laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sultanism

Sultanism (ka despotism) on autoritaarse režiimi vorm, mida iseloomustab valitseja äärmuslik isiklik mõju kõigis riigivalitsemise üksikasjades. Valitseja mõju võib, kuid ei pruugi olla valdav ka majanduses ja ühiskonnaelus, seega on pluralism võimalik seal, ent mitte poliitikas. Termin sultanism tuleneb sõnast sultan, mis on islami ühiskondades kasutatav tiitel suverääni, absoluutse või konstitutsioonilise monarhi kohta. Erinevalt kaliifidest on sultanid traditsiooniliselt olnud ilmalikud valitsejad, seega ei ole termin sultanism islamivastane. Juan Linz ja Alfred Stepani järgi: „ Sultanistliku režiimi olemus on selles, et kõik üksikisikud, grupid ja institutsioonid on pidevalt allutatud sultani ennustamatule ja despootlikule omavolile, seega on pluralism ohtlik.“ – Linz ja Stepan "Modern Nondemocratic Regimes", rmt: "Problems of Democratic Transition & Consolidation" Baltimore: Johns Hopkins University Press, 1996 Sultanismis võib (ehkki ei pruugi) valitseja juurutada valitseva ideoloogia, kuid tema enda tegutsemist ei piira ükski ideoloogia, kaasa arvatud tema enda oma. Valitseja võib kasutada oma isikliku tahte elluviimiseks kõiki vahendeid, sealhulgas kuritegelikke jõuke või paramilitaare. Sultanismi selgeimad näited on "Haiti Duvalier'de võimu all, Dominikaani Vabariik Trujillo ajal, Kesk-Aafrika Vabariik Bokassa ajal, Filipiinid Marcose ajal, Rumeenia Ceauşescu ajal ja Põhja-Korea Kim Il Sungi valitsusajal," kinnitasid Linz ja Stepan käsitluses "Modern Nondemocratic Regimes". Monarhia Sultanaat Despotism Türannia Absoluutne monarhia Diktatuur Max Weber "Economy & Society" Berkeley: University of California Press, 1978 Linz & Stepan "Modern Nondemocratic Regimes", rmt: "Problems of Democratic Transition & Consolidation" Baltimore: Johns Hopkins University Press, 1996 Eke, Steven M.; Taras Kuzio (2000). "Sultanism in Eastern Europe: The Socio-Political Roots of Authoritarian Populism in Belarus". Europe-Asia Studies. 52 (3): 523–547. DOI:10.1080/713663061. {{cite journal}}: eiran tundmatut parameetrit |month= (juhend) Guliyev, Farid (2005). Post-Soviet Azerbaijan: Transition to Sultanistic Semiauthoritarianism? An Attempt at Conceptualization. Demokratizatsiya: The Journal of Post-Soviet Democratization 13 (3): 393-435.
Karjala ANSV vapp

Karjala ANSV vapp oli Vene NFSV haldusüksuse Karjala ANSV vapp. 1923. aastal moodustatud Karjala ANSV sai endale vapi 17. juunil 1937. See oli Vene NFSV vapp, millele olid lisatud tähtede "РСФСР" alla vene-, soome- ja karjalakeelne kiri "Karjala ANSV", ka deviis oli kolmes keeles. 29. detsembril 1937 eemaldati vapilt soomekeelsed kirjad. Kilbile jäid vene keeles "КАРЕЛСКАЯ АССР" ja karjala keeles "KARELSKOI ASSR". 1940. aastal muudeti Karjala ANSV Karjala-Soome NSV-ks ning võeti kasutusele Karjala-Soome NSV vapp. 20. augustil 1956 muudeti Karjala-Soome NSV taas Karjala ANSV-ks ning võeti taas kasutusele täiendustega Vene NFSV vapp, mille kilbile oli lisatud venekeelne kiri "Карельская АССР" ja deviis oli kahes keeles, soome ja vene keeles. 30. mail 1978 lisati vapile ka soomekeelne kiri "Karjalan ASNT" ning vapi kohale paigutati kuldse äärisega viisnurkne täht. See vapp oli kasutusel 28. septembrini 1993, kui Karjala ANSV-st sai Venemaa Föderatsiooni kuuluv Karjala Vabariik. Karjala ANSV lipp Karjala-Soome NSV vapp Karjala Vabariigi vapp Vene NFSV vapp
Invasioon (film 2007)

