Eesti maavägi

Eesti maavägi on Eesti kaitseväe põhiväeliik, mille ülesandeks on riigikaitse teostamine maismaal kooskõlas kaitseplaanidele ja kaitseväe juhtimisorganite korraldustele. Maavägi on kaitseväe suurim väeliik. Maaväel on kandev roll Eesti territooriumi kaitsel ja ka üksuste ettevalmistamisel välisoperatsioonideks. Maaväe prioriteedid on kiirreageerimisüksuste ja üldotstarbeliste lahinguüksuste, vastuvõtva riigi toetuse ja territoriaalse toetusstruktuuri arendamine. Vajadusel peab maavägi abistama tsiviilorganisatsioone loodusõnnetuste või inimtegevuse tagajärjel tekkinud katastroofide korral. Rahuajal on maaväe ülesanneteks: korraldada väljaõpet ja tagada üksuste ettenähtud valmisolekutase; kinnistada läbi väljaõppe kaitsetahet ja kaitsevalmidust; osaleda õppustel ja operatsioonides koos NATO ja teiste partneritega; abistada tsiviilorganisatsioone loodusõnnetuste või katastroofide korral. Kriiside korral on maaväe ülesanneteks: valmistuda üleminekuks sõjaaja juhtimisstruktuurile; tõsta valmisolekutaset; alustada kas osalise või täieliku mobilisatsiooni läbiviimist; luua tingimused liitlaste saabumiseks. Sõjaajal on maaväe ülesanneteks: kaitsta riigi territoriaalset terviklikkust vastavalt kaitseplaanile ja seaduslike võimude ettekirjutustele; korraldada liitlaste saabumist ja teha nendega koostööd, sealhulgas hoida käigus olulised siseriiklikud ühendusteed. Diviis 1. Jalaväebrigaad Staap (Tapal) Scoutspataljon (Tapal) Kalevi jalaväepataljon (Jõhvis) Viru jalaväepataljon (Jõhvis) Pioneeripataljon (Tapal) Õhutõrjepataljon (Tapal) Suurtükiväepataljon (Tapal) Tagalapataljon (Tapal) Tankitõrjekompanii (Jõhvis) Luurekompanii (Tapal) Staabikompanii (Tapal) 2. jalaväebrigaad Staap (Luunjas) Kuperjanovi jalaväepataljon (Võrus) Tagalapataljon (Võrus) Sealhulgas alalises operatiivvalmiduses väeüksused on: 1. Jalaväebrigaadi staap 2. jalaväebrigaadi staap Scoutspataljon EOD/IEDD demineerimisrühm Uue riigikaitse arengukava alusel on kavas loobuda põhivalmiduses kaitseringkondade staapidest ja suurendada kiirreageerimisvalmiduses peetavate brigaadide arvu 2-ni. Tulevikus on võimalik igal aastal ajateenijatest 2 lahingupataljoni samaaegne koolitamine senise 1 asemel. Uue kava järgse struktuuri formeerimine algab 2014. a teisel poolel. 1. brigaadi põhiosa hakkab paiknema Põhja-Eestis ja formeeritakse pärast vastavaid hankeid soomusbrigaadiks. Brigaadile on kavas hankida lisaks soomustransportööridele jalaväe lahingumasinad ja liikursuurtükid. Staap formeeritakse senise jalaväebrigaadi staabi baasil. Rahuaegsesse koosseisu jäävad kindlasti Scoutspataljon ja Kalevi pataljon. 2. brigaadi põhiosa hakkab paiknema Lõuna-Eestis ja formeeritakse jalaväebrigaadina. Brigaadi staap formeeritakse arvatavasti endise Lõuna kaitseringkonna baasil. Rahuaegsesse koosseisu jääb kindlasti Kuperjanovi jalaväepataljon. Hiljem on planeeritud 2. brigaadi käsutusse anda kogu 1. brigaadi soomusväekoondiseks formeerimisel üle jääv jalaväeüksuste tehnika ja varustus. Reservväe baasil on võimalik teenistusse kutsuda, formeerida, relvastada ning rakendada peamiselt järgmisi Maaväe väeüksusi: 6 jalaväepataljoni (neist 2 soomukitel) 2 õhutõrjepataljoni 2 pioneeripataljoni 2 suurtükiväepataljoni 2 tagalapataljoni 2 luurekompaniid 2 tankitõrjekompaniid  Pikemalt artiklis Eesti kaitsejõudude ajalugu Eesti Vabariigi Ajutise Valitsuse korraldusega 21. novembrist 1918 moodustati Eesti Rahvavägi ja 1. Diviisi ülemaks määrati kindral Aleksander Tõnisson. Esimesed Eesti väeosad oli maaväe väeosad: 1. polk – Tallinnas; 2. polk – Tartus; 3. polk – Võrus; 4. polk – Narvas; 5. polk – Rakveres; 6. polk – Pärnus. Suurtükiväe-, ratsaväe- ja inseneriväepolkude asukohaks määrati Tallinn. ^a Seoses kaitseväe struktuurireformiga ühendati maaväe staap Kaitseväe peastaabiga ning maaväe ülema ametikoht kaotati. "Püstol H&K USP". Eesti kaitsevägi. Originaali arhiivikoopia seisuga 20. jaanuar 2018. Vaadatud 12. aprillil 2017. "Automaat Galil AR". Eesti kaitsevägi. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2013. Vaadatud 12. aprillil 2017. "Automaat Galil SAR". Eesti kaitsevägi. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2013. Vaadatud 12. aprillil 2017. "Automaat Galil ARM". Eesti kaitsevägi. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2013. Vaadatud 12. aprillil 2017. "Automaat AK-4". Eesti kaitsevägi. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2013. Vaadatud 12. aprillil 2017. http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/fotod-millega-tegeleb-eestlaste-eriuksus-afganistanis?id=67571394 "Poolautomaatne vintpüss M-14". Eesti kaitsevägi. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2017. Vaadatud 12. aprillil 2017. "Täpsuspüss M-14 TP2". Eesti kaitsevägi. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. jaanuar 2019. Vaadatud 12. aprillil 2017.} "Kaitseväe eriüksuste juht: peame olema valmis reageerima igasugustele nähtustele". 06.05.2015. Vaadatud 17.04.2017. http://www.postimees.ee/2996135/eesti-saab-javelini-tankitorjesusteemid-jargmisel-aastal "Granaadiheitja Carl-Gustav M2". Eesti kaitsevägi. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. detsember 2017. Vaadatud 12. aprillil 2017. IISS. The Military Balance 2016, page 91 "Eesti saab USA-lt 80 uut miinipildujat". Postimees. "Estonia 2008". ÜRO. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. mai 2014. Vaadatud 12. aprillil 2017. "Eesti ostab Lõuna-Korealt veel 12 liikursuurtükki K9". ERR Uudised. Vaadatud 5. mail 2023. http://uudised.err.ee/v/eesti/e71bc50a-7cc4-4024-886c-4ccaadc80989 http://epl.delfi.ee/news/eesti/scoutspataljon-valmistub-umber-relvastuma.d?id=68387437 "Soome soomukid Eesti kaitseväes". Sõdur. http://www.postimees.ee/3395435/galerii-ja-video-kaitsevagi-sai-jogede-uletamiseks-uue-sillasusteemi Viitamistõrge: <references>-siltide vahel olevat <ref>-silti nimega "iPUYz" ei kasutata eelnevas tekstis. Viitamistõrge: <references>-siltide vahel olevat <ref>-silti nimega "P6uX9" ei kasutata eelnevas tekstis. Viitamistõrge: <references>-siltide vahel olevat <ref>-silti nimega "ujBYT" ei kasutata eelnevas tekstis. Viitamistõrge: <references>-siltide vahel olevat <ref>-silti nimega "EST" ei kasutata eelnevas tekstis.  Eesti maavägi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Maaväe koduleht kaitsejõudude peastaabi kodulehel Jalaväe eeskiri. Teos on digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR Eesti kamandu sõnad sõjaväele 1918. Teos on digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR Jalaväe taktika käsiraamat. Teos on digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR