laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lille Noortekeskus

Lille Noortekeskus on Tartu kesklinnas, aadressil Lille 9, Tartu, tegutsev noorsootööasutus. Hoones on kokku kaks noortekeskust- 0-korrusel noortekeskus sihtgrupile vanuses 12-19 ja 1-korrusel sihtgrupile vanuses 7-11 eluaastat. Lille Noortekeskused on osa Tartu Noorsootöö Keskusest. Noortekeskus lähtub enda tegevuses avatud noorsootöö põhimõtetest, on noorele vabatahtlikud ning tasuta. Lisaks viivad noorsootöötajad nii noortekeskuste ruumides kui välialadel tasuta läbi hariduslikke töötube klassidele ja muudele noortegruppidele. Täpsema info leiab neist leiab Tartu Noorsootöö Keskuse kodulehelt. Alates 1. septembrist 2022 on avatud Lille noortekeskus ka nooremale sihtgrupile, vanusele 7-11. Noortel on vanemast sihtgrupist eraldi ruumid, võimaldamaks läheneda noortele personaalsemalt, lähtudes nende east. Uus keskus asub Lille Noortekeskuse teisel korrusel. Keskus on avatud E-R 12-18, nädalavahetusel suletud. Lille Noortekeskus vanusegrupile 12-19 eluaastat asub Lille 9, Tartu hoone 0-korrusel (uksest sisse ja trepist alla). Lahtiolekuajad: E-N 13-19 R kl 14-21 L 13-17 P suletud Noortekeskuses saavad noored mängida lauamänge, suhelda eakaaslastega, mängida piljardit, lauajalgpalli ja xboxi. Kõik noortekeskuses toimuvad tegevused on noortele tasuta ja avatud osalusega. Noortekeskuse fookussuunaks on tervis, mida käsitleme läbi kuue komponendi – vaimne, keskkondlik, füüsiline, sotsiaalne, spirituaalne ja emotsionaalne. Esmaspäeviti pööratakse rõhku noorte omaalgatusvõimalustele ja nende toetamisele. Kolmapäeviti toimub aktiivne kolmapäev ja neljapäeviti Kokaklubi. Reedeti on meil erinevad sündmused – piljarditurniir, filmiõhtud, tähtpäevade tähistamised, külastused, külalised, kultuuriõhtud jne. Koolivaheaegadel pakume kolmepäevaseid koolivaheaja programme ning püüame korraldada ka ööbimisega sündmuse. Noortekeskusest väljaspool toetavad noortekeskuses töötavad noorsootöö spetsialistid noori omaalgatusprojektide kirjutamisel, korraldavad koolitusi, aitavad organiseerida ülelinnalisi sündmusi (näiteks Tartu Noortepäev, Tartu linna lastekaitsepäev) ja käivad koolides noortekeskust tutvustavaid tegevusi läbi viimas. Tartu Noorsootöö Keskus on Tartu linnavalitsuse kultuuriosakonna allasutus, mis korraldab noorsootööd Tartu linnas. Keskusel on kokku viis noortekeskust- kaks Anne Noortekeskust (vanusele 7-11 ning 12-19 eluaastat) aadressil Uus 56, Tartu; kaks Lille Noortekeskust (vanusele 7-11 ning 12-19 eluaastat) aadressil Lille 9, Tartu ning Ilmatsalus üks keskus (vanusele 7-19 eluaastat), aadressil Järve tee 8, Ilmatsalu.
Juur-punakõrges

Juur-punakõrges (Rhodocollybia fodiens) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv liik seeni. Seda leiti Eestist esmakordselt aastal 2023. Perekond sai eestikeelse nime aprillis 2024 komisjoni kaudu, kuhu kuulusid Eesti juhtivad mükoloogid, sh Irja Saar. Seene nime pakkus välja Sven Pruul. Juur-punakõrges andmebaasis eElurikkus.
Ilmatsalu Noortekeskus

