laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Oidipus

Drydeni värssdraama kohta vaata artiklit Oidipus (Dryden). Oidipus (vanakreeka keeles Οἰδίπους, ladinapäraselt Oedipus) oli müütiline Teeba kuningas, Teeba kuninga Laiose ja kuninganna Iokaste poeg, kes teadmatult tappis oma isa ja abiellus oma emaga. Oidipust tuntakse enamasti Sophoklese näidendite "Kuningas Oidipus" ja "Oidipus Kolonoses" järgi. Kui Oidipus väikese lapsena maha jäeti, leidis ta lambakarjus, kes viis ta Korintose kuningakotta. Kuningas Polybos ja kuninganna Merope (või Periboia) kasvatasid ta üles. Hiljem sattus Oidipus oma algse kodukoha lähedal rännates tülli oma isa, kuningas Laiosega ja tappis ta teadmata, kes ta on. Pärast seda sündmust edasi liikudes jõudis mees Teebasse, mida hoidis hirmu all sfinks. Saanud oma mõistatusele õige vastuse, heitis sfinks ennast sügavikku. Koletise võitnud Oidipus sai Teeba kuningaks. Seejärel abiellus ta oma ema, kuninganna Iokastega, samuti teadmata, kes ta on. Kui Oidipuse minevik selgeks sai, ei suutnud ta ema enam häbitunnet taluda ja sooritas enesetapu. Oidipus pidas kõike juhtunut enda süüks ning tahtmata näha edasisi kuritegusid, pimestas mees end sõlenõelaga. Olles pimedaks jäänud, usaldas kuningas oma lapsed ja trooni Iokaste vennale Kreonile ning pagendas ise ennast Teebast. Elust eemaletõmbununa veetis Oidipus oma elu lõpuaastad tundmatu karjusena. Oidipuse loo süžeega sarnased lood on suulises folklooris rahvusvaheliselt levinud. Aarne-Thompson-Utheri tüübikataloogis on see arvele võetud muinasjututüübina ATU 931. Oidipuse kompleks Anne Lill, "Mis juhtus Oidipusega?" (Oidipuse müüt ja Oidipus kirjanduses) – Looming 1981, nr 10, lk 1458–67 Näidendi analüüs leidub Olev Remsu "Filmidraamatehnikas", TÜ kirjastus, 2016 Müüt Oidipusest lastele
Narva kihelkond

Narva kihelkond oli ajalooline kirikukihelkond Virumaa idaservas. Narva kihelkond moodustati 13. sajandi alguses ajaloolise Alutaguse kihelkonna alale. Aastast 1623 kandis Narva kihelkond Vaivara kihelkonna nime. Mõnes ajalooallikas aastal 1595 ja mõned korrad 17. sajandil on Vaivara kihelkonda nimetatud ka Peetri kihelkonnaks Peeterristil asunud Peetri kabeli järgi. Alutaguse kihelkond Vaivara kihelkond Kihelkond
Conrad Seidl

Conrad Seidl (sündinud 11. augustil 1958) on Austria ajakirjanik ja publitsist. Ta on kirjutanud üle 25 raamatu. Suurem osa tema teostest käsitleb õlut ja õllekultuuri. Ise nimetab ta ennast Õllepaavstiks (Bierpapst). Conrad Seidli teosed Saksa Rahvusraamatukogus Bierpapst (Õllepaavst)
Kettler

