laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Keskväljak (Keila)

Keskväljak (ka Raekoja plats) on tänav Keilas. Aadressil Keskväljak 1 asuvad Keila kirik, Keskväljak 8a politseijaoskond, Keskväljak 11 Keila linnavalitsus, Keskväljak 12 Keila Kultuurikeskus ja Keskväljak 15 Waldorfkool Läte. Tänav sai nime 1987. aastal. Keila Keskväljak on saanud suures osas oma praeguse väljanägemise Nõukogude ajast. 1950. aastatel planeeriti Keskväljak lähtudes stalinistlikest linnaplaneerimise põhimõtetest nelinurkseks, ümber selle sümmeetriliselt paigutatud hoonetega pidulikuks väljakuks. Väljaku dominandiks ehitati 1956. aastal endise köstrimaja asemel sammastega kultuurimaja. Teisele poole keskväljakut (Keskvälja 15) ehitati sümmeetriliselt kommunistliku partei Keila rajoonikomitee hoone. 1963. aastal kolis hoonesse Keila haigla, praegu asub seal Waldorfkool Läte. Stalinistlikus uusklassitsistlikus ehitusstiilis on ehitati ka 1952. aastal kino Saluut (Keskväljak 10) mis praeguseks on tundmatuseni ümber ehitatud. 1966. aastatel ehitati Keskväljaku lääneserva kauplus Keila, mis ehitati arhitekt Koidu Lassmanni tüüpprojekti (56-116) järgi. Nüüdseks on 1950. aastatele iseloomulik väljakustruktuur kadunud. Väljakul asus ka 1904. aastal ehitatud Georg Sarmo puidust pudukauplus ja apteek (Keskväljak 8a hoone kõrval). Aastal 1940 riigistatud apteek püsis samas hoones 1950. aasta kevadeni, kui anti käsk vabastada ruumid Keila Rajooni Täitevkomiteele. Sama aasta maikuus põles tulekahjus pool maja maha. Apteegirahvast kahtlustati koguni süütamises. Allesjäänud majaosast ehitati 1950. aastatel ümber korteriteks, mida kasutasid kooliõpetajad. Nn õpetajate maja lammutati 1986. aastal. Vaade Keila Keskväljakule Keila Kultuurikeskuse katuselt Keila Kultuurikeskus – Keskväljak 12 Keila kirik – Keskväljak 1 Endine kino Saluut – Keskväljak 10 Ajalooline foto Keila kirikust Keskväljakule, suunaga Haapsalu poole Ajalooline foto Keila Keskväljaku ristmikult, vasakul Keila Tarbijate Kooperatiivi kahekorruseline kaubamaja (Keskväljak 12) ja taamal Keila kirik Ajalooline foto Keila Keskväljak, linnavalitsuse maja koht Ajalooline foto matuserongkäigust Keila Keskväljakul 1950. aastatel Ajalooline foto Keila Keskväljakust vaatega Kultuurikeskusele (endine Köstrimaja). Esiplaanil Sarmo maja Ajalooline foto (Sarmo maja) - Õpetajate maja "Enne ja nüüd: Sarmo maja 1935. aastal ja tühi plats 2012. aastal". Maaleht. 28. oktoober 2012.
Keskväljak (Pärnu)

Keskväljak on lühike ida-läänesuunaline tänav Pärnus Kesklinna linnaosas. See paikneb risti Akadeemia ja Vee tänava vahel. Teisel pool Vee tänavat jätkub samas sihis ida poole Pikk tänav. Tänava lõunaküljel asub Endla teater ja põhjaküljel Vaasa park. Tänav on ühesuunaline. Võimalik on sõita vaid Pika tänava suunas. Tänava pikkus on 85 m.
Kevade tänav (Pärnu)

Kevade tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas. Tänav algab Haapsalu maanteelt ja suundub edelasse. Kevade tänav ristub Kesk tänavaga ja lõppeb Luha tänavaga ristudes. Tänava pikkus on ligikaudu 194 meetrit. Tänav sai nime 1965. Tänava vana nimi oli Piiskopi tänav.
Kiige tänav (Narva)

