laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eksperdiintervjuu

Eksperdiintervjuu (inglise k expert interview) on ajakirjandusliku uudisintervjuu alatüüp, mille puhul on intervjueeritava rollis mingi valdkonna ekspert. Eksperdid ei ole üldjuhul seotud uudiseid vahendava organisatsiooniga, aga neil on sageli seos mõne asutusega või teatav professionaalne staatus, mis kinnitab nende asjatundmust. Kõige sagedamini käsitletakse eksperdina teadlasi. Eksperdi ülesanne on selgitada üldsusele võõraid kontseptsioone, mõne protsessi olemust või tagajärgi ning tutvustada käsitletava teema tausta. Ekspertide selgitused lisavad uudisloole usaldusväärsust ja aitavad sel mõjuda objektiivsemana, kuna ekspert pakub sõltumatuid kommentaare. Eksperte ei esitleta mitte üksnes nime, vaid sageli ka erialase ametipositsiooni ja tööalase institutsiooni kaudu. Neilt eeldatakse tihtilugu teaduspõhist vastust esitatud küsimusele. Nii võib ajakirjanik eksperdilt näiteks küsida: „Milline võib olla uue vaktsiini kõrvalmõju?“. Eksperdiintervjuudes on ajakirjanikul peamiselt vahendaja ja n-ö tõlkija roll – eksperdid kasutavad sageli teemat tutvustades erialakaugele inimesele võõraid erialatermineid, mistõttu on intervjueerija ülesanne suunata eksperti vastuseid lihtsustama. uudisintervjuu toetav intervjuu Albæk, Erik (aprill 2011). "The interaction between experts and journalists in news journalism". Journalism (inglise). 12 (3): 335–348. DOI:10.1177/1464884910392851. ISSN 1464-8849. Armon, Rony (veebruar 2016). "Expert positions and scientific contexts: Storying research in the news media". Discourse & Communication (inglise). 10 (1): 3–21. DOI:10.1177/1750481315600303. ISSN 1750-4813. Armon, Rony (3. oktoober 2018). "Interactional Alarms: Experts' Framing of Health Risks in Live Broadcast News Interviews". Health Communication (inglise). 33 (10): 1257–1266. DOI:10.1080/10410236.2017.1351267. ISSN 1041-0236. Montgomery, Martin (aprill 2008). "THE DISCOURSE OF THE BROADCAST NEWS INTERVIEW: A typology1". Journalism Studies (inglise). 9 (2): 260–277. DOI:10.1080/14616700701848303. ISSN 1461-670X. Boyce, Tammy (detsember 2006). "JOURNALISM AND EXPERTISE". Journalism Studies (inglise). 7 (6): 889–906. DOI:10.1080/14616700600980652. ISSN 1461-670X. Steele, Janet E. (detsember 1995). "Experts and the Operational Bias of Television News: The Case of the Persian Gulf War". Journalism & Mass Communication Quarterly. 72 (4): 799–812. DOI:10.1177/107769909507200404. ISSN 1077-6990. Montgomery, Martin (mai 2010). "Rituals of personal experience in television news interviews". Discourse & Communication. 4 (2): 185–211. DOI:10.1177/1750481310364322. ISSN 1750-4813.
Tšurtšhela

