laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Yōsuke Kashiwagi

Yōsuke Kashiwagi (jaapani keeles 柏木 陽介 Kashiwagi Yōsuke; sündinud 15. detsembril 1987 Kobes) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja. Jaapani jalgpallikoondises on mänginud 7 mängu. Yōsuke Kashiwagi veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Air Lithuania

Air Lithuania (leedu Aviakompanija Lietuva) oli Leedu kohalik lennufirma, mis baseerus Kaunases. Lennufirma opereeris liini-, tšarter- ja kaubalende ning rentis lennukeid. Pealennujaamadeks olid Kaunase rahvusvaheline lennujaam ja Palanga rahvusvaheline lennujaam Leedus. Oktoobris 2004 opereeris Air Lihtuania lende Kaunasest ja Palangast Billundisse, Hamburgi, Malmösse ja Oslosse. "Air Lithuania: Koduleht (arhiiv, vaadatud 13. jaanuaril 2016)". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. august 2002. Vaadatud 6. augustil 2002. "Air Lithuania: Lennuplaan (arhiiv, vaadatud 13. jaanuaril 2016)". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. oktoober 2004. Vaadatud 15. oktoobril 2004.
Ziemeļblāzma raudteejaam

Ziemeļblāzma raudteejaam on raudteejaam Riia-Skulte raudteeliinil Riia linna Vecmīlgrāvise asumis. Iga päev peatub seal 25 reisirongi, tööpäeviti 33. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Jaam asub Riia raudteejaamast 13,7 km kaugusel. Jaamas on neli teed ja kaks ooteplatvormi. Mangaļi raudteejaama ja Ziemeļblāzma raudteejaama vahel on Riia–Skulte raudtee üheteeline. Jaama kasutatakse naftaterminalina, seal laaditakse ümber keskmiselt 4,5 miljonit tonni naftatooteid aastas. Piletihinnalt kuulub jaam A-tsooni. Aastal 1933 avati Riia–Ruhja raudteel Rīnūži peatus, ühtlasi rajati ka harutee Rīnūži sadamasse. Aastail 1934–1935 valmis ka jaamahoone. Aastast 1939 kannab jaam lätlasest ettevõtja ja metseeni Augusts Dombrovskise aastal 1913 rajatud kultuurimaja järgi Ziemeļblāzma nime. http://www.delfi.lv/bizness/uznemumi/naftimpeks-buves-jaunus-naftas-produktu-terminalus-bus-sastregumi-ziemelblazmas-stacija.d?id=38580745 http://www.pv.lv/lv/zonas/ T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 182. lk. Infot jaama kohta; fotod (vene keeles) Jaam vanal kaardil
Jäätants

Jäätants on iluuisutamise distsipliine. Jäätants on aastast 1976 ka olümpiaala. Väliselt sarnaneb jäätants iluuisutamise paarissõiduga, ehkki jäätantsus pole lubatud näiteks visked.
Sauga vald

Sauga vald oli vald Pärnu maakonna keskosas. Sauga valla naabriteks olid lõunas Pärnu linn, läänes Audru vald, põhjas Halinga ja Are vald ning idas Tori ja Paikuse vald ning Sindi linn. Sauga viimane vallavanem oli Andres Hirvela. Sauga Sauga vallas on 10 küla: Eametsa, Kiisa, Kilksama, Nurme, Pulli, Räägu, Rütavere, Tammiste, Urge ja Vainu küla. 24. oktoobril 1991 muudeti Sauga külanõukogu Sauga vallaks. 2017. aastal ühines Sauga vald Tori vallaga. Pärnu jõe paremal kaldal, Sindi sillast 2 km ülesvoolu asub Pulli, mis on Eesti vanim muinasasula (8500–9000 eKr). Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. veebruar 2018. Vaadatud 1. veebruaril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kammerorkester

Kammerorkester on väike muusikakollektiiv (orkester; harilikult 4–12 inimest), mis esitab kammermuusikat. Tallinna Kammerorkester Eesti Raadio Kammerorkester Kremerata Baltica
Kammerkoor

Kammerkoor on suhteliselt väikese koosseisuga (mitte rohkem kui 30–40 inimest) koor, kes enamasti esitab kiriku- või klassikalist muusikat kontserdina. Eestis toimub Eesti Kammerkooride Festival. Eesti Filharmoonia Kammerkoor Kammerkoor Collegium Musicale Kammerkoor Head Ööd, Vend Tartu Ülikooli Kammerkoor Eesti Kammerkooride Liit
Vecdaugava raudteepeatus

Vecdaugava raudteepeatus on raudteepeatus Riia–Skulte raudteeliinil Riia linna Vecdaugava asumis. Iga päev peatub seal 25 reisirongi, tööpäeviti 33. Peatus asub Riia raudteejaamast 16,2 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus A-tsooni. Vecdaugava raudteepeatus avati aastal 1964. http://www.pv.lv/lv/zonas/ T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 182. lk. Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles) Jaam vanal kaardil
Vecāķi raudteejaam

Vecāķi raudteejaam on raudteejaam Riia–Skulte raudteeliinil Riia linna Vecāķi asumis aadressil Vecāķu prospekts 1a. Iga päev peatub seal 25 reisirongi, tööpäeviti 33. Jaam asub Riia raudteejaamast 18,3 km kaugusel. Jaamas on kolm teed ja kolm ooteplatvormi. Talvel on jaama kasutavate reisijate arv nullilähedane, aga suvel on jaam üks suurema kasutussagedusega raudteejaamu Lätis. Piletihinnalt kuulub jaam A-tsooni. Aastal 1933 avati Riia–Ruhja raudtee, kus asus ka Vecāķi raudteejaam. Varem viis sealt teise maailmasõja ajal ehitatud ja 1970. aastatel sõjaväe tarbeks renoveeritud harutee Mangaļsalasse, see lammutati aga 1990. aastatel. Jaamahoone valmis aastal 1935. Sama projekti järgi on ehitatud ka Saulkrasti raudteejaama peahoone, mis pole aga säilinud. Jaamahoone on muinsuskaitse all. http://www.delfi.lv/bizness/uznemumi/naftimpeks-buves-jaunus-naftas-produktu-terminalus-bus-sastregumi-ziemelblazmas-stacija.d?id=38580745 http://www.pv.lv/lv/zonas/ T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 55. lk. Infot jaama kohta; fotod (vene keeles) Jaam vanal kaardil
Keelpilliorkester

Keelpilliorkester on keelpillidest koosnev orkester. Orkestrisse kuuluvad viiulid (mis on jagatud 1. ja 2. viiuliks), vioolad, tšellod ja kontrabassid. Keelpilliorkestrid on tuntud alates 16.-17. sajandist. Keelpillitrio Keelpillikvartett Keelpillikvintett
Tahkuranna vald

"Uulu vald" suunab siia. Varasema valla kohta vaata artiklit Uulu vald (Pärnu kihelkond). Tahkuranna vald oli vald Pärnu maakonnas. Tahkuranna valla naabriteks olid põhjas Pärnu linn, lõunas Häädemeeste vald ning idas Surju ja Paikuse vald. Tahkuranna viimane vallavanem oli Karel Tölp. Vallas oli üks alevik (Võiste) ja üheksa küla: Laadi, Leina, Lepaküla, Mereküla, Metsaküla, Piirumi, Reiu, Tahkuranna ja Uulu küla. 19. detsember 1991 muudeti Uulu külanõukogu Uulu vallaks, mis nimetati 1. juunil 1995 ümber Tahkuranna vallaks. 2017. aasta haldusreformi käigus liideti Tahkuranna vald Häädemeeste vallaga. Vallas alale jäi Konstantin Pätsi ausammas. 1. augustil 2014 avati Lottemaa teemapark. Maakatastri statistika, vaadatud 15.10.2018. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Ida-Viru maakonna Tudulinna valla, Järva maakonna Imavere ja Oisu valla, Lääne maakonna Linnamäe ja Vormsi valla, Põlva maakonna Räpina ja Põlva alevi ning Ahja, Kanepi ja Valgjärve valla, Pärnu maakonna Lavassaare alevi ning Kaisma, Tali, Tori ja Uulu valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta Uulu valla ümbernimetamine Tahkuranna vallaks Tahkuranna valla koduleht
Kalngale raudteepeatus

Kalngale raudteepeatus on raudteepeatus Lätis Riia–Skulte raudteeliinil Ādaži piirkonnas Carnikava vallas Kalngales. Iga päev peatub seal 25 reisirongi; tööpäeviti on seal peatuvate rongide arv 33. Peatus asub Riia raudteejaamast 21 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus B-tsooni. Kalngale raudteepeatus avati aastal 1933, selle juurde ehitati ka raudteetööliste elumaja ja ootepaviljon-piletikassa. Peatust kasutatakse ohtramalt suvisel ajal. http://www.pv.lv/lv/zonas/ T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, lk 182. Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles) Jaam vanal kaardil
Kalngale

Kalngale on küla (lielciems) Lätis Liivi lahe ääres Ādaži piirkonnas Carnikava vallas. Asula asub merepinnast 4 meetri kõrgusel. Külas asuvad Riia–Skulte raudteeliini Kalngale raudteepeatus ning Aizupese ja Kalngale bussipeatus. XVIII sajandist kuni 1896. aastani asus Kalngale kohal Daugavgrīva kihelkonna pastoraat. Kalngale tekkis suvitusasulana Langa jõe ja Liivi lahe vahele XX sajandi alguses. Küla vanad nimed olid Kalngalaciems ja Kalnagala. 1933. aastal avati raudteeühendus Riiaga. Külas kasvav sanglepp ümbermõõduga 2,83 meetrit on looduskaitse all. Kalngales asuv Baltgalvji Ohvriküngaste hiiepaik on kohaliku mälestisena muinsuskaitse all. 2015. aastal oli külas 867 elanikku, 2020. aastal 1073. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Baltgalvju Upurkalni - kulta vieta
Kontserdisaal

Kontserdisaal on ruum (saal), mis on mõeldud kontsertide andmiseks. Eesti tuntumaid kontserdisaale on Estonia kontserdisaal. Maailma tuntumad kontserdisaalid asuvad sageli suurtes kontserdimajades, kus on mitu eri suurusega saali. Teatrisaal Kontserdimaja
Air Lituanica

Air Lituanica oli Leedu lennufirma, mille peakorter asus Vilniuses ja Vilniuse lennujaamas. Ettevõte lõpetas tegevuse 22. mail 2015, põhjuseks toodi finantsraskuste risk. IATA - Lennufirma ja lennujaama koodi otsing (vaadatud 11. aprill 2015) Delfi: Leedu lennufirma Air Lituanica lõpetas ootamatult tegevuse (vaadatud 13. jaanuaril 2016)
Lennufirma

Lennufirma (ka lennuettevõte, lennuettevõtja, lennundusettevõtja ja lennukompanii ja lennufirma) on ettevõte, mis osutab õhutranspordi teenust inimestele ja kaupadele. Lennufirmad rendivad või omavad lennukit, millega teenindatakse enda või partnerettevõtte lende. Tavaliselt on lennuettevõtetel lennundussertifikaat. Lennufirmasid saab liigitada mandritevaheliste, kodumaiste, piirkondlike või rahvusvaheliste liinide teenindajateks. Suurimate lennufirmade loend Tšarterlennufirma ESTERM: lennuettevõtja, eelistermin[alaline kõdulink]
Continental Airlines

