laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mati Roasto

Mati Roasto (sündinud 5. veebruaril 1973 Kärdlas Hiiumaal) on eesti toiduteadlane. Mati Roasto on talupidaja poeg. Lõpetas 1991. aastal Kärdla Keskkooli, 1992. aastal Arkna katsesovhoos-kooli ja 1998. aastal Eesti Põllumajandusülikooli veterinaarmeditsiini teaduskonna loomaarstina. Aastatel 1998–2000 oli samas toiduhügieeni ja veterinaarkontrolli magistriõppes (2001, väitekiri "Kampülobakterid Eesti toores linnulihas"), seejärel doktoriõppes (2008, väitekiri "Campylobacter spp, in poultry and raw poultry meat products in Estonia with special reference to subtyping and antimicrobial susceptbility"). Oli 2000–2002 Eesti Põllumajandusülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi assistent, 2002–2006 lektor, õppetooli hoidja, aastast 2006 veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi toiduteaduse ja -hügieeni osakonna juhataja. Uurimisvaldkond: toiduohutus (toidupatogeenid), toidu ja keskkonna mikrobioloogia. Umbes 30 teadustrükist. Kampülobakterid Eesti toores kanalihas (kaasautor). // Agraarteadus. (2001) 2 Ravimijäägid keskkonnas. Fluorokinoloonide määramine mullas ja toidutaimedes (kaasautor). // Agraarteadus (2003) 1 Purification of resveratrol from vine stems (kaasautor). // Proc. Est Acad. Sci. Chem. 52 (2003) 4 Nitraadid ja nitritid köögiviljades ja toormahlades (kaasautor). // Veterinaarmeditsiin 2003 Toiduhügieen ja ohutus (kaasautor). Tartu, 2004 Prevalence of Campylobacter in raw chicken meat of Estonian origin (kaasautor). // Archiv für Lebensmittelhygiene 56 (2005) 3. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide [Mati Roasto. ETIS.] Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Mati Roasto Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Kyra Robert

Kyra Robert (ka Kiira Robert; 25. juuli 1916 Petrograd – 8. juuli 1997 Tallinn) oli eesti raamatu- ja raamatukoguteadlane. Kyra Robert oli kooliõpetaja tütar. Ta lõpetas 1935. aastal Tallinna Pedagoogiumi. Aastatel 1935–1940 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna majandusosakonnas ja majandusteaduskonnas ning lõpetas 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kaugõppes raamatukogunduse alal. Raamatuteaduse magister (1993, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Trükitegevus ja raamatukogud Tallinnas XVIII sajandist 1917. aastani". Oli aastatel 1937–1952 Tallinn-Nõmme algkoolides õpetaja, 1952–1997 Eesti Teaduste Akadeemia Raamatukogu baltika ja haruldaste raamatute osakonna pearaamatukoguhoidja. Uurimisvaldkond: Tallinna trükikodade, raamatukogude ja raamatute ajalugu. Nõmme ajalugu. Üle 20 teadustrükise, arvukalt aimeartikleid. "Nõmme ja Mustamäe". Tallinn 1968 "Tallinn. Mustamäe ja Nõmme". Kaasautor E. Rand. Fotoalbum. Tallinn 1973 Eestikeelne trükisõna NSV Liidus 1918-1940. // KK (1975) 6 Eesti raamat 1525–1975 (kaasautor). Tallinn 1975 Tallinna Oleviste raamatukogu ajaloost. // KK (1979) 4 Инвентарная книга в городском библиотеке в XVII (города Ревеля). // Памятники культуры. Ежегодник 1978. Leningrad 1979 "Tallinna 17. sajandi trükised". // Raamatuloolist. Eesti Rahvusraamatukogu Toimetised 1. Tallinn 1990 Raamatutel on oma saatus. Kirjutisi aastaist 1969–1990. Tallinn 1991 Eestimaa Kirjanduse Ühing (1842–1940) ja tema raamatukogu. // KK (1992) 8–9 "Ühe linna lugu". // Kalender 1993. Tallinn 1992. Lk 74–80 Der Büchernachlass Paul Flemings in der Bibliotheken in Tallinn der Estnischen ADW. // Daphnis 22 (1993) 1 Boktryckarna i Tallinn på 1600 talet. // Den estniska boken genom seklerna. Helsingfors 1995 1990 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 1991 Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu aastapreemia 1991 ja 1992 Friedrich Puksoo preemia Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. Kd III. Tartu 1994. Lk 253 EE 14. Lk 430 Eesti kooli biograafiline leksikon. Tallinn 1996. Lk 470 Voldemar Miller. "Kyra Roberti tööst ja elust". // Kyra Robert. "Raamatutel on oma saatus". Tallinn 1991 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Eesti raamatukogunduse biograafiline andmebaas Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 1190–1191 Haud Nõmme Hiiu kalmistul Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Aino Rodima