Tšurtšhela (gruusia keeles ჩურჩხელა) on Gruusia traditsiooniline maius. Küünlakujuline maius koosneb nööri otsa aetud pähklitest, mis on kastetud paksendatud viinamarjamahla sisse. Gruusia on patenteerinud tšurtšhela oma rahvusköögi toiduna ning Kahhethi piirkonna traditsiooniline tšurtšhela tehnoloogia on kantud Gruusia vaimse kultuuripärandi nimekirja. Tšurtšhela peamised koostisosad on viinamarjamahl, pähklid ja jahu. Mandlid, kreeka pähklid, sarapuupähklid, šokolaad ning mõnikord ka rosinad aetakse nööri otsa ja kastetakse korduvalt jahuga paksendatud viinamarjamahla, mooruspuumahla või puuviljamahla sisse. Seejärel riputatakse maius “vorsti” kujul kuivama hästi ventileeritud ruumi kuni kolmeks kuuks. Tšurtšhela valmistamise ajalugu ulatub iidse Gruusia Diadohhi kuningriigi ajastusse. Kui kuningriik 8. sajandil eKr Kolchise ja Urartu kuningriikide vahel jaotati, levis tšurtšhela traditsioon kogu muistses Lõuna- ja Lääne-Gruusias ja jõudis ka Armeenia mägismaa territooriumile. Tšurtšhela oli populaarne ka keskajal. Gruusia kuningas Davith Ehitaja ajal käisid sõdalased pikkadel sõjaretkedel ja võtsid teele kaasa tšurtšhelasid. See on kaloririkas toit, mis ei rikne, säilib kaua ja mida on lihtne süüa. Väljaspool Gruusiat müüakse tšurtšhelat laialdaselt Armeenias ja Aserbaidžaanis, kus seda tuntakse sujuki nime all, mis tegelikult tähendab soolast vorsti. Et neid kahte eristada, siis lisatakse maiuse nimele täiendav omadussõna “magus”. Maius on populaarne ka Gruusiaga piirnevates Põhja-Kaukaasia vabariikides, aga ka endise NSV Liidu Musta mere ranniku kuurortlinnades. Türgis võib sarnaseid tooteid leida nimetuse cevizli sucuk all, mis tõlkes tähendab "pähklivorsti". Küprosel tuntakse sarnast maiust shoushoukose ja Kreekas tσούτσελα (tsoútsela) nime all. 2011. aasta septembris patenteeris Gruusia valitsus tšurtšhela ja mitmed teised rahvusköögi road. Kahhethi piirkonna traditsiooniline tšurtšhela tehnoloogia kanti 2015. aastal Gruusia vaimse kultuuripärandi nimekirja. Tšurtšhela valmistamisprotsess Erinevad tšurtšhelad Tšurtšhelade kuivatamine Tšurtšhela pood Tbilisis "Хачапури, чача и сулугуни стали патентованными брендами Грузии". ASD-inform (vene). Vaadatud 18. novembril 2023. "UNESCO Culture for development indicators for Georgia (Analytical and Technical Report)" (PDF). EU-Eastern Partnership Culture & Creativity Programme. 25. oktoober 2017. Vaadatud 18. novembril 2023. "ЧУРЧХЕЛА в кулинарном словаре". langet.ru. Vaadatud 18. novembril 2023. "Чурчхела в домашних условиях". ХозОбоз - рецепты с историей (vene). Originaali arhiivikoopia seisuga 8. september 2022. Vaadatud 18. novembril 2023. Nicolaou, Christina. "Palouzes & shoushoukos". cyprusalive.com. Vaadatud 18. novembril 2023.
Velm-Götzendorf

Velm-Götzendorf on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas. Velm-Götzendorf asub Alam-Austria Weinvierteli piirkonnas. Vaid u. 2,95 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Fookuse virnastamine

