laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Michael Bradley

Michael Sheehan Bradley (sündinud 31. juulil 1987 Princetonis, New Jerseys) on USA jalgpallur. Ta mängib Major League Socceri klubis Toronto FC poolkaitsjana. 2015. aastal valiti ta USA aasta jalgpalluriks. Tema isa Bob Bradley on jalgpallitreener. Debüüdi USA rahvuskoondises tegi Bradley 26. mail sõprusmängus Venezuela vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 17. oktoobril 2007 sõprusmängus Šveitsi vastu. FIFA konföderatsioonide karikavõistluste viimases alagrupimängus 21. juunil lõi ta värava Egiptusele. USA pääses alagrupist kolme punktiga edasi poolfinaali. 24. juunil toimunud poolfinaalimängus sai USA üllatusvõidu, kui alistati valitsev Euroopa meister Hispaania. Mängu lõpus sai Bradley punase kaardi, mistõttu pidi ta finaalmängu Brasiilia vastu vahele jätma. USA kaotas finaalis Brasiiliale tulemusega 2:3. 2010. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus 18. juunil lõi ta värava Sloveeniale. 2011. aasta CONCACAF Gold Cupi finaalis 8. juulil viis ta USA 8. minutil Mehhiko vastu juhtima, kuid USA kaotas lõpuks tulemusega 2:4. 2015. aasta CONCACAF Gold Cupi viimases alagrupimängus 13. juulil lõi ta värava Panamale. Poolfinaalimängus 22. juulil lõi ta värava Jamaicale, kuid USA kaotas tulemusega 1:2. Kolmanda koha mängus kaotati penaltiseerias Panamale ja Bradley oli USA üks kolmest mängijast, kes oma penaltilöögil eksis. Alates 2015. aasta turniirist on ta koondise kapten. Ta tuli USA koondisega võitjaks 2017. aasta CONCACAF Gold Cupil ning Bradley valiti turniiri väärtuslikumaks mängijaks. 2019. aasta CONCACAF Gold Cupi sai USA koondisega teise koha ja ta valiti turniiri sümboolsesse koosseisu. Toronto FC MLS Cup: 2017 Supporters' Shield: 2017 USA CONCACAF Gold Cup: 2007, 2017 "U.S. Men's National Team Advances to First-Ever Final in a FIFA Tournament with 2–0 Victory Against Spain in 2009 FIFA Confederations Cup". USSoccer.com. 24.6.2009. Vaadatud 21.8.2017 "Slovenia 2–2 USA". BBC Sport. 18.6.2010. Vaadatud 21.8.2017  Michael Bradley – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Datsiit

Datsiit on ränirikas vulkaaniline kivim. Datsiidi süvakivimist analoogid on granodioriit ja tonaliit. Datsiiti esineb peamiselt subduktsiooniga seotud vulkaanide purskeproduktide seas. Värvuselt on datsiit enamasti helehall. TAS-diagrammil on datsiidivälja koordinaatideks 63, 0; 63, 7; 69, 8; 77, 0.
The Beverly Hilton

The Beverly Hilton on hotell Beverly Hillsis. Hotell asub Santa Monica ja Wilshire Boulevardi ristmikul. Algselt Conrad Hiltonile kuulunud hotell avati ametlikult 12. augustil 1955. Hotelli projekteeris Welton Becket. Hotellis on 569 numbrituba. Hotellis on alates 1961. aastast peetud Kuldgloobuse auhinnagalat. 1962. aasta 7. novembril andis oma "viimase pressikonverentsi" Richard Nixon. 2008. aasta augustis filmiti USA presidendikandidaat senaator John Edwardsist külastamas Rielle Hunterit, mis hoogu juurde tema abieluvälise suhte skandaalile. 2012. aasta 11. veebruaril leiti oma hotellitoa vannist surnuna Whitney Houston. Hotelli veebileht
Zarvanka

Zarvanka (ukraina keeles Зарванка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Elanike arv on 11. Pindala on 0,12 km².
Tähtedevaheline lend

