laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Voprossõ Filossofii i Psihhologii

Voprossõ Filossofii i Psihhologii (Вопросы философии и психологии) oli filosoofia- ja psühholoogiaalane teadusajakiri, mida anti välja Moskvas aastail 1889–1918.
Roosa panter

"Roosa panter" (inglise keeles "The Pink Panther") on Ameerika Ühendriikide kriminaal- ja komöödiafilmisari. Linateosed räägivad saamatust prantsuse politseinikust inspektor Jacques Clouseaust. 1963. aastal linastunud filmile "Roosa panter" on seni tehtud üksteist jätkuosa. Lisaks valmisid joonissarjad "The Pink Panther Show" (1969–1980), "Pink Panther and Sons" (1984–1985), "The Pink Panther" (1993–1995) ja "Pink Panther and Pals" (2010) Tunnusmuusika ("The Pink Panther Theme") kirjutas helilooja Henry Mancini. Instrumentaallugu kandideeris edutult 1965. aastal parima muusika Oscari kategoorias. Samal aastal aga võitis muusikateos kolm Grammy auhinda (Best Instrumental Composition (other than jazz), Best Instrumental Arrangement ja Best Instrumental Performance) ja jõudis Billboardi Hot Adult Contemporary Tracks edetabeli Top 10sse. Inspektor Jacques Clouseau Peainspektor Charles LaRousse Dreyfus – Herbert Lom Teener Cato Fong – Burt Kwouk Sir Charles Lytton alias Fantoom – David Niven, Christopher Plummer Seersant François André Maranne Professor Auguste Balls – Harvey Korman, Graham Stark The Pink Panther Page "The Pink Panther Theme". Youtube
Bernard Lonergan

Bernard Joseph Francis Lonergan (17. detsember 1904 Buckingham (tänapäeval Gatineau osa), Quebec – 26. november 1984) oli Kanada filosoof ja teoloog. Ta oli ühtlasi jesuiit, preester, üks tähtsamaid katoliiklikke mõtlejaid 20. sajandil.
Peter Sellers

Richard Henry Sellers CBE (8. september 1925 – 24. juuli 1980) oli juudi päritolu Suurbritannia koomik ja näitleja. Peter Sellersi tõenäoliselt tuntuim roll, inspektor Jacques Clouseau Roosa pantri filmides jääb aastatesse 1963–1978. Lisaks kogus Sellers tuntust osatäitmistega filmides I'm All Right Jack (1959), Only Two Can Play ning "Lolita" (mõlemad 1962), "Dr Strangelove ehk Kuidas ma lõpetasin muretsemise ja õppisin armastama pommi" (Dr. Strangelove or: How I Learned to Stop Worrying and Love the Bomb, 1964) ja "Telekamees" (Being There, 1979). Kolmel korral on Peter Sellers kandideerinud Oscari ning viiel Kuldgloobuse nominatsioonile. 1980. aastal võitis Sellers parima muusika- või komöödiafilmi meesnäitleja kuldgloobuse rolli eest filmis "Telekamees". Briti impeeriumi ordu komandör (CBE). Peter Sellers (British actor). Britannica Online Encyclopedia Peter Sellers - Awards. IMDb Peter Sellers andmekogus IMDb (inglise) Peter Sellers andmebaasis TCM Movie Database (inglise keeles) Peter Sellers andmekogus Filmiveeb
Džaba Ioseliani

Džaba Ioseliani (10. juuli 1926 Gruusia, Hašuri – 4. märts 2003, Gruusia, Thbilisi) oli Gruusia Sõjaväenõukogu (täitis presidendi kohuseid) kaasjuht koos Tengiz Kitovaniga 6. jaanuarist 10. märtsini 1992, seaduslik varas. Gruusia sõjaväestatud marurahvusliku paramilitaarse üksuse Mhedrioni asutaja 1989. a. Enne 1995 aastat mõisteti D. Ioseliani kahel korral kokku 30 aastaks toime pandud varguste, tapmise ja pangaröövi eest kinnipidamisasutusse karistust kandma. 1995. a süüdistati teda Gruusia riigi reetmises, Eduard Ševardnadzele atentaadi korraldamises ja mitme mõrva organiseerises ning ta mõisteti 11 aastaks kinnipidamiskohta. Jaba Ioseliani. Violent. Warlord in post-Communist Georgia Dzhaba Ioseliani - 76. Oft-Imprisoned Leader of Georgian Paramilitary Force RAYMOND BONNER Georgian Fighter Wields Guns, Money and Charm The New York Times 16/11/1993 Mkhedrioni trial in Georgia postponed again 21/08/2008 GEORGIA: HUMAN RIGHTS AND CHANGING AUTHORITIES Former Political Prisoners for Human Rights 21/08/2008 Забытые уроки Джабы Иоселиани Александр КРЫЛОВ НОВАЯ ПОЛИТИКА 21/08/2008 О ворах в законе и Джабе Иоселиани Джаба Константинович Иоселиани - ჯაბა იოსელიანი Christoph Zürcher Georgia's time of troubles 1989-1993 21/08/2008 [1] Fotografía de Dzhaba Ioseliani en una iglesia ortodoxa
Jõevõrgu tihedus

Jõevõrgu tihedus on valgla vooluveekogude üldpikkuse ja pindala suhe. Jõevõrgu tihedus oleneb peaasjalikult pinnasest, reljeefist, taimkattest ja selle iseloomust, sademete hulgast ja intensiivsusest ning inimtegevusest (nt kuivenduskraavid). Hüdrograafiline võrk Jõestik Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 14.02.2012) Maastik, A., 2008. Hüdroloogia ja hüdromeetria. (Lühikursus). Tartu, Halo Kirjastus. Lk 23
Merekeemia

Merekeemia on hüdrokeemia valdkond, mis tegeleb merevees lahustunud soolade, gaaside ja orgaaniliste ühendite analüüsiga, nende ajalis-ruumilise jaotumuse kirjeldamisega ning seletamisega keemiliste protsesside põhjal. Merekeemia fookuses on mereökosüsteemi jaoks oluliste ainete ja elementide (eriti mineraaltoitainete) mitmekülgne uurimine. Samuti on olulist rõhku pööratud süsinikule ja lämmastikule (oluline kogu biosfääri seisukohast) ning reoainetele. Merekeemia on tihedalt seotud merebioloogia ja merefüüsikaga. Nende kolme sünteesteadusharu teadusharu nimetatakse merebiogeokeemiaks. Mereleksikon, 1996. Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Põhjapiirkond (Kamerun)

Põhjapiirkond on Kameruni 1. järgu haldusüksus. Piirneb läänes Nigeeriaga, idas Tšaadiga ja kagus Kesk-Aafrika Vabariigiga. Piirkonnas on kolm rahvusparki: Bénoué rahvuspark, Faro rahvuspark ja Boubandjida rahvuspark.
Kooldkaelalised

Kooldkaelalised (Cryptodira) on kilpkonnaliste seltsi kuuluv alamselts. Sellesse alamseltsi kuulub rida sugukondi: kaimankilpkonlased (Chelydridae) klappkilpkonlased (Kinosternidae) tabaskokilpkonlased (Dermatemydidae) hiidpeakilpkonlased (Platysternidae) lamepeakilpkonlased (Emydidae) kumerkilpkonlased (Testudinidae)
Kumerkilpkonlased

Kumerkilpkonlased (Testudinidae) on kooldkaelaliste alamseltsi kuuluvate kilpkonnaliste sugukond. Alamsugukond Testudininae Aldabrachelys Astrochelys Chelonoidis Chersina Colossochelys (välja surnud) Cylindraspis (välja surnud) Geochelone Hadrianus (välja surnud) Homopus – lapikkilpkonn Indotestudo Kinixys – kaaskilpkonn Malacochersus Psammobates Pyxis Stigmochelys Testudo – kilpkonn ehk päriskilpkonn Alamsugukond Xerobatinae Gopherus Manouria Stylemys (välja surnud)
Kuldsaba

