laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Värska põllumeeste konvent

Värska põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Värska alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Järvesuu, Mäe, Kalda ja Saatse vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Stepan Saar, Nigul Kaliste, Osvald Hiie, Aleksander Ubina, Vassili Laane, Ivan Miroljubov, Kusma Harito, Paul Aug, Stepan Kiisak, Kirill Krjukov, Stepan Laimets, Mihhail Vähk, Osvald Ents, Lavrenti Kiho ja Ivan Hõpemägi.
Püromaania

Püromaania on psüühikahäire, mille korral inimene tunneb vastupandamatut soovi midagi põlema panna. Inimest, kes põeb püromaaniat, kutsutakse püromaaniks. Püromaaniat klassifitseeritakse RHK-10-s koodiga F63.1
Niidu-kuremõõk

Niidu-kuremõõk (Gladiolus imbricatus) on võhumõõgaliste sugukonda kuuluv üheiduleheline taimeliik. Taim on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse. Levinud Kesk- ja Ida-Euroopas, kohati Vahemere maades, ka Kaukaasias ja Lääne-Siberis. Eesti suurim leiukoht on Luitemaa looduskaitseala, kus selle taime asurkond on tõenäoliselt Euroopa suurim. See õistaim on ka Luitemaa looduskaitseala vapilill. Luhamõek, maapaater, nabarautsikas. "Luitemaa looduskaitseala", Eesti Loodus, 7/2007 Niidu-kuremõõk andmebaasis eElurikkus [1] [2]
Anatoli Vetrov

Anatoli Aleksejevitš Vetrov (Анатолий Алексеевич Ветров, 1922–1975) oli Venemaa filosoof ja semiootik. Ta lõpetas Moskva Riikliku Ülikooli. Aastast 1971 kuni surmani töötas ta TA filosoofia instituudis peegeldusteooria ja tänapäeva filosoofilise tunnetuse sektoris (сектор теории отражения и современного научного познания Института философии АН СССР). Ветров, Анатолий Алексеевич 1968. Семиотика и ее основные проблемы. Москва: Издательство политической литературы. Biograafia
Iro Haarla

Iro Haarla (sündinud 7. novembril 1956) on soome naispianist, harfist ja helilooja. Ta musitseerib kvintetiga, kuhu kuuluvad veel trompetist Verneri Pohjola, saksofonimängija Kari “Sonny” Heinla, löökpillimängija Reino Laine ja bassist Ulf Krokfors. Tema abikaasa oli 1999 surnud džässmuusik Edward Vesala. "Heart of a Bird" (TUM, 2003) "Penguin Benguine" (TUM, 2004) "Northbound" (ECM. 2004) "The Sky Is Ruby" (TUM, 2007) [1]
Harfist

Harfist ehk harfimängija on instrumentalist, kelle mängitavaks pilliks on harf. Harfimängijate loend
Anis Arumets

Anis Arumets (sündinud 19. juuli 1991 Tartus) on Eesti laulja, "Eesti otsib superstaari" kolmanda hooaja finalist. Arumets pääses finaali 15. oktoobril 2009 toimunud stuudiovoorus kohtunike otsusega. Anis Arumets saavutas saates 6. koha. Musitseeris ansamblis Ignorance. Anis tegeles 8 aastat võistlustantsuga. Oma eksootilise välimuse päris Anis emalt, kes on rahvuselt pärslanna. Anis lõi kaasa muusikalis "Vahva Rätsep". Alates 2013 aastast tegutseb Anis bändis Almost Natural. Kaunis Vampiir mille sõnad ja muusika on kirjutanud Hendrik Sal-Saller. Ambrosia Capsule mille sõnad pani kirja Anis Arumets ja muusika kirjutas Ago Teppand. For You mille sõnad ja muusika on kirjutanud Taavi Paomets. Home koostöös Whirl. Ignorance. MySpace Music Almost Natural. YouTube http://elu24.postimees.ee/968540/piltuudis-anis-arumetsast-laekus-internetti-alasti-foto http://publik.delfi.ee/archive/top16-ullatavamat-kadumist-mis-on-saanud-arnost-anisest-kristiinast-rivost?id=64938238 Millega üllatab täna õhtul Superstaari Anis? Publik.ee, 15. oktoober 2009 Anis Arumets fännitaridest: valin inimesi, kellega suhten. Publik.ee, 26. oktoober 2009 KUULA: Anis Arumets tegi uue elektroonilise muusika bändi Almost Natural. Publik.ee, 27. märts 2014
Ajan-Jurjahh

