laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1881

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1877 | 1878 | 1879 | 1880 | 1881 | 1882 | 1883 | 1884 | 1885 | ► | ►► 1881. aasta (MDCCCLXXXI) oli 19. sajandi 81. aasta. 27. jaanuar (vkj 15. jaanuar) – Heinrich von Neff immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda. 21.–1. märts (vkj 9.–17. veebruar) – Riias toimus kubermangude põllumajanduskongress, kus osalesid ka eesti põllumeeste seltside saadikud. Saadikute eesotsas oli Carl Robert Jakobson, kes kongressil kaitses eesti väikepõllumeeste majanduslikke huvisid. Kevadel alustati Tallinna uue sadama ehitamist; valmis 1885. 1. juuli (vkj 19. juuni) – 17 eesti seltsi esitas Aleksander III–le kollektiivmärgukirja, kus olid kirjas rahvusliku liikumise radikaalse suuna peamised poliitilised nõudmised. 5. juuli (vkj 23. juuni) – asutati Viljandi Kirjanduslik Selts. 7. august (vkj 26. juuli) – Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi majale pandi nurgakivi. 1. september (vkj 20. august) – avati Tallinna Peetri Reaalkool. 9. september (vkj 28. august) – Eesti Kirjameeste Seltsi uueks presidendiks sai Jakob Hurda asemel Carl Robert Jakobson. Juhi vahetus tõi kaasa selle, et seltsist lahkus terve rida rahvusliku ärkamisaja liikumise liidreid. 9. september (vkj 28. august) – Võrus asutati muusikaselts "Kannel". Narvas toimus Richteri skaala järgi 5–6-palline maavärin. Liivimaa ja Eestimaa kubermangus toimus üldine rahvaloendus. Eestlaste arv Eestis oli 893 558. 10. mai – Rumeenias krooniti esimene kuningas Carol I. 1. september – William Thomson (Lord Kelvin) sedastas Maa energiaallikad ja osutas, et süsi võib otsa saada ning seetõttu on vajalik dekadentseks kutsutud tuuleenergiat siiski kasutusse võtma hakata. 10. veebruar – Kenneth McArthur, Lõuna-Aafrika Vabariigi kergejõustiklane 11. veebruar – Carlo Carrà, itaalia maalikunstnik 25. märts – Béla Bartók, ungari helilooja 28. märts – Martin Sheridan, USA kergejõustiklane 6. aprill – August Maramaa, Viljandi linnapea 4. mai – Aleksandr Kerenski, vene poliitik 6. mai – Jaan Ruus, Virumaa rahvaülikooli juhataja 30. juuli – Smedley Butler, USA merejalaväelane 11. august – Aleksander Aberg, eesti maadleja 29. september – Ludwig von Mises, majandusteadlane 25. oktoober – Pablo Picasso, hispaania kunstnik 5. november – Roman Nyman, eesti kunstnik 28. november – Stefan Zweig, austria kirjanik ?? – Aleksander Schneider, eesti tõstja ja maadleja 9. veebruar – Fjodor Dostojevski, vene kirjanik 13. märts – Aleksander II, Vene keiser 19. september – James A. Garfield, USA 20. president 17. detsember – Lewis Henry Morgan, USA etnoloog Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 149–150
Pikse litaania

"Pikse litaania" on Veljo Tormise 1974. aasta teos meeskoorile ja suurele trummile. Teose teksti kohandas Ain Kaalep 1644. aastal Erastvere piksepapilt Vihtla Jürgenilt kirja pandud Pikse palvest. Algteksti näol on tegemist äiksejumal Piksele härjaohverdusel loetud šamanistliku loitsuga, et päästa põuast kõrbenud vilja. Teose autorikäsikirja hoitakse Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis. Pikne (äikesejumal) Pikse palve Piksepapp "Raua needmine" "Veljo Tormis - Looming". EENet. Vaadatud 15. november 2018. Valk, Heiki (2015). "Püha Võhandu rahvausus ja -pärimuses" (PDF). Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat: 9–51. ISSN 1406-8486. "Pikse litaania". Eesti Filharmoonia Kammerkoor. Vaadatud 15. november 2018. Ott Heinapuu (1. juuli 2006). "Maailmaküla: Tormis on metall". Jazzkaar. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. november 2018. Vaadatud 15. november 2018. "Käsikirjade andmebaas". Eesti Muusika Infokeskus. Vaadatud 15. november 2018.
Zervynos

