laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vanarootsi laenud eesti keeles

Vanarootsi laenud on alates 9. sajandist kuni 16. sajandi esimese veerandini vanarootsi keelest eesti keelde tulnud sõnatüved. Vanarootsi keelega puutusid Eesti ala inimesed kokku Rootsist lähtuvate sõjaretkede ja misjonitöö kaudu, alates 13. sajandist ka Eesti rannikule ja linnadesse elama asunud rootslaste vahendusel. Vanarootsi laenude hulgaks on hinnatud 13–24. Näiteid vanarootsi laenudest: agul, kaal, kaap, kadalipp, kippar, kirn, käru, küüt, lauter, pipar, plett, siunama. germaani laenud eesti keeles alamsaksa laenud eesti keeles saksa laenud eesti keeles baltisaksa laenud eesti keeles rootsi laenud eesti keeles balti laenud eesti keeles slaavi laenud eesti keeles vanavene laenud eesti keeles vene laenud eesti keeles soome laenud eesti keeles läti laenud eesti keeles Metsmägi, Iris; Sedrik, Meeli; Soosaar, Sven-Erik (2012). Eesti etümoloogiasõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.
Olaf Schmeidt

Olaf-Gunnar Schmeidt (15. mail 1930 – 26. november 2023) oli eesti botaanik. Tema peamine huvivaldkond oli käpalised. Olaf Schmeidt. Eestimaa orhideed. Tallinn: Varrak 1996 2000 Harjumaa teenetemärk 2009 Anija valla aukodanik 2022 Eesti looduskaitsemärk Olaf Schmeidt on Anija valla aukodanik
Darevskia raddei

Darevskia raddei on sisaliku liik. Sisaliku liigil Darevskia raddei klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid: Darevskia raddei chaldoranensis RASTEGAR-POUYANI, KARAMIANI, ORAEI, KHOSRAWANI & RASTEGAR-POUYANI 2011 Darevskia raddei nairensis (Darevsky, 1967) Darevskia raddei raddei (Boettger, 1892) Darevskia raddei vanensis (Eiselt, Schmidtler & Darevsky, 1993). Nad on levinud Iraanis, Gruusias, Türgis ja Armeenias. Armeenias leidub selle liigi alamliike Darevskia raddei raddei ja Darevskia raddei nairensis Jerevanis, Širaki, Aragatsotni, Kotajkhi, Ararati, Gegharkhunikhi, Vajotsh Dzori ja Sjunikhi maakonnas Peter Uetz & Jakob Hallermann, Darevskia raddei Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 19.12.2013) (inglise keeles) TADEVOSYAN'S HERPETOLOGICAL RESOURCES (THR), Veebiversioon (vaadatud 19.12.2013) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Darevskia raddei seisuga 19.12.2013.
Darevskia rostombekovi

Darevskia rostombekovi on sisaliku liik. Darevskia rostombekovi isasloomi kohtab harva ja emasloomade levinud paljunemisviisiks on partenogenees. Nad on levinud Aserbaidžaanis ja Armeenias. Levila hulka Armeenias arvatakse järgmised haldusüksused: Gegharkhunikhi, Lori ja Tavuši maakonnas. Loomade elu 5:213. TADEVOSYAN'S HERPETOLOGICAL RESOURCES (THR), Veebiversioon (vaadatud 19.12.2013) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Darevskia rostombekovi seisuga 19.12.2013.
Novaja Ladoga

Novaja Ladoga on linn Venemaal Leningradi oblasti Volhovi rajoonis. Asub Volhovi jõe suubumiskohas Laadogasse. Asutatud 1704, linnaõigused sai 1773. aastal. Linnaplaan
Darevskia unisexualis

