laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Türgi jalgpallikoondis

Türgi jalgpallikoondis on Türgi jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Türgit rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel. 1923. aastal asutatud Türgi jalgpalliliit astus veel samal aastal FIFA-sse. Viimastel aastakümnetel on türklased liginenud Euroopa tippkoondiste tasemele. Esimest korda võeti MM-i finaalturniirist osa 1954. aastal ja järgmist osalemist tuli oodata 48 aastat. Alles 1990. aastate keskpaigas hakkasid televisioon ja ärimaailm sporti toetama ja arendama. Kolm suuremat İstanbuli klubi (Galatasaray, Beşiktaş ja Fenerbahçe) hakkasid sisse ostma välisriikide staare. Nemad aga innustasid kohalikke tähti, nagu ründaja Hakan Şükür, parandama oma mänguoskusi ja kohaliku jalgpalli rahvuslikku profiili. Rahvuskoondis jõudis EM-i finaalturniirile 1996 ja 2000, ning Galatasaray võitis esimese Türgi klubina UEFA karika. 2000. aasta EM-il jõuti veerandfinaali, kus jäädi alla 0:2 Portugalile. 2002. aasta MM-il olid türklased väga edukad. Alagrupis jäädi Brasiilia järel teiseks. Kaheksandikfinaalis kohtuti Jaapaniga ja võideti 1:0. Veerandfinaalis saadi võit 1:0 Senegali üle. Poolfinaalis tuli jälle vastaseks Brasiilia, kellele kaotati 0:1. Pronksimängus tuli vastaseks Lõuna-Korea ja saadi võit 3:2. 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel jõuti poolfinaali, kus kaotati Saksamaale tulemusega 2:3. Türgi koondis 2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Seisuga 2. juuli 2024 Türgi jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli_maailmameistrivõistlustel Koduleht
Safari

Safari on maad mööda matk, harilikult turistide retk Aafrikas, traditsiooniliselt suurte loomade jaht.
Kim Il-sŏngi Ülikool

Kim Il-sŏngi Ülikool on ülikool Põhja-Korea pealinnas Pyongyangis. See on Põhja-Korea esimene ülikool, asutatud 1. oktoobril 1946. Ajalugu Filosoofia Õigusteadus Majandusteadus Seadus Korea keel Võõrkeeled Füüsika Matemaatika Bioloogia Geograafia Keemia Geoloogia Tuumaenergia Automaatika
1978. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1978. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 16. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 2.–5. märtsil Austrias Hochfilzenis. Kuupäev: 4. märts Osavõtjaid: 88 võistlejat Riike: Maailmameister 1977: Aleksandr Tihhonov Kuupäev: 2. märts Osavõtjaid: 88 võistlejat Riike: Maailmameister 1977: Heikki Ikola Kuupäev: 5. märts Osavõtjaid: 23 võistkonda Riike: Maailmameister 1977: Aleksandr Jelizarov, Aleksander Ušakov, Nikolai Kruglov, Aleksandr Tihhonov
Mükeene

Mükeene (vanakreeka Mykēnai [mük'eenai], uuskreeka Μυκήνες (Mykínes [mik'ines]), ladina Mycenae) on ajalooline linn, tänapäeval arheoloogiline leiukoht Kreekas, umbes 90 km Ateenast edelas, Peloponnesose poolsaare kirdeosas. Teisel aastatuhandel enne Kristust oli Mükeene Kreeka tsivilisatsiooni üks olulisemaid keskusi – sõjaline tugipunkt, mis domineeris terve Kreeka lõunaosa üle. Kreeka ajalooperiood 1600 eKr kuni umbes 1100 eKr on nimetatud Mükeene perioodiks, et näidata Mükeene juhtivat osa. Akropolis ehk ülalinn arvatakse olevat Mükeenes kindlustatud vähemalt aastal 1500 eKr, kuna seal on sellest ajast pärinevad hauaehitised. Umbkaudu 1350 eKr rajatud kindlustused ülalinnas ja ümberkaudu ehitati stiilis, mida praegu tuntakse "kükloopilisena", sest ehituseks kasutatud kiviplokid olid nii suured, et hilisemad kreeklased ei uskunud, et inimesed olid võimelised neid tõstma. Seepärast arvasid hilisemad kreeklased, et need müürid olid kokku tassitud suurte ja väga tugevate, kuid ühe silmaga mütoloogiliste tegelaste – kükloopide poolt. Mükeene kultuuri perioodid: I 1700 eKr–1550 eKr varamükeene II 1550 eKr–1400 eKr keskmükeene III 1400 eKr–1200 eKr hiline Mükeene 1200 eKr hakkas Mükeene tähtsus vähenema ja 12. sajand eKri jooksul mükeenelaste domineerimine lõppes. Seda on peetud doorlaste invasiooni tulemuseks. Järgnevate sajandite jooksul, mida ajaloos tuntakse tumeda ajajärguna, hääbusid teadmised mükeene tsivilisatsioonist, kuigi Homerose eeposed viitavad Mükeene õitseajale. Ka Iliase kangelane Agamemnon oli nende järgi Mükeene kuningas. Mükeene kultuuri keskused purustati 12. sajand eKr Kreekasse tunginud doorlaste ehk illüürlaste poolt. Mükeene lossist leitud seinamaalingud sarnanevad paljuski Knossose omadega.  Pikemalt artiklis Vana-Kreeka Kreeka klassikalise ajajärgu algul oli Mükeene taas asustatud, kuid tema tähtsus ei tõusnud enam iial varasemale tasemele. Mükeenelased võitlesid Termopüülides Pärsia sõdade ajal. 468 eKr vallutasid sõdurid Argosest Mükeene ja küüditasid elanikud minema. Hellenistlikul ja Rooma ajajärgul olid Mükeene müürid vaid turismiatraktsioon, nagu need on seda tänini. Kreeka arheoloog Kyriakos Pittakis viis Mükeenes esimesed kaevamised läbi 1841. aastal. Ta leidis ja taastas Lõvivärava. 1874. aastal saabus Mükeenesse Heinrich Schliemann ja võttis ette kaevamised. Schliemann uskus, et Homerose lood on puhas tõde ja interpreteeris oma leide vastavalt. Ta leidis vanad kuningate hauad ja erakordsed hauapanused. Leides kuldse maski ühest hauast pidas ta seda Agamemnoni maskiks, kuigi tagantjärele on tõendatud, et see peab pärinema mitu sajandit varasemast ajast. Mükeene kuldmask Mükeene Lõvivärav Egeuse kultuur, Trooja sõda Mükeene kultuur, Kreeta
Kasutajaliides

Kasutajaliides (inglise user interface, lühendatult UI) on ühenduslüli kasutaja ja arvutiprogrammi vahel. Kasutajaliides teeb programmi funktsionaalsuse kasutajale kättesaadavaks. Põhiliselt eristatakse graafilisi ja käskjuhitavaid kasutajaliideseid. Graafiline kasutajaliides on enamasti menüüpõhine süsteem, kus kasutaja saab menüüdest toiminguid valida. Käskjuhitava kasutajaliidese näiteks on käsurida, mille korral on kindlaks määratud käskude kogum. Programmiga suhtlemiseks peab kasutaja sisestama käske. Lisaks leidub veel mitut liiki kasutajaliideseid, näiteks hääljuhitav, liigutustega juhitav ja puutetundlik kasutajaliides, kuid need ei ole nii laialt levinud kui graafiline ja käskjuhitav kasutajaliides. Graafilise kasutajaliidese näiteks sobivad Microsoft Windows ja iPhone. Käskjuhitava kasutajaliidese näiteks sobivad Bash, Windows Powershell ja tekstiredaktor ed. Fittsi seadus Kasutajakogemus Kasutajaliidese disain "e-Teatmik". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. oktoober 2011. Vaadatud 13. aprillil 2010. What is user interface?
1979. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1979. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 17. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 15.–18. veebruarini Saksa FV-s Ruhpoldingis. Kuupäev: 31. jaanuar Osavõtjaid: 84 võistlejat Riike: Maailmameister 1978: Frank Ullrich Kuupäev: 28. jaanuar Osavõtjaid: 82 võistlejat Riike: Maailmameister 1978: Odd Lirhus Kuupäev: 2. veebruar Osavõtjaid: 20 võistkonda Riike: Maailmameister 1978: Saksa DV Manfred Beer, Klaus Siebert, Frank Ullrich, Eberhard Rösch
1981. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1981. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 18. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 12.–15. veebruarini Lahtis Soomes. Kuupäev: 14. veebruar Osavõtjaid: 80 võistlejat Riike: Maailmameister 1979: Frank Ullrich Kuupäev: 12. veebruar Osavõtjaid: 78 võistlejat Riike: Maailmameister 1979: Klaus Siebert Kuupäev: 15. veebruar Osavõtjaid: 20 võistkonda Riike: Maailmameister 1979:  Saksa DV Manfred Beer, Klaus Siebert, Frank Ullrich, Eberhard Rösch   *   Korraldajariik
Pilak

Pilak (ka tulekäpp, tuleraud (läänemurdes ja keskmurdes); peerupiht (Pärnumaal ja Viljandimaal); piiruraud (saarte murdes) oli rauast, harvemini puust klamber põlevate peergude hoidmiseks. Oli tuntud igal pool, kus kasutati peeruvalgustust. Pilakud olid ühe- või kahepoolsete huultega, ellipsikujulised või kapsaraua- ehk S-kujulised raudklambrid, mis olid rehetoas kinnitatud pilakujala (mis oli teisaldatav), ahjumüüri või seina külge ning ka koldekivide vahele. Pilakuid kasutati eesti talumajades kuni petrooleumilambi kasutuselevõtuni 19. sajandi keskpaigas. Pilakul ja pilakujalal oli tihti ühine nimetus, lisaks oli neil ka palju kohalikke nimetusi. Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 207. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 143. Pilak, Eesti Rahva Muuseum
1982. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1982. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 19. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 10.–14. veebruarini Minskis Nõukogude Liidus. Kuupäev: 13. veebruar Osavõtjaid: 70 võistlejat Riike: Maailmameister 1981: Frank Ullrich Kuupäev: 10. veebruar Osavõtjaid: 67 võistlejat Riike: Maailmameister 1981: Heikki Ikola Kuupäev: 14. veebruar Osavõtjaid: 17 võistkonda Riike: Maailmameister 1981:  Saksa DV Mathias Jung, Matthias Jacob, Frank Ullrich, Eberhard Rösch   *   Korraldajariik
Iirimaa jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Iirimaa jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Kolmandatel MM-võistlustel finaalturniirile jõudnud Iirimaa koondis oli valikturniiril ühes alagrupis Eestiga. Kahes omavahelises kohtumises Eestiga jäi mõlemal korral 2:0 võit iirlaste poolele. Iirimaa suutis edestada Hollandit ja jäi otse finaalturniirile pääsenud Portugali järel teiseks vaid halvema väravatevahe tõttu. MM-il osalemise pääsu tõi Iirimaale seejärel väljalangemismängude ringis saadud võit Iraani üle. Mick McCarthy
Jari Isometsä

Jari Olavi Isometsä (sündinud 11. septembril 1968 Alatornios) on Soome endine murdmaasuusataja. Jari Isometsä võistles tippsportlasena aastatel 1990–2006 kolmedel olümpiamängudel ja sai kolm pronksmedalit. Kõik need medalid tulid 4x10 km teatesuusatamises. Maailmameistrivõistlustelt on Isometsä võitnud ühe hõbemedali ja kolm pronksi. 1992 Albertville'is pronksmedal 4x10 km teatesõidus 1994 Lillehammeris pronksmedal 4x10 km teatesõidus 1998 Naganos pronksmedal 4x10 km teatesõidus 1991 Val di Fiemmes pronksmedal 4x10 km teatesõidus 1995 Thunder Bays hõbemedal 4x10 km teatesõidus pronksmedal 15 km ühisstardiga vabastiilisõidus 1997 Trondheimis hõbemedal 4x10 km teatesõidus Jari Isometsä osales 113 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 23. korral, millest neli korda kõige kõrgemale astmele. Individuaalarvestuses sai Isometsä Soome meistrivõistlustelt aastatel 1988–2006 36 medalit: seitse kulda, 18 hõbedat ja 11 pronksi. Teatevõistlustelt sai ta 6 kuldmedalit, 5 hõbedat ja 3 pronksi. Isometsä oli osaline Lahti 2001. aasta maailmameistrivõistluste dopinguskandaalis. Tema oli esimene Soome kuuest suusatajast, kes jäid vahele dopingu kasutamisel. Isometsä üritas algul teiste vahelejäänute kaitsmise eesmärgil võtta kogu süü endale. Ta sai kaheaastase võistluskeelu (22. veebruar 2001 – 21. veebruar 2003) ja jäi ilma 20 km tagaajamissõidus saadud hõbemedalist. Jari Isometsä on kirjutanud koos Jari Porttilaga raamatu "Karpaasin käry", mis räägib dopinguskandaali tagamaadest Lahti MM-il. 2003. aastast kuulus Isometsä taas Soome koondisse. Kuid Soome olümpiakomitee ei võtnud teda olümpiamängude koondisse 2006. aasta Torino taliolümpiamängudeks, misjärel teatas Isometsä sportlaskarjääri lõpetamisest. Isometsä on abielus Johanna Isometsäga (sündides Björn). Neil on kaks last: poeg Eetu ja tütar Aada. Isometsä kandideeris 2007. aasta parlamendivalimistel Eduskunda Keskusta ridades Uusimaa maakonnas, kuid ei osutunud valituks. Jari Isometsä sai 6600 eurot valimistoetust ühingult Kehittyvien maakuntien Suomi. 2009. aastast töötas Isometsä jalgpalliklubis FC Honka müügiagendina. 2011. aastast on ta Meri-Teijo Golf Oy tegevdirektor. "Oho! FC Honka palkkasi ex-hiihtäjä Jari Isometsän (Iltasanomat.fi 04.06.2009)". Originaali arhiivikoopia seisuga 8.06.2009. Vaadatud 27.04.2010. Jari Isometsä FIS-i kodulehel (inglise) Jari Isometsä Soome Suusaliidu kodulehel Jari Isometsä YLE.fi Elävä arkisto kodulehel Jari Isometsä Alatornion Pirkkon kodulehel
Tingimuslause

Tingimuslause on põhiliselt programmeerimises kasutatav juhtkonstruktsioon, mis suunab programmi täitmist. Vabas vormis võib lihtsaimat tingimuslauset esitada "kui <tingimus>, siis <väide>". See tähendab, et kui <tingimus> on täidetud, siis <väide> kehtib. Lingvistiliselt tähendabki tingimuslause eelkõige "kui ..., siis ..." konstruktsiooni. Näiteks "Kui täna on kolmapäev, siis ma ei loe raamatut." on tingimuslause. Kui kehtib tingimus (st kui täna on kolmapäev), siis ma ei loe raamatut. Tingimuslause ei ütle enamasti midagi olukorra kohta, kui tingimus pole täidetud. See tähendab, et kui täna ei ole kolmapäev, siis ei ole teada, kas ma loen raamatut või ei. "Kui täna sajab vihma, siis tee on märg." "Kui ma õpin eksamiks, siis ma saan väga hea hinde, muidu saan kesise hinde." "Kui Juku ei õpi, siis Juhan ei saa targaks." "Mari tuleb koju, kui õues läheb pimedaks." (vastupidises järjestuses) Kahest valikut nimetatakse tihti ka if-lauseks, sest tavaliselt on tingimuslause programmeerimises esitatav kujul if <tingimus> then <tegevus> või veidi keerulisem ja pisut rohkem võimalusi pakkuv variant if <tingimus> then <tegevus1> else <tegevus2> Esimeses variandis kontrollitakse tingimuse täidetust ja kui tingimus osutub tõeseks, siis järgnev tegevus täidetakse. Alternatiivset tegevust ei kirjeldata ning kui tingimus on väär, siis ei ole vaja mingit tegevust täita ning saab jätkata programmi järgmiste lausetega. Teises variandis täidetakse tingimuse tõesuse korral <tegevus1>, aga kui tingimus on väär, siis <tegevus2>. Mitmene valik on kasulik juhul, kui tingimusel on rohkem kui kaks väärtust. Mitmene valik on esitatav järgnevalt: switch <tingimus> <väärtus1>:<tegevus1> <väärtus2>:<tegevus2> ... <vaikimisi>:<vaikimisi_tegevus> Sellisel juhul leitakse tingimuse väärtus. Kui see on <väärtus1>, siis täidetakse <tegevus1>, kui <väärtus2>, siis <tegevus2> ja nii edasi. Kui tingimuse ei ühti ühegi etteantud väärtusega, siis täidetakse <vaikimisi_tegevus>. Nii nagu kaheses valikus võib else-osa kirjutamata jätta, nii ka mitmeses valikus võib vaikimisi tegevuse kirjutamata jätta, sel juhul vastab sellele tühi tegevus. "Tingimuslause if". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2012. Vaadatud 13. aprillil 2010.
Noor-Poola

Noor-Poola (poola keeles Młoda Polska) oli poola pagulaste uusromantiline revolutsiooniline salaühing, mis taotles Poola taasühendamist. Ühing asutati 1834 Bernis Szymon Konarski poolt. Ideoloogiline juht – Joachim Lelewel, kes kohtus Pariisis 1844 ka Mihhail Bakuniniga ja Belgias 1861 Lev Tolstoiga. Noor-Poola sulas 1836 ühte teiste revolutsiooniliste organisatsioonidega. Tegevus lakkas ca 1839 – kui suri Szymon Konarski – pärast pikaajalist vangistust ja piinamist Venemaa keisririigi võimude poolt, kes tol ajal Poolat okupeerisid. Poola ajalugu 1830. aasta Poola ülestõus Szymon Konarskist Sergei Kulakowski, „Noor-Poola” ja Poola nüüdisaja luule. – Looming nr.4/1931
Notepad

Notepad on lihtne tekstiredaktor, mis on tavaliselt kaasas Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemidega. Notepad võimaldab kirjutada lihttekstis dokumente. Vaikimisi on salvestatava faili nimelaiend .txt. Kuna aga Notepad toetab ainult lihtteksti, saab Notepadi kasutades kirjutada ka HTML-, XML- või mistahes muid faile. Notepad ei lisa omalt poolt segavaid mittekuvatavaid märgiseid. Notepad ei võimalda kasutada erinevaid kirjastiile, tekstivärve ega muud vormindust. Isegi paks, kursiivis ja allajoonitud kiri on Notepadis võimatud, rääkimata teksti paremale, vasakule või keskele joondamisest. Notepad ei kuva õigesti Maci ja UNIXi stiilis tekstidokumentide reavahetust. Notepadis kirjutatud faile saab salvestada Unicode, ANSI, UTF-8 ja Unicode big endian vormingus. Notepad võimaldab sisestada automaatselt süsteemiaega ("kellaaeg kuupäev") kujul hh:mm dd:MM:YYYY, kus hh tähistab tunde, mm minuteid, dd kuupäeva, MM kuud ja YYYY aastat. Notepad toetab lihtsamaid lihttekstiga tehavaid tegevusi nagu lõikamine, kopeerimine, kleepimine, kustutamine, otsimine, asendamine, tekstis teatud kohani liikumine ja kogu teksti aktiivseks tegemine. Samuti on võimalik viimase tegevuse tagasivõtmine (undo), kuid puuduseks on see, et tagasi saab võtta ainult kõige viimase tegevuse ja mitte rohkem. Notepadi avamiseks piisab sellest, kui Start-menüüs valida Run (Windowsi klahvi olemasolul klahvikombinatsioon Win+R) ja sisestada avanenud dialoogiaknasse "notepad". Selle tulemusel käivitatakse fail notepad.exe. Pisut keerulisem on Notepadi leida Start-menüüst alates otsides. Notepad peaks asuma kaustas "Accessories". Notepad võimaldab valida lehekülje suurust (näiteks A4, A3, B1, B2), seada lehekülg kas horisontaalseks või vertikaalseks ning valida sobivad äärised, samuti otsustada, mida kirjutada päisesse ja jalusesse. Vaikimisi on päises failinimi ja jaluses leheküljenumber koos märksõnaga "Page" (ingl. k 'lehekülg'). Võimalikud makrod, mida päises ja jaluses kasutada saab, on järgmised : &f – faili nimi (kui pole salvestatud, siis kuvatakse "Untitled") &d – kuupäev &t – kellaaeg (arvuti kella järgi) &p – leheküljenumber && – kuvab ampersandi &l – joondab vasakule &c – joondab keskele &r – joondab paremale Näiteks kood &l &d &r Mina paigutab vasakusse serva kuupäeva ja paremasse märksõna "Mina". Notepadi saab teatud määral isikupärastada. Nimelt saab muuta tekstiredaktoris kuvatava kirja laadi. Siiski tuleb tähele panna, et muutused on seotud tekstiredaktori enda ja mitte konkreetse tekstifailiga. Notepadi isikupärastamiseks tuleb valida "Format"-menüüst "Font". Avanenud dialoogiaknas saab valida Notepadis kuvatava teksti kirja laadi, paksu kirja, kursiivi ja kirja suuruse. Notepad++ Tekstiredaktor "Web Design / HTML". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. november 2009. Vaadatud 13. aprillil 2010. Microsoft Windows XP – Notepad overview Aero Taskforce, Notepad: Allow infinite Undo/Redo. Computer Hope Printing from Notepad
Sloveenia jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Sloveenia jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Kümme aastat tagasi iseseisva riiginaEesti vastu oma esimese maavõistluse pidanud Sloveenia jõudis esmakordselt MM-finaalturniirile. Alagrupis Venemaa järel teisena lõpetanud Sloveenia suutis play-off ringis üle mängida jalgpallimaailmas palju kardetavama Rumeenia koondise. Srecko Katanec Sloveenia jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Tarmo Uusivirta

Tarmo Tapani Uusivirta (hüüdnimi Tare; 5. veebruar 1957 Säynätsalo – 13. detsember 1999 Jyväskylä) oli Soome poksija. Uusivirta oli viiekordne Soome meister keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1977–1979 ja 1981–1982. Uusivirta võitis 23. Euroopa meistrivõistluste kuldmedali keskkaalus (kuni 75 kg) 1979. aastal (Kölnis). Ta sai keskkaalus (kuni 75 kg) hõbemedali 2. maailmameistrivõistlustel 1978. aastal (Belgradis) ja 3. maailmameistrivõistlustel 1982. aastal (Münchenis). Uusivirta poksis juunist 1982 kuni aprillini 1992 elukutselisena. Ta pidas kokku 31 kohtumist, millest võitis 24 (neist 16 nokaudiga), kaotas 4 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ja 3 kohtumist jäi viiki. Uusivirta lõpetas oma elu 43. eluaastal enesetapuga. Tarmo Uusivirta veebisaidil BoxRec (inglise)
Karl Eduard von Eichwald

Karl Eduard von Eichwald (vene keeles Эдуард Иванович Эйхвальд; 4. juuli 1795 Jelgava, Kuramaa kubermang – 10. november 1876 Peterburi) oli baltisaksa geoloog ja arst. Eichwald õppis meditsiini ja loodusteadusi 1814–1817 Berliinis, seejärel Pariisis, viibis Londonis, Šveitsis ja Austrias. 1819 naasis ta Venemaale, kaitses Vilniuse Ülikoolis meditsiinidoktori kraadi ja töötas Skrundas arstina, kuni 1821 asus tööle Tartu ülikoolis zooloogia eradotsendina. 1823 asus ta Kaasani ülikoolis tööle zooloogiateaduskonna juhatajana, õpetades ühtlasi välja ämmaemandaid ja günekolooge. 1826–1827 sooritas ta uurimisreisi Kaukaasiasse ja Kaspia mere äärde, õppides tundma nende paikade faunat, floorat ja geoloogiat. 1829 läks ta üle Vilniuse ülikooli zooloogiateaduskonda. 1837 hakkas ta tööle Vilniuse meditsiini-kirurgiaakadeemia professorina zooloogia, võrdleva anatoomia ja mineraloogia alal ning töötas seal kuni akadeemia likvideerimiseni 1842. 1839–1855 õpetas ta Peterburi Mäeinstituudis paleontoloogiat. Sel ajal õpetas ta ka Nikolajevski inseneriakadeemias mineraloogiat. 1838 käis ta õpetamas ka Eestis. 1846 sai ta Wrocławi ülikooli filosoofia audoktoriks. Eichwaldi teadustegevus oli väga ulatuslik. Tema tööd käsitlesid meditsiini, zooloogiat, botaanikat, paleontoloogiat, geoloogiat, mineraloogiat, antropoloogiat, etnograafiat ja arheoloogiat. Eriti suure teadusliku tähtsusega on Eichwaldi tööd Venemaa paleontoloogia vallas. Lisaks hulgale artiklitele ja märkustele tegi ta esimese katse võtta kokku ja kirjeldada kogu Venemaal seni kogutud paleontoloogiline materjal. See ilmus teoses "Палеонтология России", mille 1. köide ilmus 1854 ja teine köide 1861. Hiljem andis ta selle täiendatud prantsuskeelse tõlke "Paleontologie de la Russie" välja 4 köites koos atlasega 1860–1868. Siiski on mõlemas teoses suuri vigu. Osalt tulid need autori iseloomust: vananedes muutus ta väga enesekindlaks, kaldus liialdama, ei armastanud tunnistada oma vigu. Osalt tulid vead uuritavast materjalist, mille olid kogunud sageli kogemusteta inimesed või mis olid Eichwaldi kätte jõudnud teiste ja kolmandate isikute kaudu. Seetõttu, kui Eichwald kirjeldab mingile piirkonnale või ladestule omaseid vorme või tunnuseid, siis pole need kirjeldused sugugi alati usaldusväärsed. Sellegipoolest pole Eichwaldi teos tänapäevani oma tähtsust kaotanud ja tema paleontoloogiakogu asub Peterburi Riiklikus Ülikoolis. 1926 – valiti Keiserliku Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliikmeks Eichwaldi elulugu (vene keeles)
Apatosaurus

Apatosaurus (ka brontosaurus või elosaurus) oli juura ajastul ajastul elanud sauropoodide hulka kuulunud dinosauruste perekond. Apatosaurus on üks tuntumaid sauropoode. Seni on teada neli sellesse perekonda kuulunud liiki: Apatosaurus ajax Apatosaurus excelsus Apatosaurus louisae Apatosaurus parvus Apatosauruste fossiile ja jalajälgede kivistisi on leitud Põhja-Ameerikast USA Wyomingi, Colorado, Utah' ja Oklahoma osariigist. Tema pika kaela otsas olev pea ulatus 5 meetri kõrgusele. Ta kaalus peaaegu 30 tonni, rohkem kui 4 elevanti, ega suutnud seetõttu kiiresti joosta. Vaenlaste eest kaitses ta end sabalöökidega. Saba oli väga painduv, sest koosnes koguni 82 lülist. Apatosaurus oli taimetoitlane. Ta sõi ka veetaimi. Toitu haaras ta lõugadega, neil olid pisikesed teravad hambad. Nähtavasti veetsid nad suure osa oma ajast vees nagu tänapäeva jõehobud, sest vee üleslükkejõud vähendas nende tohutut kaalu. Sellele viitab ka asjaolu, et nende hambad olid nõrgavõitu, sobilikud pigem pehme veetaimestiku söömiseks. Mõned paleontoloogid arvavad, et apatosaurus magas püstijalu ja võis elada väga kaua. "Dinosaurused ja teised väljasurnud loomad". Sari "Maailm: avastusretk piltides". Sinisukk, 2006, lk 39. "Loomade elu", 5. kd, lk 113.
Berlin

Berliin (originaalkirjapilt Berlin) on Saksamaa pealinn Berlin, USA-s 1980. aastatel tegutsenud ansambel Mount Berlin, mägi Antarktikas Berlin, reisilaev, laatsaretlaev Berlin, kruiisilaev kohti USA-s Berlin (Connecticut) Berlin (Georgia) Berlin (Illinois) Berlin (Kentucky) Berlin (Maryland) Berlin (Massachusetts) Berlin (Nevada) Berlin (New Hampshire) Berlin (New Jersey) Berlin (New York) Berlin (Põhja-Dakota) Berlin (Holmesi maakond, Ohio) Berlin (Williamsi maakond, Ohio) Berlin (Pennsylvania) Berlin (Vermont) Berlin (Lääne-Virginia) Berlin (Green Lake'i maakond, Wisconsin) Berlin (Marathoni maakond, Wisconsin) Berlin (Wisconsin)