laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Arent Passer

Arent Passer (arvatavasti 1560 – 1637 Tallinn) oli kujur ja arhitekt. Ta oli pärit Hollandist. Alates 1589. aastast kuni oma surmani töötas Arent Passer tsunftimeistrina Tallinnas; aastatel 1626–1628 oli ta Jakob De la Gardie teenistuses Haapsalus. Alates 1599. aastast oli Oleviste gildi kiviraidurite ameti vanem ja linna ehitusmeister. Pontus de la Gardie ja tema abikaasa Sofia Gyllenhielmi hauamonument Tallinna toomkirikus (dateeritud 1593 aastaga) Tallinna mustpeade maja fassaadi ümberehitus (1597–1600) De la Gardie maja fassaad Viru tänaval. Evert Horni ja tema abikaasa Margareta Fincke hauamonument Soomes Turu toomkirikus Antonius von der Buschi epitaaf Niguliste kirikus Tallinna mustpeade maja fassaad Antonius von der Buschi epitaaf Evert Horni ja tema abikaasa sarkofaag Turu toomkirikus Sten Karling: Arent Passer. Lisand Tallinna kunstiajaloole. – Vana Tallinn. III köide, lk. 28–47, Tallinn, 1938 S. Karling: Arent Passer. Konsthistorisk tidskrift. 1939, nr.8, lk. 28–47 S. Karling: Der revaler Bildhauer Arent Passer. [Übersetzung aus dem Englischen von E. Frost], (Separaat väljaandest: Nordost-Archiv, Zeitschrift für Kulturgeschichte und Landeskunde. H. 78, 1985, H. 78 Lk. 89–94) Lüneburg, 1985 Helmi Üprus: Raidkivikunst Eestis XIII-XVII sajandini., Tallinn, 1987 Mälestis nr 1332. Kultuurimälestiste register, vaadatud 1.04.2024.
Meelteväline taju

Meelteväline taju (inglise keeles Extrasensory perception, lühend ESP; saksa keeles Außersinnliche Wahrnehmung; vene keeles экстрасенсорное восприятие) all mõeldakse parapsühholoogias esemete, nende omaduste ja suhete, sündmuste või teiste olendite psüühikanähtuste tajumist ilma teadaolevate meelte abita. Selline taju võib ulatuda ka minevikku või tulevikku. Meeltevälise taju uurimisega tegeleb parapsühholoogia. Meeltevälise taju alla arvatakse põhiliselt selgeltnägemine ja telepaatia. Mõnikord tuuakse eraldi välja prekognitsioon (tuleviku selgeltnägemine). Termini populariseeris üks parapsühholoogia pioneere Joseph Banks Rhine, kes uuris meeltevälist taju Duke'i ülikoolis 1920.–1930. aastatel. Teaduslike eksperimentidega ei ole meeltevälise tajuvõime olemasolu tuvastatud. Üks levinumaid meeltevälise taju katselise uurimise meetodeid on selline, kus üks katseisik vaatleb suvalises järjekorras erinevate sümbolitega kaarte (nn Zeneri kaardid) ja teine püüab meeltevälise taju abil kindlaks teha, mis kaarti parasjagu vaadatakse. Nii selliste kui teiste eksperimentide käigus on saadud tulemusi, kus kokkulangevus ületab statistiliselt olulisel määral tõenäosusliku kokkulangevuse. J. B. Rhine viis läbi korduvaid katseid erinevate isikutega, kes said Zeneri kaartidega tulemusi, mis kuni kaks korda ületasid juhuslikkust. Martin Gardner on aga väitnud, et üks või mitu Rhine'i assistenti olid petturid. Aastatel 1934–1937 uurisid Riias mitmed Läti ja Saksa teadlased läti talutüdruku Ilga Kirpsi meeltevälise taju võimeid. Väidetavalt suutis ta reprodutseerida teksti, mida kõrvalruumis mõttes lugesid teised katses osalenud isikud, kõige sagedamini tema ema. Hilisemad uurijad on oletanud, et Ilga puhul polnud siiski tegu meeltevälise tajuga, vaid ülinõrkade helisignaalide vastu võtmisega. Skeptikute sõnul on nende katsete puhul, kus ilmnevad meeltevälise taju olemasolu kinnitavad tulemused, tegemist kas vigase katsemetoodika või pettusega. Seda seisukohta illustreerib ingliskeelses kirjanduses levinud akronüümi ESP (extrasensory perception, 'meelteväline taju') alternatiivne humoorikas seletus error some place ('kusagil on viga'). Skeptikud väidavad, et näiteks James Randi eksperimentides ei ole ükski väidetav meeltevälise tajuga isik oma võimeid tõestada suutnud. Meeltevälise taju olemasolu pooldajad viitavad asjaolule, et psühholoogia jt vaimuteaduste alased eksperimendid ei ole üldiselt 100% korratavad. Samuti väidavad nad, et meelteväline taju ilmneb tihti ekstreemsetes olukordades, mida on keeruline või võimatu eksperimentaalselt taasluua. Üheks võimalikuks meeltevälise taju seletuseks on, et tegu on võimega tajuda madala sagedusega elektromagnetlaineid. Silva meetod
Popsid

Popsid on Tartu Ülikooli akadeemiline puhkpilliorkester. Puhkpilliorkester Popsid asutati 1974. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia orkestrina, hiljem läks see Tartu Ülikooli alluvusse. Orkestri asutaja ja peadirigent aastatel 1974-2013 oli Enno Tubli. 2013. aasta sügisest on peadirigent Kätlin Virgo, abidirigent Sirje Vasmann-Perend. Popsid on end iseloomustanud kui lustlikku kollektiivi, mille liikmed on väga erinevatelt elualadelt ja mitmekülgselt intelligentsed inimesed. Popsid on tuntud kui heatasemeline, huvitava repertuaariga, omanäoline kontsert- ja tantsuorkester. Orkestris on liikmeid 50 ringis. Proovid toimuvad Tartus ja alates 2005. aasta jaanuarist ka Tallinnas. 1. Popsid vol. 1 Veerekese peal/On The Edge (Forward Studio, 2003, CD) 2. Lambist, Puhkpilliorkester Popsid, 2007, CD 3. Uurik, Puhkpilliorkester Popsid, 2010, CD Roos, Kristjan. Popsimine tõi Enno Tublile Tartu linna medali. Õhtuleht, 27. juuni 2013. Orkestri Popsid koduleht
Väike-Maarja Gümnaasium

Väike-Maarja Gümnaasium on gümnaasium Lääne-Virumaal Väike-Maarjas. Koolis õppis 2007. aastal 472 õpilast ja 2022. aastal 319 õpilast. 1723 Väike-Maarja Kihelkonnakool 1919 Väike-Maarja Kõrgem Algkool 1922 Väike-Maarja Ühisreaalgümnaasium 1940 Väike-Maarja Keskkool 1995 Väike-Maarja Gümnaasium. ERR (31. august 2022). "Eesti kooliõpilaste arv kasvab jätkuvalt". ERR. Vaadatud 15. mail 2024. http://vmg.v-maarja.ee/kool/ajalugu/ (vaadatud 18.10.2018) Kooli koduleht
1932. aasta taliolümpiamängud

1932. aasta taliolümpiamängud (ametlikult III taliolümpiamängud) toimusid 4.–15. veebruaril 1932 USA-s Lake Placidis. Lake Placid kinnitati olümpialinnaks ROK-i XXVII istungjärgul Lausanne'is 1929. aastal. Teised kandideerinud linnad olid Bear Mountain, Denver, Duluth, Yosemite Valley, Lake Tahoe, Minneapolis (kõik USA) ja Montréal (Kanada). Korralduskomitee president oli Godfrey Dewey. Olümpiamängud avas New Yorgi osariigi kuberner Franklin D. Roosevelt. Olümpiavande andis kiiruisutaja Jack Shea (John Amos Shea). Olümpiamängudel osales 17 riiki 252 sportlasega, neist 21 naist. Suurim võistkond oli Ameerika Ühendriikidel (92 sportlast). Medalialasid oli 14 (esimest korda võisteldi kahebobidel, kavast jäeti välja kelgutamine skeletonidel). Iluuisutamine Jäähoki Murdmaasuusatamine Suusahüpped Kahevõistlus Kiiruisutamine Bobisõit Näidisalad olid jääkeegel, naiste kiiruisutamine ja sõit koerarakenditel. Olümpiamängude edukaim riik medalite arvult oli USA (6 kuld-, 4 hõbe- ja 2 pronksmedalit). Edukamad sportlased olid kiiruisutajad John Shea ja Irving Jaffee (USA), mõlemad kaks kuldmedalit. Noorim olümpiavõitja oli naistest Norra iluuisutaja Sonja Henie (19 aastat 308 päeva), iluuisutamine, meestest Kanada jäähokimängija Albert Duncansson (20 aastat 134 päeva). Tähelepanuvääriv osaleja oli neljabobil kuldmedali võitnud ameeriklane Edward Eagan. 1920. aasta Antwerpeni suvemängudel oli ta olümpiavõitjaks tulnud poksi poolraskekaalus. Ta on tänini ainus isik olümpiamängude ajaloos, kes võitnud kuldmedali nii suve- kui ka talimängudel. 25. jaanuaril 1932 lasi USA postiteenistus välja taliolümpiaajaloo esimese postmargi. Punasel kahesendisel margil on kujutatud mäesuusatajat-kiirlaskujat. Eestikeelne tutvustus
Montserrat Caballé

Montserrat Caballé (sünninimi María de Montserrat Viviana Concepción Caballé i Folch; 12. aprill 1933, Barcelona – 6. oktoober 2018, Barcelona) oli katalaani ooperilaulja (sopran), kes sai kuulsaks bel canto laulmistehnikaga ning Rossini, Bellini ja Donizetti kirjutatud ooperites. Caballé lõpetas Eugenia Kemmeny juhendamisel Liceu Konservatooriumis laulmise eriala, teda premeeriti kuldmedaliga. Seejärel siirdus ta 1956. aastal Baseli Ooperiteatrisse, kus ta tegi 1957. aastal professionaalse ooperilauljana debüüdi Puccini "Boheemis" Mimi rollis. Hooajal 1960–1961 laulis ta Bremeni Ooperiteatris, kus ta laiendas oma repertuaari. Aastal 1962 naasis ta Barcelonasse ning debüteeris Liceus, lauldes nimiosa Richard Straussi ooperis "Arabella". Rahvusvahelisele areenile jõudis Caballé aastal 1965, kui ta asendas New Yorgis Carnegie Hallis Marilyn Horne'i Donizetti ooperis "Lucrezia Borgia". Kuna Caballéle oli see esimene bel canto stiilis laulmine ja ta õppis oma osa selgeks vähem kui kuuga, tõi see ooperimaailmas kaasa sensatsiooni. Järgmisel päeval oli ajalehes New York Times öeldud: Callas + Tebaldi = Caballé. Samal aastal astus ta esimest korda üles Glyndebourne'i festivalil, lauldes Metropolitan Operas Marguerita osa Charles Gounod' ooperis "Faust". Aastal 1969 esines ta Arena di Veronas silmapaistvalt Giuseppe Verdi ooperis "Don Carlos" (Valois' Elisabetta rollis, muu hulgas koos Domingo ja Cappuccilliga). Aastal 1970 esines ta esimest korda La Scalas Donizetti ooperis "Lucrezia Borgia" ning 1972. aastal Covent Gardenis Verdi ooperis "La Traviata". Caballé kõige edukamaks aastaks osutus 1974, mil ta laulis palju kuulsaid rolle, näiteks Verdi ooperites "Aida" ja "Les vêpres siciliennes", Donizetti ooperis "Parisina" ja Bellini "Normas". 1970. aasta septembris lõigati tal kõhust välja suur, kuid healoomuline kasvaja. Ta taastus operatsioonist hästi ning jätkas laval esinemist 1975. aasta algupoolel. Caballé kõige kuulsamad osad on lauldud bel canto stiilis. Kokku on ta laulnud ligi 80 ooperis. Ta on andnud ka palju soolokontserte, erilist tähelepanu on pälvinud tema emakeelsed laulud. Tema hääl oli eriline puhtuse, kontrollitavuse ja tugevuse poolest, samuti olid tal silmapaistvad näitlejavõimed. 1987. aastal laulis Caballé koos rokklaulja Freddie Mercuryga popmuusikat – laulu "Barcelona", millest sai rahvusvaheline hitt. Sama laul valiti 1992. aasta Barcelona olümpiamängude hümniks. Caballé tegeles ka heategevusega. Ta oli UNESCO hea tahte saadik ning rajas Barcelonas erivajadustega laste fondi. 1964. aastal abiellus ta tenor Bernabé Martíga. Nende tütar Montserrat Martí, kes on samuti sopran, esines emaga sagedasti koos. Laulja koduleht (inglise ja saksa keeles) Montserrat Caballé mitteametlik fännileht Montserrat Caballé
Tallahassee

Tallahassee on linn Ameerika Ühendriikides, Florida osariigi pealinn ja Leoni maakonna halduskeskus. Aastal 2005 oli linna elanike arv 159 000, aastal 2008 201 012. Florida pealinnaks sai Tallahassee 1824. aastal.
Mendeleevium

Mendeleevium (sümbol Md, varem ka Mv) on keemiline element järjekorranumbriga 101. Kõik mendeleeviumi isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga on isotoop massiarvuga 258, mille poolestusaeg on 51,5 päeva. Omadustelt on mendeleevium aktinoid. Mendeleevium avastati 1955. aastal. Element on nimetatud perioodilisussüsteemi koostaja Dmitri Mendelejevi järgi. Mendelevium Royal Society of Chemistry
Ilga K.

Ilga K. (tema nimi on eri andmetel Ilga Kirps või Ilga Kirks; sündinud 28. veebruaril 1925) oli Läti talutüdruk Riia lähedalt Trapenest. Parapsühholoogiaalases kirjanduses esineb ta tavaliselt perekonnanime esitähega – Ilga K. Ilga oli vaimse arengu peetusega. Ta ei osanud lugeda ega kirjutada. Oma nime oskas kirjutada. Ka suguvõsa uuriti, kõik olid terved, välja arvatud Ilga emapoolse isa vend, kel olevat olnud suur pea (vesipea?). Ema vend oli terve. Katsete käigus luges ta erinevaid tekste ja lahendas matemaatikaülesandeid läbi teises toas oleva katseisiku silmade, kes talle ette pandud materjale vaatas. Katse ajal mängis Ilga kõrvaliste asjadega. Läti Ülikooli kohtumeditsiini dotsent dr Ferdinand von Neureiter uuris 1935. aasta kevadel Ilga meeltevälise taju võime piire. Tüdruk oli siis 8- või 9aastane. Ilga saabus Riiga 8. aprillil. Neureiter avaldas uurimistulemused trükis: "Wissen um fremdes Wissen, auf unbekantem Wege erworben", Leopold Klotz Verlag Gotha, Riga 1935, 56 lk. Väljaanne sisaldab katsete tingimuste, läbiviimise ja tulemuste protokolli, 9 ..., 2 kirjaproovi ja 2 tabelit. Eessõna on kirjutatud 13. juulil 1935. Katseprotokollide kohaselt Ilga kordas järgi ka sõnu (sh võõrkeelseid) ja numbreid, mida katseisikutele teises toas näidati. Oma ema ja isa loetavat materjali kordas Ilga veatult, venna puhul oli üks ebatäpsus, õega tehtud katse nr 35 sisaldas kaks ebatäpsust. Katses nr 39 kui "saatjaks" oli Neureiter ise, ei näinud Ilga üheksast sõnast kolme. Ülejäänud katsed olid täpsed, st Ilga luges kõik ülesanded veatult. Ilga uurimises osalesid ka teised teadlased (farmakoloogiainstituudi direktor dr C. Amsleter, elektrotehnika instituudi direktor inseneriasjanduse doktor A. Brückmann, religiooniajaloo õppetooli hoidja teoloogiadoktor G. Mensching jt). Professor Hans Bender avaldas 1938–1940 vähemalt kaks selleteemalist artiklit parapsühholoogia alastes ajakirjades. Katseisikule näidati midagi ja Ilga hõikas täpselt seda mida nägi, kui tegu tähtede või numbritega. Hiljem moodustas Läti haridusministeerium Ilga võimete uurimiseks 13 eksperdist komisjoni, mis töötas 1936–1937 ja mida juhtis Riia ülikooli eksperimentaalpsühholoogia labori juhataja dr Paul Dahle. Teadlased pakkusid fenomeni seletuseks välja erinevaid teooriaid, sh teksti lugeva inimese tahtmatute liigutuste vahendamine, kõneelunditelt ülinõrkade helisignaalide vastuvõtmine ja otsene mõtetelugemine. Uurimistulemused publitseeriti artiklis "Experimentelle Untersuchungen uber das Gedankenslesen dallettischen Madchens Ilga K.", Zeitschrift fur angewandte Psychologie und Charakterkunde 58 (1940), 273-316. meelteväline taju parapsühholoogia Silva meelekontroll Hans Bender. The case of Ilga K.: Report of a phenomenon of unusual perception. – The Journal of Parapsychology, 2, 1 (1938), 5–22. Paul Dahle. Experimentelle Untersuchungen über das Gedankenslesen des lettischen Mädchens Ilga K. Zeitschrift für angewandte Psychologie und Charakterkunde, 58 (1940), 273–316.
Sidney Fox

Sidney Walter Fox (24. märts 1912 – 10. august 1998) oli USA biokeemik, kes avastas rakkude ainulaadse sünteesi. Fox õppis California Ülikoolis Los Angeleses keemiat. Ta sai doktorikraadi ja töötas California Tehnoloogiainstituudis. II maailmasõja ajal otsis ta võimalusi haide maksast A-vitamiini eraldamiseks eesmärgiga parandada lennukipilootide öist nägemist. 1941. aastal rajas ta valkude uurimise labori. 1964. aastast töötas ta Miami ülikoolis molekulide ja rakkude evolutsiooni uurimise osakonna direktorina. Tema osakond uuris ka Apollo missioonidega Kuult toodud kivimeid. Tema tuntumad uurimused on aastatest 1950–1960, kui ta uuris valgustruktuuride iseeneslikku moodustumist. Tema varasem töö tõestas, et teatud tingimustel võivad aminohapped iseenesest moodustada polüpeptiide. See oli väga oluline avastus, sest selle käigus lõi ta samad tingimused, mis võisid olla Maal väga-väga ammu. Tema edasine töö paljastas, et aminohapped ja väiksed peptiidid võivad moodustada mikrosfääre. Kogu tema uurimus on väga oluline selleks, et teada saada, kuidas algas elu Maal. Fox oli abielus, tal oli kolm poega.
Eesti orkestrite loend

Siin on loetletud Eestis tegutsevaid või tegutsenud orkestreid ning eestlaste orkestreid mujal maailmas. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Baltic Tremolo Big Band Tartu Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sümfooniaorkester Eesti Noorte Puhkpilliorkester Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite Džässorkester Eesti Raadio Kammerorkester Eesti Riiklik Sümfooniaorkester (ERSO) Eller Brass Elva puhkpilliorkester Harjumaa Keelpilliorkester Harjumaa Noorte Puhkpilliorkester Jõgeva puhkpilliorkester Kalev Keila Linnaorkester Kuressaare Linnaorkester Kohtla-Järve Linnaorkester Kose kiriku Pasunakoor Kose Pasunakoor Kunda Linnaorkester Narva Linna Sümfooniaorkester Narva Orkestrantide Ühingu sümfooniaorkester Nõmme Muusikakooli Puhkpilliorkester Nõmme Muusikakooli Sümfooniaorkester Padise puhkpilliorkester Popsid John Pori orkester Põhjamaade Sümfooniaorkester Pärnu Linnaorkester Puhkpilliorkester "Saku" Puhkpilliorkester "Tamme" Rahvusooper Estonia Sümfooniaorkester Rakvere Linnaorkester Reaalmažoor Saue Muusikakooli Puhkpilliorkester Suure-Jaani Puhkpilliorkester Swing Swindlers Sõjaväeorkester Tallinna Barokkorkester Tallinna Kammerorkester Tallinna Muusika- ja Balletikooli Sümfooniline Puhkpilliorkester Tallinna Muusikakeskkooli sümfooniaorkester Tallinna politseiorkester Tallinna Töölismuusika Ühingu sümfooniaorkester Tapa Linna Orkester Tartu sümfooniaorkester Tõrva Muusikakooli Puhkpilliorkester Vabariiklik Orkestrijuhtide Puhkpilliorkester Vanemuise Sümfooniaorkester Viljandi Muusikakooli Puhkpilliorkester Viljandi Noorte Sümfooniaorkester Viljandi sümfooniaorkester Võru sümfooniaorkester Väägvere Pasunakoor ÜENSO XXI Sajandi Orkester
Nobeelium

Nobeelium on keemiline element järjenumbriga 102. Tuntud isotoopidest pikima elueaga on isotoop massiarvuga 259, mille poolestusaeg on 58 minutit. Nobeeliumi avastas 1958. aastal California Ülikoolis Berkeleys töörühm Albert Ghiorso ja Glenn T. Seaborgi juhtimisel. Element sai nimetuse Alfred Nobeli järgi.
Ahekõnnu

Ahekõnnu on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Allika talu kalmistu Isakõnnu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 26.12.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et
Ellamaa (Kehtna)

Ellamaa on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Ellamaa Sepa-Mihkli rändrahn Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 26.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ellamaa (Saue)

Ellamaa on küla Harju maakonnas Saue vallas Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda. Läbi Ellamaa kulges kuni 2004. aastani Keila–Haapsalu raudtee. Raudteel asus ka Ellamaa raudteepeatus. Külas asuvad Tuuliku talu hooned on arvatud ehitismälestisteks. Külas asub ka mitmeid arheoloogiamälestisi: linnusekoht, kolm kivikalmet, kalmistu ja asulakoht. Külas on elanud ja seal ka surnud näitleja Ruts Bauman. Külas asub Kukeküla rändrahn. Ellamaa elektrijaama hoone asub Turba alevikus. Sinna lähedale Nurme küla territooriumile jääb ka Ellamaa raba. Ellamaa oja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Ellamaa (Saue) veebiportaalis eestigiid.ee (arhiivikoopia, 05.03.2016)
Ellamaa

Ellamaa on mitme koha nimi: Ellamaa, küla Kehtna vallas Rapla maakonnas Ellamaa, küla Saue vallas Harju maakonnas Ellamaa on perekonnanimi: Andres Ellamaa Ellamaa oja Ellamaa elektrijaam Ellamaa raba Hellamaa
Haakla

Haakla on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hertu

Hertu on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Hertu mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Radioaktiivne isotoop

Radioaktiivne isotoop on keemilise elemendi isotoop, mille aatomite tuumad võivad radioaktiivse lagunemise teel muutuda mõne teise keemilise elemendi tuumadeks ja selle käigus tekitada radioaktiivset kiirgust.  Pikemalt artiklis Radioaktiivsus Levinumad radioaktiivse lagunemise viisid on alfalagunemine, beetalagunemine (sealhulgas elektronhaare) ja aatomituuma lõhustumine. Elektronhaarde käigus haarab tuuma üks prootonitest elektroni (tavaliselt aatomi elektronkattest) ja muutub neutroniks, kiirates elektronneutriino. Tuumareaktsiooni ülejäänud energia eraldub gammakvandina. Alfalagunemisel kiirgab aatomituum alfaosakese (kahest prootonist ja kahest neutronist koosneva osakese, ehk heelium-4 aatomi tuuma) ning samuti gammakvandi, kui tuum pärast lagunemist jäi ergastatud olekusse. Beetalagunemine võib olla kas β–- või β+ lagunemine. β–-lagunemine toimub juhul, kui neutron (n0) muutub prootoniks (p+), kiirates elektroni (e–) ja antielektronneutriino ( ν ¯ {\displaystyle {\overline {\nu }}} ). β+-lagunemine toimub juhul, kui prooton (p+) muutub neutroniks (n0,) kiirates positroni (e+) ja elektronneutriino (ν). Mõlemal juhul võib lisaks beetakiirgusele tekkida ka gammakiirgus. Lõhustumise puhul jaguneb tuum kaheks võrreldava massiga tuumaks. Tavaliselt eraldub selle juures ka neutroneid ja gammakvante. Alfalagunemine Beetalagunemine Gammakiirgus Isotoop Radioisotoopne aparatuur Spontaanne lõhustumine
Hiie

Hiie on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ingliste

Ingliste on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. 1920. aastatel moodustati Ingliste mõisa maadest Ingliste asundus. 1977 muudeti asundus külaks. Küla läbib Keila jõgi. Jõel on asunud Ingliste vesiveski. Külas asuvad Ingliste mõisa hooned ja Ingliste mõisa park on arvatud kultuurimälestisteks. Küla piiresse jääb ka üks kaitsealune kultusekivi. Mõisa juures on tegutsenud Ingliste kool. Õppeasutus suleti 1973. aastal. Ingliste mõis Ingliste mõisa kalmistu Ingliste vald Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Peeter Päll: artikkel "Ingliste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Riina Brecher: Jäädvustame Eesti elu: Ingliste kool Maaleht, 17. mai 2016
Kaerepere küla

Kaerepere on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kalbu

Kalbu on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kehtna-Nurme

Kehtna-Nurme on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kastna (Kehtna)

Kastna on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Külas asub Kastna hiiemägi ja sellel Kastna hiiemäe pärn. 1977. aastal liideti Kastna külaga Asunduse. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Kastna2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kenni

Kenni on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Koogimäe

Koogimäe on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Koogiste

Koogiste on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Külas oli Koogiste raudteepeatus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kumma

Kumma on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kõrbja

Kõrbja on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Käbiküla (Kehtna)

Käbiküla on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kärpla

Kärpla on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Laeste

Laeste on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Laeste oja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lalli (Kehtna)

Lalli on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.