Darevskia unisexualis on sisaliku liik. Emasloomade levinud paljunemisviisiks on partenogenees. Nad on levinud Gruusias, Türgis ja Armeenias. Armeenias leidub seda liiki Širaki, Aragatsotni, Kotajkhi, Gegharkhunikhi ja Lori maakonnas. TADEVOSYAN'S HERPETOLOGICAL RESOURCES (THR), Veebiversioon (vaadatud 19.12.2013) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Darevskia unisexualis seisuga 19.12.2013.
Darevskia valentini

Darevskia valentini on sisaliku liik. Sisaliku liigil Darevskia valentini klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid: Darevskia valentini lantzicyreni (Darevsky & Eiselt, 1967) Darevskia valentini spitzenbergerae (Eiselt, Darevsky & Schmidtler, 1992) Darevskia valentini valentini (Boettger, 1892). Nad on levinud Iraanis, Gruusias, Türgis ja Armeenias. Armeenias leidub seda liiki Širaki, Aragatsotni, Kotajkhi, Ararati, Gegharkhunikhi, Vajotsh Dzori, Sjunikhi, Lori ja Tavuši maakonnas. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Darevskia valentini Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 19.12.2013) (inglise keeles) TADEVOSYAN'S HERPETOLOGICAL RESOURCES (THR), Veebiversioon (vaadatud 18.12.2013) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Darevskia valentini seisuga 19.12.2013.
Staraja Ladoga

Staraja Ladoga (vene Старая Ладога ('vana Ladoga')) on küla Venemaa Leningradi oblasti Volhovi rajoonis. Asub 12 km kaugusel Volhovi jõe suubumiskohast Laadogasse. Staraja Ladoga (vana nimega Ladoga) oli kuni 10. sajandini tugipunkt kaubateel varjaagide juurest kreeklaste juurde. Ta on vanimaid vene linnu ja teda loetakse Vana-Vene riigi esimeseks pealinnaks. 11.–15. sajandil kuulus ta Novgorodi vabariigi, aastast 1478 Moskva suurvürstiriigi koosseisu. Linna tähtsust vähendas Arhangelski tõus Moskva riigi mereväravaiks. Sõjalist tähtsust omas Ladoga Põhjasõjani. Peeter I rajas 1703 või 1704 Ladoga asemele Volhovi jõe suudmesse uue linna – Novaja Ladoga). Q127207496
Kloorimine

Kloorimine (varem ka kloreerimine) on keemiline reaktsioon, mille käigus viiakse kloori aatom(id) aine molekuli koostisse. Tavaliselt on tegemist orgaaniliste ühendite kloorimisega kas liitumisreaktsiooni või asendusreaktsiooni abil. Vastupidist keemilist reaktsiooni, milles kloori aatom eraldub mingi ühendi molekulist, nimetatakse dekloorimiseks. Kloorimimiseks kasutatakse kõige enam vaba kloori, vesinik- ja fosforkloriide, sulfonüül- ja sulfinüülkloriidi, N-klorosuksiinimiidi jm. Nii küllastunud kui ka küllastumata ühendid reageerivad otseselt vaba klooriga UV-kiirguse toimel, mis initsieerib kloori molekuli homolüütilise lagunemise radikaalideks. Keemiatööstuses toodetakse suurel hulgal mitmesuguseid kloroalkaane kui häid solvente, samuti 1,2-dikloroetaani PVC tootmiseks. Halogeenimine Hüdrokloorimine Dehüdrohalogeenimine Kloriidid
Kolmnurga galaktika

