laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tüüp 87 (õhutõrje liikursuurtükk)

Tüüp 87 (87式自走高射機関砲, hati-nana-shiki-jisou-kousya-kikan-hou) on Jaapani Omakaitsejõudude õhutõrje liikursuurtükk, mis kasutab Oerlikoni 35 mm kaksikkahurite süsteemi, nagu Saksamaa õhutõrje liikursuurtükk Gepard. Tüüp 87 on ehitatud modifitseeritud Tüüp 74 sašši peale. Visuaalse sarnasuse tõttu animeseeriast Mobile Suit Gundam pärit relvaga on sellele mitteametlikult pandud hüüdnimi Guntank. Tüüpi 87 hakati välja töötama 1980. aastate keskel, et asendada vananevad USA päritolu M42 Duster õhutõrje liikursuurtükid. Põhjana masina loomiseks kasutati Tüübi 74 šassiid. Arendamise ja tootmisega tegeles Mitsubishi Rasketööstus. Tank on relvastatud 35 mm Oerlikoni kaksikkahuritega. Ühe kahuri laskekiirus on 550 lasku minutis ja maksimaalne efektiivne laskekaugus on 4 kilomeetrit. Kahurid on täielikult stabiliseeritud ja võimaldavad täpset tuld anda ka liikumise pealt. Kahurid on toodetud litsentsi alusel Jaapanis. Tüüp 87 on varustatud tulejuhtimissüsteemi, jälgimis ning jälitusradarite ja sihtmärgi identifitseerimissüsteemiga. Masina soomus pakub kaitset raskekuulipildujate tule ja mürsukildude eest, esiosa soomus ka väikesekaliibriliste kahurite tule eest. Lisaks on masinal ABK kaitse süsteem ja tulekustutussüsteem. Meeskonda kuulub kolm liiget (juht, sihtur, komandör). Jaapani Omakaitsejõudude kasutuses on 2010. aasta seisuga 52 Tüüp 87 õhutõrje liikursuurtükki. Type 87 self-propelled anti-aircraft gun Kasutatud 17.09.2011 "Type 87: 35-mm self-propelled anti-aircraft gun" (Inglise keel). www.Military-Today.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 10.05.2012. Vaadatud 17.09.2011. {{netiviide}}: välislink kohas |Väljaandja= (juhend)CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "UNITED NATIONS REGISTER OF CONVENTIONAL ARMS: Japan 2010" (Inglise keel). ÜRO. 31.05.2011. Vaadatud 17.09.2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Christopher F. Foss Jane's World Armoured Fighting Vehicles Macdonald and Jane's Publishers Limited, London 1976 ISBN 0-35401-022-0 Inglise k. (lk. 67)
Beverīna piirkond

Beverīna piirkond (läti Beverīnas novads) oli 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis. Piirkonna keskus oli Mūrmuiža küla. Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Beverīna piirkonna elanikest lätlasi 88,5%, venelasi 6,9%, valgevenelasi 2,2% ja muust rahvusest inimesi 2,5%. Piirkond moodustati 2009. aastal Valka rajooni Trikāta vallast ning Valmiera rajooni Brenguļi ja Kauguri vallast. 2021. aastal liideti Beverīna piirkond Valmiera piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2011. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Piirkonna koduleht
Werner (eesnimi)

Werner on germaani päritolu mehenimi. Nime on kirjutatud ka kujul Verner. Vanimad teated nimest Werner on Habsburgide suguvõsast. Werner Heisenberg, füüsik, Nobeli auhinna laureaat Rainer Werner Fassbinder, filmirežissöör ...
Volti subito

Volti subito, lühend VS (eesti keeles 'pööra kiiresti (lehte)'), on muusikas noodikirja märk, millega tähistatakse muusikateose partiides kiireid ja ebamugavaid lehekeeramisi. Noodikirja märkide loend
Lazo rajoon

Lazo rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaa Kaug-Ida föderaalringkonnas Primorje krai lõunaosas. Lazo rajoon asub Primorje krai lõunaosas Jaapani mere ääres. Rajooni reljeef on mägine, osa rajoonist hõlmab Sihhote-Alini mäestik. Umbes neljandiku rajoonist hõlmab Lazo looduskaitseala. Rajoonis on kulla leiukohti ja mineraalveeallikaid, kaevandatakse ka tina. Rajoonis on esindatud sellised haruldased imetajad nagu amuuri tiiger, amuuri goral, tähnikhirv, hiigelmets-karihiir, harilik pikktiib. Lazo rajoonis on mussoonparaskliima külma kuiva talve ja sooja niiske suvega. Численность населения в разрезе городских и муниципальных округов, муниципальных районов на 1 января 2022-2023 Lazo looduskaitseala loomastik Rajooni administratsiooni koduleht
Slavjanka

Slavjanka on mitme koha ja objekti nimi: Slavjanka (Aserbaidžaan), asula Aserbaidžaanis Slavjanka (Primorje krai), asula Venemaal Slavjanka jõgi (Peterburi), jõgi Venemaal Leningradi oblastis Slovjanka jõgi (verepäraselt Slavjanka), jõgi Krimmis Slavjanka jõgi (Vuoksi lisajõgi), jõgi Venemaal Leningradi oblastis Slavjanka laht, laht Venemaal Jaapani meres Slavjanka mägi, mägi Bulgaaria ja Kreeka piiril Slavjanka (laev), allveelaev Mõrzakent (1996. aastani Slavjanka), asula Kasahstanis Türkistani oblastis
VS

VS võib tähendada järgmist: versus ladina keeles volti subito, üks noodikirja märke "Võõrsõnastik" Võitlev Sõna (kohvik)
Carnikava vald

Carnikava vald (läti keeles Carnikavas pagasts) on vald Lätis Ādaži piirkonnas. Asub Riiast kirdes Liivi lahe kaldal. Vald piirneb Riia linnaga ning Ādaži, Garkalne ja Saulkrasti vallaga. Valla eellaseks oli Carnikava kihelkond. Seal asunud Carnikava mõisa pindala oli 1920. aasta agraarreformi eel 2237 ha. Ādaži vallas moodustati 1945. aastal Ādaži, Berģi, Carnikava ja Garkalne külanõukogu, vald likvideeriti 1949. aastal. 1954. aastal liideti Ādaži külanõukoguga likvideeritav Carnikava külanõukogu. 1990. aastal moodustati Ādaži külanõukogust vald. 1992. aastal eraldati sellest moodustatava Carnikava valla alad. 2006. aastal moodustati vallaga samades piirides Carnikava piirkond (1. järgu haldusüksus). 2021. aastal liideti Carnikava piirkond Ādaži piirkonnaga. 60% territooriumist katab mets ja 24% on põllumajanduslik maa. Valda läbib Koiva jõgi. Suuremad järved on Dzirnezers, Ummis, Laveri järv, Pulksteņezers ja Garezersi järvestik, Vald piirneb Lilaste järvega. Looduskaitse all on Siguļi hiidmänd ja Lindbergi mänd. Lisaks on vallas looduskaitse all arvukalt nimetuid põlispuid. Osa vallast asub Piejūra looduspargis. Muinsuskaitse all on kohaliku mälestisena Baltgalvji Ohvriküngaste hiiepaik. Carnikava kirik on regionaalse kaitse all. Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Carnikava valla elanikest lätlasi 62,1%, venelasi 24,6%, ukrainlasi 3,2%, valgevenelasi3,3%, poolakaid 1,7% ja teistest rahvustest inimesi 3.4%. 1,8% elanike rahvus oli märkimata. Vallas on järgmised külad. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Latviešu konversācijas vārdnīca. I. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 1427. sleja. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts, vaadatud 27.07 2023 "STATISTIKA - IEDZĪVOTĀJU REĢISTRS". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2016. Vaadatud 11. oktoobril 2020. Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra. Valla koduleht
Cesvaine piirkond

Cesvaine piirkond (läti keeles Cesvaines novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Vidzemes. Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Cesvaine piirkonna elanikest lätlasi 91,1%, venelasi 5,1%, ukrainlasi 1,2% ja teistest rahvustest inimesi 2,6%. Piirkond moodustati 2009. aastal Cesvaine linna ja maapiirkonna liitmise teel. Hiljem moodustati maapiirkonnast Cesvaine vald. 2021. aastal liideti Cesvaine piirkond Madona piirkonnaga. Cesvaine loss Cesvaine linnuse varemed Cesvaine luteri kirik Sula jõgi Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2012. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Piirkonna koduleht
Dobele piirkond (2009–2021)

Dobele piirkond (läti keeles Dobeles novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Zemgales. Piirkonna elanikest on lätlasi 73,1%, venelasi 13,7%, valgevenelasi 4,5%, leedulasi 2,7%, ukrainlasi 2,0%, poolakaid 1,7% ja mustlasi 1,1%. Piirkond moodustati 2009. aastal Dobele linnast ja 10 vallast: Annenieki, Auri, Bērze, Biksti, Dobele, Jaunbērze, Krimūnase, Naudīte, Penkule ja Zebrene. 2021. aastal moodustati senisest Dobele piirkonnast ning Auce ja Tērvete piirkonnast uus Dobele piirkond. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021.
Aimakk

