laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hestrie Cloete

Hestrie Cloete (neiupõlvenimega Hestrie Storbeck; sündinud 26. augustil 1978 Germistonis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi kergejõustiklane (kõrgushüppaja). Teistel olümpiamängudel järjest sai hõbemedali kahekordne maailmameister Hestrie Cloete. Naiskõrgushüppajatest näitas lõppvõistlusel kõige kindlamaid hüppeid Jelena Slessarenko. "Slessarenko oli täna selgelt parem," tõdes oma Aafrika rekordist neli sentimeetrit vähem ületanud Cloete. "Olin hüppejärjekorras temast eespool ning mul oli võimalus talle sündmuste käiku dikteerida, kuid 2.04 oli mulle täna liiast." Sydneys jäi Cloete alla samale venelannale ja ka Jelena Jelessinale. Hestrie Cloete suitsetab paki sigarette päevas. 2000 Sydneys hõbemedal 2.01 2004 Ateenas hõbemedal 2.02 2001 Edmontonis maailmameister 2.00 2003 Pariisis maailmameister 2.06 1998 Johannesburgis 2. koht 1.96 2002 Madridis 1. koht 2.02 2003 Monacos 1. koht 2.01 1999 Münchenis 1. koht 1.96 2001 Melbourne'is 1. koht 1.98 Hestrie Cloete on 185 cm pikk ja kaalub 69 kg. Ta on abielus, kuulub klubisse Mr Price Athletics Club ja treenib Martin Marxi juhendamisel. Hobideks on lugemine ja muusika. Tema eeskujud ja iidolid on Inga Babakova ja Marius Corbett. Hestrie Cloete Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Karusõrg

Karusõrg (Acanthus) on taimede perekond akantuseliste sugukonnast. Karusõrgi on 30 liiki. Nad kasvavad Vana Maailma troopikas ja parasvöötmes. Kõige suurem mitmekesisus on Vahemere maades ja Aasias. Perekonda kuuluvad püsikutest rohttaimed, harva puhmad. Liikidel on ogalised lehed ja kobarõisikud. Taime kõrgus on 40–200 cm. Mõned liigid, sealhulgas ogaline karusõrg ja pehme karusõrg, on ilutaimed. Stiliseeritud karusõraleht (akantus) on ehismotiiv. Acanthus caroli-alexandri – kuning-karusõrg Acanthus dioscoridis Acanthus eminens Acanthus hirsutus – kollane karusõrg Acanthus hungaricus, Acanthus balcanicus, Acanthus longifolius – pikalehine karusõrg Acanthus ilicifolius Acanthus mollis – pehme karusõrg Acanthus montanus – mägi-karusõrg Acanthus polystachyus Acanthus spinosissimus – kuri karusõrg Acanthus spinosus – ogaline karusõrg Acanthus syriacus Sissekanne Flora Europaea veebisaidil Sissekanne GRINi veebisaidil
Ac

ac, ka AC (inglise keeles alternate current) tähistab vahelduvvoolu. Ac on aktiiniumi keemiline sümbol. Ac on atsetüülrühma kohta vahel kasutatav lühend. Ac on kõrgrünkpilvede ladinakeelse nimetuse (Altocumulus) lühend. AC on Västerbotteni lääni kood standardi ISO 3166-2:SE järgi. Kuni 1973. aastani kasutati seda ka lääni autonumbrimärkidel. AC on matemaatikas valikuaksioomi lühend. a. c. (ladina keeles anni currentis) tähendab "käesoleva aasta". a. C. (ladina ante Christum) aastaarvude juures tähendab enne Kristuse sündi ehk enne meie ajaarvamist.
Tōru Takemitsu

Tōru Takemitsu (武満 徹 Takemitsu Tōru; 8. oktoober 1930 – 20. veebruar 1996) oli jaapani helilooja ja muusikateoreetik. Ta oli peamiselt iseõppija. 1960. aastate lõpus hakkas teda üha enam huvitama jaapani rahvamuusika ja ta hakkas lisama oma loomingusse jaapani pille (näiteks shakuhachi). 1967. aastal kirjutatud "November Steps" oli esimene teos, kus Takemitsu kasutas lääne klassikalisi pille ja jaapani pille koos.
Nitšeaan

Nitšeaan (pärisnimest Nietzsche kuuluvustuletis) on Friedrich Nietzsche (1844-1900) õpetuse järgija ja näitab õpetuslikku kuuluvust. Nitseaanliku õpetuse põhijoonteks on tegevuse ja elutunnetuse kokkukuulumine. Elutung väljendab end inimeses vahetult, mistõttu mistahes elurõõmu pärssimine on ebaloomulik tegu enda inimliku terviklikkuse vastu. Inimene peab enda loomust täiesti vabalt väljendama, selleks et eneserealisatsioon saaks aset leida. Kui loomus juhatab konkreetse õpetuse järgija perverssustesse, siis on see tema olemus ja elusolemise viis, ometi säilitab indiviid sellisel kombel vahetu kontakti enda soovidega, mis vastasel korral salatakse maha ja tekitaksid neuroose.
Sitatorn

Sitatorn oli Leo Luksi toimetatud ja suures osas kirjutatud omaalgatuslik väljaanne tema varasel perioodil aastatel 1997–2002. Luks on üllitist eelistanud nimetada kultuurileheks. Luks on intervjuus Päevalehele tunnistanud, et väljaande nimetus on tekkinud vastukaaluks Jehoova tunnistajate misjoniajakirjale Vahitorn, mida talle tudengiaastatel tüütuseni üritati varastel hommikutundidel Narva maantee ühiselamus pakkuda. Valdav osa Tartu filosoofilisest kogukonnast on tema ettevõtmisse suhtunud ükskõiksusega, ometi on väike ring teda innukalt toetanud, vaid üksikud on sellist teguviisi pidanud jäledaks, vastutustundetuks ja sallimatuks. "Ilmus Sitatorni värske number", Eesti Ekspress, 6. mai 1999 Valle-Sten Maiste, "Ei tohi ühe maski taha toppama jääda", Sirp, 8. detsember 2006 "Leo Luks — kuidas sünnib filosoofiakunst", Eesti Päevaleht, 15. september 2007
Rõuge kihelkond

Rõuge kihelkond (lühend Rõu; saksa keeles Kirchspiel Rauge) oli kirikukihelkond Võrumaal ja Tartu ja Võru kreisis Liivimaa kubermangus. Rõuge kihelkond tekkis 16. sajandil. Paikkonna varasem kihelkondlik kuuluvus pole teada. Rõuge kiriku rajas ilmselt 1550. aastatel Rõuge mõisnik Kursell. Kihelkond sai Põhjasõjas kannatada. Sõjas kannatada saanud kirik lammutati ning 1729. aastal hakati uut rajama. Rõuge kirikumõis (Pastorat Rauge) Vana-Kasaritsa mõis (Alt-Kasseritz) Vastse-Kasaritsa mõis (Neu-Kasseritz) Rogosi mõis (Rogosinsky mit Sirgo) Pindi mõis (Bentenhof) Rõuge mõis (Rauge mit Reinshof) Saaluse mõis (Salishof mit Neu-Salishof und Alla mois)[küsitav] Uue-Saaluse mõis (Neu-Salishof)[küsitav] Leevi mõis (Löweküll) Sänna mõis (Sennen ehk Sennenhof mit Körgepallo) Kõrgepalu mõis Tsooru mõis (Fierenhof ehk Fierhof, mit Pulsti) Pulsti mõis Vana-Roosa mõis (Rosenhof ehk Schönangern mit Wirola und Hödersberg) (Alt-Kaffe)[küsitav] (Neu-Kaffe)[küsitav] Vastse-Nursi mõis (Neu-Nursie) Vana-Nursi mõis (Alt-Nursie, mit Arrosar) Haanja mõis (Hahnhof) Juba mõis (Quellenhof) Krabi mõis (Schönangern) Kõrgessaare mõis (Hohentannen) Luutsniku mõis (Lutznik) Mäesaare mõis (Almenau) Otsa mõis (Otza), Pindi mõisa kõrvalmõis Plaani mõis (Plani) Haanja mõisa kõrvalmõis Vana-Saaluse mõis (Waldhof) Viitina mõis (Kosse) Haanja vald Kõrgepalu vald Pindi-Leevi vald Saaluse vald Tsooru vald Vana-Roosa vald Vastse-Nursi vald Viitina vald ... Rõuge kihelkond oli pindalalt üks Eesti suuremaid. Tänapäeval jääb kunagise Rõuge kihelkonna territoorium peamiselt Võru maakonda ning väike osa ka Põlva maakonda. Endise kihelkonna aladel asuvad Rõuge, Antsla ja Räpina vald. Eesti kihelkondade loend Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 387–388. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 285–288. Hagemeister, Heinrich von; F. von Bulhovden (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands T. 1–2. Riga: E. Frantzen. Lk 55–65. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 306–308. Linda Vilmre. Nursi, Kasaritsa, Saaluse ja Pindi vald Eesti Kirjandusmuuseum. 2005. Evald Blumfeldt. Haanja, V-Laitma, Krabi, Rogosi ja Rõuge vald Eesti Kirjandusmuuseum. 2005. Jaan Gutves. Rõuge kihelkonna Haanja valla Sika talu. Vastused "Oleviku" majandusgeograahvia küsimustele Eesti Kirjandusmuuseum. 2005. Rõuge kihelkonnast Eesti mõisaportaalis Rõuge kihelkonna tutvustus Lõuna-Eesti pärimuse portaalis
Ööbikuorg

Ööbikuorg on org Lõuna-Eestis Rõuge vallas. Selle pikkus on 300 meetrit ja sügavus 12–15 meetrit. Ööbikuoru juures asub Rõuge linnamägi, kus on külastajate jaoks Rõuge vaatetorn ja suur kiik. Matkahuvilistele on matkarada. Ööbikuoru lähedal asuvad kaks vesioinast. Ööbikuoru väike matkarada (450 m) (arhiveeritud versioon [1])
Kontsert (täpsustus)

Kontsert on mitmetähenduslik sõna: kontsert on muusikaelu sündmus, mille eesmärk on üheskoos muusika esitus kontsert oli muusikažanr renessansi ja baroki ajal kontsert on muusikažanr soolopillile ja saateansamblile "Kontsert" on Tiziani maal "Kontsert" ("Le Concert") on 2009. aastal esilinastunud Radu Mihăileanu film Soolokontsert – muusikateos(t)e ettekanne ühe esitaja poolt.
Krišjānis Barons

Krišjānis Barons (31. oktoober 1835 Strutele – 8. märts 1923 Riia) oli läti kirjanik, folklorist ja rahvusliku liikumise tegelane. Aastatel 1856–1862 õppis ta Tartu Ülikoolis matemaatikat ja astronoomiat. Aastail 1862–1865 oli ta ajalehe Pēterburgas Avīzes toimetaja. 1867. aastal läks ta koduõpetajaks Moskvasse. Alles 1893. aastal läks ta tagasi Riiga. Ta sai tuntuks läti rahvalaulude (Daina) koguja ja kogumise korraldajana. Tema peateos on kuueköiteline läti rahvalaulude kogu "Latvju dainas", mis ilmus 1894–1915 ja sisaldab 217 996 laulu. Krišjānis Baronsit on kujutatud Läti 100-latisel pangatähel. Ta on maetud Riia Suurele kalmistule. Указатель сочинений о коренных жителях Прибалтийского края1868 Saulcerīte Viese, "Dainade isa Krišjānis Barons". Lätikeelsest käsikirjast tõlkinud Kalev Kalkun – Keel ja Kirjandus 1985, nr 11, lk 669–673.
James Lovelock