Kiige tänav on tänav Narvas. Tänav jääb Mängu ja Proletariaadi tänava vahele ja ristub ka Männiku tänavaga. Kiige tänav on umbes 120 meetrit pikk. Tänav sai nime 2005. aastal. Narva linnavalitsuse korraldus (vaadatud 11. märtsil 2018)
Kiriku tänav (Viljandi)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kiriku tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas. Tänava pikkus on 174 m. Tänav sai nime 13. novembril 1922. Aadressil Kiriku tänav 3 asub Viljandi Pauluse kirik. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Moskva–Petuški

"Moskva–Petuški" on Venedikt Jerofejevi postmodernistlik pseudoautobiograafiline proosapoeem. Poeemi leksika moodustab segu piiblitsitaatidest, nõukogude ajakirjanduslikest stampidest, varjatud ja otsestest tsitaatidest vene ja maailmakirjandusest ning marksismi-leninismi klassikute teostest. Samuti sisaldab see hulgaliselt ebatsensuurset leksikat. Teos on kirjutatud aastatel 1969–1970 ning levis alguses samizdat'is. Esmakordselt ilmus see trükis 1973. aastal Iisraeli ajakirjas AMI (tiraažiga 300 eksemplari), seejärel 1977. aastal Pariisis. Nõukogude Liidus ilmus raamat alles perestroika järel, aastatel 1988–1989: alguses kärbitud kujul alkoholismivastase võitluse ühingu ajakirjas Trezvost i kultura, seejärel täielikumal kujul kirjanduslikus almanahhis Vest ning lõpuks 1989. aastal sisuliselt praegusel kanoonilisel kujul raamatuna. Poeemi lüüriline kangelane on intellektuaalist alkohoolik Venja (Venitška) Jerofejev, kes sõidab elektrirongiga Moskvast Petuškisse külastama oma kallimat ja nende last. Reisi sihtkohta kirjeldatakse poeemis omamoodi utoopilise paigana. Montaažitööliste brigadiri kohalt vallandatud Venitška ärkab poeemi alguses pärast järjekordset ebaõnnestunud katset leida Moskvas Kremlit tundmatus trepikojas raskes pohmellis ning otsustab sõita Kurski vaksalist Petuškisse, kus elab tema kallim ja nende kolmeaastane poeg. Vaevu viinapoe avamise ära oodanud Venitška raiskab viimase raha alkoholile ning istub elektrirongi. Rongis peab ta pikki monolooge alkoholist, ajaloost, filosoofiast, kultuurist ja poliitikast, vestleb kaasreisijatega ning joob koos nendega lakkamatult kõike, mis vähegi alkoholi sisaldab. Alkoholi mõjul satub Venitška unenäomaailma, kus temast saab Petuški rajoonis revolutsiooni juht. Unest ärgates mõistab ta, et rong on vahepeal jõudnud Petuškisse ning on nüüd juba teel tagasi Moskvasse, kuhu saabudes Venitškat hakkavad jälitama neli tundmatut, kes suruvad ta võõrasse trepikotta ning löövad teda seal nõelaga kõrisse. Eesti keeles ilmus poeem esmakordselt katkenditena 1991. aastal ajakirjas Vikerkaar Peeter Sauteri tõlkes. Täispikal kujul ilmus see 1999. aastal ajakirjas Looming Ott Arderi tõlkes ning aasta hiljem raamatuna kirjastuses Tänapäev. Kultusteose ainetel tegi Meelis Lainvoo dramatiseeringu, mille tõi Rakvere teatris lavale Toomas Suuman lavastusena "Üks joodik sõitis rongiga". Lavalugu esietendus 3. mail 2008 teatri väikese maja kolakambris. Peaosa mängis Erik Ruus. Валерий Берлин. Заграница — Москва — Петушки. Новая Газета, 24.10.2011. "Proosa, draama 1986–2006". Vikerkaar. Märts 2015. Lavastus "Üks joodik sõitis rongiga" Rakvere teatri veebilehel. Vaadatud 13.06.2021.
Mars Polar Lander

