laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Islami keraamika

Islami keraamika on ajavahemikus 7.–17. sajand islamimaailmas loodud keraamika. Islami teke ja levik ühendas Araabia poolsaare nomaadide hõimud ning muutis võimalikuks võimsa islamiriigi tekke. Seoses sellega tekkisid soodsad võimalused ka kultuuri arendamiseks. Kunsti suhtus islam valdavalt neutraalselt, kuid sellele kehtisid siiski mõned piirangud. Näiteks oli keelatud kujutada elusolendeid (mis soodustas keerukate ornamentide teket) ja kasutada religioosses kunstis väärismetalle (mis lõi eeldused keraamika senisest laialdasemaks kasutuselevõtuks). Keraamika arendamist mõjutas ka Siiditee kaudu islamimaailma jõudev kõrge kvaliteediga Hiina keraamika. Hiina keraamika kõrge hind ja rohked sakraalehitised, mis vajasid keraamilisi plaate sise- ja väliskujunduse tarbeks, soodustasid keraamika kohapealset arengut. 9. sajandil leiutati valge kattev tinaglasuur, mis võimaldas värvilisest madalkuumussavist valmistatud esemeid valge pealispinnaga katta. Valgele pealispinnale maaliti glasuuripealsete värvidega. Selles tehnikas valmistatud keraamikat nimetatakse minai-keraamikaks (pärsia keeles minai 'email') ja see tehnika saavutas kõrgtaseme 11.–12. sajandil Pärsias Seldžukkide valitsemisajal. 9. sajandil arendati Samarras ja Bagdadis välja lüsterkeraamika, milles maaliti hõbeda-ja vaseühendeid sisaldavate lüstervärvidega valgele tinaglasuurile peale dekoor ja seejärel teostati reduktsioonpõletus. Lüstertehnika võimaldas saavutada kallihinnaliselt mõjuvat ja mitmevärviliselt säravat pealispinda, mida kasutati rohkelt nõude ning keraamiliste seina- ja põrandaplaatide tootmisel. Frittkeraamika (tulevase frittportselani eelkäija) väljaarendamine. Savisse kvartsliiva ja fritipulbri sissesegamisel saadud tihe valgeks põlev keraamiline mass oli küll madalamal temperatuuril põletatud kui Hiina portselan, kuid tänu klaasipuru sisaldusele küllaltki tihe ja portselani jäljendav. Läbikumavus saavutati nõudesse tehtud aukudega, mis hiljem läbipaistva glasuuriga kattusid. 12. sajandil muutus populaarseks lakabi-keraamika (pärsia keeles lakabi 'maalitud'), mille dekoor oli reljeefne kontuurjoonis, mis hoidis ära erivärviliste glasuuride kokkuvalgumise eseme pinnal. Lakabi-keraamika peamiselt kasutatud motiivideks said kalligraafilise kirja ja linnu (põhiliselt paabulinnu) kujutised. Hispaanias arenes välja ka omapärane Hispaania-mauri keraamika, mida kasutati laialdaselt paljudes tollel ajal püstitatud esindushoonetes. Hispaania-mauri keraamikat teostati lüstertehnikas ja kaunistati rohkete ornamentidega. Oluliseks keraamikakeskuseks kujunes Valencia maakond. Euroopas võeti islami keraamikast üle valge kattev tinaglasuur ja lüstertehnika. Samuti olid Hispaania-mauri keraamika ja İzniki keraamika (Türgis, İzniki linnas, 15.–18. sajandil valmistatud keraamika) suureks eeskujuks tollasele Euroopa keraamikale ja mõjutasid kogu Euroopa keraamika edasist arengut. Hispaania-mauri keraamika Frittkeraamika Islami kunst İzniki keraamika Lakabi-keraamika Lüsterkeraamika Minai-keraamika Valencia keraamika Islami keraamika (inglise keeles) Kai Vaarandi. Islami keraamika loengud (eesti keeles)
Angela Aak

