laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Music from "The Elder"

""Music from "The Elder"" on ansambli Kiss 1981. aasta album. "The Oath" - 4:33 "Fanfare" - 1:00 "Just a Boy" - 2:34 "Dark Light" - 4:12 "Only You" - 4:22 "Under the Rose" - 4:48 "A World Without Heroes" - 2:39 "Mr. Blackwell" - 4:49 "Escape from the Island" - 2:51 "Odyssey" - 5:49 "I" - 3:54 "Finale" - 1:04
Creatures of the Night

""Creatures of the Night"" on ansambli Kiss 1982. aasta album. "Creatures of the Night" - 4:02 "Saint and Sinner" - 4:50 "Keep Me Comin'" - 3:55 "Rock and Roll Hell" - 4:11 "Danger" - 3:54 "I Love It Loud" - 4:15 "I Still Love You" - 6:06 "Killer" - 3:19 "War Machine" - 4:14
Anxhela Peristeri

Anxhela Peristeri (sündinud 24. märtsil 1986 Korçës), tuntud ka kui lihtsalt Anxhela, on Albaania lauljatar. Aastal 2020 oli ta Festivali i Këngësi 59. võistluse üks 26st osalejast. Ta võitis selle konkursi ning seega esindas ta 2021. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Albaaniat lauluga "Karma", mis saavutas finaalis 57 punktiga 21. koha. Ta on võitnud albaania telesaate "Your Face Sounds Familiar" ("Su nägu kõlab tuttavalt" albaania versioon) esimese hooaja. Ta saavutas albaania telesaates "C'est la Vie" teise koha ning võitis Kënga Magjike aastal 2017. Ta lõpetas kooli Kreekas ning elas seal kuni aastani 2014. Ta on osalenud ka Kreeka "X Factoris". Praegu elab ta Tiranas. "Eurovision 2021 Results: Voting & Points". Eurovisionworld. ""E çmendur", kënga më e mirë për 2017-ën". TV Klan. 10. detsember 2017. Vaadatud 28.12.2020. "Anxhela Peristeri Discography". Discogs. "Anxhela Peristeri – Për ju". Discogs.
Nampalys Mendy

Nampalys Mendy (sündinud 23. juunil 1992 La Seyne-sur-Mer's) on Prantsusmaal sündinud Senegali jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliigaklubis Lens ja Senegali jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Monacos, mille noorteakadaamiaga liitus ta 2007. aastal. 2010. aastal sõlmis ta klubiga esimese profilepingu. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa kõrgliigas 2010. aasta juulis. Aastatel 2013–2016 mängis Mendy Prantsusmaa kõrgliigas OGC Nice'i ridades. 2016. aasta juulis siirdus ta 13 miljoni naelsterlingi eest Inglismaa kõrgliigaklubisse Leicester City, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. Hooajal 2017–2018 mängis Mendy Leicester Cityst taas laenul Nice'is. 2020. aasta augustis pikendas ta Leicester Cityga lepingut kahe aasta võrra. Ainsa värava lõi ta Leicester City meeskonnas 11. veebruaril 2023 Inglismaa kõrgliiga mängus Tottenham Hotspuri vastu. 2023. aasta septembris naasis Mendy Prantsusmaa kõrgliigasse, kui sõlmis kaheaastase lepingu Lensiga. Aastatel 2009–2014 mängis Mendy Prantsusmaa noortekoondistes. Senegali jalgpallikoondises debüteeris ta 2021. aasta märtsis. 2022. aastal tuli ta Senegali koondisega Aafrika meistriks ning Mendy valiti turniiri sümboolsesse koosseisu. Teda on võrreldud endise Prantsusmaa koondislase Claude Makéléléga. Monaco Ligue 2: 2012–13 Leicester City FA Cup: 2020–21 "Nampalys Mendy: Leicester City sign midfielder from Nice". 3.7.2016. Vaadatud 28.12.2020 "NAMPALYS MENDY, EXPÉRIENCE ET LEADERSHIP DANS L'ENTREJEU". RC Lens. 4. september 2023. Vaadatud 4. septembril 2023. https://web.archive.org/web/20110102200531/http://www.planete-asm.fr/actualite/6196-nampalys-mendy-un-petit-futur-grand.html
Jürgens

Jürgens on saksa ja eesti perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Jürgens 526 inimesel: 237 mehel ja 289 naisel. Perekonnanimede levikult on Jürgens meeste puhul 221. kohal ja naiste puhul 185. kohal. Perekonnanime Jürgens kandja oli keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus oli 41). Perekonnanimi Jürgens on levinuim Pärnu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 11,48. Agnes Jürgens, eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja (1953–2020) Bernhard Jürgens, eesti arst ja arstiteadlane (1895–1969) Eduard Jürgens, eesti insener (1887–1948) Elmar Jürgens, eesti entomoloog (1910–1990) Ernst Jürgens, eesti farmatseut (1869–1939) Feliks Jürgens, Eesti NSV riigitegelane (1917–1999) Hermine Elisabeth Jürgens, "Äksi nõid" (1892–1976) Igor Jürgens, Venemaa äri- ja ühiskonnategelane (1952–) Janno Jürgens, eesti filmirežissöör (1985–) Johann Heinrich Jürgens, Eesti vaimulik (1719–1782) Leida Jürgens, eesti laulja (1925–2002) Liis Jürgens, eesti helilooja ja harfimängija (1983–) Oliver Jürgens, eesti jalgpallur (2003–) Peeter Jürgens, eesti näitleja (1939–) Udo Jürgens, Austria helilooja ja laulja (1934–2014) https://www.stat.ee/nimed/pere/Jürgens (vaadatud 28.12.2020)
Kivistik

Kivistik on eesti perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kivistik 522 inimesel (260 mehel ja 262 naisel). Perekonnanimede levikult oli Kivistik meeste puhul 187. ja naiste puhul 222. kohal. Nimi on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,96. Arne Kivistik, eesti orienteeruja, spordipedagoog ja sporditegelane (1933–) Elmar Kivistik, eesti laskur (1905–1973) Jaan Kivistik, eesti botaanik ja aiandusõpetaja (1946–) Jaan Kivistik, eesti filosoof (1957–) Jaan Kivistik eesti põllumajandusteadlane (1933–) Jüri Kivistik, eesti põllumajandustegelane ja majandijuht (1928–1976) Kaur Kivistik, eesti kergejõustiklane (1991–) Loit Kivistik, Eesti poliitik (1969–) Mario Kivistik, eesti tõlkija, kirjastaja, ulmekirjanik ja ulmekirjanduse vahendaja (1955–) Sten Kivistik, eesti muusik (1983–) https://www.stat.ee/nimed/pere/Kivistik
Meier

Meier on saksa päritolu perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Meier 565 inimesel: 267 mehel ja 298 naisel. Perekonnanimede levikult oli Meier meeste puhul 177. kohal ja naiste puhul 175. kohal. Levinuim oli see Võru maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 8,65. Maaris Meier, eesti jalgrattur (1983–) Mart Meier, Nõukogude sõjaväelane (1902–1939) Max Meier, Šveitsi poksija (1936–) Rudolf Meier, Šveitsi poksija (1939–2018) Vilho Meier, eesti muusik (1983–) https://www.stat.ee/nimed/pere/Meier (vaadatud 28.12.2020) Meier statistikaameti andmebaasis
Bajāriņciems

Bajāriņciems (ka Bajāriņu ciems) on küla (mazciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Küla asub valla keskosas. Seal tegutseb marjakasvatusettevõte SIA Baltic Berries. Bajāriņciemsis on Läti Keskkonna, Geoloogia ja Meteoroloogiakeskuse allasutus. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda. Külas asuvad Kalna Urbāni muinaskalmed on arheoloogiamälestisena riikliku kaitse all, Dzintarnieki keskaegne kalmistu aga kohaliku kaitse all. Bajāriņciemsis kasvav tamm ümbermõõduga 4,75 meetrit, Dzintarnieki pärn kõrgusega 14 ja ümbermõõduga 6,97 meetrit ning Žvaģi pärn kõrgusega 11 ja ümbermõõduga 4,94 meetrit on looduskaitse all. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. mai 2022. Vaadatud 28. detsembril 2020. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. jaanuar 2022. Vaadatud 28. detsembril 2020. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Andrus Karnau

