laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kolmkümmend kuus luulepühakut

Kolmkümmend kuus luulepühakut (jaapani keeles 三十六歌仙 Sanjūrokkasen) on jaapani luuletaja ja luulekriitiku Fujiwara no Kintō koostatud loend Asuka, Nara ja Heiani perioodidel elanud Jaapani parimatest waka-luuletajatest. Nende hulgas on kolmkümmend üks meest ja viis naist. Alates 11. sajandist muutus loendisse kuuluvate luuletajate kujutamine populaarseks jaapani kunstnike seas. Kakinomoto no Hitomaro (柿本人麻呂 või 柿本人麿; ca 660 – ca 720) Ki no Tsurayuki (紀 貫之; 872 – 30. juuni 945) Ōshikōchi Mitsune (凡河内 躬恒; ca 898 – ca 922) Ise (伊勢 või 伊勢の御息所; ca 875 – ca 938) Ōtomo no Yakamochi (大伴 家持?; ca 718 – 5. oktoober 785) Yamabe no Akahito (山部 赤人 või 山邊 赤人) Ariwara no Narihira (在原 業平?; 825–880) Henjō (遍昭 või 遍照; 816 – 12. veebruar 890) Sosei (素性 või 素性法師; ca 844 – 910) Ki no Tomonori (紀 友則; ca 850 – ca 904) Sarumaru no Taifu (猿丸大夫) Ono no Komachi (小野 小町; ca 825 – ca 900) Fujiwara no Kanesuke (藤原 兼輔; 877–933) Fujiwara no Asatada (藤原 朝忠; 910 – 19. jaanuar 966) Fujiwara no Atsutada (藤原 敦忠; 906 – 18. aprill 943 Fujiwara no Takamitsu (藤原 高光; ca 939–994) Minamoto no Kintada (源 公忠; 889–948) Mibu no Tadamine (壬生忠岑; 10. sajand) Kishi Joō (徽子女王; 929–985) Ōnakatomi no Yorimoto (大中臣 頼基; ca 886 – 958 Fujiwara no Toshiyuki (藤原 敏行; ? – 901/907) Minamoto no Shigeyuki (源 重之; ? – 1000) Minamoto no Muneyuki (源 宗于; ? – 983) Minamoto no Saneakira (源 信明; 910–970) Fujiwara no Kiyotada (藤原 清正; ? – juuli 958) Minamoto no Shitagō (源 順; 911–983) Fujiwara no Okikaze (藤原 興風; ?) Kiyohara no Motosuke (清原 元輔; 908 – juuni 990) Sakanoue no Korenori (坂上是則; ?) Fujiwara no Motozane (藤原 元真; 1143–1166) Ōnakatomi no Yoshinobu (大中臣 能宣; 921–991) Fujiwara no Nakafumi (藤原 仲文; 923–992) Taira no Kanemori (平 兼盛; ? – 991) Mibu no Tadami (壬生忠見) Kodai no Kimi (小大君; ?) Nakatsukasa (中務; 912–991) Kuus luulepühakut (Rokkasen) Vikerkaar 1-2/2003, lk 14 Carpenter, John T. „Designing Nature: The Rinpa Aesthetic in Japanese Art”. New Haven. Yale University Press. lk 78. ISBN 9781588394712 "Thirty-Six Immortal Poets, mid 1700s" (inglise keeles). Clevelandi kunstimuuseum. Vaadatud 19. juuni 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)  Kolmkümmend kuus luulepühakut – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Menetlus

Menetlus on kindlas järjekorras tehtavad õiguslikud toimingud mingi küsimuse lahendamiseks. Detailplaneeringu menetlus Ekspertiis Haldusmenetlus Hankemenetlus Kriminaalmenetlus Kohtumenetlus Menetlustoiming Pankrotimenetlus Pärimismenetlus Tsiviilkohtumenetlus Täitemenetlus Vaidemenetlus Väärteomenetlus
Uushõbe

