laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti Terminoloogia Ühing

Eesti Terminoloogia Ühing (lühendina Eter, inglise keeles Estonian Terminology Society) oli 19. juunil 2001 asutatud mittetulundusühing, mis lõpetas tegevuse 2015. aastal. Ühingu eesmärgid olid Eestis tehtava terminoloogiatöö koordineerimine koostöös Eesti Keele Instituudiga ja kooskõlas kehtivate õigusaktidega; koostöö korraldamine rahvusvahelise terminoloogiaasutuste võrguga; olemasolevate terminoloogiakogude (andmebaasid, raamatukogud) integreerimine ja edasiarendamine; oskuskeelekorralduse toetamine; terminoloogiliste teenuste (termininõuanded, eksperdihinnangud, erialatekstide tõlked, oskuskeeleinfo levitamine) andmine; terminoloogiakoolituse korraldamine; nii kodumaiste kui ka rahvusvaheliste terminoloogiaprojektide täitmise korraldamine; oskussõnastike ja muu terminoloogiateemalise kirjanduse kirjastamine; nende isikute koondamine, kes oma tegevusega tahavad seltsi ülesannete täitmisest osa võtta. Eesti Terminoloogia Ühingusse võisid kuuluda nii füüsilised kui ka juriidilised isikud. Äriregistri andmeil kustutati Eter registrist 15. detsembril 2015. Eesti Terminoloogia Ühingu koduleht
Heinrich Uukkivi

Heinrich Uukkivi (10. mai 1912 Narva-Jõesuu – 1943 Krasnojarski krai, Vene NFSV) oli eesti jalgpallur. Oma koondisedebüüdi tegi Uukkivi 8. juulil 1931 sõpruskohtumises Rootsi jalgpallikoondise vastu. Ta viibis platsil kõik 90 minutit. Mäng kaotati 3:1. Uukkivi oli mängupäeval 19-aastane. 7. augustil 1935 lõi ta Soome jalgpallikoondise vastu oma esimese värava koondises. Mäng lõppes 2:2. 1941. aastal Punaarmeesse mobiliseerituna võttis osa Velikije Luki lahingutest ning läks üle Saksa poolele. Velikije Luki langedes Nõukogude vägede kätte langes vangi ka Uukkivi. Nõukogude tribunal karistas teda Saksa poolele ülemineku eest algul surmanuhtlusega, hiljem muudeti see 10-aastaseks vangilaagrikaristuseks. Uukkivi hukkus vangilaagris. Eesti jalgpallikoondislaste loend Biograafia ESBL-is
Argo Arbeiter

Argo Arbeiter (sündinud 5. detsembril 1973 Viljandis) on Eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur. Ta on lõpetanud 1993. aastal Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli. 1998–2000 mängis Soome klubis Kotkan TP. Ta on olnud IV liiga klubi FC Eston Villa treener ja mängija. 2016. aastal sai ta FC Flora peatreeneriks, 2017. aasta algul määrati ta JK Tallinna Kalevi noortetöö arenguspetsialistiks ning sama aasta lõpus klubi esindusmeeskonna peatreeneriks. 2018. aasta novembris sõlmis Arbeiter Soome esiliiga klubiga Kotkan TP 2+1 aastat kehtiva lepingu ning sai meeskonna peatreeneriks, abitreeneriks määrati Indrek Zelinski. 2021. aasta novembris alustas tööd Nõmme Kalju spordidirektorina. Eesti jalgpallikoondis Hõbepalli võitja 1996 Eesti jalgpallikoondislaste loend http://jalgpall.ee/team.php?team=1009&b=IV.E&year=2010 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. aprill 2010. Vaadatud 14. oktoobril 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "FC Flora uueks peatreeneriks saab Levadiast lahkunud Argo Arbeiter". ERR Sport. 13. juuli 2016. Vaadatud 21.07.2016 "Argo Arbeiter liitub Kaleviga". 4. jaanuar 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2018. Vaadatud 10. novembril 2018. AMETLIK! Tallinna Kalevi uueks peatreeneriks saab Argo Arbeiter Õhtuleht, 17. november 2017 AMETLIK: Arbeiter lahkub Kalevist, Zelinski Vaprusest ning uuest hooajast asutakse tööle välismaal Soccernet, 8. november 2018 Soomest naasnud Arbeiter saab Nõmme Kalju spordidirektoriks Postimees, 2. november 2021 Biograafia ESBL-is
Trammiliiklus Ust-Ilimskis

