Narva

Narva on linn Eesti kirdeosas Ida-Viru maakonnas Narva jõe alamjooksul Eesti-Venemaa piiri ääres. Narva on rahvaarvult Eesti kolmas linn Tallinna ja Tartu järel ning suurem kui 50 km kaugusel asuv maakonnakeskus Jõhvi. Narva on Eesti linnadest idapoolseim ning üks kahest piirilinnast. Baltisaksa keeleteadlane Georg von Sabler esitas 1910. aastal hüpoteesi, et linna nimi tuleneb sõnast, mis 12. sajandil esines ülemsaksa keeles kujul narva ja tähendas kitsast kohta. Lauri Kettuneni arvates pole selline germaani algupära usutav, kuna analoogseid nimesid leidub ka Soome sisemaal, kust germaani kohanimesid ei teata. Kettunen pidas tõenäolisemaks, et linna nüüdisaegne nimi on seotud vepsa sõnaga narva, narvane < narvainen, tähendusega 'künnis, künnispakk', mis jõe puhul võiks tähendada koske. Kettuneni teatel leidus lõunavepsa murdes sõna narv tähendusega 'künnis'. Samasugust Narva nime etümoloogiat toetab ka Paul Alvre. Marje Joalaiu hinnangul lõunavepsa keeles sellist sõna tegelikult ei tunta ja Kettuneni väide on ekslik. Vepsa netisõnastikus sõna narvāne siiski esineb, kuid seal tähendab see uksesoont läves.  Pikemalt artiklis Narva ajalugu Tänapäeva Narva linna piirkonnas elasid inimesed juba kiviajal. Narva asula tekkis ilmselt muinaseestlaste linnuse kohale, mille lähedale ehitasid 13. sajandil oma linnuse taanlased. Vanavene leetopisside hilisemate ümberkirjutuste tekstis on säilinud viide, et aasta 1172 paiku asus Novgorodi linnas kaubaõu Nerveski või Nerovski konets ('Nerevi õu'). Narvia 8 adramaaga küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus umbes 1241. aastal. Narva linnus rajati taanlaste poolt 1256. aastal, esialgu Narva jõe idakaldale. 1277. aastal kinnitasid ürikud, et Taani kuninga esindaja Eylard von Oberge nimetas end Eesti, Narva ja Tallinna komandandiks (capitaneus per Estoniam, Narwiam atque Revaliam). Liivi ordu võimuperioodil, mis algas 1347. aastal, moodustati Narva foogtkond. 1558. aasta jaanuaris algas Vene-Liivi sõda, kui Moskva tsaar Ivan Julma väed tungisid Eestisse ning vallutasid 11. mail 1558 Narva linna. Moskva tsaaririigi võim Narvas püsis üle 23 aasta, kuni 6. septembrini 1581, mil Rootsi kuningriigi väed Pontus De la Gardie juhtimisel vallutasid Narva ja järgmistel päevadel ka Ingerimaa. 1617. aastal sõlmitud Stolbovo rahuga jäi Narva Rootsi kuningriigi valdusse. Ingerimaa kubermangu keskus oli Narva linn, kus resideeris ka Ingerimaa kuberner või asehaldur. 1700. aastal alanud Põhjasõja algul, 30. novembril 1700 toimunud Narva lahingus saavutasid arvulises vähemuses olnud Rootsi väed Vene vägede üle hiilgava võidu. Põhjasõja (1700–1721) võitis siiski Venemaa ning Narva ja kogu Eesti läks Venemaa koosseisu. Vene väed hõivasid Narva linna 1704. aastal ja pärast Eestimaa muutmist Venemaaga kuulus linn koos Narva maakonnaga Peterburi kubermangu, kuid säilitas oma kohaliku omavalitsuse, rae ja allus kohtuasjus Eestimaa Ülemmaakohtule. 1797. aastal anti Narva maakonna alad Eestimaa kubermangu koosseisu ja liideti Viru kreisiga, kuid Narva linn jäi Peterburi kubermangu Jamburgi maakonna koosseisu. 1917. aastal toimunud Narva linnavolikogu valimiste järel sai Narva linnapeaks Ants Dauman, kelle juhtimisel korraldati linnas rahvahääletus, et teada saada, kas Narva peaks liituma Eestimaaga (eraldi Narva maakonnana). 21. detsembril 1917 tunnistas seda otsust (Narva eraldumist Jamburgi maakonnast ja eraldi Narva maakonna loomist) ka Eestimaa Nõukogude Täitevkomitee. Esimese maailmasõja lõpuetapil 1918. aasta 4. märtsil jõudsid Saksa väed Narva ning linnas valitsenud Nõukogude võimuorganid ja punakaart taandusid Jamburgi piirkonda. Saksa okupatsioon kestis 1918. aasta märtsist novembrini. 