laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jyri Kork

Jyri Kork (13. november 1927 Tartu – 22. august 2001 Greenbelt, Maryland, USA) oli eesti luuletaja ja eesti päritolu USA aeronautikainsener. Ta õppis Tartu 2. algkoolis ja aastatel 1942–1944 Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Mobiliseeriti 1944 Saksa sõjaväkke, oli oktoobrist 1944 jaanuarini 1945 Neuhammeris õppelaagris, pärast seda oli ta Sileesia rindel, kus sai haavata, pärast ravi Karlovy Vary haiglas viibis 1945. aasta suvel sõjavangilaagrites. Aastatel 1945–1948 õppis ta Geislingeni Eesti Gümnaasiumis ja oli aastatel 1948–1951 UNRRA bürooametnik. Aastal 1951 siirdus ta USA-sse, kus õppis aastatel 1952–1956 Marylandi Ülikooli inseneriteaduskonnas, lõpetas ülikooli bakalaureusekraadiga ning töötas aastatel 1956–1958 samas füüsikaassistendina. Jätkas aastatel 1958–1962 õpinguid Johns Hopkinsi ja aastatel 1963–1968 Marylandi Ülikoolis astronautika alal. Ta töötas aastast 1962 NASA-s astronautikainsenerina, oli tegev üle 175 satelliidi üleslaskmisel ning avaldas rohkesti erialaseid artikleid. Ta oli Baltimore'is ühiskondlikult tegev mitmes organisatsioonis. Aastatel 1993–1995 oli ta Eesti kaitsejõudude staabi nõunik Tallinnas. Kirjanduslikku tegevust alustas ta Geislingenis noorte kirjandusvõistlusel esikohale tulnud novelliga "Sulgunud ring". Ta avaldas värsse pagulasajakirjanduses ning luuletuskogu "Lauljad klaasmere ääres" (Stockholm, 1958). Samuti kirjutas ta laulutekste ja töötles teoseid lavastamiseks. Tema vanemad olid Jüri Kork ja Valentine Loigu. 1959 Henrik Visnapuu preemia ("Lauljad klaasmere ääres") 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Eesti kirjanike leksikon, Eesti Raamat, Tallinn 2000, lk. 218, artikli autor Oskar Kruus
Täna 25 aastat tagasi

"Täna 25 aastat tagasi" oli Eesti Televisiooni ajalooteemaline saatesari aastatel 1966–1970, milles käsitleti Teise maailmasõja sündmusi. Saatejuht oli Valdo Pant. Saatesarja esimene osa oli eetris 30. mail 1966 ja viimane osa 3. septembril 1970. Ühtekokku oli saatesarjas eetris 314 saadet. Saatesari oli televaatajate hulgas väga populaarne. Tänu Arnold Edesi (1901-1985) kodustele amatöörlindistustele on säilinud 298 saate heli. Restaureeritult on need failidena ERR- kodulehel kuulata, viimane alles olev saade oli eetris jaanipäeval 1970. ref name="2018_01_20_09_00_ERR">20.01.2018 09:00, Allan Rajavee, Anette Parksepp, Sander Koit, Valdo Pant: ühel päeval atakiga haiglas, järgmisel süstamatkal, err.ee</ref> "ETV ajalugu: 1966". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. november 2014. Vaadatud 29. novembril 2014.
Ludvig Juht

Ludvig Juht (ka Ludvig Aleksander Juht; 24. juuli 1894 Väägvere – 20. jaanuar 1957 Boston) oli eesti kontrabassimängija. Noorukina mängis ta Väägvere puhkpilliorkestris ja võttis Tartus (Adolf Helderilt) kontrabassitunde. Aastatel 1916–1918 mängis Helsingi linnaorkestris ja aastatel 1918–1921 Estonia orkestris. 1918. aastal alustas kodumaal sooloesinemisi. Aastatel 1921–1927 õppis ta Berliini muusikaülikoolis (Universität der Künste Berlini eelkäijas) Paul Juoni käe all kompositsiooni ja mängis mitmes Berliini orkestris. Aastatel 1930–1932 mängis ta Londonis Savoy orkestris, 1932–1933 oli ta õppejõud Riia konservatooriumis. 1934. aastal siirdus ta USA-sse, kus hakkas mängima Bostoni sümfooniaorkestris (ka solistina). 1945. aastal sai temast Bostoni Ülikooli kontrabassiõppejõud, 1946. aastal oli ta Uus-Inglismaa ülikooli kontrabassiõppejõud. Kultuurilis-poliitiliselt oli tähtis põhiliselt eesti pagulastele mõeldud esinemiste sari Rootsis. Rahvusvahelise tunnustuse saavutas ta virtuoosliku ja intonatsioonipuhta mänguga. 1936. aastal asutas ta Bostoni Eesti Seltsi. 1937. aastal sai temast Välis-Eesti Ühingu usaldusesindaja Bostonis. Tema tädipoeg oli loomaarst ja poliitik August Salum. Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011.
Ekraan

Ekraan on kiirgust neelav, muundav või peegeldav pind, ka niisuguse pinnaga seadis, seade või tarind. Kitsamaid tähendusi tehnika eri valdkondades: kinoekraan, projektsiooniekraan – tasane või kaarjas pind sellele filmi projitseerimiseks; ka kinolina, filmilina (tarindina); arvutiekraan, teleriekraan – pind, millel tekib kujutis ja mille kaudu sisestatakse andmeid (nt graafilise kasutajaliidese abil); ka kuvapaneel (LCD-paneel, plasmapaneel); puuteekraan – puutetundlik pind elektroonikaseadme (nt nutitelefoni, tahvelarvuti) juhtimiseks ja sellesse andmete sisestamiseks; akustiline ekraan – pind või tarind helilainete peegeldamiseks soovitud suunas; varjestusekraan – kest või kate elektromagnetkiirguse, elektri- või magnetvälja leviku tõkestamiseks; kaitseekraan – vahend või tarind kaitseks kahjulike mõjude eest. ÕS: ekraan EKSS: ekraan Tabloo Kuvar
Björn Sieber

Björn Sieber (5. märts 1989 – 26. oktoober 2012) oli Austria mäesuusataja. Ta sõitis Schwarzenbergi lähistel väikebussiga teelt välja. Masin rullus üle katuse ja mäesuusataja hukkus kohapeal. Austria tippmäesuusataja hukkus autoavariis, Delfi, 26. oktoober 2012
Kõljala mõis

Kõljala mõis (saksa keeles Köljall) oli mõis Saaremaal Püha kihelkonnas, mis jääb nüüdisajal Saaremaa valla territooriumile. Mõisa alad olid läänistatud keskajal von Buxhoevedenitele juba 13. sajandil, hiljem maadel loodud mõis (saksa keeles Köljall) oli von Buxhoevedenitele omanduses kuni 16. sajandi alguseni. Alates 1677. aastast kuulus mõis von Osten-Sackenitele. 1840. aastal omandas mõisa taas von Buxhoevedenite perekond, mõis võõrandati Konstantin von Buxhoevedenilt 1919. aasta maareformiga. Mõisahoonetes tegutses kuni 1955. aastani Kõljala kodumajandus- ja põllutöökool. Kõljala mõis Kultuurimälestiste riiklikus registris Kõljala mõis (Köljall), eesti mõisaportaalis Kõljala mõis (Püha khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Heli Salong, Kõljala mõis ei leia ostjat, 25. juuli 2002 Kertu Kalmus, Kõljala mõisa arestitud sepikoda on sundmüügis, Saarte Hääl, 26. oktoober 2012 Kõljala mõis (Püha khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Baiba Skride

Baiba Skride (sündinud 17. märtsil 1981 Riias) on läti viiuldaja. Baiba Skride sündis Riias muusikute peres. Tema isa on koorijuht, ema ja õde Lauma pianistid, õde Linda vioolamängija. Ta alustas viiuliõpinguid Riias ning suundus 1995. aastal õppima Rostocki Muusika- ja Teatrikooli (Hochschule für Musik und Theater Rostock). 2001. aastal sai ta esikoha Brüsselis toimunud Kuninganna Elisabethi Rahvusvahelisel Muusikakonkursil. Baiba Skride on teinud koostööd mitme tuntud dirigendiga, nagu Neeme Järvi, Paavo Järvi, Kirill Petrenko, Vassili Petrenko, Simone Young, Donald Runnicles, Mario Venzago, Thierry Fischer, Andris Nelsons, Cornelius Meister, Jakub Hrůša ja Mikko Franck. Alates 2010. aasta novembrist mängib Baiba Skride 1734. aastal valmistatud stradivaariusel Ex Baron Feilitzsch, mille ta sai laenuks Gidon Kremerilt. 2004: Baiba Skride: Bach, Bartók, Ysaÿe 2004: Baiba Skride: W. A. Mozart & M. Haydn – Violin Concertos 2006: Baiba Skride: Shostakovich, Janacek – Violin Concertos 2007: Baiba & Lauma Skride: The Duo Sessions – Beethoven, Schubert, Ravel 2008: "Souvenir Russe": Tschaikowsky 2011: Baiba Skride: Johannes Brahms - Violinkonzert D-Dur op77 - 21 Ungarische Tänze Baiba Skride ametlik koduleht[alaline kõdulink] Ametlik koduleht
Liivapritsitööd

