laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Audi A5

Audi A5 on luksuslik sportkupee, mida toodab saksa autotootja Audi. Auto esmaesitlus toimus 6. märtsil 2007 paralleelselt Genfi ja Melbourne'i autonäitusel. Keretüüpidest on A5 olnud nii kaheukseline kupee, kabriolett kui ka neljaukseline kupeeliku kerega luukpära, mis kannab nime Sportback. Audi A5 peamisteks konkurentideks on BMW 3. seeria kupee ja Mercedes-Benz CLK. Audi A5 on põhiolemuselt kolmanda põlvkonna Audi A4 kupeeversioon. A5 on Audi esimene keskmise suurusega sportauto pärast aastat 1996, mil lõpetati mudeli Audi Coupe tootmine. A5 näol on tegemist esimese mudeliga, mis on ehitatud Volkswagen grupi MLB (Modulare Längsbaukasten) platvormile. Mootorivalikusse kuuluvad 1,8l TFSI 168 hj (125 kW) 3,2l V6 FSI 261 hj (195 kW) 2,7l V6 TDI 187 hj (140 kW) 3.0l V6 TDI 237 hj (177 kW) Koos Audi A5-ga esitleti ka mudelit S5. Autol on agressiivsem välimus ja kupeemudelid varustati 4,2 l 260 kW (349 hj) võimsusega V8-mootoriga. Teise põlvkonna A5 on ehitatud Volkswagen grupi MLB platvormile ning seda esitleti 2016. aasta juunis. Teise põlvkonna S5 varustati 3,0-liitrise TFSI turbomootoriga ning sellel on 260 kW (354 hj) ja 8-käiguline automaatkäigukast. RS 5 Coupé mootor on 2,9-liitrine V6 TFSI turbomootor, millel 331 kW (450 hj), 600 N⋅m ning sama mootorit kasutab ka Porsche Panamera 4S. Autol on 8-käiguline automaatkäigukast ning 0-100 km/h kiirendus võtab aega 3,9 sekundit ja tippkiiruseks on 280 km/h. Audi A5 Sportback Audi RS5 Coupe Audi A5 Cabriolet Sagar Parikh (3. mai 2016). "2016 Audi A5 Coupe to be unveiled on June 2". Audi A5 koduleht
B-horisont

B-horisont ehk sisseuhtehorisont ehk illuviaalhorisont on mullahorisont, kuhu kogunevad vees lahustunud ained. Sõltuvalt toimuvatest protsessidest ja kogunenud ainetest võib olla: savi-illuviaalhorisont (Bt), sellele peab eelnema lessiveerunud horisont (Ew) huumus-illuviaalhorisont (Bh) Al-Fe-illuviaalhorisont (Bs) Fe-illuviaalhorisont (Bf) illuviaalhorisont (B), kui seda värvuse poolest raskesti eristada lähtekivimist. Loit Reintam. Märksõnu mullateadusest ja ökoloogiast
Kääbikud

Kääbikud on liik väikesekasvulisi inimeselaadseid olendeid Keskmaal J. R. R. Tolkieni loomingus. Tuntumad kääbikud on Frodo Paunaste ja tema onu Bilbo Paunaste. Peregrin Tukk Tobajuss Mängla Ilomac Kangepukk Haldjad Päkapikud
Rosemarie Ackermann

Rosemarie Ackermann (sündinud 4. aprillil 1952 Saksimaal Lohsa vallas; sünninimi Rosemarie Witschas) on endine Ida-Saksamaa kergejõustiklane (kõrgushüppaja). 1976 Montréal olümpiavõitja 1.93 1974 Rooma Euroopa meister 1.95 1978 Praha hõbemedal 1.99
Toledo (Ohio)