11.–14. novembril 1918 andsid Saksamaa esindajad kõrgema poliitilise võimu Balti riikides formaalselt üle rahvuslike valitsuste kätte ning Saksa väed hakkasid pärast Saksamaa kaotust Esimeses maailmasõjas, Compiègne'i vaherahu sõlmimist ja Novembrirevolutsiooni Saksamaal Narvast 28. novembril taganema ning 29. novembril võtsid eesti bolševikud Nõukogude Venemaa Punaarmee relvastatud jõudude abil linnas võimu. Vabadussõja käigus, 18.–19. jaanuaril 1919, vabastasid Eesti väed ja Soome vabatahtlikud Utria dessandiga linna bolševikest. Linnas tegutses Ivironi Jumalaema nunnaklooster. Jaanuaris 1919 läks kogu Narva linn Eesti Vabariigi kontrolli alla ning Nõukogude Venemaa tunnustas seda ametlikult Tartu rahulepingus (1920). Narva linnaosana oli Jaanilinna ametlik nimi Jaani eeslinn. Narva oli 1944. aastal kuus kuud rindelinn. Suurem osa Narva hoonetest, sealhulgas ajalooline vanalinn sai kannatada Nõukogude lennuväe pommirünnakute ja suurtükitule tagajärjel (märtsipommitamine Narvas). Narva 3550 sõjas purustatud kivihoonest olid taastamiskõlblikud vaid 198 hoonet. Enne sõda Narvas elanud 34 000 elanikust elas pärast sõda 1946. aastal seal vaid mõni üksik eestlane, põhiliselt linna äärealadel. Kuigi Narva vanalinna oli võimalik taastada ning enamiku majade ja kirikute müürid olid püsti, otsustas uus võim kõik maatasa teha. 1950. aastate alguses allesjäänud varemed õhiti ja vanalinna asemele ehitati suures osas praeguseni säilinud korterelamud. Pärast Teist maailmasõda asustas Nõukogude okupatsioonivõimud linna peamiselt mujalt Nõukogude Liidu aladelt pärit migrantidega. Endistele narvalastele, kes pärast sõda soovisid oma kodukohta Narvas tagasi tulla, ei andnud võimuorganid luba Narvasse elama asuda. Tänapäeval on Narva elanikest eestlasi vaid 4%. Narva jõe paremkaldal asuv Jaani linnaosa (Jaanilinn) eraldati Narvast ja liideti Vene NFSV-ga 1945. aastal. Narva rahvaarv jõudis 1973. aastaks 66 000 elanikuni. Narva linn asub Eesti kirdeosas Narva jõe läänekaldal 12 km kaugusel jõe suudmest Tallinna–Peterburi maantee ja raudtee ääres Eesti-Venemaa piiril Jaanilinna vastas. See paikneb 200 km kaugusel Tallinnast ida pool ning 20 km kaugusel Kingisseppast ja 130 km kaugusel Peterburist lääne pool. Ida-Virumaa keskasulast Jõhvist asub Narva 50 km kaugusel ida pool. Narva linna pindala on 68,95 km², sealhulgas linna põhiosast eraldatud ja Narva-Jõesuu linna territooriumiga ümbritsetud linnaosade Kudruküla ja Olgina pindala on vastavalt 5,08 km² ja 0,58 km². Narva asub Narva jõe kanjonis, mille kaitseks on moodustatud maastikukaitseala. Linna läbib Narva klindilõik. 1940. aastal olid Narvas järgmised linnaosad: Südalinn, Peetri eeslinn, Joaorg, Kreenholmi linnaosa, Siivertsi, Kadastiku, Paemurru ja Jaanilinn. Enne 2002. aastat oli Narva linnas 16 mikrorajooni. Narva linnas (6204 hektarit) on järgmised linnaosad: Narva linn Siivertsi Sutthoffi Pähklimäe Kalevi Vanalinn Joaoru Kerese Soldina (Narva) Kreenholmi Paemurru Kulgu Veekulgu Elektrijaama Kudruküla (560 ha) Olgina (58,15 ha)  Pikemalt artiklis Narva rahvastik 1. jaanuari 2017 seisuga elas Narvas 57 130 inimest. Suurim rahvusrühm on venelased, keda oli 83% linna elanikest. Eestlasi oli neist 2150 ehk 4%. Ukrainlasi – 1417 (2%), valgevenelasi – 1161 (2%), soomlasi – 394 (0,6%), ja tatarlasi – 298 (0,5%). 15. sajandil moodustasid Narva elanikkonnast 40–50% sakslased, 10–20% taanlased, soomlased, venelased, ülejäänud aga eesti ja vadja soost elanikud. 16. sajandi keskpaigas oli Narvas 40–50 maja, elanike arv ei ületanud 500–800 inimest: 20% olid sakslased, ülejäänud vadjalased, eestlased ja venelased. 1570. aastal elas Narvas umbes 5000 inimest. 1650. aastatel elas Jaanilinnaga ühendatud Narvas umbes 3300 elanikku, kelle seas oli seoses Narva kujunemisega kaubalinnaks Venemaa tsaaririigi piiril sakslasi, šotlasi, rootslasi, soomlasi, venelasi, eestlasi ja isureid. Põhjasõjas, pärast 1704. aastal toimunud linna vallutamist Venemaa sõjaväe poolt, deporteeriti enamik vana Narva elanikke Venemaale: Vologdasse, Kaasanisse, Astrahani ja Moskvasse. 3000 elanikust 1708. aastal, jäi Narva elama kõigest 300. Aastatel 1770–1780 saavutati rahvastiku sõjaeelne arv. 1779. aastal elas Narvas juba 2456 inimest, 1782. aastal 2614 inimest ja 1819. aastal umbes 3500 inimest. Narva on Eesti idapoolseim piiripunkt, mida läbivad Tallinna–Peterburi raudtee ja Peterburi maantee, mis suunduvad Loode-Venemaale ja Peterburi. Üle jõe kulgevad Sõpruse sild ja Narva raudteesild. Sõpruse sild (2009) Sõpruse sild (2013) Narva Sõpruse sild (2024) Raudteesild Tänapäeval on Narva nagu paljud Euroopa tekstiilitööstuse keskused hääbuva tööstusega linn. Tähtsamad tööstusharud on (osatähtsus müügitulust, 2021. aastal kokku umbkaudu 220 miljonit eurot) metallitoodete tootmine, masina- ja elektroonikatööstus ning masinate hooldus ja remont (umbes 60%). Märkimist väärivad välisomanduses ettevõtted: Fortaco (endine Komas), Hanza Mechanics, ETAL, Amphenol, oluline on ka Enefit Solutions Narva tehas; tekstiili-, rõiva- ja nahatööstus on juhtiva koha loovutanud, ettevõtted andsid müügitulust 17%. Tööstusharu veteran Kreenholmi Manufaktuur lõpetas tegevuse 2010. aasta lõpus. Tegutseb väikseid riideviimistluse ja õmblusvabrikuid ning Nakro nahavabrik; puidu-, mööbli-, plastitööstus; lisaks jäävad Narva tööstusareaali Narva karjäär ja energiaettevõtte Narva Elektrijaamad, mille Balti soojuselektrijaam asub linna piiril ja suurem Eesti soojuselektrijaam Narva-Jõesuu linna territooriumil. Viimase juures töötavad Eesti Energia Õlivabrikud. Narvas on kaks kultuurimaja, tegutseb Narva Muuseum, Narva Sümfooniaorkester ja teatristuudio Ilmarine. Alates 1997. aastast korraldatakse linnas Frédéric Chopini nimelist rahvusvahelist noorte pianistide konkurssi. Samuti tegutseb Narvas Kaitseliidu Narva malevkond ja Narva Eesti selts. Narva Aleksandri Suurkirik, Narva Jaani kirik, Narva Peetri kirik, Narva Issanda Ülestõusmise peakirik, Püha Miikaeli kirik, Narva Püha Antoniuse kirik, Jumalaema Uinumise kirik, Jumalaema Tunnustähe ikooni kirik, Narva Jumalaema Ibeeria ikooni kirik, Narva Ibeeria Jumalasünnitaja naisklooster, Vladimiri vennaste koguduse kirik, Jumalaema Narva pühakuju kirik, Narva Aleksander Nevski kirik. Narva Issanda Muutmise katedraal, Narva Pühade Kirilluse ja Metoodiuse kirik Vt ka Narva ja Ingerimaa superintendentide loend Narva Kreenholmi staadion Kalev-Fama staadion Narvas on loodud nii lastele kui ka täiskasvanutele suurepärased tingimused sportimiseks, linnas on kaks spordikooli ja mitukümmend spordiklubi. Narva Spordikeskus pakub mitmekülgseid võimalusi sportimiseks, treeninguteks ning spordiürituste läbiviimiseks. Narvas on sündinud maailmakuulus maletaja Paul Keres. Tänapäeval kannab üks linna tänavatest tema nime. Narva spordikoolide spordialavalik on lai: lauatennis, sõudmine, aerutamine, ujumine, kergejõustik, korvpall, võrkpall, jalgrattasport, poks, judo, laskesport, motosport, ilu- ja rühmvõimlemine, iluuisutamine, jäähoki, laskesuusatamine. Esimene kool Narvas oli Narva linnakool, mida on esimest korda mainitud 1501. aastal ja mis suleti 1846. aastal. Käesoleval ajal tegutsevad Narvas Narva Kesklinna Kool, Narva Eesti Põhikool, Narva Eesti Gümnaasium, Narva Keeltelütseum, Narva 6. Kool, Narva Kreenholmi Kool, Narva Paju Kool, Narva Pähklimäe Kool, Narva Soldino Kool, Narva Täiskasvanute Kool, Narva Vanalinna Riigikool ja Narva Õigeusu Gümnaasium. Tartu Ülikooli Narva kolledži avamisega tekkis võimalus omandada akadeemilist haridust ning õppida avatud ülikoolis täiendõppes. Kolledž on ka rahvusvaheliste konverentside, näituste ja seminaride toimumise koht ning noorte kohtumispaik. 2012. aastal avati vana Raekoja kõrvale ja sõjas hävinud börsihoone kohale kolledži uus hoone. Täiskasvanutele annab kutseharidust Narva Kutseõppekeskus, kus õpib üle 2000 inimese. Keskus õpetab välja spetsialiste teeninduse, ettevõtluse, kergetööstuse, infotehnoloogia, energeetika, ehituse, autoteeninduse ja keevitustööde alal. 2000. aasta sügisel avatud Narva Vanalinna Riigikool tegutseb keelekümbluspõhimõttel. Sügisest 2009 on koolis ka gümnaasiumiosa. Noorte tegevust koordineerib Narva Noortekeskus. Traditsiooniks on kujunenud iga-aastane Noortekeskuse korraldatav infomess Orientiir, kus soovijad saavad infot õppimisvõimaluste kohta Eestis ja kaugemalgi. 1957. aastast tegutseb Narvas linnavalitsuse toel Narva Noorte Meremeeste Klubi, mis oma ligikaudu 200 liikme ja kümmekonna töötajaga on ainus omataoline Nõukogude perioodist tänapäevani tegevust jätkav regulaarne merenduslik huvikool Eestis. Narva linna omavalitsusorganid on Narva linnavolikogu, mis valitakse hääleõiguslike linnaelanike poolt ja Narva linnavalitsus, mis moodustatakse linnavolikogu poolt. Narva linnavolikogu esimees on Irina Janovitš, Narva linnavalitsuse juht on Narva linnapea. 14. sajandist kuni 1585. aastani elati Narvas Lübecki linnaõiguse järgi, alates 1585. aastast Rootsi linnaõiguse järgi. Kuni Venemaa keisririigi linnaseaduse kehtestamiseni tegutses linnas kohaliku omavalitsusorganina Narva raad. Rae koosseisu kuulusid kaks bürgermeistrit ja kaheksa raehärrat. Üht bürgermeistrit nimetati justiits-, teist kommerts- ja politseibürgermeistriks. Raad koosnes bürgermeistritest ja raehärradest, kelleks olid linnas kinnisvara omavad mõjukamad linnakodanikud, enamasti suurkaupmehed või literaadid, ja juristiharidusega sündikust. 1870. aastal kehtestati Venemaa üldine linnaseadus, mille järgi linnades tuli moodustada linnaomavalitsus ehk linnavolikogu ja linnavalitsus. Balti kubermangude linnades kehtestati see 26. märtsil 1877 Aleksander II ukaasiga. Kui Narva kuulus Peterburi kubermangu koosseisu, siis moodustati seal linnaomavalitsus 1873. aastal. Aastatel 1917–1918, 1940–1941 ja 1944–1990 tegutses linnavalitsusasutusena Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogu ja selle täidesaatva organina Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee.  Pikemalt artiklis Narva linnapea 1993–1998 – Raivo Murd 1998–2000 – Eldar Efendijev 2000–2002 – Imre Liiv 2002–2013 – Tarmo Tammiste 2013–2015 – Eduard East 2015–2019 – Tarmo Tammiste 2019–2020 – Aleksei Jevgrafov 2020–2021 – Katri Raik 2021–2021 – Ants Liimets 2021–2023 – Katri Raik Alates 2023 – Jaan Toots 2017 – Aleksandr Brokk 2016 – Anatoli Štšura 2015 – Aleksandr Sutõrin 2014 – Boriss Paršin 2014 – Oskar Ida 2013 – Vladimir Mižui 2011 – Julia Dmitrijeva 2007 – Konstantin Sentšugov 2006 – Karin Taidre 2003 – Sergei Ivannikov 2003 – Liidia Šapkina 2002 – Vilma Talberg 2002 – Valentin Šidlovski 2000 – Anatoli Kozlovski 1999 – Anatoli Paal 1999 – Sergei Sovetnikov 1999 – Anelja Varul 1998 – Kristel Urm 1998 – Tatjana Jegorova 1984 – Ivan Gudimov 1984 – Leonhard Kronk 1974 – Karl Aru 1974 – Pjotr Romanenko 1974 – Anatoli Kozijev 1939 – Konstantin Päts Narva veetorn-elamu (2024) Joala 19, Narva Hüljatud maja Narvas (2024) Hermani linnus (2024) Narva Hermanni linnus Narva tänavate loend Narva hüdroelektrijaam Narva Lasteülikool Narva värav Peterburis (1814) Rootsi aukonsulaat Narvas Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud Narvas Siivertsi monument Monument Põhjasõjas Narva piiramisel langenud vene sõjaväelastele Narva Mihkli kirik Rootsi lõvi mälestusmärk Narva Kunstigalerii Vestervalli 21 Teises maailmasõjas langenud punaarmeelaste mälestussammas Narvas Narva haigla Narva Laste Loomemaja Narva teenetemärk Narva kultuurimaja Rugodiv Narva anglikaani kogudus Narva tank Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Lauri Kettunen. Narva nime algupära. Eesti Kirjandus 1920, nr 6, lk 195–197. Marje Joalaid. Vepslastest ja vepsa keelest, Fenno-Ugria, Lk 23 Paul Alvre. Eesti ja liivi keeleaines Henriku Liivimaa kroonikas, III : Kohanimed. Keel ja Kirjandus, 1985, nr 2, lk 100 Narva. Kohanimeraamat Kloostri müüride taga. Esmaspäev, 1. detsember 1930, nr 48, lk 3. Maa-amet on täpsustanud Eesti haldusüksuste piire ja pindala "Kudruküla teemaplaneeringu keskkonnamõju strateegiline hindamine. Tartu, 2013" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. august 2016. Vaadatud 7. jaanuaril 2016. Statistikaameti andmebaas "Invest in Narva". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2016. Vaadatud 20. veebruaril 2016. Pavel Naidjonov, NARVA EESTIKEELNE ELANIKKOND LÄBI AJALOO, NENDE IDENTITEET JA KEEL, Tartu Ülikool Filosoofiateaduskond Eesti ja Üldkeeleteaduse Instituut Roman Bode, Victoria bastion. Tallinn 1990 lk 28 Население районов, городов и поселков городского типа Эстонской ССР : по данным Всесоюзной переписи населения на 15 января 1970 года. Таллинн, 1972. Eesti Vabariigi maakondade, linnade ja alevite rahvastik. 1. osa, Rahvaarv rahvuse, perekonnaseisu, hariduse ja elatusallikate järgi : 1989. a. rahvaloenduse andmed : statistikakogumik. Tallinn, 1990, lk 27 Eesti Vabariigi maakondade, linnade ja alevite rahvastik. 1. osa, Rahvaarv rahvuse, perekonnaseisu, hariduse ja elatusallikate järgi : 1989. a. rahvaloenduse andmed : statistikakogumik. Tallinn, 1990, lk 32 Päring Statistikaameti andmebaasist Päring Statistikaameti andmebaasist 159 juuti, 73 lätlast, 149 poolakat, 18 rootslast, 14 inglast, 3 prantslast, 2 taanlast, 3 hollandlast, 6 šveitslast "Narva arvudes/Narva in figures 2008" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5. november 2010. Vaadatud 18. jaanuaril 2010. KIRIKUD, Narva usuelu "Koolid ja gümnaasiumid Narva kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2009. Vaadatud 3. juulil 2009. Fondiloend. 3.2. Linnaomavalitsused "Narva volikogu valis Jaan Tootsi linnapeaks". ERR. 05.10.2023. Narva koduleht Eesti Geoloogiakeskus. Eesti geoloogiline baaskaart, Tallinn 2009 Narva piiramine ja lahing a. 1700 Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiiv Jaan-Juhan Oidermaa, Narvast leiti kiviaegne asulakoht, err.ee, 30. juuni 2018 Poola Kuningriigi geograafiline leksikon Narva ja Jaanilinna topokaart 1978 Tim Marshall. On the Border: Narva. BBC, 26. oktoober 2022 (inglise keeles, audio, 27 min)