laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1240. aastad

1240. aastad on aastad 1240–1249 pKr. Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Kümnendid: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad Aastad: 1240 1241 1242 1243 1244 1245 1246 1247 1248 1249 ... ... ... ...
Meregeoloogia

Meregeoloogia on geoloogia haru, mis tegeleb maailmamere põhja ja rannikualade geofüüsikaliste, geokeemiliste, sedimentoloogiliste ja paleontoloogiliste protsesside ja nähtuste uurimisega. Meregeoloogia on tihedalt seotud füüsilise okeanograafia ja laamtektoonikaga. Ühed olulisimad meregeoloogia uurimisobjektid on ookeanide keskahelikud, kus toimub aktiivne vulkanism ja leidub arvukalt hüdroterme. Ookeanide keskahelikke võib vaadelda hiiglaslike riftivöönditega, kus pidevalt toodetakse uut ookeanilist maakoort ning olemasolev hävib subduktsioonivööndites. Meregeoloogia kui teadusharu alguseks peetakse Inglise laeva Challengeri aastatel 1872–1876 tehtud meresetete uurimisi, mis 1891. aastal ka vastavas monograafias avaldati. Eriti kiiresti hakkas meregeoloogia arenema pärast Teist maailmasõda, mil kasutusele võeti uuemad ja paremad uurimislaevad ja -tehnika. Katalüsaatoriks oli ka mitmete geoloogiliste mereressursside (nafta, maagaas, ravimudad jt) suurem vajadus ja nende varasemast lihtsam kaevandamine eeskätt mitmete puurlaevade kasutuselevõtuga. Varasemad meregeoloogia praktilised uurimistööd tehti peamiselt mitmesuguste põhjaammutite, pinnasetorude ja muude selliste vahendite abil. Tänapäeval kasutatakse laialdaselt näiteks hüdroakustilisi meetodeid ja mitmesuguseid arvutirakendusi. Tanya Atwater, USA, geofüüsik, meregeoloog, laamtektoonika spetsialist Peter Clift (1966), Suurbritannia, meregeoloog, mussooni teadlane Michael John Keen (1935–1991), Kanada meregeoloog Marija Kljonova (1898–1976), Venemaa Keisririik, meregeoloog Fred Vine (1939), Suurbritannia, meregeoloog, geofüüsik, laamtektoonika pioneer
Riipilä

Riipilä on Vantaa linnaosa. Asub linna põhjaosas, piirneb Nurmijärvi ja Tuusula vallaga. Linnaosa on hõredalt asustatud põllumajanduspiirkond. Riipiläs asub Soome valitsuse külalistemaja Königstedti loss.
Hankasalmi vald

Hankasalmi on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vallas elab 5500 inimest ja rahvastiku tihedus on 9,7 in/km². Hankasalmi naabervallad on Kangasniemi, Konnevesi, Laukaa, Pieksamäki, Rautalampi ja Toivakka. Armisvesi, Asema, Hankasalmi, Kallioaho, Kankainen, Kärkkäälä, Murtoinen, Niemisjärvi, Ristimäki, Sauvamäki, Säkinmäki, Venekoski Population growth biggest in nearly 70 years Hankasalmi valla koduleht
Joutsa vald

Joutsa on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Naabervallad on Hartola, Hirvensalmi, Kangasniemi, Korpilahti, Luhanka, Pertumaa ja Toivakka. Vallas räägitakse soome keelt. 2008. aastal liideti Joutsa vallaga Leivonmäki vald. Angesselkä, Etu-Ikola, Hankaa, Havumäki, Joutsa, Kivisuo, Kälä, Laitjärvi, Lapinkylä, Leivonmäki, Marjotaipale, Martinkylä, Mieskonmäki, Niemistenkylä, Pajumäki, Pappinen, Pylsy, Pärnämäki, Ruokoranta, Ruorasmäki, Rutalahti, Savenaho, Selänpohja, Taka-Ikola, Tammilahti, Tolvasniemi, Uimaniemi, Vallaspelto, Vähä-Joutsa Population growth biggest in nearly 70 years  Joutsa vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Joutsa valla koduleht
Joutsa

Joutsa on küla Soomes Kesk-Soome maakonnas Joutsa vallas. Bussijaam 1950. aastatel
Hankasalmi