Uushõbe (ka alpaka) on vase, nikli (5–35%) ja tsingi (13–45%) sulam. Tänu tsingi sisaldusele on uushõbe võrreldes melhioriga odavam. Lisaks võib sulam sisaldada ka pliid, tina, mangaani või rauda. Sulamit iseloomustab korrosioonikindlus.
Parker Solar Probe

Parker Solar Probe on NASA kosmosesond, mis uurib Päikese krooni ja läheneb Päikesele kuni 5,9 miljoni kilomeetri kaugusele. Missioon kuulutati välja Ameerika Ühendriikide 2009. rahandusaastal. 1. mail 2008 teatas Johns Hopkinsi Ülikool, et projekteerib ja ehitab sondi ning selle start peaks toimuma 2015. aastal. Hiljem lükati start 2018. aastale. 31. mail 2017 nimetas NASA kosmosesondi astrofüüsik Eugene Parkeri järgi Parker Solar Probe'iks ning NASA sõnul on see esimene kord, mil kosmosesond nimetati elava inimese järgi. Parker Solar Probe startis 12. augustil Cape Canaveralilt. 29. oktoobril 2018 lähenes kosmoseaparaat 43,5 miljoni km (0,29 aü) kaugusele Päikesest ning sai Päikesele lähimaks kosmoseaparaadiks. NY Times:Newly Named NASA Spacecraft Will Aim Straight for the Sun "JHU:NASA Calls on APL to Send a Probe to the Sun". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2010. Vaadatud 19. juunil 2017. "JHU:NASA Solar Study Mission Moves to Next Design Stage". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. märts 2012. Vaadatud 19. juunil 2017. The Guardian:Nasa's hotly anticipated solar mission renamed to honour astrophysicist Eugene Parker NASA:NASA Renames Solar Probe Mission to Honor Pioneering Physicist Eugene Parker "NASA saatis kosmosesondi Päikest uurima". ERR Uudised. Vaadatud 12. august 2018. "Parker Solar Probe Became the Closest Thing We've Ever Sent to the Sun. And it's Just Getting Started". Universe Today. Vaadatud 11. aprill 2020. Missiooni koduleht
Daniil Andrejev

Daniil Leonidovitš Andrejev (vene keeles Даниил Леонидович Андреев; 2. november (vkj 20. oktoober) 1906 Berliin – 30. märts 1959 Moskva) oli vene kirjanik ja müstik. 1947. aastal mõisteti ta 25 aastaks vangi nõukogudevastase agitatsiooni eest. Vangis olles kirjutas ta teose "Роза Мира" ('Maailma roos'). Ta vabanes vanglast 1957. aastal Tema isa Leonid Andrejev ja vend Vadim Andrejev olid kirjanikud. http://magazines.russ.ru/zvezda/2006/11/dva24-pr.html http://rozamira.org http://mirosvet.narod.ru Daniel Andreev: The Rose Of The World. vimeo.com
Pierluigi Chicca

Pierluigi Chicca (22. detsember 1937 Livorno – 18. juuni 2017 Rooma) oli itaalia vehkleja. Chicca võitis hõbemedalid meeskondlikus espadronis 1964. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs ja 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos. 1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas võitis ta meeskondlikult pronksi.
Erna Selts

Erna Selts (juriidilise nimega Sõjalis-sportlik selts Erna) on Eesti selts, mis korraldab sõjalisi üritusi. Selts registreeriti 1999. aastal. Selts on nime saanud Teise maailmasõja ajal moodustatud eriüksuse Erna järgi.[viide?] Selts on ise või koos teiste organisatsioonidega või asutustega korraldanud muu hulgas Erna retke, Utria dessanti ja Admiral Pitka luurevõistlust.[viide?] Koduleht
Kindral Johan Laidoneri Selts

Kindral Johan Laidoneri Selts on Eesti selts. Seltsi eesmärk on põhikirja järgi "kindral Johan Laidoneri kui Eesti Vabadussõja sõjavägede ülemjuhataja ja Eesti Vabadussõja kangelaste au ja väärikuse taastamine ning jäädvustamine". Samuti aitab selts kaasa Laidonerile annetatud Viimsi mõisa restaureerimisele ja mõisahoones asuva muuseumi (Eesti Sõjamuuseum – kindral Laidoneri muuseum) haldamisele. Selts asutati 1994 ja seltsi põhikiri kinnitati 1995. www.laidoneriselts.ee (vaadatud 20.06.2017) Seltsi koduleht
New Yorgi Eesti Haridusselts

New Yorgi Eesti Haridusselts on USAs New Yorgis tegutsev Ameerika eestlaste haridusselts. Seltsi eesmärk on säilitada eesti kultuuri USAs. Seltsile kuulub New Yorgi Eesti Maja.[viide?] Selts asutati 7. detsembril 1929. http://www.estonianhousenewyork.com/ (vaadatud 20.06.2017) Seltsist New Yorgi Eesti Maja kodulehel
Raster

Raster ehk meander on paljudest ühesugustest elementidest koosnev optikasüsteem. Andurites kasutatakse rastreid samaks otstarbeks nagu nooniust. Rastriks on tavaliselt teineteise suhtes teatud nurga all kaldu olevad piludega plaadid, mida nimetatakse rastrivõredeks. Rastrivõrede sammude ning kaldenurkade sobiva valikuga saab uue skaalajaotise muuta tunduvalt väiksemaks kui on rastripilude laius. Seega saab rastritega suurendada andurite täpsust. rastergraafika
Gérard Collomb

Gérard Collomb (20. juuni 1947 Chalon-sur-Saône – 25. november 2023) oli Prantsusmaa poliitik, ta on Sotsialistliku Partei liige. Ta oli 17. maist 2017 kuni 2. oktoobrini 2018 Prantsusmaa siseminister. Ta sündis aastal 1947 Chalon-sur-Saône'is Saône-et-Loire'i departemangus, tema isa oli tööline-metallurg. Ta on lõpetanud Lyoni Ülikooli. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Lyoni lütseumides klassikalise kirjanduse õpetajana. 17. mail 2017 sai tast Prantsusmaa siseminister.
Tatari Kogukond Eestis

Tatari Kogukond Eestis (varem Tatari Kultuuri Selts) on Eestis elavate tatarlaste organisatsioon. Selts taasasutati 1988. aastal Timur Seifulleni eestvõttel. Selts osales Eestimaa Rahvuste Foorumil ja oli Eestimaa Rahvuste Ühenduse asutajaliige. 1990. aastate algul moodustasid seltsi liikmed ka Eesti Islami Koguduse liikmeskonna. 1994. aastal kogudus reorganiseeriti. Yoldõz http://estblul-ervl.weebly.com/tatari.html (vaadatud 20.06.2017)
2017. aasta vehklemise Euroopa meistrivõistlused

2017. aasta vehklemise Euroopa meistrivõistlused on Euroopa meistrivõistlused vehklemises, mis toimusid 12.–17. juunini 2017 Gruusias Thbilisis. Ametlik koduleht
Lääne-Viru Omavalitsuste Liit

Lääne-Viru Omavalitsuste Liit (lühend VIROL) on organisatsioon, mis ühendab Lääne-Viru maakonna omavalitsusi. VIROL esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides. VIROLi juhatuse esimees on Mihkel Juhkami. VIROLil on büroo, mille tegevdirektor on Sven Hõbemägi. https://web.archive.org/web/20170620101130/http://www.virumaa.info/liit (vaadatud 20.06.2017) VIROLi koduleht
Maa (täpsustus)

