laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pornograafilise sisuga ja vägivalda või julmust propageerivate teoste ekspertkomisjon

Pornograafilise sisuga ja vägivalda või julmust propageerivate teoste ekspertkomisjon (argikeeles ka pornokomisjon) on Kultuuriministeeriumi juures asuv komisjon, mille ülesanne on määratleda, kas hindamiseks esitatud teos on pornograafilise sisuga, vägivalda või julmust propageeriv. Komisjon on loodud ja toimib "Pornograafilise sisuga ja vägivalda või julmust propageerivate teoste leviku reguleerimise seaduse" ning kultuuriministri töökorra alusel. Seaduse järgi on pornograafia selline kujutamisviis, mis teisi inimlikke seoseid kõrvale või tagaplaanile jättes seksuaalsed toimingud labaselt ja pealetükkivalt esiplaanile toob. Seaduse järgi on teos vägivalda või julmust propageeriv juhul, kui enesekaitseliselt õigustatud piire ületava vägivalla või julmuse kujutamine toimub heakskiitval viisil, eesmärgiga levitada inimeste hulgas vägivaldset või julma käitumist. Komisjoni kuuluvad 7. veebruari 2018 seisuga: Kultuuriministeeriumi spordiosakonna nõunik Margus Klaan (esimees) Kultuuriministeeriumi kunstide asekantsler Hillar Sein; Eesti Kunstnike Liidu esindaja Jaan Elken; Eesti Kinoliidu esindaja Heiki Ernits; Sotsiaalministeeriumi võrdsuspoliitikate osakonna nõunik Marion Pajumets; Haridus- ja Teadusministeeriumi e-teenuste osakonna juhataja Kristel Haiba-Rillo; Eesti Lastekaitse Liidu juhataja Tõnu Poopuu; Eesti Lastekaitse Liidu esindaja Malle Hallimäe; Politsei- ja Piirivalveameti esindaja Pille Alaver; Eesti Autoriõiguste Kaitse Organisatsiooni esindaja Erik Mandre. Juhtumeid eksperdikomisjoni menetluses: 1998 – 1 1999 – 1 2000 – 3 2001 – 5 2002 – 1 2003 – 2 2004 – 2 2006 – 1 2008 – 4 2009 – 1 2013 – 1 2014 – 1 Ülevaade kultuuriministeeriumi pornokomisjoni töö kohta aastate lõikes err.ee, 25.01.2015. Pilk pornokomisjoni «mustale nimekirjale» postimees.ee, 7. jaanuar 2017
Aeg (singel)

"Aeg" on Ott Leplandi singel. Laulu autor on Ott Lepland. Loo on produtseerinud Bert Prikenfeld. VIDEO: Aeg Youtube.com SÕNAD: Aeg Sasslantis.ee
Eurasier

Euraas(ia)lane on Saksamaalt pärinev koeratõug. Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas järgmist: „Enesekindel, rahulik, vastupidav ka kõrgendatud ärritajate suhtes, valvas ja tähelepanelik ilma erilise haukumisvajaduseta; tugev side oma perega; võõraste suhtes eemalehoidlik, olemata agressiivne; ilma jahikireta.“ Pildid Kutsikas Koer Tallinnas "Eurasier" (pdf) (inglise). FCI. Vaadatud 7. veebruaril 2018. "Eurasier" (pdf). EKL. Vaadatud 7. veebruaril 2018. Desmond Morris: Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3 Eurasier koer.ee saidil The Origins and History of the Eurasier
Sacramento