Hankasalmi on küla Soomes Kesk-Soome maakonnas, Hankasalmi valla kirikuküla. Külas elab umbes 1700 inimest. Külas on gümnaasium ja raamatukogu.
Sonetipärg

Sonetipärg on 15 sonetist koosnev ringkompositsioonil põhinev läbiva teemaga seeria, milles 14 soneti puhul iga soneti viimane rida on ühtlasi järgmise soneti esimene rida, viimase soneti viimane värss kordab aga esimese soneti esimest värssi. Pärja 1. või 15. luuletus – magistraal ehk juhtsonett ehk meistersonett – koosneb teisi sonette siduvatest värssidest. Tehnilise keerukuse tõttu peetakse sonetipärga tihti luulemeisterlikkuse mõõdupuuks. Eesti keeles muudab pärja koostamise raskemaks riimsõnade nappus, kuna neid vajab sonetipärg paarikümnete kaupa. Samas on just raskus kutsunud nii tuntud kui ka harrastusluuletajaid sonetipärja kallal jõudu proovima. Kui 1978. aastal ilmunud "Eesti värsiõpetuses" teadis Jaak Põldmäe eesti kirjandusest üles lugeda vaid kuus seda vormi viljelenud autorit, siis hilisematel aastakümnetel on pärgade arv mitmekordistunud. Teadaolevalt on sonetipärgi kirjutanud Kaarel Krimm, Rudolf Reiman, Aivo Lõhmus, Bernard Kangro, J. Mihkla, Valmar Adams, Urve Tinnuri, Katrin Tammik, Lembit Eelmäe, Mait Raun, Helve Poska, Leelo Tungal, Lembit Saarts, Arne Merilai, Märt Väljataga ja Merle Jääger, Daivi Jõerand. Väliseesti luuletaja August Pihlak on kirjandusteadlase Rebekka Lotmani andmeil ainus eesti luuletaja, kes on kirjutanud koguni kuus sonetipärga. Eksiilis ja varjus: Sonettide kuningas August Pihlak" Keel ja Kirjandus 3/2016 Jaak Põldmäe, "Eesti värsiõpetus" Tallinn: Eesti Raamat, 1978 (lk 223-225); Eesti Keele Sihtasutus, 2002 Arne Merilai, "Bernard Kangro sonetipärg "Eikuskimaa, metamaailm"." Kogumikus "Väliseesti kirjanduse konverents. Ettekanded 22. ja 23. oktoobril. K. Lepik 70, B. Kangro 80, A. Mälk 90, I. Külvet 70" Tallinn: ETA Keele ja Kirjanduse Instituut, 1991
Escape the Fate

Escape the Fate on USA post-hardcore-bänd Las Vegasest. Nende esimene täispikk album "Dying Is Your Latest Fashion" tuli müügile 26. septembril 2006. aastal, teine album "This War Is Ours" 21. oktoobril 2008. aastal ja kolmas album "Escape The Fate" 2. novembril 2010. aastal. Craig Mabbitt – eeslaulja (alates 2008) Bryan "Monte" Money – kitarr, tagavokaal (alates 2005) Max Green – basskitarr, tagavokaal (alates 2005) Robert Ortiz – trummid (alates 2005) Ronnie Radke – eeslaulja (2005–2008; vabanes 12.12.2010 vanglast ja on nüüd bändi Falling In Reverse laulja) Omar Espinosa – rütmikitarr, tagavokaal (2005–2007) Carson Allen – klahvpillid/tagavokaal (2005; nüüd bändi On The Last Day liige) "Not Good Enough for Truth in Cliche (Demo)" "There's No Sympathy for the Dead" "Not Good Enough for Truth In Cliché" "Situations" "The Flood" "Issues" "There's No Sympathy for the Dead" EP (mai 2006) "Dying Is Your Latest Fashion" (26.09.2006) "This War Is Ours" (21.10.2008) "Escape The Fate" (02.11.2010) "Ungrateful" (2013) "Hate Me" (2015) "I Am Human" (2018) "Chemical Warfare" (2021)
Be with You (Triinu Kivilaane laul)

"Be with You" on Triinu Kivilaane kolmas singel albumilt "Now and Forever". "Be with You" 03:40 "Be with You" (Air Mix) 03:43 "Be with You" (RnB Mixx) 04:14 "Rescue Me" (Feel Mix) 03:37
IRF3710

IRF3710 on isoleeritud paisuga väljatransistor, mida kasutatakse nõrga signaali elektriahelates lülitina audiotehnikas ja autodes. Andmeleht (PDF)
MJ11012

MJ11012 on darlingtoni NPN-transistor, mida kasutatakse audiovõimendite elektriahelates lülitina.
Jaume Duch

Jaume Duch Guillot (sündinud 4. veebruaril 1962 Barcelonas) on Euroopa Parlamendi pressiesindaja alates 2006. aasta juulist, hariduselt jurist. Euroopa Parlamendi pressiesindaja Duch Guillot vastab meediapäringutele, peamiselt Brüsselis akrediteeritud ajakirjanike omadele. Teemad puudutavad valdavalt Euroopa Parlamenti kui institutsiooni. Samuti juhib pressiesindaja regulaarselt pressikonverentse täiskogu istungite ajal ning toetab parlamendi presidenti tema meediasuhetes. Duch Guillot on samuti meediadirektoraadi direktor parlamendi administratsiooni kommunikatsiooni peadirektoraadis, millesse kuulub veel pressiteenistus, veebikommunikatsiooni osakond, audiovisuaalne teenistus ja parlamendi veebitelevisioon europarltv. Enne pressiesindajaks ja direktoriks saamist oli Duch Guillot pressisaali juht (1999–2006) ning Euroopa Parlamendi presidendi José María Gil-Roblese isiklik pressinõunik. Oma karjääri parlamendi ametnikuna alustas ta 1990. aastal. Duch Guillot räägib hispaania, katalaani, prantsuse, inglise ja itaalia keelt. Ta on abielus ja tal on kolm last ning ta elab Brüsselis. Ta on avaldanud artikleid seoses Euroopa Liidu ja kommunikatsiooniga. Euroopa Parlamendi koduleht Euroopa Parlamendi pressiteenistus Euroopa noorte meediapäevade raames kirjutatud artikkel Jaume Duchist, inglise keeles
Australian National University

Australian National University (lühend ANU) on riiklik ülikool, mis asub Austraalias Canberra Actoni linnaosas. Ülikool on asutatud 1. augustil 1946 Austraalia parlamendi seadusega selleks, et edendada Austraalias teadusuuringuid. Ülikool on pidevalt olnud kõrgkoolide pingereas parim Austraalia ülikool ja kuulub maailma 50 parima ülikooli hulka. Ülikooli teadlaste seas on viis Nobeli auhinna laureaati. Ülikool koosneb seitsmest kolledžist ja Institute of Advanced Studies instituudist. Instituut koosneb üheksast uurimistööga tegelevast koolist ja ühest keskusest, mis kõik on jaotatud erialade lõikes. Kolledžid annavad nii esimese kui teise astme kõrgharidust, doktoriõpet kui ka tegelevad uurimistööga. 20. aprill 2006 teatati, et ANU võtab koos Arizona ülikooli, Smithsonian Astrophysical observatooriumi ja Harvardi ülikooliga osa maailma võimsama teleskoobi ehitusest. Astronoomia ja astrofüüsika (baseerub Mount Stromlo observatoooriumil ja Siding Spring observatoooriumil) Bioloogia Keemia Geoloogia Infoteadus ja inseneriteadus Vaikse ookeani ja Aasia uuringud Füüsika- ja inseneriteadus Sotsiaalteadused Meditsiin Keskkonnauuringud (The Centre for Resource and Environmental Studies) Ülikool koosneb keskustest, mida osakonnad saavad kasutada: Asia Pacific College of Diplomacy Crawford School of Economics and Government Australian Primary Health Care Research Institute Centre for Aboriginal Economic Policy Research Centre for Applied Philosophy and Public Ethics Centre for Cross-Cultural Research Centre for Mental Health Research Centre for the Public Awareness of Science Humanities Research Centre National Centre for Epidemiology and Population Health National Graduate School of Management Mathematical Sciences Institute The National Europe Centre People. About ANU. Vaadatud 13.06.2014. https://web.archive.org/web/20081029023702/http://scaleplus.law.gov.au/html/pasteact/0/346/pdf/ANU1991.pdf (arhiiviversioon) """ANU part of elite group to build world's biggest telescope"" The Canberra Times". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. september 2007. Vaadatud 6. novembril 2008. Koduleht
Kannonkoski vald