Kuldsaba (Ocyurus chrysurus) on riffahvenlaste sugukonda kuuluv kalaliik. Ta elab Kariibi mere rannikuvees. Kasvab kuni 60 cm pikkuseks, on ilusamaid kalu. Sööb teisi kalu, ka limuseid ja vähilaadseid. Kuldsaba on väärtuslik tööstuskala.
Toomas Kreen

Toomas Kreen (15. mai 1959 – 26. august 2018) oli eesti näitleja. Toomas Kreen lõpetas 1977. aastal Tallinna 42. Keskkooli. Aastal 1982 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikooli X lennus (juhendaja Aarne Üksküla). Ta mängis mitmes telesarjas, tuntuim on ilmselt tema roll saksa keele õpetaja härra Krafftina Jaan Krossi romaanil põhinenud telesarjas "Wikmani poisid" (1995). Toomas Kreen töötas aastatel 1982–1994 Rakvere Teatris näitlejana. Alates 1994. aastast töötas ta Eesti Nuku- ja Noorsooteatris, algul näitlejana ja alates 2000. aastast etendusteenistuse juhatajana. 2001 – Eesti Teatriliidu tehnilise töötaja auhind Nimekiri Toomas Kreeni osatäitmistest ei pruugi olla täielik. Teatrites 1984 Ülo Tuulik/Raivo Trass, "Oh meid, mere terida" (osaline) 1984 Imbi Herm, "Võlulaul" (Kuningas) 1985 Ferenc Molnár, "Liilia" (doktor Reich) 1986 Leonard Bernstein, "West Side'i lugu" (Tony) 1988 Nikolai Erdman, "Enesetapja" (Viktor Viktorovitš) 1989 Tennessee Williams, "Klaasist loomaaed" (Jim O'Connor) 1990 Bernard Kangro, "Kohtumine vanas majas" (Riks) Eesti Nuku- ja Noorsooteater 2002 Silvi Väljal "Jussikese seitse sõpra" – isa 2004 "Memme musi" 2006 "Romeo ja Julia" – Paps, Samm 2007 "Bullerby lapsed" – isa 2007 "Bullerby jõulud" – isa 2008 "Mängurid" – Krugel 2008 "Kuldvõtmeke" – Papa Carlo 1995 "Wikmani poisid" – hr Krafft 1995 "Õnne 13" (26. lugu) – juhataja 2006 "Kelgukoerad" – Sander 2006 "Ohtlik lend" – Rommi 2005 animaseriaal "Elias – väike päästekaater" 1.osa – teksti sisselugemine 2006 animaseriaal "Draakonikütid" – teksti sisselugemine 2009 lühifilm "Tulepistmine" Toomas Kreeni isa oli ooperilaulja Uno Kreen, ema on endine telediktor Ivi Kreen. Ta oli aastast 1985 abielus Reeda Tootsiga. "17.lend – 1977". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. august 2012. Vaadatud 30. juunil 2012. Suri näitleja Toomas Kreen. ERR Kultuur.
Riimvee-elustik

Riimvee-elustik ehk riimveeorganismid (harvem kasutatud terminiga hüfalmürobios, kr hyphalmyros 'natuke soolane' + bios 'elu') on riimveega merealade ja maismaaveekogude elustik. Riimvee-elustik on enamasti liigivaene, kuid võib olla isendirohke. Riimvee-elustiku moodustavad eurühaliinsed mere- ja mageveeliigid ning selleks spetsiaalselt kohastunud riimveeliigid. Nt Läänemere elustik koosneb riimveeorganismidest. Sageli on riimvees elavad mereloomad mõõtmetelt väiksemad kui nende meres elavad liigikaaslased. Magevee-elustik Mereelustik Vee-elustik Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Vladimir Ivašov

