laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nurk

Nurk on geomeetriline kujund, mille moodustavad kaks ühise otspunktiga kiirt. Neid kiiri nimetatakse nurga haaradeks ja nende ühist otspunkti nimetatakse nurga tipuks. Nurgaks nimetatakse ka mõõtu, mis iseloomustab pöörlemist või nurga (kujundi) haarade omavahelist paiknemist. See on ringjoone kaare pikkus jagatud ringjoone raadiusega. Nurga (kujundi) juhul asub kaar haarade vahel, kusjuures vastava ringjoone keskpunkt ühtib nurga tipuga. Eristamaks nurka kui kujundit ja nurka kui mõõtu, kasutatakse viimase tähistamiseks mõnikord ka sõna 2nurgamõõt". Nurka võib mõõta erinevates ühikutes. Levinuimad on kraad ja radiaan. Pöörlemise suuna iseloomustamiseks kasutatakse ka märgiga nurkasid: nurk loetakse tavaliselt positiivseks, kui pöörlemine toimus vastupäeva ja negatiivseks, kui pöörlemine toimus päripäeva. Liigitamine mõõdu järgi: täispööre on nurk, mis sisaldab ühekordselt mõlemad oma tipust väljuvad kiired. Täispööre on kraadides 360° ja radiaanides 2π; sirgnurk on nurk, mille haarad moodustavad sirge. Sirgnurk on kraadides 180° ja radiaanides π; täisnurk on nurk, mis saadakse sirgnurga poolitamisel. Täisnurk on kraadides 90° ja radiaanides π/2; teravnurk on nurk, mis on väiksem kui täisnurk; nürinurk on nurk, mis on suurem kui täisnurk, kuid väiksem kui sirgnurk; ülinürinurk on nurk, mis on suurem kui sirgnurk kuid väikesem kui täispööre. Liigitamine omavahelise paiknemise järgi: kõrvunurgad on kaks nurka, millel on ühine haar ja mille teised haarad moodustavad sirge. Kõrvunurkade summa on 180°; täiendusnurgad on teravnurgad, millel on ühine haar ja mille teised haarad moodustavad täisnurga. Täiendusnurkade summa on 90°; tippnurgad on kahe sirge lõikumisel tekkivad võrdsed nurgad, millest ühe nurga haarad on teise haarade pikenduseks. Nurgad, mis saadakse kahe sirge lõikamisel kolmandaga: põiknurgad on kaks nurka, mille haarad lõikajal on vastassuunalised ja teised haarad paiknevad teine teisel pool lõikajat. Paralleelsete sirgete korral on põiknurgad võrdsed; lähisnurgad on kaks nurka, mille haarad lõikajal on vastassuunalised ja teised haarad paiknevad samal pool lõikajat. Paralleelsete sirgete korral on lähisnurgad teineteise kõrvunurkadeks; kaasnurgad on kaks nurka, mille haarad lõikajal on samasuunalised ja teised haarad paiknevad samal pool lõikajat. Paralleelsete sirgete korral on kaasnurgad võrdsed. Ringjoontega seotud nurgad: haardenurk on nurk ringjoone kahe puutuja vahel; kesknurk on nurk ringjoone kahe raadiuse vahel; piirdenurk on nurk ringjoone kahe samast punktist lähtuva kõõlu vahel. Hulknurkadega seotud nurgad: sisenurk on nurk, mille moodustavad hulknurga naaberkülgede pikendid kui üks neist pöördub hulknurga sees teiseni; välisnurk on kumera hulknurga sisenurga kõrvunurk. Kõveratevaheline nurk on defineeritud nende puutujate vahelise nurgana kõverate lõikumispunktis. hulktahuline nurk ruuminurk nurkkiirus Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
RFK

RFK võib tähendada järgmist: Robert F. Kennedy (1925–1968), USA poliitik, senaator Robert F. Kennedy (originaalpealkiri "RFK"), 2002. aasta draamafilm Rose Kennedy (sünninimega Fitzgerald; 1890–1995), Robert F. Kennedy ema Rahvusvaheline funktsioneerimisvõime, vaeguste ja tervise klassifikatsioon
Postkontoriprotokoll