Kannonkoski on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Kannonkoski naabervallad on Karstula ja Kivijärvi vald ning Saarijärvi, Viitasaari ja Äänekoski linn. Vallas räägitakse soome keelt. Population growth biggest in nearly 70 years Kannonkoski valla koduleht
Karstula vald

Karstula on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Karstula naabervallad on Kannonkoski, Kivijärvi, Kyyjärvi, Pylkönmäki, Saarijärvi linn ja Soini. Vallas räägitakse soome keelt. Karstula, Kiminki, Rantakylä, Vahanka, Vastinki, Kangasaho, Humppi, Aho-Vastinki. Population growth biggest in nearly 70 years Karstula valla koduleht
Karstula

Karstula on küla Soomes Kesk-Soome maakonnas Karstula vallas.
Kinnula vald

Kinnula on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Kinnula naabervallad on Kivijärvi, Lestijärvi, Perho, Pihtipudas ja Reisjärvi ning Viitasaari linn. Hakkaraniemi, Hiilinki, Jääjoki, Kangaskylä, Kirikuküla, Markokylä, Matkusjoki, Muhola, Myllykylä, Niemenkylä, Rantakylä, Saarenkylä, Silkkiperä, Urpila Population growth biggest in nearly 70 years Kinnula valla koduleht
Kivijärvi vald

Kivijärvi on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Kivijärvi naabervallad on Kannonkoski, Karstula, Kinnula, Kyyjärvi, Perho ja Viitasaari linn. Heitjärvi, Hoikanperä, Kirikuküla, Lahdenperä, Lokakylä, Penttilänkylä, Puralankylä, Risuperä, Sompala, Tiironkylä, Talviaislahti. Population growth biggest in nearly 70 years Kivijärvi valla koduleht
Sisevõrk

Sisevõrk ehk intranet on asutuse sisevõrk, mis põhineb Interneti protokollistikul. Intranet või intra (poolslängis) on ka võrgupõhine infosüsteem asutusesiseseks infovahetuseks (tavaliselt projektijuhtimiseks, kontaktide haldamiseks, dokumentide vahetamiseks jms). Selline intranet võib olla tegelikult internetis ja asutus paikneda laiali erinevates kontorites, võib-olla suuresti isegi töötajate kodudes (kuivõrd korralik intranet võimaldab infoga tegelevatel töötajatel, nagu programmeerijad, teadlased, copywriterid jms. töötada kodus juba väga mugavalt). Arvutivõrk Demilitariseeritud tsoon (informaatika)
Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondis

Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondis ehk TTTK oli Tallinna linna äriühing ning Tallinna Transpordiameti haldusalas olev ühistranspordiettevõte, mis korraldas Tallinna trolliliiklust ning Tallinna trammiliiklust. Firma loodi 26. juunil 1997. 18. juulil 2012 ühendati koondis Tallinna Autobussikoondise AS-iga ning 19. juulist 2012 korraldab ühistransporti Tallinnas Tallinna Linnatranspordi AS. Majandusaasta tegevusaruanne. Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise AS[alaline kõdulink] TAKi & TTTK koondumisteave, tak.ee "Mis on koondumine?", tak.ee Tallinna trammi ajalugu Tallinna trolli ajalugu
Ilus aeg

