laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hilja

Hilja on naise eesnimi. Nime Hilja nimepäev on 8. oktoober. Hilja on Soome päritolu naisenimi, mis võeti Soomes kasutusele 19. sajandi keskel ladina nime Placidia (tähendab ‘tasane, meeldiv’) tõlkena. Soome keeles on naisenime Hilja tähenduseks ‘tasane, vaikne’. Eesti keeles on nime Hilja teisendid Hilje, Hilju, Ilja, Ilje, Iljo ja Ilju. Eesnime Hilja vennasnimed on Hiljar, Hiljo ja Iljo. Eesnimi Hilja on 991 naisel (01.01.2018 seisuga), Hilja on populaarsuselt 189. naisenimi. Hilja on keskmiselt 77 aasta vanune (mediaanvanus on 78), kõige vanem Hilja on vanem kui 85 aastat ning noorima Hilja vanus jääb vahemikku 30–34. Kõige rohkem esineb eesnime Hilja üle 85 aasta vanuste naiste seas (10 000 elaniku kohta 65,74). Kõige rohkem elab eesnime Hilja kandjaid Saare maakonnas (10 000 elaniku kohta 17,09). Kõige rohkem on eesnimega Hilja sündinuid veebruaris (94). Hilja Bakhoff, eesti kergejõustiklane Hilja Freimann-Labent, endine eesti ujuja Hilja Iher, eesti füüsik Hilja Jalviste, eesti günekoloog Hilja Jõgi, eesti kunstiajaloolane Hilja Kangro, eesti tuberkuloosiarst Hilja Kangro (pianist), eesti pianist ja muusikapedagoog Hilja Kulles, eesti moe- ja vaibakunstnik ning kunstipedagoog Hilja Levandi, eesti pedagoog Hilja-Liivia Paris, eesti spordipedagoog Hilja Läti, eesti kunstiajaloolane Hilja Raudoja, eesti keemik Hilja Rüütli, eesti proosakirjanik, velsker ja meditsiiniõde Hilja Treuberg, eesti kultuuritegelane Hilja Varem, eesti näitleja Hilja Mörsäri, soome kirjanik ja pedagoog Hilja Riipinen, soome poliitik Hilja Haahti, soome kirjanik ja tõlk(ija) "Nimede statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. Vaadatud 15.11.2018. Edgar Rajandi (2005). Raamat nimedest. Tammerraamat. Lk 76. Raivo Seppo (1994). Eesti nimeraamat,. Tallinn: Olion. Lk 61.
Christin

Christin on naise eesnimi. Nime Christin nimepäev on 21. juuli. Christin tuleneb nimedest Christos ja Christ. Christin on Norras, Rootsis, Saksamaal ja Taanis nimede Christine ja Christina lühivorm. Christini nimi oli 2018. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimeks 41 naisel. Eestis on Christin populaarsuselt 1212. naisenimi. Vanim Christin on vanuserühmas 40–44, noorim vanuserühmas 0–4. Christin on keskmiselt 20 aasta vanune (mediaanvanus on 19). Kõige populaarsem on eesnimi Christin vanuserühmas 15–19, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,34. Kõige rohkem on eesnimega Christin sündinuid veebruaris, kokku 7. Christin Cooper, USA mäesuusataja Christin Hussong, saksa kergejõustiklane Christin Stewart, USA pesapallimängija Christina, Christine, Cristina, Christiana, Cristine, Christiane, Christen, Cristiana. Christian, Christiaan, Cristian, Christien, Crastein, Corstiaan, Creighton, Carsten. "Nimede statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. Vaadatud 15.11.2018. "Surname Analysis". Vaadatud 15.11.2018.
Marleen

Marleen on naisenimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis eesnimi Marleen 819 naisel. Marleen on Eestis populaarsuselt 210. naisenimi. Eesnimel Marleen on nimepäev 22. juulil. Nimi Marleen on hollandipärane ja ingliskeelne variant saksa nimest Marlene. Marleen nimi on Heebrea päritolu ja tähendab 'naist Magdalast', 'meritäht' ja 'Magdalast'. "Nimede statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. Vaadatud 15.11.2018. "Neanky". Vaadatud 15.11.2018. "Behind the name". Vaadatud 15.11.2018. "Think baby names". Originaali arhiivikoopia seisuga 15.11.2018. Vaadatud 15.11.2018.
Kenert

Kenert on mehe eesnimi. Nime Kenert nimepäev on 17. juunil.2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Kenert 178 mehel. Kenert on populaarsuselt 459. mehenimi. Vanim Kenert on vanuserühmas 30–34, noorim vanuserühmas 0–4. Kenert on keskmiselt 10 aasta vanune (mediaanvanus on 8). Kõige populaarsem on eesnimi Kenert vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,75. Kõige rohkem on eesnimega Kenert sündinuid juulis, kokku 23. Kõige populaarsem on eesnimi Kenert Valga maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 3,38. "Nimede Statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. Vaadatud 15.11.2018. "Nimepäevad". Vaadatud 15.11.2018.
Raino Liblik

Raino Liblik (sündinud 20. aprillil 1977) on Tallinna Mustamäe Riigigümnaasiumi direktor. 2009–2021 Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi direktor, varem olnud Tallinna Teeninduskooli õppedirektor, NABA Huvikooli juht. Eesti Koolijuhtide Ühenduse juhatuse liige, Tallinna Koolijuhtide Ühenduse esimees, Tallinna Treenerite Liidu MTÜ juhatuse liige ning Aberg MTÜ juhatuse liige. "Raino Liblik Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi direktor". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. november 2018. "Raino Libliku ametid". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2019.
Varje (eesnimi)

Varje on eesti naisenimi. Varje nimepäev on 4. detsembril. Eestis oli eesnimi Varje 2018. aastal 257 naisel. Populaarsuselt oli nimi 446. naisenimi. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Varje 250 naisel. Varje oli populaarsuselt 490. naisenimi. 2018. aasta sesiuga oli vanim Varje oli vanuserühmas 80–84, noorim vanuserühmas 5–9. Varje oli keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus on 54). Kõige populaarsem oli eesnimi Varje vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 5,55. Kõige rohkem on eesnimega Varje sündinuid juulis, kokku 30. Kõige populaarsem on eesnimi Varje Lääne maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 10,86. Varje Tipp, õpetaja ja poliitik Varje Tugim, jalgpallur "Vara.ee". Vaadatud 15.11.2018. https://www.stat.ee/nimed/Varje "Nimede statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. Vaadatud 15.11.2018.
Airin

Airin on naise eesnimi. Airini nime tähendus on "Iirimaa". Airini nimi tuleneb nimest Erin. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis eesnimi Airin 18 naisel. Airin on populaarsuselt 1879. naisenimi. Airini nime pannakse kõige sagedamini hollandi tüdrukutele. Airin on inglise ja iiri nime Erin variant. "The bump". 15,11,2018. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Aeg= (juhend) "Think baby names". 15.11.2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 15.11.2018. "Nimede statistika". 15.11.2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. "Baby names". 15.11.2018.
Carol (eesnimi)

Carol on nii mehe kui ka naise eesnimi. Eestis on nimi Carol haruldane. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Carol Eestis 16 mehel ja 115 naisel. Carol on populaarsuselt 1625. mehenimi ja 696. naisenimi. Vanim Carol on vanuserühmas 55–59, noorim vanuserühmas 5–9. Carol on keskmiselt 24 aasta vanune (mediaanvanus on 22). Kõige populaarsem on eesnimi Carol vanuserühmas 20–24, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,46. Kõige rohkem on eesnimega Carol sündinuid juulis, kokku 14. Sarnased nimed eestlastel on Karol, Karolin, Karolina, Kärol ja Kärolin. Eesnimi Carol on lühend latiniseeritud Carolusest, mis tähendab frangi keeles (charel) meest või abielumeest ja saksa keeles (Kerl) meest või täitsameest. Inglise keeles on Carol naisenimi ja tähendab "laulu" või "rütmi". Nimi Carol tuleb ladinakeelsest nimest Carolus. Teised sealt tuletatud nimed on Charles, Caroline, Carrol, Carroll, Carryl, Caryl. Carol I, Rumeenia kuningas Carol II, Rumeenia kuningas "Nimede statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. Vaadatud 15.11.2018.
Janne