Ilmatsalu Noortekeskus on Ilmatsalus, aadressil Järve tee 8, Ilmatsalu, tegutsev noorsootööasutus. Hoones 2-korrusel tegutsev noortekeskus on mõeldud noortele vanuses 7-19 eluaastat. Ilmatsalu Noortekeskus on osa Tartu Noorsootöö Keskusest. Noortekeskus lähtub enda tegevuses avatud noorsootöö põhimõtetest, tegevused on noorele vabatahtlikud ning tasuta. Lisaks viivad noorsootöötajad nii noortekeskuste ruumides kui välialadel tasuta läbi hariduslikke töötube klassidele ja muudele noortegruppidele. Täpsema info leiab neist leiab Tartu Noorsootöö Keskuse kodulehelt. Noortekeskuses saavad noored suhelda eakaaslastega, mängida lauamänge, ping-pongi, lauajalgpalli, lauahokit, WildEsti, xBox’i ja palju muud. Kõik noortekeskuses toimuvad tegevused on noortele tasuta ja avatud osalusega. Keskuse lahtiolekuajad: T-N 13-19 R 13-20 L 11-16 E ja P suletud Tulenevalt oma fookussuunast keskendub Ilmatsalu noortekeskus kõikidele võimetekohase aktiivse liikumise propageerimisele – korraldatakse orienteerumisi ning matkasid, suvisel hooajal on olenemata päevast võimalik mängida disc-golfi ning harjutada tasakaalu slackline’il. Ilmatsalu noortekeskuse fookussuunaks on loodusharidus, selle raames toimub meil igal neljapäeval loodussõprade klubi, kus korraldatakse erinevaid õppepäevi (nt üleelamiskursused), käiakse telkimas, külastatakse looduskeskusi, külla tulevad oma ala eksperdid jmt. Samuti külastatakse seiklusparke ning sisespordi keskusi. Populaarne on ka kokandusklubi, kus valmistatakse lihtsamaid, kuid ka erinevaid rahuvroogasid, õpitakse tervislikuma ja tasakaalustatud toitumise kohta. Mõne noore jaoks on see koht, kus kooritakse esimest korda kartulit, mõne jaoks aga võimalus teisi noori juhendada. Lisaks on noortel võimalik korraldada omaalgatuslikke tegevusi. Olgu selleks siis projektifondi NOA projektid või väiksemad noortetoasisesed ettevõtmised, seejuures on kindlustatud noorsootöötajate poolt mentorlus. Tartu Noorsootöö Keskus on Tartu linnavalitsuse kultuuriosakonna allasutus, mis korraldab noorsootööd Tartu linnas. Keskusel on kokku viis noortekeskust- kaks Anne Noortekeskust (vanusele 7-11 ning 12-19 eluaastat) aadressil Uus 56, Tartu; kaks Lille Noortekeskust (vanusele 7-11 ning 12-19 eluaastat) aadressil Lille 9, Tartu ning Ilmatsalus üks keskus (vanusele 7-19 eluaastat), aadressil Järve tee 8, Ilmatsalu.
Jonas Savimbi

