laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Archibald Cronin

Archibald Joseph Cronin (19. juuli 1896 Cardross – 6. jaanuar 1981 Montreux) oli Šoti kirjanik ja arst. Ta sündis aastal 1896 Cardrossis Šotimaal. Tema loomingust on tuntumad olustikulised ja ühiskonnakriitilised romaanid "Tsitadell" ja "Hispaania aednik" ning näidend "Jupiter naerab". "Tsitadell" Ilukirjandus ja Kunst 1948, Eesti Raamat 1987 "Hispaania aednik" Orto 1958 "Õigus peab võitma" Orto 1962 "Juudapuu" Orto 1963, Eesti Raamat 1993 Kuuldemäng. Archibald Cronin "Tsitadell" Raadioteater 1956
Paldiski maantee raudteeviadukt

Paldiski maantee raudteeviadukt on Tallinnas Paldiski maanteel asuv viadukt. Algselt 1870. aastal avatud Tallinna-Peterburi-Paldiski laiarööpmeline raudtee kulges linna territooriumil suure ringiga ümber toona hoonestatud alade. Alates 19. sajandi lõpust, kui ka teisel pool Tallinna-Peterburi raudteeliini kujunes linnaelanike arvu kasvu tõttu Pelgulinnas senisest tihedam asustus, muutus aga üha aktuaalsemaks raudteed ületava liiklusvoo suunamise ja korraldamise probleem. Paldiski maanteel tekkis rongi möödumist oodates tõkkepuu taha tihti pea kilomeetripikkune mootor- ja hobusõidukite voor. Uue raudteetammi ja Paldiski maantee viadukti projekteerisid insener Ferdinand Adoff ja tehnik A. Prikk 1925. aastal. Raudtee tõsteti lõigus Pärnu maanteest kuni Balti jaamani kõrgele muldkehale, nn teetammile ja selle alt plaaniti läbi juhtida kõik kesklinna ja raudteetaguseid eeslinnu ühendavad tänavad. Paldiski maantee viadukti kummagi sildeava alla oli ette nähtud 5,45 m laiune sõidutee ja 2 m laiune kõnnitee. Viadukt valati monoliit-raudbetoonist. Vundamendid toetuvad toona Eestis veel üsna uudsetele Straussi vaiadele. Ehituse teostas inseneri- ja ehitusbüroo Ipsberg & Rossmann. Esialgu ehitati 1926. aastal valmis üks pool viaduktist kahe rööpmega (Tallinna–Pääsküla rongiliinile), kolmanda rööpme osa (Tallinna-Tapa-Peterburi raudteeliinile) valmis 1928, lõplikult avati viadukt 4. jaanuaril 1929. Koos Paldiski maantee viaduktiga kavandati ja ehitati ka Rohu tänava viadukt. Viadukt on tunnistatud kultuurimälestiseks. Paldiski maantee raudteeviadukt kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 23.10.2017) Paldiski maantee raudteeviadukt kultuurimälestiste riiklikus registris
Jumpstyle

Jumpstyle on elektroonilise muusika stiil, mis arenes välja hardstyle'ist ning on mõjutatud hard house'ist. Erinevalt hardstyle'ist puudub jumpstyle'is lööv bass, vaid see on pigem hüppavamat laadi. Jumpstyle on suhteliselt uus ega ole veel kuigi levinud. Jumpstyle'i saatel tantsitakse tantsu nimega Skiën. Jalgadega lüüakse ette ja taha ning ülakeha liigub vastupidises suunas muusika rütmi järgi. Skiën'it võib võrrelda ka hardcore-tantsuga. Lisaks on Skiën'i all: Hardjump ; Shuffle ; C(loun) walk ; Bacic jpm. Jumpstyle tantsimise õpetus Väga hea jumpstyle'i õpetus Patrick Jumpeni poolt. Osa videost on inglise keeles, kuid juttu/teksti on seal vähe. Videos õpetatakse tegema half twist'i, full twist'i ja knee spin'i ning näidatakse tasemel esinemisi. Jump Force'i koduleht Lehel leidub ohtralt videoid, infot Jump Force'i kohta ja ka lehe looja omamiksitud muusikat, mis on spetsiaalselt mõeldud jumpstyle'iks. Fear FM (jumpstyle-raadio) BootyJumpaz (jumpstyle-DJ)
Laekvere Põhikool