Andrus Karnau (sündinud 19. detsembril 1970) on eesti ajakirjanik. Ta on töötanud ajalehe Lääne Elu ajakirjanikuna (1999–2004), ajalehe Postimees reporteri ja majandusajakirja Otsustaja toimetajana (2004–2013) ja ajalehe Lääne Elu peatoimetajana (2014–2021). 2024. aasta seisuga on ajalehe Postimees majandustoimetuse ajakirjanik-toimetaja. Alates 2016. aasta märtsist kuni 2021. aasta jaanuarini oli ta Raadio 2 saate "Olukorrast riigis" üks saatejuhte. Alates 2022. aastast on ta kirjutanud teatriarvustusi ajalehele Sirp ja muudele väljaannetele. Õnnitlused. Maaleht, 17. detsember 2020 Kaire Reiljan. Lääne Elu uueks peatoimetajaks saab Andrus Karnau Lääne Elu, 19. detsember 2013 Andrus Karnau lahkus Lääne Elu peatoimetaja kohalt Postimees, 15. veebruar 2021 Töötajad Postimees.ee. Vaadatud 09.10.2024. Anna Teele Orav. "Olukorrast riigis" saatejuhid Andrus Karnau ja Harry Tuul vallandatakse: "Öeldi, et see on poliitiliselt sobiv hetk" Delfi.ee, 18.01.2021. Andrus Karnau artikleid Ajalehe Sirp koduleht. Vaadatud 09.10.2024.
Pruun FK

Pruun FK (Kipper Brown, Chocolate Brown FK), ka pruun toiduvärv 1 (Food Brown 1), kuuest sünteetilisest asovärvist koosnev pruun segu, millele on lisatud naatriumkloriidi ja naatriumsulfaati. Toiduvärvina kannab pruun FK e-aine tähist E154. Aine on vees väga hästi lahustuv. Seda värvainet on kasutatud suitsutatud makrelli ja muu suitsukala värvuse parandamiseks, mõnikord ka küpsetatud singis ja muus lihas. Ainet peetakse allergiatekitajaks. Alates 2011. aastast on värvaine kasutamine toidus võimaliku mürgisuse tõttu keelatud Euroopa Liidus (välja arvatud Ühendkuningriigis, kus see on veel lubatud), samuti Austraalias, Austrias, Iirimaal, Jaapanis, Norras, Rootsis, Soomes, Kanadas ja Ameerika Ühendriikides. "E154. UK Food Guide". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. märts 2021. Vaadatud 28. detsembril 2020. http://toidutare.ee/t%C3%B6%C3%B6riistad/s%C3%B5nastik/e-ained/14218/ Commission Regulation (EU) No 1129/2011 establishing a Union list of food additives. - eur-lex.europa.eu
Rucavas muiža

Rucavas muiža (tõlkes Rucava mõis) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Küla asub valla idaosas Leedu piiri ääres Šventoji jõe kaldal, endise Rucava mõisa keskuse juures. Jakob Kettler rajas sinna meriinolammaste kasvatuse. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda. Külas asuvad Leja muinaskalmed ja ohvriallikas-hiiepaik on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Varem kasvas allika juures toomingas ümbermõõduga 2,5 meetrit, selle asemele on allika juurde rajatud väike puudetukk. Külas kasvavad männid ümbermõõtudega 3,5 meetrit ja 2,8 meetrit, valgepöögid ümbermõõtudega 2,38 meetrit, 1,72 meetrit ning 1,73 meetrit, ja pärnad ümbermõõtudega 5,35 meetrit, 3,56 meetrit, 4,91 meetrit ning 3,62 meetrit on looduskaitse all. Šventoji jõe kallas jääb Sventāja jõe oru hoiualale. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. mai 2022. Vaadatud 28. detsembril 2020. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Pakk (metsandus)

