laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ci'eni tempel

Ci'eni tempel (Armu ja Soosingu tempel, Daci'en Si) oli budistlik tempel ja klooster Hiinas Xi'ani linnas Yanta linnarajoonis 4 km kaugusel Hepingmeni väravast. Endises templi õues on Suur Metshanede pagood. Tempel rajati Sui dünastia ajal. Ta asus Chang'ani kaguosas ning oli müüriga piiratud. Tangi dünastia ajal Zhenguani valitsemise 21. aastal (647) laiendas prints Li Zhi, tulevane keiser Gaozong, templit oma ema Wende mälestuseks ning pani sellele praeguse nime. Rohkem kui kümnest õuest koosnev templikompleks valmis 648. Templis on 1897 paviljoni, saali ja mungakongi. Templit on aidanud kaunistada teiste seas kunstnikud Yan Liben, munk Yuchiyi, Wu Daozi ja Yin Lin. Varsti pärast laienduse valmimist asus munk Xuanzang Hongfu templist elama Ci'eni templisse spetsiaalselt rajatud budistlike kirjutiste tõlkimise ametisse ning pühendus aastast 650 budistlike tekstide tõlkimisele ja kommenteerimisele: "Kui tal tuli raske koht kätte, pani ta kirjatöö kõrvale, seejärel, olles palvetanud Buddha poole ning täitnud oma usulised kohustused kuni kolmanda öise vahitunnini, tõusis ta (viiendaks vahitunniks jälle asemelt), luges india teksti valju häälega ning tõmbas üksteise järel punase tušiga üle kohad, mida ta koidikul kavatses tõlkida. Igal päeval enne koitu võttis ta napi eine ja seletas neli tundi järjest uut püharaamatut. Õpilased, kes tulid temalt nõu ja õpetust saama, täitsid rõdud ja naabersaalid." Xuanzang tõlkis seal 19 aasta jooksul 74 suutrat. Tempel sai väga kuulsaks. Tangi dünastia lõpus templikompleks hävis ja kõik tollased ehitised on varemetes, ainult Suur Metshanede pagood on osaliselt säilinud. Praegused ehitised pärinevad Mingi dünastia ja Qingi dünastia ajast. Templi ümber on suur park, kus on Xuanzangi mälestussammas ja hiina luuletajate, mõtlejate, kunstnike ja teadlaste mälestussambad.
Piistaoja talu

Piistaoja talu oli talu Pärnu maakonnas Tori vallas Tani külas (praegu Piistaoja küla). Talu kuulus Eesti riigitegelasele ja põllumajandusteadlasele Theodor Poolile, kes pidas seda 1925–1941. Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 190
Jeremy J. Burdon

Jeremy James Burdon (sündinud 19. juunil 1950 Singapuris) on Austraalia fütopatoloog ja evolutsioonibioloog. Ta töötab Canberras vanemteadurina CSIRO Plant Industry taimeliikide biodiversiteedi uurimiskeskuses. Tema peamised teadussaavutused on seotud evolutsioonibioloogia, fütopatoloogia ja looduskaitsebioloogia aladega. Tema teadusuurimused käsitlevad koevolutsioonilisi vastastikuseid suhteid eri liikide vahel, eelkõige taimede ja patogeensete mikroobide ja seente vahel, samuti taimede ja sümbiontide vahel. Jeremy Burdon lõpetas 1972. aastal Austraalia Rahvusliku Ülikoolii bakalaureusekraadiga botaanikas. Neli aastat hiljem kaitses ta samas doktorikraadi patogeenide epidemioloogias (1976). Aastatel 1976–1978 töötas ta järeldoktorina Suurbritannias University College of North Walesis. Aastal 1978 naasis Burdon Austraaliasse ja asus tööle Canberras riiklikku teadusuuringute organisatsiooni CSIRO Plant Industry, kus ta mõne aasta pärast tõusis juhtivteaduriks. 1996 – valiti Umeå Ülikooli audoktoriks 1996 – valiti Austraalia Teaduste Akadeemia liikmeks 2004 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks 2009 – valiti Australian Academy of Technological Sciences and Engineeringu liikmeks Staff Profiles Botanical Web Portal (inglise keeles) Jeremy J. Burdon Ameerika Fütopatoloogia Seltsi kodulehel (inglise keeles) Jeremy James Burdon CIROpedia (inglise keeles)
Pigi