Toledo on linn Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis Lucase maakonnas. Asub Erie järve kaldal. Linn asutati 1794. aastal. 19. sajandi alguses pretendeerisid Toledole nii Ohio kui ka Michigani territoorium, 1835. aastaks konflikt paisus, kuid ainsaks verevalamiseks jäi Michigani Monroe maakonna abišerif Joseph Woodi (mittesurmav) pussitamine ohiolase Two Stickney poolt. President Andrew Jackson nõudis Michiganilt osariigi staatuse saamiseks nõudlustest Toledole loobumist, vastutasuks sai Michigan endale kogu Ülem-Michigani poolsaare (algselt kuulunuks Michiganile saama vaid poolsaare idapoolseima veerandi). Michigan nõustus ja sai osariigiks 26. jaanuaril 1837, mispeale Toledo inkorporeeriti Ohio koosseisu. Toledo on tuntud klaasitööstuse poolest. Seal asub Jeepi autotehas. Linnas asub Toledo Ülikool. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Linna koduleht
Aurora (Colorado)

Aurora on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigi Arapahoe ja Douglase maakonnas. Linn on osa Denver-Aurora linnastust. Aurora asutati 1891. aastal. Auroras on sündinud John Kerry. 2012. aasta Aurora kinotulistamine Linna koduleht
Širvinta

Širvinta on jõgi Leedus. Jõgi algab Aukštaitija kõrgustikult ning voolab valdavalt läände. Suubub vasakult Šventojisse. Širvinta ääres asub Širvintosi linn. Jõe pikkus on 129 km.  Širvinta – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jari Tervo

Jari Kalevi Tervo (sündinud 2. veebruaril 1959 Rovaniemis) on soome luuletaja ja proosakirjanik. Tervo on juba aastaid populaarne esineja telesaates "Uutisvuoto" (Eestis "Teletaip"). Ta on õppinud Helsingi Ülikoolis kirjandusteadust ja filosoofiat ning töötanud seejärel ajalehes Ilta-Sanomat uudiste toimetajana. Jari Tervo alustas loometeed luuletustega, kuid otsustas peagi proosa kasuks. Alates 1990. aastatest on ta olnud üks Soome viljakamaid ja populaarsemaid kirjanikke. Tervo on saanud tuntuks mahlaka otseütlemise ja humoristliku väljendusviisi poolest nii kirjas kui ka sõnas. Ta kirjutab palju tavalise inimese koomilistest elujuhtumitest, sageli on tegevuspaigaks tema sünnilinn Rovaniemi. Loomingus on tugevaid autobiograafilisi elemente, näiteks romaan "Kallellaan" räägib tema enda kogemustest värske isana. Tervo on kirjutanud 2024. aasta seisuga üle 20 romaani, 3 novellikogu, 5 luulekogu ja muid raamatuid, lisaks mõned kuuldemängud ja filmistsenaariumid. Kahest tema romaanist on tehtud film. Aeg-ajalt kirjutab ta ka kolumne Ilta-Sanomatesse. Jari Tervo on pälvinud kirjandusauhindu ning on olnud 1995., 1999. ja 2004. aastal ka Soome tunnustatuima auhinna Finlandia nominentide hulgas. Ta oli 2011. aastal Soome enim teeninud kirjanik. Tuulen keinutuoli (1980) Sillankorvassa, illansuussa (1983) Kaistan taivasta (1988) Muistoja Pohjolasta (1990) Intialainen lippalakki (1999) Pohjan hovi (1992) Poliisin poika (1993) Pyhiesi yhteyteen (1995) Tuulikaappimaa (1997) "Minu suguvõsa lugu" – Minun sukuni tarina, 1999; eesti keeles: Tänapäev 2002. 2000. aastal võitis teos Soome kriminaalkirjanduse auhinna parima romaani kategoorias. Kallellaan (2000) Suomemme heimo (2001) Rautapää (2002) Myyrä (2004) Ohrana (2006) "Troika" – Troikka, 2008; eesti keeles: Olion 2010. Koljatti (2009) Layla (2011) Jarrusukka. Kirjakauppaliitto, 2013. ISBN 978-952-67705-1-2. Esikoinen. Helsinki: WSOY, 2013. ISBN 978-951-0-39971-2. Revontultentie. Helsinki: WSOY, 2014. ISBN 978-951-0-40763-9. Pyrstötähti. Helsinki: WSOY, 2015. ISBN 978-951-0-40987-9. Matriarkka. Helsinki: Otava, 2016. ISBN 978-951-1-30650-4. Aamen. Helsinki: Otava, 2018. Pääskyt talvehtivat järven pohjassa. Helsinki: Otava, 2021. Ukko. [Kaasautor koos Kati Tervoga.] Helsinki: Otava, 2022. Ukko ja mökki. [Kaasautor koos Kati Tervoga.] Helsinki: Otava, 2024. Jari Tervo elulugu ja looming kirjastuse Otava kodulehel. Vaadatud 03.04.2024. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. november 2011. Vaadatud 1. novembril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Riitta Kylänpää. Jari Tervo. Suomen Kuvalehti, 2006, nr. 31, lk. 54 Soome kirjanik Jari Tervo esitleb Eestis uut romaani. Postimees, 25. november 2002. Jari Tervo. "Minu suguvõsa lugu." Blogi Aru anded, 16. august 2010 (Allikas: Kalev Kesküla. Polaarkrimi kroonik (Jari Tervo). Eesti Ekspress, 5. detsember 2002, lk B7.) Jari Tervo. Habras hing. Postimees, 1. aprill 2003. Vastulause Kalle Käsperi arvustusele 7 venda ja euroremont. (Jari Tervo: Minu suguvõsa lugu, Tänapäev, 2002). Postimees, 28. märts 2003
Virgilijus Alekna

