laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
AXA

AXA on Prantsusmaal asutatud rahvusvaheline kindlustusfirma, mille peakorter asub Pariisis ja mis tegeleb kindlustuse, investeeringute haldamise ja muude finantsteenustega. AXA Group tegutseb peamiselt Lääne-Euroopas, Põhja-Ameerikas, Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas ning Lähis-Idas.
Bank of America

Bank of America Corporation (lühendatult BofA) on rahvusvahelisi finantsteenuseid osutav Ameerika Ühendriikide ettevõte, mille peakorter asub Põhja-Carolina osariigis. 2016. aastal oli see maailma suurimate ettevõtete Forbes Magazine Global 2000 loendis 11. kohal.
Bank of China

Bank of China (hiina keeles 中国 银行; pinyin: Zhōngguó Yínháng, sageli lühendatult 中行 või BOC) on üks neljast suurimast riigile kuuluvast kommertspangast Hiinas. 2009. aasta 31. detsembri seisuga oli see suuruselt teine Hiina laenuandja ja maailma suuruselt viies pank kapitali väärtuse järgi.
Costco

Costco Wholesale Corporation (tuntud kui Costco) on rahvusvaheliselt tegutsev Ameerika Ühendriikide ettevõte. 2015. aasta seisuga oli Costco suuruselt teine jaemüügiettevõte maailmas pärast Walmarti. Costco ülemaailmne peakorter asub Issaquah's Washingtoni osariigis.
Swissôtel Hotels & Resorts

Swissôtel Hotels and Resorts, mida tavaliselt lihtsalt nimetatakse Swissôteliks, on hotellikett. Hotellikett hõlmab praegu 37 hotelli 17 riigis, Eesti hotellidest kuulub sinna Swissôtel Tallinn. Hotelliketi omanik on Accor S.A.
Arvo Taal

Arvo Taal (5. jaanuar 1932 Urvaste vald, Võrumaa – 12. juuni 1990) oli Eesti NSV majandijuht ja riigitegelane. 1947. aastal lõpetas ta Kuldre kooli. Ta oli Võru rajooni Linda kolhoosi esimees, hiljem sama rajooni V. I. Lenini nimelise kolhoosi esimees. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VII, VIII, IX ja X koosseisu saadik. Aastatel 1979–1985 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja. 1974 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja "Kuldre kooli vilistlased 1946/47 õppeaastal". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. aprill 2018. Vaadatud 17. aprillil 2018. Kuldre kooli 60. juubel Jaan Toomla (koostaja). Valitud ja valitsenud. Tallinn, 1999 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Võru rajooni V.I. Lenini nim kolhoosi esimees Arvo Taal ja aseesimees peaökonomist Heldur Paulus (1986) ERR arhiiv. Esimehed. Kahest esimehest Haanjamaa serval: Antsla külanõukogu esimehest Laine Jõntsist ja V.I. Lenini nim. kolhoosi esimehest, ühtlasi ka ENSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitjast Arvo Taalist (1980)
Kenny Rogers

Kenneth Ray Rogers (21. august 1938 Houston, Texas – 20. märts 2020 Colbert, Georgia) oli USA kantrimuusik – laulja, laulukirjutaja, näitleja, muusikaprodutsent ja ettevõtja. Ta on Country Music Hall of Fame (Kantrimuusika Kuulsuste Halli) liige. Tema eluajal müüdi tema albumeid üle 100 miljoni eksemplari. Kenny Rodgersi koduleht Kantri alati jääb. Vikerraadio saade Kenny Rogersi mälestuseks
Margus Mikomägi

Margus Mikomägi (sündinud 28. jaanuaril 1956 Tartus) on eesti näitleja, ajakirjanik ja teatrikriitik. Ta lõpetas aastal 1974 Rapla Keskkooli ja õppis aastail 1974–1975 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris. Tema isa oli agronoom Eino Mikomägi. 2007 Eesti Teatriliidu kriitikaauhind 2018 Valgetähe V klassi teenetemärk Eesti Entsüklopeedia. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Margus Mikomäe kirjutised
Kokavälja