Liivapritsitööd ehk liivapritsimine on pinnatöötlus liivapritsiga. Liivapritsiga puhastatakse tavaliselt vanemaid pindu enne renoveerimist ja eeltööna tööstuslike pindade värvimisel. Pritsimise tagajärjel muutub pind karedaks, mis aitab värvil paremini pinnaga haakuda. Konkreetsest pinnast ja objekti asukohast sõltub, kas puhastustöödeks sobib kuivliivapritsi või märgliivapritsi meetod. Kuivliivapritsitööde käigus puhastatakse pinnad abrasiivi ja suruõhuga ning pinnalt eemaldatakse rooste ja vana värv. Kuivliivaprits võimaldab puhastada kivi, tellist, betooni, palki ja metallkonstruktsioone. Pindade puhastamist suruõhujoas liiva ja veega nimetatakse märgliivapritsiks. Pärast pinna puhastust tehakse survepesuga järelloputus. Märgliivaprits on leidnud kasutust peamiselt ehituses, kus töö käigus tekib vähem tolmu. Kuna märgliivapritsitööd on eelkõige tolmuvabad, siis sobib see meetod kohtades, kus tolm on segavaks teguriks. Roostetanud metallkonstruktsioonide liivapritsiga puhastamine on laiemalt levinud laevade ja sadamaehitiste, viaduktide ja sildade ning metalldetailide liivapritsiga puhastamisel roostest ja mustusest.
Elektromagnetspekter

Elektromagnetspekter ehk elektromagnetlainete spekter ehk elektromagnetlainete skaala hõlmab erinevate energiatega elektromagnetlaineid alates kõige madalamatest sagedustest kuni gammakiirguseni. Spekter jaguneb sagedusaladeks ja iga sagedusala sees kitsamateks ribadeks. Tabelis on andmed sageduse kasvavas järjestuses. Sagedus f on seotud lainepikkusega λ (ja vastupidi) seosega f × λ = 300 000 000 m/s. Valemis on 300 000 000 m/s valguse kiirus vaakumis. Kõigis muudes levikeskkondades on see kiirus väiksem. Sageduse ja lainepikkuse ümberarvutamise näiteid: sagedus f MHz, lainepikkus λ m: λ = 300/f, f = 300/λ; sagedus f GHz, lainepikkus λ cm: λ = 30/f, f = 30/λ; sagedus f THz, lainepikkus λ mm: λ = 0,3/f, f = 0,3/λ. Väga kõrgetel sagedustel käitub elektromagnetlaine footonite voona. Footoni energia E on võrdeline sagedusega: E= h×f, kus h = 6,62606957×10‒34 J×s = 4,135667516×10‒15 eV on Plancki konstant (mõjukvant). Tabelis on energia väljendatud džaulides (J) ja elektronvoltides (eV). Kiirgus Elektromagnetiline kiirgus Valgus Radiomeetria Ühikute detsimaaleesliited Elektromagnetspekter Lainepikkuse ja sageduse kalkulaator
UV-indeks

UV-indeks määrab Päikese ultraviolettkiirguse kiiritustiheduse suhtelise (dimensioonita) väärtuse rahvusvahelisel standardskaalal. UV-indeks aitab inimestel hinnata päikesekiirgusest tingitud ohte nahale ja silmadele ning sellele vastavalt end kaitsta. UV-indeksi skaala algab väärtusest 0 (kiirgus puudub); väärtus 11 ja üle selle (11+) tähistab aga eriti tugevat UV-kiirgust, mille võib saada näiteks ekvaatori piirkonnas või kõrgmäestikus. Kõrgeim indeks 20 on mõõdetud Andides Põhja-Argentinas. Ilmateates esitatakse tavaliselt UV-indeksi suurim väärtus ööpäevas, seega keskpäeva ümbruses (suvel kella 11–15). Ultraviolettkiirgus UV-kiirgus ja päikesekaitse What is the UV Index?
Eksimeerlaser