Aimakk (mongoli Аймаг, ) on Mongoolia 1. järgu haldusüksuste ja Hiinas Sise-Mongoolia kolme 2. järgu haldusüksuse nimetus. Sise-Mongoolia autonoomne piirkond oli algselt jaotatud aimakkideks. Enamik nendest muudeti aja jooksul ringkonna õigustega linnadeks. 2004. aasta seisuga on järel kolm aimakki: Alxa, Hinggan ja Xilin Gol. Mongoolias on 21 aimakki ja üks keskalluvusega linn (pealinn Ulaanbaatar). Aimakid jaotatakse ringkondadeks (sum).
Mona Lisa naeratus

"Mona Lisa naeratus" (inglise keeles "Mona Lisa Smile") on aastal 2003. valminud USA romantiline draamafilm. "Mona Lisa naeratus" IMDb-s
Cibla piirkond

Cibla piirkond (läti keeles Ciblas novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Latgales. Piirnes idas Venemaaga. Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Cibla piirkonna elanikest lätlasi 74,67%, venelasi 20,07%, valgevenelasi 1,98%, ukrainlasi 1,21% ja teistest rahvustest inimesi 2,07%. Piirkond moodustati 2000. aastal Cibla vallast ja Līdumnieki vallast. 2009. aastal liideti piirkonnaga Blonti, Pušmucova ja Zvirgzdene vald. 2021. aastal liideti Cibla piirkond Ludza piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2012. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Piirkonna koduleht
Zilupe piirkond

Zilupe piirkond (läti keeles Zilupes novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Latgales. Piirnes idas Venemaaga ja lõunas Valgevenega. 2010. aasta seisuga oli piirkonna elanikest 54,23% venelasi, 23,67% lätlasi, 16,23% valgevenelasi, 2,37% poolakaid ja 1,64% ukrainlasi. Piirkond moodustati 2002. aastal Zilupe linnast ja Zaļesje vallast. 2009. aastal liideti piirkonnaga Lauderi ja Pasiene vald. 2021. aastal liideti Zilupe piirkond Ludza piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Piirkonna koduleht
578

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 574 | 575 | 576 | 577 | 578 | 579 | 580 | 581 | 582 | ► | ►► 578. aasta Asutati pikima katkematu tegutsemisajaga ettevõtteks peetav Jaapani ehitusettevõte Kongō Gumi (pankrotistus 1428 aastat hiljem 2006. aastal). ... Justinus II, Bütsantsi keiser
577

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 573 | 574 | 575 | 576 | 577 | 578 | 579 | 580 | 581 | ► | ►► 577. aasta (DLXXVII) oli Juliuse kalendri järgi aasta, mis algas reedel. Arvu 577 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. ... ... Johannes Scholasticus, Konstantinoopoli patriarh
576

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 572 | 573 | 574 | 575 | 576 | 577 | 578 | 579 | 580 | ► | ►► 576. aasta (DLXXVI) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas kolmapäeval. Arvu 576 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. ... ... Germanus, Pariisi piiskop
573

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 569 | 570 | 571 | 572 | 573 | 574 | 575 | 576 | 577 | ► | ►► 573. aasta ... Abū Bakr, üks esimestest islami usku pöördunutest, Muhammadi sõber, esimene kaliif Vaidevutis, Leedu kuningas Prutenis, Leedu preester
572

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 568 | 569 | 570 | 571 | 572 | 573 | 574 | 575 | 576 | ► | ►► 572. aasta (DLXXII) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas reedel. Arvu 572 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Bütsants alustas sõda Pärsiaga. Langobardid vallutasid Pavia ja linnast sai nende pealinn. ... ...
Sakala tänav (täpsustus)

Sakala tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Sakala tänav Kamari alevikus Põltsamaa vallas Sakala tänav Kohtla-Järvel Järve linnaosas Sakala tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tatari ja Südalinna asumis Sakala tänav Tartus Tammelinnas Sakala tänav Viiratsi alevikus Viljandi vallas Sakala puiestee on tänav Jämejala külas Viljandi vallas Sakala tänav oli Tallinnas, praegune Künni tänav
571