Pigi on tahke põleva maavara, puidu või nafta töötlemisel saadud õli või tõrva destilleerimise tahke või viskoosne jääk. Pigi värvus on tumepruunist mustani. Rahvapäraselt on pigi abil tehtud lõngast pigitraati, millega sai õmmelda mitmesuguseid nahkesemeid, peaharju jms. Pigi säilitati käte vahel veeretatud pallidena. Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 187 Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 12.08.2013) Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 211
Yanta linnarajoon

Yanta linnarajoon (雁塔区, Yàntǎ Qū) on linnarajoon Hiinas Shaanxi provintsis Xi'an Shi allprovintsilinnas Xi'ani linnas. Linnarajooni geograafilised koordinaadid on 34° 13′ N, 108° 57′ E. Selle pindala on 151,44 km². Selle elanike arv oli 2010. aastal umbes 1,18 miljonit. Yanta linnarajoonis on omakorda 8 allrajooni. Ta on saanud nime seal asuva Suure Metshanede pagoodi (大雁塔, Dàyàn Tǎ) järgi.
Teutates

Teutates (ka Toutatis) on keltide sõjajumal. Tänapäeval on ta tuntud eeskätt Asterixi koomiksi kaudu, milles kasutatakse ütlust "Par Toutatis!" ('Toutatise nimel'). Teutatese nime kasutas 1. sajandil pKr luuletaja Lucanus, kes nimetas teda kolme keldi jumala seas, teised kaks olid Esus ja Taranis. Suurbritannia idaosas on leitud palju roomaaegseid sõrmuseid, millele on graveeritud tähed TOT, mis arvatavasti viitavad Toutatisele.
Mokša jõgi

Mokša (vene Мокша, mokša Ю (Ju)) on jõgi Venemaal. Mokša jõgi saab alguse Penza linna lähedalt, voolab põhja, Mordva Vabariigis läände ja suubub paremalt Oka jõkke. Pikkus 656 km. Suuremad lisajõed on Tsna, Issa ja Vad. Jõe ääres asuvad Kovõlkino, Temnikov ja Krasnoslobodsk.
John Broome