"Ilus aeg" on eesti laulja Birgit Õigemeele esimene jõulualbum. Album anti välja 10. novembril 2008 plaadifirma MTH Publishing kaudu. Plaadil teevad kaasa Uku Suviste ja ETV Lastekoor Lii Leitmaa juhatusel. Albumilt on välja antud kaks singlit: "Last Christmas" ja "Talve võlumaa". Plaadil kõlavad peamiselt klassikalised ja kõigile tuntud jõululaulud. Kuigi enamik lugudest on eesti keeles, kõlab seal ka paar ajatut ingliskeelset pala. Album on olnud mitu nädalat Eesti albumi müügiedetabelite tipus. Jõulualbumi tegemise mõte tekkis Birgitil juba 2007. aasta detsembris pärast väljamüüdud kontserti Kaarli kirikus. Albumi lood on arranžeerinud Uku Suviste ja albumi on produtseerinud Ivar Must. Albumi esmaesitlus toimus 11. novembril 2008. "Vaikselt sajab lund" – 2:21 "Talve võlumaa" – 2:46 "Valged jõulud" (koos Uku Suvistega) – 3:45 "Last Christmas" (koos Uku Suvistega) – 3:48 "Snowflakes" (koos Uku Suvistega) – 4:06 "Jõuluaeg" (koos Uku Suvistega) – 3:45 "Jõulukell" – 3:17 "Have Yourself A Merry Little Christmas" (koos Uku Suvistega) – 3:49 "Angel" – 4:05 "Jõuluöö" (koos Uku Suvistega) – 3:09 "Püha öö" – 3:52 "Laps peab sündima" – 3:52 Superstaari-Birgit ja Uku Suviste valmistuvad jõuludeks ohtuleht.ee Välja otsitud 1. aprill 2012 Birgit Õigemeel ja Uku Suviste esitlevad jõuluplaati elu24.ee. Vaadatud 01.04.2012. Albumi kaas
Hans Martinson

Hans Martinson (26. august 1872 Vana-Vändra vald, Pärnumaa – 25. jaanuar 1935 Rapla) oli III, IV ja V Riigikogu liige, kuhu ta valiti Harjumaalt. Sotsialistlikust liikumisest võttis Martinson osa juba noorpõlves, olles sunnitud 1905. aasta sündmuste tagajärjel lahkuma Eestist. Ta elas siis pikemat aega Rootsis. Hiljem töötas Peterburis tuntud saapavabrikus "Skorohodis" meistrina. Hiljem Eesti iseseisvuse ajal oli ta ametis samal alal Tallinnas ühes nahavabrikus. Hans Martinson valiti algselt valiti ta Eesti Töölispartei nimekirjast III Riigikogusse (1926–1929), kuid 12. jaanuaril 1929. aastal heitis ta ETP-st välja koos Eduard Pesuri, August Sprenki, Theodor Maureriga ja ta läks üle Eesti Sotsialistlikku Töölisparteisse, mida seejärel esindas IV (1929–1932) ja V Riigikogus (1932–1935). Tema surma järel kutsuti Riigikogu tööst osa võtma Stepan Leidtorp. Hans Martinson Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Valdur Ohmann, EKP hädas provokaatoritega ja õpib tundma oma vaenlast, Tuna 1 / 2019, lk 86–94 Teadaanne muudatusest Riigikogu koosseisus (RTL 1935, 10) https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376186/323397/page/1
Kalmistu tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kalmistu tee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis. Kalmistu tee saab alguse Viljandi maantee raudteeülesõidu lähedalt ning lõpeb Liiva kalmistu kabeli juures. Tänav kandis varem Liivakalmistu tee nime, praeguse nime sai Tallinna Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomiteelt 8. juulil 1966. Kalmistu tee 11 tegutses Politseiameti koertekasvandus Kalmistu tee 26 tegutses Eesti NSV ajal Tallinna Puu- ja Köögivilja Kaubastu. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Politseikoerad vordlevad oma oskusi, Post : rahva tõeline hääl, 29 mai 1996 lk 3
Sümistor

Sümistor ehk triiak (inglise keeles TRIAC, sõnadest triode for alternating current) on sümmeetriline türistor, mis on toimelt võrdväärne kahe vastassuunas rööbiti ühendatud türistoriga. Erinevalt türistorist saab sümistori tüürimpulsiga sisse lülitada nii päri- kui ka vastusuunas pingestatult, mis võimaldab seda kasutada pinge reguleerimiseks vahelduvvoolu elektriahelates. Sümistori kasutatakse peamiselt tüüritava lülitina vahelduvvooluahelas. Kahe türistori vastassuunalise ühenduse realiseerimisel ühes seadises kujuneb nelja siirdega npnpn- (või pnpnp-) struktuur, kusjuures kolm keskmist kihti on mõlemale türistoriosale ühised. Sümistori läbiva voolu reguleerimine toimub siiski teisiti kui tavaliste türistoride vasturööpühenduses. Sümistoril pole kindlat anoodi ja katoodi nagu tavalisel türistoril, vaid mõlemad põhielektroodid (A1, A2) toimivad anoodi ja katoodina vaheldumisi, olenevalt pinge polaarsusest. Kokkuleppeliselt nimetatakse sümmeetrilise türistori katoodiks tüürelektroodipoolset põhielektroodi. Sümistor töötab vahelduvpinge faasi järgi reguleeritava lülitina, mis ühendatakse vooluahelasse koormusega järjestikku. Sümistor lülitub sisse (muutub juhtivaks) tüürimpulsi andmise hetkel ja välja pinge suuna vahetumisel. Olenevalt sellest, millisel pinge poolperioodi hetkel tüürimpulss saabub, lõikab sümistor teatava osa võnkeperioodist ära ja vastavalt väheneb tarvitile rakenduva pinge keskväärtus ja seega ka võimsus. Sümistori kasutatakse laialdaselt elektrimootorite pöörlemiskiiruse reguleerimiseks, hämardites (dimmerites) valgustite heleduse muutmiseks, samuti reguleeritava väljundpingega alaldites ja mujal elektrivõimsuse kaovabaks reguleerimiseks. Sümistoril tekib sisselülitatud olekus teatud pingelang, näiteks 1 volt. Seetõttu seadis kuumeneb ja võib vajada jahutust, näiteks radiaatorit. Sümistoride kaitseks ülekoormuse eest kasutatakse varistori, mis piirab voolu sisselülitamise ajal. Türistor "Türistorid, sümistorid". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. jaanuar 2013. Vaadatud 27. veebruaril 2013. "Triac On-State voltage" (inglise). Vaadatud 27. veebruaril 2013. "Varistors: Ideal Solution to Surge Protection" (PDF) (inglise). Vaadatud 27. veebruaril 2013.
Kümnenda Kraadi väin

Kümnenda Kraadi väin (inglise Ten Degree Channel) ühendab Bengali lahte Andamani merega ja eraldab Andamani saari Nicobari saartest. Nimi tuleb sellest, et väina läbib kümnes põhjalaiuskraad.
Donus

Donus (ka Domnus) oli paavst 676–678. Ta oli 78. paavst. Donus sündis Roomas. Ta oli Mauritiuse poeg. Ta sai Adeodatus II ajal diakoniks (kardinaldiakon). Donus valiti paavstiks augustis 676 ja pühitseti ametisse kõrges eas 2. novembril 676, kui Bütsantsi keiser Konstantinos IV oli teda tunnustanud. Donus saavutas autokefaalse Ravenna peapiiskopi Reparatusega leppe, mille järgi Ravenna peapiiskopkond ei tunnustanud oma eriseisundit. Mingil põhjusel see lepe ei jõustunud. Donus taunis monoteletismi. Bütsantsi keiser Konstantinos IV soovis lõpetada monoteletismi tõttu tekkinud skismat Roomaga, kuid Konstantinoopoli patriarh Theodoros I mitte. Patriarh teatas paavstile siiski soovist saavutada soodsamaid suhted. Keiser saatis paavstile 12. augustil 678 kirja, milles soovis oikumeenilise kirikukogu kokkukutsumist, kuid paavst oli selleks ajaks surnud. Donus kohustas Rooma munkasid vaatama Boetianuse kloostris viibinud süüria munkade järele, keda kahtlustati nestoriaanluses. Ketserluses kahtlustatavad mungad viidi üle teistesse kloostritesse. Donus ordineeris 6 piiskoppi, 10 preestrit ja 5 diakonit. Donuse ajal ehitati Roomas Santa Eufemia kirik ja taastati San Paolo fuori le Mura basiilika. Tema ajal kaunistati Rooma Peetri kiriku aatrium marmorist sillutisega. Rooma Santa Martina kirikus asus teda kujutav mosaiik. "Liber Pontificalise" järgi ilmus pärast Donuse valimist paavstiks augustis 676 hommikutaevasse komeet, mis oli nähtav kolme kuu vältel. Donus suri 11. aprillil 678 Roomas. Ta maeti 15. aprillil Rooma Peetri kirikusse. Ta jättis surres rahalise pärandi Rooma vaimulikele. J. N. D. Kelly: The Oxford Dictionary of Popes. 1996. Liber Pontificalis. Artikkel Donusest. (inglise keeles) Artikkel Donusest. (inglise keeles) 7. sajandi konsistooriumid. Donuse dokumendid.
Hüdrotermid