Kettler, ka Ketteler, on Vestfaalist pärinev Saksa aadlisuguvõsa, mille liikmed olid ka Kuramaa hertsogid aastatel 1561–1737. Kettlerid pärinesid väikeaadli hulgast, kuid 16. sajandi esimesel poolel hakkas nende positsioon tuntavalt tõusma, kui Gotthard (II) Kettlerist sai Kleve-Jülich-Bergi hertsogi nõunik. Tema vanemast pojast Wilhelmist sai Münsteri piiskop, nooremast, Gotthardist aga viimane Liivi ordu maameister ja esimene Kuramaa hertsog. 1561–1587 Gotthard Kettler (1517–1587) 1587–1642 Friedrich Kettler (1569–1642) 1595–1616 Wilhelm Kettler (1574–1640) 1638/1642–1682 Jakob Kettler (1610–1682) 1682–1698 Friedrich Kasimir Kettler (1650–1698) regendina alaealise Friedrich Wilhelm Kettleri eest valitses reaalselt 1698–1711 Ferdinand Kettler (1655–1737) 1698–1711 Friedrich Wilhelm Kettler (1692–1711), abiellus aastal 1710 Anna Ivanovnaga (1693–1740) 1711–1737 Ferdinand Kettler (1655–1737)
Nikólaos (Kreeka ja Taani prints)

Taani ja Kreeka prints Nikólaos (sündinud 1. oktoobril 1969) on Kreeka kuninga Konstantínos II ja kuninganna Anne-Marie kolmas laps ning teine poeg. Tema emapoolne tädi on Taani kuninganna Margrethe II ja isapoolne tädi Hispaania kuninganna Sofía. Prints sündis Roomas, kus kuninglik perekond oli pärast 1967 toimunud riigipööret eksiilis. Ta õppis Londoni Hellenistlikus Koolis, mille 1980 tema vanemad olid asutanud. 1993 lõpetas prints Browni ülikooli rahvusvaheliste suhete erialal. Ta on töötanud NatWest Marketsi heaks ning alates 1998. aastast töötab oma isa erakabinetis. Ta on ka Anna-Maria Fondi juhatuse liige; fond tegeleb üleujutuste ja maavärinate ohvrite abistamisega Kreekas.
Theodóra (Kreeka ja Taani printsess)

Taani ja Kreeka printsess Theodóra (näitlejana Theodora Greece; sündinud 9. juunil 1983) on Kreeka kuninga Konstantínos II ja kuninganna Anne-Marie neljas laps ning noorem tütar. Ta sündis Londonis ning tema ristivanemad on Jugoslaavia kroonprints Aleksander, Rumeenia kuningas Mihai I, Suurbritannia kuninganna Elizabeth II ja Taani kuninganna Margrethe II. Theodora õppis Londoni Hellenistlikus Koolis ja tüdrukutele mõeldud internaatkoolis Woldinghamis, mille ta 2001 lõpetas. 2006 lõpetas ta Browni ülikooli teatrikunsti erialal. Ta on mänginud teleseriaalis "Vaprad ja ilusad". Theodóra andmekogus IMDb (inglise)
Philíppos (Kreeka ja Taani prints)

Kreeka ja Taani prints Philíppos (sündinud 26. aprillil 1986) on Kreeka kuninga Konstantínos II ja kuninganna Anne-Marie noorim laps ning kolmas poeg. Ta sündis Londonis ning ristiti 10. juulil 1986 Püha Sophia katedraalis. Tema ristivanemad on Edinburghi hertsog, Hispaania kuningas Juan Carlos I, Walesi printsess Diana ja Hispaania printsess Elena. Ta on õppinud Londoni Hellenistlikus Koolis, praegu õpib ta Georgetowni ülikoolis.
Hermann Jurak

