2. detsember

2. detsember on Gregoriuse kalendri 336. päev (liigaastal 337. päev). Juliuse kalendri järgi 19. november (1901–2099). 1869 – esimene vedur sõitis Tallinna sadamast Balti jaamani. 1889 – Tartu ülikooli põhikirja muutmisega likvideeriti ülikooli autonoomia ja privileegid, mitme kõrge ametikoha (rektori, prorektori jt) valitavus asendati nende määramisega, üliõpilastele tehti kohustuslikuks kanda riietusvormi. 1900 – Tartus toimus Aleksander Lätte sümfooniaorkestri esimene kontsert.. Kavas olid F. J. Haydni "Oxfordi sümfoonia", F. Schuberti "Lõpetamata sümfoonia" ja avamäng "Rosamunde" ning avamäng L. Cherubini ooperile "Lodoiska" 1903 – Tartus hakkas Peeter Speegi toimetusel ilmuma sotsiaaldemokraatlik ajaleht Uudised. 1928 – Tallinnas avati Balti rügemendi mälestussammas. 1930 – Tallinna linnavalitsus kiitis põhimõtteliselt heaks kava ehitada Tallinna krematoorium. 1934 – Johan Kõpp valiti ühehäälselt Tartu Ülikooli koguduse õpetajaks. 1935 – Rumeenia saadik Gheorghe Davidescu esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile. 1409 – avati Leipzigi Ülikool. 1804 – Notre Dame'i katedraalis krooniti Napoleon I Prantsusmaa keisriks. 1805 – Kolmanda koalitsiooni sõda: Austerlitzi lahingus purustasid Napoleon I väed Vene-Austria koalitsiooni väed. 1823 – USA president James Monroe deklareeris oma läkituses Kongressile, et Ameerika Ühendriigid on vastu igasugusele Euroopa võimu edasisele laienemisele Ameerikas. Seda pöördumist on hakatud nimetama Monroe doktriiniks. 1848 – Franz Joseph I sai Austria keisriks. 1851 – Prantsuse II Vabariigi president Charles Louis Napoléon Bonaparte teostas riigipöörde. 1852 – Charles Louis Napoléon Bonaparte krooniti Napoleon III-na Prantsusmaa keisriks. 1859 – poodi üks abolitsionistide juhte John Brown. 1901 – American Safety Razor Company (hilisem The Gillette Company) esitles žiletti. Tootmine algas 1903. aastal, mil müüdi 51 pardlit ja 168 žiletitera. 1920 – Aleksandroopoli rahuga lõppes Türgi-Armeenia sõda. 1939 – avati LaGuardia lennujaam. 1942 – füüsik Enrico Fermi viis Manhattani projekti raames Chicago Ülikoolis läbi esimese juhtud tuumaahelreaktsiooni. Sellega algas tuumaenergia ajastu. 1956 – Fidel Castro ja Ernesto Che Guevara maabusid koos 80 26. Juuli Liikumise revolutsionääriga Ida-Kuubas. Sellega algas Kuuba revolutsiooni sissisõda diktaator Fulgencio Batista vastu. 1971 – moodustati Araabia Ühendemiraadid. 1975 – Laose kodusõda: kukutati monarhia ja kuulutati välja Laose Rahvademokraatlik Vabariik. 1976 – Kuuba presidendiks sai Fidel Castro. 1982 – Ameerika Ühendriikides Utah' ülikooli kliinikus viidi läbi esimene edukas kunstsüdame siirdamine. 1988 – Benazir Bhuttost sai Pakistani peaminister. Ta oli esimene naisriigijuht islamimaailmas. 1991 – esimestena tunnistasid Ukraina iseseisvust Kanada ja Poola. 1993 – Medellínis lasti haarangu käigus maha Colombia narkoparun Pablo Escobar.  Pikemalt artiklis Sündinud 2. detsembril 1846 – Pierre Waldeck-Rousseau, Prantsuse jurist ja poliitik, peaminister 1891 – Otto Dix, saksa maalikunstnik 1909 – Walenty Kłyszejko, Eesti-Poola korvpallur ja treener 1923 – Maria Callas, kreeka ooperilaulja 1944 – Ibrahim Rugova, Kosovo 1. president 1946 – Gianni Versace, itaalia moedisainer 1950 – Martin Veinmann, eesti näitleja 1962 – Tracy Austin, USA tennisist 1968 – Lucy Liu, USA filminäitleja 1969 – Pavel Loskutov, Eesti maratonijooksja 1973 – Jan Ullrich, saksa jalgrattur 1973 – Monica Seles, tennisist 1978 – Alo Kõrve, eesti näitleja 1978 – Nelly Furtado, Kanada laulja 1981 – Britney Spears, USA laulja 1998 – Juice Wrld, USA laulja  Pikemalt artiklis Surnud 2. detsembril 1547 – Hernán Cortés, Hispaania maadeavastaja ja vallutaja 1594 – Gerardus Mercator, flaami kartograaf 1814 – markii de Sade, prantsuse kirjanik 1932 – Georg Lasson, sakslasest protestantlik teoloog 1941 – Edward Rydz-Śmigły, Poola sõjaväelane 1944 – Filippo Tommaso Marinetti, itaalia luuletaja 1963 – Thomas J. Hicks, ameerika kergejõustiklane 1968 – Adamson-Eric, eesti maali- ja tarbekunstnik 1977 – Alma Aavik, eesti õpetaja 1990 – Sergio Corbucci, itaalia filmilavastaja 1993 – Pablo Escobar, Colombia narkoparun 2020 – Valéry Giscard d'Estaing, Prantsusmaa poliitik, riigi president aastatel 1974–1981 Araabia Ühendemiraatide rahvuspüha Laose rahvuspüha Tallinna maksimumtemperatuur +8,5 °C (1914) Tallinna miinimumtemperatuur –19,8 °C (1882) Tartu maksimumtemperatuur +7,8 °C (1898) Tartu miinimumtemperatuur –22 °C (1902) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 142 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 155 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 161 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 163 Spang, Joseph P. (1951). Look Sharp! Feel Sharp! Be Sharp!. Boston, Massachusetts: Newcomen Society of England.