1953

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1949 | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | ► | ►► 1953. aasta (MCMLIII) oli 20. sajandi 53. aasta. 7. jaanuar – USA president Harry Truman teatas, et USA on loonud vesinikupommi. 13. jaanuar – Josip Broz Tito valiti Jugoslaavia presidendiks. 20. jaanuar – USA presidendiks sai Harry Trumani järel Dwight Eisenhower. 10. veebruar – Euroopa Söe- ja Teraseühenduse liikmesriikide vahel hakkas kehtima ühine avatud turg kivisöele. 11. veebruar – NSV Liit katkestas diplomaatilised suhted Iisraeliga. 11. veebruar – USA president Dwight Eisenhower lükkas tagasi Ethel ja Julius Rosenbergi armuandmispalve. 28. veebruar – Jossif Stalin haigestus raskelt. 5. märts – suri Jossif Stalin. Samal päeval valiti NLKP Keskkomitee Presiidiumi uus koosseis ja likvideeriti NLKP Keskkomitee Presiidiumi büroo. NLKP Keskkomitee pleenumi, NSV Liidu Ministrite Nõukogu ja NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi ühisnõupidamine otsustas, et NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimeheks saab Georgi Malenkov. 9. märts – Stalini matustel tekkis rüselus, milles sai surma palju inimesi. 14. märts – NLKP Keskkomitee märtsipleenumil vabastati Georgi Malenkov tööst keskkomitees. Algas niinimetatud kollektiivne juhtimine. 15. märts – Kliment Vorošilovist sai NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimees. Ta vahetas sellel ametikohal välja Nikolai Šverniku. 27. märts – NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimees Kliment Vorošilov kuulutas välja amnestia, millega vabanes umbes miljon kinnipeetut (kolmandik kõigist vangidest) karistusajaga kuni 5 aastani. Amnestia alla ei kuulunud paragrahvi 58 all (poliitilised) süüdi mõistetud ega ka mõrvarid ja bandiidid. 7. aprill – ÜRO peasekretäriks valiti Dag Hammarskjöld. 1. mai – asutati Lääne-Rootsi Põllumeeste Kogu. 1. mai – Euroopa Söe- ja Teraseühenduse liikmesriikide vahel hakkas kehtima ühine avatud turg terasele. 15. mai – ilmus Stanley Milleri uurimus, mis näitas, kuidas võisid ürgsel Maal tekkida aminohapped ja muud elu arenguks vajalikud ained. Seda peetakse elu tekke katseliselt uurimise alguseks. 25. mai – toimus USA esimene ja viimane tuumalaenguga suurtüki katsetus. 29. mai – Edmund Hillary ja Tenzing Norgay jõudsid esimeste inimestena Džomolungma (Everesti) tippu. 2. juuni – Suurbritannia kuningannaks krooniti Elizabeth II. 8. juuni – USA ülemkohus otsustas, et pealinna Washingtoni restoranid ei tohi keelduda mustanahalisi teenindamast. 17. juuni – Saksa DV-s Berliinis muutus eelmisel päeval alanud streik ülestõusuks, mille NSV Liidu sõjavägi tankidega lämmatas. 18. juuni – Egiptus kuulutati vabariigiks. 19. juuni – NSV Liidu kasuks spioneerimise eest hukati Ethel ja Julius Rosenberg. 26. juuni – arreteeriti Lavrenti Beria. 26. juuli – Fidel Castro juhtis Santiago de Cubas ebaõnnestunud ülestõusu Kuuba diktaator Fulgencio Batista y Zaldívari vastu. 27. juuli – lõppes Korea sõda. Ameerika Ühendriigid, Hiina Rahvavabariik, Lõuna-Korea ja Põhja-Korea kirjutasid alla rahulepingule. 20. august – NSV Liit teatas oma vesinikupommi valmimisest. 7. september – Nikita Hruštšovist sai NLKP Keskkomitee esimene sekretär. 26. september – Suurbritannias kaotati suhkrunormid. ... 5. november – Iisraeli peaminister David Ben-Guriyyon astus tagasi. 9. november – Kambodžast sai iseseisev riik. 23. detsember – NSV Liit teatas ametlikult Lavrenti Beria hukkamisest. 30. detsember – USAs tulid müügile esimesed värviteleviisorid. 5. jaanuar – Pärnu Draamateater Endla nimetati ümber Lydia Koidula nimeliseks Pärnu Oblasti Draamateatriks. 15. jaanuar – USA-s hakkas ilmuma ajakiri Eesti Male. Veebruaris sai valmis Kohtla-Järve – Tallinna põlevkivigaasi magistraaljuhe. 25. aprill – Tallinna oblast, Tartu oblast ja Pärnu oblast likvideeriti. Suvi – Eesti metsades viis KGB läbi suurhaarangu metsavendadele. ... Aasta lõpuks on Eestis 108 sovhoosi ja 998 kolhoosi. Selle aasta jooksul lämmatati metsavendlus.  Pikemalt artiklis Sündinud 1953 10. jaanuar – Pat Benatar, ameerika laulja 21. jaanuar – Paul Allen, Microsofti kaasasutaja 21. veebruar – William Petersen, ameerika filminäitleja 10. veebruar – Volli Kalm, eesti geoloog 24. veebruar – Peeter Simm, eesti filmilavastaja 25. veebruar – José María Aznar, Hispaania poliitik 10. märts – Åke Edwardson, rootsi ajakirjanik, õpetaja ja kirjanik 13. märts – Harm Wiersma, hollandi kabetaja 16. märts – Richard Stallman, vaba tarkvara propageerija 16. märts – Isabelle Hupert, prantsuse näitleja 11. aprill – Guy Verhofstadt, Belgia poliitik 19. aprill – Sara Simeoni, Itaalia kergejõustiklane 23. aprill – Kim Gordon, ameerika muusik, Sonic Youthi bassimängija 6. mai – Tony Blair, Suurbritannia poliitik 15. mai – Mike Oldfield, inglise muusik 16. mai – Pierce Brosnan, Iiri näitleja 17. mai – Gérard Krawczyk, prantsuse filmirežissöör 29. mai – Katrin Ehala, eesti laulja ja muusikapedagoog 13. juuni – Tim Allen, ameerika näitleja ja koomik 21. juuni – Benazir Bhutto, Pakistani poliitik 6. juuli– Reneta Indzhova, Bulgaaria peaminister 1994–1995 11. juuli – Leon Spinks, USA poksija 15. juuli – Jean-Bertrand Aristide, Haiti poliitik 8. august – Nigel Mansell, vormel 1 piloot 11. august – Hulk Hogan, ameerika profimaadleja 15. august – Zera Yacob Amha Selassie, Etioopia keiserliku perekonna pea 3. september – Jean-Pierre Jeunet, prantsuse filmilavastaja 16. september – Nancy Huston, Kanada kirjanik, esseist ja tõlkija 27. oktoober – Robert Picardo, Ameerika Ühendriikide näitleja 21. november – Olga Reznik, eesti kindlustustegelane 26. november – Sinikka Nopola, soome lastekirjanik ja ajakirjanik 8. detsember – Kim Basinger, USA näitleja 9. detsember – John Malkovich, ameerika näitleja 10. detsember – Diane Schuur, USA laulja ja pianist 14. detsember – Rene Eespere, Eesti helilooja 26. detsember – Toomas Hendrik Ilves, eesti poliitik ja diplomaat 28. detsember – Richard Clayderman (Philippe Pagès), prantsuse pianist  Pikemalt artiklis Surnud 1953 1. jaanuar – Hank Williams, USA kantrimuusik 5. märts – Jossif Stalin, NSV Liidu riigitegelane 5. märts – Sergei Prokofjev, vene helilooja 12. märts – Gustav Küla, Eesti vaimulik 13. märts – Johan Laidoner, Eesti sõjaväelane ja riigitegelane, kindral 23. märts – Oskar Luts, eesti kirjanik 28. märts – Jim Thorpe (Wa-Tho-Huk), indiaanipäritolu ameerika sportlane 31. juuli – Nikolai Zelinski, Vene keemik 8. september – Johannes Baumann, Šveitsi poliitik 28. september – Edwin Powell Hubble, USA astronoom 6. oktoober – Vera Muhhina, vene skulptor 8. november – Ivan Bunin, vene kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1933 27. november – Eugene O'Neill, USA näitekirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1936 23. detsember – Lavrenti Beria, NSV Liidu riigitegelane 31. detsember – Uno Stockholm, eesti vaimulik füüsika – Frits Frederik Zernike keemia – Hermann Staudinger meditsiin – Hans Adolf Krebs, Fritz Albert Lipmann kirjandus – Sir Winston Leonard Spencer Churchill rahu – George Catlett Marshall Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 282–283 ESBL veebis (vaadatud 21.03.2015)