laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Paelusstõbi

Paelusstõvedeks ehk tsestodoosideks (ladina keeles cestodoses) nimetatakse paljudel loomadel ja ka inimestel paelusside poolt põhjustatud helmintoose (helmintiaase). Paelusstõved jaotatakse tekitaja arengujärkude alusel imaginaalseteks ja larvaalseteks. Imaginaalsete ehk valmikutekkeliste tsestodooside (Cestodoses imaginales) põhjustajateks peetakse täiskasvanud (imaginaalseid) paelusse. Imaginaalsed tsestodoosid on difüllobotrioos, anoplotsefalidoosid, moniesioos, davaineoos, raillietinoos, hümenolepididoosid, dipülidioos, tenioosid, multisepsoos, ehhinokokoosid, mesotsestoidoos. Larvaalsete tsestodooside tekitajateks on paelusside larvotsüstid. Larvaalsed tsestodoosid on veiste ja sigade lihasetsüstitserkoomid, tenuiollis-tsüstitserkoos, pisiformis-tsüstitserkoos, ajutsönuroos ja larvaalsed ehhinokokoosid. Olenevalt liigist on paelusside peremeesorganismiks harilikult karnivoorsed loomad: inimesed, koerad, kassid, haugid, ahvenad, lutsud, kiisad, hobused, lambad, veised, kanad, kalkunid, rotid, hiired, veelinnud jpt. Vaheperemeesorganismid on teod, sipelgad, mardikad (jooksiklaste, põrniklaste, süsiklaste ja pehmekoorlaste sugukondadest). Inimesed nakatuvad paelusstõvega kõikjal maailmas, enim juhtub seda siiski piirkondades, kus pinnas või vesi on saastunud väljaheidetega ning kohalikud inimesed kasutavad toiduks toorest või väheküpsetatud liha ja kala. Paelusstõbe on võimalik saada nakatunud sigade ja veiste toorest või halvasti küpsetatud liha, mageveekalu ja lõhet süües. Nakkus on levinud Ladina-Ameerikas, Aafrikas, Lähis-Idas ja Kesk-Aasias, Ida-Soomes (1940. aastatel). Enamik paelussiga nakatunud inimestest ei teagi, et neil on paeluss, kuna puuduvad igasugused haigusnähud. Küll aga võib näha paelussi liikuvat lüli väljaheidetes. Lastel võib esineda kõhulahtisus, väsimus ja nad võivad kurta kõhuvalu. Paelusstõved liigitatakse RHK-10-s helmintiaaside ehk nugiusshaigustena. Paelusstõbi lõpeb harva surmaga, kuid võib põhjustada tõsiseid tüsistusi. Larvi tsüstid võivad tungida kõhust teistesse kehaosadesse; silma sattudes põhjustavad need võrkkesta eraldumist, ajusse või seljaajusse sattumisel võivad tekitada peavalusid, krampe, tasakaaluhäireid või ajuturseid. Paelusstõve raviks on parasiidivastane suukaudu manustatav ravim, üldjuhul Niclosamide. Silma sattunud tsüstid ei pruugi sellele ravimile reageerida ning need tuleb eemaldada kirurgiliselt. Nookpaelusstõbi Toivo Järvis (2011). "Veterinaarparasitoloogia õpik kõrgkoolile", 4 lameusstõved, Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 43, ISBN 978 9949 19 715 6 M. P. Powell, Dr. O. Fischer (2005). "101 haigust, mida te saada ei taha". Tõlge eesti keelde: Sinisukk 2006. "Mehe kaalukaotuse taga oli paeluss". Postimees. 01.04.2014. Vaadatud 8. märts 2018. Mati Martin (2012/05). "Veel üks kevadekuulutaja". Eesti Loodus. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Aeg= (juhend)
Vint (perekond)

Vint (Fringilla) on lindude perekond vintlaste sugukonnast. Eestis elavad järgmised perekonda kuuluvad liigid: Metsvint Fringilla coelebs Põhjavint Fringilla montifringilla Metsvint Fringilla coelebs Põhjavint Fringilla montifringilla
Nookpaeluss

