laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gyula Juhász

Gyula Juhász (4. aprill 1883 Szeged – 6. aprill 1937 Szeged) oli ungari luuletaja. Ta oli 20. sajandi esimese poole Ungari üks tuntumaid luuletajaid, enne Attila Józsefit oli ta ungari lüürika üks väljendusrikkamaid esindajaid. 1893–1902 õppis ta Szegedi gümnaasiumis. 21. mail 1899 ilmusid tema esimesed luuletused ajalehes Szegedi Napló ja 25. augustil ilmus luuletus "Ovidius" ajalehes Budapesti Napló. 1903–1906 oli ta Budapesti ülikoolis ungari-ladina haru üliõpilane. Ta sõbrunes Mihály Babitsiga, Dezső Kosztolányiga ja Gábor Oláh’ga. 26. novembril 1904 sai ta üliõpilaste meeleavaldusel politseiniku mõõgast kätte ja pähe haavata. 1905. aastal tutvus ta Endre Adyga, kellele ta avaldas suurt mõju. Juhász sai varakult aru Ady luuletajaandest.  1906 sooritas ta õpetajaeksami ning õpetas seejärel Máramarosszigeti gümnaasiumis (1906–1908). 1907 ilmus Szegedis tema esimene luulekogu. 6. märtsil 1914 tulistas ta end Budapestis Nemzeti Szálló hotellis rindu. Ta raviti haiglas terveks. 8. jaanuaril 1917 sai ta närvivapustuse ja sattus jälle haiglasse. 9. aprillil tunnistati ta ametlikult vaimuhaigeks. Jaanuaris 1915 ilmus tema teine luulekogu "Új versek" ('uued luuletused'). Gyula Juhász oli kogu elu õnnetu ja üksildane inimene, kelle traagiline haigus ja pessimistlik iseloom jätsid jälje tema luulele. Tema stiili mõjutas sümbolism vähem kui suuri sajandialguse uuendajaid, tema keel oli konkreetsem ja selgem. Tema luuletused on üldiselt lühikesed. Juhász Gyula versei : 1905-1907. Szeged, (1907) Új versek. 1908-1914. Békéscsaba, Tevan, (1914) Késő szüret : luuletused. Budapest, Táltos, (1918) Ez az én vérem : luuletused. Szeged, [Endényi], (1919) Nefelejcs : luuletused. Szeged, Kovács Henrik, (1921) (Szeged : Délmagyarország Hírlap- és Nyomdavállalat) Holmi (jutustus). Budapest, Genius, (1929) Fiatalok, még itt vagyok! Luuletused. Szeged, Magyar Téka, (1935) Juhász Gyula összes versei /eessõna Sándor Sík, väljaandja Imre Paku. [Szeged], Szukits, (1940-1941) Juhász Gyula: Szabadkai versek. Szabadka, Városi Nyomda, (1943). Juhász Gyula kogutud teosed, koostanud László Péter. 1.-9. köide. Budapest, Akadémiai Kiadó, (1963-1981) ISBN 963-05-0040-X Juhász Gyula kogutud luuletused, järelsõna László Péter . 1.-2. köide, Budapest, Unikornis, (1993) ISBN 963-8350-00-8 Uuesti ilmunud 2002, 2006.
Valgustus (filosoofia)

Valgustus on Immanuel Kanti essee "Mis on valgustus?" järgi inimese väljumine tema omasüülisest alaealisusest. Alaealisuse põhjuseks pole mitte aru puudumine, vaid puuduv otsusekindlus ja mehisus, kasutamaks oma aru kellegi teise juhatuseta. Oma aru kasutavat täiskasvanut iseloomustatakse kahe omaduse kaudu: võtta vastutus oma tegude eest ja samal ajal pidada kinni ühiskonda reguleerivatest lepetest. Kanti essee pealkirja järgi hakati filosoofia ajaloos kutsuma järgnevat ajalõiku valgustusfilosoofiaks. Jürgen Habermas hakkas mõtlemise ja hariduse aluseks olevat valgustusideoloogiat nimetama valgustuse projektiks.
Augusts Voss

