laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sebastian Wännström

Sebastian Wännström (sündinud 3. märtsil 1991 Gävles) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib Šveitsi kõrgliiga klubis HC Ajoie ründajana paremäärel. Ta alustas jäähoki mängimist Rootsi klubis Brynäs IF, mille meeskonnas debüteeris ta Rootsi kõrgliigas hooajal 2009–10. 2012. aastal tuli ta Brynäsiga Rootsi meistriks. 2010. aastal valis St. Louis Blues ta NHL-i draft '​is 44. valikuna. Aastatel 2012–2015 mängis ta Põhja-Ameerikas American Hockey League'i klubides Peoria Rivermen ja Chicago Wolves ning ECHL-i klubides Evansville IceMen ja Kalamazoo Wings, kuid NHL-i ta ei jõudnud. 2015. aastal naasis Wännström Rootsi kõrgliigasse, liitudes Röglega, kus mängis kaks hooaega. Aastatel 2017–2019 mängis ta Rootsi kõrgliigas HV71 ja hooajal 2019–20 Leksandsi võistkonnas. Hooajal 2020–21 mängis ta Soome kõrgliiga Ässät. Ta lõi sel hooajal 33 väravat, millega oli liigas suurim väravakütt, kuid ei suutnud Ässätega väljalangemismängudele jõuda. 2021. aasta aprillis sõlmis ta lepingu KHL-i klubiga Riia Dinamo. Riia Dinamos lõi ta kümne liigamänguga ühe värava. 2021. aasta oktoobris liitus ta HC Ajoiega. "Panākta vienošanās ar Somijas čempionāta labāko vārtu guvēju Sebastian Wännström". dinamoriga.lv. 23.4.2021. Vaadatud 1.6.2021 http://www.hc-ajoie.ch/fr/Le-Club/Actualites/Nouvel-apport-offensif.html (vaadatud 31.11.2021) Sebastian Wännström hockeydb.com lehel
Jakob Lilja

Jakob Tobias Lilja (sündinud 23. juulil 1993 Limhamnis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubis Nur-Sultani Barõs ründajana vasakäärel. Hooajal 2011–12 debüteeris ta Rootsi esiliigas Rögle võistkonnas. Hooajal 2012–13 mängis ta klubiga Rootsi kõrgliigas. Aastatel 2015–2018 mängis ta Rootsi kõrgliigas Linköpingi ja hooajal 2018–19 Djurgårdensi võistkonnas. jõudis ta hooajal 2018–19 Rootsi meistrivõistlustel finaali, kus kaotati Frölundale mängudega 2:4. 2019. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Columbus Blue Jackets. Hooajal 2019–20 sai ta NHL-is 37 liigamänguga kirja kaks väravat ja kolm väravasöötu. 2020. aasta juunis sõlmis ta lepingu Barõsiga. Hooajal 2020–21 oli ta KHL-is Barõsi suurim väravakütt, kui lõi 20 väravat. Jakob Lilja KHL.ru lehel Jakob Lilja NHL.com lehel Jakob Lilja hockeydb.com lehel
A. M. Cassandre

Adolphe Jean-Marie Mouron (kunstnikunimega A. M. Cassandre; 24. jaanuar 1901 Harkiv – 17. juuni 1968 Pariis) oli graafiline disainer, litograaf, tüpograaf, dekoraator ja maalikunstnik. Ta oli üks olulisemaid prantsuse reklaamplakatite kujundajaid, kes lõi originaalse stiili. Kuigi ta oli üldiselt inspireeritud 20. sajandi esimese poole kunstisuundadest, oli tema isikupäraseks jooneks art déco.  A. M. Cassandre – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis cassandre.fr
1988. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes

1988. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti 10. oktoobrist 2. novembrini 1988 Suriname pealinnas Paramaribos. Turniiri võitis maailmameistrivõistluste debütant Aleksei Tšižov. Turniiri oli haigestumise tõttu sunnitud pooleli jätma Macodou N'Diaye ( Senegal). Rahvusvaheline kabe
Viipsik

