laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Moḩammad Najībullāh

Moḩammad Najībullāh (6. august 1947 Gardēz – 27. september 1996 Kabul) oli Afganistani Demokraatliku Vabariigi president (1987–1992), kelle aitas võimule Nõukogude Liit. Najibullāh'l oli meditsiiniline kõrgharidus, kuid meditsiini praktiseerimiseni ta ei jõudnud. Kommunistlikku Rahvademokraatlikku Parteisse astus 1965. aastal. 1979. aastal, pärast Nõukogude invasiooni, määrati Najībullāh marksistliku salapolitsei juhiks. 1986. aastal sai ta Babrak Karmali asemel partei peasekretäriks ning 1987. aastal valiti presidendiks. Najībullāh kukutati 1992. aastal, mil Ahmed Shah Massoudi juhitud mudžaheedid vallutasid Kabuli. Najībullāh varjus ÜRO Kabuli esindusse kuni 1996. aastani, mil Kabuli hõivanud Talibani võitlejad esindusse tungisid. Najībullāh hukati ja riputati laternaposti otsa.
Kungsholmen

Kungsholmen on saar Rootsis Mälareni järves, Stockholmi südalinnas Riddarfjärdenist põhja pool. See kuulub Upplandi maakonda. Saart ümbritsevad Riddarfjärden, Mariebergsfjärden, Essingefjärden, Tranebergssund, Ulvsundasjön, Karlbergskanalen, Karlbergssjön, Barnhusviken ja Klara Sjö. Kungsholmenist lõunas on Södermalmi, Långholmeni ja Lilla Essingeni saar. Mandriosa jääb läände (Brommalandet), põhja (Solna) ja itta (Norrmalm). Linnaosa on loodud 1926. aastal. Kungsholmeni idaosa on lauge, kuid lääneosa on künklik, kõrgeim punkt on 47 meetrit üle merepinna (Stadshagsplan). Rannajoone pikkus on 8900 meetrit. Saar moodustab suurema osa Kungsholmeni linnaosapiirkonnast, kuhu kuuluvad ka Essinge saared. Saarel asub viis linnaosa Kungsholmeni linnaosa, Marieberg, Fredhäll, Kristineberg ja Stadshagen. Saar on mandri ja teiste saartega ühendatud 11 sillaga: Norrmalmist: Stadshusbron Klarabergsviadukten Kungsbron Blekholmsbron Barnhusbron Sankt Eriksbron Solnast: Ekelundsbron Bromma linnaosapiirkonnast: Tranebergsbron Lilla Essingenilt: Mariebergsbron Fredhällsbronilt (osa Essingeledenist) Södermalmist: Västerbron Saare arhitektuuriliste vaatamisväärsuste seas on Kristinebergi loss (umbes 1750), Stockholmi raekoda (Ragnar Östberg, 1911–1923), Stockholmi kohtumaja (1909–1915), funktsionalistlikud hooned järve ääres Norr Mälarstrandil, juugendstiilis hooned Sankt Eriksbroni silla kõrval, Dagens Nyheteri torn (1864) ja Västerbroni sild (1935). Saare lääneosa on elamurajoon, idaosas on valdavad eraettevõtted ja haldusasutused, sealhulgas raekoda, kohtumaja, politsei peahoone ja riigiarhiiv. Saarel asuvad ka Rootsi suurte ajalehtede Dagens Nyheter, Svenska Dagbladet ja Aftonbladet toimetused. 15. sajandil elasid saarel frantsisklased ning saare nimi oli Munklägret ('munkade laager'). Saart nimetati ka Västermalmiks. Ordu rajas Rålambshovis tellisevabriku ja elatus veel kalapüügist ning põlluharimisest. 1527. aastal läks saar seoses reformatsiooniga Rootsi krooni omandisse. Esimene hoonestus tekkis Kungsklippani ja Kronobergeti vahelisse orgu. Käsitööliste töökojad ja vabrikud rajati ranna äärde. 1645. aastal sai Munklägret esimese silla. 1672. aastal sai saare nimeks Kungsholmen ja seal moodustati omaette kogudus. 1926. aastal moodustati Kungsholmeni linnaosa, mis hõlmas kogu saare. 1938. aastal jagati saar praeguse viie linnaosa vahel. 1. jaanuarist 1997 kuulub saar Kungsholmeni linnaosapiirkonda.
Sergei Šoigu

Sergei Kužugetovitš Šoigu (vene keeles Сергей Кужугетович Шойгу, tõva keeles Сергей Күжүгет оглу Шойгу; sündinud 21. mail 1955 Tšadanis Tuva autonoomses oblastis (tänapäeval Tõva)) on Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane, aastatel 2012–2024 Venemaa kaitseminister. Aastatel 1994–2012 oli Šoigu eriolukordade minister, olles kõige kauem ametis olnud Venemaa minister pärast Nõukogude Liidu lagunemist. 11. mail 2012 nimetati ta Moskva oblasti kuberneriks. Pärast kaitseminister Anatoli Serdjukovi ametist vabastamist nimetas president Vladimir Putin Šoigu Venemaa kaitseministriks. Ta oli kaitseminister alates 6. novembrist 2012 kuni 12. maini 2024. Šoigu isa oli tõvalane ja ema venelane. Tal on armeekindrali auaste. Alates novembrist 2009 on ta Vene Geograafia Seltsi esimees. Teda peetakse üheks Krimmi okupeerimise ja Venemaa sõjaliste aktsioonide peaorganiseerijaks Ida-Ukrainas. Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi põhjal on Šoigu de facto süüdi genotsiidis, sõjakuritegudes ja inimsusvastastes kuritegudes. Tema juhtimisel algas 2014. aastal Vene-Ukraina sõda. Ühtlasi tema juhtimisel alustas Venemaa 24. veebruaril 2022 täiemahulist sõjalist sissetungi Ukrainasse. 1999 Venemaa kangelane 2001 Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik 2010 Rahvusvaheline auhind "Usk ja ustavus" 2014 Krimmi ühendamise medal "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. september 2014. Vaadatud 14. septembril 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Шойгу, Сергей Lentapedias
Soome Keskerakond

Soome Keskerakond (soome keeles Suomen Keskusta; tavakeeles Keskusta) on agraartaustaga liberaalne Soome keskpartei. Erakonna esimees on Annika Saarikko. Erakonna eelkäija Soome Maaelanike Liit (Suomen Maalaisväestön liitto) asutati 1906. aastal, 1919. aastal sai erakonnast Maaliit (Maalaisliitto) ja 1965. aastal Keskerakond (Keskustapuolue; alates 1988 Suomen Keskusta). Keskerakonnal ja selle juhil Urho Kekkosel oli oluline roll Soome poliitika kujundamisel alates 1950. aastatest kuni 1980. aastate alguseni. Erakonna välispoliitikat iseloomustas eelkõige sõbralike suhete hoidmine Nõukogude Liiduga. Esialgsest maaparteist on praeguseks saanud erakond, kes on populaarne väikelinnades ning saavutamas üha suuremat soosingut ka suurlinnades. Keskerakond kogus kõige rohkem hääli nii 2003. kui ka 2007. aasta parlamendivalimistel. Pärast 2007. aasta valimisi oli Keskerakond oma 51 esindajaga suurim saadikurühm Soome 200-liikmelises Eduskunnas (hiljem sai ühe juurdetulija tõttu sama suureks ka Koonderakonna fraktsioon). Euroopa Parlamendis on erakonnal kolm esindajat, kes kuuluvad liberaalide fraktsiooni (ELDR). Lauri Relander (1925–1931) Kyösti Kallio (1937–1940) Urho Kekkonen (1956–1982) Kyösti Kallio (nelja valitsuse peaminister aastatel 1922–1937) Juho Sunila (kahe valitsuse peaminister 1927–1932) Urho Kekkonen (viie valitsuse peaminister aastatel 1950–1956) Vieno Johannes Sukselainen (kahe valitsuse peaminister 1957–1961) Martti Miettunen (kolme valitsuse peaminister 1961–1977) Ahti Karjalainen (kahe valitsuse peaminister 1962–1971) Johannes Virolainen (1964–1966) Esko Aho (1991–1995) Anneli Jäätteenmäki (2003) Matti Vanhanen (2003–2010) Mari Kiviniemi (2010–2011) Juha Sipilä (2015–2019) "Keskusta.fi". Originaali arhiivikoopia seisuga 22.02.2020. Vaadatud 4.4.2020. "Keskusta, ajalugu". Vaadatud 4.4.2020. Erakonna koduleht Erik Rand. Soome Keskparteid tabas valimistel tagasilöök, EPL, 27. oktoober 2008
Hämarik

