laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Maria Mälksoo

Maria Mälksoo (sündinud 8. augustil 1979) on eesti politoloog. Mälksoo töötab Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse teadurina ja Tartu Ülikooli Riigiteaduste Instituudi erakorralise lektorina. Alates 2010. aastast teadur, kelle uurimisteemadeks on NATO strateegiline areng ja Euroopa mälupoliitika. 2008. aastal sai Mälksoo Cambridge'i ülikooli Rahvusvaheliste Uuringute Keskusest doktorikraadi, tema töö teema oli "The Politics of Becoming European: A Study of Polish and Baltic Post-Cold War Security Imaginaries" ("Eurooplaseks saamise poliitika: uurimus Poola ja Balti riikide külma sõja järgsetest julgeolekulistest kujutlusväljadest"). Ta on õppinud sotsioloogiat ja politoloogiat Tartu Ülikoolis ja Ameerika Ühendriikides Montana Ülikoolis. Maria Mälksoo Eesti Teadusinfosüsteemis Maria Mälksoo Eesti Teadusinfosüsteemis Tutvustus Rahvusvaheliste Kaitseuuringute Keskuse lehel Maria Mälksoo: Kommunismi mäletamise kangrud ja ülevaatajad, Ärileht, 17. märts 2008
Vambola Raudsepp

Vambola Raudsepp (sündinud 24. mail 1941 Võrumaal Sõmerpalu vallas) on eesti majandusteadlane. Raudsepp lõpetas Antsla Keskkooli 1960. ja Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna 1966. aastal. Majanduskandidaadi kraad ehitusettevõtte rahanduse alal (TRÜ 1971, juhendaja professor Raimund Hagelberg); doktorikraad investeeringute ja ettevõtete rahanduse alal (Leningradi Finantsmajanduse Ülikool 1983, kinnitatud 1984). Ta töötas seejärel Valgas. 1968. aastast töötas Tartu Riiklikus Ülikooli majandusteaduskonnas, algul assistendi, siis vanemõpetaja ja dotsendina, aastatel 1985–2006 professorina. Ta on olnud teaduskonnas teadusala prodekaan, kateedrijuhataja, instituudi juhataja jt). Emeriitprofessor aastast 2006. Raudsepa teadustööd käsitlevad investeeringuid, ettevõtete rahandust ja finantsjuhtimist. Ta on viibinud külalislektorina Venemaal, Soomes, Lätis, Leedus, USAs jm. Ta on olnud aastaid väitekirjade kaitsmisnõukogu liige Peterburis, Tallinnas ja Tartus. Ta on juhendanud kandidaadi- ning oponeerinud kandidaadi- ja doktoriväitekirju. Raudsepa hobid on kodulugu, Eesti sugupuud, sugulaskeeled ja Lõuna-Eesti murded. 2006 Tartu Ülikooli suur medal 2006 Tartu Ülikooli aumärk 2008 Tartu medal Ehitusettevõtte rahanduse korraldamine ja planeerimine (1976); Ökonoomikatöö kapitaalehituses (koos A. Susiga, 1984); Rakenduslik rahandusteadus: sünteesi ja juhtimise probleemid (vene keeles, 1981); Korporatsioonide rahandus (1995); Finantsjuhtimine. Ettevõtte rahandus (1995); Lühiajaline finantskavandamine. Ettevõtte rahandus (koos P. Raudsepaga, 1996); Finantsjuhtimine otsustajale. Ettevõtte rahandus (1997); Finantssituatsioonid: püstitus ja analüüs (1998); Finantsjuhtimise alused. Ettevõtte rahandus (1999); Ettevõtte finantsjuhtimine: Regionaalaspekt (koost. V. Raudsepp ja P. Sander) (2006); Otsingute aastad: sündmused, meenutused ja mõtted (2013); Kooraste. Lühimeenutusi möödanikust (koost.) (2017). "Järgmine nobelist üllatab?", Eesti Päevaleht, 10. november 2004 "Investeerimine läheb maksma", Äripäev, 12. jaanuar 2004 "Eesti arengustsenaariumid: illusioonid, prognoosid ja pettumused", Kesknädal, 03. september 2003 "Ärijuhtimise 100. magistriprojekt", Universitas Tartuensis, 01. veebruar 2002 "Väikeettevõtted on liialt võõrkapitalist mõjutatavad", Äripäev, 09. jaanuar 2002 "Peaks rahvaarvule mõtlema", Maaleht, 07. detsember 2000 Gustav Raudsepp oli tema vanaisa. "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 4.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Kooraste. Lühimeenutusi möödanikust" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. september 2017. Universitas Tartuensis nr 6 juuni 2016, Vambola Raudsepp - 75.
Agathe Hiielo

Agathe Hiielo (30. märts 1901 Veriora – 16. aprill 2002 Pärnu) oli eesti näitleja ja pikaealine. Aastatel 1918–1948 töötas ta Võru Kandle primadonnana, 1948–1961 Endla näitlejana ja kuni 1993. aastani teatri valvelauatöötajana. Ta oli Fr. R. Kreutzwaldi Mälestuse Jäädvustamise Seltsi asutajaid, kuulus Naiskodukaitse ridadesse ning pälvis selle eest esimese Eesti naisnäitlejana Kaitseliidu III klassi Valgeristi. H. Raudsepa "Mikumärdi" Mimm Soekarask (1929) O. Lutsu "Tagahoovi" Veika-eit (1935) O. Lutsu "Vaikse nurgakese" preili Leise (1972) Tammsaare "Põrgupõhja Vanapagana" Juula (1947) Tammsaare "Elu ja armastuse" pesunaine Anne (1957) "Agathe Hiielo 30. III 1901 – 16. IV 2002", Sirp, 19. aprill 2002
Adele Lettens

Adele Lettens (15. detsember 1895 – 7. märts 2002 Tuti, Imavere, Järvamaa ) oli eesti pikaealine. http://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=675480 Adele pidas 105. sünnipäeva - 19. detsember 2000, Õhtuleht Eesti vanim pensionär on 106-aastane - 11. juuli 2001, Delfi Eesti kõige vanem inimene ootab pikisilmi lustakat 106. sünnipäeva - 13. detsember 2001, Päevaleht
Aliide-Julianne Pedraudse

Aliide-Julianne Pedraudse (sünninimi Klausson; 14. jaanuar 1896 – 28. mai 2002) oli eesti pikaealine. Tütre sõnul oli Aliide-Julianne koolis käinud kuus aastat, misjärel töötas Peterburis pankuri juures toatüdrukuna. 1921. aastal abiellus ta Anton Pedraudsega. Neil sündis kaks last. Abikaasa suri 1938. aastal. Umbes sellest ajast kuni peaaegu surmani elas Pedraudse Tartus Tamme puiesteel. Teise maailmasõja ajal suri ta poeg. Ta pidas lillede ja pärgade äri. Ka teenis ta elatist käsitööga. Ta oli 59 aastat Tartu adventkoguduse liige, laulis kooris ja tegi koguduseliikmetele matusepärgi. Viimased neli aastat veetis ta põhiliselt voodis. Tema tütar elas emaga koos kuni tolle surmani. Aliidel oli Tallinnas õde Ida-Margarethe Tiisler, kes elas samuti üle saja aasta vanaks. Saja aasta vanuseks oli elanud ka nende vanem õde Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule. "Kõige vanem tartlane räägib öösel võõrkeeli" Tartu Postimees, 13. jaanuar 2002 "Puhkama läks Eesti vanim inimene" Seitsmenda Päeva Adventistide kogudus, 10.6.2002 "Vanim eestlane pidas lilleäri" Eesti Ekspress, 12. juuni 2002 "Sada aastat tartlannana" Eesti Päevaleht, 17. jaanuar 1996
Armeegrupp

Armeegrupp on ajutine või alaline maaväe formeering, mis koosneb kahest või enamast armeest või armeekorpusest. Armeegrupp koosneb tavaliselt 400 000 – 1 000 000 sõdurist ja seda juhib välimarssal või armeekindral. Armeegrupp vastutab tavaliselt kindla geograafilise ala eest. Armee Armeedegrupp Armeekorpus
Bradley efekt