Maa ehk maakera on päikesesüsteemi Päikesest kauguselt kolmas planeet. Maa on riik või selle osa. Maa on loodusgeograafiline piirkond. Maa ehk maapind on planeedi Maa või ka mõne teise taevakeha maismaa pind. Maad saab omada koos pinnaaluse kihiga. Selles mõttes on Maa tootmisvahend, mida kasutatakse põllumajanduses, ehituses ja teistes tootmisharudes. Maa on maastik või piirkond ilma linnadeta, kus inimesed tegelevad peamiselt põllumajanduse, kalanduse ja metsandusega. Vanaajal peeti maad üheks elementidest. Maa on mõiste elektrotehnikas, mis tähendab elektrit juhtivat Maa pinda (maapinnaks olevat ainet), mille potentsiaal mistahes punktis on kokkuleppeliselt loetud nulliks. Maa oli aastatel 1906–1907 ilmunud ajaleht. Maa oli aastatel 1926–1929 ilmunud ajaleht. "Maa" on Soome bändi Rajaton album. MAA ehk Azawadi Araabia Liikumine on Põhja-Malis tegutsev rühmitus maa-ala maa-asula maailm (filosoofia) maakond maapõu maateadus Kõik artiklid algusega "maa-"
Kvartal (kaubanduskeskus)

Kvartal on Tartu kesklinnas Riia, Turu, Soola ja Aleksandri tänavaga piirnevas kvartalis aadressil Riia tänav 2 asuv kaubanduskeskus. Kvartali ehitus algas 2014. aasta suvel ja Kvartal avati 21. mail 2016. Alates 2016. aasta 1. detsembrist tegutseb Kvartali hoones ka V spaa- ja konverentsihotell. Kvartali hüüdlause on "Tartu südames". "Galerii: Tartu uus kaubanduskeskus Kvartal avas külastajatele uksed". Postimees. 21. mai 2016. Vaadatud 20. juuni 2017. Olmaru, Jaan (1. detsember 2016). "Tartus avati uus spaa, hotell ja konverentsikeskus. Vaata, kes olid kutsutud!". Postimees. Vaadatud 20. juuni 2017. "Tartus avab peagi uksed uus spaahotell". Postimees. BNS. 18. august 2016. Vaadatud 20. juuni 2017. "Tartu kesklinna uus äri- ja vabaajakeskus saab nimeks Kvartal". Tartu Tarbijate Kooperatiiv. Vaadatud 20. juuni 2017. Koduleht
Hirō Onoda

Hirō Onoda (jaapani keeles 小野田 寛郎 Onoda Hirō; 19. märts 1922 Kainan, Jaapani keisririik – 16. jaanuar 2014 Tokyo, Jaapan) oli Jaapani keiserliku armee sõjaväeluuraja, kes osales Teises maailmasõjas ning ei andnud 1945. aastal alla. Ta peitis end 29 aastat Filipiinidel, arvates, et sõjategevus pole läbi. Aastal 1974 tuli tema endine ülemus talle sõja lõpust isiklikult teatama. Tal oli Jaapani armees nooremleitnandi auaste.
Helios (kino)

Helios oli kino, mis tegutses aastatel 1917–1995 Tallinnas aadressil Viru tänav 4. Kino asutati veebruaris 1917 nimega Passash. 1927 omandas kino osaühing Estonia Film ja kino nimeks sai Rekord, aga hiljem aastani 1932 kandis nime Uus Rekord. 1933 sai nime Helios. 1940 kino natsionaliseeriti. 1947 sai kino nimeks Oktoober. 1988 nimi Helios ennistati. 1995 kino suleti. Tallinna entsüklopeedia. I köide A-M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 118
Kadaka parkmets

Kadaka parkmets (ka Kadaka mets) on Tallinnas Mustamäe linnaosas Mustamäe asumis asuv parkmets. Parkmets jääb mõlemale poole Ehitajate teed, ulatudes põhjas Kadaka ja A. H. Tammsaare teeni ja lõunas Eduard Vilde teeni. Parkmetsa pindala on 19,3 ha, millest puude all on 18,1 ha. Parkmetsas valdavad männid. KNAB (vaadatud 20.06.2017) Tallinna entsüklopeedia. I köide A-M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 157
Kihnu-Jõnn ehk Metskapten

