laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Marc Ravalomanana

Marc Ravalomanana (sündinud 12. detsember 1949 Imerinkasininas) on Madagaskari poliitik. Aastatel 2002–2009 oli ta Madagaskari üheksas president. Ta kuulub malagasside merina hõimu. Valiti esimest korda presidendiks 2001–2002 toimunud valimistel. 3. detsembril 2006 valiti ta 54,8% toetusega esimeses ringis teiseks ametiajaks. Enne poliitikasse minekut oli Ravalomanana edukas ärimees. Talle kuulub riigi suuruselt teine piimatööstusettevõte. Ravalomanana alustas oma ärimehe karjääri jogurtimüüjana, kuni võttis pangalaenu ja ostis piimatoodete tehase. 1999. aastal kandideeris ta edukalt Madagaskari pealinna Antananarivo linnapeavalimistel. 5. augustil 2001 teatas ta, et kandideerib sama aasta 16. detsembril toimuvatel presidendivalimistel. Tegemist oli väga segaste valimistega. Kuigi ametlikel andmetel kogus Ravalomanana esimeses voorus 46% toetuse oma pearivaali Didier Ratsiraka 40% ees, ning reeglite järgi pidi tulema veel teine voor, kuulutas Marc Ravalomanana ennast valimiste võitjaks ning nõudis, et talle antaks amet üle. Vastaspool ei olnud sellega muidugi nõus ning asi jõudis kohtusse, kus mõlemad pooled süüdistasid teineteist valimistulemuste võltsimises. Pealinna Antananarivo tänavatel toimusid kummagi kandidaadi pooldajate meeleavaldused ning tänavakaklused. Blokeeriti tänavaid ning kogu elutegevus pealinnas oli häiritud. Kohus kuulutas 29. aprillil 2002 küll valimiste võitjaks Marc Ravalomanana, et tal aga polnud 50-protsendilist toetust, toimus 6. mail uus voor, mille ta võitis juba kindlalt. Tema vastaskandidaat endine president Didier Ratsiraka aga läks 5. juulil 2002 eksiili. Ravalomana on võtnud riigi arenguks palju välislaene, millega on parandatud infrastruktuuri, remonditud koole ja haiglaid. 18. novembril 2006, kui Marc Ravalomanana lendas parasjagu tagasi visiidilt Euroopast, toimus Antananarivos riigipöördekatse, mis siiski kiiresti maha suruti. Ravalomanana on tulihingeline kristlane. Ta on korduvalt välja öelnud, et tema unistuseks on kristlik rahvas. Ravalomananat on selle eest teravalt kritiseeritud, sest Madagaskari põhiseaduse kohaselt peavad riik ja religioon olema lahus. Marc Ravalomanana poeg abiellus märtsis 2004 bulgaarlanna Gergana Georgievaga. 17. märtsil 2009 astus Marc Ravalomanana Andry Rajoelina ja teda toetava armee survel presidendiametist tagasi. 2. juunil 2009 mõisteti ta võimu kuritarvitamise eest tagaselja neljaks aastaks vangi. Ingliskeelne klipp HI-viiruse levikust Madagaskaril ja presidendi arvamus Ingliskeelne intervjuu Madagaskari presidendiga
Branko Crvenkovski