Postkontoriprotokoll (ingl Post Office Protocol ehk POP) on andmesideprotokoll, mida kasutatakse e-kirjade laadimiseks e-posti serverist kirjade lugemiseks mõeldud seadmesse. Postkontoriprotokolli levinuim versioon on POP3, mis kasutab TCP/IP-ühendust ja vaikimisi porti nr 110. POP2 kasutab porti 109. Juhul kui kirju serverist ei kustutata, kasutatakse kirjade lugemise seadmes nende üle arvepidamiseks unikaalsete identifikaatorite nimekirja (POP3 UIDL). Igal kirjal on oma unikaalne kood ja iga kord kirjade allalaadimisel võrreldakse serveris ja kliendi seadmes olevaid nimekirju ning alla laaditakse ainult kliendi seadmest puuduvad kirjad. IMAP SMTP Postkontoriprotokolli kirjeldavad kommentaarinõuded (inglise) RFC 1939 – Post Office Protocol – Version 3 RFC 2195 – IMAP/POP AUTHorize Extension for Simple Challenge/Response RFC 2449 – POP3 Extension Mechanism RFC 1734 – POP3 AUTHentication command RFC 2222 – Simple Authentication and Security Layer (SASL) RFC 3206 – The SYS and AUTH POP Response Codes RFC 2595 – Using TLS with IMAP, POP3 and ACAP RFC 937 – Post Office Protocol – Version 2 RFC 918 – Post Office Protocol
Thomas Brdarić

Thomas Brdarić (sündinud 23. jaanuaril 1975 Nürtingenis) on Saksamaa jalgpallitreener ja endine mängija (ründaja). Saksamaa jalgpallikoondises tegi Brdarić debüüdi märtsis 2002, kui Rostockis mängiti USA-ga ja võideti 4:2. Saksamaa koondises mängis ta aastatel 2002–2004 8 kohtumist ja lõi ühe värava. Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta töötanud treenerina. Ta on olnud muuhulgas Saksamaa klubi Rot-Weiß Erfurt (2018–2019), Albaania klubi Shkodëri Vllaznia (2020−2022) ja India klubi Chennaiyin (2022−2023) peatreener. Alates 2023. aastast on ta Kuveidi klubi Al-Arabi peatreener. VfB Neffen FV Nürtingen Stuttgarter Kickers VfL Kirchheim VfB Stuttgart Fortuna Düsseldorf Fortuna Köln (1996–1999) Bayer Leverkusen Hannover 96 VfL Wolfsburg Thomas Brdarić on 185 cm pikk. Koduleht Leverkusen who's who
Skäärrannik

Skäärrannik on rannikutüüp, mille puhul keerukalt liigestunud kerkival laugrannikul paiknevad skäärid – peamiselt kristalseist kivimeist koosnevad kaljusaared, paljudel juhtudel üle veepinna ulatuvad silekaljud või silekaljustikud. Skäärrannik on iseloomulik Soome, Rootsi, Norra, Kanada ja Karjala rannikule, samuti Laadoga järve rannikule. Dalmaatsia rannik Deltarannik Fjordrannik Laidrannik Limaanrannik Padumere rannik Riasrannik
Inimese organismi struktuurid

