laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
William Huggins

Sir William Huggins (7. veebruar 1824 – 12. mai 1910) oli Briti astronoom. Huggins uuris oma eraobservatooriumis koos oma abikaasa Margaret Lindsay Hugginsiga mitmete taevakehade spektrijooni. Ta oli esimene astronoom, kel õnnestus NGC 6543 uurimisel teha kindlaks planetaarudu spekter. Huggins oli ka esimene, kes eristas udukogusid ja galaktikaid, tõestades, et udukogud koosnevad gaasist, kuid galaktikad tähtedest. 1865. aastal valiti ta Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks ja oli aastatel 1900 kuni 1905 selle president. 1867. aastal sai Huggins koos William Allen Milleriga tähtede spektri uurimise eest Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedali. Aastatel 1876 kuni 1878 oli ta Kuningliku Astronoomiaseltsi president ning 1885. aastal sai ta uuesti Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedali. 1897. aastal löödi Huggins rüütliks. "William Huggins". Royal Society. Vaadatud 13. juuni 2019. "William Huggins (February 7, 1824 - May 12, 1910)". Messier SEDS. Vaadatud 13. juuni 2019. "William Huggins". The Bruce Medalists. Vaadatud 13. juuni 2019. "William Huggins". Encyclopaedia Britannica. Vaadatud 13. juuni 2019.
Vanessa

Vanessa võib tähendada järgmist: Vanessa (ooper), Samuel Barberi ooper, esietendus 1958 Vanessa (eesnimi) ... Liblikad Vanessa atalanta Vanessa cardui Vanessa ichnusa Vanessa urticae
Vanessa (eesnimi)

Vanessa on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 403. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Vanessa 304 naisel. Vanessa Chinitor Vanessa Hinz Vanessa Hudgens Vanessa Paradis Vanessa L. Williams ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Vanessa[alaline kõdulink] (vaadatud 10.06.2019) Vanessa statistikaameti andmebaasis
Veroonika

Veroonika on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 789. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Veroonika 94 naisel. ... https://web.archive.org/web/20200808123622/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/VEROONIKA (vaadatud 10.06.2019) Veroonika statistikaameti andmebaasis
Viive

Viive on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 180. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Viive 1030 naisel. 2020. aasta seisuga oli Eestis eesnimi Viive 1008 naisel, esinemissageduselt oli see 186. naisenimi. Viive oli keskmiselt 69 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 69). Kõige populaarsem on eesnimi Viive vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 34,06. Viive Ernesaks Viive Rosenberg ... https://web.archive.org/web/20200731014640/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/VIIVE (vaadatud 10.06.2019) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2020. Vaadatud 13. juunil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Viive statistikaameti andmebaasis
Viivika

Viivika on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 466. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Viivika 238 naisel. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Viivika Eestis 237 naisel. Viivika oli esinemissageduselt 502. naisenimi. https://web.archive.org/web/20200808122144/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/VIIVIKA (vaadatud 10.06.2019) https://www.stat.ee/nimed/Viivika Viivika statistikaameti andmebaasis
Vilve

Vilve on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 388. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Vilve 323 naisel. Vilve oli keskmiselt 66 aasta vanune (mediaanvanus oli 63). Kõige populaarsem oli eesnimi Vilve vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 12,72. Vilve Maide Vilve Ploom ... https://web.archive.org/web/20200805222534/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/VILVE (vaadatud 10.06.2019) Vilve statistikaameti andmebaasis
Võlla

Võlla on mitme Eesti koha nimi: Võlla on küla Saare maakonnas Muhu vallas Võlla on küla Pärnu maakonnas Tori vallas Võlla mõis asus Audru kihelkonnas Võlla mõis asus Muhu kihelkonnas Võlla raba asub Pärnu maakonnas Võlla vald oli Audru kihelkonnas Võlla vald oli Muhu kihelkonnas
Vahtrik