Aino Rodima (aastani 1965 Aino Taal, sündinud 9. augustil 1938 Urvaste vallas Võrumaal) on Eesti vene filoloog. Lõpetas 1963 TPedI; filoloogiakandidaat (1978, TÜ), väitekiri "Особенности функционировании глагольно-именных конструкций в устной речи детей средне-школьного возраста". Oli 1963–1968 Jõgeva Keskkooli vene keele õpetaja, 1968–1973 TRÜ vene keele õpetaja, 1972–1975 aspirant, 1975–1984 vene keele metoodika kateedri õpetaja ja vanemõpetaja, 1984–1992 dotsent, 1992–1998 TÜ keelekeskuse dotsent. Uurinud vene keele õpetamise metoodikat ning kaasaegseid probleeme. 40 teadustrükist, sh õppevahendid. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Опыт анализа прироста знаний по русскому языку и студентов нефилологических факультетов. // Русский язык в эстонской школе. 3. Тарту, 1975 К вопросу о способах оформления высказывания в детской речи. // Уп. зап. ТГУ 425 (1977) Пособие для студентов гуманитарных специалистов (kaasautor). Tallinn, 1988. TÜBL I, 243 Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 151. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Toomas Rodima

Toomas Rodima (sündinud 7. aprillil 1940 Tartus) on eesti keemik. Lõpetas 1958 Tartu 3. Keskkooli, 1963 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna ja 1971 samas aspirantuuri; keemiakandidaat (1972, TÜ), väitekiri "Исследование основности и коэффициентов активности некоторых слабых органических оснований в системах H2O-H2SO4 и H2O-HClO4". Oli 1966–1968 TÜ orgaanilise keemia kateedri stažöör, 1968–1971 aspirant, 1971–1975 assistent ja nooremteadur, 1975–1978 vanemteadur, 1978–1992 orgaanilise peensünteesi harulabori juhataja ja vanemteadur, 1992–1994 vanemteadur, 1994–1997 keemik, 1998– keemilise füüsika instituudi teadur. Täiendas end 1996–1998 Freiburgi Ülikoolis, 2001 ja 2004 Bremeni Ülikoolis. Uurimisvaldkond: happe-alustasakaalu uurimine mittevesilahustes; orgaanilise superaluste (fosfaseenid, fosfori üliidid jne) ja superhapete süntees ja aluselisuse või happelisuse uurimine; ioonsete vedelike süntees, feromoonide süntees. Eesti NSV Ministrite Nõukogu preemia (1987). Üle 50 teadustrükise. 2005 Tartu Ülikooli aumärk 2005 Tartu Ülikooli medal Self-Consistent Spectrophotometric Basicity Scale in Acetonitrile Covering the Range between Pyridine and DBU (kaasautor). // J. Org.Chem. 65 (2000) 19 Acid-Base Equilibria in Nonpolar Media 3. Expanding the Spectrophotometric Acidity Scale in Heptane, (kaasautor). // J. Org. Chem. 68 (2003) 20 Acid-Base Equilibria in Nonpolar Media 4. Expanding the Self-consistent Basicity Scale in THF Medium. Gas-phase Basicities of Phosphazenes (kaasautor). // J. Org. Chem. 68 (2003) 26 Self-consistent acidity and basicity scales in nonaqueous solvents (kaasautor). // Proc. Est. Acad. Sci., Chem. 54 (2005) 2 Guanidinophosphazenes: Design, Synthesis,and Basicity in THF and in the Gas Phase (kaasautor). // J.Amer Chem. Soc.127 (2005) 50 Extension of the Self-consistent Spectrophotometric Scale in Acetonitrile to a Full Span of 28 pKa Units Unification of Different Basicity Scales (kaasautor). // J. Org. Chem. 70 (2005) 3. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 301 Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 151. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Larissa Rodman