Jonas Malheiro Savimbi (3. august 1934 – 22. veebruar 2002) oli Angola revolutsionäär, poliitik ja mässuline, kes pani alguse Angola Täieliku Sõltumatuse Rahvaliidule (UNITA). UNITA pidas aastatel 1966–1974 Portugali koloniaalvõimu vastu partisanivõitlust ning võitles Angola kodusõjas (1975–2002) Angola Vabastamise Rahvaliikumisega (MPLA). Savimabi hukkus aastal 2002 lahingus valitsusvägede vastu. Kimberley protsess "Introduction: Angola", The World fact book, 8. november 2021 Bridgland, Fred (1988), Jonas Savimbi: A Key to Africa, Hodder & Stoughton, ISBN 0-340-42218-1 Chilcote, Ronald H (1972), Emerging nationalism in Portuguese Africa, Stanford, CA: Hoover Institution Press, Stanford University, ISBN 0-8179-1971-6 Heywood, Linda M. "Unita and Ethnic Nationalism in Angola." Journal of Modern African Studies 27.1 (1989): 47-66. Houser, George M. (1989), No One Can Stop The Rain: Glimpses of Africa's Liberation Struggle, New York: The Pilgrim Press, ISBN 0-8298-0795-0 Loiseau, Yves (1987), Portrait d'un Révolutionaire en Général: Jonas Savimbi (prantsuse), Paris: La Table Ronde, ISBN 2-7103-0330-2 Messiant, Christine (oktoober 2003), "Les Églises et la dernière guerre en Angola. Les voies difficiles de l'engagement pour une paix juste" [The Churches and the last war in Angola: the difficult paths of engagement for a fair peace], Social Sciences & Missions (prantsuse), LFM: 75–117. Neto, Pedro Figueiredo. "The Consolidation of the Angola—Zambia Border: Violence, Forced Displacement, Smugglers and Savimbi." Journal of Borderlands Studies 32.3 (2017): 305-324. Paget, Karen (2015), Patriotic Betrayal: The Inside Story of the CIA's Secret Campaign to Enroll American Students in the Crusade Against Communism, New Haven and London: Yale University Press, ISBN 978-0-300-20508-4 Siler, Michael J (2004), Strategic Security Issues in Sub-Saharan Africa: A Comprehensive Annotated Bibliography, lk 311. Tvedten, Inge. "US Policy towards Angola since 1975." Journal of Modern African Studies 30.1 (1992): 31-52. Windrich, Elaine. Cold War Guerrilla: Jonas Savimbi, the U.S. Media & the Angolan War (1992) 183 pp. Biographical Entry at BlackPast.org "White House Statement on the President's Meeting with Jonas Savimbi", 30. juuni 1988. "Angola Rebels Demand Death Probe", BBC News, 28 February 2002. Kõned ja esseed "The Coming Winds of Democracy in Angola", Jonas Savimbi speech to The Heritage Foundation, 5 October 1989 Policy Review vol. 35, contains Savimbi's 1986 essay "The War Against Soviet Colonialism". Videod French interview of Jonas Savimbi, 1978. Jonas Savimbi speaks in Angolan capital of Luanda, 1991 YouTube'is .
Kristjan Kask (jalgpallur)

Kristjan Kask (sündinud 5. juuliil 1999 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis Pärnu JK Vaprus. Kask tegi meeste meistrivõistluste debüüdi 23. aprillil 2015 Esiliiga B-s Flora teise duubli koosseisus Maardu FC Starbunker vastu. 6. juulil 2018 liitus Kask hooaja lõpuni kestva laenulepingu alusel Viljandi JK Tulevikuga. Kask tegi Eesti kõrgliiga debüüdi 19-aastaselt 20. juulil 2018 Tallinna FC Flora vastu. Hooaja lõpuks otsustas Kask oma karjääri Tulevikus jätkata, ning Tulevik omandas Floralt tema mängijaõigused. 9. jaanuaril 2022 liitus Kask Pärnu JK Vaprusega. Kask on mänginud Eesti U19 koondises kümme mängu ja löönud kaks väravat ning U21 koondises mänginud kümme mängu. Uuendatud seisuga 29. november 2023 Eesti karikas Eesti Superkarikas Kristjan Kask liitub Viljandi JK Tuleviku ridadega fcflora.ee, 6. juuli 2018 Viljandi Tulevik omandas Flora kasvandiku mängijaõigused ERR.ee, 21. november 2018 Tere tulemast, Kristjan Kask! vaprus.ee, 9. jaanuar 2022 Kristjan Kask Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Kristjan Kask koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Transfermarkti profiil
Keha (täpsustus)

"Keha" on mitmetähenduslik sõna. Keha on füüsikas ja teoreetilises mehaanikas ruumiline kujund, mida iseloomustavad mõõtmed ja mass. Keha on tugevusõpetuses üksteisele piiramatult lähedal olevatest osakestest moodustunud materiaalne kogum. Keha on matemaatikas kolmemõõtmeline kujund, mida saab iseloomustada piirpindadega. Keha on looma, sealhulgas inimese (Inimkeha) organism kui füüsiline objekt. Keha on mõne elundi keskmine paksem osa. Keha on kangakudumise juures kasutatav riist.
Tsentraliseeritud ostmine

Tsentraliseeritud ostmine (ingl.k. centralized purchasing) on hanke- ja ostutegevuse strateegia, mille puhul teostab ettevõtte hanke- ja ostutoiminguid selle kõigi allüksuste tarvis üks allüksus. Tsentraliseeritud hankejuhtimise puhul kasutab organisatsioon tsentraalset hanke- või ostujuhtimise meeskonda, kes vastutab tarnijasuhete arendamise eest. Tsentraalset sisseostmist praktiseeritakse rohkem suurtes ettevõtetes, mille tootmisüksused paiknevad eri asukohtades. Praktiliselt kõik jaekaubandusketid on kasutanud aastakümneid põhimõtet, et ostuallüksuse kätte on koondatud kogu hanke- ja ostutegevus, välja arvatud igapäevane rutiinne ostutellimuste koostamine ja edastamine tarnijaile, millega tegelevad reeglina kauplused. Tsentraalne ostmine ei tähenda seda, et ka ostutellimused tehakse keskse ostuosakonna töötajate poolt. Tänapäeval oleks pigem õige kasutada töökorraldust, mille puhul tehakse suurem osa hanke- ja ostutööst tsentraalselt, välja arvatud ostu operatiivtöö – tellimuste genereerimine, edastamine ja tarnete jälgimine. Ettevõttes on kasulik hallata tsentraalselt näiteks järgmisi valdkondi: ostuläbirääkimised; rahvusvahelised hanked ja ostud; ostutegevuse juriidilised aspektid; osalemine tarnija kvaliteediprogrammides; ostueelarvete haldamine ja ostutöö tulemuslikkuse mõõtmine; turu-uuringud ja makroökonoomilised analüüsid; ostu kogukulu arvutamine; terviklik kvaliteedijuhtimine; infosüsteemide haldamine ja arendamine. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023.
Ronaldo Tiismaa

Ronaldo Tiismaa (sündinud 2. mail 2001 Pärnus) on Eesti jalgpallur (ründaja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis Pärnu JK Vaprus. Eesti kõrgliiga ja ühtlasi ka Vapruse debüüdi tegi Tiismaa 1. aprillil 2017 mängus JK Sillamäe Kalevi vastu. Ta pääses mängu vahetuspingilt 83. minutil asendades kapten Karl Palatut. 9 minutit hiljem lõi ta oma esimene värava. Tiismaa oli 15 aastat 10 kuud ja 30 päeva vana. Sellega võttis ta kõrgliiga noorima skooritegija rekordi Raio Piirojalt enda nimele. Tiismaa on mänginud Eesti U16, U17, U18 ja U19 koondises kokku 13 mängu ning löönud ühe värava. Uuendatud seisuga 29. november 2023 Eesti karikas Eesti Superkarikas, Üleminekumängud Pärnu JK Vaprus Esiliiga: 2020 Vaprus-Sillamäe jalgpall.ee, 1. aprill 2017 Raio Piirojalt rekordi röövinud 15aastane Ronaldo Tiismaa: väikese poisina mul muid mänguasju peale jalgpallide polnudki! Õhtuleht, 3. aprill 2017 Ronaldo Tiismaa Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Ronaldo Tiismaa koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Transfermarkti profiil
Kategooriajuhtimine

Kategooriajuhtimine (ingl.k. category management) hanketegevuse ja varude haldamise kontekstis on ettevõtte poolt pakutavate toodete jaotamine huvipakkuvate ja oluliste tunnuste alusel rühmadesse ehk kategooriatesse ja nendele kategooriatele erinevate juhtimisvõtete ja tegutsemismudelite rakendamine parema müügitulemuse ja suurema kasumi saavutamiseks. Tegemist on ostu-, varude ja tarnete juhtimise meetodiga, mille puhul jaotatakse ostetavad kaubad ja teenused ühesuguste või sarnaste tunnuste alusel rühmadesse. Sarnased tooted ühendatakse ühte tooterühma ja juhitakse neid ühtmoodi või sarnastel alustel. Ärijuhtimises ja ärilogistikas on kategooriajuhtimisel kui tegevusel ja protsessil tähendus nii laiemas kui ka kitsamas mõttes. Laiemas tähenduses mõeldakse kategooriajuhtimise all toodete, teenuste, tarnijate, klientide jaotamist eri rühmadesse ja nendele rühmadele erinevate juhtimis- ja haldamismeetodite rakendamist püstitatud eesmärkide saavutamiseks. Kategooriajuhtimisega püütakse ühest küljest minimeerida toodete, tarnijate ja klientide haldamise kulusid, teisest küljest üritatakse saavutada suuremat turuosa, rentaablust ja kasumlikkust. Kitsamas tähenduses mõeldakse konkreetses organisatsioonis kategooriajuhtimise all kas toote-, teenuse-, tarnija- või kliendikategooriate haldamist. Kategooriajuhtimine saab alguse kategoriseerimisest, mille käigus töötatakse välja kategooriahierarhia.  Kategooriahierarhia on üldjuhul neljatasemeline – peakategooria, kategooriad, alamkategooriad ja mikrokategooriad. Peakategooriad jagunevad kategooriateks, kategooriad alamkategooriateks ja alamkategooriad omakorda mikrokategooriateks. Kategooriajuhtimine on pidev protsess, mis eeldab andmete kogumist, nende töötlemist, analüüsimist, kokkuvõtete ja järelduste tegemist ning otsuste vastuvõtmist. Kuna aja jooksul muutub tootevalik, vahetuvad tarnijad ja kliendid, on vaja andmeid koguda ja analüüsida perioodiliselt. Vastavalt analüüsi tulemustele võidakse tooted, teenused, tarnijad ja kliendid allutada uutele, teistsugustele, muudetud juhtimis- ja halduspõhimõtetele. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023.
Digikoristuspäev

Digikoristuspäev on Telia 2019. aastal alustatud kampaania kasutusest välja jäänud digiseadmete kogumiseks ja mittevajaliku digiinfo (digiprügi) koristamiseks telefonidest. arvuteist, tahvleist ja pilvest. 25. jaanuaril 2019 oli esimene Digitaalne koristuspäev. Esimesel koristuspäeval liitus kampaaniaga enam kui 70 ettevõtet ja paar tuhat eraisikut. Koristati ära miljon gigabaiti. 2021. aastal oli algatusega liitunud üle 170 organisatsiooni ning tuhande eraisiku. Digikoristuspäeval 27. jaanuaril 2023 osales hinnanguliselt üle 10 000 inimese ja ligi 400 organisatsiooni. Digikoristuspäeva üks peamine fookus oli vanade elektroonikaseadmete tagastamisel, et suunata kasutuna seisma jäänud seadmed kas uuele ringile või ümbertöötlemisele. Koguti ligi 12 000 vana seadet ja kustutati üle 9000 GB digiandmeid. Digikoristus 2024. https://digikoristuspaev.telia.ee Digitarga saade Digikoristus. Bioneeri uudised 29.01.2021
Kategooriajuht

Kategooriajuht (ingl.k. category manger) on enamasti hankeala professionaal, kes spetsialiseerub kindla kategooria toodetele või teenustele ja vastutab selle kategooria kaupade või teenuste hangete eest. Kategooriajuhi kohustus ja vastutus organisatsioonis on kehtestada ja rakendada kategooriatel põhinevad hankestrateegiad ning hoolitseda selle eest, et kategooriajuhtimine tema haldusalas toimiks vastavalt kehtestatud nõuetele, protseduurireeglitele ja poliitikatele. Kategooriajuht vastutab ettevõttes strateegilise hankimise eest, koostab kategooria plaani ja teostab regulaarset järelevalvet tootekategooria üle. Kuna ta haldab tarneahelas suhteid oma kategooria toodete osas, peab ta kategooriasse kuuluvaid tooteid ja/või teenuseid hästi tundma. Kategooriajuht peab omama lisaks vajalikele teadmistele ja oskustele kategooriajuhtimise valdkonnas ka oskust juhtida kategooriate funktsiooniüleseid projektimeeskondi. Kategooriajuht peab: omama tehnilisi ja protsessi juhtimise oskusi mõistmaks kategooriajuhtimise metodoloogiat, tundma protsesse ja protsessijuhtimist; oskama eristada olulist ebaolulisest ja kasutada kategooriajuhtimises erinevaid lähenemisviise ning töövahendeid; omama uurimis- analüüsi- ja sünteesioskust kogumaks ja analüüsimaks tarnijaturu, tarnijate ja toote- või teenusekategooriatega seotud andmeid;   olema suuteline tuletama ettevõtte äritegevuse nõuete baasilt toote- või teenusekategooriatele kehtivad nõuded; olema suuteline valima ja rakendama tootekategooriatele sobivaid hankestrateegiaid; oskama kasutada peamisi instrumente ja tehnikaid hankestrateegiate rakendamise ning haldamise projektide juhtimisel; tundma muudatuste juhtimise põhimõtteid ja olema suuteline muudatusi ellu viima; omama läbirääkimisoskust ja kasutama seda nii organisatsioonisiseselt kui ka suhtlemisel tarnijatega; olema võimeline kavandama ja ette valmistama läbirääkimisi tarnijatega lähtuvalt kategooriajuhtimise väljunditest; tundma lepingute koostamise ja lepinguhalduse valdkonda ning omama vajalikul määral juriidilisi teadmisi lepinguõigusest; omama vajalikke teadmisi ja oskusi tarnijasuhete haldamisest ning suutma tuvastada ja rakendada olukorras sobivaid lähenemisviise tarnijate haldamisel; olema võimeline juhtima ja eest vedama funktsiooniüleseid meeskondi töötamaks hankealgatustega; mõistma sidusrühmade huvisid ja suutma veenda ning kaasata erinevaid sidusrühmi; omama analüütilisi oskusi kasutamaks tehnikaid ja lähenemisviise andmete ning informatsiooni analüüsimiseks, tulemuste mõtestamiseks ja analüüsi tulemustest teavitamiseks; olema suuteline haldama väljakutseid ja konflikte; omama võimekust suhete loomiseks ja heade tööalaste suhete arendamiseks. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Ühishange

Ühishange (ingl.k. joint sourcing) on kahe või enama organisatsiooni koostöös läbiviidav hange, mille puhul ostetakse kõigile hankes osalevatele organisatsioonidele ühe hanke raames ühesuguste tootenimetustega kaupu. Hankes saadakse kasu suurtelt, konsolideeritud ostumahtudelt, mille alusel saadakse tarnijailt üldjuhul soodsamad sisseostuhinnad. Koordineeritud hulgiost aitab säästa nii ostuhinnalt kui ka hankekuludelt. Saadud sääst jaotub ühishankes osalejate vahel. Ühishangete idee võeti kasutusele eelmise sajandi algusaastail Ameerika Ühendriikides. Ühised läbiviidavad hanked on näidanud viimasel kümnendil  kasvavat tendentsi nii avalikus kui ka erasektoris. Ühishanked on levinud rohkem avaliku sektori organisatsioonides, kus need omavahel ei konkureeri. Eraettevõtete osalemine ühishangetes on reeglina võimalik ja mõistlik enamasti kaudsete ostude puhul. Ühishangete läbiviimise eesmärgiks on tõsta hankeosaliste finantsvõimekust läbi ostukulude alandamise ja saavutada sobivad (kasulikud) hanketingimused tarnijailt. Lisaks kulude kokkuhoiule on taoliste hankeühenduste üheks eesmärgiks olla atraktiivne  tarnijatele ja varustada informatsiooniga ühishankest osavõtvaid organisatsioone. Ühishangete korraldajad on suutelised looma väärtust mõlemale osapoolele, nii ostjale kui ka tarnijale. Ühishanke läbiviija pakub hanketeenusele lisandväärtust ka läbi toodete ja teenuste vajaduse selgitamise, läbi tarneahela toetuse ja tegevuste analüüsi. Ühishangete puhul on tegemist üldjuhul kahe erineva võimalusega. Ühel juhul koonduvad väiksemad organisatsioonid, kellel on ühised ostuhuvid. Kui omavahel konkureeritakse, on omavahelist usaldust raske saavutada. Probleemiks on vahel ka asjaolu, et eri organisatsioonides vajatakse ühtesid ja samu tooteid erinevates kogustes, mis ei võimalda küsida tarnijailt arvestatavat allahindlust. Teiseks võimaluseks on, et hanke korraldab kolmas osapool, kes suhtleb ostvate organisatsioonidega diskreetselt. Ühishanget teostavaks organisatsiooniks (Group Purchasing Organization; GPO) võib olla eraettevõte, avaliku sektori organisatsioon või mittetulundusühing, kes esindab ühiselt korraldavates ostudes osalevaid organisatsioone. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023.
Altenburg (Alam-Austria)

Altenburg on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Horni ringkonnas. Seal asub oluline 12. sajandist pärit benediktiinide Altenburgi klooster. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Horn (Alam-Austria)

Horn on väike linn (Stadtgemeinde) Austrias, Alam-Austria liidumaa Waldvierteli piirkonnas, samanimelise ringkonna keskus. 2008. aasta Austria karika võitja SV Horn on kohalik jalgpalliklubi. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Pöörlemine

Pöörlemine ehk pöördliikumine on keha ainepunktide ringliikumine ümber kehaga seotud kahe ainepunkti. Neid punkte ühendavat sirget nimetatakse pöörlemisteljeks. Tasandil saab keha pöörelda ümber mõne selle tasandi punkti. Pöörlemine on absoluutselt jäiga keha üks kõige lihtsamaid liikumisi. Jäiga keha pöörlemisel ümber liikumatu telje on keha kõigi punktide liikumisteed paralleelsetel tasanditel paiknevad ringjooned, mille keskpunktid asetsevad nende tasanditega ristuval liikumatul sirgel – pöörlemisteljel. Kuigi tavaliselt käsitletakse selliseid pöörlemisi, mille korral pöörlemistelg läbib keha keskpunkti, ei pea pöörlemistelg üldsegi keha läbima. Pöörlemist tuleb eristada tiirlemisest ehk liikumisest mööda suletud joont. Näiteks Maa pöörleb ümber oma telje, kuid tiirleb ümber Päikese. Pöörlemise teooriat rakendatakse taevamehaanikas, ballistikas ning güroskoopide, mehhanismide ja muude seadmete väljatöötamisel. Pöörlemisel on perioodiks aeg, mille jooksul keha teeb ühe täispöörde ehk läbib pöördenurga 2π rad ümber pöörlemistelje. Peamised pöörlemist iseloomustavad kinemaatilised (liikumisega seotud) füüsikalised suurused on nurkkiirus ja nurkkiirendus ning dünaamilised (jõuga seotud) suurused kineetiline energia ja impulsimoment. Jäiga keha pöörlemisest tingitud kineetiline energia on võrdeline keha inertsimomendi ja nurkkiiruse ruuduga: T = I ω 2 2 , {\displaystyle T={\frac {I\omega ^{2}}{2}},\,} kus T {\displaystyle T} on pöörlemisest tingitud energia, I {\displaystyle I} on inertsimoment pöörlemistelje suhtes ja ω {\displaystyle \omega } on nurkkiirus. Jäiga keha pöörlemisel on keha suvalise punkti kiirus v → = ω × r → {\displaystyle {\vec {v}}=\omega \times {\vec {r}}} , kus ω {\displaystyle \omega } on keha nurkkiirus ja r → {\displaystyle {\vec {r}}} seda punkti tema ringjoonelise liikumistee keskpunktiga ühendav kohavektor. Jäiga keha nurkkiirendus ε = M / I {\displaystyle \varepsilon =M/I} , kus M {\displaystyle M} on välisjõudude moment pöörlemistelje suhtes ja I {\displaystyle I} on keha inertsimoment sama telje suhtes. Maa pöörlemine Tehnikaleksikon, lk 407–408
Tüvitekst

Tüvitekst (ing: core text või seminal work) on kultuuriloos ja mõtteloos olulise tähtsusega kirjandusteos. Nimetust kasutatakse mõne valdkonna peateoste kohta (nt uusaja mõtteloo tüvitekstid, Eesti kirjanduse tüvitekstid). Tüviteksti oskussõna kasutatakse (ekslikult?) ka laulude ja filmide kohta, mida soovitakse esile tõsta. Arne Merilai, Tüviteksti mõistest, Keel ja kirjandus, 2017, 10.