laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
202 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 220. aastad eKr | 210. aastad eKr | 200. aastad eKr | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 205 eKr | 204 eKr | 203 eKr | 202 eKr | 201 eKr | 200 eKr | 199 eKr | ► | ►► 202. aasta eKr ehk ab urbe condita DLII (552). 28. veebruar – Mässuliste juht krooniti Liu Bang pärast Hiina esimese keisridünastia Qini dünastia kukutamist Hani dünastia keisriks. 19. oktoober – Teises Puunias sõjas toimunud Zama lahingus sai Kartaago Publius Cornelius Scipio juhitud Rooma vägedelt lüüa. Han Wendi, Hiina keiser Titus Manlius Torquatus, Rooma poliitik (konsul 235 eKr) Xiang Yu, Hiina kindral
203 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 220. aastad eKr | 210. aastad eKr | 200. aastad eKr | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 206 eKr | 205 eKr | 204 eKr | 203 eKr | 202 eKr | 201 eKr | 200 eKr | ► | ►► 203. aasta eKr ehk ab urbe condita DLI (551). ... ... Quintus Fabius Maximus Verrucosus, Rooma poliitik (konsul 233, 228, 215, 214 ja 209 eKr) Mago Barka, Kartaago kindral
The Baltic Brick and Roof Award

The Baltic Brick and Roof Award on rahvusvaheline konkurss, kus tunnustatakse parimaid Baltimaade telliskiviehitiste tegijaid. Konkurssi korraldab Austria ehitusettevõte Wienerberger. Konkursi eri kategooriates on võitjaks tulnud ka Eestis asuvate ehitiste tegijad: näiteks 2009 võitis auhinna Kaire Nõmm Pärnu kesklinna koolide võimla eest ja 2009 võitsid auhinna ka Rotermanni kvartali ehitustööde tegijad. https://web.archive.org/web/20181117103738/https://wienerberger.ee/toodetest/baltic-brick-and-roof-award-2009 (vaadatud 14.11.2018)
Auditoorne õpe

Auditoorne õpe (ingl face-to-face teaching) on õppevorm, mille korral toimub õpe õpetaja juhendamisel füüsilises klassiruumis. Auditoorse õppe vastand on iseseisev õpe. Auditoorne õpe on kontaktõpe. Erelt, T., Kadakas, M. jt (2014). Hariduse ja kasvatuse sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.
Giesen

Giesen on küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Valla pindala on 33,90 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9698 inimest. Vald asub umbes 6 km Hildesheimist loodes ja 22 km Hannoverist kagus. Vallas on viis küla: Ahrbergen Emmerke Giesen Groß Förste Hasede Hermann Schnipkoweit (1928–), poliitik (CDU) Michael Weiner (1969–), jalgpallikohtunik, elab Hasedes Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.giesen.de
Harsum

Harsum on küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Valla pindala on 49,93 km². 31. detsembril 2017 elas seal 11 367 inimest. Vald asub umbes 6 km Hildesheimist põhjas ja 25 km Hannoverist kagus. Johannes Nordhoff (1870–1950), Saksa kindlustusseltside tööandjate ühenduse esimees Joop Bergsma (1928–2011), katoliiklik kleerik ja teoloog Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.harsum.de
Holle

Holle on küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Valla pindala on 61,15 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7073 inimest. Vald asub umbes 15 km Hildesheimist kagus ja 15 km Salzgitterist läänes. Kohta on mainitud Tom Clancy menukas sõjaromaanis "Red Storm Rising". Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.holle.de
Lamspringe

Lamspringe on küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Valla pindala on 70,46 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5638 inimest. Vald asub umbes 20 km Hildesheimist lõunas. 1. novembrist 2016 kuuluvad valda endised vallad Harbarnsen, Neuhof, Sehlem ja Woltershausen. See oli ajalooliselt tuntud kui endise Lamspringe kloostri asukoht, millest on säilinud kirik ja muid hooneid. Lamspringe oli endise Lamspringe ühisvalla keskus. Peatänav Lamspringe endise kloostri kirik Kurt Hotmeyer (1905–1967), SS doktor Richard Mühe (1929–2009), kellassepp ja füüsik Lothar Hampe (1946–), poliitik (CDU) Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.lamspringe.de
Nordstemmen