Janne on eesnimi. Kui Taanis, Norras ja Eestis on see kasutusel naisenimena, siis näiteks Rootsis ja Soomes on see kasutusel mehenimena. Nime Janne nimepäev on 15. august. Janne on heebrea päritolu. See tähendab "Jumal on armuline". Eesti keeles on nime Janne teisendid Jana, Jane, Jaana, Jaanika, Johanna, Janeli. Eesnime Janne vennasnimed on Janno, Janar, Jaanus, Janek, Janar, Jaan, Juhan, Johannes. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Janne 10 mehel ja 844 naisel. Janne on populaarsuselt 2215. mehenimi ja 208. naisenimi. Vanim Janne on üle 85-aastaste vanuserühmas 85, noorim vanuserühmas 0–4. Janne on keskmiselt 38 aasta vanune. Kõige populaarsem on eesnimi Janne vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 14,14. Kõige rohkem on eesnimega Janne sündinuid juunis, kokku 87. Kõige populaarsem on eesnimi Janne Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 15,62. Eesnime Janne esinemis­sagedus vanuserühma 10 000 elaniku kohta. Eestis on Janne naise nime, Soomes, Rootsis, Norras mehe nimi. Eestis Janne Fridolin – koorijuht ja muusikaõpetaja Janne Mumme – kabetaja Janne Nurmik – ajakirjanik ja poliitik Janne Pullat – keemik Janne Saar – laulja Janne Ševtšenko – ooperilaulja "Nimede statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. Vaadatud 15.11.2018. "Tähendus beebi nimedel". Vaadatud 15.11.2018.
Karel

Karel on mehe eesnimi. Nime Karel nimepäev on 28. jaanuaril. Karel on populaarsuselt 206. mehenimi Eestis, kus seisuga 1. jaanuar 2018 kandis seda nime 769 meest. Eestis on keskmine nime Karel kandev isik 22 aasta vanune (mediaanvanus on 23). Kõige populaarsem on eesnimi Karel vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 12,47. Kõige populaarsem on eesnimi Karel Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 17,39. Kõige rohkem on eesnimega Karel sündinuid juulis, kokku 76. Karel Eesti Statistikaamet (vaadatud 15.11.2018)
NHK World-Japan

NHK World-Japan on Jaapani Rahvusringhäälingu ingliskeelne telekanal. Lisaks päevauudistele edastatakse saateid Jaapani kultuurist, kokakunstist, teadus- ja tehnikamaailmast. Kanal on eetris ööpäev läbi.
Nora Raba