Messier 33 ehk M33 ehk Kolmnurga galaktika on Maast umbes 2,3 miljoni valgusaasta kaugusele jääv spiraalgalaktika, mis Maalt vaadates paikneb Kolmnurga tähtkujus. Selle katalooginumber on Messier 33 või NGC 598. Kolmnurga galaktika on suuruselt kolmas galaktika Kohalikus Galaktikarühmas, millesse kuuluvad Linnutee, Andromeeda galaktika ja veel 44 väiksemat galaktikat. See on üks kaugemaid püsiobjekte, mida võib näha palja silmaga. Kolmnurga galaktika avastas Giovanni Battista Hodierna 1600. aastatel. Selle tähesuurus on 5,8, nii et tumeda taeva korral on see nähtav ka abivahenditeta. Valgusreostuse tingimustes on seda siiski raske näha isegi binokli või väiksema teleskoobiga. Galaktika läbimõõt on 46 000 valgusaastat, nii et see on väiksem nii Linnuteest kui ka Andromeeda galaktikast. Kuna see jääb vähem kui 300 kiloparseki kaugusele Andromeedast, on oletatud, et see on Andromeeda satelliit. Tähtkujus jääb galaktika Kalade piiri lähedale, 3,5 kraadi lääneloodesse Alpha Triangulist ja 7 kraadi edelasse Beta Andromedaest. Galaktika enda piires paikneb NGC 604 H II piirkond, kus toimuvad tähetekkeprotsessid. Pawlowski, Marcel S.; Kroupa, Pavel; Jerjen, Helmut (2013). "Dwarf Galaxy Planes: the Discovery of Symmetric Structures in the Local Group" (PDF). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society. arXiv:1307.6210. Bibcode:2013MNRAS.435.1928P. DOI:10.1093/mnras/stt1384.{{cite journal}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Motz, Lloyd; Nathanson, Carol (1991). The Constellations: An Enthusiast's Guide to the Night Sky. London, United Kingdom: Aurum Press. Lk 310–12. ISBN 1-85410-088-2. Nemiroff, Robert; Bonnell, Jerry (16. august 1996). "NGC 604: Giant Stellar Nursery in M33". Astronomy Picture of the Day. NASA. Vaadatud 8. september 2013.{{cite web}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Astronoomiapilt #34: Kolmnurga galaktika Jüri Ivask Taevased keerised Horisont 5/2009
Anu Uustalu

Anu Leenu Uustalu (ka Anu (Aino) Helene Uustalu; 22. september 1914 Tallinn – 22. jaanuar 2011 USA) oli eesti kunstnik. Anu Leenu Uustalu sündis Tallinnas kooliõpetaja perekonnas. Õppis Kaarli gümnaasiumis, kus joonistusõpetajaks oli Kristjan Raud, ning seejärel 1934–1935 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas. Aastail 1935–1939 õppis Kõrgemas Kunstikoolis Pallas maali ja skulptuuri. Noor kunstnik õppis professor Anton Starkopfi skulptuuriklassis, läks sealt üle Villem Ormissoni maaliklassi ja jätkas õppetööd Ado Vabbe ateljees. 1940–1941 tegutses vabakunstnikuna Tallinnas ning jätkas 1942–1944 õppimist Vabbe juures. Esines II maailmasõja ajal mõnel näitusel Tartus ja Tallinnas, kuid Eestis loodud teostest on teadaolevalt säilinud vaid kaks. Pärast märtsipommitamist pöördus tagasi kodulinna Tallinna ning põgenes 1944. aastal Saksamaale, kus töötas Ameerika Punases Ristis kunstnikuna ning eesti algkoolis ja gümnaasiumis joonistusõpetajana. Astus pagulaskunstnikke ühendanud organisatsiooni Eesti Kujutavkunstnike Keskuse liikmeks. Saksamaalt siirdus Anu Uustalu koos õde Benitaga 1949. aastal Ameerika Ühendriikidesse, jäädes elama Wisconsini osariiki Milwaukee linna. Töötas tehnilise joonestajana, hakates mõned aastad hiljem osalema ka kunstinäitustel. 1968. aastal hävis kogu tema varasem looming tulekahjus. Ta esines paljudel eesti ja ameerika kunstnike näitustel Ameerikas ja mitmel pool mujal. Isikunäitused toimusid 1975–1992 Buffalos, Torontos ja Milwaukees. 1977. aastast tegutses vabakunstnikuna. 1979. aastal kujundas Anu Uustalu eesti rahvakultuuri tutvustava riideaida Milwaukee Public Museumi püsiväljapanekusse. Anu Uustalu loomingu paremiku moodustavad tugeva nägemusliku üldistusega tinglikud kompositsioonid ja figuuriseaded, samuti maskilised portreed ja ruumiliseks sulatatud suurlinnavaated ja maastikud. Ta tõukub konkreetsest, aga saavutab omanäolise tingliku maailma. Anu Uustalu maalide faktuuri mitmekesistab näpu- ja kahvlitehnika rakendamine. Anu Uustalu loomingut on esitletud Eestis Anne Untera koostatud näitusel 1992. aastal Tervishoiumuuseumis Tallinnas ning 2010. aastal Enn Lillemetsa koostatud näitusel Tartu Kunstimajas. 2009. aastal valis kunstiühing Pallas Anu Uustalu oma auliikmeks. Anu Uustalu näitus "Kokkupõrge eluga" Anne Lõugas, Pallaslane Ameerikas, EE. 01.05.1992 Tartu Ülikooli üliõpilased
Itaalia 2013. aasta meeleavaldused

Itaalia 2013. aasta meeleavaldused olid Itaalia eri paigus 2013. aasta 15. novembril alanud ja 18. detsembrini kestnud protestiavaldused. Meeleavaldused toimusid Milanos, Torinos, Savonas, Ventimiglias, Vicenzas, Coneglianos, Trevisos, Veneetsias, Padovas, Bolognas, Firenzes, Roomas ja Palermos. Meeleavalduste põhjusena on välja toodud kokkuhoiumeetmeid, maksutõusu, majanduslangust, bürokraatiat, globaliseerumist, poliitilist korruptsiooni ja kütusehindu. Meeleavalduste käigus toimusid näiteks protestimarsid, istumisstreigid, streigid, teetõkked ja vandalismiaktid ning meelt avaldati ka internetis. Redazione Il Fatto Quotidiano (14.12.2013). "Forconi, arrestato vicepresidente di Casapound. Mercoledì presidio nazionale - Il Fatto Quotidiano". Ilfattoquotidiano.it. Vaadatud 19.12.2013. "'Forconi', la protesta invade l'Italia A Torino 14 feriti tra le forze dell'ordine - Adnkronos Cronaca". Adnkronos.com. 09.12.2013. Vaadatud 19.12.2013. "Italian neo-fascist group tears down flag from EU headquarters | Reuters". Uk.reuters.com. 14.12.2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 15.12.2013. Vaadatud 19.12.2013. "Milan-Ajax, 5 ultrr olandesi feriti, 6 restano in carcere. Scontri col movimento dei Forconi - La Gazzetta dello Sport". Gazzetta.it. Vaadatud 19.12.2013. Redazione Il Fatto Quotidiano (23.11.2011). "Sciopero Forconi, scontri a Torino: un arrestato. "Protesta a oltranza" - Il Fatto Quotidiano". Ilfattoquotidiano.it. Vaadatud 19.12.2013. ""Forconi" in sciopero, proteste e disagi Scontri a Torino, 14 agenti feriti - Tgcom24". Tgcom24.mediaset.it. Vaadatud 19.12.2013.
Armeenia NSV rahvakunstnik

