laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lääne-Nigula Püha Nikolause kogudus

EELK Lääne-Nigula Püha Nikolause kogudus on luterlik kogudus Lääne-Nigulas. Kogudus kuulub Lääne praostkonda. Viimased 40 aastat (1982–2022) on koguduse õpetaja olnud Leevi Reinaru ja organist Helle Reinaru. Juhatuse esimees oli pikka aega Tiina Võsu (snd 1956). Oktoobrist 2022 on koguduse õpetaja Kristo Hüdsi (snd 1988) ja juhatuse esimees Agne Viilma (snd 1966). Endine õpetaja Leevi Reinaru on nüüd abiõpetaja. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12 Lääne-Nigula Püha Nikolause kirikus. 1637–1670, Friedrich Runge, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse pastor 1718–1764, Georg Friedrich Schultz, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse pastor 1764–1774, Carl Gustav Schultz, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse pastor 1793–1828, Johann Theophilus Gottlieb Kettler, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse pastor 1829–1866, Theodor Benedict Frese, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse pastor, 1853. aastast Ranna-Lääne praostkonna praost 1866–1872, Theodor Alexander Benedict Frese, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse pastor 1918–1924, Ferdinand Jürgenson, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja 1925–1929, Bruno Ederma, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja 1931–1982, Friedrich Pohlamets, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja 1982–2022, Leevi Reinaru, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja 2022–..., Kristo Hüds, Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja Vt Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse vaimulikud Friedrich Runge, Lääne-Nigula kiriku adjunkt 1633-1637 ja pastor 1637-1670, Pitserid, Rahvusarhiiv
Keila rajoon

Keila rajoon oli haldusterritoriaalne üksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1962. Keila rajoon moodustati 1950 septembris Harjumaa lääneosast seoses maakondade likvideerimisega. Rajooni keskus asus Keilas. Rajooni kuulusid algselt Keila ja Paldiski linn ning Haiba, Joa, Keila, Klooga, Kloostri, Laitse, Nissi, Põllküla, Risti, Ruila, Turba, Vasalemma ja Vihterpalu külanõukogu. Pärast külanõukogude ühendamisi 1954 juunis jäi Keila rajooni 7 külanõukogu: Keila, Kernu, Klooga, Nissi, Padise, Risti ja Vasalemma külanõukogu. 1959 veebruarist liideti Keila rajooniga Harku ja Saue külanõukogu Harju rajoonist. Keila rajoon likvideeriti 1962 märtsis ja selle territoorium liideti Harju rajooniga. Rajoonileht oli algul Bolševistlik Sõna, hilisem Kollektiivne Töö. See lõpetas ilmumise 1962. aasta aprilli alguses. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus "Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest". Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 28. märtsi 1962 seadlus "Eesti NSV Keila, Tapa ja Väike-Maarja rajooni likvideerimise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1962, 14, 48
Jüri kogudus

EELK Jüri kogudus on luterlik kogudus Jüris. Kogudus kuulub Ida-Harju praostkonda. Koguduse õpetaja on Tanel Ots, organist Jüri Vaino. Juhatuse esimees on Talvi Abram. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12 Jüri kirikus. Vt. Jüri koguduse vaimulikud
Türi Püha Martini kogudus

EELK Türi Püha Martini kogudus on luterlik kogudus Türil. Kogudus kuulub Järva praostkonda ning koguneb Türi linnas Wiedemanni tänav 9 asuvas kirikus. Koguduse hooldajaõpetaja on Katrin-Helena Melder, organist Janika Oja. Juhatuse esimees on Margus Priimägi. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Türi Martini kirikus. Esimest Türi koguduse õpetajat on mainitud aastal 1347. ?----1454----? preester Merten 1618–1623 Johann Nigrinus 1623–1636 Christian Tredenap 1636–1667 Ludvig Vagener 1667–1673 David Brinkmann 1675–1710 Johann Georg Dentenius 1710–1722 Johann Dentenius 1723–1737 Peter Schwabe 1738–1756 Marcus Kelch 1757–1772 Michael Kelch 1773–1792 Johann Christoph Straubing 1793–1828 Justus Heinrich Grohmann, 1825. aastal valiti Järvamaa praostiks 1828–1874 Woldemar Eugen Grohmann 1875–1891 Andreas Kurrikoff, esimene eesti soost kirikuõpetaja 1892–1904 Robert Carl von Landesen 1904–1922 Viktor Woldemar Theodor Speer 1922–1927 Paul Voldemar Kuusik 1927–1944 Peet Nõmmik 1945–1949 Friedrich Uuspõld 1949–1958 Julius Voolaid 1958–1978 Karl Puusemp 1978–1990 Harald Meri, 1986. aastal valiti Järva praostkonna praostiks 1990–2024 Teet Hanschmidt, 1993–2019 oli ta samaaegselt Järva praostkonna praost 1. märtsist 2024 on Türi koguduse hooldajaõpetaja Järva praost Katrin-Helena Melder Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Hrsg. von Johann Friedrich von Recke, Karl Eduard Napiersky. Bd. 1. Mitau: Steffenhagen und Sohn 1827, lk. 230
Ambla Maarja kogudus

EELK Ambla Maarja kogudus on luterlik kogudus Amblas. Kogudus kuulub Järva praostkonda. Koguduse õpetaja on Tõnu Linnasmäe, organist Evely Piksar. Juhatuse esimees on Tanel Kumpas. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12.00 Ambla Maarja kirikus. Järva praostkond » EELK Ambla Maarja kogudus, Saaga
Põlva Püha Neitsi Maarja kogudus

EELK Põlva Püha Neitsi Maarja kogudus on luterlik kogudus Põlvas. Kogudus kuulub EELK Võru praostkonda. Koguduse õpetaja on 2007. aastast alates Toomas Nigola, abiõpetaja Jaak Pärnamägi (12. detsembrist 2016) ning organist Külvi Paide. Juhatuse esimees on alates 2016. aasta lõpust Aare Lepaste (eelmine: Andres Lehestik). Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Põlva Püha Neitsi Maarja kirikus. Sügisest kevadeni toimuvad pühapäevakooli tunnid ja noorteõhtud. 2019/20 õppeaastast alustas koguduse pastoraadis tööd MTÜ Tartu Luterlik Peetri Kool peetav Põlva Jakobi Kool, mis 2023/24 õppeaastast jätkab iseseisva, koguduse poolt asutatud sihtasutuse peetava kristliku erakoolina. 1613–1620 Paul Warborch, katoliku preester 1621–1625, Johannes Pomowski, katoliku preester, kes hooldas ka Vastseliina ja Marienburgi kogudusi 1626–1627, Christiern Henrici 1627–1645 Bernhard Schlorff, luterlik pastor, maetud Põlva kirikusse 1646–1658, Johann Joachim Wittich 1661–1694, Andreas Lundius 1694–1702, Matthias Ladovius 1704, Nicolaus Justus Ludwig, vikaar 1705–1706, Laurentius Lechander 1707–, Heinrich Meurch 1709–1715, hooldas kihelkonda Võnnu pastor Johannes Svenske, Võnnu pastor 1700–1728 1716–1781 Johann Bartholomaeus Treublut, maetud Põlva kirikusse 1747–1754, Johann Peter Treublut, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse adjunktpastor 1776–1779, Heinrich Johann von Jannau, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse adjunktpastor 1781–1819, Gustav Adolph Oldekop, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse pastor 1820– Johann Georg Schwartz, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse abipastor 1838–1874, Johann Georg Schwartz, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse pastor 1868–1902, Johann Georg Schwartz noorem, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse pastor 1903–1932, Johann Christoph Schwartz, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse pastor 1933–1944, August Kivisikk, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja 1945–1982, Jüri Georg Kimmel, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja 1993–2007, Üllar Kask, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja 2007– , Toomas Nigola, Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja Põlva Maarja koguduse koduleht. Põlva koguduse ja kiriku ajaloost, polva.eelk.ee A. Kiwisikk ametisse J. Treumuth 50 a. wana, Elu : Võru-Valga-Petserimaa töörahva häälekandja, 24 mai 1935 Põlva Maarja koguduse koduleht Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Pölwe, 1843 seite 83-84 A. Kiwisikk ametisse J. Treumuth 50 a. wana, Elu : Võru-Valga-Petserimaa töörahva häälekandja, 24 mai 1935
Rõuge Maarja kogudus

EELK Rõuge Maarja kogudus on luterlik kogudus Rõuges. Kogudus kuulub Võru praostkonda. Koguduse õpetaja on Mait Mölder, organist Ele Vakk. Juhatuse esimees on Aigar Pindmaa. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Rõuge Maarja kirikus. 1649–1657, Caspar Lessius 1661–1696, Johann Nicolaus von Hardungen 1698–1702, Johannes Victorinus Boretius 1703, Erich Masalin 1713/9 – 1728, Michael Cavonius 1729–1742 Johann Jacob Laudieu 1743–1777 Peter Friedrich Bornwasser, Rõuge Maarja koguduse pastor 1798–1811 Anton Friedrich Bornwasser, Rõuge Maarja koguduse pastor 1811 Heinrich Ernst Fischer, Rõuge Maarja koguduse pastor 1811–1835 Georg Gottfried Marpurg, Rõuge Maarja koguduse pastor 1835 Karl Gottlieb Reinthal, adjuktpastor 1828–1835 1844–1858, Rudolf Gustav Hollmann, Rõuge Maarja koguduse pastor 1859–1873, Friedrich Hollmann, Rõuge Maarja koguduse pastor 1874–1886, Elieser Traugott Hahn, Rõuge Maarja koguduse pastor 1887–1901, Rudolf Kallas, Rõuge Maarja koguduse pastor 1922–1936, Valter Viks, Rõuge Maarja koguduse õpetaja 1936–1937, Johannes Hiiemets Rõuge koguduse pastor 1939–1944, Rudolf Reinaru Rõuge Maarja koguduse õpetaja 1946–1948, Valter Vaasa, Rõuge Maarja koguduse õpetaja 1950–1953, Arved Paul, Rõuge Maarja koguduse õpetaja 1991–1992, Aleksander Luhamets, Rõuge koguduse õpetaja 2008–2009, Mait Mölder hooldajaõpetaja, seejärel Rõuge Maarja kogudusekoguduse õpetaja Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Rauge, ehstnisch Raugo, 1843 seite 86
Nissi Maarja kogudus

EELK Nissi Maarja kogudus on luterlik kogudus Riisiperes. Kogudus kuulub Lääne-Harju praostkonda. Koguduse õpetaja on Lea Jants, organist Jaan Vaidla. Juhatuse esimees on Argo Kroon. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12.00 Nissi Maarja kirikus. Alates aastast 1645 on Nissi kogudust teeninud järgmised õpetajad; Laurentius Tolstadius ka Tolystadius ehk Tolgstadius 16. juulist 1645–1655 Nimberg ? Erich Michaelis Lange ehk Ericus Langius .... –1667 Vikaar Simon Magni Schlettherus 1658–1659 Christoh Ernst Wesler ehk Weber, Weler 1668–1671 Nicolaus Tiesen ehk Nicolas Tiesenius, Tisenius, Tiese, Ties 1672–1673 Elias Weise ehk Weis 1674–1683 Josua von Linwall ehk Josea Lindewald 1683–1698 Johann von Renteln ehk johan v. Renteln 1699–1716 Benedict Elleström 1720–1722 Gottfried Hirschberger .... –1730 Samuel Nehausen ehk Nahusen 1731–1734 Johann Wilhelm Ude 1734–1769 Adjunkt Melchier Cottfried Hippius 1767–1770 Carl Friedrich Stürmer 1771–1776 Johann Adam Andreae (Andreä) 1777–1779 Joachim Gottlieb Schwabe 1780–1783 Heinrich Johann Paucker 1783–1785 Thomas Hippius 1786–1819 Ephraim Imanuel (Emanuel) Bodeck 1820–1869 Hugo Hoffmann 1870 II – 1870 XI Emil Johann Heinrich Bruhns 1870 III(1871 I) – 1916 III Carl Hugo Hahn 1916 IV – 1918 XI Herbert Lieberg 1919 I – 1922 X Roderich Bidder 1923 X – 1929 XII Julius Voolaid (Vollmann) 1930 I – 1949 VI Friedrich Uuspõld (Neufeldt) 1949 VI – 1961 II Alfred Tammiko 1961 III – 1974 VI Endel Kuulpak 1974 VI – 1985 Priit Rannut 1985 – 1996 Uno Põldmann 1996–2002 Lea Jants 2002–
Kiudkihtpilved

Kiudkihtpilved (ladina keeles Cirrostratus, lühend Cs) on kõrgete pilvede klassi kuuluv pilvede põhiliik. Kiudkihtpilved tekivad tavaliselt kõrgusevahemikus 6–8 km, troopikas ja suvel kõrgusel 8–10 km. Sageli on nende teke seotud sooja frondi või tsükloni lähenemisega. Tavaliselt enne neid tekivad kassiküüsi meenutavad kiudpilved (Cirrus uncinus), mis hiljem tihenevad ja ühinevad. Kiudkihtpilved moodustavad pisut kiulise või täiesti ühtlase valkja või piimja või nõrgalt sinaka katte paksusega sajast meetrist mitme kilomeetrini, mõnikord võivad nad olla mitmekihilised (duplicatus). Algul ilmuvad kiudkihtpilved horisondi lähedal, hiljem kerkivad kõrgemale, ja lõpuks katavad kogu taeva. Kiudkihtpilved koosnevad jääkristallidest. Eestis nad sademeid ei anna, aga väga madala õhutemperatuuri ja sellega seoses väikese aurumisega piirkondades (nt Ida-Siberis) võib kiudkihtpilvedest langeda väga nõrka lund või jääkristalle. Päike ja Kuu paistavad selgelt neist läbi, seetõttu võivad sageli esineda halonähtused: valkjad või nõrgalt vikerkaarevärvilised rõngad ümber Päikese või Kuu, valepäikesed (eba-päikesed), poolringid, kaared, valgussambad. Udutaoliste kiudkihtpilvede puhul on see ainus märk nende olemasolust. Niitjad kiudkihtpilved (Cirrostratus fibratus) Udutaolised kiudkihtpilved (Cirrostratus nebulosus) M.Jürissaar. Kiudkihtpilved ja halo, Eesti Loodus, 1999, nr 8 J.Kamenik. I klass: ülemised pilved. Cirrostratus – kiudkihtpilved, Ilm.ee, 12.09.2009
Plagioklass

Plagioklass (vanakreeka sõnadest plagios 'viltune, põik-' ja klasis 'murdumine') ehk naatrium-kaltsiumpäevakivi on päevakivide hulka kuuluv kivimit moodustav mineraal. Plagioklassi keemiline valem ei ole kindel, vaid moodustab pideva rea naatriumirikkast kaltsiumirikkani, sest nende elementide aatomid võivad üksteist igas vahekorras asendada. Valemi võib välja kirjutada nii: (Na,Ca)[Al(Si,Al)Si2O8]. Valemist tuleb aru saada nii, et see, mis on sulgudes võib, aga ei pruugi sisalduda konkreetse plagioklassi koostises. Naatriumirikast plagioklassi tuntakse albiidi ja kaltsiumirikast plagioklassi anortiidina. Plagioklassi kristallid kuuluvad trikliinsesse süngooniasse. Plagioklass on üks olulisemaid kivimit moodustavaid mineraale. Kokkuleppeliselt nimetatakse plagioklassi erimeid, vastavalt nende naatriumi kaltsiumiga asendumise määrale, järgnevalt: albiit 0...10% naatriumist asendunud kaltsiumiga oligoklass 10...30% andesiin 30...50% labrador 50...70% bütauniit 70...90% anortiit 90...100% Plagioklassi on polarisatsioonimikroskoobis enamasti lihtne ära tunda, sest talle on omane polüsünteetiline kaksistumine, mistõttu näeb ta ristniikoleis välja triibuline nagu sebra. Makroskoopiliselt tunneb plagioklassi ära piklike valkjate või hallide kristallide järgi. Värvus võib olla ka rohekas-, sinakas- või punakasvalge. Plagioklassi esineb massiliselt andesiidi, dioriidi, diabaasi, gabro jne koostises. Orienteerumata plagioklassi kristallid moodustavad ofiidilise struktuuri, mis on eriti iseloomulik diabaasile. Plagioklassi erikaal jääb, sõltuvalt koostisest, vahemikku 2,61...2,76. Keskmine erikaal on 2,68. Plagioklassil on hea lõhenevus. Kõvadus jääb vahemikku 6...6,5. Plagioklassil on klaasiläige. Maksimaalne murdumisnäitaja on 1,56. Plagioklass kuulub silikaatide hulka. Plagioklassi number
Karja Katariina kogudus

EELK Karja Katariina kogudus on luterlik kogudus Karjas. Kogudus kuulub Saarte praostkonda. Koguduse õpetaja on Veiko Vihuri, organist Anna Sammelsaar. Juhatuse esimees on Tõnu Grepp. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Karja Katariina kirikus. Karja Katariina koguduse vaimulikud
Kaarma Peeter-Pauli kogudus

"Kaarma kogudus" suunab siia. Sama nime kandnud õigeusu koguduse kohta vaata artiklit Reomäe Apostel Andrease kogudus. EELK Kaarma Peeter-Pauli kogudus on luterlik kogudus Kaarmal. Kogudus kuulub Saarte praostkonda. Koguduse hooldajaõpetaja on Hannes Nelis, organist Tiiu Tõhk. Juhatuse esimees on Eve Mägi. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 15 Kaarma Peeter-Pauli kirikus. Kaarma koguduse õpetajad
Nõmme Rahu kogudus

EELK Nõmme Rahu kogudus on luterlik kogudus Tallinnas. Kogudus kuulub Tallinna praostkonda. Koguduse õpetaja on Marek Alveus. Juhatuse esimees on Meelis Pirn. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.30 Nõmme Rahu kirikus. Nõmme Rahu koguduse koduleht
Viimsi Püha Jaakobi kogudus

EELK Viimsi Püha Jaakobi kogudus on luterlik kogudus Viimsis. Kogudus kuulub Tallinna praostkonda. Koguduse õpetaja on Mikk Leedjärv, abiõpetaja on Külli Suurevälja, diakon Ann Tamme, organist Hille Poroson. Juhatuse esimees on Erko Veltson . Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Viimsi Püha Jaakobi kirikus ja kuu esimesel pühapäeval algusega kell 13.00 Rohuneeme kabelis ning iga kuu viimasel kolmapäeval kell 14.00 Rannapere pansionis.
Sangaste Püha Andrease kogudus

EELK Sangaste Püha Andrease kogudus on luterlik kogudus Sangastes. Kogudus kuulub Valga praostkonda. Koguduse õpetaja on Ivo Pill, organist Eve Tamm. Juhatuse esimees on Jaan Luther. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12.00 Sangaste kirikus. Joachim Rossihnius 1631–1642 Christian Wassermann 1642–1656 Johannes Hoffmann 1660–1663 Victor Jakob Andrea Cupraeus 1662 Justus Johannes Neubau 1663–1684 Chilian Rauschert 1685–1703 ; 1714–1717 Gotthard Ferdinand Rauschert 1717–1749 Zacharias Räbel 1751–1776 Gottfried Fabian Eberhard 1777–1792 Johann Sebastian Nelkerdt 1793–1824 Karl Ernst Berg 1825–1828 Friedrich Heinrich Sellheim 1828–1858 Hermann Franz Karl Neumann 1858–1870 Theodor Heinrich Renatus Hesse 1871–1903 Albert Freimund Renatus Hesse 1905–1918 Aleksander Sternfeldt-Täheväli 1920–1924 Mihkel Ostrow 1925–1940 Johannes Laurson 1940–1950 Diakon J. Kallaste 1951 Aldur Parts 1951 Organist-jutlustaja Eduard Ermits 1952 Aseõpetaja N. Tann 1954 Peeter Kohandi 1958 Enn Paldra 1958–1966 Jaan Maior 1968–1969 Karl Sillamäe 1969–1986 hooldajana Peep Audova 1986–1990 hooldajana Ivo Pill 1990–2023 Tanel Meiel 2023– Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Sagnitz, oder Theal und Fölks, ehstnisch Sangaste, 1843 seite 83
Viljandi Jaani kogudus

EELK Viljandi Jaani kogudus on luterlik kogudus Viljandis. Kogudus kuulub Viljandi praostkonda. Koguduse õpetaja on Marko Tiitus, muusikajuht Tuuliki Jürjo. Juhatuse esimees on Marko Mägi. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Viljandi Jaani kirikus. 1400–1408, Peter, katoliku preester Dionysius Fabricius, katoliku preester Viljandi linnakirikus, 17. sajandil 1637–1657, Rötger Becker (1600–1657), koguduse luteri pastor, Pärnu alamkonsistooriumi assessor 1660–1671, Johan Bagge 1671–1710, Mag. Johann Wolfgang Pastelberger 1710–1730, Mag. Karl Alstadius 1730–1747, Matthias Ladius 1748–1769, Johann Abraham Winkler, Viljandi Jaani koguduse pastor 1769–1804, Heinrich Ernst Schröder, Viljandi Jaani koguduse pastor 1804–1820, Christian Theodor Richter, Viljandi Jaani koguduse pastor 1821–1857, Friedrich Carlblom, Viljandi Jaani koguduse pastor 1857–1860, Valentin Karl Heinrich von Holst, Viljandi Jaani koguduse pastor 1860. aastal kinnitati kohaliku vaimuliku Valentin von Holsti initsiatiivil koostatud kava Viljandi luterliku koguduse lahutamiseks Viljandi linna- ja Viljandi maakoguduseks. Linnakogudusele sai Jaani kirik. 1861–1892, Liborius Gustav Wilhelm Krüger, Viljandi Jaani koguduse pastor, 1876–1883 Viljandi praostkonna praost 1893–1919, Ernst von Mickwitz, Viljandi Jaani koguduse kirikuõpetaja 1919–1924, Friedrich Schiele, Viljandi Jaani koguduse kirikuõpetaja 1924–1939, August Osvald Westrèn-Doll, Viljandi Jaani koguduse kirikuõpetaja 1941–1944, Elmar Tõldsepp, Viljandi Jaani koguduse kirikuõpetaja ... 1992–2004, Jaan Tammsalu, Viljandi Jaani koguduse kirikuõpetaja, sh 1997–2004 ka EELK Viljandi praostkonna praost 2005–, Marko Tiitus, Viljandi Jaani koguduse kirikuõpetaja, sh 2007–2024 ka Viljandimaa praost 2024–, Marek Roots, Viljandi Jaani koguduse abiõpetaja Viljandi Jaani koguduse vaimulikud Viljandi Pauluse kogudus Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Fellin, ehstnisch Willandi oder Wiljandi kihhelkond, 1843 seite 94 Recke, Johann Friedrich von / Napiersky, Karl Eduard / Beise, Theodor, Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland, Bd.: 1, A - F, Mitau, 1827, seite 87, Becker (Rötger 2.) Recke, Johann Friedrich von / Napiersky, Karl Eduard / Beise, Theodor, Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland, Bd.: 1, A - F, Mitau, 1827, seite 68, Bagge (Johan) AJALOOLISED KIRIKUÕPETAJAD, https://viljandi.jaani.eelk.ee/ Koguduse koduleht Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Fellin, ehstnisch Willandi oder Wiljandi kihhelkond, 1843 seite 94–95
Viljandi Pauluse kogudus

EELK Viljandi Pauluse Kogudus on luterlik kogudus Viljandis. Kogudus kuulub Viljandi praostkonda. Koguduse õpetaja on Marek Roots, organistid Anu Röömel ja Tuuliki Jürjo. Segakoori juhatab Külli Salumäe. Juhatuse esimees on Kalle Lillemets. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 ja keskpäevapalvused kolmapäeviti algusega kell 12.00 Viljandi Pauluse kirikus. Kirik ja kantselei on avatud teisipäevast reedeni kell 10–15. 1860. aastal kinnitati kohaliku vaimuliku Valentin von Holsti initsiatiivil koostatud kava Viljandi luterliku koguduse lahutamiseks Viljandi linna- ja Viljandi maakoguduseks (Viljandi Pauluse kogudus). Linnakogudusele sai Jaani kirik. Viljandi Pauluse kiriku abikirik oli Kõpu Peetri kirik. Viljandi mõisnik ja Liivimaa maanõunik parun August Paul Adolph von Ungern-Sternberg eraldas oma maadest krundi Viljandisse maakoguduse kiriku ehitamiseks. Lisaks Jaani kirikule, mida nimetati saksa kirikuks, ehitati linna uus, Pauluse kirik, mida nimetati maakoguduseks. Jaani kirik jäi linna kaupmeestele ja käsitöölistele, Pauluse kirikusse hakkasid käima eestlased ja piirkonna aadlikud. 1861–1875 Ferdinand Dietrich Nicolai Hörschelmann 1876–1909 August Jakob Westrèn-Doll, 1884–1898 ka Viljandi praostkonna praost 1910–1939 Jaan Lattik 1939–1940 Richard Koolmeister 1940 Leopold Raudkepp õpetaja kt 1940–1949 Julius Keller 1949–1967 Alfred Tooming, ka Viljandi praostkonna praost 1967–1978 Martin Terasmaa, ka Viljandi praostkonna praost 1991[küsitav]–2011 Mart Salumäe 2011–2023 Allan Praats 7.11.2023–31.05.2024 Marko Tiitus, hooldajaõpetaja 01.06.2024– Marek Roots Viljandi Pauluse koguduse vaimulikud Viljandi Jaani kogudus
Rakvere Kolmainu kogudus

EELK Rakvere Kolmainu kogudus on luterlik kogudus Rakveres. Kogudus kuulub Viru praostkonda. Koguduse õpetaja on Tauno Toompuu, organist Mart Siimer. Juhatuse esimees on Olev Rohumäe. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Rakvere Kolmainu kirikus. Aastal 1835 moodustati Rakvere saksa kogudus. Aastal 1931 lõi Kolmainu kogudusest lahku Rakvere Pauluse kogudus. Martin Arvelius, 1712–1719 Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja Gustav Adolph Borge (1716–1790), 1750–1790 Abraham Nicolaus Winkler, 1791–1835 Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja Constantin Winkler, 1835–1855 Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja Georg Michael von Paucker, 1855–1890 Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja Leonhard Wilhelm Pallon, 1891–1923 Rakvere Kolmainu koguduse ülemõpetaja Richard Georg von Hirschhausen, 1890–1901 Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja Richard Ferdinand Masing, 1901–1907 Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja Walther Hugo Theodor Paucker, 1907–1919 Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja Egon Pallon, 1923– Bruno Ederma, 1929–1937 Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja Vt. Rakvere Kolmainu koguduse vaimulikud Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Hrsg. von Johann Friedrich von Recke, Karl Eduard Napiersky. Bd. 1. Mitau: Steffenhagen und Sohn 1827, lk. 224
Martin Ustaal

Martin Ustaal (sündinud 6. veebruaril 1993) on eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti klubis Paide Linnameeskond. Ta kuulus Eesti U19 koondisse, mis osales kodusel 2012. aasta U19 Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril . http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=3958 Martin Ustaal jalgpall.ee veebis
Viljandi kogudus

Viljandi koguduse all võidakse mõista mitut Viljandis tegutsevat kogudust: Seitsmenda Päeva Adventistide Viljandi kogudus EELK Viljandi Jaani kogudus EELK Viljandi Pauluse kogudus