Nora Raba (10. jaanuar 1938 – 3. august 2023) oli eesti metallikunstnik. Nora Raba lõpetas 1955. aastal Tallinna 20. keskkooli. Aastatel 1957–1963 õppis ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis metallikunsti eriala. Tema õpetajad olid Albert Hansen, Ede Kurrel, Salme Raunam. Oma õpetajate kõrval austab ta Jaan Koorti ja Adamson-Ericut. Aastatel 1963–1992 töötas ta Kunstitoodete Kombinaadis Ars metalliosakonna kunstnikuna. Nora Raba on 1967. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige. Alates 1963. aastast on ta osalenud pidevalt eesti kunsti näitustel nii kodu- kui ka välismaal. Tema töid on eksponeeritud Moskvas, Peterburis, Soomes, Jaapanis, Kanadas, Ungaris, Tšehhoslovakkias. Metallikunstnik Nora Raba (kunstnikunimega Noraba) on osalenud Eesti kunstielus mitu aastakümmet. Ta on loonud ehteid, tegelenud palju dekoratiivsete seinataldrikute ja -plaatide ning spordiauhindade loomisega. Kunstnik on kavandanud väga palju suveniirmärke suurtele kultuuriüritustele, niisamuti Tallinnale ja teistele Eesti linnadele ja maakohtadele. Nora Raba põhialaks on aga monumentaalsed pannood ja ruumilised kompositsioonid. Selles osas on ta kujunenud Eesti juhtivaks meistriks. Paljud tema tööd on loodud konkreetsetele arhitektuursetele objektidele (Venemaal Južno-Sahalinski sanatoorium, kultuuriasutused, restoranid, baarid, puhkekeskused, koolid Tallinnas ja mujal Eestis). Nora Raba on oma tööde materjali- ja tehnikakasutuses, samuti temaatikas väga avar. Ta on töötanud palju rauaga, seda sepistades ja keevitades, kuid on ka kodus söövitus- ja kohrutustehnikas, samuti töös poleeritud ning poleerimata alumiiniumiga ning emailidega. Loomingulise tee esimesel etapil 1960.–1970. aastatel lähtus ta oma teemade valikul enamasti loodusest (pannood "Flora", "Dekoratsioon", "Merepõhi" jt), mis 1980. aastatel andis maad aga puhastele, konstruktiivselt selgetele geomeetrilistele vormidele (poleeritud alumiiniumist kompositsioonid "Probleem", "Lõpmatus", "Trepp", "Taebla" jt). 1990. aastatel on kunstnik taas lähenenud juhuslikele, looduse enda kujundatud vormidele, mida ta täiendab ootamatult erksavärvilise, mõnevõrra konstruktiivse detailiga. Koos sellega sigines kunstniku töödesse sürrealistlikust kunstitunnetusest tulenevat salapära ja mõistatuslikkust. Nora Raba on Eesti metallikunstis loonud väga tugeva ja jõuliselt isikupärase lehekülje. Tal on julgust olla teerajaja. 2003 Ede Kurreli preemia 2008 Kristjan Raua preemia (isikunäitus "Värvides on väge" KU galeriis) 1980 isikunäitus Tallinna Kunstisalongis 2003 ülevaatenäitus Tallinna Raekoja Keldrisaalis Inge Teder. Nora Raba. 2003, lk-d 8, 60 https://kultuur.postimees.ee/2009685/naissepp-nora-raba-taastulek https://ekspress.delfi.ee/areen/kunstnik-utiiliga?id=69131257 https://parnu.postimees.ee/2375243/noraba-vormib-metalli-lustiga Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi ehte- ja metallikogu Teosed kuuluvad Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi kogusse ning fotode allikas on muuseum. http://art.ee/2011/et/maalikunstnikud/ehtekunstnikud/nora-raba/pildid/nora-raba-1947 https://www.eaa.ee/draakon/raba.htm
Mabeskraal

Mabeskraal on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Moses Kotane vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mabeskraali elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,55%, India või Aasia päritolu inimesi 0,26%, valgeid 0,09%, värvilisi 0,03% ja teisi 0,08%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 92,91% inimesi, inglise keelt 2,07% ja suulu keelt 1,12%. https://census2011.adrianfrith.com/place/664060
Marcinkonysi vald

Marcinkonysi vald (leedu keeles Marcinkonių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Varėna rajooni territooriumil. Vald asub Valgevene piiri ääres. Valla pindala on 550 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1389 inimest. Valla keskuseks on Marcinkonysi küla. Vallavanem on Vilius Petraška. Marcinkonysi vald on üks Leedu suurematest ja hõredaimalt asustatud valdadest. Valda jääb ka Leedu suurim soo - Čepkeliai soo, mille kaitseks on moodustatud Čepkeliai looduskaitseala. Marcinkonių seniūnija. Varėnos rajono savivaldybė , vaadatud 15.11.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 11.11.2018.
Kirsti Metusala

