laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mathias Wühneri kapital

Mathias Wühneri kapital asutati 28. märtsil 1935 surnud Mathias Wühneri testamendiga tema poja Erich Wühneri mälestuseks Tartu Ülikooli juurde. Kapitali valitses Tartu Ülikooli valitsus. Kapitali moodustasid majad Oa 1 ja 3 Tartus, väärtusega 24 000 krooni. Kapitali tuludest anti igal aastal ülikooli aastapäeval auhindu. Auhindamisele kuulusid eestikeelsed auhinnatööd. Mathias Wühneri kapitalist anti järgmised auhinnad: 1937 II auhind Elmar Jürgens, Talundite otstarbekohane varustamine veega. 1938 I auhind Leonid Yllö, Põlluviljade saakide tõus maaparandustööde mõjul. 1939 I auhind Karl Järvesoo, Milline talundi korrastussüsteem on võimaldanud viimase viie aasta jooksul suuremat tasuvust. 1937. aastal oli auhinna suuruseks 60 ja 1939. aastal 200 krooni. 2001. aastal müüs Tartu Ülikool majad kinnisvarabüroole Lion House. Karl Annuk. Mathias Wühneri kapital. Eesti Põllumajandusmuuseumi aastaraamat II, Ülenurme 2009, lk. 78–81.
Baar (Šveits)

Baar on asula ja vald Šveitsis Zugi kantonis. Asub Lorze jõe ääres. Keskasula asub 443 m üle merepinna. Valla pindala on 24,8 km², millest 55% on põllumajandusmaa, 24,5% metsamaa ning 20% on hoonete ja teede all. Lisaks keskasulale on valla suuremad külad Allenwinden, Blickensdorf ja Inwil. Baari elanikud on valdavalt saksakeelsed (83%). 2010. aastal oli 25,9% elanikest välismaalased. Valdav usund on katoliiklus - 60% elanikest on katoliiklased. Protestante on 16%. Töötute osakaal on 2,07% (2011. aasta keskmine). Baaris asub rahvusvahelise toorainekaubandusettevõtte Glencore peakorter. Vallas on pruulikoda Brauerei Baar. Valda läbib Thalwil–Zugi raudtee. Ständige Wohnbevölkerung nach Staatsangehörigkeitskategorie Geschlecht und Gemeinde; Provisorische Jahresergebnisse; 2018, vaadatud 11.04.2019. Baari koduleht
Poks 1928. aasta suveolümpiamängudel

9. suveolümpiamängude võistlused poksis peeti 7.–11. augustini Hollandis Amsterdamis. Võistluspaik oli Krachtsportgebouw' universaalhall. Ühest riigist või võistkonnast võis olla kuni 8 võistlejat, seega esimest korda üks võistleja ühe kaalukategooria kohta. Kokku osales 29 riigist 144 võistlejat. Vanim võistleja oli Alexander Kaletchitz (USA; sündinud 2. märts 1898) ja noorim oli Barend Bril (Holland; sündinud 16. juuli 1912). Eestit esindas kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) Valter Palm. Esimest korda osalesid olümpiamängude poksivõistlusel ka Soome, keda esindas sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) Kaarlo Väkevä, kergekaalus (kuni 135 naela 61,2 kg) Walfrid Resch ja kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) Johan Hellström ning Leedu, keda esindas kergekaalus (kuni 135 naela 61,2 kg) Kazys Markevičius ja poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) Juozas Vinča. Kokku said medaleid 14 riigi võistlejad. Kokku said olümpiasüsteemi punkte 24 riigi võistlejad. 19 võistlejat 18 võistlejat 18 võistlejat 24 võistlejat 22 võistlejat 19 võistlejat 16 võistlejat 10 võistlejat Poks 1928. aasta suveolümpiamängudel lehel Sports-Reference. Inglise keeles Poks 1928. aasta suveolümpiamängudel lehel Amateur Boxing Results. Inglise keeles
Ülem-Saksi

Ülem-Saksi (Obersachsen) oli nimi, mis anti enamusele Saksa maadest, mida haldasid Wettinid, ja mida nüüd kutsutakse Mitteldeutschland. Nimi tuleb sellest, kui pärast hertsog Heinrich Lõvi langemist aastal 1180 lammutati keskaegne Saksimaa hertsogiriik ja Saksi-Wittenbergi maad läksid Askania dünastiale ning hiljem Meißeni markkrahvkonna Wettinitele. Need dünastiad hõivasid vendidega asustatud alad Saale jõest idas ja tõid Elbet pidi ülesvoolu endiga kaasa hõimunime Sachsen (saksid). See oli eelkõige äsjavallutatud maade eristamiseks 'Alam-Saksist', mõistest, mis kerkis hiljem populaarseks (kuigi keegi seda ei sundinud) kui esialgsete Saksi maade mõiste Põhja- ja Lääne-Saksamaal (kus oli levinud alamsaksa keel), mis nüüd on Alam-Saksi liidumaa, samuti piirnevad Vestfaal, Holstein ja Saksi-Anhalti lääneosa põhja pool Harzi (Ostfaal). Wettinite maad Elbe ülemjooksul moodustasid kuurvürstkonna, mis hiljem juhtis Ülem-Saksi ringkonda, omandas Ülem-Lausitzi piirkonna ja lõpuks ülendati kuningriigiks. Seega Kesk-Saksamaa elanikud Saksimaa liidumaalt on täna tuntud kui saksid. Obersachsen
Neitsisaared

Neitsisaared (inglise keeles Virgin Islands) on saared Lääne-Indias, osa Väikestest Antillidest, Puerto Rico saarest idas. Pindala: 497 km². Saared on künklikud, kõrgus kuni 543 meetrit. Saarteahelikku kuulub umbes 100 saart. Saared on jagatud Suurbritannia (Briti Neitsisaared) ja USA (Ühendriikide Neitsisaared, Puerto Rico) vahel. Nimetatud on nad 11 000 neitsi järgi, kes tapeti legendi järgi koos Püha Ursulaga. Neitsisaared asuvad Kariibi mere ja Atlandi ookeani vahel. Kirdepoolsed saared moodustavad piiratud omavalitsusega Briti Neitsisaarte kroonikoloonia (British Virgin Islands; 1987. aastal 13 000 elanikku, neist 4000 Tortolal asuvas halduskeskuses Road Townis), edelapoolsed kuuluvad liidendamata territooriumina USA-le (Virgin Islands of the United States; 1987. aastal 108 000 elanikku, neist umbes 53 000 Saint Thomasel asuvas halduskeskuses Charlotte Amalies ja selle eeslinnades). Neitsisaared koosnevad peamiselt lubjakivist, osalt kristalsetest ja vulkaanilistest kivimitest; suurim kõrgus 543 meetrit. Valitseb troopiline passaatkliima, on orkaane (eriti hilissuvel). Umbes 90% rahvastikust on mustanahalised ja mulatid. Põhitegevusala on turismimajandus (ligi 1,5 miljonit turisti aastas). Peale selle pannakse Neitsisaartel importdetailidest kokku kelli ja elektroonikatööstuskaupu, valmistatakse ehteid, ravimeid, villaseid esemeid ja rummi, kasvatatakse suhkruroogu, banaane ja troopilisi vilju, peetakse koduloomi, püütakse kala. Saint Croix' saarel töödeldakse üle Atlandi toodud toornaftat ja boksiiti. Saarteaheliku avastas aastal 1493 Christopher Kolumbus, kes nimetas selle Püha Ursula ja tema kaaskonna auks Üheteistkümneks Tuhandeks Neitsiks ehk lühendatult Neitsiteks (hisp Las Virgines). Kariibi põlisrahvastiku tõrjus kõrvale koloniseerimine, see algas 1625 inglaste ja prantslaste tulekuga Saint Croix' (Santa Cruzi) saarele; hiljem oli see saar ka hispaanlaste ja Malta ordu valduses. Tortola oli 17. sajandi keskel hollandi piraatide redupaik, aastal 1666 ilmusid sinna inglise plantaatorid, aastal 1762 kuulutasid nad saare Briti kolooniaks. Aastal 1627 omandas Saint Thomase Taani Lääne-India Kompanii, aastal 1683 osteti Saint John ja aastal 1733 Saint Crix. 1754. aastast olid need saared Taani Lääne-India koloonia (taani keeles Danskt Vestindien). 1917. aastal müüdi see Ameerika Ühendriikidele.
MDNA