Viipsik (ka viipsipuu ) on lõnga poolilt vihti kerimise (ehk viipsimise) vahend, haspli eelkäija. Viipsiku valmistamiseks saeti umbes küünrapikkune kaheharuliselt lõppev sirge puuoks ning selle ühte otsa kinnitati lühem põikpuu (ehk räsa). Hoides ühe käega viipsiku varre keskelt kinni, mähiti teise käega lõng ümber hargi ja vaheldumisi ümber põikpuu kummagi otsa. haspel räsa Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 352 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 239 Viipsik, Eesti Rahva Muuseum
Viislaid

Viislaid on Eesti põhjaranniku suurim lahtine merepaat. Vanemal ajal ehitati paadi kumbki külg viiest lauast ehk laiast. Viislaiu pikkus oli 6–7,5 meetrit ja laius kuni 2,5 meetrit. Hiiumaal nimetati samasugust paati jahlaks.. Paadil oli kaks masti ja kolm paari aere ning selle pardaid võis kõrgendada lisalaudadega (nimetati varad). Viislaiuga tehti 19. sajandil ka pikemaid mereretki: sõideti Soome rannikule kalapüügile või veeti Tallinna kalu, küttepuid ja kive. Gondel Kaater Kummipaat Lootsik Mootorpaat Paat Purjepaat Ruup Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 353 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 239 "Paadid Harju rannas ja sisevetel" raamatus "Harju rajoonis". Tallinn 1974.
Kempten

Kempten on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal Švaabimaal. Asub Illeri jõe ääres. Kesklinn asub 670 m kõrgusel merepinnast.[viide?] Kempten on üks vanimaid Saksamaa linnu. Strabon mainis 50 eKr keltide asulat Kambodunonit, mida peetakse vanimaks tänapäeva Saksamaa asula mainimiseks. Arheoloogilised väljakaevamised ei ole kinnitanud, et selline keltide asula olemas oli.[viide?] 15 eKr vallutasid ja purustasid roomlased Nero Claudius Drususe ja tema venna Tiberiuse juhtimisel keltide asula. Nad rajasid sinna oma asula Cambodunumi. See oli tüüpiline rooma linn termide, foorumi ja templitega. Esialgu ehitati linn puust, kuid pärast 69 toimunud tulekahju, milles hävis peaaegu kogu linn, taastati kiviehitistega.[viide?] 233. aastal hävitasid linna alemannid. Linn taastati, ent mitte päris endisele kohale, vaid strateegiliselt ohutumasse kohta, Burghalde mäele Illeri jõe kaldale. Viimased roomlaste väeüksused lahkusid linnast 488. aastal ja kogu piirkond läks alemannidele. Seepeale kolis asustus mäelt alla jõeäärsele tasandikule. Sel ajal nimetati linna Cambidanoks ja selle asukad olid valdavalt alemannid. 680 laastasid linna frangid, sest linn oli toetanud frankidevastast ülestõusu.[viide?] 740. aastal rajati linna kohale misjonipunkt, mis 774. aastal sai abtkonna keskuseks. Selle asutasid iiri mungad Magnus ja Theodorus, kes saadeti Šveitsist Sankt Galleni kloostrist Allgäusse ristiusku kuulutama. Paari aasta pärast rajati Kempteni klooster, mis oli Allgäu esimene klooster. Karl Suure naine Hildegard oli alemanni printsess ja tema toetusel sai Kempteni kloostrist üks enim privilegeeritud kloostreid Frangi impeeriumis.[viide?] 10. sajandi alguses rüüstasid linna mitu korda ungarlased; 941 taastati linn Augsburgi piiskopi ja Kempteni abti Augsburgi Ulrichi juhtimisel. Linn kuulus sellest ajast halduslikult kloostri võimu alla.[viide?] Heinrich II andis 1213 Kempteni abtidele õiguse nimetada end hertsogiteks. Vastukaaluks andis Rudolf von Habsburg 1289 Kemptenile vaba riigilinna õigused. Ometi jäi linn endiselt kloostrist sõltuma ja alles 1525 sõlmisid klooster ja linn niinimetatud suure tehingu, millega linn end suure summa eest sõltumatuks ostis. Kohe 1527 võttis linn vastu protestantismi, sellal kui klooster jäi katoliiklikuks. See tekitas nende omavahelistes suhetes suuri pingeid.[viide?] Kolmekümneaastase sõja ajal purustasid Rootsi väed nii linna kui kloostri. Vahetult pärast sõda ehitati linna kirik ja kloostri kirik, esimesed kirikud Saksamaal pärast Kolmekümneaastast sõda.[viide?] Napoleoni sõdade ajal 1802–1803 läksid linn ja klooster Baieri alla, aga halduslikult ühendati nad omavahel alles 1819.[viide?] Kemptenis on sündinud Ernst Mayr.[viide?] alpimuuseum arheoloogiapark Park Cambodunum St. Lorenzi kirik raekoda linnamägi[viide?] Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Kempteni koduleht
Cunard Building