Zervynos on küla Leedus Varėna rajooni territooriumil Marcinkonysi vallas. Küla asub Ūla jõe ääres ja jääb Dzūkija rahvuspargi aladele. Zervynoses asub Vilniuse–Marcinkonysi raudtee Zervynose raudteepeatus. Küla lähistel asub kaks järve: 36 hektari suurune Išrūginis ja 136 hektari suurune Mekšrinis. Küla on riikliku kaitse all olev arhitektuurimälestis, eraldi kaitse all on veel kaheksa sealset talu ja 32 üksikhoonet. Seal asub ka looduskaitsealune Zervynose tamm ja kaks õõnsat mändi, mida varem kasutati looduslike tarudena. Mančiagirė ja Zervynose vahel asuvad Mančiagirė paljandid. Külas on elanud Leedu kirjanik Juozas Aputis. Küla asustati juba paleoliitikumis. Sealne muinasasula oli asustatud pronksiajani. Kirjalikes allikates on küla esmamainitud aastal 1742. XVIII sajandil kuulus Ūla paremkaldale jääv külaosa Varėna isandatele ja sealsed elanikud maksid teorenti. Jõe vasakkaldale jääv osa allus Kaniava mõisa metsamajandile. Sealsed elanikud tegelesid toona põhiliselt mesindusega, kasutades tarudena puuõõsi. Esimese maailmasõja järel asus Zervynos Poolas. Aastal 1921 oli seal 235 elanikku, neist viis olid juudid, ülejäänud leedulased. Aastal 1965 filmiti seal Vytautas Žalakevičiuse linateos "Mitte keegi ei tahtnud surra". Aastal 1981 toimusid seal filmi "Fakt" võtted. Sild üle Ūla Zervynose ait Zervynose ristid Kalmistu Zervynose tamm Üks Zervynose õõnsatest mändidest 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 11.11.2018. Zemlickas, Gediminas (2008-05-22). "Asmenybės švytėjimas (2)". Mokslo Lietuva . 10 (388). Zervynos. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 4 (Simno-Žvorūnė). — Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. 619 lk. https://www.delfi.lt/verslas/mano-eurai/lietuvos-vasaros-gidas-druskininkuose-galima-lepinti-ir-kuna-ir-siela.d?id=59288709 Küla portaalis vietoves.Lt
Aktiivne kuulamine

Aktiivne kuulamine on kuulamisoskus, mis soodustab rääkija soovi ennast avada, oma teemadest rääkida. Aktiivne kuulamine sisaldab tavaliselt kolme tehnikat: ukseavajad; täpsustamine selguse suurendamiseks ja ümbersõnastamine (sõnadega peegeldamine). Aktiivne kuulamine on eriti sobiv kui rääkija on rääkimisel tõrges, ei tea isegi, mida tahab vms probleemide lahendamiseks, et saada infot rääkija soovidest, ideedest, vajadustest kui muud kuulamistehnikad (vaikne ja toetav-julgustav kuulamine) ei anna tulemust, suhtluspartner vaikib või ei püsi teemas kui rääkija on väga häbelik, julgustamist vajav kriisis oleva inimesega, kui on oluline, et rääkija saaks sõnastada oma emotsioonid vestluse kaudseks juhtimiseks varjatud info kättesaamiseks meeskonna liikmete vajaduste ja soovide väljaselgitamiseks Kuna aktiivse kuulamise tehnikate kasutamine ergutab rääkijat ennast avama, siis ei tohi seda kuritarvitada. Ebaeetiline on seda kasutada, kui rääkija on n-ö nõrgemas või sundpositsioonis. Aktiivne kuulamine on kehtestava käitumise oluline komponent. Kehtestav käitumine koosnebki selgest eneseväljendusest ja aktiivsest kuulamisest. Seda protsessi kirjeldab mh käiguvahetuse tehnika. Ukseavajad Ümbersõnastamine Täpsustamine Suhtlemistõkked Kehtestav käitumine Käiguvahetus suhtlemisel Läbirääkimised Tagasisidestamine Konflikti reguleerimine Bolton, R. (2006). Igapäevaoskused. Väike Vanker. Gordon, T. (2004). Tõhus juht. Väike Vanker. McKay M., Davis, M., Fanning, P. (2004). Suhtlemisoskused. Väike Vanker.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Vaikne kuulamine