Vladimir Ivašov (vene keeles Владимир Сергеевич Ивашов; 28. august 1939 Moskva – 23. märts 1995 Moskva) oli vene filminäitleja. Ta sai tuntuks Aljoša Skvortsovi osaga filmis "Ballaad sõdurist" (1959), milles mängis koos Žanna Prohhorenkoga.
Algimantas Masiulis

Algimantas Masiulis (10. juuli 1931 Surdegis – 19. august 2008 Kaunas) oli leedu teatri- ja filminäitleja. Leedu NSV rahvakunstnik (1981) Leedu suurvürsti Gediminase ordu komandöririst (1996) Algimantas Masiulis andmekogus IMDb (inglise)
Jekaterina Vassiljeva

Jekaterina Vassiljeva (vene keeles Екатерина Сергеевна Васильева; sündinud 15. augustil 1945 Moskvas) on Venemaa teatri- ja filminäitleja. Tema vanemad olid luuletaja Sergei Vassiljev ja Olimpiada Makarenko. 1986 – Vene NFSV rahvakunstnik Большая Российская энциклопедия: В 30 т. / Председатель науч.-ред. совета Ю. С. Осипов. Отв. ред С. Л. Кравец. Т. 4. Большой Кавказ — Великий канал. — М.: Большая Российская энциклопедия, 2006. — 751 с.: ил.: карт.
Aleksandr Kaidanovski

Aleksandr Kaidanovski (vene keeles Александр Леонидович Кайдановский; 23. juuli 1946 Rostov Doni ääres – 3. detsember 1995 Moskva) oli Nõukogude Liidu ja Venemaa teatri- ja filminäitleja, režissöör ning stsenarist. 1992 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstitegelane
Vagu-lapiksamblik

Vagu-lapiksamblik (Parmelia sulcata) on samblik lapiksambliku perekonnast. Tallus lehtjas, 5–10 cm läbimõõdus, hall. Hõlmad kandilised, servades valgete kriipsukujuliste pseudotsüfellidega. Talluse pinnal vaolised soraalid. Eestis laialt levinud. Kasvab leht- ja okaspuude koorel ja puidul, harvemini kividel. Talub võrdlemisi tugevat õhu saastumist. Tiina Randlane, Andres Saag, Ljudmilla Martin, Einar Timdal & Luigi Nimis. Eesti puudel kasvavad suursamblikud, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011. Vagu-lapiksamblik andmebaasis eElurikkus
Margarita Terehhova

Margarita Terehhova (vene keeles Маргарита Борисовна Терехова; sündinud 25. augustil 1942 Turinskis Sverdlovski oblastis) on Nõukogude Liidu ja Venemaa teatri- ja filminäitleja ning režissöör. 1996 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik
Soraalid

Soraalid on samblikel soreedide kogumikud talluse peal, servas või hõlmatippudes. Soraalide värv ja kuju on olulised tunnused liikide määramisel. Tiina Randlane, Andres Saag, Ljudmilla Martin, Einar Timdal & Luigi Nimis. Eesti puudel kasvavad suursamblikud, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011.
Soreedid

Soreedid on samblike vegetatiivse paljunemise organid. Soreedid on väikesed ümmargused ja kinnitumata kehakesed, mis koosnevad vetikarakkude ja seenehüüfide segust. Tavaliselt on soreedid koondunud selgelt eristatavatesse kogumikesse – soraalidesse. isiidid soraalid Tiina Randlane, Andres Saag, Ljudmilla Martin, Einar Timdal & Luigi Nimis. Eesti puudel kasvavad suursamblikud, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011.
Aare Martinson