Ust-Ilimski kiirtrammiliin avati 15. septembril 1988. Trammi rööpmelaius on samasugune nagu laiarööpmelisel rongil – 1524 mm. Kasutusel on Vene päritolu trammid KTM-5. Kiirtrammiliini pikkus on 15 km ja liinil on lisaks trammidepoo peatusele veel neli vahepeatust ja kaks lõpp-peatust: 9. mikrorajoon ja Tselluloosikombinaat. Depoo peatus asub keskel. Pikim peatusevahe on 4,6 km, mis on üks maailma pikimaid. Marsruutidel ei ole numbreid, sest neid on ainult kaks: lühike (9. mikrorajoonist depooni) ja pikk (teise otsa, tselluloosikombinaadini). Kiirtramm sõidab tipptunnil iga 5 minuti tagant, väljaspool tipptundi iga poole tunni tagant, olenemata ilmast, isegi 50-kraadise külmaga. Trammi keskmine kiirus on 26 km/h, mis ületab märgatavalt Venemaa keskmist (15 km/h). Pilet maksab lühikesel liinil 12 rubla, pikal liinil 15 rubla. Igas vagunis on konduktor. 2001. aastal valiti Ust-Ilimski kiirtramm Venemaa parimaks trammisüsteemiks. Ust-Ilimski tramm (vene keeles)
Aluste–Kergu tee

Aluste–Kergu tee (registrinumbriga 58) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Aluste ja Pärnjõe küla piiril Pärnu–Rakvere–Sõmeru tee 38. kilomeetril. Tee pikkus on 12,2 km. Tee lõpeb Kergu külas Rapla–Järvakandi–Kergu tee ja Pärnu-Jaagupi – Kergu tee lõpus. Sildade nimistu pärineb teeregistrist. Pärnjõe küla, Aluste küla, Viluvere küla, Sohlu küla, Kergu küla.
Mari keel

Mari keel (niidumari марий йылме; mäemari мары йӹлмӹ) on maride kõneldav soome-ugri keelte hulka kuuluv volga-soome keel. 2002. aastal oli kõnelejaid 488 000. Mari keeles on neli suuremat murret: mäemari (Volgast lõunas), loodemari (Kirovi oblastis ja Nižni Novgorodi oblastis), niidumari (Volgast põhjas ja läänes; mari keele kõnelejate enamus) ja idamurre. Kirjakeeli on kaks – mäemari ja niidumari. Mõlemad kirjakeeled on Marimaal ametikeelteks. Mari keele kujunemisala arvatakse asuvat tänasest Marimaast lääne pool. Esimesed kirjakeele mälestised 18. sajandist. Mõlemad mari kirjakeeled kasutavad praegu kohandatud kirillitsat. Niidumari tähestikus on lisaks vene tähestiku tähtedele tähed Ҥ, Ӧ ja Ӱ. Mäemari tähestikus on Ӓ, Ӧ, Ӱ ja Ӹ. Niidumari küsisõnad: мо "mis", кӧ "kes", кузе "kuidas", мочол(о), мыняр(е) "kui palju", кушто "kus", кушко "kuhu", кунам "millal", могай "milline", молан "miks". Mäemari küsisõnad: ма "mis", кӱ "kes", кыце "kuidas", маняр "kui palju", кышты "kus", кышкы "kuhu", кынам "millal", махань "milline", малын "miks". Marid Marimaa Mäemari ja niidumari tähestik Eesti-mari sõnaraamat Ersa, komi, mari, mokša ja udmurdi nimede kirjutamine eesti tekstis Soome-ugri sõnaraamatud Ethnologue.com niidumari keelest Ethnologue.com mäemari keelest Meedias Sven-Erik Soosaar: "EKI keelekool: hindamatu väärtusega esivanemate keel" arvamus.postimees.ee, 12. mai 2017
Kammertoon

Kammertoon on muusikas kokkuleppeline helikõrguse etalon. Helihark
Pärnu–Tori tee

Pärnu–Tori tee (registrinumbriga 59) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Pärnu linna ja Reiu küla piiril Tallinna–Pärnu–Ikla tee 134. kilomeetril. Tee pikkus on 23,5 km. Tee lõpeb Selja külas Pärnu–Rakvere–Sõmeru tee 22. kilomeetril. Pärnu linnast kuni Kõrsa külani kannab nime Paide maantee, Paikuse alevikus osaliselt ka Pärnade puiestee nime. Tori aleviku tänavatena kannab nimesid Pärnu maantee ja Selja maantee. Sildade nimistu pärineb teeregistrist. Pärnu linn, Reiu küla, Paikuse alevik, Sindi linn, Seljametsa küla, Kõrsa küla, Urumarja küla, Taali küla, Randivälja küla, Tori alevik, Selja küla.
Ismene

Ismene oli müütilise Teeba kuninga Oidipuse ja tema ema Iokaste tütar, Antigone, Polyneikese ja Eteoklese õde. Ismene esineb tegelasena Sophoklese tragöödias "Antigone". Kui Antigone tahab kuningas Kreoni käsu vastaselt matta oma venda Polyneikest, teatab ta sellest ka Ismenele. Ismene vaidleb õele vastu ja arvab, et seadusele ja kuningale ei sobi vastu hakata. Kui Antigone lõpuks venna matab ja kuningas ta selle eest elusalt müürib, siis teatab Ismene, et ta aitas oma õde ja nõuab ka endale sarnast saatust.
Hirvo Surva

Hirvo Surva (sündinud 2. juulil 1963 Kohtla-Järvel) on eesti koorijuht. Hirvo Surva õppis 1979. aastani Kohtla-Järve 1. Keskkoolis. Aastail 1979–1983 õppis Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis koorijuhtimist Silvia Melliku juures, seejärel sama eriala Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Ants Üleoja juhendamisel (1983–1990). 2006. aastast töötab ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia õppejõuna. Detsembrist 2001 on ta rahvusooperi Estonia poistekoori peadirigent. Ta on olnud ka Eesti Meestelaulu Seltsi poistekoori Kalev peadirigent (aastatel 1994–2009), Revalia Kammermeeskoori peadirigent (aastast 1998) ja Eesti Rahvusringhäälingu segakoori dirigent (aastast 2008), on juhatanud ka Teaduste Akadeemia meeskoori. Ta on Eesti Koorijuhtide Liidu ja Eesti Kooriühingu juhatuse esimees. Hirvo Surva oli 1993. aasta VII noorte laulu- ja tantsupeo poistekooride dirigent, 1994. aasta XXII üldlaulupeo poiste- ja meeskooride dirigent, 1997. aasta VIII noorte laulu- ja tantsupeo kunstiline juht, 1999. aasta XXIII üldlaulupeo poistekooride dirigent ning XXIV ja XXV üldlaulupeo üldjuht ja XXVI üldlaulupeo kunstiline juht. 2002 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia (2002. aasta IX noorte laulupeo kunstiline juht) 2004 – Rakvere Kroonimärk 2006 – Tallinna teenetemärk 2008 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Revalia Kammermeeskoori peadirigendile) 2009 – Stipendium "Ela ja sära" 2011 – Gustav Ernesaksa koorimuusika peastipendium 2014 – Postimehe aasta inimene 2014 – Aasta muusik 2014 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia (koos Maido Saarega, XXVI laulupeo ja XIX tantsupeo „Aja puudutus. Puudutuse aeg“ – hinge ja südamega jagatud puudutuste eest) 2015 – Valgetähe III klassi teenetemärk 2015 – Mäetaguse aukodanik 2018 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium 2021 – Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (oluline panus eesti kooriliikumisse suunanäitajana, laulupidude üldjuhi ja dirigeerimise õppejõuna) Tema abikaasa Anneli Surva on samuti koorijuht. "Hirvo Surva - CV". web.archive.org. 23. jaanuar 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. jaanuar 2009. Vaadatud 1. jaanuaril 2024.{{netiviide}}: CS1 hooldus: robot: algse URL-i olek teadmata (link) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Hirvo Surva koduleht
Kesk-Eesti Tre Raadio