John Broome (sündinud 1947 Kuala Lumpuris) on Briti filosoof ja majandusteadlane. Ta on Oxfordi Ülikooli filosoofia emeriitprofessor. John Broome lõpetas 1968. aastal Cambridge'i Ülikooli bakalaureusekraadiga matemaatikas ja majandusteaduses. Neli aastat hiljem kaitses ta Ameerika Ühendriikides Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis doktorikraadi majandusteaduses (1972). Seejärel sai Broome majanduslektori töökoha Londoni Ülikoolis. Samas ülikoolis kaitses ta järgmisel aastal magistrikraadi filosoofias. Londoni ülikoolist siirdus Broome Bristoli Ülikooli 1979. aastal. Seal hakkas ta lugema majandusloenguid. Aastal 1992 valiti ta samas ülikoolis majandus- ja filosoofiaprofessoriks. Aastal 1995 sai Broome filosoofiaprofessori koha Šotimaal asuvas Saint Andrewsi Ülikoolis. Aastal 2000 valiti John Broome Oxfordi Ülikooli White's Chair of Moral Philosophy auväärsele ametikohale. 2014. aastal ta emeriteerus. John Broome tegeles majandusteadusega kuni 1996. aastani. Sealtmaalt keskendus ta filosoofiale. Broome'i uurimisvaldkonnad on eetika, normatiivsus ja praktiline mõistus. Broome'i väitel on ta suurema osa oma elust uurinud inimelu väärtuse mõistet ja selle tagamaid. See termin puudutab nii moraalifilosoofe kui ka majandusteadlasi. Broome'i uurimistöö sellel teemal viis ta tagasi teoreetiliste alusteni, samal ajal ka edasi, otsimaks selle praktilisi rakendusi. Teoreetilised alused hõlmavad ratsionaalse otsuse teooriat (theory of rational decision), mida käsitletakse nii filosoofias kui ka majandusteaduses. Praktiliste rakendusvaldkondade hulka kuuluvad näiteks meditsiin ja kliimamuutus. Broome ise on töötanud mõlemas mainitud rakendusvaldkonnas. Samuti on ta konsulteerinud Maailma Terviseorganisatsiooni ja Stern Review'd. John Broome on kuulunud ka IPCC (Valitsustevaheline Kliimamuutuste Paneel) hindamisraportide koostamise kaasautorite hulka. 1999 – valiti Edinburghi Kuningliku Seltsi liikmeks (filosoofia alal) 2000 – valiti Briti Akadeemia liikmeks (filosoofia sektsioon, täiendavalt on Broome kaasatud Cross-Member liikmena majandusteaduste sektsiooni) 2007 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks (humanitaarteaduste klass) The Microeconomics of Capitalism, Academic Press, 1983. Weighing Goods: Equality, Uncertainty and Time, Blackwell, 1991. Counting the Cost of Global Warming, White Horse Press, 1992 Ethics Out of Economics, Cambridge University Press, 1999. Weighing Lives, Oxford University Press, 2004. Climate Matters: Ethics in a Warming World, Norton, 2012. Rationality Through Reasoning, Blackwell, 2013. John Broome Oxfordi ülikooli filosoofiateaduskonna kodulehel ( inglise keeles) John Broome Oxfordi ülikooli Corpus Christi College'i kodulehel ( inglise keeles) Theory Workshop - John Broome Stanfordi Ülikooli poliitikateaduste osakonna kodulehel ( inglise keeles)
Üldjaatav otsustus

Üldjaatav otsustus on süllogistikas otsustus kujul "Kõik S on P", kus S on subjekt ja P on predikaat. Üldjaatava otsustuse tähis on A. Seda tähist seostatakse ladina sõnaga affirmo 'jaatan', mille esimese täishäälikuga on tegemist. See võeti kasutusele skolastikas. Ta esines näiteks juba Sherwoodi Williami traktaadi "Introductiones" 13. peatükis ja kinnistus tänu Petrus Hispanuse traktaadile "Summulae logicales".
Üldeitav otsustus

Üldeitav otsustus on süllogistikas otsustus kujul "Ükski S ei ole P", kus S on subjekt ja P on predikaat. Üldeitava otsustuse tähis on E. Seda tähist seostatakse ladina sõnaga nego 'jaatan', mille esimese täishäälikuga on tegemist. See võeti kasutusele skolastikas. Ta esines näiteks juba Sherwoodi Williami traktaadi "Introductiones" 13. peatükis ja kinnistus tänu Petrus Hispanuse traktaadile "Summulae logicales".
Osaeitav otsustus

Osaeitav otsustus on süllogistikas otsustus kujul "Mõned S ei ole P", kus S on subjekt ja P on predikaat. Osaeitava otsustuse tähis on O. Seda tähist seostatakse ladina sõnaga nego 'jaatan', mille teise täishäälikuga on tegemist. See võeti kasutusele skolastikas. Ta esines näiteks juba Sherwoodi Williami traktaadi "Introductiones" 13. peatükis ja kinnistus tänu Petrus Hispanuse traktaadile "Summulae logicales".
Osajaatav otsustus

Osajaatav otsustus on süllogistikas otsustus kujul "Mõned S on P", kus S on subjekt ja P on predikaat. Üldjaatava otsustuse tähis on I. Seda tähist seostatakse ladina sõnaga affirmo 'jaatan', mille teise täishäälikuga on tegemist. See võeti kasutusele skolastikas. Ta esines näiteks juba Sherwoodi Williami traktaadi "Introductiones" 13. peatükis ja kinnistus tänu Petrus Hispanuse traktaadile "Summulae logicales".
Tsna (Mokša)

Tsna (vene keeles Цна) on jõgi Venemaal, Mokša jõe vasakpoolne lisajõgi. Tsna saab alguse Oka-Doni madalikult ning voolab põhja läbides Tambovi ja Moršanski linna. Suuremad lisajõed on Kjorša, Kašma ja Võša. Pikkus 451 km.
Ats Kiisa

Ats Kiisa (sündinud 16. juunil 1995 Nissi vallas Turbas) on Eesti sportlane. Aastal 2002 astus Turba Gümnaasiumi 1. klassi. Alates 2010. aasta sügisest õppis Audentese Spordikoolis. Treeninguid alustas 2005. aastal Ester Legonkovi käe all Turba Gümnaasiumis. Alates 2007. aastast on teda treeninud isa, endine kuulitõukaja Ants Kiisa. Aastatel 2006–2007 kuulus KJK Tipp nimekirja, alates 2008. aastast on SK Audentese Spordiklubis. 2012 – Eesti parim kergejõustiklane vanuseklassis U18. Tema isa on Ants Kiisa. Gerd Kanter ja Anna Iljuštšenko valiti aasta parimateks kergejõustiklasteks, Delfi, 30. november 2012
Süleyman Demirel

Sami Süleyman Gündoğdu Demirel [süleim'an demir'el] (1. november 1924 İslamköy Atabey Isparta provints Türgi – 17. juuni 2015) oli türgi poliitik. Ta oli seitsmel korral Türgi peaminister, aastail 1993–2000 oli ta üheksas Türgi president. Isparta provintsis on tema auks nimetatud Süleyman Demireli lennujaam ja Süleyman Demireli Ülikool. 1997 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk Türgi Vabariigi presidentide ametlik veebisait (türgi keeles)
Plaueni Jaani kogudus

SELM Plaueni Jaani kogudus on luterlik kogudus Plauenis. Kogudus kasutab Plaueni Jaani kirikut. Kogudus kuulub Plaueni praostkonda ning on ühtlasi praostkonna keskuseks. Praostiks (superintendendiks) on praegu Matthias Bartsch. Koguduse õpetaja on Hans-Jörg Rummel, organist Roy Heyne.
SPC

"SPC" on mitmetähenduslik lühend: SPC ehk Summary of Product Characteristics on Euroopa Liidus enne ravimiaine müüki lubamist nõutav ravimiainete ja ka meditsiinitoodete infoleht peamiselt tervisevaldkonnaga seotud erialade spetsialistide tarvis ehk ravimi omaduste kokkuvõte; Statistical process control – statistiline protsesside kontroll on statistiliste meetodite kasutamine protsesside jälgimisel ja kontrollimisel tagamaks, et need toimuvad täisvõimsusel ja tulemus on vastav neile esitatud kvaliteedinõuetele; Signal peptidase I ehk EC 3.4.21.89 – ensüümikomisjoni ensüümide nomenklatuuri ensüüm, seda leidub enamiku bakterite membraanides; ... Single player commands- mod Minecraftis ...
Laboritarvikud

Laboritarvikud (ka laboratooriumitarvikud) on laboratoorses töös kasutatavad vahendid. Need on mitmesugused seadmed, aparaadid, instrumendid, väikevahendid ja laborinõud. Laborite varustus on suuresti spetsiifiline, olenedes tegevus- või uurimisvaldkonnast. Siiski, praktiliselt kõigis laborites on kasutusel termomeetrid, mikroskoobid, elektrilised seadmed, pudelid ja purgid reaktiividega, klaasnõud jne. Teadusaparatuurist tuleks nimetada kromatograafe ja spektromeetreid, mis tänapäeval on kõigis keemilise analüüsiga tegelevates laborites. Praktiliselt igas laboris on kasutusel mitmesugused laborinõud klaasist, plastist, portselanist või erijuhtudeks ka plaatinast. Kasutatakse ka komplektset klaasaparatuuri (ekstraktorid, destillaatorid, absorberid) ning klaasaparatuuri koostamiseks standardseid osi ja vahetükke. Kolm keeduklaasi, kooniline kolb (Erlenmeyeri kolb), mensuur (mõõtsilinder) ja mõõtkolb Klaaskolvid: kaks mõõtkolbi, Erlenmeyeri kolb ja kaks ümarkolbi Bürett on kvantitatiivse tiitrimise oluline tarvik Ümarkolvid ühe ja kolme kaelaga Jaotuslehter Tilklehtrid Gaaside pesupudel Petri tass Automaatpipetid Lihtsad pipetid Deflegmaator ehk Vigreux kolonn Kaks Liebigi jahutit ja üks kuuljahuti Alonž ehk „piip” Laboratoorne lihtdestillatsiooni seade Eksikaatorid Lihvkorgid Portselanuhmer ja uhmri nui Portselantiiglid Filtreerimine Büchneri lehtri ja Bunseni pudeliga Kippi aparaat Soxhleti ekstraktor Ristmuhv klambrite ja käppade kinnitamiseks statiivile Katseklaas keeduklaasis Veejoapumba tööpõhimõte Eppendorfi
Viivi Grossschmidt

Viivi Grossschmidt (sündinud Viivi Kraav; 18. oktoober 1938 – 18. september 1984) oli eesti filmiteadlane, üks Eesti NSVs ilmunud eestikeelsete filmiraamatute põhiautoreid. Ta lõpetas 1956. aastal Tartu 3. Keskkooli. "Filmide paremaks mõistmiseks: metoodiline materjal". Tallinn: Eesti NSV Haridusministeerium, 1979 "Ühe filmivõtte lood". Tallinn: Eesti Raamat, 1982 Eesti filmi andmebaas - Filmiteadus
Maria Mang

Maria Mang (sündinud 9. jaanuaril 1983) on eesti filmiteadlane. Ta lõpetas Tallinna Ülikooli filmi ja video erialal. 2007. aasta aprillist töötab Eesti Ajaloomuuseumi aasta varem osakonnana loodud Filmimuuseumi juhatajana. Ta on ka Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituudi täienduskoolituse projektijuht. Tema isa on Igor Mang. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] Marta Mang Tallinna Ülikooli veebilehel. Sõrmuste isand Igor Mang, Postimees, 16. jaanuar 2003
Enn Rekkor

Enn Rekkor (23. detsember 1939 – 21. mai 2003) oli eesti filmiteadlane, filmikriitik ja filmitoimetaja. Tuulevaikus (1971) Tuli öös (1973) Tavatu lugu (1974) Suletud ring (1983) Enn Rekkor andmekogus IMDb (inglise) http://www.sirp.ee/archive/2003/30.05.03/Varia/varia1-3.html
Benz & Cie.

Die Benz & Cie. Rheinische Gasmotorenfabrik Mannheim oli Mannheimis tegutsev Saksamaa esimene autotootmisettevõte. Benz & Cie. asutasid 1883. aasta oktoobris Carl Benz ja Max Caspar Rose koos Friedrich Wilhelm Eßlingeriga.  Pikemalt artiklis Benzi patenteeritud mootorsõiduk Velo ehk velosipeedi (Veloziped) ehk kolmerattalise mootorsõiduki nii mootori, šassii kui drivei disainis Carl Benz. 2. novembril 1886 väljastas Keiserlik Patendiamet patenditunnistuse nr 37435 (patenteeritud Saksa Riigis) kolmerattalisele ligroiinil töötavale velosipeedile, mida müüdi "Benzi patent-mootorsõidukina number 1" (saksa keeles Benz Patent-Motorwagen Nummer 1) ehk Benzi patenteeritud mootorsõidukina. 1885 Benz & Cie. mootorsõiduk Benzi patent-mootorsõiduki mootor Carl Benz esitles 1894. aastal Velozipedi , mis on ühtlasi esimene mootorsõiduk Benz 4HP Victoria 1894 Benz 3 1/2HP Phaeton 1898 Allgemeiner Schnauferl Club E.V. Benz 3 1/2HP Dogcart 1898 Benz 4 1/2HP Vis-à-vis 1900 Benz 9/10HP Tonneau 1902 Mercedes-Benz Compact heritage, "Automotive history in a nutshell", Daimler AG, Stuttgart, lk 53, 1st ed 2011, 2-volume set. DRP's patent No. 37435 (PDF, 561 kB, German) patenditaotlus esitati 29. jaanuaril 1886 ja patent väljastati 2. novembril 1886, koos märkega, et patent jõustus alates 29. jaanuarist 1886.
Mari Klaup

Mari Klaup-McColl (neiupõlvenimega Mari Klaup; sündinud 27. veebruaril 1990 Tartus) on Eesti kergejõustiklane, seitsmevõistleja. Tema peamine treener on olnud tema ema Katrin Klaup, kes 1997. aastast töötab kergejõustikutreenerina Rootsis Göteborgis. Ta on 2016. aasta Eesti meister seitsmevõistluses (Rakvere; tulemus 5667 punkti). 6002 punkti – 30. juuni 2013, Tallinn, Euroopa karikavõistlustel mitmevõistluses 6023 punkti – 16. august 2015, Rakvere 6080 punkti – 9. august 2020, Tallinn Ta elab ja treenib 1997. aastast Rootsis. 2018. aasta algul abiellus ta Uus-Meremaa treeneri Jeremy McColliga. https://www.esbl.ee/biograafia/Katrin_Klaup Märt Roosna. Katrin Klaup: Eesti taustajõud ja treenerid on paremad kui Rootsis. Delfi Sport, 10.03.2018. "Mitmevõistluses krooniti Eesti meistriteks Kristjan Rosenberg ja Mari Klaup". Delfi Sport. 7.08.2016. "Mari Klaup-McColl IAAF-i andmebaasis". IAAF.org (inglise). Vaadatud 9.08.2018. Deivil Tserp. Mari Klaup-McColl – abielu Uus-Meremaal, treeningud Rootsis, süda ja juured Eestis. Õhtuleht, 01.03.2018. Mari Klaup Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Poksiv känguru (film 1896)

„Poksiv känguru“ on Birt Acresi poolt Suurbritannias 1896. aastal loodud tummfilm. Filmis kujutatakse känguruga poksivat noort poissi. The Boxing Kangaroo Silent Era saidil
Poksiv känguru (film 1895)

"Poksiv känguru" on Max Skladanowsky tummfilm, mis valmis Saksa keisririigis 1895. aastal. Filmis kujutatakse känguruga poksivat meest.
Edafon