Virgilijus Alekna (sündinud 13. veebruaril 1972 Terpeikiais, Kupiškise lähistel Leedus) on Leedu kergejõustiklane, kettaheitja. Tema isiklik rekord 73.88 m (2000) on maailma kõigi aegade kolmas tulemus. 2000 Sydneys 1. koht 69.30 2004 Ateenas 1. koht 69.89 (olümpiarekord) 2008 Pekingis 3. koht 67.79 2012 Londonis 4. koht 67.38 1997 Ateenas 2. koht 66.70 1999 Sevillas 4. koht 67.53 2001 Edmontonis 2. koht 69.40 2003 Pariisis 1. koht 69.69 2005 Helsingis 1. koht 70.17 (maailmameistrivõistluste rekord) 2007 Ōsakas 4. koht 65.24 2009 Berliinis 4. koht 66.36 2011 Daegus 6. koht 64.09 1998 Budapestis 3. koht 66.46 2002 Münchenis 2. koht 66.62 2006 Göteborgis 1. koht 68.67 2010 Barcelonas 5. koht 64.64 Kuulitõuge 19.99 7. veebruar 1997 Potchefstroom Kettaheide 73.88 3. august 2000 Kaunas Virgilijus Alekna oli tippsportlasena 200 cm pikk ja kaalus 130 kg. Tema poeg Mykolas Alekna on kettaheitja. Virgilijus Alekna Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Pampa

Pampa on tasane lähistroopiline rohtla Lõuna-Ameerikas Argentina (Buenos Airese, La Pampa, Santa Fe ja Córdoba provintsi), Brasiilia (kõige lõunapoolsema Rio Grande do Suli osariigi) ja Uruguay territooriumil. Loodusliku pampa taimkate sarnaneb Euraasia stepi omaga; erinevus on korvõieliste rohkus. Seal elab mitmesuguseid loomi, näiteks viskatša, puuma, vöölased ja jaanalinnulaadne nandu. Enamik Argentina põhja- ja idaosa sademerohket pampa-ala on põllustatud, lõuna- ja lääneosa pampad on põuased, seal tegeldakse peamiselt karjandusega. Stepp Preeria Ljaano Kampo
Saïd Aouita

