laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Õigushüve

Õigushüve all mõistetakse karistusõiguses sotsiaalseid väärtusi, mida tuleb õiguslikult kaitsta. Nende kaitsmiseks tuleb rakendada riigi karistusvõimu. Õigushüve on inimeste sotsiaalseks kooseluks vajalik eluline hüve, sotsiaalne väärtus. Sellised elulised hüved on inimese elu, tervis, seksuaalne puutumatus, omand. Kaitstav õigushüve erineb konkreetse teo ründeobjektist: näiteks tapmise puhul on kaitstav õigushüve inimelu, rünnatakse aga konkreetset inimest. Õigushüved on ühiskonnas olemasolevad sotsiaalsed hüved. Õigushüvedeks muudab nad nende õiguslik kaitstus. Õigushüvede kaitses väljendub ühiskonna põhiväärtuste vahetu kaitse. Õigushüved moodustavad ühiskonnas süsteemi, mis üldiselt on tuletatav põhiseadusest ning inimõigusi käsitlevatest rahvusvahelise õiguse allikatest (näiteks Inimõiguste ülddeklaratsioon, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsioon). Karistusõiguslik õigushüvede süsteem peab vastama põhiseadusliku korra süsteemile, ta ei tohi seda ületada ega oluliselt kitsendada. Esimesel juhul hakkaks karistusõigus ahistama põhiõigusi (tegevusvabadus, liikumis- või sõnavabadus), teisel juhul võivad mõned olulised väärtused jääda karistusõigusliku kaitseta. Õigushüve kontseptsiooni positiivseks küljeks on see, et sellisele alusele rajatud karistusõigus ei otsusta ise inimkäitumise eetilise sisu üle, ta kaitseb vaid olemasolevaid väärtusi. Puuduseks on sellel kontseptsioonil õigushüve ebapiisav defineeritus.
Kōta Hirano

Kōta Hirano (jaapani keeles 平野耕太 Hirano Kōta; sündinud 14. juulil 1973 Tōkyōs) on jaapani mangakunstnik. Ta on sündinud ja tema kodu on Tōkyō linnastus Adachis.
Translandia

Translandia (end Transgermania, Rosebay, Eurostar, Eurocruiser, Rosebay, Transparaden) oli Eckerö Line'i ro-pax-laev. Laev ehitati 1976 Saksamaal Hamburgis laevatehases J.J. Sietas Werft Lübecki laevakompanii Poseidon Schiffahrts OHG tellimusel. Alates 18. maist 2004 kuni müügini 2013. aasta algul oli Translandia kasutusel Eckerö Line'i Tallinn–Helsingi liinil. Laev lammutati 2014. aastal Indias. Ro-pax-laev Translandia (2007) VeriStarInfo, vaadatud 1.11.2013 (inglise keeles). Varem 5631 brt. faktaomfartyg.se, vaadatud 18.02.2019.
Volvo

Volvo Group (Aktiebolaget Volvo, lühendatuna AB Volvo) on Rootsi ettevõte, mis toodab peamiselt raskeveokeid, busse ja ehitusmasinaid. Ettevõtte ametlikuks asutamisajaks peetakse 14. aprilli 1927, kuigi Rootsi ettevõtte SKF all alustati tööd juba 1915. aastal. Sõna volvo tähendab ladina keeles 'ma veeren'. SKF registreeris selle kaubamärgina 1911. aastal. Firma peakontor asub Göteborgis. Volvo laadur L60H Volvo laadur Volvo FH 460 Volvo 7700 CNG gaasibuss Volvo C300
Saul Perlmutter