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 567 | 568 | 569 | 570 | 571 | 572 | 573 | 574 | 575 | ► | ►► 571. aasta (DLXXI) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas neljapäeval. Arvu 571 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Läänegootide kuningas Leovigild vallutas Málaga. ... Kimmei, Jaapani keiser
570

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 566 | 567 | 568 | 569 | 570 | 571 | 572 | 573 | 574 | ► | ►► 570. aasta Ktesiphon, Sassaniidide riigi pealinn, saab maailma suurimaks linnaks, jättes Konstantinoopoli teisele kohale. Muḩammad Liuva I, läänegootide kuningas
Tartu maantee (täpsustus)

Tartu maantee on tänav mitmes Eesti asulas: Tartu maantee, Tallinnas Tartu maantee (Elva), Elvas Tartu maantee (Jõgeva), Jõgeval Tartu maantee (Põltsamaa), Põltsamaal Tartu maantee (Kohtla-Järve), Kohtla-Järvel Tartu maantee (Jõhvi), Jõhvis Tartu maantee (Räpina), Räpinas Tartu maantee (Otepää), Otepääl Tartu maantee (Peetri), Peetri külas Tartu maantee (Viljandi), Viljandis Tartu maantee (Kose), Kose alevikus Tartu maantee (Iisaku), Iisaku alevikus Tartu maantee (Õuna), Õuna külas Tartu maantee (Ahja), Ahja alevikus Tartu maantee (Kükita), Tiheda, Raja ja Kükita külas Tartu maantee (Kärevere), Kärevere külas Tartu maantee (Lohusuu), Lohusuu alevikus Tartu maantee (Kohtla-Järve), Ahtme linnaosas Kohtla-Järvel Tartu maantee (Värska), Värska alevikus Tartu maantee (Avinurme), Avinurme alevikus ja Kõveriku külas Tartu maantee (Soinaste), Soinaste külas Tartu maantee (Puurmani), Puurmani alevikus Tartu maantee (Pajusti), Pajusti alevikus Tartu maantee (Roela), Roela alevikus Tartu maantee (Rõngu), Rõngu alevikus Tartu maantee (Valga), Valgas Tartu maantee (Torma), Tormas Tartu põik (täpsustus) Tartu tänav Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee
569

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 565 | 566 | 567 | 568 | 569 | 570 | 571 | 572 | 573 | ► | ►► 569. aasta Langobardid vallutasid kõik peamised Itaalia linnad Po jõest põhja pool, välja arvatud Pavia. ... ... Wucheng, Põhja Qi keiser
568

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 564 | 565 | 566 | 567 | 568 | 569 | 570 | 571 | 572 | ► | ►► 568. aasta (DLXVIII) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas pühapäeval. Arvu 568 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Langobardid tungisid Alboini juhtimisel Itaaliasse. ... ...
567

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 563 | 564 | 565 | 566 | 567 | 568 | 569 | 570 | 571 | ► | ►► 567. aasta Järglasteta surnud Charibert I valdused (Neustria ja Akvitaania) jagati ta vendade Guntrami, Sigebert I ja Chilperic I vahel. Toursi kirikukogul otsustati, et vaimulik, kes tabatakse oma naisega ühest voodist, ekskommunikeeritakse aastaks, samuti keelati kahel mungal samas voodis magamine. ... ... Charibert I, merovingide kuningas
566

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 562 | 563 | 564 | 565 | 566 | 567 | 568 | 569 | 570 | ► | ►► 566. aasta (DLXVI) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas reedel. Arvu 566 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Vana-Rooma konsuliks oli Flavius Iustinus II. Tangi keiser Gaozu. ...
Love Metal

"Love Metal" on ansambli HIM neljas album, mis anti välja 2003. aastal. Digipak-versioonil on lisalugu "Love's Requiem". "Buried Alive By Love" – 5:01 "The Funeral of Hearts" – 4:29 "Beyond Redemption" – 4:28 "Sweet Pandemonium" – 5:46 "Soul on Fire" – 4:00 "The Sacrament" – 4:32 "This Fortress of Tears" – 5:47 "Circle of Fear" – 5:27 "Endless Dark" – 5:35 "The Path" – 7:44 "Love's Requiem" * – 8:36 Boonusvideod: "The Funeral of Hearts" (Video) – 3:40 "Buried Alive By Love" (Video)* – 4:05 - Digipak'i/Euroopa iTunes'i lisalugu
Ikšķile piirkond

Ikšķile piirkond (läti Ikšķiles novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirkond moodustati 2004. aastal Ikšķile linnast ja Tīnūži vallast. 2021. aastal liideti Ikšķile piirkond Ogre piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Piirkonna koduleht
Ērgļi piirkond

Ērgļi piirkond (läti keeles Ērgļu novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirkond moodustati 2006. aastal kolmest vallast (Ērgļi, Jumurda ja Sausnēja vallad). 2021. aastal liideti Ērgļi piirkond Madona piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Piirkonna koduleht
2011. aasta Taani parlamendivalimised

2011. aasta Taani parlamendivalimised toimusid 15. septembril. Valiti 179 Folketingi liiget, neist 175 Taanis, 2 Fääri saartel ja 2 Gröönimaal. Kuigi valitsev Venstre sai enim hääli ja kohti parlamendis, said opositsiooniparteid kokku rohkem hääli ja enamuse parlamendis. Taanis käis valimas 3 545 362 inimest ehk 87,7% valijatest, Fääri saartel 20 644 ehk 58.,9% ning Gröönimaal 22 913 ehk 57,4%.
Sergei Botkin

Sergei Botkin (vene keeles Сергей Петрович Боткин, 17. september 1832 Moskva – 24. detsember 1889 Menton) oli vene arst-terapeut.
Mihkel Jürna

Mihkel Jürna (17. september 1899 Roela vald, Soonuka küla – 5. detsember 1972 Tallinn) oli eesti kirjanik ja tõlkija. Mihkel Jürna õppis Kiltsi vallakoolis ja Väike-Maarja kihelkonnakoolis. Aastatel 1917–1923 õppis ta Tartus Hugo Treffneri gümnaasiumis. Pärast kooli lõpetamist astus ta Tartu ülikooli õigusteaduskonda ja lõpetas selle 1926. aastal, 1934–1937 õppis ta ka arstiteaduskonnas. 1930–1940 – Eesti Kirjanikkude Liit juuli 1940 – II Riigivolikogu liige 1940–1941 ning 1944–47 – riikliku kirjastuskeskuse juhataja 1942–1943 – eestikeelsete raadiosaadete vastutav toimetaja Leningradis 1943–1944 – Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu volinik 1940–1952 – Eesti NSV Ülemnõukogu saadik kutseline tõlkija Tallinnas Tema poeg Juhan-Kaspar Jürna oli Eesti NSV kultuuriminister aastatel 1973–1978. 1921 näidend "Idee" 1925 koguteosed "Sang" ja "Bumerang" koos J. Schützi (Sütiste) ja E. Hiirega 1927 novellikogu "Tavalised" 1929 novellikogu "Üks armastus" 1932 novellikogu "Ärigeenius" 1972 valimik "Tavalised" Tõlked: 1926 Shakespeare, "Kuningas Lear" 1951 M. Saltõkov-Štšedrin, "Härrased Golovjovid" 1953 F. Panfjorov, "Võidetute maal" 1955 T. Ševtšenko, "Jutustused" 1956 V. Kaverin, "Avatud raamat" 1959 Lo Guan-Tžung, "Kolmevalitsus" I-II 1962 K. Simonov, "Elavad ja surnud" "Mihkel Jürna elulugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. detsember 2011. Vaadatud 17. septembril 2011. http://arhiiv2.postimees.ee:8080/leht/98/03/20/kultuur/kunst.htm[alaline kõdulink] Konstantin Simonov. Elavad ja surnud. Romaan. Raamatukoi raamatupood Mihkel Jürna Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Ramaz Nozadze

Ramaz Nozadze (sündinud 16. oktoobril 1983) on Gruusia maadleja. Ta võitis 2004. aastal Ateena suveolümpiamängudelt Kreeka-Rooma maadluses hõbemedali. Finaalis jäi Ramaz Nozadze alla egiptlasele Karam Jābirile skooriga 1-12. 2008. aasta olümpiamängude avatseremoonial oli ta Gruusia meeskonna lippukandja. Eestlastest on temaga maadelnud Heiki Nabi, kes kaotas EM 2007. aastal 1-5, ja Karol Maurer jun., kes kaotas 2003. aasta MM-il punktidega 1-12. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuni 2016. Vaadatud 24. märtsil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ramaz Nozadze veebisaidil Olympedia (inglise)
Just Dance

"Just Dance" on Lady Gaga esimene singel debüütalbumilt "The Fame".
Gniezno

Gniezno ([ˈɡɲeznɔ], saksa Gnesen) on 70 000 (2014.) elanikuga linn Poola lääneosa keskel, 50 km Poznańist idas. Poola esimese kuningadünastia Piastide ajal oli Gniezno üks võimukeskusi. 10. sajandi allikad (nt "Dagome Iudex") nimetasid seda Piastide Poola pealinnaks. Tõenäoliselt oli Piastide riigi esimene pealinn siiski 840. aastail rajatud Giecz. Gniezno peapiiskop on roomakatoliku kirikus Poola priimas. Nii sarnaneb Gniezno ajalooline positsioon Canterbury või Reimsi omaga. 1999. aastast paikneb Gniezno Suur-Poola vojevoodkonnas; varem kuulus see Poznańi vojevoodkonda. Linn on ka Gniezno maakonna (powiat) administratiivkeskus. Gniezno peapiiskopkond ja Gniezno peapiiskoppide loend https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023015803011-0970632?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022.
Jaan Hein

Jaan Hein (sündinud 10. märtsil 1961) on Eesti diplomaat. Jaan Hein lõpetas 1984. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli filosoofia erialal, 1987–1990 oli ta samas aspirantuuris. Alates 1992. aastast on ta töötanud välisministeeriumis, aastatel 1992–1994 poliitikaosakonna Kesk- ja Ida-Euroopa büroo direktorina, 1994–1997 poliitika- ja kaitseküsimuste nõunikuna Eesti saatkonnas Moskvas, 1997–2000 poliitika planeerimise osakonna nõunikuna, 2000–2003 ajutise asjurina Eesti saatkonnas Prahas, 2003–2006 poliitikaosakonna Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia büroo direktorina. Alates 2006. aastast oli ta suursaadik Ukrainas, Gruusias ja Moldovas. Alates septembrist 2011 on ta Eesti suursaadik Kasahstanis. Samast aastast on ta ühtlasi suursaadik Kõrgõzstanis ja Türkmenistanis ning 2012. aastast Tadžikistanis. Eesti suursaadik Gruusias andis üle volikirja Eesti suursaadik Kasahstanis andis üle volikirja
Pamela Anderson

Pamela Denise Anderson (sündinud 1. juulil 1967) on Kanada päritolu Ameerika Ühendriikide näitleja, modell ja loomakaitseaktivist. 1989. aastal poseeris ta esimest korda Playboys. Aastatel 1992–1997 mängis ta vetelpäästja C. J. Parkerit sarjas "Rannavalve". Pamela Andersoni vanavanaisa Hermanni Hyytiäinen rändas Põhja-Ameerikasse Soomest ja võttis uueks nimeks Anderson. Anderson abiellus 1995 Tommy Leega. Neil on pojad Brandon Thomas (sündinud 1996) ja Dylan Jagger (sündinud 1997). Nad lahutasid abielu 1998. aastal. Pamela Andersoni koduleht Pamela Anderson andmekogus IMDb (inglise)
Vana-Pärnu maantee

Vana-Pärnu maantee on tänav Tallinnas Nõmmel. Vana-Pärnu maantee algab Nõmme keskuses Nõmme Kultuurikeskuse kõrval Pärnu maantee ja Turu platsi ristilt, jookseb kirde suunas ning lõpeb Mustamäe nõlva ääres Piiri tänava ja Kristjan Raua tänava ristmikul. Tänava pikkus on umbes 450 meetrit. Nõmme keskuse poolne lõik kuni nimetu põiktänavani on ühesuunaline. Suurim majanumber on 27. Elamu Vana-Pärnu maantee 17 Elamu Vana-Pärnu maantee 18 Elamu Pärnu maantee ja Vana-Pärnu maantee nurgal Nõmme Muusikakooli hoone Vana-Pärnu maanteel
Kenny Dalglish

Kenneth Mathieson Dalglish (sündinud 4. märtsil 1951 Glasgow's) on endine Šotimaa jalgpallur, ründaja. Oma jalgpallurikarjääri jooksul mängis Dalglish vaid kahes klubis – Liverpoolis ja Celticus. Šotimaa klubiga tuli Dalglish neli korda riigi meistriks. 1977. aastal kolis Dalglish Liverpooli, kus tuli seitse korda Football League First Divisioni meistriks ja võitis kolm Euroopa karikat. Pärast jalgpallurikarjääri lõppu töötas Dalglish treenerina. Ta oli aastatel 1985–1991 ja 2011–2012 Liverpooli, 1991–1995 Blackburn Roversi, 1997–1998 Newcastle Unitedi ja 2000. aastal Celticu peatreener.