Hüdrotermid on maailmamere põhjas olevad kuumaveeallikad. Tavaliselt on hüdrotermide tegevus seotud vulkanismiga. Üheks tuntuimaks hüdrotermitüübiks on ookeanipõhja avanevad mustad tossutajad. Hüdrotermid on huvitavad eriti selle tõttu, et nende ligiduses on suhteliselt mitmekesine elustik, mille toiduahelad baseeruvad kemosünteetiliste arhede ja bakterite tegevusel.
Konnevesi vald

Konnevesi on vald Soomes Kesk-Soome maakonnas. Konnevesi naabervallad on Hankasalmi, Laukaa, Rautalampi, Vesanto ja Äänekoski linn. Vallas räägitakse soome keelt. Hänniskylä, Hytölä, Istunmäki, Kärkkäiskylä (kirikuküla), Lummukka, Mäkäräniemi, Pukara, Pyhälahti, Rossinkylä, Siikakoski, Sirkkamäki, Särkisalo, Lahdenkylä, Pyydyskylä, Leskelänkylä, Jouhtikylä ja Tankolampi. Population growth biggest in nearly 70 years Konnevesi valla koduleht
La Pérouse'i väin

La Pérouse’i väin ehk jaapanipäraselt Sōya väin (vene пролив Лаперуза, jaapani 宗谷海峡 (Sōya-kaikyō)) ühendab Jaapani ja Ohhoota merd ning eraldab Sahhalini Hokkaidōst. Laius 43 km, sügavus kuni 74 m. Väin on saanud nime Jean-François de La Pérouse'i järgi, kelle ekspeditsioon avastas selle aastal 1787.
Bostoni Ülikool

Bostoni ülikool (Boston University, BU) on eraülikool, mis asub Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis Bostonis. Kuigi ametlikult asutati ülikool 1869. aastal, loeb kool oma asutamise aastaks 1839, kui rajati Newbury Biblical Institute. Ülikoolis on 4000 õppejõudu ja umbes 33 000 üliõpilast. See on suuruselt riigi neljas eraülikool ja linna neljas tööandja. Ülikool pakub bakalaureuse-, magistri- ja filosoofiadoktoriõpet meditsiinis, õigusteaduses ja ärijuhtimises. Ülikoolil on 18 kooli ja kolledžit ning kaks linnakut (kampust). Pealinnak asub Charlesi jõe ääres, Bostoni Fenway-Kenmore'i linnaosas. Bostoni ülikooli meditsiinilinnak asub Bostoni South Endi linnaosas. Bostoni ülikool on Carnegie klassifikatsiooni (Carnegie Classification of Institutions of Higher Education) alusel kategoriseeritud kui R1-ülikool: doktoriülikool (kõrgeim teadustegevus). U.S. News & World Reporti Ameerika Ühendriikide bakalaureuseõppe koolide edetabelis on Bostoni ülikool 42. kohal ning maailma ülikoolide edetabelis 46. kohal. Magistri- ja doktoriõppes on Bostoni ülikool USNWR-i (U.S News & World Report) edetabeli järgi meditsiinis 30. kohal, õigusteaduses 23. kohal ning rahvatervishoius 6. kohal. Bostoni ülikooli vilistlaste ning praeguste ja eelmiste õppejõudude seas on olnud 8 Nobeli auhinna võitjat, 23 Pulitzeri preemia võitjat, 10 Rhodesi stipendiumi võitjat, 6 Marshalli teadurit, 48 Sloan Fellow'd, 9 Oscari võitjat ning mitu Emmy ja Tony auhinna võitjat. 1878. aastal leiutas Bostoni ülikooli professor Alexander Graham Bell ülikooli laboris telefoni. Kuulsate vilistlaste hulgas on ka näiteks Ameerika tsiviilõiguste eest võidelnud Martin Luther King, Jr. History. Boston University. Vaadatud 6.05.2006. Largest Employers in the City of Boston. Vaadatud 1.06.2007. U.S. News & World Report (2019). "2019 Best National Universities". U.S. News & World Report (2019). "Best Universities in the World". U.S. News & World Report (2019). "Best Medical Schools (Research)". U.S. News & World Report (2019). "Best Law Schools Ranked". U.S. News & World Ranking (2022). "Best Public Health Programs".