Branko Crvenkovski (makedoonia Бранко Црвенковски; sündinud 12. oktoobril 1962 Sarajevos) on Põhja-Makedoonia poliitik, endine president. 1986. aastal lõpetas ta Skopjes Kyrillose ja Methodiose Ülikooli automaatikateaduskonna elektriinseneri erialal bakalaureuseastmes. Mitu aastat juhtis ta Skopjes ettevõtet Semos. Ta kuulus Makedoonia Kommunistlikku Parteisse. Ta valiti Jugoslaavia esimestel mitmeparteilistel valimistel 1990 Makedoonia Assamblee liikmeks. 5. septembril 1992 sai ta Makedoonia esimeseks peaministriks pärast riigi eraldumist Jugoslaaviast. Sel kohal jätkas ta 1994. aasta valimisteni ja veel neli aastat kauemgi, 1998. aastani. Uuesti oli ta peaminister 2002–2004, kui tema juhitav Makedoonia Sotsiaaldemokraatlik Liit (endine Kommunistlik Liit) võitis parlamendivalimised. Juulis 1996 andis ta korralduse eemaldada Makedoonia lääneosa valitsusasutuste eest Albaania lipud. See otsus tekitas rahvarahutused, mille käigus üks inimene sai surma ja mitu vigastada. 2005 legaliseeris tema valitsus jällegi Albaania lipu kasutamise. Aprillis 2004 võitis Crvenkovski pärast eelmise presidendi Boris Trajkovski hukkumist peetud Makedoonia presidendivalimised Saško Kedevi vastu, saades 62,70% häältest. Ta astus ametisse 12. mail 2004 ja astus ühtlasi peaministri kohalt tagasi. Teiseks ametiajaks ta märtsis 2009 toimunud presidendivalimistel ei kandideerinud. Seda otsust võis mõjutada tema erakonna ränk kaotus 2008. aasta parlamendivalimistel. Branko Crvenkovski on Rahvusvahelise Raoul Wallenbergi Fondi auliige. Tal on kaks last, Ljubčo ja Maria.
Bingu wa Mutharika

Bingu wa Mutharika (24. veebruar 1934 Thyolo – 5. aprill 2012 Lilongwe) oli Malawi poliitik, president 24. maist 2004 kuni oma surmani 5. aprillil 2012. 31. jaanuarist 2010 kuni 31. jaanuarini 2011 oli ta Aafrika Liidu esimees. Ta sündis 30 km kaugusel Blantyre'ist algkoolijuhataja pojana. Tema sünninimi oli Brightson Webster Ryson Thom. Aafrikapärase nime võttis ta 1960. aastatel panafrikanistliku meelsuse märkimiseks. Bingu wa Mutharika lõpetas Delhi ülikooli majandusmagistrina. Hiljem sai ta California Miramari Ülikoolis filosoofiadoktoriks majanduse arengu alal. Seda ülikooli on korduvalt kritiseeritud diplomiveskina kraadide müümises. Pärast lühiajalist tööd Sambia valitsuse juures töötas ta 1979–1991 ÜROs, kus sai lõpuks Aafrika kaubanduse ja rahanduse arengu osakonna direktoriks. 1991 määrati ta 20 riiki ühendava Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturu peasekretäriks. 1994 naasis ta Malawisse pärast seda, kui senine president Hastings Kamuzu Banda oli sunnitud oma režiimi liberaliseerima ja järgnenud presidendivalimistel lüüa sai. 2004. aastal läks ta tülli endise presidendi Bakili Muluziga ja lahkus 2005. aastal tema juhitud Ühinenud Demokraatlikust Rindest ning asutas Demokraatliku Progressiivse Partei. 19. mail 2009 toimunud presidendivalimistel valiti Bingu wa Mutharika tagasi uueks ametiajaks. 5. aprillil 2012 suri Bingu wa Mutharika südame seiskumise tagajärjel. Bingu wa Mutharika noorem vend Peter Mutharika valiti Malawi presidendiks 2014. aastal.
Maumoon Abdul Gayoom

Maumoon Abdul Gayoom (maldiivi keeles މައުމޫނު އަބްދުލް ގައްޔޫމް; sündinud 29. detsembril 1937) on Maldiivide poliitik, Maldiivide president aastatel 1978–2008. Ta valiti 2003. aasta oktoobris kuuendaks viieaastaseks ametiajaks presidendiks 90,28% poolthäältega. Vastaskandidaate ei olnud. Teda on süüdistatud autoritaarses valitsemises ja onupojapoliitikas. Maldiivide esimestel demokraatlikel mitmeparteilistel presidendivalimistel kaotas ta 28. oktoobril 2008 peetud teises voorus opositsioonijuhile ja endisele poliitvangile Mohamed Anni Nasheedile. Maldiivide presidendikantselei koduleht
Amadou Toumani Touré