Augusts Voss (vene keeles Август Эдуардович Восс; 30. oktoober 1919 Saltõkovo, Tjumeni kubermang (tänapäeval Omski oblast) – 10. veebruar 1994 Moskva) oli Nõukogude Liidu ja Läti NSV partei- ja riigitegelane. Augusts Voss sündis 1919. aastal (teistel andmetel 1916. aastal) Siberis läti talupoja perekonnas. 1939. aastal lõpetas ta Tjumeni Õpetajate Instituudi ja töötas seejärel õpetajana. 1940. aastal kutsuti Augusts Voss Punaarmeesse. Teisest maailmasõjast võttis ta osa poliittöötajana. 1945. aastal suunati Augusts Voss Läti NSV-sse, kus esialgu töötas Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee instruktorina. 1945–1948 õppis ta NLKP Keskkomitee juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis. 1949–1950 oli ta Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee teaduse ja kõrgkoolide sektori juhataja ja Läti Riikliku Ülikooli parteiorganisatsiooni sekretär. 1950–1953 õppis ta NLKP Keskkomitee juures asuv Ühiskonnateaduste Akadeemia aspirantuuris. Majandusteaduse kandidaadi kraadi sai 1953. aastal. 1953–1954 töötas Augusts Voss Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee teaduse ja kultuuri osakonna juhatajana, 1954–1960 parteiorganite osakonna juhatajana. 1960–1966 oli ta Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär. 15. aprillist 1966 kuni 14. aprillini 1984 oli Augusts Voss Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär.. 1984–1989 oli ta Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu esimees. 1971–1990 oli Augusts Voss NLKP Keskkomitee liige. Augusts Voss valdas hästi läti keelt, kuid avalikult esines vene keeles. Augusts Voss on maetud Moskvasse Trojekurovo kalmistule. Soviet republics. Latvian S.S.R. rulers.org Augusts Voss Nekropole
Augusts Kirhenšteins

Augusts Kirhenšteins (18. september (vkj 6. september) 1872 Mazsalaca – 3. november 1963 Riia) oli läti mikrobioloog ja Nõukogude Liidu ning Läti NSV riigitegelane. Augusts Kirhenšteins lõpetas 1902. aastal Tartu veterinaariinstituudi, seejärel töötas veterinaarina Valmieras ja Limbažis. Ta osales 1905. aasta revolutsioonilistes sündmustes ja oli sunnitud emigreeruma Šveitsi. Esimesest maailmasõjast võttis Augusts Kirhenšteins osa Serbia armee koosseisus. 1917. aastal pöördus Kirhenšteins Lätisse tagasi, ta teenis Läti armees kaptenina. 1919. aastast oli ta Läti Ülikooli dotsent ja 1923. aastast professor. Pärast Läti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt määrati Augusts Kirhenšteins 20. juunil 1940 Stalini emissari Andrei Võšinski mahitusel Läti uue marionetliku valitsuse peaministriks. Sellel ametikohal oli ta kuni 25. augustini 1940. Lisaks oli Augusts Kirhenšteins 21. juulist 1940 kuni 25. augustini 1940 Läti presidendi kohusetäitja. 25. augustist 1940 kuni 11. aprillini 1952 oli Augusts Kirhenšteins Läti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees. Ühtlasi oli ta aastatel 1941–1952 NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja. 1941. aastal astus Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse. 1949. aastast oli Kirhenšteins Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee liige, aastatel 1949–1952 Keskkomitee büroo liige. Aastatel 1946–1962 oli ta Läti NSV Teaduste Akadeemia Mikrobioloogia Instituudi direktor ja 1951–1958 Läti NSV Teaduste Akadeemia asepresident. Augusts Kirhenšteins self.gutenberg.org Soviet republics. Latvian S.S.R. rulers.org Rīga : enciklopēdija. Rīga, 1988, lk. 357 Kirhenšteins Augusts letonika.lv
Nadvirna rajoon