Pakk on tüvest lõigatud suhteliselt lühike (30 sentimeetri kuni mõne meetri pikkune) osa. Paku jämedus varieerub, aga on tavaliselt üle 8 cm. Pakkudeks järgatakse metsas või laoplatsil tavaliselt vineeripakud või liipripakud. Küttepuunotid järgatakse enne halgudeks lõhkumist lühikesteks pakkudeks. Paku või noti mahtu saab arvutada tüvikoonuse ruumala valemi järgi. Mahtu võib arvutada ka silindri ruumala valemi järgi, kuid siis mõõdetakse diameeter paku peenemast otsast. nott ümarmaterjal tulepakk "Eesti keele seletav sõnaraamat" (HTML päringuvorm). Eesti Keele Instituut. 2009. {{netiviide}}: |failitüüp= nõuab parameetrit |url= (juhend); eiran tundmatut parameetrit |http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q= (juhend); parameeter |vaadatud= nõuab parameetrit |url= (juhend); puuduv või tühi |url= (juhend) Krigul, T. 1972. Metsatakseerimine. Tallinn, Valgus. lk 47.
Chiemgau Alpid

Chiemgau Alpid (saksa: Chiemgauer Alpen) on mäeahelik Põhja-Lubjakivialpides ja kuulub seetõttu Ida-Alpidesse. Lõviosa neist asub Baieris Saksamaal ja vaid väike osa ületab Austria piiri Salzburgi ja Tirooli liidumaadesse. Suurim kõrgus (1961 m) on Sonntagshornil, see tipp asub Saksamaa-Austria piiril. Chiemgau Alpid ulatuvad Innist läänes Salzachini idas ja hõlmavad linnulennult vahemaa 60 km; nende suurim laius põhja-lõuna suunas on umbes 25–30 km. Neid ümbritsevad järgmised mäeahelikud: Baieri Eel-Alpid läänes Kaiseri mäed edelas Leoganger Steinberge lõunas Loferer Steinberge kagus Berchtesgadeni Alpid kagus ja idas Nende põhjaserv langeb sageli üsna järsult Eel-Alpidele. Sonntagshorn – 1961 m Steinplatte – 1869 m Geigelstein – 1813 m Zwiesel – 1781 m Dürrnbachhorn – 1776 m Hochstaufen – 1771 m Fellhorn – 1764 m Hochgern – 1744 m Rauschberg – 1671 m Hochries – 1569 m Ristfeuchthorn – 1569 m Klausenberg – 1548 m Unternberg – 1425 m Heuberg – 1338 m Tipud kaljuronimiseks: Hörndlwand 1684 m Kampenwand 1664 m
Meirišķe

Meirišķe on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Küla asub valla keskosas, endise Meirišķe mõisa (Meirischken) keskuse juures. Asula on faktiliselt Rucavaga kokku kasvanud. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.
Halg

Halg on ahju panemiseks paraja pikkusega, harilikult lõhutud küttepuidu tükk. Kuivatamiseks ja hoidmiseks halud virnastatakse riitadesse. Halgude kogust mõõdetakse ruumimeetrites. küttepuit puuriit "Eesti keele seletav sõnaraamat" (HTML päringuvorm). Eesti Keele Instituut. 2009. {{netiviide}}: |failitüüp= nõuab parameetrit |url= (juhend); eiran tundmatut parameetrit |http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q= (juhend); parameeter |vaadatud= nõuab parameetrit |url= (juhend); puuduv või tühi |url= (juhend) Krigul, T. 1972. Metsatakseerimine. Tallinn, Valgus. lk 53.
Ümarpalk

Ümarpalk on tahumata palk.
Zīrnāja

Zīrnāja (ka Zirnājasciems, Zirnāja või Zīrnāji) on küla (mazciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda. Küla asub valla lõunaosas. Külas kasvav tamm ümbermõõduga 5,16 ja kõrgusega 26 meetrit on looduskaitse all. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Energiapuit

Energiapuit on (soojus)energia saamiseks kasvatatud või valmistatud puit ehk biokütusena kasutatav puit. Siia alla kuulub hakkpuit, küttepuit ja taaskasutatav puit. Energiapuiduks võivad olla näiteks raiejäätmed, võsa, vana puitmööbel jne. "Energiapuidu varumisest RMK-s" Eesti Mets, nr 4/2010 Foto "Energiapuit vahelaoplatsil" RMK 2012 Puiduenergia : väljaanne metsaomanikule Eesti Maaülikooli Tehnikainsituut 2012
Sviļu ciems