Hermann Jurak (30. jaanuar 1887 Kavilda vald, Tartumaa – 5. mai 1958) oli eesti klaverimeister. Jurak valmistas klavereid 1910–1940 Tartus, abitöölisi ta ei kasutanud. Tema klaverid kannavad tähist "J. HERMANN". Tema ettevõtmisest kasvas välja klaverivabrik Vanemuine. Tema pianiinod on pika kõlaga (kuni 30 sekundit, mis on 7–10 sekundit rohkem kui varasematel klaveritel). Jurak püüdis kõla parandada kahekordse kõlalauaga, mis oli kokku liimitud kahe paksusega kuuselaudadest. Tema kaasaegsete sõnul oli see eksperiment ebaõnnestunud liimimisega seotud probleemide tõttu. Üks J. Hermanni pianiino kuulub Tõnis Mäele, kes on sellest klaverist kirjutanud ka oma raamatus "Müümata naer". Madis Kokla, Anatoli Stulov. "Grand piano manufacturing in Estonia". Proceedings of the Estonian Academy of Sciences, Engineering 1995, lk 161 [1] "Tõnis Mägi — teise poole nägemiseks peab teadma koodi" Eesti Päevaleht, 3. juuni 2006 Tööstur Hermann Jurak'u kahekordne juubel. Postimees, 30.01.1937, nr 29, lk 4
Inimorjusest

"Inimorjusest" (originaalpealkiri "Of Human Bondage") on inglise kirjaniku William Somerset Maughami romaan. Teos ilmus esimest korda 1915. aastal. Teos on autobiograafiline romaan. Raamat jälgib füüsilise puudega poisi elu. Poisi ema jääb haigeks ja sureb ning poiss peab seetõttu vikaarist onu hoole alla jääma. Raamatu tõlkis 2002. aastal eesti keelde Inta Soms. ISBN 9985-78-836-2
Dmitri Bulõkin

Dmitri Bulõkin (sündinud 20. novembril 1979 Moskvas) on endine Venemaa jalgpallur, ründaja. Aastatel 2003–2005 mängis Dmitri Bulõkin Venemaa rahvuskoondises 15 mängu ja lõi seitse väravat. Debüüt koondises toimus Bulõkinil 6. septembril 2003, kui mängiti Iirimaaga viiki 1:1. Esimese värava koondises ja ühtlasi ka kübaratriki tegi ta mängus Šveitsi vastu, kui 10. septembril 2003 saadi võit 4:1. 1998–2001 Moskva Lokomotiv 2001–2007 Moskva Dinamo 2007–2008 Leverkuseni Bayer 2008–2011 RSC Anderlecht 2009–2010 Düsseldorfi Fortuna (laenul) 2010–2011 ADO Den Haag (laenul) 2011–2012 AFC Ajax 2012–2013 Twente 2013–2014 FK Nižni Novgorodi Volga Dmitri Bulõkin on 190 cm pikk ja kaalub 85 kg.
Vello Lattik

Vello Lattik (15. september 1935 Tartu – 30. august 2007) oli eesti kirjanik. Ta oli alates 1994. aastast Keskerakonna liige. Lõpetas 1956. aastal Tartu 1. Töölisnoorte Keskkooli, 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna ja 1984. aastal Moskvas Gorki-nimelised kõrgemad kirjanduskursused. Oli aastatel 1961–1962 Viljandi rajooni perekonnaseisuaktide Büroo juhataja ja 1962–1967 autobaasis insener. Töötas alates 1967. aastast Gagarini-nimelises näidissovhoostehnikumis juristi, ökonomisti ja töölisena. Elas Viiratsis. Oli alates 1992. aastast "Rahva Hääle" toimetuse liige. "Pastoraal mummulisest kleidist" (1978) "Kuus head inimest" (1979) "Suudlus lumme. Babyloni tüdrukud" (1981) "Mihklipäeval. Mihklikuul" (1983) "Orkester" (1989) "Kohtumiseni unistustes!" (Viljandi 2001) "Valitud publitsistikat" (1985) 1979 Eesti NSV Kirjanike Liit 1981 – A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia ("Kuus head inimest") 1992 – Anton Suurkase nimeline kirjandusauhind ("Sirge Säär Sukas Roosas") Oskar Kruus. "Lattik, Vello". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 273 Vello Lattik Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Haud Viljandi vanal kalmistul
Hans Leberecht