Nadvirna rajoon (ukraina keeles Надвірнянський район) on rajoon Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis. 2013. aastal elas seal 114 859 inimest. Rajooni halduskeskus on Nadvirna linn. Bili Oslavõ Tšorni Oslavõ Tšornoi Potik Чисельність наявного населення України на 1 січня 2019 року, vaadatud 25.06.2019.
Tõvrivi rajoon

Tõvrivi rajoon (ukraina keeles Тиврівський район) oli rajoon Ukrainas Vinnõtsja oblastis. 2013. aastal elas seal 43 486 inimest. Rajooni halduskeskus oli Tõvriv. Rajoonis oli Gnivani linn ja kaks alevit (Tõvriv ja Sutõskõ). 2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Tõvrivi rajoon Vinnõtsja rajooniga. Borskiv Bušõnka Dovhopolivka Dzvonõhha Fedorivka Jarõšivka Kalnõšivka Kanava Nove Misto Pidlissivka Selõštše Sokolõntsi Šenderiv Ujarõntsi Urožajne Vassõlivka Zarvanka Чисельність наявного населення України на 1 січня 2018 року, vaadatud 14.06.2019.
Luhõnõ rajoon

Luhõnõ rajoon (ka Luginõ rajoon; ukraina keeles Лугинський район) oli rajoon Ukrainas Žõtomõri oblastis. 2013. aastal elas seal 17 161 inimest. Rajooni halduskeskus oli Luhõnõ. 2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Luhõnõ rajoon Korosteni rajooniga. Bovsunõ Ivanivka Stepanivka Tšervona Voloka Verbivka Чисельність наявного населення України на 1 січня 2018 року, vaadatud 17.06.2019.
Eesti NSV taluseadus

Eesti NSV taluseadus oli Eesti NSV Ülemnõukogus 6. detsembril 1989 vastu võetud seadus, mis jõustus 25. detsembril 1989 ning kaotas lõplikult kehtivuse 17. juunil 2013. Seadus kehtestas juriidilise aluse talude loomiseks Eesti taasiseseisvumise aegse maareformi käigus, määratledes muuhulgas talu, talupere ja taluperemehe mõisted ning talude liigid (põlistalu ja renditalu). Taluseadus soodustas talude rajamist ja taastamist. Teiste sätete seas kinnitas seadus näiteks, et taluperemeest ei kutsuta sõjaväe kordusõppustele, taluperemehel on õigus kasutada kohalikke maavarasid (liiv, kruus, savi, paas, turvas jms) talu vajadusteks ning talu loomisest viie aasta jooksul on talu maksude maksmisest vabastatud. Reglementeeriti ka kolhooside ja sovhooside varast osakute eraldamine ning talude väljaehitamine riiklike vahendite arvel. Seaduse sissejuhatus kõlas järgmiselt: "Vabariigi täielikule isemajandamisele ülemineku üheks teeks põllumajanduses on suurtootmise vormide kõrval võrdsetel alustel ajalooliselt meie rahvuskultuuri ja tootmiskogemusi kandvate ning majanduslikku initsiatiivi ja iseseisvust võimaldavate talude taastamine ja uute loomine. Majandusliku konkurentsi tingimustes võimaldab see leida sobivamaid tootmisvorme põllumajanduses. Käesolev seadus annab maaharijale võimaluse ise valida, millistes majandussuhetes ta soovib osaleda, loob eeldused ja võimalused talude moodustamiseks, garanteerib nende õigusliku ja majandusliku iseseisvuse, vara kaitse, kindlustab taluperele sotsiaalse õigluse ja võrdsuse elanikkonna teiste gruppidega." Üks seaduseelnõu autoreist oli Heldur Peterson. https://www.riigiteataja.ee/akt/13246067?leiaKehtiv https://www.riigiteataja.ee/akt/30680 Eesti NSV taluseadus Eesti NSV taluseadus (algtekst)
Bautzen

Bautzen (ülemsorbi keeles Budyšin) on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal, Bautzeni kreisi keskus. Asub Spree jõe ääres. Bautzen on sorbi kultuuri keskus. Bautzenit (poolakeelne nimi Budziszyn) on esmamainitud 1002. aastal. 1018. aastal sõlmiti seal Poola Boleslaw I Vapra ja Püha Rooma riigi keisri Heinrich II vahel Bautzeni rahuleping, mis määras ära Poola ja Püha Rooma riigi piiri. 1213. aastal sai Bautzen linnaõigused. Teise maailmasõja järel, kui paljud Saksa idapoolsed alad anti Poolale, siis Bautzen ja Görlitz jäid Saksa DV-le. Bautzeni lahing (1813), Kuuenda koalitsiooni sõjas Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Bautzeni koduleht
Kostmine küsimusele: Mis on valgustus?

"Kostmine küsimusele: Mis on valgustus?" ("Beantwortung der Frage: Was ist Aufklärung?") on Immanuel Kanti essee, mis ilmus 1784. aasta ajalehes Berlinische Monatsschrift. Kant esitab selles valgustuse mõiste ühiskondliku sisu. Valgustatud inimene on Kantil ennast hariv vabalt mõistust kasutav isemõtleja. Valgustus tähendab isemõtlemist ning valgustatud inimeste või õpetlaste ülesanne on arutleda: Oma mõistuse avalik tarvitus peab olema vaba igal ajal, ja ainult see saab inimeste seas valgustuse teoks teha. Sapere aude! Immanuel Kant. Mis on valgustus?. - Akadeemia 4/1990, lk 801–810. Tõlkinud Eduard Parhomenko. (PDF, allalaaditav Rahvusraamatukogu veebiarhiivist Digar.)
Sampo Sarkola

Sampo Sarkola (sündinud 31. jaanuaril 1978) on Soome näitleja. Ta on lõpetanud Helsingi Teatriakadeemia rootsikeelse kursuse. Aastatel 2004–2016 oli ta Helsingi Linnateatri rootsikeelse Lilla Teaterni koosseisuline näitleja. 2022. aasta seisuga on ta mänginud kolmekümnes filmis. 2015. aastal valminud Eesti filmis "Supilinna Salaselts" mängis ta Arttu Peltmaad. 2011. aastal võitis ta parima meeskõrvalosatäitjana Jussi auhinna (rolli eest filmis "Kohtaamisia"). Sampo Sarkola isa on näitleja Asko Sarkola. Sampo Sarkola andmekogus IMDb (inglise)
Murovani Kurõlivtsi rajoon

Murovani Kurõlivtsi rajoon (ukraina keeles Мурованокуриловецький район) oli rajoon Ukrainas Vinnõtsja oblastis. Selle keskus oli Murovani Kurõlivtsi alev. 2013. aastal elas seal 26 734 inimest. 2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Murovani Kurõlivtsi rajoon Mohõliv-Podilskõi rajooniga. Bahtõn Balkivka Biljanõ Derešova Dolõnjanõ Halaikivtsi Kamjanetski Hutorõ Kotjužanõ Krõvohõžõntsi Lutšõnets Mõhhailivtsi Naddnistrjanske Obuhhiv Perekorõntsi Rivne Znamenivka Žvan Vilšanka Võštšeoltšedajiv
Jampili rajoon (Vinnõtsja oblast)

Jampili rajoon (ukraina keeles Ямпільський район) oli rajoon Ukrainas Vinnõtsja oblastis. Rajooni halduskeskus oli Jampili linn. 2013. aastal elas seal 41 530 inimest. 2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Jampili rajoon Mohõliv-Podilskõi rajooniga. Bezvodne Bila Deržanka Dobrjanka Dovžok Dzjubrove Dzõgivka Frankivka Katškivka Pidlissivka Prõdnistrjanske Ratuš Sloboda-Pidlissivska Tsekõnivka Velõka Kisnõtsja Чисельність наявного населення України на 1 січня 2018 року, vaadatud 14.06.2019.
Galina Prozumenštšikova

