laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mäelo

Mäelo on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Mäelo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Mattson ja Mühlberg. Bernhard Mäelo palvel kanti Mäelo perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 103 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juunist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Helmi Mäelo (1898–1978), eesti kirjanik Meemo Mäelo (1928–1998), eesti ühiskonnategelane, eelmise poeg
Mägiste (perekonnanimi)

Mägiste on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Mägiste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Mälson, Märs ja Treufeldt. Julius Mägiste palvel kanti Mägiste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 28 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. märtsist 1935). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Mägiste Eestis 8 mehel ja 16 naisel. Julius Mägiste (1900–1978), eesti keeleteadlane Marju Mikiver (endine Marju Mägiste; 1928–2013), eesti raamatukogutegelane, eelmise tütar
Mägisto

Mägisto on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Mägisto uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Martenson, Matveus ja Muda. Ants Mägisto palvel kanti Mägisto perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 79 all (Siseministeeriumi teadaanne 26. aprillist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Mändmets

Mändmets on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Mändmets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Birstin, Dobroschevsky, Grents, Grosberg, Jakobson, Kiitsak, Koch, Lestmann, Madisson, Mängel, Männard, Männikson, Martinson, Müller, Ostrat, Peeterson, Piilbaum, Poleühtid, Poots, Preismann, Raisk, Ruul, Sandt, Tomson, Vilippus, Zimmermann ja Zutz. Hugo-Johannes Mändmetsa palvel kanti Mändmets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 333 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. juulist 1937). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Mändmets Eestis 107 mehel ja 100 naisel. Eliisabet Mändmets (sündinud 2000), eesti iluvõimleja Ilmar Mändmets (1944–2015), eesti põllumajandusjuht Jakob Mändmets (1871–1930), eesti kirjanik Renaldo Mändmets (sündinud 1959), eesti linnukasvatusteadlane
Tselina rajoon

Tselina rajoon (vene keeles Целинский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Tselina aleviga. Rajoon piirneb kirdes ja idas Salski rajooniga, kagus Pestšanokopskoje rajooniga, lõunas Krasnodari kraiga, edelas Jegorlõkskaja rajooniga ja loodes Zernogradi rajooniga. Rajooni pindala on 2129 km². Elanike arv oli 2012. aastal 32 904, 2009. aastal 33 274 ja 2002. aastal 36 742. Tselina rajooni asulad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu. Q126684906
Üleoja

Üleoja on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Üleoja (Ulleoja) on pandud Sõtke mõisas Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Üleoja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Baumann, Überbach, Übrbach ja Üperbach. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Üleoja Eestis 23 mehel ja 27 naisel. Ants Üleoja (sündinud 1933), eesti koorijuht Elo Üleoja (sündinud 1963), eesti koorijuht ja muusikapedagoog, Ants ja Ene Üleoja tütar Ene Üleoja (sündinud 1937), eesti koorijuht, Ants Üleoja abikaasa Mikk Üleoja (sündinud 1970), eesti koorijuht, Ants ja Ene Üleoja poeg Ene Eimre (endine Eene Üleoja; 1944–2007), eesti pianist "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuli 2019. Vaadatud 1. juulil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Mändvere

Mändvere on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Mändvere uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Lugenberg. Aleksander Mändvere palvel kanti Mändvere perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 157 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. septembrist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Aleksander Mändvere (1896–1942), eesti sporditegelane
Henry Way Kendall

Henry Way Kendall (9. detsember 1926 Boston – 15. veebruar 1999 Wakulla maakond, Florida) oli Ameerika Ühendriikide osakestefüüsik. 1990. aastal anti talle, Jerome Isaac Friedmanile ja Richard E. Taylorile Nobeli füüsikaauhind.
Boris Põder