Ajan-Jurjahh on jõgi Venemaa kirdeosas. Jõgi algab Tas-Kõstabõti ahelikult. Voolab valdavalt kagu suunas. Ühinedes Kulu jõega, moodustab Kolõma jõe.
Mannari laht

Mannari laht on Lakadiivi mere laht, mis piirneb loodes Hindustani poolsaarega ja idas Sri Lankaga. Edelas avaneb Lakadiivi merele, kirdes on Aadama Silla kaudu ühenduses Palki väinaga. Pikkus u. 150 km, laius suudmes u. 300 km, sügavus kuni u. 1300 m.
Dugi Otok

Dugi Otok on saar Aadria meres, üks Dalmaatsia saartest. Pindala 124 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 338 m. Kuulub Horvaatiale.
Folkmill

Folkmill oli eesti ansambel, mis asutati 1991. aastal iiri muusikat esitava ansamblina. Üle poolte lugudest on eesti keeles. Ilona Aasvere (laul) Tiit Kikas (viiul, süntesaator) Andres Kuut (basskitarr) Enn Lakspere (mandoliin, vokaal) Peeter Rebane (kitarr) Aldo Järve (kitarr) Lauri Saatpalu (laul, iiri trumm bodhran) "Mõnusamad lood" – MC 1995 "O'perett" – MC 1996 "Paksult rahul" – MC 1996 "Käib salapidi öö" – MC/CD 1997 "Topelt Rosin" – CD 1998 Folkmill andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Anita Dunn

Anita Babbitt Dunn (sündinud 8. jaanuaril 1958) on USA poliitikanõustaja. Maist novembrini 2009 oli ta Valge Maja kommunikatsioonidirektor. Varem oli ta demokraatide poliitikakonsultant ettevõttes Squier Knapp Dunn Communications ning nõustas 2008. aasta presidendivalimistel Barack Obama kampaaniat. Dunn on töötanud senaatori John Glenni kampaania heaks, presidendikandidaadi ja senaatori Bill Bradley peanõunikuna ning mitme teise mõjuka demokraatliku poliitiku heaks. 2006 palkas senaator Barack Obama ta oma suhtekorralduse ja strateegia juhiks ning see oli paljudele märk sellest, et Obama kavatseb presidendiks kandideerida. Valge Maja kommunikatsioonidirektorina kritiseeris ta teravalt Fox News Channelit, mis oli kritiseerinud Barack Obama administratsiooni. 11. oktoobril 2009 esines ta CNN-i saates "Reliable Sources", kus tal paluti täpsustada oma kommentaare Fox Newsi kohta, mille kohta ta oli öelnud: "see on arvamuspõhine ajakirjandus uudiste maski all." Ta vastas: "Reaalsus on selline, et Fox News tegutseb tihti Vabariikliku Partei uurimis- või kommunikatsioonitiivana." Dunn tunnistas, et probleem "ei ole ideoloogiline". Ta lisas: "Ma mõtlen, et ilmselgelt on seal hulk konservatiivseid, liberaalseid ja tsentristlikke kommentaatoreid ning igaüks saab sellest aru. Aga ma arvan, et Foxi kohta oleks aus öelda, ja meie kindlasti näeme seda nii, et see on rohkem Vabariikliku Partei käepikendus." Deep Secrecy In The Obama Campaign - CBS. Calling 'Em Out: The White House Takes on the Press - Time Magazine, 08.10.2009 White House Escalates War of Words With Fox News - Fox News, 12.10.2009
Association of Community Organizations for Reform Now