Hämarik on vähese päikesevalgusega ööpäeva osa, millal päike on hommikul või õhtul allpool silmapiiri, ning ka atmosfääri valgusnähtused (aovalgus) sel ajal. Eristatakse kaht hämarikku: koit on hommikul enne päikesetõusu ning eha ehk videvik on õhtul pärast päikeseloojangut. Rahvusvaheliselt tuntakse kolme hämarikku: tsiviilhämarik on kui päike on 0 kuni 6 kraadi allpool silmapiiri nautiline hämarik on kui päike on 7 kuni 12 kraadi allpool silmapiiri astronoomiline hämarik on kui päike on 13 kuni 18 kraadi allpool silmapiiri. Kui päike on allpool silmapiiri rohkem kui 18 kraadi, siis on öö ehk pimedus. Suurtel geograafilistel laiustel ei lange päike suvel isegi mitte öösiti silmapiirist väga palju allapoole. Suvel valitseb Eestiski öö otsa hämarik. Niisuguseid öid nimetatakse valgeteks öödeks. Lisaks Maale eksisteerib hämarik teistelgi planeetidel ja muudelgi taevakehadel, sealhulgas nendel, mis asuvad väljaspool Päikesesüsteemi. Marsil kestab hämarik kauem kui Maal: kuni paar tundi enne päikesetõusu ja pärast päikeseloojangut. Selle põhjuseks on asjaolu, et kõrgel atmosfääris olev tolm peegeldab valgust planeedi ööpoolele. Midagi sarnast on näha Maal pärast suuri vulkaanipurskeid, kui õhus on samuti palju tolmu ja vulkaanilist tuhka. eha ja ehapuna koit ja koidupuna polaarpäev ja polaaröö ENE 3: 92. Wiedemann, F. J. 1973. Eesti-saksa sõnaraamat. 4. trükk. Tallinn: Valgus, lk. 7 Graf, A. E.; Aavik, J. 1937. Eesti-saksa sõnaraamat. Tartu: Kool, lk. 4 agu, EKSS agu, ÕS2006
P

P (p) on ladina kirja täht. ISO standardiga määratud ladina tähestikus on see 16. täht. IPA-s tähistab [p] helitut bilabiaalset sulghäälikut. Π π : kreeka täht 'pii' П п : kirillitsa täht 'pe' Ρ ρ/ϱ : kreeka täht 'roo' Р р : kirillitsa täht 'er' פ ף : heebrea täht 'pe' ℗ : helisalvestise kopeerimiskaitse sümbol Þ þ : ladina kirja täht thorn Ƿ ƿ : ladina kirja täht wynn
2N2222

