1913

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1909 | 1910 | 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | ► | ►► 1913. aasta (MCMXIII) oli 20. sajandi 13. aasta. ... 9. veebruar – Kanada kagu- ja USA kirdeosariikide kohal nähti boliidi, mis ei langenud maapinnale, vaid jätkas teekonda horisontaalselt ja suundus tagasi kosmosesse. 13. veebruar – 13. dalai-laama Thubten Gyatso kuulutas Tiibeti Hiinast sõltumatuks. 22. veebruar – Mehhiko armee tappis president Francisco Ignacio Madero Gonzálezi ja asepresident José María Pino Suárezi. 13. märts – Algas Austraalia uue föderaalpealinna Canberra ehitus. 18. märts – Mõrvati Kreeka kuningas Geórgios I. 26. märts – Esimene Balkani sõda: Pärast viis kuud kestnud piiramist vallutasid Bulgaaria ja Serbia väed osmanitele kuulunud Adrianoopoli linna. ... 3. mai – Esilinastus India esimene mängufilm "Raja Harishchandra". 13. mai – Vene-USA lennukonstruktor Igor Sikorski lendas maailma esimese neljamootorilise jäiga tiivakinnitusega õhusõidukiga Russki Vitjaz, mille ta oli projekteerinud. 29. mai – Pariisis toimunud Igor Stravinski balleti "Püha kevad" esietendusel põhjustas teose avangardistlik muusika ja koreograafia publiku seas tõsist pahameelt. 30. mai – Osmanite riik sõlmis Londonis Balkani riikidega rahuleppe, lõpetades Esimese Balkani sõja. Lisaks määrati vastiseseisvunud Albaania piirid. 4. juuni – Briti sufražett Emily Davison jäi hobuste võiduajamisel kuningas George V hobuse ette. Hobune tallas Davisoni kapjade alla ja naine suri saadud vigastuste tõttu neli päeva hiljem. 29. juuni – Bulgaaria ründas Serbiat ja Kreekat, alustades teist Balkani sõda. 10. juuli – Californias Surmaorus Furnace Creekis registreeriti kõigi aegade kõrgeim õhutemperatuur varjus: 56,7 kraadi Celsiuse järgi. 10. august – Bukarestis kirjutati alla lepingule Teise Balkani sõja lõpetamise kohta. 23. august – Kopenhaagenis avati kuulus "Väikese merineitsi" kuju. 29. september – Saksa insener Rudolf Diesel, diiselmootori leiutaja, jäi Antwerpenist Londoni teel olnud parvlaeval Dresden kadunuks. 9. oktoober – Briti ookeaniaurik Volturno süttis Põhja-Atlandil põlema. Õnnetuses hukkus 136 inimest. 521 inimest päästeti. 14. oktoober – Suurbritannia ajaloo ohvriterohkemas kaevandusõnnetuses hukkus 440 inimest, kui Walesis Senghenyddi kivisöekaevanduses toimus plahvatus. 31. oktoober – USA-s Indiana osariigis Indianapolises alustasid ühistranspordi töölised streiki, mistõttu peatus linnas ühistransport ja puhkesid meeleavaldused, kui streigimurdjad püüdsid ühistransporti uuesti käima panna. ... 12. detsember – Firenzes leiti kaks aastat varem Louvre'ist varastatud Leonardo da Vinci "Mona Lisa". 21. detsember – USA ajalehes New York World ilmus ajaloo esimene teadaolev ristsõna. 24. detsember – USA-s Michigani osariigis Calumetis ülerahvastatud jõulupeol puhkenud paanikas ja rüseluses hukkus 73 inimest. 6. märts (vkj 21. veebruar) – Vene keisririigis, kaasa arvatud Eestis, toimusid pidustused Romanovite dünastia valitsemise 300. aastapäeva tähistamiseks. 11. mai – Eestis toimus esimene maratonijooksuvõistlus: Paldiskist Tallinna lähedale kulgenud raja pikkus oli 40,2 km, võistluse võitis Peterburist pärit Pjotr Šubin. 1. juuni – Tallinnas toimusid seltsi Lootus aias Eesti esimesed kümnevõistlused. 14. juuli – Eduard Hiiop püstitas esimese eestlasena kergejõustikus rekordi (tollal Venemaa rekord), kui ta hüppas hoota kaugust 3.02. 28. juuli – Poolas Breslaus lõppesid maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses, kus eestlastest oli parim esikoha saanud Georg Baumann. 31. august (vkj 18. august) – tööd alustas Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskselts. 1. september (vkj 19. august) – asutati Eesti Kirjanduse Seltsi kodu-uurimise toimkond. 1. september – maadleja Jaan Jaago võitis Peterburis elukutseliste arvestuses maailmameistrivõistlused maadluses. 6. september (vkj 24. august) – avati uus Estonia teatrimaja Tallinnas ("Hamleti" lavastusega). 11. september – Tartus avati Ernst von Bergmanni mälestussammas. Oktoobris-novembris valmisid Tallinnas Bekkeri ja Vene-Balti laevatehastes esimesed sõjalaevad; ühtlasi jätkus ka tehaste endi ehitamine. 14. september (vkj 1. september) – Tartus avati Aleksander I sild. 17. november – tegevuse lõpetas Tartu spordiselts Tervis. 19. detsember – Tartut külastas Kuuba maleäss Jose Raul Capablanca, kes pidas siin 28 simultaanmängu. Tallinnas Nõmmel hakati rajama nn Peetri aedlinna (Pääsküla).  