Vaikne ehk passiivne kuulamine eeldab erinevalt kuulmisest teadlikku suhtlemispratneriga kontaktis olemist mittesõnalisel moel (pilgu suund, pea kallutus, avatud poos, tähelepanu pööramine ja keskendumine ainult rääkijale). Seega on piir kuulmisega õhuke ja kipub sageli kaduma. Lihtsalt kuulmisest eristab kuulamist rääkija poolt räägituga mõttes kaasas olemine, st keskendumine rääkijale ja tema sõnumile. Vaikset kuulamist kasutab inimene, kes hoiab rääkijaga silmsidet, on pea kallutanud kergelt küljele, on avatud poosis, keha on kergelt ettepoole (rääkija suunas) kallutatud, on vait. Vaikne kuulamine pole efektiivne juhtudel, kui rääkija on häbelik või ebakindel, kui tal on raskusi eneseväljendamisega või ta ei taha teatud teemadel rääkida. Seda on sobilik kasutada juhtudel, mil rääkija on häiritud või mures millegi pärast ja tahab sellest väga rääkida. Vaikse kuulamise teeb keeruliseks enda lülitamine rääkijale. Tavaliselt kipume ikka vaikselt kuulates mõtlema omi mõtteid või tegelema muude asjadega – seega me ei kuula, me vaid kuuleme … nagu taustamüra. Seetõttu võib vaikse kuulamise puhul infokadu olla suhteliselt suur. Kuulamine Kontaktioskus Mittesõnalised suhtlusvahendid Gordon, T. (2000). Parent Effectiveness Training: The Proven Program for Raising Responsible Children. Gordon, T. (2005). Tark lapsevanem. Väike Vanker.
Toetav-julgustav kuulamine

Toetav-julgustav kuulamine on üks kuulamisoskusi. Kontaktis olemise tunnustele lisandub sellise kuulamise puhul rääkija jutule kaasaelamine, mis on jälgitav kuulaja mittesõnalises käitumises. Lisaks võib kasutada kajatehnikat. Kaasaelamise puhul on oluline rääkija rütmis püsimine, st aeglase rääkija puhul on kuulaja reaktsioonid aeglasemad, kiire rääkija puhul kiiremad. Kaasaelamise tunnusteks on liigutused, nt noogutused, pearaputused, kogu keha liigutamine ette-taha vms; häälitsused, nt mhmm, ahaa, jajaa, ooo … miimilised liigutused, nt naeratus, kurb nägu, ohkamine, kulmude kergitamine jms. Oluline on tähele panna rääkija poosi muutusi, mida tasub markeerida (nt kui rääkija käed ristab, markeerib kuulaja seda oma sõrmi ristates). Sellist tehnikat on nimetatud ka sünkroonimiseks. Kui rääkija ja kuulaja vahetavad oma poosi/kehaasendit alateadlikult sünkroonis, siis viitab see tõenäoliselt avatud, usalduslikule suhtele ja üksteisemõistmisele. Kui rääkija oma jutuga takerdub, võib kuulaja kasutada kajatehnikat, korrates kuulaja üle üht või paari-kolme viimast sõna ja jääb ootama, kuni rääkija oma juttu jätkab. Nt: R: Ma kohe ei tea, mida ma valiksin? K: Valiksid? R: Nojah, ma mõtlesin esialgu rohelise peale! K: Rohelise… Kaja sobib eriti juhtudel, kui emotsioonid takistavad rääkijal oma juttu jätkata, ja kuulaja peaks hoidma pausi, kuni rääkija end kogub. Kaja sage kasutamine võib jätta mulje, et kuulaja on kärsitu. Toetavat-julgustavat kuulamist sobib kasutada juhul, kui on tegemist tagasihoidliku, mureliku, häbeliku vms rääkijaga. Toetav-julgustav kuulamine on inimeseks olemise oluline oskus. Mittesõnalised suhtlusvahendid Kuulamine Gordon, T. (2005). Tark lapsevanem. Väike Vanker. Gordon, T. (1975). P.E.T. Parent Effectiveness Training. Plume Books.
VH1

VH1 on Ameerika Ühendriikide telekanal, mida omab Viacom. Kanal läks eetrisse 1. jaanuaril 1985. Kanali algne eesmärk oli MTV-ga sarnaselt mängida muusikavideoid, kuid sihiti veidi vanemat vaatajaskonda ja keskenduti rohkem kergele popmuusikale. Hiljem on kanal hakanud näitama ka tõsielusarju.  VH1 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht
Püha Ema Teresa katedraal

Püha Ema Teresa katedraal (albaania keeles Katedralja e së Shën Nënë Tereza në Prishtinë, serbia keeles Катедрала Мајке Терезе у Приштини) on suurim katoliiklik kirik Kosovo pealinnas Prištinas. Sakraalhoone koos kellatorniga, kus asub linnavaateline platvorm, kuulub Prizren-Priština roomakatoliku peapiiskopkonna (ladina keeles Dioecesis Prisrianensis e Pristinensis) valdusse. 2011. aastal ehitama hakatud katedraal on pühitsetud kosovoalbaania nunnale ja india misjonärile – pühale ema Teresale. Katedraal külgvaates Katedraali peaportaal Tirana Püha Pauluse katedraal
Karl Annus

Karl Annus (sündinud 1986) on tootedisainer ja Framed by Karl asutaja. Tallinna Vanalinna Hariduskolleegium 2005-2010 Tartu Kõrgem Kunstikool, Mööblidisain ja tootmine 2010-2014 Tallinna Tehnikaülikool, Disain ja tootearendus 2010-2014 Eesti Kunstiakadeemia, Tootedisain 2011-... Karl Disain OÜ asutaja ja disainer 2018-... Statistikaamet, Projektijuht 2012- Bruno, äramärgitud töö disainiprojekti kategoorias 2013- Näitus "Estonian Ministry of Creative Affairs" International Fashion Showcase, Noore talendi auhind 2016- Eesti Disainiauhinnad, "Glens", Parim elustiili toote disain 2017- Red Dot Desidn Award 2017, "Glens", tootedisain https://www.karl.ee/ http://www.edl.ee/edl-liikmed#161 https://www.aripaev.ee/article/2014/5/14/karl-annus-puidust-prillide-maaletooja https://ee.linkedin.com/in/karlannus
Helsingi kunstiakadeemia

Helsingi Kunstiülikooli kunstiakadeemia (soome keeles Taideyliopiston Kuvataideakatemia, lühend KuvA) on üks Helsingi Kunstiülikooli kolmest akadeemiast. Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikooli kõrval on see üks olulisemaid kunstikõrgkoole Soomes. Kunstiakadeemia õppehoone paikneb Helsingis Vallila linnaosas ja koolis õpib umbes 300 üliõpilast. Helsingi kunstiakadeemia asutas 1848. aastal Soome Kunstiühing. Algul kandis see Soome Kunstiühingu joonistuskooli (1848–1939) nime, seejärel oli Soome Kunstiakadeemia kool ehk Ateneum (1939–1985) ning Helsingi Kunstiakadeemia (ka Soome Kunstiakadeemia, 1985–2013). 2013. aastal liideti Helsingi Kunstiakadeemia vastloodud Helsingi Kunstiülikooliga. Helsingi kunstiakadeemias on õppinud ka eesti kunstnikke, nende hulgas Erki Kasemets, Maarit Murka ja Katarina Meister. Akadeemia skulptuuriosakonda juhatab professor Villu Jaanisoo. "Kuvataideakatemian historia". Helsingi Kunstiülikooli veebisait. Vaadatud 15.11.2018. Ametlik koduleht
Aalto Ülikool

Aalto Ülikool (soome keeles Aalto-yliopisto, rootsi keeles lühend Aalto) on Espoos ja Helsingis asuv ülikool, mis on tegev tehnika, majandusteaduse ja kunsti valdkonnas. Aalto Ülikool moodustati 2010. aastal, mil ühinesid Helsingi Tehnikaülikool, Helsingi Majandusülikool ja Helsingi Kunsti- ja Disainiülikool. Helsingi Ülikooli järel on Aalto Ülikool Soome suuruselt teine ülikool. Koolis õpib umbes 17 500 üliõpilast. Aalto Ülikooli peamine linnak asub Espoos Otaniemis, kuhu on koondunud valdav osa ülikooli tegevusest. Ülikooli alla kuuluvad ka Aalto University Executive Education endises Majandusülikooli hoones Töölös, rahvusvahelise äri bakalaureuseprogramm Mikkelis ning Metsähovi raadioobservatoorium Kirkkonummis. Aalto Ülikool on nimetatud soome arhitekti Alvar Aalto järgi, kes on Helsingi Tehnikaülikooli vilistlane ning on projekteerinud paljud Otaniemi linnaku õppehoonetest. Aalto Ülikool koosneb kuuest kõrgkoolist. Aalto Ülikooli insenerikool Aalto Ülikooli majanduskool Aalto Ülikooli keemiatehnoloogiakool Aalto Ülikooli alusteadustekool Aalto Ülikooli elektrotehnikakool Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool "Historia". Aalto Ülikooli veebisait. Vaadatud 15.11.2018. Ametlik koduleht
Seisus