Angela Aak (sünninimi Andres Aak; sündinud 7. aprillil 1966) on eesti kitarrist ja laulja. Ta mängis ansamblis Blacky. Varem on ta mänginud ansamblites VanGogh, Vanemõde, Henhouse, T-Klaas, Gunnar Grapsi Grupp, Long Loff ning Aak & Oja. Ta on läbi teinud sookorrigeerimise operatsiooni. "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2020. Vaadatud 18. märtsil 2016. http://www.bbc.co.uk/music/artists/ea594dae-a49d-4710-ab0d-edc2a0fc3c9e Foto Online-intervjuu Angela Aak suurendas rindu
Drossel

Sõnal "drossel" (saksa sõnast Drossel < drosseln 'takistama') on mitu tähendust. drossel madal- ja kõrgsagedusdrossel ehk paispool (induktiivtakistus) on mõeldud teatud sagedusest kõrgema sageduse või väärtusega voolu tõkestamiseks. drossel on reguleeritav või mittereguleeritav vedeliku või gaasi voolu ristlõike pindala muutev hüdrauliline takistus. Drosseldamine
Idiomorfsus

Idiomorfsus on mineraalitera sarnanemine tema kristallstruktuuri ehitusest tuleneva ideaalse haabitusega. Mineraaliteri, mis teatud määral vastavad sellele kujule, nimetatakse idiomorfseiks, vastupidisel juhul ksenomorfseiks ning vahepealsel juhul hüpidiomorfseiks. Need terminid on kasutusel peamiselt petrograafias, kus niimoodi iseloomustatakse mikroskoobi abil uuritavate kivimite koostisse kuuluvaid mineraaliteri. Näiteks tardkivimite puhul on tüüpilisel juhul magmast varem kristalliseerunud mineraalid idiomorfsemad, sest neil on piisavalt ruumi, et omandada neile tüüpiline kuju. Hilisema kristallisatsiooniga mineraalid peavad aga sobituma juba formeerunud kristallide vahelisse ebaregulaarse kujuga ruumi ning on seetõttu ksenomorfsemad. Idiomorfne mineraal
Lantaan

Lantaan (sümbol La) on keemiline element järjekorranumbriga 57, haruldane muldmetall. Lantaanil on üks stabiilne isotoop massiarvuga 139. Ka esineb looduses üks radioaktiivne isotoop massiarvuga 138, mille poolestusaeg on 105 miljardit aastat. Omadustelt on lantaan lantanoid. Selle tihedus normaaltingimustel on 6,15 g/cm³ ja sulamistemperatuur on 820 Celsiuse kraadi. Radioaktiivsus
Gerard Way

Gerard Arthur Way (sündinud 9. aprillil 1977 Summitis New Jerseys USA-s) on ansambli My Chemical Romance asutaja ja solist. Ta oli ühtlasi bändi basskitarristi Mikey Way vanem vend. Gerard on abielus Lindsey Ballatoga, kes on bändi Mindless Self Indulgence bassist. Neil on tütar Bandit. Way sündis Summitis New Jersey osariigis Donald ja Donna Lee Way peres. Üles kasvas ta Belleville'is. Laulmisega hakkas Way tegelema neljandas klassis, kui osales koolinäidendis "Peeter Paan". Tema emapoolne vanaema Elena Lee Rush õpetas poisi laulma, joonistama ja esinema. Gerard on intervjuudes öelnud, et tema vanaema on talle õpetanud kõike, mida ta praegu teab. Ta armastab kõiki loomi, kuid on allergiline kasside suhtes. Gerard Way lõpetas 1995. aastal Belleville'i keskkooli, läks ta õppima New Yorki Visuaalsete Kunstide Kooli ning lõpetas selle bakalaureusekraadiga. Sooloalbumid "Hesitant Alien" (2014) "Gerard Way". ImNotOkay.net. Vaadatud 23. veebruar 2024.
Praseodüüm

