laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Todd Lodwick

Todd Lodwick (sündinud 21. novembril 1976 Steamboat Springsis Colorado osariigis) on USA endine kahevõistleja, maailmameister (2009). 1996. aasta juunioride MM-il Itaalias Asiagos tuli ta normaalmäevõistlusel juunioride maailmameistriks. Lodwick on osalenud neljadel taliolümpiamängudel. 2002. aasta OM-il Salt Lake Citys sai ta sprindis viienda ja tavavõistluses seitsmenda koha. Lisaks osales ta USA koondises meeskonnavõistluses, kus oldi neljandad. 2006. aasta OM-il Torinos oli Lodwicki parimaks kohaks individuaalselt tavavõistluses saadud kaheksas koht. Meeskonnavõistluses oli ta seitsmes. Maailmameistrivõistlustelt võttis Lodwick esimest korda osa 1995. aasta MM-il Thunder Bays, kus ta sai meeskonnavõistluses neljanda koha. Ta on osalenud maailmameistrivõistlustel rohkem kui 15 korral, kuid esimese medali ja kohe ka kuldmedali võitis ta Liberecis 2009. aasta MM-il ühisstardigavõistluses, kus sõideti 10 km ja tehti hüppemäel kaks hüppet. Maailma karikasarjas on Lodwick võitnud kuus etappi. Tema parim tulemus üldarvestuses on olnud neljas koht ja seda kolmel hooajal. Lodwick lõpetas oma karjääri 2005/2006 hooajal, kuid naasis 2008/2009 hooajal. 2008. aasta detsembris võistles ta Continental Cupil neljal etapil, millest võitis kolm ja oli korra teine. Esimesel MK-etapil pärast tagasitulekut kahevõistlejate hulka osales ta 2008. aastal 27. ja 28. detsembril Oberhofis ja oli mõlemal võistlusel teine. 2010 Vancouveris hõbemedal meeskonnavõistlusel 2009 Liberecis maailmameister ühisstardiga võistluses maailmameister tavavõistluses 2013 Val di Fiemmes pronksmedal normaalmäe meeskonnavõistluses 1996 Asiagos juunioride maailmameister tavavõistluses Todd Lodwick on osalenud 175 maailma karikasarja etapil (seisuga 19. jaanuar 2015), millest poodiumile jõudnud 28 korda ja neist 6 korral kõige kõrgemale astmele. Todd Lodwick FIS-i kodulehel (inglise)
Jan Olav Olsen

Jan Olav Olsen (sündinud 29. septembril 1950 Arendali vallas Aust-Agderi maakonnas) on Norra poliitik Høyre parteist. Aastast 1983 oli ta mitmetel ametikohtadel Gjerstadi valla nõukogus. Olsen oli 1991–1999 kaks korda Gjerstadi valla vanem. Tema asetäitja oli Kjell Arild Haugen Keskparteist. Aastatel 1999–2001 oli ta Aust-Agderi maakonnanõukogu liige. Ta valiti 2001 Aust-Agderi esindajatena Stortingisse. Teda ei valitud tagasi ning pärast ametiaja lõppu 2005 naasis ta endisele tööle Sunde noorsookooli rektorina. Sissekanne Stortingi lehel, foto
Kjell Arild Haugen

Kjell Arild Haugen (sündinud 12. juunil 1960) on Norra poliitik Keskparteist. Ta oli 1999–2003 Gjerstadi valla vanem. Tema asetäitja oli Odvar Voie Eikeland Keskparteist. Vallavanema ameti võttis ta üle Jan Olav Olsenilt (Høyre).
Odvar Voie Eikeland

Odvar Voie Eikeland (sündinud 10. juulil 1963) on Norra poliitik Keskparteist. Ta oli 2003–2007 Gjerstadi valla vanem. Ta võttis ameti üle Kjell Arild Haugenilt (Keskpartei). Tema asetäitja oli Jon Olav Gryting (Kristlik Rahvapartei). Eikelandi toetasid Høyre, Kristlik Rahvapartei ja Venstre.
Rune Hagestrand