"Kihnu-Jõnn ehk Metskapten" on 1965 raamatuna ilmunud Juhan Smuuli näidend. Raamatu kirjastas Eesti Raamat. Näidendi aluseks on eesti laevakapteni Kihnu Jõnni elukäik. Näidendi ainetel tegi Kalju Komissarov filmi "Metskapten" (1971). Kihnu Jõnn Eesti filmi andmebaasis Kihnu-Jõnn ehk Metskapten E-kataloogis ESTER
Liblikas ja peegel

"Liblikas ja peegel" on Jaan Kaplinski 1980 kirjutatud näidend.[viide?] Näidendi lavastas Madis Kalmet ja see mängiti esimest korda ette 2. detsembril 2006 Endla teatri küünis. Osad lavastuses esitatud laulud ilmusid Riho Sibula samanimelisel albumil. https://web.archive.org/web/20170620150509/http://www.lavakas.ee/tmm/?valik=lavabaas&id=3108&page=17&s_nimi= (vaadatud 20.06.2017) http://www.lasering.ee/index.php?make=item_show&toote_id=27367 (vaadatud 20.06.2017) Näidendist Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kodulehel http://ekspress.delfi.ee/areen/riho-sibul-liblikas-ja-peegel?id=69253383
Vektorgraafika

Vektorgraafika (inglise vector graphics) on arvutigraafika liik, milles kuva moodustatakse asukohavektorite kogumina elementaarkujutiste (sirg- ja kõverjoonte) abil, seega mitte pikslitena, nagu rastergraafikas. Objektide kuju ja omadusi väljendavad vektorid esitatakse koordinaatide või funktsioonidena. Elementaarkujutistena kasutatakse sirglõike, hulknurki, ringjoont ja selle kaari. Ringjoone saamiseks on vaja järgmisi andmeid: ringi raadius; keskpunkti asukoha koordinaadid; joone suhteline paksus ja värvus; värvus, millega värvida saadud ring. Et joonestada sirglõiku, anname arvutile järgmise võrrandi: 1,8,1,14 kui X1<X2 siis X1:= X1+1 Selles on öeldud, et kui X1 on väiksem kui X2, siis tuleb liita X1-le üks ja joonestada seda antud koordinaatide vahemikus; käsk Loop ütleb arvutile, et protseduuri tuleb korrata seni, kuni X1 saab võrdseks X2-ga. Näites toodud juhul kordub see protseduur 14 korda. Vektorgraafikas valmistatakse jooniseid, diagramme ja logosid, samuti ka arvutikirjatüüpe (fonte). Vektorgraafika leiab kasutamist ka arvutimängude loomisel, raalprojekteerimisel jm. Tüüpilisteks vorminguteks on olnud kasutusel Postscript ja sellel põhinev PDF. Veebis esitatakse vektorgraafikat valdavalt SVG-vormingus (soovitatav kasutada ka Vikipeedias). CAD-programmidel on omad failivormingud. Vektorgraafikal põhinevad joonistusprogrammid Adobe Illustrator, CorelDraw, Inkscape jt. Plussid: vektorgraafikas loodud kuva on võimalik moonutusvabalt suurendada, vähendada ja pöörata; pildielementidel on sujuvad ääred, sõltumata pildi suurusest; vektorgraafika sobib illustratsioonide tegemiseks, kus pole vaja fotorealismi; printimisel saadud pilt on alati terav; vajalik salvestusmaht on üldiselt väiksem kui vastaval rasterkuval. Miinused: fotosid on peaaegu võimatu vektorgraafikaks muuta, sest need on selleks liiga detailsed; iga programm võib funktsioonide valemeid tõlgendada ja kujutisi taasesitada omamoodi, nt võib programm jätta kujutise sakilised servad silumata; keerukate graafiliste objektide esitamine vektorkujul vajab väga palju elementaarkujutisi ja nii loodud kuva palju salvestusruumi. Vektorgraafikatarkvara Rastergraafika Vektorgraafika õppimine vabavaralise tarkvara baasil
300 Geraldina

300 Geraldina on suur asteroid asteroidide vöös. Selle läbimõõt on umbes 80 km ja pöörlemisperiood umbes 6,8 tundi. Asteroidi avastas Auguste Charlois 3. oktoobril 1890 Nice'is.
Lāčupe raudteejaam