"Invasioon" ("The Invasion") on 2007. aasta ulmetriller, mille stsenarist on David Kajganich ja režissöör Oliver Hirschbiegel. Osade stseenide autorid on aga vennad Lana ja Andy Wachowski ning lavastaja James McTeigue. Peaosades mängivad Nicole Kidman ja Daniel Craig. "Invasioon" on Jack Finney 1955. aastal ilmunud romaani "The Body Snatchers" neljas ekraniseering. Varasemad olid Don Siegeli 1956. aasta film "Invasion of the Body Snatchers", Philip Kaufmani samanimeline töötlus 1978. aastast ning Abel Ferrara 1993. aasta film "Body Snatchers" ("Kehakratid").
Kapellen

Kapellen on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis. Bevolking per gemeente op 1 januari 2020  Kapellen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Kurkse suurõnnetus

Kurkse suurõnnetus toimus 11. septembril 1997, mil Kurkse väina ületamisel uppus või suri alajahtumisse 14 Balti rahuvalvepataljoni staabikompanii luurerühma liiget. Kaheksa sõdurit päästsid karjumist kuulnud sadama töötajad, kes paadiga merele kiirustasid ja elus olnud sõdurid kaldale tõid. 14 rahuvalvaja surm on Eesti kaitseväe suurim kaotus pärast iseseisvuse taastamist. 1998. aasta septembris püstitati hukkunud rahuvalvajate mälestuseks Kurkse sadamasse mälestuskivi. Sündmusest on valminud ka film "Surmaretk". 11. septembril 1997 andis Balti rahuvalvepataljoni luurerühma ülem Jaanus Karm õppusel "Vilets elu" 22-liikmelisele luurerühmale käsu ületada täisvarustuses veetakistus mööda madalikku Suur-Pakri lõunatipust mandrile Kurkse sadama suunas. Peagi avastasid mehed, et jalad ei ulatu põhja. Paanikat ei tekkinud, sest teati, et ujuda tuleb paarsada meetrit, seejärel pidi madalik jälle jalge all olema. Maad aga ei saadud jalge alla. Mehed sidusid seljakotid kokku parveks ja jäid merre hulpima. Varsti hakkasid mehed üksteise järel surema. Kuna merevesi oli külm, tekkis alajahtumise oht ja selleks, et keegi magama ei jääks, tuli üksteist pidevalt togida. Lõpuks kuulsid meeste röökimist sadamakapten Heino Kreintal ja sadamakapteni abi Hannes Kuusemäe. Kui nad taipasid, et kisa tuleb merelt, läksid nad oma paadiga merele ja võtsid viis meest paati ja vedasid veel kolm köiega paadi järel kaldale. Hiljem rääkisid mehed, et paat oli ülerahvastatud ja kolme meest ei saanudki muud moodi transportida. Ülejäänud 14 mehe surnukehad tõid päästjad merest välja. Rühma juhtinud Jaanus Karm mõisteti 4,5 aastaks vangi. "Kurkse tragöödiat meenutab mälestuskivi" Õhtuleht, 12. september 1998 "Kurkse tragöödiast valmis film "Surmaretk""[alaline kõdulink] Delfi, 8. september 2008 "See oli nagu halb unenägu"Maaleht, 6. september 2007 "Kurkse surmaretke tõde teadmata" Eesti Päevaleht, 10. september 1999 "Kurkse väinas paistis kümme aastat tagasi petlik päike" Eesti Päevaleht, 11. september 2007 "Kurkse surmaretke kronoloogia" Õhtuleht, 11. september 2007
Lint (Belgia)

Lint on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis. Bevolking per gemeente op 1 januari 2020  Lint (Belgia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Niel (Belgia)

Niel on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis. Bevolking per gemeente op 1 januari 2020  Niel (Belgia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Schelle (Belgia)

Schelle on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis. Peeter-Pauli kirik Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Schelle – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Schoten

Schoten on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.  Poola – Tarnów  Holland – Voorschoten Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Schoten – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Hi-Fi