Fookuse virnastamine (ka fookuskuhi) on meetod, mille puhul tehakse samast objektist mitu erineva teravuspunktiga jäädvustust ja koondatakse need digitaalse pilditöötlustehnika abil üheks pildiks. Tulemuseks on üksikpildist suurema teravussügavusega (inglise keeles DOF – depth of field) kujutis. Fookuse virnastamist kasutatakse olukordades, kus üksikul pildil on väga madal teravussügavus. Tüüpilisteks näideteks on tootefotod, makrofotograafia ja optiline mikroskoopia. Fookuse virnastamine on levinud ka maastikufotograafias. Fookuse virnastamise tulemusel saadakse pinupilt. Fookuse virnastamine eeldab pildistamist fotoaparaadiga, mis paikneb statiivil ja pildistatav motiiv peab olema suhteliselt staatiline. Kõigepealt tehakse pildiseeria, mille puhul iga pilt on jäädvustatud erineva fookuskaugusega ning igal pildil on fookusesse võetud objekti või kujutise erinevad aspektid. Ühelgi neist piltidest pole objekt täielikult fookuses, kuid need sisaldavad ühiselt kõiki lõpliku pildi loomiseks vajalikke andmeid, millel on fookuses kõik pildistatava objekti osad. Iga pildi fookuspiirkonnad võidakse tuvastada automaatselt või valida käsitsi. Seejärel liidetakse fookuses olevad osad kokku, et luua lõplik pilt. Fookuse virnastamist võimaldavad mitmed tarkvarad, näiteks Adobe Photoshop , Helicon Focus, Zerene Stacker. "Arbo Rae annab nõu – kuidas teha fookuskuhja?". Fotojutud. 18. august 2019. Vaadatud 18. novembril 2023. Edgett, Kenneth S.; Siebach, Kirsten L.; Stack, Kathryn M.; Edgar, Lauren A.; Fedo, Christopher M.; Stein, Nathaniel T.; Rivera-Hernandez, Frances; Banham, Steven G.; Yingst, R. Aileen; Minitti, Michelle E. (2017). "RECOGNITION AND OBSERVATIONS OF THE MAFIC SANDSTONES OF GALE CRATER, MARS, USING CURIOSITY'S MARS HAND LENS IMAGER (MAHLI)". Geological Society of America Abstracts with Programs. Geological Society of America. DOI:10.1130/abs/2017cd-292551. Leboeuf, Michel; Le Tirant, Stéphane (4. mai 2017). "Proposition de désignations de noms communs français pour 11 lépidoptères du Québec". Entomologie. 141 (2): 22–25. DOI:10.7202/1039733ar. ISSN 1929-3208. "Focus Stacking Made Easy with Photoshop | Envato Tuts+". Photo Envato Tuts+. 14. märts 2013. Vaadatud 18. novembril 2023. "stacker [Zerene Stacker]". www.zerenesystems.com. Vaadatud 18. novembril 2023.
Weiden an der March

Weiden an der March on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas. Weiden an der March asub Alam-Austria Weinvierteli piirkonnas. See asub Morava jõe (saksa: March) ääres, mis moodustab piiri Slovakkiaga. 19,63 % valla territooriumist on kaetud metsags. 1. jaanuaril 1975 ühendati endised vallad Baumgarten an der March, Oberweiden ja Zwerndorf moodustamaks Weiden an der Marchi valda. Weidenis on 26 ettevõtet ja seal töötab 403 inimest. Tööhõive määr 2001. aastal oli 45,79 %. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Weikendorf

Weikendorf on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Zistersdorf

Zistersdorf on linn (Stadtgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Rimavská Sobota

Rimavská Sobota (ungari keeles Rimaszombat, saksa keeles Großsteffelsdorf) on linn Slovakkias Banská Bystrica maakonnas, Rimavská Sobota ringkonna halduskeskus. Rimavská Sobota asub Lõuna-Slovaki nõos Rimava jõe ääres, Ungari piirist 16 km kaugusel. Asulat on esmamainitud 1271. aastal. Linnaõigused sai Rimavská Sobota 1335. aastal. 15. sajandil arenes linna majandus kiiresti. 1506. aastal laastas linna suur tulekahju. Aastatel 1553–1593 ja 1596–1686 oli Rimavská Sobota Osmanite riigi võimu all. Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rimavská Sobota elanikest slovakke 59,11%, ungarlasi 30,99%, mustlasi 0,82%, tšehhe 0,39% ja ukrainlasi 0,11%. Rahvus oli teadmata 8,11%-l elanikest. Kolín, Tšehhi Ózd, Ungari Tiszaújváros, Ungari Salonta, Rumeenia Świętochłowice, Poola Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku History Mesto Rimavská Sobota. Vaadatud 18. nobembril 2023 Number of population by ethnicity in the municipality Rimavská Sobota at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 18. novembril 2023
Pistriklased

Pistriklased (Falconidae) on lindude sugukond. Pistriklased on üks kahest seltsi pistrikulised perekonnast.
Argoon

Argoon on keemiline element järjenumbriga 18. Tal on kolm stabiilset isotoopi massiarvudega 36, 38 ja 40. Omadustelt on tegu väärisgaasiga. Argooni keemilisi ühendeid on õnnestunud saada alles hiljuti, neidki vaid ülimadalal temperatuuril maatriksisolatsiooni abil. Argoon moodustab umbes 0,9% Maa atmosfäärist. Ta on väärisgaasidest Maal kõige levinum, mistõttu teda kasutatakse odava inertse keskkonnana. Argooni avastasid 1894. aastal Lord Rayleigh ja William Ramsay. Argoon on WADA poolt lisatud sportlastele keelatud ainete nimekirja.
Halltihane