Laekvere Põhikool on põhikool Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Laekveres aadressil Kesk tänav 8. Kooli direktor on Arne Labe. Kooli hoone on tunnistatud kultuurimälestiseks. Hoone ehitati 1930-1931. https://web.archive.org/web/20171023161949/http://kool.laekvere.eu/inimesed/opetajad (vaadatud 23.10.2017) Laekvere Põhikool kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 23.10.2017) Kooli koduleht Laekvere Põhikool kultuurimälestiste riiklikus registris
Gertten

Gertten (baltisaksa traditsioonis Gerten) on Hattingenist pärit baltisaksa ja Rootsi aadlisuguvõsa. XVI sajandi lõpus siirdus Berend von Gerten (maeti 1627) Hattingenist Liivimaale Tartusse, kus temast sai peagi raehärra ja bürgermeister. Tema järeltulijad aadeldati 1643., 1647., 1653. ja 1663. aastal Rootsi valitsejate poolt ning nad introdutseeriti 1668. aastal Rootsi rüütelkonda. 1818. aastal võeti nad ka Soome suurvürstkonna Soome rüütelkonda. Berend von Gerten (maeti 1627), Tartu ja Tallinna bürgermeister, Kärkna mõisnik Berend von Gertten (suri 1665), kindralmajor, Eestimaa maanõunik Conrad von Gerten (suri 1670), ooberstleitnant, Kärkna mõisnik Berend Johann von Gerten (suri 1677), ooberstleitnant, Kärkna mõisnik Gustaf Vilhelm von Gertten (1679−1754), Rootsi admiral (1738) Johan Vilhelm von Gertten (1727−1779), Rootsi kontradmiral Johan Adam von Gertten (1767−1835), ooberst, maalikunstnik Magnus Gösta von Gertten (sündinud 1953), filmirežissöör, produtsent Carl Fredrik (von) Gertten (sündinud 1956), filmirežissöör, ajakirjanik Kärkna mõis Lemm, Robert Arthur von. Dorpater Ratslinie 1319−1889 und das Dorpater Stadtamt 1878−1918. Marburg/Lahn, 1960, lk 68. Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. III kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1927, lk 53-64 [1]. Berend von Gertten, adlad von Gertten Adlad 1643-09-20. Lantråd i Estland och generalmajor. Död 1665, www.adelsvapen.com Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. III kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1927. Lk 53-64 [2]. Gerttenite suguvõsa aadlivapp.
On My Mind

"On My Mind" on inglise muusikatrio Disciples esitatud laul, mis tehti Ühendkuningriigis kättesaadavaks allalaaditava muusikafailina 17. veebruaril 2017 Parlophone'i ja Warner Music Groupi poolt. "On My Mind" laulu muusikavideo avaldati YouTube'is 3. aprillil 2017. "The Best House Songs Of 2017 So Far". Capital XTRA. 19. aprill 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 20.06.2018. Vaadatud 23.10.2017. "On My Mind" – YouTube'i muusikavideo Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:On My Mind (Disciples song) seisuga 23.10.2017.
Berend von Gerten

