laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Teodors Ķirsis

Teodors Ķirsis (25. november 1942 Jelgava – 10. detsember 2003 Uus-Meremaa) oli Läti ettevõtja, ühiskonnategelane ja alpinist. Ta on kahe alpinismialase raamatu autor. Hariduse sai ta Jaunpilsi keskkoolis ja Riia Polütehnilises Instituudis. Pärast õpingute lõppu töötas Polütehnilises Instituudi masinaehituse kateedri laboratooriumis assistendina, hiljem dotsendina, kateedri juhatajana ja tööstuslike ärisüsteemide instituudi direktorina. Seejärel töötas NCC Industry Latvija ehitusteeninduskeskuses, algul direktori ja hiljem asepresidendina. Ķirsis oli üks silmapaistvamaid Läti alpiniste. Ta oli vallutanud kõik NSV Liidu territooriumil asunud üle 7000-meetrised tipud (Kommunismi, Pobeda, Korženevskaja, Lenini, Han-Tengri tipp), mille eest ta sai aunimetuse Lumeleopard. Pärast Läti iseseisvuse taastamist asus ta vallutama Himaalaja mäetippe. 14. mail 1995 tõusis ta koos Imants Zaulsiga esimeste Läti alpinistidena maailma kõrgeima mäe Džomolungma (8848 m) tippu. Ta tõusis ka Dhaulagiri tippu (8167 m; 10. oktoobril 1993 koos Imants Zaulsi ja Ilgvars Paulsiga) ja veel mitme mäe tippu. Elu jooksul juhtis ta umbes 50 alpinismiekspeditsiooni. 2001. aasta jaanuariks oli ta tõusnud kõikide kontinentide kõrgematele mäetippudele. 1996. aastal pälvis ta Kolme Tähe ordeni. 10. detsembril 2003 (koduse aja järgi 9. detsembril) hukkus ta koos oma tütre Evija Ķirse ja veel kahe läti alpinistiga (Ilmārs Bernāns ja Aivars Prošenkovs) Uus-Meremaal, olles tõusnud programmi "7 mäetippu Lätile" raames Aorakile (3754 m). Neist ka I. Bernāns oli pärjatud Lumeleopardi tiitliga. "Gājuši bojā četri Latvijas alpīnisti, viņu vidū Teodors Ķirsis". Tvnet.lv.[alaline kõdulink] ""Latvijas ļaudis" profils". Gramata21.lv. "Portrets. Katram alpīnistam kāds kalns ir pēdējais. Kādi bija viņi?". Apollo.lv.[alaline kõdulink] "Noslēpumainais Lielais Melnais". Sporto.lv. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2016. http://www.adventurerace.lv/?DocID=488
Mahnadi

Mahnadi (sündinud 5. mail 2007) on emane lumeleopard, kes elas Tallinna loomaaias. Tallinna saabus ta märtsis 2009 Prantsusmaalt Amneville'i loomaaiast. Detsembris 2016 kolis Mahnadi koos oma kutsika Mileediga Klaipeda loomaaeda Leedus. 2011. aasta 30. aprillil tõi ta ilmale oma esimese kutsika, kuid hülgas ta. Hiljem kutsikas suri. Mahnadi paariline oli temast kaks aastat vanem Otto (2005-2019). 2012. aasta 23. aprilli õhtul ja järgnenud ööl sündis Mahnadil kaks emast ja üks isane kutsikas, kuid et ta ei saanud nende toitmisega hakkama, võtsid loomaaia töötajad kutsikad oma hoole alla. "Eraklik lumeleopardipaar". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. märts 2012. Vaadatud 22. aprillil 2012. Irbised kohanevad uue koduga Pealinn, 6. juuli 2009 "Lumeleopardid Tallinna loomaaias" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 9.02.2022. Vaadatud 9.02.2022. Lumeleopard Mahnadi poegis laupäeva, 30. aprilli hommikul[alaline kõdulink] Aprilli lõpus sündinud lumeleopardi kutsikas suri[alaline kõdulink] Irbised kohanevad uue koduga Pealinn, 6. juuli 2009 Pesakaamera Pilte Video Mahnadi kutsikatest
Settelünk

Settelünk (ka hiaatus, inglise hiatus) on katkestus setete ladestumises või ajavahemik, mille jooksul settinud setted või neist moodustunud settekivimid pole säilinud. Settelünk võib tekkida näiteks siis, kui seni merelise settimisega ala tõuseb tektooniliste liikumiste tõttu üle merepinna, mille käigus settimine asendub kulutusega. Settelünk väljendub kivimeis põiksusena. Settelünk on näiteks Ida-Eestis siluri ja devoni kihtide vahel.
Teism

Teism on usk transtsendentsesse Jumalasse, kes on maailma loonud ja juhib kõike selles toimuvat. Teism on usk isikulisse Jumalasse kui üleloomulikku olevusse, kellel on mõistus ja tahe ning kes kirjeldamatul viisil mõjutab kõiki materiaalseid ja vaimseid protsesse. Kõik maailmas toimuv on Jumala tahte teostumise märk. Nimetus "teism" tuleneb kreekakeelsest sõnast theos, mis tähendab "jumal". Sõna "teism" kasutas esimest korda Ralph Cudworth (1617–1688). Teism on erinevalt deismist seisukohal, et jumal kontrollib vahetult kõiki maailma sündmusi, ning väitab erinevalt panteismist, et jumal on muust maailmast kõrgemal. Teismi vastand on ateism. Pikemalt artiklis: Monoteism Monoteism on usk ainsasse, universaalsesse, kõikehõlmavasse Jumalasse. Monoteistlikud religioonid on judaism, kristlus ja islam Pikemalt artiklis: Polüteism Polüteism on usk arvukatesse võrdõiguslikesse jumalatesse, kellele on antud konkreetne kuju, nimi ja kultus. Jumalate hierarhia peegeldab ühiskondlikku tööjaotust, inimeste valitsemise ja allumise suhteid. Erinevatel jumalatel on erinevad funktsioonid ja atribuudid. Tuntud polüteistlikud religioonid olid Vana-Egiptuse ja Vana-Kreeka usundid. Tänapäeval on polüteistlikud religioonid hinduism ja sintoism. Thales (624–546 eKr) Sokrates (469–399 eKr) Aristoteles (384–322 eKr) Leonardo da Vinci (1452–1519) Christiaan Huygens (1629–1695) Thomas Jefferson (1743–1826) Carl Friedrich Gauss (1777–1855) Richard Owen (1804–1892) Abraham Lincoln (1809–1865) Alfred Russel Wallace (1823–1913) Charles Sanders Peirce (1839–1914) Kurt Gödel (1906–1978) Antony Flew (1923–2010) Ateism Deism Panteism Deism "Filosoofia leksikon" Tallinn: Eesti Raamat, eesti keelde tõlgitud 1985. Lk 318 https://www.biblestudytools.com/lexicons/greek/nas/theos.html https://www.britannica.com/topic/monotheism "Filosoofia leksikon", Tallinn: Eesti Raamat, eesti keelde tõlgitud 1985. Lk 247
Harri Koiduste

Harri Koiduste (sündinud 17. detsembril 1941 Tallinnas) on endine Eesti maadleja ja maadlustreener. Ta tuli 1965. aastal Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluses. Ta on maadlusklubi Juhan asutaja. Tema asutatud maadlusklubist on sirgunud Valeri Nikitin, Tarvi Thomberg, Ardo Arusaar, Olari Suislep, Madis Sihimets, Arkadi Viira, Karol Maurer. 2017 – Valgetähe V klassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Biograafia ESBL-is
Henn Põlluste