Sviļu ciems (ka Sviļuciems) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda. Küla asub valla kaguosas Leedu piiri ääres Šventoji jõe kaldal. Čukāni kiviaed ja asulakoht on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Šventoji jõe kallas jääb Sventāja jõe oru hoiualale. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. jaanuar 2022. Vaadatud 28. detsembril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Peenpalk

Peenpalk on metsamaterjal, millest saadakse saematerjali. Peenpalkideks klassifitseeritakse palgid, mille ladvapoolne kooreta läbimõõt on tavaliselt vahemikus 10-18 cm. Peenpalkide pikkus jääb vahemikku 3,0-5,0 meetrit, millele lisandub 10 cm ülemõõt. Normeeritakse kõverust ja ka okste omadusi, suurust ja arvu. Tavaliselt on nõuded leitavad saetööstuste kodulehtedelt.
Kateeder

Olenevalt kontekstist võib kateeder tähendada järgmist: Kateeder mööbliesemena on õppejõu või õpetaja kõnetool või kõnepult. Kateeder kõrgkooli kontekstis on kõrgkooli allüksus ehk õppetool. Kateeder religiooni kontekstis on piiskopitool. "Kateeder" on Jelena Ventseli (pseudonüüm I. Grekova) jutustus (1978, eesti keeles 1980) või selle järgi tehtud film (1982).
Jämepalk

Jämepalk on metsamaterjal, millest saadakse saematerjali. Jämepalkideks klassifitseeritakse palgid, mille ladvapoolne kooreta läbimõõt on tavaliselt üle 40-50 cm. Üldiselt saetööstused teatud läbimõõdust suuremaid palke vastu ei võta. Seetõttu tasub enne raiet kontrollida saetööstuste kodulehtedelt tingimusi ja alati võib metsaraiel jätta suured puud pigem säilikpuudeks. Jämedad puud võivad olla tihti ka tüvemädanikuga, aga see selgub tavaliselt alles peale puu langetamist. Keskühistu Eramets TÜ (26 juuli 20??). "Jäme palk – kas metsaomaniku õnn või õnnetus?" (HTML). {{netiviide}}: |failitüüp= nõuab parameetrit |url= (juhend); eiran teksti "https://www.metsauhistu.ee/jame-palk-kas-metsaomaniku-onn-voi-onnetus/" (juhend); kontrolli kuupäeva väärtust: |aeg= (juhend); parameeter |vaadatud= nõuab parameetrit |url= (juhend); puuduv või tühi |url= (juhend)
Takseerkirjeldus

Takseerkirjeldus on takseertunnuste kogum. Takseerkirjeldused kantakse takseerkirjelduste raamatutesse või andmebaasi. Takseerkirjes on ka eraldise pindala, takseerimise aeg ja muu üldinfo. metsaregister
Pirkuļi

Pirkuļi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda. Küla asub valla lõunaosas. Külas asuv Cibuki keskaegne kalmistu ehk Rootsi hauad on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. jaanuar 2022. Vaadatud 28. detsembril 2020.
Viru värava bastion

Kõrge Viru värava bastion (saksa keeles Hoch-Lehmpforten-Bastion) oli 16. sajandi teisel poolel, pärast Vene-Liivimaa sõja puhkemist rajatud kaitserajatis Viru värava eesvärava ees. Aastatel 1471–1473 ehitati Viru värava eesväravate ette esimene suurem muldkindlustus, kahekordse valli ja kraaviga Suur zwinger. Kindlustusehitise põhjanurka ehitati kaitsetorn ja esimene Tallinna vallivärav, kust viis tõstetav sild üle uue vallikraavi. Liivi sõja alguses ehitati zwinger ümber Uueks Rondeeliks. Kõrge Viru värava bastion kujundati Viru värava ette kuhjatud kõrgest vallist ja rondeelist. Bastion ulatus üle praeguse Viru tänava, sulgedes täielikult keskaegse Viru värava. Viru tänava pikendamisel 1888. aastal, kuni Vene turuni, kaevati bastion läbi. Linnaliiklus kulges 1899. aastani nüüdse Aia tänava ja Vana-Viru tänava nurgal asunud Vallivärava kaudu, mis oli lammutatud 1840. aastal. Bastioni suurem lõunapoolne osa kannab tänapäeval nimetust Musumägi (varem Viruvärava mägi), väiksem põhjapoolne osa aga säilinud Viru tänava põhjaküljel olevate Viru tänav 23 majade taga Bastioni aias paikneva künkana ning selle kirdepoolne eskarbimüür (vallikraavi sisemine nõlv) on eksponeeritud Aia tänav 3 hoone sisemuses. Tallinna vallkindlustused Tallinna muldkindlustusvöönd Viru värava kaksikelu, jaakjuske.blogspot.com, veebruar 2012 (vaadatud 28.12.2020) Entsüklopeedia Tallinn. 1. köide. Jaan Tamm (peatoimetaja). Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2004, lk 258 VIRU TN 26, TALLINN, MUSUMÄE TRASSITÖÖDE ARHEOLOOGILINE JÄRELEVALVE, Osaühing Agu EMS, TALLINN 2018
Hannah Murray

Hannah Murray (sündinud 1. juulil 1989) on inglise näitleja. Murray alustas näitlejakarjääri 2007. aastal noorte telesarjas "Skins", kus ta kehastas peaosalist Cassie Ainsworthi. Selle rolli eest pärjati ta BAFTA auhinnaga. Aastail 2012–2019 mängis ta HBO telesarjas "Troonide mäng" Gillyt, mille eest nomineeriti ta kahele Ekraaninäitlejate Gildi auhinnale. Oma lavadebüüdi tegi Murray 2008. aastal näidendis "That Face". 2015. aastal kehastas ta filmis "Bridgend" Sarat, mille eest sai ta Tribeca filmifestivali auhinna. Jensen, Amalie Buchreitz (20. juuli 2015). "Mandagsmuse: Hannah Murray". elle.dk. Vaadatud 06.01.2021. Hannah Murray andmekogus IMDb (inglise)
Metsaregister

Metsaressursi arvestuse riiklik register on andmebaas, kuhu kogutakse puistute takseerkirjeldused. "Metsaressursi arvestuse riikliku registri põhimäärus" (HTML). Riigi Teataja. 2017. RT I, 29.08.2017, 2. Vaadatud 28.12.2020. Metsaregistri avaliku teenuse portaal
Līkuma ciems

Līkuma ciems (ka Līkumciems) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Küla asub valla lõunaosas. Aastal 2012 seal elanikke ei olnud. Külas asub Šimji puhkekodu. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda. Külas kasvav tamm kõrgusega 25 ja ümbermõõduga 4,96 meetrit on looduskaitse all. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Kalmetemägi

Kalmetemägi, ehk Kalmetemäe kääpad on Süvahavva küla territooriumil, Võhandu jõe ürgoru pervel asuvad keskmisest rauaajast kuni hilisrauaajani kasutatud kääpad. Kääbastik koosneb 12 ümarast kääpast mille läbimõõt on 6–13 m ja kõrgus kuni 1,4 m. Kääbastest on leitud tuhka ja luutükikesi mis viitavad põletusmatustele. Kääbastest edelasse jäävat Võhandu jõe urgoru järsku liivakiviseina kutsuvad kohalikud Kalmetemüüriks. Kääpaid käis kaardistamas 1848. a. Friedrich Reinhold Kreutzwald kes märkis, et paari kääbast ümbritsevad kiviringid. 1/3 kääbastest on hästi säilinud, ning et paaril kääpal on märgata mõne nädala vanuseid varanduseotsijate kaevamiste auke. Kääpaid on uuritud arheoloogilise väljakaevamisega 1980 aastal Silvia Laul juhendamisel. Ühel kääpal tehti vertikaalne läbilõige ja teisel horisontaalne kaevamine (kohalike inimeste mäletamist järgi). Väljakaevamiste aruannet pole avaldatud Muinsuskaitseameti kultuurimälestiste register 11691-11702 O. Ugart. (1922).Põlva kihelkonna kirjeldus. käsikiri Ajaloo Instituudis. Lk 34. Mare Aun, Süvahavva Kääbaskalmistu ("kalmetemägi") arheoloogiline pass (1972) Friedrich Reinhold Kreutzwald. (1851).Archiv für die Geschichte Liv-, Esth- und Curlands Bd.VI, H.1. Dorpat. Lk 94. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. mai 2021. Vaadatud 30. detsembril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Katuži

