laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Laimiroheline

Laimiroheline on üks rohelistest värvitoonidest, laimi värvi kahkjas soojatooniline heleroheline värvus. Laimi viljaliha värvus on laimiroheline Laimiroheline Ford Falcon XA Hardtop Superbird Genbi Shinkanseni vaguni 11 sisemus Laimiroheline plastkauss Veebivärv Lime hex-koodiga #00FF00 on üks 16 esimesena defineeritud veebivärvist, täpselt sama toon on aditiivse värvisünteesi (RGB-mudeli) primaarroheline (Green). See on terav ja ere tehislikuna mõjuv roheline, tumedam ja kromaatilisem laimi viljaliha värvusest      . Lähedasem päris laimi värvusele on samuti ere, ent suurema kollase sisaldusega veebivärv Lemon lime, mõnikord ka nimega Bitter lime      või Lime. ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvisõnaraamatu järgi kannab laimirohelise nimetust lai valik toone, alates keskmisest, tumedast või hallikast rohekaskollasest (moderate greenish yellow, dark greenish yellow, grayish greenish yellow)              üle hele-oliivrohelise      kuni erk-, särava, murtud või heleda kollakasroheliseni (vivid yellow green, brilliant yellow green, strong yellow green, light yellow green)                  Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com pakub laimirohelise vasteks jaheda kollakasrohelise      või teravate kollakasroheliste toonivahemiku                         . Rahustava rohelise ja ergutava kollase omadusi ühendav, kerge ja õhulisena mõjuv laimiroheline on armastatud värvitoon sisekujunduses seinavärvina või kodutekstiilide puhul (rulood, mööblikangad jne), seda soovitatakse kasutada siiski vaid aktsentide andmiseks. Mõjub paremini loomulikus valguses, kunstvalguses võib näida fluorestseeruvana ja ärritavana. Laimiroheline on olnud mitmel aastal moevärviks, nii et tänapäeval toodetakse ka laimirohelise korpusega kodutehnikat, majapidamis- ja kontoritarbeid, tekstiile, lemmikloomavarustust jne. šartröösroheline õunaroheline aniisiroheline "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. september 2021. Vaadatud 13. septembril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=laimiroheline&F=M https://www.htmlcsscolor.com/hex/00FF00 https://encycolorpedia.com/bfff00 http://www.99colors.net/name/lime Color : Universal Language and Dictionary of Names, lk 56 Vert lime. - pourpre.com Citron vert. - pourpre.com Roheline – mõtluse ja rahu soosija. - Sisustaja, nr. 68, 26 mai 2016 https://www.bosch-home.ee/tootelist/kulmikud-ja-sugavkulmikud/lisatarvikud-kulmikutele-ja-sugavkulmikutele/KSZ1AVH00
Aasta suhtekorraldaja

Aasta suhtekorraldaja on Eesti Suhtekorraldajate Liidu välja antav auhind tähelepanuväärsele suhtekorraldajale. Auhinda antakse välja 2010. aastast. ... 2010 Ingvar Bärenklau, rahandusministeeriumi eurokommunikatsiooni projektijuht 2011 Urmas Paet 2012 aktiivne Eesti kodanik ... http://www.epra.ee/?page_id=59 (vaadatud 10.03.2019) Aunimetusest Eesti Suhtekorraldajate Liidu kodulehel
Aasta ohvitser