Mars Polar Lander, tuntud ka kui Mars Surveyor '98 Lander, oli NASA maandur, mis oli osa Mars Surveyor '98 missioonist ja pidi uurima Marsi lõunapoolust. Maandur startis Marsile 3. jaanuaril 1999 ja kandis endaga kaasas kahte Deep Space 2 impaktorit, mis pidid Marsile maandumise ajal emalaevast eralduma ning Marsi pinnale kukkumise järel uurima Marsi pinda. Polar Lander pidi Marsil maanduma 3. detsembril 1999, kuid jäi kadunuks. NASA ei saanud ühendust Polar Landeri ega kummagi impaktoriga, ning kuulutas missiooni kuu aega hiljem ebaõnnestunuks. Hilisem uurimine tuvastas missiooni ebaõnnestumise tõenäolise põhjusena maanduri tarkvara vea, mistõttu pidas Polar Landeri arvuti tugijalgade väljasirutumisel tekkinud vibratsiooni maandumiseks ja lülitas enneaegselt välja retroraketid. Selle tulemusel kukkus maandur ilmselt umbes 40 meetri kõrguselt planeedi pinnale puruks. Maandurit pole tänaseni leitud. Mõned Polar Landeri seadmeid, nagu näiteks panoraamkaamerat ja analüsaatorit, kasutati 2008. aastal Marsil maandunud Phoenixi maanduril. NBC News:Whatever happened to Mars Polar Lander? Space.com:Search on Again for Mars Polar Lander Spaceref: NASA Reveals Probable Cause of Mars Polar Lander and Deep Space-2 Mission Failures.[alaline kõdulink] Popular Science:How NASA Found The Lost ExoMars Lander So Quickly "Phoenix Mars Mission:The Story". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. detsember 2016. Vaadatud 4. jaanuaril 2017. Space.com: NASA Spacecraft Set to Study Mars' Icy North Pole
Mars Climate Orbiter

Mars Climate Orbiter, tuntud ka kui Mars Surveyor '98 Orbiter, oli NASA kosmosesond, mis pidi uurima Marsi kliimat, atmosfääri ja pinda ning olema sidejaamaks Mars Polar Landerile. Kosmosesond kaotati 23. septembril 1999, sest NASA lennujuhid olid sondi arvutisse sisestatud andmetes kasutanud inglise mõõtesüsteemi ühikuid, kuid sond kasutas meetermõõdustikku. Valede mõõtühikute tõttu ei jäänud sond Marsi orbiidile, vaid sisenes Marsi atmosfääri, kus see hävis. Gimli Glider "Mars Climate Orbiter" startis Mars Climate Orbiter Arrival Press Kit:NASA'S MARS CLIMATE ORBITER: FIRST MARTIAN WEATHER SATELLITE ERR Novaator:23. septembril 1999 teatas NASA, et on kaotanud kontakti Marsi kliimat ja atmosfääri uurima saadetud kosmoselaevaga The Mars Climate Orbiter LA Times: Mars Probe Lost Due to Simple Math Error Wired.com:Nov. 10, 1999: Metric Math Mistake Muffed Mars Meteorology Mission
Harri Rein