Katuži (vanasti ka Kraģišķi) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda. Küla asub valla lõunaosas. Mazkatuži muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Külas kasvav mänd ümbermõõduga 2,76 meetrit, pärnad ümbermõõtudega 4,74 meetrit, 3,51 meetrit ja 4,26 meetrit, vaher ümbermõõduga 3,62 meetrit ning tammed ümbermõõtudega 4,65 meetrit, 4,22 meetrit ja 5,36 meetrit on looduskaitse all. Šventoji jõe kallas jääb Sventāja jõe oru hoiualale. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. mai 2022. Vaadatud 28. detsembril 2020. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
János Pilinszky

János Pilinszky (25. november 1921 Budapest – 27. mai 1981 Budapest) oli ungari luuletaja. 1938. aastal avaldati tema esimesed luuletused. Samal aastal asus ta õppima kirjandust, õigusteadust ja ajalugu Ungari Kuninglikus Péter Pázmány Ülikoolis, kuid ei lõpetanud seda. 1944. aastal mobiliseeriti ta Ungari sõjaväkke ning tema väeosa taganes koos Saksa vägedega Saksamaale. Seal sattus ta mitmesse koonduslaagrisse, mis jätsid sügava jälje tema ellu ja luulesse. 1946–1947 avaldas luuletusi ajakirjas Újhold. 1947–1948 oli ta stipendiaadina Roomas. 1949–1956 ei saanud ta Ungaris oma loomingut avaldada. Aastatel 1960–1970 reisis ta Lääne-Euroopas ja Ameerika Ühendriikides. Pilinszky luules domineeris kaua lunastamata inimese traagika, kuid viimastes luulekogudes formuleeris ta lunastatud inimese mõttemaailma. Tema stiil on äärmuslikult lihtne. Helilooja György Kurtág kirjutas tema luuletustele muusikat. Eesti keeles on tema luulet ilmunud kogumikus "Mu ema must roos" ning ajakirjades Looming, Vikerkaar ja Ninniku. Trapéz és korlát (1946) Aranymadár (1957) Harmadnapon (1959) Rekviem (1964) Nagyvárosi ikonok (1970) Szálkák (1972) Végkifejlet (1974) A nap születése (1974) Szálkák (1975) Tér és kapcsolat (1975) Kráter (1976) Beszélgetések Sheryl Suttonnal (1977) Válogatott művei (1978) 1947 Baumgarteni auhind 1971 Attila Józsefi auhind 1980 Kossuthi auhind Ivar Sinimets. "Ungari kirjandus mitteungarlasele". Tallinn. Ungari Instituut, 2014. Keskööprogrammi luulekava: Janos Pilinszky luulet. Eesti Raadio, esmaeeter: 21. märts 1990 János Pilinszky luulet ajakirjas Ninniku. Inglise keele kaudu tõlkinud Märt Väljataga
Sydney Brenner

Sydney Brenner (13. jaanuar 1927 Germiston, Transvaalia provints, Lõuna-Aafrika Liit – 5. aprill 2019 Singapur) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi bioloog. 2002. aastal jagas ta Howard Robert Horvitzi ja John Edward Sulstoniga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinda elundite arengu geneetilise regulatsiooni ja apoptoosiga seotud avastuste eest. 2010 – valiti USA Meditsiiniakadeemia välisliikmeks
Robert Horvitz

Howard Robert Horvitz (sündinud 8. mail 1947 Chicagos Ameerika Ühendriikides) on Ameerika Ühendriikide bioloog. 2002. aastal jagas ta Sydney Brenneri ja John Edward Sulstoniga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinda organite arengu geneetilise regulatsiooni ja apoptoosiga seotud avastuste eest. 2003 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks