laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Roncaglia riigipäev

Roncaglia riigipäev oli aastal 1158 Piacenza lähedal peetud Saksa-Rooma riigi keiserlik riigipäev. Riigipäevale kogunesid keisririigi aadlikud ja vaimulikud ning neljateistkümne hilisemasse Lombardia Liigasse kuulunud Itaalia linna esindajad. Riigipäev järgnes reale keiser Friedrich I Barbarossa poolsetele ründeretkedele Itaalia aladele, mis sundisid sealse juhtiva linna Milano alistuma. Keiser soovis vastusena kaubanduslinnade kasvavale sõltumatusele kehtestada seal oma feodaalse valitseja õigusi – nagu need olid varasemate paavstivõimu ja keisri vaheliste tülide ajajärkudel keisri kätte läinud. Riigipäeval osalenud poolte õiguste üle otsustamine jäeti nelja Bologna, kus asus aastal 1088 asutatud tähtis õigusteaduste kool, õigusteadlase ülesandeks. Juristide otsus soosis keisrit: nende järgi oli tema valitsemine kuningate jumaliku õigusega ära määratud. Seega taastati Otto I valitsemise aegse tärkava kaubanduse ajajärgul kehtestatud keiserlikud õigused. Õigusetundjad asusid seejärel määrama kindlaks erinevaid kaubandusele kehtestatavaid makse ja tolle. Kokkuvõtvalt nõudis keiser, et Itaalia linnriigid annaks tagasi riigilt hõivatud valdused ja õigused. Lisaks pandi linnadesse ametisse keiserlikud asehaldurid (maksukogujad) ja linnad kaotasid omavalitsuse. Lombardia linnad seda otsust heaks ei kiitnud ning see tuli kehtestada sõjaga. Enne Lombardia Liiga loomist aastal 1167 domineerisid piirkonnas keisri väed ja aastal 1162 tegid keiser Friedrich I väed Milano linna maatasa. Ent alles "peale Milano hävitamist" (post Destructionem Mediolani) hakkasid Lombardia linnad mõistma tõelise liidu väärtust. Üha kestva võimuvõitluse otsustavaks hetkeks sai 1176. aasta Legnano lahing, kus Lombardia Liiga väed alistasid Friedrich I väed. Lahingu tulemusena oli keiser sunnitud oma suveräänsetest õigustest taganema. teadmus - Eestikeelsete teadusmaterjalide teadmusbaas. Vaadatud 12.03.2015. Salvador Claramunt. "Dietas Imperiales de Roncalia". Paul Willem Finsterwalder. "Die Gesetze des Reichstags von Roncalia von 11 November 1158". Zeitschrift der Savigny-Stiftung für Rechtsgeschichte, LI (1931). A. Solmi. "Le diete imperiali di Roncaglia, il diritto di regalia ecclesiastica". Studi storici sulla proprietà fondiaria nel Medio Evo, Rooma (1937). P. Brezzi. "Le relazioni tra i Comuni italiani e l'Impero". Questioni di storia medievale, Milano (1951).
Soodla (perekonnanimi)

Soodla on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Soodla võeti nimede eestistamise käigus aastatel 1935–1937 55 korral. Seda võtsid isikud, kelle varasem nimi oli näiteks Bauermann, Bernthal, Joonas, Madisson, Maksimov, Preismann, Saba, Silber, Simmermann ja Veltmann. Johannes Soodla kandis nime 1937. aastal perekonnanimede kaitseregistrisse. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Soodla 144 mehel ja 145 naisel. Perekonnanimede levikult on Soodla meeste puhul 491. ja naiste puhul 566. kohal. Nimi on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 7,97. Johannes Soodla VR II/2 ja VR II/3 (14. jaanuar 1897 Kudina vald, Liivimaa kubermang Venemaa keisririik – 16. mai 1965 Goslar, Saksamaa LV) oli Venemaa, Eesti ja Kolmanda riigi sõjavägedes teeninud Eesti sõjaväelane; Uwe Soodla (1930–2007) oli Eesti soojusenergeetika õppejõud, autoinsener ja majandusinimene. http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?uus=Soodla&q=1 https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/SOODLA[alaline kõdulink]
Stockmann Tallinn