Tähtedevaheline reisimine on mehitatud või mehitamata reis ühe tähe juurest teise juurde. Tähtedevahelise reisi teostamine on planeetidevahelise reisi teostamisest tunduvalt keerulisem, sest meie Päikesesüsteemis on planeedid üksteisest vähem kui 30 astronoomilise ühiku (AU) kaugusel, samas kui tähed asuvad üksteisest tuhandete või sadade tuhandete AU-de kaugusel. Suurte kauguste tõttu mõõdetakse neid vahemaid valgusaastates. Näiteks lähim täht, Proxima Centauri, asub Päikesest 268 332 AU ehk 4,24 valgusaasta kaugusel. Suurte kauguste tõttu oleks tähtedevaheline reisimine võimalik ainult siis, kui kosmoselaevad liiguksid valguse kiiruse lähedasel kiirusel või kui teadlased avastaksid täiesti uue reisimisviisi, näiteks ussiaugud.
Hunedoara maakond

Hunedoara maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Transilvaanias. 92% elanikest on rumeenlased, suurim vähemus on ungarlased, kes moodustavad 5% elanikest. Aninoasa Brad Călan Deva Geoagiu Hațeg Hunedoara Lupeni Orăștie Petrila Petroșani Simeria Uricani Vulcan 2021 Romanian census Hunedoara maakonna koduleht
Viru-Nigula kirikumõis

Viru-Nigula kirikumõis (saksa keeles Pastorat St. Nicolai või Pastorat Maholm) oli kirikumõis Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Viru-Nigula alevikus. Kirikumõisa mitmed säilinud ehitised (sild, laut, tõllakuur, leerimaja, kaev, pastorimaja, park, peahoone) on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Pastoraadi peahoones on tänapäeval Viru-Nigula Koduloomuuseum. "Viru-Nigula kirikumõis". Rahvusarhiiv - Eesti ala mõisate register. Vaadatud 15. augustil 2024. Viru-Nigula kirikumõis kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.09.2015) Viru-Nigula pastoraadi peahoone kultuurimälestiste riiklikus registris Viru-Nigula kirikumõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Kodulugu: Viru-Nigula pastorid olid jõukal järjel, Virumaa Teataja, 26.06.2007
Torma kirikumõis

Torma kirikumõis (saksa keeles Pastorat Torma, ka Kapstver) oli kirikumõis Tartumaal Torma kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Vanamõisa külas. Pastoraadi mitmed ehitised (peahoone, park, laut) on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Peahoone on tõenäoliselt ehitatud 19. sajandi alguses. "Torma kirikumõis". Rahvusarhiiv - Eesti ala mõisate register. Vaadatud 15. augustil 2024. Torma kirikumõis kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.09.2015) Torma pastoraadi peahoone kultuurimälestiste riiklikus registris Torma kirikumõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Basaltne andesiit

Basaltne andesiit on vulkaaniline kivim. Basaltne andesiit on värvuselt must kuni tumehall kivim. Omadustelt ja koostiselt on ta basaldi ja andesiidi vahepealne kivim. TAS-diagrammil on basaltse andesiidi koordinaadid 52, 0; 52, 5; 57, 0; 57, 5,9.
Järva-Jaani pastoraat

Järva-Jaani pastoraat oli pastoraat Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Järva maakonnas Järva vallas. Pastoraadi peahoone asub Piibe maantee ääres Järva-Jaani kiriku vastas. Pastoraat oli algul lihtne ühekorruseline kaunistusteta hoone. Paekivist peahoone ehitati 1860. aastatel historitsistlikus stiilis fassaadiga. Hoonel on viilkatus, nurgad ja aknad tellispiiretega, kelbad petikniššidega, peasissepääsul puitpitsdekooriga veranda. Peahoone ees on muruväljak, mida ääristavad põlispuud. Nõukogude perioodil oli hoone eri asutuste valduses, mistõttu tehti selles mitmeid ümberehitusi. 1990. aastatel hoone remonditi ja pärast seda on seda järjepidevalt korras hoitud. Pastoraadis on säilinud tall-tõllakuur, rohtaed ja mitmed majandushooned. Järva-Jaani pastoraat veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 08.10.2015) "Pastoraadi ajalugu". EELK Järva-Jaani kogudus. Vaadatud 27.04.2021. Järva-Jaani pastoraat veebiportaalis eestigiid.ee
Peetri kirikumõis

Peetri kirikumõis (saksa keeles Pastorat St. Petri) oli kirikumõis Järvamaal Järva-Peetri kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Järva maakonnas Järva vallas. Kirikumõisa peahoone ehitati 18. sajandi I poolel. Peahoone on kivist ja ühekorruseline. "Peetri kirikumõis". Rahvusarhiiv - Eesti ala mõisate register. Vaadatud 15. augustil 2024. Peetri kirikumõis veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 08.10.2015) Peetri kirikumõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Peetri kirikumõis Rahvusarhiivi Kinnistute registris
Keila kirikumõis

Keila kirikumõis (saksa keeles Pastorat Kegel) oli kirikumõis Harjumaal Keila kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Kumnas. 1862. aastal püstitati kirikumõisa juurde Martin Lutheri pronksist mälestussammas, mille rahastaja oli Kumna mõisnik parun Georg von Meyendorff (1794–1879). Kuue meetri kõrguse mälestusmärgi skulptor oli Peter Clodt von Jürgensburg (1805–1867). Kuju hävitati Nõukogude võimu poolt aastal 1949. Säilinud Keila pastoraadi peahoone on tunnistatud kultuurimälestiseks. "Keila kirikumõis". Rahvsuarhiiv - Eesti ala mõisate register. Vaadatud 15. augustil 2024. Heli Nurger. "Keikæl, Kegel, Keila". 2003. ISBN 9985-915-6-0 Keila pastoraadi peahoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.09.2015) Keila kirikumõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Keila pastoraadi peahoone kultuurimälestiste riiklikus registris
Kuusalu kirikumõis

Kuusalu kirikumõis (saksa keeles Pastorat Kusal) oli kirikumõis Harjumaal Kuusalu kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Harju maakonnas Kuusalu vallas. Pastoraadi peahoone ehitati 18. sajandi lõpus ja on sellisena üks vanemaid pastoraadihooneid Eestis. Pastoraadi mitmed ehitised (peahoone, karjakastell, kelder, ait, tall-tõllakuur, saun) on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Peahoone kannatas 24. aprillil 2014 puhkenud tulekahjus. Tänaseks on hoone saanud uue katuse, vahelaed, aknad ja uksed. Pastoraadi peahoone Pastoraadi saun Pastoraadi saun Pastoraadi ait Pastoraadi ait Pastoraadi kelder Pastoraadi kelder Pastoraadi tall-tõllakuur talvel Pastoraadi saun talvel Pastoraadi karjakastell "Kuusalu kirikumõis". Rahvusarhiiv - Eesti ala mõisate register. Vaadatud 15. augustil 2024. Kuusalu pastoraadi peahoone kultuurimälestiste riiklikus registris "Kuusalu pastoraadihoone hävis tulekahjus" Postimees, 24.04.2014 Kuusalu pastoraadi peahoone kultuurimälestiste riiklikus registris Kuusalu pastoraat
Lüganuse pastoraat

Lüganuse pastoraat oli pastoraat Virumaal Lüganuse kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Lüganuse alevikus. Pastoraadi mitmed säilinud ehitised (peahoone, kaev, abihoone, ait, kelder) on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Lüganuse pastoraat kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.09.2015) Lüganuse pastoraadi peahoone kultuurimälestiste riiklikus registris
Mihkli kirikumõis

Mihkli kirikumõis (saksa keeles Pastorat St. Michaelis või Soontak) oli kirikumõis Läänemaal Mihkli kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lääne maakonnas Lääneranna vallas Mihkli külas. Mitmed kirikumõisa ehitistest (peahoone, tall-tõllakuur, kelder, park, pargi vaas) on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. 1919. aasta maaseadusega määrati Mihkli kirikumõis riigistamisele. Ametlikult kinnistati mõis riigile 14. augustil 1922. "Mihkli kirikumõis". Rahvusarhiiv - Eesti ala mõisade register. Vaadatud 16. augustil 2024. Mihkli kirikumõis kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.09.2015) "Mihkli kirikumõis". Rahvusarhiiv - Kinnistute register. Vaadatud 16. augustil 2024. Mihkli pastoraat. Mõisate ülevaated (1976–1978), kultuurimälestiste register. Mihkli kirikumõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisade registris Mihkli kirikumõis Rahvusarhiivi Kinnistute registris
Simuna pastoraat

Simuna pastoraat, ka Katküll (saksa keeles Pastorat St. Simonis) oli pastoraat Virumaal Simuna kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Simuna alevikus. Pastoraadi peahoone ehitati 18.-19. sajandi vahetuse aegu. Peahoone on varaklassitsistlik, ühekorruseline ja puidust. Pastoraadi enamik kõrvalhooneid on hävinud. Pastoraadist lõunas asub allikatiik, kust algab Pedja jõgi. Simuna krkms, www.eki.ee Simuna pastoraat veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 08.10.2015) Simuna pastoraat veebiportaalis eestigiid.ee Simuna pastoraat Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Vigala kirikumõis

Vigala kirikumõis (saksa keeles Pastorat Fickel) oli kirikumõis Vigala kihelkonnas Läänemaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi on mõisa süda Naravere külas Märjamaa vallas Rapla maakonnas. Kirikumõisa ühekorruseline historitsistlik puidust pastoraat ehitati 1881. aastal. Praegu asub endises pastoraadis hooldekodu. Selle ees on ringteega väljak ja taga paisutatud Enge jõgi. Pastoraati ümbritsev kirikumõisa park on looduskaitse all. Juhan Maiste. "Vigala pastoraat". // Eesti arhitektuur 3 (Harjumaa, Järvamaa, Raplamaa, Lääne-Virumaa, Ida-Virumaa). Valgus. Tallinn 1997. Lk 116 Looduskaitse objekt: "Vigala kiriku pastoraadi park" (KLO1200414) Eesti looduse infosüsteemis Vigala kirikumõis veebiportaalis eestigiid.ee
Viru-Jaagupi pastoraat

Viru-Jaagupi pastoraat, ka Jakobi kiriku mõis (saksa keeles Pastorat St. Jakobi, Kehl, Jakobi-Pastorat) oli pastoraat Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Viru-Jaagupi alevikus. Pastoraadi peahoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Viru-Jaagupi pastoraat kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.09.2015) Viru-Jaagupi pastoraadi peahoone kultuurimälestiste riiklikus registris
Läänemaa Vabatahtlik Jäägrikompanii

Läänemaa Vabatahtlik(e) Jäägrikompanii (ka Läänemaa Vabatahtlik(e) Jäägerkompanii) oli Asso Kommeri 1993 moodustatud ja samal aastal laiali saadetud Eesti väeüksus. 25. juulil astus jäägrikompanii Eesti kaitsejõudude koosseisust välja ja alguse sai Pullapää kriis. 27. juulil saatis Eesti valitsus jäägrikompanii laiali, kuna see ei allunud Eesti kaitseväele ja tegutses põhiseadusevastaselt. Väeosa asutaja ja ühtlasi selle esimene ülem oli Asso Kommer. Hiljem oli ülem Jaak Mosin.
Aunus

Aunus on linn Venemaal Karjalas Aunuse kannasel, Aunuse rajooni keskus. Aunust on kirjalikult mainitud juba 1137, linnaõigused sai 1649. Jätkusõja ajal hõivasid Soome väed linna 5. septembril 1941. Punaarmee vallutas Aunuse tagasi 25. juunil 1944. Aunus on ainuke linn Karjala Vabariigis, kus karjalased moodustavad enamuse elanikkonnast. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aunuse elanikkonnast karjalasi 58%, venelasi 37%, valgevenelasi 2%, ukrainlasi 1,5% ja soomlasi 1,3%. Õigeusu katedraal Uspenski õigeusu kirik Luteri kirik Kaubanduskeskus Elumaja ja raamatukogu Kultuurikeskus Hotell Olonia Kauplus Kino Oktoober Puumaja (kultuurimälestis) Q126959058
Jääger (perekonnanimi)