Saul Perlmutter (sündinud 22. septembril 1959 Champaign-Urbanas) on Ameerika astrofüüsik, kes koos Adam Riessi ja Brian P. Schmidtiga sai 2011. aastal Nobeli füüsikaauhinna tõenduse eest, et universumi paisumine mitte ei aeglustu, vaid kiireneb. Riessi ja Schmidtiga jagas ta ka 2006. aastal saadud Shaw' auhinda astronoomias. Perlmutter töötab Lawrence Berkeley Riiklikus Laboratooriumis ning on füüsikaprofesor California Ülikoolis Berkeleys. Ta on Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia (American Academy of Arts & Sciences) liige ja kuulub 2003. aastast Ameerika Teaduse Edendamise Assotsiatsiooni (American Association for the Advancement of Science). Samuti kuulub Perlmutter USA Rahvuslikku Teaduste Akadeemiasse. 2002 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 2006 – Shaw' auhind astronoomias 2007 – Gruberi kosmoloogiaauhind 2007 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks 2011 – Nobeli füüsikaauhind 2011 – Albert Einsteini medal 2014 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmkeks 2015 – Läbimurde auhind fundamentaalfüüsikas Saul Perlmutter Nobeli auhinna lehel
Rahvuskogu 18. valimisringkond

Rahvuskogu 18. valimisringkond asus Harjumaal. Sinna kuulusid Saku, Kurna, Rae, Nabala, Viimsi, Nehatu ja Naissaare vald. Kandideerisid Kustav Kurg ja Vladimir Roopere. Kustav Kurg sai 2084 ja Vladimir Roopere 2037 häält, seega osutus 18. valimisringkonnast valituks Rahvuskogu valimistel Kustav Kurg. Riigivolikogu 18. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 12. valimisringkond

Rahvuskogu 12. valimisringkond asus Harjumaal. Sinna kuulusid Nõva, Vihterpalu, Pakri, Kloostri, Riisipere, Laitse ja Varbola vald ning Paldiski linn. Kandideerisid Julius Vollmann ja Mari Voore, kellest Julius Vollmann sai 3978 ja Mari Voore 1028 häält, seega osutus valituks Julius Vollmann. Riigivolikogu 13. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 14. valimisringkond

Rahvuskogu 14. valimisringkond asus Harjumaal. Sinna kuulusid Rapla, Kabala, Raiküla, Järvakandi, Kehtna ja Ingliste vald. Kandideerisid Kehtna majapidamiskooli juhataja Aleksander Arak ja Rapla ühispanga asjaajaja Aleksander Plaks, kellest Aleksander Arak sai 2543 ja Aleksander Plaks 2084 häält, seega valiti 14. valimisringkonnast Aleksander Arak. Riigivolikogu 15. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 6. valimisringkond

Rahvuskogu 6. valimisringkond asus Tallinnas. 6. valimisringkond oli ainus Tallinnas, kus valimised tegelikult toimusid. Hääleõiguslike kodanike üldarv ringkonnas oli 8938. Kandideerisid Oskar Lõvi ja Andres Joasalu, kellest Oskar Lõvi sai 1658 ja Andres Joasalu 842 häält, seega osutus valituks Oskar Lõvi. Hääli anti kokku 2715, maksvusetuks tunnistati 168 häält, osavõtuprotsent oli 30,38. Riigivolikogu 6. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 65. valimisringkond

Rahvuskogu 65. valimisringkond asus Narvas ja Narva-Jõesuu linnaosas. Kandideerisid Johan Hansing ja Narva linnapea Jaan Lust, kellest Johan Hansing sai 4288 ja Jaan Lust 2451 häält, seega osutus valituks Johan Hansing. Valimas käis 10 94 hääleõiguslikust kodanikust 7423 ehk 69,7%. Riigivolikogu 65. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 71. valimisringkond

Rahvuskogu 71. valimisringkond asus Virumaal. Sinna kuulusid Erra, Püssi, Maidla, Kohtla ja Järve vald. Kandideerisid Jaan Kurn ja seltskondliku komitee kandidaat Johannes Preimuth, kellest Jaan Kurn sai 1352 ja Johannes Preimuth 2842 häält, seega osutus valituks Johannes Preimuth. Ringkonnas oli 8295 hääleõiguslikku kodanikku, valimistel osales 4403, osavõtu % 54,2. Riigivolikogu 71. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 69. valimisringkond

