laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mootorratas

Mootorratas (kõnekeeles ka motikas, tsikkel, mototsikkel; van. mototsüklett ja ingliskeelse laensõnana ka baik) on liiklusseaduse mõistes külghaagisega (ehk külgkorviga) või külghaagiseta kaherattaline mootorsõiduk, mille sisepõlemismootori töömaht on üle 50 cm³ või valmistajakiirus on üle 45 km/h. Arengumaades kasutatakse väikesekubatuurilisi mootorrattaid põhiliselt soodsa ja kättesaadava transpordivahendina. 58% kõikidest maailma mootorratastest asub Aasia maades. Arenenud riikides loetakse mootorratast luksusesemeks[viide?] ning see leiab kasutust vaba aja veetmisel, elustiili aksessuaarina või identiteedi sümbolina. Erandi moodustab Ühendkuningriik, kus mootorratas leiab laialt kasutust igapäevase transpordivahendina, sest on teatud olukordades autost praktilisemad ja ökonoomsemad. Levinud mootorratta kasutusviis on motokuller. Lisaks sellele, et mootorrattasõit on transpordiviis või spordiliik, on sellest saanud omaette subkultuur ja elustiil. Kuigi mootorrattasõit on tegevus, mida enamjaolt harrastatakse üksi, võib ta olla vägagi sotsiaalne: mootorratturitel on tavaliselt tugev kokkuhoidmis- ja kogukonnatunne. Mootorratturid organiseeruvad tihtipeale klubidesse või väheformaalsetesse ühendustesse kas mootorratta tüübi, kasutusviisi (matkamine, mootorrattaehitus, maastikusõit jms), harrastatava spordiala (motokross, võidusõit ringrajal jms) või isiklike tõekspidamiste alusel. Eesti suurim ja vanimmootorratturite ühendus on Motokommuun Biker.ee (alates 2003). Vanima nimetusele pretendeerib ka vanatehnika klubi UNIC, aga see pole puhtakujuline mootorratturite ühendus, vaid ühendab kõiki vanatehnika entusiaste, nende hulgas mootorrattureid. mootorrattur juhtraud mopeed motoroller mootorrattasport mootorrattatehaste loend Classic Riders Eesti mootorratturite kogukond Biker.ee Yamaha Diversion BMW R75 Husqvarna mootorrattad Honda CBR600RR Liiklusseadus. Vastu võetud 14.12.2000. a seadusega (RT I 2001, 3, 6), jõustunud 1.02.2001 Eesti Mootorratturite kogukond Biker.ee
Rood-lesiksammal

Rood-lesiksammal (Pseudoleskeella nervosa) on samblaliik kerasamblaliste sugukonnast. Sammal kasvab metsas ja kohtades, kus aluspõhi paljandub. Teda leidub Eestis väga sagedasti. Rood-lesiksammal andmebaasis eElurikkus
Paide valla vapp

Paide valla vapp on Järva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Paide valla vapp. Vapp kinnitati 11. aprillil 1995. Mustal hõbedase äärisega kilbil on neli kaldristina paigutatud kuldset viljapead. Vapi värvid ja kujundid tähistavad Püha Annat (Anna kihelkond ja kirik) ning valla maade põllumajanduslikku tähtsust. Must ja hõbe on ka Eestimaa kaitsja neitsi Maarja värvid ning tema kaudu ka orduriigi ja Eesti lipu värvid. Paide valla lipp Järva maakond Paide valla sümboolika valla kodulehel Paide valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Paide lipp

Paide valla lipp on Paide linna lipp. Lipp on kinnitatud 24. juulil 1992. Paide linna lipp koosneb kahest osast. Lipu vardapoolne 1/3 pikkune osa koosneb kahest rohelisest ja ühest valgest laiust järgmise asetusega: peal ja all 2/5 laiused rohelised laiud ja nende vahel, lipu keskel 1/5 laiune valge laid. Lipu teine, 2/3 pikkune osa koosneb samalaiustest laidudest vastandasetuses nii, et ülemine ja alumine 2/5 laiused laiud on valged ja nende vahel keskmine 1/5 laiune laid on roheline. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2. Paide vapp Järva maakond Paide linna sümboolikast Paide linna veebilehel Paide sümboolika Riigikantselei kodulehel
Piret Aava

Piret Aava (sündinud 8. juulil 1980) on eestlasest endine modell. Ta oli 26. novembrist 3. detsembrini 2001 Playboy nädala kübertüdruk. Praegu töötab ta New Yorgis kosmeetikuna. Ta on esinenud teleseriaali "Seks ja linn" massistseenis ekraaniajaga 2 sekundit. Pireti pikkus on 175–176 cm ning kaal teadaolevatel andmetel 56,6–58 kg. Tema rinnaümbermõõt on 34 B või C, vööümbermõõt 24 ja puusaümbermõõt 34. Silmad on sinised, juuksed blondid. Playboy pildid: Adult.pri.ee - Piret Aava; Harry Egipti pildid: [1]Meiliintervjuu Piret Aavaga Tarmo Rajamets: "Kokkupandav Piret Aava", Eesti Ekspress, 6. mai 2002 (Piret Aava Peruu saidil, pilt). Paavo Kangur: "Piret Aava jäi kõnekaardist ilma", Kroonika, 20. märts 2007 (Aava pilt vahetati Simpeli kõnekaardil välja).
Harilik tömpkaanik

Harilik tömpkaanik (Amblystegium serpens) on samblaliik. Sammal kasvab tüvedel ja tüvealustel, maapinnal ja huumusega kaetud kividel. Teda leidub Eestis väga sagedasti. Harilik tömpkaanik andmebaasis eElurikkus
Paleokliima

Paleokliima on antud geoloogilise aja lõigul valitsenud kliima. Paleokliimat uuriv teadusharu on paleoklimatoloogia. Praeguseni kestvat kvaternaari on 1,8 miljoni aasta jooksul iseloomustanud jääaegade ja jäävaheaegade vaheldumine. Viimast 130 000 aastat saab jagada kolmeks suuremaks paleoklimaatiliseks epohhiks: jäävaheaeg ligikaudu 130 000 – 70 000 aastat tagasi, jääaeg 70 000 – 11 500 aastat tagasi ning seejärel alanud jäävaheaeg ehk holotseen, mis kestab praeguseni. "Geoloogilisi üllatusi Voka klindilahest" Eesti Loodus 2007/9 Volli Kalm: "Kliimamuutused eri ajaskaalades" Horisont 2/2009
Geoloogiline materjal

Geoloogiline materjal on geoloogide poolt välitöödel kogutavad kivimid, mineraalid, setted, kivistised jms, mille uurimisel ja laboratoorsel analüüsil saadud andmeid kasutatakse teaduslikus uurimistöös.
Apple Desktop Bus

Apple Desktop Bus ehk ADB oli aastatel 1986–1998 (2005 asendati lõpuks ka powerbook'i sisene ühendus) kasutusel olnud Apple'i arvutite välisseadmete (arvutihiired/klaviatuurid/skannerid jne) ühendamise standard. Pärast seda mindi üle USB-le.
Teadusharu

Teadusharu ehk teadusvaldkond (inglise research field) on teaduse osa, mille uurimisobjekt ja rakendatavad uurimismeetodid on piiritletud, teadusala. Üks teadusharu võib hõlmata palju teisi teadusharusid. Näiteks füüsika on teadusharu, mille üks haru on optika. Kitsateemalisi teadusharusid nimetatakse ka uurimissuundadeks (inglise research branch). teadus teadus- ja arendustegevus teaduste klassifikatsioon õppeaine Eesti keele seletav sõnaraamat
Kostroma (film)

"Kostroma" on 2002. aastal valminud vene mängufilm, mille režissöör on Valeri Surikov.
Kostroma (täpsustus)

Kostroma on mitme koha ja asja nimi. Kostroma on linn Venemaal, Kostroma oblasti keskus. "Kostroma" on 2002. aasta draamafilm. Kostroma oblast, haldusüksus Venemaal Kostroma jõgi, Volga vasakpooolne lisajõgi Kostroma juust
Kaitseala (luulekogu)

"Kaitseala" on Kristiina Ehini 2005. aastal ilmunud luulekogu. Luulekogu on kujundanud ja illustreerinud Eve Kask ning selle andis välja kirjastus Huma. Luulekogu sai Kultuurkapitali luuleauhinna. Katkendeid Kristiina Ehin: «Mind ärritab, kui ma ei saa vaikust valida.» Postimees, 9. juuli 2005 Mihkel Kaevats: "Ühe tüdruku sisemine kaitseala" Sirp, 15. juuli 2005 "Kätlin Vainola: Mohnil sündinud raamat" Eesti Päevaleht, 1. aprill 2006
Simunapäev (luulekogu)

"Simunapäev" on Kristiina Ehini 2003. aastal ilmunud luulekogu. Luulekogu on kujundanud Marek Allvee ning selle andis välja kirjastus Huma. "Litter. Kristiina Ehin." Saate teema: Kristiina Ehin ja "Simunapäev" (raadiosaade, pikkus 47 minutit) Eesti Raadio, 17. mai 2003
Sakudi

Sakudi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sandi

Sandi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sapi

Sapi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Savioja (Rõuge)

Savioja on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Savioja

Savioja on mitme koha või muu objekti nimi: Savioja, küla Rõuge vallas Võru maakonnas Savioja, küla Võru vallas Võru maakonnas Savioja[küsitav], oja Põhja-Sakala vallas Savioja, oja Võru vallas Savioja, oja Setomaa vallas
Savioja (Võru)

Savioja on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Halla

Halla on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Heinasoo

Heinasoo on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Pütsepä Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Harilik rahnik

Harilik rahnik (Grimmia ovalis) on samblaliik rahniku perekonnast. Harilik rahnik on kivisammal, mida leidub rändrahnudel. Teise samanimelise samblaliigi põhinimi on harilik lõhistanukas (Schistidium apocarpum). Harilik rahnik andmebaasis eElurikkus
Hinniala

Hinniala on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Hinniala linnamägi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hinsa

Hinsa on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Külas asub looduskaitsealune Hinsa mänd. Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Arved Breidaks, "Hinsal arendatakse motokeskust", Võrumaa Teataja, 28. juuni 2008
Holsta

Holsta on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Illi (Võru)

Illi on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Elanike arv oli 2000. aastal 50. Illi vaatluspunktis on 1974. aastal mõõdetud Eesti ajaloo suurim ööpäevane sajuhulk – 154 mm. Külas asub Lagakivi ja looduskaitse all olnud Illi hõberemmelgas. Illi mõisa vesiveski Lagjakivi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 2004. a sademete jaotusest ja sademete rekorditest Eestis amatöörilmavaatluspunktide ning EMHI vaatlusvõrgu andmetel EMHI (vaadatud 13. september 2012) "Looduskaitseväärtuse kaotanud üksikobjektid arvati kaitse alt välja". Keskkonnaministeerium. 5. jaanuar 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2018.
Indra küla

Indra on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Elanike arv oli 2000. aastal 23. https://geoportaal.maaamet.ee/est/Ruumiandmed/Haldus-ja-asustusjaotus-p119.html, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jeedasküla

Jeedasküla on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Juraski

Juraski on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Küla lõunapiir jookseb mööda Piusa jõge ja põhjapiir mööda Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteed. Külas asuvad Juraski tiigid, millest suurim on Kolmõpinijärv. Teisel pool maanteed Külaoru külas asub Juraski karjäär. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaagu

Kaagu on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Külas asuvad looduskaitse all olnud Pedajamäe männid. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Looduskaitseväärtuse kaotanud üksikobjektid arvati kaitse alt välja". Keskkonnaministeerium. 5. jaanuar 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2018.
Kapera

Kapera on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–1997 asus küla Meremäe vallas ja aastatel 1998–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) Vastseliina vallas. Sealt on pärit olümpiavõitja Aavo Pikkuus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Meremäe valla ja Vastseliina valla piiride ning Vabariigi Valitsuse 18. detsembri 1997. a. määrusega nr. 244 kinnitatud «Alevite, alevike ja külade nimistu» muutmine
Kerepäälse

Kerepäälse on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–1997 asus küla Meremäe vallas ja 1998–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) Vastseliina vallas. 1684. aasta kaardi järgi oli Kerepäälse koht veel asustamata. 18. sajandi lõpul oli seal aga juba mitme perega talurühm ja 1782. aastal on nimetatud isikut Kerepelse Ado, mis on ka asula esimene mainimine. 1820. aastal on nimetatud juba Kerrepelse küla. See asus Vastseliina kihelkonnas ja kuulus Vastseliina mõisale. Küla on saanud nime samanimelise looduskoha järgi, mille nime tähendus on teadmata, sest sõnal "kere" pole sobivat tähendust. Marja Kallasmaa võrdles seda Saaremaal asuva loodusnimega Kõrepealne, mis tähendab 'kõrge kuiv maa'. See võib sobida Kerepäälselegi, kus maa on liivane ja kuiv. Võrumaal tuntakse kõrget kuiva maad sõnaga "korõndik". Kuid Kerepäälse nimes on teine täht algusest peale olnud just e, mitte o või õ, sest 1820. aasta kirjutaja on juba ilusasti kasutanud õ-tähte seal, kus seda hääldati. Kerekunnu mägi Haanja kandis sisaldab sedasama teadmata tähendusega sõna "kere". Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Meremäe valla ja Vastseliina valla piiride ning Vabariigi Valitsuse 18. detsembri 1997. a. määrusega nr. 244 kinnitatud «Alevite, alevike ja külade nimistu» muutmine Eesti kohanimeraamat, lk. 194-195
Kirikumäe

Kirikumäe on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Kirikumäe järv Kirikumäe maastikukaitseala Kirikumäe soo Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kornitsa

Kornitsa on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Kornitsas asub Kapera mänd (ka Koobaskõsõ pettai). Kornitsas on ka Raadi palvemaja varemed. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kõo (Võru)

Kõo on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Käpa

Käpa on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Külas on 1 elanik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Külaoru