2N2222 (tuntud ka kui PN2222) on tavaline väike NPN bipolaartransistor, mida kasutatakse madala võimsusega elektriahelates lüliti või võimendina. Transistori maksimaalne emitterivoolu tugevus on 1 amper, mis on väga suur nii väikese transistori jaoks. Suurim lubatud kollektori ja emitteri vaheline pinge on 50 volti. Transistori korpus suudab iseseisvalt hajutada soojusena eralduvat võimsust vähemalt 300 millivatti. Ühise baasiga lülituses on võimalik töötada sagedustel kuni 100 MHz. Vooluvõimendustegur β on vähemalt 100. On leidnud laialdast kasutamist nii lülitina kui ka analoogvõimendina. Saadaval nii pindmontaaži kui ka läbilaotuva komponendina. Tavalisemad korpused on TO-92, SOT-23 ja SOT-223. Kui kollektori ja emitteri vahele rakendada negatiivne pinge ning baasiahel jätta avatuks, siis variatsiooni 2N2222A puhul võib tekkida negatiivse diferentsiaaltakistusega pinge-voolu-karakteristiku lõik, mis sarnaneb omadustelt tunneldioodiga. 2N2907 on 2N2222-ga komplementaarne PNP transistor. Transistoril 2N3904 on sarnased karakteristikud, kuid maksimaalne emitterivool on 10 korda väiksem. Fairchild Semiconductor'i PN2222 andmeleht (PDF) Philips Semiconductor'i 2N2222 andmeleht (PDF)
Punta Arenas

Punta Arenas on sadamalinn Tšiilis, Lõuna-Ameerika mandri äärmises lõunaosas, ning on Magalhãesi ja Tšiili Antarktika piirkonna, Magalhãesi provintsi ja Punta Arenase valla halduskeskus. Ta asub Patagoonias Brunswicki poolsaarel Magalhãesi väina ääres umbes saja kilomeetri kaugusel Lõuna-Ameerika mandri kõige lõunapoolsemast punktist Frowardi neemest. Vahel nimetatakse teda maailma lõunapoolseimaks linnaks (väiksemaid linnu on ka lõuna pool). 2020. aastal oli Punta Arenas Ameerika kultuuripealinn. Linna loomise ametlik daatum on 18. detsember 1848. aastal. Punta Arenases on sündinud Tšiili president Gabriel Boric, kirjanikud Alfonso Alcalde, Rolando Cárdenas. Mariana Cox Stuven (Shade), Ramón Díaz Eterovic, José Grimaldi Acoto, Roque Esteban Scarpa, kunstnikud Andrés Perez ja Tito Beltrán ning teadlane Eduardo Braun Menéndez. Kirjanik Francisco Coloane elas suure osa elust Punta Arenases. 2017. aasta Tšiili rahvaloendus, vaadatud 5.03.2020. 2017. aasta Tšiili rahvaloendus, vaadatud 5.03.2020. Capital Americana de la Cultura. cac-acc.org. Vaadatud 9.3.2023
Loosalu raba

Loosalu raba (ka Loosalu soostik) on soomassiiv Rapla maakonnas Rapla vallas. Raba on 3373 hektari suurune. Soos asub Loosalu järv, mille pindala on 35,6 hektarit. Turbalasundi paksus on kuni 8 meetrit, turba all on leitud järvemuda, liivsavi ja kruusa. Raba toitub põhja- ja sademeveest. Kink, M. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus, lk 64
Avatud süsteem

Avatud süsteem (ka avasüsteem) on termodünaamiline süsteem, millel on ümbritsevaga nii energia- kui ka ainevahetus. Avatud süsteemiks on näiteks iga elusorganism, sealhulgas inimene. Suletud süsteem Isoleeritud süsteem Termodünaamiline süsteem
Marimetsa raba

Marimetsa raba on lageraba Lääne maakonnas, mis paikneb Lääne-Nigula vallas. Nõo soostumine algas mineraalmaa soostumisel pärast Antsülusjärve taandumist. Turbakihi paksus on kuni 7 meetrit. Aastal 1998 moodustati eriilmelise soomassiivi kaitseks Marimetsa looduskaitseala. Kink, M. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus, lk 70 Marimetsa looduskaitseala Eesti Loodus, 2/2004 Marimetsa matkarada (10,5 km)
O'Culo