Halltihane (Melaniparus afer) on tihaslaste sugukonda tihase perekonda kuuluv linnuliik. Halltihane elab Lesothos ja Lõuna-Aafrikas. "Melaniparus afer". iNaturalist. Vaadatud 18. novembril 2023.
Amaliendorf-Aalfang

Amaliendorf-Aalfang on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Gmündi ringkonnas. Amaliendorf-Aalfang asub Alam-Austria Waldvierteli piirkonnas. Umbes 41,38 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Kaie Ilves

Kaie Ilves (kodanikunimi Kaie Ilves-Hion, sündinud 14. oktoobril 1966 Lihulas) on eesti ajakirjanik, kirjanik, luuletaja ja tõlkija. Lõpetas Lihula keskkooli 1985 ja Tallinna Pedagoogikaülikooli eesti filoloogia erialal 1992 (magister). Ülikoolis õppimise ajal töötas ajalehes Pedagoogiline Instituut, pärast ülikooli töötas õpetajana Tallinna Pääsküla Keskkoolis ja ajakirjanikuna Õhtulehes. 1990. aastate alguses õppis ETV telerežiikursustel ning oli üks ETV telesarja "Mikud-Mannid" saatejuhtidest. Aastatel 1996 kuni 2005 töötas eesti keele ja kirjanduse õpetajana Lihula gümnaasiumis. Aastast 2005 töötab ajakirjanikuna ajalehes Lääne Elu. Ajakirjanikuna kirjutanud ka mitmeid teatri-, kunsti- ja raamatuarvustusi. Asutas 2018. aastal Iida Ligi nime all koos ajakirjanik Tarmo Õuemaaaga raamatublogi Kirjakoi. Avaldanud luulet ajakirjades Looming ja Vikerkaar ning proosat lasteajakirjas Hea Laps. Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu ajakirjandusauhind (2016) artiklite seeria eest "Kaks tundi külaraamatukogus" Lääne Elus. Eesti Meediaettevõtete Liidu ajakirjandusauhind (2021) parima olemusloo eest maakonnalehtede kategoorias loo eest "Postipunkt raamatukogus – õnnistus või katastroof?" Haapsalu linna tänukiri (2024) kultuurielu arvustamise ja kajastamise eest. Kaie Ilvese ema Vaike Ilves (1932-2019) oli matemaatikaõpetaja, isa Julius Ilves (1921-2003) Massu ja Virtsu koolide direktor ning ajalooõpetaja. Emapoolne vanaonu oli skulptor, ehtekunstnik ja õppejõud Arseni Mölder (1919-2009). Kaie Ilvese abikaasa on Andres Hion. Neil on kaks briti lühikarvalist kassi. Helga ja Adolf Bohlmann. Ronitaimed iluaias. Odamees 2002. Koos Tiina Aroga Andreas Schlüter. Fotosüüdistus. Avita 2002 Andreas Schlüter. Lunaraha. Tormikiri 2004 Andreas Schlüter. Võimumäng. Kentaur 2007 Tädi, Motja ja teised. Kentaur 2012. Sünnipäev. Eesti Raamat 2013. Tädi ja Motja teistmoodi suvi. Kentaur 2013 Vanaisa maja. Eesti Raamat 2013. Tädi, Motja ja Nipsik. Kentaur 2014 Vigur kellassepp. Eesti Raamat 2015. Preili Pöörane ja teised kassid. Päike ja Pilv 2016. Väike roostikukaru. Rahva Raamat 2019. Iseäralik konnapoeg. Rahva Raamat 2021. Lihtsalt üks kass. Ärkel 2022. Amanda hirm. Argo 2024 Eikeegi. Ilmamaa 2017. Klaasipuhuja. Kaie Ilves 2019. Kirjakoi raamatublogi
Gmünd (Alam-Austria)

Gmünd on linn (Stadtgemeinde) Alam-Austria Waldvierteli piirkonna loodeosas ja Gmündi ringkonna keskus. Asudes Lainsitzi (Lužnice) jõe ääres, mis moodustab piiri České Velenicega Tšehhis, on see oluline maantee- ja raudteeületuskoht Blockheide kaitseala kõrval. 1208. aasta ürikus esmakordselt mainitud linna arengut tõukas otsustavalt 1869. aastal Keiser Franz Josephi Raudtee avamine Viinist Prahasse. 1919. aasta Saint-Germaini rahulepinguga anti selle põhjaosa Dolní Velenice (saksa: Unterwielands) koos peajaamaga Tšehhoslovakkiale, moodustades uue České Velenice linna. Alfred Worm, Austria uuriv ajakirjanik Walter Nowotny, Austria hävituslendur Teises maailmasõjas Sarreguemines, Moselle'i departemang, Grand Est, Prantsusmaa
Ühendusintervjuu

Ühendusintervjuu[viide?] (inglise k affiliated interview) on ajakirjandusliku uudisintervjuu alatüüp, mille puhul on intervjueeritav teine reporter, toimetaja või väliskorrespondent, kes kommenteerib mõnd päevakajalist sündmust või olukorda. Neid intervjuusid on nimetatud ka professionaalide vahel toimuvateks dialoogideks. Ühendusintervjuude puhul on tajutav intervjueerija selge seotus uudist edastava ettevõttega. Ühendusintervjuusid iseloomustav tüüpiline küsimus on stiilis: „Kirjelda palun, mis seal täpsemalt toimub?“ ja vastuseks eeldatakse kirjeldust sellest, mida korrespondent parasjagu näeb või arvab end nägevat. Selliseid intervjuusid kohtab sageli näiteks uudistesaates „Aktuaalne kaamera“, kus saatejuht teeb otselülituse mõnda välisriiki, et kuulda väliskorrespondendilt täpsemalt kaugel toimuvate sündmuste kohta. Väliskorrespondendi rolli kandva ajakirjaniku ülesanne ei ole üksnes küsimusi esitada ja toimuvat vahendada, vaid mõtestada sündmusi ja olukordi selgituste ja analüüsi kaudu. See võimaldab auditooriumil saada aimu eludest ja ühiskondadest, mis muidu meedias nii laialdast kajastamist ei leiaks. Toetav intervjuu Lundell, Åsa Kroon (mai 2010). "Dialogues between journalists on the news: the intraprofessional 'interview' as a communicative genre". Media, Culture & Society (inglise). 32 (3): 429–450. DOI:10.1177/0163443709361171. ISSN 0163-4437. Ekström, Mats; Kroon Lundell, Åsa (aprill 2011). "BEYOND THE BROADCAST INTERVIEW: Specialized forms of interviewing in the making of television news". Journalism Studies (inglise). 12 (2): 172–187. DOI:10.1080/1461670X.2010.493328. ISSN 1461-670X. Oostdijk, N. (5. august 2005). "Corpora and Discourse. Proceedings of CamConf2002. Linguistic Insights 9. Studies in Language and Communication. * Alan Partington, John Morley, and Louann Haarman (eds). Bern: Peter Lang., 2004. 420 pages. ISSN 1424-8689. ISBN 3-03910-026-2. US-ISBN 0-8204-6262-4". Literary and Linguistic Computing. 21 (3): 384–386. DOI:10.1093/llc/fqi061. ISSN 0268-1145.
Manuel Feller

Manuel Feller (sündinud 13. oktoobril 1992 St. Johannis Tirolis) on Austria mäesuusataja. Ta on spetsialiseerunud slaalomile ja suurslaalomile. 2017. aasta MM-il Sankt Moritzis sai ta slaalomis hõbemedali. 2018. aasta olümpiamängudel Lõuna-Koreas Pyeongchangis võitis ta võistkondlikult hõbemedali. Maailma karikasarjas sai ta esimese etapivõidu 16. jaanuaril 2021 Flachaus slaalomis. 2012. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel saavutas Feller kiirlaskumises 27., suurslaalomis 14. koha, kuid slaalomis ei õnnestunud tal sõitu lõpetada. Järgmise aasta juunioride MM-il Quebecis võitis Feller slaalomis kuldmedali. Manuel Felleri koduleht Manuel Feller ROK-i veebisaidil Manuel Feller Rahvusvaheline Suusaföderatsiooni kodulehel Manuel Feller Olympedia veebilehel Manuel Feller Ski-DB veebilehel
Nataša Pirc Musar

Nataša Pirc Musar (sündinud 9. mail 1968 Ljubljanas) on Sloveenia jurist, ajakirjanik, kirjanik ja poliitik. Ta alustas karjääri Sloveenia Ringhäälingu ajakirjanikuna ja asutas aastal 2014 oma advokaadibüroo. Aastal 2022 alustas ta presidendivalimiste kampaaniat väljastpoolt erakondi sõltumatu kandidaadina. Ta valiti valimiste teises voorus Sloveenia uueks presidendiks. Ta asus presidendiametisse 23. detsembril 2022. Ta sündis aastal 1968 Ljubljanas. Aastal 1992 lõpetas ta Ljubljana ülikooli õigusteaduskonna. Advokaadi õigused sai ta aastal 1997. Ta on lõpetanud Viini ülikooli õigusteaduse doktorina aastal 2005. Ta alustas oma töökarjääri Sloveenia Ringhäälingu ajakirjanikuna. Ta töötas kuus aastat reporteri ja uudistesaatejuhina TV Slovenija peamises uudistesaates ning pärast seda viis aastat telekanali Pop uudistesaatejuhina. 2001. aastal asutas ta finantsettevõtte Aktiva Group, kus töötas kommunikatsioonidirektorina. Aastatel 2004–2014 töötas ta Sloveenia teabeesindajana. Selle aja jooksul sai tema agentuur tuntuks andmekaitse eestkõnelejana, mistõttu sattus see sageli vastuollu administratsiooni bürokraatiaga. Aastal 2014 kandideeris ta Sloveenia ringhäälingu juhi kohale. Programminõukogu valis ta esmalt välja, kuid valimised tühistati kahe nõukogu liikme vallandamise tõttu. Tema asemel valiti sellele kohale Marko Filli. Kohus otsustas, et vallandamine oli ebaseaduslik ning avalik-õiguslik ringhääling maksis Pirc Musarile kahjutasu 70 000 eurot. Aastal 2014 asutas ta oma advokaadibüroo, mis võttis vastu palju olulisi kliente. Muuhulgas töötas ta Melania Trumpi perekonna nõunikuna. Tema ülesandeks oli jälgida Melania huve Donald Trumpi presidendiks oleku ajal ning takistada ettevõtetel tema nime kasutamist oma toodetes ja turunduses. 2022. aasta novembris valiti Pirc Musar Sloveenia presidendivalimiste teises voorus Sloveenia esimeseks naispresidendiks. Esimeses voorus oli ta häältelugemises teisel kohal, kuid teise vooru võitis ta, kogudes ligi 54 protsenti häältest. Ta asus presidenditoolile 23. detsembril 2022. Hiina president Xi Jinping rõhutas Sloveenia esimest naispresidenti õnnitledes, et Hiina ja Sloveenia praktiline koostöö erinevates eluvaldkondades on toonud kaasa viljakaid saavutusi. Ta on abielus Aleš Musariga, neil on poeg (sündinud 2001).
Marco Schwarz

Marco Schwarz (sündinud 16. augustil 1995 Villachis) on Austria mäesuusataja. Schwarz debüteeris maailma karikasarjas 2014. aasta novembris Soomes Levis 19-aastaselt. Poodiumile jõudis ta esimest korda 2015. aasta detsembris; kolmas koht tuli slaalomis Itaalias Madonna di Campiglios võitja Henrik Kristofferseni ja teise koha saanud Marcel Hirscheri järel. 14. veebruaril 2016 Jaapanis Naebas toimunud slaalomis saavutas ta taas kolmanda koha. 2018. aasta olümpiamängudel Pyeongchangis 24. veebruaril võitis toona 22-aastane mees hõbemedali koos Stephanie Brunneri, Manuel Felleri, Katharina Gallhuberi, Katharina Liensbergeri ja Michael Mattiga võistkonnavõistluses, mis oli siis esimest korda olümpiamängude kavas. Ta võitis hooajal 2018–2019 maailma karikasarjas Oslo City Eventi ja Wengeni etapi. 2019. aasta MM-il Åres võitis ta oma esimese individuaalmedali suurvõistlustel Alpi kahevõistluse pronksiga, millele järgnes võistkondlikus arvestuses hõbe ja slaalomis pronks. 19. veebruaril 2019. aastal tuli ta Stockholmis paralleelslaalomis kolmandaks. Kolm päeva hiljem Banskos Alpi kahevõistluse kiirlaskumises kukkus ta nii õnnetult, et pidi ülejäänud hooaja katkestama. 12. jaanuaril 2020 jõudis Schwarz Adelbodenis slaalomis kolmanda kohaga esimest korda pärast vigastust taas poodiumile. Sama aasta 26. jaanuaril tuli ta Kitzbühelis slaalomis teiseks. 10. jaanuaril 2021 võitis ta pärast seitset sellel alal saavutatud poodiumikohta esimest korda MK-etapi slaalomis Chuenisbärglia. 26. jaanuaril 2021 võitis ta MK-etapi Austrias Schladmingi öövõistlusel. 15. veebruaril 2021. aasta MM-il tuli ta Alpi kahevõistluses maailmameistriks ja neli päeva hiljem võitis ta suurslaalomis pronksmedali. 2020-2021 hooajal võitis ta MK-sarjas üldarvestuses kolmanda koha. Courchevel/Méribeli maailmameistrivõistlustel 2023. aasta oli ta kõigil viiel alal esikuuikus. Hõbemedali võitis ta Alpi kahevõistluses ja pronksmedali suurslaalomis. Kiirlaskumises jäi tal napilt puudu veel ühest medalist neljandana ning super-G ja slaalomis tuli kuuendaks. Pärast MM-i tähistas ta Palisades Tahoes oma esimest MK-võitu suurslaalomis. Hooaja finaalvõistlusel Soldeus saavutas ta Super-G-s Marco Odermatti järel teise koha ja tõusis esimest korda sel distantsil poodiumile. Schwarz võistles Austria eest 2012. aasta noorte taliolümpial mäesuusatamises ja võitis kolm kuldmedalit; poiste Alpi kahevõistluses arvestuses, paralleelslaalomis segavõistkondlikus arvestuses ja poiste suurslaalomis. Marco Schwarzi koduleht Marco Schwarz ROK-i veebilehel-i veebisaidil Marco Schwarz Rahvusvaheline Suusaföderatsioon-i veebilehelRahvusvaheline Suusaföderatsiooni veebisaidil Marco Schwarz Olympedia veebilehel Marco Schwarz Ski-DB veebilehel
Karl Markovics

Karl Markovics (sündinud 29. augustil 1963 Viinis Austrias) on Austria filmi- ja seriaalinäitleja. Eesti televaatajad tunnevad teda Austria ja Saksamaa koostöös toodetud politseisarjast "Komissar Rex" (1994–1996). Seejärel tegi ta peaosana kaasa Stefan Ruzowitzky 2007. aastal valminud draamafilmis "Valerahategijad" (The Counterfeiters), kus ta mängis Salomon Sorowitschi. Film sai parima võõrkeelse filmi Oscari. Karl Markovich andmekogus IMDb (inglise)
Rajecké Teplice

Rajecké Teplice (ungari keeles Rajecfürdő, saksa keeles Bad Rajetz) on linn Slovakkias Žilina maakonnas Žilina ringkonnas. Rajecké Teplice on kuurortlinn, seal asuvad mineraalveeallikad. Linn asub Rajčanka jõe orus, Žilinast ligi 11 km lõunaedelas. Asulat on esmamainitud 1376. aastal. Kuurordiks hakkas Rajecké Teplice kujunema 18. sajandi lõpus. Raudteeühenduse Žilinaga sai Rajecké Teplice 1899. aastal. Linnaõigused anti Rajecké Teplicele 1989. aastal. Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rajecké Teplice elanikest slovakke 96,16% ja tšehhe 0,53%. Rahvus oli teadmata 2,68%-l elanikest. Dolní Benešov, Tšehhi Wilamowice, Poola Epe, Holland Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku Spa town Rajecké Teplice Tourist Information Office Žilina. Vaadatud 19. novembril 2023 Number of population by ethnicity in the municipality Rajecké Teplice at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 19. novembril 2023