Rune Hagestrand (sündinud 4. aprillil 1964) on Norra poliitik (Høyre). Ta on 2007. aastast Gjerstadi valla vanem. Tema asetäitja on Kjell Trygve Grunnsvoll (Keskpartei). Gjerstadi vallas on võimul Høyre, Keskpartei, Kristliku Rahvapartei, Venstre ja Progressipartei koalitsioon (14 kohta). Opositsioonis on Tööpartei (7 kohta).
Saksamaa Kristlik-Demokraatlik Liit

Saksamaa Kristlik-Demokraatlik Liit (saksa keeles Christlich Demokratische Union Deutschlands, lühend CDU) on 1945. aastal asutatud erakond Saksamaal, mis ideoloogiliselt liigitub kristlik-demokraatlike ja konservatiivsete erakondade hulka. Euroopa tasandil kuulub Kristlik-Demokraatlik Liit Euroopa Rahvaparteisse. Partei esimees on alates 23. jaanuarist 2022 Friedrich Merz. Kui Saksamaa oli pärast Teist maailmasõda okupeeritud, tekkisid ülesaksamaalised poliitilised erakonnad. Nende hulgas muutus eriti mõjuvõimsaks pärast sõda loodud konservatiivne Kristlik-Demokraatlik Liit (CDU), mille lähimaks liitlaseks sai Baierimaal tegutsev Kristlik-Sotsiaalne Liit (CSU). CDU ja CSU liidu põhiliseks vastaseks kujunes vasakpoolne Saksamaa Demokraatlik Partei (SPD).Veidi hiljem tekkis liberaalne Vaba Demokraatlik Partei (FDP), mis liikmete arvu poolest jäi küll eelmainituile tugevasti alla, kuid sellegipoolest mängis tähtsat rolli riigi poliitilises elus. Vabad demokraadid on kuulunud valitsuskoalitsioonidesse koos CDU või SPD-ga. Taastati ka ametiühingute ning teiste ühiskondlike organisatsioonide tegevus. Konrad Adenauer Ludwig Erhard Kurt Georg Kiesinger Rainer Barzel Helmut Kohl Wolfgang Schäuble Angela Merkel Annegret Kramp-Karrenbauer Armin Laschet Friedrich Merz Junge Union Evangeelne Töörühm Koduleht
Aldo Leetoja

Aldo Leetoja (sündinud 11. veebruaril 1988) on eesti kahevõistleja. Aldo Leetoja esindas Eestit Libereci maailmameistrivõistlustel. Avavõistlusel ühisstardiga sõidus oli ta pärast murdmaadistantsi 46. kohal, võistluste liidrist Todd Lodwickist maas 2.28,4. Hüppemäel ületas Aldo ainsa eestlasena 90 meetri joone ning 93,5-meetrine hüpe tõstis ta 35. kohale. Maailmameistriks tuli Todd Lodwick. Normaaldistantsi hüppevooru lõpetas Aldo 11. kohaga. Oma 100-meetrise hüppega teenis ta 127,5 punkti ning pääses 10 km murdmaadistantsile liider Todd Lodwickust 32 sekundit hiljem. Lodwicku hüpe kandus 99,5 meetri peale. Lõppvõistlusel sõitis Aldo välja 22. koha, kaotades võitjale Lodwickule 2.50,5. Aldo Leetoja treenerid olid Jukka Ylipulli, Petteri Kukkonen ja Ilmar Aluvee 2009 Liberecis 22. koht tavavõistluses 35. koht ühisstardiga võistluses "Aldo Leetoja tõusis Eesti parimaks kahevõistlejaks". Õhtuleht. Vaadatud 20.02.2009. "Leetoja pääseb suusarajale 11. kohalt". Postimees. Vaadatud 22.02.2009. Eesti Suusaliidu ametlik koduleht
Ftaalanhüdriid