Aare Martinson (sündinud 5. jaanuaril 1957 Kuressaares) on eesti pedagoog. Martinson on õppinud Lööne 8-klassilises Koolis ja lõpetanud 1975. aastal Viktor Kingissepa nimelise Kingissepa Keskkooli. Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna bioloog-ihtüoloogina. Aastatel 1980–1987 oli ta Orissaare Keskkoolis loodusainete õpetaja, 1987–1992 Orissaare kolhoosis Saikla puutöökoja tisler ja kujunduskoja kunstnik-kujundaja. 1993–1995 oli ta juhatuse esimees aktsiaseltsis Myotis. Aastatel 1996–2011 oli ta Kuressaare noorte huvikeskuse direktor ja selle kõrvalt aastatel 2001–2005 ka sihtasutuse Ülikoolide Keskus Saaremaal juhataja. 24. novembril 2011 valiti ta Valjala vallavanemaks. Ta töötas vallavanemana kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini, kui Valjala vald likvideeriti ja moodustati uus, Saaremaa vald. Juunist 2018 kuni augustini 2019 oli ta Salme Põhikooli direktor. Martinson on Saaremaa kunstiklubi president. 2011 – Saare maakonna aasta isa 2018 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, ergutuspreemia 2006 – originaalsete valgustite näitus “Valguse allikad” Kuressaare kultuurikeskuses 2010 – karikatuurinäitus “Nalja väärt elu” Kuressaare kultuurikeskuses Martinson on abielus, peres on kolm tütart: Marii, Karin ja Hanna. Tema hobiks on kunst (joonistamine, maalimine, keraamika, karikatuur, disain). Tulk, Mehis. Aare Martinson lahkub Salme koolijuhi kohalt. Saarte Hääl, 26. juuni 2019. Kaie Saar, Aasta isa 2011 – Aare Martinson, Saarte Hääl, 11. november 2011 Heli Salong, Aare Martinson: isad peavad oma lapsi toetama, Meie Maa, 11. november 2011 Veljo Kuivjõgi, Aare Martinson on Valjala vallavanem, Meie Maa, 25. november 2011
Kilpkonn (perekond)

Kilpkonn ehk päriskilpkonn (Testudo) on kumerkilpkonlaste sugukonda kuuluv kilpkonnaliste perekond.
Politseiakadeemia

"Politseiakadeemia" (inglise keeles Police Academy) on Ameerika Ühendriikide komöödiafilmide sari. Linateosed räägivad politseiakadeemia kireva seltskonna koomilistest tegemistest. 1984. aastal linastunud filmile "Politseiakadeemia" valmis 1994. seitset jätkuosa. Lisaks valmisid joonissari "Politseiakadeemia seiklused" (Police Academy: The Animated Series, 1988–1989) ja telesari "Politseiakadeemia" (Police Academy: The Series, 1997–1998). "Politseiakadeemia" (Police Academy). Stsenaristid Neal Israel, Pat Proft, Hugh Wilson ja lavastaja Hugh Wilson. Ameerika Ühendriikides linastus film 23. märtsil 1984. "Politseiakadeemia 2" (Police Academy 2: Their First Assignment). Stsenaristid Barry Blaustein, David Sheffield ja lavastaja Jerry Paris. Ameerika Ühendriikides linastus film 29. märtsil 1985. "Politseiakadeemia 3" (Police Academy 3: Back in Training). Stsenarist Gene Quintano ja lavastaja Jerry Paris. Ameerika Ühendriikides linastus film 21. märtsil 1986. "Politseiakadeemia 4" (Police Academy 4: Citizens on Patrol). Stsenarist Gene Quintano ja lavastaja Jim Drake. Ameerika Ühendriikides linastus film 3. aprillil 1987. "Politseiakadeemia 5" (Police Academy 5: Assignment: Miami Beach). Stsenarist ja lavastaja Alan Myerson. Ameerika Ühendriikides linastus film 18. märtsil 1988. "Politseiakadeemia 6" (Police Academy 6: City Under Siege). Stsenaristid Pat Proft, Neal Israel, Stephen Curwick ja lavastaja Peter Bonerz. Ameerika Ühendriikides linastus film 10. märtsil 1989. "Politseiakadeemia 7" (Police Academy: Mission to Moscow). Stsenaristid Randolph Davis, Michael S. Chodos, Neal Israel, Pat Proft ja lavastaja Alan Metter. Ameerika Ühendriikides linastus film 26. augustil 1994 ja Eestis 5. novembril 1994. Steve Guttenberg (Carey Mahoney) Bubba Smith (Moses Hightower) Michael Winslow (Larvell Jones) David Graf (Eugene Tackleberry) Leslie Easterbrook (Debbie Callahan) G.W. Bailey (Thaddeus Harris) Lance Kinsey (Proctor) Politseiakadeemia andmekogus IMDb (inglise) Politseiakadeemia 2 andmekogus IMDb (inglise) Politseiakadeemia 3 andmekogus IMDb (inglise) Politseiakadeemia 4 andmekogus IMDb (inglise) Politseiakadeemia 5 andmekogus IMDb (inglise) Politseiakadeemia 6 andmekogus IMDb (inglise) Politseiakadeemia 7 andmekogus IMDb (inglise)
Leierkast