Henn Põlluste (sündinud 2. septembril 1952 Virtsus) on endine Eesti maadleja ja maadlustreener. Ta lõpetas aastal 1971 Tallinna Spordiinternaatkooli ja aastal 1980 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna. Kolmekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses – 1973., 1977. ja 1979. aastal Ta on võitnud Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1973. aastal. Rahvusvahelise klassi meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses – 1972. aastal. NSV Liidu juunioride meistrivõistlused 1971. aastal – 1. koht; 1972. aastal – 1. koht. NSV Liidu noorsoo meistrivõistlused 1971. aastal – 2. koht. NSV Liidu noorsoo mängud 1973. aastal – 3. koht. Ivan Poddubnõi mälestusvõistlused 1972. aastal – 1. koht (täitis rahvusvahelise klassi meistersportlase normi). Ta on olnud Eesti maadluskoondise treener ajavahemikes – 1979–1990; 2002–2008; 2010–... Ta oli Soome rahvuskoondise maadlustreener 1997–2000. aastal. Parimad õpilased – Marko Yli-Hannuksela, Valeri Nikitin, Tarvi Thomberg, Heiki Nabi, Juha Ahokas, Ardo Arusaar, Anar Zeinalov. 2006 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (Eesti maadluskoondise uuele tasemele tõstmise eest) 2012 – aasta treener 2013 – aasta treener 2013 – Valgetähe III klassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Biograafia ESBL-is
Deism

Deism on seisukoht, mille kohaselt Jumal on maailma loonud, kuid ei sekku selle toimimisse olevikus. See levis peamiselt 17.–18. sajandil koos valgustusega, eriti Inglismaal. Niisugune arusaam oli mõnikord jumalaeituse leebeks vormiks. Samuti võis deism tähendada seisukohta, et õige religioon on "loomulik religioon", mis tuleneb inimmõistusest ja inimloomusest ning millel pole pistmist ametlike kiriklike institutsioonidega. Deism üldiselt eitas müstikat, imesid ja ilmutust ning põhjendas religiooni mõistuse, loodusseaduste ja moraali kaudu. Laiemas mõttes tähendab deism erinevate jumalakäsituste kogumit. Deistide hulka ühes või teises tähenduses paigutatakse sageli Voltaire, Jean-Jacques Rousseau, John Locke ja Thomas Paine. Nimetus "deism" tuleneb ladinakeelsest sõnast deus, mis tähendab 'jumal'. Panteism Immanentne Pandeism Agnostitsism Ateism Animism Teism
Kardisport

Kardisport on motospordiala, kus sõidetakse neljarattaliste kartidega. Levinud kardiklassid Eestis ja sõitjate lubatud vanus: Cadet – 6–8 a Micro – 8–10 a Mini – 10–14 a Junior – 12–15 a Senior – alates 14 a DD2/KZ2 – alates 15 a Masters/KZ2 Masters – alates 32 a KZ2 Gentlemen – alates 44 a 2017 Kardispordi EMV üldjuhend.pdf Eesti Kardiliit Mis on kardisport? Eesti Autospordi Liit Eesti Kardiliit
Guinea