Ftaalanhüdriid on ftaalhappe anhüdriid valemiga C6H4(CO)2O. Ftaalanhüdriid on tähtis tööstuslik kemikaal, eriti plastikute suurtööstuslikul valmistamisel kui pehmendaja (plastifikaator).
Fenüüläädikhape

Fenüüläädikhape on keemiline ühend, mis koosneb fenüülrühmast ja äädikhappest. Aine on valget värvi ja ebameeldiva lõhnaga. Et fenüüläädikhappest saab valmistada fenüülatsetooni, mida kasutatakse metamfetamiini ja amfetamiini valmistamisel, siis peetakse vajalikuks fenüüläädikhappe toodangut hoida kontrolli all.
Lühikeseks müümine

Lühikeseks müümine (ka lühimüük; inglise keeles short-selling) on laenatud väärtpaberi müümine lootuses, et selle hind langeb, mille järel saab ta odavamalt tagasi osta ning omanikule tagastada. Lühikeseks müümine on väärtpaberi ostmisele vastupidine tehing. Lühikeseks müüja teenib kasumit siis, kui lühikeseks müüdud väärtpaberi hind langeb. Tehingu sooritaja ehk kaupleja saab endale kasumi, mis võrdub müügi- ja ostuhinna vahe ning väärtpaberite arvu korrutisega. Lühikeseks müüdud väärtpabereid nimetatakse lühikeseks positsiooniks, omatavaid väärtpabereid aga pikaks positsiooniks. Pika positsiooni soetamiseks tuleb väärtpaberid kõigepealt osta ning tehingu lõpetamiseks müüa. Lühikeseks müümise puhul on tegevuste järjekord vastupidine – kõigepealt müüakse ning positsiooni sulgemiseks ostetakse. Lühikese positsiooni sulgemist nimetatakse lühikese positsiooni katmiseks. Lühikeseks müümiseks kasutatakse võimendust. Lühikeseks müüdud väärtpaberid ei kuulu lühikese positsiooni omanikule, mistõttu võlgneb ta nende väärtuse väärtpaberite omanikule. Lühikeseks müümise eelis seisneb selles, et nii on kauplejail võimalik teenida ka langeval turul. Lühikeseks müümine on paljudel juhtudel seotud suurema riskiga. Peamine oht kauplejale seisneb selles, et kaotused ei ole piiratud. Näiteks aktsiate ostmisel on maksimaalne kaotus sada protsenti. See juhtub siis, kui ettevõte, mille aktsiate omanik ollakse, pankrotti läheb. Seega ei saa pika positsiooniga kaotada rohkem kui alginvesteeringu. Aktsiate hinnal maksimaalset väärtust aga ei ole. Seetõttu võib lühikese positsiooniga kaotada nii alginvesteeringu (kui väärtpaberi hind kahekordistub), kui ka kaks korda nii palju (väärtpaberi hinna kolmekordistumisel) jne. Lühikeseks müümise teeb ohtlikuks ka asjaolu, et lühikeseks müüakse väga sageli ilmsete probleemide käes vaevlevate ettevõtete aktsiaid. Näiteks siis, kui levivad kuuldused, et mingi ettevõte läheb peagi pankrotti. Sellise ettevõtte aktsiad kauplevad aga juba niigi väga madalal, mistõttu võib hea uudise ilmnemisel aktsia hind loetud sekundite jooksul tõusta mitusada protsenti. Lisaks seisneb raskus veel selles, et pikaajalise keskmisena tõusevad aktsiaturud ligikaudu 10–12 protsenti aastas. Seega on lühikeseks müümine nagu vastuvoolu ujumine, mis toob kasu vaid siis, kui tehing hästi ajastada. Seetõttu ei saa lühikeste positsioonide omamist lugeda investeerimiseks. Lühikeseks müümine on lühiajaline finantsspekulatsioon. Kõigil börsidel ei ole lühikeseks müümine lubatud. Näiteks Tallinna väärtpaberibörsil seda teha ei saa. Suuremail börsidel on see tavaline, ehkki erakordsetel aegadel võidakse lühikeseks müümine ajutiselt keelata. Nii juhtus näiteks Ameerika väärtpaberibörsidel 2008. aasta sügisel, mil keelati finantssektori aktsiate lühikeseks müümine. Lühikeseks müümist on nimetatud ebamoraalseks, sest see on spekulatiivne tegevus ning kasutab ära teiste ettevõtete või inimeste kahjumit. Lühilüps The Big Question: What is short selling, and is it a practice that should be stamped out? https://sites.google.com/site/thefinancialspeculation
Gjerstadi jaam