Selles artiklis on toodud inimese organismi struktuuride jaotus "Rahvusvahelise funktsioneerimisvõime, vaeguste ja tervise klassifikatsiooni" (RFK) järgi. Organismi struktuurid on liigitatud organismi süsteemidele vastavalt, mis tähendab, et organismi struktuure ei vaadelda RFK-s kui elundeid. Peaaju struktuur Seljaaju ja sellega seotud struktuurid Ajukelmete struktuur Sümpaatilise närvisüsteemi struktuur Parasümpaatilise närvisüsteemi struktuur Silmakoopa struktuur Silmamuna struktuur Silmaümbruse struktuurid Väliskõrva struktuur Keskkõrva struktuur Sisekõrva struktuur Nina struktuur Suu struktuur Neelu struktuur Kõri struktuur Südame ja veresoonkonna struktuur Immuunsüsteemi struktuur Hingamissüsteemi struktuur Süljenäärmete struktuur Söögitoru struktuur Mao struktuur Soolestiku struktuur Kõhunäärme struktuur Maksa struktuur Sapipõie ja -juhade struktuur Endokriinnäärmete struktuur Kuseeritussüsteemi struktuur Vaagnapõhja struktuur Reproduktiivsüsteemi struktuur Pea ja kaela piirkonna struktuur Õlapiirkonna struktuur Ülajäseme struktuur Vaagnapiirkonna struktuur Alajäseme struktuur Kehatüve struktuur Muud liikumisega seotud luude-lihaste struktuurid Nahapiirkondade struktuur Nahanäärmete struktuur Küünte struktuur Juuste struktuur Organismi funktsioonid Tegutsemine Osalus Keskkonnategurid
Inimese organismi funktsioonid

Selles artiklis on toodud inimese organismi funktsioonide jaotus "Rahvusvahelise funktsioneerimisvõime, vaeguste ja tervise klassifikatsiooni" (RFK) järgi. Teadvuse seisund Teadvuse pidevus Teadvuse kvaliteet Orienteerumine ajas Orienteerumine kohas Orienteerumine inimestes Alajaotised puuduvad Alajaotised puuduvad Ekstravertsus Koostöövõimelisus Kohusetundlikkus Psüühiline stabiilsus Kogemustele avatus Optimism Enesekindlus Usaldusväärsus Vaimse energia tase Motivatsioon Isu Himu Impulsside kontrollimine Une kestus Uinumine Une säilitamine Une kvaliteet Une tsüklilisuse funktsioonid Tähelepanufunktsioonid Mälufunktsioonid Psühhomotoorsed funktsioonid Emotsioonide funktsioonid Tajufunktsioonid Mõtlemisfunktsioonid Kõrgemad kognitiivsed funktsioonid Üldistamine ja abstraheerimine Organiseerimine ja planeerimine Aja arvestamine Tunnetuse paindlikkus Enesetunnetus Otsustusvõime Probleemi lahendamine Keele vaimsed funktsioonid Arvutamisfunktsioonid Keeruliste liigutuste järjestamisega seotud vaimsed funktsioonid Enese- ja ajataju funktsioonid Nägemisfunktsioonid Silmamanuste funktsioonid Silma ja -manustega seonduvad aistingud Kuulmisfunktsioonid Tasakaaluelundi funktsioonid Kuulmise ja tasakaaluelundi funktsiooniga seonduvad aistingud Maitsmisfunktsioon Haistmisfunktsioon Asenditundlikkuse funktsioon Puutetundlikkuse funktsioon Temperatuuri ja muude ärritajatega seotud sensoorsed funktsioonid Valuaisting Häälefunktsioonid Hääldamis- e artikulatsioonifunktsioonid Kõne ladususe ja rütmi funktsioonid Muude hääleliste väljenduste funktsioonid Südamefunktsioonid Veresoonte funktsioonid Vererõhu funktsioonid Vere funktsioonid Immuunsüsteemi funktsioonid Hingamisfunktsioonid Hingamislihaste funktsioonid Muud hingamisfunktsioonid Koormustaluvuse funktsioonid Südame ja veresoonte ning hingamisfunktsioonidega seonduvad aistingud Toidu manustamise funktsioonid Seedimisfunktsioonid Toidu omastamise funktsioonid Defekatsioonifunktsioonid Kehakaalu säilitamise funktsioonid Seedesüsteemiga seonduvad aistingud Üldised ainevahetusfunktsioonid Vee, mineraalainete ja elektrolüütide tasakaalu funktsioonid Termoregulatsiooni funktsioonid Endokriinnäärmete funktsioonid Uriinitekke funktsioonid Urineerimisfunktsioonid Uriinitekke ja urineerimisega seonduvad aistingud Seksuaalfunktsioonid Menstruatsioonifunktsioonid Soojätkamisfunktsioonid Genitaalsete ja reproduktiivsete funktsioonidega seonduvad aistingud Liigeste liikuvuse funktsioonid Liigeste stabiilsuse funktsioonid Luude liikuvuse funktsioonid Lihasjõu funktsioonid Lihastoonuse funktsioonid Lihaste vastupidavuse funktsioonid Motoorsete reflekside funktsioonid Tahtmatute liigutusreaktsioonide funktsioonid Tahtlike liigutuste kontrollimise funktsioonid Tahtmatute liigutuste funktsioonid Kõnnaku funktsioonid Lihaste ja liikumisega seonduvad aistingud Naha kaitsefunktsioonid Naha paranemisfunktsioonid Muud nahafunktsioonid Nahaga seonduvad aistingud Juuste funktsioonid Küünte funktsioonid Inimese organismi struktuurid Tegutsemine Osalus Keskkonnategurid RFK klassifikaator
Rondônia osariik