Hi-Fi ehk HiFi (ingliskeelne lühend sõnadest high-fidelity, 'kõrge loomutruudus') tähistab helitehnikas heli salvestamise ja taasesituse kõrget kvaliteeditaset. Lühendiga Hi-Fi märgitav mõiste tuli käibele juba 1930. aastail, tähistamaks heli taasesituse ja üleskirjutuse kõrget kvaliteeti, mõistagi tolleaegsete arusaamade ja tehniliste võimaluste piires. Konkreetsed kvaliteedinõuded ja parameetrite mõõtemeetodid stereofooniliste heliseadmete kohta määrati kindlaks 1960. aastail standardiga DIN 45500. Helivõimendite kohta nägi see standard ette helisagedusala 40–16 000 Hz (ebaühtlusega ±1,5 dB) ja harmoonmoonutuse sagedusalas 40–12 500 Hz mitte üle 1%. Kõlaritel: lineaarmoonutus sagedustel 100–4000 Hz mitte üle +4/–8 dB ja mittelineaarmoonutus sagedustel 250–1000 Hz mitte üle 3%. Ühtlasi määrati kindlaks koduelektroonika heliseadmestiku komponentide sisend- ja väljundparameetrid (eelkõige signaalipinged ja sisend/väljundtakistused), et eri tooteid saaks omavahel sobitatult ühendada. Alates 1996. aastast asendab standardit DIN 45500 Euroopa standard EN 61305, mis aga ei määra kindlaks enam mitte signaaliallikate, helivõimendite ja kõlarite tunnussuurusi, vaid üksnes nende parameetrite mõõtmise meetodeid. Tänapäeval ületavad võimendite ja kõlarite kvaliteedinäitajad enamasti omaaegse Hi-Fi standardiga määratud väärtusi sagedusala, moonutuste jm omaduste poolest. Lühend Hi-Fi on siiski veel kasutusel keskmise hinnaklassi stereoseadmete (muusikakeskuste, helivõimendite) nimetustes. EVS-EN 61305-1:2006 Household high-fidelity audio equipment and systems - Methods of measuring and specifying the performance - Part 1: General EVS-EN 61305-2:2002 Household high-fidelity audio equipment and systems - Methods of measuring and specifying the performance - Part 2: FM radio tuners EVS-EN 61305-3:2006: Household high-fidelity audio equipment and systems - Methods of measuring and specifying the performance - Part 3: Amplifiers EVS-EN 61305-5:2004: Household high-fidelity audio equipment and systems - Methods of measuring and specifying the performance - Part 5: Loudspeakers
Laiend

Laiend on lauses esinevate fraaside peasõnaga alistusseoses olev lause mistahes kõrvalliige, milleks võib olla sihitis, öeldistäide, määrus või täiend, mis täpsustab ning piiritleb fraasi peasõna. Eesti keeles on laiend alistusseose, s.o [[lause moodustaja|moodustaja sõltuvus teisest moodustajast, mõiste. Alistavat moodustajat nimetatakse põhjaks, alistuvat moodustajat laiendiks. Alistusseos seisneb sisulistes piirangutes võimalikule laiendile. Lauses Venna raamat on laual on nimisõnafraasi peasõnaks raamat ning seda täpsustab laiend venna. Sihitis on tegusõna laiend, mis väljendab kellele või millele on tegusõnaga väljendatud tegevus suunatud. Näiteks: Vanaema keetis putru. Öeldistäide on verbi olema laiend, mis väljendab kes, mis või missugune on lauses alusega tähistatu. Näiteks: Kass on kollane. Määrus on omadussõna või määrsõna laiend, mis väljendab tegevuse aega, kohta, viisi, põhjust. Näiteks: Kell on üsna palju; Ta oli kärme vihastama. Täiend on nimisõna laiend. Näiteks: Pikk mees. Põhja ja laiendi seose tiheduse järgi saab eristada kahesuguseid laiendeid: seotud laiendid on nii sisuliselt kui ka vormilt konkreetsest põhjast ehk alistavast moodustajast tingitud ning väljendavad lauses üldiselt sündmuse osalisi. Näiteks: Ma kohtusin sõbraga. vabad laiendid on põhjast ehk alistavast moodustajast tingitud minimaalselt ning väljendavad lauses üldiselt kohta, aega või asjaolusid. Näiteks: Olin toas üksi; Vestlesin toas sõbraga. Erelt, Mati 2013. Eesti keele lauseõpetus. Tartu Ülikool Erelt, Mati, Tiiu Erelt, Kristiina Rossi 1997. Eesti keele käsiraamat. Eesti Keele Sihtasutus. Erelt, Mati, Tiiu Erelt, Ülle Viks, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare, Reet Kasik, Helle Metsalang, 1993. Eesti keele grammatika II. Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut.
Päikesekivi

Päikesekivi (inglise sunstone, aventurine feldspar) on päevakivide hulka kuuluv peeni sillerdavaid mineraalsuletisi sisaldav mineraal, poolvääriskivi. Päikesekivi leidub peamiselt USA-s, Kanadas, Indias ja Lõuna-Norras. Aventuriin Väike entsüklopeedia veebis [1][alaline kõdulink] (vaadatud 05.09.2012)
Adda