Eksimeerlaser on gaaslaser, mis tekitab ultraviolettkiirgust. Eksimeer (inglise keelest: excited dimer – ergastatud dimeer) on teatav laseraktiivne materjalitüüp. Dimeer koosneb kahest sama aine aatomist (näiteks Ar2) või molekulist, eksimeerlaseri puhul enamasti väärisgaasi halogeniidist (näiteks krüptoonfluoriid KrF). Esimese eksimeerlaseri konstrueerisid 1970. aastal Moskva P. N. Lebedevi Füüsikainstituudi teadlased. Nad kasutasid ksenoondimeeri ja ergastamiseks elektronkiirt. Laseraktiivsed väärisgaasi halogeniidid saavad eksisteerida ainult ergastatud molekulidena ning pole seega põhiolekus püsivad. Niisuguste molekulide moodustamiseks ja suunamiseks kasutatakse elektrilahendust või elektronkiirt. Tulemusena tekib ergastatud molekule sellisel määral, et leiab aset pöördhõive, s.t ergastatud molekulide ülekaal. Niisugused ergastatud molekulid on ebastabiilses olekus ning võivad laguneda esialgseteks koostisosadeks, vabastades oma energia ultraviolettkiirgusena. See kiirgus vallandab sama lainepikkusega kiirguse ka teistel ergastatud molekulidel, nii et laserist väljub ultraviolettkiire impulss. Eksimeerlaseri impulsi kestus jääb enamasti vahemikku 4‒40 ns, impulsside kordumissagedus võib ulatuda mõne kilohertsini ja impulsi võimsus 1200 millidžaulini. UV-kiirguse lainepikkuse määrab ergastamisel tekkiva molekuli keemiline koostis. KRF- ja ArF-eksimeerlasereid kasutatakse alates 1990. aastate keskpaigast fotolitograafia protsessis pooljuhtseadiste valmistamisel, samuti saab nende abil töödelda mitmesugustest materjalidest ‒ keraamika, metallid, plast ‒ detaile ja pindasid, mille suurust mõõdetakse mikro- või nanomeetrites. Laialdaselt rakendatakse eksimeerlaserit meditsiinis, näiteks silmakirurgias ja mitme nahahaiguse ravimisel. Kudede lõikamisel kasutatakse madala sagedusega (impulsisagedus 100‒200 Hz) pulseerivat ultraviolettkiirt, mistõttu ümbritsevad koed ei soojene. Iga impulsiga eemaldatakse umbes 2 µm jagu kude. Eksimeerlaserite tootmisega on Eestis tegeletud Teaduste Akadeemia Spetsiaalses Konstrueerimisbüroos. Laser Ultraviolettkiirgus N. G. Basov, V. A. Danilychev, Y. Popov, D. D. Khodkevich. Laser Operating in the Vacuum Region of the Spectrum by Excitation of Liquid Xenon with an Electron Beam ‒ Journal of Experimental and Theoretical Physics Letters, N 12, 1970. http://aries.ucsd.edu/LMI/TUTORIALS/excimer-primer.pdf History and future prospects of excimer laser technology
Tõnu Karma

Tõnu Karma (lätipäraselt Tenu Karma; 1. mai 1924 Tartu – 9. september 2014 Riia) oli Lätis elanud eesti keele- ja raamatuteadlane. Ta lõpetas aastal 1942 Tartu 1. Gümnaasiumi. Aastail 1946–1951 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis soome-ugri keeli, ent heideti enne lõpetamist poliitilistel põhjustel välja. 1960. aastail täiendas ta end Tallinna Pedagoogilises Instituudis raamatukogunduse alal. Aastal 1956 asus ta elama Riiga, kus töötas aastatel 1956–1994 Läti Riikliku Ülikooli Raamatukogus (aastast 1973 pearaamatukoguhoidjana). Lisaks õpetas ta lätlastele eesti ja liivi keelt. Aastast 1990 luges ülikoolis liivi keele algkursust. Ta on avaldanud uurimusi liivi keele ja kultuuriloo kohta. Ta on avaldanud Eesti ja Läti keele- ja kultuurisuhetest üle 200 artikli. Ta kirjutas ülevaate eesti keele grammatikast Karl Abeni "Eesti-läti sõnaraamatule". Oli kogumiku "Liivi rahvalaule" (Riia 1980) üks koostajaid, lisaks tõlkis tekstid läti keelde, kirjutas eessõna, ülevaate liivi keele grammatikast ja liivi–läti sõnastiku. Ta on tõlkinud läti keelest eesti keelde (Vilis Lācist, K. Baumanist ja Venta Vīgantet). 1995 – Läti Teaduste Akadeemia auliige 1997 – Kolme Tähe orden 1998 – Valgetähe V klassi teenetemärk Tõnu Karma abikaasa Marta Rudzīte (1924–1996) oli keeleteadlane, tütar Rūta Karma (sündinud 1958) on tõlkinud läti keelde eesti kirjandust (Mats Traat, Mari Saat, Viivi Luik) ning pälvis selle eest 2012. aastal Maarjamaa Risti V klassi teenetemärgi. "Need, kes astuvad koolipingilt ellu". Postimees nr 116, 16. mai 1942. Lk 6 Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000. http://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavalerid.php?id=18757 Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion. 2011 Tiit-Rein Viitso. "In memoriam. Tõnu Karma". Keel Ja Kirjandus, 2014
Leoš Janáček

Leoš Janáček [l'eoš j'anaatšek] (ristinimega Leo Eugen Janáček; 3. juuli 1854 Hukvaldy – 12. august 1928 Ostrava) oli tšehhi helilooja, muusikateoreetik, folklorist ja pedagoog. Antonín Dvořáki ja Bedřich Smetana kõrval on ta tuntuim tšehhi helilooja. Kuni 1895. aastani süvenes ta peamiselt rahvamuusika uurimisse. Tema varajane helilooming on saanud mõjutusi selliseilt kaasaegseilt nagu Antonín Dvořák. Hilisemais teoseis võib kohata originaalset rahvaviiside ja modernse helikeele sünteesi, mille varaseimaks näiteks on ooper "Jenůfa" (esietendus 1904 Brnos). "Jenůfa" edu Prahas 1916. aastal avas Janáčekile tee maailma suurtele ooperilavadele. Kokku kirjutas Janáček üheksa ooperit, vokaalsümfoonilisi teoseid, sümfoonilise rapsoodia "Tarass Bulba" (1918) jm. "Šárka" (1887) "Počátek Románu" ("Romaani algus", 1894) "Její pastorkyňa" ("Tema võõrastütar", tuntud pealkirjaga "Jenůfa", 1904) "Osud" ("Saatus", 1904) "Výlety páně Broučkovy" ("Härra Broučeki reisid", 1920) "Káťa Kabanová" ("Katja Kabanova", 1921) "Příhody lišky Bystroušky" ("Kaval rebaseke", 1924) "Věc Makropulos" ("Makropoulose juhtum", 1926) "Z mrtvého domu" ("Surnute majast", 1927) Leoš Janáčekile pühendatud veebisait (Gavin Plumley) Editio Janáček
Jaan Koorti tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Jaan Koorti tänav on tänav Tartus, Uus-Ihastes. Ta algab Eduard Wiiralti tänavalt ja lõpeb Pallase puiesteel, millest teisel pool jätkub ta Kiigemäe tänavana. Tänava pikkus on umbes 670 meetrit. Tänava nimi on pandud eesti kunstniku Jaan Koorti (1883–1935) auks.
Salme tänav (Tartu)

Salme tänav on tänav Tartus Karlovas. See algab umbtänavana Karlova pargi servast ja lõpeb Tehase tänaval. Tänava pikkus on umbes 1210 meetrit. Tänava algusosas asuvad Karlova mõisa hooned ning Tartu Karlova Kooli Salme tänava õppehoone. Kuni 14. maini 1936 oli tänava nimi Vladimiri tänav (Wladimirstraße).
Jaan Koorti tänav

Jaan Koorti tänav on tänav Tallinnas Lasnamäel Laagna asumis. Tänav algab Juhan Smuuli teelt ja lõppeb Lummu tänavaga ristudes. Aadressil Jaan Koorti tänav 23 asub Lasnamäe Vene Gümnaasium. Jaan Koorti tänav sai nime 29. septembril 1979. Tänav on nimetatud skulptor Jaan Koorti auks. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 274 http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm
Nõlvaku tänav

Nõlvaku tänav on tänav Tartus Annelinna ja Ihaste linnaosa servas. Nõlvaku tänav algab Jaama tänavalt ja kulgeb kagusse, tänava alguses on ringristmik. Soojuse teega ristudes (seal on samuti ringristmik) kulgeb samas suunas edasi Mõisavahe tänav, Soojuse teelt lõuna suunas jätkub Lohkva külas nimetu teena ning Ihaste linnaossa jõudes Nõlvaku tänava jätkuna. Alguse ja lõpu ringristmike vahel on Nõlvaku tänaval veel kolm ringristmikku. Aadressil Nõlvaku 2 asub Annelinna Prisma. Aadressil Nõlvaku 12 asub Nõlvaku Hooldekeskus. Nõlvaku tänavaga piirneb Anne looduskaitseala.
Nigula tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Nigula tänav on tänav Tartus Karlova linnaosas. Tänav algab Alevi tänavalt läbikäiguteena ja lõpeb Tähe tänaval ning on ligikaudu 570 meetri pikkune.
Võruvälja tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Võruvälja tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas. See saab alguse Võru tänavalt, teeb seejärel ümmarguse aasa ning kulgeb põhja suunas kuni Toominga tänavani, kuid enne selleni jõudmist teeb pöörde paremale. Tänaval on ka teine läbikäik Võru tänavale. Tänav on ligikaudu 460 meetri pikkune.
Estcoy-6

Estcoy-6 oli Eesti jalaväekompanii, mis osales NATO juhitud sõjalisel operatsioonil Afganistanis alates maist 2008. Estcoy-6 ülem oli major Ain Tiidrus. Eesti NATO sõjalistes operatsioonides Scoutspataljon
Indrek Koolmeister

Indrek Koolmeister (sündinud 25. juunil 1949) on Eesti jurist, endine riigikohtunik (halduskolleegium). Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna 1973. aastal ning jätkas samas kõrgkoolis õpinguid, kuni omandas õigusteaduste kandidaadi kraadi 1982. aastal. Aastail 1973–1985 töötas ta Teaduste Akadeemias teadusliku sekretäri ja vanemteadurina, 1985–1990 Tartu Riikliku Ülikooli dotsendi ja kateedrijuhatajana, 1990–1991 Tartu linnavalitsuse ning 1991–1992 Tartu Maja õigusnõunikuna. Alates 2000. aastast on ta Tartu Ülikooli külalisprofessor. Aastatel 1992–2003 juhtis Koolmeister advokaadibürood Koolmeister ja Ko ning töötas vandeadvokaadina. Ta oli teiste hulgas kohtus Andres Bergmannikaitsja. 6. mail 2003 nimetas Riigikogu Indrek Koolmeistri Riigikohtu liikmeks. Selle otsuse poolt oli 62 Riigikogu liiget, vastu 18 ja erapooletuks jäi 1 liige. Ta andis ametivande 8. mail 2003. 29. juunil 2018 läks ta pensionile. 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk Riigikogu nimetas Tambet Tampuu ja Indrek Koolmeistri riigikohtunikeks. (2003). Eesti Päevaleht. 6. mai. Luubi all – Praktiliselt väärteomenetlusest, Tallinna Konverentsid, märts 2012 Bergmanni uus kaitsja kohtus on Indrek Koolmeister[alaline kõdulink], Äripäev, 20. jaanuar 2003 Elektrooniline Riigi Teataja. "Indrek Koolmeister'i Riigikohtu liikme ametisse nimetamine". Riigikogu otsus 06.05.2003. Avaldamismärge: RT I 2003, 39, 266. X Riigikogu stenogramm, I istungjärk, 6. mai 2003, 3. päevakorrapunkt: Otsuse "Tambet Tampuu Riigikohtu liikme ametisse nimetamine" eelnõu (26 OE) esimene lugemine. X Riigikogu stenogramm, I istungjärk, 8. mai 2003. Riigikohtu liikmete I. Koolmeistri ja T. Tampuu ametivanne. Konfiskeerimine haldussunnivahendina, Juridica, 1999, nr 4, lk 188–192 Haldussund kehtivas õiguses, Juridica, 1998, nr 8, lk 382–389 Protsessiosalised halduskohtumenetluses, Juridica, 1994, nr 2, lk 51–53 Indrek Koolmeister võib SL Õhtulehelt nõuda vale foto eest kahjutasu, 11. september 2000
Frank Murkowski