Leierkast ehk väntorel on mehaaniline muusikainstrument. Silindril põhinev väntorel tuli Itaalias kasutusele 18. sajandi algul. Selle pilli esimene valmistaja oli Giovanni Barbieri Modenast. Prantslased moonutasid nime ja kutsusid leiutist orgue de Barbarie. 1774. aastaks olid paljud unustanud pillimeistri nime, sest müügikuulutustes pakuti välja "Tõeline barbarite orel, mille on valmistanud metslased". Esimesed väntorelid olid pisikesed ja neid hoiti vasakul puusal ning vänta keerati parema käega. Väntoreli mehhanism koosnes kahest või rohkemast orelivilede reast, mis asetati kinnisesse kappi lõõtsa kohale. Muusikat tegi metallsplindi külge kinnitatud nõeltega silinder. Iga nõel tõstis ühe päästikutaolise klahvi, mis avas ventiili ja laskis õhku viledesse. Iga noot vajas silindri täispööret. 19. sajandil läksid väntorelid suuremaks, sest sooviti pikemaid ja keerukamaid muusikapalasid. 1887. aastal patenteeris Michael Welte instrumendi, kus silindrid olid kinnitatud diagonaalselt ja tegid ühe muusikapala ajal 12 pööret. Nii oli võimalik mängida pikki palasid. 19. sajandi algul hakati valmistama leierkaste. Pariisis elav itaallane Gavioli valmistama kantavaid oreleid. Silindri asemel olid performeeritud ja lõõtsataoliselt volditud pappribad, mis asetati mustrikaardile, mida kasutasid žakaarkanga kudujad. Leierkastimehed tõstsid Gavioli oreli tihti kärule ja sõitsid sellega tänavatel ringi. Enne harmooniumi tulekut kasutasid väikesed kirikud ja kabelid väntorelit ("silindriga sõrmorelit"). Neil oli ees harilik klaviatuur ning tagaküljel silindrimehhanism. Silindreisse olid sisestatud koraalid ja psalmid. Muusikaentsüklopeedia, tõlkinud Marja Liidja, kirjastus Sinisukk 2006, lk. 238–239 Tartu laotab väntoreli meloodilise hingeelu üle kogu Eesti, Menu, 28. juuni 2013 Pärnus lõppenud festivalil esinesid viie riigi väntorelimängijad, ERR, 2. juuni 2017
Kaeluspapagoi