Kuma Raadio on Eesti regionaalne raadiojaam, mis tegutseb alates 1993. aasta 1. septembrist. Raadiojaam edastab omaprogrammi 24 tundi ööpäevas. Algusaastatel tegutses raadio Paide Piimakombinaadi ruumides, 2002. aasta lõpus koliti uude majja Paides Pärnu tänav 57. Samas majas asub ka trükikoda ja ristsõnade kirjastus. Kuma Raadio asub Järvamaal Paides, kuid raadiojaama leviala katab lisaks suuremale osale Järvamaast ka osa Pärnu, Rapla, Harju, Viljandi ja Jõgeva maakonnast ning ulatub ka Lääne-Viru maakonda. Kuma Raadio on kuuldav sagedusel 101,0 MHz, lisaks on raadiojaama võimalik kuulata ka internetis. Raadiojaama põhirõhk on kohaliku elu kajastamisel, seda nii uudiste kui ka muude kohalikke teemasid käsitlevate saadete (Paide Raekojatund, Ringmikrofon, Maakonnatund, Türi Valla Saade, Tunne Järvamaad, Sõnumid Viljandist) näol, samuti on programmis muusikastiile tutvustavad saateid. Raadioauditooriumi ülevaadete põhjal oli Kuma Raadiol 2014. aastal keskmiselt 17 000 kuulajat, 2014. aasta talvel 19 000 kuulajat. TNS Emori raadioauditooriumi uuringu andmetel kuulas Kuma Raadiot 2015. aasta sügisel septembrist detsembrini iga nädal üle 20 000 inimese. Alates 2016. aasta jaanuarist kannab Kuma raadio nime Kesk-Eesti Tre Raadio ning on liitunud Tre Raadio jaamade grupiga. Kesk-Eesti Tre Raadio kuulajaskond oli juunis 2016 ilmunud raadiouuringu järgi 20 000 inimest. Eesti raadiojaamade loend Järvamaal alustas Kesk-Eesti Tre Raadio Tre Raadio
Rapla Maarja-Magdaleena kogudus

EELK Rapla Maarja-Magdaleena kogudus on luterlik kogudus, mis kasutab Rapla kirikut ja Kehtna Peetri kirikut. Kogudus kuulub Lääne-Harju praostkonda. 1553 Johann Konnick 1566 Johann Ghristianus 1619–1627 Matthaus von Finckius 1636–1673 Johannes Heno 1674–1696 Abraham Winkler 1696–1704 Heinrich Derling 1705–1726 Christian Hoppius 1727–1749 Johann Heinrich Hersfeld 1750–1768 Peter Johann Fass 1768–1795 Otto Wilhelm Eberhard 1788–1834 Johann Christian Eberhard 1834–1837 Carl Theodor Henning 1838–1864 Eduard Pontus Haller 1864–1901 Carl Eduard Malm 1901–1906 Hermann Girgensohn 1907–1941 Joosep Liiv 1941–1944 Heino Mälk 1944–1962 Evald Saag 1962–1991 Esra Rahula 1992. aastast Mihkel Kukk Koduleht Saaga EAA.1219.2.1:4 – Rapla koguduse õpetajate nimekiri kirikuraamatus
Jäääär I

"Jäääär I" on Jääääre 1991. aasta album. "Laualinad" J.Sööt / J.Viiding "Õhk kõnnib tänaval" J.Sööt / K.Muuli "10 aastat tagasi" J.Sööt / J.Sööt "Teretus" J.Sööt / J.Sööt "Saladus" inBoil / inBoil "Õhtu Valgas" J.Sööt / J.Viiding "Alexander" Müller / InBoil "Punased kardinad" InBoil / InBoil "Jäljed" J.Sööt / Tundmatu "B-Hommik" InBoil / InBoil "Glory Halleluja" InBoil / InBoil "Las' ma..." InBoil / InBoil "Olen lahke" InBoil / InBoil "Kus sa veel aeled mu õeke" J.Sööt / Sang "Romanss" J.Sööt / J.Viiding
Jäääär II

"Jäääär II" on Jääääre 1992. aasta album. "Parzivali teekond" Dorst / inBoil "Tolmused riided" InBoil / J.Sööt "Tartu, väike puust lInn" J.Tuksam / J.Sööt "Õhuline" InBoil / InBoil "Õhk kõnnib tänaval" K.Muuli / J.Sööt "Saame kokku" InBoil / InBoil "Selgeltnägija silmakiri" A.Müller / InBoil "Ma kaeban naiste peale nüüd" A.Vanapa / J.Sööt "Kosk" InBoil / J.Sööt "Mind Sa ei tea" InBoil / L.Saatpalu "Sõbra portree" InBoil / InBoil "Ilus lugu" InBoil / J.Sööt "Lugu ennekuulmatust lahkusest" InBoil / InBoil "Jäljed" Ly / J.Sööt
Pasi Rautiainen

Pasi Pentti Rautiainen (sündinud 18. juulil 1961 Helsingis) on soome jalgpallitreener ja endine jalgpallur. ... 1980–1981 Bayern Munich 1981–1982 Werder Bremen 1982–1986 Arminia Bielefeld ...
Kaart

Kaart on maapinna (või üldisemas tähenduses ka mõne muu taevakeha pinna) üldistatud, vähendatud ja leppemärkidega seletatud mõõtkavaline kujutis, mis näitab, kuidas objektid üksteise suhtes paiknevad. Kuna Maa pind on kumer, tuleb tasapinnalise kaardi valmistamisel kasutada kaardiprojektsioone. Kaardistatava ala ja kaardi suuruse erinevusi iseloomustab mõõtkava, mis näitab, mitu korda on tegelikku maastikku kaardil kujutamiseks vähendatud. Mõõtkava järgi jaotatakse kaardid suure-, keskmise ja väikesemõõtkavalisteks. Kaardid jagunevad sisu poolest üldgeograafilisteks, temaatilisteks, erikaartideks ja turismikaartideks. Üldgeograafilisel kaardil on enamasti kujutatud objekte ja nähtusi, mis on maastikul viibijale tegelikult jälgitavad (näiteks veekogud, asulad, reljeef, teed jm). Üksikasjalikke üldgeograafilisi kaarte nimetatakse topograafilisteks kaartideks. Temaatilistel kaartidel kujutatakse mingit kindlat objektide klassi või nähtust ja enamasti ei ole need maastikul viibides reaalselt jälgitavad (näiteks klimatoloogia-, kultuuri- või rahvastikuteemalised). Erikaardid on näiteks merekaart ja orienteerumiskaart. Kaarte saab jaotada ka otstarbe või ülesande järgi, näiteks teaduslikud, katastri-, propaganda-, teatme-, õppe-, mere-, lennu-, teede-, turismi- või muud kaardid. Kaardile esitatavad nõuded: ajalis-ruumilisus, abstraktsus, sisu vastavus tegelikkusele, valikulisus, sünteetilisus, ühemõttelisus, katkematus, piltlikkus, ülevaatlikkus, täielikkus. Objektide tähistamiseks kaardil kasutatakse leppemärke, kusjuures püütakse lähtuda kas väljakujunenud tavadest või loogilisest seosest leppemärgi ja tegeliku objekti vahel. Leppemärkide selgitused on keerulisemate kaartide puhul esitatud kaardi legendis. Tänapäeval kasutatakse oma asukoha määramiseks lisaks kaardile ka GPS-i ehk globaalset asukohamääramise süsteemi. Kaartidega tegelevat teadusharu nimetatakse kartograafiaks. plaan Eesti Kaardikeskus maailma poliitiline kaart kaardi üldistamine interaktiivne kaart piltkaart mullastikukaart ühistranspordi kaart
Jää-Hääl