Sacramento on Ameerika Ühendriikide California osariigi pealinn ja Sacramento maakonna halduskeskus. See asub Sacramento jõe ja American Riveri liitumiskohas Central Valley põhjaosas, mis on tuntud Sacramento Valleyna. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 524 943. Aastal 2010 oli elanikke 466 488. See on elanike arvult osariigi kuues linn ja osariikide pealinnadest üheksandal kohal. Linna peetakse üleujutustest eriti ohustatuks. USA suurlinnadest on veelgi ohtlikumas seisus üksnes New Orleans. Sacramento kohale jõudis esimese eurooplasena Hispaania maadeuurija Gabriel Moraga kas 1799 või 1808. Ta oli vaimustuses selle koha ilust ja andis talle nimeks Sacramento sakramendi järgi. Praeguse linna kohale rajas asunduse 1839. aastal Šveitsi immigrant John Sutter. Asula tekkis tema rajatud Sutter's Forti ümber. California kullapalaviku ajal oli linn tähtis kaubanduslik ja põllumajanduslik keskus ning koormavankrite, postitõldade, jõelaevade, telegraafiliini, Poniekspressi ja esimese mandrivahelise raudtee lõppjaam. Sacramento sai linnaõigused 27. veebruaril 1850. Aastal 1854 sai Sacramento California osariigi pealinnaks. Lisaks valitsusteenustele on teised tähtsamad majandusallikad toiduainetööstus ja tervishoiutööstus. Sacramentos või selle eeslinnades tegutsevad 1947. aastal asutatud California Osariigi Ülikool Sacramentos ja 1908. aastal asutatud California Ülikool Davises. Sacramento korvpallimeeskond Sacramento Kings mängib liigas NBA. Sacramentos on vahemereline kliima. Aasta keskmine õhutemperatuur on +16,2 °C. Kõige palavama kuu, juuli, keskmine temperatuur on +24,1 °C, kõige külmema kuu, detsembri, keskmine temperatuur on +7,7 °C. Aastas sajab keskmiselt 470 mm sademeid. Need jaotuvad väga ebaühtlaselt. Kõige sajusemad kuud on jaanuar (93 mm) ja veebruar (88 mm), kõige kuivemad juuli (0 mm) ja august (1 mm). Kõige rohkem sajupäevi on jaanuaris (10,3) ja detsembris (9,9), kõige vähem juulis (0) ja augustis (0,3). Lund sajab linnas harva. Seda juhtus näiteks 7. detsembril 2009 ja enne seda viimati 28. jaanuaril 2002. 1992. aasta veebruaris sadas Sacramentos 16 päeval järjest. Nende päevade jooksul langes 163 mm sademeid. Kuid 20. aprillil 1880 sadas linnas üheainsa päeva jooksul 184 mm vihma. Aastas paistab päike keskmiselt 3614 tundi. Kõige päikesepaistelisemad kuud on juuli (440 tundi) ja juuni (420 tundi), kõige pimedamad detsember (143 tundi) ja jaanuar (146 tundi). Sacramento on juulikuus maailma kõige päikesepaistelisem koht: päike särab seal 98% võimalikust ajast. Sacramentol on kaksteist sõpruslinna: California indiaanimuuseum 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. http://www.nytimes.com/2011/07/03/magazine/sacramento-levees-pose-risk-to-california-and-the-country.html "Sacramento, California". Sister Cities International. Originaali arhiivikoopia seisuga 21. veebruar 2015. Vaadatud 21. veebruaril 2015. Sacramento linna koduleht
Jegor Jakovlev

Jegor Jakovlev (vene Егор Владимирович Яковлев; 14. märts 1930 Moskva – 18. september 2005 Moskva) oli vene ajakirjanik. Ta sündis aastal 1930 Moskvas. Ta lõpetas Moskva Riikliku Ajaloo ja Arhiivinduse Instituudi. Seejärel tegutses ajakirjanikuna. Jegor Jakovlev suri 18. septembril 2005 Moskvas, ta on maetud Novodevitšje kalmistule. Tema poeg on ajakirjanik Vladimir Jakovlev (sündinud 1959)
Port Arthur

Port Arthur on mitme asula nimi: Port Arthur (Ontario), linn Kanadas Ontario provintsis Port Arthur (Texas), linn USA-s Texase osariigis Port Artur on Hiina sadamalinna Lüshun ajalooline nimi Port Arturi kaubanduskeskus
Sacramento (täpsustus)