Hans Leberecht (1. detsember 1910 Peterburi – 10. november 1960 Tallinn) oli Eesti kirjanik. Leberecht veetis lapsepõlvesuved Järvamaal Koordi külas emapoolse vanaema juures. Õppis 1935–1937 Leningradis Gorki-nimelises Kirjanduse Õhtuülikoolis. Osales Teises maailmasõjas Punaarmees. Hans Leberecht sai Eesti NSV Kirjanike Liidu liikmeks 1949. aastal. Aastatel 1945–1951 oli ta ajalehe Sovetskaja Estonia erikorrespondent. Ta oli aastast 1944 kuni surmani NLKP liige ja 1951–1955 Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseisu saadik. Maetud Tallinna Metsakalmistule, kirjanike künkale. Kirjutamist alustas Leningradis ning tema teoste esmatrükid on enamasti venekeelsed, eestindused aga autoriseeritud. Sai tuntuks jutustusega "Valgus Koordis". Käsitlenud ka tööliste elu ja sõjasündmusi. "Valgus Koordis" (1949), kujutab kolhooside moodustamist ametliku ideoloogilise skeemi järgi "Teel" (1951) "Ühes majas" (1958) "Kaptenid" (1956) "Sõdurid lähevad koju" (1957) "Vassarite paleed" (1960) "Pronkssõrmus" (1961) Tutvunud ajakirjanikuna kollektiviseerimisega Eesti külas, kirjutas Leberecht aastal 1948 oma olukirjelduse baasil romaani "Valgus Koordis", mis esitati kirjastuse Ilukirjandus ja Kunst romaanivõistlusele, kuid ei leidnud žürii tähelepanu. Pärast selle liikmete poliitilist hurjutamist moodustati Eesti NSV Ministrite Nõukogu korraldusel uus žürii ja see määras Leberechtile esimese auhinna. Stalini preemia 1949 Eesti NSV teeneline kirjanik 1959 Aastatel 1960–1990 kandis Hans Leberechti nime praegune Ugala tänav. "Eesti kirjarahva leksikon, koost. O. Kruus, Tallinn, Eesti Raamat 1995, lk. 276 Hans Leberecht Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Opole vojevoodkond

Opole vojevoodkond on 1. järgu haldusüksus (vojevoodkond) Poolas. Vojevoodkond jaguneb üheks maakonna õigustega linnaks: Opole ja 11 maakonnaks: Brzegi maakond Głubczyce maakond Kędzierzyn-Koźle maakond Kluczborki maakond Krapkowice maakond Namysłówi maakond Nysa maakond Olesno maakond Opole maakond Prudniki maakond Strzelce Opolskie maakond Sileesia Koduleht
FIFA (mängude seeria)

"FIFA" on populaarne arvuti- ja videomängude sari aastast 1993. Mängude teemaks on jalgpall. Praegu on sarjas 18 mängu, mis kõik on ilmunud ka arvutile.
Atlandi vall

Atlandi vall (saksa keeles Atlantikwall) oli Teise maailmasõja ajal aastatel 1941–1944 rajatud Saksamaa kaitsesüsteem. Atlandi vall ulatus Norrast piki rannajooni kuni Hispaania piirini. Mõnikord loetakse Prantsusmaa Vahemere-rannikul paiknenud Lõunavalli (saksa keeles Südwall) samuti Atlandi valli osana. Vall koosnes peamiselt raudbetoonehitistest: suurtükipatareidest, radarijaamadest, varjenditest, helgijaamadest, kasarmutest ja miiniväljadest. Tähelepanuväärne osa ehitisi oli maa all. Suur osa tollal püstitatud ehitistest on siiani alles. Welcome to Atlantikwall. WW2 defences from 1941-1944. Inglise keeles
Glasgow' rahvusvaheline lennujaam