Nookpaeluss (Taenia solium) on paeluslaste sugukonda kuuluv parasiitne lameuss. Nookpaeluss põhjustab inimesel haigust, mida nimetatakse nookpaelusstõveks ehk teniaasiks. Trevisan, C.; Sotiraki, S.; Laranjo-González, M.; Dermauw, V.; Wang, Z.; Kärssin, A.; Cvetkovikj, A.; Winkler, A.S.; Abraham, A.; Bobić, B.; Lassen, B.; Cretu, C.M.; Vasile, C.; Arvanitis, D.; Deksne, G.; Boro, I.; Kucsera, I.; Karamon, J.; Stefanovska, J.; Koudela, B.; Pavlova, M.J.; Varady, V.; Pavlak, M.; Šarkūnas, M.; Kaminski, M.; Djurković-Djaković, O.; Jokelainen, P.; Jan, D.S.; Schmidt, V.; Dakić, Z.; Gabriël, S.; Dorny, P.; Devleesschauwer, B. (2018). "Epidemiology of taeniosis/cysticercosis in Europe, a systematic review: eastern Europe". Parasit Vectors. 11 (1): 569. DOI:10.1186/s13071-018-3153-5. ISSN 1756-3305. PMID 30376899. Dorbek-Kolin, E.; Åhlberg, T.; Tummeleht, L.; Tappe, D.; Vang Johansen, M.; Lassen, B. (2018). "Prevalence of cysticercosis in Estonian pigs and cattle". Parasitol Res. 117 (2): 591–595. DOI:10.1007/s00436-017-5710-9. PMID 29230579. Lassen, B.; Janson, M.; Viltrop, A.; Neare, K.; Hütt, P.; Golovljova, I.; Tummeleht, L.; Jokelainen, P. (2016). "Serological Evidence of Exposure to Globally Relevant Zoonotic Parasites in the Estonian Population". PloS one. 11 (10): e0164142. DOI:10.1371/journal.pone.0164142. PMID 27723790.
Värv

Värv on pigmenti ja sideainet sisaldav vedel, pastataoline või tahke aine, mis pinnale kantuna moodustab füüsikalise või keemilise protsessi tulemusel tahke kelme ning kaunistab pinda ja kaitseb seda kahjustavate tegurite eest. Pigment annab värvile värvuse ja kattevõime. Sideaine ühendab pigmendiosakesi, tagab nakke pinnaga. Trükivärv Õlivärv Veepõhine värv Kaseiinvärv
Nookpaelusstõbi

Nookpaelusstõbi ehk taenia solium-teniaas on nakkushaigus, mida põhjustab sealihas parasiteeriv nookpaeluss. RHK-10-s kodeeritakse nookpaelusstõbe koodiga B68.0. Inimene nakatub, kui ta sööb haigestunud sea (metssea) liha, mis sisaldab vastseid. Nookpaeluss nagu ka nudipaeluss parasiteerib täiskasvanuna ainult inimese peensooles. Enamasti elab sooles korraga üks uss, kuid see võib elada kuni 25 aastat ja kasvada 1–4 (8) meetri pikkuseks. Ta koosneb kuni 1000 lülist, millest igaüks on võimeline tootma 50 000 muna. Lülid erituvad väliskeskkonda väljaheidetega 3–5 kaupa. Ussimunad säilivad eluvõimelisena väliskeskkonnas mitu kuud ning nendega võivad nakatuda nii loomad kui ka erinevalt nudipaelussist ka inimesed. Nakatumisel nookpaelussi munadega tungivad munakestadest vabanenud vastsed läbi sooleseina ning liiguvad lihastesse ja teistesse elunditesse, kus nad kapselduvad ja põhjustavad inimesel tsüstitserkoosi. Nookpaelusstõbi tavaliselt vaevusi ei põhjusta, kuid vahel võib nakatunud inimene tunda ebamugavust ja valu kõhus, iiveldust, võib tekkida kõhulahtisus ja/või kaalulangus. Diagnoosi kinnitamiseks otsitakse väljaheidetest mikroskoobi all nookpaelussi mune või segmente. Nookpaelusstõbe ravitakse antibiootikumiga, tavaliselt piisab ühest annusest. R. Masso, A. Saag, M. Masso "Inimese parasitoloogia" Tartu, 2008 inimene.ee, terviseportaal, välja otsitud 23. mai 2009
Sularahalehm

Sularahalehm on äriüksus, millel on suur osakaal madala kasvutempoga turul. Heinar Tuulberg. "Turunduse planeerimine". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. jaanuar 2010. Vaadatud 24. mail 2009.
Christl Cranz