Boris Põder (ka Põdder; poksijana hiljem ka Bobby Podder või Potter; 25. jaanuar 1905 Tallinn – märts 1984 New York, USA) oli Eesti ja USA poksija. Ta hakkas poksima 1922. aastal, kui ta õppis Tallinna Linna I Reaalkoolis. Ta poksis Tallinna Kalevis. Põder oli kokku kahekordne Eesti meister kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) aastatel 1923–1924. Ta lõpetas 1924. aastal Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi ja läks Ameerika Ühendriikidesse. Ta asus elama New Yorki ja võttis 1925. aastal USA kodakondsuse. Ta võistles seal ka harrastajana. Põder poksis oktoobrist 1925 kuni jaanuarini 1928 elukutselisena. Ta pidas kokku 19 kohtumist, võitis neist 5 ja kaotas 12 (neist 3 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki. BillionGraves H. M–n. "Eesti poksija ilmameistrite maal. Boris Põdder areneb järjekindlalt". Eesti Spordileht nr 46, 10. detsember 1926. Lk 1 ja 7 A. R–g. "Sõnumeid eestlastest. Boris Põder 50-a.". Vaba Eesti Sõna nr 4, 27. jaanuar 1955. Lk 8 Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 413 Boris Põdra pilt artiklis "Eesti poksija ilmameistrite maal. Boris Põdder areneb järjekindlalt". Eesti Spordileht nr 46, 10. detsember 1926. Lk 1 Boris Põdra sporditulemused Boris Põder (Bobby Podder) lehel BoxRec. Inglise keeles
Niinemaa

Niinemaa on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Niinemaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Hindrichsohn, Hindrichson, Niinemann ja Ziegel. Jüri Niinemaa palvel kanti Niinemaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 149 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Niinemaa Eestis 11 mehel ja 14 naisel.
Emilio Segrè

Emilio Gino (1. veebruar 1905 Tivoli – 22. aprill 1989 Lafayette, California) oli itaalia päritolu Ameerika Ühendriikide füüsik. 1959. aastal anti talle ja Owen Chamberlainile Nobeli füüsikaauhind antiprootoni avastamise eest. Ta avastas 1937. aastal koos Carlo Perrieriga esimese kunstlikult saadud keemilise elemendi, tehneetsiumi, mille olemasolu oli sajandi alguses ennustanud Henry Moseley. Ja 1940. aastal sünteesis ta koos kolleegide Dale R. Corsoni ja Kenneth Ross MacKenziega California Ülikoolist keemilise elemendi astaadi. Emilio Segrè nime järgi on nimetatud ka nukliidide tabel (Segrè chart ingl k).
Loosi külanõukogu

Loosi külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Lasva külanõukoguga. Loosi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Zimbabwe kaitsejõud

Zimbabwe kaitsejõud (akronüüm ZDF ingliskeelsest Zimbabwe Defence Forces) koosneb Zimbabwe Rahvusarmeest (ZNA) ja Zimbabwe õhujõududest (AFZ). Kuna Zimbabwe on merepiirita maa, pole riigil mereväge. ZDFi ülemjuhataja on kindral Constantino Chiwenga. Juulis 1994 loodi Zimbabwe kaitsejõudude peakorter. Aastal 2007 hinnati Zimbabwe kaitsejõudude suuruseks 29 000 meest, kellest 25 000 olid armees ning 4000 õhujõududes.
Loosu-Navi külanõukogu

Loosu-Navi külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Võru külanõukoguga. Loosu-Navi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Luhamaa külanõukogu

Luhamaa külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Misso külanõukoguga. Luhamaa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Nurmet

Nurmet on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Nurmet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Neumannskraft, Neumanskraft, Neumonds ja Neumondskraft. Villiam-Erich-Arnold Nurmeti palvel kanti Nurmet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 128 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juulist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Nurmet Eestis 6 mehel ja alla viiel naisel. Maire Nurmet (sündinud 1972), eesti majandusteadlane William Nurmet (1914–1942), Eesti sõjaväelane Õie Fleig-Tamm (endine Õie Nurmet; 1921–1981), William Nurmeti abikaasa
Luidja külanõukogu

Luidja külanõukogu oli külanõukogu Hiiumaa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1963 ja seejärel liideti see Lauka külanõukoguga. Luidja külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Luke külanõukogu

Luke külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Luke külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Nõo vallas. Külanõukogu keskus asus Luke külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Luke külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu. 1954 juunis Luke külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Nõo külanõukoguga. Luke külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Lullikatku külanõukogu

Lullikatku külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see külanõukogu koos Võtikvere külanõukoguga uueks üksuseks: Torma külanõukoguks. Lullikatku külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Lustivere külanõukogu