Sacramento on sõna hispaania ja portugali keeles, mis tähendab 'sakrament'. See on laialt levinud kohanimi piirkondades, kus neid keeli räägitakse või on ajalooliselt räägitud. Tõenäoliselt tuntuim neist kohtadest on Sacramento linn Ameerika Ühendriikide California osariigis. Muud linnad ja geograafilised objektid, mis kannavad sama nime, on loetletud allpool. Sacramento – linn Ameerika Ühendriikide Colorado osariigis Sacramento – linn Ameerika Ühendriikide Illinoisi osariigis Sacramento – linn Ameerika Ühendriikide Kentucky osariigis Sacramento – linn Ameerika Ühendriikide Nebraska osariigis Sacramento – linn Ameerika Ühendriikide New Mexico osariigis Sacramento – linn Ameerika Ühendriikide Pennsylvania osariigis Sacramento – linn Brasiilia Minas Geraisi osariigis Sacramento – linn Mehhiko Chihuahua osariigis Sacramento – linn Mehhiko Coahuila osariigis Sacramento – linn Portugali Lissaboni regioonis Sacramento jõgi – pikim jõgi Ameerika Ühendriikide California osariigis Sacramento maakond – haldusüksus Ameerika Ühendriikide California osariigis Sacramento org – org Ameerika Ühendriikide California osariigis, moodustab osa California keskorust "Sacramento (A Wonderful Town)" (eesti keeles kasutatud pealkirja "Sacramento") on ansambli Middle of the Road 1972. aasta hittsingel.
Gabriel Jesus

Gabriel Fernando de Jesus (sündinud 3. aprillil 1997 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa kõrgliiga klubis Arsenal ja Brasiilia jalgpallikoondises. Gabriel Jesus alustas klubikarjääri Brasiilia kõrgliigaklubis Palmeiras. Ta valiti 2015. aastal Brasiilia kõrgliiga parimaks uustulnuks. Samal aasta tuli ta meeskonnaga Copa do Brasili võitjaks. Järgmisel aastal aitas ta Palmeirasel pärast kahte aastat tulla taas Brasiilia meistriks ning ta valiti kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks. 2017. aasta jaanuaris liitus ta 32 miljoni euro eest Premier League'i klubiga Manchester City. Seal mängis ta viis ja pool hooaega. Manchester City meeskonnas lõi ta 95 väravat, millest 58 Inglismaa kõrgliigas. Tema kõige resultatiivsem hooaeg Manchester Citys oli 2019/20, mil ta lõi 23 väravat, millest 14 Premier League'is. Manchester Cityga tuli ta Inglismaa meistriks neli korda. 2022. aasta juulis sõlmis ta lepingu Arsenaliga. Gabriel Jesus esindas Brasiilia noortemeeskonda 2015. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel, kus võideti hõbemedal, ja 2016. aasta suveolümpiamängudel, kus finaalis võideti Saksamaad. Debüüdi rahvuskoondises tegi ta 2016. aasta septembris. Esimese värava Brasiilia koondise särgis lõi ta 1. septembril 2016 MM-i valikmängus Ecuadori vastu. 2019. aastal võitis ta Brasiilia koondisega Copa América. Palmeiras Campeonato Brasileiro Série A: 2016 Copa do Brasil: 2015 Manchester City Premier League: 2017–18, 2018–19, 2020–21, 2021–22 FA Cup: 2018–19 EFL Cup: 2017–18, 2019–20, 2020–21 FA Community Shield: 2018, 2019 "Arsenal complete Gabriel Jesus signing". Arsenal F.C. Arsenal Media. 4. juuli 2022. Vaadatud 4. juulil 2022.  Gabriel Jesus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
KOP

KOP võib tähendada järgmist: KOP, Eesti ansambel - Kõik Omad Poisid Kansallis-Osake-Pankki, Soome pank Kohaliku omaalgatuse programmi
Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi presidentide loend

Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi presidendid valitsesid de facto perioodil 1991–1999 suurt osa Tšetšeenia territooriumist. Viimased presidendivalimised toimusid 27. jaanuaril 1997, hilisemad presidendid on ametisse nimetatud tšetšeenide relvarühmituste nõukogu poolt. Tšetšeeni Vabariigi riigipeade loend Itškeeria Tšetšeeni Vabariik Tšetšeeni Vabariik
Mihkel Reinsalu