Praseodüüm (sümbol Pr) on keemiline element järjekorranumbriga 59, haruldane muldmetall. Tal on 1 stabiilne isotoop massiarvuga 141. Omadustelt on praseodüüm lantanoid. Tema tihedus normaaltingimustel on 6,64 g/cm³ ja sulamistemperatuur 931 Celsiuse kraadi.
Durgā

Durgā on hinduistlik naisjumalanna, jumaliku väe naisaspekti üks kehastus. Tema nimi tähendab 'mõistetamatu'. Durgāl on nii rahuarmastav kui raevukas aspekt, milles väljendub vastavalt Universumi sünnitav ja hävitav tung. Teda kutsutakse ka teiste nimedega: Parvati, Ambika, ja Kālī. Durgā on naissoost sõjajumalanna, kes loodi võitluseks deemonite vastu. Teda kutsutakse ka daakinite kuningannaks. Mahišasura isa oli deemonite kuningas Rambha, kes enda hetkelises kiimas heitis ühte vesipühvliga ja selle armastuse viljana sündis Mahišasura. Ta võis muuta enda kuju ja välimust, see tähendab võtta nii inimese kui ka vesipühvli kuju (mahiša tähendab pühvlit). Mahišasural oli imeline omadus - ta oli võitmatu taplustes, nii et ükski jumal ega inimene ei saanud temast jagu, isegi mitte taevaste kõige võimsamad (Brahma, Višnu ja Rudra). Mahišasura oli nii vaimustuses enda võitmatusest, et enda hulluses tegi maailmas mida tahtis. Nii taevad, põrgud kui ka maa kannatasid tema terrori ja vandalismi all. Siis leiti lahendus tekkinud situatsioonile, kuna selgus, et ainult naisterahvas võib Mahišasurat tapluses võita ja maailmas korra majja lüüa. Taevased jumalad meisterdasid kohe imelisel moel valguskiirest valmis jumalanna Durga. Durga tehti pimestavalt ilus lootos-silmade, 10 käe ja kuldselt helkiva nahaga. Tema näo meisterdas Šiva, ülakeha Indra, rinnad tegi kuujumal Chandra, hambad Brahma, põlved Varuna, ja silmad tulejumal Agni. Igaüks jumalustest andis talle ka enda kõige võimsama relva: Indra välgunoole, Rudra kolmhargi, samuti annetasid enda poolt jumalikku varustust Višnu, Brahma, Kubera jt. Durga liikumisvahendiks sai lõvi. Üheksandal noorkuul tappis Durga võitluses kolmhargiga Mahišasura, seepärast on üheksanda kuu loomise ajal alati Durgale pühendatud pidustused ehk puja. Sellest jumalikust tapmisaktist tuleneb šakti mõiste. Võitleja Durgat peetakse ka nõidade, nõidumise ja maagia valitsejaks. Nõidasid, kelle üle Durga valitseb, nimetatakse Matrika või Mamo. Durgā
Häirivmass

Häirivmass (inglise: unbalance mass) on pöörleva keha tasakaalu rikkuv mass, mille suurus ja asukoht määratakse balansseerimisel. Häirivmassi mõjul hakkavad kiiresti pöörlevad kehad vibreerima. Kui mingi keha pöörleb, siis on tal olemas pöörlemistelg. Samas on igal kehal olemas ka raskuskese (teatud kehadel, näiteks auto väntvõllil, on neid mitu). Kui raskuskese ei asu pöörlemisteljel, on tegemist häirivmassiga. Balansseerimisega viiakse raskuskese pöörlemisteljele.
Geomeetriline lukustamine