Christl Franziska Antonia Cranz-Borchers (1. juuli 1914 Brüssel – 28. september 2004 Oberstaufen-Steibis) oli Saksamaa mäesuusataja. Cranz oli üks edukamaid mäesuusatajaid. Ta tuli aastatel 1934–1939 12 korda maailmameistriks ja 1936. aastal Alpi kahevõistluses olümpiavõitjaks. Lisaks võitis ta kolm hõbemedalit MM-võistlustelt. 1936 Garmisch-Partenkirchenis olümpiavõitja Alpi kahevõistluses 1934 Sankt Moritzis maailmameister slaalomis maailmameister Alpi kahevõistluses hõbemedal kiirlaskumises 1935 Mürrenis maailmameister kiirlaskumises maailmameister Alpi kahevõistluses hõbemedal slaalomis 1937 Chamonix's maailmameister slaalomis maailmameister kiirlaskumises maailmameister Alpi kahevõistluses 1938 Engelbergis maailmameister slaalomis maailmameister Alpi kahevõistluses hõbemedal kiirlaskumises 1939 Zakopanes maailmameister slaalomis maailmameister kiirlaskumises maailmameister Alpi kahevõistluses Christl Cranz FIS-i kodulehel Christl Cranz Alpine Ski Database kodulehel Christl Cranzi bibliograafia Deutschen Nationalbibliotheki kodulehel
Turusegment

Turusegment on sarnaste vajadustega tarbijarühm, kes reageerib ühesuguselt turundusstiimulitele ja kellel on nõudlus teatud eriomadustega kaubale. Sihtrühm
Videvik (romaanisari)

"Videvik" on Stephenie Meyeri vampiiriromaanide sari. Sarjas on ilmunud romaanid "Videvik" (2005), "Noorkuu" (2006), "Päikesevarjutus" (2007) ja "Koidukuma" (2008). Sarja viienda raamatu "Keskööpäike" kirjutamine jäi autoril 2008. aastal pooleli. Suurem osa romaanidest on kirjutatud koolitüdruk Isabella Swani (Bella) vaatepunktist, kes isa juurde Forksi väikelinna kolinult armub vampiir Edward Cullenisse. Kavandatud viies romaan pidi kirjeldama esimese osa sündmusi Edward Culleni silmade läbi. “Videvik” on üks viimaste aastate menukamaid noortesarju. Eesti keeles on sarja avaldanud kirjastus Pegasus (kaks esimest osa ilmusid 2008., kolmas ja neljas osa 2009. aastal) Marge Paali tõlkes. "Videviku" fänniteoseks on peetud samuti menukiks saanud E. L. Jamesi "Viiskümmend halli varjundit". Sarja koduleht (inglise) Tõlke koduleht kirjastuses Pegasus
Turustus

Turustus ehk turustamine on tegevus, millega luuakse toote tootjalt tarbijale edasitoimetamise süsteem. See hõlmab turustuskanalite valikut ja koordineerimist, toodete transportmist, ladustamist ja kaubavarude juhtimist.
Vint

"Vint" on mitmetähenduslik sõna. Vintlased (Fringillidae) on värvuliste seltsi linnusugukond. Vint (Fringilla) on vintlaste sugukonna linnuperekond, kuhu kuuluvad näiteks Metsvint Fringilla coelebs Põhjavint Fringilla montifringilla. Vint on perekonnanimi Vintpüss on vintrauaga käsirelv. Vintsooned on keermed. vint.ee on eesti arvutimängude portaal.
Laiuss

Harilik laiuss ehk laiuss (Diphyllobothrium latum) on laiussiliste sugukonna laiuslaste perekonda kuuluv parasiit. Laiussi pikkus on tavaliselt üle 10 meetri, ulatudes isegi 20 meetrini. Ussi laius 1–2 cm. Laiuss areneb täiskasvanuks umbes ühe kuu jooksul ja võib peremeesorganismis elada isegi kuni 25 aastat. Laiuss põhjustab inimesel haigust, mida nimetatakse laiusstõveks ehk difüllobotrioosiks. koolielu.edu.ee[alaline kõdulink], mittemikroobsed toidumürgistused, vaadatud 23.05.2009 inimene.ee, terviseportaal, vaadatud 23.05.2009 Otsing: Dibothriocephalus latus andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele)
Logistikasüsteem

Logistikasüsteem on logistikafunktsioone (hankimine, tootmine, transportimine, ladustamine, pakendamine jne) täitev ja turu muutustele reageeriv tervik, mille peamisteks eesmärkideks on kaupade ajalis-ruumilise ja väärtuselise kasulikkuse ning tarbijate rahulolu suurendamine. Logistikasüsteem koosneb lülidest, milleks võivad olla mitmesugused ettevõtted: tootjad, tarnijad, hulgi- ja jaemüüjad, vahendajad, vedajad, börsid, pangad, IT-firmad jne. Sellised ettevõtetevahelised süsteemid on makrologistilised süsteemid. Makrologistilised süsteemid võivad ületada riigipiire ja moodustada isegi terveid maailmaregioone hõlmavaid majanduse infrastruktuure. Ettevõtte logistikasüsteem on kogum ettevõtte füüsilise logistikaga koordineeritult tegelevaid tootmisüksusi, logistikatoiminguid haldavaid ja nendega seotud allüksusi. Süsteemi olulised elemendid on ka protsessides osalevad töötajad, info- ja juhtimissüsteemid, protsessikirjeldused, tööjuhendid jms. Ühe ettevõtte piires töötavad logistikasüsteemid on mikrologistilised süsteemid. Tarneahel Logistika ülesanded ja missioon. Logistika õpik kutsekoolidele, Innove, lk 16 (vaadatud 21. novembril 2014)
Tahm

Tahm on orgaaniliste ainete mittetäieliku põlemise peeneteraline (osakeste ümbermõõt 0,01–1 μm) saadus, millest 95–99% moodustab süsinik. Ülejäänud osa moodustab orgaanilises aines sisalduv mittepõlev mineraalne jääk. See on tuhk, mis jääb järele täieliku põlemise puhul. Tahma kasutatakse kummitööstuses, eriti autokummide valmistamisel, värvitööstuses musta pigmendina jm. Korstnapühkija puhastab tahmast korstnaid ja lõõre. Kiindrus Tuhk
Texas

Texas on Ameerika Ühendriikide osariik 1845. aastast. Põhjas piirneb see Oklahoma, kirdes Arkansase, idas Louisiana ja läänes New Mexico osariigiga. Lõunas ja loodes piirneb Texas Mehhiko osariikide Chihuahua, Coahuila, Nuevo Leóni ja Tamaulipasega (piiriks Rio Grande jõgi). Texas on osariikide seas teisel kohal nii rahvaarvult (California järel) kui ka pindalalt (Alaska järel). 2015. aastast on Texase kuberner Greg Abbott. Enne teda oli kuberner Rick Perry. Texases elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 25 145 561 inimest. Osariik jaguneb 254 maakonnaks. Texase revolutsioon Texasdeutsch 2020 United States Census, vaadatud 20.03.2022. U.S. Census Bureau QuickFacts: Texas, vaadatud 20.04.2019.  Texas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Texase osariigi valitsuse koduleht (inglise keeles)
Leevike

Leevike (Pyrrhula pyrrhula) on linnuliik vintlaste sugukonnast leevikese perekonnas. Leevike elutseb Euroopas ja terves Aasias. Ta on paigalind, kuid paljud põhja pool elavad isendid liiguvad talvel lõuna poole. Leevikeste arvuks Euroopas hinnatakse 15–28 miljonit isendit. Eestis hinnatakse leevikese pesitsusaegne arvukus 100 000 – 200 000 paarile, talvist arvukust 100 000 – 300 000 isendile. Leevikesel on tüse keha, lühike kael ja peenikesed jalad. Leevikesel on selgelt avalduv sooline dimorfism. Mõlemale sugupoolele on tunnuslikud lühike jäme nokk ja must pealagi, tiivavööt ja päranipuala on valged. Isaslinnu puguala, rind ja kõhualune on punased, selg on sinakashall. Jalad on mustjaspruunid. Emaslinnu selg on pruunikashall, puguala, rind ja kõhualune on helepruunid kerge roosaka alatooniga. Leevikesed on umbes 15–19 cm pikkused. Tiibade siruulatus on umbes 24 cm. Kehakaal on umbes 26 g. Leevike erineb kõigist teistest värvulistest ümara ja tömbi akrosoomiga spermatosoidi poolest. Leevikese laul on väga vaikne ning koosneb katkendlikest viledest, kurinatest ja kriiksuvatest helidest. Lennu ajal esitatav sidehüüd on tasane "bitt-bitt". Kutsehüüd on tasane "djü-djü". Eelistab kuusikuid, kuuse-segametsi ja parke. Pesa ehitab põõsasse või puu otsa enamasti 120–180 cm kõrgusele. Mais täituvas kurnas on 4–7 muna. Haudumine kestab 12–14 päeva ja haub vaid emaslind, keda isaslind toidab. Pojad viibivad pesas umbes 15 päeva ja neid toidavad mõlemad vanalinnud. Leevike toitub metsikute rohttaimede seemnetest, viljapuude pungadest ja marjadest. Leevikest ei loeta ohustatud liigiks. Aastal 2008 kuulutas Venemaa linnukaitse liit leevikese aasta linnuks. Leevikese rahvapärased nimetused on krüügitaja, lüübik, tuitsutaja, toompapp, puupapp, puntpaabuke, paap, tomp ja tombak. BirdLife International (2004). Pyrrhula pyrrhula. 2006 IUCNi punane nimistu. IUCN 2006. Vaadatud 12 May 2006. Database entry includes justification for why this species is of least concern "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Leevike andmebaasis eElurikkus Leevike Eesti selgroogsed
1936. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

1936. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 6. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 21.-22. veebruarini Innsbruckis Austrias. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid (kolm ala nii meestele, kui naistele). Finaal: 22. veebruar Osavõtjaid: 39 Maailmameister 1935: Anton Seelos , Austria Ametlikud tulemused Finaal: 21. veebruar Osavõtjaid: 54 Maailmameister 1935: Franz Zingerle , Austria Ametlikud tulemused Finaal: 21.-22. veebruar Osavõtjaid: 54 Maailmameister 1935: Anton Seelos , Austria Ametlikud tulemused Finaal: 22. veebruar Osavõtjaid: 39 Maailmameister 1935: Anny Rüegg , Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 21. veebruar Osavõtjaid: 30 Maailmameister 1935: Christl Cranz , Saksamaa Ametlikud tulemused Finaal: 21.-22. veebruar Osavõtjaid: 3 Maailmameister 1935: Christl Cranz , Saksamaa Ametlikud tulemused MM-i tulemused FIS-i kodulehel
Laiusstõbi

Laiusstõbi (ladina keeles diphyllobothriasis) ehk difüllobotrioos on paljudel imetajatel esinev helmintaas (imaginaalne tsestodoos), mille põhjustajaks peetakse mageveekalades elulevaid perekonda Diphyllobothrium liigitatud täiskasvanud laiusse. Laiusside munad satuvad haigestunute väljaheitega vette, kus nad satuvad koorikloomade ja kalade organismi. Laiusside lisa- ja säilitusperemehed on kalad, kes toituvad väiksematest nakatanud veeloomadest. Inimene nakatub, kui sööb pooltoorest või vähesoolatud mageveekala. Peensooles kinnitub laiuss iminappadega sooleseina külge ning muneb päevas ligi miljon muna, mis väljuvad organismist pärasoole kaudu. Seega on laiussiga nakatunud inimene pidevalt nakkusohtlik. Inimeses võib laiuss elada kuni 25 aastat. Tavaliselt ei kaeba laiussiga nakatunud inimene millegi üle. Vahel esineb ebamugavustunne kõhus, iiveldus, oksendamine, kõhulahtisus, kaalulangus, nõrkus ja/või jõuetus. Harva võib laiuss põhjustada soolesulgust. Sel juhul tekib äge kõhuvalu ning haige vajab operatsiooni. Laiuss kahjustab peensoole limaskesta, põhjustades atroofiat ja nekroosi. Et laiuss tarbib hulgaliselt B12-vitamiini ja foolhapet, võib ta põhjustada selle vitamiini puudumisest tingitud laiussaneemia. Laiusstõbi on koerte, kasside, ulukkarnivooride, sigade jpt imetajate haigus. Kehtivas rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis RHK-10-s liigitatakse laiusstõbi alamjaotisesse: B70.0. Diagnoosimiseks tehakse väljaheidete analüüs, tuvastamaks laiussi mune või fragmente. Toorelt soolatud kala (ka kalamari) tuleb enne söömist külmutada temperatuuril –20 °C 24 tundi või hoida 24 tundi –18 °C juures; kuumutada 55 °C juures vähemalt 5 minutit; korralikult läbi küpsetada (kalasisesel temperatuuril 60 °C-ni); 14% soolalahuses hävivad 14 bakterid ööpäeva jooksul; 100 °C juures hävivad bakterid 30 minutiga. Raviks kasutatakse tablette: Niclosamidi 1,0 × 2 skeemi järgi ja Praziquanteli 25 mg/kg skeemi järgi. Haigus allub hästi ravile, paranemine on täielik. "Meditsiinisõnastik" 142:2004. Toivo järvis, "Veterinaarparasitoloogia õpik kõrgkoolile", 4 lameusstõved, Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 43, 2011, ISBN 978 9949 19 715 6 inimene.ee, terviseportaal, välja otsitud 23. mai 2009 koolielu.edu.ee[alaline kõdulink], mittemikroobsed toidumürgistused, välja otsitud 23. mai 2009
Johanna Mängel

Johanna Mängel (sündinud 17. oktoober 1990) on eesti tšellomängija, ansambli Urban Symphony endine liige. Tšelloõpinguid alustas ta kuueaastaselt. Lisaks kohalikele ja rahvusvahelistele orkestritele on ta sattunud tšellot mängima ka sellistesse rokkansamblitesse nagu Aides, Slide-Fifty ja Vennaskond. Samuti kirjutab Johanna Mängel Eesti muusikaajakirjanduses muusikaürituste arvustusi. 2009. aastal osales ta Eurovisiooni lauluvõistluse eelvoorus Eesti laul ansambli Urban Symphony koosseisus ja esitas Sven Lõhmuse laulu "Rändajad”. 7. märtsil valiti see laul esindama Eestit 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Moskvas. Laul saavutas poolfinaalis 3. ja finaalis 6. koha. "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. oktoober 2018. Vaadatud 13. mail 2017. Estonia at Eurovision Song Contest 2009 Eesti tulemused Eurovisiooni ametlikul veebilehel Urban Symphony tšellist Johanna Mängel kiidab päevi Venemaa pealinnas ülivõrretes, Õhtuleht, 10. mai 2011 Urban Symphony: ilus muusika võib ka hirmuäratav olla, Eesti Päevaleht, 14. veebruar 2009
Mark Kantšukov

Mark Kantšukov (sündinud 22. oktoobril 1981) on Eesti majandusteadlane. Tema peamiseks uurimisvaldkonnaks on finantsanalüüs. Keskkooli lõpetamise järel jätkas Mark Kantšukov 2000. aastal õpinguid Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas, kust omandas 2004. aastal bakalaureusekraadi (cum laude) ja 2010. aastal magistrikraadi. Praegu jätkab ta õpinguid doktorantuuris, kirjutades Toomas Haldma ja Priit Sanderi juhendamisel väitekirja teemal "Kasumi maksustamisega seotud aspektide arvestamine ettevõtete väärtuse hindamisel". Mark Kantšukov on töötanud elamuehitusprojekti disainerina (1998) ja osalenud Eesti Haigekassa perearsti tulu-kulumudeli koostamises (2003). Aastatel 2004–2007 töötas ta analüütikuna Eesti investeerimispankades, esmalt aktsiaseltsis LHV Financial Advisory Services ja seejärel aktsiaseltsis Suprema Securities. 2006. aastast on Kantšukov Tartu Ülikooli majandusteaduskonna õppejõud. 2006–2007 pidas ta külalislektorina loenguid ka Estonian Business Schoolis. Aastatel 2006–2009 osales ta Eesti Teadusfondi rahastatud ja Mart Sõra juhitavas projektis "Väike- ja kesksuurusega ettevõtete finantskeskkonna arendamine Eestis: finantsvahenditele juurdepääsu tagamine ja finantsriskide maandamine". Mark Kantšukovi peamine uurimisvaldkond on finantsanalüüs. Tema finantssituatsioonide analüüsi käsitlevaid artikleid on ilmunud ajakirjades Raamatupidamisuudised ja Buhgalterskije Novosti. 2002 – Gerhard Treubergi stipendium 2003 – Raefondi stipendium 2006 – Flory ja Erik Kalve stipendium 2007 – Rein Otsasoni stipendium 2008 – Erich Rannu stipendium Mark Kantšukov Eesti Teadusinfosüsteemis
Jelena Hartšenko

Jelena Hartšenko (sündinud 23. detsembril 1975) on Eesti majandusteadlane. Tema uurimisvaldkonnaks on jaepanganduse areng Eestis ja maailmas. Aastast 1993 õpib ta Tallinna Tehnikaülikoolis, kus kaitses 1998 bakalaureusekraadi ja 2000 magistrikraadi. Viimane anti talle Enn Listra juhendatud uurimuse "Jaepanganduse arenguperspektiivid konsolideeruvas ja internatsionaliseeruvas finantskeskonnas" eest. Alates 2002. aastast on ta sama ülikooli doktorant, kirjutades August Aarma juhendamisel väitekirja jaepanganduse arengust Eestis. Alates 1998. aastast töötab Jelena Hartšenko Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna statistika ja ökonomeetria õppetoolis lektorina. Ta on osalenud arvukates Eesti Teadusfondi rahastatud uurimisprojektides ning avaldanud artikleid Eesti erapankade efektiivsusest, Baltimaade pankade finantsinstrumentide ja finantssektori arengust. 2007. aastal pälvis ta Rein Otsasoni Fondi stipendiumi. Jelena Hartšenko Eesti Teadusinfosüsteemis
Mari Möldre (muusik)

Mari Möldre (sündinud 16. septembril 1992) on eesti arhitekt ja tšellist, kes esindas 2009. aastal ansambli Urban Symphony koosseisus Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusel. Ta alustas tšellomängu juba kuueaastaselt ning õppis seda Tallinna Muusikakeskkoolis , mille lõpetas 2011. aastal. 2021. aastal lõpetas ta magistrikraadiga Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri ja linnaplaneerimise erialal. Mari Möldre töötab arhitektina arhitektuuribüroos b210. 2009. aastal osales Mari Möldre ansambli Urban Symphony koosseisus Eurovisiooni lauluvõistluse eelvoorus "Eesti Laul 2009", esitades Sven Lõhmuse laulu "Rändajad". 7. märtsil valiti see laul esindama Eestit 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Moskvas. Laul saavutas poolfinaalis 3. ja finaalis 6. koha. Lisaks tšellomängimisele on ta tegelenud laulmise ja klaverimänguga, osalenud mitmesugustes muusikaprojektides ja -kollektiivides. Kontsertesinemised on viinud teda maailma eri paikadesse. 2016. aastal kureeris Mari Möldre Narva Kolledžis toimunud EKA arhitektuuritudengite maketi- ja plakatinäitust “Uus vana linn”, kus oli eksponeeritud ka tema enda töid. 4. augustil 2016 avati Eesti Maanteemuuseumis Eesti Kunstiakadeemia 4. kursuse arhitektuuritudengite töödest koostatud rändnäitus “Pausid Postiteel”, mille EKA-poolsed kuraatorid olid Martin Melioranski ja Mari Möldre. Väljapanek hõlmas ka Mari Möldre töid. Mari Möldre on koos Aet Adra ja Arvi Andersoniga XVIII Veneetsia arhitektuuribiennaalil "The Laboratory of the Future" Eesti paviljoni ekspositsiooni kaaskuraator. Eesti paviljoni väljapanek "Kodupeatus", mis avati 18. mail 2023, on Veneetsia arhitektuuribiennaalil avatud 20. maist 26. novembrini, seejärel pannakse see üles Eestis. Rando Tooming, Kais Allkivi, Eveli Rebane, Jaanus Kulli, Urmas Vahe. Urban Symphony töisemast töine nädal pärast Eurovisioni. Õhtuleht, 25. mai 2009 Magistritööd 2021 Eesti Kunstiakadeemia koduleht. 08.06.2021. Tutvustus arhitektuuribüroo b210 kodulehel. Vaadatud 03.07.2021. Estonia at Eurovision Song Contest 2009 Eesti tulemused Eurovisiooni ametlikul veebilehel Anu Piirisild. EKA arhitektuuritudengite näitust “Uus vana linn” saab kuni suve lõpuni vaadata Narva Kolledžis. EKA Kalender, 08.05.2016. EKA arhitektuuritudengid esitlevad rändnäitusel postiteest inspireeritud ruumieksperimente. Artikkel Eesti Maanteemuuseumi veebilehel, 02.08.2016 Veneetsia arhitektuuribiennaalil avab uksed Eesti paviljon "Kodupeatus" ERR Kultuur, 18.05.2023. Tšellist Mari Möldre: saan juba aru, mida ümberringi räägitakse. Õhtuleht, 13. mai 2009 Urban Symphony tšellist Mari Möldre Moskvas (pilt)