Saïd Aouita (sündinud 2. novembril 1959 Kénitras) on Maroko kergejõustiklane (800 m, 1500 m ja 5000 m jooksja). Olümpiavõitja (1984) ja maailmameister (1987). Los Angeles 1984 olümpiavõitja 5000 m 13.05,59 Seoul 1988 pronksmedal 800 m 1.44,06 Helsingi 1983 pronksmedal 1500 m 3.42,02 Rooma 1987 maailmameister 5000 m 13.26,44 1500 m 3.29.46 23. august 1985 Berliin 2000 m 4:50.81 16. juuli 1987 Pariis 3000 m 7.34,79 1. juuli 1989Oslo 7.29,45 20. august 1989 Köln 2 miili 8:13.45 28. mai 1987 Torino 5000 m 13.00.40 27. juuli 1985 Oslo 12.58.39 22. juuli 1987 Rooma Saïd Aouita oli sportlasena 175 cm pikk ja kaalus 58 kg. Saïd Aouita Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Risto Mätas

Risto Mätas (sündinud 30. aprillil 1984 Viljandimaal Pärstis) on endine Eesti odaviskaja. Tema isiklik rekord on 83.48 m (31. augustil 2013, Kohila). Ta esindas Eestit 2012. aasta suveolümpiamängudel, kuid finaali ta tulemusega 78.56 ei pääsenud. 2003 Eesti juunioride meister 2003 Juunioride Euroopa meistrivõistluste 12. koht 2004 Eesti meistrivõistluste 5. koht 2005 Universiaadi 14. koht (70.52) 2005 Eesti meistrivõistluste 4. koht 2006 Eesti meistrivõistluste 2. koht 2006 Euroopa meistrivõistluste 19. koht 2006 Kuldliiga finaal 1. koht 2006 Yokohama Supermeet 1. koht 2007 Eesti meistrivõistluste 1. koht 2007 24. Suveuniversiaad Bangkokis 6. koht 2008 Eesti meistrivõistluste 4. koht 2011 26. Suveuniversiaad Shenzhenis 4. koht 2011 Eesti meistrivõistluste 2. koht 2012 Londoni suveolümpiamängude 21. koht, finaali ei pääsenud. 2012 Eesti meistrivõistluste 1. koht 2013 Eesti meistrivõistluste 1. koht 2014 Eesti meistrivõistluste 3. koht 2014 Euroopa meistrivõistlustel 6. koht 2015 Maailmameistrivõistlustel 12. koht (76.79) 2016 Euroopa meistrivõistlustel 4. koht (82.03) 2004 – 73.31 2005 – 79.68 2006 – 80.53 2011 – 81.56 2012 – 82.10 2013 – 82.43 2013 – 83.48 1999–2003 Tiit Aru 2003–2007 Toomas Merila 2007–... Heiko Väät ja Esa Utriainen Kaal 91 kg Pikkus 190 cm Klubi Audentese Spordiklubi Risto Mätas Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Scott Joplin

Scott Joplin (24. november 1868 – 1. aprill 1917) oli USA pianist ja ragtime'i helilooja. Koos James Scotti ja Joseph Lambiga oli ta ragtime'i eestvedaja selle algusaastatel. Ta on kirjutanud ragtime'i "Maple Leaf Rag" ja ragtime-valsi "Pleasant Moments", mis on tänini ühed hinnatumad teosed terves maailmas. Ta kirjutas 44 lugu, ühe balleti ja kaks ooperit. Joplini muusika taasavastati ja sai populaarseks 1970. aastate alguses. Joshua Rifkini salvestatud albumit müüdi koguni miljon eksemplari. 1976. aastal autasustati Joplinit postuumselt Pulitzeri auhinnaga. Scott Joplin oli teine Giles Joplini ja Florence Givensi kuuest lapsest. Mitu aastat arvati, et Joplini sünniaeg oli 24. november 1868, kuid uurijad avastasid, et ta pidi sündima 1867. aasta teisel poolel[viide?]. Tema õed ja vennad olid Monroe, Robert, Rose, William ja Johnny. Tema isa oli endine ori Põhja-Carolinast ja ema oli vabana sündinud afroameeriklane Kentuckyst. Pärast Texarkanasse kolimist, paar aastat enne Scotti sündi, hakkas Giles tööle raudteel. Florence pesi pesu ja koristas lisasissetuleku tarvis. Scott Joplinile andis muusikahariduse tema perekond. Seitsmeaastasena lubati tal mängida klaverit nii kodus kui ka naabri majas. 1880ndatel jättis Giles Joplin oma perekonna teise naise pärast maha. Classical Musical Midi Page, vaadatud 13.04.2018 Video: Scott Joplini kuulsaim ragtime – "Maple Leaf Rag" Noodid Scott Joplini loominguga (võimalus alla laadida PDF-failina)
Eesti kanalite loend