Guinea on riik Lääne-Aafrikas. See on endine Prantsusmaa asumaa (Prantsuse Guinea), mis iseseisvus 1958. aastal. Guinea piirneb läänes Guinea-Bissauga, põhjas Senegali ja Maliga, idas Elevandiluurannikuga, lõunas Libeeria ja Sierra Leonega ning edelas Atlandi ookeaniga. Riik jaguneb seitsmeks piirkonnaks ja üheks keskalluvusega linnaks: Piirkonnad jagunevad 33 prefektuuriks. 2014. aastal tabas Guinead Ebola viirushaiguse epideemia. ÜRO Lastefondi UNICEF-i 24. märtsi teate kohaselt oli Guineas Ebola viirusega nakatunud 80 inimest ja nendest haigusse surnud 59 inimest. WHO juunikuu statistika järgi on Aafrikas – Guineas, Sierra Leones, Libeerias ja veel mitmes riigis – registreerinud juba enam kui 500 Ebola viirusega nakatunud patsienti ja enam kui 300 surmajuhtumit. Guinea laht Guinea riigipeade loend Guinea jalgpallikoondis Maailmapanga andmebaas, vaadatud 8.04.2019. Maailmapanga andmebaas, vaadatud 22.10.2018. Maailmapanga andmebaas, vaadatud 27.05.2019. Inna-Katrin Hein. Ebola viirus jõudis Guinea pealinna. Postimees, 24. märts 2014. Matti Aivar Lind. Ebola viirus on täielikult kontrolli alt väljunud. Delfi, 22. juuni 2014. Armee haaras Guineas presidendi surma järel võimu, epl.ee, 23. detsember 2008 Hetlin Villak. Guinea senine nooremohvitser kuulutas end uueks riigipeaks EPL, 25. detsember 2008 Luure Keskagentuur, The World Factbook - Guinea (inglise keeles)
Rööplasumus

Rööplasumus on selliste kivimkehade (enamasti kihtide) lasumus, mille vahel ei ole põiksust. Rööplasumuses on näiteks kihid, mida moodustavad setted kuhjusid üksteise peale ajalise katkestuse ehk settelüngata.
Kulturism

Kulturism ehk atleetvõimlemine on raskejõustiku ala, mille puhul arendatakse keha ja lihaseid jõuharjutustega, kusjuures eesmärgiks ei ole mitte kehalise jõu kasvatamine, vaid lihaste vormimine ja lihaste massi suurendamine.[viide?]
Köievedu

Köievedu on rahvalik jõu- ja osavusmäng, millest on välja kasvanud ka sportlik võistlus. Kõige rohkem harrastasid köievedu meremehed, kellel igapäevases töös oli sageli vaja purjesid heisata ja langetada – mõlemat tehti köite sikutamise abil. Köit veavad kaks meeskonda, kes kumbki hoiab kinni köie ühest otsast. Köie keskpaik ja sellest kummalgi pool 2 meetri kaugusel olevad kohad märgistatakse riideribaga, keskpaik peab jääma maha märgitud joone kohale. Veetakse kolm korda, pärast iga vedu pooled vahetuvad. Võidab see meeskond, kes tõmbab vastase 2 meetri märgi kaks korda üle keskjoone. Köievedu oli 1900–1920 olümpiamängude kergejõustikuvõistluste kavas. Suurbritannia on ainsana saanud 2 kuldmedalit, ainsana 2 hõbemedalit ja kõige rohkem medaleid (5). 1904. aasta suveolümpiamängudel saavutasid USA meeskonnad kolmikvõidu ja 1908. aasta suveolümpiamängudel saavutas Suurbritannia kolmikvõidu. Tänapäeval koordineerib köievedu kui spordiala Rahvusvaheline Köieveoföderatsioon, millel on 53 liikmesriiki, sealhulgas kõik Baltimaad, Venemaa ja Rootsi, kuid mitte Soome, Norra ja Taani. Köievedajate loend Eesti Entsüklopeedia, 5. kd
Ungheni rajoon