"MDNA" on Madonna kaheteistkümnes stuudioalbum. See anti välja 23. märtsil 2012. "Girl Gone Wild" 3:43 "Gang Bang" 5:26 "I'm Addicted" 4:33 "Turn Up the Radio" 3:46 "Give Me All Your Luvin'" (koos Nicki Minaj'i ja M.I.A.'ga) 3:22 "Some Girls" 3:53 "Superstar" 3:55 "I Don't Give A" (koos Nicki Minaj'iga) 4:19 "I'm a Sinner" 4:52 "Love Spent" 3:46 "Masterpiece" 3:59 "Falling Free" 5:13
Eerik Põld

Eerik Peeter Põld (8. november 1908 Kose kirikumõis, Kose kihelkond, Harjumaa – 25. veebruar 1995 Tallinn) oli eesti restauraator. Ta lõpetas aastal 1926 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Aastatel 1926–1928 õppis ta Tartu Ülikoolis filoloogiat ning 1936–1942 kunstiajalugu ja etnograafiat. Aastatel 1937–1942 ja 1944–1945 töötas ta Eesti Rahva Muuseumis (viimati direktori asetäitjana teadusalal); 1943–1944 muinsuskaitseinspektorina Haridusdirektooriumis. Aastatel 1947–1982 töötas ta Eesti Kunstimuuseumis, seejuures aastast 1954 restauraatorina; aastal 1965 sai ta Igor Grabari nimelises kunstirestaureerimiskesktöökojas restauraatorikutse. Tema isa Harald Põld oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja ja Eesti Misjoni Seltsi välismisjoni juhataja, lell Peeter Põld oli teoloogiharidusega eesti kooli-, karskus- ja riigitegelane. Tema vend Hillar Põld oli kirikuõpetaja ja kirikuajaloo õppejõud, teine vend Naan (Naatan) Põld oli Hamburgi muusikaülikooli lauluprofessor ning oratooriumide ja kantaatide solist. Tema tütar Helli Sisask on kunstiajaloolane. Helli Sisask. "Põld, Eerik, restauraator". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 403 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
G5 (Eesti organisatsioon)

G5 õpilasesinduste liit (tuntud ka kui G5) on Tallinna kesklinna koolide õpilasesinduste liit, mille peamiseks sihiks on koolide koostöö arendamine, ühisürituste korraldamine, huvitegevuse arendamine ja koordineerimine ning õpilaskondade vahel tihedamate suhete loomine. Liitu kuuluvad: Gustav Adolfi Gümnaasium Tallinna 21. Kool Tallinna Inglise Kolledž Tallinna Prantsuse Lütseum Tallinna Reaalkool
Foxi liustik

Foxi liustik (inglise keeles Fox Glacier, maoori keeles Te Moeka o Tuawe) on oruliustik Westland Tai Poutini rahvuspargis Uus-Meremaa Lõunasaare läänerannikul. Liustik on 13 km pikk. Koos naabruses asuva, samuti Lõuna-Alpide mäestikust algava Franz Josefi liustikuga on omapärane see, et need liustikud lõpevad troopilises vihmametsas (u 300 m kõrgusel merepinnast) ja on ühed kõige kergemini ligipääsetavad liustikud maailmas. Foxi liustiku serv asub samanimelisest (Fox Glacier/Weheka) asulast jalutuskäigu (u 6 km) kaugusel. Liustikust saab alguse samanimeline jõgi – Fox River. Liustik on saanud nime 1872. aastal tolleaegse Uus-Meremaa peaministri Sir William Foxi järgi. Foxi liustik Uus-Meremaa looduskaitseobjektina
Levira

AS Levira on 2004. aastal moodustatud ettevõte, mille aktsionärideks on Eesti riik (51%) ja Prantsuse telekommunikatsioonikontsern TDF Group (49%). TDF-i kaudu on Levira üks osa Euroopa juhtivast elektroonilise side infrastruktuuri- ja multimeediateenuseid osutavast ettevõtete grupist. TDF-i osalusega ettevõtted on lisaks Eestile ka Soomes, Hispaanias, Ungaris, Hollandis, Monacos, Poolas ja Saksamaal. Leviras töötab 90 inimest. Ettevõtte varasem nimi oli Eesti Ringhäälingu Saatekeskuse AS. (08.05.1997 - 19.05.2004) Levira on IT, meedia ja telekomi infrastruktuuriteenuste osutaja. Peakorteriga Tallinna Teletornis, on Levira Põhja-Euroopa suurim telekanalite väljastuskeskus ning peamine raadio- ja teleprogrammide edastaja Eestis. Levira haldab üht Eesti suurimatest serverimajutuskeskustest ning osutab avaliku ja privaatpilve teenuseid Levira Cloud nime all. Lisaks omab levira väliülekandejaamu (OB, SNG) mida saab kasutada nii telepildi tootmiseks kui otsepildi edastamiseks optilise kaabli või satelliidi abil. Levirale kuulub üle Eesti 27 mastikohta, sealhulgas Eesti kõrgeimad ehitised: Tallinna teletorn, Koeru ja Valgjärve telemastid. Aastail 2003–2016 juhatas ettevõtet Mart Einpalu. Aastat 2016- tänapäevani juhatab ettevõtet Tiit Tammiste "Levira - Firmast". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2015. Vaadatud 1. detsembril 2015. ERR (28. juuni 2016). "Levira uueks juhatuse esimeheks sai Tiit Tammiste". ERR. Vaadatud 7. juunil 2023. Levira koduleht Ülevaade ettevõttest - Inforegister andmebaas
Toomas Verrev

Toomas Verrev (sündinud 4. aprillil 1979) on eesti turundusspetsialist ja kirjanik. Ta lõpetas 1997. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi. 2012. aastal sai ta lipniku auastme. Lasteraamat "Aktiva ja passiva". 2007, ISBN 9789949155651 "Luuletused". 2004, ISBN 9789949105328 "Margot". 2003, ISBN 9985944615 Verrev on 17 ja poole minutise lühimängufilmi "Vallutajad ehk Riie teeb mehe" stsenarist ja režissöör. Tema lavastatud 88-minutine film "Ebalus" esilinastus 12. novembril 2009. President andis 180 kaitseväelasele uue auastme, Delfi, 16. veebruar 2012 Esilinastub Toomas Verrevi täispikk mängufilm «Ebalus», Delfi, 12. november 2009
Selts (bioloogia)

Selts (ladina ordo) on bioloogilises taksonoomias klassist väiksem üksus, mis jaguneb sugukondadeks. Taimesüstemaatikas kasutatakse ka seltsist väiksemat üksust – alamseltsi, loomasüstemaatikas aga lisaks eelmainitule ülemseltsi, mis on seltsist kõrgem üksus, kuid klassist väiksem. Eestikeelses terminoloogias moodustatakse seltside nimed taimede ja seente puhul lõpuliitega -laadsed (näiteks magunalaadsed) ja loomade puhul liitega -lised (näiteks kabjalised). Ladinakeelses terminoloogias on seltside nimed taimede puhul lõpuliitega -ales (näiteks Rosales), lindude ja roomajate puhul lõpuliitega -formes (näiteks Charadriiformes).
Klass (bioloogia)

Klass (ladina keeles: classis) on bioloogilises taksonoomias hõimkonnast väiksem üksus, mis jaguneb seltsideks, mõnikord ka alamklassideks. Näiteks: klass imetajad, putukad jne.
Manchesteri Ülikool

Manchesteri Ülikool on ülikool, mis asub Manchesteris Inglismaal. Ülikool loodi 2004. aastal kahe Manchesteri ülikooli liitumisel. 2012. aasta seisuga on ülikoolis 39 000 üliõpilast ja 10 400 töötajat.
G5

G5 võib tähendada järgmist: G5 (Suurbritannia organisatsioon), Suurbritannia viie ülikooli organisatsioon G5 õpilasesinduste liit ... G1 G2 G3 G4 G6 G7 G8 G9
Stanley Cohen

Stanley Cohen (17. november 1922 Brooklyn, New York – 5. veebruar 2020 Nashville, Tennessee) oli USA biokeemik. Ta lõpetas 1943. aastal Brooklyn College'i bakalaureusekraadiga keemias ja bioloogias. Pärast seda töötas ta bakterioloogina piimatöötlemisettevõttes ning sai 1945. aastal Oberlin College'is magistrikraadi zooloogias. Michigani ülikoolis sai ta 1948. aastal doktorikraadi biokeemias. 1950. aastatel töötas ta Washingtoni ülikoolis Saint Louises ja alates 1959. aastast Vanderbilti Ülikoolis. Tema töö proliferatsiooni tegurite uurimisel on aidanud välja selgitada vähi tekke põhjuseid ja välja töötada vähiravimeid. 1980 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 1984 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks 1986 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind 1986 – National Medal of Science 2006 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks  Stanley Cohen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Dehumaniseerimine

Dehumaniseerimine on inimesele, inimlikele väärtustele järk-järgult väiksema tähtsuse omistamine, mis võib äärmuslikel juhtudel, ajuti ja paiguti areneda massirepressioonide ja genotsiidini. U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M).
Otto Hoffmann

Otto Konrad Ernst Hoffmann (23. september/5. oktoober 1866, Koeru – 8. juuni 1919) oli Eestis ja Lätis tegutsenud Eesti arhitekt, Riia Polütehnikumi professor ja rektor. Algõpetuse sai ta koduõpetaja käest. Aastatel 1881–1885 õppis ta Peetri Reaalkoolis, lõpetades selle kooli esimese lennu. 1910. aastal kandideeris Hoffmann Tartu ülikooli arhitekti ametisse, kuid konkursi võitis keiserliku ülikooli viimane arhitekt Pavel Nikitin. Hoffmann projekteeris 1912–14 ehitatud Tartu Ülikooli õppehoone praeguse aadressiga Vanemuise 46, samuti 1912. aastal valminud Ruhnu uue kiriku. Riias on tema projekti järgi rajatud näiteks kurtide laste kool (Aleksandra Čaka iela 42, 1897), Riia Polütehnilise Instituudi üks tiib (Raiņa bulvāris 19, 1909, tänapäeval Läti Ülikooli hoone) ja Evangeelsete Luteri Halastajaõdede Seltsi maja (Miera iela 45, 1904). Tema isa Heinrich Ferdinand Hoffmann oli Koeru koguduse õpetaja, ka tema vanaisa Dietrich Georg Mickwitz oli Koeru koguduse õpetaja. Tema vend Heinrich Richard Hoffmann oli misjonärina Indias, hiljem oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja; vend Arthur Friedrich Wilhelm Hoffmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja; õemees (oli abielus tema kahe õe Anna Wilhelmine ja Selma Emiliega) Johann Heinrich Brasche oli Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja; õemees (oli abielus tema õe Anna Louisega) Daniel Burchard Lemm oli Kadrina- ja Kuressaare Laurentiuse koguduse õpetaja; õemees Oskar Ernst Emil Tomberg (oli abielus tema õe Margarethe Helene Elisabethiga) oli Koeru- ja Tallinna Toompea Kaarli koguduse abiõpetaja ja Jõelähtme koguduse õpetaja. Koeru alevik, eestigiid.ee Lea Leppik "Tartu Ülikooli teenistujate sotsiaalne mobiilsus 1802–1918" Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2006, lk 153 "Tagasi vaadates kirikusuvele Ruhnus" Eesti Kirik, 06.09.2007 http://www.apf.rtu.lv/system/application/uploads/file/zin_raksts/apz.pdf[alaline kõdulink] Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885–1919. Böhlau Verlag Köln Wien
Iraagi lipp

Iraagi lipp on Iraagi ametlik lipp. Praegune Iraagi riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 2008. aasta jaanuaris ajutise kompromissvariandina. Varasem, 28. juunil 2004 kasutusele võetud lipp oli panaraabia värvides puna-valge-must horisontaalsete väljadega trikoloor, mille valgele väljale oli paigutatud kolm rohelist viisnurkset tähte. Tähtede vahel oli araabiakeelne tekst allah akbar ehk "jumal on suur". Jaanuaris 2008 eemaldati viisnurgad. Punane (PMS 186C) sümboliseerib julgust, valge õilsust, must islami võitu ja roheline (PMS 347C) islami usku. Aastatel 1922–1924 oli Iraagi lipuks horisontaalväljadega, must-valge-roheline kangas, mille vardapoolses osas oli punane hašmiidide kolmnurk. Lipp, mis oli peaaegu täpne Jordaania lipu koopia (puudus vaid punasel kolmnurgal olev seitsmeharuline täht) võeti kasutusele 23. augustil 1921 ning selle proportsioonid olid 1:2. 1924. aastal muudeti lippu, vardapoolses osas oleval punasel kolmnurgal lõigati tipp ning sellele lisati kaks seitsmeharulist valget tähte üksteise alla. 1958. aastal kukutati kuningas ja kuulutati välja vabariik. Uueks lipuks võeti must-valge-roheline vertikaalsete väljadega lipp, mille keskel oli suur kaheksaharuline täht, mis on Babüloonia päikesejumala sümbol. Tähe harud olid punased ja selle keskel olev kollane sõõr oli eraldatud valge äärisega. Aastatel 1963–2004 kasutusel olnud lipp (kasutusele võetud 31. juulil 1963) sarnanes praeguse lipuga, sellel olid islami värvideks peetud ja araabia maade lippudel laialdaselt kasutatavad punane üleval ja must riba all, keskel valgel taustal kolm rohelist viisnurgaks nimetatavat tähekest. 13. jaanuaril 1991, Kuveidi vallutamise ajal lisas Saddam Hussein valgele osale sõnad allah akbar ehk "jumal on suur", mis on ka praegusel lipul veidi muudetud kujul. Pärast seda, kui 2003. aastal Ameerika Ühendriigid koos liitlastega Iraagi vallutasid, mõeldi välja ka uus lipp. See erines täiesti varasematest panaraabia traditsioone järginud lippudest. Uue lipu valge põhi sümboliseeris rahu ja kaks sinist triipu Tigrise ja Eufrati jõgesid ning nende vahel olev kollane triip kurdi vähemust. Poolkuu viitas islamile. Lipp oli kasutusel väga lühikest aega 26. aprillist kuni 28. juunini 2004. Iraaklased ei kiitnud lippu heaks ning kasutusele võeti uuesti endine lipp veidi muudetud kujul. 1922–1924 1924–1959 1959–1963 1963–1991 1991–2004 2004 2004–2008 Iraagi vapp Iraagi lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles) AlJazeera.net Iraagi uuest lipust "Iraagi lipp vabanes Saddami vaimust", Eesti Ekspress, 22. jaanuar 2008
Kuningas