Külaoru on küla Võru maakonnas Võru vallas Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ääres. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Külas asuvad Vastseliina kirik ja Vastseliina mõisa kalmistu. Seal tegutseb ka Juraski karjäär. 2000. aastal oli elanike arv 125. Vastseliina kirik Vastseliina pastoraadi peahoone Vastseliina mõisa kabel Juraski karjäär Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kündja

Kündja on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Petrusõ piirkond Kündjal Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lindora

Lindora on küla Võrumaal Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Lindoral peetakse Lindora laata. Jõeveere talus tegutseb eramuuseum, kus eksponeeritakse kohalikku vanavara. Lindora ja Tabina küla vahel asuvad Võru–Petseri ürgoru lõunaveerul Lindora kääbaskalmistud. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Luhte

Luhte on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Saareniidu talu maadel on Luhte linnamägi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mäe-Kõoküla

Mäe-Kõoküla on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Möldri (Võru)

Möldri on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–1997 asus küla Meremäe vallas ja 1998–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) Vastseliina vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Meremäe valla ja Vastseliina valla piiride ning Vabariigi Valitsuse 18. detsembri 1997. a. määrusega nr. 244 kinnitatud «Alevite, alevike ja külade nimistu» muutmine
Järva-Jaani vald

Järva-Jaani vald oli kohalik omavalitsusüksus Eestis Järva maakonnas. See moodustati 1991. aastal ning ühines 2017. aastal naaberomavalitsustega Järva vallaks. Järva-Jaani vallas oli Järva-Jaani alev ja 9 küla: Jalalõpe – Jalgsema – Kagavere – Karinu – Kuksema – Metsla – Metstaguse – Ramma – Seliküla Vald lähtus ajaloolisest Järva-Jaani kirikukihelkonnast. Järva-Jaani vald moodustati 1991. aasta 26. septembril. 2017. aastal ühines Järva-Jaani vald naabervaldadega Järva maakonnast, moodustades Järva valla. Järva-Jaani viimane vallavanem oli Arto Saar. Järva-Jaani kirik Järva-Jaani tuletõrjemuuseum Järva-Jaani kinomuuseum Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.05.2019. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Ida-Viru maakonna Iisaku valla, Järva maakonna Järva-Jaani valla, Lääne maakonna Haapsalu linna ja Lihula valla, Pärnu linna Sindi linna, Pärnu maakonna Vändra valla, Põlva maakonna Kõlleste valla, Saare maakonna Laimjala ja Pöide valla ning Võru maakonna Sõmerpalu valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (Vastu võetud 26.09.1991) Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014
Ortuma

Ortuma on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Maavarade geoloogia

Maavarade geoloogia on geoloogia rakendus, mis kasutab teiste geoloogiliste teadusharude (sedimentoloogia, petroloogia, struktuurigeoloogia, geokeemia, geofüüsika) teadmisi maavarade otsimisel. 1991 "Eesti geoloogiline ehitus ja maavarad" (Eesti Geoloogia Selts) 1946 "Eesti NSV maavarad" (Artur Luha)
Cixi

Cixi [tshõsi] (hiina 慈禧太后 Cixi Taihou (Cíxǐ Tàihòu); 29. november 1835 – 15. november 1908) oli Hiina keisrinna. Ta oli Qingi dünastia esindaja. Cixi oli jõuline ning karismaatiline figuur, kes oli Qingi dünastia de facto valitseja. Hiina Keisririiki valitsesid de iure küll Tong Zhi ja Kuang Xu, kuid tegelik võim oli Cixi käes. Ta valitses Hiinas üle 47 aasta: 1861. aastast kuni surmani 1908. Ta oli väga konservatiivne valitseja, samuti ksenofoob. Paljud ajaloolased peavad tema võimuperioodi despootlikuks ja tagurlikuks ning seetõttu langes ka 1911. aastal Qingi dünastia ja tekkis Hiina Rahvavabariik.
Rakendusgeoloogia

Rakendusgeoloogia (inglise applied geology) on geoloogiliste teadmiste rakendamine praktiliste probleemide lahendamiseks. Rakendusgeoloogia alla kuuluvad näiteks maavarade geoloogia, ehitusgeoloogia ja keskkonnageoloogia.
Paloveere (Võru)

Paloveere on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Paloveere

Paloveere on mitme koha nimi: Paloveere, küla Setomaa vallas Võru maakonnas Paloveere, küla Võru vallas Võru maakonnas Paloveere järveks kutsutakse Palojärve Võru vallas
Paloveere (Setomaa)

Paloveere on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Koolina nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Härmä

Härmä on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Mokornulka. Külas asub Härmä Kalmepettäi, Härmä I kalmistu, Härmä II kalmistu, Härmä tsässon. Küla nimetatakse setu traditsioonilises meestelaulus "Härmä Ivokõnõ". Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 6 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 9. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
Ignasõ

Ignasõ on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Mokornulka. Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 6 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 2. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.