Edafon ehk mullaelustik (kreeka keeles édaphos 'mullapind' 'muld'; sõnalõpp-on on nagu sõnas 'plankton') on mullas elavate organismide ja mikroorganismide kogum. Lisaks mulla orgaanilise aine (MOA) lagundamisele osaleb mullaelustik paljudes teistes mullaprotsessides ja ökosüsteemi aineringes. Mullaelustik jagatakse organismide kaudu: mullataimestikuks mullaloomastikuks Mullataimestik koosneb seentest, vetikatest, bakteritest ja samblikest. Mullaelustiku saab liigitada organismide mõõtmete alusel, kellel on mullaelustikus erinevad rollid ning funktsioonid ja arvukus: mikrofauna (< 0,2 mm): Amoebozoa, ripsloomad, ümarussid mesofauna (< 2 mm): lestalised, hooghännalised makrofauna (< 20 mm): kakandilised, ämblikulised, vihmauslased, mardikalised ja teised putukad megafauna (> 20 mm): selgroogsed nagu mutid, hiired, Soricidae jpt. Edaafilised tegurid "Mullateadus. Õpik kõrgkoolidele", Eesti Maaülikool, Tartu, lk 79, 2012, ISBN 978-9949-484-30-0 Alar Astover, Raimo Kõlli, Hugo Roostalu, Endla Reintam, Enn Leedu, "Mullateadus. Õpik kõrgkoolidele", Eesti Maaülikool, Tartu, lk 79, 2012, ISBN 978-9949-484-30-0 Academic Dictionaries and Encyclopedias Veebiversioon (vaadatud 13.08.2013) Sina M. Adl, THE ECOLOGY OF SOIL DECOMPOSITION, CABI Publishing, 2003, ISBN 0 85199 661 2 Veebiversioon (vaadatud 11.09.2013) (inglise keeles)
Démolition d'un mur

"Seina lammutamine" on Auguste ja Louis Lumière'i tummfilm. See filmiti 1896. aastal Prantsusmaal. Filmis kujutatakse seina lammutavaid töölisi. Filmi koopia Youtube'is (film on osa vendade Lumière'ide esimestest filmidest tehtud valikust)
Don

Don (vene keeles Дон, adõgee keeles Тен (Then)) on jõgi Euroopas, saab alguse Tula linna lähedalt ja voolab lõunasse, enne Doni kõrgustikku keerab itta ja enne Volga kõrgustikku edelasse ning suubub Aasovi merre, moodustades delta. 105 km pikkune Volga-Doni kanal ühendab teda Volga jõega. Doni pikkus on 1870 km, kuid paljude loogete tõttu on lähte ja suudme vaheline kaugus linnulennult vaid 700 km. Suuremad lisajõed on Sosna, Voronež, Donets ja Hopjor. Donil asub Tsimljanski veehoidla. Doni ääres asuvad Novomoskovsk, Liski, Volgodonsk ja Rostov Doni ääres. Vanad kreeklased tundsid jõge nimega Tanais (Ταναις).
Kohutav öö

"Kohutav öö" on Georges Mélièsi poolt Prantsusmaal 1896. aastal loodud tummfilm. Mehe (Georges Méliès) öist und häirib tuvisuurune ämblik. Une nuit terrible Youtube'is
Jõelähtme kivikirstkalmistu

Jõelähtme kivikirstkalmistu (ka Rebala kivikalmed, Jõelähtme kivikalmed) on kivikirstkalmete rühm Tallinna-Narva maantee ääres Tallinnast 20 km idas. Kalmistu jääb Rebala muinsuskaitseala piiresse. Kalmistu on pärit nooremast pronksiajast, umbes 9.–8. sajandist eKr. Kalmetest suur osa hävis aastatel 1946–1949, kui ehitati Tallinna–Narva maanteed. 36 kalmet säilis ja neid uuris aastatel 1982–1984 Ants Kraut. Kalmeid ümbritses paekividest laotud ringmüür. Rebala Lastekangrud Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 169. Jõelähtme kalmistu veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 25.09.2015) Jõelähtme kivikirstkalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Kivikirstkalmistust Rebala Muuseumi kodulehel
Tema Pühadus paavst Leo XIII

"Tema Pühadus paavst Leo XIII" on Vittorio Calcina poolt Itaalias 1896. aastal loodud tummfilm. Paavst Leo XIII õnnistusele pühendatud lühifilm filmiti Vatikani aedades. Vendade Lumiere'ide filmilindile talletatud filmi originaali säilitatakse 1959. aastal loodud Vatikani filmoteegis. Filmi koopia YouTube'is Kaadrid filmist ja film Bibliotheca Augustana saidil (ladinakeelne tekst)
Thomas Burr Osborne'i medal

Thomas Burr Osborne'i medal, ka Osborne'i medal (inglise keeles Thomas Burr Osborne Medal) on AACC Internationali antav medal. Osborne'i medal asutati 1926. aastal. Seda antakse välja silmapaistvate saavutuste eest teraviljakeemia valdkonnas. Osborne'i medal on nimetatud Thomas Burr Osborne'i auks. Tema oli ka esimene medalisaaja. Allikas: 1928 Thomas Burr Osborne 1932 Clyde Bailey 1936 Morris Blish 1938 Charles Swanson 1942 Ross Gortner 1945 John Baker 1948 Betty Sullivan 1950 William Geddes 1954 Rudolph Sandstedt 1957 J. Ansel Anderson 1961 Majel MacMasters 1964 Thomas Schoch 1967 Paul Pelshenke 1969 Nicolaas Badenhuizen 1971 Dale Mecham 1974 Roy Whistler 1976 Isydore Hlynka 1978 James Pence 1980 Yeshajahu Pomeranz 1983 Walter Bushuk 1985 Karl Finney 1986 Karl Norris 1988 Bienvenido Juliano 1989 Joseph Wall 1991 R. Carl Hoseney 1992 Colin Wrigley 1993 Donald Kasarda 1994 William Morrison 1996 Peter Payne 1998 Finlay MacRitchie 1999 Jerold Bietz 2000 Peter Shewry 2002 Paul Seib 2003 Olin Anderson 2004 Bruce Stone 2007 Herbert Wieser 2008 Domenico Lafiandra 2009 Jan Delcour 2013 Geoff Fincher "Thomas Burr Osborne Medal". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. august 2013. Vaadatud 13. augustil 2013. Thomas Burr Osborne Medal AACCI kodulehel (inglise keeles)
Meeli Truu

Meeli Truu (27. aprill 1946 Tallinn – 7. august 2013) oli eesti arhitekt. Ta lõpetas 1963. aastal Tallinna 20. Keskkooli ja 1969. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuri erialal. Aastatel 1969–1992 töötas ta EKE Projektis ja aastast 1992 projekteerimisbüroos Nord Projekt. Ta oli Eesti Arhitektide Liidu liige alates 1973. aastast. Rocca al Mare kaubanduskeskus (1998); Rocca al Mare büroohoone ("Audi maja"); Swissôtel Tallinn ja Tornimäe elamu kaksiktornid (mõlemad 2007); büroohooned Tartu mnt 18 ja Tartu mnt 18a; PPA hooned Kolde pst 65 ja Vikerlase 14. Hotell Strand (Pärnu, 1985); ENSV Ministrite Nõukogu Asjade valitsusele projekteeritud puhkebaasi saun Valgerannas (1977) ja kompleksile lisandunud mängudemaja (1979); Väike-Maarja keskus, selle peaväljak ja tiikide ansambel. 2002 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia (algatus ehitatud keskkonna väärtustamiseks ja defineerimiseks riiklikul tasemel; Eesti arhitektuuripoliitika töögrupp: Andres Alver, Liina Gailand, Veljo Kaasik, Krista Kodres, Margus Koot, Tõnu Laigu, Jüri Lass, Heldur Meerits, Urmas Muru, Ebe Nõmberg, Andres Põime, Meeli Truu, Kalle Vellevoog) Tema ema Silvia Truu (1922–1990) oli eesti laste- ja noorsookirjanik. "Suri tuntud arhitekt Meeli Truu". Delfi. 8. august 2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. oktoober 2013. Vaadatud 8. augustil 2013. "Truu, Meeli". Eesti Entsüklopeedia. Vaadatud 20. septembril 2023. Karin Paulus (29. november 2009). "Tallinna "pilvelõhkujate" iseloomustused". Eesti Päevaleht. Vaadatud 25. veebruaril 2014.[alaline kõdulink]