laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Marek Kaleta

Marek Kaleta (sündinud 17. detsembril 1961) on endine eesti odaviskaja ja sporditegelane. 1983–1995 tuli ta odaviskes 5 korda (1985, 1988–89, 1992, 1995) Eesti meistriks ja peale esikoha saanud 5 korral teise koha. Ta on töötanud Audentese Spordigümnaasiumi direktori ja Tondi Tennisekeskuse juhina. Biograafia ESBL-is (vaadatud 04.04.2015) Peep Pahv (9. detsember 2022). "PEEP PAHVI AJAHÜPPED | Marek Kaleta esimesest Nõukogude Liidu koondise laagrist: kui bussist väljusin, jooksid tänaval sead vastu". Delfi. Originaali arhiivikoopia seisuga 10.12.2022. Vaadatud 9. detsembril 2022. Biograafia ESBL-is
Marko Jänes

Marko Jänes (sündinud 4. mail 1983) on eesti odaviskaja. Aastal 2007 sai ta Euroopa karikavõistlustel kergejõustikus II liigas kolmanda koha tulemusega 76,74. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Ōsakas sai ta tulemusega 69.65 eelviimase, 34. koha. Marko Jänese isiklik rekord 80.33 on visatud Viljandis 9. augustil 2011. Marko Jänes: närv vedas Jaapanis alt, sakala.postimees.ee, 7. september 2007.
Meta Kodanipork

Meta Juliane Kodanipork (aastani 1934 Kodaniburg; 23. detsember 1904 Tallinn – 18. jaanuar 1983 Tallinn) oli eesti ooperilaulja (sopran). Meta Kodanipork sündis kaheksalapselise pere teise lapsena Paide vallas Nurmsi külas. Tema isa Aleksander (õppinud sepp ja puusepp) suri veremürgistusse, kui Meta oli 11-aastane. Ema Adele (sünd. Puhm) suri 1939. aastal südamehaigusse. Meta Kodanipork lõpetas Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasiumi 1923. aastal, misjärel töötas 1923–1944 kantseleiametnikuna. Aastatel 1924–1925 õppis ta Tallinna konservatooriumis, 1927–1944 laulis ta (vaheaegadega) Estonia muusikaosakonna mittekutselises kooris solistina. 1944. aastal asus koorilauljana tööle Estonia teatrisse ning oli 1945–1964 ooperi- ja operetisolist (aastast 1959 mittekoosseisuline). Meta Kodaniporgist kujunes kiiresti teatri operetiprimadonna, ta oli Georg Otsa põhiline lavapartner. Esines palju ka kontsertlauljana. Meta Kodanipork laulis solistina järgmistes muusikalavastustes: 1946 Sigmund Rombergi operett "Kõrbelaul" 1947 Georges Bizet ooper "Carmen" 1948 Imre Kalmani operett "Silva" 1949 Pjotr Tšaikovski ooper "Jevgeni Onegin" 1949 Gustav Ernesaksa ooper "Tormide rand" 1949 Juri Miljutini operett "Rahutu õnn" 1950 Rudolf Frimli operett "Rose-Marie" 1952 Wolfgang Amadeus Mozarti ooper "Don Giovanni" 1953 Johann Straussi operett "Nahkhiir" 1955 Franz Lehari operett "Lõbus lesk" 1959 Imre Kálmáni operett "Krahvinna Mariza" 1950 – Stalini preemia 1950 – Eesti NSV teeneline kunstnik 1979 – Georg Otsa nimeline auhind Eesti muusika biograafiline leksikon. 1. köide: A–M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk. 289. Kodanipork, Meta – sopran, ooperi- ja operetilaulja, 9. oktoober 2005 Viitamistõrge: Vigane <ref>-silt; nime "1nZlH" on määratud mitu korda erineva sisuga. TEA Entsüklopeedia 11. köide, Tallinn, TEA kirjastus, 2014. Helga Tõnson. Meta Kodanipork. Tallinn, 1974.
Jaan Laos