Berend von Gerten (ka Gertten ja Garten) (maetud 1. märtsil 1627 Tallinna) oli Tartu ja Tallinna bürgermeister ning Kärkna mõisnik. Ta oli pärit Hattingenist. XVI sajandi lõpul kolis ta Liivimaale Tartusse. 1591−1594 oli ta selle linna Suurgildi oldermann. 1594. aastaks oli temast saanud raehärra ja 1601. aastaks bürgermeister. XVII sajandi algul asus ta elama Tallinna. 1601. või 1608. aastal võeti ta Tallinna kodanikuks. 1608. aastal valiti ta raadi ja 1609−1626 oli ta bürgermeister. Suri Tallinnas 1627. aastal ja maeti Tallinna Niguliste kirikusse. Rootsi kuninganna Kristiina tõstis tema järeltulijad 1643. aastal aadliseisusse ja kanti Rootsi rüütelkonna tituleerimata aadlisuguvõsana aadlimatriklisse nr 749 all rootsipärase nimekujuga von Gertten. 1602. aastal läänistas Södermanlandi hertsog Karl talle Tartu lähedal Kärkna mõisa, mis tollal oli tuntud Vanamõisana. 1626. aastal kinnitas tema valdusõigust kuningas Gustav II Adolf. Lisaks mõisale läänistati talle mitu ümberkaudset küla. Tema perekonnanime järgi on tulnud mõisa eestikeelne nimi. Gertten Kärkna mõis Lemm, Robert Arthur von. Dorpater Ratslinie 1319−1889 und das Dorpater Stadtamt 1878−1918. Marburg/Lahn: 1960, lk 68. Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. III kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1927, lk 53jj [1]. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877, lk 64 [2]. Rev. 1601, lk 43. Baltisches historisches Ortslexikon. Teil 1. Estland (einschließlich Nordlivland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1985, lk 75 [3]. Lemm, Robert Arthur von. Dorpater Ratslinie 1319−1889 und das Dorpater Stadtamt 1878−1918. Marburg/Lahn: 1960. Lk 68.
Conrad von Gerten

Conrad von Gerten (ka Gertten) (suri 8. november 1670 Turu) oli sõjaväelane ja Kärkna mõisnik. Ta sündis Tartu ja Tallinna bürgermeistri Berend von Gerteni ja tema abikaasa Margaretha von Reesi noorema pojana. 1638. aastal immatrikuleeriti ta Tartu ülikooli. Pärast seda astus Rootsi sõjaväeteenistusse, kus ülendati peagi kapteniks. 1647. aastal sai ta koos oma vennaga aadlitiitli ja 1668. aastal introdutseeriti ta Rootsi rüütelkonda. 1659. aastal sai ta Savolaksi jalaväerügemendi ooberstleitnandiks. Ta päris oma isalt Kärkna mõisa, millest ta aga Rootsi-Vene sõja ajal 1658. aastal ilma jäi. Gertten Kärkna mõis Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. III kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1927, lk 55, 53. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877, lk 64.
Berend Johann von Gerten

Berend Johann von Gerten (ka Bernt Johan von Gertten) (hukkus 14. juuli 1677 Landskrona lahingus) oli sõjaväelane ja Kärkna mõisnik. Ta sündis kindralmajor Berend von Gertteni (suri 1665) ja tema abikaasa Elisabeth Wachtmeisteri (suri 1691) pojana. Astus Rootsi sõjaväeteenistusse ja teenis aastatel 1650−1660 Riia garnisonis. Tõusis ooberstleitnandiks. Ta sai Rootsi-Vene sõja ajal kaotatud Kärkna mõisa tagasi ja selle omanikuna on teda nimetatud 1668. aastal. 1675. aastal pantis ta selle ära. Gertten Kärkna mõis Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. III kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1927, lk 54 [1]. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877, lk 64 [2]. Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. III kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1927. Lk 54 [3].
Väike-Lähtru kool

Väike-Lähtru kool oli kool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Väike-Lähtru külas. Kooli hoone ehitati 1889. Kool lõpetas tegevuse 1970. Kooli hoone on tunnistatud kultuurimälestiseks. Väike-Lähtru kool kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 23.10.2017) Väike-Lähtru kool kultuurimälestiste riiklikus registris
Pragi kool

Pragi kool oli algkool Põlvamaal Koiola külas (tänapäeval Pragi). Kool tegutses 1812-1972. Kooli hoone on säilinud ja seda kasutatakse elumajana. Enn Esko. Põlvamaa aladelt kadunud koolid 1700-2010 ehk raamat Põlvamaa aladel kunagi olnud koolidest. Põlva, 2010.
Vana-Koiola kool

Vana-Koiola kool oli kool Põlvamaal Vana-Koiola külas. Kool tegutses aastatel 1926–2010. Kool on aja jooksul olnud nii algkool kui ka põhikool. Kooli hooned on säilinud tänapäevani. Kooli esimene direktor oli Henno Alfred.
Puhasväärtus

