laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tsitadell

Tsitadell on mingi suurema kindlustise (nt fordi või kindlustatud linna) südakindlustis. Väiksem tsitadell võib olla nt reduut, suuremas kindlustises on see aga keerukam ja võib sisaldada ka erinevaid väiksemaid kindlustisi. Tsitadell on kaitsjate viimase vastupanu paik selle suurema kindlustise vallutamisel vastase poolt. Tsitadell. // Robert Treufeldt. "Kalaranna fort ehk hilisem "Patarei" vangla". MTÜ Castellum. Tallinn 2019. Lk 63
Viktar Hrenin

Viktar Hrenin (valgevene keeles Віктар Генадзевіч Хрэнін; sündinud 1. augustil 1971 Navahrudakis) on Valgevene sõjaväelane (kindralmajor) ja poliitik. Ta on 20. jaanuarist 2020 Valgevene kaitseminister. Ta sündis aastal 1971 Navahrudakis Hrodna oblastis. Ta lõpetas aastal 1988 Ussuriiski Suvorovi sõjakooli. Aastal 1992 lõpetas ta Omskis asuva Kõrgema Juhtivkoosseisu Sõjakooli. Aastal 2005 lõpetas ta Valgevene Vabariigi Sõjaväeakadeemia. Ta on teeninud motoriseeritud rühma komandörina, luurerühma komandörina, luureroodu komandörina, infotöötluskeskuse ülemana eraldiseisva luurepataljoni komandopunktis. Aastatel 2008–2010 oli ta 6. eraldiseisva kaardiväe mehhaniseeritud brigaadi (Grodnos) ülem, 2010–2014 - 11. eraldiseisva kaardiväe mehhaniseeritud brigaadi (Slonimis) ülem. Juulist 2014 kuni juunini 2015 oli ta staabiülemː Lääne operatiivjuhtkonna vägede ülemjuhataja esimene asetäitja. 23. juunist 2015 kuni 20. jaanuarini 2020 oli ta Lääne operatiivkomandörrühma ülem. Kindralmajori sõjaväeline auaste anti talle 22. veebruaril 2016. Valgevene Vabariigi presidendi Alaksandr Łukašenka määrusega määrati 20. jaanuaril 2020 Valgevene Vabariigi kaitseministriks. Hrenin on Valgevene Vabariigi Julgeolekunõukogu liige. Ta on abielus ja tütre isa. Abikaasa Natalja on arst, tütar Marina on jurist. Viktar Hrenini elulugu Valgevene kaitseministeeriumi kodulehel
Olümpia medalivõitjad ujumises (naised)

See on olümpiamedalistide täielik loetelu naiste ujumises. See nimekiri on osa olümpiamängude ujumise medalivõitjate nimekirjast. Ta loetleb kõik suveolümpiamängude ujumisvõistluste medalivõitjad. Nimekiri on jaotatud võistluste järgi, mis on praegu olümpiamängude võistlusprogrammi osa, ja võistluste järgi, mida enam ei korraldata. Märkus: alates 1992. aastast on eelvoorudes ujunud sportlased, kuid mitte finaalis võistkonda pääsenud ujujad saanud medaleid ka siis, kui nende võistkond jõudis finaalis kolme parema hulka. Märkus: alates 1992. aastast on eelvoorudes ujunud sportlased, kuid mitte finaalis võistkonda pääsenud ujujad saanud medaleid ka siis, kui nende võistkond jõudis finaalis kolme parema hulka. Märkus: alates 1992. aastast on eelvoorudes ujunud sportlased, kuid mitte finaalis võistkonda pääsenud ujujad saanud medaleid ka siis, kui nende võistkond jõudis finaalis kolme parema hulka. Olümpia medalivõitjad ujumises (mehed) Ujumise olümpiarekordid Ujumine olümpiamängudel Ujumise maailmarekordid
Ebavere mõis

Ebavere mõis (saksa keeles Ebbafer) oli Äntu mõisa karjamõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Ebavere küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Virumaal. Ebavere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 11.01.2018) Ebavere krjms, www.eki.ee Ebavere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Ilmandu mõis