Larissa Rodman (aastani 1968 Larissa Aitova, sündinud 4. detsembril 1946 Tallinnas) on Eesti arstiteadlane ja allergoloog. Larissa Rodman on ökonomisti tütar. Lõpetas 1971 Leningradi Pediaaatria Instituudi; meditsiinikandidaat (1981, TÜ), väitekiri "Этиологические особенности бронхиальной астмы (на примерe Эстонской ССР)". Oli 1971–74 Tallinnas jaoskonna pediaater, 1974–82 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi kutsepatoloogilise osakonna nooremteadur, 1982–91 vanemteadur, 1992–1995 firmas Vitalis allergoloog, aastast 1995-2020 OÜ Alefo Medikon direktor-allergoloog.2021-2022 Põhja-Eesti Regionaalhaigla immunoloogia-allergoloogia üksuse arst Uurimisvaldkond: allergiliste haiguste diagnostika ja ravi. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Pollinooside põhjused ja spetsiifiline ravi (kaasautorid N. Loogna, T. Tatar). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1979) 4 О хроническом бронхите на сланцепереработывающем производстве (kaasautor I.-L. Pullisaar). // Вопр. гиг. труда и профпат. сланц. пром-сти. Tallinn (1985) О сенсибилизации к поверхностно-активным веществам в производстве синтетических моющих средств (kaasautorid N. Loogna, T. Tatar) // Гиг. труда (1986) 8 Гигиенические и иммунологические аспекты воздействия формальдегида и бревесно пыли в мебельнoм производстве (kaasautorid L. Dueva, I. Avdeeva). // Мед. труда и промышленная экол. (1996) 11. Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduskaader 1947–1987. Tallinn, 1987, 35 Nõukogude Eesti Tervishoid (1982) 3, 211. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Arno Rohlin

Arno Rohlin (sündinud 26. mail 1941) on eesti muusikateadlane. Lõpetas 1961 Tallinna Muusikakooli muusikateooria ja 1966 Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikateaduse erialal. 1962–66 õpetas Tallinna Muusikakoolis, 1969–1972 Tallinna Muusikakeskkoolis ja 1988–1999 EELK Kirikumuusikakoolis muusikateoreetilisi aineid. Aastast 1969 on Eesti Raadios arvutuskeskuse grupijuht, 1993– fonoteegi toimetaja. Rakendanud muusikaesteetilistes ja -teoreetilise uurimustes matemaatilis-statistilisi meetodeid (võrrelnud muusikastiile mikroanalüüsi abil). Avaldanud ajakirjanduses artikleid muusikamaitse ja -stiili kohta, teinud raadiosaateid. Eesti Heliloojate Liidu liige (1971), Eesti NSV muusika aastapreemia (1978). Tema vend oli eesti keraamik Leo Rohlin. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Kuusk, Priit. Palju õnne! Muusikateadlane Arno Rohlin 75. ERR, 26. mai 2016. Intonatsioonide sõnastik tonaalses muusikas. // Muusikalisi lehekülgi II. Tallinn, 1979 Raalikontserdid Eesti Raadios. // Teater. Muusika. Kino (1984) 8 Levimuusika kolm tahku. // Teater. Muusika. Kino (1985) 10 Raga – finesside kunst. // Teater. Muusika. Kino (1988) 2 Väärtusprobleem tõsises ja kerges muusikas. // SV (1977) 18–19 Muusika kui keel. // SV (1978) 41 Praktilise harmoonia algkursus. 1993 (käsikiri). Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Antu Rohtla