Kuningas (või kuninganna) on riigipea nimetus enamikus monarhistliku korraga riikides. Tänapäeva maailmas omavad kuningad sageli vaid esindusfunktsiooni ning sümboolset võimu. Reeglina on kuningatiitel sünnijärgne, harvemini on kuningas valitav. Sõna kuningas tuleneb muinasgermaani sõnast *kuningaz, algse tähendusega sugukonna, kogukonna, hõimu, rahva juht. Samast pärinevad vanaskandinaavia konungr, taani konge, saksa könig, alamsaksa könnig, hollandi koning, norra konge, rootsi kung ja konung, soome kuningas. Retkejuhte kutsuti merekuningaiks. Otsene seos kuningaga on leedu kunigaikštisel (suurvürst, Magnus Princeps, samuti kunigu kunigas või didysis kunigas), samas lihtsalt kunigas tähendab tänapäeva leedu keeles katoliku preestrit, kuningat kutsutakse aga karalius. Kuningast tuleneb ka läti kungs 'isand', 'härra', 'peremees'. Kuningat kutsutakse karalis, vürsti kņazs. Muinas-Eestis kutsuti kuningaks (Läti Henriku princeps 'esimene') isandate-senioride seisusest valitud juhti. Kuningat kõnetatakse kõnetlusvormeliga Tema Majesteet. Tänapäeva kuningatiitlid on (lühendatud kujul) Bahreini kuningas Belgia kuningas Bhutani kuningas Hispaania kuningas Jordaania kuningas Kambodža kuningas Lesotho kuningas Malaisia kuningas Madalmaade kuningas Maroko kuningas Norra kuningas Rootsi kuningas Saudi Araabia kuningas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kuningas Svaasimaa kuningas Taani kuningas (praegu valitseb kuninganna) Tai kuningas Tonga kuningas Kuningate loend keiser ertshertsog
Theodor John

Theodor John (pärit Königsbergist; surnud 1894) oli 19. sajandi lõpul Tartus tegutsenud ateljeefotograaf, kes pildistas paljusid Eesti kultuuritegelasi ja Tartu Ülikooli õppejõude. Tema fotoateljee asus aadressil Aleksandri tänav 10. Aleksandri tänava ateljee omandas John pärast samas varem tegutsenud fotograafi Georg Friedrich Schlateri surma 1870. aastal. Ligi kümneks aastaks säilitas ta ateljee nimes viite endisele omanikule, signeerides fotosid kirjaga "Th. John vormals Schlater Atelier für Photographie Dorpat Alexander Strasse im eigenen Hause" ("Th. John, varemalt Schlateri fotograafiaateljee oma majas Aleksandri tänavas Tartus"). Samuti jätkas ta Schlateri fotografeerimisstiili ja stuudiorekvisiitide kasutamist. 1870. aastail käis John igal kevadel ja suvel Viljandis pildistamas. 1878–1879 Viljandi linnusevaremetes toimunud esimeste arheoloogiliste väljakaevamiste aegu viibis ta linnas 1878. aasta juulis ja 1879. aastal maist juulini, kaevamiste komitee tellis ja ostis temalt ühtekokku 120 lossivaremete kaevamiste pilti, 25 kopikat tükk. Mitmed Johni tööd on esindatud Eesti Rahvusarhiivis ja Tartu Ülikooli raamatukogu fotokogus, sealhulgas Tartu Ülikooli Kirurgiakliiniku ajaloolises fotokogus. Theodor John oli ka Tartu Kammermuusikaühingu liige. Tõnis Liibek "Tartu päevapiltniku Georg Friedrich Schlateri fotod Eesti Ajaloomuuseumis" http://www.ra.ee/fotis/index.php?type=2&id=352163 Esimesed arheoloogilised väljakaevamised Viljandi linnusevaremetes 1878-1879. a Viljandi Muuseum
Maximilian Rötscher

Maximilian Wolfgang Amadeus Rötscher (23. juuni 1837 Bromberg, Preisimaa – 26. detsember 1886) oli Preisimaalt pärit Eesti arhitekt, kes tegutses Tartu linnaarhitekti ja Tartu ülikooli arhitekti kohusetäitjana. Rötscher lõpetas Friedrichstadti gümnaasiumi, töötas mitmesugustes ehitusbüroodes ja käis ka Berliini akadeemias, mida aga ei lõpetanud. 1862 tegi müürimeistri eksami. 1863 kutsus Liphardt ta Tartusse, kus Rötscher sai 1864. aastal linnaarhitektiks ja 1874. aastal Tartu ülikooli arhitekti kohusetäitjaks. Aastal 1878 lahkus ta ülikooli ja 1880 linna teenistusest. Rötscheri tuntuim ehitis Tartus on kunagise Tartu Panga hoone Raekoja platsil. Lühibiograafia Voldemar Vaga teose "Tartu Ülikooli arkitektid" (1928) lisas Lühibiograafia Voldemar Vaga teose "Tartu Ülikooli arkitektid" (1928) lisas
Suvila

Suvila ehk suvemaja ehk suvekodu on suvitamiseks (suvepuhkuse veetmiseks) mõeldud maja. Suvilad on enamasti tavalistest elumajadest kergema konstruktsiooni ja tagasihoidlikumate olmetingimustega. Suvilad asuvad üldiselt hajaasustusega maapiirkondades või suvitusasulates, veekogude ääres, saartel. Suvila võib olla kõigi mugavustega (elekter, küte, veevärk, kanalisatsioon), kuid ka ilma. Suvila juurde võivad kuuluda saun, oma kaev, peenramaa jne. On olemas ka üürisuvilad, mida saab tasu eest üürida. Venemaal ja teistes endise Nõukogude Liidu liikmesriikides nimetati aianduskooperatiivide kruntidele rajatud mugavusteta suvilaid datšadeks. Haagissuvila Kotedž  Suvilad – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Konrad von Sengbusch

Konrad von Sengbusch (4. (ukj 16. aprill) 1831 Pühalepa kirikumõis – 29. jaanuar (ukj 11. veebruar) 1913 Kingli mõis) oli Saaremaa rüütelkonnategelane ja Karja mõisnik, Kuressaare linnapea aastatel 1898–1906. Ta sündis Pühalepa pastori Alexander von Sengbuschi (1796–1883) ja Juliane von Nolckeni (1802−1875) pojana. Astus Peterburi Pedagoogilisse Instituuti, mille lõpetas koduõpetaja kutsega. 1862. aastal asus Liivimaale, kus valiti 1865. aastal Pärnu III kihelkonnakohtu kohtunikuks. 1867. aastal asus elama Saaremaale, kus omandas 1873. aastal Karja mõisa. 30. detsembril 1878 immatrikuleeriti ta Saaremaa rüütelkonna matriklisse. Aastatel 1881–1898 oli ta Saaremaa sillakohtunik. 24. jaanuaril 1898 valiti ta Kuressaare volikogu liikmeks ja 28. aprillil 1898 linnapeaks, kellena oli ametis kuni 12. jaanuarini 1906. Ta oli rahukohtunik ja aastatel 1906–1909 taas Kuressaare linnavolikogu liige. Sengbusch Kuressaare linnapeade loend "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2014. Vaadatud 21. veebruaril 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust