laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Haabersti Vene Gümnaasium

Mitte segi ajada Haabersti Vene Eragümnaasiumiga Haabersti Vene Gümnaasium on venekeelne kool (gümnaasium) Tallinnas Haabersti linnaosas. Kooli ajalugu ulatub aastasse 1937, kui tegevust alustas Tallinna Reaalkool nr 5, poistekoolina. 1940–1944 kandis kool nime Tallinna 5. Kool ning tegutses poiste ja tüdrukute koolina. 1944. aastast asus koolihoone aadressil Hariduse tänav 3, 1946. aastast tegutses seitsmeaastase venekeelse õppega kool aadressil Vabriku tänav 10. 1949. aastal sai kooli nimeks Tallinna 5. Keskkool ning kool tegutses 1955. aastast Vana-Kalamaja tänaval ning 1978. aastast aadressil Õismäe tee 132. https://web.archive.org/web/20160304200940/http://www.hvg.tln.edu.ee/site/ajalugu (vaadatud 31.12.2015) Kooli koduleht
Harmi Põhikool

Harmi Põhikool oli põhikool Harju maakonnas Kose vallas Harmi külas endises Uue-Harmi mõisas. Kool lõpetas tegevuse 2017. aastal, mil see liideti Kose Gümnaasiumiga. "Kose Gümnaasiumi arengukava 2020-2030" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 18. aprill 2021. Vaadatud 18. aprillil 2021.
Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool

Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool on kool Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis, aadressil Vabaõhukooli tee 7. Kooli asutas riigivanem Konstantin Pätsi initsiatiivil 1938. aastal Eesti Punase Risti Peavalitsus. Kooli hoonete ehitusprojekti ideekavandite võistlusel võitis esikoha Paula Delachier-Ilvese projekt. Selle projekti järgi valmisid ehitusjoonised arhitekt Konstantin Bölault. Ehitustööde juhatajaks määrati insener Voldemar Kask. Nurgakivi pandi 15. septembril 1935. Kooliaia jaoks kinkis K. Päts oma talu küljest 2,5 hektarit maad.. Esialgu loodi kool eesmärgiga seal õpetada nõrgema tervise, alatoitumuse ja teiste selliste puudustega lapsi. Koolimaja ehitus lõppes jaanuaris 1938 ja kool alustas tegevust 1. märtsil 1938. Kooli pidulik avamine toimus 2. juunil 1938. 1948. aastal sai kooli nimeks Kose-Lükati Sanatoorne Metsakool. 1994. aastal taastati varasem nimi Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool. 1938-1940 Juhan Kull 1948-1951 Aleksandra Aalak 1951-1964 Eduard Plaan 1964-1974 Boriss Metsküll 1974-1980 AIeksander Lilles 1980-1983 Karl Tammet 1983-1984 Udo Laos 1984-2005 Valdek Berendsen 2005-2012 Mait Tõitoja 2012- Erle Kuusik (Põiklik) 2019- Ave Szymanel 2022- Erle Kuusik (Põiklik) Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool (vaadatud 23.08.2021) Kooli koduleht
Põhja-Karjala maakond

Põhja-Karjala maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes. Kuni läänide kaotamiseni (31. detsembrini 2009) kuulus see Ida-Soome lääni. Maakonnas on 13 omavalitsusüksust, millest 5 on linnad. Ilomantsi vald Joensuu Juuka vald Kitee Kontiolahti vald Lieksa Liperi vald Nurmes Outokumpu Polvijärvi vald Rääkkylä vald Tohmajärvi vald Valtimo vald Eno vald Kesälahti vald Kiihtelysvaara vald Nurmese vald Pielisensuu vald Pielisjärvi vald Pyhäselkä vald Pälkjärvi vald Tuupovaara vald Värtsilä vald https://www.maanmittauslaitos.fi/sites/maanmittauslaitos.fi/files/attachments/2021/01/Vuoden_2021_pinta-alatilasto_kunnat_maakunnat.pdf http://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vrm__vamuu/statfin_vamuu_pxt_11lj.px Maakonna koduleht
Brahmagupta

Brahmagupta (u 598 – pärast 665) oli india matemaatik ja astronoom. Ta elas Bhinmalis (asub tänapäeval Rajasthanis). Ta on tuntud kahe varase tööga matemaatikas ja astronoomias: teoreetiline "Brāhmasphuṭasiddhānta" ja praktilisem "Khaṇḍakhādyaka". Need olid sanskriti keeles kirjutatud värsstraktaadid. Oma sanskritikeelses ainult värssides kirjutatud traktaadis "Brāhmasphuṭasiddhānta" (628 aastal) andis Brahmagupta esimesena reeglid aritmeetilisteks teheteks nulli ja negatiivsete arvudega. Nulli tähistas sõna Śūnya (sanskriti keeles ka tühjus). Traktaadi pealkirja "Brāhmasphuṭasiddhānta" võib tõlkida kui Brahma õigesti sätestatud õpetust. Mehta, Sonia "501 Things You Should Have Learned About..Math" Tõlge eesti keelde. Tõlkinud Matti Piirimaa 2017
Lasnamäe Põhikool

Lasnamäe Põhikool on põhikool Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Ümera 46. Kooli ajalugu ulatub aastasse 1972, kui asutati Tallinna I Logopeediline Kool. 1984 sai kooli nimeks Tallinna 59. 8-klassiline Kool. 1990 sai kooli nimeks Tallinna 59. Põhikool. 1999 sai kooli nimeks Tallinna Kadrioru Põhikool. 2004 sai kooli nimeks Lasnamäe Põhikool. 2007 liideti kooliga Tallinna 63. Põhikool. Lasnamäe Gümnaasium Lasnamäe Muusikakool http://www.lpk.tln.edu.ee/ee/info/kooli-ajalugu.html (vaadatud 31.12.2015) Kooli koduleht
Lasnamäe Gümnaasium

Mitte segi ajada Lasnamäe Vene Gümnaasiumiga Lasnamäe Gümnaasium on vene õppekeelega gümnaasium Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Pae 82. Lasnamäe Gümnaasium on munitsipaalkool, mis avati 1. septembril 1979. a. 2017. aasta detsembrikuu seisuga õpib Lasnamäe Gümnaasiumis 1286 õpilast. Kool töötab ühes vahetuses. Lasnamäe Gümnaasiumi prioriteediks on aastaid olnud õpilaste digipädevuse arendamine. Alates 2015. aastast on koolis 5 arvutiklassi, kaks neist on keelte õppimiseks. Lasnamäe Gümnaasium pakub oma õpilastele mitmekesist klassivälist tegevust. Koolis töötab palju huviringe, pikapäevarühm ning on suurepärased tingimused sportimiseks. Koolil on ujula, kaks spordisaali ja tantsusaal. Lasnamäe Gümnaasiumi rahvatantsukollektiivid osalevad Eesti laulu- ja tantsupidudel ja võtavad igal aastal osa Tartu Vene ballist. Alates 2010. aastast töötavad esimeses kooliastmes varajase keelekümbluse klassid, üksikutes klassides on spordi ja tervise suund ja eestikeelse aineõpetusega klassid (oskusaineid õpetatakse eesti keeles). Teises ja kolmandas kooliastmes toimub õppetöö tava- ja väikeklassides, samuti töötavad hilise keelekümbluse klassid. Gümnaasiumis on õpilastele tagatud eestikeelne aineõpe 60% ulatuses ning on võimalus valida mitmeid valikaineid. Gümnaasiumi astmes on lai valik võõrkeeli, lisaks inglise keelele saab õppida ka saksa, soome, prantsuse ja jaapani keelt. Kooli ajaloost: 1.septembril 1979. aastal avati Tallinna 12. Keskkool, kus avaaktusel helistas esimest koolikella esimese klassi õpilane Maia Blinder. 1981.aasta kevadel lõpetas kooli esimene lend. 1986.aastal avati koolis esimene spordiklass, kus treeneriteks olid V. J Grabovski ja V. V. Sidorov. 26. aprillil 1996. aastal nimetati Tallinna 12. Keskkool Tallinna linnavalitsuse otsusega ümber Lasnamäe Gümnaasiumiks. 2002. aastal omistas Tallinna Haridusamet Lasnamäe Gümnaasiumile „Hea õppekeskkonnaga kooli” staatuse. 2003. aastal sai gümnaasium tegutsemisloa. 2003. aastal hakkas Lasnamäe Gümnaasiumis tegutsema S. D. Blühheri algatusel loodud I. Severjanini ühing ( Nüüdne I. Severjanini klubi, juhendaja T. S. Prihodko) 2007ndast aastast on Lasnamäe Gümnaasiumi rahvatantsijad osalenud noorte tantsu- ja laulupidudel . Samal aastal alustas S. N. Orgmets – Brusnigina juhendamisel tööd balletistuudio Lootos 1. septemril 2015. aastal ühendati Lasnamäe Gümnaasiumiga Tallinna Paekaare Gümnaasium. 2017. aastal ühines Lasnamäe Gümnaasium koostöös Tallinna linna ning Haridus- ja Teadusministeeriumiga pilootprojektiga „Eesti keel selgeks.” Direktorid: 1979–1987 V. I. Kornienko 1987–2016 А. А. Hаак 08.2016–11.2016 J. К. Beljajev 12.2016– 03.2017 М. Таlvik (direktori kohusetäitja) 13.03.2017–30.04.2023 А. А. Kante 01.05.2023–18.12.2923 O. Joganson (direktori kohusetäitja) 19.12.2023– ..... O. Joganson Lasnamäe Muusikakool Lasnamäe Põhikool Kooli koduleht
Põhja-Savo maakond

Põhja-Savo maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes. Varem kuulus Ida-Soome lääni. Maakonnas on 19 kohalikku omavalitsust, sealhulgas 5 linna. Iisalmi linn Joroineni vald Kaavi vald Keitele vald Kiuruvesi linn Kuopio linn Lapinlahti vald Leppävirta vald Pielavesi vald Rautalampi vald Rautavaara vald Siilinjärvi vald Sonkajärvi vald Suonenjoki linn Tervo vald Tuusniemi vald Varkause linn Vesanto vald Vieremä vald Iisalmi vald Juankoski linn Juankoski vald Karttula vald Kuopio vald Maaninka vald Muuruvesi vald Nilsiä linn Riistavesi vald Säyneineni vald Varpaisjärvi vald Vehmersalmi vald https://www.maanmittauslaitos.fi/sites/maanmittauslaitos.fi/files/attachments/2021/01/Vuoden_2021_pinta-alatilasto_kunnat_maakunnat.pdf http://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vrm__vamuu/statfin_vamuu_pxt_11lj.px Maakonna koduleht
Šovgenovski rajoon

Šovgenovski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Adõgee vabariigis. Rajoonis on 6 kohalikku omavalitsusüksust ja 31 asulat. Q126682725  Šovgenovski rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tallinna Läänemere Gümnaasium

Tallinna Läänemere Gümnaasium on gümnaasium Tallinnas aadressil Vormsi 3. Kool alustas tegevust 1. septembril 1989 Tallinna 65. Keskkoolina. Aastast 1999 kannab kool nime Tallinna Läänemere Gümnaasium. http://www.laanemere.tln.edu.ee/index.php/et/uldinfo/kooli-ajalugu (vaadatud 31.12.2016) Kooli koduleht
Košehhabli rajoon

Košehhabli rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Adõgee vabariigis. Rajoonis on 9 kohalikku omavalitsusüksust ja 24 asulat. Q126682725  Košehhabli rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Phaidros

"Phaidros" [f'aidros] on antiikfilosoof Platoni dialoogi vormis filosoofiline teos. "Phaidroses" vestlevad Sokrates ja temast natuke noorem Phaidros kõnekunsti ehk retoorika üle. Selle tarbeks puudutatakse hulka teemasid, mis peaksid aitama kaasa kõnekunsti loomuse selgitamisele, näiteks hing, selle surematus ja mõjutamine, ilu, haridus, dialektika, filosoofia, kõne, kiri, prohvetlus ja armastus (platooniline armastus), kusjuures Sokrates peab kahte viimast maania vormideks. "Phaidroses" kirjeldatakse inimese hinge kuulsa kaariku võrdpildiga. Dialoog avaldati eesti keeles osaliselt aastal 1964. Terviktõlge ilmus Platoni "Teoste" 1. köites (Tartu: Ilmamaa, 2003, tõlkinud Marju Lepajõe). Platoni dialoogid Phaidrose dialoog inglise keeles
2U

2U võib tähendada mitut asja: 2 U on Eesti ansambel 2U on Norra ansambel 2U on püstikuühik (2U), 2U = 3,5 tolli 2U, David Guetta kaastegev Justin Bieber laul.
3Pead

3Pead (ajakirjanduses ka 3 Pead) on Eesti alternatiivmuusika ansambel. Ansambel sai võistlusel Eesti Laul 2010 lauluga "Poolel teel" kümnenda koha. Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Fifty-Fifty

Fifty-fifty ehk 50/50 (öeldakse viiskümmend viiskümmend) on seotud millegi kahe valikuga, näiteks viktoriinis antud kaks valikuvõimalust. Fraas on nime andnud ka mitmele muule asjale: 50/50 (ansambel), Eesti ansambel ...
Oskar ja asjad

"Oskar ja asjad" on 2015. aastal ilmunud Andrus Kivirähki lasteraamat. Raamatu on illustreerinud Anne Pikkov. Oskari ema sõidab kaheks kuuks Ameerikasse kursustele ja poiss saadetakse juuniks ja juuliks maale vanaema juurde. Oskar aga unustab oma mobiiltelefoni linna ja ta ei saa mängida mobiilimänge. Ta ei oska oma vaba ajaga suurt midagi mõistlikku peale hakata. Juhuslikult leiab ta aga kuuri alt mobiiltelefoni moodi puust eseme. Üllatunult avastab ta, et sellega saab helistada asjadele. Oskar avastab uue ja senitundmatu maailma ning leiab endale palju sõpru.
Baar (sari)

"Baar" oli kahel hooajal (2004 ja 2005) Kanal 2-s näidatud tõsielusari. Sari on Eesti versioon Rootsi tõsielusarjast "Baar" ("Baren"). Sarjas osalesid mitmed hiljem tuntuks saanud poliitikud, näiteks Paavo Pärn, Talis Kitsing; saates osales ka poliitik Sirje Kingsepp. Algus: 16. oktoober 2004 Lõpp: 31. detsember 2004 Kestus: 77 päeva Finalistid: Annika (võitja) ja Paavo (II koht) Algus: 3. oktoober 2005 Lõpp: 31. detsember 2005 Kestus: 90 päeva Finalistid: Alari (võitja) ja Karin (II koht)
Subboteja

"Subboteja" oli Tallinna Televisioonis näidatav venekeelne telesari, mida juhtisid Aleksandr Zukerman ja Mihhail Vladislavlev. Sarja tootmist toetas Avatud Eesti Fond. Sarja on varem näidanud Kanal 2 ja Kanal 12. "TallinnaTV otsing - Subboteja". Tallinna TV. 6. oktoober 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. detsember 2018. Sarjast Kanal 2 kodulehel Sarjast Kanal 12 kodulehel
Reisile sinuga

"Reisile sinuga" oli Eesti Televisioonis ja hiljem Kanal 2-s näidatud meelelahutuslik saatesari. Esimene saade oli eetris 1993. aasta sügishooajal. Alates 2000. aasta sügishooajast näidati saadet Kanal 2-s.Saate eelkäija oli 1990.a septembris ETV eetrisse läinud "Napakymppi - Otse kümnesse",mille saatejuht oli Andres Jõesaar. 1997–1999 juhtis saadet Vahur Kersna[viide?]. Seejärel juhtis saadet pikka aega Maire Aunaste[viide?]. http://epl.delfi.ee/news/eesti/reisile-sinuga-kolib-kanal-2-ekraanile?id=50790576 (vaadatud 31.12.2015) "Reisile sinuga" saateid ERRi digihoidlas
Aare (eesnimi)

Aare on eesti mehenimi. Nime on Eestis harva pandud ka naistele. 1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Aare 2265 mehel ja 11 naisel. Aare oli 2017. aastal Eestis populaarsuselt 74. ja 2018. aastal 75. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Aare vanuserühmas 55–59, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 43,59, ning Jõgeva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 36,34. Aare oli keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus on 55). Aare Allikvee, muusikateadlane ja pedagoog Aare Evisalu, piirivalveametnik Aare Heinvee, poliitik Aare Hindremäe, talupidaja ja fotograaf Aare Hõrn, setu kultuuritegelane Aare Kasemets, sotsiaalteadlane, riigiametnik, kodanikuühiskonna aktivist Aare Kruusimäe, helilooja Aare Kuusik, entomoloog Aare Laanemets, näitleja ja lavastaja Aare Laas, jalgpallitreener Aare Laht, keemik Aare Laine, ajakirjanik Aare-Paul Lattik, organist ja muusikapedagoog Aare Martinson, pedagoog Aare Mäemets, hüdrobioloog, zooloog, limnoloog, ökoloog ja loodusfotograaf Aare Nõmme, poksija Aare Olander Aare Pilv, luuletaja ja kirjandusteadlane Aare Purga, füüsik ja riigitegelane Aare Põder, klahvpillimängija Aare-Heino Raig, jurist Aare Renzer, majandusteadlane Aare Saal, ooperilaulja Aare Siir, riigiametnik Aare Tammesalu, tšellist Aare Toikka, näitleja, lavastaja, näitekirjanik ja teatrijuht "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2020. Vaadatud 20. septembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Lõuna-Savo maakond

Lõuna-Savo maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes Ida-Soome läänis. Maakonnas on 12 kohalikku omavalitsust, sealhulgas 3 linna. Enonkoski vald Hirvensalmi vald Juva vald Kangasniemi vald Mikkeli linn Mäntyharju vald Pertunmaa vald Pieksämäki linn Puumala vald Rantasalmi vald Savonlinna linn Sulkava vald Anttola vald Haukivuori vald Kangaslampi vald Kerimäki vald Mikkeli vald Jäppilä vald Pieksänmaa vald Pieksämäki vald Punkaharju vald Ristiina vald Sääminki vald Virtasalmi vald Joroineni vald Heinävesi vald https://www.maanmittauslaitos.fi/sites/maanmittauslaitos.fi/files/attachments/2021/01/Vuoden_2021_pinta-alatilasto_kunnat_maakunnat.pdf http://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vrm__vamuu/statfin_vamuu_pxt_11lj.px Government decided on division into regions[alaline kõdulink] Maakonna koduleht
Ago (eesnimi)

Ago on eesti mehenimi. Nime variant on Agu. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ago 712 mehel. Ago on Eestis populaarsuselt 214. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Ago vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 11,52 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 12,53. Ago oli keskmiselt 53 aasta vanune (mediaanvanus oli 53). 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ago 636 mehel. Ago oli populaarsuselt 246. mehenimi. Ago Aaloe, geoloog Ago Aava, sõjaväelane Ago Anderson, näitleja Ago Aunver, arst Ago Gaškov, ajakirjanik Ago-Endrik Kerge, näitleja ja lavastaja Ago Künnap, keeleteadlane Ago Markvardt, kahevõistleja Ago Naarits, poliitik Ago Neo, maadleja Ago Pajur, ajaloolane Ago Pärtel, arhivaar Ago Pärtelpoeg, ajakirjanik Ago Reio, sporditegelane Ago Rinken, keemik Ago Roo, näitleja Ago Rooseste, spordipedagoog Ago Ruus, filmioperaator Ago Saller, näitleja Ago Samoson, füüsik Ago Silde, poliitik Ago Ustal, ajakirjanik Ago Vallas, statistik ja harrastusajaloolane Ago Viljari, teoloog ja vaimulik "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. august 2020. Vaadatud 6. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.stat.ee/nimed/Ago
Aavo

Aavo on eesti mehenimi. Nime variant on Avo. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aavo 733 mehel. Aavo oli Eestis populaarsuselt 210. mehenimi. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aavo 635 mehel. Aavo oli populaarsuselt 247. mehenimi. Aavo oli 2019. aastal keskmiselt 61 aasta vanune (mediaanvanus oli 62). Kõige populaarsem on eesnimi Aavo vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 15,09 ning Põlva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 12,23. Aavo Keerme, eesti omavalitsusjuht Aavo Kuslapuu, eesti elektroonik ja informaatik Aavo Mölder, eesti põllumajandusjuht ja poliitik Aavo Ots, eesti trompetist, dirigent ja muusikapedagoog Aavo Otsar, eesti majandusteadlane Aavo Pikkuus, eesti jalgrattasportlane Aavo Põhjala, eesti judotreener Aavo Sarap, eesti jalgpallitreener Aavo Tomingas, eesti jalgpallitreener Aavo Ürgsoo, Eesti sõjaväelane https://www.stat.ee/nimed/Aavo "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. august 2020. Vaadatud 22. novembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Ahti (eesnimi)

Ahti on eesti ja soome mehenimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ahti 775 mehel. Ahti on levikult 206. mehenimi. Ahti oli keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 45). Kõige populaarsem oli eesnimi Ahti vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16,49. Ahti Bachblum, eesti pianist, laulja, helilooja, dirigent, organist ja vaimulik Ahti Heinla, eesti programmeerija, ettevõtja ja investor Ahti Karjalainen, soome poliitik Ahti Kooskora, eesti arhitekt Ahti Kõo, eesti jurist, kirjanik ja endine poliitik Ahti Mänd Ahti Niilisk, eesti füüsik Ahti Nurmis, eesti laulja Ahti Pekkala, soome poliitik Ahti Puur, eesti tippjuht Ahti Pärna, eesti laevajuht ja juhtimisteadlane Ahto (eesnimi) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2020. Vaadatud 18. mail 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Agu (eesnimi)

Agu on eesti mehenimi. Nime variant on Ago. 1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Agu 440 mehel. Agu on Eestis populaarsuselt 284. mehenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Agu vanuserühmas 65–69, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,23 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 12,86. Agu on keskmiselt 59 aasta vanune (mediaanvanus on 60). 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Agu 360 mehel. Agu oli populaarsuselt 347. mehenimi. Agu Aarna, eesti põlevkivikeemik Agu Laisk, eesti füüsik ja taimefüsioloog Agu Peerna, eesti graafik ja raamatuillustraator Agu Sisask, eesti tõlkija, proosakirjanik ja luuletaja https://www.stat.ee/nimed/Agu
Lasnamäe Vene Gümnaasium

Mitte segi ajada Lasnamäe Gümnaasiumiga Lasnamäe Vene Gümnaasium on vene õppekeelega gümnaasium Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Jaan Koorti tänav 23. Kool avati 1. septembril 1981 Tallinna 48. Keskkoolina. Esimesel õppeaastal õppis koolis 889 õpilast 29 klassikomplektis. Suurim õpilaste arv (2211 õpilast) oli 1988/89. õppeaastal. Kooli esimene direktor oli Irina Opjokina. 5. detsembril 1997 muudeti kooli nimi Lasnamäe Vene Gümnaasiumiks. Kooli direktor on Svetlana Hemkova. "Kooli ajalugu kooli kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 1. jaanuaril 2016. "Andmed Tallinna Haridusamei kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 1. jaanuaril 2016. Kooli koduleht Kooli koduleht
Aigar

Aigar on eesti mehenimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aigar 464 mehel. Aigar oli populaarsuselt 281. mehenimi. Aigar oli keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus oli 38). Kõige populaarsem oli eesnimi Aigar vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,84. Aigar Kallas, metsandustegelane Aigar Leok, mootorrattasportlane Aigar Põder, poliitik Aigar Vahemetsa, ajaloolane, sotsioloog ja kirjanik Aigar Vaigu, Rakett 69 saatejuht ja kohtunik. Aigars "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. jaanuar 2020. Vaadatud 1. jaanuaril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Aimar

See artikkel räägib mehenimest. Viikingilaeva koopia kohta vaata artiklit Aimar (laev). Aimar on eesti ja baski mehenimi. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Aimar 652 mehel. Aimar oli Eestis levikult 229. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Aimar vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,67, ning Põlva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 13,64. Aimar oli keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus oli 44). Aimar Altosaar, poliitik Aimar Arula, õpetaja Aimar Jugaste, ajakirjanik ja ettevõtja Aimar Ventsel https://www.stat.ee/nimed/Aimar Aimar statistikaameti andmebaasis
Narva (täpsustus)

Narva, suuruselt kolmas linn Eestis Narva (Ontario), küla Ontario provintsis Kanadas Narva (Soome), küla Vesilahti vallas Soomes Narva (Krasnojarski krai), küla Krasnojarski krais Venemaal Narva (Primorje krai), küla Primorje krais Venemaal Narva, eesti perekonnanimi Jaan Narva (sündinud 1958), eesti maletaja Regina Narva (sündinud 1970), eesti maletaja Triin Narva (sündinud 1994), eesti maletaja Narva-Jõesuu, linn Eesti kirdeosas Narva lahe rannikul Narva mandal, Mahbūbnagari ringkonnas Andhra Pradeshi osariigis Indias Narva jõgi, Eesti ja Venemaa piirijõgi Narva jõgi Nemunase jõestikus Narva jõgi (Primorje krai), jõgi Primorje krais Venemaal, mis suubub Amuuri lahte Narva veehoidla, tehisjärv Narva jõel Eesti-Venemaa piiril Narva laht, Soome lahe osa Narva laht (Primorje krai), laht Primorje krais Venemaal, Amuuri lahe osa, selle rannikul asub Narva (Primorje krai) Narva vanalinn Narva Hermanni linnus, linnus Narva idaosas Narva raekoda Narva raad, Narva linna kohtu- ja valitsusorgan kuni 1889. aastani Narva rae liikmete loend Narva värav, triumfivärav Peterburis Streikide väljakul Narva kordon (:ru), ajalooline kordon Peterburi lõunaosas Narva maantee, mitme tänava nimi Eestis Narva föderaalmaantee, föderaalmaantee Venemaal Peterburi Narva Elektrijaamad, energeetikaettevõte Eestis Narva elektrilampide tehas, elektrilampide tehas Saksamaa DV-s Narva kultuur, arheoloogiline kultuur Narva kihelkond, ajalooline kirikukihelkond Virumaa idaservas Narva jõe piirkond, piirkond Narva jõe kallastel Narva lahing, lahingud Narva ümbrustes Armeegrupp Narwa, aastatel 1941–1944 Saksa väegrupi Nord koosseisus võidelnud väekoondis Pataljon "Narva", 1942. aastal eesti vabatahtlikest moodustatud Relva-SS rindeväeosa SS Narva, Briti kaubalaev aastatel 1946–1957 Narva PSK, Eesti jäähokiklubi JK Narva Trans, Eesti jalgpalliklubi JK Narva United, Eesti jalgpalliklubi Narva SK Baltika, endine Eesti jalgpalliklubi SG NARVA Berlin, Saksamaa spordiklubi Narva Kreenholmi staadion, JK Narva Transi staadion Narvas Narva Kalevi Fama staadion, JK Narva United staadion Narvas Võit Narva all, maal
Aivo

Aivo on mehenimi. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Aivo 81 inimesel. Aivo Adamson, ettevõtlustegelane ja riigiametnik Aivo Blum, maalikunstnik ja arvutigraafik Aivo Kapten, kaitseliitlane Aivo Lõhmus, kirjanik Aivo Noormets, kergejõustiklane Aivo Nurkse, majandusteadlane Aivo Orav, diplomaat Aivo Osa, keemik Aivo Paljasmaa, näitleja ja ajakirjanik Aivo Parring, matemaatik Aivo Prükk, vaimulik Aivo Reinart, füüsik Aivo Reiner, majandusteadlane Aivo Saar, füüsik Aivo Udras, laskesuusataja Aivo Välja, dirigent Personvārdu datu bāze