Jaan Laos (sündinud 23. mail 1985 Pärnus) on Eesti sõudja ja ortopeed. Ta on lõpetanud 2004. aastal Pärnu ühisgümnaasiumi ja 2010. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Sporditeed alustas 1993 Pärnus Anne Tohveri ujumistreeningutel. Sõudma hakkas 2001 Reet Palmi juhendamisel, 2002 läks Matti Killingu treeningurühma. Sõudeliidu parim noorsõudja 2003 ja juunior (U-23) 2006–2007. Ta sai 2009. aasta Euroopa meistrivõistlustel sõudmises kaheksapaadil neljanda koha. 2014. aastast on ta OÜ Tipparst juhatuse liige ja ortopeed. MM-il tulnud 2007 kaheksapaadil 16. kohale ja EM-il 2009 4. ja 2010 8. kohale. Osalenud neljal maailma karikasarja etapil. Üliõpilaste MM-il saanud kaheksapaadil 2004, 2006 ja 2008 pronksi ning 2010 hõbeda. U-23 MM-il 2007 kaheksapaadil maailmameister, 2005 ja 2006 7., 2004 roolijata kahepaadil 12. Juunioride MM-il 2002 roolijaga kahepaadil 5. ja 2003 roolijata kahepaadil hõbe. Tulnud 12 korral Eesti meistriks: 2004–06 ja 2010 roolijata kahepaadil, 2006 roolijata kahepaadil sprindis, 2007–08 ja 2010 roolijata neljapaadil 2007–08 ja 2010–11 kaheksapaadil. Isa Peeter Laos (25. VIII 1960) on võistelnud Eesti sõudekoondises, võitnud 1977–1981 Eesti meistrivõistlustel kaks hõbe- ja kaks pronksmedalit. Ema Kersti Laos (sündinud Vernik) on tulnud aastatel 1979–1984 kolmel korral sõudmises Eesti meistriks. Vend Juhan Laos tuli 2004. aastal sõudmises neljakordseks Eesti noortemeistriks. Vend Joosep Laos on saanud ühepaadi MM-il 2011 27. ja noorte MM-il 2010 12., paarisaerulisel kahepaadil U-23 MM-il 2014 9., paarisaerulisel neljapaadil noorte MM-il 2009 16. ning U-23 MM-il 2011, 2012 8. ja 2013 11. koha. EM-il kaheksapaadil 2011 7., paarisaerulisel neljapaadil 2013 10. ja paarisaerulisel kahepaadil 2018 13., universiaadil ühepaadil 2015 10. koht. Tulnud 11 korral Eesti meistriks: 2015–16 ja 2018 roolijata neljapaadil, 2011–12 ja 2018 paarisaerulisel neljapaadil, 2012–2014 ja 2016 kaheksapaadil ning 2017 sisesõudmises. Sõudeliidu parim noorsõudja 2010 ning juunior (U-23) 2011 ja 2014.
Jaan Talts juunior

Jaan Talts (sündinud 18. juunil 1975 Tallinnas) on eesti kergejõustiklane ja tõstja. Aastatel 1995–2001 võitis ta Eesti meistrivõistlustel kergejõustikus 1 kulla, 6 hõbedat ja 4 pronksi. 8. aprillil 2016 valiti ta (Norras) Euroopa Tõstespordiliidu üheks asepresidendiks. Tema isa on tõstja Jaan Talts. Biograafia ESBL-is (vaadatud 04.04.2015) Biograafia ESBL-is
Mandalased

Mandad (ka mandalased) on gnostiliste rühmituste üldinimetus juutluses ja ka gnostilise juudakristliku ristijate rühmituse nimetus. Veeriitusi oluliseks pidanud mandade rühmitus on ainsana järjepidevalt tänini säilinud juudakristlik erakond. Selliseid rühmitusi oli kristliku ajaarvamise esimestel sajanditel mitmeid, näiteks esseenid ja elkesaid (juudikristlased). Mandad tekkisid ilmselt kristliku ajaarvamise esimestel sajanditel, aga pühad raamatud pandi kirja 7.–8. sajandil. Ristijate rühmituse peateos on "Ginza". Mandade päästeusundi rajajat ja päritolu pole teada. Nad vastandusid Jeruusalemma judaismile ja eelistasid päästeõpetuse iraani varianti. See oli sarnane süüria juutluse rahvaliku usuga. Mandad on ainus tänapäevani järjepidevalt säilinud gnostiline rühmitus. Nende iidne asuala paikneb tänapäevase haldusjaotuse järgi Iraagi territooriumil. Mõni kogudus leidub ka Iraanis, aga arvukalt on mandasid emigrantidena Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja ka Euroopas. Mandade päritolu kohta on kaks oletust. Esimese järgi on mandade rühmitus tekkinud Iisraelis ja vastavalt enda pärimusele asusid mingil ajal ümber Kahejõemaale (Mesopotaamiasse). Teise järgi on rühmitus Kahejõemaal ka tekkinud ja väljaränd Iisraeli algkodust on vaid mandade legend. Mandade tähtsaim prohvet oli Ristija Johannes. Aabrahami, Moosest, Jeesust ja Muhammadit pidasid nad valeprohvetiteks. Mandadel oli nii ühealgeõpetus (monism; üks maailma looja), kui ka kahesusõpetus (vahendaja loob maailma kellegi ülesandel; dualistlik valguse- ja pimeduseriigi vastandamine). On ka selline maailma tekkimise mõttesuund, milles püütakse eelnevaid loomislugusid ühendada. Tähtsaim sakrament on ristimine. Päästjaks võib pidada Manda d'Haijeti. Mandad pole kokku puutunud Nag Hammadist leitud koptikeelsete gnostiliste tekstidega. Kuid neil on sarnaseid motiive. Mandad pole mõjutatud kristlusest. Tänapäeval on mandad Iraagis sunniitide vaenatud vähemus. Jaan Lahe. Mandalaste loomismüüt ja selle paralleelid gnostilistes süsteemides. Kirik ja Teoloogia, 28. detsember 2012 Mandade leksikon ja kirjandus (inglise keeles)
Radikaaldemokraatlik Partei (Bulgaaria)

Radikaaldemokraatlik Partei (bulgaaria keeles Радикалдемократическа партия) on parempoolne, liberaalne Bulgaaria erakond. Erakond asutati 1905. aastal ajakirja "Демократически преглед" toimetuse ümber koondunud aktivistide poolt, kes olid eraldunud ideoloogiliste erimeelsuste tõttu järk-järgult Demokraatlikust Parteist. Erakonna asutamisel seati sihiks demokraatia ja parlamendi rolli tugevdamine, kõigi bulgaarlastega asustatud alade rahumeelne ühendamine ja liberalismi põhimõtete juurutamine. Aastatel 1918–1919, 1931–1934 ja 1991–1992 oli erakond esindatud Bulgaaria valitsuses. 1926. aastal nimetati erakond ümber Radikaalseks Parteiks. 1934. aastal toimunud riigipöörde järel keelustati Bulgaarias kõik opositsioonilised erakonnad, Radikaalne Partei tegutses edasi põranda all. 1945. aastal registreeriti erakond uuesti ja pääses kohe taas parlamenti, kuid 1947. aastal keelustati Bulgaarias jälle kõik opositsioonilised erakonnad. 1989. aastal taasasutati Radikaaldemokraatlik Partei, mis ühines koalitsiooniga Demokraatlike Jõudude Liit. Kui viimane formeerus ümber erakonnaks, siis Radikaaldemokraatlik Partei lõhenes: osa liitus 1996. aastal loodud ühenderakonnaga, teine osa jätkas omaette ja marginaliseerus. 2014. aasta kevadel sõlmis Radikaaldemokraatlik Partei erakonnaga Kodanikud Bulgaaria Euroopaliku Arengu Poolt koostöölepingu, millega nõustus toetama selle kandidaate Euroopa Parlamendi valimistel ja Bulgaaria parlamendivalimistel ning osalema ühiselt kohalikel valimistel. Erakond ei ole esindatud parlamendis, kuid toetab sellele lepingule tuginedes Bulgaaria praegust valitsust. Erakonna veebileht
Marija Muzõtšuk