Jääger on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Jääger Eestis 114 mehel ja 127 naisel. August Jääger Enar Jääger, jalgpallur Enver Jääger, jalgpallur Merle Jääger, näitleja ja luuletaja Udo Jääger, näitleja Nimede statistika (vaadatud 9. novembril 2019)
Blacky

Blacky oli Eesti ansambel, mis tegutses aastatel 1998–2013. Blacky asutas ansambli solist Lea Dali Lion (varasemate nimedega Lea Teemets, Lea Liitmaa). Blacky esimene kontsert toimus Islandil noorte muusikute kokkutulekul 1999. aasta oktoobris. Blacky esimeseks hitiks sai lugu "Ära piina mind", mis ilmus aastal 1999. Aastal 2000 tuli ansamblil välja omanimeline debüütalbum "Blacky". Sellelt albumilt on pärit ka tuntud laul: "Kanna mind veelkord kätel".[viide?] Sellelt albumilt pärineb ka Blacky hitt "Ära piina mind", mis oli Lea läbimurdeks Eesti muusikamaastikul ning millest sai mängituim Lea lugu Eesti raadiojaamades.[viide?] 2000. aastal liitusid ansambliga Blacky naisrokkmuusikud, millega sellest sai Eesti esimene vaid naistest koosnev rokkansambel.[viide?] Kolm aastat hiljem tuli ansamblil välja teine plaat "Kui me päikeseloojangut ootama peaks". Vahetult pärast albumi ilmumist tulid välja ansambli Blacky muusikavideod: "Kui me päikeseloojangut ootama peaks", "Ja põleb maa" ja "Vaata vaid mu poole".[viide?] Soft rock'i ansambel oli tuntud ka välismaal. Näiteks käis Blacky 2003. aastal Läti turneel koos lõunanaabrite bändiga Brainstorm, samuti esinesid nad Stockholmi Eesti Majas, Helsingis ja Moskvas. 2006. aastal andis Blacky kontserdi Eesti rahusõduritele Kosovos, 2011. aastal anti kontserte USAs. 2006. aastal ilmus Blacky kolmas album "See on me meeltele" ja samal aastal ka singel "12". 2009. aasta novembris tähistas Blacky oma 10. sünnipäeva, andes suurejoonelise kontserdi klubis Rock Cafe. Sellel kordumatul kontserdil astusid üles ligi 20 muusikut, kes on kuulunud Blacky ansamblisse läbi aegade. Kontserdist ilmus 2009. aasta detsembris DVD "X". Kuigi ansambel lõpetas tegevuse juba 2013, ilmus 2017. aasta lõpus kogumikalbum "Viimane", mis sisaldas Blacky lugusid, mis varasemate albumite peal polnud ilmunud. Koosseis 1998–2000 Lea Dali Lion, solist Elmar Liitmaa, kitarrist Andrus Lillepea, trummar Tiit Pärtna, basskitarrist Koosseis 2000–2005 Lea Dali Lion, solist Angela Aak, kitarrist Triin Anni, basskitarrist Reilika Krims, klahvpillid Hele-Riin Uib, trummar Koosseis 2006–2013 Lea Dali Lion, solist Angela Aak, kitarrist Argo Toomel, basskitarr Felix Kütt, basskitarr Siim Usin, basskitarr Katre Randmaa, klahvpillid, taustalaul Aastatel 2002–2012 tegutses ansambel Blacky LAG muusikaagentuuri ehk Live Agency Group'i tiiva all. DVD "X" https://www.youtube.com/watch?v=DFrHVmx5mqU&list=PLKnfmTQwNxhWbr4kv3-blqJjByyBwRebj Ansamblist Eesti Ansamblite Andmebaasis
Transilvaania vürstkond

Transilvaania vürstkond võib olla: Transilvaania vürstkond (1570–1711), pooliseseisev riik Transilvaania vürstkond (1711–1867) (aastast 1765 Transilvaania suurvürstkond), Habsburgide monarhia ja hiljem Austria keisririigi provints Transilvaania, ajalooline piirkond
Maribor

Maribor on linn Sloveenias Drava jõe ääres; Štajerska (Sloveenia Steiermargi) ja Maribori valla keskus. Maribori lossi (Marchburch) on kirjalikult esmamainitud aastal 1163. aastal. Sõnaga march tähistati keskülemsaksa keeles marke, Frangi riigi piirialasid, ning burch oli kindlus, niisiis 'piirikindlus'. Maribor kuulus Steiermarki. Linna mainiti esimest korda 1204. 1254 sai Maribor linnaõigused. Linn hakkas kiiresti kasvama pärast Rudolf I Habsburgi võitu Böömimaa kuninga Otokar II Přemysli üle 1278. 1532 ja 1683 piirasid linna türklased. Linn jäi Habsburgide ja Austria valdusse kuni Esimese maailmasõjani, mille eel oli linnaelanikest 80% sakslased ja 20% sloveenid. Seevastu linnaümbruse talupojad olid peaaegu eranditult sloveenid. Austria-Ungaris kuulus Maribor Austriale. Maailmasõja ajal deporteeris Austria Kärntenist ja Steiermargist sloveene, kahtlustades neid kui slaavlasi venemeelsuses. Õigupoolest see õhutaski sloveenide ja sakslaste vahelisi konflikte. Pärast sõda taotlesid Maribori endale nii Austria kui ka Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriik (Jugoslaavia). 27. jaanuaril 1919 hõivasid linna sloveenist väejuhi Rudolf Maisteri väed ja ilma rahvaküsitluseta kuulutati Maribor koos ümbruskonna aladega Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriigi osaks. Suur hulk sakslasi emigreerus, ent ometi oli 1930. aastatel veel veerand linlastest sakslased. Nii, nagu Austria-Ungari oli enne alla surunud slaavlaste rahvuslust, nii sulges Jugoslaavia kõik saksakeelsed klubid, koolid ja muud organisatsioonid. 1941 okupeeris Saksamaa Štajerska. Adolf Hitler lubas selle piirkonna uuesti germaniseerida. Ta külastas sama aasta aprilli lõpus isiklikult Maribori, kus kohalikud sakslased teda vabastajana vastu võtsid. Nende üldise natsistliku meelsuse tõttu aeti kõik sakslased 1945 Štajerskast välja. Teise maailmasõja ajal pommitasid liitlased Maribori kui tööstuskeskust süstemaatiliselt. Maribor oli Jugoslaavia tähtis tööstuskeskus. 1961 asutati Maribori ülikool. Pärast Jugoslaavia lagunemist, kui suure riigi turg kadus, ulatus tööpuudus Mariboris 25%-ni. 1990. aastatel olukord paranes väikeettevõtluse arenemisega. Maribor oli 2012. aastal Euroopa kultuuripealinn. Maribori raudteejaam "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2012. Vaadatud 24. aprillil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Maribori koduleht
Linnustik

Linnustik ehk ornitofauna on mingi ala linnud (linnuliigid ja isendid kokku võetult). Sõltuvalt vaadeldavast alast saab rääkida metsa-, mere-, soo-, vee- jne linnustikust.
Pärnumaa Linnuklubi Buteo

Pärnumaa Linnuklubi Buteo on Pärnumaal tegutsev linnuklubi. Koos Läänemaa Linnuklubi ja Saaremaa Linnuklubiga antakse välja ajakirja Linnurada. Läänemaa Linnuklubi Saaremaa Linnuklubi Tallinna Linnuklubi
Läänemaa Linnuklubi

Läänemaa Linnuklubi on Läänemaal tegutsev linnuklubi. Koos Pärnumaa Linnuklubi Buteo ja Saaremaa Linnuklubiga antakse välja ajakirja Linnurada. Pärnumaa Linnuklubi Buteo Saaremaa Linnuklubi Tallinna Linnuklubi Klubi koduleht
Tsensuurikomitee

Tsensuurikomitee on asutus, mis vaatab üle ja kontrollib (tsenseerib) trükitooteid. Eestis on ajalooliselt tegutsenud näiteks Tartu Ülikooli Tsensuurikomitee, millest 1826. aastal sai Tartu Tsensuurikomitee.
Tartu Tsensuurikomitee

Tartu Tsensuurikomitee oli Tartus tegutsenud tsensuurikomitee. Tartu Tsensuurikomitee moodustati 10. juunil 1826 Tartu Ülikooli Tsensuurikomitee asemele. Tartu Tsensuurikomitees töötas kolm tsensorit. Tsensorid valis välja Tartu õpperingkonna kuraator ja tsensorid nimetas ametisse Haridusministeerium. Pärast Riia Tsensuurikomitee moodustamist 1850. aastal Tartu Tsensuurikomitee kaotati ja 1851. aastast määrati selle asemele Tartu üksiktsensor. 1906. aastal nimetati Tartu üksiktsensor ümber Tartu trükiasjade inspektoriks. http://www.eha.ee/fondiloend/frames/struc_prop.php?id=222&lid=628 (vaadatud 08.10.2015) Tartu Tsensuurikomiteest Riigiarhiivi fondiloendis
Missing You

Missing You võib tähendada mitut asja. "Missing You" on Chris de Burghi laul. "Missing You" on E-Roticu laul.
David Brandes

David Brandes (varem ka David Brändle; sündinud 9. detsembril 1968 Baselis Šveitsis) on juudi rahvusest Saksa laulukirjutaja ja muusikaprodutsent. Ta on olnud produtsendiks sellistele artistidele nagu E-Rotic, Bad Boys Blue, Chris Norman, Lemon Ice, Fancy, Vanilla Ninja, Maarja, Shanadoo, Gracia. 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel võistlesid korraga kaks tema artisti: Gracia esindas lauluga "Run & Hide" Saksamaad ja Vanilla Ninja lauluga "Cool Vibes" Šveitsi.
Kostamus

Kostamus on linn Karjala Vabariigis Venemaal. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kostamuse linnaringkonna elanikest venelasi 76,9%, karjalasi 8,0%, ukrainlasi 5,3%, valgevenelasi 4,1%, tatarlasi 1,0% ja soomlasi 0,97%. 2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kostamuse linnaringkonna elanikest venelasi 79,51%, karjalasi 3,47%, ukrainlasi 1,82%, valgevenelasi 1,38%, tatarlasi 0,60%, soomlasi 0,21%, sakslasi 0,18%, baškiire 0,17%, tšuvašše 0,15% ja teistest rahvustest inimesi 12,51%. Q126683464 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. veebruar 2013. Vaadatud 1. jaanuaril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Итоги Всероссийской переписи населения 2020 года. Том 5. Национальный состав и владение языками. Таблица 1. Национальный состав населения http://www.kostomuksha-city.ru/
Cocktail E-Rotic

"Cocktail E-Rotic" on Saksa eurodance-ansambli E-Rotic üheksas ja seni viimane stuudioalbum. Album ilmus 2003. aastal. "Lemmings on the Run" "I Feel Your Heartbeat" "Rave Me Dave" "I'm Over You" "Cocktail D'erotique" "Kiss My Lips" "Latin Lover" "Heartbreaker" "Gimme Your Jimmy" "Don't You See the Light" "Dangerous Kiss" "Is That the Way You Are" "Bolero" "Lemmings on the Run" (extended) "I'm Over You" (extended) "Gimme Your Jimmy" (extended)
Raavitse raudteepeatus

Raavitse raudteepeatus oli raudteepeatus Valga maakonna Raavitsas Tartu–Valga raudtee ääres. Tänapäeval jääb peatuse asukoht Valga valda. Peatus asus Sangaste ja Valga raudteejaama vahel (kilometraaž 502,6) – Sangaste raudteejaamast umbes 5,9 ja Valga raudteejaamast ligi 7,8 km kaugusel (mööda raudteed). Avamisajal jäi peatus Kaagjärve valda. Viimast korda peatus reisirong Raavitse peatuses 2001. aastal. Raavitse raudteepeatus oli varustatud nii reisijate ooteplatvormi kui ka ooteruumiga, mis on nüüdseks lammutatud. FOTO: Raavitse peatus aastal 2002; Baltic Trains Picture Gallery Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)