Pikemalt artiklis Sündinud 1913 2. jaanuar – Aleksander Raid, eesti tõlkija 6. jaanuar – Edward Gierek, Poola poliitik 6. jaanuar – Loretta Young, USA näitleja 9. jaanuar – Richard Nixon, USA poliitik 10. jaanuar – Gustáv Husák, Tšehhoslovakkia poliitik 25. jaanuar – Witold Lutosławski, poola helilooja ning dirigent 29. jaanuar – Victor Mature, USA näitleja 30. jaanuar – Amrita Sher-Gil, Ungari-India kunstnik 4. veebruar – Rosa Parks, USA aktivist 6. veebruar – Mary Leakey, Briti arheoloog 14. veebruar – Alfred Frants, eesti lauatennisist 15. veebruar – Leonid Saar, eesti korv- ja jalgpallur ning jäähokimängija 21. veebruar – Benjamin Bloom, USA psühholoog ja pedagoog 25. veebruar – Gert Fröbe, saksa filminäitleja 27. veebruar – Paul Ricœur, prantsuse filosoof 27. veebruar – Irwin Shaw, USA kirjanik 13. märts – Paul Grice, inglise filosoof 13. märts – Sergei Mihhalkov, vene kirjanik 20. märts – Nikolai Stepulov, Eesti poksija 26. märts – Paul Erdős, Ungari päritolu matemaatik 26. märts – Salme Rootare, eesti maletaja 30. märts – Richard Helms, USA luureametnik 30. märts – Frankie Laine, USA laulja 31. märts – Etta Baker, USA kitarrist ja laulja 2. aprill – Ruudi Toomsalu, eesti kergejõustiklane ja spordipedagoog 4. aprill – Muddy Waters, USA bluusilaulja ja -kitarrist 22. aprill – Leida Sevruk, eesti tervisesportlane 25. aprill – Vladimir Potsepp, eesti sporditegelane 27. aprill – Elmar Kits, eesti maalikunstnik 30. aprill – Elmar Leonhard Tepp, eesti jalgpallur 1. mai – Paul D. MacLean, USA arst ja neuroteadlane 9. mai – Alo Suurna, eesti korvpallur 18. mai – Vincent Dole, USA arstiteadlane 23. mai – Toivo Õunap, eesti kergejõustiklane 29. mai – Olinde Kerge, eesti võrk- ja korvpallur 4. juuni – Johannes Hallik, eesti kergejõustiklane 8. juuni – Kuno Kõrge, eesti arstiteadlane 10. juuni – Tihhon Hrennikov, vene helilooja 13. juuni – Arvo Mägi, eesti kirjanik 17. juuli – Roger Garaudy, prantsuse kirjanik ja filosoof 22. juuni – Alfred Skonberg, väliseesti sporditegelane 25. juuni – Jaan Aleksius, eesti motosportlane 8. juuli – Ilmar Raud, eesti maletaja 10. juuli – Salvador Espriu, katalaani kirjanik 13. juuli – Edgar Jõesaar, eesti jalgpallur ja sporditegelane 14. juuli – Gerald Ford, USA poliitik 18. juuli – Red Skelton, USA koomik 8. august – Richard Triik, eesti motosportlane 13. august – Makários III, Küprose vaimulik ja poliitik 16. august – Menachem Begin, Iisraeli poliitik 18. august – Miliza Korjus, laulja 21. august – Viktor Rozov, vene näitekirjanik 22. august – Bruno Pontecorvo, itaalia päritolu füüsik 24. august – Velda Otsus, eesti näitleja 2. september – Oskar Cher, Eesti töölisliikumise tegelane 2. september – Izrail Gelfand, juudi päritolu matemaatik 7. september – Villem Kapp, eesti helilooja ja pedagoog 12. september – Jesse Owens, USA kergejõustiklane 17. september – Mira Lobe, Austria lastekirjanik 18. september – Aksel Kuuse, eesti kergejõustiklane 29. september – Stanley Kramer, USA filmilavastaja ja produtsent 7. oktoober – Raimond Valgre, eesti helilooja ja muusik 10. oktoober – Claude Simon, prantsuse kirjanik 19. oktoober – Valev Uibopuu, eesti kirjanik 25. oktoober – Arved Paul, eesti vaimulik 2. november – Carmen Amaya, Hispaania flamenkotantsija ja laulja 2. november – Burt Lancaster, USA filminäitleja 3. november – Marika Rökk, ungari päritolu näitleja. tantsija ja laulja 5. november – Vivien Leigh, Briti teatri- ja filminäitleja 7. november – Albert Camus, prantsuse kirjanik ja filosoof; Nobeli kirjandusauhinna laureaat 1957 10. november – Álvaro Cunhal, Portugali poliitik 10. november – Gert Helbemäe, eesti kirjanik 13. november – Lon Nol, Kambodža poliitik 21. november – Gunnar Kangro, eesti matemaatik 22. november – Benjamin Britten, inglise helilooja 1. detsember – Hilda Koni, eesti laulja 6. detsember, Nikolai Amossov, südamekirurg 7. detsember – Kersti Merilaas, eesti luuletaja 11. detsember – Jean Marais, prantsuse näitleja 18. detsember – Willy Brandt, Saksamaa poliitik  Pikemalt artiklis Surnud 1913 10. märts – Harriet Tubman, ameerika abolitsionist 31. märts – John Pierpont Morgan, ameerika pankur 7. november – Alfred Russel Wallace, inglise loodusteadlane, geograaf ja antropoloog 1. detsember – Juhan Liiv, eesti luuletaja 12. detsember – Menelik II, Etioopia keiser füüsika – Heike Kamerlingh Onnes keemia – Alfred Werner meditsiin – Charles Robert Richet kirjandus – Rabindranath Tagore rahu – Henri la Fontaine ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 178