"Jää-Hääl" on ansambli Jäääär 1992/2008. aastal ilmunud album. "Õhtulaul" J.Sööt / Kangur "Muuda ennast" L.Saatpalu / H.Runnel "Kui joonistad lund" R.Sibul / Kangur "Vägisi viltu veab" J.Sööt / Kangur "Hallid kardinad" J.Sööt / A.Lintrop "Kallimb, tuul pääval ku sa' mu' tapat" Tüür / Põldsaar "B hommik" InBoil / InBoil "Palavik" R.Sibul / InBoil "Martinile" Iiri meloodia "Kosk" J.Sööt / InBoil "Teretus" J.Sööt / A.Lintrop "Mamm" R.Sibul / R.Sibul "Kohtumine" J.Sööt / A.Lintrop "Meel unus mägede taha" J.Tuksam / Kaplinski Jää-hääl andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Malawi vapp

Malawi vapp on Malawi riigivapp. Vapp on kasutusel alates 1964. aastast. Selle kujundus põhineb varasemal Njassamaa vapil. Vapikilpi hoiavad Sapitwa mäel seisvad lõvi ja leopard, kilbi kohal on kiiver ja kilg-merikotkas. Sinised lained kilbil kujutavad Njassa järve, kuldne lõvi sümboliseerib Inglismaad ning päike vabadust. Kilbi all on kuldne lint ingliskeelse rahvusliku deviisiga "Unity and freedom" ('ühtsus ja vabadus'). Malawi lipp
Škoda 15Tr

Škoda 15Tr on Tšehhoslovakkia liigendtrollibussimudel, mida 1988.–2004. aastal valmistati Škoda tehases Ostrov nad Ohřís. Liigendtrolli Škoda 15Tr konstrueerimisel on nii mehaanika kui ka elektriosa juures lähtutud standardsest trollitüübist Škoda 14Tr. 15Tr arendati välja 20. sajandi 80. aastatel esimese Tšehhoslovakkia liigendtrollina (Škoda 10Tr projekti ei realiseeritud, trollibussi Škoda-Sanos S 200Tr toodeti koostöös jugoslaavlastega. 15Tr on kolmeteljeline trollibuss, mis koosneb kahest osast. Need on omavahel ühendatud liigendi ja lõõtsaga. Trolli konstruktsiooni põhiosa on terasraam, millele on kinnitatud kere. Trolli loomisel kasutati samasuguseid või veidi muudetud osasid nagu mudelil 14Tr, mis hõlbustab hooldamist ja varuosade hankimist. Kere paremal küljel on neli kahetiivalist ust. Istmed paiknevad sõidusuunas ja on kaetud kunstnahaga. Salongi valgustavad päevavalguslambid. Trollil on kaks veomootorit, üks keskmisel ja teine tagumisel sillal (kasutati samasuguseid mootoreid nagu trollil 14Tr). See annab 15Tr-ile eelise järskudel kallakutel. Pikkus: 17,36 m Laius: 2,5 m Kõrgus: 3,41 m Tühimass: 15,8 t Kohti kokku: 145 Istekohti: 45 Seisukohti: 100 Mootori võimsus: 2 x 100 – 2 x 120 kW Suurim kiirus: 65 km/h Trollibussi 15Tr kaks esimest prototüüpi valmistati juba 1983. aastal. Hiljem valmistatust erinesid need osaliselt teistsuguse elektrisüsteemi poolest. Pärast tootja juures tehtud katseid sõitis esimene prototüüp 1984–1985 katseliselt Plzeňis. Selle esiosa müüdi hiljem varuosadeks Brnosse. Teist prototüüpi katsetati samuti tootja juures ning see kanti 80. aastate teises pooles maha. 1983–2004 valmistati umbes 600 trolli (koos versioonidega 15TrM ja 15TrSF). Lisaks paljudele idabloki riikidele jõudsid need ka Iraani Teherani ja USA-sse San Franciscosse. Baltimaades on seda tüüpi trollid lisaks Tallinnale ka Riias ning Vilniuses. Tallinn sai 1989. ja 1990. aastal 25 trolli 15Tr (400-424). Tegu oli esimeste Škoda lõõtstrollibussidega Nõukogude Liidus. Škoda 15Tr Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise kodulehel
Sapitwa

Sapitwa on mäetipp Malawi lõunaosas Mulanje massiivis, Blantyrest ida pool. Sapitwa on Malawi kõrgeim tipp. Mäetipu kõrgus on 3002 meetrit.  Sapitwa – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mait Müntel

Mait Müntel (sündinud 20. märtsil 1977) on eesti füüsik ja ettevõtja, OÜ Fermi Energia asutaja ja nõukogu liige. Ta õppis aastatel 1984–1992 Nõo Põhikoolis ja 1992–1995 Miina Härma Gümnaasiumis. Aastal 2000 lõpetas ta Tartu Ülikooli teoreetilise füüsika alal, 2002 sai magistri- ja 2008 doktorikraadi. Aastatel 1998–2003 töötas ta füüsikaõpetajana. On töötanud koos Andi Hektoriga CERNis. Alates 2005. aastast töötab ta Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis. Ta arendab keeleõppeprogrammi Lingvist. 2009 Noore teadlase preemia https://fermi.ee/organisatsioon/ Madis Filippov: "Füüsikaõpetajad käisid CERNis teadmisi kogumas" Postimees, 6. november 2011 Kes me oleme? Lingvist Mait Müntel Eesti Teadusinfosüsteemis Madis Filippov. Noore teadlase preemia pälvinud füüsik Mait Müntel jäi tagasihoidlikuks Postimees, 15. detsember 2009 Tuumafüüsikast keeleõppeni: Mait Müntel at TEDxYouth@Tallinn YouTube Priit Pullerits: "Mees, kes tegi kolmanda Eesti ime" Postimees, 5. märts 2017 Andi Hektor ja Mait Müntel: Mure sinu pärast, teadusmahukas Eesti! Novaator, 16. mai 2017
Suur Victoria kõrb

Suur Victoria kõrb (inglise keeles Great Victoria Desert) on kõrb Austraalias. Piirneb põhjas Gibsoni kõrbega, lõunas Nullarbori tasandikuga. Valdavalt liivakõrb.
Eduardo Frei Ruiz-Tagle

Eduardo Frei Ruiz-Tagle (sündinud 24. juunil 1942 Santiagos) on Tšiili poliitik, Tšiili president 1994–2000. Tema isa Eduardo Frei Montalva oli Tšiili president aastatel 1964–1970. Ta on lõpetanud Tšiili Ülikooli hüdraulikainsenerina. Juba ülikoolis oli ta üliõpilasliider. Seejärel õppis ta Itaalias haldusjuhtimist. Ta kuulub alates 1958. aastast Tšiili Kristlik-Demokraatlikku Parteisse. 1964. aastal osales ta oma isa presidendivalimiskampaanias. Aastatel 1969–1988 oli ta Tšiili suurima tehnika- ja ehitusettevõtte Sigdo Koppers kaasomanik. 1988. aastal asutas ta Vabade Valimiste Komitee ja valiti Santiagost kogu riigi suurima häälte arvuga senaatoriks. Tšiili Senatis juhtis ta rahandus- ja eelarvekomisjoni ning kuulus ehituskomisjoni. 1992. aastal võitis ta erakonnasisestel eelvalimistel ametis olevat presidenti Ricardo Lagost ja sai oma erakonna presidendikandidaadiks. 1993. aastal võitis ta presidendivalimised ja sai järgmisel aastal presidendiks. 2000 tema ametiaeg lõppes. Ta ei kandideerinud tagasi, vaid asus vastavalt Tšiili põhiseadusele eluaegseks senaatoriks. 2005. aastal muudeti põhiseadust ja eluaegse senaatori ametikoht kaotati. Sama aasta detsembris kandideeris ta uuesti senaatoriks ja võitis. 2006–2008 oli ta senati esimees. Ka tema isa oli pärast presidendiametist lahkumist senati esimees. 2009. aastal alanud valimistel kandideeris ta vasaktsentristliku valimisliidu kandidaadina taas presidendiks. 13. detsembril 2009 peetud esimeses voorus oli ta 29,6 protsendiga häältest teine Sebastián Piñera järel, kes sai 44 protsenti häältest. 17. jaanuaril 2010 peetud valimiste teises voorus valiti presidendiks Sebastián Piñera. Tema vanaisa Eduardo Frei Schlinz emigreerus Tšiilisse Šveitsist. 2009. aastal võttis Eduardo Frei Ruiz-Tagle Šveitsi kodakondsuse.
Tuhamägi

Tuhamägi ehk šlakimägi ehk räbumägi on ärapõletatud põlevkivi või söe jäätmetest soojuselektrijaamade või katlamajade lähedal kuhjatud tehismägi. Eestis on tuhamäed levinud Ida-Virumaal (Kohtla-Järve SEJ tuhamäed, Rakke Lubjatehase tuhamägi, Kohila tuhamägi, Narva tuhamägi, Püssi tuhamäed jt). Keemiatööstuse tarbetutest jääkidest tekivad poolkoksimäed. Tavakasutuses kutsutakse kõiki põlevkivi kaevandamis- ja töötlemisjääkide kuhjatisi tuhamägedeks, hoolimata nende tehispinnavormide ilmselgest erinevusest nii koostiselt kui ka kujult; Eesti 40 tuhamäest on 33 tegelikult aherainemäed. Nt Rummu tuhamägi on tegelikult paekivi kaevandamisel tekkinud aherainemägi. Aherainemägi Mis on Eesti kõrgeim tehismägi? Eesti Loodus, 2005, nr 5.
Eduardo Frei Montalva

Eduardo Frei Montalva (16. jaanuar 1911 Santiago – 22. jaanuar 1982 Santiago) oli Tšiili poliitik. Aastatel 1964–1970 oli ta Tšiili president. Tal oli seitse last. Tema vanim poeg Eduardo Frei Ruiz-Tagle oli Tšiili president aastatel 1994–2000. Eduardo Frei alustas poliitilist tegevust Konservatiivses Parteis. Aastal 1938 lahkus ta erakonnast koos rühma noorte mõttekaaslastega ja asutas uue erakonna Falange Nacional, millest 27. juunil 1957 sai Tšiili Kristlik-Demokraatlik Partei. Aastal 1945 oli ta infrastruktuuriminister. Aastal 1949 valiti ta senatisse. Presidendiks kandideeris ta juba 1952. aastal, kuid kaotas Carlos Ibáñez del Campole. Teist korda kandideeris ta presidendiks 1958, aga jäi kolmandaks. Presidendiks sai Jorge Alessandri. Aastal 1964 võitis ta valimistel Salvador Allendet, kes omakorda võitis valimised 1970. aastal ning sai presidendiks pärast Eduardo Freid. Frei alustas presidendina muu hulgas sotsiaalse arengu, maa- ja haridusreformi. Ta algatas majade ehitamist, tervishoiu edendamist, kasutamata alade taasmetsastamist ja riigi vasetööstuse natsionaliseerimist. Frei surma põhjuseks diagnoositi operatsioonijärgne veremürgistus, kuid hiljem hakati kahtlustama mürgitamist. Detsembris 2009 vahistati kuus inimest, keda süüdistati Frei Montalva mürgitamises sinepigaasi ja talliumiga, mille jääke leiti lahkamisel. Ekspertide aruanne väitis, et pikaajaline väikeste annustega mürgitamine Frei haiglasviibimise ajal oli nõrgendanud tema immuunsüsteemi enne maooperatsiooni. Surma asjaolude uurimine kestab siiani.