"O'Culo" on Cool D esimene album, mis anti välja 1995. aastal ja mis oli ka Eesti esimene hiphopalbum. Intro Tt O'culo Ma lülin seda Voodoo Suveaeg Midagi sellist Ak 47 Võib-olla kuskil... Tütar üksi kodus 1 Tütar üksi kodus 2 Kool Jõulud Täidetud tühimik Nädalalõpp Outro menu.err.ee, 13.08.2015, "R2 kuulajad hääletasid aegade parimaks hip-hop looks Toe Tagi "Deja Vu"" Raadio 2. "Suveraadio". 12.08.2015. O'culo andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Hammurapi seadused

Hammurapi seadused (ka Hammurabi seadused) on Babüloonia seadustekogu, mille kehtestas Vana-Babüloonia valitseja Hammurapi 18. sajandil eKr, Vana-Idamaade tähtsaim õigusmälestis. Seadused on raiutud kiilkirjas 2,25 m kõrgusse basaltsambasse, see leiti 1901–1902 Susas ja seda säilitatakse Louvre'is. Tekst koosneb sissejuhatusest, 282 artiklist ja lõppsõnast. Samba ülaosas on kujutatud Hammurapit, kellele annab seadustiku õiguse- ja päikesejumal Šamaš. Seadused on temaatiliselt rühmitatud, valdavad on kriminaal- ja tsiviilõiguse küsimused. Üldine karistuspõhimõte oli talioon ("silm silma, hammas hamba vastu"), rohkesti oli ette nähtud surmanuhtlust.
Isoleeritud süsteem

Isoleeritud süsteem on termodünaamiline süsteem, millel puudub ümbritsevaga energia- ja ainevahetus. Termodünaamika teise seaduse kohaselt ei saa isoleeritud süsteemi entroopia kahaneda. Isoleeritud süsteemi mõistel on tähtis koht füüsika teoorias, nt. ideaalse gaasi teoorias. Püsivalt ja täiesti isoleeritud süsteeme reaalses maailmas ei pruugi esineda. Suletud süsteem Avatud süsteem Termodünaamiline süsteem
Argilliit

Argilliit (kreeka keeles árgillos 'savi' ja líthos 'kivi') on savi, aleuriidi või muda tihenemise, veetustumise ja tsementeerumise ehk diageneesi tagajärjel tekkinud settekivim. Erinevate koolkondade käsitluses võib argilliidil olla pisut erinev tähendus, kuid enamasti peetakse argilliidiks kergelt moondunud savikat settekivimit, milles osa savimineraalid on ümberkristalliseerunud vilkudeks. Argilliit on maakoores tavaline kivim. Peliit Savikivimid Diktüoneemaargilliit
Vagellimused

Vagellimused (Aplacophora) on limuste hõimkonda kuuluvad usjad kojata merelimused, keda süstemaatiliselt käsitletakse klassina. Vagellimuseid on teada umbes 28 sugukonda umbes 320 liigiga. Eestis vagellimuseid ei ela. Vagellimused elavad enamasti merede sügavates osades ja kuuluvad eranditult bentosse, elutsedes põhjamudas või ainuõõssete kolooniatel. Enamik vagellimuseid on lühemad kui 5 cm, harva ka kuni 30 cm. Vagellimuste kõhupoolel on ripsmed. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Aplacophora seisuga 22.05.2008.
Jaanus Liivak