Gjerstadi jaam on raudteejaam Norras Agderi maakonnas Gjerstadi vallas 237,05 km kaugusel Oslost 36,6 m kõrgusel merepinnast Sørlandsbanenil, Gjerstadvatneti läänekaldal. Jaam avati 1935, kui avati Sørlandsbaneni pikendus Neslandsvatni jaamast Nelaugi jaamani ning Kragerøbanenist sai kõrvaltee. Gjerstadi jaamahoonet peetakse üheks paremini säilinud uusklassitsistlikuks jaamahooneks Sørlandsbanenil. Jaamal on bussiühendus Risøri ja Tvedestrandiga. Jaamal ei ole personali. Platvorme on 2. Naaberjaamad on Vegårshei jaam ja Neslandsvatni jaam. Jaama läbivad Kristiansandi ja Oslo vahelised kiirrongid. Jaama omanik on Jernbaneverket ja liine opereerib Norges Statsbaner.
Taevakivi

"Taevakivi" on Jaan Krossi 1975. aastal ilmunud jutustus. "Taevakivi" jutustab ühte lugu kolme inimese – Otto Wilhelm Masingu, tema naise Cara ja Kristjan Jaak Petersoni silmade läbi. Jutustuse keskseks tegevuseks on Masingu taevakivi otsing, selle leidmine ning uurimine. Nimelt on ühe talumehe põllule kukkunud meteoriidi tükikene, mida kogu küla imekiviks peab. Masing, kes on tuntud kui talurahva seast kasvanud haritlane, tahab kindlaks teha, kas nn ”imekivi” pole mitte meteoriidi tükikene. Talumees Tõnis avaldas Masingule arvamust, et too kivi kukkus kindlasti tuldpurskavate mägede seest välja – Kross viitab eestlase õpihimulisele iseloomule. Nimelt Masingu Maarahva Nädalalehes oli just olnud artikkel vulkaanidest. Kross kirjeldab seejuures ilmekalt tolleaegse eestlase mitte just tagurlikku ellusuhtumist. Arvatavasti väljendab Kross ka Masingu kaudu ühte selle raamatu olulist mõtet: „Andke sellele rahvale mõtlemismaterjal kätte – tema võib imesid valmis mõtelda.” Teose pöördepunktiks osutub vanameister Masingu ja ennast rahvalaulikuks pidava Petersoni konflikt ja Petersoni lahkumine Masingu kodust. Nimelt laseb Masing Petersonil endale ette kanda oma luuletusi. Vanema generatsiooni loomingu esindaja Masing analüüsib noore hakkaja luuletusi, ning osalt konservatiivsest meelest, teisalt ehk ka kadedusest, laidab Masing Petersoni uuendusliku loomingu maha. Tegemist on generatsioonidevahelise konfliktiga, kus kaotajaks jäi sel korral noorema põlvkonna esindaja. Veel üheks „Taevakivi” läbivaks teemaks on Cara armumine noorde Kristjan Jaak Petersoni. Tänu armumisele noorde luuletajasse avastas naine endas teise „mina”. Cara, kes polnud ennast ammu kellegi jaoks ehtinud, imestas nüüd ennast isegi, otsides välja parimad ja ilusaimad ehted, kleidid. Kui võtta aluseks eespool mainitud konflikt, siis võib-olla Kross tahtiski Cara ja Petersoni vahel toimuvaga näidata Cara kaudu oma poolehoidu uuenduslikele ideedele. Noore inimese pealehakku ja isetegutsemist, ühtlasi ka religioosset ja hullumeelset eneseohverdust sümboliseerib teose lõpustseen – vaatamata tiisikuse süvenemist ennustavale vereköhimisele ja peatselt saabuvale Cara abile, otsustab Peterson algavas paduvihmas lahkuda omal jalul Masingu kodukohast.
Finantsspekulatsioon