Marija Muzõtšuk (ukraina keeles Марія Музичук; sündinud 21. septembril 1992) on Ukraina maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2015). Rahvusvahelise maleorganisatsiooni FIDE ELO-reitingus on tema parim saavutus 8. koht (2015). 2015. aasta märtsi seisuga oli tema reiting 2526 punkti, millega ta on naiste edetabelis 12. kohal. 2015. aasta naiste maailmameistrivõistlustel tuli ta maailmameistriks alistades finaalis Venemaa maletaja Natalja Pogonina 2,5:1,5. Ka tema õde Anna Muzõtšuk on maletaja. http://ratings.fide.com/card.phtml?event=14114550
Jevgeni Varlamov

Jegveni Varlamov (sündinud 7. detsembril 1976 Tallinnas) on Eesti päritolu Venemaa jäähokimängija (kaitsja). 1992–1995 osales ta kokku 15 mängus, kuuludes kuni 18- ja kuni 20-aastaste koondisse. Klubikarjääri jooksul mängis Moskva Krõlja Sovetovi (1995–98), Kaasani Ak Barsi (1998–2003), Magnitogorski Metallurgi (2003–11) ja Nižni Novgorodi Torpedo (2011–2013) ridades. 2006. aastal võitis ta Metallurgiga Spengleri karika ja tuli 2007. aastal Venemaa meistriks. Biograafia ESBL-is (vaadatud 04.04.2015) Biograafia ESBL-is
Johannes Moor

Johannes Moor (sündinud 3. juulil 1992 Tartus) on eesti motosportlane. Sissekanne andmebaasis Driver Database
Saku valla lipp

Saku valla lipp on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Saku valla lipp. Lipp on kinnitatud 30. aprillil 1993. Valla lipp on neljast küljest punavalge hammaslõikelise äärega ümbritsetud tammeleheroheline ruudukujuline kangas, millel on kolm valget adratera (2+1). Lipu hammastikus kasutatud punane värvitoon on sama Harju maakonna vapil kasutatava punase värvitooniga. Valla kandelipu varras on roheline ja vardaehiseks hõbedane viljapea. Lipu normaalsuurus on 105x105 cm. Valla lipu üht originaali hoitakse vallamajas vallavanema kabinetis. Valla lippu kasutatakse volikogu ja vallavalitsuse istungitel, samuti valla, Harju maakonna ja vabariiklikel pidustustel. Valla lippu koos Eesti riigilipuga kasutades asetatakse riigilipp lippude poolt vaadates paremale. Vallaelanikel on õigus kasutada hoonetel valla lippu koos riigilipuga. Valla asutuste lipud ei tohi olla äravahetamiseni sarnased valla lipuga. Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. Saku valla vapp Saku valla sümboolika valla kodulehel Saku valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Klaus Rifbjerg

Klaus Rifbjerg (15. detsember 1931 Kopenhaagen – 4. aprill 2015) oli taani kirjanik. 2011. aastal ilmus sarjas "Põhjamaade romaan" (kirjastus Eesti Raamat) Rifbjergi romaan "Anna (mina) Anna". Selle tõlkis taani keelest Ene Mäe. Rifbjergi teos "Og andre historier" kuulub Taani kultuurikaanonisse. Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind romaani "Anna (mina) Anna" eest 1970 Rootsi Akadeemia Põhjamaade auhind 1999
Pjotr Degtjarjov

Pjotr Degtjarjov (sündinud 10. juulil ‎1993) on endine Eesti ujuja. Ta esindas Eestit 2010. aasta noorte suveolümpiamängudel (50 m vabaujumises 9. koht), 2010. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlustel ja 2013. aasta ujumise maailmameistrivõistlustel. Tema treenerid TOPi Ujumisklubis on Heidi ja Ain Kaasik. Kuni 10. klassini õppis ta Maardu gümnaasiumis. Ta räägib eesti keelt aktsendita. Septembris 2017 teatas ta sportlaskarjääri lõpetamisest. Jaanuaris 2017 sündis ta peres tütar. Pjotr Degtjarjov: ujumine on mul veres!, Eesti Päevaleht, 13. detsember 2010 Anu Säärits, Tartu Kevade avapäev MM-võistluste norme ei toonud, ERR Eesti tippujuja lõpetas vaid 24-aastaselt karjääri Postimees, 8. september 2017 PALJU ÕNNE! Ujumisperre Tess Grossmann-Pjotr Degtjarjov sündis tütar, kellele nimigi valmis mõeldud! Õhtuleht.ee, 20. jaanuar 2017 Biograafia ESBL-is
Kert Toobal

Kert Toobal (sündinud 3. juunil 1979 Paides) on endine eesti võrkpallur ja praegune sporditegelane. Ta on lõpetanud 1997. aastal Türi Gümnaasiumi ja õppinud Tallinna Pedagoogikaülikoolis kehakultuuri. Võrkpallitreeninguid alustas 1987. aastal Järvamaa SK-s Villi Vantsi õpilasena. Kert Toobal kuulus Eesti võrkpallikoondisse aastatel 2001–2019 ja mängis koondises 308 mängu. Ta on koondise koosseisus esindanud Eestit Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril viiel korral (2009, 2011, 2015, 2017 ja 2019). Toobal oli koondise juures ka koduseks 2021. aasta Euroopa meistrivõistluste finaalturniiriks valmistudes, kuid vigastuse tõttu võistlustel osaleda ei saanud. Ta võitnud koondise koosseisus kahel korral Euroopa liiga (2016 ja 2018). Ta oli aastatel 2009–2021 koondise kapten. Pärast sportlaskarjääri lõpetamist töötab ta Eesti Võrkpalli Liidu spordidirektorina. Hooaeg 2003/04 Eesti aasta parim meesvõrkpallur. Hooaeg 2014/15 Eesti parim meesvõrkpallur. 2017 Eesti Vabariigi spordipreemia (olulise panuse eest Eesti meeste võrkpallikoondise liidrina Euroopa Liiga võitmisel 2016. aastal ja pääsu tagamisel Euroopa meistrivõistluste finaalturniirile). 2018 Valgetähe IV klassi teenetemärk. 2023 EOK teenetemärk (karjääri lõpetanud võrkpallur). Tema vend on endine võrkpallur ja praegune võrkpallitreener Andres Toobal. Kert Toobali elulugu Eesti spordi biograafilises leksikonis. Vaadatud 21.06.2023. Mängud koondises (mehed). Eesti Võrkpalli Liit (seisuga 09.09.2021). Kapten Kert Toobal jääb koduselt EM-ilt eemale Võrkpall24, 17.08.2021. Sportlaskarjäärile joone alla tõmmanud Kert Toobal leidis uue ameti ERR Sport, 11.10.2022. Paremad hooajal 2003/2004 EVF arhiiv (vaadatud 26.05.2023). Aasta parimad võrkpallurid on Anu Ennok ja Kert Toobal ERR Sport arhiiv, 28.12.2015. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). EOK teenetemärgid Eesti Olümpiakomitee koduleht (vaadatud 27.05.2023). Viitamistõrge: <references>-siltide vahel olevat <ref>-silti nimega "art" ei kasutata eelnevas tekstis.
Kristjan Ehman

Kristjan Ehman (sündinud 13. septembril 1990 Tallinnas) on eesti suusahüppaja. Ta sai 2006. aasta Eesti meistrivõistlustel meeskondlikus suusahüpetes teise koha. http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=4194 (vaadatud 05.04.2015)
Raul Saaremets

