Rankweil

Rankweil on alev ja vald Austria Vorarlbergi liidumaal Feldkirchi ringkonnas. Rankweil asub ülemises Reini orus. Suurim Rankweili jõgi on Frutz, millest on Mühlbach ümber suunatud. Mühlbach suunatakse Rankweili kaudu kümnesse hüdroelektrijaama kasutamiseks. Rankweili kaks linnaosa on Brederis ja Rankweil. Vana-Roomas oli Rankweil tuntud kui "Vinomna". Vinomna oli transpordisõlm, kus ristusid sillutatud Rooma teed, sealhulgas peatee Churist Augsburgi. Rankweili on esmamainitud 842. aastal. 1375. aastal müüsid Montforti krahvid Feldkirchi ja seega ka Rankweili Habsburgidele. 1618. aastal sai Rankweil turuõiguse. Rankweil on palverännu koht, tuntud oma väikese basiilika poolest. Muid vaatamisväärsusi: Palverännukirik Unsere Liebe Frau Mariä Heimsuchung, tuntud ka kui Rankweili basiilika, on alguse saanud 700. aasta paiku kui kindluskirik. See oli alates 9. sajandist suure kihelkonna keskus. Kirik sai tõsiselt tules kannatada Vana Zürichi sõjas 1445. aastal. Alates 1470. aastast ehitati kirik uuesti üles ja laiendati. Palverännaku kese, pärnapuust Maarja lapsega skulptuur, loodi samuti 1470. aastal skulptor Johannes Ruelandi poolt. 1757. aastast on skulptuur põimitud kullatud rokokoostiilis altarisse. Kirik sai väikese basiilika tiitli 1985. aastal ja asub Camino de Santiago Austria poolel. Kirikut võib näha ka Rankweili vapil. Püha Peetruse kirik asub Rankweili vanas keskuses ja seda on esmamainitud 817. aastal. 1627. aastal muudeti see barokkstiili. Vabaõhumuuseum Villa Rustica on Rooma asunike poolt 1. sajandil pKr ehitatud põllumajanduslik kinnisvara, mis koosnes mitmest hoonest. 1954. aastal avastati hoone jäänused, mis oli varustatud apsiidi ja põrandaküttega. Aastatel 2002–2007 kaevati välja kompleksi endine peahoone ja Rooma saun. Sigmund Nachbaueri monument avati 1910. aastal. See on Josef Sigmund Nachbaueri mälestuseks. Ta juhtis Napoleoni sõdade ajal Rankweiler Schützenit ja oli nende juht Baieri-vastases ülestõusus 1809. aastal. Ta vangistati 1813. aastal ja suri samal aastal Ingolstadti kindluses. Raekoda: tänapäeval on raekojas ikka veel endise hoone keldriboksid, mis pärinevad 1500. aasta eelsest ajast. See kuulub Rankweili kogukonnale alates 1822. aastast. Seda on kasutatud kohtumajana, raekojana, arhiivina, koolina, vaestemajana, pangana ning on olnud õpetajate, kogukonnaarstide ja sandarmeeriametnike kasutuses. Alates selle renoveerimisest 1998. aastal on hoone taas raekoda. Liebfrauenbergi veinitootmise esmamainimist võib leida Raetian Reichsurbaris aastast 842. Eriti tugev veinitootmise periood oli 14. ja 15. sajandil. Aastakümneid ikaldunud saake, viinapuuhaigused ja Arlbergi raudtee ehitamine, mis võimaldas odavalt veine tarnida, peatasid veinitootmise. Tootmine algas taas 1983. aastal. Graafikamuuseum avati 2004. aastal. Selles on täielikult töötav trükikoda. Muuseumi põhiülesanne on graafiliste dokumentide kogumine ja säilitamine. Natalie Beer Museum on pühendatud luuletajale ja proosakirjanikule Natalie Beerile, kes elas Rankweilis mitukümmend aastat kuni oma surmani 1987. aastal. Selles on isiklikud asjad ja kõik Natalie Beeri pärandvara väljaanded. Rankweilis on 125 klubi, kus saab tegelda spordi, kultuuri, muusika, usu- ja perekonnateemadega. Muusika vallas on klubi Altes Kino korraldanud kontserte rahvuslike ja rahvusvaheliste muusikutega, nagu Zucchero, Bryan Adams, Gianna Nannini, Amy Macdonald, Dave Brubeck ja Hubert von Goisern. Rankweilis toimuvad üritused on sügisturg, iga-aastane laat ja "Rankweil Sommer", suvekuude pühadeprogramm, kus toimub enam kui 40 üritust. Lisaks sellele toimub igal teisel aastal Rankweilis karnevaliparaad. Rankweili sporditaristu hulka kuuluvad jalgpalli-, tennise- ja golfiväljakud, rulapark, sportlasketiir, jäähall ja spordirada. Rankweili spordiklubid: FC Rot-Weiß Rankweil (jalgpall) HC Rankweil (jäähoki) Team Vorarlberg Santic (jalgrattasport) Rankweilis on tihedalt kõrtse, mis põhineb palverännakukoha pikal ajalool. Põllumajandusmaa osatähtsus on umbes 47% kogu pindalast. Rankweili ettevõtted: Rauch Fruchtsäfte Hirschmann Automotive Kunert AG Mahle König Mario Reiter (*1970), mäesuusataja ja olümpiavõitja Klaus Bodenmüller (*1962), kergejõustiklane ja Euroopa meister Wolfgang Linder (*1961), kirjanik ja kabareekunstnik Günter Dietrich (*1941), liidumaa parlamendi liige ja Austria rahvuskogu liige Herbert Keßler (*1925), Vorarlbergi kuberner Egmont Jenny (1924–2010), arst, poliitik ja publitsist Mathias Jenny (1865–1939), kohaliku volikogu liige ja Austria rahvuskogu liige Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.