Ilmandu mõis (saksa keeles Ilmando) oli Raigu mõisa poolmõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Raigu küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Virumaal. Ilmandu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 11.01.2018) Ilmandu plms, www.eki.ee Ilmandu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Karunga mõis

Karunga mõis (saksa keeles Karrunga) oli Lasila mõisa karjamõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Karunga küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Virumaal. Karunga mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.05.2020) Karunga krjms, www.eki.ee Karunga mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kivistiku mõis

Kivistiku mõis (saksa keeles Kiwistik) oli Kaarma mõisa karjamõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Kivistiku mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.05.2020) Kivistiku mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kullenga mõis

Kullenga mõis, ka Kullinga mõis (saksa keeles Kullenga) oli Porkuni mõisa karjamõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Kullenga küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Virumaal. Kullenga mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 11.01.2018) Kullenga krjms, www.eki.ee Kullenga mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Visila mõis

Visila mõis (saksa keeles Wistla) oli Porkuni mõisa karjamõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Visila mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 11.01.2018) Visila mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Uuemõisa mõis (Väike-Maarja)

Uuemõisa mõis, ka Hõbediku karjamõis (saksa keeles Charlottenburg, Charlottenberg) oli Vao mõisa karjamõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Uuemõisa küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Virumaal. Uuemõisa mõis (Väike-Maarja) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.05.2020) Vao-Uuemõisa krjms, Uuemõisa krjms, www.eki.ee Uuemõisa mõis (Väike-Maarja) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Uhe mõis (Väike-Maarja)

Uhe mõis (saksa keeles Uhhe) oli Porkuni mõisa karjamõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Uhe mõis (Väike-Maarja) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 14.05.2020) Uhe mõis (Väike-Maarja) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Novõi Kalõniv

Novõi Kalõniv (ukraina Новий Калинів) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Sambiri rajoonis. Novõi Kalõniv asub Sambirist ligi 7 km kirdes. Novõi Kalõniv rajati 1951. aastal Nõukogude lennuväebaasi asulana. Alevi staatuse sai Novõi Kalõniv 1999. aastal ja linnaõigused 2005. aastal. Історична довідка м. Новий Калинів Новокалинівська міська рада
Novojavorivsk

Novojavorivsk (ukraina Новояворівськ) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Javorivi rajoonis. Novojavorivsk asub Javorivist umbes 14 km idas. Asutati 1965. aastal töölisasulana, mis kandis nime Jantarne. Praeguse nime sai 1969. aastal, linnaõigused 1986. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Novojavorivski elanikest ukrainlasi 97,46%, venelasi 2,03%, valgevenelasi 0,12% ja poolakaid 0,11%. Новояворівськ Karpaty Info Національний склад міст Datatowel.in.ua
Azərbaycan marşı

"Azərbaycan marşı" (Eesti keeles ; "Aserbaidžaani marss") on Aserbaidžaani Vabariigi hümn. Hümni sõnade autor on Ahmad Javad, viisi autor Uzeyir Hajibeyov. "Azərbaycan marşı" võeti ametlikult Aserbaidžaani hümniks 1920 aastal. Uuesti võeti see Aserbaidžaani Vabariigi hümniks 1992. Aserbaidžaani NSV hümn
Mónika Lamperth

Mónika Lamperth (sündinud 5. septembril 1957 Bácsbokodis) on Ungari poliitik ja jurist. Ta oli Ungari siseminister Péter Medgyessyi valitsuses ja Ferenc Gyurcsányi esimeses valitsuses 2002–2006, 2006–2007 oli ta Ferenc Gyurcsányi teises valitsuses omavalitsuste ja regionaalarengu minister, 2007–2008 oli ta sotsiaal- ja tööminister.
Mašikulii

