laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tugevus

Tugevus on materjali võime koormuse all vastu panna purunemisele ja plastsetele deformatsioonidele. Vastavalt purustavatele pinedele nimetatakse purunemisviisi järgnevalt: nihkepinede puhul nihkemurruks; tõmbepinede puhul lahkmurruks; nende koosesinemisel segamurruks. mahuline tugevus pindtugevus Tugevusarvutusi käsitleb tugevusõpetus.
Väike Magalhãesi Pilv

Väike Magalhãesi Pilv (NGC 292) on udulaiguna paistev kääbusgalaktika Tuukani tähtkujus. See sai koos Suure Magalhãesi Pilvega nime portugali maadeavastaja Fernão de Magalhãesi järgi. Selle läbimõõt on 7000 valgusaastat ja see sisaldab kolme miljardit tähte. See kuulub koos Linnuteega Kohalikku Galaktikarühma ja on kaugusega 200 000 valgusaastat Linnuteele lähimaid galaktikaid. Väike Magalhãesi Pilv on kaugeim palja silmaga nähtav objekt. Selle näiv heledus on 2,7m. Väike Magalhãesi Pilv sisaldab hajusparvesid NGC 265, NGC 290, NGC 346, NGC 347 ja NGC 602. 2023. aastal tehti kindlaks, et Väike Magalhãesi Pilv koosneb kahest galaktikast, mis Maalt vaadates asuvad üksteise taga. Lähem neist on meist umbes 199 tuhande, kaugem umbes 215 tuhande valgusaasta kaugusel. "Small Magellanic Cloud". Amazing Space. Vaadatud 8. detsember 2017. "Magellanic Cloud". Encyclopedia Britannica. Vaadatud 8. detsember 2017. "Magellanic Clouds facts". Space Facts. Vaadatud 8. detsember 2017. "Small Magellanic Cloud orbits Milky Way". EarthSky. Vaadatud 8. detsember 2017. Murray, Claire E.; Hasselquist, Sten; Peek, Joshua E. G.; Christina Willecke Lindberg; Almeida, Andres; Choi, Yumi; Craig, Jessica E. M.; Denes, Helga; Dickey, John M.; Di Teodoro, Enrico M.; Federrath, Christoph; Gerrard, Isabella A.; Gibson, Steven J.; Leahy, Denis; Lee, Min-Young; Lynn, Callum; Yik Ki Ma; Marchal, Antoine; McClure-Griffiths, N. M.; Nidever, David; Nguyen, Hiep; Pingel, Nickolas M.; Tarantino, Elizabeth; Uscanga, Lucero; van Loon, Jacco Th. (2023). "A Galactic Eclipse: The Small Magellanic Cloud is Forming Stars in Two, Superimposed Systems". arXiv:2312.07750 Väikesi Magalhãesi pilvi on kaks, ERR, 29.12.2023
Svõtõntsi

Svõtõntsi (ukraina keeles Свитинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 253. Pindala on 0,232 km².
Tmutarakani vürstkond

Tmutarakani vürstkond oli Aasovi ja Musta mere vahel asuva Kertši väina, Kertši poolsaarel ja Tamani poolsaarel asunud vürstkond, 10. sajandi II poolest kuni 12. sajandi I pooleni. Kertši väin ühendab Musta- ja Aasovi merd ning eraldab loodusgeograafilist Euroopat Aasiast. Osastisvürstkond allus algselt Kiievi-Vene riigile, 11. sajandi II poolel aga Kiievi suurvürst Jaroslav Targa surma järel (1054) toimunud valduste jagamise ajal tema poegade vahel, Tšernigivi vürstile. Tmutarakan, „Eesti nõukogude entsüklopeedia”
Sokolõntsi

Sokolõntsi (ukraina keeles Соколинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Elanike arv on 71. Pindala on 0,93 km².
Pindtugevus

Pindtugevus on tugevus, mis ilmneb detailide pindade kokkupuutekohtades. Pindtugevus avaldab vastupanu muljumisele.
Wormsi piiskopkond