Armeenia NSV rahvakunstnik oli Armeenia NSV aunimetus, mida anti väljapaistvatele loovisiksustele teatri, muusika, filmikunsti, tsirkuse, televisiooni ja raadio vallas. Aunimetusega kaasnes rinnamärk. Tavaliselt ei antud seda aunimetust enne kui 5 aastat pärast Armeenia NSV teenelise kunstniku või Armeenia NSV teenelise kunstitegelase aunimetuse saamist. Veel kõrgema aunimetusena oli võimalik saada NSV Liidu rahvakunstniku aunimetus. Aunimetus asendati Armeenia Vabariigi rahvakunstniku aunimetusega. Armeenia NSV rahvakunstniku aunimetusega kaasnevad soodustused jäid jõusse. 1926 Alekhsander Spendiarjan, helilooja ja dirigent 1932 Hovhannes Abeljan, näitleja 1934 Arkadi Haruthunjan, näitleja 1935 Grigor Avetjan, näitleja 1935 Hasmik (Thaghuhi Hakobjan), näitlejanna 1935 Hamo Beknazarjan, näitleja 1935 Olga Gulazjan, näitleja 1938 Avet Avetisjan, näitleja 1938 Gurgen Džanibekjan, näitleja 1940 Armen Gulakjan, lavastaja, näitleja, dramaturg ja teatritegelane 1943 Davith Maljan, näitleja 1945 Vardan Adžemjan, lavastaja 1945 Arus Asrjan, näitlejanna 1945 Suren Khotšharjan, etleja 1945 Konstantine Saradžjantsh (Konstantin Saradžev), dirigent 1947 Tsolak Amerikjan, näitleja 1947 Levon Zorabjan, näitleja 1949 Nina Manutšharjan, näitleja 1950 Hovhannes Avakjan, näitleja 1950 Ori Buniatjan, näitleja 1950 Valentin Vartanjan, näitleja 1950 Gurgen Gabrijeljan, näitleja 1950 Izabella Danzas, näitleja 1950 Anahit Mastšjan, näitlejanna 1953 Gurgen Gen, näitlejanna 1954 Gevorgi Budaghjan, helilooja ja dirigent 1954 Sürəyya Qacar, lauljanna 1955 Zaruhi Doluhhanjan (Zara Doluhhanova), lauljanna 1955 Aram Hatšhaturjan 1956 Gegham Haruthunjan, näitleja 1956 Artavazd Pašajan, näitleja 1956 Galust Gabrijeljan, laulja 1956 Suren Tšarekjan, dirigent 1959 Levon Khalanthar, lavastaja, teatritegelane 1960 Kharo Zakharjan, helilooja ja dirigent 1961 Artur Ajdinjan, laulja 1961 Haruthjun Hakobjan, mustkunstnik 1961 Vladimir Arzumunjan, ekvilibrist 1961 Arev Baghdasarjan, lauljanna ja tantsija 1961 Grigor Jeghiazarjan, helilooja 1961 Migran Jerkat, laulja 1961 Olimpiada Labunskaja, näitleja 1961 Babken Nersisjan, näitleja 1961 Vrujr Panojan, näitleja 1962 Amalia Arazjan, näitleja 1962 Alekhsander Haruthjunjan, helilooja 1962 Arno Babadžanjan, helilooja 1962 Niyazi, helilooja ja dirigent 1963 Stepan Kevorkov, näitleja, filmirežissöör 1963 Eduard Mirzojan, helilooja 1964 Artemi Ajvazjan, helilooja 1964 Amar Amirbekjan, näitleja 1965 Metakhsja Simonjan, näitleja 1966 Hratšhja Ghaphlanjan, näitleja ja lavastaja 1966 Erazm Karamjan, lavastaja 1967 Anahit Tshitshikjan, viiuldaja ja muusikateadlane
Henrik Saluste

Henrik Saluste (kuni 1935. aastani Heinrich Vinkel; 19. juuli 1894 Lauli talu, Lullikatku küla, Torma vald – 17. september 1942 Zajarski vangilaager, Irkutski oblast) oli eesti põllumees ja omavalitsustegelane. Saluste osales esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, oli alates 1927. aastast Mihklirahva talu peremees, 1927–1940 Torma ja uue Torma valla vallavanem. Ta oli Torma Valla Vabatahtliku Tuletõrjeühingu juhatuse liige ja esimees ning Kaitseliidu Torma malevkonna juhatuse liige. Ta arreteeriti NKVD poolt 13. juulil 1941 Tormas ning mõisteti 16. detsembril 1941 kümneks aastaks vangilaagrisse. 1938 – Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk. 1921. aastal abiellus Henrik Saluste Marta Sanderiga (7. august 1891 Are vald, Pärnumaa – 10. juuni 1977 Torma; Torma Perenaiste Seltsi esinaine), kellega tal oli tütar Virve (abielus Vilberk, sündinud 28. detsembril 1935).
Murdmaasuusatamine 2014. aasta taliolümpiamängudel

Murdmaasuusatamine 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis toimus 8.–23. veebruarini. Võistlused peeti Laura suusa- ja laskesuusakompleksis Krasnaja Poljana lähedal. Välja jagati 12 komplekti medaleid. Kõik ajad on (UTC+4). Olümpiavõitja 2010: Nikita Krjukov, Venemaa Finaal: 11. veebruar Osavõtjaid: 86 Ametlikud tulemused:Kvalifikatsioon - Veerandfinaalid - Poolfinaalid - Finaal Finaal: 19. veebruar Osavõtjaid: 23 võistkonda Ametlikud tulemused: Poolfinaalid - Finaal Peeter Kümmel ja Raido Ränkel sõitsid esimeses poolfinaalis ning said seal kümne starti võistkonna seas 7. koha (kaotust võitjala +50,26). Otse said edasi sellest poolfinaalist Saksamaa ja Tšehhi ning aegade võrdluses pääsesis finaali Šveits ja Norra. Teise poolfinaali kolm paremat olid: Soome ja Venemaa ning aegadega said finaali Rootsi, Kasahstan, USA ja Prantsusmaa. Olümpiavõitja 2010: Dario Cologna, Šveits Finaal: 14. veebruar Osavõtjaid: 92 Ametlikud tulemused Finaal: 9. veebruar Osavõtjaid: 68 Ametlikud tulemused Finaal: 23. veebruar Osavõtjaid: 66 Ametlikud tulemused Aleksandr Legkov ja Maksim Võlegžanin diskvalifitseeriti novembris 2017 dopingu tarvitamise tõttu. Pärast edasikaebust otsustas spordiarbitraažikohus veebruaris 2018 karistuse tühistada. Finaal: 16. veebruar Osavõtjaid: 16 võistkonda Olümpiavõitja 2010: Rootsi Daniel Rickardsson Johan Olsson Anders Södergren Marcus Hellner Ametlikud tulemused Sportlaste aegade taga sulgudes olev number näitab võistkonna kohta vahetuse lõpus. Olümpiavõitja 2010: Marit Bjørgen, Norra Finaal: 11. veebruar Osavõtjaid: 67 Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon-Veerandfinaalid-Poolfinaalid-Finaal Finaal: 19. veebruar Osavõtjaid: 17 võistkonda Ametlikud tulemused:Poolfinaalid, Finaal Olümpiavõitja 2010: Charlotte Kalla, Rootsi Finaal: 13. veebruar Osavõtjaid: 76 Ametlikud tulemused Finaal: 8. veebruar Osavõtjaid: 61 Ametlikud tulemused Finaal: 22. veebruar Osavõtjaid: 57 Ametlikud tulemused Finaal: 15. veebruar Osavõtjaid: 14 võistkonda Olümpiavõitja 2010: Norra Vibeke Skofterud Therese Johaug Kristin Størmer Steira Marit Bjørgen Ametlikud tulemused Sportlaste aegade taga sulgudes olev number näitab võistkonna kohta vahetuse lõpus. Murdmaasuusatamises jagatud medalid riigiti.
Voghjump

Voghjump oli vanaaja armeenia ajaloolane, Aramazdi templi preester Anis Daranaghi gavaris, "Templilugude" autor. Ta elas umbes 2.–1. sajandil eKr. Eluloolisi andmeid pole säilinud. Tema "Templilood" katsid ajavahemiku Jervand IV-st kuni Artašes I-ni. Voghjump elas pühas kindluslinnas Anis Eufrati ääres Daranaghis. Teda mainib ainult Movses Horenatshi . 3. sajandil tõlkis süüria õpetlane Bardesanes tema teose süüria ja pärsia keelde. Kuigi Voghjumpi teos on kaotsi läinud (tõenäoliselt hävitatud Suur-Armeenia ristiusustamise käigus), oli tal suur tähtsus ja ta mõjutas armeenia historiograafiat, sest veel Horenatshi ajal mäletati seda teost. säilinud mälestused sellest. Jääb lahtiseks, mis keeles "Templilood" olid kirjutatud. Oletatud on vanaarmeenia keelt kreeka kirjas või keskpärsia keelt (Armeenias kirjutati põhiliselt vanakreeka keeles ja keskpärsia keeles). Armeenia historiograafia Armeenia nõukogude entsüklopeedia, kd 8, lk 611. Horenatshi, rmt II, ptk 48.
Ester Heinaste

Ester-Inge Heinaste (1952. aastani Depman; 24. mai 1927 Tallinn – 19. detsember 2013) oli eesti tõlkija. Ester Heinaste lõpetas 1946. aastal Tallinna Õpetajate Seminari ja 1952. aastal Tartu ülikooli inglise filoloogina. Ta tegutses peamiselt vabakutselise tõlkijana ja tõlkis eelkõige inglise keelest. Tema abikaasa oli Nõukogude Liidu mereväelane, esimese järgu kapten Vambola Heinaste. Vambola Heinaste töötas aastaid ka Tallinna 20. Keskkooli õpetajana. Thomas Mayne Reidi "Peata ratsanik", "Oceola" Arthur Conan Doyle'i "Nelja märk", "Hirmu org" Hugh Loftingi "Doktor Dolittle", "Doktor Dolittle'i tsirkus", "Dolittle'i postkontor", "Doktor Dolittle'i reisid" Jack Londoni "Eluihk", "Lõke", "Smoke Bellew", "Ürgne kutse" Margaret Mitchelli "Tuulest viidud" Robert Louis Stevensoni "Röövitud. Catriona" Ernest Thompson Setoni "Lugusid loomadest" Suri teenekas tõlkija Ester Heinaste
Peeter Lemming

Peeter Lemming (18. juuni 1865 Hellenurme vald, Tartumaa – 6. veebruar 1939 Narva) oli eesti leivatööstur ja seltskonnategelane. 1890. aastal asus ta Narva ja asutas seal leivatööstuse, oli Narva seltskondlike organisatsioonide aktiivne liige. Vabadussõja ajal Peeter Lemming vangistati Vene okupatsioonivõimude poolt. Iseseisvusajal oli ta Narva linnavolinik, linnanõunik ja abilinnapea. Suri Narva vana tegelane P. Lemming. Rahvaleht, 8. veebruar 1939, nr. 33, lk. 5.
Tahkuranna vald (Häädemeeste kihelkond)

Tahkuranna vald (saksa keeles Gemeinde Tackerort) oli vald Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal. Vallamaja asus tänapäeva Tahkuranna küla aladel. Vallas sündisid Konstantin Päts, Peeter Päts, Vassili Martinson, Peet Ainsaar, Oskar Kvell. 1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Tahkuranna valla koosseisu, välja arvatud Rannametsa küla maa-ala, mis läks Häädemeeste valda. Maa-ameti kaardirakendused
Aasta loodusesõber