Harri-Johannes Rein (21. juuli 1926 Tallinn – 3. jaanuar 2017 Tallinn) oli eesti vaimulik ja teoloog. Harri Rein ristiti aastal 1926 ja konfirmeeriti 1964. aastal Tallinna Kaarli koguduses. Ta lõpetas aastal 1944 Tallinna 5. Gümnaasiumi. Aastatel 1964–1975 õppis ta Usuteaduse Instituudis, aastal 1979 kaitses ta usuteaduse magistri väitekirja. Ta ordineeriti aseõpetajaks 16. novembril 1967 ning sai õpetaja õigused aastal 1975. Ta teenis EELK Kursi (1967–1976), Laiuse (1971–1975), Harju-Jaani (1976–1996), Jõelähtme (1979–1986 ja 1994–1996), Jüri (1984–1985), Kose (1985–1986), Loksa (1995–1996) ning Ruhnu kogudust (1997–2016), oli Ida-Harju praostkonna praost (1982–1996), EELK kirikukogu liige (1985, 1987, 1990–1996), Usuteaduse Instituudi (UI) üldkirikuloo dotsent, UI raamatukogu bibliotekaar (1976–1991) ja juhataja (1991–1996), EELK agendakomisjoni (1983–1990) ja EELK liturgiakomisjoni liige (1992–1997). 2016. aasta 5. juulil arvati ta emerituuri. Katekismus, 2004 Ruhnu lugulaul, 2011 Kungla, 2012 Evangeelium: Jumala Pojast Jeesusest Kristusest, 2013 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2006 EELK aukiri 2006 EELK Teeneterist, II järk 2007 Raasiku valla aukodanik 2013 Saare maavalitsuse teeneteplaat 2016 EELK elutöö preemia In memoriam Harri-Johannes Rein, Meie Maa, 4. jaanuar 2017 LAHKUNUD ON PRAOST EMEERITUS HARRI-JOHANNES REIN Harri-Johannes Rein (Eesti Entsüklopeedia veebiversioonis) Tuled akendes: Ruhnu kirikuõpetaja, ETV, 2011
Krista Mits

Krista Mits (sündinud 2. septembril 1946) on eesti anglist, tõlkija ja pedagoog. Ta lõpetas 1969. aastal cum laude Tartu Riikliku Ülikooli germaani-romaani filoloogia osakonna. Ta on end erialaselt täiendanud mitmel pool Euroopas ja Ameerika Ühendriikides. Aastail 1969–1973 töötas ta teadurina Tartu Riikliku Ülikooli sotsioloogialaboris, 1973–1990 oli inglise keele õpetaja Tallinna Keeltekoolis, 1990–1993 inglise keele õpetaja ning inglise keele õppe ja eksamite koordinaator Eesti Humanitaarinstituudis, 1993–2008 Eesti Humanitaarinstituudi anglistika õppetooli juhataja, 2008–2010 Tallinna Ülikooli germaani-romaani keelte ja kultuuride instituudi lektor. Krista Mits on koostanud menuka "Inglise keele õpiku algajaile" (Tallinn: Valgus, 1984; 2., parandatud trükk 1989). Ta on tõlkinud palju eesti keelest inglise keelde (eriti kunstialast kirjandust), aga ka inglise keelest eesti keelde nii ilu- kui aimekirjandust. Christopher Marlowe, "Tamerlan Suur. Doktor Faustus. Edward Teine" Tallinn: Eesti Raamat, 1983 (koos Harald Rajametsaga) Virginia Woolf, "Olemise hetked: märkmeid möödanikust". Tallinn: Kultuurileht, 2013 (Loomingu Raamatukogu 33–35) Djuna Barnes, "Öömets". Tallinn: Kultuurileht, 2016 (Loomingu Raamatukogu 11–13) Kate Chopin, "Désirée laps ja teisi jutte". Tallinn: Kultuurileht, 2023 (Loomingu Raamatukogu 7–8) Ernst Gombrich, "Kunsti lugu". Tallinn: Avita, 1998 (koos Juhan Kahkiga) Paul Smith, "Impressionism: sissevaateid". Tallinn: Kunst, 2000 Philip Jenkins, "Ameerika Ühendriikide ajalugu". Tallinn: Valgus, 2005 Colin Shindler, "Iisraeli riigi ajalugu". Tallinn: Valgus, 2011 (koos Karel Zovaga) "Funktsioon ja struktuur Briti koolkonnas: Antropoloogia lugemik". Koostanud Lorenzo Cañás Bottos. Inglise keelest tõlkinud Krista Mits, Maarja Kaaristo, Mart Viirand, Anne Lange ja Maria Michelson. Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2013 2010 – Tallinna Ülikooli teenetemärk 2018 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (koos Daniele Monticelli ja Piret Peikeriga, artikliauhind: "Jamaicast Pariisi ning sealt Tartusse tagasi. Lydia Koidula maailmavaatest ja mugandamisstrateegiatest tema saksa eeskujude valguses". Keel ja Kirjandust 2018/12) Krista Mits Eesti Teadusinfosüsteemis "Tallinna Ülikool. Teenetemärk ja teenetemedal". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuli 2017. Vaadatud 4. jaanuaril 2017. Krista Mits Eesti Teadusinfosüsteemis
Dawn

Dawn oli NASA kosmosesond, mille eesmärgiks oli uurida asteroid Vestat ja kääbusplaneeti Cerest. See oli esimene NASA kosmosesond, mis on tiirelnud kahe Maast kaugemal asuva taevakeha orbiidil ja teine, mis kasutas ioonmootorit. Ioonmootori kasutamine võimaldas sondi saata tiirlema mitme taevakeha juurde. Eelmised NASA mitut taevakeha uurinud sondid olid Voyagerid, kuid need sooritasid ainult möödalende. Dawn startis 27. septembril 2007 ja lendas 2009. aastal mööda Marsist. Sond saabus Vesta juurde 16. juulil 2011 ja uuris seda 14 kuud. Sond lahkus Vesta juurest 2012. aastal. Dawn saabus Cerese orbiidile 6. märtsil 2015 ja jäi pärast missiooni lõppu kääbusplaneedi ümber tiirlema. NASA kaalus Dawni lähetamist ka kolmanda taevakeha juurde, kuid otsustas sellest siiski loobuda. Dawni missioon pidi plaanide kohaselt lõppema 2018. aastal, sest sondi kütus oli lõppemas ning asendikontrolliks vajalikest neljast reaktsioonirattast kolm olid katki. 31. oktoobril ja 1. novembril 2018 ei vastanud Dawn enam kutsungitele, mistõttu teatas NASA, et Dawni kütus on otsas ning tema missioon lõppenud. Pärast missiooni lõppu jäi Dawn jäädavalt Cerese orbiidile tiirlema. Ahuna Mons Chang'e 2 Galileo Hayabusa Hayabusa 2 NEAR Shoemaker Rosetta NSSDC:Dawn Space.com:How an Ion Drive Helped NASA's Dawn Probe Visit Dwarf Planet Ceres JPL: Dawn Power On! Space.com:NASA's Dawn Spacecraft Hits Snag on Trip to 2 Asteroids NASA: NASA Spacecraft Becomes First to Orbit a Dwarf Planet Planetary Society:Dawn Journal: Ceres Orbit Insertion! BBC News:Dawn spacecraft gets an eyeful of dwarf planet Ceres Space News: Dawn to spend rest of its mission at Ceres "NASA's Dawn Mission to Asteroid Belt Comes to End". NASA. Vaadatud 1. november 2018. NASA spacecraft will finish mission in orbit of asteroid belt's largest object
Allee tänav

Allee tänav on või oli mitme Eesti asula tänava nimi: Allee tänav (Kuressaare), Kuressaares Allee tänav oli Valga, Puiestee tänava varasem nimi Allee tänav oli Tartu, Puiestee tänava varasem nimi ...
Mark

"Mark" on mitmetähenduslik sõna. Mark ehk postmark on postikulude tasumist tõendav märk. Mark on mitme riigi endine rahaühik: Eesti mark (1918–1927) Poola mark (1918–1926) Riigimark (1924–1948) Reichsmark Saksamaal Saksa mark (1948–2001) Soome mark (1864–2001) ... Mark ehk tootemark ehk bränd on toote (kvaliteeti iseloomustav) liik või sort või kaubanimetus. Mark on kaaluühik (pool naela). Kölni mark Riia mark Mark on piiriäärne haldusüksus. Mark on mehenimi. Mark on perekonnanimi. Mark on jõgi Belgias, Denderi lisajõgi. Mark on jõgi Belgias ja Hollandis, tuntud ka kui Dintel. Marki krahvkond oli Saksa-Rooma riigi osa. Marki vald Rootsis
Allee tänav (Kuressaare)

Allee tänav on tänav Kuressaares. Tänav saab alguse Lossi tänavalt, suundub esmalt kagusse, siis lõunasse, ja lõppeb, kohtudes Kalda puiestee ja Uus-Roomassaare tänava algusega. Tänava pikkus on umbes 400 meetrit. Tänav sai nime 1924. aastal. Eesti NSV ajal kandis tänav Vladimir Dejevi tänava nime. Allee tänav 1 asus 19. sajandi lõpukümnenditest Michelseni pansionaat. Pansionipidajateks olid gümnaasiumiõpetaja Carl Leopold Michelsen ning tema lesk Johanna Pauline Elsbeth Michelsen (Frau E. Michelsen Pensionen, Alleestrasse 1). Esimese maailmasõja ajal paiknes hoones Peeter Suure merekindluse Muhu väina kindlustatud positsiooni staap, hoone sai sõjas kannatada. 1922. aastaks pansionaat taasavati. 1937. aastal müüs pansionaadipidaja Elsbeth Michelsen maja Kaitseliidule ja aastatel 1937–1940 Kaitseliidu Saaremaa maleva staap. Teise maailmasõja alguses paiknes hoones Punalipulise Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse staap. Eesti NSV ajal tegutses hoones polikliinik. 1992. aastal polikliinik suleti ning seejärel hoone tagastati Kaitseliidule. Allee tänav 8a // Lossipark 8 asus Kuressaare–Roomassaare kitsarööpmelise raudtee endine vaksalihoone ehk sussivaksali hoone, Pargivaksal. Kitsarööpmelise raudtee ehitust alustati 1917. aasta oktoobris Saksa sõjaväe poolt. Raudtee kulges Roomassaare sadamast piki mereäärt ja Vana-Roomassaare tänavat ning hargnes Kuressaare lossipargi ääres mitmeks haruliiniks. Esimene vaksal asus Kuressaare kuursaalis. 1920. aastatel osaharuliine lammutati ja 1924. aastal ehitati Allee tänava äärde ka uus jaamahoone ehk nn pargivaksal, mida rahvasuus tunti Sussivaksalina (sõnast susla). Kitsarööpmeline raudtee eksisteeris kuni 1940. aastani. 1990. aastatel vana vaksalihoone lammutati ja selle asemele ehitati täiesti uus hoone, mis küll kopeerib algset vaksalihoonet. Allee tänava lõpus paiknes mudaravila „Roomassaare“. Allee tn 1 // 1a, register.muinas.ee Lossipark 8, register.muinas.ee (vaadatud 20.02.2022)
Juhan Kunderi tänav (Rakvere)

See artikkel räägib Rakvere tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Juhan Kunderi tänav (täpsustus). Juhan Kunderi tänav on tänav Rakveres. Tänav kandis 19. sajandil Kalmistu tänava nime, kuna läheduses paiknes 1806. aastal rajatud linnakalmistu. 20. sajandi algul ristiti tänav ümber Tallinna tänavaks. 1920. aastate algusest kannab tänav Juhan Kunderi nime. Kunderi 7 asub 19. sajandist pärit linnamajaja, kus elas kohalik ärkamisaja populaarseim kultuuritegelane Juhan Kunder. Odette Kirss. "Jalutaja teejuht. Rakvere", Tallinn, Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2007.
Kapteni tänav

Kapteni tänav on või oli mitme Eesti asula tänava nimi: Kapteni tänav (Pärnu) Kapteni tänav (Tartu) Mitmes Eesti külas on ka Kapteni tee.
Kesa tänav

Kesa tänav on või oli mitme Eesti asula tänava nimi: Kesa tänav (Rakvere) Kesa tänav (Tallinn) Kesa tänav (Tartu) ...
Oudekki

Oudekki on vadja naisenimi. Nimi on muganenud vene nimest Jevdokia (kreeka Eudoxia). Oudekki Figurova Oudekki Loone
Sitoonid

Sitoonid (Sitones, Sithoni) oli germaani hõim, kes elas tänapäeva Rootsi alal. Tacituse sõnul asusid nad Lõuna-Rootsis elanud svioonidest põhjas. Tema sõnul erinesid sitoonid svioonidest ainult selle poolest, et neid valitses naine. On arvatud, et Sigtuna, mida tunti hiljem ladina keeles Situne nime all, sai nime sitoonide hõimu järgi. Tacitus. Germania, XLV.
Stardust (täpsustus)

"Stardust" tähendab inglise keeles 'tähetolm'. See sõna on kasutusel mitme asja nime või pealkirjana. Stardust oli kosmoseaparaat, mis uuris komeeti Wild 2. "Stardust" on Lena Meyer-Landruti stuudioalbum 2012. aastast. "Tähetolm", Neil Gaimani 1998. aasta fantaasiaromaan Stardust, ajakiri "Stardust", Robert B. Parkeri 1990. aasta Spenseri sarja romaan. "Stardust", Bruce Serafini esseede ja memuaaride kogu "Stardust", Linda Chapmani fantaasiaraamatute sari "Stardust", režissöör Hobart Henley 1922. aasta draamafilm "Stardust", režissöör Michael Aptedi 1974. aasta film "Tähetolm", Neil Gaimani fantaasiaromaani põhjal tehtud film "Stardust", Iirimaa miniseriaal 1981. aasta tulekahjust Dublini Stardusti ööklubis "Stardust" (Space: Above and Beyond'i episood) Stardust (kosmoseaparaat), NASA missioon komeedi WIld 2 uurimiseks Stardust@home, kodanikuteaduse projekt Projekt Stardust, Euroopa Liidu uuring kosmoseprügi ja asteroidide kohta Scoville Stardust, USA võidusõidulennuk Star Dust (lennuk), 1947. aastal kadunuks jäänud Briti reisilennuk Alvin Stardust (1942–2014), Briti laulja Stardust (bänd), Prantsuse house-muusika bänd, kogus tuntust 1998. aasta lauluga "Music Sounds Better with You" "Star Dust", Bing Crosby album (1940) "Stardust", John Coltrane'i album (1963) "Stardust", Willie Nelsoni album (1978) "Stardust Memories", Peter Skellerni album (1995) "Stardust", Natalie Cole'i album (1996) "Stardust: The Great American Songbook, Volume III", Rod Stewarti album (2004) "Stardust", Lena Meyer-Landruti album (2012) 1927 – "Stardust", algselt instrumentaalpala Hoagy Carmichaeli orkestrilt 1974 – "Stardust", David Essexi laul 2008 – "Stardust", Galneryuse laul albumilt "Reincarnation" 2012 – "Stardust", Lena Meyer-Landruti laul samanimeliselt albumilt 2012 – "Stardust", Mika laul 2013 – "Stardust", Amaranthe'i laul albumilt "The Nexus" 2013 – "Stardust", Gemini Syndrome'i laul albumilt "Lux" 2014 – "Stardust", Delaini laul albumilt "The Human Contradiction" 2016 – "Stardust", Jean-Michel Jarre'i ja Armin van Buureni lugu albumilt "Electronica 1: The Time Machine" StarDust, 2013. aastal avastatud, Dexteril põhinev botnet Stardust (videomäng) Stardusti tulekahju, 1981. aasta tulekahju Dublini ööklubis "Star Dust", Walter Langi 1940. aasta film
Karja tänav (Paide)

Karja tänav on tänav Paides. Tänav algab Pikalt tänavalt, suundub alguses edelasse, teeb siis lauge kaare loodesse ja lõppeb, ristudes Ruubassaare teega. Tänav sai nime 1915.
Karja tänav (Pärnu)

Karja tänav on tänav Pärnus Eeslinna. Tänav saab alguse ringristmikult, kus kohtuvad Kuninga, Aia ja Vanapargi tänav, ja suundub kagusse. Tänav lõpeb A. H. Tammsaare puiesteega ristumisel. Karja ristub veel Suur-Sepa, Hõbe (paremalt), Suur-Posti, Kivi, Side (paremalt), Kasarmu (vasakult), Kanali ja Karjamaa tänavaga. Tänav külgneb ka Vanapargiga. Tänava pikkus on ligikaudu 1,5 km. Karja tänav (saksa keeles Karristraße) on nime saanud sellest, et tänava kaudu viidi lehmad mereäärsetele karjamaadele sööma. Karja tänava ääres on peamiselt väiksemad 19. sajandi lõpus ehitatud puitelamud. Mõned väljapaistvamad hooned: Karja 3 – Pärnu adventkirik Karja 4 – Lepa keskus Karja 5 – 1937. aastal ehitatud funktsionalistlik elamu Tänaval asuvad ka linnavalitsuse ja turu hooned. Karja 9 Karja 9, Alfrēds Kalniņš mälestusplaadiga seinal "Karja tn". Kohanimeandmebaas. Vaadatud 19.12.2020. Leele Välja (2008). Jalutaja teejuht. Pärnu. Tallinn: Solnessi Arhitektuurikirjastus. Lk 126.
Karja tänav (Rakvere)

Karja tänav on tänav Rakveres, linna üks kesksemaid tänavaid. Kaugus Rakvere keskväljakust on linnulennul 1,1 km lõuna suunas. Tänav on 1520 meetri pikkune ja laiusega 15–20 meetrit. Karja tänav on piiriks Kondivalu ja Õpetaja Heinamaa linnaosa vahel, läbib Seminari linnaosa ja ning jääb piiritänavaks Paemurru ja Kurikaküla linnaosa vahel. Karja tänav algab Juhan Kunderi tänavalt ning ida poole kulgedes ristub järgmiste tänavatega: Kastani puiestee, Tartu tänav, Allika tänav, Aia tänav, Väike-Karja tänav, Viru tänav, Vabaduse tänav, Nisu tänav, Seminari tänav, Side tänav, Rägavere tee, Võidu tänav ja Ussikuninga tänav. Tänav lõpeb linna idapiiril, kus algab Rakvere valla Ussimäe küla. Karja 11 asub 1870. aastatel väidetavalt tüüpfassaadi nr. 99 järgi ehitatud üks väheseid Rakveres säilinud venepäraseid kolmeaknalise tänavafassaadiga maja, muljetavaldava saelauadekooriga. 20. sajandi algul ehitati hoone ümber aktsiisivalitsuseks, praegu on see kortermaja. Karja 13 asub aastatel 1870–1872 ehitatud puidust aadlielamu, mis rahvasuus on tuntud Parunimajana ja hoone taga asuv park Paruniaiana. 19. sajandil oli tänava nimi Karjamaa, kuna mööda seda ajasid linlased loomakarja ühiskarjamaale. Hiljem lühendatud nimega Karja tänavast sai 20. sajandi algul, kui Kondivalu piirkonda kolisid kroonuametnikud, Riia tänav ja aastast 1910 Peeter I tänav. 1920. aastatel Karja tänava nimi taastati. Kohalike teede nimekiri Vaadatud 09.12.2020 Rakvere linnaosad Geoportaal. Vaadatud 09.12.2020 Odette Kirss, Tänavanimed vahetuvad aegade tuules, Virumaa Teataja, nr. 168, 3 september 2020 Odette Kirss. "Jalutaja teejuht. Rakvere", Tallinn, Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2007.
Kitsas tänav (Kuressaare)

Kitsas tänav on tänav Kuressaares Põllu alevi linnaosas. Tänav sai nime 1924. Kitsa ja Kitzbergi tänava nurgal asub Põlluvahi maja.