laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
The Humans

The Humans on Rumeenia ansambel, mis alustas tegevust 2017. aastal Bukarestis. Ansamblisse kuuluvad laulja Cristina Caramarcu, kitarrist Alexandru Cismaru, klahvpillimängija Alexandru Matei, basskitarrist Alin Neagoe ja trummar Adi Tetrade. 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ansambel Rumeeniat lauluga "Goodbye". Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud.
Lea Sirk

Lea Sirk (sündinud 1. septembril 1989 Koperis) on Sloveenia laulja. Ta on õppinud Genfi konservatooriumis. Tema debüütalbum "Roža" ilmus 2014. aastal. 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel oli ta Sloveenia esindaja Tinkara Kovači ja 2016. aastal ManuElla taustalaulja. 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ta Sloveeniat lauluga "Hvala, ne!", mis kogus finaalis 64 punkti ja saavutas 22. koha.
AWS

AWS on Ungari ansambel, mil viljeleb metalcore '​i ja post hardcore '​i. Ansambel alustas tegevust 2006. aastal Budakeszis. Ansambli nimi on akronüüm fraasist "Ants With Slippers". Ansambel on andnud välja kolm stuudioalbumit. 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ansambel Ungarit lauluga "Viszlát nyár".
Lego

Lego on kokkupandavate plastmassist mänguasjade sari, mida toodab Taani ettevõte The Lego Group. Lego mänguasjade põhituuma moodustavad üksteise külge haakuvad värvilised plastmassist ehitusklotsid, mida täiendavad mitmesugused ühendusdetailid, hammasrattad, tegelasi kujutavad kujukesed ja päriselu objekte kujutavad detailid. Klotse ja teisi detaile saab omavahel kombineerida, et ehitada sõidukeid, hooneid, roboteid ja muud. Detaile saab pärast kokkupanemist jälle lahti võtta ja kasutada uute objektide ehitamiseks. Legosid on eri raskusastmega, need võivad olla mõeldud eri vanuses lastele. Taani päritolu Lego on suland-, sumadan- ehk kohvernimi, mis on tuletatud taanikeelsest väljendist leg godt ’mängi hästi’. Nimena on see kaubamärk, mistõttu kirjutatakse väljend Lego klotsid (kelle klotsid? mis kaubamärgi klotsid?) kirjakeeles lahku, kusjuures esimene sõna kui pärisnimi on suure algustähega. Üldnimestunud üksiksõnana kirjutatakse lego väikese algustähega. Lego Art "Lego film" (2014) "Lego Batman film" (2017) "Lego Ninjago film" (2017) "Lego film 2" (2019) Sõna "lego" EKI e-keelenõu veebilehel. Vaadatud 18.08.2021. Lastele mõeldud legode valik Lego ettevõtte kodulehel
11. oktoober

11. oktoober on Gregoriuse kalendri 284. (liigaastal 285. päev). Juliuse kalendri järgi 28. september (1901–2099). 1854 – Märjamaa kihelkonnas Kuudal avati Kuuda vallakooliõpetajate seminar. 1920 – Paul Sepp rajas Tallinnas esimese teatrikooli – draamakunsti erastuudio, hilisema Draamastuudio teatrikooli. 1928 – Riigikogule esitati seaduseelnõu Aleksander Nevski katedraali lammutamiseks. 1938 – algas I Riigivolikogu ja I Riiginõukogu II istungjärk. 1996 – Pala bussiõnnetus, koolilapsi vedanud buss põrkas kokku metsaveoautoga. Hukkus kaheksa last. 1231 – paavst Gregorius IX kohustas Konrad von Marburgi sisse seadma inkvisitsiooniasutusi. 1531 – katoliiklikud väed ründasid protestante Zürichi all, langes Ulrich Zwingli. 1702 – Põhjasõda: Vene armee vallutas rootslastelt Neeva jõe lähtel asuva Nöteborgi saar-kindluse. 1811 – New Yorgi ja New Jersey vahel hakkas kurseerima esimene aurulaev Juliana. 1828 – Venemaa hõivas Varna. 1852 – tegevust alustas Austraalia vanim ülikool – Sydney Ülikool. 1891 – Rootsis asutati Skanseni vabaõhumuuseum. 1899 – algas Teine Buuri sõda. 1914 – Esimene maailmasõda: Saksa allveelaev lasi Soome lahe suus põhja Vene ristleja Pallada. Hukkus ligi 600 meest. 1954 – Việt Minh võttis Vietnami põhjaosa enda kontrolli alla.  Pikemalt artiklis Sündinud 11. oktoobril 1844 – Henry John Heinz, USA ettevõtja, tööstusliku ketšupitootmise pioneere 1884 – Eleanor Roosevelt, USA presidendi Franklin Delano Roosevelti abikaasa 1879 – Gustav Vahar, eesti maadleja 1894 – Julius Kuperjanov, Vabadussõja kangelane 1929 – Henn-Jüri Uibopuu, eesti päritolu austria õigusteadlane 1944 – Kalju Saaber, eesti kirjanik 1948 – Lauri Nebel, eesti näitleja 1954 – Arno Liiver, eesti filminäitleja 1962 – Andy McCoy, soome muusik 1965 – Ivo Uukkivi, eesti näitleja 1968 – Jane Krakowski, ameerika filminäitleja 1983 – Ruslan Ponomarjov, ukraina maletaja 1984 – Aleksandr Smirnov, vene iluuisutaja  Pikemalt artiklis Surnud 11. oktoobril 1941 – Mihkel Pung, Eesti õigusteadlane ja poliitik 1963 – Jean Cocteau, prantsuse kirjanik, kunstnik ja filmilavastaja 1967 – Aapeli, soome kirjanik 1984 – Gertrud Fridh, Rootsi näitleja 1986 – Georges Dumézil, prantsuse keeleteadlane ja usundiloolane 2008 – Jörg Haider, Austria poliitik Rahvusvaheline tüdrukute päev Eestikeelse kalendri järgi: Aldo, Aldur, Eldur, Haldo, Haldur, Heldur Tallinna maksimumtemperatuur +16,7 °C (1987) Tallinna miinimumtemperatuur –5,1 °C (1936) Tartu maksimumtemperatuur +17,8 °C (1991) Tartu miinimumtemperatuur –8 °C (1913) Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia Eesti ajalugu : kronoloogia / Ain Mäesalu, Sulev Vahtre, Mati Laur ... Tallinn 2015
Giuliano Amato

Giuliano Amato (sündinud 13. mail 1938 Torinos) on Itaalia poliitik. Ta on olnud kaks korda Itaalia peaminister: aastatel 1992–1993 ja 2000–2001. Ta oli Euroopa Konvendi asepresident ja tegeles Euroopa Põhiseadusliku leppe väljatöötamisega. Tema hüüdnimi on dottor Sottile (tähendab nii "Dr. Peenike" kui ka "Dr. Peen", mis vihjab nii tema füüsilisele välimusele kui ka peenele poliitilisele vaistule). Aastatel 2006–2008 oli ta Romano Prodi valitsuses siseminister.
Christabelle Borg

Christabelle Borg (esinejanimi Christabelle; sündinud 28. aprillil 1992 Mġarris) on Malta laulja. Ta on õppinud muusikat Mount St. Mary's College'is Los Angeleses. 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ta Maltat lauluga "Taboo". Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud. Moldova eelvoorus oli ta enne seda osalenud ka aastatel 2014, 2015 ja 2016.
Aabmets

Aabmets on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aabmets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Boltov. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Tuuliki Jürjo (endine Tuuliki Aabmets, sündinud 1966), eesti organist ja koorijuht
Aabna

Aabna on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aabna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Aaben ja Aben. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aabna Eestis 7 mehel ja 5 naisel.
Stanley karikas

Stanley karikas on USA ja Kanada jäähokiliiga NHL võitjale antav karikas. Tänapäeval Stanley Cupi otsas asuv karikas on lord Stanley poolt 1893. aastal kingitud algupärase karika täpne koopia. Originaal asendati 1969. aastal, kuna see muutus hapraks ja kergesti vigastatavaks. Lord Stanleyt karikat saab siiski näha jäähoki kuulsuste hallis (Hockey Hall of Fame) Torontos. Varem kirjutati auhinnale mängijate nimed, graveerides need otse algsele karikale. Graveerimiseks kasutati kas nugasid või naelu. 1890–1930 lisati karika alla järjest metall-linte, et säilitada võitnud meeskondade ja nende mängijate nimesid. Selle aja kestel muutus karika suurus peaaegu igal aastal. 1939. aastal Stanley Cupi suurus fikseeriti ja auhind omandas sigari kuju. Sellisena püsis karikas kuni 1948. aastani, mil see ehitati ümber kaheosaliseks (suure tünni taolise aluse ja eemaldatava krae ning kausiga). Praegust ühes tükis karikat tutvustati maailmale 1958. aastal. Allolevas tabelis on meeskonnad järjestatud esmalt esinemiste arvu, seejärel võitude arvu järgi. Veerus "Hooajad" tähistavad 'rõhutatud aastad Stanley karika finaalis võidetud esinemisi. Kui pole märgitud teisiti, mängisid meeskonnad NHL-is ainult ajal, mil nad võistlesid Stanley karika nimel. Märkmed: Montreal Canadiensi ja Seattle Metropolitansi kohtumine sisaldab 1919. aasta Stanley karikafinaali, mis lõppes Hispaania gripiepideemia tõttu otsuseta. Seda ei peeta kummagi meeskonna ametlikuks sarja võiduks ega kaotuseks.
Aaboja

Aaboja on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aaboja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Aaberg (1939. aastal Kolga vallas). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aaboja Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Aabra (perekonnanimi)

Aabra on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aabra uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Aabrams (1936. aastal Albu vallas). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aabre

Aabre on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aabre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Abermann (1936. aastal Tallinnas), Abetnego (1937. aastal Kambja vallas) ja Abner (1935. aastal Vao vallas). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aabsaare

Aabsaare on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aabsaare uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grube (1937. aastal Rakveres). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aabsalu

Aabsalu on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aabsalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Antov (1937. aastal Kuksema vallas). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aabu

Aabu on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aabu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Silbergleich (1937. aastal Vao vallas). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aaburi

Aaburi on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aaburi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kirsel (1940. aastal Jõhvis). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadama

Aadama on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aadama uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adamson (1940. aastal Ahja vallas). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Vestlussaade

Vestlussaade ehk jutusaade (inglise talk show) on televisioonisaate või raadiosaate žanr, milles osalejad arutlevad või vestlevad saatejuhi poolt etteantud teemal.
Poolkuu Igor Gräziniga

"Poolkuu Igor Gräziniga" on Tallinna Televisioonist alguse saanud jutusaade, milles peavad dialoogi õigusteadlane Igor Gräzin ja teleajakirjanik Andres Raid. Saade algas telesarja "Mõtleme veel" raames ning on alates 4. märtsist 2014 jõudnud vaatajani reeglina iga kahe nädala tagant. Tallinna TV sulgemise tõttu 2019. aastal liikus saade sama aasta novembris EKRE Uute Uudiste ning septembris 2020 Postimees Grupi kätte. Saadet edastatakse ka Google'i taskuhäälingus ja YouTube'is. Jaanuaris 2015 sai Gräzin Tallinna TV-s eetrikeelu, kuivõrd ta oli Tallinna TV tollase juhi Toomas Lepa sõnul "teadlikult levitanud tahtlikku valet Tallinna linnapea kohta", ja et kuna Tallinna TV on ühinenud Eesti ajakirjanduse eetikakoodeksiga, siis ei pea Tallinna TV võimalikuks selliseid inimesi eksponeerida. Toomas Leppa ajendas nii arvama Igor Gräzini 12. jaanuaril 2015 Õhtulehes avaldatud artiklis "Meie. Ja mitte-meie. Valik on sinu" esitatud väited tollase Tallinna linnapea Edgar Savisaare kohta. Saade naasis eetrisse 9. septembril 2015.[viide?] Tallinna TV andis Gräzinile kinga delfi.ee, 14. jaanuar 2015. Igor Gräzin | Meie. Ja mitte-meie. Valik on sinu Õhtuleht, 12. jaanuar 2015.
Vaba mõtte klubi

"Vaba mõtte klubi" (ekslikult, vastuolus õigekirjutusreeglitega ka "Vaba Mõtte Klubi") oli Tallinna Televisiooni jutusaade, mis keskendus päevakajaliste poliitilistele teemadele. Saadet oli eetris 110 osa. Esimene saade oli eetris 14. jaanuaril 2011, viimane 20. detsembril 2016. Saate produtsent ja autoriõiguste omaja oli Toomas Lepp. Saatekülalised olid näiteks Mart Helme, Martin Helme, Anti Poolamets, Urmas Roosimägi, Leo Kunnas, Peeter Ernits; hiljem Kristiina Ojuland, Henn Põlluaas, Rein Veidemann, Hardo Aasmäe, Ignar Fjuk, Jakko Väli jt. Saadet juhtisid Peeter Ernits ja Jakko Väli. Saade oli eetris kuni detsembrini 2016, hiljem saate pealkirja muudeti ja see oli "Otse kümnesse".
Suud puhtaks

"Suud puhtaks" oli Eesti Televisiooni väitlussaade, milles diskuteeri saatejuhi poolt etteantud ühiskondlikul teemal. Saadet juhtis Urmas Vaino. Saade oli eetris kolmapäeviti kahes osas: kl 20.45–21.00, jätkudes pärast "Aktuaalset kaamerat" kl 21.40–23.00. Saatesari algas 18. jaanuaril 2017 ja lõppes 27. aprillil 2021, selle aja jooksul oli eetris 154 saadet. Tutvustus ja järelvaatamine Eesti Televisiooni kodulehel
Võimalik vaid Venemaal

"Võimalik vaid Venemaal" on Eesti telekanali TV3 meelelahutuslik telesaade , milles näidatakse tõsielukaadreid Venemaal juhtunust. Saadet juhib Erkki Sarapuu.
56 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 56 sõitis Seli asumi ja kesklinna (Estonia bussipeatuse) vahel. Liini teenindas Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimus tööpäeviti. Bussiliin oli ekspressliin. Bussiliin nr 56 liideti ekspressbussiliiniga nr 46. Marsruut olid järgmised: Ümera tänav, Raadiku tänav, Laagna tee, Gonsiori tänav, Teatri väljak.
Jääkeldri algatus

Jääkeldri ümarlaud oli Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvese algatusel Kadrioru lossi jääkeldrisse kokku kutsutud "Harta 12" koostajate, vabakonna, erakondade esindajate, kultuuritegelaste ja poliitikateadlaste nõupidamine, mis toimus 21. novembril 2012 kl 11.00 ning vältas mõne tunni. Jääkeldri ümarlaua kokkukutsumise vajaduse tingis üha süvenev rahulolematus Eesti ühiskonnas, mis päädis nädal varem 14. novembril 2012 seitsmeteistkümne ühiskonnategelase kirjutisega "Harta 12", milles nõuti muu hulgas poliitiliste ühenduste tegevuse läbipaistvust, valijate tahet kajastavat valimissüsteemi, parlamendierakondade võimumonopoli takistamist ja rahvaalgatuse sisseviimist. Samal päeval andis president välja pressiteate, milles märkis, et "kellelgi ei ole õigust mistahes ettekäändel demokraatiat kaaperdada" ning teatas vajadusest kokku kutsuda erakondade ja organiseerunud vabakonna esindajad, riigiõiguse spetsialistid. 21. novembril toimunud jääkeldri ümarlaual otsustati, et kodanikelt hakatakse koguma internetipõhiselt ettepanekuid, et mõtete analüüsi ja sõelumist hakkab korraldama Eesti Koostöö Kogu ja see toimuks presidendi egiidi all, ning viimaks, et eelnõud võiksid jõuda Riigikokku 31. märtsiks 2013 ja seadustena jõustuda jaanipäevaks. Jääkeldri ümarlauale järgnes Rahvakogu. Juhtkiri: jääkeldri protsess Postimees, 22. november 2012 (vaadatud 11.03.2018) "President kohtus poliitikute ja vabakonna esindajatega" delfi.ee, 21. november 2012. "Jääkeldri algatus". Vabariigi Presidendi koduleht (president.ee). "President Toomas Hendrik Ilves 14. novembril 2012". Vabariigi Presidendi koduleht (president.ee). President Ilves: kellelgi ei ole õigust demokraatiat kaaperdada postimees.ee, 14. november 2012. Presidendi ümarlaual langetati kolm põhimõttelist otsust postimees.ee, 21. november 2012. Vabariigi Presidendi koduleht (president.ee). Fotod Jääkeldri algatusest. FOTOD: Vaata, kes poliitikutest ja ühiskonnategelastest tulid presidendi ümarlauale delfi.ee, 21. november 2012 "Päeva karikatuur: ümarlaud, aita!" (Postimehe karikaturisti Urmas Nemvaltsi päevateemaline karikatuur) postimees.ee, 21. november 2012 "Ojasalu: paralleelprotseduuri tekitamisega võetakse poliitikutelt võim" postimees.ee, 21. november 2012 "Riisalu presidendi ümarlauast: tunnistan ausalt, et olen pessimist" ohtuleht.ee, 21. november 2012 "Luman: mind ajendab täna presidendi juurde minema hirm" postimees.ee, 21. november 2012 "Hüüumärkide kustutaja" postimees.ee, 24. november 2012 "Jääkelder kaaperdab Riigikogu ülesandeid" kesknadal.ee, 30. jaanuar 2013 "Toomas Hendrik Ilves: palun võtta Rahvakogu ettepanekuid tõsiselt" postimees.ee, 9. aprill 2013
Sirje Ohu

Sirje Ohu (sünninimi Sirje Marrandi; 22. detsember 1937 Retla, Järvamaa – 20. august 2013 Retla) oli eesti agronoom. Ta lõpetas Türi Keskkooli ning 1961. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia eriala. Aastatel 1961–1965 töötas ta Haapsalu rajooni kolhoosi "Kaardiväelane" seemnekasvatusagronoomina, hiljem peaagronoomina. Aastatel 1966–1993 oli ta Paide rajooni Estonia kolhoosi heinaseemnekasvatuse agronoom. 1993. aastast surmani pidas ta kodukülas Retlas seemnekasvatustalu. 1984 Eesti NSV teeneline agronoom 2002 Järvamaa teenetemärk Sirje Ohu (Marrandi) – nekroloog. Maaleht, 22. august 2013 Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, nr 37, 19. oktoober 1984 Järvamaa teenetemärgiga autasustatud Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Haapsalu rajooni Kaardiväe kolhoosi agronoom komsomolialgorganisatsiooni sekretär Sirje Marrandi (1962) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Paide rajooni "Estonia" kolhoosi esimees Heino Marrandi, heinaseemnekasvatuse agronoom Sirje Ohu ja kolhoosi peaagronoom Väino Kanna väetistarbekaardi üle nõu pidamas (1969) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Viljandi rajooni Võhma kolhoosi peaagronoom Jaan Säga ja Paide rajooni "Estonia" kolhoosi agronoom Sirje Ohu (1984)
Rahvusvaheline Etnoloogia ja Folkloori Selts

Rahvusvaheline Etnoloogia ja Folkloori Selts (prantsuse Societé Internationale d’Ethnologie et de Folklore ehk SIEF) on etnolooge, folkloriste ja kultuuriantropolooge ühendav erialaselts, mis on asutatud 1964. aastal Commission des Arts et Traditions Populaires (asutatud 1928) baasil. Organisatsiooni juures töötab rida rahvusvahelisi töörühmi, peetakse töörühmade konverentse ja regulaarseid kongresse. SIEFi 11. kongress teemal "Circulation" toimus 2013 Tartus. Organisatsioon annab välja kahte ajakirja: Ethnologia Europaea. Journal of European Ethnology (1966–) ja Cultural analysis. An Interdisciplinary Forum on Folklore and Popular Culture (1999–). SIEFi koduleht
Propulse

Propulse on ennetava ja raviva toimega süsteemne fungitsiid, mida kasutatakse haiguste tõrjeks tali- ja suvirapsil, tali- ja suvirüpsil ning maisil. Kulunorm on 0,8 - 1,0 l/ha. Alates maisi 3. kõrresõlmest - õitsemise lõpuni.
126 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 129 eKr | 128 eKr | 127 eKr | 126 eKr | 125 eKr | 124 eKr | 123 eKr | ► | ►► Aasta 126 eKr ehk ab urbe condita DCXXVIII (628). Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Aemilius Lepidus ja Lucius Aurelius Orestes. ... ... Wang Zhi, Hiina keiser
127 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 130 eKr | 129 eKr | 128 eKr | 127 eKr | 126 eKr | 125 eKr | 124 eKr | ► | ►► Aasta 127 eKr ehk ab urbe condita DCXXVII (627). Sküüdid võitsid partialasi Meedias peetud lahingus. ... ...
128 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 131 eKr | 130 eKr | 129 eKr | 128 eKr | 127 eKr | 126 eKr | 125 eKr | ► | ►► Aasta 128 eKr ehk ab urbe condita DCXXVI (626). Vana-Rooma konsuliteks olid Gnaeus Octavius ja Titus Annius Rufus. ... Liu Ju, Hiina Lääne-Hani kroonprints ...
129 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 132 eKr | 131 eKr | 130 eKr | 129 eKr | 128 eKr | 127 eKr | 126 eKr | ► | ►► Aasta 129 eKr ehk ab urbe condita DCXXV (625). Demetrios II tõusis Seleukiidide riigi valitsejaks. ... Antiochos VII, Seleukiidide riigi valitseja Antipatros Tarsosest, kreeka filosoof Aristonikos, Pergamoni trooninõudleja Publius Cornelius Scipio Aemilianus, Rooma väejuht ja poliitik Marcus Perperna, Rooma poliitik
135 eKr

Aasta 135 eKr ehk ab urbe condita DCXIX (619). Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 138 eKr | 137 eKr | 136 eKr | 135 eKr | 134 eKr | 133 eKr | 132 eKr | ► | ►► Vana-Rooma konsuliteks olid Servius Fulvius Flaccus ja Quintus Calpurnius Piso. ... ... Simon Thassi, Juudamaa ülempreester
134 eKr

Aasta 134 eKr ehk ab urbe condita DCXX (620). Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 137 eKr | 136 eKr | 135 eKr | 134 eKr | 133 eKr | 132 eKr | 131 eKr | ► | ►► Rooma sõjavägi hakkas Scipio Aemilianuse juhtimisel piirama keltibeeride linna Numantiat. ... ...
133 eKr

Aasta 133 eKr ehk ab urbe condita DCXXI (621). Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 136 eKr | 135 eKr | 134 eKr | 133 eKr | 132 eKr | 131 eKr | 130 eKr | ► | ►► Rooma sõjavägi vallutas Scipio Aemilianuse juhtimisel pärast 8 kuud kestnud piiramist keltibeeride linna Numantia. Tiberius Gracchus valiti Rooma rahvatribuuniks. ... Attalos III, Pergamoni kuningas Tiberius Gracchus, Rooma poliitik
132 eKr

Aasta 132 eKr ehk ab urbe condita DCXXII (622). Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 135 eKr | 134 eKr | 133 eKr | 132 eKr | 131 eKr | 130 eKr | 129 eKr | ► | ►► Rooma riigis suruti maha orjade ülestõus, mis sai tuntuks kui Esimene orjasõda. Rooma sõjavägi vallutas Scipio Aemilianuse juhtimisel pärast 8 kuud kestnud piiramist keltibeeride linna Numantia. Tiberius Gracchus valiti Rooma rahvatribuuniks. ... Eunus, orjade ülestõusu juht Publius Cornelius Scipio Nasica Serapio, Vana-Rooma poliitik
131 eKr

Aasta 131 eKr ehk ab urbe condita DCXXIII (623). Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 134 eKr | 133 eKr | 132 eKr | 131 eKr | 130 eKr | 129 eKr | 128 eKr | ► | ►► Seleukiidide kuningas Antiochos VII alustas sõjakäiku Partia riigi vastu. ... ...
130 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 133 eKr | 132 eKr | 131 eKr | 130 eKr | 129 eKr | 128 eKr | 127 eKr | ► | ►► Aasta 130 eKr oli 130. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita DCXXIV (624). Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Cornelius Lentulus, Marcus Perperna ja Appius Claudius Nero. Samos II sai Kommagene kuningaks. ... Lucius Cornelius Lentulus, Rooma poliitik
151 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 154 eKr | 153 eKr | 152 eKr | 151 eKr | 150 eKr | 149 eKr | 148 eKr | ► | ►► 151. aasta eKr ehk ab urbe condita DCIII (603). Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Licinius Lucullus ja Aulus Postumius Albinus. ... ...
153 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 156 eKr | 155 eKr | 154 eKr | 153 eKr | 152 eKr | 151 eKr | 150 eKr | ► | ►► 153. aasta eKr ehk ab urbe condita DCI (601). Vana-Rooma konsulid alustasid oma ametiaega 1. jaanuaril (varem 15. märtsil). Hispaania sõjas tungisid keltibeerid kallale konsul Quintus Fulvius Nobiliori juhitud roomlaste väele. Gaius Sempronius Gracchus, Rooma rahvatribuun ja reformaator ...
ECM

ECM võib tähendada järgmist: ECM on Saksamaa plaadifirma ekstratsellulaarne maatriks (inglise extracellular matrix) Editio Critica Maior ...