Nordstemmen on küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Valla pindala on 60,17 km². 31. detsembril 2017 elas seal 12 105 inimest. Vald asub Leine jõe ääres, umbes 10 km Hildesheimist läänes ja 25 km Hannoverist lõunas. Rudolf Wiegmann (1804–1865), arhitekt, maalikunstnik ja Düsseldorfi Kunstiakadeemia professor Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.nordstemmen.de
Schellerten

Schellerten on küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Valla pindala on 80,02 km². 31. detsembril 2017 elas seal 8014 inimest. Vald asub umbes 10 km Hildesheimist idas. Christoph Daniel Ebeling (1741–1817), pedagoog, muusikakriitik ja raamatukoguhoidja, sündis Garmisseni külas Bernhard Brinkmann (1952–), poliitik (SPD), sündis Dinklari külas Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.schellerten.de
Sibbesse

Sibbesse on küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Valla pindala on 71,93 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5829 inimest. Vald asub umbes 10 km Hildesheimist lõunas. 1. novembrist 2016 kuuluvad valda endised vallad Adenstedt, Almstedt, Eberholzen ja Westfeld. Sibbesse oli endise Sibbesse ühisvalla keskus. Valda kuuluvad ka Möllenseni, Hönze ja Petze küla. Protestantlik kirik Möllensenis. Peatänav ja endine kool Möllensenis. Mälestuskivi Möllensenis. Protestantlik kirik Hönzes. Möllenseni vapp. Endine raudteejaam Hönzes. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.sibbesse.de
Söhlde

Söhlde on küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Valla pindala on 57,09 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7801 inimest. Vald asub umbes 20 km Hildesheimist idas ja 10 km Salzgitterist loodes. Gottfried von Cramm (1909–1976), Saksa tennisist Otto Ohlendorf (1907–1951), SS kindral ja holokausti toimepanija, hukatud sõjakuritegude eest Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.soehlde.de
Leineberglandi ühisvald

Leinebergland on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Selle keskus on Gronau. Ühenduse nimi on valitud Leine kõrgustiku järgi (saksa keeles Leinebergland). Samtgemeinde Leinebergland koosneb järgmistest valdadest: Duingen Eime Gronau Nende kolme valla pindala on 169,68 km² ja 2019. aasta lõpuga elas seal 18 181 inimest. Samtgemeinde Leinebergland moodustati 1. novembril 2016, kui ühendati endised Gronau ja Duingen. Kuni 2016. aasta novembrini eksisteerinud Samtgemeinde Gronau alla kuulusid lisaks Gronaule ja Eimele ka Banteln, Betheln, Brüggen, Despetal ja Rheden. Viimased liideti aga Gronau koosseisu. Samtgemeinde Duingen koosnes aga osavaldadest Coppengrave, Duingen, Hoyershausen, Marienhagen ja Weenzen, mis liideti Duingeni koosseisu. Koduleht
Duingen

Duingen on küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Valla pindala on 59,62 km². 31. detsembril 2017 elas seal 4944 inimest. Vald asub umbes 25 km Hildesheimist edelas ja 40 km Hannoverist lõunas. 1. novembrist 2016 kuuluvad valda endised vallad Coppengrave, Hoyershausen, Marienhagen ja Weenzen. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.Duingen.de
Eime

Eime on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Valla pindala on 21,93 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2588 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Eime veebileht
Pluss

Pluss ehk plussmärk (+) on märk, mida kasutatakse eeskätt matemaatilise märgina liitmise tähistamiseks. Veel 15. sajandil märgiti liitmistehet ladina sõnaga plus 'rohkem'. Trükis kasutati plussi liitmismärgina esimest korda Johannes Widmanni raamatus Mercantile Arithmetic ehk Behende und hüpsche Rechenung auff allen Kauffmanschafft, mis ilmus 1489 Leipzigis.
Gronau (Leine)

Gronau on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Vald asub Leine jõe ääres, umbes 15 km Hildesheimist edelas ja 35 km Hannoverist lõunas. Valla pindala on 88,13 km². 31. detsembril 2017 elas seal 10 852 inimest. 1. novembrist 2016 kuuluvad valda endised vallad Banteln, Betheln, Brüggen, Despetal ja Rheden. Gronau on üks kolmest Leineberglandi ühisvalda kuuluvast vallast. Teised kaks on Duingen ja Eime. Honiton (Suurbritannia) on Gronau sõpruslinn. Turuplats Muuseum Armin Kaufmann (1922–1985), sündis Bantelnis, jurist ja ülikooli lektor Jürgen Mlynek (1951–), füüsik Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.gronau-leine.de
Futbol

Futbol on jalgpallile keskenduv Venemaa satelliit- ja kaabeltelevisioonikanal. Kanal alustas tegevust 2007. aastal. Koduleht
Kõne

Kõne ehk kõnelemine ehk rääkimine on inimeste poolt hääle kasutamine keelelises suhtluses. Kõne akustilisi omadusi uurib akustiline foneetika. Tavaline kõne sisaldab peamiselt helisid sagedusribas 100-10 000 Hz. Seejuures on keskmiselt meeste kõneheli kõige valjum sagedusribas 100–200 Hz ja naiste kõneheli sagedusribas 200–400 Hz. Täishäälikud jäävad peamiselt keskmistele sagedustele ja kaashäälikud kõrgematele > 1 kHz sagedustele. Seejuures on täishäälikute helirõhutase kõrgem kui kaashäälikutel. Kõne hea arusaadavuse eelduseks on seejuures kaashäälikute eristamine. Kõne helirõhutase ja sagedusjaotus oleneb keelest mida räägitakse, rääkija soost ja vanusest. Seejuures võivad individuaalsed erinevused olla väga suured. Hille Pajupuu Mikko Kylliäinen, Valtteri Hongisto (2009). Hoonete akustiline projekteerimine. Tallinn: ET-INFOkeskuse AS. Lk 55.
Holzmindeni kreis

Holzminden on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Kreisi pindala on 692 km². 31. detsembril 2017 elas seal 71 144 inimest. See külgneb (põhjast ja päripäeva) Hameln-Pyrmonti, Hildesheimi ja Northeimi kreisiga ning Nordrhein-Westfaleni liidumaaga (Höxteri ja Lippe kreisid). Kreis loodi 1833. aastal Braunschweigi hertsogkonnas. See viidi territoriaalse muudatuse osana 1942. aastal Preisimaa Hannoveri provintsi. Viimased territoriaalsed muudatused toimusid 1974. aastal. Kreis paikneb Weserberglandi mägedes, umbes Hamelni ja Göttingeni vahel. Weser moodustab kreisi edelapiiri ja voolab läbi selle põhjaosa. Linnad: Holzminden Vabad vallad: Delligsen Inkorporeerimata alad: Boffzen Eimen Eschershausen Grünenplan Holzminden Merxhausen Wenzen Samtgemeinden: Samtgemeinde Bevern Bevern1 Golmbach Holenberg Negenborn Samtgemeinde Bodenwerder-Polle Bodenwerder1, 2 Brevörde Halle Hehlen Heinsen Heyen Kirchbrak Ottenstein Pegestorf Polle Vahlbruch Samtgemeinde Boffzen Boffzen1 Derental Fürstenberg Lauenförde Samtgemeinde Eschershausen-Stadtoldendorf Arholzen Deensen Dielmissen Eimen Eschershausen² Heinade Holzen Lenne Lüerdissen Stadtoldendorf1, 2 Wangelnstedt 1Samtgemeinde keskus; ²linn Głubczyce maakond, Poola Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond GeoNames https://www.destatis.de/DE/Themen/Laender-Regionen/Regionales/Gemeindeverzeichnis/Administrativ/04-kreise.html Kreisi veebileht
Marek Rosenberg

Marek Rosenberg (sündinud 10. aprillil 1984 Tartus) on eesti muusik, DJ ja näitleja. Ta lõpetas Tartu Descartesi Lütseumi aastal 2004. 2015. aastast tegutseb ta vabakutselise näitlejana. Ta on teinud kaasa filmides "Päevad, mis ajasid segadusse" (2016), "Polaarpoiss" (2016), "Võta või jäta" (2018), "Sandra saab tööd", "Klassikokkutulek 3", "Maria paradiis" ja "Firebird" (2019). Ta on mänginud ka telesarjades "Suletud uste taga" ja "Pank". Heliloojana on ta võtnud osa laulukonkursidel Eesti Laul 2019 ja Eesti Laul 2020, kus tema osalusel kirjutatud laulud on jõudnud poolfinaali. Eesti filmi andmebaas. Marek Rosenberg Ansambel Recovery Youtube Artist3
Kõneedastusindeks

Kõneedastusindeks on arv, mille eesmärgiks on näidata kõne edastamise kvaliteeti silpide eristatavuse seisukohast. Indeksi väärtused jäävad vahemikku 0,00–1,00. Mida suurem on kõneedastusindeksi väärtus, seda parem on kõne arusaadavus. Seega väärtus 1,00 tähistab silpide täielikku eristatavust ja 0 tähistab olukorda, kus kõnest ei mõisteta silpigi. Kõneedastusindeksi määramine toimub IEC standardi 20268-16 kohaselt. Kõneedastusindeksit määratakse seejuures oktavribades 125–8000 Hz. Ruumiakustikas kasutatakse kõneedastusindeksit koolitus- ja kõneruumide ning avatud kontorites töökohtade vahelise akustilise kvaliteedi iseloomustamiseks. Kõneruumides püütakse saavutada võimalikult head kõne arusaadavust ja seega suuremat kõneedastusindeksit. Ideaalseks loetakse indeksit, mille väärtused on suuremad kui 0,75. Kontorites üritatakse töökohtade vahel saavutada võimalikult väike indeksi väärtus, mis võimaldab paremat töösse süvenemist ja privaatseid vestlusi. Kõne arusaadavus International Electrotechnical Commission. "Sound system equipment – Part 16: Objective rating of speech intelligibility by speech transmission index". IEC 60268-16:2011.
Kufiia

Kufiia (ka šemag, gutra, mašada või Palestiina pearätik; juutidel sudra) on traditsionaalne peakate Lähis-Ida araabia (ka juudi) meestel. Kufiia on ristküliku kujuline must-valge- või puna-valge-ruuduline rätik. See kaitseb nii kuuma, külma kui ka liivatormi puhul. Seda hoiab peas paigal must võru – akaal. "Moslemite riietuse eestikeelsed nimetused". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. november 2018. Vaadatud 17. novembril 2018.
Kaks rotti

"Kaks rotti" on Madalmaade kunstniku Vincent van Goghi maal, mis kujutab kaht rotti. Maal valmis 1884. aasta novembris Hollandis Nueneni linnas, kus van Gogh elas mõne aasta taas vanemate juures. Maali laius on 29,1 cm ja kõrgus 41,3 cm, kunstnik maalis õlivärvidega puidule. Tänapäeval asub teos erakogus. Ameerika kultuuriloolase Maud Ellmanni sõnul torkab van Gogh sajandivahetuse kunstnike üleüldise ratofoobia keskel silma ainsana, kes kujutab rotte "sümpatiseeriva realismiga": kaks loomakest nosivad hämaras leiba, "piieldes vaatajat samavõrd kahtlustavalt kui vaataja neid". Delphi Complete Works of Vincent van Gogh (Illustrated) Maud Ellmann, The Nets of Modernism: Henry James, Virginia Woolf, James Joyce, and Sigmund Freud Cambridge et al.: Cambridge University Press, 2010, lk 17-18
Enno Paikre

Enno Paikre (24. aprill 1937 Tallinn – 10. oktoober 2014 Tartu) oli eesti insener, tehnikaajakirjanik ja kirjastaja. Enno Paikre lõpetas 1956. aastal Tallinna 10. Keskkooli. 1961. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna autotranspordi eriala. Ta töötas Eesti NSV Autotranspordi ja Maanteede Ministeeriumi ametnikuna, oli transporditehnika volitatud insener. Enno Paikre oli Eesti Transpordi ja Teede Ühingu juhatuse liige ja selle esimees. Ta oli praeguse Eesti Tarneahelate Juhtimise Ühingu asutajaliige. Ta oli 1970. aastate algusest kuni 1990 autotranspordi ja logistikaajakirja Autotransport ja Maanteed üks artiklite autoreid. Aastatel 1991–2010 oli ta autotranspordi ja logistikaajakirja Transport ja Teed kirjastaja, kirjutades palju artikleid ka ise. Enno Paikre isa oli Evald Paikre, vend Toivo Paikre ja vanaisa Aleksander Paikre. Enno Paikre abikaasa oli Enna Paikre. TTÜ lõpetajad 1918–2006 "Eesti Tarneahelate Juhtimise Ühingu koduleht".
Kõne arusaadavus

Kõne arusaadavus on kõnelises suhtluses mõõt, mis näitab, kui arusaadav on kõne mingites tingimustes. Arusaadavust mõjutavad kõne valjus, kõne kvaliteet, taustmüra valjus, taustmüra tüüp, järelkõla kestus ja kõne edastamisel sidevahendi kaudu antud sidevahendi omadused. Standardne kõne arusaadavuse kvaliteedi mõõt on kõneedastusindeks. Kõne hea arusaadavuse eelduseks on seejuures kaashäälikute eristamine.  Pikemalt artiklis Kõneedastusindeks Kõne arusaadavust mõõdetakse kõneedastusindeksiga. Kõneedastusindeks on arv, mis näitab kõne edastamise kvaliteeti silpide eristatavuse seisukohast. Indeksi väärtused jäävad vahemikku 0,00–1,00. Mida suurem on kõneedastusindeksi väärtus, seda parem on kõne arusaadavus. Seega väärtus 1,00 tähistab silpide täielikku eristatavust ja 0 tähistab olukorda, kus kõnest ei mõisteta silpigi. Kõne
Torma valla auraha

Torma valla auraha oli auhind, mida andis välja Jõgeva maakonna Torma vald isikutele, kellel oli valla ees tähelepanuväärseid teeneid. ... 2002 Toivo Õunapuu ... https://www.riigiteataja.ee/akt/416012013099 (vaadatud 14.11.2018) Auhinnast Torma valla põhimääruses
Tunnustatud klaasikunstnik

Tunnustatud klaasikunstnik on Eesti Klaasikunstnike Ühenduse välja antav aunimetus klaasikunstnikule. Eesti Klaasikunstnike Ühendus annab tunnustatud klaasikunstniku aunimetust välja tähelepanuavaldusena klaasikunstnike tööle – silmapaistva klaasialase tegevuse eest. Samuti on see tõhusaks abiks klaasieriala propageerimisel ja tugevdamisel ning klaasikunstnike töö tutvustamisel väljaspool eriala kitsast siseringi. Tunnustatud klaasikunstniku aunimetus ja sellega kaasnev rändauhind (Anneli Paloveeri valmistatud klaaskuul) antakse üle iga kahe aasta tagant (tegevuse eest klaasikunstnikuna eelneval kahel aastal). Võimaluse korral kaasneb aunimetusega ka rahaline preemia. Esimene aunimetus anti välja 2004. aastal (2002.–2003. aasta tegevuse eest). 2004 (tegevuse eest 2002. ja 2003. aastal) – Mare Saare 2006 (tegevuse eest 2004. ja 2005. aastal) – Tiina Sarapu 2008 (tegevuse eest 2006. ja 2007. aastal) – Rait Prääts 2010 (tegevuse eest 2008. ja 2009. aastal) – Kai Kiudsoo-Värv 2012 (tegevuse eest 2010. ja 2011. aastal) – Eeva Käsper 2014 (tegevuse eest 2012. ja 2013. aastal) – Ivo Lill 2016 (tegevuse eest 2014. ja 2015. aastal) – Eve Koha 2018 (tegevuse eest 2016. ja 2017. aastal) – Maret Sarapu Tunnustatud klaasikunstniku statuut. Eesti Klaasikunstnike Ühendus. Tunnustatud klaasikunstniku aunimetuse pälvinud klaasikunstnikud. Eesti Klaasikunstnike Ühendus.
Pipi!Nuki!Puhh!

"Pipi!Nuki!Puhh!" (stiliseeritult "PIPI!NUKI!PUHH") on Eesti lastelavastus. Lavastuse pealkiri on ajendatud tuntud lastekirjanduse tegelastest Pipi Pikksukast, Nukitsamehest ja Karupoeg Puhhist. Lavastus on koondteos kolmest näidendist: "Pipi Pikksukk", "Nukitsamees" ja "Karupoeg Puhh", mida on Eesti teatrilavadel mängitud. Teose lavastas Neeme Kuningas. Selle esietendus oli 3. märtsil 2007 Estonia teatris. http://epl.delfi.ee/news/kultuur/pipi-nuki-ja-puhh-tulevad-estonias-lavale?id=51076937 (vaadatud 18.11.2018) http://epl.delfi.ee/news/kultuur/pipi-nuki-ja-puhh-tulevad-estonias-lavale?id=51076937
Pronksivalu. Welcome to Estonia!

"Pronksivalu. Welcome to Estonia!" on Eesti muusikal, mille ainestik on eelkõige seotud Pronkssõduri monumendiga. Muusikali teksti autor on Wimberg. Muusikali lavastas Andrus Vaarik. Muusikali esietendus pidi toimuma 14. novembril 2008 Tallinna Linnahallis. Produtsent Tarvo Kralli sõnul lükati see edasi Gruusia-Vene sõja tõttu: "Gruusias toimunud sündmuste taustal on see praegu liiga valus teema". https://web.archive.org/web/20181118084359/http://www.teater.ee/teater_eestis/lavastused/Pronksivalu._Welcome_to_Estonia%21.play_id-2474 (vaadatud 18.11.2018) "Perpetuum mobile XX...L särgis". Elukiri. November 2008. Vaadatud 20.01.2010.[alaline kõdulink] Muusikalist Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis
Nelspoort

Nelspoort on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Kesk-Karoo ringkonnas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nelspoorti elanikest värvilisi 80,93%, mustanahalisi aafriklasi 16,95%, valgeid 0,94%, India või Aasia päritolu inimesi 0,82% ja teisi 0,35%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 90,44% inimesi, koosa keelt 2.69%, inglise keelt 2,05%, sotho keelt 2,05% ja suulu keelt 1,35%. https://census2011.adrianfrith.com/place/183003
Linik (riietus)

Linik, ka pealina, on pikk käterätitaoline linane rätik, mis oli põline abielunaiste pea- ja õlakate Ida-Euroopa rahvastel. Eestis oli kasutusel peamiselt maa idaosas, kust ta kadus 19. sajandi keskpaiku. Setud kandsid seda veel ka 20. sajandil. Linik oli 30 kuni 60 cm laiune ning kuni 3 meetri pikkune, ta seoti kukla tagant kokku nii, et liniku otsad jäid selja peale ühepikkuselt rippuma. Linikule andis vormi selle all paiknev vahr, Setumaal lisati linikule veel peavöö. Linikulaadset peakatet kanti 19. sajandil ka saartel - Hiiumaal nimetati seda nuutislina ehk seplilina, Muhus ja Sõrves pruudilina. Liniku otsi kaunistati mitmel viisil: tikandiga, piludega, pitsiga, narmastega või ka punaste sissekootud põikjoontega. Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 103 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 144 Pealina, Eesti Rahva Muuseum
Peddie

Peddie on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas, Ngqushwa valla halduskeskus. Peddie on saanud alguse 1835. asustatud sõjalisest tugipunktist, linnaõigused sai 1905. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Peddie elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,15%, värvilisi 1,40%, valgeid 0,17%, India või Aasia päritolu inimesi 0,06% ja teisi 0,19%. Koosa keelt pidas emakeeleks 86,35%, inglise keelt 7,51% ja afrikaani keelt 1,50%. https://census2011.adrianfrith.com/place/274085
Tsolo

Tsolo on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas Mhlontlo vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tsolo elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,33%, värvilisi 1,54%, India või Aasia päritolu inimesi 1,40%, valgeid 0,37% ja teisi 0,36%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,69% inimesi, inglise keelt 2,52% ja afrikaani keelt 1,75%. https://census2011.adrianfrith.com/place/293215