Geomeetriline lukustamine ehk sundlukustamine on mehhanismi või kinemaatilise paari elementide kontakti püsivuse (sundkontakti) saavutamine nende elementide sobiva geomeetrilise kujunduse abil. Nii näiteks on rulltõukuri rull ketasnuki soones geomeetriliselt lukustatud, sest kontakt nende vahel on ilma abivahenditeta (vedrudeta) alati tagatud. survelukustus
Asendiandur

Asendiandur on andur, mis on ette nähtud asendi mõõtmiseks masina paigalseisva detaili või ümbritseva ruumi suhtes.
Siirdeandur

Siirdeandurid ehk nihkeandurid on andurid, mis mõõdavad asendi muutust ehk suhtelist asendit mingi lähteasendiga võrreldes. Absoluutasendi mõõtmiseks tuleb siirdeandurit enne töö algust kalibreerida. Siirdeanduriteks on kõik impulssandurid, mille väljundimpulsside sagedus on võrdeline liikumiskiirusega, impulsside arv aga siirdega.
Modulatsiooniketas

Modulatsiooniketas on läbipaistvate piludega ketas, mis pöörlemisel sulgeb perioodiliselt valgusvoo pääsu fototajurile (fotodioodile) ning tekitab viimases perioodiliselt muutuva voolu. Pulsatsiooni sagedus on võrdeline ketta pöörlemiskiirusega, vooluimpulsside arv aga ketta pöördenurgaga. Anduri täpsus sõltub impulsside arvust ühe pöörde kohta. Valgusvoo pulsatsioonisageduse suurendamiseks kasutatakse lisaks modulatsioonikettale mitmesuguse mustriga rasterplaate, mille pilud on modulatsiooniketta piludega võrreldes kaldu. Sel juhul läbib valgusvoog nii modulatsiooniketta kui ka rasterplaadi ning ühe pilu möödumisel tekib fototajuril mitu voo maksimumi ja miinimumi. Täpsetelt fototajuriga impulssanduritelt saadakse 1000...10 000 ja rohkemgi impulssi ketta ühe pöörde kohta.
Kiirendusandur

Kiirendusandur, kiirendussensor, kiirendusmõõtur või aktseleromeeter (ld accelerare kiirustama + metreō mõõdan) on kiirenduse mõõtemuundur, mis enamasti mõõdab muunduri testmassile mõjuva inertsijõu suurust. Kiirendusandur on inertsiaalanduri alaliik. Lineaarkiirenduse SI ühik on m•s‒2 (meeter sekundi ruudu kohta). Praktikas väljendatakse kiirendust sageli raskuskiirenduse kordsena või osana. Raskuskiirenduse tähis on g (kaldkirjas) ning selle keskmiseks väärtuseks (Maa pinnal) loetakse 9,81 m•s−2. Seega 1 g = 9 , 81 m s 2 . {\displaystyle 1\,g=\mathrm {9{,}81\;{\frac {m}{s^{2}}}} .} Kuni 1970. aastateni kasutati kiirenduse mõõtemuunduri elemendina nn tundlikul teljel liikuvat testmassi, mida koos vurri põhimõttel toimiva güroskoopanduriga kasutati inertsiaalnavigatsioonis. Seejärel võeti kasutusele täpsemad tajurid, mis põhinevad peamiselt piesoelektrilisel efektil ning mille valmistamisel rakendatakse MEMS-tehnoloogiat. Nii valmistatud miniatuursed andurid massiga mõni gramm võimaldavad mõõta kiirendusi väärtusteni isegi üle 100g, kusjuures mõõteviga ei ületa 0,01g. Piesokeraamiline plaat muundab mehaanilise survejõu muutuse vahetult elektrisignaaliks, vajamata välist elektritoiteallikat. Survejõudu tekitab plaadile kinnitatud testmass. Muunduri väljundist saadakse analoogsignaal, mis antakse tarbe korral analoog-digitaalmuundurisse. Tänapäeval on kõige levinumad miniatuursed MEMS-andurid. Need kujutavad endast ränikiibil valmistatud vedru-mass-süsteemi, milles vedruks on vaid mõne mikromeetri laiune vetrumisvõimeline räniriba, mis moodustatakse fotolitograafiliselt ja eraldatakse ränidioksiid-aluskihist söövituse teel. Vetruv riba moodustab koos lähedal asetseva paikse elektroodiga kondensaatori, mille mahtuvuse muutus võib olla umbes 1 pikofarad (10‒12 F). Kiirendusest tingitud survejõu mõjul kondensaatori mahtuvus muutub. Mahtuvusmuutuse mõõtelülitus on kondensaatoriga integreeritult samal kiibil. Kondensaatori asemel võib olla ka survele reageeriv piesotakistuslik kiht vetruval ribal. Siis mõõdab elektroonikalülitus takistusmuutust. Kiirendusanduril on palju kasutuskohti, näiteks foto- ja videokaamera pildistabilisaator; nutitelefonis jm nutiseadmetes pildi viipamise ja pööramise sensorisüsteem: andur mõõdab liikuva keha lineaarset kiirendust ruumi kolme koordinaattelje suhtes; süsteem töötleb mõõtmisandmeid mikrokontrolleris ja fikseerib nutitelefoni asendi raskuskiirenduse suuna suhtes; mängukonsooli juhtpult (näiteks Wii Remote); inertsiaalnavigatsiooni süsteemid (MEMS-güroskoop + kiirendusmõõtur + magnetvälja sensor), näiteks laevade, lennukite, rakettide, kosmoseaparaatide, robotite, droonide jm liikuvate objektide asendi kontrollimiseks ja liikumissuuna muutmiseks; seadmete, ehitiste jm rajatiste vibratsiooni mõõtur; jalgratta aktiivne vedrustussüsteem; kaitsesüsteem, mis hoiab ära kõvaketta peakrahhi, s.t magnetpea puutumise vastu ketta pinda; seismograaf; täppisakseleromeeter raskuskiirendusvälja mõõtmiseks. Elektromehaaniline mikrosüsteem Accelerometer Beschleunigungssensor
Reguleerimine (tehnika)

Reguleerimiseks nimetatakse süsteemi väljundsuuruse sihipärast muutmist vastavalt etteantud programmile. Reguleerimine võib toimuda kas käsitsi või automaatselt. Esimesel juhul muudab reguleeritavat suurust inimene, teisel juhul teeb seda vastavalt etteantud programmile automaatregulaator.
Loogikatehe

Loogikatehe on loogikas tõefunktsionaalne tehe propositsioonidega. Loogikatehteid uurib lauseloogika. Sagedamini kasutatavad loogikatehted on eitus, konjunktsioon, disjunktsioon, implikatsioon ja ekvivalents. Nende tehete ligikaudsed väljendused loomulikus keeles on muu hulgas: eitus ‒ eitussõna "ei"; konjunktsioon ‒ sidesõna "ja" või "ning"; disjunktsioon ‒ sidesõna "või"; implikatsioon ‒ seos "kui …, siis …"; ekvivalents ‒ seos "…parajasti siis, kui …". Lausearvutuses kasutatakse loogikatehteid selleks, et moodustada olemasolevatest lausearvutuse valemitest uusi valemeid. Boole'i algebra Loogikaelement Digitaalloogika Loogikatehted. EE, 5. kd, 1990, lk 627 Boole'i funktsioonid
Palladium

Palladium (20. veebruar 1989 Valgevene NSV – 21. juuli 2006 Viljandi maakond) oli võistlushobune, trakeeni tõugu täkk. Teda peetakse Eesti kuulsaimaks võistlushobuseks ja ta oli Eesti ainuke eliit-täkk. Eesti parim takistussõidu hobune aastatel 2000 ja 2001. Maailma edetabelis oli Palladium juulis 2002 478. kohal. Euroopa trakeenide hulgas oli ta aga number üks.[viide?] Palladium suri ööl vastu 21. juulit 2006, kui peale jalaluumurdu otsustati ta surmata. Palladium oli ilus, elegantset ja kerget tüüpi väikest kasvu hobune, tema turjakõrgus oli 164 cm. Värvuselt oli ta must. Palladiumi sabal oli valge laik, mis tekkis talle siis, kui ta kord transportimise käigus saba ära hõõrus. Asemele kasvanud karvad olid valged. Palladiumil oli lauk, mis paremal küljel ulatus silmani. Tema mõlemal tagajalal olid sokid (valged märgised jala allosas, mis ulatuvad sõrgatsiliigeseni) ning vasakul esijalal oli piire (valge märgis, mis ei ulatu sõrgatsiliigeseni). Märgistel olid ka mustad tähnid, mis on üsna haruldane, kuid väga efektne. Palladiumi omanik oli Oliver Kruuda. Gunnar Klettenberg ratsutas Palladiumiga aastast 1996. Topaas sündis 28. detsembril 1993, kuulub maailma 1000 parema hüppehobuse hulka Epicuros sündis 1995 Opella sündis 1995 Tropic sündis 1995 Picasso sündis 1996 Mombol (hobune) Veega (hobune) 2006 tehti temast dokumentaalfilm "Lugu hobusest Palladium" (režissöör Ago Ruus) Palladiumi auks korraldatakse igal aastal ratsavõistlus Palladium Cup ratsasport Favoritas Terror Totar Palladium Cup 2010[alaline kõdulink] "Hobune, kes andis nime võistlussarjale". Õhtuleht, 19. mai 2005 "Võistlushobune Palladium uinus igaveseks". Delfi, 21. juuli 2006
Hägusloogika

Hägusloogika on loogika, milles tõeväärtus määratakse reaalarvuna 0 ja 1 vahel. Hägusloogika mõiste (fuzzy logic) võttis 1965. aastal kasutusele aserbaidžaani päritolu USA matemaatik Lotfi Zadeh, kes pakkus välja hägusa hulga mõistel põhineva hägusa hulgateooria. Samasuunalisi katsetusi oli loogikas siiski tehtud juba 1920. aastatest saati, teiste seas tegelesid sellega Jan Łukasiewicz ja Alfred Tarski "Fuzzy Logic", "Stanford Encyclopedia of Philosophy", Bryant University, 23. juuli 2006 (vaadatud 30. septembril 2008)
Demultipleksor

Demultiplekser ehk demultipleksor on kommutaator ehk valikulülitus, millel on üks infosisend ja mitu väljundit. Juhtsisendite arv sõltub väljundite arvust ja vastupidi. Vastavalt juhtsignaalile kommuteeritakse infosisendi signaal ühte väljundisse. Väljundite arv on 2n, kus n on juhtsisendite arv. Järelikult saab kahe juhtsisendiga ehk kahebitise koodiga kommuteerida 4 väljundit, kolme juhtsisendiga 8 väljundit jne. Strobeeritaval ehk keelusisendiga demultiplekseril on täiendav juhtsisend väljundsignaali väljalülitamiseks. Multiplekser
Dekooder

Dekooder on lülitus, mis on ette nähtud etteantud sisendkoodi muundamiseks soovitud väljundkoodiks. Ta tunneb ära sisestatava kahendarvu ja annab signaali vastavasse väljundisse. Dekoodri ülesanneteks on muundada kahendkoodis arv niisuguseks koodiks, millega saab aktiveerida nõutava mälupesa, juhtida number- või tähtindikaatorit, tunda ära mitmesuguseid kodeeritud signaale jne. Kuna dekoodri väljundisse ühendatavad seadmed on erinevad, siis kasutatakse nende juhtimiseks ka erinevaid dekoodreid. Näiteks on indikaatoritest levinumad 7-segmendilised vedelkristall- ja valgusdioodindikaatorid ning 10 numbrilised huumlahendusindikaatorid. Seitsme segmendilise indikaatori dekoodril on reeglina 4 sisendit ning 7 väljundit, kümnenumbrilisel aga 4 sisendit ja 10 väljundit. Üldjuhul on dekoodril nii mitu sisendit n, kui mitu kohta on sisendisse antaval kahendarvul. Maksimaalne väljundite arv võrdub kombinatsioonide arvuga 2n. Dekoodreid koostatakse peamiselt NING loogika elementidest. Suure sisendite arvu korral kasutatakse dekodeerimiseks kaskaadlülitust, kus esimese astme dekooder aktiveerib ühe teise astme dekoodri ning see omakorda ühe väljundi. Dekooder ehk desifraator on element, kus on n sisendit ja 2 astmes n väljundit. Tegemist on loogika elemendiga, mis muudab rööpkoodi unitaarkoodiks, millel on ainult 1 bitt "1", ülejaanud on "0". Tähis: DC, lihtsaima realisatsiooni korral on ehitatud AND elementidest. Tingmärgid: E - Energia kiibile A - binaarsisend 1 B - binaarsisend 2 Käsudekooder (Instruction decoder) jagab protsessorile toimimiseks ülesandeid juhtsignaalide abil. Ta "tõlgib" käsukoodide registrist saadud bitid protsessori igale osale arusaadavateks juhtsignaalideks.
Neodüüm

Neodüüm (sümbol Nd) on keemiline element järjekorranumbriga 60, haruldane muldmetall. Neodüümi esineb looduses seitsme stabiilse isotoobina. Nende massiarvud on 142, 143, 144, 145, 146, 148 ja 150. Omadustelt on neodüüm lantanoid. Selle tihedus normaaltingimustel on 6,8 g/cm³. Neodüüm sulab 1024 Celsiuse kraadi juures ning selle keemistemperatuur on 3170 °C. Neodüümmagnet
Alusringjoon

Alusringjoon (inglise: base circle) on kujuteldav ringjoon, mille abil kujundatakse hammasrataste hammaste evolventsed külgprofiilid. Olenevalt ratta hammaste arvust võib osutuda jalgaderingjoonest pisut suuremaks või väiksemaks.
Mittestabiilne loogikalülitus

Mittestabiilne loogikalülitus ehk impulsigeneraator on selline loogikalülitus, mille väärtus muutub nulli ja ühe vahel. Mittestabiilsed loogikalülitused genereerivad teatud sagedusega impulsse. Arvutites kasutatakse impulsigeneraatoreid seadmete talitluse sünkroonimiseks. Sel juhul nimetatakse impulsigeneraatorit taktigeneraatoriks. monostabiilne loogikalülitus bistabiilne loogikalülitus loogiline automaat
Džnjaana

Džnjaana (tiibeti keeles ye shes) on transtsendentaalne teadvus. Kõikeületav teadvuse seisund, milles kaob vastuolude taju isikliku ego, mina ja maailma vahel. Selle vastandmõiste on Manovijñāna (tiibeti keeles yid gyi rnam-par shes pas) – tavateadvuse seisund ehk tavateadvus. Vijñāna (tiibeti keeles rnam par shes pa) – hetkeline teadvuse vool, mis on olemuselt dualistlik.
Universaalne loogikalülitus

Universaalne loogikalülitus on mitmeotstarbeline loogikalülitus, mille abil realiseeritakse suvalisi binaarloogika funktsioone. Universaalseteks loogikalülitusteks on kommutaatorid, programmeeritavad loogilised maatriksid ja mälud. Ühetaolise ja korrapärase ehituse tõttu nimetatakse neid ka homogeenseteks pooljuhtstruktuurideks. Üldjuhul nimetatakse homogeenseks polüfunktsionaalsetest elementidest koosnevat ühesuguste korduvate sidemetega struktuuri. Polüfunktsionaalseteks (mitmeotstarbeliseks) nimetatakse elemente, mis realiseerivad mitmeid loogikafunktsioone. Soovitava funktsiooni valikuks peab polüfunktsionaalset elementi saama häälestada. Häälestamine toimub mitmeti: nii vajalike elementidevaheliste ühenduste lisamisega kui ka olemasolevate ühenduste katkestamisega.
Jñāna

Jñāna (:džnaana; sanskrit: ज्ञान, [ˈdʑɲaːnɐ]; pali: ñāṇa; hindi: gyān) tähendab teadma. Sõna kasutatakse India mõttekunstis, kui tõeluse olemuse teadmine. Džnjaana (budismis)
Promeetium

Promeetium (sümbol Pm) on keemiline element järjekorranumbriga 61, haruldane muldmetall. Kõik ta isotoobid on radioaktiivsed. Pikim poolestusaeg on isotoobil massiarvuga 145, nimelt 17,7 aastat. Omadustelt on promeetium lantanoid. Tema harulduse ja radioaktiivsuse tõttu on ta omadustest vähe teada. Promeetium on nimetuse saanud vanakreeka mütoloogia heerose Prometheuse järgi. Looduses tekib promeetium uraani ja euroopiumi radioaktiivse lagunemise teel, kuid promeetium laguneb omakorda kiiresti samaariumiks. Promeetiumi õnnestus saada väikeses koguses uraani aatomituumade kiiritamisel alles 1945. aastal USAs. Promeetiumi tuvastasid Jacob A. Marinsky, Lawrence E. Glendenin ja Charles D. Coryell.
Aulepa

Aulepa ehk Dirslätt (rootsi keeles ka Dillet) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda. Küla asub valla keskosas ning küla kaugus Pürksist on 11 km ja Haapsalust 24 km. Külas asuvad muinsuskaitsealused arheoloogiamälestised Ohvrikivi, kalmistu „Kabelimägi" (osaliselt Suur-Nõmmkülas) ja pakktee. Kohalikest vaatamisväärsustest on säilinud 16. sajandi lõpul rajatud Pärnaste pärn, mõis ja pritsikuur. Aulepa küla läbivad järgmised riigimaanteed: Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee ja Nõmmküla–Aulepa–Österby tee. Küla territooriumile jääb osa 2009. aastal valminud Aulepa tuulepargist (8 3 MW tuulikut). Külas on 16 elamut-suvilat. Küla on ürikus esmamainitud 1540. aastal, mil kasutati nimekuju Dyrschleven, kuid oletatavasti on eestikeelne nimekuju rootsikeelsest külanimest vanem. 1565. aastal on kasutatud nimekuju Degerslett ja 1683. aastal kuju Dirschlet. Saksa- ja rootsikeelne nimekuju tuleneb ilmselt rootsikeelsest sõnapaarist diger slätt, mis tähendab "suur ala". Mellini atlases esineb küla nimena Dirslät, kuid kõrval oleva mõisa nimena Haudlep. Tõenäoliselt tuleb eestikeelne nimekuju sõnadest "haud" ja "lõpe" (piir). Nimi sarnaneb päritolult analoogsete kohanimedega Paslepa, Sutlepa, Rooslepa. Hara ja Aulepa piiril on Hara teeristi bussipeatus, Aulepa ja Sutlepa piiril aga Aulepa bussipeatus. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Külad - Noarootsi Vallavalitsus". 15.03.2012. Vaadatud 07.01.2014. Baltisches historisches Ortslexikon. Teil I. Estland (Einschliesslich Nordlivland). Begonnen von Hans Feldmann, herausgegeben von Heinz von zur Mühlen, bearbeitet von Gertrud Westermann. Böhlau Verlag Köln - Wien, 1985. https://xgis.maaamet.ee/xgis2/page/app/maanteeamet Noarootsi valla elanikud 2006-2011[alaline kõdulink]