Lustivere külanõukogu oli külanõukogu Põltsamaa ja alates 1963. aastast Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1954–1972 ja seejärel liideti see Pajusi ja Põltsamaa külanõukoguga. Lustivere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Luunja külanõukogu

Luunja külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu pindala oli 127 km² (1977). Luunja külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Kõvadus

Kõvadus on materjali võime vastu panna kohalikule plastsele deformatsioonile; ühtlasi ka seda vastupanuvõimet iseloomustav suurus. Kõvadus tähendab tavaliselt vastupanuvõimet püsivale (staatilisele) koormusele, vastupanuvõime ja selle suurus muutuvale koormusele on dünaamiline kõvadus. Tuntumad kõvadusteimid (Brinelli, Rockwelli, Vickersi) põhinevad kõvast materjalist otsaku (indentori) surumises uuritava materjali pinda. Kõvaduse mõõtmise meetodite põhiline erinevus on otsiku kujus ja rakendatava jõu suuruses. Mineraloogias kasutatakse suhtelise kõvaduse hindamiseks Mohsi meetodit. Kõvaduse mõõtmine Mohsi astmik Shore'i meetod
Herbert Kroemer

Herbert Kroemer (ka Herbert Krömer; 25. august 1928 Weimar – 8. märts 2024) oli saksa päritolu Ameerika Ühendriikide füüsik ja elektriinsener. 2000. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind. Ta sai koos Žoress Alfjoroviga pool auhinnarahast (teise poole sai Jack Kilby).
Luutsniku külanõukogu

Luutsniku külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Luutsniku külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Võru maakonnas Ruusmäe valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Laitsna külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Luutsniku külanõukogu 1950 septembris Vastseliina rajooni koosseisu. 1954 juunis Luutsniku külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Haanja külanõukogu koosseisu. Luutsniku külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Lõpe külanõukogu

Lõpe külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Koonga ja Varbla külanõukoguga. Lõpe külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Läti külanõukogu

Läti külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Raasiku vallas. Külanõukogu keskus asus Läti külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Läti külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu. Harju rajoonis. 1954 juunis Läti külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Raasiku külanõukogu koosseisu. Läti külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Lüllemäe külanõukogu

Lüllemäe külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kaagjärve külanõukoguga. Lüllemäe külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Lümanda külanõukogu

Lümanda külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Lümanda vallas. Külanõukogu pindala oli 199 km² (1977). Lümanda külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Nurmiste

Nurmiste on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Nurmiste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Gertreu, Neuhaus, Perkman, Schneider, Sikk ja Täkk. Nikolai Nurmiste palvel kanti Nurmiste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 49 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Nurmiste Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel. Boris Nurmiste (1907–1996), eesti põllumajandusteadlane Enn Nurmiste (1894–1968), Eesti poliitik ja õpetaja
Maardu külanõukogu

Maardu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Iru vallas. Külanõukogu keskus asus Kroodi külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Maardu külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu. 1954 juunis Maardu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Jõelähtme külanõukoguga. Maardu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Plastsus

Plastsus ehk plastilisus (kreeka plastos 'voolitud') on keha võime muuta (purunemata) talle rakendatud välisjõu (nt väliskoormuse) mõjul oma kuju ja mõõtmeid ning säilitada jäävat deformatsiooni (plastset deformatsiooni) pärast välisjõu mõju lakkamist. Kehasid, millel plastsus puudub või see on väga väike, nimetatakse haprateks (haprus). Kehad, millel on samuti võime välisjõu mõjul purunemata muuta oma kuju, aga mis pärast mõju lakkamist taastavad oma endise kuju, on elastsed. Haprus Plastne deformatsioon Plastsusteooria Reoloogia 1981. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus. 656 lk
Rudolf Mößbauer

Rudolf Ludwig Mößbauer[viide?], eesti kirjanduses kasutatav nimekuju Rudolf Mössbauer (31. jaanuar 1929 München – 14. september 2011 Grünwald, Baieri) oli saksa füüsik. 1961. aastal jagas ta Robert Hofstadteriga Nobeli füüsikaauhinda.
Maasi külanõukogu