Jaanus Liivak (sündinud 16. juulil 1973 Tartus) on Eesti korvpallur ja treener. 1990/1991 Tartu KK (Korvpalli Meistriliiga) 1991/1992 Tartu KK (Korvpalli Meistriliiga) 1992/1993 Dublant (Korvpalli Meistriliiga) 1993/1994 Markus (Korvpalli Meistriliiga) 1994/1995 Markus (Korvpalli Meistriliiga) 1995/1996 KK Tartu (Korvpalli Meistriliiga) 1996/1997 KK Tartu (Korvpalli Meistriliiga) 1997/1998 SK Polaris (Korvpalli Meistriliiga) 1998/1999 SK Polaris (Korvpalli Meistriliiga) 1999/2000 Tartu Ülikool-Delta (Korvpalli Meistriliiga) 2000/2001 Tartu Ülikool-Delta (Korvpalli Meistriliiga) 2001/2002 Tartu Rock (Korvpalli Meistriliiga) 2001/2002 Nybit (Korvpalli Meistriliiga) 2002/2003 BC Pallur (Korvpalli Meistriliiga) 2003/2004 Tallinna Kalev (Korvpalli Meistriliiga) 2005/2006 Valga Welg/Kolmvedu (Meeste II liiga) 2006/2007 Valga Welg (Korvpalli Meistriliiga) 2007/2008 Valga Welg/Puka vald (Meeste III liiga) Tema vend on endine korvpallur Toomas Liivak ja poeg on jalgpallur Frank Liivak. Tutvustus Eesti Korvpalliliidu lehel Treener Jaanus Liivak: iga mängija teeb kahe-kolme mehe tööd Valgamaalane.ee, 4. märts 2009 Biograafia ESBL-is
Märter

Märter (kreeka keeles μάρτυς mártys 'tunnistaja' sõnatüvest μάρτυρ- mártyr-), arhailisema nimetusega veretunnistaja, on oma usu või veendumuste pärast kannatanud ja hukatud inimene. Ülekantud tähenduses nimetatakse märtriks ka mingi aate eest teadlikult surma läinud isikut. Märtri mõistet ei tunta loodususundites. Kitsamas tähenduses on märtrid Rooma riigiusundit mittetunnistanud varakristlikud usutunnistajad, kes kindlalt lunastusse uskudes läksid oma usu eest surma. Paljud märtrid tunnistati hiljem pühakuteks. Läänekiriku ikonograafias kujutatakse märtrit sageli koos kannatusriista ja/või palmioksaga. Idakiriku ikonograafias hoiab märter käes umbes rinna kõrgusel väikest risti, ent võib olla kujutatud ka ilma selleta, vaid märtritiitlile viitava tekstiga ikoonil. Märterneitsid kannavad närtsimatuid kroone. Mosaiik St Apollinare Nuovo kirikus Ravennas Märtrid kandmas närtsimatuid kroone. Mosaiik St Apollinare Nuovo kirikus Ravennas Karja kiriku skulptuurigrupil on püha Katariina kujutatud märtri atribuudi palmioksaga ja õpetlase atribuudi raamatuga Püha Justina Paduast palmioksa, pistoda ja raamatuga. Andrea Mantegna maal Pühad märtrid Boriss ja Gleb. Rostovi-Suzdali koolkonna ikoon 15. sajandist Püha Apollonia. Atribuutideks on palmioks ja hambatangid. Francisco de Zurbaráni õlimaal. Kiliikia püha Andronikost kujutav mosaiik Choras Püha Barbara (kreeka traditsioonis püha suurkannataja Varvara) ikoon Kangelane Pühak Martüürium Usutunnistaja Piiskop Platon (Kulbusch)
Keelpillikvartett (žanr)