Continental Airlines oli Ameerika lennufirma, mis loodi 1934. aastal ning mille peakorter asus Texase osariigis Houstonis. Mais 2010 teatati ühinemisest United Airlinesi emaettevõtte UAL Corporationiga. Continentali aktsiad omandas UAL Corporation. Aktsiate ülevõtmine lõpetati oktoobris 2010, kui UAL Corporation võttis uueks nimeks United Continental Holdings. Ühinemisperioodi vältel toimisid lennufirmad sama nime all, kuid erinevatel süsteemidel kombineeritud juhtkonna alluvuses, mis baseerus Chicagos. Integreerimisega jõuti lõpule 3. märtsiks 2012. Continental opereeris lende Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Ladina-Ameerikas, Euroopas ja Okeaanias. Koos tütarettevõtete lendudega väljus igal päeval rohkem kui 2423 lendu 130 kohalikku ja 132 rahvusvahelisse sihtkohta sõlmlennujaamadest Newarki Libertyst, Houstonist, Clevelandist ja Guamist. "Reuters: United gets FAA single operating certificate (vaadatud 13. jaanuaril 2016)". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. jaanuar 2012. Vaadatud 13. jaanuaril 2016. "United Continental Holdings, Inc. (vaadatud 16.12.2010)". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.02.2015. Vaadatud 13.01.2016.
Peet Gustel

Peet Gustel (9. oktoober 1935 Tallinn – 12. jaanuar 2016) oli Eesti motosportlane ja treener. 1954. aastal lõpetas ta Tallinna Mäetehnikumi. Peet Gustel hakkas motospordiga tegelema 1951. aastal Tööjõureservide motoklubis, kus tema juhendajad olid Olev Kaseorg ja Johannes Tomson. Aastatel 1958 ja 1963 tuli ta ringrajasõidus Nõukogude Liidu meistriks ja 1959. aastal 750 cm3 külgvankriga mootorrattal koos korvisõitja Helmuth Aasaga võitis ta pronksmedali. Samuti oli ta 11-kordne Eesti NSV meister eri motokrossi aladel (ringraja-, motodroomi- ja hipodroomisõidus ning motokrossis; külgvankriga mootorrataste klassides koos Helmuth Aasaga). 1971 Eesti NSV teeneline treener Ta mängis 1961. aasta mängufilmis "Ohtlikud kurvid" Aadut. Ta oli abielus Evi Gusteliga. Eesti spordi biograafiline leksikon. Gustel, Peet Biograafia ESBL-is Peet Gusteli sporditulemused
Võru Tööstustehnikum

Võru Tööstustehnikum oli tehnikum, mis tegutses aastatel 1925–1999 Võrus[viide?]. 1999 liideti Võru Tööstustehnikum ja Väimela Põllumajandustehnikum ning moodustati uus kool: Võrumaa Kutsehariduskeskus. https://web.archive.org/web/20140706123701/http://www.vkhk.ee/koolist/ajalugu/ (vaadatud 13.01.2016) Võru Tööstustehnikum 70: 1925–1995. Koostanud Taivo Tering. Täht, 1995. 144 lk
Tori vald (1991)

Tori vald oli vald Pärnu maakonna kirdeosas. Valla üldpindala on 281 km2, mis moodustab 5,87% Pärnumaast. Lähiajal on oodata Tori valla territooriumi mitmekordset kasvu, kuna Tori vallaga soovivad haldusreformi käigus liituda Are vald, Sindi linna ning Sauga vald. Territooriumist 43% on metsamaad, 19% sood ja rabad ning 38% põllumaad. Tori valla naabriteks on põhjas Vändra ja Tootsi vald, lõunas Paikuse vald, läänes Are ja Sauga vald ning idas Viljandi maakond. Tori vallas on kaks põhikooli, lasteaed, rahvamaja, muuseum, kaks raamatukogu, sotsiaalmaja. Tori vallavanem on Kaie Toobal. Tori Tori vallas on 20 küla: Aesoo, Elbi, Jõesuu, Kildemaa, Kuiaru, Kõrsa, Levi, Mannare, Muraka, Muti, Oore, Piistaoja, Randivälja, Riisa, Rätsepa, Selja, Taali, Tohera, Urumarja ja Võlli. Tori kihelkonna nime on vanades kirjades esmamainitud 1544. aastal. 19. detsembril 1991 muudeti Tori külanõukogu Tori vallaks. 2017. aastal ühines Tori vald uue Tori vallaga. Tori kirik Tori Kesk-Devoni liivakivipaljand Tootsi raudteejaama hoone Taali mõisa peahoone Riisa raba Tori hiiesaar Tori hobune Statistikaamet, vaadatud 27.05.2015. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Tori valla koduleht[alaline kõdulink]. Vaadatud 01.05.2012 Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 https://torivald.kovtp.ee/et/ajalugu[alaline kõdulink] Tori valla ajalugu. Valla kodulehel. Vaadatud 01.05.2012. Ida-Viru maakonna Tudulinna valla, Järva maakonna Imavere ja Oisu valla, Lääne maakonna Linnamäe ja Vormsi valla, Põlva maakonna Räpina ja Põlva alevi ning Ahja, Kanepi ja Valgjärve valla, Pärnu maakonna Lavassaare alevi ning Kaisma, Tali, Tori ja Uulu valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta
Puurmani Mõisakool

Puurmani Mõisakool on põhikool Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmanis Puurmani mõisa peahoones. 1923 avati Puurmanis kool, mis algul tegutses Kirikuvalla koolimajas ja seejärel Puurmani mõisa peahoones (Puurmani lossis). 1940 sai kooli nimeks Puurmani 7-klassiline Mittetäielik Keskkool. 1954 sai kooli nimeks Puurmani Keskkool. 2005 sai kooli nimeks Puurmani Gümnaasium. 2013 muudeti kool põhikooliks ja nimeks sai Puurmani Mõisakool. https://web.archive.org/web/20160113193256/http://www.puurmani.edu.ee/kooli-ajalugukooli-lipp/ (vaadatud 13.01.2016) Kooli koduleht
Garciemsi raudteepeatus

Garciemsi raudteepeatus on raudteepeatus Lätis Riia–Skulte raudteeliinil Ādaži piirkonnas Carnikava vallas Garciemsis. Iga päev peatub seal 25 reisirongi, tööpäeviti 23. Peatus asub Riia raudteejaamast 24,7 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus B-tsooni. Garciemsi raudteepeatus avati 1933. aastal. Peatust kasutatakse ohtramalt suvisel ajal. Nõukogude ajal viis peatusest edasi vaid üks tee, tänapäeval on raudtee ümber ehitatud kaheteeliseks. http://www.pv.lv/lv/zonas/ Архангельский А. С., Архангельский В. А. Железнодорожные станции СССР. Справочник. — М.: Транспорт, 1981. — Kd. 1. — 368 lk. Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles) Peatus vanal kaardil
Garciems

Garciems on küla (lielciems) Lätis Liivi lahe ääres Ādaži piirkonnas Carnikava vallas. Asula asub merepinnast 4 meetri kõrgusel. Külas asuvad Riia–Skulte raudteeliini Garciemsi raudteepeatus ja Garciemsi bussipeatus. Garciems tekkis Langa jõe äärde. XX sajandi alguses kandis see nime Langeciems. 1930. aastatel kaevati küla juures läbi luidete Langa jõge merega ühendav kanal. 1933. aastal avati raudteeühendus Riiaga. Suvitusasulana kogus küla tuntust XX sajandi keskpaigas, mil raudtee ja mere vahele hakati rajama suvilaid. Garciemsi lähedal Liivi lahe kaldal asuvad 28,8 meetri kõrgused luited. 2015. aastal oli külas 625 elanikku, 2020. aastal 1363. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Pärnu-Jaagupi Põhikool

Pärnu-Jaagupi Põhikool on põhikool Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupi alevis. 1822. aastal alustas tegevust Jaagupi kihelkonnakool, mis tegutses 13 aastat. Kooliõpetajaks oli kohalik köster Gustav Wilhem Birk. Koolis pidi õppima vähemalt 12 õpilast. Vajalik õpilaste arv saadi kokku jälle alles 1842. aastal ja kool sai tegevust jätkata. 1858. aastal lubatakse kooli tegevuse katkemise vältimiseks kooli ka saunameeste poegi. 1879. aastal lõpetab kool õpilaste puudumise tõttu siiski tegevuse. Uuesti alustab kihelkonnakool tegevust kohaliku kõrtsimaja leeritoas 1900. aastal pastor Voldemar Schultzi eestvedamisel. Siiski käisid paljud luteriusulised lapsed Uduvere õigeusulises kirikukoolis. Pastor otsustas kinkida uue koolimaja ehitamiseks Kalli maantee ääres köstri kopli ja kirikumõisa põllu vahel maad. Kohalike elanike kaasabil valmis koolimaja 1901. aasta septembri lõpuks. 30. septembril 1901 jätkas kihelkonnakool vastvalminud koolimajas 40 õpilasega tööd. Koolmeistrina alustas tööd Hans Kotkas. 1913. aastal valmis koolile kahekorruseline juurdeehitis. Koolijuhatajana on sel ajal August Univer. 1918. aastal nimetati kool Jakobi Täienduskooliks, hiljem Jakobi, hiljem, Pärnu-Jaagupi 6-klassiliseks algkooliks, mida juhatas pikka aega August Laur. 1944. aastal jätkas kool tööd 7-klassilisena. 1952. aastal lisandusid keskkooliklassid ja kooli nimeks sai Pärnu-Jaagupi Keskkool. 1960. aastal kolis kool vanast kitsaks jäänud koolimajast uude avarase koolihoonesse, kus tegutseb tähapäevani. 1990. aastate alguses kolisid kooli noorimad õpilased endisesse lasteaiamajja, kuhu ehitati ka tütarlaste käsitöö- ja kodundusklassid. 29. mail 2002 otsustas Halinga Vallavolikogu nimetada Pärnu-Jaagupi Keskkooli Pärnu-Jaagupi Gümnaasiumiks. 1. septembrist 2016 on kooli nimi Pärnu-Jaagupi Põhikool. Koolil on oma muuseum: Pärnu-Jaagupi koolimuuseum. Jakob Friedrich Johannson - kihelkonnakooli juhataja 1841-1880 Hans Kotkas - kihelkonnakooli juhataja 1900-1905 August Hansschmidt - kihelkonnakooli juhataja 1905 August Univer - kihelkonnakooli juhataja 1905-1916 August Raud - kihelkonnakooli juhataja 1916-1917 Mart Tuisk - kihelkonnakooli juhataja 1917-1918 August Laur - 6-klassilise algkooli juhataja 1918-1944 Linda Virkus - mittetäieliku keskkooli direktor 1944-1951 Juta Kubja - keskkooli direktor 1951-1960 Endel Kärner - keskkooli direktor 1960-1973 Jaan Roosileht - keskkooli direktor 1973-1991 Alar Amor - keskkooli direktor 1991-1997 Meelis Välis - keskkooli direktor 1998-1999 Peeter Orav - gümnaasiumi direktor 2000-2002 Diana Beltadze - gümnaasiumi direktor 2003-2008 Lembit Rebane - gümnaasiumi direktor 2008-2014 Katrin Kohjus - põhikooli direktor alates 2014 Ajaloost. Pärnu-Jaagupi Põhikooli veebisait. Pärnu-Jaagupi Põhikooli koduleht
Lea Viires

Lea Viires (2. mai 1934 – 1. mai 2023) oli eesti psühholoog. Ta oli Vanurite Eneseabi- ja Nõustamisühingu juhatuse liige. Ta on olnud sotsiaalministeeriumi eakate poliitika komisjoni liige. 2009 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk Inforegister. Lea Viires[alaline kõdulink] Sotsiaalministeeriumi eakate poliitika komisjon[alaline kõdulink] Eesti Vabariigi teenetemärgid. Lea Viires
Garupe raudteepeatus