Maasi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. Maasi külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Pöide vallas. Külanõukogu keskus asus Kavandi külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Maasi külanõukogu 1950 septembris Orissaare rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel Maasi, "Sangari" ja "Taaliku" kolhoos. Seoses Orissaare rajooni likvideerimisega 1959. aastal arvati Maasi külanõukogu Kingissepa rajooni koosseisu. 1960 septembris Maasi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Pöide külanõukogu koosseisu. Maasi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Saare maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 34, 524 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 https://www.digar.ee/arhiiv/en/download/246323 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Malla külanõukogu

Malla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Malla külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Kunda vallas. Külanõukogu keskus asus Malla külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Malla külanõukogu 1950 septembris Rakvere rajooni koosseisu. 1954 juunis Malla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Viru-Nigula külanõukoguga. Malla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Nuutre (perekonnanimi)

Nuutre on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Nuutre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Nutov (1936. aastal Tallinnas). Ool Nuutre palvel kanti Nuutre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 221 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Nuutre Eestis 5 mehel ja alla viiel naisel.
Maltsaare külanõukogu

Maltsaare külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Suure-Jaani külanõukoguga. Maltsaare külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Massiaru külanõukogu

Massiaru külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1971. Külanõukogu moodustati 16. augustil 1945 Pärnumaal Laiksaare vallas. Külanõukogu keskus asus Massiaru külas. 1950 septembrist, seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega, arvati Massiaru külanõukogu Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu. Seoses maarajoonide reorganiseerimisega 1. veebruarist 1959 Kilingi-Nõmme rajoon likvideeriti ja Massiaru külanõukogu liideti Abja rajooniga. Seoses Abja rajooni likvideerimisega arvati Massiaru külanõukogu 1963. aastast Pärnu rajooni koosseisu. Massiaru külanõukogu likvideeriti 1971. aastal ja selle alad liideti Häädemeeste külanõukoguga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest. Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Eesti NSV territooriumi administratiivses jaotuses muudatuste tegemise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1962, 51, 183 Massiaru külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Mauri külanõukogu

Mauri külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Vastseliina ja Misso külanõukoguga. Mauri külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Meeri külanõukogu

Meeri külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Meeri külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Nõo vallas. Külanõukogu keskus asus Meeri asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Meeri külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu. 1954 juunis Meeri külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Nõo külanõukoguga. Meeri külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Mehikoorma külanõukogu

Mehikoorma külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Meeksi vallas. Külanõukogu keskus asus Mehikoorma külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Mehikoorma külanõukogu 1950 septembris Räpina rajooni koosseisu. 1954 juunis liideti Mehikoorma külanõukoguga likvideeritud Aravu külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Rahvaste Sõpruse" ja Lenini-nimeline kolhoos ning Eesti Põllumajanduse Akadeemia Õppe- ja Katsemetskond. Külanõukogu keskus asus siis Küka külas. 1960 oktoobris liideti Mehikoorma külanõukoguga likvideeritud Parapalu külanõukogu territoorium. Räpina rajooni likvideerimisel 1961 aprillis arvati Mehikoorma külanõukogu Tartu rajooni koosseisu. 1977. aasta seisuga oli Külanõukogu pindala oli 144 km². Mehikoorma külanõukogu lõpetas tegevuse 21. novembrist 1991, mil kehtestati Mehikoorma valla omavalitsuslik staatus. 12. detsembrist 1991 nimetati Mehikoorma vald ümber Meeksi vallaks. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 14. aprilli 1961 seadlus "Lihula ja Räpina rajooni likvideerimise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1961, 15, 52 Mehikoorma külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Harju maakonna Harku valla, Põlva maakonna Alaküla valla ning Tartu maakonna Mehikoorma ja Peipsiääre valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Tartu maakonna Mehikoorma valla ümbernimetamise kohta
Nõmmisto

Nõmmisto on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Nõmmisto uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ärman, Ärmann ja Hermann. Karl-Aleksander Nõmmisto palvel kanti Nõmmisto perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 78 all (Siseministeeriumi teadaanne 26. aprillist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Nõmmisto Eestis 5 mehel ja 7 naisel. Ilme Nõmmisto (sündinud 1938), eesti loomakasvatusteadlane