Cunard Building on seitsmekorruseline büroohoone Suurbritannias Liverpoolis. Hoone projekteerisid uusrenessanss-stiilis arhitektid William Edward Willink ja Philip Coldwell Thicknesse. See ehitati Briti-Ameerika aurulaevade käitusfirma Cunard Line peakontoriks Briti saartel. Hoone asub White Star Line'i kunagise peakontori Albion House'i, Port of Liverpool Buildingu ja Royal Liver Buildingu kõrval.  Cunard Building – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Hara hachi bun me

Hara hachi bun me (jaapani keeles 腹八分目), ka hara hachi bu, on konfutsiaanlik õpetus, mille järgi peaks inimene sööma, kuni kõht on 80% täis. Jaapanikeelse lause tõlge on umbes järgmine: "Söö, kuni kaheksa osa (kümnest) on täis" või: "kuni kõht on 80% täis". Beckerman, James (2011). The Flex Diet. Touchstone. Lk 162–163. ISBN 978-1-4391-5569-1. Willcox BJ; Willcox DC; Suzuki M (2002). The Okinawa Program : How the World's Longest-Lived People Achieve Everlasting Health And How You Can Too. Three Rivers Press. Lk 86–87. ISBN 978-0-609-80750-7. Grossman, Terry (2005). "Latest advances in antiaging medicine" (PDF). The Keio Journal of Medicine. 54 (2): 85–94. DOI:10.2302/kjm.54.85. PMID 16077258.[alaline kõdulink]
Surju õigeusu kalmistu

Surju õigeusu kalmistu on Pärnu kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ilvese külas Saarde vallas Pärnu maakonnas asuv kalmistu. Kalmistu rajati arvatavasti samal ajal kui asutati Surju Jumalaema Sündimise kogudus ehk siis pärast 1895. aastat. Kalmistu on alates 1997. aastat võetud arvele kultuurimälestisena. Kalmistu pindala on 0,35 ha. Kalmistul on puidust matusekabel, mis praegu on kasutusel ka tööriistakuurina. Kalmistul asub Surju II maailmasõja matmispaik, mis on arvel eraldi kultuurimälestisena. Kalmistust umbes 1 km lõuna pool asub Surju luteri kalmistu. Ilmi Kolla Surju õigeusu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 18.08.2016) Kultuurimälestis nr 8336 "Terroriohvrite ühishaud" Surju õigeusu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Eesti matus

"Eesti matus" on Andrus Kivirähki näidend. Selle põhjal on loodud samanimeline film. Priit Pedajase loodud lavastus esietendus 8. juunil 2002 Eesti Draamateatri suures saalis ning see oli teatri mängukavas 19 aastat. Viimane etendus toimus Tammsaare muuseumis Vargamäel 9. juulil 2021, see oli "Eesti matuse" 284. etendus. 2021. aasta 30. juuni seisuga oli lavastust näinud 111 843 vaatajat. Eesti matus Eesti Draamateater (vaadatud 2. juunil 2021). „Eesti matuse“ päris viimased etendused Vargamäel Draamateater.ee, 30.06.2021.
Jesper Fast

Jesper Fast (sündinud 2. detsembril 1991 Nässjös) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Carolina Hurricanes ründajana paremäärel. Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis HV71, mille meeskonnas debüteeris ta hooajal 2009–10 Rootsi kõrgliigas. Hooajal 2012–13 lõi Fast Rootsi kõrgliigas 17 väravat ja andis 18 väravasöötu. Samal hooajal valiti ta Rootsi kõrgliiga kõige spordimehelikumaks mängijaks. 2010. aastal valis New York Rangers ta NHL-i draft '​is 157. valikuna. 2012. aasta mais sõlmis ta Rangersiga kolmeaastase lepingu. Hooaja 2012–13 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Rangersi noorteklubis Connecticut Whale. NHL-is debüteeris Fast 3. oktoobril 2013 mängus Phoenix Coyotesi vastu. Suurem osa hooajast 2013–14 mängis ta AHL-is Hartford Wolf Packi võistkonnas, kus ta lõi 48 mänguga 17 väravat ja andis 17 väravasöötu. Rangersi põhikoosseisu murdis Fast hooajal 2014–15. Esimese värava lõi ta NHL-is 29. novembril 2014 mängus Philadelphia Flyersi vastu. 2014–15 põhihooajal jäi tema arvele kuus väravat ja kaheksa väravasöötu. Samal hooajal jõudis ta Rangersiga Stanley karika poolfinaali, kus kaotati Tampa Bay Lightningile mängudega 3:4. Väljalangemismängudes sai Fast kirja 3+3. Rangersis mängis Fast kuni hooaja 2019–20 lõpuni. Individuaalselt oli tema edukaim hooaeg Rangersis 2017–18, mil ta lõi 13 väravat ja andis 17 väravasöötu. 2020. aasta oktoobris sõlmis ta kolmeaastase lepingu Hurricanesiga. "Canes agree to terms with Forward Jesper Fast". Carolina Hurricanes. 11.10.2020. Vaadatud 2.6.2021 Jesper Fast NHL.com lehel Jesper Fast hockeydb.com lehel
Surematus

Surematus ehk igavene elu (inglise keeles: immortality) on lõppematu, surmast vabastatud elu; lõputu eksistents. XXI sajandi teise kümnendi teadusliku teadmuse valguses võib täheldada bioloogilise surematuse esinemist vähemalt mõnel kaasaegsel liigil. "immortality". Merriam-Webster. Vaadatud 2. juunil 2021. Nathaniel Rich (28. november 2012). "Can a Jellyfish Unlock the Secret of Immortality?" (inglise). Vaadatud 2. juunil 2021. Mihai, Andrei (5. detsember 2008). "Meet the world's only immortal animal". ZME Science (inglise). Vaadatud 2. juunil 2021. Turritopsis dohrnii Eluvesi Ülestõusmine Reinkarnatsioon Surm Elu Old Tjikko Meet the animal that never dies, an immortal jellyfish! Fun Kids
Halberstadt CL.II

Halberstadt CL.II oli kahekohaline Saksa eskorthävitaja või ründelennuk. Seda kasutati esimese maailmasõja ajal aastatel 1917–1918 Luftstreitkräftes suurtes kogustes.  Leedu Leedu õhuvägi: pärast sõda.  Poola Poola õhuvägi: pärast sõda.  Saksa Keisririik Luftstreitkräfte Halberstadt CL.IV Hannover CL.III Bristol F.2 Gray and Thetford 1962, lk 138–139 Halberstadt CL-II Spartacus Educational German Two Seaters
Cekule

Cekule on küla (vidējciems) Lätis Ropaži piirkonna Stopiņi vallas. Küla asub valla idaosas endise Riia–Ērgļi raudtee ääres merepinnast 12 meetri kõrgusel Nabiņurga jõe kaldal. Cekule jääb piirkonna keskusest Ulbrokast 10 ja Riia keskusest 21 kilomeetri kaugusele. Asula on tekkinud sõjaväelinnakuna endiste laskemoonaladude juurde. Algselt kasutasid seda Läti sõjajõud, hiljem Nõukogude ja Saksa väeosad. Sealsed laskemoonalaod olid kasutusel aastail 1920–1995. Küla koosneb sõjaväelinnaku korterelamutest ja nende ümbruskohta ehitatud individuaalelamutest. Külla jääb Cekule bussipeatus. Külas asus varem Cekule raudteepeatus. 2021. aastal oli külas 198 elanikku. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Upeslejas

Upeslejas on küla (lielciems) Lätis Ropaži piirkonna Stopiņi vallas. Küla asub valla idaosas endise Riia—Ērgļi raudtee ääres merepinnast 9 meetri kõrgusel Mazā Jugla jõe kaldal. Upeslejas jääb piirkonna keskusest Ulbrokast 7 ja Riia keskusest 19 kilomeetri kaugusele. Külas on Jugla sanatoorne internaatkool, postkontor ja tuberkuloosihaigla. Upeslejase keskuse moodustavad korterelamud, ent jõe paremale kaldale jäävad individuaalelamute ja väikeste aiandukooperatiivide tsoonid Daktermuiža ja Ābeles. Külas asuvad bussipeatused Tuberkulozes slimnīca ja Upeslejas. Asula on tekkinud endise Stopiņi mõisa juurde, mis XVI sajandil kuulus Riia linnaarstile Zacharias Stopiusele. Tuberkuloosihaigla juures asub ka Stopiusele püstitatud mälestusmärk. Looduskaitse all on Tuberkuloosihaigla pärnad (esimese ümbermõõt 4,2 ja kõrgus 17 meetrit, teise ümbermõõt 3,9 ja kõrgus 18 meetrit, kolmanda ümbermõõt 3,51 ja kõrgus 18 meetrit), Tuberkuloosihaigla esimene mänd ümbermõõduga 2,7 ja kõrgusega 18 meetrit, Laube hiidtamm ümbermõõduga 4,69 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,53 meetrit ja pärn ümbermõõduga 3,63 meetrit. Sealne raudteesild üle Mazā Jugla jõe on regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis. Aastal 2021 oli külas 1281 elanikku. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
Kureoja

Kureoja on oja Jõgeva vallas, Pedja lisajõgi. Kureoja lähe asub Väljaotsa külas ja ta suubub paremalt poolt Pedjasse Jõune külas. Oja pikkus on 5,1 km ja valgala suurus 11,3 km². Oja läbib Kureoja tiiki. Oja Härjanurme-Painküla tee juures Kureoja Eesti looduse infosüsteemis
Regina Tambek

Regina Tambek (sündinud 2. augustil 1996), esinejanimega Regina, on Tallinnast pärit laulja, laulukirjutaja, produtsent ja vokaaltehnika pedagoog. Regina Tambek on õppinud 8 aastat Kiili Kunstide Koolis laulmist ja klaverit, lõpetanud WAF Laulukoolis nii laulja kui vokaalpedagoogika kursused ning õppinud Tallinna Muusika- ja Balletikoolis muusikaproduktsiooni erialal. Aastal 2013 loodi bänd nimega Regina & Band, pärast seda esineb Regina nii bändiga kui iseseisva artistina. Regina Tambek kirjutab paljud oma lood ise, produtseerib ja miksib neid oma pisikeses kodustuudios. Kõigi muusika toimetuste juures aitab teda artisti mänedžer Andra Nevski. Regina tegeleb igapäevaselt muusikaloome, laulmise, sotsiaalmeedia ning WAF Laulukooli noorteakadeemia vokaaltehnika tundide läbi viimisega. https://www.inforegister.ee/2336119-ID Regina Instagramis Regina Tiktokis Regina Tambek veebileht Regina YouTube'is
Saurieši

Saurieši on küla (lielciems) Lätis Ropaži piirkonna Stopiņi vallas. Küla asub valla idaosas endise Riia—Ērgļi raudtee ääres merepinnast 15 meetri kõrgusel. Saurieši jääb piirkonna keskusest Ulbrokast 5 ja Riia keskusest 16 kilomeetri kaugusele. Külas on Stopiņi põhikool, raamatukogu ja päevakeskus. Seal asub ettevõtte Knauf kipsitööstus. Külas asub Saurieši raudteejaam. Sinna jäävad bussipeatused Dzelzceļa pārbrauktuve, Pagrieziens uz Sauriešiem, Saurieši ja Sauriešu ciems. Külas kasvav Saurieši Atzari tamm on looduskaitse all. Aastal 2021 oli külas 1815 elanikku. Vietvārdu datubāze https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Aserbaidžaani NSV

Aserbaidžaani NSV (täieliku nimetusega Aserbaidžaani Nõukogude Sotsialistlik Vabariik) oli 1. järgu haldusüksus (liiduvabariik) Taga-Kaukaasia SFNV ja seejärel Nõukogude Liidu koosseisus. Asebaidžaani NSV koosseisu kuulusid: Nahhitševani ANSV Mägi-Karabahhi autonoomne oblast Aserbaidžaani NSV hümn Taga-Kaukaasia SFNV Aserbaidžaan Aserbaidžaani NSV riigipead ja valitsusjuhid
Rosenheim

Rosenheim on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal. Rosenheim on auto- ja raudteede sõlmpunkt Müncheni (umbes 60 km), Salzburgi (80 km) ja Innsbrucki vahel. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Rosenheimi koduleht
Vālodzes

Vālodzes on küla (lielciems) Lätis Ropaži piirkonna Stopiņi vallas. Küla asub valla keskosas endise Riia–Ērgļi raudtee ääres merepinnast 10 meetri kõrgusel Piķurga jõe kaldal. Vālodzes jääb piirkonna keskusest Ulbrokast 2 ja Riia keskusest 13 kilomeetri kaugusele. Külas on Ulbroka keskkool ja Ulbroka spordikompleks. Sinna jäävad bussipeatused Āvas, Mazkājas, Skola ja Ulbrokas vidusskola. Asula rajati Teise maailmasõja järel kui individuaalelamute piirkond. Nõukogude perioodil kandis asula nime Progress, sellal kui piirkond, mis kandis nime Vālodzes, jäi tänapäeva Ulbroka territooriumile. Lätti taasiseseisvumise järel oli piirkond pikka aega sisuliselt nimeta. Asula sai nime ja selle piirid määratleti Stopiņi piirkonna detailplaneeringuga. Külas kasvav mänd ümbermõõduga 2,8 meetrit on looduskaitse all. 2021. aastal oli külas 924 elanikku. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Lavanttali Alpid

Lavanttali Alpid (saksa: Lavanttaler Alpen, sloveeni: Labotniške Alpe) on Kesk-Ida-Alpide osa Austrias ja Sloveenias Muri (põhjas) ja Drava (lõunas) jõe vahel. Mäed on saanud nime keskse Lavanttali oru ja seal voolava Lavanti jõe järgi. Ajalooliselt vaadati neid ka koos naabruses asuvate Gurktali Alpidega suuremate "Noriki Alpide" osana, kuid sellisel rühmitamisel ei olnud geoloogilist alust. Lavanttali Alpide peamised mäestikud on Seetali Alpid, ulatuvad piki Muri jõge Scheiflingist Zeltwegini Steiermargi liidumaal, sealhulgas kõrgeim tipp Zirbitzkogel (2396 m) Saualpe, kõige läänepoolsem mäestik Kärnteni liidumaal, Klippitztörli kuru (põhjas) ja Drava (lõunas) vahel Packalpe ja Stubalpe, mis ulatuvad Obdachi sadulast (läänes) ja Gaberli kurust (põhjas) Packi sadulani (lõunas), sealhulgas Ameringkogel (2187 m) Koralpe, lõunapoolne jätk piki Steiermargi-Kärnteni piiri Kozjaki mäed (ka Poßrucki mäed), piki Austria ja Sloveenia piiri, Radli kurust (läänes) Sloveenia mägede ja Drava jõeni. Gleinalpe, mis ulatub Muri jõest Zeltwegi juures (kirdes) ja Gaberli kurust (edelas) Grazi nõkku ja mida läbib Gleinalmi tunnel.
Līči (Stopiņi piirkond)

Līči on küla (lielciems) Lätis Ropaži piirkonna Stopiņi vallas. Küla asub valla kirdeosas merepinnast 5 meetri kõrgusel Mazā Jugla jõe kaldal. Līči jääb piirkonna keskusest Ulbrokast 4,7 ja Riia keskusest 16 kilomeetri kaugusele. Külas on kohvik. Seal asub puidutööstusfirma Marko, salatitsehh, autoteenindus ja Latvenergo tütarettevõte Sadales tīkls. Külla jäävad Ceļu meistarsi ja Līči bussipeatus. 1905. aastal rajati jõele Jugla vesiveski, kus toodeti elektrit. Esimese maailmasõja ajal jooksis mööda Mazā Jugla jõge rindejoon; säilinud on sealsed sakslaste kaevikud. Looduskaitse all on Lejaskulpji mänd ja Grīva tamm ümbermõõduga 4,5 meetrit. 2021. aastal oli külas 1002 elanikku. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Timo Meier

Timo Meier (sündinud 8. oktoobril 1996 Herisaus) on Šveitsi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis San Jose Sharks ründajana paremäärel. 2013. aastal suundus ta Šveitsist Põhja-Ameerikasse, liitudes Quebec Major Junior Hockey League'i klubiga Halifax Mooseheads. 2015. aastal valis Sharks ta NHL-i draft '​is üheksanda valikuna. 2015. aasta juulis sõlmis ta Sharksiga kolmeaastase lepingu. Hooaja 2016–17 alguses asus ta mängima American Hockey League'is Sharksi noorteklubis San Jose Barracuda. NHL-is debüteeris Meier 16. detsembril 2016 mängus Montreal Canadiensi vastu ja lõi selles mängus ka värava. Sharksi põhikoosseisu murdis ta hooajal 2017–18. Hooajal 2018–19 lõi ta NHL-is 30 väravat ja andis 36 väravasöötu. Samal hooajal jõudis ta Sharksiga Stanley karika poolfinaali, kus kaotati hilisemale Stanley karika võitjale St. Louis Bluesile. Hooaja 2018–19 vääljalangemismängudes jäi Meieri arvele 5+10. 2019. aasta juulis pikendas Meier Sharskiga lepingut nelja aasta võrra. 28. detsembril 2019 tegi ta mängus Philadelphia Flyersi vastu oma NHL-i karjääri esimese kübaratriki. 17. jaanuaril 2022 sai ta mängus Los Angeles Kingsi vastu viiendaks mängijaks 21. sajandil, kes on NHL-is ühes mängus löönud viis väravat. Meier sai ühtlasi läbi aegade esimeseks Sharksi mängijaks, kes on ühes mängus viis väravat löönud. 2022. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule. 2018. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Meier Šveitsi jäähokikoondise koosseisus hõbemedali. "Sharks Re-Sign Forward Timo Meier". nhl.com. 1.7.2019. Vaadatud 2.6.2021 "Timo Meier sets new Sharks record with scoring outburst vs. Kings". mercurynews.com. 17.1.2022. Vaadatud 19.1.2022 Timo Meier NHL.com lehel Timo Meier hockeydb.com lehel
Dzidriņas

Dzidriņas on küla (lielciems) Lätis Ropaži piirkonna Stopiņi vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 18 meetri kõrgusel. Sinna jäävad Filču rūpnīca ja Saveļi bussipeatus. Dzidriņas moodustati 2004. aastal. Külas puuduvad ühiskondlikud ja administratiivsed asutused; terve asula koosneb männimetsa ehitatud eramutest. 2021. aastal oli külas 1213 elanikku. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija
Dreiliņi küla

Dreiliņi on küla (lielciems) Lätis Ropaži piirkonna Stopiņi vallas. Küla asub valla loodeosas endise Riia–Ērgļi raudtee ääres merepinnast 10 meetri kõrgusel Piķurga jõe kaldal. Dreiliņi jääb piirkonna keskusest Ulbrokast 3 ja Riia keskusest 9 kilomeetri kaugusele. Seal asuvad bussipeatused Radiocentrs, Ozolu iela, Noliktavu iela, Liepziedi, Ērgļu iela, Dreiliņu veikals, Dreiliņu pasts, Cidoniju iela, Saulīši ja Strazdiņu iela. Asula kujunes Teise maailmasõja järel endise Dreiliņi valla maadele. Hiljem on sellega liidetud individuaalelamute piirkonnad Jaundbrunava ja Saulīšu ciems. Küla hakkas kasvama aastast 2000, mil Riia ümbruses algas aktiivne individuaalelamute ehitamise periood. Külas kasvav männid ümbermõõtudega 2,8 meetrit, 3,22 meetrit ja 3,09 meetrit on looduskaitse all. Külas asub mälestusmärk paigas, kus Nõukogude väed alustasid 13. oktoobril 1944 rünnakut Riiale. Aastal 2021 oli külas 2777 elanikku. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики