkondensaatorite kiht on teineteisest eraldatud. Selline paigutus võimaldab katoodist väljuvaid elektrone välise elektriväljaga kiirendada ja seega oluliselt suurendada tundlikkust. Superortikonis kasutatakse tundlikkuse suurendamiseks lisaks kommutsioonieelsele võimendusele (nagu superikonooskoobis) ka kommutatsioonijärgset võimendust. Vidikonis rakendatakse sisefotoefekti. Selles toimub nii fotoelektriline muundamine kui ka laengute salvaestamine õhukeses fototakistina toimivas pooljuhtkihis. See fotokiht paikneb valgust läbilaskval metallkilel – .signaalplaadil. Alalispingega laetud elementaarkondensaatorid tühjenevad läbi fotokihi seda kiiremini, mida rohkem valgust neile langeb. Elektronkiirega skaneerimisel taastub kondensaatorite alglaeng alalispinge allikast ja tekkiv laadimisvool moodustab signaalplaadi ahelas kujutisesignaali. Vidikoni teisendi (blumbikon, kadmikon jt) erinevad põhitüübist peamiselt fotokihi materjali poolest. Kompaktsuse ja lihtsa ehituse tõttu olid vidikonid saatetorudena enne laengsidestusseadistele üleminekut televisioonikaamerates laialt kasutusel. ENE 9. köide, 1996
Jóhann Berg Guðmundsson

Jóhann Berg Guðmundsson (sündinud 27. oktoobril 1990 Reykjavíkis) on Islandi jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Premier League'i klubis Burnley ja Islandi jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri kodumaal Breiðablikis, kuid mängis noorena ka Chelsea ja Fulhami noortemeeskondades. 2009. aasta jaanuaris sõlmis ta viieaastase lepingu Hollandi kõrgliiga klubiga AZ Alkmaar. Hollandi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2010–11 ning ta mängis Hollandi liigas kokku neli hooaega. 2014. aasta juulis siirdus Guðmundsson Inglismaale, mängides kaks hooaega sealse esiliiga klubis Charlton Athletic. 2016. aasta juulis liitus ta äsja Inglismaa kõrgliigasse tõusnud Burnleyga. Debüüdi Islandi jalgpallikoondises tegi Guðmundsson 2008. aasta augustis sõprusmängus Aserbaidžaani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 14. novembril 2012 sõprusmängus Andorra vastu. 6. septembril 2013 tegi ta MM-i valikmängus Šveitsi vastu kübaratriki. Mäng lõppes viigiga 4:4. Guðmundsson kuulus Islandi koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.  Jóhann Berg Guðmundsson – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis