laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti jalgpalli 2017/2018. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2017/2018. aasta karikavõistlused ametlikult ka Tipneri karikavõistlused 2018 oli Eesti jalgpalli karikavõistluste 28. hooaeg, mis algas 10. juunil 2017 ja lõppes mais 2018. Valitsev karikavõitja oli FCI Tallinn, kes võitis esimese tiitli, alistades 2016/2017 hooaja finaalis Tartu JK Tammeka 3:0. Loosimine toimus 27. mail 2017. Sulgudes võistkonna liiga tase. Otse 1/32 finaali pääsesid võistkonnad: Meistriliiga (1): JK Sillamäe Kalev, Tartu JK Tammeka, Pärnu JK Vaprus, Viljandi JK Tulevik Esiliiga (2): FC Elva, JK Tallinna Kalev, Tartu FC Santos, FC Kuressaare Esiliiga B (3): Viimsi JK II liiga (4): Narva United FC, Tallinna JK Legion, Maardu United, Kohtla-Järve JK Järve II, Tallinna FC Levadia III III liiga (5): Suure-Jaani United, JK Tallinna Kalev III, Põhja-Tallinna JK Volta, FC Zenit Tallinn, Tallinna FC Castovanni Eagles, JK Loo, Rumori Calcio Tallinn, FC Lelle, Koeru JK, Ambla Vallameeskond, Läänemaa JK, Pärnu JK Poseidon IV liiga (6): Kohila Püsivus, Valga FC Warrior, Tallinna Depoo Rahvaliiga (RL): JK Rapla Lokomotiiv Loosimine toimus 28. juunil 2017. Sulgudes võistkonna liiga tase. Märkused 1Saue JK Laagri andis loobumiskaotuse. Loosimine toimus 27. juulil 2017. Sulgudes võistkonna liiga tase. Loosimine toimus 17. augustil 2017. Sulgudes võistkonna liiga tase. Märkused 2Maardu United andis loobumiskaotuse. Loosimine toimus 22. veebruaril 2018. Loosimine toimus 19. aprillil 2018. Tallinna FCI Levadia v Tallinna FC Flora VIDEO: Karikavõistlustel selgusid avaringi paarid jalgpall.ee, 27. mai 2017 Tipneri karikavõistlustel loositi kokku mitmed Premium liiga meeskonnad jalgpall.ee, 28. juuni 2017 Karikaloos viis kokku FC Levadia ja Paide Linnameeskonna jalgpall.ee, 27. juuli 2017 Tipneri karikavõistlustel Premium liiga meeskonnad kokku ei saanud jalgpall.ee, 17. august 2017 Karikavõistluste loos viis kokku Kalju – FCI Levadia jalgpall.ee, 22. veebruar 2018 Karikavõistlustel loositi poolfinaalpaarid jalgpall.ee, 19. aprill 2018
Änniste (Järvamaa)

Änniste oli küla Järvamaal, ajalooliselt Särevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vilita küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vilita külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Энисте). Marja Kallasmaa: artikkel "Vilita" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kaitu

Kaitu oli küla Läänemaal, ajalooliselt Hanila kirikumõisa ja Voose mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hanila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hanila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hanila külaga. 1782 ja 1798 on esimest korda mainitud nime Kaito, hiljem 1913 Koitko. Marja Kallasmaa: artikkel "Kaitu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Aasaküla

Aasaküla (varem Aasa) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Seljaküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Seljaküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Lääne-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Seljaküla külaga. Külast on teateid alates 1945 (Aasa). Enne seda oli see ala Seljaküla osa või kandis nime Paisa küla. Marja Kallasmaa: artikkel "Seljaküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Alakülaääre

Alakülaääre oli küla Läänemaal, ajalooliselt Lihula mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Alaküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Lihula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Alakülaga. Külast on teateid alates 1913 (Алакюлаэре). 1970 on küla mainitud nime all Alaküla-Ääreküla. Marja Kallasmaa: artikkel "Alaküla1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jurgita Petrauskienė

Jurgita Petrauskienė (sündinud 30. märtsil 1975 Utenas) on Leedu poliitik ja pedagoog. Ta on 13. detsembrist 2016 Leedu haridus- ja teadusminister. Ta lõpetas aastal 1997 bakalaureusena Vilniuse Pedagoogikaülikooli inglise filoloogia erialal. Aastal 2001 lõpetas ta Vilniuse Ülikooli juures oleva ärikooli. 13. detsembrist 2016 on ta Leedu haridus- ja teadusminister Saulius Skvernelise valitsuses. Ta on abielus Evaldas Petrauskasega, neil on kaks last. Abikaasa ema Milda Petrauskienė on leedu keele ja kirjanduse õpetaja ning poliitik.
Eniste

Eniste oli küla Läänemaal. Küla jääb tänapäeval Kurevere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kurevere külaga. Külast on uuesti teateid arvatavasti alates 1930. aastatest. Küla eksisteeris ka varem. Marja Kallasmaa: artikkel "Kurevere2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Haversi

Haversi oli küla Läänemaal, ajalooliselt Riguldi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Riguldi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Noarootsi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Riguldi külaga. 1798 on esimest korda mainitud nime Hafreswed. Küla eestikeelne nimi on mugandus küla rootsikeelsest nimest Haversved. Viimane on moodustatud sõnadest havre (kaer), mis liitsõnades võib esineda kujul haver, ja sved (alemaa). Algselt on tegu olnud viljelusnimega. Paljud sved-lõpulised kohanimed viitavad viljeletud alepõllundusele. Mõned neist muutusid hiljem talunimedeks, Haversi kujunes aga külanimeks. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 28.01.2019) Eesti kohanimede leksikon
Väike mees

Väike mees ehk Väikemees on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg". Teda on mainitud eepose üheteistkümnendas loos (Lauatoomine üle Peipsi. Mõõga vargus. Mõõga needmine. Väikemehe seiklus.). Sorts oli varastanud Kalevipoja mõõga ja pillanud selle Kääpa jõkke. Kalevipoeg ei saanud seda enam kätte ja ta needis mõõgakandja ära, kuid keelevääratusega. Siis võttis lauakoorma ja jätkas teekonda läbi metsade kuni keegi jäi talle jalgu. Kalevipoeg nägi väikest meest, kes hirmust vabises. Väiksel mehel, väetikesel, Sõelusivad püksid püüli, Lõuad hirmul lõksutasid, , Väike mees palus armu ja rääkis Kalevipojale oma loo. Ta oli rännates eelmisel õhtul jõudnud väikesse tallu, kus leeaugul istuv vanaeit keetis hernesuppi. Ta söötis mehikesel kõhu täis, tegi talle aseme laua alla ning käskis vagusi olla, kui tema pojad koju tulevad. Kui pojad kui karud koju jõudsid, tundsid nad inimese lõhna. Vanaeit tõi söögi lauale ja rahustas neid. Peale sööki heitsid mehed põrandale magama. Söödud hernesupp tekitas kõhutuuli, mis pani väikse mehikese lausa lendama ühest seinast teise. Mina, lindu, lendamaie, Tuulekiirul tuiskamaie Püksituule pakitusel, Lendasin kui liblekene , Kui vanaeit varahommikul ukse lahti tegi, pääses mehike pakku põgenema. Kalevipojale tegi lugu nalja ja ta pani väikese mehe oma kaelakotti. Lugu jätkub eepose kaheteistkümnendas loos (Lauavõitlus ja siil. Pikk magamine. Unenägu. Vaeslapse tall. Sillaehitus.). Väike mees jäi kaelakotis magama kui Kalevipoeg teekonda, lauad õlal, jätkas. Kuna mõõka enam ei olnud, murdis vägilane männi vemblaks. Teel hakkasid teda kimbutama Peipsi sortsi pojad, keda isa oli üles kihutanud. Sortsipoegadel olid piitsad, veskikivid otsas. Kalevipoeg proovis vaenulisi rahustada, kuid abi polnud. Kui tal vemmal purunes, asus ta vastaseid laudadega vemmeldama, algul lapiti, siis serviti. Sortsipojad põgenesid. Hiljem leivakotti avades märkas ta, et väike mees oli sortside löökide all hinge heitnud. Kalevipoeg mattis mehikese maha. Kaevas käpul kalmukese, Soosse kena sängikese, Mattis maha mehikese Pikka unda põõnutama; Kattis kinni mätastega, , Kalevipoeg. Üheteistkümnes lugu Kalevipoeg. Kaheteistkümnes lugu
Kuijõevalla

Kuijõevalla (varasema nimega Kuijõe) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Kuijõe mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kuijõe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kuijõe külaga. Külast on teateid alates 1913 (Kuijöggi). 1945 nimetati küla Kuijõevalla külaks. Marja Kallasmaa: artikkel "Kuijõe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kuijõemõisa

Kuijõevalla (ka Kuie-Mõisaküla) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Kuijõe mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kuijõe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Kuijõemõisa ja Kuijõevalla küla liitmisel moodustati Kuijõe küla. Marja Kallasmaa: artikkel "Kuijõe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kapri

Kapri oli küla Läänemaal, ajalooliselt Räägu-Kärbla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Linnamäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Lääne-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Linnamäe külaga. Külast on teateid alates 1591 (Kappere). Marja Kallasmaa: artikkel "Kapri" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lehtvõti

Lehtvõti on üheosaline U-kujulise peaga mutrivõti, mis toetub poldi ja mutri mõlemale küljele. Võtmel on tavaliselt kaks erineva suurusega otsa, mis on suunatud umbes 15-kraadise nurga alla käepideme telje suhtes. See lubab suuremat liikumisvõimalust kitsates oludes võtit keerates.
Kiiliküla

Kiiliküla (varem ka Kiili, rahvasuus ka Pikavoore või Ääreküla) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Massu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Massu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hanila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Massu külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Кедра). Marja Kallasmaa: artikkel "Massu1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tesco

Tesco plc, mis kaupleb kui Tesco, on Suurbritannia rahvusvaheliste toidukaupade ja üldkaupade jaemüüja, mille peakontor asub Ühendkuningriigis. Sellel on kauplused seitsmes riigis Aasias ja Euroopas ning see on Suurbritannia, Iirimaa, Ungari ja Tai turgude turuliider.Tesco. L'azienda è attiva anche come operatore telefonico e anche in campo finanziario, in seguito alla joint-venture con Royal Bank of Scotland. «Tesco: Our History». https://web.archive.org/web/20080913152315/http://www.tescocorporate.com/. http://www.bbc.com/news/magazine-23988795
Arkia

Arkia, täisnimega Arkia Israeli Airlines Ltd (heebrea keeles ארקיע, , araabia keeles خطوط أركيا), on Iisraeli lennufirma. See on Iisraeli suuruselt teine lennuettevõte. Lennufirma üks kodulennujaamadest on Ben Gurioni rahvusvaheline lennujaam.
Põld-harakalatv

Põld-harakalatv (Erysimum cheiranthoides L.) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Tema õitsemisaeg Eestis on maist septembrini. Üheaastane, ühekojaline talvituv rohttaim. Tema kõrgus jääb 4–90 cm vahele. Õis on kaheli õiekattega ning mõlemasuguline, tema kroon- ja tupplehed on püstised ning kroonlehtedel asetsevad väikesed karvakesed. Õied paiknevad lühikestel karvastel raagudel ning moodustavad kobara taime tipus. Põld-harakaladva vili on õisikuteljest mõnevõrra eemalehoiduv, tihtipeale kaarjas ning neljakandiline, kust kahe poolmena avanevad kõdrad. Kõrda sees paiknevad paljunemiseks valmivad seemnekesed, mis on piklikud, helepruunid ja õlirikkad. Lisaks on tal hästiarenenud harunenud peajuurega ja rohkete lisajuurtega sammasjuurestik. Taim kasvab aedades, põldudel, prahipaikadel, teeäärtel ning inimmõjudega kasvavatel pindadel. Eestis peetakse teda tavaliseks ning kõikjal leiduvaks taimeks. Eelistatum kasvukoht on happeline ja liivane pinnas. Sisaldab kardiosteroide ehk südameglükosiide. Taime pruugiti eesmärgiga vähendada südame- ja vereringehäireid. Kuna põld-harakalatva sisaldavad ravimid on tugevatoimelised, siis saab neid ainult arsti ettekirjutisega. Lisaks kasutati vanasti seemneid siseparasiitidest, täpsemalt sooleussidest jagusaamiseks. Kuna taime seemned on eriti õlirikkad (kuni 43%), kasutatakse neid seepide, värnitsa ja lakkide valmistamisel. "Põld-harakalatv". Vaadatud 18.04.2018. "Põld-harakalatv Erysimum cheiranthoides". Vaadatud 18.04.2018. Ain Raal. Maailma ravimtaimede entsüklopeedia. Lk 334. "Erysimum cheiranthoides L." Originaali arhiivikoopia seisuga 19.04.2018. Vaadatud 18.04.2018.
Yum! Brands

Yum! Brands, Inc. (lühidalt Yum!, varem Tricon Global Restaurants, Inc.) on Ameerika Ühendriikide ettevõte, mis on kiirtoidurestoranikaubamärkide KFC, Pizza Hut ja Taco Bell omanik. Ettevõte asub Louisville'is. 2017. aastal oli ettevõttel 43 617 toitlustuskohta (sealhulgas 40 758, mida käitavad frantsiisivõtjad) 135 maal.
Kalervo Hovi

Arvo Kalervo Hovi (13. september 1942 Oulu – 10. juuli 2021 Turu)) oli Soome ajaloolane. Ta oli aastatel 1986–2007 Turu Ülikooli üldajaloo professor, paljud tema teadustööd on pühendatud Baltimaade ja Eesti 20. sajandi ajaloole. Eesti keelde on tõlgitud tema uurimus Tallinna kohvikukultuuri ajaloost. 2009 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk "Muistokirjoitus: Kalervo Hovi 1942–2021" Helsingin Sanomat, 11.08.2021 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2018. Vaadatud 18. aprillil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.ester.ee/record=b4666422*est
Taco Bell

Taco Bell on kiirtoidurestoranikett, mille asutas 1962. aastal Ameerika Ühendriikides California osariigis Glen Bell. Firma pakub tex-mex-toitu, mille hulka kuuluvad näiteks tacod, burritod, quesadillad ja nachod. Taco Bell on ettevõtte Yum! Brands, Inc. tütarettevõte. Taco Belli peakorter asub California osariigis Irvine'is. Lisaks Põhja-Ameerikale asub Taco Belli restorane veel Lõuna-Ameerikas, Euroopas, Aasia ja Okeaanias. https://www.tacobell.com/ Logo pilt
Meelis Raiend

Meelis Raiend (pseudonüümiga Mell Pikk; sündinud 1957 Tallinnas) on eesti kunstnik ja karikaturist. Õppis Tallinna 46. Kunstikeskkoolis, mille lõpetas 1975. aastal[viide?]. Aastatel 1975–1977 õppis ta Moskvas multifilmikursustel multiplikaator Aleksandr Petrovi juures. Töötas Tallinnfilmis kunstnik-multiplikaatorina. On tegutsenud ka tekstiilikunstnikuna[viide?]. Oma karikatuuride ja vulgaarsete luuletustega on ta andnud välja mitu karikatuuriraamatut. Tema karikatuure on avaldanud ka huumoriajakiri Pilkaja. 2013 – Kanepi Seltsimajas Põlvamaal Meelis Raiendi maalide näitusmüük. Mell Pikk – "Lollennium 2000" – (Akta, 2000), ISBN 9985912144 Mell Pikk – "Lollennium (2. osa) – Võikad lood värsis ja pildis" (Akta, 2001), ISBN 9985912144 Mell Pikk – "Onanissimo!", (Agile, 2002), ISBN 9985788397 Mell Pikk – "Idiootika – Ogarad pildid ja salmid" (Stamina, 2003), ISBN 9985789539 Mell Pikk – "Idiootika (2. osa) – Ogarad pildid ja salmid" (Stamina, 2010) Mell Pikk – "Kondoomipoeg" – (Vebelex OÜ, 2019), ISBN 9789949979769 "Liiwimaa Antiik". "Eesti Filmi andmebaas". Vaadatud 30.11.2019.
Kõrgema

Kõrgema oli küla Läänemaal, ajalooliselt Saunja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Saunja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Lääne-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Saunja külaga. 1553 on esimest korda mainitud nime Kerckemecky, seejärel 1798 Korgema, 1844 Kargema, 1871 Körgema. Marja Kallasmaa: artikkel "Saunja2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kurgema

Kurgema (kirjakeeles ka Kurgemaa) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Kasari mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kasari küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kirbla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kasari külaga. Külast on teateid alates 1871 (Kurgema). Marja Kallasmaa: artikkel "Kurgema" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kuundra

Kuundra oli küla Läänemaal, ajalooliselt Kuundra mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kirimäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ridala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kirimäe külaga. Külast võib olla teateid juba alates 1341 (Kunevere). Marja Kallasmaa: artikkel "Kuundra" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Valksi

Valksi oli küla Läänemaal, ajalooliselt Piirsalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Piirsalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Piirsalu külaga. Külast on teateid alates 1726 (Walcksi). Marja Kallasmaa: artikkel "Valksi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vanamaa

Vanamaa oli küla Läänemaal, ajalooliselt Piirsalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Piirsalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Piirsalu külaga. 1725 on esimest korda mainitud nime Wannama, seejärel 1913 Ванамэ. Marja Kallasmaa: artikkel "Piirsalu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vöölamõisa

Vöölamõisa (ka Vööla asundus) oli küla Läänemaal. Küla jääb tänapäeval Kudani küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Noarootsi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kudani külaga. 1920. aastatel moodustati endise Vööla mõisa aladele Vööla asundus (Vöölamõisa). Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 28.01.2019)
Äntse

Äntse (kirjakeeles varem ka Entse) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Liivi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Liivi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Liivi külaga. Külast on teateid alates 1396 (Hondes). Marja Kallasmaa: artikkel "Äntse" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ärita

Ärita (kirjakeeles varem ka Erita, Erite) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Nõva mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nõva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nõva külaga. Külast on teateid alates 1402 (Haryentappe, Haeggentappe). Toona läks küla Padise kloostri valdusse. Küla kohta kasutati 1615. aastal nime Haritappe, 1798. aastal aga nimekuju Errilep. Vanima nimekuju järgi võiks oletada nime Härjatapu. Samas võib nime esimene pool tuleneda ka Harjumaa kui piirkonna nimest. Marja Kallasmaa: artikkel "Ärita" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Eesti kohanimede leksikon
Uue-Virtsu

Uue-Virtsu (ka Uue-Virtsu asundus) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Uue-Virtsu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kõmsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hanila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõmsi külaga. 1920. aastatel moodustati Uue-Virtsu mõisa aladest Uue-Virtsu asundus, mida hiljem on nimetatud ka Uue-Virtsu külaks. Marja Kallasmaa: artikkel "Kõmsi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 18.04.2018)
Adrika

Adrika oli küla Virumaal, ajalooliselt Unukse mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Unukse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Unukse külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Адрико). Marja Kallasmaa: artikkel "Unukse" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ahila

Ahila oli küla Virumaal, ajalooliselt Hõbeda mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hõbeda küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hõbeda külaga. Külast on teateid alates 1241 (Athelic). Marja Kallasmaa: artikkel "Ahila" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Angapere

Angapere oli küla Virumaal, ajalooliselt Kolu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ohepalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ohepalu külaga. Külast on teateid alates 1913 (Angapera). Marja Kallasmaa: artikkel "Angapere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Haljala-Raja

Haljala-Raja oli küla Virumaal, ajalooliselt Idavere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Idavere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Haljala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Idavere külaga. Külast on teateid alates 1796 (Raja). Marit Alas: artikkel "Idavere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Hanguse

Hanguse oli küla Virumaal, ajalooliselt Venevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Luusika küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Luusika külaga. 1453 on esimest korda mainitud nime Angas, seejärel ? 1599 Aug, 1601 Anse, 1871 Hangusaar. Marja Kallasmaa: artikkel "Luusika" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Hulja-Uusküla

Hulja-Uusküla oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Tirbiku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tirbiku külaga. Külast on teateid alates 1945. Hulja-Väljataguse Marja Kallasmaa: artikkel "Tirbiku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Hulja-Väljataguse

Hulja-Väljataguse oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Tirbiku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tirbiku külaga. Külast on teateid alates 1945. Hulja-Uusküla Marja Kallasmaa: artikkel "Tirbiku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jõeotsa

Jõeotsa oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Porkuni küla alale. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Porkuni külaga. Külast on teateid alates 1970. 1920. aastate lõpus eraldati Porkuni mõisast maatükk Vabadusristi kavalerile Johannes Rusi, mis sai nimeks Jõeotsa. Talu kandis seda nime kuni natsionaliseerimiseni. Alates maade tagastamisest omandireformi käigus võtsid õigusjärgsed omanikud talu nime tagasi. Sestpeale kannab talu jälle Jõeotsa nime. Marje Joalaid: artikkel "Porkuni" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jõepere-Raja

Jõepere-Raja oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Jõepere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõepere külaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Jõepere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jäola

Jäola oli küla Virumaal, ajalooliselt Kärsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kamariku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Väike-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Räitsvere külaga. Külast on teateid alates 1456 (Haholl). Marja Kallasmaa: artikkel "Jäola" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kaasiksoo küla

Kaasiksoo oli küla Virumaal, ajalooliselt Põlula mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nurkse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nurkse külaga. Külast on teateid alates 1913 (Казиксоо). Marja Kallasmaa: artikkel "Nurkse" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Järtu

Järtu oli küla Virumaal, ajalooliselt Lasila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lasila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lasila külaga. 1241 on esimest korda mainitud nime Jaruios, seejärel 1460 Jarwes, 1583 Jarwotte, 1694 Jerweto. Järtu-Mädapea kool Marja Kallasmaa: artikkel "Lasila" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kaarma-Tagaküla

Kaarma-Tagaküla oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Ebavere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ebavere külaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Ebavere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Karitsa-Saueaugu

Karitsa-Saueaugu oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Karitsa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Karitsa külaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Karitsa1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
PLL-töörühm

PLL-töörühm oli Mart Mini juhtimisel tegutsenud TTÜ (TPI) automaatika kateedri ja elektroonika kateedri, hiljem elektroonika instituudi juures tegutsenud mitteformaalne töörühm, mis tegeles mõõtetehniliste PLL-süsteemide ehk automaatsete faasisünkronisatsiooni süsteemide põhiliste omaduste uurimise- ja modelleerimisega ning kõrge täpsusega PLL-il põhineva tugisignaalide formeerija (tugikanali) väljatöötamisega vektormeetriliste mõõteseadmete jaoks. Töörühm tegutses põhiliselt ajavahemikul 1970-2000. Töörühma liikmetest kaitses doktorokraadi PLL-süsteemide alal peale Mart Mini veel Toivo Paavle ja tehnikamagistri kraadi Ants Ronk.