Glasgow' rahvusvaheline lennujaam asub Šotimaal Renfrewshire'is, 13 km Glasgow'st läänes. Tegemist on Šotimaa suurima pindala ja reisijate arvuga lennujaamaga ning Suurbritannia reisijate arvult seitsmenda (2006) lennujaamaga. Lennujaamas on üks kolmeosaline terminalihoone, milles on eraldi osad kodumaistele (Central Pier), rahvusvahelistele (West Pier) ning odavlennufirmade ja Iirimaa lendudele (East Pier). Lennujaama lennuväljal on üks normaalmõõtmetes ja üks lühike rada. On plaanis rajada ka üks uus rada.
Dmitri Kiritšenko

Dmitri Kiritšenko (sündinud 17. jaanuaril 1977 Novoaleksandrovskis) on Venemaa jalgpallitreener ja endine jalgpallur, ründaja. Venemaa rahvuskoondises mängis Kiritšenko aastatel 2003–2006 12 mängu ja lõi 4 väravat. Koondisega mängis ta 2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja lõi turniiri ajaloo kõige kiirema värava mängus Kreeka vastu (68. sekundil). Klubikarjääri jooksul mängis ta muuhulgas Venemaa kõrgliiga klubis Rostselmaš, Moskva CSKA, FK Moskva ja Moskva oblasti Saturn. Aastatel 2018–2019 oli ta Venemaa kõrgliiga klubi FK Ufa peatreener. Dmitri Kiritšenko on 174 cm pikk.
Punane sild (Peterburi)

Punane sild (vene Красный мост) on sild Peterburis. Mööda silda kulgeb Gorohhovaja tänav üle Moika jõe. Silla projekteeris William Heste ning see ehitati aastatel 1808–1814. 1953. aastal sild renoveeriti. Sild on kaunistatud nelja graniitobeliskil seisva laternaga. Silla pikkus on 42 meetrit ja laius 16,8 meetrit.  Punane sild – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Operatsioon Tonga

Operatsioon Tonga oli osa operatsioonist Neptune ning tähendas 6. Briti õhudessantdiviisi lennudessanti Normandiasse 5. ja 6. juunil 1944. Diviisi ülesandeks oli toetada merd mööda maabuvaid põhijõudusid. Operatsiooni Tonga kohta on BBC teinud 1962. aastal kolmetunnise sõjafilmi "The Longest Day".
The Longest Day

"The Longest Day" on 1962. aastal BBC toodetud kolmetunniline sõjafilm. Film põhineb Cornelius Ryani romaanil "The Longest Day". Film jutustab Normandia dessandist, mis toimus 6. juunil 1944.
Allakäik

Allakäik ehk mandumine on heade omaduste, eriti kõlbeliste väärtuste kahanemine või kadumine. dekadents
Sinine sild

Sinine sild on Peterburis üle Moika kanali viiv sild. See moodustab ühtse terviku Iisaku väljakuga. Silla laiuseks on 97,3 meetrit ning sellega on ta kõige laiem Peterburi sild. Silla projekteeris William Heste ning algselt oli see puidust ning ülestõstetav. Praeguse ilme sai aastail 1842–1844. Peterburi sillad Peterburi infoportaal – Peterburi entsüklopeedia (vene keeles)
Pomorze vojevoodkond

Pomorze vojevoodkond on Poola haldusüksus (vojevoodkond). Pomorze vojevoodkonnas on 4 maakonnaõigustega linna: Gdańsk Gdynia Słupsk Sopot ja 16 maakonda Kartuzy Wejherowo Puck Gdynia Sopot Gdańsk Pruszcz Gdański Nowy Dwór Gdański Lębork Słupsk Słupsk Tczew Malbork Sztum Kwidzyn Kościerzyna Człuchów Chojnice Bytów Starogard Gdański Gdański laht Läänemeri Suur-Poola vojevoodkond Kujawy-Pomorze vojevoodkond Warmia-Masuuria vojevoodkond Lääne- Pomorze vojevoodkond POMORZE VOJEVOODKONNA MAAKONNAD Lääne-Preisimaa Pommeri 3960209. Vojevoodkonna valitsus
Kummeli Kultakuume