Aasta ohvitser on Eesti Kaitseväe välja antav aunimetus. Üritusel, kus aasta ohvitser nimetatakse, antakse välja ka aunimetus aasta allohvitser. 1. 2007 kapten Andrus Merilo; staabiveebel Meelis Piirsalu (aasta allohvitser) 2. 2008 major Eero Kinnunen; vanemveebel Andreas Rebane (aasta allohvitser) 3. 2009 leitnant Ivo Silbaum, vanemveebel Peeter Einbaum (aasta allohvitser) 4. 2010 kolonelleitnant Martin Herem; vanemveebel Janek Tauram (aasta allohvitser) 5. 2011 vanemleitnant Villu Klesmann; vanemveebel Jaanus Kundla (aasta allohvitser) 6. 2012 major Janno Märk; veebel Tarmo Mägi (aasta allohvitser) 7. 2013 kapten Eero Aija; ... 8. 2014 ... 9. 2015 kapten Toomas Pindis; ... 10. 2016 kolonel Eero Rebo; ... 11. 2017 major Jaan Kessel; vanemveebel Indrek Ojasoo (aasta allohvitser) 12. 2018 ... 13. 2019 major Ainar Afanasjev; vanemveebel Rome Kuusik (aasta allohvitser) 14. 2020 ... 15. 2021 major Viljar Niinepuu; staabiveebel Ivo Petjärv (aasta allohvitser) 16. 2022 kolonel Margo Grosberg; veebel Renee Aluste (aasta allohvitser) http://www.mil.ee/et/arhiiv/9987/aasta-ohvitser-on-major-jaan-kessel,-allohvitser-vanemveebel-indrek-ojasoo (vaadatud 10.03.2019) Hanneli Rudi (20.11.2007). "Aasta ohvitseriks sai kapten Andrus Merilo". postimees.ee. Vaadatud 16.11.2022. Urmas Jaagant (18.11.2008). "Aasta ohvitseriks sai Eero Kinnunen". delfi.ee. Vaadatud 16.11.2022. Martti Kass (17.11.2009). "Aasta ohvitser ja allohvitser teenivad Kirde kaitseringkonnas". postimees.ee. Vaadatud 16.11.2022. Viire Villandi (NR 2 (94/540) 2010). "Aasta ohvitser 2009 leitnant Ivo Silbaum juhib tankitõrjekompaniid" (PDF). Kaitse Kodu. Vaadatud 16.11.2022. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |aeg= (juhend) Ajakiri Sõdur toimetus (Ajakirio sõdur nr 1-2 (65-56) märts 2010). "Kaitseväe juhataja andis aasta ohvitserile ja allohvitserile kätte preemiad". Sõdur. Vaadatud 16.11.2022. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |aeg= (juhend) Andres Putting (15.11.2010). "FOTOD: Selgusid aasta ohvitser ja allohvitser". delfi.ee. Vaadatud 16.11.2022. Priit Luts (15.11.2011). "Aasta ohvitser on vanemleitnant Villu Klesmann". err.ee. Vaadatud 16.11.2022. Andrus Karnau (15.11.2012). "Lihula mees Janno Märk on aasta ohvitser". online.le.ee. Vaadatud 16.11.2022. Peastaap (15.11.2019). "Aasta ohvitser on major Ainar Afanasjev ja aasta allohvitser vanemveebel Rome Kuusik". mil.ee. Vaadatud 16.11.2022. ? (16.11.2021). "Kaitseväe aastapäeval tunnustati aasta ohvitseri ja allohvitseri". lõunaeestlane.ee. Vaadatud 16.11.2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: numbrilised nimed: autorite loend (link) "Kaitseväe aasta ohvitser on kolonel Margo Grosberg, aasta allohvitser veebel Renee Aluste". Kaitsevägi. 17. november 2022. Vaadatud 11. mail 2024.
Aasta ehitaja

Aasta ehitaja on Eesti Ehitusettevõtjate Liidu välja antav aunimetus. Aunimetus määratakse aasta parimale ehitusjuhile. Aunimetust antakse aastast 2009. 2017 Valdo Rohtla, Balti Jaama Turu ehitustööd https://ehitusest.ee/uudis/2018/09/03/algab-konkurss-aasta-ehitaja-2018/ (vaadatud 10.03.2019) Aunimetusest OÜ Meediapilt kodulehel
2018. aasta muusikas