Puhasväärtus (ka isiklik puhasväärtus ja netoväärtus) näitab, kui palju vara jääb inimesele alles pärast kõigi tema võlgade tasumist. Üldjuhul on suure puhasväärtusega niisugune inimene, kes teenib palju, aga kulutab oma teenistusega võrreldes vähe. Teisiti öeldes – elab alla oma võimaluste. Puhasväärtuse arvutamisel võetakse varana arvesse finantsvara ehk lihtsamalt öeldes säästud (raha pangakontodel, väärtpaberid jms), kinnisvara ja muu ajas püsiva või kasvava väärtusega vara.  Säästud (hoiused, investeerimis- ja pensionifondide osakud, aktsiad jms) võib puhasväärtuse arvutamisel arvesse võtta täies ulatuses, sest need on mõeldud selleks, et katta erakorralisi väljaminekuid või kompenseerida regulaarse sissetuleku vähenemist. Elu- ja pensionikindlustus on samuti sääst (erinevalt vara- ja õnnetusjuhtumikindlustusest) selles ulatuses, mida elukindlustusselts lepingu kohe lõpetamisel maksaks. Erinevad säästude liigid ei pruugi olla igal ajahetkel kohe kasutatavad. Vallasvara – autot, kodumasinaid, riideid jms – ei ole üldjuhul õige puhasväärtuse hulka arvestada.  Võlgade all pannakse kirja pangast (näiteks eluaseme ostuks või tarbimiseks), liisingufirmast, sõbralt, tuttavalt ühisrahastusplatvormi kaudu või kiirlaenufirmast võetud laenud, samuti kauplusest järelmaksu või krediitkaardiga ostes tekkinud võlad.  Villu Zirnask (2016). Finantsaabits – Rahaasjade korraldamise käsiraamat (PDF). Tallinn: NASDAQ. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 23. oktoober 2017. Vaadatud 23. oktoobril 2017.
Põlva tütarlaste kihelkonnakool

Põlva tütarlaste kihelkonnakool oli tütarlastele mõeldud kihelkonnakool Põlvamaal Põlvas. Kool tegutses 1857-1865 ja 1872-1893. Kooli asutas David Donner. Põlva kihelkonnakool Milvi Hirvlaane. "Põlva Ühisgümnaasium ajast aega". 2005
Põlva õigeusu kihelkonnakool

Põlva õigeusu kihelkonnakooll oli õigeusu kihelkonnakool Põlva kihelkonnas. Kool asutati Kähri õigeusu kiriku juurde 1851. Põlva kihelkonnakool Põlva tütarlaste kihelkonnakool Milvi Hirvlaane. "Põlva Ühisgümnaasium ajast aega". 2005
Ōita staadion

Ōita staadion (jaapani 大分スポーツ公園総合競技場 おおいたスポーツこうえんそうごうきょうぎじょう) on Jaapanis Ōitas asuv staadion.
DMT

DMT on lühend, mis võib tähendada: dimetüültrüptamiin (hallutsinogeenne aine) desoksümetüültestosteroon dimetoksütritool DSL-Modem Tool ...
Ólafur Ragnar Grímsson

Ólafur Ragnar Grímsson (sündinud 14. mail 1943 Ísafjörðuris) on Islandi poliitik, kes oli aastatel 1996–2016 Islandi president. Aastatel 1962–1970 õppis ta majandusteadust ja politoloogiat Manchesteri ülikoolis. 1970 sai ta esimeseks islandlasest politoloogiadoktoriks. Ta oli politoloogia õppejõud ja alates 1973 professor Islandi ülikoolis, ülikooli esimene politoloogiaprofessor. Ta astus Rahvaliidu[küsitav] liikmeks. See oli vasakpoolne, peaaegu kommunistlik erakond, ehkki ei kuulunud Kommunistlikku Internatsionaali. Rahvaliidu[küsitav] esindajana valiti ta Reykjavíkist Althingi, mille liige oli ta1978–1983, sealjuures Rahvaliidu[küsitav] parlamendifraktsiooni esimees 1980–1983. 1983–1985 oli ta ajalehe Þjóðviljinn toimetaja. 1987–1995 oli ta Rahvaliidu[küsitav] juht. Sel ajal oli ta rahandusminister 1988–1991 ja Althingi Reykjanesist valitud liige 1991–1996. 1996. aastal valiti Ólafur Islandi presidendiks. Ta sai 4 kandidaadi seast 41,4% hääli. Islandi president sümboliseerib rahvuse ühtsust, aga tema ülesanded on peamiselt tseremoniaalsed ja ta vastutab valitsuse tegude eest vähe. Ta valiti tagasi 2000., 2004. ja 2008. aastal. Sealjuures tema populaarsus järjest suurenes: 2004. aastal kogus ta juba 86% valijate häältest ja 2008. aastal ei seadnud keegi end tema vastu kandidaadiks üles, nii et ta sai presidendiks ilma valimisteta. 1974 abiellus ta Guðrún Katrín Þorbergsdóttiriga, järgmisel aastal sündisid neil kaksikud tütred. Guðrún Katrín oli Islandil väga populaarne ja tema karismat on tihti peetud üheks põhjuseks, miks tema abikaasa presidendiks valiti. Tema surm leukeemiasse 1998. aastal oli šokk niihästi perele kui ka kogu Islandi rahvale. Ólafur abiellus Iisraelis sündinud Dorrit Moussaieffiga, kellega ta kihlus mais 2000. Pulmapidu peeti tema 60. sünnipäeval, 14. mail 2003 presidendilossis toimunud eraviisilisel tseremoonial. Presidendi koduleht Islandi president: sünged ended ei saanud tõeks, Postimees, 14. juuni 2010
Halldór Ásgrímsson

Halldór Ásgrímsson (8. september 1947 – 18. mai 2015) oli Islandi poliitik, riigi peaminister aastatel 2004–2006. Ta õppis raamatupidamist Islandil ning ärijuhtimist Bergeni ja Kopenhaageni ülikoolides. Aastatel 1973–1975 oli ta lektor Islandi Ülikoolis. Liberaalse Progressiivse Partei liikmena kuulus Halldór Ásgrímsson aastatel 1974–2003 Islandi parlamenti Althingisse (vaheajaga 1978–1979). Aastate jooksul oli ta mitmel korral valitsuse liige: 1983–1991 kalandusminister, 1985–1987 ja 1995–1999 põhjamaade koostöö minister, 1988–1989 justiits- ja kirikuasjade minister ning 1995–2004 välisminister. Aastatel 1994–2006 oli Halldór Progressiivse Partei esimees. 15. septembril 2004 sai ta peaministriks, vahetades välja Davíð Oddssoni, kes oli sellel ametikohal püsinud 13 aastat. 5. juunil 2006 teatas ta oma tagasiastumisest peaministri kohalt, sest tema partei sai kohalikel valimistel lüüa. Sama aasta 15. juunil andis Halldór Ásgrímsson võimu üle senise välisministri Geir Haarde moodustatud uuele valitsuskabinetile. Augustis 2006 lahkus ta ka Progressiivse Partei esimehe ametikohalt. 31. oktoobril 2006 valiti ta Taani pealinnas Kopenhaagenis toimunud Põhjamaade Nõukogu liikmesriikide peaministrite kohtumisel organisatsiooni uueks peasekretäriks. Halldór alustas tööd uuel ametikohal 1. jaanuarist 2007. 7.–8. mail 2007 viibis ta Eestis ametlikul visiidil.
Drifter

Drifter on mitmetähenduslik sõna: Drifter on kalapüügilaeva tüüp Drifter on Eesti purjelaev (sailing vessel), ehitatud 1986 "Drifter" on Iron Maideni singel ...
Lofsöngur

"Lofsöngur" (islandi keeles 'Ülistuslaul') ehk "Ó Guð vors lands" ('Oo, meie maa Jumal') on Islandi riigihümn. Sõnad kirjutas Matthías Jochumsson ja muusika Sveinbjörn Sveinbjörnsson. Kuigi laulus on algselt kolm salmi, lauldakse ainult esimest. Ó, guð vors lands! Ó, lands vors guð! Vér lofum þitt heilaga, heilaga nafn! Úr sólkerfum himnanna hnýta þér krans þínir herskarar, tímanna safn. Fyrir þér er einn dagur sem þúsund ár, og þúsund ár dagur, ei meir; eitt eilífðar smáblóm með titrandi tár, sem tilbiður guð sinn og deyr. Íslands þúsund ár, Íslands þúsund ár! eitt eilífðar smáblóm með titrandi tár, sem tilbiður guð sinn og deyr. Ó guð, ó guð! Vér föllum fram og fórnum þér brennandi, brennandi sál, guð faðir, vor drottinn frá kyni til kyns, og vér kvökum vort helgasta mál. Vér kvökum og þökkum í þúsund ár, því þú ert vort einasta skjól. Vér kvökum og þökkum með titrandi tár, því þú tilbjóst vort forlagahjól. Íslands þúsund ár, Íslands þúsund ár! Voru morgunsins húmköldu, hrynjandi tár, sem hitna við skínandi sól. Ó, guð vors lands! Ó, lands vors guð! Vér lifum sem blaktandi, blaktandi strá. Vér deyjum, ef þú ert ei ljós það og líf, sem að lyftir oss duftinu frá. Ó, vert þú hvern morgun vort ljúfasta líf, vor leiðtogi í daganna þraut og á kvöldin vor himneska hvíld og vor hlíf og vor hertogi á þjóðlífsins braut. Íslands þúsund ár, Íslands þúsund ár! verði gróandi þjóðlíf með þverrandi tár, sem þroskast á guðsríkis braut. Islandi riigihümn
Vega (laev, 2006)

Vega on Eesti vedurlaev. Laeva ehitas 2006 Poolas Gdanskis ettevõte Marine Projects LTD. https://laevakinnistusraamat.rik.ee/Detail?RegistriosaId=141 (vaadatud 23.10.2017) Laevast e-laevakinnistusraamatus
Vega (laev, 1976)

Vega on Eesti vedurlaev. Laeva ehitas 1976 Jaapanis Kobes ettevõte Kanagawa Dockyard Co. https://laevakinnistusraamat.rik.ee/Detail?RegistriosaId=775 (vaadatud 23.10.2017) Laevast e-laevakinnistusraamatus
Jaapani ooperilauljate loend

Akaike Yu Akizuki Masao Amao Kikuyo Aoyama Yuji Arao Seiichi Doi Manami Ebara Yoko Fujiwara Yoshie Fukushima Akiya Futamura Teiichi Furumi Takuji Hatsukano Takeshi Harada Shigeo Hidenori Sugai Hirano Tadahiko Hirayama Michiko Iba Takashi Igarashi Marie Inada Hiroshi Katsuta Tomoaki Kanaya Masayoshi Katsube Futoshi Kawamura Aya Kawahigashi Touji Kawasaki Yutaka Kitamura Takeo Kimura Yoshiko Kokubu Sachiko Kojima Youyou Kou Juji Komori Teruhiko Koyama Yumi Kuribayashi Yoshinobu Kuriyama Masayoshi Kuruda Hirushi Matsushima Emiko Matsudaira Satoko Matsufuji Yumeji Masuyama Michiko Miura Tamaki Midori Tsika Miyake Harue Mori Maki Morota Hiromi Nagatake Yoshiyuki Nakayama Kingo Nakayama Teiichi Natsume Hisako Negishi Kichinosuke Ninomiya Nozomi Ochiai Miwako Ogawa Satomi Okada Naoyuki Ono Tetsuyai Saito Tatsuo Sakamoto Akemi Sasada Kazuko Sasaki Tadatsugu Sato Mitsumasa Sawamura Shoko Shibata Mutsumu Shimizu Kintaro Shimura Toshiko Sugimoto Hiroshi Tahara Shoichiro Taira Koichi Takada Seiko Takada Masao Takai Ruby Takei Motoharu Takiyama Hisashi Tamura Asako Tanaka Ayako Tanei Shizuo Taniike Etsuko Toda Aiko Tsuchiya Kojiro Yanagida Teiichi Yuasa Fujio Yuuba Tooru Uchiyama Sojuro Utsumi Ichiro Watanabe Yoko
Ants Kiilaspea

Ants Kiilaspea (10. august 1909 Sultsi küla, Aidu vald – 12. juuni 1974 Tallinn) oli eesti koorijuht ja muusikapedagoog. Ta õppis aastatel 1928–1932 Tallinna konservatooriumis klarnetit Bernhard Luki juhendamisel ja kompositsiooni Artur Kapi juhendamisel. 1934. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogiumi. 1950. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise eriala Tuudur Vettiku klassi. 1930. aastatel töötas koolides lauluõpetajana. Aastatel 1945–1960 töötas ta Tallinna Muusikakoolis, 1951–1957 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis ja 1956–1974 Tallinna Pedagoogilises Instituudis koorijuhtimise õppejõuna. 1957. aastast oli ta TPedI koorijuhtimise kateedri juhataja, 1973. aastast professor. Tema õpilasi on Taavi Esko, Roland Laasmäe, Valve Lepik, Peeter Lokk, Uuno Taremaa, Harry Vilpart, Tiina Ergma. 1949. aastal asutas ta Jaan Tombi Nimelise Kultuuripalee segakoori (hiljem Segakoor Kaleva) ja oli selle koorijuht 1966. aastani. Ta oli XIII (1950), XIV (1955) ja XVI üldlaulupeol (1965) segakooride üldjuht ning segakooride dirigent ka XVII üldlaulupeol (1969). Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1956 Eesti NSV teeneline kunstitegelane Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990, lk 85–86 Kalmistute register HAUDI
Ljubov Poljakova

Ljubov Poljakova (sündinud 28. detsembril 1950) on vene rahvusest Eesti tantsujuht. Aastatel 1976–1990 oli ta Narva tantsuansambli Noorus juhendaja. Ta oli XIII (1985) ja XIV üldtantsupeol (1990) vene ja külalisrühmade üldjuht. XII üldtantsupeol (1981) oli ta vene rühmade üldjuhi assistent ja VI noorte laulu- ja tantsupeol vene rühmade juht. 1981 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 1988 Eesti NSV teeneline kunstitegelane Tantsuansambel "Jun-Ost"
Silvi Saarlo

Silvi Saarlo (8. märts 1931 Puise, Läänemaa – 2. juuli 2017) oli eesti käsitöömeister. Ta lõpetas Kehtna Kodumajanduskooli. Ta töötas Haapsalu rajooni tööstuskombinaadis kudujana, hiljem meistrina. Omandas Haapsalu sallide kudumise oskuse ning aastaid juhendas sellel alal teisi käsitöömeistreid. 1992. aastal oli ta üks Haapsalu Käsitööseltsi asutajatest. Ta tegutses ka Haapsalu Pitsikeskuses ja Rannarahva Kultuuriseltsis käsitööringi juhendajana. 2001 Pärandihoidja (Haapsalu käsitööseltsi esinaine, haapsalu salli traditsiooni hoidmise ja edendamise eest) 2003 Haapsalu vapimärk Haapsalu Käsitööselts. In memoriam. Silvi Saarlo "Eesti vaimse kultuuripärandi nimistu. Silvi Saarlo (1931–2017)". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. oktoober 2017. Vaadatud 24. oktoobril 2017. Haud Haapsalu Metsakalmistul
Koidula Sildre

Koidula Sildre (sündinud 5. augustil 1930 Kohtla vallas Virumaal) on eesti agronoom ja eakate ühistegevuse aktivist. Nõukogude perioodil oli ta Haapsalu rajooni RSN Täitevkomitee Põllumajandusvalitsuse peaagronoom. 1990. aastatel oli ta Läänemaa Pensionäride Ühenduse asutaja ja juht. Ta on Eesti Pensionäride Ühenduste Liidu juhatuse liige. 1984 Eesti NSV teeneline agronoom 2006 Haapsalu vapimärk 2016 Läänemaa teenetemärk Inforegister. Koidula Sildre[alaline kõdulink] Läänemaa teenetemärgi saab Koidula Sildre. Lääne Elu, 29. jaanuar 2016 Vabamets, O. Peaagronoom Koidula Sildre. Sotsialistlik Põllumajandus, 1966, nr. 5, lk. 193—195 Koidula Sildre tähistab 85. juubelit. Lääne Elu, 5. august 2015