Siin on loetletud Eesti kanaleid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Aavoja–Kaunissaare kanal (Aavoja–Jägala kanal) Alastvere kanal Angerja–Pirita kanal (Angerja oja alamjooks 1967. aastast alates) Anne kanal Ardu kanal Balti SEJ väljavoolukanal (Kõrgesoo kanal, Soojavee kanal) Eesti SEJ juurdevoolukanal (Mustajõe kanal) Hiieveski kanal Itaalia kanal (Liitva kanal) Kariste järve kanal Kaunissaare–Patika kanal (Jägala–Pirita kanal) Kloostri kanal (Kloostri jõgi, Kasari jõe suudmeharu) Konsu kanal (Raudi–Konsu kanal, Kirjaku–Konsu kanal) Kulgu kanal (Balti SEJ juurdevoolukanal) Kumari kanal (Kumaru kanal, Muhu väina kanal, Slava kanal) Kõrgessaare kanal Laeva kanal (Laeva jõe alamjooks) Lühike kanal (Balti SEJ lühike kanal) Neeva kanal Palu kanal Peetri veejuhe (Kadrioru lossi veejuhe) Piirissaarele kanal Poldrikanal (Perasoonetsa kanal) Prandi I kanal Purdi kanal (Pärnu–Jägala kanal) Raana kanal (Raana jõe alamjooks) Raudi kanal (Raudi jõgi) Raudoja–Aavoja kanal (Soodla–Aavoja kanal) Rikassaare kanal (Prandi II kanal) Rukki kanal (Rukkirahu kanal) Rõude kanal (Rõude jõgi, Kasari jõe suudmeharu) Räägu kanal (Uusjõgi, Uuskanal) Saare kanal Sadama veejuhe Sae–Paunküla kanal (Jägala–Paunküla kanal) Sepa kanal Tamula–Vagula kanal (Vahejõgi) Timmkanal (Uusjõgi) Uulu kanal (Uulu jõgi, Ura jõe alamjooks 1960. aastatest alates) Vaskjala–Ülemiste kanal (Pirita–Ülemiste kanal) Väike-Anne kanal Õhne kanal Ülemiste–Tallinna veejuhe (Veerenn)
Columbus (Ohio)

Columbus on linn Ameerika Ühendriikides, Ohio osariigi pealinn. Ühtlasi on see Franklini maakonna halduskeskus, osa linnast jääb ka Delaware'i ja Fairfieldi maakonda. Linn rajati 1812. aastal Scioto ja Olentangy jõe ristumiskohta. Linnas tegutseb 1870. aastal asutatud kõrgkool Ohio State University. Elanike arv on 2020. aasta seisuga arvestuse järgi 905 748. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 787 033. See on rahvaarvult osariigi suurim linn ja riigis suuruselt 14. linn. Kesk-Läänes on sellest suurem linn ainult Chicago. Columbus on üks kõige kiiremini kasvavaid suurlinnu riigis. Columbuse linnastus elab üle kahe miljoni inimese. 1950. aasta rahvaloenduse kohaselt elas Columbuses 375 901 inimest, millega oli linn osariigis Clevelandi (914 808) ja Cincinnati (503 998) järel kolmas, kuid nende rahvaarv jõudis sellel rahvaloendusel tippu, järgnevatel rahvaloendustel aga hakkas langema eeslinnastumise tõttu, kui jõukaima keskklassi elanikud hakkasid kolima eeslinnadesse, viies nii kaasa maksutulud. Columbus aga suutis seda vältida ning hoopis suurendas oma rahvaarvu ja territooriumi - linnapea Jim Rhodesi (1944-1952) käsul pidid rajatavad uuselamurajoonid linna veevärgi ja kanalisatsiooniga ühendamiseks nõustuma linna koosseisu annekteerimisega. Columbuse rahvaarv ei ole mitte kunagi langenud, 1990. aasta rahvaloenduseks, kui linnas elas 632 910 inimest, oli linn saanud osariigi suurima rahvaarvuga linnaks. 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt moodustasid rahvastikust valged 53,2% (1970. aastal 81,0%), mustanahalised 28,3% (1970. aastal 18,5%) ja aasialased 6,2%). Ladinaameeriklaste osatähtsus oli 7,7%. Columbus asub niiske mandrilise kliima ja niiske lähistroopilise kliima piiril. Suved on soojad, talved külmad ja kuivad. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Columbuses on 41 °C (21. juuli 1934 ja 14. juuli 1936). Madalaim temperatuur mõõdeti 19. jaanuari 1994, mil oli −30 °C külma. Aasta keskmine sademete hulk on 998 mm, Kõige enam sajab juulis (122 mm) ja kõige vähem veebruaris (57 mm). Lumesadu esineb võrdlemisi vähe, kuna Suurelt järvistult ei jõua lumepilved nii kaugele lõunasse. Linnas baseeruvad NHL-is mängiv jäähokiklubi Columbus Blue Jackets, mille koduhall on Nationwide Arena, ja MLS-is mängiv jalgpalliklubi Columbus Crew SC, mille koduväljak on Lower.com Field. Columbusel on kümme sõpruslinna: Columbuse siluett Scioto jõgi Kesklinn Linnavalitsuse hoone LeVeque Tower Columbuse kunstimuuseum Ohio staadion 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Zimmerman, Richard Z. (2007). Ohio Politics: Revised and Updated (inglise). Kent, Ohio: The Kent State University Press. Lk 85-108. ISBN 978-0-87338-613-5. Columbuse koduleht
Hiiumaa rajoon

Hiiumaa rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastail 1950–1989. Hiiumaa rajooni kuulusid: Kärdla linn (linn aastast 1938) Emmaste külanõukogu (moodustatud 1945) Käina külanõukogu (1945) Lauka külanõukogu (1945) Pühalepa külanõukogu (1945) EKP rajoonikomitee oli põhikirjajärgselt rajooni parteiorganisatsiooni juhtiv organ, koosnes konverentsil valitud komiteest ja büroost. Komitee oli EKP kohalik võimuorgan, mis tegeles kõigi maakonna probleemidega, kontrollis asutuste ja ettevõtete (eriti kohalike nõukogude) tööd ning kõrgemate parteiorganite otsuste täitmist neis, kinnitas inimesi (ka parteituid) paljudele ametikohtadele, korraldas poliitharidust ja ideoloogiatööd, pidas kommunistide arvestust, kinnitas parteisse vastuvõtu ning sealt väljaheitmise, arutas parteiliikmete personaalküsimusi. Struktuur : sekretariaat ( üldosakond), partei-, ametiühingute ja komsomoliorganite osakond (1955. aastast organiseerimisosakond), propaganda- ja agitatsiooniosakond, parteistatistika ja ühtse parteipileti sektor (arvestussektor). 1947, Peeter Müürsepp, EK(b)P Hiiumaa komitee sekretär 1949, Johannes Undusk, EK(b)P Hiiumaa Komitee I sekretär; ..1973.., Richard Hiis, EKP Hiiumaa Rajoonikomitee I sekretär 1977–1989, Hillar Eller, EKP Hiiumaa Rajoonikomitee I sekretär; Tarmo Mänd, EKP Hiiumaa Rajoonikomitee II sekretär; 1965 – 1978, Maksim Kauber, Hiiumaa rajooni RSN Täitevkomitee esimees 1984, Tõnu Puusepp, Hiiumaa Rajooni RSN Täitevkomitee esimees 1984 – 1989, Tarmo Männi, Hiiumaa Rajooni RSN Täitevkomitee esimees EKP Hiiumaa Rajoonikomitee Hiiumaa Rajooni RSN ja Hiiumaa Rajooni RSN Täitevkomitee Hiiu maakond Alo Lõhmus, Küüditamine kui genotsiidikuritegu: teadlik rünnak sotsiaalse grupi vastu, Postimees, 24. mai 2008 EKP Hiiumaa Komitee (1945 - 1950), The National Archives of Estonia EKP Hiiumaa Rajoonikomitee (1946 - 1991), The National Archives of Estonia Taavi Koppel, „Hiiumaa jäägu hiidlastele!”: LIIKUMISPIIRANGUD HIIUMAA JA MANDRI VAHEL AASTAIL 1987–1993, Tartu Ülikool Humanitaarteaduste ja kunstide valdkond Ajaloo ja arheoloogia instituut Arhiivinduse osakond, Tartu 2018
G-duur

G-duur ehk sol-mažoor on G-st üles ehitatud mažoorne helirida. G-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris g, a, h, c, d, es, fis, g G-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris g, a, h, c, d, es, f, g Mažoor
Walter Gropius

Walter Adolph Gropius [v'alter 'aadolf gr'oopius] (18. mai 1883 Berliin – 5. juuli 1969 Boston) oli saksa arhitekt, Bauhausi asutaja. Ka tema isa oli arhitekt. Gropius lahkus 1934. aastal, pärast natsipartei võimuletulekut, Saksamaalt. Ta elas ja töötas Inglismaal, sealt siirdus aga USA-sse, kus ta ka 1969. aastal suri. Walter Gropiuse materjalikäsitlus oli omas ajas väga moodne ja uuenduslik. Tema projekteeritud hooneid võrreldakse tihti abstraktsionismiga maalikunstis. Bauhausi koolimaja, 1919–1925, Dessau (Saksamaa) Gropius House, 1937, Lincoln (Massachusetts) Harvard Graduate Center, 1950, Cambridge (Massachusetts) Pan Am Building – lennuettevõtte Pan Am peakorter, 1963, New York 1956 – Briti Arhitektide Kuningliku Instituudi kuninglik kuldmedal 1959 – Ameerika Arhitektide Instituudi kuldmedal 1961 – Goethe auhind 1962 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks Gropius abiellus oma armukese Alma Schindleriga pärast Alma abikaasa Gustav Mahleri surma. See abielu ei kestnud kaua ning Alma abiellus hiljem Franz Werfeliga.
SFS 1983:826

SFS 1983:826 on Rootsi Riigipäeva määrus, mis määrab kindlaks Rootsi lipu värvitoonid. Määrus on avaldatud 1. septembril 1983. Rootsi lipu värvid, mis Rootsi lipu seaduse (1982:269) § 3 kohaselt on väljal hele kesksinine (ljust mellanblå) ja ristil kuldkollane (guldgul), määratletakse Rootsi standardis SS 019100 kasutatavate tähistuste (Natural Colour System, NCS) järgi järgmiselt: sinine värv 4055-R95B kollane värv 0580-Y10R. Tolerantsid NCS ühikutes peavad musta sisalduse, kromaatilisuse ja värvitooni puhul olema väiksemad kui k5 ühikut. Rootsi standardis SS 019101 kasutatavate (CIE, Commission Internationale) tähistuste järgi peavad lipu värvidel olema järgmised kromaatilisuskoordinaadid x ja y ning valgusepeegeldamistegurid Y sinine värv x = 0,189 y = 0,192 Y = 8,3 kollane värv x = 0,472 y = 0,465 Y = 64,4. CIE-väärtuste ligikaudsed tolerantsid antakse järgmiselt. Sinine värv: Y = 6,2--10,4. CIE-diagrammi pind, mis on antud nelja punktiga x/y = 0,200/0,195 0,200/0,210 0,180/0,190 ja 0,180/0,170. Kollane värv: Y = 55--75. CIE-diagrammi pind, mis on antud nelja punktiga x/y = 0,490/0,460 0,470/0,480 0,455/0,465 ja 0,475/0,445. Värvide määramisel tuleb kasutada hindamis- ja mõõtmismeetodeid, mis on antud Rootsi standardiga SS 019100. Rootsikeelne tekst Riigipäeva saidil
Evelyn Ashford

Evelyn Ashford (sündinud 15. aprillil 1957 Shreveportis (Louisiana)) on USA naiskergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja). 1984 Los Angeles olümpiavõitja 100 m 10,97 olümpiavõitja 4×100 m 41,65 1988 Seoul olümpiavõitja 4×100 m 41,98 hõbemedal 100 m 10,83 1992 Barcelona olümpiavõitja 4×100 m 42,11 100 m 10.79 3. juuli 1983 Colorado Springs 10.76 22. august 1984 Zürich
2007. aasta Šveitsi parlamendivalimised

2007. aasta Šveitsi parlamendivalimised toimusid 21. oktoobril. Kõikides kantonites valiti parlamendi alamkoda – Rahvusnõukogu (Nationalrat) ja 24 kantonit 26-st valisid oma esindajaid ülemkotta – Kantonite Nõukokku (Ständerat). kantonitest Zugi ja Appenzell Innerrhodeni kanton valisid oma esindajad hiljem. 12. detsembril 2007 valis parlament, Liidukogu (Bundesversammlung), Šveitsi täidesaatva võimu – Liidunõukogu (Schweizerischer Bundesrat). Liidunõukogu koosneb Šveitsi valitsusest ja riigipeast. Šveitsi Roheline Liberaalne Partei osaleb valimistel esimest korda. Partei tekkis Šveitsi Rohelise Partei Zürichi kantoniorganisatsiooni lõhenemisel. Partei erineb endisest emaparteist peamiselt finants- ja majanduspoliitilistes küsimustes. Šveitsi rohelised liberaalid on võrreldes Šveitsi rohelistega nendes küsimustes parempoolsemad. Šveitsi Rahvapartei – "100 000 uut valijat võita ja taaskord saada valimistel suurim häälte protsent kui teistel erakondadel." Šveitsi Sotsiaaldemokraatlik Partei – "Tugevamaks parteiks saada ja parempoolset enamust Liidunõukogus murda." Vaba Demokraatlik Partei – 6 täiendavat kohta VDP fraktsioonile (Vaba Demokraatliku Partei ja Šveitsi Liberaalse Partei ühisfraktsioon) Kristlik Demokraatlik Rahvapartei – positsioone parandada ja (või 2011. aastal) võita tagasi teine Liidunõukogu koht Šveitsi Roheline Partei – "3–5 täiendavat kohta Rahvusnõukogus võita ja siseneda Kantonite Nõukokku" Rahvusnõukougu valimiste tulemus: Kantonite Nõukogu valimiste tulemused:
SFS 1982:270

SFS 1982:270 on Rootsi Riigipäeva määrus üldiste lipupäevade kohta. Määrus on avaldatud 29. aprillil 1982. Seisuga 19. oktoober 2007 ei ole seda muudetud. Rootsi lipp Rootsikeelne tekst riigipäeva saidil
Vindhya

Vindhya mäed (sanskriti keel: विन्‍ध्य) on mäestik Aasias Hindustani poolsaarel. Kulgeb umbes 1000 km pikkuselt ida-lääne suunas. Iseloomulikud on lamedad harjad. Põhjanõlvad laskuvad laugelt Malwa platoole. Kõrgus kuni 1100 meetrit.
Española

Española on saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Pindala 60 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 206 meetrit. Kuulub Ecuadorile. Saar on asustamata.
3D

3D ehk kolmemõõtmeline ehk ruumiline: Kolmemõõtmeline arvutigraafika Kolmemõõtmeline ruum Ruumiline heli Ruumiline nägemine 3D-televisioon 3D-film
2D

2D ehk kahemõõtmeline: 2D - ansambli Gorillaz liige Kahemõõtmeline arvutigraafika Kahemõõtmeline ruum