Association of Community Organizations for Reform Now (lühend ACORN) on Ameerika Ühendriikides tegutsev organisatsioon, mis propageerib väikese või keskmise suurusega sissetulekuga perekondade seas naabrivalvet, valijate registreerimist, tervishoidu, võimalustele vastavate elamispindade soetamist ning tegeleb muude sotsiaalprobleemidega. ACORN-il on üle 400 000 liikme. Organisatsiooni asutasid 1970. aastal Wade Rathke ja Gary Delgado. ACORN
Püssirohukelder

Püssirohukelder on praegune õllerestoran ja endine püssirohuhoidla Tartus aadressil Lossi tänav 28. Püssirohukelder ehitati aastatel 1768–1778. Ehituseks kasutatud tellised saadi keskaegse Maarja kiriku varemetest. Vagumuse täitmiseks saadi materjali ka piiskopilinnuse müüridest. [viide?] 2002. aastal mõõdeti Püssirohukeldri lae kõrguseks 1028,2 cm. Sellega loodeti kanda ka restoran Guinnessi rekordite raamatusse kui maailma kõrgeim pubi. 1980. aastatel oli Püssirohukelder tuntud punkarite kogunemiskohana. Restoran avati seal aastal 1982. Paus oli 1999-2000 ning pärast seda on rajatises pubi. Jaan-Paul Meri "Püssirohukelder trügib rekordiraamatusse" Õhtuleht, 9. veebruar 2002 (vaadatud 19. detsembril 2012) Püssirohukelder kultuurimälestiste riiklikus registris Väikest õlut pole mõtet võtta, võta kohe suur Rein Kilk äratab tukkuva Püssirohukeldri ellu Dorpat.ru: Пороховой погреб (Püssirohukelder)
Galina Leškina

Galina Leškina (12. oktoober 1925 – 3. oktoober 2009) oli Eesti tekstiili- ja maalikunstnik. Ta õppis aastatel 1945–1951 Eesti Riiklikus Kunstiakadeemias, selle lõpetamise järel töötas Tallinna kunstitoodete kombinaadi kunstnikuna. Aastatel 1961–1971 oli Leškina vabriku Tekstiil peakunstnik ja seejärel 1971–1980 kunstikombinaadi Ars autoritiraažikunstnik. Alates 1954. aastast oli ta Eesti Kunstnike Liidu liige. Leškina looming tekstiilikunstnikuna leidis laialdast kasutamist hoonete sisekujunduses, näiteks kaunistati Leškina maalitud dekoratiivkangastega kohvik Tuljak (1970), restoran Kungla (1973) ja kohvik Kadriorg (1980). Tuntud on tema rahvuslikus stiilis kattevaibad ja linikud, käsitsi maalitud siidrätikud ja temaatilised põimevaibad. Viimastest väärivad esiletõstmist 1960. aastal koos Lea Valteriga loodud teosed "Randlased" ja "Tööstus". Ühtlasi oli ta ajakirjade Nõukogude Naine, Kunst ja Kodu ning Käsitööalbum kaastööline. 1960. aastatel alustas Leškina tegevust ka maalikunstnikuna, viljeledes põhiliselt akvarellmaali. Ta maalis peamiselt maastikke, natüürmorte ja portreesid, mida eksponeeriti Tallinna Kunstisalongis ja Tallinna Kunstihoones korraldatud näitustel. Galina Leškina : [nekroloog]. – Sirp, nr 37, 9. oktoober 2009, lk 19.
Leida Soom

Leida Soom (7. oktoober 1912 – 25. september 2009) oli eesti ooperilaulja, tekstiili- ja eksliibrisekunstnik. Leida Soom lõpetas 1933. aastal Riigi Kunsttööstuskooli tekstiili erialal. Seejärel töötas osaühisuses Kodukäsitöö kuni 1941. aastani. Kunstnikutöö kõrvalt õppis laulmist; algul eraõpetaja juures, aastatel 1944–1947 aga Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Made Pätsi juhendamisel. Aastatel 1941–1969 laulis ta Estonia teatri ooperikooris ja oli aastatel 1946–1949 sama teatri solist. Alates 1956. aastast kuulus ta Eesti Teatriliitu. Leida Soom oli tuntud eksliibrisekunstnikuna, ta valmistas umbes nelisada eksliibrist. Peamiselt kujundas ta eksliibriseid kunsti- ja teatriinimestele, näiteks Maarja Haamerile ja Teo Maistele. Tema eksliibriste kogus oli umbes 40 000 teost teistelt autoritelt, teiste seas Kristjan Raualt, Ernst Kollomilt, Hando Mugastolt, Richard Kaljolt ja Arkadio Laigolt. Lucia – Pietro Mascagni "Talupoja au" (1942) Maddalena – Giuseppe Verdi "Rigoletto" (1946) Mercédès – Georges Bizet' "Carmen" (1947) Martha – Pjotr Tšaikovski "Jolanthe" (1948, 1961) Larina – Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin" (1949) Flora – Giuseppe Verdi "Traviata" (1950) Hata – Bedřich Smetana "Müüdud mõrsja" (1950)
Meie Mats

Meie Mats on endine auhind, mida anti Eesti kultuuritegelasele elutöö eest huumori, satiiri ja komöödia vallas. Vastavalt statuudile ei antud kellelegi auhinda kaks korda ja auhinda ei antud postuumselt. Auhinda andis iga aasta 1. aprillil välja huumoriajakiri Pikker, mille peatoimetaja auhinna väljaandmise algatas. Auhinnaga käisid kaasas kaabu ja Tiiu Kirsipuu pronksskulptuur. Auhinda anti aastatel 1987–2001. Meie Matsi auhinna on saanud järgmised isikud: 1987 Eino Baskin 1988 Sulev Nõmmik 1989 Lia Laats 1990 Priit Aimla 1991 Edgar Valter 1992 Tõnu Aav 1993 Hardi Tiidus 1994 Hugo Hiibus 1995 Ines Aru 1996 Olaf Kopvillem 1997 Lembit Sibul 1998 Toomas Kall 1999 Raimo Aas 2000 Jaanus Orgulas 2001 Priit Pärn Vello Viisimaale anti 1991. aastal postuumselt Meie Matsi mälestusauhind. Kalju Kassile sooviti küll auhinda anda, kuid ta suri natuke aega enne selle väljaandmist. Peeter Oja on Meie Matsi auhinnast keeldunud. Õhtuleht - Peeter Oja keeldub tiitlist 6. märts 1999 Meie Matsi auhind
Eppur si muove

"Eppur si muove" või "E pur si muove" ('[ta] liigub siiski') on lause, mille Galileo Galilei olevat pomisenud pärast inkvisitsioonikohtu ees heliotsentrismist lahtiütlemist 1633. Mõeldud on Maa liikumist ümber Päikese. Pole põhjust arvata, et Galilei need sõnad ütles, kuigi ta heliotsentrismist siiralt lahti ei öelnud. Tema õpilase Vincenzo Viviani kirjutatud biograafias (1717) neid ei mainita. Fraasi avaldas esimest korda trükisõnas ajakirjanik Giuseppe Baretti 1757. aastal ühes Londonis avaldatud antoloogias. Sõnad said tuntuks selle raamatu 1761. aastal avaldatud prantsuskeelse tõlke kaudu. Galilei protsess
Wismari raveliin

Wismari raveliin on Toompea lõunaküljel 17. sajandi lõpus Tallinna muldkindlustusvööndi osana Vana-Wismari raveliini asemele rajatud raveliin, mis paiknes peavallikraavis ja pidi kaitsma Ingeri bastioni ehk praeguse Harjumäe ning Rootsi bastioni ehk praeguse Lindamäe vahelist kurtiini, kus praegu Pika silla kohal kulgeb Toompea tänav. Wismari raveliin, praeguse Kaarli kiriku kohal, kujutas endast kolmnurkse kujuga eelkindlustist, selle tipunurga ees paiknes iseseisvalt kaitstav kolmenurkne suletud muldkindlustis, De la Gardie reduut. Wismari raveliini tipu taga asunud De la Gardie reduudist, jääb tänapäeval suurem osa 1860.–1870. aastatel rajatud Kaarli puiestee ja Kaarli kiriku alla. De la Gardie reduudil oli parem ja vask faass (esiküljed) ning parem ja vasak flank ning reduudi muldkehandi sisemist nõlva hoidsid koos eskarpmüürid. Reduudi Tõnismäe poolses küljes oli vall suurtükkide laskepesadega. Reduudi ees oli oma väike vallikraav ja reduudist kummalegi poole jäi täiendav külgvall. Reduudi orienteeruvad välised pikkusmõõdud tuginedes ajaloolistele joonistele on aga järgmised: faassid umbes 26–28 meetrit ja flangid umbes 19–21 meetrit ning suure varjatud tee poolne tagakülg umbes 57–60 meetrit. Tallinna muldkindlustusvöönd Svantepolgi raveliin Beyerni raveliin Jülichi raveliin Kleve raveliin Berghi raveliin Rootsi Riigiarhiiv: Wismari raveliini puusilla joonis, 1696 Kaarli kiriku juurest leiti sajandeid tühjana seisnud maa-alused käigud Eesti Päevaleht 16. aprill 2003 Salatunnel Toompeale Õhtuleht 16. aprill 2003 Wismari raveliini käikudes algavad väljakaevamised Eesti Päevaleht Online, 17. aprill 2003 Robert Treufeldt: Wismari raveliini tunnelid on oodatud üllatus Eesti Päevaleht 21. aprill 2003 Urmas Seaver: Tallinn asub tuleval aastal maa-aluseid käike taastama 1. september 2003 Osaühing Agu EMS, TALLINNA KAARLI KIRIKU ARHEOLOOGILISED EELUURINGUD (KMRR nr 1237 ja 2589), TALLINN 2008
Lumesadu

Lumesadu on loodusnähtus, mille käigus sajab pilvest lund. Lumesaju kestus on pöördvõrdeline intensiivsusega. Nõrga lumesaju juhul on horisontaalne nähtavus (juhul, kui puuduvad teised loodusnähtused – udulinik, udu jne) 4–10 km, keskmisel 1–3 km ja tugeva lumesaju korral alla 1000 meetri. Kui puhub tuul, siis tekib lumetuisk ehk lumetorm. Tugevad lumesajud põhjustavad tuisuvaale teedel, kahjustada saavad kõrgepingeliinid, hooned jne. Mägedes põhjustavad tugevad lumesajud lumikatte ebastabiilsust ja laviinide tekkimist. Üks väga olulisi tingimusi korraliku lumesaju tekkeks on soodne veepiisakeste ja jääkristallide suhe pilvedes. See on vahemikus 1:1000 – 1:1000000, sobivaim umbes 1:100000 ehk kui ühe jääkristalli kohta tuleb pilves ligikaudu tuhat kuni miljon veepiisakest, on korralik sadu võimalik, sest jääkristallid kasvavad veepiisakeste arvelt. Lumi tekib pilvedes, kus on piisavalt kondenseerunud veeauru ning temperatuur on alla vee külmumispunkti. Erinevad pilved annavad erinevat lund ja lumeliike: kihtsajupilved annavad lauslund, kihtpilved lumeteri (väga külma ilmaga ja mereefekti korral ka lauslund), kihtrünkpilved väga külma ilmaga nõrka ja pigem hootise iseloomuga lund, rünkpilved annavad harva nõrka hooglund ja teralund, rünksajupilved hooglund (tihti läbisegi teralume, lumeterade ja eriti lumekruupidega), kõrgkihtpilved nõrka, harva mõõdukat või tugevat lauslund, kiudkihtpilved väga harva nõrka lauslund. Lumesadu iseloomustab lumesaju intensiivsus, st sademete hulk veekihi millimeetrites tunni või päeva jooksul. Nõrga lumesaju intensiivsus on alla 0,1 mm tunnis, keskmise lumesaju korral 0,1–1 mm tunnis, tugeva lumesaju korral üle 1 mm tunnis. Lumehelveste arv õhu kuupmeetris on nõrga lumesaju korral alla 10, keskmise korral 10–100, tugeva lumesaju juhul üle 100 (võib ulatuda mitme tuhandeni). Silma järgi on võimalik hinnata lumesaju intensiivsust kümnepallisüsteemis. Järgmised kriteeriumid pole küll täpselt mõõdetavad ega seetõttu ametlikud, kuid iseloomustavad siiski lumesaju intensiivsust (hindamisskaala pallide kaupa): Kui sajab alla kõigest mõnikümmend helvest ja nähtavus on hea Nähtavus on juba halvem, kuid lund sajab endiselt vähe Sajab väikeste helvestena ja nähtavus on veidi rohkem halvenenud Lumesadu on muutunud rohkem tihedamaks ja nähtavus halveneb kiiresti Lund sajab juba veelgi tihedamalt, kuid veel kannatatav Sadu tiheneb ja on näha kõigest 10 m kaugusele Lumesadu on nüüdseks muutunud veelgi tihedamaks ja näha on kõigest 5 m kaugusele Näha on kõigest enda ette (tõuseb ka tuul) Nähtavus on halb ja lund sajab väga tihedalt Nähtavus on väga halb ja mõne minutiga sajab maha vähemalt 5–10 cm lund. Võib nimetada lumetormiks. Hinnanguline lumesaju tugevus on 4/10 (tähendus: mõõduka tihedusega lumi, mis juba piirab nähtavust). Selles artiklis on kasutatud venekeelset artiklit ru::Снегопад seisuga 17.10.2009.
S.T.A.L.K.E.R. Shadow of Chernobyl

"S.T.A.L.K.E.R. Shadow of Chernobyl" ('STALKER, Tšornobõli vari') on Ukraina ettevõtte GSC Game World välja töötatud FPS-arvutimäng. Mäng anti välja 2007. aastal. Mängus on lisaks FPS elementidele ka RPG ja õudusmängude elemente. Mängule on tehtud järjed "S.T.A.L.K.E.R. Clear Sky" ja "S.T.A.L.K.E.R. Call of Pripyat". Mängu tegevus toimub Tšornobõli tuumajaamas, Prõpjatis ja selle ümbruses, mida tuntakse nimega The Zone.
A posteriori

A posteriori on ladinakeelne väljend, mille sõnasõnaline tähendus on 'järgnevast'. Seda väljendit saab kasutada täiendina (sünonüüm: "aposterioorne") ja määrusena (sünonüüm: "aposterioorselt"). Aristotelese filosoofiast lähtuvalt on eristatud tunnetust, mis lähtub põhjustest ja eeldustest ning liigub edasi tagajärgede (toimete) ja järelduste juurde, (tunnetust a priori) ja tunnetust, mis lähtub tagajärjest ja liigub tagasi põhjuse juurde (tunnetust a posteriori). Esimene neist liigub selle juurest, mis on iseenesest ("looduse korras") eelnev (ladina prior), selle juurde, mis on iseenesest järgnev (ladina posterior), teine vastupidises suunas. Gottfried Wilhelm Leibnizi järgi on tunnetus a priori täielik üksnes siis, kui ta jõuab viimsete ja ülimate põhjusteni, mida ta nimetas igavesteks tõdedeks. Nõnda samastas ta tunnetust a priori spekulatiivse tunnetusega ning tunnetust a posteriori kogemusliku tunnetusega. Christian Wolffi kaudu juurdus selline arusaam saksa koolifilosoofiasse. Sellest traditsioonist pärinevad ka mõisted a priori ja a posteriori Immanuel Kanti filosoofias, mille mõjul nad on omandanud tänapäevase tähenduse. Kanti järgi on a priori tunnetuses see, mis ei sõltu kogemusest ning on üldine ja paratamatu, a posteriori aga see, mis põhineb kogemusel. Kant uurib, millised piirid on tunnetusel a priori. a priori aposterioorsus aposterioorne otsustus aposterioorne teadmine aposterioorne õigustus
Aatman

Aatman, ka atman (sanskriti keeles ātman; paali keeles attan, attā tähendusega 'ise'; tiibeti keeles bdag; hiina keeles 我 wo; jaapani keeles ga) on india õpetustes mõiste, mis tähistab inimese või mistahes olendi või nähtuse püsivat ja muutumatut olemust, teda "ennast". Brahmanismis on see püsiv ja igavene individuaalne substants ehk hing, mis on identne brahmaniga või tema kõrgeim mina, mis on brahmani avaldumine üksikisikus. Budismi kohaselt on inimese enda olemus, nii aatman kui ka hing (jīva), soovmõtlemise tulemus, mida reaalselt ei eksisteeri. Kõigis kuues hinduismi ortodoksses koolkonnas (daršanas) usutakse, et igas elavas olendis on aatman. Monistlikud vedaanta koolkonnad (advaita-vedaanta) samastavad aatmani brahmaniga ning näevad kõigi elusolendite hinge maailmahingena. Dualistlikud koolkonnad eristavad universaalset, Ülimat Aatmani (Paramātmā), mis on vaid osaliselt esindatud elusolendite individuaalsetes hingedes (jīva). Bhedābheda Vedānta koolkonnas on aatman ja brahman samaaegselt identsed kui erinevad. Aatman võib seega erinevate koolkondade käsitlustes tähendada nii üksikisendi hinge kui maailmahinge kui ka mõlemat. Sansaara, mokša ja aatman – need kolm mõistet kuuluvad hinduismis kokku. Sansaara on rändamine, ringlemine ehk taaskehastumine. Mokša on vabanemine sansaarast ning aatman on see, kes ümber sünnib, taaskehastub. Budismis eitatakse nii inimisiksuse kui ka kõikide seadmuste püsivat ja muutumatut omaolekut, kuna neid peetakse ajutisteks ja pidevalt muutuvateks, isetuteks ja püsituteks. Usk iseenese ja seadmuste tegelikku olemasolusse on üks põhilisi väärvaateid ja takistusi virgumiseni jõudmisel.  Pikemalt artiklis Isetus Budismis, eriti mahajaanas, on 'hing' (jīva), 'ise' (ātman), 'olend' (sattva) ja 'isiksus' (pudgala) neli väärvaadet, millele ei saa omistada iseseisvat olemist ega tähendust, nagu väidab «Teemantsuutra»: “Ei saa rääkida, et ta on bodhisattva, kui temas toimib mõiste ‘ise’ või mõiste ‘olend’ või mõiste ‘hing’ või toimib mõiste ‘isiksus’.” Ida mõtteloo leksikon: ise Ida mõtteloo leksikon: aatman A. L. Herman (1976). An Introduction to Indian Thought. Prentice-Hall. pp. 110–115. ISBN 978-0-13-484477-0. Jeaneane D. Fowler (1997). Hinduism: Beliefs and Practices. Sussex Academic Press. pp. 109–121. ISBN 978-1-898723-60-8. Arvind Sharma (2004). Advaita Vedānta: An Introduction. Motilal Banarsidass. pp. 24–43. ISBN 978-81-208-2027-2. John C. Plott et al (2000), Global History of Philosophy: The Axial Age, Volume 1, Motilal Banarsidass, ISBN 978-8120801585, page 63, Quote: "The Buddhist schools reject any Ātman concept. As we have already observed, this is the basic and ineradicable distinction between Hinduism and Buddhism". Ida mõtteloo leksikon: hing
Lehest lugemine

Lehest lugemise puhul on tegu heliteose lugemise või ettekandmisega (laulmise puhul noodist laulmisega) eelneva tutvuse ja harjutamiseta. Sellise ettekandmise kohta kasutatakse ka itaaliakeelseid väljendeid a vista ('nägemisest') ja a prima vista või prima vista ('esimesest nägemisest').
Ilmutus

Ilmutus religioonis kasutuseloleva mõistena tähendab transtsendentse Jumala vahetut tahteavaldust nähtavakssaamise, sõna või teo kaudu ja temast lähtunud sõnumit (teavet). Ilmutuse korral jõuab Jumala tahteavaldus või sõnum inimeseni vahendajate (prohvetite) kaudu. Ilmutus säilib ja levib suulise pärimusena või kirjalikul kujul, pühakirjana (Piibel, Tanah, Koraan). Ilmutusega seostub mütoloogiline arusaam pühakirja tekkest. Ilmutus on teistlike usundite lähtealus. Ka loomisakt on üks jumaliku ilmutuse vorme. Ristiusus on ilmutuseks ka isik, Jeesus Kristus, ilmutuse allikaks peetakse monoteismis Jumalat . Teoloogias eristatakse universaalilmutust (soovitus kõigile) ja individuaalilmutust (ehk privaatilmutus, üksikisikule; näiteks unenägu). Uku Masing samastab ilmutuse ja avastuse protsessid. Keskaja inimene ütles, et sai ilmutuse, teadlane ütleb, et tegi avastuse. epifaania
Mokša

Mokša ehk vabanemine on hinduismis ja džainismis vabanemine sansaarast. Nirvaana
KAIRI

KAIRI on Eesti Vabariigi Siseministeeriumi haldusalas olevate politsei- ja piirivalveasutuste peetav piiratud kasutajaõigustega andmebaas. Infosüsteemi KAIRI sisestatakse kurjategijate ja erinevaid jälitus- ja kriminaalmenetlusi läbivate inimeste kohta infot, näiteks operatiiv- ning jälitusinformatsiooni ja -teavet. Infosüsteem KAIRI on mõeldud selleks volitatud ametnikele kasutamiseks üksnes tööülesannete täitmiseks. Politseipeadirektori käskkirja kohaselt on infosüsteemist keelatud teha päringuid, mis ei ole seotud tööülesannete täitmisega, samuti on süsteemi kasutajal keelatud edastada andmebaasis olevat teavet kolmandatele isikutele. Isikuandmete kaitse Isikuandmete kaitse seadus Karistusregister OPIS, m-Kairi (m-KAIRI), MIS, JÄIS, mini-JÄIS (miniJÄIS) Raytheoni analüüsitarkvara Eesti katsetab Raytheoni piiritarkvara, Delfi.ee, 1. november 2011 Prokuratuur saatis kohtusse isikuandmete avaldamisega seotud kriminaalasja materjalid prokuratuur.ee, 12. juuli 2005 Janar Filippov, Tarmo Vahter: "Politseinik seotud koolitüdruku tapmisega" Eesti Ekspress, 23. veebruar 2006 Janar Filippov, Tarmo Vahter: "Politsei salajane andmebaas pälvis poliitikute viha" Eesti Ekspress, 15. oktoober 2009 Holger Roonemaa, Kärt Anvelt: "Politsei infosüsteemi võidi kasutada poliitilisteks mängudeks" Eesti Päevaleht, 7. mai 2009 "Politsei lõpetab KAIRI andmebaasi puhastamise aasta lõpuks" Postimees, 10. juuli 2010