Wormsi piiskopkond ehk Wormsi vürstlik piiskopkond oli Saksa-Rooma riigi kiriklik vürstkond. Paiknedes Reini mõlemal kaldal ümber Wormsi vahetult Neckari suudmest põhjas, oli see suuresti ümbritsetud Pfalzi kuurvürstkonnast. Wormsis on olnud piiskopitool Rooma-aegadest. Kõrgkeskajast alates ei kuulunud Wormsi linn enam vürstlike piiskoppide ilmaliku võimu alla, vaid see oli vaba riigilinn ja muutus reformatsiooniga ametlikult protestantlikuks. Kuid vürstlikud piiskopid säilitasid võimu Wormsi toomkiriku üle linna sees. Aastal 1795 okupeeriti Worms, samuti kogu vürstliku piiskopkonna territoorium Reini vasakkaldal, ja annekteeriti Prantsusmaa poolt. Territoriaalsete ümberkorralduste koidikul, mis tulid Saksamaa mediatisatsiooniga aastatel 1802-1803, ilmalikustati ülejäänud piiskopkonna territoorium, koos sellega peaaegu kõik teised kiriklikud vürstkonnad. Antud juhul annekteeriti see Hessen-Darmstadti poolt. Wormsi piiskoppide loend Wormsi konkordaat (1122)
Jäikus

Jäikus on keha võime koormuse all vastu panna kuju ja mõõtmete muutumisele ehk deformeerimisele. Absoluutselt jäik keha ei deformeeru kuitahes suure jõu korral (reaalselt sellist keha ei esine). Väga elastne keha deformeerub juba väikse jõu korral palju (nt kumm). Jäikuse pöördsuurust kutsutakse järeleandvuseks Keha (näiteks tarindi või selle elemendi) jäikus sõltub tema kujust, mõõtmetest, kinnitusviisist ja materjalist. Varraste, plaatide ja koorikute puhul võib olla arvutussuuruseks pikke-, nihke- ehk põik-, painde- ja väändejäikus. Jäikuse mõõtühik.SI-süsteemis on njuuton meetri kohta (N/m). Jäikust kui füüsikalist suurust nimetatakse ka jäikusteguriks k {\displaystyle k} . Näiteks pikkejäikust väljendab valem k = F δ , {\displaystyle k={\frac {F}{\delta }},} kus F {\displaystyle F} on kehale rakendatud jõud; δ {\displaystyle \delta } on selle jõu põhjustatud pikkedeformatsioon (näiteks vedru pikenemine või tala läbipaine). Väändejäikus k = M α , {\displaystyle k={\frac {M}{\alpha }},} kus M {\displaystyle M} on kehale rakendatud väändemoment, α {\displaystyle \alpha } on väändenurk. Väändejäikuse ühik on njuutonmeeter radiaani kohta (N·m/rad). Absoluutselt jäik keha ENE 4. köide, 1989
Clifford Graham

Clifford John Graham (eesnimi ka Cliff või Chris; 18. märts 1900 Toronto – 24. mai 1986 Toronto) oli Kanada poksija. Graham sai kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) hõbemedali 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Clarence Walkerile (Lõuna-Aafrika Liit). Ta osales kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Graham poksis märtsist 1925 kuni maini 1930 elukutselisena. Ta pidas kokku 30 kohtumist, millest võitis 21 (neist 5 nokaudiga) ning kaotas 9 (neist 3 nokaudiga) kohtumist. 7. suveolümpiamängude poksivõistlus. Antwerpen 1920. Tulemused inglise keeles 8. suveolümpiamängude poksivõistlus. Pariis 1924. Tulemused inglise keeles Clifford Graham veebisaidil Olympedia (inglise) Clifford (Cliff) Graham lehel BoxRec. Inglise keeles
Etnobioloogia

Etnobioloogia on teadusharu, mis uurib inimese suhteid ja seoseid taimede, loomade ning ökosüsteemiga. Etnobioloogia üks eesmärk on uurida traditsioonilisi teadmisi looduskultuurist. Arvatakse, et see aitab tagada loodusressursside jätkusuutliku kasutamise ja inimeste heaolu säilitamise. Samuti uuritakse pärandkultuuri teadmisi, näiteks taimedega inimeste ja loomade ravimine, looduslike liikide söögiks kasutamine, loodusmärkide järgi ilma ennustamine, küttimine-kalastamine jms. Etnobioloogia uurimismeetodid on mitmest valdkonnast, näiteks antropoloogiast, bioloogiast (botaanikast), ökoloogiast, farmakoloogiast, ökosemiootikast, lingvistikast, etnoloogiast. Tuntumaid Eesti etnobiolooge on: filoloog Mart Mäger, kelle uurimisteemaks oli linnu ja kalanimed ning lindude rahvalik tähendus; etnoloog Gustav Ränk, kes uuris rahvalikku kalandust; filoloog Mari Kendla on avaldanud uurimusi kalanimedest; folklorist Mall Hiiemäe, kelle uurimisvaldkond on laiahaardeline alustades metsloomade ja lindudega ja lõpetades putukate tähendustest ning uskumustest. Etnobioloogia suvekool toob Saaremaale tunnustatud teadlased. Maaleht, 27. juuni 2014 (vaadatud 19.09.2016) Raivo Kalle, Renata Sõukand. Kes on etnobioloogid ja miks nad kohtusid Padisel? Eesti Loodus, 2010/12
Georges Prud'Homme

Georges Arthur Prud'Homme (eesnimi ka Art; 12. märts 1898 Ottawa – 7. jaanuar 1978 Athabasca, Alberta) oli Kanada poksija. Prud'Homme sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) hõbemedali 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Harry Mallinile (Suurbritannia). Prud'Homme poksis novembris 1922 elukutselisena. Ta pidas kokku 2 kohtumist, millest võitis 1 (selle nokaudiga) ning kaotas 1 (selle nokaudiga) kohtumise. 7. suveolümpiamängude poksivõistlus. Antwerpen 1920. Tulemused inglise keeles Georges Prud'Homme veebisaidil Olympedia (inglise) Georges (Art) Prud'Homme lehel BoxRec. Inglise keeles
Vello Jaakon

Vello Jaakon (15. detsember 1936 Tartu – 18. september 2016) oli eesti põllumajandustegelane. 1961. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal. 1970. aastatel töötas ta Põlva rajooni põllumajandusvalitsuse peaagronoomina ja kolhoosi Koit peaagronoomina, aastatel 1983–1991 oli Põlva kolhoosi esimees. 1990. aastatel töötas ta Põlva Maavalitsuse majandusosakonna põllumajandustalituse peaspetsialistina. Ta kandideeris 1999. aasta Riigikogu valimistel Isamaaliidu nimekirjas, kuid ei osutunud valituks. 2011. aastal võitis ta eriauhinna Põlva Talurahvamuuseumi IX kodu-uurimistööde võistlusel kodu-uurimuslike töödega "Põlvamaa – 60" ja "Maaelu Eestis 1945–2010 (Mammaste)". 1972, 1983 aunimetus "Vabariigi suurte saakide meister" 1987 Eesti NSV teeneline agronoom Vabariigi Valimiskomisjon. Riigikogu valimine 7. märts 1999. Kandidaat nr. 1035 - Vello Jaakon Põlva Talurahvamuuseumi IX kodu-uurimistööde võistluse kokkuvõte[alaline kõdulink] Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Jaakon, Vello – Põlva kolhoosi esimees. 1983
Tamsalu (Kohila vald)

Tamsalu (ka Tukamäe) oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Pahkla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pahkla külaga. Asula moodustati Pahkla mõisasüdamest ja kandis aastani 1939 nime Pahkla asundus. Peeter Päll: artikkel "Tamsalu (Kohila vald)" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 452.
Świętochłowice

Świętochłowice on maakonnaõigustega linn Poola lõunaosas. Kuulub alates 1999. aastast Sileesia vojevoodkonda, aastatel 1975–1998 kuulus Katowice vojevoodkonda. Aastal 1943 avati Świętochłowices Auschwitzi koonduslaagri osa, mida nimetati Zgoda koonduslaagriks[küsitav]. Jaanuaris 1945 avati samas kommunistlik Poola koonduslaager, kus kaotas elu umbes 2500 inimest. Laager suleti novembris 1945. Świętochłowice sai linnaõigused 1947. aastal. Praegune linnapea on Daniel Beger. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/012414876011-0943724?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Ametlik koduleht (poola keeles)
Suudla

Suudla (allikates ka Soodla, vananenud nimi Vastse-Piigaste) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tiido küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tiido külaga. Küla on esimest korda mainitud 1450 (Sotell). Hiljem on mainitud 1582 (Sotla), 1638 Sodla kyllo, 1722 Dorff Sohdel. Evar Saar: artikkel "Suudla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk LK.
Vello Kümmel

Vello Kümmel (sündinud 21. augustil 1940 Viljandis) on eesti põllumajandus- ja omavalitsustegelane. Ta on lõpetanud 1967. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal. 1970.–1980. aastatel töötas ta Pärnu rajooni Halinga kolhoosi peaagronoomina. Aastatel 1996–1999 oli ta Ruhnu vallavanem. Aastatel 2002–2013 oli ta Ruhnu vallavolikogu liige, 2009–2013 vallavolikogu esimees. Ta on Ruhnu saarel Rooslaiu talu peremees ja mesinik. 1971 aunimetus "Vabariigi suurte saakide meister" 1988 Eesti NSV teeneline agronoom Vabariigi Valimiskomisjon. Kohaliku omavalitsuse volikogude valimine 2002. Kandidaat nr. 108 - Vello Kümmel Eesti NSV Ministrite Nõukogu määrus Kutsealade järgi nimetuste «Vabariigi parim loomakasvataja», «Vabariigi suurte saakide meister» ja «Vabariigi parim mehhanisaator» andmise kohta 1971. aasta töötulemuste järgi. Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1972, 36, 395 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Põllumajanduse ja agrotööstuskompleksi töötleva tööstuse töötajatele Eesti NSV aunimetuste andmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1988, 48, 695 "Urmas Kaldmaa. Piirivalvele paistab kätte kogu saar. Postimees, 1. märts 1996". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. september 2016. Vaadatud 19. septembril 2016. Aili Kokk. Ruhnu vallavanem sai hundipassi. Õhtuleht, 26. august 1999 Vabariigi Valimiskomisjon. 1992–2015 valimistel osalenud kandidaadi otsing. Vello Kümmel Kadri Paas. Ruhnu viinamarjaveini meister peab mesilasi igavuse peletamiseks. Eesti Päevaleht, 18. august 2015 Aare Laine. Mulgimaal sündinud Halinga mehest sai ruhnlane. Saarte Hääl, 18.01.2010
Raudna (Viru-Nigula)

Raudna oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Tüükri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tüükri külaga. 1241 mainitakse kohta nimega Raudanal. 1553 kohta nimega Roudnall, 1589 Raudinall, 1726 Raudna. Alates 16. sajandist on teateid Raudna mõisa kohta. Marja Kallasmaa: artikkel "Raudna (Viru-Nigula)" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 546.
Raisma

Raisma oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Liiguste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Haljala kihelkonda. Küla asutati 1922. Küla kaotati 1977, mil see liideti Liiguste külaga. Marit Alas: artikkel "Raisma" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 320.
Haavassoo

Haavas(s)oo on paikkond Saare maakonnas Saaremaa vallas Koimla küla alal. Enne 1940. aastaid oli Haavassoo küla staatuses. Küla on mainitud 17. sajandil (Habasoh). Haavasoo järv (Hiiu maakonnas) Marja Kallasmaa: artikkel "Koimla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 224.
Kanaküla (Puka)

Kanaküla oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Aakre küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõngu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Aakre külaga. Enn Ernits: artikkel "Aakre" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 22.
Kirikumõisa (Pärsti)

Kirikumõisa oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Mustivere ja Pinska küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viljandi kihelkonda. Küla moodustati 1970 ja kaotati 1977, mil osa külast liideti Mustivere ja osa Pinska külaga. Marja Kallasmaa: artikkel "Mustivere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 387. Marja Kallasmaa: artikkel "Pinska" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 488.
Maarja (Kernu)

Maarja oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Muusika küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Muusika külaga. Küla rajati 1920. aastatel endisaegse Ruila mõisa karjamõisa (saksa keeles Marienberg) alale. Saksakeelse nime järgi on nimetatud ka Maarja küla. Peeter Päll: artikkel "Maarja (Kernu)" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 355.
Päri (Kaiu)

Päri oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Põlliku ja Suurekivi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põlliku ja Suurekivi külaga.[viide?] Päri küla moodustus peamiselt Põlliku mõisa südamest. Peeter Päll: artikkel "Põlliku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 513.
Ivanivka (Kupjanski rajoon)

Ivanivka on küla Ukrainas Harkivi oblastis Kupjanski rajoonis. 2001. aasta Ukraina rahvaloenduse andmeil elas 1900. aastal asutatud külas 135 inimest. Ilmaennustus (ukraina ja inglise keeles)
Ivanivka

Ivanivka on kohanimi. Ivanivka, küla Harkivi oblastis Ivanivka, alev Hersoni oblastis Ivanivka, küla Kiievi oblastis Ivanivka, küla Žõtomõri oblastis Ivanivka, küla Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis Ivanivka, küla Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis
Róża Thun

Róża Thun (täielik nimi Róża Maria Gräfin von Thun und Hohenstein, neiuna Róża Woźniakowska; sündinud 13. aprillil 1954 Krakówis) on Poola poliitik, ta kuulub erakonda Kodanikuplatvorm. Ta on aastast 2009 Euroopa Parlamendi liige. Ta sündis aastal 1954 Krakówis. Ta lõpetas aastal 1979 inglise filoloogina Krakówi ülikooli, tema magistritöö oli pühendatud Oscar Wilde'i draamaloomingule. Ta oli aastatel 1977–1980 ametiühingu Solidaarsus üliõpilaskomitee liige ja kõneisik, samuti oli ta Tööliste Kaitsekomitee (Komitet Obrony Robotników) liige. Aastatel 1981–1991 elas ta Lääne-Saksamaal. Aastatel 1991–2005 oli ta tegev valitsusvälises organisatsioonis "Poola Robert Schumani fondis" (fondi põhikirjaline eesmärk on edendada Euroopa integratsiooni ideed), sealhulgas esimehe ja peadirektorina. Aastatel 1998–2000 oli ta Varssavi linnavolikogu liige. Ta abiellus 20. septembril 1980 Krakówis Franz Graf von Thun und Hohensteiniga. Neil on kolm tütart ja üks poeg. Tema isa Jacek Woźniakowski (1920–2012) oli kirjanik, ajakirjanik ja tõlkija, vend Henryk Woźniakowski on ajakirjanik, kirjastaja ja tõlkija. Róża Thuni CV europarlamendi veebilehel
Eesti Haridusteaduste Ajakiri

Eesti Haridusteaduste Ajakiri (ingliskeelse paralleelpealkirjaga Estonian Journal of Education) on 2013. aastast ilmuv eelretsenseeritav elektrooniline teadusajakiri, mis avaldab eestikeelseid akadeemilisi originaaluurimusi ja teaduspõhiseid artikleid kasvatusteadustest, haridusest ja õpetajakoolitusest. Ajakirja antakse välja Tartu Ülikooli ja Tallinna Ülikooli koostöös Tartu Ülikooli Kirjastuse väljaandena. Ajakirja vastutav toimetaja on Krista Uibu. Haridus (ajakiri) Ajakirja koduleht Ajakirja koduleht Krista Uibu Eesti Haridusteaduste Ajakirja kümme numbrit Õpetajate Leht, 18. mai 2018
Torbikseen

Torbikseen (Craterellus) on perekond seeni kukeseeneliste sugukonnast. Craterellus caeruleofuscus – hallikaspruun torbikseen Craterellus cornucopioides – must torbikseen Craterellus lutescens – kollakas torbikseen, varem kollakas kukeseen, kollakas rupik Craterellus melanoxeros – mustuv torbikseen, varem mustuv kukeseen Craterellus tubaeformis – lehter-torbikseen, varem lehter-kukeseen Craterellus undulatus – pruun toruseen http://www.eestiloodus.ee/arhiiv/Eesti_Loodus06-07_2017.pdf kukeseen (perekond)
Toruseen

Toruseen (Pseudocraterellus) on perekond seeni kukeseeneliste sugukonnast. Eestis kasvavad liigid on väga head söögiseened. Pseudocraterellus sinensis Craterellus undulatus – pruun toruseen Toruseen andmebaasis eElurikkus
Projektarvutus (masinaehitus)

Projektarvutus on masinaehituses projekteerimisega kaasnev arvutus. Sellega määratakse kindlaks masinaelementide esialgsed mõõtmed, materjalid ja muud parameetrid. Et lähteandmed on sageli puudulikud, on hinnangud ligikaudsed. Projektarvutust lihtsustab tänapäevane mehaanika konstrueerimistarkvara, näiteks programmid Solid Edge, Solid Works, Mechsoft for Inventor. Need programmid on mõeldud küll jooniste tegemiseks, kuid nende lisad võimaldavad teha ka arvutusi. kontrollarvutus
Kukeseen (perekond)

Kukeseen (Cantharellus) on perekond seeni kukeseeneliste sugukonnast. Kukeseen valiti Eesti Mükoloogiaühingu poolt 2017. aastal aasta seeneks. Varem arvati kukeseene perekonda kuuluvat ka lilla kukeseen ja lehter-kukeseen. Cantharellus amethysteus – ametüst-kukeseen (haruldane) Cantharellus cibarius – harilik kukeseen (Eestis üks kõige tavalisem väga hea söögiseen) Cantharellus cinereus – end. hall toruseen Cantharellus pallens – kahvatu kukeseen (harva esinev) Kukeseen andmebaasis eElurikkus.
Porphyriose puu

Porphyriose puu (arbor porphyrii) on filosoofias soo-liigisuhtel põhinev vahend "olemise astmete" (scala praedicamentalis) illustreerimiseks. Selle leiutas 3. sajandil tegutsenud kreeka uusplatooniline filosoof ja loogik Porphyrios. Porphyrius soovitas puukujulist struktuuri kasutada oma sissejuhatuses (Isagoge) Aristotelese "Kategooriatele". Ta esitas Aristotelese kategooriate sisese klassifikatsiooni viisil, mida hiljem on kasutatud paljudes puuskeemides ja muudes dihhotoomsetes jaotustes. Porphyriose puu näitab, et liike defineeritakse lähima soomõiste (genus proximum) ja liigierisuse (genus et differentia) kaudu ning see loogiline protsess jätkub kuni madalaima liigini, mida pole enam võimalik dihhotoomselt jaotada. Porphyriose enda teostest ei leia ühtegi diagrammi pilti, kuid Aristotelese kategooriaid kirjeldavaid diagramme on joonistatud tema kirjelduse järgi hiljem. Porphyriose "Sissejuhatus" oli algselt kirjutatud vanakreeka keeles; 6. sajandi teisel poolel tõlkis Anicius Manlius Severinus Boethius selle ladina keelde. Boethiuse tõlkest sai keskaja filosoofilise loogika tüvitekst. Loogikaüliõpilased käsitlesid Aristotelese kategooriaid Porphyriose tekstile tuginedes kuni 19. sajandi lõpuni.
Enno Puks

Enno Puks (18. märts 1939 – 24. august 1992) oli eesti põllumajandustegelane. 1950. aastate teises pooles töötas ta Viljandi rajooni kehakultuurikomitees. 1960. aastatel oli ta ELKNÜ Abja Rajoonikomitee sekretär. 1970.–1980. aastatel oli ta Karksi kolhoosi esimees, 1980. aastate teises pooles ka Eesti NSV kolhooside nõukogu esimees. Ta on maetud Halliste kalmistule. 1988 – Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja Ahto Jänes. Esimesed sõjajärgsed. Karksi Sõna, 1. veebruar 2015 Rahvusarhiivi fotode andmebaas Kalmistute register HAUDI Eesti Muuseumide Veebivärav. Eesti Põllumajandusmuuseumi fotokogu. Enno Puks – Eesti NSV kolhooside nõukogu esimees, 1986
Jüri Simovart

Jüri Simovart (sündinud 9. juunil 1941) on eesti maakarjakasvataja. Ta pidas koos abikaasa Maarja Simovartiga Harju maakonnas Nissi vallas Pala talus ligi 30 Eesti maatõugu lehma.
Amélie Mauresmo

Amélie Simone Mauresmo (sündinud 5. juulil 1979 Saint-Germain-en-Layes Yvelinesi departemangus) on prantsuse tennisist. Amélie Mauresmo tõusis esimest korda WTA edetabeli tippu 13. septembril 2004 ja teist korda 20. märtsil 2006 ning püsis seal 13. novembrini 2006. Seisuga 5. aprill 2008 oli ta WTA edetabelis 24. kohal. 2008. aasta 5. aprilli seisuga oli ta võitnud üksikmängus 24 WTA-turniiri, sealhulgas kaks suure slämmi turniiri. Ta võitis 2006. aasta Austraalia lahtised meistrivõistlused tennises, kui alistas finaalis Justine Henin-Hardenne'i Belgiast, ning sama aasta Wimbledoni turniiri. Tema treener on Loic Courteau. 3. detsembril 2009 teatas ta, et lõpetab elukutselise tennisisti karjääri. Amélie Mauresmo on 175 cm pikk ja kaalub 69 kg. Amélie Mauresmo koduleht Amélie Mauresmo andmed Sony Ericssoni WTA Touri kodulehel
Kaugida unimudil

Kaugida unimudil (Perccottus glenii) on unimudila perekonda ahvenaliste seltsi kuuluv kalaliik. Liigi pärismaine levila haarab Amuuri jõe basseini. Euroopasse toodi ta akvaristide poolt 20. sajandi algul. Eestis leiti ta esmakordselt 2005. aastal Narva veehoidlast. võõrliik Kaugida unimudil andmebaasis eElurikkus Meelis Tambets, Rein Järvekülg. Uus kutsumata külaline meie vetes – kaugida unimudil. Eesti Loodus, 7/ 2005
Akvaristika

Akvaristika on akvaariumide pidamisega seotud tegevusala. Akvaristikaga tegeleja on akvarist.
Ameerika kevadvõhk

Ameerika kevadvõhk (Lysichiton americanus Hultén et St. John) on võhaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Pärismaisena kasvab Põhja-Ameerika lääneosas, Euroopas kasvatatakse aedades dekoratiivtaimena alates 20. sajandi algusest. Naturaliseerununa on muutunud invasiivseks võõrliigiks.
Bogusław Liberadzki

Bogusław Marian Liberadzki (sündinud 12. septembril 1948 Sochaczewis) on Poola majandusteadlane ja poliitik. Ta oli aastatel 1993–1997 Poola transpordi ja meremajanduse minister. Aastast 2004 on ta Euroopa Parlamendi liige. Ta sündis aastal 1948 Sochaczewis Sochaczewi maakonnas Masoovia vojevoodkonnas. Ta lõpetas aastal 1970 Varssavi Kaubanduskõrgkooli. Ta sai seal ka majandusteaduse doktoriks. Aastatel 1989–1993 oli ta Poola transpordi ja meremajanduse aseminister, aastatel 1993–1997 Poola transpordi ja meremajanduse minister. 2004, 2009 ja 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks. http://www.europarl.europa.eu/meps/et/23768/BOGUSLAW_LIBERADZKI_cv.html