Kaeluspapagoi (Psittacula krameri), varem ka kaelus-väärispapagoi, on papagoiliste seltsi kuuluv lind. Elutseb Aafrikas (levila kulgeb ühtse sirge joonena Roheneemesaartest kuni Põhja-Etioopiani) ja Aasia lõunaosas (India). Introdutseeritud Euroopasse ja USA-sse. Liigi arvukus kasvab, kaeluspapagoid on küllaltki populaarsed lemmiklindudena. Kaeluspapagoi on paigalind, kes on tuntud oma roheka sulestiku ja valju hääle poolest. Kaeluspapagoid on üldjoontes rohekad, ent pea muutub kukla suunas sinakaks, kurgualune on must, samuti kui nokast silma poole kulgev kitsas riba, Tiiva pikkus on 16 cm, üldpikkus 42 cm. Kaeluspapagoi toitub suuremalt jaolt puuviljadest ja pähklitest; lendab ka põldudele, kus sööb kultuurtaimede seemneid. Kaeluspapagoid on olnud populaarsed lemmikloomad juba sajandeid. Vanas-Kreekas ja Roomas peeti neid kodustatutena. Kaeluspapagoil on kokku neli alamliiki, kuid nende erinevus pole suur. Aafrikas: Psittacula krameri krameri Psittacula krameri parvirostris Aasias: Psittacula krameri manillensis Psittacula krameri borealis Loomade elu 6. köide Loomade elu 6.köide
MUD

See artikkel on arvutimängust. Teisi tähendusi vaata artiklist mud (täpsustus). MUD (inglise keeles Multi-User Dungeon; kõnekeeles ka muda) on tekstipõhine mitme mängija internetimängude liik, mis ühendab rollimänge, "hack and slash"-stiilis mänge ja jututube. Mängimiseks kasutatakse üldjuhul kas telneti klienti või mõnd muud tekstipõhist programmi, leidub ka brauseripõhiseid rakendusi. Mängijad loevad ruumide, objektide, sündmuste, teiste tegelaste (nende hulgas arvuti juhitud tegelaste ehk NPC'de) jne kirjeldusi virtuaalmaailmas. Suhtlus teiste tegelaste ja ümbrusega toimub inimkeelt meenutavaid, tavaliselt ingliskeelseid käske sisestades. Akronüümi MUD tähenduse kohta on mitu arvamust, kolm peamist nendest on Multi-User Dungeon, Multi-User Dimension, ja Multi-User Domain. Arvatavasti oli esialgne variant Multi-User Dungeon, kuna esimene MUD oli mitmikmängija versioon PDP-10 mängust Dungeon. MUDid olid eriti populaarsed 1990. aastate alguses, enne graafiliste mängude loomist ja nende algusajal. Tänapäeval on nende populaarsus vähenenud, kuid tänini on säilinud mitmed tol ajal loodud mängud. Mitmes suhtes olid MUDid moodsate MMORPG-de eelkäijad. Ehkki mõnedki tuntumad MUDid põhinevad kirjandusest või filmist tuntud fantaasiamaailmadel (nt MUME põhineb J. R. R. Tolkieni teostel), segunevad enamikus MUDidest eri teoste, ulmestiilide ja ajastute motiivid. Suuremas osas MUDidest harrastatakse suuremal või vähemal määral rollimängu, kus mängijad kehastuvad oma tegelasteks, püüavad käituda ja kõnelda rollisiseselt. Samas on paljudes mängudes on vähemalt sama olulised ka seiklused, võitlus vaenulike tegelaskujudega ja ülesannete lahendamine. MUDid on mõjutanud tugevalt nii fantaasiapõhiseid kui ka arvutirollimänge, samuti ulmekirjandust ja -filme. MUDe on kasutatud muukski otstarbeks peale mängimise, kuna olemuselt on need jututubade sarnased kommunikatsioonivahendid. Näiteks on mudasid loodud teadusuuringute tarbeks. Ka MUDe endid on teaduslikult uuritud, keskendudes peamiselt mängijate psühholoogiale ja kommunikatsioonile. Mudconnect, MUD-tüüpi mängude portaal Stonia, üks esimesi eesti MUDe MUME, Sõrmuste isanda teemaline, ka Eestis populaarne MUD Discworld MUD, Kettamaailma-teemaline MUD
George Gaynes