Finantsspekulatsioon ehk spekulatsioon on finantsinstrumendi ostmine eesmärgiga see suhteliselt lühikese aja pärast kasumiga maha müüa (lühikeseks müümise korral on tehingute järjekord vastupidine ehk kõigepealt müüakse ning seejärel ostetakse). Finantsspekulatsioonidega tegelejat nimetatakse spekulandiks ehk kauplejaks. Spekuleerimist eristatakse investeerimisest, ehkki nende vahel ei ole teravat eraldusjoont (mõlemal juhul ostetakse ja müüakse väärtpabereid). Kõige silmatorkavamaks erinevuseks on ühe tehingu pikkus. Investeeringuid tehakse tavaliselt pikemaks perioodiks. Erinev on ka riskiaste. Näiteks aktsiainvestor võib eeldada, et aktsiaid pikka aega hoides ta alginvesteeringut ei kaota, sest aktsiaturud tõusevad pikaajalise keskmisena umbes 10...12 protsenti aastas. Spekulandil selline eelis aga puudub. Lisaks võib aktsiainvestori eesmärgiks olla vaid dividendide teenimine. Spekulanti huvitab aga eelkõige väga raskesti ennustatav finantsinstrumendi hinna lühiajaline liikumine. Spekuleerimist peetakse negatiivseks nii isikliku käitumise kui ka reaalmajanduse tõsise kahjustamise tõttu. Päevakauplemine Shiller, Robert J. (23. juuli 2012). "Bubbles without Markets". Vaadatud 29. augustil 2012. B. Herbermann, Charles; Edward A. Pace; Conde E. Pallen (1907). The Catholic Encyclopedia (inglise). New York: Robert Appleton Company. Vaadatud 27. detsember 2023 – cit. via New Advent. Ryan, John A. (1902). "The Ethics of Speculation". International Journal of Ethics. 12 (3): 335–347. ISSN 1526-422X.
Spekulatsioon

Finantsspekulatsioon Spekulatsioon, filosoofia mõiste ...
Bridgeport

Bridgeport on linn USA-s, Connecticuti osariigi rahvaarvult suurim linn ja Fairfieldi maakonna keskus. Linn asub Long Islandi väina ääres. Linnas asub Bridgeporti Ülikool ja osariigi ainuke loomaaed Beardsley Zoo. https://data.census.gov/cedsci/table?q=United%20States&tid=DECENNIALPL2020.P1, vaadatud 21.09.2021. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Linna koduleht
Emakeel

Emakeel on esimene keel, mille omandamist alustab inimene pärast sündimist. Emakeel oleneb inimese vanematest või keelekeskkonnast, kus ta üles kasvab. Emakeele omandamist alustatakse suhtlemisel ema ja isaga. Seega saab emakeel alguse kodust ja kõige lähedasematest inimestest, kes last ümbritsevad. See on inimese esimene õpitud keel, mis rajab vundamendi tulevikus õpitavatele teistele keeltele. Seejuures on emakeel suuresti ka esimene sõnadest koosnevate lausete tervikmõtte ehk verbaalse teabe edastamise viis, mis valmistab ette tulevases elus isiku ääretult olulist oskust – eneseväljendusvõimet ja empaatiat.[viide?] Kakskeelsuse ja mitmekeelsuse puhul on kasutatud ka terminit "esimene keel", defineerides seda kui keelt, mida kasutaja enda arvates kõige paremini oskab, kuid mis ei ühti tegelikult mõistega "emakeel".[viide?] 2000. aastast tähistatakse UNESCO algatusel 21. veebruaril rahvusvahelist emakeelepäeva. Selle ajendiks olid 1952. aasta sündmused tollal veel Pakistaniga ühte riiki kuulunud Bangladeshis, kus hukkusid mitmed üliõpilastest meeleavaldajad, kes nõudsid bengali keele kuulutamist üheks Pakistani riigikeeleks.[viide?] Eestis peetakse emakeele all sageli silmas vaid eesti keelt, näiteks tegeleb Emakeele Selts eelkõige just eesti keele uurimisega. 1994. aastal püstitati Kadrinas Kadrina Keskkooli kõrvale emakeele ausammas. Ehkki Eestis 1996. aastast (riiklikult 1999. aastast) tähistatava emakeelepäeva tähendust on vahel mõtestatud ka laiemalt, tähistatakse seda 14. märtsil seepärast, et see on luuletaja Kristjan Jaak Petersoni sünniaastapäev ning Peterson oli üks esimesi eestikeelseid kirjanikke, kes pööras oodis "Kuu" tähelepanu eesti keelele kui kirjanduskeelele.[viide?] Võõrkeel TEA entsüklopeedia 6. köide, 2011.  Emakeel – tsitaadid Vikitsitaatides
Nurme tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Nurme tänav on tänav Raadi-Kruusamäe linnaosas. Tänav algab Puiestee tänavalt ja kulgeb kuni linna piirini, kus ristub Vahi tänavaga. Tänava pikkus on 1 km. Tänav kandis kuni 30. juunini 1932 nime Põllu tänav (Feldstraße), kuid Tartu Ülikooli 300-aastase juubeli puhul nimetati vanalinnas asuv Munga tänav ümber Peeter Põllu tänavaks eestikeelse ülikooli ühe rajaja Peeter Põllu auks. Seetõttu nimetati Raadil asuv Põllu tänav Nurme tänavaks. Peeter Põllu tänav nimetati 14. oktoobril 1949 ümber Pioneeri tänavaks. Raadil olevat Nurme tänavat enam tagasi ei nimetatud.
Nurme tänav

Nurme tänav on tänava nimi järgmistes Eesti linnades ja asulates: Nurme tänav Adavere alevikus Nurme tänav Abja-Paluojal Nurme tänav Ambla alevikus Nurme tänav Antslas Nurme tänav Aruküla alevikus Nurme tänav Aseri alevikus Nurme tänav Avinurme alevikus Nurme tänav Elvas Nurme tänav Erra alevikus Nurme tänav Haapsalus Nurme tänav Halliste alevikus Nurme tänav Jõgeval Nurme tänav Järva-Jaani alevis Nurme tänav Kallastel Nurme tänav Kambja alevikus Nurme tänav Kanepi alevikus Nurme tänav Karksi-Nuias Nurme tänav Kehras Nurme tänav Kiviõlis Nurme tänav Kobela alevikus Nurme tänav Koeru alevikus Nurme tänav Kohila alevis Nurme tänav Kohtla-Nõmme alevis Nurme tänav Kose alevikus Nurme tänav Kuressaares Nurme tänav Käru alevikus Nurme tänav Lehtse alevikus Nurme tänav Loksal Nurme tänav Mehikoorma alevikus Nurme tänav Misso alevikus Nurme tänav Mustvees Nurme tänav Mõisakülas Nurme tänav Märjama alevis Nurme tänav Nõo alevikus Nurme tänav Narva-Jõesuus Nurme tänav Otepääl Nurme tänav Paides Nurme tänav Põltsamaal Nurme tänav Põlvas Nurme tänav Pärnus Nurme tänav Raasiku alevikus Nurme tänav Rakveres Nurme tänav Raplas Nurme tänav Räpinas Nurme tänav Saku alevikus Nurme tänav Suure-Jaanis Nurme tänav Sõmerpalu alevikus Nurme tänav Sõmeru alevikus Nurme tänav Taebla alevikus Nurme tänav Tallinnas Nõmmel Nurme tänav Tamsalus Nurme tänav Tartus Nurme tänav Toila alevikus Nurme tänav Torma alevikus Nurme tänav Tsirguliina alevikus Nurme tänav Tõrvas Nurme tänav Valgas Nurme tänav Vasalemma alevikus Nurme tänav Viiratsi alevikus Nurme tänav Viljandis Nurme tänav Võhmas Nurme tänav Väike-Maarja alevikus Nurme tänav Vändra alevis Nurme tee
Põllu tänav

Põllu tänav on mitme tänava nimi Eestis: Põllu tänav Abja-Paluojal Põllu tänav Adaveres Põllu tänav Amblas Põllu tänav Antslas Põllu tänav Aravetel Põllu tänav Ares Põllu tänav Arukülas Põllu tänav Audrus Põllu tänav Avinurmes Põllu tänav Elvas Põllu tänav Erras Põllu tänav Haapsalus Põllu tänav Hagudis Põllu tänav Haljalas Põllu tänav Hallistes Põllu tänav Harkus Põllu tänav Hälvatis Põllu tänav Iisakus Põllu tänav Irus Põllu tänav Järva-Jaanis Põllu tänav Järvakandis Põllu tänav Jõgeval Põllu tänav Jõhvis Põllu tänav Kadrinas Põllu tänav Kaismal Põllu tänav Kallastel Põllu tänav Kambjas Põllu tänav Karksi-Nuias Põllu tänav Keavas Põllu tänav Kehras Põllu tänav Kehtnas Põllu tänav Keilas Põllu tänav Kiilis Põllu tänav Kilingi-Nõmmes Põllu tänav Kiltsis Põllu tänav Kiviõlis Põllu tänav Kodilas Põllu tänav Koerus Põllu tänav Kohilas Põllu tänav Kohtla-Järvel Põllu tänav Kolga-Jaanis Põllu tänav Kose külas Põllu tänav Kosel Põllu tänav Kose-Uuemõisas Põllu tänav Krootusel Põllu tänav Kuusalus Põllu tänav Käinas Põllu tänav Kärdlas Põllu tänav Kärus Põllu tänav Käsmus Põllu tänav Kõidamas Põllu tänav Kõpus Põllu tänav Kõrgessaares Põllu tänav Lagedil Põllu tänav Lehtses Põllu tänav Leisis Põllu tänav Lemmetsas Põllu tänav Leppneemes Põllu tänav Lihulas Põllu tänav Lohusuus Põllu tänav Luigel Põllu tänav Lüganusel Põllu tänav Mehikoormas Põllu tänav Mustlas Põllu tänav Mustvees Põllu tänav Märjal Põllu tänav Märjamaal Põllu tänav Mõisakülas Põllu tänav Narvas Põllu tänav Nõmme külas, Käina vallas, Hiiumaal Põllu tänav Oisus Põllu tänav Olustveres Põllu tänav Orissaares Põllu tänav Otepääl Põllu tänav Paides Põllu tänav Paikusel Põllu tänav Paldiskis Põllu tänav Paliveres Põllu tänav Palmses Põllu tänav Päides Põllu tänav Pärnamäel Põllu tänav Rakveres Põllu tänav Räpinas Põllu tänav Säreveres Põllu tänav Tallinnas Põllu tänav Tartus Põllu tänav Virtsus Põllu tänav Viljandis Põllu tänav on Tartu Nurme tänava varasem nimi. Luige (Kiili) Peeter Põllu tänav Idapõllu tee, Haabneeme, Harjumaa Tammepõllu tee, Haabneeme, Harjumaa Põlluääre tee, Iru küla, Jõelähtme vald, Harjumaa Põllu põik, Kose, Harjumaa Suur-Põllu, Kuressaare Väike-Põllu, Kuressaare Põllu põik
Aleksander Teder

Aleksander Teder (3. veebruar 1903 Pihkva – 1. detsember 1924 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kadett). Tedre isa töötas Pihkva Kadetikorpuses. Seetõttu evakueerus pere 1918. aastal Pihkvast Saksa vägede eest Kaasanisse. Pere tuli 1921. aastal Eestisse tagasi (pereliikmed opteerusid Eesti kodakondsusse). Aleksander astus 1923. aastal sõjakooli ning ühines teisel õppeaastal jalaväerühmaga. Teder langes 1. detsembri riigipöördekatse ajal Tondi kasarmute kommunistide poolt vallutamise katse ajal. Mässus langenute ühine matusetalitus toimus 4. detsembril 1924. aastal Tallinna Kaarli kirikus. Kirstud viidi vankritel mööda Kaarli puiesteed Vabaduse väljakule. Sealt viidi osa kirste (ka Tedre oma) Balti jaama ning sealt rongiga Tartusse. Teder maeti 5. detsembril 1924. aastal Tartu sõjaväekalmistule. Tema haual on Vabadusristi kujutisega lubjakivist maapinnaga tasa olev plaat (see on üks väheseid seda tüüpi säilinud algseid plaate). Hauaplaat säilis omal kohal läbi terve Nõukogude aja, ehkki kalmistule maeti ka Nõukogude sõjaväelasi.
Aleksander Kalamees

Aleksander Kalamees (19/31. juuli 1897 Vastse-Antsla vald, Võrumaa – 8. juuni 1987 Tartu) oli eesti kehakultuuripedagoog. 1966 – Eesti NSV teeneline sporditegelane Kuulo Kalamees on tema poeg. Kalamees, Aleksander 2007 [1973]. Eesti rahvamänge. Tallinn: AS Ajakirjade Kirjastus. Aleksander Kalamees Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Biograafia ESBL-is
Heegelnõel

Heegelnõel on konksuga käsitöövahend, mille abil heegeldatakse. Heegelnõelu on mitmesuguse jämedusega ja mitmesugusest materjalist (puust, luust, terasest, alumiiniumist, tselluloidist, plastmassist). Tüüpiline heegelnõel on 15–20 sentimeetrit pikk. Heegelnõela otsas on terava otsa, kuid kumera peaga konks, millele eelneb varres väike õnarus. Kudumisvardad
Katend

Katendiks nimetatakse mäenduses kõike, mis lasub maavaralasundi peal. Rõhtsa lasumise puhul on katend sama mis lasum (geoloogias kasutusel olev üldisem mõiste). Maavara avakaevandamisel katend eemaldatakse, allmaakaevandamisel töötatakse katendi all. Allmaakaevurid nimetavad katendit ka laeks, laekivimeiks. Katendi paksusest sõltub, kas maavara on otstarbekas väljata ava- või allmaakaevandamisega. Eesti põlevkivimaardlas on avakaevandamine otstarbekas, kuni katend on õhem kui 27 meetrit.
3-bensülideenftaliid

3-bensülideenftaliid (inglise keeles 3-Benzylidenephthalide) on kasulik vahelüli karbotsükliliste ja heterotsükliliste ühendite sünteesil. Keemiline valem C15H10O2. Molekulmass 222,2387 g/mol. 3-bensülideenftaliid on bioloogilistes testides näidanud sarnast aktiivsust nagu ravimtaimes Porteri memmjuures sisalduv (Z)-ligustiliid. Nimetatud ravimtaime kasutatakse peavalude, aneemia, ebaregulaarse menstruatsiooni ravis. Michelle Poore, John J. Beck. Synthesis of Analogs of a Bioactive Component from (Z)-Ligustilide
Püroklastiline kivim

Püroklastiline kivim on püroklastidest koosnev vulkaaniline kivim. Püroklastiliste kivimite hulka kuuluvad näiteks tuff ja ignimbriit. Püroklastilised setted