Raul Saaremets (sündinud 10. märtsil 1967 Kohtla-Järvel) on eesti muusik ja raadioajakirjanik. Ta on mänginud trumme ansamblis Röövel Ööbik ning tegutseb sooloartistina Ajukaja nime all. Ta on töötanud Raadio 2-s selle loomisest saadik ning juhtinud saateid "Vibratsioon" ja "Muusikanõukogu". Ta on 2001. aastal asutatud osaühingu Umblu Records juhatuse liige. Saaremets on mänginud Arvo Pärti filmis "Jan Uuspõld läheb Tartusse". 2014 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2015 – Kultuurivedur 2014 "Teenetemärgi pälvinud Raul Saaremets: presidendil on hea muusikamaitse!". Delfi, 5. veebruar 2014 Inforegister "Eesti filmi andmebaas - Raul Saaremets". Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Teet Korsten, "Raul Saaremets – Kaug-Idast pärit misjonär" Põhjarannik, 9. oktoober 2004 "Muusikailma rikastaja" Postimees, 29. juuli 2006 "Raul Saaremets: imestan, kui tihti teevad andekad muusikud surmigavat muusikat" ERR kultuur, 18. aprill 2023
Triin Peips

Triin Peips (sündinud 26. septembril 1982 Valgas) on endine eesti laske- ja murdmaasuusataja. Sissekanne fis-ski.com lehel Triin Peips IBU kodulehel (inglise)
Tiit Soolep

Tiit Soolep (sündinud 12. aprillil 1973) on eesti motosportlane. Aastal 1991 tuli ta Eesti meistriks hipodroomisõidus. Tema vend on motosportlane Jaak Soolep. Biograafia ESBL-is (vaadatud 04.04.2015) Biograafia ESBL-is
Tõnis Kartau

Tõnis Kartau (sündinud 6. oktoobril 1990 Tartus) on eesti suusahüppaja. Ta on aastatel 2005–2011 saanud Eesti meistrivõistlustelt individuaalselt ja meeskondlikult kolm hõbe- ja kolm pronksmedalit.
Tagne Tähe

Tagne Tähe (sündinud 3. septembril 1985 Vastseliinas) on endine eesti laskesuusataja. Ta lõpetas aastal 2004 Vastseliina Gümnaasiumi ja aastal 2008 päästeteenistuse erialal Sisekaitseakadeemia. Aastal 2013 lõpetas ta bakalaureuse- ja aastal 2015 magistrikraadiga Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Ta sai 2005. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Ta töötab Päästeameti ohutusjärelevalve büroo juhatajana. Tema isa Üllar Tähe on laskesuusatamistreener. Biograafia ESBL-is
Tarmo Mitt

Tarmo Mitt (sündinud 22. mail 1977) on eesti rammumees. Ta on osalenud võistlusel "Maailma tugevaim mees" (inglise World's Strongest Man), kus ta jõudis aastail 2005–2008 neljal korral järjest finaali. Ta on mitu korda võitnud võistluse "Eestimaa rammumees".[viide?] Tema poeg Arnold Mitt on korvpallur. "Itaalias mängiv Arnold Mitt: olen teinud nelja kuuga uskumatu arengu" ERR, 8. jaanuar 2014
Silva Rahnel

Silva Rahnel (kuni 1986 Silva Oja; sündinud 17. jaanuaril 1961 Pärnus) on eesti endine kergejõustiklane ja spordipedagoog. Ta lõpetas aastal 1979 Pärnu 1. Keskkooli ja aastal 1984 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna. 1977–1984 tuli ta eri aladel (kaugushüpe, tõkkesprint, seitsmevõistlus) individuaalselt 7 korda Eesti NSV meistriks ja 1980 ka 4×100 m teatejooksus. Biograafia ESBL-is (vaadatud 04.04.2015) Biograafia ESBL-is
Silja Suija

Silja Suija (sündinud 15. juunil 1974 Tartus) on Eesti endine murdmaasuusataja. Ta lõpetas aastal 1993 Eesti Spordigümnaasiumi Otepää filiaali. Ta on osalenud 1994., 2006. ja 2010. aasta taliolümpiamängudel. Aastatel 1991–2010 võitis ta Eesti meistrivõistlustelt individuaalselt 4 kuld-, 13 hõbe- ja 3 pronksmedalit ning teatesõidus 2 kuld-, 2 hõbe- ja 2 pronksmedalit. Tema elukaaslane on laskesuusataja Aivo Udras. Tema isa on sõudja Andrus Suija, ema suusataja ja sõudja Eha Suija. Biograafia ESBL-is (vaadatud 4.04.2015) Silja Suija FIS-i lehel
Harald Vennikas

Harald Theodor Vennikas (01.01.1900 – 3. september 1919 Irboska) oli töölisaktivist ja hobimuusik (mängis flööti). Ta kuulus 1. juunil 1917. aastal asutatud Tallinna Sotsiaaldemokraatlikku Noorte Klubisse. Ühingu liikmed osalesid Oktoobrirevolutsioonis, tegid partei juhtimisel rahva hulgas poliitilist kihutustööd, aitasid organiseerida Punakaarti ning korraldasid noorte koosolekuid ja meeleavaldusi. Lasti siseministri korraldusel Irboska veretööl 3. septembril 1919 maha.
Rene Aas

Rene Aas (sündinud 13. juulil 1969 Tallinnas) on eesti motosportlane. Ta lõpetas aastal 1988 treiali-freesija erialal Tallinna 6. Kutsekeskkooli. Ta on tulnud 3 korda söerajasõidus ja hipodroomisõidus Eesti meistriks. Biograafia ESBL-is (vaadatud 04.04.2015) Biograafia ESBL-is
Natalja Bratuhhina

Natalja Bratuhhina (sündinud 7. detsembril 1987 Narvas) on Eesti saali- ja rannavõrkpallur. Natalja kuulus Eesti võrkpallikoondisse aastatel 2012–2015. Ta on võistelnud edukalt rannavõrkpallis koos Mari-Liis Graumanni ja Polina Bratuhhina-Pitouga. Tema kaksikõde on ranna- ja saalivõrkpallur Polina Bratuhhina-Pitou. Ta lõpetas 2006. aastal Audentese Spordigümnaasiumi ning 2010. aastal EBSi. Hooaeg 2006/07 Eesti parim naiste rannavõrkpalli paar koos Mari-Liis Graumanniga Hooaeg 2006/07 Eesti parim noorte rannavõrkpalli paar neiudest koos Polina Bratuhhinaga Hooaeg 2007/08 Eesti parim naiste rannavõrkpalli paar koos Mari-Liis Graumanniga Hooaeg 2008/09 Eesti parim naisjuunioride rannavõrkpalli paar koos Polina Bratuhhinaga Hooaeg 2011/12 Eesti parim naiste rannavõrkpalli paar koos Polina Bratuhhinaga Sissekanne FIVBi andmebaasis esbl volleybox Paremad hooajal 2006/2007 volley.ee arhiiv Paremad hooajal 2007/2008 volley.ee arhiiv Paremad hooajal 2008/2009 volley.ee arhiiv Paremad hooajal 2011/2012 volley.ee arhiiv
Õnne Kurg

Õnne Kurg (aastani 1994 Näpp; sündinud 8. märtsil 1973 Rakkes) on endine eesti suusataja. Ta osales 1998. aasta Nagano taliOM-il. 1991-2005 võitis ta Eesti meistrivõistlustel individuaalselt hõbedat ja 6 pronksi ning teatesõitudes 1 kulla, 3 hõbedat ja 5 pronksi. Biograafia ESBL-is (vaadatud 04.04.2015) Biograafia ESBL-is
Vladimir Latin

Vladimir Latin (sündinud 30. mail 1985 Narvas) on Eesti sõudja. 196 cm, 95 kg. Lõpetas 2009 politseikooli ning 2012 Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledži. Töötanud politseis. Aastast 1998 harrastas ujumist, sõudma hakkas 2003, treeninud Sergei Gluško juhendamisel. Osales 2008. aasta OM-il, kus neljapaadis sai üheksanda koha. 2006 paarisaerulisel kahepaadil 20., 2007 paarisaerulisel neljapaadil 8. 2009 10. U-23 MM-il saanud paarisaerulisel kahepaadil 2005 pronksi, 2004 4. ja 2006 12. koha võitnud paarisaerulisel kahepaadil 2008 hõbeda, saanud paarisaerulisel neljapaadil 2007 5., 2010 8. ja 2013 10., kaheksapaadil 2011 7. ühepaadil 2014 21. koha. Osalenud 2005–12 12 MK etapil, 5 korral olnud 10 parema hulgas. Tulnud 11 korral Eesti meistriks: 2006 ühepaadil, 2004–06 paarisaerulisel kahepaadil, 2007–10 paarisaerulisel neljapaadil 2008, 2010 ja 2012 kaheksapaadil. 2008–2010 – Narva parim sportlane 2004 – parima võistkonna liige 2005 – Sõudeliidu parim juunior (U23) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. aprill 2020. Vaadatud 26. märtsil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2021. Vaadatud 10. jaanuaril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.esbl.ee/biograafia/Vladimir_Latin
Vladimir Kärk

Vladimir Kärk (19. märts 1915 Tallinn – 23. juuli 1998 Royal Oak, Michigan, USA) oli eesti korv- ja võrkpallur. Lõpetas 1934. aastal Tallinna Reaalkooli, õppis aastatel 1935– 1937 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas ja lõpetas 1944. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis masinaehituse eriala, töötades seal ka nooremassistendina. 1931. aastal hakkas ta mängima korvpalli Hertbert Niileri juhendamisel, võisteldes 1941. aastani Tehnika klubi, Tallinna ja Tartu NMKÜ, EASK, Kalevi, Dünamo ja Eesti koondise liikmena, osaledes ka 1936. aasta OM-il. Sai 1937. aastal EM-il 5. koha, 1939. aasta ülemaailmsetel üliõpilasmängudel hõbeda (ka võrkpallis) ja 1937. aastal pronksi. Tuli aastatel 1936–1937 korvpallis ning 1933 ja 1935–39 võrkpallis Tartu NMKÜ meeskonnas Eesti meistriks. 1944. aastal läks ta lennuväelasena Saksamaale, 1949 siirdus Kanadasse ja 1959 USA-sse. Töötas masinatööstuses konstruktori ja insenerina. "Kärk, Vladimir - Eesti Entsüklopeedia". entsyklopeedia.ee. Vaadatud 29. juulil 2023. "Kärk, Vladimir 1915-1998 - TalTech ISIK". ws.lib.ttu.ee. Vaadatud 29. juulil 2023. Biograafia ESBL-is
Alexander Wilson

Alexander Wilson (6. juuli 1766 Paisley, Šotimaa – 23. august 1813 Philadelphia, Pennsylvania) oli šoti päritolu Ameerika luuletaja, ornitoloog ja illustraator. Robert Burnsi värsid inspireerisid teda luulega tegelema. Wilson kirjutas ballaade, pastoraalseid luuletusi ja satiirilisi kommentaare kangakudumisvabriku kohta, kus ta alates 1779. aastast õpipoisina töötas. Üks eriti torkava sisuga luuletus vabrikuomaniku kohta tõi karistuseks teoste avaliku põletamise ja vangistuse. Pärast vabanemist läks ta 1794. aastal Ameerikasse. Seal teenis ta elatist õpetamisega. Tuntud loodusteadlane William Bartram õhutas tema huvi ornitoloogia ja maalimise vastu. Wilson otsustas avaldada Põhja-Ameerika lindude illustratsioonide kogu ning reisis mööda maad, kogudes materjali, maalides ning äratades huvi oma teose vastu, mis ilmus üheksas köites aastatel 1808–1814 pealkirjaga "American Ornithology". Selles oli illustreeritud 268 linnuliiki, kellest 26 olid varem kirjeldamata. Wilson oli väljapaistev Ameerika ornitoloog, paljud linnuliigid on tema järgi nimetatud.