"Kummeli Kultakuume" on 1997. aastal valminud soome komöödiafilm.
Kummelin Jackpot

"Kummelin Jackpot" on 2006. aastal valminud soome komöödiafilm.
Lennujaamakood

ICAO lennujaamakood on neljatäheline kood, mis tähistab kindlat lennujaama. ICAO koode kasutavad lennujuhtimises nii piloodid kui lennujuhid lennuplaani koostamisel lähte- ja sihtkoha märkimisel. IATA lennujaamakood on kolmetäheline kood, millega Rahvusvaheline Lennutranspordi Ühendus tähistab lennujaamasid. Koode kasutatakse näiteks pagasilipikutel. Erinevalt ICAO lennujaamakoodidest ei ole IATA koodid unikaalsed.
Sileesia vojevoodkond

Sileesia vojevoodkond on Poola haldusüksus (vojevoodkond). See loodi 1. jaanuaril 1999 endistest Katowice, Częstochowa ja Bielsko-Biała vojevoodkondadest. Sileesia vojevoodkond on Poola kõige tihedama asustusega ning kõige linnastunum vojevoodkond. Vojevoodkonnas on 19 maakonnaõigustega linna. Bielsko-Biała Bytom Chorzów Częstochowa Dąbrowa Górnicza Gliwice Jastrzębie-Zdrój Jaworzno Katowice Mysłowice Piekary Śląskie Ruda Śląska Rybnik Siemianowice Śląskie Sosnowiec Świętochłowice Tychy Zabrze Żory Samuti on seal 17 maakonda. Vojevoodkonnas leidub kivisütt, rauda (suures osas ammendatud), tsinki ja tinamaaki. Vojevoodkonna keskosas paiknev Ülem-Sileesia tööstuspiirkond on Poola enim industrialiseeritud regioon. Vojevoodkonnas tegeldakse kivisöe kaevandamisega, raua ning värviliste metallide sulatamisega (Huta Katowice, Huta Bankowa), toodetakse autosid (Fiat Auto Poland Bielsko-Białas ja Opel GM tehased Gliwices). Esindatud on keemia-, tekstiili- ja ehitusmaterjalide tööstus. Vojevoodkonna keskus: Katowice Suuremad linnad: Cieszyn, Rybnik, Królewska Huta, Świętochłowice, Pszczyna Vojevoodkond moodustati esimese maailmasõja järel varem Saksamaa koosseisu kuulunud Preisimaa Sileesia aladest ning kahest Austria Sileesia maakonnast. Arvuka saksa elanikkonnaga vojevoodkonnal oli laialdane autonoomia, sh kohalik parlament (Sejm Śląski). Vojevoodkonna autonoomia likvideerisid kommunistid 1945. aastal. Ülem-Sileesia Sileesia ülestõus Województwo śląskie
Tavaline amööb

Tavaline amööb ehk harilik amööb (Amoeba proteus) on tuntuim liik amööbi perekonnast. Liiki kirjeldas esimesena õigesti Schaeffer (1916). Tema läbimõõt on 0,2...0,5 mm. Ta on peaaegu palja silmaga nähtav. Ta on värvitu. Tavaline amööb on üherakuline organism. Ta on väljastpoolt kaetud ainult rakumembraaniga (plasmalemmiga). Tal on kuni 10 või isegi rohkem jätketaolist moodustist – kulendit ehk pseudopoodi (sagarkulendit ehk lobopoodi), mida ta välja sopistab. Kulendid muudavad pidevalt kuju, hargnevad, kaovad ja ilmuvad uuesti. Ühelt raku poolelt kulendid kaovad, teise aga moodustuvad uued. Kulend moodustub tsütoplasma liikumisel rakus – see justkui voolab kohta, kuhu amööb kulendit moodustada soovib ning sopistub seal kulendiks. Nende abil amööb kulgeb ja toitub. Tsütoplasma on selgelt jaotunud kaheks vööndiks – ektoplasmaks ja endoplasmaks. Ektoplasma (hüaloplasma) paikneb õhukese kihina vahetult plasmalemmi all. Ta on läbipaistev, ilma nähtavate sisaldisteta. Hüaloplasma kihi paksus on eri kehaosades erinev. Külgpindade all ja kulendite aluse juures on see kiht reeglina õhuke. Kulendite otste juures on ta tunduvalt paksem. Endoplasma (granuloplasma) on rakusisene mass, milles paiknevad kõik organellid ja sisaldised. Tavalise amööbi liikumisel jäävad hüaloplasma ning granuloplasma perifeersed osad praktiliselt liikumatuks. Granuloplasma keskosa on koos organellide ja graanulitega pidevas liikumises. Kasvavas kulendis liigub tsütoplasma kulendi otsa poole, kahanevas kulendis raku keskme poole. Hüaloplasma liikumismehhanism on tihedalt seotud üleminekuga soolist geeliks ning muutustega tsütoskeletis. polüsahhariidid lipiiditilgad kristallid Raku keskel on rakutuum. Tavalise amööbi genoomis on 290 miljardit DNA ühikut (aluste paari). Seda on 100 korda rohkem kui inimesel. Tavaline amööb toitub fagotsütoosi teel, neelates baktereid, üherakulisi vetikaid ja väikesi protiste. Toidu haaramise aluseks on kulendite moodustumine. Kehapinnal tekib kontakt plasmalemmi ja toiduosakese vahel. Toiduks sobiv osake (vetikas või bakter) haaratakse kulendite vahele ning liigub läbi rakumembraani amööbi rakku. Moodustub toitevakuool, kuhu hakkavad lüsosoomide abil saabuma seedefermendid. Niiviisi tekib toitevakuool. Edasi liigub toiduosake raku keskossa, kus tsütoplasmavoolud haaravad ta kaasa. Tuikekublikusse ehk pulseerivasse vakuooli kogunevad jääkained ja üleliigne vedelik. Kindlate ajavahemike järel (tavaliselt 5...8 minuti tagant) liigub tuikekublik rakupinna juurde ja sulab kokku rakumembraaniga, heites oma sisu rakust välja. Tavaline amööb paljuneb ainult jagunemise teel. Enne jagunemist amööbi kulgemine lakkab. Kaovad Golgi aparaadi diktüosoomid. Algul jaguneb rakutuum, seejärel leiab aset tsütokinees. Tavaline amööb eluneb seisuveekogude (väikeste tiikide või kraavide) põhjas, enamasti põhjamudas. Tal on kulgevaid ja hõljuvaid vorme. Tavalist amööbi kasutatakse kulendite funktsioneerimise demonstreerimiseks. Teised liigid on liiga väikesed, liiga õrnad või liiga ebatüüpilise ehitusega. Sissekanne Miksikeses
Kamtšatka krai

Kamtšatka krai on krai Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas. Hõlmab Kamtšatka poolsaare ja sellega piirneva mandriosa. Moodustati 1. juulil 2007 Kamtšatka oblasti ja Korjaki autonoomse ringkonna liitmise teel. Suuremad asulad on Petropavlovsk-Kamtšatski, Jelizovo, Viljutšinsk, Milkovo, Kljutši, Ust-Kamtšatsk ja Palana. Kamtšatka krai kuberner on Vladimir Solodov. Krais on 11 rajooni ja 3 rajooni õigustega linna. Rajoonid: Aleuudi rajoon Bõstraja rajoon Jelizovo rajoon Karaga rajoon Milkovo rajoon Oljutori rajoon Penžina rajoon Sobolevo rajoon Tigili rajoon Ust-Bolšeretski rajoon Ust-Kamtšatski rajoon  Kamtšatka krai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Manchester

Manchester on linn Suurbritannias Inglismaal Suur-Manchesteri linnkrahvkonnas. Manchester on tuntud kui maailma esimene tööstuslinn. Juba keskajal oli linn puuvillatoodete valmistamise keskus. 19. sajandi alguses oli tööstusrevolutsiooni keskus, kuhu rajati puuvillamanufaktuure ja rasketööstusettevõtteid. Manchesteri ülikool asutati 1903. aastal. Edukaimad jalgpalliklubid on Manchester City FC, mis tuli Inglismaa meistriks hooajal 2011/2012 ja 2017/2018, ning Manchester United, mis mängib samuti Inglismaa kõrgliigas ja on riigi 19-kordne meister. (Manchester Unitedi kodustaadion Old Trafford asub Traffordi vallas Stretfordi linnas). Linnast on pärit palju popmuusika-ansambleid, mõned tuntumad neist on: The Bee Gees The Hollies 10cc Joy Division New Order The Smiths Oasis Simply Red The Stone Roses Take That Herman's Hermits Manchesteri kõrgeim hoone on Beetham Tower. Manchesteri pommiplahvatus 2017 https://www.ons.gov.uk/peoplepopulationandcommunity/populationandmigration/populationestimates/datasets/populationestimatesforukenglandandwalesscotlandandnorthernireland Manchesteri koduleht
Zísis Vrýzas

Zísis Vrýzas (kreeka Ζήσης Βρύζας; sündinud 11. septembril 1973 Kavála maakonnas) on kreeka endine jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise ründaja. Kreeka koondises mängis ta aastatel 1994–2006 68 mängu ja lõi 9 väravat. 1991–1996 AO Xánthi 1996–2000 Thessaloníki PAOK 2000–2003 AC Perugia 2003 ACF Fiorentina 2004–2005 Celta de Vigo (laenul) 2005–2006 Torino F.C. (laenul) 2006–2007 Skoda Xanthi 2007–2008 PAOK FC Zísis Vrýzas on 188 cm pikk ja kaalub 88 kg.
Isabella (Taani printsess)

Isabella, Taani printsess, Monpezat' krahvinna (Isabella Henrietta Ingrid Margrethe) (sündinud 21. aprillil 2007) on Taani kuningas Frederik X ja Taani kuninganna Mary teine laps. Isabellal on vanem vend prints Christian ning nooremad kaksikutest vend ja õde: prints Vincent ja printsess Josephine. Printsess on Margrethe II ja prints Henriku neljas lapselaps ja esimene pojatütar. Ühtlasi on ta pärast 1946. aastat esimene Taanis sündinud printsess. Isabella on troonipärimisjärjekorras oma isa ja venna järel kolmandal kohal. Printsess sündis Kopenhaageni Ülikooli haiglas (Rigshospitalet) kell 14.02. Ta kaalus 3,35 kg ja oli 50 cm pikk. Järgmise päeva õhtul lasti Kronborgi lossist ja Holmeni mereväebaasist printsessi auks 21 kahuripauku. Printsessi ja Elizabeth II sünnipäev on juhtumisi samal kuupäeval. Printsess ristiti 1. juulil 2007 Fredensborgi lossikirikus ja ta sai nimeks Isabella Henrietta Ingrid Margrethe. Tema ristivanemad on Kreeka printsess Alexia, Belgia kroonprintsess Mathilde, Nadine Johnston, Christian Buchwald, Peter Heering ja Marie Louise Skeel. Isabella valiti 16. sajandil elanud Taani kuninganna Isabella järgi (Christian II abikaasa). Henrietta valiti kroonprintsess Mary 1997. aastal lahkunud ema Henrietta Donaldsoni järgi. Ingrid valiti kroonprints Frederiki 2000. aastal lahkunud emapoolse vanaema, Taani kuninganna Ingridi järgi. Margrethe valiti praeguse Taani kuninganna Margrethe II järgi. Foto