Adda on jõgi Alpides Itaalias. Adda on 313 km pikk. Ta algab 2235 m kõrgusel üle merepinna ja suubub Po jõkke 32 m kõrgusel üle merepinna, nii et tema lang on 2203 m. Adda valgla suurus on 7979 km². Suudmes on tema vooluhulk 187 m³/s. Adda algab Šveitsi ja Itaalia piirilt Bormiost pisut põhja pool ja suundub pärast Bormio läbimist edelasse. Pärast Tirano läbimist pöördub ta läände ning voolab läbi Sondrio ja Morbegno. Sel ajal jäävad temast lõunasse Orobie Alpid ja põhja Reetia Alpid – viimased tõusevad enam kui 4 km kõrgusele merepinnast (Bernina 4049 m) ja jäävad enamjaolt Šveitsi. Adda suubub Como järve kirdetippu. Suubumiskoha lähedale jääb Orobie Alpide kõrgeim tipp Legnone (2609 m). Adda väljub Como järve ning voolab üldiselt lõunasse, läbi Lecco. Seejärel laskub ta Lombardia madalikule ning voolab Bergamo ja Milano vahelt läbi. Lodis pöördub ta kagusse ning suubub Cremona ja Piacenza vahel vasakult Posse. Addal ei ole suuri lisajõgesid ja ka Como järve ei suubu peale Adda teisi suuri jõgesid. Jõe orus kulgeb Bormiost kuni Lecconi maantee. Raudteed piki jõge ei kulge, ehkki Lombardia madalikul ületab Addat mitu raudteed. 1377 valmis üle Adda Trezzo sull'Adda sild, mille sildeava oli 72 m. See oli tollal maailmarekordiline ja jäi suurimaks sildeavaks rohkem kui 400 aastaks, kuni 1796 valmis Sunderlandis sama sildeavaga Wearmouthi sild, aga kivisildade arvestuses kuni 1903. aastani, mil Luxembourgi linnas valmis Adolphe'i sild. Trezzo sull'Adda sild ei ole säilinud. Adda alamjooks oli Veneetsia vabariigi ja Milano hertsogiriigi vaheliseks piiriks pärast 1454 sõlmitud Lodi rahulepingut, aga rahu püsis kõigest 1482. aastani ja see piir 1494. aastani. Suur maailma atlas, lk. 62
István Kovács (poksija)

István Kovács (sündinud 17. augustil 1970 Budapestis) on Ungari endine poksija. Ta oli vähemalt kahekordne Ungari meister kärbeskaalus (kuni 51 kg) aastatel 1989 ja 1990. Ta võitis kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Chol-Su Choile (Põhja-Korea) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991) ning sulgkaalus (kuni 57 kg) 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997) kuldmedali ja tuli maailmameistriks. Ta osales kukk-kaalus (kuni 54 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995), kuid kaotas 3. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Dirk Krügerile (Saksamaa) jäi edasistest medaliheitlustest välja. Ta võitis kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 29. Euroopa meistrivõistlustel (Göteborg, 1991) kärbeskaalus (kuni 51 kg) ja 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) kukk-kaalus (kuni 54 kg). Ta sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 30. Euroopa meistrivõistlustel (Bursa, 1993) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Raimkul Malahbekovile (Venemaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta poksis detsembrist 1997 kuni aprillini 2002 elukutselisena. Ta pidas kokku 23 kohtumist ning võitis neist 22 (neist 11 nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 (selle nokaudiga) kohtumise. Ungari täiskasvanute meistrivõistlused poksis. Tulemused inglise keeles 26. suveolümpiamängude poksivõistlus. Atlanta 1996. Tulemused inglise keeles 25. suveolümpiamängude poksivõistlus. Barcelona 1992. Tulemused inglise keeles 6. maailmameistrivõistlused poksis. Sydney 1991. Tulemused inglise keeles 9. maailmameistrivõistlused poksis. Budapest 1997. Tulemused inglise keeles 8. maailmameistrivõistlused poksis. Berliin 1995. Tulemused inglise keeles 29. Euroopa meistrivõistlused poksis. Göteborg 1991. Tulemused inglise keeles 31. Euroopa meistrivõistlused poksis. Vejle 1996. Tulemused inglise keeles 30. Euroopa meistrivõistlused poksis. Bursa 1993. Tulemused inglise keeles István Kovács (poksija) veebisaidil Olympedia (inglise) István Kovács lehel BoxRec. Inglise keeles
Wijnegem

Wijnegem on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis. Veetorn Loss Kaubanduskeskus Raekoda Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Wijnegem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Wommelgem

Wommelgem on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis. Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Wommelgem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Duffel

Duffel on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis. Selle linna järgi on nimetatud Duffeli stiilis mantlid. Valla territooriumilt voolab läbi Nete jõgi. Raekoda Totale oppervlakte volgens het Kadasterregister, België, gewesten en provincies Bevolking per gemeente op 1 januari 2020  Duffel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Arendonk

Arendonk on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis. Kunstiakadeemia Bevolking per gemeente op 1 januari 2020  Arendonk – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Dessel

Dessel on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis. Alates 1996. aastast peetakse Desselis iga-aastast muusikafestivali Graspop Metal Meeting. Püha perekonna kirik Kanal Kanal Graspop In Flames, 2008 Raekoda Totale oppervlakte volgens het Kadasterregister, België, gewesten en provincies Bevolking per gemeente op 1 januari 2020  Dessel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Nanga Parbat

Nanga Parbat (inglise; urdu نانگاپربت (Nāngāparbat)) on mägi Aasias Himaalajas, mille loodeotsa ta moodustab. Indus voolab põhjast ja läänest ümber Nanga Parbati jalami. Kõrgus 8125 meetrit. 2001 – Ilgvars Pauls, Läti Geographical facts of the Main 8000ers. 8000ers.com
Eesti Maadlusliit

Eesti Maadlusliit (lühend EML) on asutatud 17. oktoobril 1989. Eesti Maadlusliit on Eesti Kerge-, Raske- ja Veespordiliidu õigusjärglane 1920. aastast ning Eesti Maadlus-, Poksi- ja Tõsteliidu õigusjärglane 10. aprillist 1933 ja ENSV Maadlusföderatsiooni tegevuse jätkaja. Rahvusvahelises Maadlusliidus (FILA) taastati EML-i liikmesus 1. novembril 1991. Eesti Maadlusliit on avalikes huvides mittetulundusühinguna tegutsev vabatahtlik ühendus, mille eesmärgid ja põhitegevus on suunatud Kreeka-Rooma maadluse, vabamaadluse, naistemaadluse ja rannamaadluse harrastamisele Eestis. Eesti Maadlusliit ühendab Eestis Kreeka-Rooma, vaba-, naiste- ja rannamaadlusega tegelevaid mittetulundusühinguid, seltse, klubisid, sektsioone ühistegevuseks, spordiala edendamiseks ning sellealase tegevuse koordineerimiseks. EML-i tegevuse põhieesmärgiks on Kreeka-Rooma maadluse, vabamaadluse, naistemaadluse ja rannamaadluse arendamine ning sportlike eluviiside propageerimine riigi elanikkonna seas. Koduleh
Edward Sharpe and the Magnetic Zeros

Edward Sharpe and the Magnetic Zeros on Californiast Los Angelesest pärit USA bänd, mille eesotsas on power pop bändi Ima Robot laulja Alex Ebert. Bändi stiiliks on peamiselt alternatiivrokk ja indie rock. Täiskoosseisuga astuti esimest korda üles 18. juulil 2007 West Hollywoodis Californias klubis The Troubadour. Bändi esimese täispika albumi "Up From Below" avaldas digitaalselt 7. juulil ja füüsiliselt 14. juulil 2009 Community Records. Teine album "Here" ilmus 29. mail 2012. Alex Ebert – vokaal, kitarr, löökriistad, klaver Stewart Cole – trompet, löökriistad, klahvpillid, tenor ukulele, vokaal Josh Collazo – trummid, löökriistad, vokaal Orpheo McCord – trummid, löökriistad, ksülofon, vokaal Nora Kirkpatrick – akordion, vokaal Christian Letts – kitarr, vokaal Seth Ford-Young – bass, vokaal Mark Noseworthy – kitarr, vokaal (2012- ) Aaron Arntz – klaver (2012- ) Aaron Embry – klahvpillid, klaver, vokaal Nico Aglietti – kitarr, süntesaator, klahvpillid, vokaal Aaron Older – bass, vokaal, bandžo, löökriistad Tay Strathairn – klaver, suupill, vokaal Michael Farfel – manager Jade Castrinos – vokaal, kitarr "Up from Below" (2009) "Here" (2012) "Edward Sharpe and the Magnetic Zeros" (2013) "PersonA" (2016) "Here Comes" EP (2009) "40 Day Dream/Geez Louise" (2009) "Home" (2010) "Memory of a Free Festival" (2010) "Chickens in Love" (2010) "Home" (Party Supplies Remix) (2011) "That's What's Up" (2012) "One Love to Another" (2012) "Man on Fire" (2012) "Better Days" (2013) "Life Is Hard" (2013) "Hot Coals" (2016) "No Love Like Yours" (2016)
Kaadrisagedus

Kaadrisagedus (inglise frame rate, frame frequency) on kuvatavate kaadrite (videot või animatsiooni moodustavate üksikpiltide) arv sekundis. Kaadrisageduse mõõtühikuna kasutatakse kas kaadrit sekundis (inglise frame per second, lühendatult FPS) või hertsi (Hz). Televiisorite kaadrisagedus on võrdne vooluvõrgu sagedusega (sõltuvalt riigist, kas 50 või 60 Hz), arvutikuvaritel sõltub see aga kasutaja valitud lahutusvõimest ja värvisügavusest. Inimese silmadele on parem suurema kaadrisagedusega pilt, samas suurema kaadrisageduse tekitamiseks vajab kuvaadapter rohkem võimsust (energia kulu on suurem). kaadrit sekundis värskendussagedus (inglise refresh rate) e-Teatmik (vaadatud 06.09.2012)
Friedrich VII

Friedrich VII on olnud mitme valitseja nimi: Friedrich VII (Toggenburg) (surnud 1436) oli viimane Toggenburgi krahv Friedrich VII oli Saksa-Rooma keiser Friedrich II Švaabimaa hertsogina Frederik VII (1808–1863) oli Taani kuningas 1848–1863 Friedrich I Friedrich II Friedrich III Friedrich IV Friedrich V Friedrich VI
Krihvel

Krihvel oli 19. sajandil ja 20. sajandi alguses koolides kasutatud pliiatsikujuline kiltkivist kirjutusvahend[viide?]. Igal õpilasel oli kirjutamiseks krihvlist ja puitraamis kiltkivist tahvlist koosnev kirjutuskomplekt[viide?].
Rakendustarkvara

Rakendustarkvara (ingl application software) hõlmab arvutiprogramme, mis on ette nähtud teatud kindla ülesande täitmiseks, näiteks tekstitöötlus, tabelarvutus, pilditöötlus, raamatupidamine. Rakenduse ingliskeelsest nimetusest application on igapäevases kasutuses saanud lühend app, meil äpp. Laiemalt sai see lühivorm tuntuks seoses iOS App Store ilmumisega 2008. aastal. Äppi kasutatakse peaaegu eranditult seoses mobiilseadmete (nutitelefoni, tahvelarvuti) rakendustarkvaraga. Mobiilirakendus Tarkvara Süsteemitarkvara äpp (ÕS)
Herenthout

Herenthout on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis. Bevolking per gemeente op 1 januari 2020  Herenthout – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Meerhout

Meerhout on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis. Bevolking per gemeente op 1 januari 2020  Meerhout – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Merksplas

Merksplas on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis. Bevolking per gemeente op 1 januari 2020  Merksplas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Itaalikud

Itaalikud olid 2. aastatuhandel eKr arvatavasti Alpide või Aadria mere tagant Apenniini poolsaarele rännanud ning seal paikseks muutunud indoeuroopa hõimud. Rääkisid itali keeli. Keelelis-etniliste tunnuste järgi liigitatakse itaalikud kaheks suureks rühmaks: Latiumis ja Lõuna-Etruurias elanud latiinid ja faliskid ja Lõuna-Itaaliani rännanud umbrid, sabellid ja oskid. Itaalikud olid peamiselt karjakasvataja rahvas. Vaid mõned hõimud nagu näiteks latiinid ja oskid tegelesid ka põlluharimisega. Umbes 3. sajandi keskel eKr alistasid roomlased itaalikud oma võimule ja andsid neile divide et impera (väljend on uusaegne) põhimõtte järgi erisugused õigused. Liitlassõja (90–88 eKr) tulemusel said itaalikud Rooma kodaniku õigused ja sulandusid seejärel tasapisi roomlastega ühte. Itaalikute keeled tõrjus välja nendega suguluses olev ladina keel.
Retie

Retie on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis. Raekoda Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Retie – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Vorselaar

Vorselaar on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis. Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Vorselaar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Waarschoot

Waarschoot on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Waarschoot – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles) Waarschootse Gemeentebelangen (WGB) (hollandi keeles)