Antu Rohtla (sündinud 17. aprillil 1938 Sangaste vallas Valgamaal) on eesti põllumajandusteadlane ja mesinik. Antu Rohtla on talupidaja poeg. Lõpetas 1956 Antsla Põllumajandustehnikumi, 1964 EPA agronoomina ja 1971 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) aspirantuuri; põllumajanduskandidaat (1971, Teaduste Akadeemia), väitekiri "Juhtivate töötajate tööaja kasutamisest ja töö tasustamisest Eesti NSV kolhoosides ja sovhoosides". Oli 1965–67 Türi sovhoostehnikumi peaagronoom, 1972–75 Olustvere sovhoostehnikumi direktor, 1975–90 EMMI Polli katsebaasi puuviljandusosakonna vanemteadur, 1990–94 Viljandi Talupidajate Liidu esimees, 1994–96 aseesimees. Uurimisvaldkond: põllumajandusökonoomika ja mesindus. Kaardistanud 1975–85 Eesti meetaimestikku. Üle 60 teadustrükise. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Punase ristiku seemnepõldude tolmeldamine mesilaste abil. 1988 Mõnede tehnoloogiliste võtete efektiivsusest mesinduses. Tallinn, 1988 Mesilaste pidamine (kaasautor). Tallinn, 1997 Meetaimed ja mesi. Tallinn, 2001 About the use of natural honey-producing areasi n Estonia. // Proc. Nordic-Baltic Apicultural Research Symposium at Jäneda. Tallinn, 2004 Mesindusalane nõuandekogumik küsimuste ja vastuste vormis I–III. Tallinn, 2007. Eesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn, 1998, 117. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Geiu Rämmer

Geiu Rämmer (aastani 2009 Rohtla; sündinud 16. märtsil 1975 Tartus) on eesti muusikateadlane. Lõpetas 1994 Tartu H. Elleri nimelise Muusikakooli ja 1998 Eesti Muusikaakadeemia muusikateaduse erialal; M.A. (muusikateadus) (2001, Eesti Muusikaakadeemia), väitekiri "Tartu muusikaelu XIX sajandi kahel esimesel aastakümnel". 1998–2009 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia erakorraline teadur, 2004-2006 Äksi Andrease koguduse organist, 2006-2014 Tartu ülikooli raamatukogu raamatukoguhoidja. Uurimisvaldkond: Tartu muusikaelu 19. sajandil, ajaloolised muusikatrükised ja -käsikirjad. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Tartu muusikaelu 1789–1802. // Valgeid laike eesti muusikaloost. Eesti Muusikaloo Toim 5. Tallinn, 2000 Kontserdielu korraldus Tartus 19. sajandi esimesel veerandil. // Teater. Muusika. Kino (2002) 10 Das Konzertleben in Tartu um die Wende des 18./19. Jahrhunderts. // Deutsch-baltische musikalische Beziehungen: Geschichte, Gegenwart, Zukunft. 35. Konferenz der Musikwissenschaftler des Baltikums in Vilnius 18.–20. Okt. 2001. Bonn, Studio Verlag, 2003 Tartu varasem muusikaelu [ca 1500–1900]. // Tartu. Ajalugu ja kultuurilugu. Tartu, 2005 Muusikaelu Tartus 19.–20. sajandi vahetusel ja Berliini Filharmoonikute kontserdid. // Muusikaelu Eestis 20. sajandi algupoolel. Eesti Muusikaloo Toim 7. Tallinn, 2005 Tartu Akadeemiline Musse ja muusikategemine 19. sajandi esimesel poolel (1814–1844). // Tuna (2006) 2. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Hanno Rohtla

Hanno Rohtla (sündinud 6. märtsil 1954 Otepääl) on eesti informaatikateadlane. Hanno Rohtla on arstide poeg. Lõpetas 1972 Tallinna 1. Keskkooli, 1977 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna ja 1982 samas aspirantuuri; tehnikakandidaat (1986, Küberneetika Instituut), väitekirjas käsitles süntaksi vigade töötlemist translaatorite loomise süsteemis. Täiendas end 1989–1990 Toronto Ülikoolis. Töötas 1977–1997 TTÜ-s: arvutuskeskuse vaneminsener, informaatika ja arvutustehnika täiendusõppe teaduskonna vanemõpetaja ja dekaan, informaatikainstituudi informaatika aluste õppetooli dotsent. 1997–1999 AS Majandustarkvara projektijuht ja juhataja, 1999–2000 AS Novo BCS projektijuht, 2000– Coda Eesti OÜ arendusdirektor. Uurimisvaldkond: translaatorite koostamine, süsteemianalüüs, täiskasvanute koolitus. 14 teadustrükist. Towards an Estonian Inservice Postgraduate Awards Structure (kaasautor). // 21. annual ATEE Conference. Glasgow, 1.–5.09.1996 Information Technology in Estonian Teacher Education (kaasautor). // The First International Conference on Pan-European Collaborative Projects in Teacher Education. Česky Krumlov, Czech Republic, July 1996 Estonia: Information Technology in Teacher Education (kaasautor). // The First International Conference on Pan-European Colla­bo­rative Projects in Teacher Education. Česky Krumlov, Czech Republic, July 1996. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Maili Roio

Maili Roio (sündinud 22. mail 1973 Tartus) on eesti arheoloog. Maili Roio on teenistujate tütar. Lõpetas 1991 Nõo Keskkooli ja 2004 Tartu Ülikooli ajaloo osakonna; M.A. (ajalugu) (2007, TÜ), väitekiri "Veealuse kultuuripärandi kaitse ja haldamine". Oli 2003–2005 Ajaloo Instituudi fondide sektoris laborant, aastast 2004 Muinsuskaitseameti vanemspetsialist kinnismälestiste (veealuse kultuuripärandi) alal. Uurimisvaldkond: allveearheoloogia ja veealuse kultuuripärandi kaitse. Üle 10 teadustrükise. Koorküla Valgjärves asuvate ehitusjäänuste retseptsioon ja tõlgendamine läbi aegade. // Arheoloogia Läänemeremaades. Uurimusi Jüri Seliranna auks. Muinasaja Teadus, 13. Tallinn, Tartu 2003 The investigation of underwater heritage in Estonia. // Archaeological Res. in Estonia 1865–2005. Estonian Archaeology 1. Tartu 2006 Archaeological investigations in the surroundings of Kisejärve and Tsiistre (kaasautor Marge Konsa). // Arheoloogilised välitööd Eestis 2005. Tallinn 2006 Trackways of the Lehu Suursoo mire in Pärnumaa (kaasautor Ain Lavi). // Arheoloogilised välitööd Eestis 2005. Tallinn 2006 New Interpretations of Settlement Remains in Lake Valgjärv of Koorküla, Estonia. // J. Wetland Archaeology, Exeter (2007) 7 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 1196 Maili Roio Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Gulnara Roll

Gulnara Roll (aastani 1993 Iškuzina, sündinud 30. novembril 1964 Ufaas) on Eesti geograaf ja keskkonnateadlane. Gulnara Roll on baškiir. Lõpetas 1987 Ufaas Baškiiri Riikliku Ülikooli majandusgeograafina ja 1991 Peterburi Ülikooli aspirantuuri; geograafiakandidaat (1991, Peterburi Ülikool), väitekirjas "Нефтехимический комплекс Башкирской ССР и экологическая ситуация" käsitles keskkonnaseisundi ja keskkonnapoliitika küsimusi Baškiirias seoses intensiivse naftatööstuse arenguga regioonis. Täiendas end 1991 Kesk-Euroopa Ülikoolis Budapestis ja 1992 Rhode Islandi Browni Ülikoolis USA-s. Oli Peterburi linnaplaneerimise instituudis teadur ja Peterburi Ülikooli geograafia ja geoökoloogia teaduskonnas lektor. Aastast 1994 Peipsi Koostöö Keskuse juhatuse esimees; 1994–2003, 2006 Keskuse projektinõunik. 2003–2005 Brüsselis INTAS-is (rahvusvaheliste assotsiatsioonide teadustöö edendamiseks SRÜ riikidega) projektiametnik, 2003–2005 EPMÜ keskkonnakaitse instituudi vanemteadur, 2006–2007 EMÜ Karl Ernst von Baeri Maja Teadusloo Uurimise Keskuse erakorraline teadur, aastast 2007 TÜ sotsiaalteaduskonna riigiteaduste instituudi erakorraline vanemteadur. Uurimisvaldkonnad: rahvusvahelise koostöö uurimine veevarude kasutamise ja kaitse alal ning piiriveekogude haldamine, 2005 teaduspoliitika Euroopa Liidus ja SRÜ riikides. Umbes 40 teadustrükist. Lake Peipsi: A transboundary lake on the future border of the European Union. Hedegaard (kaasautor P. Stålnacke). // The NEBI Yearbook 2001/2002. Berlin-Heidelberg, 2002 Interactive Management of Transboundary Waters on the External European Union Border. // Water Sci. and Technol. 49 (2004) 7 International cooperation with scientists in the New Independent States (NIS) of the former Soviet Union in economics, social sciences and humanities within the context of strengthening the European Research Area. // www.globalsocialscience.org., 2005. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Gulnara Roll Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Hans Ernst Ronimois

Hans Ernst Ronimois (perekonnanime rööpkuju: Ranimus, eesnime (Ernst) rööpkuju Erik, 12. märts 1912, Peterburi – 15. aprill 1984, Vancouver) oli Eesti majandusteadlane. Hans Ernst Ronimois oli kooliõpetaja poeg. Lõpetas 1930 Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi ja 1933 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna; rer. oec. mag. (1937, TÜ), väitekiri "Relativiteedi probleem teoreetilise rahvamajandusteaduses", Ph.D. (London School of Economics and Political Sciences). Oli 1939–1940 TÜ teoreetilise rahvamajanduse ja statistika õppetooli vanemassistent, 1940–1941 TTÜ statistika õppeülesande täitja ja dotsendi kohusetäitja. Asus 1944 Rootsi ja hiljem Inglismaa kaudu Kanadasse. 1949–1984 Vancouveris Briti Columbia Ülikooli majandusajaloo ja geograafia professor. Eesti Teaduse Biograafiline Leksikon, 3. köide Russia`s Foreign Trade and the Baltic Sea. London, 1946 Soviet Planning and Economic Theory. Vancouer, 1950. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 43 Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 105. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Ants Ronk

Ants Ronk (27. jaanuar 1946 – 10. september 2019) oli eesti tehnikateadlane. Ta lõpetas aastal 1964 Tallinna 46. Keskkooli ning aastal 1969 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) elektrotehnikateaduskonna automaatika ja telemehhaanika erialal cum laude. 1969–1970 oli ta TPI tootmisprotsesside automatiseerimise probleemlaboratooriumi insener, 1971–1973 automaatika kateedri assistent, 1974–1976 aspirant, 1977–1978 lepinguliste tööde vaneminsener, 1978–1982 automaatika kateedri assistent. 1982–1992 oli ta TPI mõõtesüsteemide labori teadur, 1992–2013 TTÜ elektroonikainstituudi vanemteadur. 1974–1976 oli ta TPIs aspirantuuris. Tehnikamagistri kraadi kaitses ta 1992. aastal TTÜs. Väitekirja teemaks oli "Faasisünkroniseerimissüsteemi isehäälestumise tagamine". 1999. aastal astus ta TTÜ doktorantuuri. Tehnikadoktori kraadi kaitses ta 2002. aastal. Väitekirja teemaks oli "Laiendatud plokk-adaptiivne Fourier' analüsaator piiratud spektriga ning ajas diskreetse signaali perioodiliste komponentide analüüsiks ja reprodutseerimiseks". Uurimisvaldkond: - numbrilise signaali töötluse algoritmide uurimine ja väljatöötamine ning rakendamine mõõtesüsteemides, - adaptiivsed meetodid, - signaalide sünkroontöötlus, - komplitseeritud signaali komponentide identifitseerimine (parameetrite hindamine, ka ekspressmeetodid). Eesti Vabariigi teaduspreemia (1993) (kollektiivis). Umbes 30 teaduspublikatsiooni. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Evi Mitt, Olaf Prinits, Kalle Velsker. Matemaatika olümpiaadid Eesti NSV-s. Tallinn: Valgus, 1970 (lk. 22) Waveform filtering using adaptive filters (kaasautor M. Min). // IEEE International Workshop on Intelligent Signal Processing (WISP`99), Sept. 4–7, 1999 On frequency-adaptation in an extended block-adaptive Fourier analyser. // Proc. Est. Acad. Sci. Eng. 7 (2001) 4 Analysis and reproduction of a signal`s periodic components by means of an extended blockadaptive Fourier analyzer. // IEEE Transactions on instrumentation and measurement 52 (2003) 1 A sampling multichannel bioimpedance analyzer for tissue monitoring (kaasautor). // Proc. 26. Annual Int. Conf. of the IEEE EMBS, Sept. 1–5, 2004, San Francisco, California Digital multichannel bioimpedance analyser. Signal processing approaches (kaasautor). // IFMBE Proc.: 3rd European Medical&Biological Eng. Conf. Prague, Czech Republic, Nov. 20–25, 2005 A Digital Multichannel Bioimpedance Analyser: Signal Processing, Task and Solution (kaasautor). // Proc. of the IEEE Instrumentation and Measurement Technol. Conf. IMTC 2006, Sorrento, Italy, April 24–27, 2006. Eesti Vabariigi teaduspreemiad 1997, 79. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.