Tallinna Stockmanni kaubamaja on Tallinnas olev Stockmanni ettevõtte kaubamaja, aadressil Liivalaia 53. Tallinna Stockmanni kaubamaja oli Baltimaade suurim kaubamaja[viide?], mille müügipindala on viiel korrusel kokku 14 500 m². Kaubamaja avati 1996. aasta 2. aprillil, algselt kahel korrusel. Stockmanni kaubamaja ja Tallinna Paberivabriku korsten Stockmanni parkimismaja Stockmanni parkimismaja Koduleht
Kuressaare–Valjala–Kuivastu tee

Kuressaare–Valjala–Kuivastu tee (registrinumbriga 74) oli üks Eesti tugimaanteedest. Maantee oli arvel 1990. aastatel. Hiljem ühendati see Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare teega. RTL 1999, 154, 2166
Aus (perekonnanimi)

Aus on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aus 544 inimesel: 271 mehel ja 273 naisel. Perekonnanimede levikult on Aus meeste seas 168. kohal ja naiste seas 208. kohal. Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 35,5. Levinuim oli perekonnanimi Aus vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 5,71. Jaak Aus, eesti vaimulik Kaspar Aus, koreograaf ja videokunstnik Lauri Aus, jalgrattur Reet Aus, moe-, teatri- ja filmikunstnik "Perekonnanime Aus statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. detsember 2019. Vaadatud 7. detsembril 2019.
Viljandi – Kilingi-Nõmme tee

Viljandi – Kilingi-Nõmme tee (registrinumbriga 56) oli üks Eesti tugimaanteedest. Maantee oli arvel 2000. aastate alguses, mil tugimaanteed registrinumbriga 56 ja 48 (Tartu-Viljandi tee) ühendati põhimaanteeks 92 (Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme tee). RTL 1999, 154, 2166
Tartu-Viljandi tee

Tartu–Viljandi tee (registrinumbriga 48) oli üks Eesti tugimaanteedest. Maantee oli arvel 2000. aastate algupoolel, mil tugimaantee registrinumbriga 56 (Viljandi – Kilingi-Nõmme tee) ja 48 ühendati põhimaanteeks 92 (Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme tee). RTL 1999, 154, 2166
Maria Ader

Maria Ader (sündinud 25. oktoobril 1984) on eesti kunstnik. Aastatel 2005–2008 õppis Ader Tartu Ülikoolis, 2009–2010 Ida-Londoni ülikoolis ning 2008–2011 Eesti Kunstiakadeemias maali. Töödes lähtub ta isiklikest emotsioonidest või sündmustest ning kasutab traditsiooniliste maalivõtete kõrval ka uusi materjale ja tehnikaid. Maria Ader on pälvinud Kuldmuna disainiauhindade galal kuld- ja pronksmuna (2010) ning kuldauhinna ADC*Estonia disainiauhindade galal (2009). “Château One’s Heart” Vyner Street galerii, London, Suurbritannia ja Tallinna Linnagalerii (2013) “I Thought Everyone Looked At Me. I Only Look At Myself”, Telliskivi loomelinnak, Tallinn (2011) “Karma Friends”, Notting Hill Arts Club, London, Suurbritannia (2012) “Eesti kunstiskeenede arheoloogia ja tulevik”, Kumu kunstimuuseum, Tallinn (2012) “Moving Exhibition”, galeriid Acquire Arts, 10 Gales ja AVA, London, Suurbritannia (2009–2010)
V. O. I. T. K. A. Metsavennad

"V. O. I. T. K. A. Metsavennad" (originaalpealkirjaga "V.O.I.T.K.A. – metsän veljet") on 2004. aastal Soome, Eesti, Saksamaa ja Rootsi koostöös valminud dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Pekko Lehto. Film põhineb vendade Voitkade kui metsavendade elukäigul. V. O. I. T. K. A. Metsavennad andmekogus Filmiveeb
Suur Tõll (täpsustus)

Suur Tõll on vägilane. Tema nime kannavad veel: Suur Tõll, aurujäämurdja Suur Tõll, ploomisort Suur Tõll, raudteesuurtükk "Suur Tõll", soomusauto "Suur Tõll", animafilm "Suur Tõll", endine kolhoos Saaremaal Suure Tõllu kerisekivi, rändrahn Saaremaal Tõll
Suur Tõll (animafilm)

"Suur Tõll" on Eesti 1980. aasta animafilm. Filmi režissöör on Rein Raamat ja tootja Tallinnfilm. Film räägib eesti vägilase Suure Tõllu võitlusest võõrvallutajatega. Filmi peakunstnik oli Jüri Arrak, kunstnikud-lavastajad Heiki Ernits, Ain Silbaum ja Valter Uusberg ning helilooja Lepo Sumera. Ansambel Metsatöll on kasutanud animafilmi kaadreid muusikavideos „Vaid vaprust”. 1982. aastal ilmus filmi põhjal tehtud raamat, mille illustreeris Jüri Arrak. Suur Tõll 30 aastat hiljem, Eesti Päevaleht, 23.01.2010 Suur Tõll Eesti filmi andmebaasis "Suur Tõll" Jupiteris
Nina Hruštšova

Nina Hruštšova on mitme tuntud inimese nimi: Nina Petrovna Hruštšova (sündinud Nina Kuhhartšuk; 1900–1984), Nikita Hruštšovi kolmas abikaasa Nina Lvovna Hruštšova, politoloog, Nikita Hruštšovi bioloogiline lapselapselaps (ja adopteeritud lapselaps)
Payback Time

"Payback Time" on Maarja Kivi debüütalbum. Album avalikustati ametlikult 5. oktoobril 2010, ehkki osta sai seda Maarja Kivi kodulehelt juba 2009. aastal. Albumil on 12 laulu, teiste seas "Could You", "Shine It On", "21?!"
Cherryland

Cherryland on[küsitav] Eesti tantsumuusikabänd. Ansambli lauljad on Kristi Lichtfeldt ja Sandra Ashilevi. Mitmed ansambli laulud on pääsenud Eesti laulukogumikele "Suvehitt 2007", "Talvehitt 2008" ja "Suvehitt 2008".
Chinaberry Girl

"Chinaberry Girl" on Eesti poplaulja Iiris Vesiku EP. Albumi andis välja 26. augustil 2013 Universal Music Group. Eestis see EP populaarseks ei saanud, ent Soomes sai. Albumi neljast laulust ühest on välja antud ka singel ("Tigerhead"). Albumi laulud: "Tigerhead" – 4.23 "Sapphire" – 3.42 "Chinaberry Girl" – 4.03 "Song of Solemn Loneliness" – 3.18
From the Beginning to the End

"From the Beginning to the End" on Eesti räppari Carl Fineri debüütalbum. Albumi andis 2009. aastal välja plaadifirma Helsinki Freedom Records. Albumil on 11 laulu. "Dreams" "North Side" "Strapped Up" "My House" "Remember" (koos Ambizionziga) "Waiting So Long" "Outrageous" (koos Janelyga) "Hypnotized" "You're Mine" "Can't Seem to Say No" "Why?"
Nina L. Hruštšova

Nina Hruštšova (sündinud 1. augustil 1964 Moskvas) on vene päritolu ameerika õppejõud New Yorgi ülikoolis The New School. Hruštšova on Nikita Hruštšovi vanima poja Leonid Hruštšovi lapselaps. Pärast Leonidi surma Teises maailmasõjas lapsendas Nikita Hruštšov poeg Leonidi kaheaastase tütre Julia Nina Hruštšova ema. Nikita Hruštšov on seega Nina Hruštšova bioloogiline vanavanaisa. Nina Hruštšova isa Lev Petrov suri 1970. aastal 47 aasta vanuselt. Imagining Nabokov: Russia Between Art and Politics. Yale University Press. 2008. ISBN 978-0-300-14824-4. The Lost Khrushchev: A Journey Into the Gulag of the Russian Mind. Tate Publishing. 2014. ISBN 9781629945446 Tsar Vladimir Putin is always right, Reuters, 12. märts 2015 "Nina Khrushcheva". greatimmigrants.carnegie.org. Carnegie Corporation. 2014. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Nina L. Khrushcheva. "Lost Khrushchev". Vaadatud 13. jaanuaril 2014. Nina L. Khrushcheva, Associate Professor, The New School (video, 11:00), France24, 2014-02-28 (inglise keeles) Ametlik koduleht (inglise keeles) "The Mysteries of Political Strategy" (inglise keeles) Brezhnev, Bush and Baghdad (inglise keeles) New School profile (inglise keeles)
Sabbatum

"Sabbatum" on ansambli Rondellus aastal 2002 ilmunud album. Albumi tootis Mihkel Raud. Albumil on 12 laulu. Laulud on loodud ansambli Black Sabbathi muusika alusel, ent on keskaegse tõlgendusega ja sõnad on ladina keeles.Seades kasutati vokaali, rataslüürat, organistrumi, lautot, löökpille, fiidlit ja harfi. Heliplaat Sabbatum pälvis 2003. aastal Eesti Muusikaauhinna parima klassikaalbumi eest. Eesti vanamuusika ansambel Rondellus esitab Black Sabbathi laule. Eesti Päevaleht, 28. veebruar 2002. Rondelluswww.allmusic.com Kasutatud 3.09.2012. Spin (January 2007) Vol. 23, No. 1, p. 40. ISSN 0886-3032. Maria Mölder. ""Rondellus": sild või müür erinevate muusikastiilide vahel?" www.temuki.ee Kasutatud 4.09.2012.
Tigerhead

"Tigerhead" on Eesti poplaulja Iiris Vesiku singel. Singli andis 31. mail 2013 välja plaadifirma Universal Music Group. Singel on üks laul Vesiku EP-st "Chinaberry Girl". Laulust tehti ka muusikavideo, mis tunnistati 2014. aasta Eesti Muusikaauhindade galal aasta parimaks videoks.
Karl Lüüs

Karl Lüüs (15. aprill (vkj)/28. aprill 1905 Vastse-Antsla vald, Urvaste kihelkond – 5. september 1996 Tallinn) oli eesti arhitekt. Ta õppis Vastse-Antsa algkoolis, Valga algkoolis, Valga reaalkoolis, Tartu Reaalkoolis ja Tallinna Reaalkoolis, mille lõpetas 1924. Lüüs õppis aastatel 1924–1932 Tallinna Tehnikumis ja lõpetas selle arhitektina. Kuulus üliõpilaskorporatsiooni Tehnola, Välis-Eesti Ühingusse ning Eesti Rahvuslaste Klubisse. Ta oli 1945. aastast Eesti Nõukogude Arhitektide Liidu liige. 1933–1940 – juhtis kivitööliste artelli 1940–1946 – Tallinna Õhtutehnikumi õppejõud 1946–1954 – Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumi õppejõud 1955–1958 – Järvakandi Tehaste arhitekt ja konstruktor 1958–1963 – järelevalveinsener tennisehalli ehitusel 1963–1966 – PI Kommunaalprojekti arhitekt 1933 – Nissi Vabadussõja mälestussammas (kujur Richard Hammer; hävitati 1945, taastati 1994 juuniks) 1934 – Koeru Vabadussõja mälestussammas (kujur Juhan Raudsepp; hävitati 1941; taastati 1942; hävitati 1947; taastati 1998) 1935–1937 – Tuletõrjujate mälestusmärk Tallinna Tuletõrjeühingu kalmistul 1938 – Julius Seljamaa hauasammas (kujur Ferdi Sannamees) Tallinna Rahumäe kalmistul 1938 – Artur Uibopuu hauamärk (kujur Juhan Raudsepp) Tallinna Rahumäe kalmistul 1938 – Jaan Raamoti hauasammas Tallinna Aleksander Nevski kalmistul 1938 – Jüri Männiko hauamärk Tallinna Vana-Kaarli kalmistul 1938–1939 – Tallinna Vanasadama Põhjamuuli rekonstrueerimine ja tuletorn 1940 – Kehra lahingu mälestussammas (kujur Ernst Jõesaar; hävitati 1944; taastati 2017–2019) 1946 – purskkaevu kavand Estonia teatri haljasalale Pärnu maantee ääres, töö "Pioneeride kaev" (ostupreemia) 1947 – Velikije Lukis langenud Eesti laskurkorpuse sõjameeste mälestussamba võistlus, töö "Veliiki Luki" (ostupreemia) 1950 – Johannes Lauristini mälestussammas Komandandi aias (kujur Garibaldi Pommer; kõrvaldati 1991) 1956–1964 – ehitised Järvakandis – kino Edu, lastesõim ja -aed, ujula 1988–1994 – Nissi uus Vabadussõja mälestussammas "Vabadussõja Kehra lahingu mälestusmärgi taastamine Lahinguväljal". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. oktoober 2018. Vaadatud 15. oktoobril 2018. "Karl Lüüs" // Ehitusinsenerid TPI-st. Valgus. Tallinn 1986. Lk 209 Raul-Levroit Kivi. "Lüüs, Karl" // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 288 Foto Kehra lahingu mälestussambast Tallinna Linnaarhiivi kogust Karl Laane 1977. aasta foto Artur Uibopuu haualt Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiivi kogust Karl Laane 1986. aasta foto Jüri Männiko haualt Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiivi kogust Foto Tallinna Vanasadama purustatud Põhjamuulist ja tuletornist Eesti Meremuuseumi kogust Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Peter Aagaard

Peter Aagaard (17. veebruar 1718 Odense – 28. juuli 1790 Eriksholm) oli Taani riigiametnik. Ta töötas 1740. aastast Taani Kantseleis. 1786. aasta suure talurahvakomisjoni (Den Store Landbokommission) liikmena oli ta koos Peder Wormskioldiga selle vastu, et reguleerida eluaegsete mõisarentnike (fæstebønder) õigusi ja kohustusi, enne kui noorte meeste liikumisvabadust piirav stavnsbånd on kaotatud, millest pidi saama kõige olulisem reform. Ta oli abielus piiskop Peder Herslebi tütrega. Advokaat Peter Hersleb Aagaard oli tema poeg. Artikkel biograafilises leksikonis Artikkel biograafilises leksikonis
Peter Hersleb Aagaard

Peter Hersleb Aagaard (29. november 1765 Kopenhaagen – 7. aprill 1791 Kopenhaagen) oli taani advokaat, Peter Aagaardi poeg, Peder Herslebi tütrepoeg. Aastatel 1782–1784 õppis ta ülikoolis ja lõpetas selle kandidaadikraadiga juura alal. Kohe pärast seda asus ta isa soovil ja hiilgavate soovitustega tööle Taani Kantseleisse. Samal aastal sai temast ülemkohtu protokollisekretär. Aastal 1788 sai temast ülemkohtu õigustega advokaat. Artikkel biograafilises leksikonis
Ōkunoshima

Ōkunoshima (jaapani 大久野島) on Jaapanile kuuluv saar Hiroshima prefektuuris. Selle pindala on 70 hektarit. Saar on tuntud küülikuterohkuse poolest. "Western Japan Guidebook. — Okunoshima". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. august 2014. Vaadatud 12. märtsil 2015. Okunoshima — saar, mille on vallutanud sõbralikud jänesed. Lemmikloom.ee, 12. märts 2015
Tšervonõi Žovten

Tšervonõi Žovten on kohanimi. Tšervonõi Žovten, küla Ukrainas Donetski oblastis Tšervonõi Žovten, küla Ukrainas Harkivi oblastis Zatšepõlivka rajoonis Tšervonõi Žovten, küla Ukrainas Luhanski oblastis Antratsõti rajoonis Tšervonõi Žovten, küla Ukrainas Luhanski oblastis Stanõtsja Luhanska rajoonis Tšervonõi Žovten, küla Ukrainas Zaporižžja oblastis Orihhivi rajoonis
Pervõi Baltiiski Kanal

Pervõi Baltiiski Kanal (lühend PBK; vene keeles Первый Балтийский канал, lühend ПБК) oli Baltimaades nähtav venekeelne telekanal. See oli oma nelja miljoni vaatajaga Baltimaade venekeelsete elanike seas populaarseim telekanal[viide?]. PBK oli loodud Venemaa telekanali Pervõi Kanal (vene keeles Первый Канал) baasil. PBK alustas Baltimaades näitamist 4. septembril 2002. 2022. aasta veebruaris teatasid Elisa ja Telia telekanali edastuse lõpetamisest. Lätis on kanalile kehtestatud eetrikeeld. Nord Print OÜ https://web.archive.org/web/20150312183203/http://et.1bma.lv/et/tegevus/televisioon/pbk/ (vaadatud 12.03.2015) https://www.err.ee/1608508505/elisa-ja-telia-lopetavad-koostoo-pbk-ja-teiste-vene-telekanalite-edastajaga Kanalist Baltic Media Alliance kodulehel VE: PBK – Baltimaade venekeelne telekanal virumaa.ee, 30. oktoober 2003 Telekanal PBK lõpetab saate „Eesti uudised“ tootmise, töötajad koondatakse ERR, 6. märts 2020 PBK emafirma mõisteti sanktsioonide rikkumises süüdi, Eesti ärimehelt mõisteti välja rekordtrahv Delfi, 5. veebruar 2022
Peter Martin Aagaard

Peter Martin Aagaard (14. detsember 1806 Kopenhaagen – 4. aprill 1872 Kopenhaagen) oli taani litograaf. Enne 1830 veetis ta 20 aastat Taani Lääne-Indias. Temalt pärineb teoloogiaprofessori Jens Mølleri litoportree (Frederiksborgmuseet) ja litograafia "Ruinerne af Koldinghus Slot" ("Koldinghusi lossi varemed"; 1832, Hans Harderi 1824. aasta maali järgi). Hiljem tegutses ta inglise keele tõlgina ning tema kaasomandis oli korgivabrik. Sissekanne saidil kulturarv.dk
Sotenne

See artikkel on asulast Stanõtsja Luhanska rajoonis; teiste samanimeliste kohta vaata artiklit Tšervonõi Žovten Sotenne (2016. aastani Червоний Жовтень Tšervonõi Žovten, ukraina keeles 'Punane Oktoober') on küla Ukrainas Luhanski oblastis Stanõtsja Luhanska rajoonis. Kovsugi kallastel asuva küla kõrgus merepinnast on 63 meetrit. Sotenne asutati 1764. aastal. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 1103 inimest, kellest 87,13% emakeeleks oli vene keel ja 12,87% emakeeleks ukraina keel; asustustihedus 1421 inimest ruutkilomeetri kohta. "Розподіл населення за рідною мовою на ukrcensus.gov.ua". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2014. Vaadatud 12. märtsil 2015. Ilm Tšervonõi Žovtenis
Rolf Magdal Aagaard

Rolf Magdal Aagaard (sündinud 27. märtsil 1945 Risøri vallas) on norra fotograaf. Ta töötas kuni 2007. aastani pressifotograafina. Ta on teinud ka loodusfotosid, eriti lumest, ning jäädvustanud tänavakunsti. 1979 Narvesenprisen Artikkel Store Norskes
Sigfred Aagaard

Sigfred Aagaard (22. oktoober 1924 – 9. juuni 2020) oli taani maalikunstnik, filmirežissöör ja kirjanik. Ta elas Skjernis. 1970 "Havet og menneskene" (Kaj Munki näidendi järgi) 1990 "I morgen er det slut" (Kaj Munki "Ordet") 1987 "Fjordside. Skæbne ved fyret" 1995 "Lægen og lutspillersken" 2002 "Vestpå" 2005 "Som tegnet i sand med en kæp" 1972 Kaj Munki auhind danskefilm.dk dfi.dk IMDb
Leonove

See artikkel on asulast Antratsõti rajoonis; teiste samanimeliste kohta vaata artiklit Tšervonõi Žovten Leonove on küla Ukrainas Luhanski oblastis Antratsõti rajoonis, umbes kilomeetri kaugusel Ukraina-Venemaa piirist. Asula kõrgus merepinnast on 169 meetrit. Leonove asutati 1801. aastal. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 137 inimest, kellest 82,48% emakeeleks oli ukraina keel ja 17,52% emakeeleks vene keel; asustustihedus 235 inimest ruutkilomeetri kohta. Donbassi sõja ajal langes asula valitsusvastaste relvajõudude kontrolli alla. "Розподіл населення за рідною мовою на ukrcensus.gov.ua". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2014. Vaadatud 12. märtsil 2015. Ilm Tšervonõi Žovtenis 11. märts 2015. Infovastupanu. На Луганщине боевики не пропустили наблюдателей ОБСЕ к границе (vene keeles)
Tsäpsi järv

Tsäpsi järv ehk Järvemäe järv (ka Järveoja järv) on järv Võrumaal Võru vallas Viitka külas. Selle pindala on 10,2 ha. Tsäpsi järv keskkonnaportaalis, vaadatud 25.07.2018.
Kauru järv

Kauru järv on Valga maakonnas Otepää vallas Kaurutootsi külas asuv järv. Selle pindala on 7,1 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Küti järv

Küti järv (ka Sipe järv) on Tartu maakonnas Kambja vallas Sipe külas asuv järv. Selle pindala on 3,3 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Leigo järved

Leigo järved on tehisjärved Valgamaal Otepää vallas Lutike külas. 2012. aasta seisuga oli järvi 16. Järved asuvad Leigo turismitalu ümbruses. Talu lähedal asuvad Kontserdijärv, Kajakajärv, Maanteejärv, Postkastijärv ja Vanajärv, mis on kantud keskkonnaregistrisse. Järvedel toimub iga-aastane Leigo järvemuusika festival. Leigo peremees jahib erilisi ideid. Postimees, 3. märts 2012.
Männiku järv

Männiku järv (ka Männiku karjäär, Raudteejärv, Männiku veehoidla) on tehisjärv Harju maakonnas Saku vallas Männiku külas ja osaliselt Tallinnas. Selle pindala oli 2006. aastal 105,3 ha, kuid kuna karjääris jätkub liiva kaevandamine, kasvab järve pindala. Enne liiva kaevandamiseks karjääri rajamist 20. sajandi teisel poolel oli Männiku järve asukohas 20. sajandi teisel aastakümnel rajatud Peeter Suure merekindluse umbes 1 km pikkune vallikraav, mida kutsuti Hassani tiigiks ja mis paiknes risti praeguse järve pikiteljega, ning läheduses kaks madalat looduslikku järve, mis praeguseks on kuivaks jäänud.. Hassani tiiki kasutas Tallinnas asunud Lutheri vabrik aastaid vineeripakkude leotamiseks. Praeguseks on Hassani tiik valdavalt kuiv. Männiku Väikejärv Pumbajärv Raku järv Tammemäe järv Valdeku karjäär EKI KNAB (vaadatud 27.04.2017) Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus. http://battal.ee/suhfront/praegu/varjend/422804.html (vaadatud 26.06.2020)
Tabina järv

Tabina järv on Võru maakonnas Võru vallas Tabina külas asuv järv. Selle pindala on 22,4 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tooma järv

Tooma järv on Harju maakonnas Tallinnas Lasnamäe linnaosas Väo asumis asuv järv. Selle pindala on 1,5 ha. Järv on saanud nime Tooma talu järgi. Tooma järv on tehisjärv. Järv ei ole avalik ega avalikult kasutatav. Tooma järv keskkonnaportaalis Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 311
Lüübnitsa Umbjärv

Lüübnitsa Umbjärv (ka Lüügnitse Umbjärv, 2. Võõpsu järv) on Võru maakonnas Setomaa vallas Lüübnitsa külas asuv järv. Selle pindala on 10,8 ha. Võõpsu järv Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ansiauk

Ansiauk (ka Maks(a)meri) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuusnõmme külas asuv järv. Selle pindala on 0,9 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Thorvald Aagaard

Hans Thorvald Aagaard (8. juuni 1877 Rolsted, Fyn – 22. märts 1937 Ringe) oli taani helilooja. Aastal 1898 sai ta Kopenhaagenis pisut õpetust Carl Nielsenilt ning 1900–1902 õppis ta Kopenhaageni konservatooriumis viiulit, orelit (Otto Mallingilt) ja muusikateooriat (Jørgen Ditleff Bondesenilt). Pärast sõjaväeteenistust õppis ta Carl Nielseni juures kontrapunkti ja kompositsiooni ning Thomas Laubi juures muusikaajalugu. Aastal 1905 sai ta Ryslinges koguduse organistiks ja kooliõpetajaks. Aastal 1907 rajas ta orkestri Fynske Musikantere. Ta tegeles Thomas Laubi vaimus kiriku- ja koolilaulu uuendamisega, luues lihtsaid, kuid väljendusrikkaid viise. Tema tuntumad laulud on "Jeg ser de bøgelyse øer" (Laurits Christian Nielsen; kuulub Taani kultuurikaanonisse), "Sorgløst kan vi ej synge dit Navn" (Valdemar Rørdam), "Spurven sidder stum bag Kvist", "Sneflokke kommer vrimlende", "Jeg lagde min Gaard i den rygende Blæst" ja "Han kommer med Sommer, han kommer med Sol" (Jeppe Aakjær). Neli tema laulu on lauluraamatus "Den danske Koralbog". Aastast 2005 on Ryslinges väljak Th. Aagaards Plads tema kujuga, mille autor on Søren West. Mõned Aagaardi laulud Vikitekstides Artikkel biograafilises leksikonis komponistforeningen.dk gravsted.dk Laulu "Sneflokken kommer vrimlende" noodid
Morfonoloogia

Morfonoloogia (ka morfofoneemika) on keeleteaduse haru. Morfonoloogia alaks on keele foneemilise koosseisu ja morfeemide varieeruvuse uurimine, ses osas mis jääb välja fonoloogiast. fonoloogia morfoloogia