Kirsti Metusala (neiuna Kirsti Kiivit; sündinud 16. detsembril 1937 Jõhvis) on eesti disainer. Lõpetanud 1962. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi metallehistöö eriala. Kirsti Metusala läks Estoplasti tööle 1965. aastal. «Linnaks soovitas mind, sest me olime ühe eriala inimesed. Metallikunstnikul on kergem tegeleda konstruktsioonidega ja vormidega. Minu diplomitöö oligi nimelt vormidest. 1962. aastal, kui mina ERKI lõpetasin, ei olnud üldse disaini eriala, see loodi hiljem,» meenutab Metusala. Estoplastis töötas ta aastatel 1965–1992 valgustidisainerina. Tema lambikuplite kujunduses varieerusid eri suurusega kerad ja poolkerad, domineerisid puhtad erksad värvitoonid. Materjalidest kasutas valdavalt Estoplasti nimele kohaselt ja vääriliselt plasti ja orgaanilist klaasi, mida kombineeriti metallist ja puidust detailidega. Samuti kasutati plastkilet, millest valmistatud kuplid kaeti kangaga. «Tööstusdisain on meeskonnatöö. Tehases ei saa töötada sellised inimesed, kes tahavad olla individualistid või suure egoga kunstnikud. Suurtootmises saab enese mina palju hoope sellega, et sa tead, kuidas teha tahaksid, aga kõiki ideid ei saa alati ellu viia. Suurtootmine seab raamid…» meenutab Metusala. Esto­plasti kunstnikuna on Kirsti Metusala olnud tegev sadade valgustite projekteerimise juures, mille hulgas on näiteks Eesti NSV Ülemnõukogu istungite saali töölaudadele kohtvalgustid, kosmonautide Tähelinna valgustid ja eluruumivalgustid paljudes Nõukogude Liidu paikades. Kirsti Metusala lõpetas töö Estoplastis 1992. aastal. Tema abikaasa on tehnikateadlane Tiit Metusala. Tema isa oli peapiiskop Jaan Kiivit seenior, vend peapiiskop Jaan Kiivit juunior, vanaisa Jaak Varik oli Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja. https://www.postimees.ee/430899/estoplasti-kadunud-valgust-meenutades https://et.wikipedia.org/wiki/Estoplast 2016 – Nobody expected there would be much discussion about it. Toimetanud ja kujundanud Ott Metusala, tõlkinud Ulla Väljaste ja Ott Metusala, eessõna: Kai Lobjakas, pildid: Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum.
Gordoni aken

Gordoni aken kujutab endast skeemi, mis võimaldab hinnata teise inimese käitumist ja otsustada, kelle probleemiga on konkreetses suhtlussituatsioonis tegemist. Thomas Gordon kasutas teiste inimeste käitumise tõlgendamiseks akna metafoori. Sellest lähtuvalt on teise inimese käitumine (sõnad, mittesõnalised vahendid) ülejäänutele näha nagu läbi akna, käitumisakna. Osa käitumisi, mis aknast paistavad, on teistele vastuvõetavad, teine osa käitumisi häirib. Lisatud joonis kirjeldabki Gordoni akent. Enda ümber inimesi jälgides on võimalik märgata inimesi, kes püüavad toime tulla ühe või mitme probleemiga. Kui ka selliste inimeste probleemid jälgija ehk (potentsiaalse või reaalse) suhtluspartneri elu otseselt ei mõjuta, võib mõni kohtumine käivitada jälgijas abistamisvajaduse. Tavaliselt vajavad inimesed, kellel on probleem, eelkõige ärakuulamist. Oma probleemist rääkimine võib mõtetes lahenduseni viia; inimesi, kes elavad nagu üsna probleemivabalt ja muretult. Neist kahest inimtüübist ei mõjuta teisi otseselt kumbki. Gordoni aknas asetsevad nad kahes ülemises osas. Kuid on ka olukordi, kus kellegi käitumine valmistab teistele probleeme, kuigi see inimene ise ei pruugi märgata, kuidas ta käitumine või eluviis lähedalolijaile mõjub. Skeemi alumises osas on need inimesed, kelle tegevus või käitumine parasjagu häirib kedagi. Kui selle kellegi vajadused on rahuldamata, siis on probleem mitte temal, vaid tal endal. Seetõttu tahab ta õigustatult ise rääkida, ise ennast aidata, ja käitub kehtestavalt. Kui üritada muuta teise inimese sellist käitumist, mis häirib, siis on soovitatav kasutada mina-sõnumit ja teha seda pigem abi küsimise vormis, nt Tead, su koer on öösiti rahutu. Ma ei ole kaks nädalat saanud korralikult magada. Ma olen mõelnud, et ehk sa saad mind aidata. Enamik inimesi reageerib ausale abipalvele märksa vastutulelikumalt kui nõudmisele, kamandamisele või ähvardamisele. Kehtestav käitumine Selge eneseväljendamine Aktiivne kuulamine Tunnete teadvustamine Konflikti reguleerimine Probleemi lahendamine Gordon, T. (2003). Tõhus juht. Väike Vanker. Gordon, T. (1970). Parent effectiveness training, P.E.T. Bolton, R. (2005). Igapäevaoskused. Väike Vanker.
Käiguvahetus (psühholoogia)

Käiguvahetuseks suhtlemisel nimetatakse kehtestava käitumise tehnikat, mille käigus kasutatakse nii aktiivset kuulamist kui selget eneseväljendamist. Oma mina-sõnumi korduvat esitamist ja vastureaktsiooni aktiivset kuulamist võib võrrelda käiguvahetusega, kui autojuht püüab lumevaalust läbi sõita 1. või 2. käiguga. Kui auto ikkagi lumme kinni jääb, lülitab autojuht sisse tagurduse, mille analoogiks suhtlemises on teise osapoole vastuargumentide ümbersõnastamine. Isegi kui tema vastuargumendid on väga emotsionaalsed, näitab nende ümbersõnastamine rääkijale, et kuulaja on teda mõistnud, ja see võimaldab tunnetel järk-järgult jahtuda. Ka siis, kui mina-sõnumi ütleja hoiak on heatahtlik ja ta käitub väljapeetult kehtestavalt, võib käitumise muutmise soov teises osapooles esile kutsuda ebamugavust ja isegi teatud määral vaenulikkust. Et emotsionaalset temperatuuri enam mitte tõsta, on tark tema vastuväited ära kuulata ja ümber sõnastada (vt lähemalt aktiivne kuulamine, sisu ümbersõnastamine), kuid seejärel oma sõnumit kindlameelselt korrata. Seda suhtlustehnikat nimetataksegi käiguvahetuseks. Lisatud joonis kirjeldab emotsionaalse temperatuuri muutmist käiguvahetuse tehnikat kasutades. Ümbersõnastajal on oluline meeles pidada, et ta ei laskuks teise poole argumentidega vaidlusse, vaid taluks ära nii vaenulikkuse kui ehk isegi pisarad või ignoreerimise, kuid ikkagi sõnastaks iga vastuväite lühidalt ümber ning ootaks, kas teine tunnistab tema ümbersõnastuse piisavalt täpseks. Kui ei, tuleb ümbersõnastust veelgi täpsustada, ja kui teine pool sellega nõusse jääb, uuesti korrata oma algset mina-sõnumit. Vahel tuleb mina-sõnumit väikeste variatsioonidega korrata 7-8 korda, enne kui emotsionaalne pinge väheneb ja pooled saavad asuda lahenduse üle läbi rääkima. Kui soovid muuta midagi teise inimese käitumises, aita tal vastupanust üle saada. Selleks kuula tema vastuväited ära ja anna ümbersõnastuste abil talle tagasisidet selle kohta, kuidas oled temast aru saanud. Seejärel korda oma soovi ja jätka neid kaht tegevust, kuni olete valmis probleemi lahendamises kokku leppima. Aktiivne kuulamine Ümbersõnastamine Selge eneseväljendamine Kolmeosaline mina-sõnum Kehtestav käitumine Alberti, R., Emmons, M. (2008). Your Perfect Right: Assertiveness and Equality in Your Life and Relationships.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Gordon, T. (2008). Parent Effectiveness Training: The Proven Program for Raising Responsible Children.
Mõjutamine suhtlemisel