Keelpillikvartett on muusikažanr. See on keelpillikvartetile (neljast keelpillist koosnev ansambel) kirjutatud sonaaditsükkel. Keelpillikvartetid olid eriti populaarsed klassitsismiajastul. Selle žanri loojaks peetakse Joseph Haydnit, kes kirjutas 68 keelpillikvartetti. Teised tuntumad keelpillikvartettide loojad on olnud Wolfgang Amadeus Mozart (23), Ludwig van Beethoven (17), Felix Mendelssohn (6), Franz Schubert (15), Johannes Brahms (3), Antonín Dvořák (14), Aleksandr Borodin (2), Béla Bartók (6) ja Dmitri Šostakovitš (15). Itaalia helilooja Luigi Boccherini kirjutas rohkem kui sada keelpillikvartetti. Klassikaline keelpillikvartett koosneb neljast osast: osa. Allegro (kiire), sonaadivormis. osa. Andante (või Adagio vms aeglases tempos), tihti variatsioonivormis. osa. Menuett (või Skertso, tantsulise iseloomuga, 3-osalises vormis) osa. Finaal (Allegro, Allegretto, Presto vms kiires tempos, tavaliselt rondovormis.)
Ohutegur

Ohutegur on igasugune tegur, mis võib põhjustada kahju. Ohutegurid võivad olla seotud inimeste, vara ja tööprotsessidega; need võivad põhjustada õnnetusi, kahjustada tervist või töövahendeid, vähendada tootlikkust jne.
StuIG 33

StuIG 33 täisnimetusega SturmInfanterieGeschutz 33B ja tähisega Sd. Kfz 141/1 oli Saksamaal Teise maailmasõja ajal toodetud liikursuurtükk, mida firmas Alkett (Almarkische Kettenfabrik GmbH) ehitati 1942. aastal kokku 24 masinat. 1941. aasta lõpul tuli Ferdinand Porsche välja ideega luua Panzer III veermikule 150 mm haubitsaga sIG 33 relvastatud ning täielikult soomusega kaetud liikumatu torniga liikursuurtükk. Kuigi Heereswaffenamt (relvastusamet) ei näidanud üles erilist vaimustust masinast, alustas firma Alkett uue masina projekteerimist 1942. aasta alguses. Katsepartiina telliti 24 masinat ning neist 12 pidid valmis saama juba sama aasta juuni lõpuks. Liikursuurtükid said nimeks "SturmInfanterieGeschutz 33" ("StuIG 33"), kuid on kasutatud ka nime "Sturmpanzer 33". Sügisel alanud Stalingradi lahingu tõttu kiirendati ka StuIG 33 tootmist. Esimesed masinad saabusid Stalingradi alla oktoobris 1942 ning osutusid väga heaks, kuid lõpuks kaotati sealsetes lahingutes 24 masinast 16. Ülejäänud masinad võtsid 22. tankidiviisi koosseisus osa Kurski lahingust ja lahingutest Dnepril. Achtung Panzer! StuG III – StuG IV inglise keeles
Cecil Rhodes

Cecil John Rhodes (5. juuli 1853 Bishop's Stortford, Hertfordshire, Suurbritannia – 26. märts 1902 Muizenberg, Kapimaa koloonia; praegune Lõuna-Aafrika Vabariik) oli Briti päritolu Lõuna-Aafrika ärimees, teemanditööstur ja poliitik. Tema juhtimisel koloniseeriti hilisem Rodeesia riik. Ta rajas teemandifirma De Beers, millele kuulub praegugi 60% maailma teemanditurust. Aafrikasse saabudes alustas Rhodes elatise hankimist farmerina, kuid siirdus 1871. aastal Kimberley teemandikaevandustesse. 1880. aastal asutas ta De Beersi kaevandusfirma ning omandas teemandiäris praktiliselt monopoli. Temast sai Kapimaa koloonia parlamendi liige ning 1890. aastal peaminister. Ta kehtestas seadused, mis lisasid maa- ja kaevanduseomanike õigusi ja tõrjusid põliselanikke nende maalt. Rhodesi unistus oli laiendada Briti impeeriumi Aafrikas ning selle teostamiseks omandas ta kaevandamisõigusi üha põhjapoolsematel aladel. Tema Briti Lõuna-Aafrika Kompanii sai Suurbritannia valitsuse täielikud volitused tegutsemiseks. 1894. aastaks haldas tema firma piirkonda Limpopo jõest kuni Tanganjika järveni. 1895. aasta mais nimetati see ala ametlikult Rodeesiaks. Veidi hiljem jagunes see Põhja- ja Lõuna Rodeesiaks, millest omakorda alles 20. sajandi teisel poolel said vastavalt Sambia ja Zimbabwe.
Kardinal

Kardinal on katoliku kiriku hierarhias paavstist 1 aste allpool asuv ametikoht. Kardinalid nimetab ametisse paavst ja kardinaliks jäädakse kogu eluks. Kardinalid moodustavad kardinalide kolleegiumi, mis osaleb kiriku juhtimises. Umbes kolmandik kardinalidest kuulub Vatikani Rooma kuuriasse. Kardinalidel on kolm ametiastet: kardinalpiiskop kardinalpreester kardinaldiakon Kardinalide kolleegium valib pärast paavsti surma või ametist tagasi astumist konklaavis enda hulgast uue paavsti. Aastatel 1586–1958 võis kardinale olla kuni 70. Johannes XXIII ja Paulus VI suurendasid kolleegiumi liikmeskonda, lubades konklaavil osaleda kuni 120 kardinali, kes on nooremad kui 80-aastased. Kardinal Richelieu Kardinal Jules Mazarin Armorial des Cardinaux
Espoo konventsioon

Espoo konventsoon ehk piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsioon on riikidevaheline lepe, mis seab osalistele kohustuse hinnata teatud tegevuste piiriülest mõju varases planeerimisjärgus. Samuti seab ta riikidele vastastikuse informeerimise ning kaasamise kohustuse kõigi planeeritavate suuremahuliste, märkimisväärset soovimatut piiriülest keskkonnamõju omavate projektide mõjude hindamisel. Konventsioon sõlmiti 1991. aastal ning jõustus 1997. aasta septembris. Eesti ratifitseeris konventsiooni 2000. aastal. Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context (Espoo, 1991) - the 'Espoo (EIA) Convention' Konventsiooniga ühinenud riigid
Grigori Javlinski

Grigori Aleksejevitš Javlinski (vene Григорий Алексеевич Явлинский; sündinud 10. aprillil 1952 Lvivis) on Venemaa poliitik ja majandusspetsialist. Javlinski on üks sotsiaalliberaalse erakonna Jabloko rajajaid ja pikka aega selle esimees. Javlinski jäi 1996. aasta presidendivalimistel 7,3 protsendiga neljandaks, 2000. aasta presidendivalimistel 5,8 protsendiga kolmandaks. 2004. aasta presidendivalimistel osalemisest Javlinski protesti märgiks loobus.
Epifüüt

Epifüüt ehk peal(is)taim on taimorganism, mis kinnitub või kasvab teisel elusal taimel (sageli puul) viimast kahjustamata. Enamasti mõistetakse selle all kõrgemaid taimi, harvem ka epifüütseid baktereid, seeni, vetikad, samblikke, sammaltaimi ja sõnajalgtaimi. Epifüütseid taimi kasvab eriti palju troopilistes vihmametsades. Parasiittaim Epifüüton
Tolkuse

Tolkuse oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Ädu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ädu külaga. Tolkuse järv (Pärnumaal) Tolkuse looduskaitseala Tolkuse raba Tolkuse oja Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 08.03.2019)
Maailmarekord

Maailmarekordiks nimetatakse spordis vastava spordiala ülemaailmse organisatsiooni tunnustatavat parimat tulemust (rekordit) maailmas mingil võistlusalal. Maailmarekordiks tunnistamine eeldab tulemuse saavutamist võistlusel, kus on nõutav arv nõutava kvalifikatsiooniga kohtunikke. Samuti on nõutavad määrustele vastavad ilmastikuolud (näiteks jooksualadel ja kaugushüppes ei tohi olla lubatust tugevamat taganttuult). maailma tippmark Guinnessi rekordid kergejõustiku maailmarekordid ujumise maailmarekordid