Mihkel Reinsalu (sündinud 13. aprillil 1964) on treener, ärikoolitaja ja juhtimiskonsultant. Reinsalu on lõpetanud 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna[viide?] ning töötanud 12 aastat korvpallitreenerina. Kahel hooajal oli ta Eesti rahvusnaiskonna peatreener[viide?]. Koolitajana tegutseb alates 2003. aastast. Ta on lõpetanud Drakadeemia Erakoolis näitekirjanike baaskursuse.[viide?] Ta on Rootsi Moreno Instituudist saanud grupiteraapia sertifikaat Director of Psychodrama, Certified Practitioner[viide?]. Reinsalu on Diamond Power Index® ja Power Intelligence® sertifitseeritud coach[viide?]. Reinsalu on olnud ajalehe Eesti Päevaleht vastutav väljaandja ja peadirektor[viide?] ning Artist Siseraadiod OÜ tegevjuht, juhtinud Äripäeva Akadeemiat[viide?]. Reinsalu on töötanud Coop Eesti juhtide arengu- ja järelkasvuprogrammi koolitajana. Ta on töötanud ka Raadio 2-s. Reinsalu on koolitus- ja konsultatsioonifirma Teadmiste Instituut OÜ rajaja, omanik ja juht, Lastele MTÜ omanik ja juhatuse liige ning LKM Talent Group partner.
Kristi Sääsk

Kristi Sääsk (sündinud 18. juunil 1973) on eesti luterlik vaimulik. Ta lõpetas 1991. aastal Suure-Jaani Keskkooli ja 2007. aastal EELK Usuteaduse Instituudi. Sääsk ordineeriti 27. aprillil 1997 diakoniks ja 5. juunil 2007 õpetajaks. Aastatel 1997–2007 oli ta Suure-Jaani koguduse diakon ja 2007–2018 Suure-Jaani koguduse õpetaja. Aastatel 2018–2022 tegi ta vaimulikutööd Saksamaal: aastajagu oli ta vabatahtlik töötegija Mariaõdede õeskonnas Darmstadtis ja kolm aastat oikumeeniline töötegija Württembergi evangeelse kiriku misjoni-, oikumeenia ning arendusteenistuses. 2023. aasta juunis valis EELK Koeru Maarja-Magdaleena koguduse nõukogu Kristi Sääse ühehäälselt Koeru koguduse õpetajaks, ta asus ametisse 1. augustist 2023. Sääsk on aastast 2015 SA Laagrikeskus Talu nõukogu liige ja EELK Kristliku kasvatuse komisjoni liige ning oli 2013–2017 EELK Kirikukogu liige. EELK vaimulike leksikon
Teerull

Teerull on teedemasin, mida kasutatakse teekatte (nt asfaldi), killustikust aluskihi, muldkeha pinnase vms tihendamiseks.
Ilmar Vahe

Ilmar Vahe (15. september 1922 – 3. detsember 1976) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane. Teise maailmasõja ajal oli ta Eesti Laskurkorpuse ohvitser. 1960.–1970. aastatel oli ta EKP Tartu Rajoonikomitee esimene sekretär. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VII ja VIII koosseisu saadik ja VIII Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja Arnold Koopi asetäitja.. 18. detsembrist 1968 4. juulini 1975 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. EESTI NSV ÜLEMNÕUKOGU OTSUS Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja asetäitjate valimise kohta. EESTI NÕUKOGUDE SOTSIALISTLIKU VABARIIGI ÜLEMNÕUKOGU JA VALITSUSE TEATAJA, 29. aprill 1967 Nr. 19 (76), Art 150 Kalmistute register HAUDI Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Ilmar Vahe, Eesti Laskurkorpuse ohvitser (1947) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV Ülemnõukogu saadikukandidaat, EKP Tartu Rajoonikomitee esimene sekretär Ilmar Vahe (1967) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. EKP Tartu Rajoonikomitee esimene sekretär Ilmar Vahe (1971)
Harald Stunde

Harald Stunde (18. jaanuar 1899 Narva – 28. veebruar 1942 Porto Alegre) oli Eesti lendur. 6. oktoobril 1920 sai temast Ühendkuningriigi Kuningliku Aeroklubi lendur, lenduritunnistus nr 7885. Sama aasta 9. oktoobrist oli ta Eesti sõjaväe lennurühma lendur. 1925. aastal töötas Harald Stunde Aeronaudi piloodina. 1926. aastal lendas ta reisilennukiga tänava kohal traatidesse ja kukkus koos reisijatega alla. Kõik inimesed küll pääsesid eluga, aga Stunde jäi süüdi ja ta tundis, et pind jalgade all hakkab põlema, nii sündis otsus Eesti tolm jalgadelt pühkida. 1926. aastal siirdus Stunde Saksamaale, kus astus Junkersi firma teenistusse ja lendas Klaipeda-Kaunase-Königsbergi liinil. Saksamaalt siirdus Stunde Argentinasse, 1927. aastal võeti ta tööle lennufirmasse Lloyd Aereo Bolivano liinilendurina. Alates 21. märtsist 1932 oli ta Brasiilia lennufirma Varig piloot ja alates 19. juunist 1938 lennufirma Varig vanempiloot (chiefpilot[küsitav]). Stunde oli esimene eestlane, kes üht tüüpi lennukiga (Junkers F13) oli 1938. aasta suveks lennanud miljon kilomeetrit, olles Junkersis selleks ajaks töötanud 12 aastat. Stunde hukkus 28. veebruaril 1942 lennukatastroofis Sao Joao lennuvälja lähistel, temast jäi maha Eestist pärit abikaasa Alice Petersen ja poeg Tarmo. https://www.postimees.ee/1698063/eestlased-brasiilia-paikese-all-luhtunud-lootused-ja-peadpooritav-edu
Urbino Venus

"Urbino Venus" on Itaalia kunstniku Tiziani õlimaal, mis valmis 1534. aastal. Maalil on kujutatud noort naist kanapeel lamamas. Maal asub praegu Firenzes Uffizi galeriis. "Urbino Venus" sarnaneb tugevasti 24 aastat varem Giorgionega koostöös maalitud "Magava Venusega", kuid erinevalt esimesest on siinne Venus kolinud välitingimustest siseruumi, kanapeele renessanslikus palees. Just oma intrigeeriva pilgu tõttu peetakse Tiziani "Urbino Venust" üheks esimeseks erootilise alatooniga aktimaaliks. Tiziani "Urbino Venus" oli inspiratsiooniks Edouard Manet' skandaalseks tööks "Olympia" 1863. aastal. Venus on kolinud siseruumidesse diivanile, vaadates vaatlejale silma igasuguse häbitundeta. Esmakordselt kohtub vaataja jumalannaga argipäevases situatsioonis. Venusele ei puhu enam mütoloogilised tegelased tuult ning võrreldes Botticelli Venust Tiziani omaga, on näha, et kuigi selle teose põhieesmärk on renessansile kohaselt pakkuda vaatajale esteetilist kogemust, on sellel esmakordselt ka erootiline alatoon: Tizian muutis siiani süütu alastuse millekski erootiliseks ja intrigeerivaks. Kuid samas ei mõju see erootilisus groteskselt. Kui Botticelli Venus on veel nooruslikult arglik, suunates oma pilgu maha, ei häbene Tiziani Venus oma vaatajatega kontakti astuda – ta on teadlik oma ilust. Lamava naise pilk on julge, kuid selles peitub naiselik hellus ja armastus. See pilk muudab kohati tavatu ja ebamugava stseeni sümpaatseks ning isegi lummavaks. Lamav naine nagu ootaks, et vaataja astuks tema hedonistlikku maailma ning veedaks kasvõi tunnikese tema seltsis. Diivanil lamab naise jalgade juures ka koer, mis tähendab truudust, rõhutamaks, et kuigi vaatajale otsa vaatav naine on häbematult alasti, on ta siiski oma armastuses lojaalne. Teosele lisab sümpaatsust ka mahedate, soojade toonide kasutamine ning üldine kokkusulavus figuuride vahel.
Charlotte Dujardin

Charlotte Susan Jane Dujardin on (sündinud 13. juulil 1985) Briti ratsasportlane (koolisõitja).
Stymphalose linnud

Stymphalose linnud olid vanakreeka mütoloogias Arkaadias Stymphalose järvel elavad linnud, kelle tapmine oli Heraklese kuues vägitöö (antiigileksikoni järgi neljas). Stymphalose linnud surmasid oma sulgede nagu nooltega inimesi ja loomi, kes järvele liginesid. Nad olid Arese lemmikloomad. Nad toitusid tera- ja puuviljast, peamiselt inimeste põldudel ja aedades, paljunesid kiiresti ning viisid sellega kogu ümbruskonna meeleheitele. Nende sõnnik oli samuti mürgine. Herakles ehmatas linnud lendu. Ehmatamiseks andis Athena talle vasksed löökpillid, mille oli valmistanud Hephaistos. Seejärel lasi Herakles linnud maha. Mõned neist jäid ellu, ent rändasid Musta mere rannikule ega tulnud enam iial Kreekasse tagasi. Seevastu olevat linnud nad argonaute, kes nende kodusaare lähedalt möödusid. Tollal olid laevade sõudjad ülaltpoolt kaitseta. Phineuse soovitusel varjasid ülejäänud laevamehed sõudjaid kilpidega, lasid linde nooltega ja tekitasid valju müra, et linde peletada. Kokkuvõttes ei suutnud linnud argonautidele suurt kahju tekitada. Selle loo mälestamiseks lõi Zeus Amburi ja Noole tähtkuju. Nool on sihitud amburi poolt vaadates Kotka tähtkuju poole. Kui Päike on Amburi tähtkujus, siis tõusevad Lüüra, Kotka ja Luige tähtkuju. Sel ajal algab Kreekas vihmaperiood ning paljud varem kuivad kohad soostuvad. See andis linnunimelistele tähtkujudele halva maine (Lüürat kutsusid vanad kreeklased Raisakulliks), mis võis mõjutada Stymphalose lindude legendi teket.
Raul Nikkolo

Raul Nikkolo (3. oktoober 1928 – 5. jaanuar 1997) oli eesti tööstustöötaja ja rahvasaadik. Aastatel 1942–1944 õppis ta Tallinna 1. Gustav Adolfi Gümnaasiumis. Ta töötas V. Kingissepa nimelises Tallinna Tselluloosi- ja Paberikombinaadis paberimasina juhina, hiljem paberitsehhi juhataja asetäitjana. Aastatel 1963–1967 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VI koosseisu saadik. Ta on maetud Pärnamäe kalmistule. 1961 Lenini orden 1966 Sotsialistliku töö kangelane 1984 Eesti NSV teeneline noortejuhendaja Frants Kupp. Tallinna 1. Keskkool 350. Nõukogude Kool 12, 1981 Kalmistute register HAUDI Rahvusarhiivi fotode andmebaas. V. Kingissepa nimelise Tallinna Tselluloosi ja Paberikombinaadi vanem paberimasina juht Lenini ordeniga autasustatud Raul Nikkolo (1961) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. V. Kingissepa nimelise Tallinna Tselluloosi- ja Paberikombinaadi paberivabriku juhataja asetäitja, sotsialistliku töö kangelane Raul Nikkolo (1966) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tallinna V. Kingissepa nimelise Tselluloosi- ja Paberikombinaadi paberitsehhi juhataja asetäitja, sotsialistliku töö kangelane Raul Nikkolo masinajuht August Niinepuule näpunäiteid andmas (1967)
Kaarupipealne soo

Kaarupipealne soo, kõnekeeles Kaarupipealne, ka Aamse soo on soo Lääne maakonnas Lääne-Nigula valla ja Haapsalu linna piiril Kirimäe ja Aamse külas. Soo pindala on 45 ha. Soo on madalsoo erinevate tarnakooslustega, soo kagunurgas on märjal ajal loigulaadne järvik. Soo kirdenurgas oja ääres asub väike lodumets. Soos kasvab mitmeid looduskaitse all olevad taimeliike. Soo eesvooluks on lühike Alba järve suunduv oja. Soo kirdenurka läbib Kirimäe mõisa juures asuvatest allikatest algav ja Kaldasoo järves lõppev oja. Soosse suubub lühike oja Kirimäe Jaanisoost. Kõrgveega muutub soo vahel Alba järv madalaveeliseks osaks. Soosse on sadakonna aasta eest kaevatud mõningaid labidakraave, kuid need ei kahjusta selle madalsoo toimimist ala veerežiimi eripärade tõttu. Ala on kasutusel olnud heinamaana. [1], T. Ploompuu 2013. Taebla karstijärved. Eesti Loodus, nr 6-7, lk 36-39.
Kavastu kool

Kavastu kool oli kool Lääne-Virumaal Haljala vallas Kavastu külas. Kooli klassiruumid ja saal paiknesid endise Kavastu endise mõisamaja härrastemaja läänetiivas (1921–1968), hoone teisel korrusel asusid õpetajate ja koolijuhataja korterid. Kavastu mõisa piires on esimesi ülestähendusi rahvahariduse jagamisest hernhuutlaste poolt 1764. aastal. Kooli esmamainimine pärineb aastast 1843. Järgmised märkmed kooli eksisteerimise kohta pärinevad aastatest 1851–1853, kui Salguse talus ning Kavastu mõisa peretoas pidas koolmeistriametit kohaliku kangru poeg Gustav Webermann. Päris uus koolimaja ehitati aastail 1860–1862. See Linnupõlluks nimetatud hoone oli ristnurkadega palkehitis õlgkatuse ja ühe klassitoaga. Linnupõllult koliti kool endisse mõisahoonesse 1921. aastal. Kavastu mõisas peeti menukat külaelanike spordi- ja lillepidu. Koolimajas näidati ka kino. Enne koolimajja elektri saamist 1940. aastatel viidi kino tarbeks kohale generaatoriga kinoaparatuur. Kavastu kool suleti Rakvere rajooni täitevkomitee otsusega 1. septembrist 1968. Koolimajaks olnud Kavastu mõisa härrastemaja hävis tulekahjus 7. juunil 1971. Koolimaja vundamendile paigutati Kavastu koolihariduse 750 aastapäeva tähistamiseks 15. juunil 1991 graniidist mälestuskivi. Kavastu 4-klassiline algkool (1919–1929) Kavastu 5-klassiline algkool (1929–...) Kavastu 6-klassiline algkool (...–1947) Kavastu Mittetäielik Keskkool (seitsmes klass lisandus aastal 1947) Joosep Edelmann Gustav Webermann Abram Webermann Julius-Aleksander Rehberg hr ja pr Palmisto Pear Rootalu Helene Klaumann Vello Vainsalu Gerda Webermann Kaarina Sildna Julius-Aleksander Rehberg-Reepärg – hilisem õpetaja samas koolis Otto Alexander Webermann – filosoofiadoktor, Soome filoloogia professor Göttingeni Ülikoolis Raimo Pullat – ajaloodoktor, emeriitprofessor, linnaajaloo uurija Ilmar Mikkor – Eesti Draamateatri näitleja, ettevõtja Linda Webermann "Kuidas tuli kirjatarkus? Kavastu kool 1843–1968" Virumaa Teataja, 11.07.1995. Kavastu kool
Anna Aaver

Anna Aaver (sünninimi Brilkova; 23. jaanuar 1927 Valgevene – 9. juuni 1982 Eesti). Ta tuli 1955. aastal koos abikaasa Mihkel Aaveriga Eestisse elama. Ta oli viie lapse ema ja töötas Rakvere rajoonis Energia kolhoosis lüpsjana. Ta oli Nõukogude Liidu kommunistliku partei 26. kongressi delegaat, Lenini ja Tööpunalipu ordeni omanik. Sai 1977. aastal Eesti NSV teenelise põllumajandustöötaja aunimetuse. Temast on tehtud dokumentaalfilm "Anna Aaveri argipäev" (1981, režissöör Semjon Školnikov). Foto 1 Foto 2
Armeenia 2018. aasta taliolümpiamängudel

ARM Armeenia osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis kolme sportlasega. Armeeniat esindasid Ašot Karapetjan mäesuusatamises ning Mikael Mikaeljan ja Katja Galatjan murdmaasuusatamises. Armeenia olümpiamängude kodulehel
Eelkommunikatsioon

Eelkommunikatsion on keskpanga kasutatav instrument rahapoliitika mõjususe suurendamiseks, et kujundada avalikkuse ootusi tulevaste sammude osas (sh. tulevased intressimäärad, avaturuoperatsioonide mahud ning ajastamine jms). Kommunikatsioon võimalike tulevaste rahapoliitiliste sammude osas on tuntud kui eelkommunikatsioon (ingl. k. forward guidance). Ettevõtted ning majapidamised kasutavad infot keskpanga tulevaste sammude osas oma ootuste kujundamisel. Ootused mõjutavad aga igapäevaseid säästmis- ja tarbimisotsuseid. Eelkommunikatsiooni kasutavad keskpangad näiteks olukorras, mil rahapoliitiliste intresside tase on viidud sedavõrd madalaks, et nende edasine alandamine ei ole enam võimalik. Sellises olukorras võib keskpank avalikkusele lubada, et intressid püsivad madalatel tasemetel veel näiteks aasta aega (kalendripõhine eelkommunikatsioon) või kuni inflatsioon, tööpuudus või mõni muu majandusnäitaja ületab teatud piiri (tingimuslik eelkommunikatsioon).