Rondônia osariik on Brasiilia osariik, 1. järgu haldusüksus Põhjapiirkonnas. Piirneb läänes ja lõunas Boliiviaga. Osariik on valdavalt kaetud vihmametsaga. Rondônia territoorium koloniseeriti 1970. aastatel. 1981. aastal sai osariigi staatuse. Osariik sai nime brasiilia maadeuurija Cândido Rondoni järgi. Halduslikult jaguneb 52 omavalitsusüksusüksuseks. https://www.ibge.gov.br/en/cities-and-states/ro.html
Madeira (täpsustus)

Madeira on saarestik Atlandi ookeanis, Portugali autonoomne piirkond Madeira saar on Madeira saarestiku suurim saar Madeira, Madeiral valmistatav kange vein Madeira, linn USA Ohio osariigis Madeira jõgi Lõuna-Ameerikas
Pinnakääritamine

Pinnakääritamine on õlle kääritamise viis. Pinnakääritamine toimub temperatuuril 15–25 °C. Pinnakääritamise pärm Saccharomyces cerevisiae on vanim inimkonnale tuntud pärmseen. Saccharomyces tähendab kreeka keeles suhkruseeni (saccharo – 'suhkur' ja myces – 'seen'). Cerevisiae tähendab ladina keeles 'õllest tulenev'. Pinnakääritamise meetod on tänapäeval levinud peamiselt Inglismaal, kus sel viisil valmistatud õlut nimetatakse ale'iks. Teised tuntud pinnakääritamise teel saadud õllesordid on tumedad tugeva maitsega porterid ja stoutid ning peamiselt Saksamaal pruulitavad kölsch, altbier, dampfbier ja nisuõlled. Põhjakääritamine
Paula Padrik

Paula Padrik (aastani 1950 Paula Nõmm; 29. aprill 1926 Tudulinna – 2. september 2008 Tallinn) oli eesti ooperilaulja (sopran). Ta lõpetas 1945. aastal Türi Aiandustehnikumi, õppis aastatel 1945–1946 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis aia- ja pargikujundust ning lõpetas 1950. aastal Tallinna Muusikakooli. 1955. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi laulu erialal, kus oli õppinud Linda Sauli klassis. Aastail 1955–1969 oli Rahvusooper Estonia ooperisolist, hääleliigilt koloratuursopran. Tema säravamaid esitusi oli Estonias Mozarti "Võluflöödi" Öökuninganna osas. Ta on üles astunud ka kammerlauljana. Säilinud on portreesaade Paula Padrikust Eesti Rahvusringhäälingu arhiivis. Ta oli 1950. aastast abielus näitleja ja raadiodiktori Endel Padrikuga, nende tütar on poliitik ja ajakirjanik Jaana Padrik. Maetud Tallinna Metsakalmistule. 1960 Eesti NSV teeneline kunstnik ERR Videoarhiiv Heli jälg: 32 | Paula Padrik Kalmistute register HAUDI
Amazonase osariik (Brasiilia)

Amazonase osariik on Brasiilia 1. järgu haldusüksus Põhjapiirkonnas. Piirneb Venezuela, Peruu ja Colombiaga. Halduslikult jaguneb 62 omavalitsusüksuseks. Üle poole elanikest elab pealinnas Manauses. https://www.ibge.gov.br/en/cities-and-states/am.html
Koporje

Koporje (soome Kaprio, Landvern, eesti keeles Kaporje, rootsi keeles Koporje) on küla (село) Venemaal Leningradi oblastis Lomonossovi rajoonis, Koporje lahe ääres. Koporje on teada aastast 1237. 1240. aastatest pärinevates Novgorodi kroonikates on märgitud, et ristirüütlid rajasid Koporjesse puitlinnuse, ning kirjeldatud selle linnuse hävitamist 1241. aastal Aleksander Nevski poolt. Puitlinnuse rajas Koporjesse Aleksandr Jaroslavitši poeg Dmitri Aleksandrovitš, kivilinnuse rajasid Koporjesse aga venelased 13. sajandi lõpus, kuid vastuolude tõttu Novgorodi vabariigi ja Dmitri Aleksandrovitši vahel aeti ta Koporjest ning linnus lammutati. 1297. aastal ehitasid novgorodlased taas üles Koporje kivilinnuse ning see oli kuni Jamburgi kindluse (venepäraselt Jam) ehitamiseni 1387. aastal Novgorodi vabariigi mõjusfääri kuulunud Vadja viiendiku keskuseks. 15. sajandi lõpus kuni 16. sajandi alguses ehitati linnus ümber. Linnusest on säilinud linnusemüürid (ligi 2 meetrit paksud) ning neli nurgatorni. Linnuses asuvad ka 16. sajandist pärit kiriku varemed. Koporje piirkonna vallutasid Rootsi väed Liivi sõja (1558–1583) käigus ja see kuulus Pljussa vaherahulepingu alusel aastatel 1581–1590 Rootsile, mil Koporje piirkonna kuberner oli Bogislaus von Rosen. Piirkond tagastati Täyssinä rahulepingu alusel 1595. aastal Venemaale. 1617. aastal Stolbovo rahulepingu alusel kuulus enne Jacob de la Gardie juhitud vägede vallutatud piirkond aastatel 1617–1703 jällegi Rootsi kuningriigile, Rootsi Ingerimaa kubermangu Kargalsöstra pogost. 1703. aastal Põhjasõja käigus vallutasid feldmarssal Boriss Šeremetevi väed pärast kahenädalast piiramist linna. Linnus arvati 1763. aastal välja Venemaa kaitserajatiste nimistust seoses kaitserajatiste vananemise ja sõjatehnika arenguga. 18. sajandil oli Koporje Peterburi kubermangu maakonnalinn. Koporje linnus
Amazonase osariik (Venezuela)

Amazonase osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela lõunaosas. Piirneb Colombia ja Brasiiliaga. Halduslikult jaguneb seitsmeks omavalitsusüksuseks: Alto Orinoco, Atabapo, Atures, Autana, Manapiare, Maroa ja Río Negro. Indiaanlased moodustavad umbes poole osariigi rahvastikust, neist suurim rahvas on janomamid. Osariigi valitsuse koduleht (hispaania keeles)
Bolívari osariik

Bolívari osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela lõunaosas. Piirneb lõunas Brasiiliaga ja idas Guyanaga. Halduslikult jaguneb 11 omavalitsusüksuseks. Osariik on nimetatud Simón Bolívari järgi. Osariigi valitsuse koduleht (hispaania keeles)
Porto Alegre

Porto Alegre on linn Brasiilias, Rio Grande do Suli osariigi pealinn. Porto Alegre on tähelepanu pälvinud sellega, kasutab osaluseelarvet (orçamento participativo). See tähendab, et linna eelarve koostamisel saavad osaleda kõik elanikud ja see kujuneb arutelukogudes, kus püütakse arvestada erinevate linnaosade ja elualade soove ning vajadusi. Juba 1989. aastal alguse saanud tava kohta on Maailmapank väitnud, et see on üks peamisi põhjusi, miks on Porto Alegres oluliselt edenenud vee- ja kanalisatsioonivõrkude väljaehitamine ja haridusvaldkond. Samuti on mitmed teised Brasiilia omavalitsused seda eeskuju jälginud. Porto Alegre Raekoda Katoliku katedraal Metroo Priit Ennet: "Priit Ennet: arutlusdemokraatliku ajastu koidikul" ERR, 21. november 2012 Participatory Budgeting in Brazil Maailmapank
Fiat Tipo 3000

Fiat Tipo 3000 oli Itaalia versioon Prantsuse tankist Renault FT-17. Ühtlasi oli see esimene Itaalias seeriatootmisse lastud tank. Renault FT-17-st pidi saama Itaalia standardtank Esimeses maailmasõjas, selleks oli Prantsusmaalt tellitud 1400 masinat. Tellimuse lõpptähtaeg oli 1919. aasta mais, kuid sõja lõppedes, olles kätte saanud 100 masinat, lõppes ka tellimuse leping. Itaalias hakati välja töötama oma tanki, mille eeskujuks oli Renault FT-17. Esimesed masinad valmisid 1921. aastal, nende ametlik nimi oli "Carro d' assalto Fiat Tipo 3000, mod. 21". Masinad olid relvastatud kahe 8 mm kuulipildujaga. 1929. aastal moderniseerimise käigus relvastati osa masinaid 37 mm suurtükiga. Uue relvastusega masin läks tootmisse 1930. aastal nimega "Carro d' assalto Fiat Tipo 3000, mod. 30". Uus mudel sai uue, võimsama mootori, paksema soomuse ja täiustatud veermiku, muudetud oli ka kere kuju. Fiat 3000 tehti ka ekspordiks ning kuni 1930. aastateni oli neid eksporditud Albaaniasse, Lätti ja Abessiiniasse (Etioopiasse). Enne Teise maailmasõja algust viidi Itaalias sisse uus tankide nimetuste süsteem ning mudel 21 sai nimeks L.5/21 ja mudel 30 – L.5/30. Esimest korda oli lahingutegevuses Fiat 3000 1926. aastal Liibüas ja 1935. aastal Etioopias. Teise maailmasõja alguses saadeti mõned masinad 1940. aastal Kreeka-Albaania rindele. Viimati kasutati neid 1943. aasta juulis Sitsiilias, kuhu tol ajal maabusid liitlasväed; Sitsiilias oli Fiat 3000-ga relvastatud kaks Itaalia kompaniid.  Fiat Tipo 3000 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pelotas

Pelotas on linn Brasiilias Rio Grande do Suli osariigis. Asub Patosi laguuni kaldal. Pelotas on asutatud 1812. aastal. Pelotase kesklinn Pontal da Barra Turuhoone
Caxias do Sul

Caxias do Sul on linn Brasiilias Rio Grande do Suli osariigis. Linna asutasid 1890. aastal itaalia immigrandid, 1910 sai Caxias do Sul linnaõigused.
Rita Raave

Rita (Riita) Raave (aastast 1976 Rita Kaldoja; sündinud 6. aprillil 1951 Mõisakülas) on eesti näitleja. Ta on lõpetanud 1969. aastal Elva Keskkooli ning 1974. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitleja erialal (6. lend). Aastatel 1974–1998 töötas ta näitlejana Eesti Draamateatris ja 1998–2004 Vanalinnastuudios. Ta on mänginud ka telelavastustes ("Ta tuleb", "Millegi lõpp", "Kaks venda", "Päikesepoisid") ja seriaalides ("Salmonid", "Viimane võmm"). Hermia ("Suveöö unenägu", 1974, diplomilavastus Draamateatris) Iti ("Nukitsamees", 1974) Catharina Wycken ("Reigi õpetaja", 1976) Ophelia ("Hamlet", 1978) Põhjaneid ("Kalevala", 1980) Jette ("Keisri hull", 1984) Ainikki ("Kullervo", 1985) Miranda ("Torm", 1986) Lydia ("Vaikuse vallamaja", 1987) Olivia ("Saatan inimese nahas", 1989) Jael ("Juudas", 1990) Mary ("Kiilaspäine lauljanna", 1991) Anna ("Tagasitulek isa juurde", 1993) Laura Wingfield ("Klaasist loomaaed", 1994) preili Framer ("Leekrüübe", 1995) Claire Floderer ("Mees, naine ja kontsert", 1996) proua Rumbask ("Atentaat", 1997) Therese Magneau ("Victor ehk Laste võim", 1998) Charlotte ("Midagi tõelist", 1999) Carmela ("Kodukäijad", 1999) Melisande ("Roosad prillid", 2003) Naine ("Vabameelne abielu", 2003 Nõmme Kultuurikeskuses) Maria ("Linnud", 2003) Linda Kits ("Kits viiuli ja õngega", 2006, R.A.A.A.M.) Lucille ("Kalmistuklubi", 2012 Ugalas) 1981 "Kaks päeva Viktor Kingissepa elust" I jagu, Telefonineiu 1982 "Corrida", Ragne Rass 1983 "Nipernaadi", Maret 1989 "Inimene, keda polnud", Tädi Irma 1991 "Rist" 1993 "Suflöör", Rita 1997 "Febris", Naine 1999 "Sellised kolm lugu: Kõrbekuu", Hanna Kaufmann 2000 "Lunastus", Sanna ema 2005 "Stiilipidu", Madame 2007 "Magnus", Bordelli administraator 2007 "Jan Uuspõld läheb Tartusse", Inspitsient 2011 "Üks mu sõber", Ruth 2012 "Vaba maa", Grace 2013 "Kohtumõistja", Kohtunik 2013 "Free Range. Ballaad maailma heakskiitmisest", Susanna ema Tema abikaasa oli aastatel 1976–2004 Hans Kaldoja. 2004. aastast on ta abielus Enn Põldroosiga. Tema isa oli Kalev Raave, ema Lydia Raave, vennad Raivo J. Raave ja Riho Raave ning õde Anneli Raave-Sepp. Rita Raave harrastab alates 1998. aastast maalimist ja on esinenud isikunäitustega. 2013. aastast peab ta koos Enn Põldroosiga erakunstimuuseumi Viljandis. Eesti Teatriliit. Rita Raave Eesti filmi andmebaas. Rita Raave armastab kortse. Õhtuleht, 4. aprill 2001. Muuseum Viljandis. Meelis Kapstas "Rita Raave 70. Õnnelik kass, kes kõnnib omapead." Eesti Naine, 6. aprill 2021 Harda Roosna "Näitlev kunstnik Rita Raave" Hiiu Leht, 11. aprill 2008 Harda Roosna "Rita Raave lemmikpildid" Hiiu Leht, 8. aprill 2008 "Rita Raave, näitleja Eesti Ekspress, 26. juuli 2007 "Rita Raave armastab kortse" EPL Online, 5. aprill 2001 Meelis Kapstas "Näitleja Rita Raave hammustas koera" Eesti Päevaleht, 14. september 1998
Rio Grande (Rio Grande do Sul)

Rio Grande on linn Brasiilias Rio Grande do Suli osariigis. http://www.riogrande.rs.gov.br/
Canoas

Canoas on linn Brasiilias Rio Grande do Suli osariigis. Asub Porto Alegrest vahetult põhjas. Canoase küla asutati 1871. aastal. 1939. aastal sai linnaõigused. Canoase koduleht
Novo Hamburgo

Novo Hamburgo on linn Brasiilias Rio Grande do Suli osariigis. Novo Hamburgo on asutatud 1832. aastal saksa immigrantide poolt. 1927. aastal sai linnaõigused. Novo Hamburgo koduleht
Xangri-lá

Xangri-lá on vald Brasiilias Rio Grande do Suli osariigis. Asub Vaikse ookeani kaldal.
Deltarannik

Deltarannik on rannikutüüp, kus madal mererannik on liigestatud paljude jõeharudega ehk deltadega Deltarannik on iseloomulik piirkondadele, kus suurte jõgede suudmetes on tekkinud deltad. Viljakate muldade tõttu on deltarannikutel soodsa kliima korral tihe asustus ja intensiivne põllumajandus. Kuna põllumajanduses kasutatakse väetisi ja tegevus toimub veekogude lähedal, siis on vetikate vohamise tõttu deltarannikud tihti kinnikasvanud. Kõige tuntumad deltarannikud on Egiptuses (Niiluse delta), Brasiilias (Amazonase delta), Venemaal (Leena ja Volga delta), Bangladeshis (Gangese, Brahmaputra ja Meghna jõe ühine delta), USA-s (Mississippi delta) ja mujal. Jõe suudmealal on väga väike lang ja aeglane voolukiirus. Jõe poolt kaasa kantud kivimmaterjal settib, tekivad settesaared, mille tõttu peab vesi edasipääsuks teise tee valima. Jõgi hargneb ja tekib delta. Kui rannik on tihedalt täis deltasid, siis on tegemist deltarannikuga. Dalmaatsia rannik Fjordrannik Laidrannik Limaanrannik Padumere rannik Riasrannik Skäärrannik Delta Eesti Nõukogude Entsüklopeedia, 1987, lk 82
Limaan

Limaan (kreeka keeles limēn 'sadam, abajas') on jõeoru suudmealal moodustunud pikk kitsas merelaht, mida merest eraldab tavaliselt maasäär või barr. Limaanid moodustuvad aeglaselt vajuval rannikul. Maasäär või barr võivad moodustuda merelainete kokkukuhjatud rannasetetest või jõeveega kaasa liikunud uhtainete settimisel suudmealale. Viimasel juhul on tegemist fluviaalse pinnavormiga. Merest täielikult eraldatud limaani nimetatakse limaanijärveks. Enamasti on limaanid riimveelised, kuid magevee juurdevoolu vähenedes võivad olla ka üsna soolased. Rohkelt leidub limaane Musta mere ja Aasovi mere rannikul (Dnepri limaan, Bugi limaan, Dnestri limaan jt). Limaaniga väga sarnane rannikutüüp on laguun, mille põhimõtteline erinevus on nende geneesis. Limaanrannik Abajas Fjord Laguun Laht
Limaanrannik

Limaanrannik on rannikutüüp, mille puhul mere rannikul esinevad limaanid – jõe suudmesse tekkinud merelahed. Limaanrannik on iseloomulik Musta mere ja Aasovi mere rannikule. Dalmaatsia rannik Deltarannik Fjordrannik Laidrannik Padumere rannik Riasrannik Skäärrannik
Tupua Tamasese Tupuola Tufuga Efi

Tupua Tamasese Tupuola Tufuga Efi (sündinud 1. märtsil 1938) oli aastatel 2007–2017 Samoa riigipea. Ta oli 1976–1982 Samoa peaminister.
Kõrgemad kognitiivsed funktsioonid

Kõrgemad kognitiivsed funktsioonid on RFK määratluse järgi spetsiifilised vaimsed funktsioonid, mis sõltuvad peamiselt aju otsmikusagaratest: Plaanide kavandamine ja elluviimine Otsuste vastuvõtmine Abstraheerimise ja ideede korrastamise funktsioonid Aja arvestamine, intuitsioon ja otsustusvõime Mõistete loomine, liigitamine ja paindlik kasutamine Vaimne paindlikkus ja olukorrale vastava käitumisviisi valimine