James Ephraim Lovelock (26. juuli 1919 Letchworth Garden City, Hertfordshire – 26. juuli 2022 Abbotsbury, Dorset) oli inglise atmosfäärikeemik, polühistor ja populaarteaduslike raamatute autor. Ta lõpetas Manchesteri ülikooli keemia erialal ning sai hiljem Londonis meditsiini alal doktorikraadi. Sellele järgnes USAsse kolimine, kus ta töötas mitmes ülikoolides teadurina. Aastal 1961 asus ta tööle NASAsse. Aastaks 1970, kui Vikingi programm Marsile jõudis, oli Lovelock arutlenud palju Marsi atmosfääriolude üle. Ta leidis, et kõik elusorganismid planeedil peavad ära kasutama ka planeedi atmosfääri ja selle läbi ka seda muutma, kuid Marsi atmosfäär oli peaaegu täielikus keemilises tasakaalus. Sellest järeldas ta Maa näite põhjal, et Marsil ei saa olla elu. Tuntuse on Lovelock saanud oma raamatutega Gaia hüpoteesist. Ta on arutlenud ka uue ajastu novatseeni teemadel. Lovelock, James 2006. Liiga vähe, liiga hilja? Üleilmsest soojenemisest saab igaühe probleem. (Tõlkinud Eda Post.) Eesti Päevaleht 30. detsember 2006 Lovelock, James 2007. Gaia kättemaks: Miks Maa meie tegevusele vastu astub – ja kuidas me suudaksime siiski inimkonna päästa? (Tõlkinud Lauri Laanisto, järelsõna Kalevi Kull.) (Roheline Raamat 5.) Tallinn: Varrak. Novatseen. Saabuv üliintellekti ajastu.autor James Lovelock ja kaasautor Bryan Appleyard 2019. Tõlkinud Anna-Liisa Lutsar. ISBN 9789916603451
1964. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1964. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 9. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 21. märtsil 1964 Kopenhaagenis Taanis. Selle võitis Itaalia. Võistluse videosalvestis on vaid osaliselt säilinud (helisalvestis on olemas), väidetavalt hävis see DR (Danish Broadcasting Corporationi) stuudios 1970. aastatel aset leidnud tulekahjus. On öeldud, et BBC stuudiost leiti lao tühjendamisel videosalvestis 1964. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusest, aga see karp oli tühi.
Klaus Gustav von Essen

Klaus Gustav von Essen on olnud mitme tuntud inimese nimi. Klaus Gustav von Essen oli Kalvi, Aseri, Vana-Alatskivi ja Kokora mõisnik, Eestimaa maanõunik (surnud 1740). Klaus Gustav von Essen oli Kalvi ja Aseri mõisnik, Eestimaa maanõunik, eelmise poeg (1720–1777).
Klaus Gustav von Essen (1720–1777)

Klaus Gustav von Essen (sündis augustis 1720; maeti 31. detsember (vkj. 20. detsember) 1777 Kalvi mõisas) oli baltisaksa mõisnik. Klaus Gustav von Essen sündis Kalvi, Aseri, Vana-Alatskivi ja Kokora mõisniku Klaus Gustav von Esseni (surnud 1740) ja Lunetta von Rohri (maetud 1752) pojana. Tema noorem vend oli Venemaa sõjaväelane Reinhold Wilhelm von Essen (1722–1788). Essen teenis Venemaa keisririigi ratsakaardiväes, kus sai rittmeistri auastme. Hiljem oli ta Eestimaa maanõunik. Talle kuulusid Kalvi ja Aseri mõis. Klaus Gustav von Essen abiellus 30. juulil (vkj. 19. juulil) 1744 Tallinnas Magdalena Elisabeth von Stackelbergiga, kes oli Eestimaa rüütelkonna peamehe Otto Magnus von Stackelbergi tütar. Abielust sündisid: Anna Lunetta von Essen (1745–1772), abiellus Ohtu ja Seli mõisniku kindralleitnant Christopher Heinrich von Kurselliga Magdalena Elisabeth von Essen (1750–1780), abiellus Moe ja Tamsalu mõisniku kindralleitnant Georg Johann von Frieselliga Ottiliana Johanna von Essen (sündis 1753) Magnus Gustav von Essen (1759–1813), Vene kindralleitnant Dorothea Sophie von Essen (sündis 1760) Wilhelmine Margarethe von Essen (1763–1785), abiellus Orina mõisniku Fabian Wilhelm von Schillingiga Karl Christoph von Essen (1766–1833), Kalvi, Aseri ja Koogu mõisnik Essen (aadlisuguvõsa) "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland" Görlitz. 1930. lk. 72–73 familypedia.wikia.com: Hans Christoffer von Rohr (1626-1700) Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust (saksa k.)
1965. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1965. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 10. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 20. märtsil 1965 Napolis Itaalias. Selle võitis Luksemburg. Rootsi laul oli inglise keeles (kuigi riiklikus eelvoorus lauldi rootsi keeles), erinevalt kõikidest teistest lauludest (ka varasematel lauluvõistlustel), kui kõik laulud olid mõnes vastava riigi ametlikus keeles. Pärast seda lisatigi järgmise aasta võistlusel vastav keelereegel, mis kehtis kuni 1972. aastani, ning uuesti 1977–1998.
Märten Ross

Märten Ross (sündinud 26. juulil 1971 Tallinnas) on eesti majandusteadlane ja riigiametnik. Märten Ross on lõpetanud Tallinna 2. Keskkooli 1989. aastal, Tallinna Tehnikaülikooli tootmise ökonoomika ja juhtimise erialal 1993 ning Stockholmi Ülikooli sotsiaalteaduste magistrina 1993. Tema magistritöö teema oli "Asset Selection Principles of Estonian Commercial Banks, 1992–1993". Ross on töötanud Tallinna Tehnikaülikooli statistika kateedris assistendina 1991, Eesti Panga keskpangapoliitika osakonna spetsialistina ja peaspetsialistina 1992–1993, juhataja asetäitjana 1993–1998, juhataja kohusetäitjana ja juhatajana 1998–2000, pangastatistika ning analüüsi osakonna juhataja asetäitjana 1993. Ta oli Eesti Panga juhatuse liige alates 1999 ning Eesti Panga asepresident 2000–2011. Aastatel 2011–2013 töötas Soome Pangas nõunikuna. Alates 2013. aasta sügisest kuni 2022.a aastani oli ta rahandusministeeriumi finantspoliitika ja välissuhete asekantsler, seejärel välissuhete nõunik. Ta pidas Tallinna Tehnikaülikoolis alates 1994. aastast rahvusvahelise rahanduse loenguid ning oli kaasvastutav Tartu Ülikoolis loengusarja "Keskpangapoliitika" eest 1996–1999. Ross on korporatsioon Vironia vilistlaskogu liige. 2008 Valgetähe III klassi teenetemärk Ta on abielus ja tal on neli last. Tema ema on Eevi Ross ja isa Heino Ross. http://www.eestipank.info/pub/et/yldine/juhtimine/juhid/cv_mr.html[alaline kõdulink] http://wwx.tarbija24.ee/160506/esileht/siseuudised/201590.php[alaline kõdulink] Lühitutvustus Eesti Panga lehel
1966. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1966. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 11. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 5. märtsil 1966 Luxembourgis Luksemburgis. Selle võitis Austria. Roheline — osalenud riigid
Kümnejalalised

Kümnejalalised (Decapoda) on selts kõrgemaid vähke. Nende hulgas on jõevähid, krabid, krevetid ja garneelid. Mitmed sellesse rühma kuuluvad vähid omavad suurt töönduslikku tähtsust. Enamik kümnejalalisi on raisasööjad. Tänapäeval jagatakse kümnejalalised sõltuvalt lõpuste ja jalgade ehitusest ning vastsestaadiumitest kahte alamseltsi: Dendrobranchiata Pleocyemata Alpheidae Alvinocarididae Astacidae – jõevähklased Atyidae Cambaridae – idajõevähklased Cancridae Cheiragonidae Crangonidae Galatheidae Geryonidae Grapsidae Hippolytidae Leucosiidae Lithodidae Nephropidae - homaarlased Ocypodoidea Oplophoridae Oregoniidae Orithyiidae Palaemonidae – krevetlased Palinuridae Pandalidae Panopeidae Parastacidae Penaeidae Pisidae Polybiidae Polychelidae Portunidae Potamonidae – jõekrabilased Pseudothelphusidae Scyllaridae Sesarmidae Solenoceridae Stylodactylidae Typhlocarididae Varunidae Paguridae – erakvähklased
Krabilised

Krabilised ehk lühihännalised (Brachyura) on kümnejalaliste seltsi kuuluvate kõrgemate vähkide rühm, kes tänapäeval süstemaatiliselt paigutatakse infraseltsi alla. Krabiliste tagakeha on redutseerunud, kõverdunud ja jääb suure rindmiku alla. Krabilisi katab enamasti tugev välisskelett ning esimesed käimisjalapaarid on muundunud sõrgadeks. Krabisid võib leida kõikidest maailma ookeanidest, peale selle elutseb neid ka magevees ja maismaal. Eriti liigi- ja vormirohkelt leidub krabilisi troopilistes piirkondades. Krabide suurus varieerub 1 millimeetrist kuni jaapani hiidkrabi (Macrocheira kaempferi) suuruseni, kelle jalgade siruulatus küünib 3,8 meetrini[viide?]. Eestis on krabilistest sagedasti kohatud Läänemeres hiina villkäppkrabi (Eriocheir sinensis), mis on Euroopasse jõudnud laevade ballastveega. Alates 2011. aastat on siin invasiivse liigina järjest enam kohatud ka Põhja-Ameerika rannikult pärit mudakrabi (R. harrisii). Krabiliste süstemaatika on keeruline ja teadlaste seas täies osas üksmeel puudub. Krabiliste ülemseltse on 20 ringis ja nende alla kuuluvaid sugukondi on umbes 93. Kümnejalalised (Decapoda), www.zbi.ee
Kanama–Jõgisoo tee

Kanama–Jõgisoo tee (riiklik registreerimisnumber 11116) on kõrvalmaantee Saue vallas Jõgisoo külas. Tee pikkus on 5,1 km. Tee saab alguse Tallinna ringtee kolmekümne teisel kilomeetril. Tee lõpeb Tallinna–Pärnu–Ikla maantee kahekümne neljandal kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga ühe truubi. Bussipeatusi teele ei jää. Teega ristub viiendal kilomeetril Valingu–Jõgisoo tee, kuuendal kilomeetril Jõgisoo II ühendustee Keila jõe liiklussõlmes. Tee on kuni 0,7 km-ni asfaltkattega, edasi kuni Valingu–Jõgisoo teeristini on pinnatud kruusatee, tee lõpp on mustkattega. Tee klass pole määratletud. Liiklussageduse, kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Langust

Langust (Palinurus) on kümnejalaliste seltsi langustlaste sugukonda kuuluv vähiliste perekond. Langustide hulka kuulub vähemalt kuus liiki. Langusti vastne on pelaagiline ehk vabalt vees hõljuv. Vastse arengujärk kestab kolm kuud. Langust võib elada üle 15 aasta. Langust on elav fossiil. 1995. aastal avastati Mehhikos Chiapase osariigis langusti perekonda kuuluv väljasurnud liik, mille nimeks pandi Palinurus palaceosi. Palinurus barbarae (Groeneveld, Griffiths & van Dalsen, 2006)[viide?] Palinurus charlestoni Forest and Postel, 1964 Palinurus delagoae Barnard, 1926 Palinurus elephas (Fabricius, 1787) (euroopa langust) Palinurus gilchristi Stebbing, 1900 Palinurus mauritanicus Gruvel, 1911 "Loomade elu", 2. kd., lk. 384 "Loomade elu", 2. kd., lk. 386
Jelena Slessarenko

Jelena Slessarenko (Елена Слесаренко) (sündinud 28. veebruaril 1982 Volgogradis) on Venemaa kergejõustiklane (kõrgushüppaja), olümpiavõitja 2004. 2003 1. koht 1.92 Grand Prix (Osaka) 2004 Maailmameister 2.04 sisemeistrivõistlused (Budapest) 2004 2. koht 2.03 Kuldliiga (Rooma) 2004 1. koht 2.03 Super Grand Prix (Lausanne) 2004 Olümpiavõitja 2.06 (Ateena) Jelena Slessarenko on 179 cm pikk ja kaalub 55 kg.
Final Fantasy VII

"Final Fantasy VII" (ファイナルファンタジーVII, Fainaru Fantajī Sebun) on arvuti-rollimäng PlayStation 1-le ja PC-le, mängu tootjaks on Square. Mäng on "Final Fantasy" videomängude sarja seitsmes ja edukaim osa, mis tuli välja 1997. aastal. "Final Fantasy VII" on vastava sarja esimene mäng, kus kasutati 3D-graafikat. Mängu tegevus toimub düstoopilises maailmas, mida kontrollib hiigelkorporatsioon Shin-Ra. Shin-Ra on saavutanud oma mõjuvõimu tänu sellele, et toodab planeedi Gaia eluvoolusest energiat. Mako energia kasutamine ähvardab aga hävitada kogu elu ning takkajärgi planeedi endagi. Et protestida Shin-Ra tegevuse vastu, loovad üksikud võitlejad organisatsiooni Avalanche, mis võtab oma eesmärgiks lõpetada mako energia ammutamine. "Final Fantasy VII" peategelaseks on üks Avalanche'i liikmetest, palgasõdur Cloud Strife. Mida edasi liigub mängu süžee, seda mitmetahulisemaks see muutub – lisanduvad keerulised probleemid, paljastuvad ammu ununenud saladused ning kerkivad uued vaenlased, nende hulgas ka kogu mängu peamine vastane Sephiroth. "Final Fantasy VII" on sarja edukaim ning vaieldavalt ka tuntuim osa. Üle maailma on mängu tänaseks müüdud üle 9,8 miljoni eksemplari, mis muudab ta üheaegselt nii müüduimaks "Final Fantasy" sarja mänguks kui ka läbi aegade üheks suurima müügieduga Playstationi mänguks. Seitsmenda osa populaarsus julgustas Square Enixit alustama uut projekti "Compilation of Final Fantasy VII" ("Final Fantasy VII" tuletised), mille hulka kuulub mitu uut "Final Fantasy VII" ainetel tehtud mängu ja filmi. Lisaks on just tänu "Final Fantasy VII" hiiglaslikule edule laienenud ka teiste Jaapani konsoolimängude turg väljapoole Jaapanit. "Before Crisis: Final Fantasy VII" (mobiilimäng) "Crisis Core: Final Fantasy VII" (PSP mäng) "Last order: Final Fantasy VII" (joonisfilm) "Final Fantasy VII" (PS1 mäng) "Final Fantasy VII: Advent Children" (täispikk film) "Dirge of Cerberus: Final Fantasy VII" (PS2 mäng) "Dirge of Cerberus Lost Episode: Final Fantasy VII" (mobiilimäng)
Göran Sonesson

Göran Sonesson (17. oktoober 1951 Malmö – 17. märts 2023) oli rootsi semiootik. Ta oli Lundi Ülikooli semiootikaprofessor. Tema erialaks oli kultuurisemiootika, visuaalsemiootika ja kognitiivsemiootika. Ta õppis lingvistikat Lundi Ülikoolis ja semiootikat Algirdas Greimasi juures Pariisis. Ta on oma töödes analüüsinud Nelson Goodmani, Umberto Eco, Terrence Deaconi ja teiste ikoonilisuse kontseptsioone. Ta on analüüsinud ka Juri Lotmani teoreetilisi vaateid. Ta esines loengukursusega Tartu Ülikooli semiootikaosakonnas 1997. aastal, samuti külastas Tartu semiootikuid korduvalt hiljem. Sonesson, Göran 1989. Pictorial Concepts. Inquiries into the semiotic heritage and its relevance for the analysis of the visual world. Lund: Lund University Press.
Krevetilised

Krevetilised ehk ujuvähilised ehk ujukhännalised (endine ladinakeelne teaduslik nimetus Natantia) on kümnejalaliste seltsi kuuluvate vähilaadsete rühm, keda traditsiooniliselt käsitleti kümnejalaliste alamseltsina. Tänapäeval käsitletakse erinevaid krevetilisi omaette rühmas Caridea, mis süstemaatiliselt vastab infraseltsile. Koos garneelidega on nad vähkide seas ühed tähtsamad püügiobjektid. Krevetilised asustavad paljusid maailma meresid ja mageveekogusid. Krevetiliste süstemaatika on keeruline ja ses osas pole teadlased veel üksmeelel. Alpheoidea, mille alla kuulub sugukond Alpheidae Atyoidea Bresilioidea Campylonotoidea Crangonoidea Galatheacaridoidea Nematocarcinoidea Oplophoroidea Palaemonoidea Pandaloidea Pasiphaeoidea Procaridoidea Processoidea Psalidopodoidea Stylodactyloidea
Ghana vapp

Ghana vapp on Ghana Vabariigi riigivapp. Vapp on kasutusel alates 1957. aastast. Vapikilpi hoiab kaks kotkast. Kilbi sinisel taustal on roheline rist, mis jagab kilbi neljaks väljaks. Risti keskel on kuldne lõvi, mis sümboliseerib Ghana kuulumist Rahvaste Ühendusse. Ülemisel vasakpoolsel väljal on ristatud tseremoniaalne mõõk ja kuningliku nõuniku ametisau, mis tähistavad kohalikke omavalitsusi. Ülemisel parempoolsel väljal on Accra presidendipalee, mis sümboliseerib keskvalitsust. Kakaopuu alumisel vasakpoolsel väljal tähistab põllumajandust ning kullakaevandus parempoolsel väljal maapõuevarasid. Kilbi kohal on rahvusvärvides helmed ja Aafrika vabaduse sümbol must kuldäärega viieharuline täht. Kilbi all on kollane lint kirjaga "Freedom and justice" ('vabadus ja õiglus'). Ghana lipp