George Gaynes (kodanikunimega George Jongejans, 16. mai 1917 – 15. veebruar 2016) oli soome päritolu Ameerika Ühendriikide teatri- ja filminäitleja. Näitleja tuntumad osatäitmised on komandant Eric Lassardi osa "Politseiakadeemia" filmides ja John Van Horni "Tootsies". George Gaynes Biography (1917–). Filmre Ference George Gaynes andmekogus IMDb (inglise) George Gaynes. NNDB: Tracking the entire world
Petseri kogudus

Petseri kogudus võib märkida mitut kogudust: Petseri Peetri kogudus Petseri Püha Varvara kogudus Petseri Neljakümne Usukannataja kogudus
Mossi metallitööstus

Mossi metallitööstus (bokmål Moss Jernverk, algul Moss Jærnværk) oli Norras Mossis aastatel 1704–1873 tegutsenud metallurgiaettevõte. Ettevõtte loomise algatus tuli Taani võimudelt, kes soovisid lõpu teha Rootsi metallurgiaettevõtete domineerimisele. Ettevõtte asutas Taani riigiametnik ja ettevõtja Ernst Ulrich Dose. Mossi metallitööstus kasutas Mossi joa energiat ning töötles peamiselt Arendalsfeltetis kaevandatud rauamaaki. Ta oli paljude aastate jooksul linna suurim ettevõte. Ümbruskonna talupoegadel oli kohustus metallitööstust puusöega varustada. Ettevõttel oli aastatel 1758–1873 oma kool ja töötajatele anti tasuta eluase. Aastal 1762 elas ettevõtte korterites 270 inimest, 1781. aastal 281 inimest ja 1825. aastal 340 inimest. Juhatusel oli õigus töötajaid väiksemate õigusrikkumiste eest süüdi mõista ja neid ettevõtte vanglas kinni pidada. Oli ka haigekassa, arst ja ämmaemand. Ettevõte tootis algul malmahje. Alates 18. sajandi keskpaigast oli Mossi metallitööstus Norra suurim relvatootja. See oli ka esimene ettevõte Norras, kes võttis kasutusele kõrgahjud ning hakkas terast valtsima, kahureid valama ja naelu valmistama. Toodeti peamiselt kahurikuule ja kahureid, kuid ka alaseid, malmahje, tünnivitsu, keedupotte, naelu, mitmesuguseid tööriistu. Ettevõtte peakontoris kirjutati 1814. aastal alla Mossi konventsioonile. Kahur aastast 1762 Ahi aastast 1769 Ahju detail aastast 1769 Lokalhistoriewiki.no Lokalhistoriewiki.no
2006. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 2006 peeti Hiinas Guangzhous.
Mürripuu

Mürripuu (Commiphora Jacq.) on mürripuuliste sugukonda kuuluv õistaimede perekond. Perekonda kuulub umbes 185 liiki Aafrikas ja Aasias kasvavaid puid ja põõsaid. Paljudel mürripuudel on astlad. Mõne liigi esindajad sisaldavad aromaatseid vaike, mida kasutatakse muu hulgas parfüümide, suitsutusrohu ja ravimite valmistamiseks. Somaalia mürripuult saadakse mürri. Commiphora abyssinica ehk Commiphora habessinica (abessiinia mürripuu) Commiphora angolensis Commiphora boranensis Commiphora caudata Commiphora corrugata Commiphora gileadensis ehk Commiphora opobalsamum (meka mürripuu) Commiphora guidottii (lõhnav mürripuu) Commiphora guillaminii Commiphora harveyi Commiphora humbertii Commiphora kataf Commiphora madagascariensis Commiphora mossambicensis Commiphora wightii (india mürripuu) Commiphora myrrha (somaalia mürripuu) Commiphora schimperi Commiphora simplicifolia Commiphora stocksiana "GRIN Species Records of Commiphora". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. jaanuar 2009. Vaadatud 25. veebruaril 2012. Eestikeelsete taimenimede andmebaas Sissekanne andmebaasis CoL