Kokavälja oli küla Tartumaal, ajalooliselt Visusti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Visusti küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Äksi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Visusti külaga. Küla tekkis 19. sajandi lõpus. Peeter Päll: artikkel "Kokavälja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kolgametsa

Kolgametsa (varasema nimega Kolga) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Võtikvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võtikvere külaga. Külast on teateid alates 1922 (Kolga). Valdek Pall: artikkel "Võtikvere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Konnaküla

Konnaküla oli küla Tartumaal, ajalooliselt Tõikvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tõikvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõikvere külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Конна). Valdek Pall: artikkel "Tõikvere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kubuvälja

Kubuvälja oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Raadivere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Raadivere külaga. Peeter Päll: artikkel "Raadivere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kullavere

Kullavere oli küla Tartumaal, ajalooliselt Saare mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ruskavere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ruskavere külaga. Külast on küll teateid alles alates 1922, ent külana eksisteeris tegelikult juba varasematel sajanditelgi. Peeter Päll: artikkel "Kullavere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kullissaare

Kullissaare oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Venevere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Venevere külaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Venevere1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kundrussaare

Kundrussaare oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Võisiku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võisiku külaga. Külast on teateid alates 1930. aastatest. Marja Kallasmaa: artikkel "Kundrussaare" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kärba

Kärba oli küla Tartumaal, ajalooliselt Roela mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vassevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Palamuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vassevere külaga. Külast on teateid alates 1855-1859 (vene keeles Кербаталу). Peeter Päll: artikkel "Kärba" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kütimetsa

Kütimetsa oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Lümati ja Raatvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil üks osa sellest liideti Lümati ja teine osa Raatvere külaga. Peeter Päll: artikkel "Lümati" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Laastiku

Laastiku oli küla Tartumaal, ajalooliselt Raadi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kõnnujõe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Äksi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõnnujõe külaga. Peeter Päll: artikkel "Kõnnujõe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Loku

Loku oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kaiavere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Otslava küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Loku ja Kadrina küla liitmisel moodustati uus küla: Otslava küla. Peeter Päll: artikkel "Otslava" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Muta

Muta oli küla Tartumaal, ajalooliselt Laius-Tähkvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Näduvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Näduvere külaga. Valdek Pall: artikkel "Näduvere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Mäenda

Mäenda oli küla Tartumaal, ajalooliselt Puurmani mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pööra küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pööra külaga. Peeter Päll: artikkel "Mäenda" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Mägise-Olukvere

Mägise-Olukvere oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Tuulavere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tuulavere külaga. Külast on teateid alates 1945. Küla nimetati kahe varasema küla (Mägise ja Olukvere) järgi. Peeter Päll: artikkel "Mägise-Olukvere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Mägisevälja

Mägisevälja (varem ka Mägise) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Voore küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Palamuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Voore külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Мягизе). Peeter Päll: artikkel "Voore1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 17.04.2018)
R. Lee Ermey

Ronald Lee Ermey (24. märts 1944 Emporia, Kansas – 15. aprill 2018 Santa Monica, California) oli USA filminäitleja.
Mäkaste

Mäkaste oli küla Tartumaal, ajalooliselt Jõe mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nõva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kodavere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nõva külaga. Külast on teateid alates 1582 (Mekasth). Hiljem on küla muudetud ka karjamõisaks (Mäkaste karjamõis). 1920. aastatel moodustati endise karjamõisa aladest taas Mäkaste küla. Peeter Päll: artikkel "Mäkaste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Dejan Zlatičanin

Dejan Zlatičanin (serbia kirillitsas Дејан Златичанин; sündinud 18. mail 1984 Titogradis) on Jugoslaavia Liitvabariigi, Serbia ja Montenegro ning Montenegro poksija. Ta esindas võistlustel kuni 2003. aastani Jugoslaavia Liitvabariiki ning aastatel 2003–2006 Serbiat ja Montenegrot. Ta osales kergekaalus (kuni 60 kg) 12. maailmameistrivõistlustel (Bangkok, 2003) Serbiat ja Montenegrot esindades, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales kergekaalus (kuni 60 kg) 35. Euroopa meistrivõistlustel (Pula, 2004) Serbiat ja Montenegrot esindades, kuid kaotas 1. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Selçuk Aydınile (Türgi) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 36. Euroopa meistrivõistlustel (Plovdiv, 2006) Montenegro eest, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Aleksei Šaidulinile (Bulgaaria) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Alates maist 2008 on ta poksinud elukutselisena. Seisuga 14. detsember 2017 on ta pidanud 24 kohtumist ning võitnud neist 23 (neist 16 nokaudiga) kohtumist ja kaotanud 1 kohtumise (selle nokaudiga). Ta oli 11. juunist 2016 kuni 28. jaanuarini 2017 WBC maailmameister kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg). Ta on esimene Montenegro poksija, kes on olnud elukutseliste maailmameister poksis. 12. maailmameistrivõistlused poksis. Bangkok 2003. Tulemused inglise keeles 35. Euroopa meistrivõistlused poksis. Pula 2004. Tulemused inglise keeles 36. Euroopa meistrivõistlused poksis. Plovdiv 2006. Tulemused inglise keeles Dejan Zlatičanin lehel BoxRec. Inglise keeles
Prossa

Prossa oli küla Tartumaal, ajalooliselt Luua mõisa alal. Kihelkondlikult kuulus küla Palamuse kihelkonda. Küla jääb tänapäeval Pikkjärve ja Raadivere küla alale. 19. sajandi II poolel moodustati Prossa karjamõis, mis 1921. aastal muudeti külaks. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pikkjärve ja Raadivere külaga. Prossa järv Peeter Päll: artikkel "Prossa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pällussaare

Pällussaare oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vana-Põltsamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mõhküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõhküla külaga. Külast on teateid alates 1922 (Põllussaare küla). 1930. aastatel sai küla nimeks Pällussaare. Marja Kallasmaa: artikkel "Pällussaare" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Raasna

Raasna oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Pajusi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pisisaare küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pisisaare külaga. Külast on teateid alates 18. sajandist. Marja Kallasmaa: artikkel "Pisisaare" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Rohkuse

Rohkuse oli küla Tartumaal, ajalooliselt Roela mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kallivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Palamuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kallivere külaga. Külast on teateid hiljemalt 1638 (Rochkusakulla). Peeter Päll: artikkel "Rohkuse" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ruupa

Ruupa oli küla Tartumaal, ajalooliselt Puurmani mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pikknurme küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pikknurme külaga. Külast on teateid alates 1627 (Ruppa kulla). Endise küla alal voolab Ruupa oja. Peeter Päll: artikkel "Ruupa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pülme järv

Pülme järv (ka Põlme järv) on järv Valga maakonna Otepää vallas, 10 km Otepäält edelas. Pülme järv on kirde-edela suunas piklik 6,4 ha suurune ning kuni 13,7 m sügavune nõrga läbivooluga looduslikult kaunis järv. Asetseb metsaga kaetud küngaste vahel, järve lähedal asub Harimägi (212 m), mis kõrgub 52 meetrit üle järve veepinna. Pülme järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 8. veebruaril 2015) Pülme järve kirjeldus eestigiid.ee leheküljel
Rääbise-Metsanurga

Rääbise-Metsanurga oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Rääbise küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rääbise külaga. Valdek Pall: artikkel "Rääbise" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Suuresöödi

Suuresöödi oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kõnnujõe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõnnujõe külaga. Peeter Päll: artikkel "Kõnnujõe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tagakaasiku

Tagakaasiku oli küla Tartumaal, ajalooliselt Roela mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Putu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Putu külaga. Külast on teateid alates 1922. Peeter Päll: artikkel "Putu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Teelahkme-Luige

Teelahkme-Luige oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Võtikvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võtikvere külaga. Külast on teateid alates 1945. Valdek Pall: artikkel "Võtikvere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Toljase

Toljase oli küla Tartumaal, ajalooliselt Saare mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Odivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Odivere külaga. 1582 on mainitud kohanime Tolius, 1638 Tollietz, 1744 Töllitz, 1839 Tolias. Peeter Päll: artikkel "Toljase" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Heli Illipe-Sootak

Heli Illipe-Sootak (sündinud 16. novembril 1974 Narva-Jõesuus) on eesti lastekirjanik, pedagoog ja toimetaja. Ta lõpetas 1992. aastal Narva 2. Keskkooli,1995. aastal Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna politoloogia erialal, 2011. aastal Tallinna Ülikooli bioloogia erialal ning õppis aastatel 2011–2012 Tallinna Ülikoolis magistrantuuris molekulaarse biokeemia erialal. 2011. aastast on ta Audentese Spordigümnaasiumi bioloogiaõpetaja. 2016. aastast on ta kirjastuse Raudhammas toimetaja ja tegevjuht. 2005 "Kuraditosin kratijuttu". Tallinn: Tiritamm 2007 "Kus on mütsil olla hea?". Tallinn: Dolce Press 2010, 2016 "Kiisu raamat". Tallinn: Dolce Press 2011, 2017 "Kiisu reisib". Tallinn: Dolce Press 2012 "Pörkölt". Tallinn: Tiritamm 2013 "Väike Jope". Tallinn: Dolce Press 2016 "Kiisu aias lehti riisus". Tallinn: Dolce Press 2017 "Saada õps Kuu peale!". Pärnamäe: Raudhammas 2018 "Augustirebane". Pärnamäe: Raudhammas 2020 "Mina hoolin Eestist". Tallinn: Päike ja Pilv Ta on toimetanud rohkesti menukirjanik Indrek Hargla teoseid. Oli 28 aastat abielus Indrek Sootakiga (kirjanik Indrek Hargla), neil on tütred Berit, Linda ja Kai. Eesti Lastekirjanduse Keskus Heli Illipe-Sootaki toimetatud raamatud Esteris. Vaadatud 27.11.2022. Inga Raitar. Luule ja ulme liit Pere ja Kodu, 30.09.2016. "Melchiori-lugude autor Indrek Hargla lahutas 28 aastat kestnud abielu: eksabikaasa Heli muutis nime tagasi". Kroonika. Vaadatud 4. augustil 2023.
Tossumetsa

Tossumetsa (ka Venetossu) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Piibumäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Piibumäe külaga. Peeter Päll: artikkel "Piibumäe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tõnumetsa

Tõnumetsa oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Tealama küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tealama külaga. Külast on teateid alates 1922. Peeter Päll: artikkel "Tõnumetsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Saunaküla maastikukaitseala

Saunaküla maastikukaitseala on maastikukaitseala Rapla maakonnas Kohila vallas. Kaitseala pindala on 26,4 hektarit ja see hõlmab osaliselt Natura võrgustikku kuuluvat Kurtna-Vilivere loodusala. Maastikukaitseala territoorium on olnud kaitse all alates 1973. aastast, kui loodi Hageri-Sutlema rannamoodustiste kaitseala. Kaitseala eesmärk on kaitsta Liivamäe rannavalli ja sellel kasvavaid looduslikke metsakooslusi (vanu loodusmetsi, okasmetsi oosidel ja moreenikuhjatistel). Kirde-edelasuunaline metsaga kaetud Balti jääpaisjärve endine rannavall on ligi 1,6 km pikk ja tema suhteline kõrgus on kuni 8 m. Vall koosneb liivast ja on 50–100 m lai, lainja harjaga ning kõrgemas osas järskude nõlvadega. Tegemist on kompaktse metsaalaga, mis asub keset tihedat inimasustust. 2015. aasta andmete järgi elab kaitsealal laanerähn ning kasvavad roomav öövilge ja kahelehine käokeel. Keskkonnaregister, http://register.keskkonnainfo.ee/envreg/main?reg_kood=KLO1000663&mount=view "Saunaküla maastikukaitseala kaitse-eeskirja seletuskiri". 21. november 2017. Vaadatud 22.04.2018. Saunaküla maastikukaitseala kaitse-eeskiri
Tuuslar

Eesti endise huumoriajakirja kohta vaata artiklit Tuuslar (ajakiri). Tuuslar on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg". Teda on mainitud eepose teises, kolmandas (Kalevi poegade jahilkäik. Linda röövimine. Kalevi poegade kojutulek), viiendas ja viieteistkümnes osas. Kalevipoeg läheb vendadega metsa jahile. Rohket saaki kandvad mehed jäävad metsa väsimust puhkama. Tuuslar on seda ette näinud ja tulnud juba varem paadiga üle mere ning jäänud kalda äärde varitsema. Seejärel hiilib ta varga kombel Kalevi talu väravasse. Lesk istub leeaugul ja Tuuslar haarab Linda kinni. Soome tuuslar, tuuletarka, Võttis leske väekaupa Varga kaisu kammitsasse, Ajas kiskjad kulliküüned Valusaste eide vöössa; Tuuslar teab salasõnu, mis pani Linda vastupanu raugema. Linda hüüab hädas appi ning seda kuulevad jumalad. Kui Tuuslar jõuab koos röövituga Iru mäele, et sealt paadi peale minna, põrutab Pikker pilvedest ja Tuuslar langeb minestusse. Taevalised muudavad aga Kalevi lese kivisambaks. Tuuslar ärkab minestusest, kuid ei leia Linda jälgi kusagil. Kalevipoeg ja vennad jõuavad koju ja näevad, et ema on kadunud. Pojad asuvad teda otsima. Vanemad vennad lähevad vainule ja koplisse, kuid kadunu jälgi ei leia. Noorem vend läheb mere äärde ja leiab jäljed. Kolmas venda, vennikene, Kesse läinud merekalda: See sai selgeid märkisida..... Soome tuuslar, tuuletarka, Oli laentelt lootsikuga Paku-urka põgenenud; Vanemad vennad heidavad puhkama, kuid Kalevipoeg läheb isa hauale abi küsima. Isa ei oska selget nõu anda. Tuuslariga on seotud ka eepose viies lugu (Kalevipoeg Soomes. Suur tamm. Kättemaks tuuslarile). Kalevipoeg ujub Soome. Jõudnud randa, märkab ta Tuuslari paati ning asub otsima muid märke Tuuslari asukohast. Seejärel heidab puhkama. Järgmisel päeval, peale pikka otsimist leiab ta kuristiku kõrval orus tuuletarga talu. Kalevipoeg rebib maa seest tamme vemblaks, millega varast karistada. Tuuslar kutsub endale võlusõnade kaudu appi Sortsi sõdalased. Kuid neist pole Kalevipojale vastast. Viimases hädas hakkab tuuletark paluma ja selgitama, mis juhtus Iru mäel. Kuid Kalevipoeg ei usu teda ning annab röövlile tema palga. "Võta, röövel, röövlipalka, Maitse, varas, vargamalka!" Tammevemmalt tantsikeerul Kange käega kukutelles Laskis korra langutelles Tuuslarille kulmu kohta, Kahe silma keske′elle. Kalevipoeg otsib seejärel kogu talu läbi, kuid emast märke ei leia. Heitnud puhkama, näeb vägilane unes ema tegelikku saatust. Kalevipoeg. Kolmas lugu Kalevipoeg. Viies lugu
Pablo Escobar

Pablo Escobar, õieti Pablo Emilio Escobar Gaviria (1. detsember 1949 – 2. detsember 1993) oli Colombia narkoparun ja narkoterrorist. Oma karjääri kõrghetkedel varustas tema kartell hinnanguliselt 80% Ameerika Ühendriikidesse smugeldatud kokaiinist, saades aastas üle 21,9 miljardi Ameerika Ühendriikide dollari sissetulekut. Teda sageli nimetati kokaiinikuningaks (The King of Cocaine) ja ta oli ajaloo rikkaim kurjategija. Tema hinnanguline teadaolev netoväärtus oli 30 miljardit dollarit 1990. aastate alguses, tehes teda üheks rikkamaiks meheks maailmas. Escobar sündis Rionegros Colombias ja kasvas üles Medellíni läheduses. Ta õppis lühikest aega Universidad Autónoma Latinoamericana of Medellinis, kuid jättis kooli lõpetamata. Selle asemel ta hakkas tegelema kuritegevusega, milleks oli sigarettide salakaubavedu ja loteriipiletite võltsimine. Ta osales ka mootorsõiduki varguses. Alates 1970. aastatest hakkas ta töötama koos salakaubavedajatega, mis sageli tähendas inimeste röövimist ja nende eest lunaraha nõudmist. Hiljem ta hakkas ise pulberkokaiini levitama, samuti 1975. aastal ta lõi esimesed salakaubavõrgud Ameerika Ühendriikidesse. Tema narkootikumide turg USA-s laienes hüppeliselt tänu suurenevale nõudlusele kokaiini järele. 1980. aastatel veeti Columbiast USA-sse hinnanguliselt 70–80 tonni kokaiini kuus. Tema narkootikumide võrk oli tuntud kui Medellíni kartell, mis sageli võistles rivaalitsevate kartellidega kodumaal ja välismaal, mille tulemuseks olid tapatalgud, politseinikute kohtunike, kohalike, ja väljapaistvate poliitikute mõrvad. Aastal 1982 valiti Escobar Colombia Esindajatekoja aseliikmeks, osana Liberaalse Alternatiivi liikumisest. Selle tõttu, et ta oli vastutav majade ehituse ja jalgpalliväljakute loomise eest Lääne-Colombia linnades, mida ta ka sageli külastas, mis kogus talle märkimisväärset populaarsust nende piirkondade elanike hulgas. Siiski sai Colombiast maailma mõrvapealinn ning Colombia ja Ameerika Ühendriikide valitsused ei honoreerinud teda. 2. detsembril 1993, päev pärast tema 44. sünnipäeva, lasi Colombia politsei ta maha. Medellíni kartell "Pablo Escobar Gaviria – English Biography – Articles and Notes". ColombiaLink.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 8.11.2006. Vaadatud 16.03.2011. "Pablo Emilio Escobar 1949 – 1993 9 Billion USD – The business of crime – 5 'success' stories". MSN. 17. jaanuar 2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuli 2011. Vaadatud 16. märts 2011. "10 facts reveal the absurdity of Pablo Escobar's wealth". businessinsider.com. 2. veebruar 2016. Page 469, Pablo Escobar, My Father. Escobar, Juan Pablo. St. Martin's Press, New York. 2014. "Decline of the Medellín Cartel and the Rise of the Cali Mafia". U.S. Drug Enforcement Administration. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. jaanuar 2006. Vaadatud 13. veebruar 2010. "Familiares exhumaron cadáver de Pablo Escobar para verificar plenamente su identidad". El Tiempo. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. aprill 2020. Vaadatud 18. aprillil 2018.
Anu Kaljurand

Anu Kaljurand (sündinud 16. aprillil 1969 Tallinnas) on Eesti endine kergejõustiklane. Ta lõpetas 1987. aastal Tallinna 43. Keskkooli. Ta osales 1992. aasta suveolümpiamängudel 100 m tõkkejooksus ja seitsmevõistluses. 2017 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk Tema elukaaslane on endine kõrgushüppaja Marko Turban, nende tütar Lilian Turban on kõrgushüppaja. Biograafia ESBL-is https://sport.delfi.ee/artikkel/92812395/paljulubavate-geenidega-turban-hakkab-uusi-korgusi-vallutama-hawaiil Biograafia ESBL-is Anu Kaljuranna sporditulemused Anu Kaljurand veebisaidil Olympedia (inglise)
Tõrve-Ülejõe

Tõrve-Ülejõe oli küla Tartumaal Pedja jõe vasakul kaldal, ajalooliselt Puurmani mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tõrve küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõrve külaga. Peeter Päll: artikkel "Tõrve" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Dundee Ülikool

Dundee Ülikool on ülikool, mis asub Dundee linnas Šotimaal. Asutatud 1881. aastal Saint Andrewsi Ülikooli kolledžina. Iseseisva ülikoolina tegutseb aastast 1967.
Uinvilja

Uinvilja oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Pajusi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nurga küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nurga külaga. Küla on nimetatud samanimelise karjamõisa järgi (Karlswald, umbes 1900 Унвиліа (Карлсвальдъ)). Marja Kallasmaa: artikkel "Nurga" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.