Piginukk ehk mašikulii (prantsuse keeles machicoulis) on linnusemüüri väravate kohalt eenduv põrandata, rinnatisega ümbritsetud puust või kivist kaitserajatis. Selle kaudu valati vaenlasele keevat vett, tõrva ja muud seesugust kaela. Piginukil võis olla luukpõrand. Alates 13. sajandist ehitati piginukid Prantsusmaa eeskujul pideva reana, mis toetus konsoolidele kaitsekäigu välisküljel või ümbritses torni platvormi. Tulirelvade kasutuselevõtuga piginukkide tähtsus vähenes. Urdaaž Kunstileksikon. Tallinn: Eesti klassikakirjastus, 2001, lk 334.
Valeri Falkov

Valeri Falkov (vene keeles Валерий Николаевич Фальков; sündinud 18. oktoobril 1978 Tjumenis) on Venemaa õigusteadlane ja poliitik, ta kuulub erakonda Ühtne Venemaa. Ta oli aastatel 2013–2020 Tjumeni Riikliku Ülikooli rektor. 20. jaanuarist 2020 on ta Venemaa teaduse ja kõrghariduse minister. Ta sündis aastal 1978 Tjumenis. Ta lõpetas aastal 1995 Novoseleznevo Keskkooli Kazanskoje rajoonis Tjumeni oblastis. Seejärel astus ta Tjumeni Riikliku Ülikooli õigusteaduskonda ja lõpetas aastal 2000 riigi ja õiguse instituudi juristina. Pärast seda astus ta aspirantuuri ja kaitses aastal 2003 väitekirjaga (juhendaja professor Gennadi Tšebotarjov) "Совершенствование правового регулирования предвыборной агитации в Российской Федерации" õigusteaduse kandidaadi väitekirja. Aastatel 2003–2007 oli ta Tjumeni Riikliku Ülikooli põhiseadusliku- ja munitsipaalõiguse kateedri asejuhataja, 2007. aastal anti talle dotsendi akadeemiline nimetus. Märtsist novembrini 2007 oli ta Tjumeni Riikliku Ülikooli Riigi ja õiguse instituudi direktori asetäitja õppetöö alal. 2012. aasta oktoobrist kuni 2013. aasta aprillini oli ta Tjumeni Riikliku Ülikooli rektori kohusetäitja. 21. märtsil 2013 valiti ta Tjumeni Riikliku Ülikooli rektoriks. 30. aprillil 2015 valiti ta Tjumeni oblasti ülikoolide rektorite nõukogu esimeheks. Aastatel 2006–2013 oli ta Tjumeni oblasti valimiskomisjoni liige otsustava häälega. Aastatel 2009–2011 valiti ta Tjumeni oblasti noorteadlaste ja -spetsialistide nõukogu esimeheks (2011. aastal tunnustati nõukogu Venemaal üheks tõhusamaks). Alates 2012. aasta märtsist on ta ülevenemaalise avaliku organisatsiooni “Venemaa Juristide Assotsiatsiooni” piirkondliku filiaali aseesimees, ühingu Tjumeni linnaosakonna esimees. Aastatel 2013–2016 oli ta Tjumeni linna duuma VI koosseisu saadik, Ühtse Venemaa partei piirkondliku poliitilise nõukogu liige, Tjumeni linna duuma linnaplaneerimise ja maasuhete alalise komisjoni esimees. Alates 18. septembrist 2016 kuni 21. jaanuarini 2020 oli ta Tjumeni oblasti duuma saadik ühemandaadilises valimisringkonnas nr 17. 17. aprillil 2018 määrati ta Venemaa haridus- ja teadusministeeriumi atesteerimiskomisjoni otsusega Tjumeni Riikliku Ülikooli rektoriks. 15. jaanuaril 2020 kaasati Vene Föderatsiooni põhiseaduse muutmise ettepanekute ettevalmistamise töörühma. 21. jaanuaril 2020 määrati ta Venemaa teadus- ja kõrgharidusministriks.
Inga Jankauskaitė

Inga Jankauskaitė (sündinud 10. jaanuaril 1981 Kaunases) on Leedu näitleja, laulja ja pianist.
Ohvriaed

Ohvriaed oli Lõuna-Eesti hajaasustuses talu (taluderühma) kultusepaik ja ohverdamiskoht. Ohvripaigaks oli taraga piiratud aiake taluõuel või suurema taluaia nurgas, kus kasvasid lehtpuud, põõsad ja humalad. See koht oli püha ja puutumatu. Ohvriaeda pandi surnud esivanematele, majahaldjale, maajumalale ja vaimudele mõeldud ohvriande, milleks olid toiduained, toidud, vill, lõng jms. Need asetati seal olevale kivile, kivihunnikule, lauale, murumättale või mujale. Üldiselt ei tohtinud sinna keegi siseneda peale taluperemehe, et mitte pühapaika rüvetada. Kõige kauem püsisid ohvriaiad Mulgimaal, neid maha jätma ja hävitama hakati 19. sajandi keskpaigas. ahervars hiis ohvriallikas ohvrikivi Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 131 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 191 [1] Esivanemate ohverdamised - Vikitekstid [2] Looduslikud pühapaigad Eesti maastikus
Bastion

Bastion on eenduv kolmnurga kujuline muldkehandiga kaitseehitis, sageli toetatud kivimüüriga (eskarpmüür). Bastionid tulid kasutusele seoses tulirelvade purustusjõu suurenemisega. Bastionaalsüsteemi kõrgaeg Euroopas ja maailmas oli 17. sajandi teine pool ja 18. sajandi esimene pool. Eesti linnadest olid ümbritsetud bastionaalvööndiga Tallinn, Tartu, Narva ja (Uus-)Pärnu kindlustused. Tallinna muldkindlustusvööndi bastionid Tartu kindluse bastionid Narva kindluse bastionid Ragnar Nurk, Robert Treufeldt. "Uusaeg tõi bastionid". Horisont 5/ 2014. Lk 37–47
Metamudel

Metamudel on mudeli mudel. Sõltuvalt rakendusest võib metamudelil olla erinevaid määratlusi: metamudel on loogiline infomudel, mida kasutatakse modelleerimisel samas (või erinevas) tähenduses elementide eritlemiseks (A logical information model that specifies the modeling elements used within another (or the same) modeling notation. (IEEE 1175.1-2002 (R2007) IEEE Guide for CASE Tool Interconnections-Classification and Description, 3.8)) vaade objekti alamhulga konstruktsioonidele, mida väljendatakse nende konstruktsioonide abil nii, et eksisteerib kehtiv metamudeli eksemplar, mis on metamudeli enda kirjeldus (A metamodel Vm for a subset of IDEFobject is a view of the constructs in the subset that is expressed using those constructs such that there exists a valid instance of Vm that is a description of Vm itself." (IEEE 1320.2-1998 (R2004) IEEE Standard for Conceptual Modeling Language Syntax and Semantics for IDEF1X97 (IDEFobject), 3.1.111)) mudel, mis sisaldab mudeli ülekandeks vajalike metaentiteetide, metasuhete ja metaomaduste määratlusi (A model containing detailed definitions of the meta-entities, meta-relationships and meta-attributes whose instances appear in the model section of a CDIF transfer. (ISO/IEC 15474-1:2002 Information technology -- CDIF framework -- Part 1: Overview, 4.2)) mõistete, seoste ja reeglite täpsustus, mida kasutatakse metoodika kindlaksmääramisel (Specification of the concepts, relationships and rules that are used to define a methodology. (ISO/IEC 24744:2007 Software Engineering--Metamodel for Development Methodologies, 3.4)) mudel, mis määratleb modelleeriva keele mõisted ja nende seosed (Model defining the concepts and their relations for some modeling notation. (ISO/IEC 15909-2:2011 Software and system engineering -- High-level Petri nets -- Part 2: Transfer format, 4.1.6)) Meta-model (glossary). – SEBoK v. 2.1, released 31 October 2019
Slavuta

Slavuta (ukraina Славута, poola Sławuta) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis, Slavuta rajooni halduskeskus (ei kuulu ise rajooni koosseisu). Slavuta asub Gorõni jõe ääres. Asula on rajatud 1633. aastal, Magdeburgi linnaõigused 1754. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Slavuta elanikest ukrainlasi 90,00%, venelasi 6,56%, poolakaid 2,04%, valgevenelasi 0,43%, juute 0,33%, armeenlasi 0,18%, moldaavlasi 0,06% ja tatarlasi 0,06%. Славута історична Славутська міська рада Національний склад міст Datatowel.in.ua
Krassõliv

Krassõliv (ukraina Красилів, poola Krasiłów) on linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis, Krassõlivi rajooni halduskeskus. Krassõliv asub Hmelnõtskõist umbes 26 km põhjas. Krassõlivit on esmamainitud 1444. aastal. Alevi staatuse sai Krassõliv 1930. aastal ja linnaõigused 1964. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Krassõlivi elanikest ukrainlasi 93,77%, venelasi 3,41% ja poolakaid 2,28%, armeenlasi 0,08% ja moldaavlasi 0,05%. Історія нашого міста Красилівська міська об'єднана територіальна громада Національний склад міст Datatowel.in.ua
Deražnja

Deražnja (ukraina Деражня, poola Derażnia) on linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis, Deražnja rajooni halduskeskus. Deražnja asub Hmelnõtskõist umbes 37 km idakagus. Deražnjat on esmamainitud 1431. aasta, Magdeburgi linnaõigused sai 1614. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Deražnja elanikest ukrainlasi 96,55%, venelasi 2,03%, poolakaid 0,29%, valgevenelasi 0,20, moldaavlasi 0,16% ja armeenlasi 0,12%. Деражня Замки і храми України Національний склад міст Datatowel.in.ua
Polonne

Polonne (ukraina Полонне, poola Połonne) on linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis, Polonne rajooni halduskeskus. Polonne asub Hmelnõtskõist ligi 90 km põhjakirdes ja Šepetivkast umbes 33 km idas. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Polonne elanikest ukrainlasi 91,19%, poolakaid 5,82%, venelasi 2,02%, mustlasi 0,41%, juute 0,18% ja valgevenelasi 0,13%. Національний склад міст Datatowel.in.ua
Konstantin Sonin

Konstantin Sonin (vene keeles Константин Исаакович Сонин Konstantin Issaakovitš Sonin; sündinud 22. veebruaril 1972 Moskvas) on Venemaalt pärit Ameerika Ühendriikide majandusteadlane. Sonin lõpetas 1994. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli mehaanika-matemaatikateaduskonna. 1998. aastal sai MRÜ-st füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi. Samal aastal sai ka Venemaa Majanduskoolist majandusteaduste magistri kraadi. Aastatel 2000–2001 oli järeldoktor Harvardi Ülikooli majandusteaduskonnas. 2001. aastal asus tööle Venemaa Majanduskooli. 2009. aastal sai seal majandusprofessoriks. Ühtlasi oli aastatel 2013–2015 Kõrgema Majanduskooli majandusprofessor. Ühtlasi sai ta 2013. aastal Venemaa Majanduskooli prorektoriks, kuid oli sunnitud detsembris 2014 poliitilistel põhjustel sellelt ametikohalt lahkuma. Mais 2014 võttis vastu kutse tulla külalisuurijaks Chicago Ülikooli. Mais 2015 sai Chicago Ülikooli allüksuses Irving B. Harris Graduate School of Public Policy Studies professori ametikoha. 2016. aastast samas distingeeritud professor. Ühtlasi on ta 2015. aastast külalisõppejõud Moskvas Kõrgemas Majanduskoolis (adjunktprofessor). Konstantin Sonin. harris.uchicago.edu
Basteitorn

Basteitorn ehk bastei oli 15.–16. sajandil kindlusmüüride süsteemis madal poolümmargune pealt lahtine suurtükitorn. Kujunes seoses tulirelvade arenguga - flankeeriva tule võimaldamiseks eendus see tugevalt müürist. Bastei http://www.keeleveeb.ee/dict/speciality/art/dict.cgi?word=bastei&lang=et
Venemaa Majanduskool

Venemaa Majanduskool (vene keeles Российская экономическая школа; akronüüm REŠ РЭШ; inglise keeles New Economic School) on Moskvas asuv Venemaa mitteriiklik kõrgkool, mis pakub bakalaureuse- ja magistriõpet. Venemaa Majanduskool asub Moskvas aadressil Skolkovskoje šosse 45. Kõrgkooli asutasid 1992. aastal Venemaa Teaduste Akadeemia Majandus-Matemaatika Keskinstituut ja Lomonossovi-nimeline Moskva Riiklik Ülikool. Venemaa Majanduskooli esimene rektor oli Venemaa TA akadeemik Valeri Makarov (1992–2004), aastatel 2004–2013 oli rektoriametis professor Sergei Gurijev ja 2013–2015 Bulgaaria majandusteadlane ja riigitegelane Simeon Djankov (oli varem Bulgaaria rahandusminister). Venemaa Majanduskooli kõrgeim juhtimisorgan on hoolekogu (direktorite nõukogu), mida juhib Venemaa Föderatsiooni Kontrollkoja esimees Aleksei Kudrin. Kõrgem Majanduskool  Venemaa Majanduskool – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Venemaa Majanduskooli koduleht
Sergueï Gouriev

Sergueï Gouriev (vene keeles Сергей Маратович Гуриев Sergei Maratovitš Gurijev; osseedi keeles Гуыриаты Мараты фырт Сергей; sündinud 21. oktoobril 1971 Ordžonikidzes) on osseedi päritolu Prantsusmaa majandusteadlane. Gouriev sündis tehnikateadlase perekonnas. Tema isa Marat Gurijev (sündinud 1945) on infotehnoloogia professor, tehnikadoktor. 1993. aastal lõpetas Sergueï Gouriev kiitusega Moskva Füüsika-Tehnika Instituudi. 1994. aastal sai füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi (kaitses väitekirja "Некоторые математические модели формирования инвестиций и сбережений"). Aastatel 1997–1998 oli järeldoktor Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi majandusteaduskonnas. 1998. aastal asus tööle Venemaa Majanduskooli. 2001. aastal sai majandusdoktori kraadi (kaitses doktoriväitekirja "Неденежные формы расчёта в российской экономике"). Aastatel 2003–2004 oli külalisprofessor Princetoni Ülikooli majandusteaduskonnas ja 2004–2013 Venemaa Majanduskooli rektor. 2013. aastal oli Gouriev sunnitud poliitilistel põhjustel Venemaalt lahkuma. Ta emigreerus Prantsusmaale, kus töötab Pariisi Poliitikauuringute Instituudis majandusprofessorina. Peab loenguid inglise keeles. Tema abikaasa Ekaterina Zhuravskaya on Pariisi Majanduskooli professor.  Sergueï Gouriev – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Sergei Guriev. sciencespo.fr
Urdaaž

Urdaaž on linnuse või selle torni välismüüril ja laskeavade kohal kulgev puidust galerii, mis võimaldas rünnata müürijalamil olevat vaenlast. Kiiu vasallilinnusel ümbritses urdaaž peatorni kolmandat korrust. Uus urdaaž ehitati 1973. aastal torni rekonstrueerimise käigus. Ringrõdu toetub taladele, selle põrandas olid tõrjeaugud. "Kiiu mõisa teopäev peeti paduvihmas" Sõnumitooja, 14. september 2011 Kiiu vasallilinnus Kiiu koduleht (vaadatud 25. augustil 2013) Villem Raam. "Kiiu vasallilinnus". // Eesti arhitektuur 3. Harjumaa, Järvamaa, Raplamaa, Lääne-Virumaa, Ida-Virumaa. Valgus. Tallinn 1997. Lk 24-25
Wuhani Viroloogia Instituut

Hiina Teaduste Akadeemia Wuhani Viroloogia Instituut (hiina keeles 中国科学院武汉病毒研究所, pinyin'is Zhōngguó Kēxuéyuàn Wǔhàn Bìngdú Yánjiūsuǒ) on Wuhanis asuv Hiina Teaduste Akadeemia viroloogia ja immunoloogia uurimisinstituut. 1956. aastal rajati Wuhanis Wuhani Mikrobioloogia Instituut, mis 1978. aastal nimetati ümber Wuhani Viroloogia Instituudiks. 2015. aastal valmis instituudis Prantsuse inseneride kaasabil 4. taseme biokaitse labor maksumusega 300 miljonit jüaani (44 miljonit USA dollarit), mis oli Hiina esimene 4. taseme biokaitse labor. Labor rajati sinna, kuna instituut tegeles ohtlike viiruste (nagu nt SARS, H5N1, Jaapani entsefaliit, dengepalavik jt) uurimisega. 2018. aastal avati 4. taseme labor ka Harbini linnas. 2005. aastal avaldati uurimus, kus osalesid ka Wuhani Viroloogia Instituudi teadlased, milles leiti, et SARS viiruste looduslikuks reservuaariks on sagarninalased (Rhinolophidae), kes on nahkhiirte sugukond. Detsembris 2019 tuvastati Wuhanis kopsupõletiku juhtumid, mis olid seotud senitundmata koroonaviirusega. Instituudis võrreldi viiruse geneetilisi järjestusi nende kollektsiooniga ja leiti see olevat 96% sarnane Yunnani provintsist tuvastatud nahkhiirte koroonaviirusega RaTG13. Veebruaris 2020 teatas The New York Times, et Hiina Viroloogia Instituudi viroloogid (uurimisrühma juht Shi Zhengli) esitasid uue koroonaviiruse (SARS-CoV-2) genoomse järjestuse, sisestasid selle teadlastele avalikult kättesaadavatesse andmebaasidesse ja avaldasid sellel teemal ajakirjas Nature artikli. Kuna laboris on uuritud koroonaviirusi ja ülemaailmne koroonapandeemia sai alguse Wuhanist, siis viis see vandenõuteooriateni, mille kohaselt sai pandeemia alguse sealt laborist välja pääsenud viirusest. Neid väiteid on uuritud, kuid üldine konsensus on, et see on äärmiselt vähetõenäoline. Li, Wendong; Shi, Zhengli; Yu, Meng; Ren, Wuze; Smith, Craig; Epstein, Jonathan H; Wang, Hanzhong; Crameri, Gary; Hu, Zhihong; Zhang, Huajun; Zhang, Jianhong; McEachern, Jennifer; Field, Hume; Daszak, Peter; Eaton, Bryan T; Zhang, Shuyi; Wang, Lin-Fa (28. oktoober 2005). "Bats Are Natural Reservoirs of SARS-Like Coronaviruses". Science. 310 (5748): 676–679. Bibcode:2005Sci...310..676L. doi:10.1126/science.1118391. PMID 16195424. S2CID 2971923. Wuhani Viroloogia Instituudi koduleht
Shi Zhengli

Shi Zhengli (hiina keeles 石正麗, pinyin'is Shí Zhènglì; sündinud 26. mail 1964 Xixia maakonnas Henani provintsis) on hiina viroloog, kes sai laiemalt tuntuks uurimustega nahkhiirte viirustest 2019.–2020. aasta koroonaviirushaiguse pandeemia ajal. Zhengli lõpetas 1987. aastal Wuhani Ülikooli. Ta sai 1990. aastal Wuhani Viroloogia Instituudist magistrikraadi ja 2000. aastal Prantsusmaal Université Montpellier-II-st filosoofiadoktori (PhD) kraadi. Veebruaris 2020 teatas The New York Times, et Wuhani Viroloogia Instituudi uurimisrühm Shi Zhengli juhtimisel esitas uue koroonaviiruse (SARS-CoV-2) genoomse järjestuse, sisestas selle teadlastele avalikult kättesaadavatesse andmebaasidesse ja avaldas sellel teemal ajakirjas Nature artikli. 2019 – valiti Ameerika Mikrobioloogia Akadeemia liikmeks