Lāčupe raudteejaam on raudteejaam Riia–Bolderāja raudteeliinil Riia linnas Iļģuciemsi ja Imanta asumi piiril. Jaam allub tänapäeval administratiivselt Bolderāja raudteejaamale. Jaam asub Riia keskraudteejaamast 10 km kaugusel. Jaamas on neli teed. Tegemist on kaubajaamaga, kus saab kaupu rongidele ja neilt maha laadida. Jaama territooriumile jääb kaks raudteeülesõitu: raudteega ristuvad Slokas iela ja Buļļu iela. Jaamast hargneb tee Iļģuciemsi raudteejaama, sealt on lähtunud ajalooliselt haruteid, millest tänapäeval on säilinud kaks. Esimene neist teenindab Kleistu iela piirkonna ettevõtteid, millest olulisim on firma ABAVA, teine valmis aastal 2013 ja viib jaamast Nordeka autobaasi. Jaam sai alguse aastal 1951, mil Riia–Bolderāja raudteel avati 4. kilomeetri teepost. Teepost reguleeris liiklust paigas, kus raudteelt lähtus Iļģuciemsi raudteejaama viiv harutee. 1970. aastatel muudeti teepost ümbersõiduks, raudteejaam sai sellest 1980. aastatel. Vaade raudteejaamale Abihoone Veetorn RailWayz.info T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 58. lk. ISBN 978-9984-38-698-0 Infot jaama kohta; fotod (vene keeles) Jaam (toona veel teepost) vanal kaardil
Bussijuht

Bussijuht on mootorsõidukijuht, kes juhib bussi. Paljudes maailma maades peab bussijuhil olema spetsiaalne kõrgema taseme mootorsõiduki juhi luba.
Koolibuss

Koolibuss on liinibuss, mis transpordib õpilasi kooli ja koju. Koolibussi sõiduplaan võtab arvesse õpilaste koolis viibimise aega ning peatused vastavalt võimalustele nende elukohti. Koolibusse võidakse kasutada ka õpilaste viimiseks koolist ühisüritustele. Põhja-Ameerikas on koolibussid väga tavalised. Need on spetsiaalselt selleks otstarbeks kohandatud bussid, mille kõige iseloomulikum tunnus on kollane värvus. Üle poole Ameerika Ühendriikide üldhariduskoolide õpilastest kasutab igal koolipäeval koolibussi. Mujal maailmas on sellised spetsiaalselt kohandatud koolibussid vähem levinud.
Iļģuciemsi raudteejaam

Iļģuciemsi raudteejaam on raudteejaam Riia linna Kurzeme rajoonis Iļģuciemsi asumis, Lāčupe raudteejaamast Iļģuciemsi sadamasse ja tööstusettevõtete juurde viival raudteel. Jaamahoone asub aadressil Lidoņu ielā 2a. Jaam allub tänapäeval administratiivselt Bolderāja raudteejaamale. Jaam asub Riia keskraudteejaamast 13 km kaugusel. Jaamas on kolm teed. Tegemist on kaubajaamaga, kus võib toimuda kaupade rongidele ja neilt maha laadimine. Aastal 1926 valmis Riia–Bolderāja raudtee 4. kilomeetrilt Iļģuciemsi tsemendivabriku juurde viiv kolme kilomeetri pikkune raudteelõik, millel avati ka raudteejaam. Algselt kandis raudteejaam nime Iļģeciems. Jaam on olnud kogu aeg kaubajaam, ent aastal 1935 toimusid Spilve lennujaamas lennunduspäevad ja selleks puhuks pandi Riia jaamast Iļģuciemsi käima kaks rongi. Nõukogude ajal rajati jaama ümbrusesse lisaks tsemendivabrikule veel mitmeid teisi tööstusettevõtteid, mida jaam samuti teenindas - laki ja värvi tootvad tehased, mööblivabrik, klaasivabrik ja põllumajandusseadmeid tootev kombinaat. Aastal 1959 avati jaama juures Iļģuciemsi raudteeliikluse reguleerimise kontor, mis allus algselt ettevõttele Latvželdortrans, tänapäeval kuulub aga ettevõttele a/s "Dzelsceļtransports". https://ritvars.wordpress.com/2013/05/22/ilguciema-stacija/ RailWayz.info Архангельский А. С., Архангельский В. А. Железнодорожные станции СССР. Справочник. — М.: Транспорт, 1981. — Т. 1. — С. 186. — 368 с. https://railwayz.info/photolines/photo/5572 T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 61. lk. ISBN 978-9984-38-698-0 Infot jaama kohta; fotod (vene keeles) Jaam vanal kaardil
David Jonsson

David Jonsson on rootsi toitumisfüsioloog (toitumisspetsialist) ja tervisestrateeg. Ta on saanud kõrghariduse (fil.kand.) toitumisteaduse alal. Ta tegutseb toitumisnõustajana, korraldab kursusi ja loenguid, nõustab ettevõtteid, huvirühmi ja sportlasi. Ta peab loenguid dieetidest, füüsilistest harjutustest ja tervislikust eluviisist. Tema kitsam huvivaldkond on sportlase toitumise vastu. Ta on töötanud ujumistreenerina. Lisaks ujumisele harrastab ta maratonijooksu, triatloni ja sukeldumist. Ta on võistelnud Stockholmi maratonil ja Ironman Kalmaril. Ta elab perega Nackas. Peres kasvab kaks last. David Jonsson. Magsmart: mat för en lugnare mage och bättre hälsa. Fitnessförlaget. Stockholm 2015. ISBN 9789173630795 [1] David Jonsson. Kõhusõber. Toit, mis rahustab kõhtu ja toob parema tervise. Tõlkinud Birgit Neider. Pegasus. Tallinn 2017. ISBN 978-9949593590 [2] Magsmart. Om mig[alaline kõdulink]. kostdavid.blogspot.com.ee NY GÄSTBLOGGARE DAVID JONSSON. xn--kbkhlsocamp-o8a.se Kostdavid. instagram.com Så får du en glad mage - Nyhetsmorgon (TV4). 15. veebruar 2016. youtube.com (rootsi keeles) David Jonsson. Kõhusõber (Pegasus, 2017). triinuraamatud.wordpress.com
Albert Nuude

Albert Nuude (12. jaanuar 1904 Veneküla, Peetri vald, Virumaa – 3. jaanuar 1958 Intalag, Komi ANSV, Krasnojarski krai[küsitav], NSV Liit) oli Eesti sõjaväe (leitnant) ja Saksa sõjaväelane. Ta õppis 1923–1926 (lõpetas) Sõjakooli jalaväeklassis. Ta teenis 1. Jalaväerügemendis, kust lähetati Kaitseliidu Narva malevasse (1936–1937) ja piirivalvesse (1937), ja 1940. aastal Sõjakoolis. Ta osales 1. detsembri riigipöördekatse mahasurumises. Pärast Eesti okupeerimist teenis 22. Eesti Territoriaalses Laskurkorpuses, 1941. aastal õnnestus tal arreteerimisest pääseda, varjas end. Saksa okupatsiooni ajal teenis Omakaitses ja idarindel 182. Eesti Julgestusgrupis, 659. Ida- ja 659. Eesti Pataljonis. Langes 20. Eesti SS-diviisi 47. Relva-SS Grenaderirügemendis 1945 tšehhidele vangi, kes ta Nõukogude Liidule üle andsid, vabanes 1947 ja naasis Eestisse. 23. märtsil 1948 ta arreteeriti uuesti Nõukogude Liidu okupatsioonivõimude poolt, vabanes 1957 ja lubati minna küüditatud perekonna juurde, kus suri. Ta oli Mati Nuude isa ja Eesti Draamateatri näitleja Rudolf Nuude vend. Ohvitseride andmekogu Tiit Lääne, Perekond Nuude lugu: märtsipommitamine võttis kodu, viie aasta pärast tulid küüditajad, Maaleht, 09.03.2012 KAPTEN ALBERT NUUDE ELU, VÕITLUSE JA PERE LUGU, [1], [2],[3], Kristiine Leht, nr. 5, 1 mai 2015
Neenetsi kirjandus

Neenetsi kirjandus on neenetsi keeles kirjutatud ilukirjandus. Ivan Istomin Leonid Laptsui Vassili Ledkov Ivan Menšikov Ljubov Nenjang Anna Nerkagi Anton Põrerka Lukerja Valei Matvei Varsapov Juri Vella Nikolai Võlka Neenetsi kirjandus eesti keeles
Ska Keller

Franziska Maria "Ska" Keller (sündinud 22. novembril 1981 Wilhelm-Pieck-Stadt Gubenis) on Saksamaa poliitik, kes kuulub erakonda Liit 90/Rohelised. Ta on aastast 2009 Euroopa Parlamendi liige, kus ta kuulub Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsiooni. Ta tegeleb migratsiooni ning Euroopa Liidu ja Türgi suhetega. Ska sündis aastal1981 Wilhelm-Pieck-Stadt Gubenis Spree-Neiße kreisis Brandenburgi liidumaal. Ta õppis islamistikat, turkoloogiat ja judaistikat Berliini Vabas Ülikoolis.
Eboniit

Eboniit (kreeka k ebenos, 'eebenipuu') ehk kõvakummi on suure väävlisisaldusega (30–50%) kummi. Eboniit on keemiliselt püsikindel, hea elektriisolatsioonivõimega ja mehaaniliselt hõlpsalt töödeldav tumepruun või läikivmust aine. Eboniiti saadakse kautšuki (toorkummi) struktuuri muutmise teel teda väävliga töödeldes. Tarvitati enne plastmasside leiutamist elektri-, keemia- ning meditsiiniaparaatides, puhkpillide huulikute valmistamiseks jm. Hea dielektrikuna kasutati eboniitpulka hõõrdumiselektri demonstreerimiseks. Eboniidi tootmise tehnoloogia leiutas 1851. aastal Ameerika keemik Charles Goodyear. ENE 2. köide, 1987
Ehituskunst (väljaanne)

"Ehituskunst" (täispealkirjaga "Ehituskunst: uurimusi arhitektuurist ja teooriast") on arhitektuuri käsitlev Eesti jätkväljaanne. Esimese numbri nimiaasta oli 1981, ehkki see ilmus alles 1983. aastal. Numbrite 1–39/40 väljaandja oli Eesti Arhitektide Liit (aastani 1988 Eesti NSV Arhitektide Liit), numbrite 41–53/54 väljaandja oli Sihtasutus Kultuurileht ning alates 55. numbrist on väljaandja Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskond. Numbrite 1–38 peatoimetaja oli Leonhard Lapin, numbrite 39/40–53/54 peatoimetaja oli Ingrid Ruudi ning alates 55. numbrist on peatoimetajad Kadri Klementi ja Aet Ader, alates 59. numbrist Eik Hermann ja Karli Luik. 1995 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos ajakirjaga Maja, arhitektuurialase tegevuse preemia) Ehituskunst (väljaanne) E-kataloogis ESTER (vaadatud 21.06.2017) Ehituskunst (väljaanne) E-kataloogis ESTER
Hippokrates (ajakiri)

Hippokrates (täispealkirjaga Hippokrates : kuukiri arstidele) oli aastatel 1998–2009 ilmunud Eesti arstiteaduse ajakiri. Ajakirja kirjastas aastatel 1998–2005 Medimpest Kirjastus, 2006–2007 Hippokratese Kirjastus ja 2008–2009 Tervisemeedia Grupp OÜ. Ajakirja andis välja Tiit Siinmaa. Ajakirja peatoimetaja oli Peeter Lasting Hippokrates (ajakiri) E-kataloogis ESTER (vaadatud 21.06.2017) Hippokrates (ajakiri) E-kataloogis ESTER