◄◄ | ◄ | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018. aasta muusikas Teised sündmused • 2018. aasta kirjanduses  • 2018. aasta kunstis  • 2018. aasta spordis  Aastad muusikas • 2018 sündinud muusikainimesed  • 2018 surnud muusikainimesed 3. märts – Eesti Laul 2018 12. mai – 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus 2018. aasta Eesti Muusikaauhinnad 2018. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad ... 1. jaanuar – Robert Mann, USA viiuldaja, helilooja ja dirigent (97) 3. jaanuar – Colin Brumby, Austraalia helilooja ja dirigent (84) 7. jaanuar – France Gall, prantsuse laulja (70) 9. jaanuar – Aleksandr Vedernikov, vene ooperi- ja kammerlaulja (90) 10. jaanuar – Eddie Clarke, briti kitarrist (67) 12. jaanuar – Pierre Pincemaille, prantsuse orelikunstnik (61) 15. jaanuar – Edwin Hawkins, USA laulja ja muusik (74) 15. jaanuar – Dolores O'Riordan, iiri laulja-laulukirjutaja (46) 16. jaanuar – Marta Toona, eesti viiuldaja ja muusikapedagoog (99) 20. jaanuar – Jim Rodford, inglise muusik (76) 20. jaanuar – Kuldar Eller, eesti trummar (60) 24. jaanuar – Renaud Gagneux, prantsuse helilooja (70) 24. jaanuar – Mark E. Smith, inglise muusik (60) 25. jaanuar – Ljudmila Sentšina, vene laulja (67)
Kaljuvald (perekonnanimi)

Kaljuvald on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kaljuvald uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kuusmann, Lea, Pintmann ja Vaene. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kaljuvald alla viiel mehel ja 8 naisel. Kalju vald
Zygmunt Krasiński

Krahv Napoleon Stanisław Adam Feliks Zygmunt Krasiński (19. veebruar 1812 Pariis – 23. veebruar 1859 Pariis) oli poola aadlik ja kirjanik. Ta oli üks kolmest suurkujust poola romantilises kirjanduses, teised kaks olid Adam Mickiewicz ja Juliusz Słowacki. "Irydion". Tragöödia. Poola keelest tõlkinud ja eessõna: August Alle. Tartu, Eesti Kirjanduse Selts, 1930
Rahvusvaheline Punase Risti Komitee

Rahvusvaheline Punase Risti Komitee (inglise keeles International Committee of the Red Cross, prantsuse keeles Comité international de la Croix-Rouge, lühend ICRC) on humanitaarabiorganisatsioon, mis asub Šveitsis Genfis. Organisatsioon kuulub vanima liikmena Rahvusvahelisse Punase Risti liikumisse. Organisatsioon on kolmel korral saanud Nobeli rahuauhinna (1917., 1944. ja 1963. aastal).
Aloe succotrina

Aloe succotrina on aaloe perekonda kuuluv taimeliik, Kaplinna ning Lääne-Kapimaa provintsi edelanurga endeem. Taim kasvab pärismaisena Kapi poolsaarel kuni Mossel Bayni idas. See aaloeliik on tavaline poolsaare liivakivi-fynbos'is, kus ta kasvab tavaliselt kõrgel kaljuseintel ja kõrgetel kaljudel, kuhu sesoonsed tulekahjud ei ulatu. See on aaloede ja nende lähisugulaste seas üks vähestest fynbos '​is kasvavatest liikidest (teised on voldiline aaloe ja Aloiampelos commixta Laudmäel) ja üks vähestest Kaplinnas pärismaistest liikidest (teised on Aloiampelos commixta ja seebilill-aaloe). Liigiepiteet succotrina (naissugu sõnast succotrinus) tähendab 'Sokotraga seonduv' ning on pandud sellepärast, et taime kodumaaks peeti Sokotrat, või siis on see tuletatud sõnadest succus 'mahl' ja citrinus 'sidrunkollane', sest selle lehtede mahl on sidrunkollane. Liigi autor on Carlo Allioni. Aloe succotrina on tüvega või mõnikord peaaegu tüveta, lihtne või aluselt ja selle kohalt harunev. Püstine või roomav tüvi kasvav kuni 2 m pikkuseks ja selle läbimõõt on 15 cm. Lantsetjad lehed kasvavad tihedates kodarikes. Surnud lehed jäävad tüve külge. Urs Eggli, Leonard E. Newton. Etymological Dictionary of Succulent Plant Names, Springer, Berlin/Heidelberg 2010, ISBN 978-3-642-05597-3, lk 233.
Pressraud (perekonnanimi)