Garupe raudteepeatus on raudteepeatus Lätis Riia–Skulte raudteeliinil Ādaži piirkonnas Carnikava vallas Garupes. Iga päev peatub seal 25 reisirongi; tööpäeviti 33. Peatus asub Riia raudteejaamast 27,4 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus B-tsooni. Garupe raudteepeatus avati 1971. aastal. Peatust kasutatakse ohtramalt suvisel ajal. http://www.pv.lv/lv/zonas/ Архангельский А. С., Архангельский В. А. Железнодорожные станции СССР. Справочник. — М.: Транспорт, 1981. — Kd. 1. — 368. lk. Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles) Peatus vanal kaardil
Garupe

Garupe on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Liivi lahe ääres Ādaži piirkonnas Carnikava vallas. Asula asub merepinnast 4 meetri kõrgusel. Külas asuvad Riia–Skulte raudteeliini Garupe raudteepeatus ja Garupe bussipeatus. Garupe tekkis suvitusasulana Langa jõe äärde 1960. aastatel. 1971. aastal avati selle juures raudteepeatus. Algselt kandis suvitusasula nime Arhitekts. Tänapäeval on asulas suvitajaid üle 1400. Osa külast asub Piejura maastikukaitsealal. 2015. aastal oli külas 112 elanikku, 2020. aastal oli elanikke 504. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Rõuge Põhikool

Rõuge Põhikool on põhikool Võru maakonnas Rõuge vallas Rõuges. Rõuges tegutses kohalik rahvakool juba Rootsi ajal. 1846 asutati Rõuge kihelkonnakool. Rõuges on tegutsenud ka Rõuge vallakool ja Rõuge mõisakool. 1918[küsitav] sai kihelkonnakoolist Rõuge Algkool. Pärast 1919. aastat liideti Rõuge Algkool ja Jaanipeebu Kool ning asutati Rõuge 6-klassiline Algkool. 1961. aastal liideti Rõuge 8-klassilise kooliga Koke Algkool. Hiljem nimetati algkool Rõuge Põhikooliks. https://web.archive.org/web/20160425152420/http://www.rouge.edu.ee/ajalugu-uuendamisel.html (vaadatud 13.01.2016) Kooli koduleht
Kalju Kertsmik

Kalju Kertsmik (sündinud 21. mail 1960 Tartus) on eesti omavalitsustegelane. Ta lõpetas 1984. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaararstina. Kalju Kertsmik oli Albu vallavanem 1993–2016. Aastast 2016 on ta Valgehobusemäe suusa- ja puhkekeskuse juht. Ta oli 1999–2006 IRLi liige. 2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk 2001 Järvamaa teenetemärk 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2008 Järvamaa vapimärk 2022 Järva valla vapimärk 2022 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk http://vvk.ee/varasemad/r99/kan_isik_619.stm http://www.vvk.ee/arhiiv/kov09/kandidaadid/?id=12449&code=0051&scode=0129&cid=13758
August Michelson (metsateadlane)

August Michelson (8. (vkj)/ 20. oktoober 1897 Vana-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 30. mai 1953) oli eesti metsandustegelane ja -teadlane. Ta võttis aastatel 1916–1918 osa Esimesest maailmasõjast ja aastatel 1919–1920 Vabadussõjast. Ta lõpetas 1921. aastal Põltsamaa Gümnaasiumi ja 1932. aastal Tartu Ülikooli metsateadlasena. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Sakala liige. Ta töötas aastatel 1929–1945 mitmel pool Eestis metsakooli õpetajana, metsaülema ja metsatööstuskeskuse tehniline juhatajana. Ta oli aastatel 1945–1950 Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonnas metsakasvatuse ja metsakorralduse (hiljem metsakasvatuse ja dendroloogia) kateedri vanemõpetaja. Tema õe Hildegardi (sündinud Michelson; 1892–1967) abikaasa oli sõjaväelane Arnold Hinnom. Album Academicum Universitatis Tartuensis. II köide. Tartu 1994. Lk 156 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944 Haud Põltsamaa kalmistul