Vahtrik ehk vahtramets on vahtra enamusega puistu. Euroopas kohtab vahtrikke harva. Kogu Eestis on neid napilt 20 ha. Üks vahtrikest paikneb Saaremaal, Maapere raunal. Vahtrike vähesusele vaatamata esineb Vahtrik Eestis üsna laialdaselt perekonnanimena, vähemal määral ka kohanimena. Looduse raamatukogu. "Aasta puud 2". Koostaja Ann Marvet. MTÜ Loodusajakiri 2012, lk. 7 Maie Meius, "Vahtrik Maapere raunal", Sinu Mets, 1. detsember 2022 (vaadatud 18.07.2024) Maie Meius, "Vahtrik Maapera raunal ei anna end kergelt kätte", Saarte Hääl, 26.03.2023 Maie Meius, "Vahtrik Maapere raunal", Sinu Mets, 1. detsember 2022
Lehisemets

Lehisemets on lehise enamusega puistu. Põhjaparasvöötmes, eriti Kanada ja Venemaa taigas on lehis üks enim levinud puid, moodustades suuri metsamassiive ("hele" taiga).
NGC 6541

NGC 6541 (ka Caldwell 78) on kerasparv, mis asub Lõunakrooni tähtkujus. Parve avastas 19. märtsil 1826 Itaalia astronoom Niccolò Cacciatore ning temast sõltumatult avastas selle sama aasta 3. juulil James Dunlop. "Globular cluster NGC 6541, planetary nebula NGC 6563, and irregular galaxy IC 4662". Astronomy.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. mai 2019. Vaadatud 13. juuni 2019.
Hudsoni org

Hudsoni org (inglise keeles Hudson Valley või Hudson River Valley) on New Yorgi osariigi piirkond, mis hõlmab Hudsoni jõe orgu peamiselt jõe alamjooksul ja külgnevaid alasid. Tavaliselt määratletakse Hudsoni oru piirkond alana alates Albanyst ja Troyst lõuna poole kuni Yonkersini. Olenevalt määratlusest elab piirkonnas 3-3,5 miljonit inimest. Palisaadid
Acrux

Acrux (ka α Crucis, Alpha Crucis) on tähesüsteem, mis asub Lõunaristi tähtkujus. See asub Maast 321 valgusaasta kaugusel ja selle tähesuurus on 0,76. Acrux on tähistaeva heleduselt 13. ja Lõunaristi heledaim täht. Palja silmaga vaadeldes paistab Acrux ühe tähena, kuid tegelikult koosneb see kuuest objektist. Teleskoobiga vaadeldes paistab Acrux kolmiktähena, mille kaks heledaimad tähte on teineteisest umbes nelja kaarsekundiga eraldatud ning on tuntud kui Acrux A ja Acrux B, α1 Crucis and α2 Crucis või α Crucis A ja α Crucis B. Mõlemad on B-klassi tähed ning on massiivsemad ja heledamad kui Päike. "Acrux, brightest star in Southern Cross". EarthSky. Vaadatud 13. juuni 2019. "Acrux: Bright Triple Star of the Southern Cross". Constellation Guide. Vaadatud 13. juuni 2019. "Star Facts: Acrux". Astronomy Trek. Vaadatud 13. juuni 2019.
Tusti

Tusti nime kannab Eestis mitu kohta: Tusti on küla Saare maakonnas Muhu vallas Tusti on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas Tusti mõis asus Viljandi kihelkonnas Tusti oja voolab Viljandi vallas
Gacrux

Gacrux (ka Gamma Crucis, γ Crucis) on Lõunaristi tähtkuju heleduselt kolmas ja tähistaeva heleduselt 26. täht. Gacrux on Maale lähim M-klassi punane hiid ning asub 88 valgusaasta kaugusel. See on Päikesest ainult 30% massiivsem, kuid on 820 korda heledam ja selle diameeter on 42 korda suurem. "Gacrux (Gamma Crucis): Closest Red Giant Star to Earth". Space.com. Vaadatud 13. juuni 2019. "The Southern Cross". Constellation Guide. Vaadatud 13. juuni 2019.
Toulouse'i Majanduskool

Toulouse'i Majanduskool (prantsuse École d'économie de Toulouse, inglise Toulouse School of Economics, lühend TSE) on majanduskool Prantsusmaal Toulouse'is. See majanduskool on ülikooli Toulouse 1 University Capitole üks koole. Kool asutati 2007. Aastani 2011 oli see iseseisev institutsioon. Koolis on prantsuse- ja ingliskeelseid õppeaineid. Koolis õpib umbes 2400 õpilast. Koduleht
Katre Kõvask