Galina Prozumenštšikova (26. november 1948 Sevastopol – 19. juuli 2015 Moskva) oli Nõukogude Liidu ujuja. Prozumenštšikova oli esimene Nõukogude Liidu ujuja, kes võitis ujumises olümpiamängudel kuldmedali. Ta püstitas kokku viis maailmarekordit: http://ria.ru/sport/20150719/1136833885.html
Diplomaatia mõisteid

Siin on loetletud diplomaatia mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Agrément - Alaline esindaja – Alaline esindus - Asjur - Atašee - Aukonsul Demarš - Depešš - Diplomaat - Diplomaatiline ametiaste - Diplomaatiline auaste - Diplomaatiline esindus - Diplomaatiline korpus - Diplomaatiline teenistusaste - Diplomaatiline õigus - Diplomaatilised suhted - Diplomaatiliste suhete katkestamine Eksekvaatur - Erakorraline ja täievoliline suursaadik - Erakorraline saadik ja täievoliline minister Ius legationis Kaitseatašee - Konsul - Konsulaaragent – Konsulaarasutus - Konsulaat Legatsioon Noot - Nuntsius Parafeerimine - Parlamentäär - Peakonsul Saadik - Saatkond - Suursaadik - Suursaatkond Täievoliline esindaja Ultimaatum Välisdelegatsioon – Välisesindus - Välisministeerium
Beršadi rajoon

Beršadi rajoon (ukraina keeles Бершадський район) oli rajoon Ukrainas Vinnõtsja oblastis. 2013. aastal elas seal 61 506 inimest. Rajooni halduskeskus oli Beršadi linn. 2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Beršadi rajoon Haissõni rajooniga. Balanivka Berezivka Berizkõ-Beršadski Džulõnka Florõne Hmarivka Holdašivka Jalanets Kõdrassivka Košarõntsi Krasnosilka Krušõnivka Mala Kõrijivka Pjatkivka Potašnja Serebrija Šljahhova Ternivka Tõrlivka Tšernjatka Ustja Velõka Kõrijivka Vijtivka https://www.citypopulation.de/php/ukraine-admin.php
Tanumi vald

Tanumi vald (rootsi keeles Tanums kommun) on vald Rootsis Västra Götalandi läänis. Valla keskus on Tanumshede. Vald moodustati 1971. aastal kolme varasema haldusüksuse liitmisel. Elanike arv on 12 350 (2015). Göteröd Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980
Tiiu Vihalemm

Tiiu Vihalemm (sündinud 13. aprillil 1940) on eesti biokeemik ja toitumisteadlane. Ta lõpetas aastal 1963 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna keemiaosakonna orgaanilise keemia erialal ja kaitses aastal 1971 väitekirja. Ta töötas pikka aega Tartu Ülikooli biokeemia instituudis. Tiiu Vihalemm oli teadusfilosoof Rein Vihalemma abikaasa ja on sotsioloog Triin Vihalemma ema 2005 Tartu Ülikooli medal 2010 Tartu Ülikooli aumärk [1] "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Tiiu Vihalemm Eesti Teadusinfosüsteemis
Ameerika Ühendriikide Föderaalne Lennuamet

Ameerika Ühendriikide Föderaalne Lennuamet (inglise keeles Federal Aviation Administration, lühendatult FAA) on Ameerika Ühendriikide riiklik lennuamet. FAA on Ameerika Ühendriikide Transpordiministeeriumi allasutus, mis tegeleb Ameerika Ühendriikide tsiviillennuliikluse korraldamise ja järelevalvega. USA Föderaalne Lennuamet loodi 1958. aastal föderaalse lennundusseadusega (inglise keeles Federal Aviation Act) ja algselt oli selle nimetuseks Föderaalne Lennundusagentuur (inglise keeles Federal Aviation Agency). Oma praeguse nimetuse sai asutus 1966. aastal, kui sellest sai Ameerika Ühendriikide Transpordiministeeriumi allasutus.
Anatoli Lunatšarski

Anatoli Vassiljevitš Lunatšarski (vene keeles Анатолий Васильевич Луначарский; 23. november (11. november vkj) 1875 Poltava, Venemaa – 26. detsember 1933 Menton, Prantsusmaa) oli Vene revolutsionäär, nõukogude riigi- ja haridustegelane, kirjanik, tõlkija, publitsist, kriitik ja kunstiteadlane. Lunatšarski osales nii Vene 1905. aasta revolutsioonis kui ka Oktoobrirevolutsioonis, mille järel oli ta 26. oktoobrist 1917 kuni 12. septembrini 1929 Nõukogude Venemaa esimene rahvavalgustuse rahvakomissar. 1905. aastal oli ta Genfis ajalehe Vperjod toimetuses. Ajalehe peatoimetaja oli Vladimir Lenin ning kuigi sellest ilmus 4 kuu jooksul ainult 18 numbrit, on väljaanne tähelepanuväärne selle poolest, et see oli esimene bolševike maailmavaadet väljendanud ajaleht pärast VSDTP jagunemist menševikeks ja bolševikeks. Aastatel 1930–1932 esindas ta NSV Liitu Rahvasteliidus. 20. augustil 1933 nimetati ta NSV Liidu täievoliliseks esindajaks (diplomaatilise esinduse juhiks) Hispaanias ajal, mil Hispaania kodusõda tundus möödapääsmatuna. Kuid Hispaaniasse ta ei jõudnudki ja suri veel samal aastal. Ta on maetud Moskva Kremli müüri äärde Punasel väljakul. Venemaa Teatrikunsti Instituudi (GITIS) nimi aastatel 1934–1992 oli Anatoli Vassiljevitš Lunatšarski nimeline Riiklik Teatrikunstiinstituut. Karl Marx ja sotsialistline revolutsioon. Peterburi, 1919 Kuidas sündis teadus? Kuidas sündis kunst? Peterburi, 1919 Üleilmlik ja klassiline kultuur. Peterburi, 1919 Karl Marx. Peterburi, 1920 Vendlus. Tõlkinud K. Dixi. Omsk, 1920 Võimu hullustuses. Tõlkinud Artur Adson. Tallinn, 1924 Anatoli Lunatšarski "Valitud artiklid" Tallinn: Eesti Raamat, 1975 Anatoli Lunatšarski "Vene ja nõukogude kirjandusest" Tallinn: Eesti Raamat, 1976 Vabastatud Don Quijote. Tallinn, 1977 Anatoli Lunatšarski "Väliskirjandusest". (Tõlkinud Aleksander Klejnot.) Tallinn: Eesti Raamat, 1977 Zara Mints "A. Lunatšarski kriitikuna" – eessõna raamatule: A. Lunatšarski, "Valitud artiklid" Tallinn: Eesti Raamat, 1975, lk 5–25
Urve Karuks

Urve Karuks (neiupõlvenimega Urve Aasoja; 18. jaanuar 1936 Tallinn – 18. juuli 2015 Toronto, Kanada) oli eesti luuletaja ja tõlkija. Urve Karuks põgenes 1944. aastal koos emaga Nõukogude okupatsiooni eest Eestist. Ta käis koolis Saksamaa põgenikelaagreis. 1951. aastal asus perekond ümber Kanadasse. Seal õppis ta aastatel 1951–1955 Jarvis Collegiate Institute'is ja Toronto Ülikoolis sotsioloogia erialal, mille lõpetas 1966. aastal magistrikraadiga.  Karuks kuulus Eesti Naisüliõpilaste Seltsi Toronto koondisse. Urve Karuksilt ilmusid luulekogud "Savi" (1968) ja "Kodakondur" (1976) ning valikkogu "Laotusse lendama laukast" (1992). Karuksi loomingut mõjutasid teiste seas Betti Alver, Paul-Eerik Rummo ja Jaan Kaplinski. Ta on kirjutanud eesti, inglise ja saksa keeles. 1978 Eesti Kunstide Keskuse laureaat 1994 The National Library of Poetry auhind Tema isa oli sõjaväelane ja politseinik Voldemar Aasoja. Mida teame Urvest? Estonian World Review, 30. aprill 2004. Vaadatud 20.07.2015. Suri väliseesti luuletaja Urve Karuks Õhtuleht, 19. juuli 2015. Eda Oja. Mida teame Urvest? Estonian World Review, 30. aprill 2004.
Metoik

Metoik (vanakreeka keeles metoikos 'ümberasuja') oli antiikajal Kreekas, eeskätt Ateenas elav vaba isik, kes polnud sündinud polise kodanike järglasena, vaid oli mujalt sissesõitnu. Metoikidel polnud kodanikuõigusi. Nad olid põhiliselt kaupmehed ja käsitöölised ja mõnedki neist said väga rikkaks. Elamis-, kauplemis- ja käsitööõiguste eest maksid nad erilist kaitseraha (metoikioni). Tuntumad metoikidest on näiteks Lysias, Aristoteles jt.
Novoazovski rajoon

Novoazovski rajoon (ukraina keeles Новоазовський район) on rajoon Ukrainas Donetski oblastis Aasovi mere kaldal. 2013. aastal elas seal 35 737 inimest. Rajooni halduskeskus on Novoazovski linn. Venemaa relvajõudude sissetungi järel on suurem osa rajoonist valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all. Bezimenne Krasnoarmiiske Sahhanka 24tv: Російські війська захопили Новоазовськ
Starobeševe rajoon

Starobeševe rajoon (ukraina keeles Старобешівський район) on rajoon Ukrainas Donetski oblastis. 2013. aastal elas seal 50 675 inimest. Koloskõ Komsomolske Kumatšove Starobeševe
Nothos

Nothos (eesti keeles 'vallaslaps', 'segavereline', 'ebaehtne'; mitmus nothoi) oli antiikajal Ateenas elav isik, kelle isa oli kodanik, ema aga ori või konkubiin. Nothos ei omanud kodanikuõigusi, kuid polnud ka lihtsalt metoik, vaid nothoi moodustasid polises omaette ühiskonnagrupi.
Lollapalooza

Lollapalooza on iga-aastane muusikafestival, mis toimub Ameerika Ühendriikides Chicagos Grant Parkis. Muusikafestivalile pani aluse Perry Farrell 1991. aastal, kes korraldas oma ansambli Jane's Addiction hüvastijätuturnee raames suurejoonelise kontserdi. Festivalil esinevad tuntud ja vähem tuntud heavy metal'i, alternatiivroki, punk rock'i ja hiphopansamblid. Teiste seas on festivalil esinenud eesti laulja Kerli 2011. aastal. Kerli esineb mainekal Lollapalooza muusikafestivalil, Postimees.ee, 27. aprill 2011  Lollapalooza – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Bahmuti rajoon

Bahmuti rajoon (ukraina keeles Бахмутський район; kuni 2016. aastani Artemivski rajoon) on rajoon Ukrainas Donetski oblastis. Bahmut Ivanivske Kodema Lohvõnove Oleksandrivsk Verhnjokamjanske Vuhlehirsk https://decentralization.gov.ua/news/12639 "Верховна Рада України ухвалила Постанову "Про перейменування окремих населених пунктів та районів"" (ukraina). Ukraina Ülemraada. 4. veebruar 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuni 2016. Vaadatud 5. veebruaril 2016.
Lena Andersson

Lena Margareta Andersson (sündinud 18. aprillil 1970 Stockholmis) on rootsi romaanikirjanik ja ajakirjanik. Ta on õppinud Stockholmi Ülikoolis inglise ja saksa keelt ning politoloogiat, tal on nendes ainetes bakalaureusekraad. Ta on teinud kaastööd ajalehtedele Svenska Dagbladet ja Today's News ning juhtinud raadiosaateid. Tema romaan "Egenmäktigt förfarande – en roman om kärlek" võitis 2013. aastal Rootsi kirjandusauhinna Augustipreemia ja ajalehe Svenska Dagbladet kirjandusauhinna. 1999 – "Var det bra så?" (romaan) 2001 – "Duktiga män och kvinnor" 2004 – "Du är alltså svensk?" (romaan) 2006 – "Duck City" (romaan) 2009 – "Slutspelat" (romaan) 2011 – "Förnuft och högmod" (romaan) 2013 – "Egenmäktigt förfarande – en roman om kärlek" (romaan; inglise keeles "Wilful Disregard", 2013, tõlkinud Sarah Death; eesti keeles "Omavoli", 2015, tõlkinud Tiina Mullamaa) 2013 – "Ingens mamma" (antoloogia) 2014 – "Utan personligt ansvar" (romaan) 2018 – "Acts of Infidelity" (romaan, inglise keelde tõlkinud Saskia Vogel) 2022 – "Son of Svea" (romaan, inglise keelde tõlkinud Sarah Death) Tema romaanidest on eesti keeles ilmunud "Omavoli" (2015, sarjas "Põhjamaade romaan", tõlkija Tiina Mullamaa) (originaal: 2013, "Egenmäktigt förfarande") ja 2017. aastal "Isiklikult vastutamata" (tõlkija Maarja Aaloe).
Pános Skourlétis

Pános Skourlétis (kreeka keeles Πάνος Σκουρλέτης; sündinud 1. jaanuaril 1962 Ateenas) on Kreeka poliitik, vasakradikaalse erakonna SYRIZA liige. Alates 17. juulist 2015 on ta Kreeka energeetikaminister. Ta õppis Pireuse ülikoolis majandust. Ülikoolis olles oli ta eurokommunistliku noorsooühingu aktivist. Ta on olnud ka Synaspismose (vasakpoolsete ja ökoloogiliste liikumise koalitsiooni) aktivist. Oktoobrist 2009 on ta SYRIZA eestkõneleja. Ta oli 27. jaanuarist 2015 kuni 17. juulini 2015 Aléxis Tsíprase valitsuses tööminister, 17. juulist 2015 on ta Kreeka energeetikaminister. Kreeka peaminister vahetas välja kümme ministrit
Mike Nichols

Mike Nichols (sünninimi Mihhail Igor Peškovski; 6. november 1931 Berliin – 19. november 2014 New York) oli USA teatrilavastaja ja filmirežissöör ning filmiprodutsent. Oscar 1968 – parima lavastaja Oscar filmi "Elluastuja" eest Briti Akadeemia auhind 1967 – filmi "Who's Afraid of Virginia Woolf?" eest 1969 – parima filmi ja lavastaja kategoorias filmi "Elluastuja" eest Kuldgloobus 1968 – parima lavastaja kategoorias filmi "Elluastuja" eest Oscari nominatsioonid 1967 – filmi "Kes kardab Virginia Woolfi?" eest 1984 – filmi "Silkwood" eest 1989 – filmi "Working Girl" eest 1994 – filmi "The Remains of the Day" eest Kuldgloobuse nominatsioonid 1967 – filmi "Kes kardab Virginia Woolfi?" eest 1984 – filmi "Silkwood" eest 1989 – filmi "Working Girl" eest 2005 – filmi "Tule lähemale" eest 2001 – National Medal of Arts Mike Nichols andmekogus IMDb (inglise)
Alex Rocco

Alexander Federico Petricone; tuntud kui Alex Rocco (29. veebruar 1936 Cambridge (Massachusetts) – 18. juuli 2015 Los Angeles) oli USA filminäitleja. Alex Rocco ilmselt tuntuim roll oli Moe Greene'i osa filmis "Ristiisa". Alex Rocco andmekogus IMDb (inglise)