Pressraud on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Pressraud (Presraud) on pandud Sipa mõisavallas Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikuile uueks perekonnanimeks Lehari, Paas, Paasoja ja Uussalu. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Pearn Pressraud (1943–2006), eesti korvpallur Senta Pressraud (1917–1989), eesti raamatukogundustegelane
Uussalu (perekonnanimi)

Uussalu on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Uussalu uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Drong, Husen, Neidov, Nigulas, Podgornõi, Pressraud, Ulman, Usberg, Uuesson, Uusenberg, Uusler, Uusmann ja Uutmann. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Uussalu Eestis 16 mehel ja 17 naisel.
Siivi keel

Siivi keel on Egiptuses Siwa oaasis kõneldav keel, mis kuulub afroaasia keelkonna berberi keelte idarühma. Kõnelejaid on umbes 20 000. Siivi keelt on tugevalt mõjutanud Egiptuse araabia keel. See on ainuke säilinud Egiptuse berberite keel ja kõige idapoolsem berberi keel. Siivi keel on kasutusel vaid kõnekeelena, seda ei kasutata hariduses ja meedias. Peaaegu kõik siivi keelt kõnelevad berberid õpivad varases lapsepõlves ka araabia keelt rääkima. https://www.ethnologue.com/language/siz https://glottolog.org/resource/languoid/id/siwi1239
Ulme (perekonnanimi)

Ulme on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Ulme on pandud Järlepa mõisavallas Juuru kihelkonnas Harjumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Tagavere

Tagavere nime kannab Eestis mitu kohta: Tagavere on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Tagavere on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Tagavere mõis
François

François on prantsuse mehenimi. François I (1494–1547), Prantsusmaa kuningas François II (1544–1560), Prantsusmaa ja Šotimaa kuningas François d’Orléans (1935–1960), Prantsusmaa sõjaväelane, Orléansi hertsog François Hollande François Mauriac François Fillon François Guizot François Villon François René de Chateaubriand François Truffaut François Levaillant François Bayrou François Jacob François Borne François Duval François Bozizé François Mansart François Englert François Couperin François Leclerc du Tremblay François Rastier François Rabelais François Boucher François Guillemot de Villebois François Viète François Flameng François Fargère François Patriat François L'Olonnais François Duvalier François Girardon François de Bovet François Mitterrand François Magendie François Hennebique François Kamano François Ozon François Quesnay François Houdecek François Recanati Claude François de Méneval Pierre François Lacenaire
Granaadiheitjate loend

Granaadiheitjate loend on loetelu granaadiheitjatest. Granaadiheitja võib olla kas eraldiseisev relv (nii ühe- kui mitmekordse kasutusega) või olemasoleva tulirelva alla kinnitatav lisaseade. Mõned tulirelvad on konstrueeritud tulistama pulga otsa kinnitatud granaate, mis lastakse välja kas otse tulirelva torust või siis eraldi selle alla kinnitatud lisaseadmest. Suuremaid granaadiheitjaid võib paigaldada veokitele. Granaadiheitja on kompaktne ja lihtne tankitõrje- või lähituletoetusrelv, mis sobib kõigile allüksustele esmaseks tankitõrjevahendiks. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y 40AGL 6G3 RPG-7V Knut 6G34 GP-34 6G5 RPG-7D 6G6 SPG-9 Kopjo 73 mm 6G7 SPG-9D 6G9 RPG-16 58,3 mm 6G10 AGS-17 Plamja 6G13 SPG-9M 6G15 GP-25 Kostjor 40mm 6G16 30 mm 6G17 30 mm 6G21 GP-30 Obuvka 6G25 AGS-30 Atlant 30 mm 6G27 AGS-40 Balkan 40 mm 6G30 RG-6 40 mm RGM-40 Kastet 40 mm RGS-50M 50 mm RŠG-2 72,5 mm 56-G-661 RPG-1 56-G-660 RPG-2 Beretta GLX160 Brügger & Thomet GL06 C-90 Instalaza CIS 40GL Denel Y3 FN40GL GM-94 Granaadiheitja Carl-Gustav Brügger & Thomet GL-06 Heckler & Koch GMG Heckler & Koch GMW Heckler & Koch AG36 Heckler & Koch AG-C/GLM Heckler & Koch HK 69 Heckler & Koch HK 79 IWI GL 40 LAG 40 M203 40 mm M32 MGL 40 mm M-69 40 mm M79 Milkor MGL Mk 19 40 mm MKEK T-40 Pallad Pallad M Panzerfaust 3 Panzerfaust 4 Panzerfaust 30 Panzerfaust 60 Panzerfaust 100 PF-89 PSRL-1 Pvpj 1110 R PzB 54 RPG-1 RPG-7 RPG-30 RGP-40 SB-40 LAG SIG GL 5040 Skif Tüüp 10 (granaadiheitja) Tüüp 89 (granaadiheitja) Howa Tüüp 96 (granaadiheitja) UAG-40 QLZ04 QLZ87
Kartohvel

Kartohvel on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Kartohvel (Kartohwel, Kartoffel) on pandud Saarde ja Kilingi mõisavallas Saarde kihelkonnas Pärnumaal ning Koorküla mõisavallas Helme kihelkonnas ja Vana-Võidu mõisavallas Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aimla, Kaar, Kalda, Kaldoja, Kaljula ja Raid. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Tammejuur

Tammejuur on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Tammejuur on pandud Lihula mõisavallas Lihula kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Tammejuur uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Treithal (1936. aastal Vihterpalu vallas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tammejuur Eestis 7 mehel ja 11 naisel.
Robert Kunzig

Robert Kunzig on ameerika teadusajakirjanik. Ta on üle 30 aasta töötanud teadusajakirjanikuna. Ta töötab ajakirja Discover Euroopa toimetuses. Ühtlasi teeb kaastööd National Geographicule. 1994 – Ameerika Geofüüsika Ühingu Walter Sullivan Award for Excellence in Science Journalism 2001 – Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhind ("Mapping the Deep") 1999 – The Restless Sea: Exploring the World Beneath the Waves 2000 – Mapping the Deep: The Extraordinary Story of Ocean Science 2008 – Fixing Climate: The Story of Climate Science - and How To Stop Global Warming (kaasautor Wallace Broecker) Robert Kunzig. nationalgeographic.com Robert Kunzig. thriftbooks.com
Stuart Armstrong

Stuart Armstrong (sündinud 30. märtsil 1992 Invernessis) on Šotimaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Premier League'i klubis Southampton ja Šotimaa jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Dundee Unitedis, mille meeskonnas tegi debüüdi 2010. aastal. Ta mängis Dundee Unitediga Šotimaa kõrgliigas neli ja pool hooaega. 2015. aasta veebruaris liitus ta Šotimaa kõrgliiga klubiga Celtic. Ta tuli klubiga neli hooaega järjest riigi meistriks. 2013. aastal valiti Armstrong Šotimaa liiga aasta noormängijaks. Hooaegadel 2013–14, 2014–15 ja 2016–17 valiti ta Šotimaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2018. aasta juunis liitus ta Southamptoniga, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. Šotimaa jalgpallikoondises tegi Armstrong debüüdi 26. märtsil 2017 mängus Sloveenia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 1. septembril MM-i valikmängus Leedu vastu. Celtic Scottish Premiership: 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18 Scottish League Cup: 2016–17, 2017–18 Scottish Cup: 2016–17, 2017–18 "Stuart Armstrong: Southampton sign Celtic midfielder on four-year deal". BBC Sport. 26.6.2018. Vaadatud 13.3.2019  Stuart Armstrong – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Profiil Southampton F.C. kodulehel
Tagavere (Saaremaa)

Tagavere on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas. Aastatel 1977–1997 olid Tagaverega liidetud Arju, Imavere, Kareda, Väljaküla, Kuninguste ja Salu küla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Külas tegutseb Tagavere raamatukogu. Tagavere järgi on nime saanud Jaagarahu lademe Muhu kihistu Tagavere kihid. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Stratigraafia terminoloogia
Sam Kean

Sam Kean (sündinud Lõuna-Dakotas Sioux Fallsis) on ameerika teaduskirjanik. Ta õppis Minnesota Ülikoolis füüsikat ja inglise kirjandust ning sai hiljem magistrikraadi raamatukoguteaduses Washingtonis asuvast Ameerika Katoliiklikust Ülikoolist. Ta on teinud kaastööd väljaannetele The New York Times Magazine, Mental Floss, Slate, Psychology Today ja The New Scientist. Elab Washingtonis. Kean oli USA-s ilmuva iga-aastase parimate teadus- ja looduskirjutiste antoloogiasarja The Best American Science and Nature Writing 2018. aasta kogumiku koostaja ja toimetaja. 2011 – Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhinna nominent ("The Disappearing Spoon") 2013 – PEN/E. O. Wilson Literary Science Writing Awardi nominent ("The Violinist's Thumb") 2015 – PEN/E. O. Wilson Literary Science Writing Awardi nominent ("The Tale of the Dueling Neurosurgeons") 2010 – The Disappearing Spoon: And Other True Tales of Madness, Love, and the History of the World from the Periodic Table of the Elements. Little, Brown and Company (eesti keeles: "Haihtuv lusikas ning teised tõestisündinud lood kirest, armastusest ja elementide perioodilisustabeli ajaloost". Tõlkinud Toomas Silk, toimetanud Triin Olvet, keeletoimetanud Katrin Ringo, kujundanud Rein Soonsein. Tallinn: Äripäev, 2012, 382 lk, ISBN 978-9949464807). 2012 – The Violinist's Thumb: and Other Lost Tales of Love, War, and Genius, as Written by Our Genetic Code. Little, Brown and Company 2014 – The Tale of the Dueling Neurosurgeons: the History of the Human Brain as Revealed by True Stories of Trauma, Madness, and Recovery. Little, Brown and Company 2017 – Caesar's Last Breath: Decoding the Secrets of the Air Around Us. Little, Brown and Company (eesti keeles: "Caesari viimne ohe. Saladustest pakatav õhk meie ümber". Tõlkinud Triin Olvet. Tallinn: Argo, 2018, 360 lk, ISBN 978-9949607631). 2019 – The Bastard Brigade: The True Story of the Renegade Scientists and Spies Who Sabotaged the Nazi Atomic Bomb. Little, Brown and Company. Sam Keani koduleht Sam Kean, "Caesar's Last Breath". Youtube, 20. august 2017
Automuuseum

Automuuseum on muuseum, kus peaasjalikult eksponeeritakse autosid. Autode kõrval võidakse eksponeerida ka muid sõidukeid (näiteks mootorrattaid), sõidukite seotud tehnikat, turvatehnikat jms. Tallinna Automuuseum Järva-Jaani vanatehnika varjupaik Kurtna Mootorrattamuuseum Eesti Maanteemuuseum Kirsi Muuseum
Asutav kogu (üldmõiste)

Asutav kogu on loodava riigi esinduskogu, mille ülesanne on töötada välja põhiseadus. Eesti ajaloos on tuntuim 1919. aastal loodud Asutav Kogu.  Pikemalt artiklis Asutav Kogu (täpsustus) "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 13.03.2019)
Tumala

Tumala küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas. Külas asub Tumala mõisa kalmistu. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Valev-Heiki Allik

Valev-Heiki Allik (sündinud 23. novembril 1966 Tallinnas) on eesti sõudja. Ta lõpetas aastal 1984 ehitustisleri erialal Pärnu 13. Kutsekooli. Olnud Pärnu Dünamo ja Pärnu Kalevi liige. Aastast 2002 OÜ Eskabel juhataja. Sportima hakkas 1974 Kaido Rooni maadlusrühmas, sõudma 1978 Kaido Siimu juhendamisel, alates 1980 oli tema treener Matti Killing (SK Kalev). 1981 I koht 2+ Nõukogude Liidu noorte meistrivõistlustel 1983 III koht 2+ Nõukogude Liidu juuniorite meistrivõistlustel 1988 III koht 4+ Nõukogude Liidu meistrivõistlustel Tulnud roolijana 21 korda Eesti meistriks: 1981–84 ja 1988–89 kahepaadil 1982–85, 1988 ja 1992 neljapaadil 1981, 1983–85, 1988, 1990–92 ja 1994 kaheksapaadil https://www.esbl.ee/biograafia/Valev-Heiki_Allik http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=106018&spordiala=0&vanuseklass=0&aasta=0&koht=0&voistlusala=0&tyyp=NLMV&#tulemusedlist Teatmik.ee Biograafia ESBL-is
Baltika (täpsustus)

Baltika võib tähendada järgmist: Baltika, Eesti rõivakaubandusettevõte Baltika (ansambel) Baltika (jalgpalliklubi), Läti jalgpalliklubi Baltika, laev Baltika (ka Baltica), hilise Proterosoikumi ja varase Paleosoikumi ajal eksisteerinud manner Baltika (õlletootja), Venemaa õlletootja Baltica
Väike-Pahila

Väike-Pahila küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vello-Jüri Allik

Vello-Jüri Allik oli (6. august 1934 Tallinn – 11. mai 1993 Tallinn) oli eesti sõudja, sõudekohtunik ja sporditegelane. Ta lõpetas aastal 1953 Tallinna 21. Keskkooli ja aastal 1958 elektriinsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi. Sõudjana: Harjutas sõudmist Jevgeni Fridolini õpilasena Tuli 4 korda Eesti meistriks: 1958–59 roolijata neljapaadil 1960 roolijaga neljapaadil ja 1955 kaheksapaadil Kohtunikuna: Oli 1964–79 Sõudeföd-i presiidiumi esimees Aastast 1973 Rahvusvahelise Sõudeliidu (FISA) kohtunik, Tegutses kohtunikuna ka 1980 Moskva OM-il Töö Töötas TA Energeetika Instituudis 1960–1961 Küberneetika Instituudis vaneminsener 1962–1966 Rkl Plaanikomitees peaspetsialist 1966–1989 Eesti Meditsiinitehnika peadirektori asetäitja. Avaldas Kehakultuuris sõudmise aastaülevaateid. Vello-Jüri Allik suri 11. mais 1993 Tallinnas ja ta maeti 15. mais 1993 Rahumäe kalmistule. http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=110339&#tulemusedlist https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=69254
Väike-Rahula

Väike-Rahula küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Bernhard (hotell)

Bernhard oli spaahotell Valga maakonnas Otepääl aadressil Kolga tee 22a. Hotelli haldas Bernhard SPA Hotell OÜ. Hotell põles maha 26. jaanuaril 2016. https://www.delfi.ee/news/paevauudised/krimi/maha-polenud-bernhardi-hotelli-omanik-veab-vagikaigast-kindlustusfirmaga-kui-summa-on-ikka-vaga-suur-siis-on-suur-ka-tahtmine-mitte-maksta?id=74971653 (vaadatud 13.03.2019)
Vilve Alt

Vilve Alt (sündinud 13. juunil 1956 Tartus) on Eesti sõudja. Lõpetas 1974. aastal Tartu 5. keskkooli ja 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemiateaduskonna. Olnud ka Eesti Maaülikooli õppejõud. Oli aastatel 1977–1991 Tartu sõudesektsiooni sekretär. Sportima hakkas 1967. aastal. Tema sõudetreeninguid juhendasid Jevgeni Dobrus ja Inge Pind. Sai 1975 meistersportlase aunimetuse. Tulemused: 1973 roolijaga neljapaadil Nõukogude Liidu noorte meistrivõistluste III koht Tulnud 8 korda Eesti meistriks: 1974–1975 roolijata kahepaadil, 1973 ja 1976 roolijaga neljapaadil 1973–1976 kaheksapaadil. https://www.esbl.ee/biograafia/Vilve_Alt http://www.esbl.ee/admin/index.php?ac=showprofile&person=108