Ungheni rajoon on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Moldova lääneosas. Piirneb läänes Rumeeniaga. Rajooni halduskeskus on Ungheni linn. Rajooni pindala on 1083 km². 2012. aasta 1. aprilli seisuga elas seal 119 005 inimest. Ungheni rajoon paikneb Moldova läänekeskosas. See piirneb Nisporeni, Călărași, Telenești, Sîngerei ja Fălești rajooniga ning Pruti jõega, mis on ühtlasi Moldova ja Rumeenia piiriks. Ungheni rajoon paikneb Kesk-Moldova platool, piirkonnale on iseloomulikud madalad mäed ja avarad orud. Ungheni rajoonis valitseb kontinentaalne kliima. Talved on pehmed ja lühikesed, suved soojad ja pikad. Aasta keskmine temperatuur varieerub 8–9 °C vahel. Keskmine sademete hulk aastas on 350–380 mm. Ungheni rajoonis on 31 valda. Rajooni halduskeskus on Ungheni linn, Moldova suuruselt seitsmes linn. Keskus paikneb Pruti jõe kallastel 110 kilomeetri kaugusel Moldova pealinnast Chișinăust. 2012. aasta alguses elas seal 38 100 elanikku. Linnad: Cornești, Ungheni Valdu: 31 Külasid: 41 1. jaanuaril 2012 elas rajoonis 119 005 inimest. Linnarahvastik moodustas elanikkonnast 34,5% ja maarahvastik 65,5%. Rajoonis on registreeritud üle 16 600 ettevõtte. Põllumajanduslikku maad on 49 970 ha (46,1% kogu territooriumist) ja metsa 28 800 ha. Peamised kasvatatavad kultuurid on teravili (nisu, kaer), mais, päevalill, raps ja soja. Tööealiste elanike osakaal rahvastikus on 61,8%. Vaatamisväärsused on muu hulgas Aleksandr Nevski kirik, Ungheni ajaloo- ja etnograafiamuuseum, Plaiul Fagului looduskaitseala, Pîrlița külamuuseum ja Semeni keskaegne sõjakindlus. Centre for State Information Resources “Registru”. Vaadatud 23.04.2012 Ungheni rajooni koduleht. Vaadatud 23.04.2012. Ungheni rajooni koduleht (rumeenia keeles)
Põiksus

Põiksus (inglise unconformity) on üksteisel lasuvate, kuid selgelt erineval ajal moodustunud kivimkehade vaheline piirpind. Mõnikord nimetatakse põiksust ka diskontinuiteedi- ehk katkestuspinnaks. Termin "põiksus" tuleb sellest, et teine-teisel pool põiksust asuvate kihtide kihipinnad (kui on tegemist kihiliste kivimkehadega) on tihti üksteise suhtes, enamasti tetooniliste liikumiste tagajärjel, nurga all ehk mitteparalleelsed. Täpsemalt nimetatakse sellist põiksust nurkpõiksuseks. Kivimkehad, mida eraldab põiksus, on üksteise suhtes põiklasumuses. Vastupidisel juhul, kui tegemist on ajalise katkestuseta moodustunud erinevate kivimkehadega, on nad omavahel rööplasumuses. Põiksust, mis on kristalsetest kivimitest koosneva ja settekivimitest koosneva kivimkeha vahel, nimetatakse litoloogiliselt heterogeenseks põiksuseks. Paralleelpõiksuseks nimetatakse põiksust, millest nii allpool asuvad kui ka peallasuvad kihid on horisontaallasumuses.
Olev Nisumaa

Olev Nisumaa (sündinud 29. novembril 1959 Vigalas) on maadlustreener. Ta on Eesti meistrivõistlustel võitnud motospordis 650 cm³ külgvankriga mootorrataste klassis 1987. aastal pronks- ja 1989. aastal hõbemedali. Tema treeningugrupist on sirgunud näiteks Tarvi Thomberg, Ardo Arusaar, Rait Thomberg ja Olari Suislep. Ta on maadlusklubi Juhan juhataja. Biograafia ESBL-is
Jüri Martenson

Jüri Martenson (ka Jüri Martensen, Georg Martensen ja Georg Martenson; 21. oktoober / 2. november 1867 Viljandi kihelkond – 20. jaanuar 1943 Unžlagi vangilaager, Gorki oblast, Venemaa) oli eesti vaimulik. Ta lõpetas aastal 1889 Tallinna Kubermangugümnaasiumi. Aastatel 1890–1898 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 2. juulil 1900 Gattšinas õpetajaks. Ta oli aastal 1900 Gattšinas adjunkt, Moloskovitsas (Ingerimaal) ja Smolenskis vikaarõpetaja, aastal 1901 vikaarõpetaja Tartu Maarja koguduses, aastatel 1902–1905 vikaarõpetaja Stavropolis ja 1905–1908 oli ta sama koguduse õpetaja. Aastatel 1909–1920 oli ta Võru Katariina koguduse õpetaja. Jäi 20. veebruaril 1920 tervislikel põhjustel emerituuri, pärast seda tegutses usuõpetajana Võru koolides. Kuni 1935. aastani oli ta 7. Jalaväerügemendi õpetaja ja kuni 1936. aastani Kaitseliidu Võru maleva propagandapealik. Martenson arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 ja saadeti Siberisse, kus ta esialgsetel andmetel aastal 1945 , uuematel, kommunismiohvrite andmebaasi andmetel 1943 suri. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Erik Amburger "Die Pastoren der evangelischen Kirchen Rußlands" vom Ende des 16. Jahrhunderts bis 1937 Ein biographisches Lexikon Institut Nordostdeutsches Kulturwerk Martin Luther Verlag 1998 Eesti Üliõpilaste Selts 1870-1905, Väljaandja Eesti Üliõpilaste Seltsi vanematekogu, New-York 1965 Kommunismiohvrite andmebaas
Euroopa vahistamiskäsk

Euroopa vahistamiskäsk (inglise: European Arrest Warrant lühend: EAW) on Euroopa Liidu liikmesriikides kehtiv vahistamise käsk, mis nõuab kehtiva vahistamiskäsu alusel liikmesriiki teise liikmesriigi jaoks arreteerima ja välja andma kuriteos kahtlustatavat või süüdimõistetut.
47 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | 20. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 50 eKr | 49 eKr | 48 eKr | 47 eKr | 46 eKr | 45 eKr | 44 eKr | ► | ►► Aasta 47 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. ... 23. juuni – Caesarion, Egiptuse kuningas 13. jaanuar – Ptolemaios XIII, Egiptuse kuningas
Solnetšnogorsk

Solnetšnogorsk (vene keeles Солнечногорск) on linn Venemaal Moskva oblastis, Solnetšnogorski rajooni keskus. Linna läbib Moskva-Peterburi maantee ja Moskva-Peterburi raudtee. Varem paiknes linna praegusel kohal Солнечная Гора (Päikeseline mägi) küla, mis kandis 1787. aastani nime Гомзино. Moskva-Peterburi raudtee ehituse käigus rajati 1851. aastal küla lähedusse Подсолнечный alev. 1928. aastaks olid küla ja alev sel määral kokku kasvanud, et nende põhjal moodustati uus asula - Solnetšnogorsk. Linna staatuse sai Solnetšnogorsk 1938. aastal. Linna pindala on 11 km² ja 2010. aastal elas seal 57 100 inimest. 1759. aastal valminud Päästja kirik 1879. aastal valminud endine zemstvo haiglahoone Mälestusmärk Vladimir Võssotskile Vaade linnale raudteelt Solnetšnogorski klaasivabrik Solnetšnogorski bussijaam
Klaviatuur (muusika)

Klaviatuur ehk klahvistik on muusikas klahvpilli osa. Klahvi vajutamisel tekib heli. Klahvid on järjestatud helikõrguse järjekorras: vasakul on madalamad (väiksema helisagedusega) ning paremal kõrgemad (suurema helisagedusega) helid. Tänapäevane klaviatuur koosneb tavaliselt valgetest ja mustadest klahvidest. Valged klahvid vastavad alushelidele ja mustad klahvid alushelide alteratsioonidele. Valged ja mustad klahvid kokku moodustavad kromaatilise helirea. Kromaatilist helirida tähistavad klahvid on rühmitatud tsükliliselt 12 kaupa. Iga kõrvutise klahvi vahe on pooltoon. 12-klahviliste tsüklite algusklahvide vahe on puhas oktav. Kõige varasem teadaolev klaviatuur oli vesiorelil. Manuaal
Aimur Säärits

Aimur Säärits (sündinud 10. juulil 1968 Tartus) on Eesti maadleja ja treener. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli kehakultuuri erialal 1993. aastal. Ta on 7-kordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1992, 1994, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001). 2003. aastal võitis ta Eesti meistrivõistlustel vabamaadluses esikoha. 1993. aastast alates on ta Jõgeva raskejõustikuklubi Ramm treener. Parimad õpilased Herkin Malm, Vardo Malm, Krister Tamm, Meelis Barbo, Viljo Kokla, Tõnu Tammearu, Kristin Lepp ja Kätri-Avelin Säärits "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. august 2011. Vaadatud 17. veebruaril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Biograafia ESBL-is
Ants Nisu

Ants Nisu (sündinud 30. jaanuaril 1950 Kuressaares) on Eesti maadleja ja treener. Ta on viiekordne Eesti NSV meister Kreeka-Rooma maadluses (kehakaalud kuni 90 kg – 1969, 1970, 1971, 1974. aastal ja absoluutkaalus 1974. aastal) Ta on kolmekordne veteranide maailmameister Kreeka-Rooma maadluses – 2004, 2006 ja 2011. aastal. 1976 Leningrad – 4. koht (90 kg); Ivan Poddubnõi mälestusvõistlused 1975. aastal – 1. koht 1976. aastal – 1. koht Ta oli aastatel 1990–1992 Eesti maadluskoondise peatreener. Parim õpilane – Madis Õunapuu. Biograafia ESBL-is
Toon

Toon on mitmetähenduslik sõna: toon on muusikas: toon ehk tervetoon on helikõrguste intervall, mis on alates Aristoxenosest üldises praktilises muusikalises keelekasutuses suure sekundi sünonüümiks toon on siinustoon ehk siinusheli ehk ühe siinusekujulise helilaine poolt tekitatav lihtheli. toon on kõnekeeles muusikaline heli ehk helikõrguslik heli. toon on kõnekeeles muusikainstumendi abil tekitatava heli kvaliteet. toon on rahvapäraselt regiviis. toon on keeleteaduses Värvitoon
Ivankivi rajoon

Ivankivi rajoon oli haldusüksus (rajoon) Ukrainas Kiievi oblastis. Ta piirnes põhjas Valgevenega. Rajoonis asus Tšornobõli linn ja 27 valda. Rajooni keskus oli Ivankivi alev. 1988 liideti rajooniga endise Tšornobõli rajooni alad, kust elanikud on evakueeritud. 2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Ivankivi rajoon Võšhorodi rajooniga. Fenevõtši Hotševa Obuhhovõtši Orane Prõbirsk Rudnja-Sõdorivska Strahholissja Sukatši Чисельність наявного населення України на 1 січня 2019 року, vaadatud 1.07.2019.
MediaWiki

MediaWiki on tarkvara Viki-tüüpi veebisaitide jaoks. See kirjutati Vikipeedia ja muude Wikimedia projektide jaoks, kuid ka teised vikid kasutavad seda. MediaWiki tarkvara kirjutatakse ja levitatakse GPL litsentsi alusel. MediaWiki on tüüpiline LAMP-platvormile rajatud tarkvara. Tarkvara käitatakse Linux operatsioonisüsteemil, kasutades veebiserverit. Andmete salvestamiseks on MySQL andmebaas ja tarkvara on kirjutatud PHP programmeerimiskeeles. Kuigi algselt rajati see kasutama Linuxit ja Apache'i, töötab MediaWiki kõigis operatsioonisüsteemides ja kõigil veebiserveritel, millel töötavad MySQL ja PHP. Nii kasutab Wikimedia Foundation praegu ka Vikipeedia käitamiseks oma serverites hoopiski Apache'i asemel parandatud BSD litsentsiga lighttpd'd ja MySQL-i asemel selle arendust MariaDB-d. Teadmusjuhtimine lighttpd MediaWiki koduleht Translatewiki.net – MediaWiki lokaliseerimise viki Filateelia.ee viki Hinnavaatlus.ee Viki Kuutõrvaja Lambda.ee Lohewiki Pingviini Viki Eesti GTAV.ee Kommuun
Einar Kont