Francis Hughes Murkowski (sündinud 28. märtsil 1933 Seattle'is) on poola päritolu Ameerika Ühendriikide poliitik. Ta oli aastatel 2002–2006 Alaska kuberner.
William Langer

William Langer (30. september 1886 – 8. november 1959) oli USA poliitik ja Põhja-Dakota kuberner aastatel 1933–1934 ja 1937–1939.
Soome siseministeerium

Soome siseministeerium (soome: Sisäasiaministeriö rootsi: Inrikesministeriet) on Soome valitsusasutus, asukohaga Helsingi, Kirkkokatu 12. Ministeeriumi juhib siseminister. Ministeeriumi vastutusel on näiteks: Politsei (Keskkriminaalpolitsei, Kaitsepolitsei, Liikluspolitsei ja 24 politseiteenistust) Politseikool ja politsei tehnikakeskus Päästeteenistus ja häirekeskus Migratsiooniamet, vajupaigataotlejate vastuvõtukeskused Rahvusvähemuste ülemvoliniku amet Halduse andmekeskus (HALTIK) Soome eramobiilivõrk
Real Virtuality

Real Virtuality on patenditud arvutimängu mootor, mis on arendatud Bohemia Interactive Studio poolt (lüh. BIS). Algselt oli selle nimi Poseidon ning seda mängumootorit kasutati esmakordselt sõjasimulaatoris Operation Flashpoint, aga see on leidnud rakendust ka Arma, Arma 2 ja Arma 3 sõjasimulaatorites. Samuti on seda kasutatud sõjaväe treeningsimulaatorites VBS1 ja VBS2. Mängumootoril on neli erinevat versiooni Operation Flashpoint: Cold War Crisis Operation Flashpoint: Resistance Operation Flashpoint: Cold War Assault VBS1 Operation Flashpoint: Elite ArmA: Armed Assault / ArmA: Combat Operations VBS2 ArmA 2 ArmA 2: Operation Arrowhead Take On Helicopters Iron Front: Liberation 1944 VBS2 DayZ ArmA 3
Lohetätoveeringuga tüdruk (film 2009)

"Lohetätoveeringuga tüdruk" on 2009. aasta Rootsi põnevusfilm, mis põhineb Stieg Larssoni samanimelisel romaanil. Mikael Blomkvist on keskealine uuriv ajakirjanik, kes kaotab kohtus ärimees Wennerströmile, kes süüdistas teda laimus. Ootamatult võtab temaga ühendust Henrik Vanger, jõuka Vangeri suguvõsa liige, kes palkab ta uurima aastakümnete tagust kadumisjuhtumit. Nimelt kadus 1966. aastal Vangeri saarel tema sugulane Harriet. Kadumispäeval oli ainus saarele viinud sild bensiiniveokiõnnetuse tõttu suletud ja Vanger usub, et Harrieti tappis keegi saarel olnud inimestest. Tasuks lubab Vanger infot Wennerströmi afääride kohta. Blomkvisti tee ristub salapärase häkkeri Lisbeth Salanderiga, kellega koos asub ta Harrieti jälgi ajama. Michael Nyqvist – Mikael Blomkvist Noomi Rapace – Lisbeth Salander Lena Endre – Erika Berger Sven-Bertil Taube – Henrik Vanger Peter Haber – Martin Vanger Peter Andersson – Nils Bjurman Marika Lagercrantz – Cecilia Vanger Ingvar Hirdwall – Dirch Frode Björn Granath – Gustav Morell Ewa Fröling – Harriet Vanger Michalis Koutsogiannakis – Dragan Armansky Annika Hallin – Annika Giannini Tomas Köhler – "Plague" Gunnel Lindblom – Isabella Vanger Gösta Bredefeldt – Harald Vanger Stefan Sauk – Hans-Erik Wennerström Jacob Ericksson – Christer Malm Julia Sporre – noor Harriet Vanger Tehilla Blad – noor Lisbeth Salander