Amadou Toumani Touré (4. november 1948 Mopti – 10. november 2020) oli Mali poliitik, riigi president aastatel 1991–1992 ja 2002–2012. Tuli võimule riigipöördega 1991. aastal, kui kukutas sõjaväelise diktaatori Moussa Traoré. Järgnevatel aastatel taastas samm sammult riigis demokraatlikud institutsioonid. Võitis 2002. aastal toimunud presidendivalimised. Amadou Toumani Touré sündis 4. novembril 1948 Mopti linnas Malis. Põhikooli lõpetas kodulinnas, aastatel 1966–1969 õppis Bamakos Badalabougou keskkoolis. Keskkooli lõpetamise järel oleks Toure võinud hakata õpetajaks, kuid ta valis sõjaväelise karjääri. Toure astus sõjaväkke ning läks õppima Kita linnas asuvasse sõjaväeülikooli. Kooli lõpetanud, sai temast Mali armee lennuväe dessantnike eriüksuse liige. Osales mitmetel treeningkursustel Nõukogude liidus ja Prantsusmaal ning tõusis 1984 lennuväe dessantnike eriüksuse juhiks. Märtsis 1991, olid riigis diktatuuri vastased rahvarahutused, mis võimude poolt vägivaldselt maha suruti. Siiski oli diktaator Moussa Traore vastu ka armee ning senine dessantnike eriüksuse juht Amadou Toumani Touré viis läbi eduka riigipöörde. Toure kuulutas välja ülemineku valitsuse ja võttis endale riigipea funktsioonid. 1992. aastal toimusid riigis presidendivalimised, kus Amadou Toumani Touré jäi napilt kaotajaks. Uueks presidendiks sai Alpha Oumar Konaré. Selle kaotuse tõttu pandi talle hüüdnimeks "demokraatia sõdur". Juunis 2001 sai Tourest ÜRO peasekretäri Kofi Annani eriesindaja Kesk-Aafrika Vabariigis peale nurjunud riigipöördekatset. 2002. aastal valiti Amadou Toumani Touré teises valimisvoorus Mali presidendiks. Ta kogus 64,35% häältest. Tema vastaskandidaat teises voorus endine minister Soumaila Cissé sai 35,65% häältest. 2007. aasta aprillis toimunud uutel presidendivalimistel valiti ta teiseks viieaastaseks ametiajaks. Valimistel kogus ta 71,20 % valijate toetuse. 22. märtsil 2012, vähem kui kuu aega enne uusi presidendivalimisi, kukutati president Touré kapten Amadou Sanogo juhitud sõjaväelise riigipöördega. Presidendil õnnestus ümberpiiratud paleest põgeneda ja ennast riigipöörajate eest varjata. 8. aprillil astus ta vastavalt Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse ja sõjaväehunta vahel kokku lepitud võimu üleandmise kavale ka ametlikult presidendiametist tagasi, et presidendikohuseid saaks üleminekuajaks täitma asuda parlamendi esimees Dioncounda Traoré. Amadou Toumani Touré oli üpris ebatüüpiline president. Ta polnud ühegi partei liige, kuid tema valitsuses olid esindatud kõik riigis olevad parteid. Amadou Toumani Tourél oli kindrali auaste.
Näärivana

Näärivana (vene keeles Дед Мороз 'Külmataat') oli Nõukogude Liidus aastavahetuse rituaalne kingitooja, kes asendas jõuluvana. Näärivanaga püüdis Nõukogude võim jõulude kui usupüha tähistamist välja juurida ja nääride tähistamisega asendada. Näärivana on enamasti prillide ja pika valge habemega vana mees, kes kannab punaseid rõivad, sh maani ulatuvat mantlit ja pikka punast mütsi, mis on valgete ääristega. Ta saabub traditsiooniliselt kodudesse, lasteaedadesse, koolidesse, ametiasutustesse jne kinke tooma 31. detsembril, kasutades liiklusvahendiks põhjapõdrarakendit või sõidab saanil, mida veavad hobused. Kuna nääripidusid peetakse sageli ka muudel kuupäevadel kui 31. detsembril, siis võib näärivanasid kohata ka juba nädal või paar enne aastavahetust. Kingitused on näärivanal kaasas suure kotiga, vööl võib olla ka vits. Kingitusi jagab ta nimeliselt kunstilise etteaste alusel, enamasti loetakse näärivanale luuletusi, aga ka lauldakse või tehakse vaatemängulisi kehalisi harjutusi. Vits on näärivanal kaasas pahade laste karistamiseks, kuigi seda peaaegu kunagi ei juhtu. Näärivana käib kinke jagamas üksi, päkapikud nääriõhtul kinkide toomisega ei tegele. Nõukogude ajal käis näärivanaga abiliseks kaasas Lumehelbeke (Снегурочка). Eestis eelistatakse tänapäeval näärivanale ja nääripeole jõuluvana ja jõulupidusid. Venemaal on aga endiselt näärivana. Näärivana tänapäevane kanooniline kuju pärineb 1930. aastate Nõukogude Liidust. Algselt oli Дед Мороз aga samasugune isikustatud loodusjõud nagu ka eestikeelseis muistendeis esinev Külmataat.
Edward Fenech Adami

Edward Fenech Adami (sündinud 7. veebruaril 1934 Birkirkaras) on Malta poliitik. Ta oli Malta peaminister aastatel 1987–1996 ja 1998–2004. 4. aprillist 2004 kuni 4. aprillini 2009 oli ta Malta president. 2003 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
Kessai Note

Kessai Hesa Note (sündinud 7. augustil 1950 Ailinglaplapis) on Marshalli Saarte poliitik, 2000–2008 Marshalli Saarte president. Note on veerandjaapanlane. Tema isapoolne vanaisa asus Jaapani kolonisatsiooniperioodil Niigata prefektuurist Marshalli saartele ja abiellus pärismaalasest naisega. Ka Note on abielus jaapani päritolu Mary Neimoj Yamamuraga. 14. jaanuaril 2000 valis Marshalli Saarte parlament Note presidendiks. Ta oli esimene lihtrahva hulka kuuluv Marshalli Saarte president: kõik varasemad (ja 2009. aasta seisuga ka järgmised) presidendid on kuulunud hõimupealike hulka. Ta kuulub Marshalli saarte Ühinenud Demokraatlikku Parteisse. 14. jaanuaril 2004 valiti ta teiseks ametiajaks tagasi, ta sai 20 häält vastaskandidaat Justin deBrumi 9 vastu. 7. jaanuaril 2008 toimunud presidendivalimistel kaotas ta 15:18 Litokwa Tomeingile. Järgmisel aastal oli ta üks Note Tomeingi umbusaldamiskampaania juhte. Tomeing on ainus Marshalli Saarte president, kes on pidanud umbusaldamise tõttu tagasi astuma. Note kandideeris ka 26. oktoobril 2009 toimunud erakorralistel presidendivalimistel, kus kaotas parlamendis häältega 15:17 Jurelang Zedkaiale.
Maaouya Ould Sid'Ahmed Taya

Maaouya Ould Sid'Ahmed Taya (araabia keeles معاوية ولد سيد أحمد الطايع; sündinud 1941) oli Mauritaania president aastatel 1984–2005. Aastatel 1981–1984 oli ta Mauritaania peaminister. Ta tuli 1984. aasta riigipöördega võimule ja kukutati 2005. aastal samuti riigipöördega. Ta elab praegu koos perekonnaga Kataris.
Tektiidid

Tektiidid on impaktse tekkega musta või rohelist värvi klaasi tükid. Tektiitide suurus ulatub kuni 10 cm. Tektiite, mille läbimõõt jääb alla 1 mm, nimetatakse mikrotektiitideks. Amorfse struktuuri poolest sarnanevad nad obsidiaaniga, kuid erinevalt obsidiaanist ei sisalda nad lenduvaid ühendeid. Klaas, millest tektiidid koosnevad, on reeglina mittehomogeense koostise ning keeruka kujuga kihtidest koosneva struktuuriga. See viitab tektiitide kiirele moodustumisele, kuid vedelana püsisid nad liiga lühikest aega, et nende koostis ja struktuur oleksid saanud homogeniseeruda. Paljude tektiitide kuju on aerodünaamiline, mis viitab sellele, et vedel aine on tahkunud klaasiks õhus lennates. Tektiidid esinevad setteis teatud maailma piirkondades, moodustades erinevaid tektiidivälju, millelt leitud tektiitidele on antud spetsiifilisemad nimetused. Näiteks moldaviidid, australiidid, bediasiidid jne. Maailmas on teada neli tektiidivälja. Neist suurim katab tervelt kümnendiku Maa pinnast. Tektiitide päritolu ja teke on kaua aega olnud üks geoloogia seletamatuist küsimustest. Tänaseks ollakse üksmeelel, et tektiidid tekivad impaktsündmuste tagajärjel, olles plahvatuse läbi üles sulanud ja eemale lennutatud aine kiire tahkumise tulemuseks. On ka leitud impaktstruktuure, mida saab tektiitidega seostada. Näiteks moldaviidid on tekkinud Saksamaal asuva Riesi kraatri tekkega samaaegselt. Aafrika tektiidid on aga seotud Bosumtwi struktuuriga. Maailma suurimat tektiidivälja, mis katab suurema osa India ookeanist, Austraaliast, Indoneesiast ja Indohiinast, pole aga ühegi impaktstruktuuriga kindlalt seostada suudetud. Tektiidiväljadel paiknevates riikides, näiteks Tšehhis, müüakse turistidele tektiite, kuid tuleb arvestada sellega, et suur osa neist on võltsingud. Avastada saab seda paljudel juhtudel paraku ainult väidetavaid tektiite laboratoorselt uurides. J. Baier. Zur Herkunft und Bedeutung der Ries-Auswurfprodukte für den Impakt-Mechanismus. - Jber. Mitt. oberrhein. geol. Ver., N. F. 91, 9-29, 2009.
Ely Ould Mohamed Vall

Ely Ould Mohamed Vall (araabia keeles إعلي ولد محمد فال; ‘Alī Wald Muḥammad Fall; 1953 Nouakchott – 5. mail 2017 Zouérat) oli Mauritaania sõjaväelane ja poliitik, auastmelt kolonel. Augustist 2005 kuni märtsini 2007 oli ta Mauritaania riigipea (ametliku tiitliga Sõjaväe Nõukogu Õigluse ja Demokraatia Eest esimees). Ta oli pikaaegne Maaouya Ould Sid'Ahmed Taya liitlane ja aitas tal 1984. aasta detsembris riigipöördega võimule tõusta. Alates 1987. aastast oli ta riigi politseijõudude juht. Vall tuli võimule 3. augustil 2005 toimunud riigipöörde käigus, kui senine president Taya viibis Saudi Araabia kuninga Fahd ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd matustel. Vall ei nimetanud ennast presidendiks, kuna leidis, et presidendi tiitlit võiks kanda ainult rahva valitud riigipea. 25. juunil 2006 võeti rahvahääletusel vastu uus põhiseadus, mis muuhulgas piiras ka presidendi valitsusaega. 19. novembril 2006 toimusid kohalike omavalitsuste ja parlamendi valimised. Märtsis 2007 toimunud presidendivalimiste järel astus Vall oma ametipostilt tagasi. Pärast seda, kui Mohamed Ould Abdel Aziz viis 2008. aasta augustis läbi riigipöörde, kritiseeris Vall seda ja kandideeris 2009. aastal toimunud presidendivalimistel. Valimised võitis Aziz ja Vall kritiseeris tulemust, kui püüet legitimeerida 2008. aasta riigipööre. Vall suri südamerabanduse tagajärjel 5. mail 2017.
Anerood Jugnauth

Sir Anerood Jugnauth (अनिरुद्घ जगन्नाथ) (29. märtsil 1930 – 3. juuni 2021) oli Mauritiuse poliitik.
Liitaine

Liitaine on keemiline ühend, milles esinevad kahe või enama keemilise elemendi aatomid. Liitained on näiteks vesi (H2O), keedusool (NaCl) ja süsihappegaas (CO2). Lihtaine Keemiline ühend
Felipe Calderón

Felipe de Jesús Calderón Hinojosa (sündinud 18. augustil 1962 Morelias Michoacánis) on Mehhiko poliitik. 1. detsembrist 2006 kuni 1. detsembrini 2012 oli ta Mehhiko president. Calderóni valitsus algatas laialdase rünnaku Mehhiko narkokartellide vastu. 2006. aastal alanud võitluses valitsuse ja kartellide vahel oli 2010. aasta augusti alguseks hukkunud üle 28 000 inimese. President Calderón on Mexico's drug war: stay the course, The Christian Science Monitor, 5. august 2010.
Joseph John Urusemal

Joseph John Urusemal (sündinud 19. märtsil 1952) on Mikroneesia Liiduriikide poliitik, kes oli aastatel 2003–2007 Mikroneesia Liiduriikide president. Aastast 1987 kuni presidendiks valimiseni 11. mail 2003 kuulus Urusemal Mikroneesia Liiduriikide Kongressi.
Vladimir Voronin

Vladimir Voronin (sündinud 25. mail 1941) on Moldova poliitik. 7. aprillist 2001 kuni 11. septembrini 2009 oli ta Moldova president. Voronin sündis Moldaavia NSV-s Dubăsari rajoonis, hoolimata venestatud nimest on ta rahvuselt moldovlane. 1961. aastal lõpetas ta Chișinăuis tehnikumi. Samal aastal alustas tööd pagarite brigadirina. 1966–1971 oli ta Dubăsari leivakombinaadi direktor. Samal aastal lõpetas ta üleliidulise toiduainetetööstuse instituudi. Seejärel töötas riigihalduses: Dubăsari ja Ungheni rajooni täitevkomiteedes ja Ungheni linna täitevkomitees. 1983 lõpetas ta NLKP KK juures oleva ühiskonnateaduste akadeemia, oli instruktor ja Moldaavia KP Keskkomitee osakonnajuhataja asetäitja. 1985 määrati ta Moldaavia NSV ministrite nõukogu osakonnajuhatajaks. Kuni 1989. aastani töötas ta Benderõ linna parteikomitee esimese sekretärina. 1989–1990 oli Moldaavia NSV siseminister. 1991 lõpetas ta NSV Liidu siseministeeriumi akadeemia. Ta oli Moldaavia NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik. 1993 valiti Voronin Moldova Kommunistliku Partei kaasesimeheks. Alates 1994. aastast on ta Moldova Kommunistliku Partei peasekretär. 7. aprillil 2001 valiti Voronin Moldova presidendiks, ta sai 71 häält 89 delegaadilt. 4. aprillil valiti ta teiseks ametiajaks tagasi, seekord juba 75 häälega. Kuni 2003. aastani rääkis Voronin vajadusest läheneda Venemaale, et aga Venemaa suhteid soojendada ei tahtnud, muutis Voronin 2003. aastal meelt ning võttis eesmärgiks eurointegratsiooni ja lõppsihiks astumise Euroopa Liitu. Voronini abikaasa Taissija on koduperenaine, rahvuselt ukrainlane. Poeg Oleg töötab panga juhatuse esimehena ja tütar Valentina on arst. Voroninil on kindralmajori auaste.
Banjul

Banjul on Gambia pealinn ja suuruselt neljas linn. Asub Gambia jõe suudmes asuval St. Mary saarel. Linn asutati brittide poolt 1816. aastal kaubandusliku ja sõjalise tugipunktina. Linna nimi oli Bathurst 1973. aastani.
Filip Vujanović

Filip Vujanović (serbia kirillitsas Филип Вујановић; sündinud 1. septembril 1954 Belgradis) on Montenegro president. Ta on olnud Montenegro justiits-, sise- ja peaminister. 6. aprillil 2008 valiti ta 51,89 protsendiga häältest teist korda Montenegro presidendiks. 7. aprillil 2013 valiti ta 51,2 protsendiga häältest ametisse kolmandaks ametiajaks.
1997 XF11

(35396) 1997 XF11 on Maa-lähedane asteroid, mille avastas 6. detsembril 1997 USA astronoom Jim Scotti Kitt Peaki observatooriumi 77 aastat vana 36-tollise teleskoobiga Arizona Ülikooli kosmosevaatluseprojekti raames. Seejärel jälgisid seda asteroidi, mille tähesuurus oli umbes 20, põhjalikumalt kaks Jaapani amatöörastronoomi. Nende vaatlustulemustest selgus, et ta võib Maale küllalt lähedale tulla. Et asteroidi läbimõõduks hinnatakse 1,5 km, mis on Maale läheneva asteroidi kohta ähvardavalt suur, siis hakkas asi huvitama juba suuremat hulka astronoome. Selgus, et 26. oktoobril 2028 tuleb ta eriti lähedale. Algselt hinnati minimaalseks vahekauguseks 800 000 km või koguni 50 000 km, mis aga osutus siiski vääraks. Päikesesüsteemi väikekehade spetsialisti Brian Marsdeni teatel on lähim kaugus Maast umbes 950 000 km, mis on suhteliselt ohutu. 1997 XF11 on 2028. aasta 26. oktoobri varastel õhtutundidel selge ilma korral ka Eestis palja silmaga nähtav. Kui sellise suurusega asteroid peaks Maaga kokku põrkama kiirusel 60 000 km/h, vallandub 300 000 megatonnine energia, mis ületab 20 miljonit korda Hiroshimale heidetud pommi energia.
Bathurst (Uus-Lõuna-Wales)

Bathurst [bäϴö:rst] on linn Austraalias Uus-Lõuna-Walesi osariigi idaosas, Sydneyst 207 km läänes Macquarie jõe ääres. https://quickstats.censusdata.abs.gov.au/census_services/getproduct/census/2016/quickstat/1005
Armando Guebuza

Armando Emílio Guebuza (sündinud 20. jaanuaril 1943) on Mosambiigi poliitik, aastatel 2005–2015 president.
Tahhüliit

Tahhüliit on basaltse koostise ning valdavalt klaasja struktuuriga vulkaaniline kivim. Tahhüliit tekib basaldi kiire jahtumise tulemusena. Näiteks ookeani põhjas toimunud vulkaanilise tegevuse tagajärjel. Tahhüliit võib tekkida ka daike ja sille moodustava basaltse magma kokkupuutel ümbritsevate kivimitega. Tahhüliit on enamasti pigisarnase läikega ning värvuselt must, pruunikas või rohekas. Peale vulkaanilise klaasi võib sisaldada ka mineraale. Murenenud tahhüliiti nimetatakse palagoniidiks.
2002 NT7

2002 NT7 on Maa-lähedane objekt, asteroid, mille avastas 25. juulil 2002 USA-s asuv teleskoop. See 1,2 km läbimõõduga asteroid, mis liigub otse Maa suunas, võis esialgsete arvutuste kohaselt 1. veebruaril 2019 Maaga kokku põrgata. See oli esimene NASA Maa-lähedaste objektide programmi raames avastatud objekt, mis sai Palermo skaala järgi positiivse hinde. Vahepeal peeti teda koguni kõige ohtlikumaks seni avastatud kosmoseobjektiks. Kokkupõrke tõenäosuseks hinnati umbes üks miljondik. Nüüd seda kokkupõrget enam tõenäoliseks ei peeta. Edasiste vaatlustega on objekti ohtlikkushinnet alandatud. 25. juulil 2002 oli hindeks Palermo skaalal –0,25. Siiski võib sellise objekti avastamist, mille esialgne hinne ületas 0,0, pidada tähtsaks sündmuseks Maa-lähedaste objektide vaatlemise programmis. 1. augustil 2002 objekt kustutati ohtlike objektide nimekirjast vähemalt 100 aastaks. Sellise asteroidi kokkupõrke plahvatusjõud võrduks 1,2 megatonni trotüüli plahvatusega, kokkupõrge hävitaks terve kontinendi ning tooks kaasa suuri kliimamuutusi. 2002 NT7 BBC artikkel
Kolwezi

Kolwezi on linn Kongo DV-s, Lualaba provintsi keskus. Kolwezi on kaevanduslinn, kaevandatakse vase-, koobalti-, uraani- ja raadiumimaaki. Linnal on raudteeühendus Lubumbashiga.
Novošahtinsk

Novošahtinsk on linn Venemaal Rostovi oblastis. Asub Ukraina piiri lähedal. Linn on tekkinud kivisöekaevanduste juurde 20. sajandi alguses. Linnaõigused sai 1939. aastal. Q126684906
Bataisk

Bataisk on linn Venemaal Rostovi oblastis. Asub 15 km kaugusel Rostovist Doni ääres . Linn on asutatud 1769. aastal, linnaõigused sai 1938. aastal. Q126684906