Einar Kont (sündinud 9. novembril 1964 Tartus) on Eesti endine maadleja. Ta on viiekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1988, 1989, 1990, 1994, 1995) 1992 Kopenhaagen – 11. koht (74 kg) Läänemere mängud Tallinn 1993. aasta – 1. koht (74 kg); Biograafia ESBL-is
Gneiss

Gneiss on gneisilise tekstuuriga kõrge astme moondekivim. Sõna "gneiss" päritolu ei ole selge. On väidetud, et see tuleb keskülemsaksa sõnast gneist ('sädelema'). Gneisis vahelduvad kihid, milles mineraaliterad moodustavad suunatud tekstuuri, kihtidega, milles teradel on valdavalt isomeetriline kuju, nii et eelistatud orientatsioon puudub. Selline tekstuur annabki gneisile iseloomuliku vöödilise välimuse. Suunatud tekstuur on reeglina vähem kui pooltel gneisi koostises olevatest mineraaliteradest. Gneiss on regionaalse moonde kivim. See sisaldab enamasti peamiselt kvartsi ja päevakivi, kuid koostis ei ole gneisi määramisel põhiline. Gneisile on olemuslikud moondeaste ja gneisiline väljanägemine. Gneiss on regionaalse moonde lõppetapp. Gneisi algmaterjal on enamasti savi või muda. Selle mattumisel ja tihenemisel tekib settekivim savikilt, mille moondumise saadus on kilt. Kilt moondub edasi kristalseks kildaks, mis omakorda rõhu ja temperatuuri edasisel tõusmisel muutubki gneisiks. Gneiss võib tekkida ka muul viisil, kuid selline teke on kõige tavalisem. Et nimetus "gneiss" ei ütle iseenesest koostise kohta midagi, lisatakse mõnikord põhinimetuse ette gneisis valdava mineraali nimetus, näiteks "küünekivigneiss". Nimetuse esimene pool võib viidata ka struktuurile (silmisgneiss), kivimilisele koostisele (granitoidne gneiss) jne. Mõnikord on keeruline eristada gneissi ja migmatiiti, sest osaliselt üles sulanud gneiss ongi migmatiit. Samas pole ühemõtteliselt määratud, mil määral peab gneiss olema üles sulanud, et olla migmatiit. Seetõttu kasutatakse sellist kiviminimetust nagu migmatiseerunud gneiss. Ortogneiss on gneiss, mis on tekkinud tardkivimist, aga paragneiss on gneiss, mis on tekkinud settekivimist. Leelispäevakivi läätseliste porfüroblastidega gneisi erim on silmisgneiss. Mõned maailma kõige vanemad kivimid kuuluvad gneisside hulka. Need on tekkinud juba arhaikumis kuni 4 miljardit aastat tagasi. Kuid sugugi kõik gneisid ei ole nii vanad: tuntakse ka uusaegkonna gneisse.
Poom

Poom on mitmetähenduslik sõna: Poom on purjelaeva masti tagaküljel paiknev rõhtpuu purje alaliigi pingutamiseks. Poom on pikk ja kitsas, aluspinnast kõrgemal asuv ümara või kandilise ristlõikega võimlemisriist tasakaaluharjutusteks. Poom on pakk või pikk puu töövahendina või seadeldise osana, näiteks millegi üles kangutamiseks, võllapoom, kangapoom. Poom on perekonnanimi.