Aasta loodusesõber on aunimetus, mida annab Eesti Looduskaitse Selts alates 2013. aastast. 2013 – hundiuurija Peep Männil 2014 – Piret Eensoo 2015 – Valdur Mikita 2016 – Lodjakoja eestvedaja Liisa-Lota Kaivo koos Jõmmu meeskonnaga 2017 – Juhani Püttsepp ja Ingmar Muusikus 2018 – Joosep Matjus 2019 – Aveliina Helm ja Mart Meriste Aasta loodusesõbraks valiti hundiuurija Peep Männil "Piret Eensoo". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. jaanuar 2017. Vaadatud 1. jaanuaril 2017. Eesti Looduskaitse Selts valis Aasta Loodussõbraks Lodjakoja eestvedaja Liisa-Lota Kaivo koos Jõmmu meeskonnaga 21.12.2016, elks.ee Toomas Jüriado (17. jaanuar 2018). "Uudistaja 17.01.2018". Uudistaja. MTÜ Loodusajakiri. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. jaanuar 2018.
Väiketrapp

Väiketrapp (Tetrax tetrax) on kureliste seltsi kuuluv linnuliik. Eestis on väiketrapp loodusliku päritoluga liik, keda on kohatud ainult enne 1950. aastat. Eesti Ornitoloogiaühing, Veebiversioon (vaadatud 20.12.2013) Acopian Center for the Environment, Veebiversioon (vaadatud 20.12.2013) (inglise keeles) Väiketrapp andmebaasis eElurikkus Sissekanne AWD-s Sissekanne Avibase-s Sissekanne ITIS-es Sissekanne NCBI-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Outarde canepetière seisuga 20.12.2013.
Broomimine

Broomimine (varem ka bromeerimine) on keemiline reaktsioon, mille käigus viiakse broomi aatom(id) aine molekuli koostisesse. Tavaliselt on tegemist orgaaniliste ühendite broomimisega kas liitumisreaktsiooni või asendusreaktsiooni abil. Vastupidist keemilist reaktsiooni, milles broomi aatom eraldub mingi ühendi molekulist, nimetatakse debroomimiseks. Broomimiseks kasutatakse kõige enam vaba broomi, vesinik- ja fosforbromiide, N-bromosuksiinimiidi jm. Võrreldes kloorimisega on broomimine selektiivsem ja vähem eksotermiline. Looduses on orgaanilised broomi sisaldavad ühendid küllalt tavalised. Need tekivad ensüüm bromoperoksidaasi osalusel. Halogeenimine Hüdrobroomimine Dehüdrohalogeenimine Halogeniidid Broomiarv
Taksimi väljak

Taksimi väljak (türgi keeles Taksim Meydanı) on väljak Türgis İstanbulis. İstanbuli Euroopa-osas asuv väljak on kujunenud İstanbuli keskväljakuks. Väljakult pääseb İstanbuli metroo keskjaama. Sõna taksim tähendab türgi keeles jagamist või jaotamist. Algselt jõudis vesi torustiku kaudu İstanbuli põhjaosast väljaku piirkonda, kust siis torud teistesse linnaosadesse laiali hargnesid, sellest ka väljaku nimetus. Väljakul asub 1928. aastal Türgi vabariigi rajamise viiendaks aastapäevaks püstitatud Vabariigi monument (Cumhuriyet Anıtı). Platsi põhjakirdeäärel asub Taksim Gezi park. Linnavalitsuse plaan rajada pargi asemele kaubanduskeskus vallandas Türgi 2013. aasta meeleavaldused. Väljaku ääres asub Atatürki kultuurikeskus Vabariigi monument Vaade väljakule  Taksimi väljak – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pronksmadu

Pronksmadu (Ahaetulla) on maoperekond. Pronksmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Ahaetulla dispar (Günther, 1864) Ahaetulla fasciolata (Fischer, 1885) Ahaetulla fronticincta (Günther, 1858) Ahaetulla mycterizans (Linnaeus, 1758) Ahaetulla nasuta (Bonnaterre, 1790) Ahaetulla perroteti (Duméril & Bibron, 1854) Ahaetulla prasina (Boie, 1827) Ahaetulla pulverulenta (Duméril & Bibron, 1854). Nad elavad Aasias, Indias ja Koreas. Loomade elu 5:268. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Ahaetulla Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 20.12.2013) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Ahaetulla seisuga 18.12.2013.