Katre Kõvask (sündinud 8. oktoobril 1975) on eesti ärijuht. Katre Kõvask lõpetas 1998. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna välismajanduse ja turunduse erialal. 2000. aastast töötas ta Ösel Foodsi turundusjuhina ja 2006. aastast Tallinna Külmhoone turundusjuhina. Seejärel oli ta börsil noteeritud rahvusvahelise toidukontserni Premia Foods juhatuse esimees. Ta on juhtinud Südameapteekide ketti Pharma Holding. Septembrist 2017 kuni maini 2019 töötas ta Tere AS ja Farmi Piimatööstuste juhatuse esimehena. Kõvask on ka ökojäätist tootva ettevõtte La Muu nõukogu liige ja MTÜ Estonian Golf and Country Clubi president. Augustist 2019 töötas Kõvask Tallink Grupi rahvusvahelise kaldakaubanduse juhina , kellena ta vastutas Tallinki ja tütarettevõtete rahvusvahelise kaldakaubanduse strateegia välja töötamise ja elluviimise eest, kaldakaubanduse äri- ja tootmiskontseptsioonide eest, kalda tootmisüksuste eest, kaldakaubanduse müügipunktide ja –üksuste eest, juhtis frantsiiside omandamist ning tegeles Tallinki tegevuste laiendamisega rahvusvaheliselt. 20. juulil 2022 teatati, et Kõvask lahkub Tallink Grupist. Septembris 2022 liitus Katre Kõvask kaerajoogitootja Yook Production OÜ-ga. "Katre Kõvask profiil". Linkedin. Vaadatud 20.07.2022. "Katre Kõvask hakkab juhtima Tallink Grupi rahvusvahelist kaldakaubandust". arileht.delfi.ee. Vaadatud 20.07.2022. Paavo Nõgene uuendas jõuliselt Tallinki juhtkonda, Postimees, 13. juuni 2019. "Katre Kõvask lahkub Tallinkist". Äripäev. 20. juuli 2022. Vaadatud 20.07.2022. "Katre Kõvask asub Armin Karu kaerajoogitootmist vedama". Äripäev. 06.09.2022.
Regulus

Regulus (ka Alpha Leonis, α Leonis, Alpha Leo ja α Leo) on heleduselt tähistaeva 21. täht ja Lõvi tähtkuju heledaim täht. See asub Maalt umbes 79 valgusaasta kaugusel ja selle tähesuurus on 1,35. Regulus koosneb neljast tähest, mis on jaotunud kaheks paariks. Regulus A koosneb sinivalgest peajada tähest, mille kaaslaste pole veel vaadeldud, kuid on ilmselt valge kääbus. Kaugemal asuvad Regulus B, C ja D, mis on tuhmid peajada tähed. 2016. aastal moodustatud IAU Tähenimede töögrupp määras juulis 2016 Reguluse tähe ametlikuks nimeks. "Regulus". Constellation Guide. Vaadatud 13. juuni 2019. "List of IAU-approved Star Names as of 10 August 2018". IAU. Vaadatud 13. juuni 2019.
Jeruusalemma heebrea ülikool

Jeruusalemma Heebrea Ülikool (heebrea keeles האוניברסיטה העברית בירושלים ha'universita ha'ivrit birushalayim) on ülikool Iisraelis Jeruusalemmas; ühtlasi üks suurimaid ja tähtsamaid Iisraeli ülikoole. Ülikool asutati 1918. Ülikoolis õpib üle 22 000 üliõpilase (2008). Koduleht
New Yorgi metroo

New Yorgi metroo (inglise keeles New York City Subway) on New Yorgi linnale kuuluv metroosüsteem, mida liisitakse New Yorgi transiidiametile (New York City Transit Authority), riikliku Metropolitan Transportation Authority (MTA) tütaragentuurile. New Yorgi metroo avati 27. oktoobril 1904 ja see on üks maailma vanimaid ühistranspordisüsteeme, üks maailma enimkasutatavaid metroosüsteeme, ja suurima arvu jaamadega metroosüsteem maailmas. New Yorgi metroo pakub üldiselt ööpäev läbi teenust igal päeval aastas, kuigi mõned liinid võivad töötada ainult kindlatel kellaaegadel. New Yorgi metroo on 474 jaamaga maailma suurima jaamade arvuga metroo (424 jaama tuleb kokku, kui transiitjaamad lugeda ühe jaamana). Jaamad asuvad nii Manhattani, Brooklyni, Queensi kui ka Bronxi linnaosas. Metroosüsteem on ka maailma üks pikimaid: liinide kogupikkus on 394 kilomeetrit. New Yorgi metroo teenindas 2017. aastal kokku rohkem kui 1,7 miljardit reisijat, keskmiselt 5,6 miljonit inimest igal tööpäeval ja 5,7 miljonit inimest nädalavahetustel. 472 jaamast teenindatakse 470 ööpäev läbi. New Yorgi metroosüsteemis asuvatele metroojaamadele pääseb tavaliselt juurde tänavatasandil asuvate treppidega. Paljud neist treppidest on värvitud tavalisel rohelisel toonil, millel on kerged või olulised erinevused. Teistel jaamadel on ainulaadne sissepääs, mis peegeldab nende asukohta või ehitamise kuupäeva. Külgnevatesse hoonetesse on ehitatud näiteks mitu jaamasissepääsu treppi. Peaaegu kõigil jaamade sissepääsudel on värvi kodeeritud maakera või ruudukujulised laternad, mis tähistavad nende sissepääsu staatust. "722 Miles: The Building of the Subways and How They Transformed New York". "Metropolitan Transportation Authority Description and Board Structure Covering Fiscal Year 2009" (PDF). "What is the largest metro system in the world?". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuni 2019. "How to Ride the Subway". "Introduction to Subway Ridership". "Facts & Figures – Subways". "Subway Entrance Stylings". "Tunnel Vision; The Light at the Top of the Subway Stairs". Ametlik koduleht (inglise keeles)
Algieba

Algieba (ka Gamma Leonis, γ Leonis, Gamma Leo, γ Leo) on kaksiktäht, mis asub Lõvi tähtkujus. See asub Maast umbes 130 valgusaasta kaugusel ning selle tähesuurus on 2,28. Algieba on heleduselt tähistaeva 50. täht ja Lõvi tähtkuju heleduselt teine täht. Kahest tähest suurem on K-klassi täht, mille pinnatemperatuur on 4410 kelvinit ning on Päikesest 285 korda heledam ja diameetrilt 23 korda suurem. Väiksem täht on G-klassi täht, mille pinnatemperatuur on 4980 kelvinit ning on Päikesest 72 korda heledam ja diameetrilt 10 korda suurem. Kahe tähe vahel on vähemalt 170 aü ning nende tiirlemisperiood on üle 500 aasta. 2009. avastati, et Algieba peamise tähe ümber tiirleb eksoplaneet. "Algieba (Gamma Leonis, 41 Leonis)". Universe Guide. Vaadatud 13. juuni 2019. "Algieba". STARS. Vaadatud 13. juuni 2019. "Tähistaeva retk #6: Kastor ja Gamma Leonis". Astronoomia.ee. Vaadatud 13. juuni 2019. "Gamma 1 Leonis b". NASA Exoplanet Exploration. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. september 2020. Vaadatud 13. juuni 2019.
Piiri

Piiri nime kannab Eestis mitu kohta: Piiri on küla Saare maakonnas Muhu vallas Piiri on küla Tartu maakonnas Tartu vallas Piiri on küla Valga maakonnas Tõrva vallas Piiri on endine küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Piiri on perekonnanimi Reet Piiri, ajaloolane ja etnoloog Piiri mõis, karjamõis Sangaste kihelkonnas Piiri mets asub Pärnu maakonnas Piiri oja asub osaliselt Valgamaal, osaliselt Lätis Piiri tänav Piiri vald
Adam Mickiewiczi ülikool

Adam Mickiewiczi ülikool (varem ka Poseni ülikool, Poznańi ülikool; poola keeles Uniwersytet im. Adama Mickiewicza w Poznaniu) on ülikool Poolas Poznańis. Kool nimetati Adam Mickiewiczi auks 1955. Ülikool asutati 1919. Ülikoolis õpib üle 40 000 üliõpilase (seisuga umbes 2010). Koduleht
Kalevipoeg ja Sarvik

"Kalevipoeg ja Sarvik" on Amandus Adamsoni 1896 valminud skulptuur, mis kujutab Kalevipoega tapmas Sarvikut. Skulptuur asub Eesti Kunstimuuseumis.
Messier 105

Messier 105 (ka M105 ja NGC 3379) on elliptiline galaktika, mis asub Lõvi tähtkujus. Galaktika asub Maast 32 miljoni valgusaasta kaugusel. Messier 105 avastas 24. märtsil 1781 Pierre Méchain. See on üks mitmest galaktikast, mida polnud esialgses Charles Messier' koostatud Messier' kataloogis. See lisati kataloogi kui astronoom Helen Sawyer Hogg leidis Méchaini kirjutatud kirja, milles kirjeldab Messier 105te ning kirjeldatud objekt klappis NGC 3379ga. Messier 105 tuumas asub ülimassiivne must auk, mille mass arvatakse olevat vahemikus 1,4×108 kuni 2×108 Päikese massi. Galaktikas asuvad ka mõned noored tähed ja täheparved, mis viitab, et mõnedes elliptilistes galaktikates toimub täheteke, kuid see protsess on väga aeglane. "Messier 105". NASA. Vaadatud 13. juuni 2019. "Messier 105". Messier SEDS. Vaadatud 13. juuni 2019. "Hubble Looks at Stunning Elliptical Galaxy Messier 105". Sci News. Vaadatud 13. juuni 2019.
UNESCO maailmapärand Roheneemesaartel

Roheneemesaarte alal on UNESCO maailmapärandi nimistus üks objekt ja kaheksa objekti kandidaati. Nimistusse on kantud: üks kultuuripärandi objekt: 2009 Cidade Velha (Vana Linn), Ribeira Grande ajalooline keskus nimistusse kandideerib alates 2016. aastast veel kaheksa objekti UNESCO maailmapärand Roheneemesaartel. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 13. juunil 2019) "Cidade Velha (Vana Linn), Ribeira Grande ajalooline keskus". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 13. juunil 2019) UNESCO maailmapärand Roheneemesaartel. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles
Ursicinus

Ursicinus on olnud mitme tuntud isiku nimi: Ursicinus ehk Ursinus, vastupaavst (4. sajand) Ursicinus (väejuht), Vana-Rooma väejuht (4. sajand) Ursicinus, Ravenna peapiiskop (suri 536), pühak Ursicinus (erak), erak, pühak, suri 7. sajandil
Wolf 359

Wolf 359 on punane kääbus, mis asub Lõvi tähtkujus. See asub Maast 7,9 valgusaasta kaugusel ja üks lähimaid tähti Maale. Wolf 359 tähesuurus on 13,54 ja selle vaatlemiseks on vaja suurt teleskoopi. See on muutliku heledusega täht, mille heledus võib järsult suureneda mitmeks minutiks. Heleduse muutumisega kaasnevad röntgeni- ja gammakiirte pursked, mida on jälginud kosmoseteleskoobid. Wolf 359 on üsna noor täht ja see on alla miljardi aasta vana. Kuna Wolf 359 on Maale üsna lähedal on seda kasutatud mitmetes ulmelugudes. "Wolf 359". Sol Station. Vaadatud 13. juuni 2019. "Wolf 359, Nearest Star in Leo Constellation Facts". Universe Guide. Vaadatud 13. juuni 2019. "Star Trek vs. Red Dwarf: The Battle of Wolf 359". Syfy Wire. Vaadatud 13. juuni 2019.
Ulmekirjandus

Ulmekirjandus ehk teaduslik-fantastiline kirjandus on ilukirjandus, mille ainestik on fantaasiarikas. Ulmekirjandust piiritletakse ja liigitatakse samal alusel nagu ulmet üldse. Et ulme on levinud eeskätt kirjanduses ja filmikunstis ning filmikunst on suhteliselt noor, siis ulme tekkelugu tähendabki ulmekirjanduse tekkelugu. Tavaliselt jagatakse ulmekirjandus kolme suurde rühma: teadusulmeks (science fiction), imeulmeks (fantasy) ja õudusulmeks (horror).  Pikemalt artiklis Eesti ulmekirjandus Douglas Adams Brian W. Aldiss Lloyd Alexander Poul Anderson Isaac Asimov Iain M. Banks Peter S. Beagle Andrei Beljanin Jorge Luis Borges Ray Bradbury Marion Zimmer Bradley Fredric Brown Anthony Burgess Orson Scott Card Michael Crichton Philip K. Dick Arthur C. Clarke Arthur Conan Doyle Harlan Ellison Philip Jose Farmer Neil Gaiman William Gibson Dmitri Gluhhovski Aleksandr Grin Aleksandr Gromov Harry Harrison Robert A. Heinlein Frank Herbert Robert E. Howard Aldous Huxley Pasi Jääskeläinen Robert Jordan Stephen King Ursula K. Le Guin Günther Krupkat Stanisław Lem Howard Phillips Lovecraft Sergei Lukjanenko George Raymond Richard Martin Georgi Martõnov Gustav Meyrink Walter M. Miller Michael Moorcock George Orwell Jeremei Parnov Edgar Allan Poe Tim Powers Terry Pratchett Philip Pullman Philip Reeve Alastair Reynolds Anne Rice Kim Stanley Robinson Patrick Rothfuss J. K. Rowling Andrzej Sapkowski Robert Sheckley Mary Wollstonecraft Shelley Robert Silverberg Clifford D. Simak Dan Simmons Clark Ashton Smith E. E. "Doc" Smith Norman Spinrad Olaf Stapledon Neal Stephenson Bruce Sterling Charles Stross Arkadi Strugatski Boriss Strugatski Roger Zelazny J. R. R. Tolkien Aleksei Tolstoi Jack Vance Jules Verne Kurt Vonnegut Herbert George Wells Urmas Alas Matt Barker Veiko Belials Lew R. Berg Eiv Eloon Meelis Friedenthal Indrek Hargla Henn-Kaarel Hellat J.J. Metsavana Boris Kabur Jaan Kaplinski Kersti Kivirüüt Tamur Kusnets Herta Laipaik Mairi Laurik Uku Masing August Mälk Nirti Karen Orlau Anti Pathique Robert Randma Mart Raudsaar Olev Remsu Taivo Rist Karl Ristikivi Kristjan Sander Rein Sepp Marek Simpson Tiit Tarlap Leila Tael-Mikešin André Trinity Tõnu Trubetsky Maniakkide Tänav Siim Veskimees Manfred Kalmsten Andrus Org. "Ulmežanri piirjooni." – Keel ja Kirjandus, 2001, nr 12, lk 825–839. Andrus Org. "Ulmežanri tüpoloogia: temaatika ja motiivistik." – Keel ja Kirjandus, 2002, nr 8, lk 554–566; nr 9, lk 642–653. Andrus Org. "Ulmekirjandus: žanri dimensioonid." Magistritöö. Tartu Ülikool, Filosoofiateaduskond, Eesti kirjanduse õppetool. Imprint, Tartu 2001. Jaak Tomberg. "Ekstrapolatiivne kirjutamine. Tulevikukirjutuse poeetikast" (Sarjast "Studia litteraria estonica".) Tartu Ülikooli Kirjastus 2004. Magistritöö samal teemal: [1] Eesti Ulmeühing Eesti Ulmeühing (vana leht) Eesti ulmeauhind Stalker (1998-2004) Eesti ulmeauhind Stalker (2005-...) Ulmeajakiri Algernon Ulmeajakiri Algernon (vana leht) Ulmeajakiri Reaktor Ulmekirjanduse Baas (mahukas arvustuste kogum) Eesti ulme bibliograafia
Ursinus

Ursinus (suri 29. detsembril ajavahemikus 277–280), oli Bourgesi piiskopkonna esimene piiskop, katoliku pühak.
Piiri 8-klassiline Kool

Piiri 8-klassiline Kool oli üldhariduskool Piiri külas Muhumaal. 1946. aasta sügisel avati Vassili Randmetsa algatusel Piiri 7-klassilise Kooli juures 8. klass ja kool sai nimeks Muhu Keskkool, mis tegutses Muhus kuni 1953. aastani. Lõpetas neli lendu. Kooli direktorid olid Aleksander Paas (1946), Kersti Õispuu (1946–1947), Linda Murko (1947–1952) ja Ludmilla Judina (1952–1953). Muhu Keskkooli asutamist 1946. aastal loetakse tänapäeva Orissaare Gümnaasiumi algusajaks. Pärast keskkooli viimist 1953. aastal Tumalasse ja hiljem, 1955. aastal Orissaarde jäi Piirile taas 7-klassiline kool. 1959. aastal nimetati kool uuesti Piiri 8-klassiliseks Kooliks. 1976. aasta kevadel lõpetas Piiri 8-klassilise Kooli viimane lend. Piiri kooli direktorid aastatel 1953–1976 olid August Urban (1953–1955) ja Hilda Rand (Männa) (1955–1976). 1. septembril 1976 alustasid senise Piiri kooli õpilased ja õpetajad uut õppeaastat Juhan Smuuli nimelises Muhu 8-klassilises Koolis Liival. Piiri koolist tuli Liivale 12 õpetajat, Liiva algkoolist jäi 2, direktorina alustas Senta Room. Aastatel 1930–1936 õppis Piiri algkoolis Juhan Smuul.
Metsaülikool Austraalias

Metsaülikool Austraalias (lühend MÜA) oli Austraalia eestlaste haridus- ja kultuuriüritus. Üritus oli ajendatud Metsaülikoolist. Metsaülikool sai alguse 2. aprillil 1971 ja selle eestvedajaks sai Inno Salasoo. Esimene kursus algas 29. jaanuaril 1972. http://www.folklore.ee/rl/fo/austraalia/rmt/EAI/salasoo_i.htm (vaadatud 13.06.2019) http://www.folklore.ee/rl/fo/austraalia/rmt/EAI/salasoo_i.htm
Amata vald

Amata vald (läti keeles Amatas pagasts) on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Drabeši, Skujene, Nītaure, Līgatne ja Vaive vallaga. Valla pindala on 108 km². 2016. aasta seisuga elas seal 763 inimest. Valla keskuseks on Ģikši küla, vallamaja asub aadressil Egļu iela 1. Vallavanem on Līga Jauniete. Aastal 1945 moodustati Kosa vallas Kosa külanõukogu, aga vald ise likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Kosa külanõukoguga likvideeritav Rencēni külanõukogu. Aastal 1965 arvati Amata sovhoosi maad Kosa külanõukogu koosseisu, ent Skujene sovhoosi ja külanõukogu keskuseks olnud Kosa küla maad arvati Skujene külanõukogu koosseisu. Samal aastal nimetati Kosa külanõukogu ümber Amata külanõukoguks. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2000. aastal liideti vald Drabeši vallaga ühiseks Amata piirkonnaks. 2021. aastast kuulub vald Cēsise piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kurmji muinaskalmed ehk Kalmistuküngas, Kaikūņi muinaskalmed, Lejaskauļi muinaskalmed ehk Kalmistuküngas ja Doļi linnamägi. Regionaalse kaitse all on Olnieki keskaegne kalmistu, Rencēni mõisa keskaegne kalmistu, Rēveļi muinaskalmed koos sealse hiiega, Palmēni keskaegne kalmistu, Kalnasīļi keskaegne kalmistu ja sealne kirikuase ehk Pühamägi, ning Bērzkalni muinaskalmed ehk Kallisküngas. Valla tähtsaim jõgi on selle piirialadel voolav Amata. Looduskaitse all on Kaļļi allikad, Aleksandrs Čaksi istutatud tamm, üks mets-õunapuu, üks haab, üks mänd, üks kuusk ja neli looduskaitsealust nimetut põlist tamme. Aastal 2011 elas vallas 647 lätlast, 14 venelast, 7 valgevenelast, 8 ukrainlast, 3 poolakas ja 7 leedulast. Valla külad on: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Amatas novads, vaadatud 13.06 2019 Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts, vaadatud 14.08 2023 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Amata vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis