23. aprill

23. aprill on Gregoriuse kalendri 113. (liigaastal 114.) päev. Juliuse kalendri järgi 10. aprill (1901–2099). 1343 – algas Jüriöö ülestõus. 1603 – Poola-Rootsi sõda. Tartu, mida eelmise aasta lõpust peale piiras Poola 3000-meheline vägi Leedu välihetman Jan Karol Chodkiewiczi juhtimisel, alistus toidunappuse ja taudide tõttu. 1765 – Liivimaa kindralkuberner George von Browne avaldas patendi Liivimaa talupoegade kohta. Talupojad said õiguse omada vallasvara ja seda vabalt käsutada, kui nad polnud mõisnikele midagi võlgu. 1919 – Estonia kontserdisaalis toimus Asutava Kogu avaistung. 1926 – ilmus Eesti Spordilehe kriitpaberil mälestusnumber Georg Lurichi 50. sünniaastapäeva puhul. 1932 – asutati Õhu- ja Gaasikaitse Liit. 1939 – Dublinis lõppesid Euroopa meistrivõistlused poksis, kus eestlane Anton Raadik tuli Euroopa meistriks. 1942 – avalikustati taludele kehtestatud aastanormid; ühtlasi seati sisse talundi põhiraamat normide täitmise kohta. 1954 – Buenos Aireses valiti August Okas Argentina Eesti Võitlejate Koondise esimeheks. 1965 – EKP Keskkomitee pleenumil arutleti põllumajanduse arendamise abinõude üle; taheti üle minna uuele põllumajandussaaduste tootmise ja kokkuostu süsteemile. 1992 – Tartus taasavati Gustav II Adolfi monument. 1992 – asutati Tartu Kivisilla Taastamise Selts ja Kivisilla fond. 1993 – teist korda taastatud Paide Vallitorn avati külastajaile. 1014 – Clontarfi lahing, milles iirlased Brian Boruga eesotsas võitsid maale tungivaid viikingeid. 1348 – asutati Sukapaela ordu. 1563 – Escoriali paleele pandi nurgakivi. 1759 – Suurbritannia hõivas Guadeloupe'i. 1815 – puhkes teine Serbia ülestõus türklaste vastu. 1863 – Kambodžast sai Prantsusmaa protektoraat. 1867 – Willaim Lincoln patenteeris zootroobi. 1920 – Ankaras tuli kokku Türgi Rahvusassamblee. 1993 – eritrealased hääletasid referendumil ülekaalukalt Etioopiast iseseisvumise poolt. 2005 – Jawed Karim, üks internetiportaali YouTube'i asutajatest, laadis üles esimese video.  Pikemalt artiklis Sündinud 23. aprillil 1564 – William Shakespeare, inglise näitekirjanik ja näitleja – traditsiooniline kuupäev, tegelik sünnipäev on teadmata 1791 – James Buchanan, USA 15. president 1858 – Max Planck, saksa füüsik, Nobeli füüsikaauhind 1918 1891 – Sergei Prokofjev, vene helilooja 1893 – Allen Dulles, Luure Keskagentuuri direktor 1897 – Lester Bowles Pearson, kanada poliitik 1902 – Halldór Kiljan Laxness, islandi kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1955 1921 – Rein Sepp, eesti luuletaja ja tõlkija 1926 – Éva Janikovszky, ungari lastekirjanik 1928 – Shirley Temple (Shirley Temple Black), ameerika näitleja ja poliitik 1936 – Roy Orbison, ameerika laulja 1941 – Paavo Lipponen, soome poliitik 1948 – Jüri Vlassov, eesti näitleja, ansambli Kuldne Trio liige 1951 – Loit Lepalaan, eesti orkestrijuht ja trompetist 1953 – Kim Gordon, ameerika muusik, bassimängija (Sonic Youth) 1954 – Michael Moore, ameerika filmilavastaja 1955 – Anthony Miles, inglise maletaja 1955 – Urmas Ott, eesti teleajakirjanik 1961 – Imre Rammul, eesti seksuoloog 1966 – Lembit Oll, eesti maletaja 1968 – Timothy McVeigh, ameerika terrorist (Oklahoma pommipanija) 1972 – Allan Kress, eesti lavastaja ja näitleja 1979 – Jaime King (ka James King), ameerika näitleja ja modell 1979 – Lauri Johannes Ylönen, soome laulja ja laulukirjutaja (The Rasmus) 1979 – Tauri Berg, eesti ettevõtja 1983 – Daniela Hantuchova, slovaki tennisist 1983 – Juss Laansoo, eesti motosportlane 1984 – Aleksandra Kostenjuk, vene maletaja 1992 – Valter Soosalu, eesti dirigent ja laulja  Pikemalt artiklis Surnud 23. aprillil 1605 – Boriss Godunov, Vene tsaar 1616 – Miguel Cervantes, hispaania kirjanik 1850 – William Wordsworth, inglise luuletaja 1926 – August Riismann, eesti kommunistlik poliitik 1954 – Karl Laagus, Tartu Ülikooli majandusjuhataja 1983 – Buster Crabbe, ameerika ujuja ja näitleja 1995 – Riho Lahi, eesti õpetaja, kirjanik ja karikaturist 1998 – James Earl Ray, Martin Luther Kingi mõrvar 1998 – Konstantínos Karamanlís, Kreeka poliitik 2002 – Linda Lovelace, ameerika pornotäht 2007 – Boriss Jeltsin, Nõukogude Liidu ja Venemaa poliitik, Venemaa Föderatsiooni esimene president 2016 – Tõnu Reimann, eesti viiuldaja, pedagoog ja muusikakriitik 2024 – Mai Raud-Pähn, eesti kunstiajaloolane jüripäev raamatu ja roosi päev veteranipäev (alates 2013. aastast Eestis tähistatav päev) ... ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. http://kultuur.err.ee/v/muusika/53ebc1eb-91a3-47a6-9dc3-3957876ac514/suri-viiuldaja-ja-kauaaegne-muusikapedagoog-tonu-reimann