laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Diego Alves

Diego Alves Carreira (sündinud 24. juunil 1985 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, väravavaht. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Flamengo. Diego Alves alustas klubikarjääri 2004. aastal kodumaa klubis Atlético Mineiro. 2007. aastal suundus ta Euroopasse, liitudes Hispaania kõrgliiga klubiga Almería. Pärast seda mängis ta aastatel 2011–2017 Valencias. 2017. aasta juulis sõlmis ta kolme aasta pikkuse lepingu Flamengoga. Ta on tuntud väga hea penaltite tõrjuna. Talle kuulub rekord penaltite tõrjumises Hispaania kõrgliigas: kokku 23 penaltitõrjet. Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi 10. novembril 2011 mängus Gaboni vastu. Ta on Brasiilia koondise varuväravavaht 2016. aasta Copa América Centenariol. Ta kuulus Brasiilia olümpiakoondisse 2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril. Ta oli varuväravavaht ja mänguaega turniiril ei saanud. Atlético Mineiro Campeonato Brasileiro Série B: 2006 Campeonato Mineiro: 2007 Flamengo Campeonato Brasileiro Série A: 2019 Copa Libertadores: 2019 Campeonato Carioca: 2019 "Mais um: "ao vivo", Diego Alves se apresenta como novo goleiro do Flamengo". Globo Esporte. 17.7.2017. Vaadatud 2.8.2018 "Diego Alves saves two more penalties but Valencia lose to Atletico Madrid". global.espn.com. Vaadatud 2.8.2018 "Official: Diego Alves leaves Valencia". football-espana.net. Vaadatud 2.8.2018  Diego Alves – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tapusuu lump

Tapusuu lump on järv Valga maakonnas Otepää vallas Koigu külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 651 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Luukasõ järv

Luukasõ järv (ka Luukese järv, Luukse järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Koigu külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 447 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Restu järv

Restu järv (ka Restu veskijärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Restu külas. Veekogu pindala on 8,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1741 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Konksi järv

Konksi järv (ka Urvaste paisjärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kirikukülas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 583 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ermeli lump

Ermeli lump on järv Võru maakonnas Antsla vallas Uhtjärve külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 643 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 02.08.2018)
Suurtiik

Suurtiik (ka Uue-Antsla Suurtiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Uue-Antsla külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 651 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kallastõ järv

Kallastõ järv (ka Lümatu Kallastõ järv, Kuusiku tiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Lümatu külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 698 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Juan Silveira dos Santos

Juan Silveira dos Santos (mängijanimega Juan; sündinud 1. veebruaril 1979 Rio de Janeiros) on endine Brasiilia jalgpallur, kaitsja. Juan alustas klubikarjääri 1996. aastal kodumaal Flamengos, kus mängis kuni 2002. aastani. Järgmised kümme aastat mängis ta jalgpalli Euroopas, esmalt viis aastat Saksamaal Bundesliga klubis Leverkuseni Bayer ja seejärel viis aastat Itaalia kõrgliiga klubis Roma. 2012. aastal suundus ta tagasi Brasiiliasse, liitudes Internacionaliga. 2016. aastal naasis ta Flamengosse. Ta teatas jalgpallurikarjääri lõpetamist pärast 2019. aastal Flamengoga Campeonato Carioca võitmist. Oma viimase mängu pidas ta 27. aprillil 2019 Brasiilia meistrivõistluste esimese vooru mängus Cruzeiro vastu. Brasiilia koondises mängis ta aastatel 2001–2010 kokku 79 mängus ja lõi seitse väravat. Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 2001. aasta Copa América teises alagrupimängus Peruu vastu. Esimese värava lõi ta 2004. aasta Copa América teises alagrupimängus Costa Rica jalgpallikoondis vastu. 2007. aasta Copa América veerandfinaalis lõi ta värava Tšiili vastu. 2009. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri esimeses alagrupimängus lõi ta värava Egiptuse vastu. 2010. aasta maailmameistrivõistluste kaheksandikfinaalis lõi ta Tšiili vastu värava. Lisaks kuulus ta Brasiilia koondisse veel ka 2006. aasta maailmameistrivõistlustel, 2003. ja 2005. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ning 2001. aasta Copa Américal. Flamengo Copa Mercosur (1): 1999 Copa de Oro (1): 1996 Campeonato Carioca (6): 1996, 1999, 2000, 2001, 2017, 2019 Copa dos Campeões (1): 2001 Roma Coppa Italia (1): 2008 Supercoppa Italiana (1): 2007 Internacional Campeonato Gaúcho (3): 2013, 2014, 2015 "Bruno Henrique dá show, Fla vira na despedida de Juan e encerra invencibilidade do Cruzeiro em 2019". ESPN Brasil. 27.4.2019. Vaadatud 30.4.2019 Juan Soccerway.com lehel
Lõhtsuu järv

Lõhtsuu järv on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kirikukülas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 454 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 02.08.2018)
Ülemine järv

Ülemine järv (ka Vana-Antsla Ülemine järv, Vana-Antsla tiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Vana-Antsla alevikus. Veekogu pindala on 2,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 855 m. Seda läbib Vastsekivi oja. Järvest allavoolu jääb hobuserauakujuline Vana-Antsla Kõvvõrjärv, mis ümbritseb endise Vana-Antsla mõisa südant. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vana-Antsla Kõvvõrjärv

Kõvvõrjärv (ka Vana-Antsla Kõvvõrjärv, Vana-Antsla tiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Vana-Antsla alevikus. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1191 m. Veekogus on 1 saar. Veekogu jääb Vana-Antsla mõisa pargi alale. Seda läbib Vastsekivi oja. Ülemine järv Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Viiruki järv

Viiruki järv (ka Möldri paisjärv, Viiruki paisjärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kõlbi külas. Veekogu pindala on 5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 899 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Toku järv

Toku järv (ka Vaabina järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kraavi ja Vaabina külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 495 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 02.08.2018)
Lakõssuu järv

Lakõssuu järv (ka Antsu kalatiik, Linda kolhoosi kalatiigid) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 27,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2399 m. Veekogus on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kanarikumäe järv

Kanarikumäe järv (ka Kalatiik nr. 8) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 32 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4523 m. Veekogus on 11 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kuritse järv

Kuritse järv (ka Palsi järv, Pelsi järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Tagula külas. Veekogu pindala on 12,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1714 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tanni tiik

Tanni tiik on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu ja Tagula külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2399 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jõgari järv

Jõgari järv (ka Kalatiik nr. 4) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1203 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Sitisuu tiik

Sitisuu tiik (ka Kalatiik nr. 5) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 12,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1653 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Telli tiik

Telli tiik (ka Kalatiik nr. 6) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1282 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Paiujärv

Paiujärv (ka Kalatiik nr. 7) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 5,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1957 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jaanimäe tiik

Jaanimäe tiik on järv Võru maakonnas Antsla vallas Taberlaane külas. Veekogu pindala on 5,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1892 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Korva Raudjärv

Raudjärv (ka Korva Raudjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Korijärve külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 523 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Alatiik

Alatiik (ka Lakõssuu Alatiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 594 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Aladi tiik

Aladi tiik on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 3,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1663 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Viiruki tiik

Viiruki tiik on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 835 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Põrtusõ tiik

Põrtusõ tiik on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 769 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Paralepa

Paralepa on alevik Lääne maakonnas Haapsalu linnas. Piirneb põhjas ja läänes Haapsaluga. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Ridala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 20.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Paralepa 360° aeropanoraam / aerofoto
Kitse-Aadu tiik

Kitse-Aadu tiik on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas ja Valga maakonnas Valga vallas Tagula külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 949 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väiku-Boose järv

Väiku-Boose järv (ka Boose Väikejärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kobela alevikus. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 767 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kõrdsijüri lump

Kõrdsijüri lump (ka Viilupi paisjärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kraavi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 688 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kol'u järv

Kol'u järv (ka Ilmjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Tõutsi külas. Veekogu pindala on 2,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 801 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tobra järv

Tobra järv (ka Tobrajärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Vaabina külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 718 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 02.08.2018)
Partsilomp

Partsilomp (ka Kauru Partsilomp) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kaurutootsi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 446 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
2017. aasta autoralli maailmameistrivõistlused

2017. aasta autoralli maailmameistrivõistlused olid autoralli maailmameistrivõistluste 45. hooaeg. Maailmameistrivõistlused koosnesid 13 etapist, mis said alguse Monte Carlo ralliga jaanuaris ning lõppesid novembris Austraalia ralliga. Tiitlikaitsjad olid Sébastien Ogier ja Julien Ingrassia, kes tulid ka 2017. aastal maailmameistriteks (viiendat hooaega järjest). Meeskondlikult võitis M-Sport, 2016. aasta võitja Volkswagen enam ei osalenud. Punkte jagati järgneva süsteemi alusel iga ralli lõpus kümnele parimale Sõitjad ja kaardilugejad said lisapunkte iga ralli Power Stage kiiruskatselt. Tootjate arvestuses said rallilt punkte koguda igast meeskonnast maksimaalselt 2 parimat kohta saanud rallipaari. Koduleht (inglise keeles) Hooaeg 2017 ewrc-results.com
Keema Kogrõjärv

Kogrõjärv (ka Keema Kogrõjärv, Väike Marujärv, Marujärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Keema külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 360 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Karula Ruusmäe järv

Ruusmäe järv (ka Karula Ruusmäe järv, Ruusjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Pikkjärve külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 502 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Raavitsa järv

Raavitsa järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Raavitsa külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 516 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tambre järv

Tambre järv on järv Valga maakonnas Valga linnas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 623 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Obõstõtsukõlus

Obõstõtsukõlus (ka Kaagjärve tiik) on järv Valga maakonnas Valga vallas Kaagjärve külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 349 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Korijärve Kogrõjärv

Kogrõjärv (ka Korijärve Kogrõjärv, Kuritse Kogrejärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Korijärve külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 342 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tirgu järv

Tirgu järv (ka Kuritse Veskijärv, Tirgu paisjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Korijärve külas. Veekogu pindala on 3,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1304 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 02.08.2018)
Verevä tiik

Verevä tiik (ka Paistiik nr. 1) on järv Valga maakonnas Valga vallas Korijärve külas. Veekogu pindala on 3,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 890 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jaagusuu lomp

Jaagusuu lomp (ka Paistiik nr. 2) on järv Valga maakonnas Valga vallas Korijärve külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 685 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tohvri järv

Tohvri järv (ka Valtina paistiik) on järv Valga maakonnas Valga vallas Valtina külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 340 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 02.08.2018)
Jüri Saar

Jüri Saar (sündinud 8. novembril 1946 Kaali külas) on Eesti poliitik. 1964. aastal lõpetas ta Kingissepa Keskkooli ja 1969. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Aastatel 1990–1991 töötas ta Saare Maavalitsuses maasekretärina ja 1992–2003 oli Saare maavanem. 2002. aastal astus ta Eestimaa Rahvaliitu ja oli selle liige kuni 02.07.2010. Alates 27.01.2011 on Sotsiaaldemokraatliku erakonna liige. Aastatel 2003–2007 oli Jüri Saar X Riigikogu liige. 23. aprillil 2007 valiti ta Kihelkonna vallavanemaks. Novembrist 2009 oktoobrini 2017 oli ta Pihtla vallavanem. 2001 – Valgetähe III klassi teenetemärk 2004 – Saare maavalitsuse teeneteplaat Abielus, kolm poega. Poeg Indrek Saar on eesti näitleja ja poliitik, riigikogu liige.
Kikati järv

Kikati järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Valtina külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 517 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tollari järv

Tollari järv (ka Käärikjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Käärikmäe külas. Veekogu pindala on 5,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 903 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 02.08.2018)
Ojajärv

Ojajärv on järv Võru maakonnas Antsla vallas Mähkli külas ja Võru maakonnas Valga vallas Rebasemõisa külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 332 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vehmerjärv

Vehmerjärv on järv Valga maakonnas Valga vallas Karula külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 312 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Konnumäe järv

Konnumäe järv (ka Põrgujärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Rebasemõisa külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 378 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rimmi järv

Rimmi järv (ka Rimmi veehoidla) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Rimmi külas. Veekogu pindala on 6,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2444 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tsooru järv

Tsooru järv (ka Tsooru paisjärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Tsooru külas. Veekogu pindala on 4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1225 m. Veekogus on üks saar (Ööbiksaar). Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pikä järv

Pikä järv (ka Rimmi veehoidla) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Rimmi külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 825 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Karula Linnajärv

Linnajärv (ka Karula Linnajärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Mähkli külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 652 m. Ruta Tamre. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus 2006 (vaadatud 02.08.2018).
Saarlasõ veskijärv

Saarlasõ veskijärv (ka Saarlase veskijärv, Saarlase paisjärv, Saarlase allikajärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Saarlasõ külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1100 m. 2022. aasta suvel lasi omanik paisu osaliselt alla, sest see hakkas lekkima ja tekkis oht, et vesi murrab paisust läbi. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus. Veskipaisude tühjaksvoolamine viis külarahvalt kaevuvee. Lõuna-Eesti Postimees, 19. august 2023
Vastse-Roosa veskijärv

Vastse-Roosa veskijärv (ka Vastse-Roosa paisjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Vastse-Roosa külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1722 m. Veekogus on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pähni paisjärv

Pähni paisjärv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Pähni külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1675 m. Veekogus on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Dirk Frimout

Dirk Dries David Damiaan Frimout on Belgia astrofüüsik ja endine astronaut. Frimout valiti Euroopa Kosmoseagentuuri astronaudiks 1977. aastal. Ta osales Space Shuttle'i missioonil STS-45, mille ajal sai ta esimeseks belglaseks kosmoses. About Frimout "Space research". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2018. Vaadatud 2. augustil 2018.
Kalpana Chawla

Kalpana Chawla (17. märts 1962 – 1. veebruar 2003) oli NASA astronaut ja esimene India päritolu inimene kosmoses. Chawla asus NASA-sse tööle 1988. aastal ja sai 1991. aastal Ameerika Ühendriikide kodakondsuse, misjärel kandideeris ta astronaudiks. Ta sai astronaudiks 1995. aastal ja ta määrati 1996. aastal missioonile STS-87. 2000. aastal määrati ta missioonile STS-107, mis startis jaanuaris 2003. Kalpana Chawla hukkus 1. veebruaril 2003 Columbia katastroofis kui missioonilt STS-107 naasnud kosmosesüstik Columbia purunes Maa atmosfääri sisenemisel. "Kalpana Chawla: Biography & Columbia Disaster". Space.com. Vaadatud 3. august 2018. "Kalpana Chawla". NASA. Vaadatud 3. august 2018. "Report: Columbia Astronauts Killed in Seconds". Space.com. Vaadatud 3. august 2018.
Patensie

Patensie on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kouga vallas. Patensie sai linnaõigused 1858. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Patensie elanikest värvilisi 50,18%, mustanahalisi aafriklasi 39,73%, valgeid 8,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,17% ja teisi 1,86%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 69,95% inimesi, koosa keelt 24,93% ja inglise keelt 1,43%. Patensie Gamtoos Tourism https://census2011.adrianfrith.com/place/268001
Kalvinistlik kirikumuusika

Kalvinistlik kirikumuusika on üldnimetus Johann Calvini algatatud muusikastiilile ja esituspraktikale, mida viljeldakse lisaks kalvinistlikele ka muudes reformeeritud kirikutes. Kuna Johann Calvin samastas muusikainstrumendid ikoonidega, siis pildirüüste ajal lõhuti kirikutest välja ka orelid. Kalvinistlik kirikumuusika on ainult vokaalmuusika; emakeelne; enamasti ühehäälne; loodud vaid piiblitekstile või piibliteksti, näiteks Vana Testamendi laulude, rahvakeelsetele parafraasidele. Ühehäälse kalvinistliku kirikumuusika põhiline kogumik on Genfi psalter. Ühehäälse kalvinistliku muusika põhiliseks kogumikuks on 1562. aastal valminud Genfi psalter ehk hugenottide psalter, mis kujutab enesest värsistatud Vana Testamendi laulude ehk psalmide tõlgete kogumikku. Kogumik on koostatud Johann Calvini juhendamisel ning mõeldud kasutamiseks Genfi kalvinistlikes kirikutes. Enamiku tõlgete autor on Clément Marot ning enamiku meloodiate autor on Louis Bourgeois. Genfi psaltri meloodiad on ühehäälsed meloodiate ulatus ei ületa oktavi meloodiates esinevad helivältused piirduvad poolnoodi ja veerandnoodiga ning laulu lõpus on täisnoot meloodiates on eelistatud astmeline liikumine Kalvinistide koduses musitseerimises säilis siiski ka mitmehäälne laulmine, milleks kasutati kirikus lauldavate psalmide mitmehäälseid seadeid. Mitmehäälsete seadete põhiline autor on Claude Goudimel. Kalvinistlikku psalmilaulu on oma loomingus kasutanud näiteks Jan Sweelinck ja Zoltán Kodály.
Dora

Dora võib tähendada järgmist: Dora on Portugali laulja Dora (ka DoRa) on Eesti hariduses doktoriõppe ja rahvusvahelikustumise programm Dora on naisenimi DORA deklaratsioon ehk San Francisco teaduse hindamise deklaratsioon
Jüri Saar (filosoof)

Jüri Saar (1941 – 1984) oli eesti filosoof. Ta tõlkis eesti keelde Immanuel Kanti raamatu "Prolegomena igale tulevasele metafüüsikale, mis on võimeline esinema teadusena". Raamat ilmus Eesti Raamatu väljaandel Tallinnas 1982. Samuti tõlkis ta Igor Narski raamatu "Kant" (Tallinn: Eesti Raamat 1979).
EMU

EMU või Emu võib tähendada järgmist: Emu on linnuliik Euroopa Liidu Majandus- ja Rahaliit (inglise The Economic and Monetary Union) Emu (ajakiri) ...
HEI

HEI või Hei võib tähendada järgmist: HEI (ajakiri), Eesti ajakiri Hei (album), Norra duo Marcus & Martinus album ...
KEA

KEA võib tähendada järgmist: ... KeA võib tähendada järgmist: KeA on Keskkonnaameti lühend Kea võib tähendada järgmist: Kea on linnuliik Kea (eesnimi) Kéa võib tähendada järgmist: Kéa on Kreeka saar Kéa (Ketter Orav), on eesti laulja