Mõjutamine on kavatsuslik tegevus eesmärgiga kedagi nõusse rääkida, veenda, mõjutada või kellelegi muljet avaldada, et saada teda toetama mõjutaja arvamust või soovi saavutada kindel mulje või mõju teisele inimesele. Mõjutamine on suhtlemise kompleksoskus. Mõjutamisel võib eristada järgmisi tasandeid: –1 ei püüagi end arusaadavaks teha, loobub mõjutamisest või käitub lammutavalt, ründavalt; 0 eeldab nõustumist, ei pea veenmist ja mõjutamist oluliseks; +1 kasutab lihtsat mõjutamist, ühte tüüpi argumente ja sarnaseid meetodeid; +2 kasutab mõjutamisel erinevaid vahendeid, arvestab partneri huvidega, valib partnerist lähtuvalt meetodeid ja argumente, kohandab oma käitumist või argumentatsiooni; +3 kasutab mitmeastmelist ja kaudset mõjutamist, suunab partneri soove. Hea mõjutaja on teadlik sellest, mis inimesi mõjutatavateks ja manipuleeritavateks teeb. Eelkõige suurendavad inimeste mõjutatavust mitmed hoiakud, mis neile peamiselt varases lapseeas sisendatud. Manipuleerimine toimub enamasti selle kaudu, et kui õnnestub partnerit mõnda tema hoiakut ära kasutades süü- või alaväärsustunnet tekitada, on lihtsam tema arvamust mõjutada. Mõned näited mõjutatavust suurendavate hoiakute kohta: Mõjutamisoskuste arendamiseks on oluline tunda oma hoiakuid ja teada nende kaudu manipuleerimise võimalusi. See suurendab vabadust ja valikuvõimalusi. Paraku on hoiakute teadvustamine pikk ja vaevaline tee, mis enamasti eeldab asjatundlikku abi. Mõjutatavuse kohta on viimaste aastakümnete uurimustes välja selgitatud mitmeid üldisemaid seaduspärasusi, mida on mõistlik teada. Samas pooldame pikaajalist kasu ja suhete soovitavas suunas arendamist silmas pidades pigem kõigile osapooltele sobivate kokkulepeteni jõudmist, kui teise nõrkuste ärakasutamist. Näiteid uurimistulemustest: Inimestele meeldivad enamasti need, kellele nemad meeldivad. Siiralt kiites on võimalik vastutulelikkust suurendada. Inimesed vastavad tõenäolisemalt samaga – seega on mõistlik ise pakkuda seda, mida saada tahetakse. Inimesed järgivad omataolisi. Vahel on lihtsam mõjutada samal tasandil olevate kaaslaste kaudu. Inimesed järgivad oma selgeid pühendumisi. Avalikult ja vabatahtlikult antud lubadused aitavad pühenduda. Inimesed võtavad sageli kuulda eksperte. Seega on oma asjatundlikkust oluline näidata (mitte loota, et see on iseenesestmõistetav). Inimesed tahavad enamasti rohkem seda, mida nad vähem saavad. Unikaalset kasu rõhutades ja eksklusiivset informatsiooni kasutades on võimalik mõjutatavust suurendada. Oskab luua ja hoida kontakti, kujundada piisavalt usaldust. Oskab ennast selgelt väljendada (olles enne loonud selguse eneses). Oskab selgitada partneri seisukohti. Oskab arvestada vastupanuga ning seda juhtida. Oskab konfronteeruda, enese eest teiste vastu välja astuda. Mittesõnalised suhtlusvahendid Kontaktioskus Kuulamine Selge eneseväljendamine Kehtestav käitumine Käiguvahetus suhtlemisel Tagasisidestamine Konflikti reguleerimine Veenmine Läbirääkimised Koostööoskus Smith, M. (2004). Kui ütlen ei, tunnen end süüdi. Väike Vanker. Cialdini, R.B. (2014). Mõjustamise psühholoogia.Teooria ja praktika. Pegasus.