Rahvuskogu 69. valimisringkond asus Virumaal. Sinna kuulusid Salla, Avanduse, Venevere, Paasvere ja Vao vald. Valimisringkonnas oli 9360 hääleõiguslikku kodanikku, neist käis hääletamas 6029, maksvaks tunnistati 5941 ja maksvusetaks 88, osavõtuprotsent oli 64,4. Kandideerisid Avispea algkooli juhataja August Lepik (seltskondliku komitee kandidaat), Elmar Lehtmets (Venevere, Salla ja Paasvere valla seltskondliku komitee kandidaat) ja Gustav Lorenz, kes said vastavalt 2571, 2556 ja 824 häält, seega osutus valituks August Lepik. Riigivolikogu 69. valimisringkond Virumaa 69. valimisringkonnast valiti Rahvuskogusse A. Lepik. Uus Eesti, 16. detsember 1936, nr 341, lk 2.
Rahvuskogu 44. valimisringkond

Rahvuskogu 44. valimisringkond asus Tartus. Kandideerisid Mihkel Vellema ja Julius Lill, kes said vastavalt 1739 ja 1415 häält, seega osutus valituks Mihkel Vellema. Riigivolikogu 44. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Sünekliis

Sünekliis on suure ulatusega nõgus platvormse aluskorra struktuur. Sünekliisidele on omane settelise pealiskorra suurem paksus. Sünekliisi nõlvad on väga lauged, alla 1°. Sünekliisid ei pruugi ja enamasti ei avaldugi kuidagi pinnamoes, nõgus on ainult maakoores paiknev kristalne aluskord. Nõgusus on muidugi tinglik, sest olles osa kumerast maakoorest, on ka sünekliis kumer, kuid kumerus on väiksem kui maakoorel tervikuna keskmiselt. Antekliis Balti sünekliis
Rahvuskogu 45. valimisringkond

Rahvuskogu 45. valimisringkond asus Tartus. Kandideerisid Oskar Rütli ja Paul Kanarik, kes said vastavalt 2401 ja 1834 häält, seega osutus valituks Oskar Rütli. Riigivolikogu 45. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5. Paul Kanarik. Tänuavaldus eestlastele. Rahvaleht, 18. detsember 1936, nr. 148, lk. 3.
Rahvuskogu 46. valimisringkond

Rahvuskogu 46. valimisringkond asus Tartus. Kandideerisid Ferdinand Karlson ja August Laas, kes said vastavalt 2258 ja 1010 häält, seega osutus valituks Ferdinand Karlson. Riigivolikogu 46. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 50. valimisringkond

Rahvuskogu 50. valimisringkond asus Tartumaal. Sinna kuulusid Kudina, Kaarepere, Elistvere, Saadjärve, Sootaga, Laeva ja Kuremaa vald. Kandideerisid Otto Pärlin ja Eduard-Adolf Vau, kes said vastavalt 2892 ja 1349 häält, seega osutus valituks Otto Pärlin. Riigivolikogu 50. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 53. valimisringkond

Rahvuskogu 53. valimisringkond asus Tartumaal. Sinna kuulusid Haaslava, Vana-Kuuste, Krüüdneri, Kambja, Kodijärve, Luke, Meeri ja Ropka vald. Kandideerisid Jüri Ottas ja Rudolf Riives, kes said vastavalt 2532 ja 2094 häält, seega osutus valituks Jüri Ottas. Riigivolikogu 53. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 47. valimisringkond

Rahvuskogu 47. valimisringkond asus Tartumaal. Sinna kuulusid Vaimastvere, Laius-Tähkvere, Laiuse, Jõgeva, Härjanurme ja Puurmanni vald ning Jõgeva alev. Kandideerisid Jaan Järve ja Karl Roomet, kes said vastavalt 2973 ja 2240, seega osutus valituks Jaan Järve. Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 49. valimisringkond

Rahvuskogu 49. valimisringkond asus Tartumaal. Sinna kuulusid Roela, Saare, Ranna, Pala, Kokora, Alatskivi ja Peipsiääre vald ning Kallaste alev. kandideerisid Ernst Habicht ja J. Mägi, kes said vastavalt 2690 ja 2275 häält, seega osutus valituks Ernst Habicht. Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Antekliis

Antekliis on suure ulatusega kumer platvormse aluskorra struktuur. Antekliisidele on omane settelise pealiskorra väiksem paksus. Antekliisid ei pruugi ja enamasti ei avaldugi kuidagi pinnamoes, keskmisest kumeram on ainult maakoores paiknev kristalne aluskord. Sünekliis
Rahvuskogu 48. valimisringkond

Rahvuskogu 48. valimisringkond asus Tartumaal. Sinna kuulusid Avinurme, Lohusuu, Torma ja Kasepää vald ning Mustvee alev. Kandideerisid August Jürman ja Viktor Gubin, kes said vastavalt 3838 ja 1261 häält, seega osutus valituks August Jürman. Riigivolikogu 48. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 55. valimisringkond

Rahvuskogu 55. valimisringkond asus Tartumaal. Sinna kuulusid Uderna, Pangodi, Valguta, Rannu, Konguta, Aru, Kavilda, Ulila ja Kirepi vald ning Elva alev. Kandideerisid Martin Rõigas ja Endel Haljasmaa, kes said vastavalt 3048 ja 1702 häält, seega osutus valituks Martin Rõigas. Riigivolikogu 55. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 75. valimisringkond

Rahvuskogu 75. valimisringkond asus Võrumaal. Sinna kuulusid Kasaritsa, Lasva, Loosi, Pindi, Orava, Timo ja Veriora vald. Kandideerisid Karl Puusemp ja August Kõll, kes said vastavalt 2709 ja 1020 häält, seega osutus valituks Karl Puusemp. Riigivolikogu 75. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 59. valimisringkond

Rahvuskogu 59. valimisringkond asus Viljandi linnas. Kandideerisid Evald Konno ja August Maramaa, kes said vastavalt 3935 ja 1615 häält, seega osutus valituks Evald Konno. Riigivolikogu 59. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 61. valimisringkond

Rahvuskogu 61. valimisringkond asus Viljandimaal. Sinna kuulusid Imavere, Kabala, Kõo, Rutikvere ja Adavere vald. Kandideerisid Peeter Kõpp ja Jaan Põdra. Seltskondliku komitee hääletusel sai Jaan Põdra Kõo vallas 17 ja Kabala vallas 25 häält, Peeter Kõpp vastavalt 1 ja 8, kolme väiksema valla komitees sai Peeter Kõpp poolthäälte ülekaalu. Kuna seltskondlik komitee kandidaadi suhtes kokkuleppele ei jõudnud, tuli valimisringkonnas korraldada üldvalimised. Peeter Kõpp sai 2372 ja Jaan Põdra 2222 häält, seega osutus valituks Peeter Kõpp. Riigivolikogu 61. valimisringkond J. Põdra ja prof. P. Kõpp võistlevad Võhma-Pilistvere ringkonnas. Rahvaleht, 2. november 1936, nr. 128, lk. 8. Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 60. valimisringkond

Rahvuskogu 60. valimisringkond asus Viljandimaal. Sinna kuulusid Pajusi, Kurista, Lustivere, Vana-Põltsamaa ja Uue-Põltsamaa vald ning Põltsamaa linn. Kandideerisid August Laur, J. Põldra ja N. Loss, kes said vastavalt 2819, 1778 ja 419 häält, seega osutus valituks August Laur. Riigivolikogu 60. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 31. valimisringkond

Rahvuskogu 31. valimisringkond asus Petserimaal. Sinna kuulusid Meremäe ja Petseri vald ning Petseri linn. Kandideerisid Alfred Mäeloog ja Igor Tjutrjumov, kes said vastavalt 3547 ja 3464 häält, seega osutus valituks Alfred Mäeloog. Riigivolikogu 31. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 28. valimisringkond

Rahvuskogu 28. valimisringkond asus Petserimaal. Sinna kuulusid Mäe, Järvesuu, Satserinna ja Kulje vald. Kandideerisid Jakob Kalju, Boris Linde ja Mihail Perion, kes said vastavalt 3364, 1336 ja 910 häält, seega osutus valituks Jakob Kalju. Riigivolikogu 28. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 29. valimisringkond

Rahvuskogu 29. valimisringkond asus Petserimaal. Sinna kuulusid Senno ja Irboska vald. Kandideerisid Mihail Kurtschinski ja Ivan Gorshkov, kes said vastavalt 3918 ja 2681 häält, seega osutus valituks Mihail Kurtschinski. Riigivolikogu 29. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 30. valimisringkond

Rahvuskogu 30. valimisringkond asus Petserimaal. Sinna kuulusid Laura, Rootova ja Vilo vald. Kandideerisid Vladimir Roslavlev ja Johan Holberg, kes said vastavalt 4481 ja 1651 häält, seega osutus valituks Vladimir Roslavlev. Riigivolikogu 30. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 42. valimisringkond

Rahvuskogu 42. valimisringkond asus Saaremaal. Sinna kuulusid Torgu, Salme, Kaarma-Suure ja Ruhnu vald ja Kuressaare linn. Kandideerisid Johannes Perens ja Mihkel Neps, kes said vastavalt 2682 ja 2660 häält, seega osutus valituks Johannes Perens. Riigivolikogu 42. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 41. valimisringkond

Rahvuskogu 41. valimisringkond asus Saaremaal. Sinna kuulusid Mustjala, Kihelkonna, Kärla ja Lümanda vald. Kandideerisid August Mälk ja Hendrik Otstavel, kes said vastavalt 4585 ja 1420 häält, seega osutus valituks August Mälk. Riigivolikogu 41. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 40. valimisringkond

Rahvuskogu 40. valimisringkond asus Saaremaal. Sinna kuulusid Leisi, Pärsamaa, Valjala, Loona ja Pihtla vald. Kandideerisid Otto Pukk ja Aleksander Kärner, kes said vastavalt 2738 ja 2540 häält, seega osutus valituks Otto Pukk. Riigivolikogu 40. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 39. valimisringkond

Rahvuskogu 39. valimisringkond asus Saaremaal. Sinna kuulusid Muhu-Suure, Hellamaa, Maasi, Uuemõisa ja Laimjala vald. Kandideerisid Lembit Kolk ja Theodor Ugi, kes said vastavalt 2811 ja 2755 häält, seega osutus valituks Lembit Kolk. Riigivolikogu 39. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 24. valimisringkond

Rahvuskogu 24. valimisringkond asus Läänemaal. Sinna kuulusid Saulepi, Paatsalu, Paaderma, Veltsa, Massu ja Lihula vald. Kandideerisid Valter Krimm ja Ervin Sõrmus, kes said vastavalt 4166 ja 1500 häält, seega osutus valituks Valter Krimm. Riigivolikogu 24. valimisringkond Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Koreli tänav

Koreli tänav on tänav Võrus. Tänav algab Räpina maanteelt ja kulgeb üldjoontes lõunasse kuni Luha tänavani. Koreli tänav ristub Salme, Linda, Sulevi ja Piiri tänavaga. Tänav on 679 meetrit pikk. Koreli oja
Krokomi vald

Krokomi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Jämtlandi läänis. Piirneb loodes Norraga. Krokomi valla keskus on Krokom. Suuremad asulad on veel Ås ja Nälden. Valla koduleht
Daniel Shechtman

Daniel Shechtman (ka Dan Shechtman; heebrea keeles דן שכטמן; sündinud 24. jaanuaril 1941 Tel Avivis) on Iisraeli materjaliteadlane, Nobeli keemiaauhinna laureaat. Daniel Shechtman on lõpetanud 1968. aastal Iisraeli tehnikainstituudi ja saanud 1972. aastal samas doktorikraadi. Ta töötab tehnikainstituudi materjaliteaduse professorina. 2011. aastal pälvis ta kvaasikristallide avastamise eest Nobeli keemiaauhinna. 1999 – Wolfi füüsikaauhind 2000 – valiti USA Inseneriakadeemia liikmeks Raivo Stern. Alusetu hirmu ületamine Sirp, 13. oktoober 2011 Kvaasikristallide leidja: Dan Shechtman ERR Vikerraadio saates "Labor", 30. september 2012
Uimaharju

Uimaharju on küla Joensuu vallas Põhja-Karjala maakonnas Ida-Soomes. Külas asub Stora Enso tehas. 31. detsembril 2009 oli Uimaharjus 1375 elanikku.
Edifício Copan

Edifício Copan ehk Copani maja on pilvelõhkuja Brasiilias São Paulos. See on maailma suurim elumaja. Majas on 1160 korterit, kus elab umbes 5000 inimest. Pilvelõhkuja kõrgus on 140 meetrit ja sellel on 38 korrust. Hoone projekteeris Oscar Niemeyer. Hoones asuvad kauplused, söögikohad, raamatupood, reisibüroo ja kirik. Keldrikorrusel tegutseb umbes 100 firmat. Kuna majas elab nii palju inimesi, eraldas São Paulo linnavalitsus majale oma postikoodi. "Repliik: Copani maja" sakala.ajaleht.ee, 9.12.2009  Edifício Copan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Till Eulenspiegel

Till Eulenspiegel on legendaarne keskaegne tegelaskuju, trikster, kellest on kirjutatud hulk populaarseid lugusid. Tema tegutsemispiirkond oli juttude järgi Kesk-Euroopa. Tõenäoselt on tegu väljamõeldud kujuga, kuigi on otsitud ja oletatud ka prototüübi olemasolu. Tema eluajaks peetakse 14. sajandi esimest poolt. Belgia kirjaniku Charles-Theodore-Henri De Costeri romaan "Legend Thijl Ulenspiegelist ja Lamme Goedzakist" (1867) avaldati eesti keeles Jaan Kangilaski ja Silvia Luksepa tõlkes 1980. aastal (värsitõlkija Georg Meri, kirjastus Eesti Raamat), lõike raamatust loeti Klassikaraadios 2002. aastal järjejutuna. Romaanil põhineb ka Aleksandr Alovi ja Vladimir Naumovi film "Legend Ulenspiegelist" (vene keeles "Легенда о Тиле", 1976), kus peaosa mängis Lembit Ulfsak. Till Eulenspiegeli ainetel on Richard Strauss loonud sümfoonilise poeemi "Till Eulenspiegel" ("Till Eulenspiegels lustige Streiche", 1895). Eulenspiegel on ka Saksamaal ilmuva populaarse satiiriajakirja nimi. Priit Aimla on eestindanud näidendi "Thijl Ulenspiegel", mida on mängitud Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris (1986), Endlas (1996), Ugalas (2003–2004) ja Rakvere Teatris (2016).
Kuzmolovski

Kuzmolovski on alev Venemaal Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis. Asub Peterburist 20 km põhjakirde pool. Asula tekkis Kuismala küla lähedale ehitatud keemiatehase juurde. Aleviks sai 1961. aastal. http://www.kuzmolovo.ru/
Santa Monica

Santa Monica on linn USA-s California osariigis Los Angelese maakonnas. Asub Vaikse ookeani rannikul Santa Monica lahe ääres. Santa Monicat piirab kolmest küljest Los Angelese linn. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 93 076. Aastal 2010 oli elanikke 89 736. Santa Monica sai linnaõigused 30. novembril 1886. Linn on saanud nime varakristliku pühaku Monica järgi. Tänu meeldivale kliimale sai Santa Monica 20. sajandi alguses tuntud kuurort- ja turismilinnaks. See hakkas meelitama mitmeid tuntud kuulsuseid, kes lasid sinna oma häärberid ehitada. Santa Monica üks olulisemaid vaatamisväärsusi on 1909. aastal valminud Santa Monica kai. Santa Monica oli ajaloolise maantee Route 66 lõpp-punkt. Linna läbib lisaks maantee California State Route 1 ehk Pacific Coast Highway. Santa Monica oli kitarristi Randy Rhoadsi ja näitleja Gloria Stuarti sünnilinn. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. http://www.santa-monica.org/
AS Silva

AS Silva oli aastatel 1919–1931 Eestis tegutsenud kaubandus- ja metsatööstusettevõte. AS Silva omas äriruume Tallinnas: Jaani tänav 6 (1919. aastal); Väike-Roosikrantsi tänav 1 (1920), Merepuiestee 17 (1921–1930?) ja enne likvideerimist ka Estonia puiestee 19 (aastatel 1929–1931). AS Silva asutasid 1919. aastal metsasaadustega kauplemiseks teiste seas Jüri Parik, Eduard Kusik, Robert Artur Holst, Alfred Sinisoff, August Janson ja Voldemar Selling[viide?]. Loodud äriühing arenes pärast Vabadussõda kiiresti ning tegeles puidukaubanduse ja -töötlemisega – osteti kokku suuri metsaga maatükke üle Eesti ning asutati mitu saeveskit puidu töötlemiseks. Äriühing varustas toodanguga Eestit ja eksportis ka suurtes kogustes puitu välismaale. Lisaks puiduärile tegutses äriühing ka põllumajandustarvete (loorehade, heina- ja viljaniidumasinate, koorelahutajate), mootorite, petrooleumi, bensiini ja õlide, ehitusmaterjalide, autokaupade ning autode (Studebaker Corporationi, Erskine'i ja Brockway veoautod) impordi ja müügiga. 1921. aastal sai aktsiaselts Silva Tamsalu lubjatehase omanikuks. Äriühingu tegevuse lõpetas 1930. aastate ülemaailmne majanduskriis ning 1930. aasta kevadel pidas Tallinna Börsikomitee poolt AS Silva majandusseisundi hindamiseks moodustatud komisjon vajalikuks AS Silva juhtimine administratsioonile allutada, kuid 30. mail 1931 tunnistas Tallinn-Haapsalu rahukogu AS Silva maksujõuetuks. III. Aktsiaselts "Silva" põhikiri, Riigi Teataja, nr. 36, 7 juuni 1919 Julius Põldmäe, "Vesivõsud Eesti ettevõtluses", Rahva Hääl 3. veebruar 1993 III. Aktsiaselts "Silva" põhikiri, Riigi Teataja, nr. 36, 7 juuni 1919
543

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 539 | 540 | 541 | 542 | 543 | 544 | 545 | 546 | 547 | ► | ►► 543. aasta (DXLIII) oli Juliuse kalendri järgi aasta, mis algas neljapäeval. Arvu 543 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. ... ... Benedictus
542

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 538 | 539 | 540 | 541 | 542 | 543 | 544 | 545 | 546 | ► | ►► 542. aasta Konstantinoopolis suri üle 230 000 inimese katku ja vähemalt kaks miljonit mujal Bütsantsi impeeriumis. ... ...
О

О (о) on kirillitsa täht. Ladina kirjas on sarnane täht o. Vene tähestikus on о 16. täht ja selle vaste eesti kirjas on o.
С

С (с) on kirillitsa täht. Ladina kirjas on sarnane täht c. Vene tähestikus on с 19. täht ja selle vaste eesti kirjas on s.
Т

Т (т, kursiivis Т т) on kirillitsa täht. Ladina kirjas on sarnane täht t. Vene tähestikus on т 20. täht ja selle vaste eesti kirjas on t.
Е

Е (е) on kirillitsa täht. See on loodud kreeka tähestiku epsiloni eeskujul. Ladina kirjas on sarnane täht e. Vene tähestikus on е 6. täht ja selle vaste eesti kirjas on e või je. Ё