Bradley efekt (vahel ka Wilderi efekt) on hüpoteetiline tegur, millega põhjendatakse erinevusi avaliku arvamuse küsitluste ning valimistulemuste vahel, kui vastamisi on valge- ja mustanahaline kandidaat. Oletatavasti on osal valijaskonnast kalduvus küsitlejatele luisata musta kandidaadi kasuks, kuid valimistel eelistada valget konkurenti. Nime sai nähtus Tom Bradley järgi, kes kaotas 1982. aastal USA-s California kubernerivalimised hoolimata asjaolust, et arvamusküsitlused näitasid tema edumaad.
Arjergard

Arjergard ehk järelvägi (prantsuse arrière-garde) on taanduvaid üksusi või väeosade kolonne ja voore julgestama (katma) jäetud väeosad või väeosade grupid (katteüksused), kes taanduvad teatud kaugusel peajõudude taga ja takistavad oma tegevusega vaenlasel peajõude jälitada või neid rünnata. Arjergardi tegutsemise stiilinäiteks peetakse näiteks 1940. aasta Dunkirki lahingut, milles sakslaste pealetungi viivitanud liitlaste järelvägi võimaldas peamisel väekoondisel üle Inglise kanali taganeda. Avangard
Avangard

Avangard ehk eelvägi (prantsuse keeles avant-garde) on edasiliikuvate peajõudude ees liikuv väeosa või väeosade grupp, kes julgestab peajõudude edasiliikumist ja takistab vaenlasel peajõude rünnata. Avangardis kasutatakse tavaliselt väeosade luureüksuseid või suuremaid väeosi, mille tegevust koordineerivad luureüksused. Arjergard
Rooside revolutsioon

Rooside revolutsioon oli Gruusias 2003. aasta sügisel aset leidnud veretu revolutsioon, mis kukutas president Eduard Ševardnadze. Revolutsiooni ajendiks said 2. novembril toimunud parlamendivalimised, mille tulemusi rahvusvaheliste vaatlejate sõnul[viide?] võltsiti presidendimeelsete kasuks. Lävepakuküsitlused osutasid opositsiooni edule. Opositsiooniliider Mihheil Saakašvili kutsus rahvast rahumeelsele kodanikuallumatusele. Ühinenud opositsioon nõudis Ševardnadze lahkumist ja uusi parlamendivalimisi. 22. novembril üritas Ševardnadze avada uue parlamendi istungit. Meeleavaldajad tungisid hoonesse, roosid käes, katkestasid presidendi kõne ja ajasid ta põgenema. President kuulutas välja erakorralise olukorra, kuid sõjaväeüksused keeldusid valitsust toetamast. 23. novembril kohtus Ševardnadze Saakašvili ja Zurab Žvaniaga ning teatas seejärel tagasiastumisest. Järgnenud erakorralistel presidendivalimistel 4. jaanuaril 2004 saavutas ülekaaluka võidu Saakašvili. Saakašvili toetajad said ülekaaluka enamuse ka parlamendis.
Jüri Kärner

Jüri Kärner (25. aprill 1940 Tallinn – 25. september 2010) oli eesti bioloog ja Tartu Ülikooli rektor. Jüri Kärner lõpetas Tallinna 21. Keskkooli ja 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. 1968. aastal kaitses kandidaadikraadi rakubioloogias. Ta töötas 1964–1968 Tartu Riikliku Ülikooli meditsiini kesklaboris, 1968–1970 samas elektronmikroskoopia kabineti juhatajana. Seejärel töötas õppejõuna zooloogia kateedris (1970–1976), geneetika ja tsütoloogia kateedris (1976–1986). 1983. aastal kaitses Jüri Kärner Leningradi Eksperimentaalmeditsiini Instituudis bioloogiadoktori kraadi. Aastal 1983 sai ta ka professoriks, aastatel 1984–2005 oli Jüri Kärner Tartu Ülikooli professor. 1993. aastast töötas üldzooloogia korralise professorina. 2005. aastast oli erakorraline professor Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudis. Jüri Kärner oli 1986–1988 Tartu Riikliku ülikooli prorektor ja 1988–1993 Tartu Ülikooli rektor. Tema rektoriaja suurimaks teeneks võib pidada eestimeelse Tartu ülikooli taastamist. See tähendas üliõpilasseltside ja korporatsioonide taastamist, üliõpilasesinduse avamist, magistrantuuri ja doktorantuuri edendamist, korraliste professorite valimist. Jüri Kärneri rektoriks oleku ajal avati sotsiaalteaduskond, taastati usuteaduskond ning taasavati filosoofiateaduskond. Ta oli Tartu Rotary Klubi asutajaliige. Jüri Kärneri teadustöö põhisuunad olid terviseuuringud ja biomeditsiin, sh arengubioloogia, rakubioloogia ja koebioloogia. Tema juhendamisel on kaitstud mitmeid väitekirju. Ta tegeles ka elektronmikroskoopiaga. Ta on avaldanud üle 70 teadusartikli ja mitu kõrgkooliõpikut. 1997 Riigivapi III klassi teenetemärk 2005 Tartu Ülikooli suur medal 2005 Tartu Ülikooli aumärk 2009 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler Jüri Kärneri poeg Martin Kärner on arengubioloogia õppejõud Tartu Ülikoolis. Tema abikaasa Aime Kärner töötab teadurina Tartu Linnamuuseumis. Jüri Kärner harrastas jahipidamist ja botaniseerimist. "Suri Tartu Ülikooli endine rektor Jüri Kärner" Postimees, 26. september 2010 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 4.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Rainer Kerge: "Rektori lahkumine: ta sobis igati Tartusse" Õhtuleht, 2. oktoober 2010 Rainer Kerge: "Rektori lahkumine: ta sobis igati Tartusse" Õhtuleht, 2. oktoober 2010
Sulevi tänav (Tallinn)

Sulevi tänav on tänav Tallinnas Nõmmel. Sulevi tänav algab Vabaduse puiesteelt, suundub kagusse Pääsküla raba suunas ja lõpeb Ilmarise tänaval. Sulevi tänav ristub Taara ja Vanemuise tänavaga. Tänava alguse koordinaadid on 59° 22′ 26″ N, 24° 40′ 6″ E. Sulevi tänava pikkus on umbes 520 meetrit. Sulevi tänav sai nime 8. novembril 1927. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 115
Laulu tänav (Tallinn)

Laulu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Laulu tänav algab Vabaduse puiesteelt Jannseni kaubamaja juures, suundub kagusse Pääsküla raba suunas ja lõpeb Ilmarise tänaval. Laulu tänav ristub Taara ja Vanemuise tänavaga. Tänava alguse koordinaadid on 59° 22′ 24″ N, 24° 39′ 58″ E. Tänava pikkus on umbes 560 meetrit. Vabaduse puiesteelt Taara tänavani suunduv lõik on ühesuunaline. Laulu tänaval asuvad muu hulgas loomakliinik Loomaarstid Kask ja Michelson (Laulu 6) ning võõrastemaja Silva kodumajutus (Laulu 14). Laulu tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänava nimi tulenes sealse esimese majaomaniku Pauline Laulu perekonnanimest. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 64
Sanatooriumi tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sanatooriumi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu ja Kivimäe asumis. Sanatooriumi tänav algab Põllu tänavalt, suundub kagusse, läbib Sanatooriumi pargi, ristub Sihi tänavaga, ja lõpeb Vabaduse puiesteel. Tänava alguse koordinaadid on 59° 22′ 43″ N, 24° 39′ 56″ E. Sanatooriumi tänava pikkus on umbes 560 meetrit. Sanatooriumi tänava ja Vabaduse puiestee nurgal asub Hotell Kannike (Vabaduse puiestee 108). Sanatooriumi pargis asub Sanatooriumi pargi pansionaat. Vaade Sanatooriumi tänavale Vabaduse puiesteelt http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm
Juhan Ehatamm

Juhan Ehatamm (aastani 1938 Johann Eichbaum, 22. jaanuar 1890 Lähtru vald, Läänemaa – 21. september 1941 Turinski vangilaager, Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Eesti politseinik, Saaremaa prefekt. Ta lõpetas aastal 1927 Tallinna Rahvaülikooli Seltsi Erakolledži. Õppis 1927–1931 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Korporatsioon Ugala vilistlane. Ta oli Eesti politsei teenistuses alates 1921. aastast, 1935–1940 Tallinna abiprefekt, 1940 sai Saaremaa prefektiks. Ta arreteeriti 14. juunil 1941 NKVD poolt. Suri eeluurimisel. Valgetähe IV klassi teenetemärk, 1938 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 471 Ohvitseride andmekogu TÜ üliõpilased
Pargi tänav

Pargi tänav on tänav järgmistes Eesti asulates: Pargi tänav Abja-Paluojal Pargi tänav Elvas Pargi tänav Haapsalus Pargi tänav Jõgeval Pargi tänav Jõhvis Pargi tänav Järvakandi alevis Pargi tänav Keilas Pargi tänav Kiviõlis Pargi tänav Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas Pargi tänav Kuressaares Pargi tänav Kärdlas Pargi tänav Mustvees Pargi tänav Narva-Jõesuus Pargi tänav Narvas Pargi tänav Otepääl Pargi tänav Paides Pargi tänav Paldiskis Pargi tänav Põltsamaal Pargi tänav Põlvas Pargi tänav Pärnus Pargi tänav Püssis Pargi tänav Rakveres Pargi tänav Räpinas Pargi tänav Raplas Pargi tänav Saku alevikus Pargi tänav Sindis Pargi tänav Suure-Jaanis Pargi tänav Särevere alevikus Türi vallas Pargi tänav Tallinnas Nõmmel Hiiu asumis Pargi tänav Tamsalus Pargi tänav Tapal Pargi tänav Tartus Kesklinna ja Karlova linnaosa piiril Pargi tänav Tartu valla Vahi alevikus Pargi tänav Viljandis Pargi tänav Virtsu alevikus Lääneranna vallas Pargi tänav Võhmas Pargi tee Pargi põik
Pargi tänav (Tallinn)

Pargi tänav on tänav Tallinnas Nõmmel Hiiu asumis. Pargi tänav algab Raudtee tänavalt, suundub kagusse Pääsküla raba poole, keerab pärast Haldja tänavat kaarega vasakule ning lõpeb Hiiu tänaval. Tänava alguse koordinaadid on 59° 22′ 54″ N, 24° 40′ 2″ E. Pargi tänav ristub Rahu, Hiiu-Maleva, Põllu, Metsa, Nõmme-Kase, Paiste ja Sihi tänava, Vabaduse puiestee ning Taara ja Haldja tänavaga. Tänava pikkus on umbes 1400 meetrit. Raudtee tänavalt Vabaduse puiesteele suunduv lõik on ühesuunaline. Samal lõigul sõidab buss number 33 (Kopli–Männiku). Pargi tänaval on kaks bussipeatust – Põllu ja Pargi. Pargi tänava ja Raudtee tänava nurgal asub Tallinna Nõmme Gümnaasium (Raudtee 73). Pargi tänava ääres on ka Sanatooriumi park, Vabaduse puiestee nurgal paiknev Hiiu park ja lasteaed Midrimaailm (Pargi 16). Tänava nimi (saksa Parkstraße, vene Парковая ул.) võeti kasutusele 1922. aastal. Vaade Põllu tänavalt, paremal Sanatooriumi park Vaade Vabaduse puiesteelt raudtee suunas, paremal Hiiu park Vaade Vabaduse puiesteelt raba suunas http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Põllu. Sõiduplaanid.[alaline kõdulink] Pargi. Sõiduplaanid.[alaline kõdulink] Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed
Amorgós

Amorgós (uuskreeka keeles Αμοργός) on saar Egeuse meres, üks Küklaadidest. Saare pindala on 122 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 823 meetrit. Kuulub Kreekale.  Amorgós – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Messier' kataloogi objektide loend

Siin on loetletud Messier' kataloogi objektid. M1, Krabi udukogu (udukogu) M2 (kerasparv) M3 (kerasparv) M4 (kerasparv) M5 (kerasparv) M6 (hajusparv) M7 (hajusparv) M8 (udukogu) M9 (kerasparv) M10 (kerasparv) M11 (hajusparv) M12 (kerasparv) M13 (kerasparv) M14 (kerasparv) M15 (kerasparv) M16 (udukogu) M17 (udukogu) M18 (hajusparv) M19 (kerasparv) M20 (udukogu) M21 (hajusparv) M22 (kerasparv) M23 M24 (hajusparv) M25 (hajusparv) M26 (hajusparv) M27 (planetaarudu) M28 (kerasparv) M29 (hajusparv) M30 (kerasparv) M31, Andromeeda udukogu (galaktika) M32 (galaktika) M33, Kolmnurga galaktika (galaktika) M34 (hajusparv) M35 (hajusparv) M36 (hajusparv) M37 (hajusparv) M38 (hajusparv) M39 (hajusparv) M40 (tähesüsteem) M41 (hajusparv) M42, Orioni udukogu osa (udukogu) M43, Orioni udukogu osa (udukogu) M44 (hajusparv) M45, Plejaadid (hajusparv) M46 (hajusparv) M47 (hajusparv) M48 (hajusparv) M49 (galaktika) M50 (galaktika) M51 (galaktika) M52 (kerasparv) M53 (kerasparv) M54 (kerasparv) M55 (kerasparv) M56 (kerasparv) M57 (planetaarudu) M58 (galaktika) M59 (galaktika) M60 (galaktika) M61 (galaktika) M62 (kerasparv) M63 (galaktika) M64 (galaktika) M65 (galaktika) M66 (galaktika) M67 (hajusparv) M68 (kerasparv) M69 (kerasparv) M70 (kerasparv) M71 (kerasparv) M72 (kerasparv) M73 (asterism) M74 (galaktika) M75 (kerasparv) M76 (planetaarudu) M77 (galaktika) M78 (udukogu) M79 (kerasparv) M80 (kerasparv) M81 (galaktika) M82 (galaktika) M83 (galaktika) M84 (galaktika) M85 (galaktika) M86 (galaktika) M87 (galaktika) M88 (galaktika) M89 (galaktika) M90 (galaktika) M91 (galaktika) M92 (kerasparv) M93 (hajusparv) M94 (galaktika) M95 (galaktika) M96 (galaktika) M97 (planetaarudu) M98 (galaktika) M99 (galaktika) M100 (galaktika) M101 (galaktika) M102 M103 (hajusparv) M104 (galaktika) M105 (galaktika) M106 (galaktika) M107 (kerasparv) M108 (galaktika) M109 (galaktika) M110 (galaktika) http://www.obs.ee/vaatleja/2001_2/messier.html
Sanatooriumi tänav

Sanatooriumi tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Sanatooriumi tänav on tänav Tallinnas Nõmmel. Sanatooriumi tänav on tänav Tartus. Sanatooriumi tänav on tänav Tsirgumäe külas.
Laulu tänav

Laulu tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Laulu tänav on tänav Tallinnas Nõmmel. Laulu tänav on tänav Kiisal. Laulu tänav on tänav Orissaares. Laulu tänav on tänav Raplas.
Sulevi tänav

Sulevi tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Sulevi tänav on tänav Jõhvis Sulevi tänav on tänav Narva-Jõesuus Sulevi tänav on tänav Pärnus Sulevi tänav on tänav Rakveres Sulevi tänav on tänav Rapla valla Rapla linnas ja Uusküla külas Sulevi tänav on tänav Tallinnas Nõmmel Sulevi tänav on tänav Valgas Sulevi tänav on tänav Võrus Sulevi tänav on tänav Luige alevikus Kiili vallas Sulevi tänav on tänav Herjava külas Ridala vallas
Ekstern

Ekstern (ladina sõnast externus 'väline') on õpilane (eriti üliõpilane), kes õpib iseseisvalt ja sooritab (lõpu)eksameid õppeasutuses, ilma et oleks seal õppinud. Intern TEA entsüklopeedia 6. köide, 2011. Õigekeelsussõnaraamat, 2006.
Eerik Teentalu

Eerik Teentalu (kuni 1937 Erich Rudolf Tendal, 24. juuni 1908 Ingliste vald (Juuru kihelkond), Harjumaa – 1. jaanuar 1938 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (lipnik) ja politseinik. Ülendati 28. novembril 1930 lipnikuks ja arvati reservi. Lõpetas Politseikooli kõrgema kursuse 1937, oli seejärel Keila-Joa rajooni konstaabel. Tallinna politseiametnikkude kogu liige. Õppis 1937–1938 Tartu Ülikoolis õigusteadust. Ta jäi Lilleküla raudteepeatuse juures rongi alla. Keila-Joa konstaabli õnnetu surm rongi all. Uus Eesti, 3. jaanuar 1938, nr. 2, lk. 3. Ohvitseride andmekogu
Karl Kimmel

Karl Kimmel (Kämmel) VR II/3 (17. märts 1901 Ropka vald, Tartumaa – 4. märts 1982 Toronto) oli Eesti Vabadussõja veteran. Korp! Sakala vilistlane. Lõpetas Tartu Reaalkooli 6. klassi. Võttis osa õppursõduri ja vabatahtlikuna Vabadussõjast, osaledes kaitselahingutes Lõunarindel ja pealetungides Paju lahingus, Valga, Petseri ja Pihkva ruumis ning Lätis Landeswehri vastu, samuti Narva ja Irboska lõikudes. Ta abiellus jõululaupäeval 1924. aastal Elvast pärit Adeline Lauriga. Neil oli kaks last: poeg Aavo ja tütar Katrin Sale. Ta lõpetas Tapa Linna Ühisgümnaasiumi eksternina, millele järgnesid õpingud Tartu Ülikoolis, teenides samal ajal 4. suurtükiväegrupis ja hiljem 2. diviisi staabis. Eesti okupeerimisega Nõukogude Liidu poolt oli ta sunnitud katkestama õpingud ülikoolis ja arvati reservi sama aasta suvel. 1941. aastal jätkab ta nõukogudevastast võitlust metsavendade ridades Ulila ja Tartu lahingutes. Alates sügisest oli ta Idapataljon 658 (tuntud kui Rebase pataljon) koosseisus idarindel, kuni ta määrati 20. diviisi reservi. Sõja lõppedes ühines ta oma perega Zappendorfi külas Saksamaal Baieris. 1950. aastal emigreerus ta koos perega Kanadasse, elukohaks Belleville’i linn. Aasta hiljem edasi Torontosse, kus töötas aastaid puusepana. Avo Kimmel, Karl Kimmeri päeviku põhjal, Koolipoisist kuperjanovlaseks, Kultuur ja Elu 1/2007
Zabrze

Zabrze (saksa Hindenburg O.S.) on maakonnaõigustega linn Lõuna-Poolas Sileesia vojevoodkonnas. Linn on osa Ülem-Sileesia linnastust. Zabrzet on mainitud 1295–1305. 18. sajandil läks Preisimaa koosseisu ja linnast sai Preisimaa mäetööstuse keskus. 1915 nimetati Zabrze vald ja kreis kindralmarssal Paul von Hindenburgi auks Hindenburgiks. 1922 sai linnaõigused. 1945. aastal liideti Poolaga, ennistati vana nimi ja linnas elanud sakslased asustati Saksamaale ümber. Zabrze on metallurgia-, klaasi- ja toiduainetetööstuse keskus. Linna jalgpalliklubi Górnik Zabrze on tulnud ajavahemikus 1957–1988 14 korda Poola meistriks. https://stat.gov.pl/download/gfx/portalinformacyjny/pl/defaultaktualnosci/5515/3/16/1/polski_rocznik_demograficzny_2022.pdf Zabrze koduleht
Laulasmaa–Lohusalu tee

Laulasmaa–Lohusalu tee (registrinumber 11395) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Laulasmaa ja Lohusalu külas. Tee pikkus on 3,8 km. Tee saab alguse Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 33. kilomeetril Laulasmaa külas. Tee lõpeb Lohusalu külas Lohusalu sadamas, kus teeb tagasipöördeks silmuse. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 4 truupi. Teega ristub 3. kilomeetril Lohusalu puhkekodu tee. Teele jääb 5 bussipeatust: Puhkekodu, Heliküla, Pansionaat, Lohusalu, Lohusalu sadam. Tee on mustkattega. Tee on klassita, viimasel kilomeetril on tee klass V. Liiklussagedus teel on 1000–3000 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirangud (30, 40, 50 km/h). Teevalgustus on tee viimasel kilomeetril.
Lohusalu puhkekodu tee

Lohusalu puhkekodu tee (registrinumber 11396) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Lohusalu külas. Tee pikkus on 0,2 km. Tee saab alguse Laulasmaa–Lohusalu tee 3. kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang (50 km/h).
Klooga aiandusühistu tee

Klooga aiandusühistu tee (registrinumber 11397) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Laulasmaa külas. Tee pikkus on 1,8 km. Tee saab alguse Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 33. kilomeetril ja lõpeb sama tee 35. kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 7 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust. Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang (30 km/h). Teevalgustus puudub.