Seisus on õiguslikult ja sotsiaalselt piiritletud inimrühm, kellel on kindlaks kujunenud päritav või elu jooksul omandatud roll ühiskondlikus tööjaotuses ja võimuhierarhias, nt aadel, vaimulikud, linnaelanikud ja talupojad. Kastisüsteem Sotsiaalne klass
Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool

Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool (soome keeles Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu, lühend Aalto ARTS) on kõrgkool, mis pakub õpet arhitektuuri, disaini, audiovisuaalse kommunikatsiooni, kunstiõpetuse ja kunsti valdkonnas. Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool on üks kuuest Aalto Ülikooli kõrgkoolist. See on oma valdkonna suurim õppeasutus Põhjamaades. Koolis õpib umbes 1900 üliõpilast. 2018. aasta septembris avati Espoos Otaniemi linnaosas Aalto Ülikooli linnakus Väre õppehoone, kus asuvad kõik kunsti-, disaini- ja arhitektuurikooli osakonnad. Aalto Ülikool moodustati 2010. aastal, mil ühinesid Helsingi Majandusülikool, Helsingi Kunsti- ja Disainiülikool ja Helsingi Tehnikaülikool. Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool põhineb suuresti Helsingi Kunsti- ja Disainiülikoolil, millega 2012. aastal liideti Helsingi Tehnikaülikooli arhitektuuriteaduskond. Õppeasutuse varasemad nimetused: 1871–1885 Käsitöökool (Veistokoulu) 1885–1949 Keskne Tööstuskunstikool (Taideteollisuuden keskuskoulu tai Taideteollisuuskeskuskoulu) 1949–1973 Tööstuskunsti õppeasutus (Taideteollinen oppilaitos) 1973–2010 Helsingi Kunsti- ja Disainiülikool (ka Helsingi Tööstuskunsti Kõrgkool, Taideteollinen korkeakoulu, lühend TaiK) 2010–2012 Aalto Ülikooli kunsti- ja disainikool (Aalto-yliopiston taideteollinen korkeakoulu) 2012– Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool (Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu) "Aalto-yliopiston uudisrakennus Väre aukeaa yleisölle syyskuussa". Aalto Ülikooli veebisait. 06.09.2018. Vaadatud 15.11.2018. "Aalto-yliopiston uusi korkeakoulu kokoaa yhteen taiteen ja arkkitehtuurin". Aalto Ülikooli veebisait. 20.06.2011. Vaadatud 15.11.2018. Koduleht
Bockenem

Bockenem on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Linna pindala on 109,04 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9827 inimest. Koht asutati 1154. aastal. Jerze Königsdahlum Bornum Mahlum Schlewecke Ortshausen Volkersheim Hary Störy Bönnien Werder Nette Upstedt Bültum Groß Ilde Klein Ilde Wohlenhausen Störy küla oli kuulus suurima väikeautode muuseumi poolest maailmas. Kuid muuseum suleti 2005. aasta paiku. Bockenemi protestantliku kiriku lööv ehitati 1403. aastal, selle ristimisanum pärineb aastast 1703. Veel üks huvitav kirik asub Nette külas. Romaani stiilis tornil on laskeavad ja seda võidi sõja ajal kindlustusena kasutada. Lööv pärineb 1731. aastast. Kiriku lähedal on mitu heas seisus poolpuitraammaja. Güntersberge, Saksamaa Zawadzkie, Poola Thornbury, Suurbritannia. Meteor Gummiwerke asub ka Bockenemis. Meteor on autode tihendusfirma, mis varustab tihenditega ülemaailmselt. Meteor on suurim vabrik Bockenemis, andes tööd rohkem kui 1500 inimesele. Karl-Heinz Bädje (1917–1998), linna aukodanik 1991. aastast ja firma Meteor asutaja. Henriette Schrader-Breymann (1827–1899), lasteaiasüsteemi pioneer Saksamaal ja varajane naiste õiguste aktivist. Friedrich Buchholz (1802–1865), Bockenemi linnapea 1827–1865, töötas seal ka juristina. Buchholzmarkt on nimetati tema järgi. Ernst Deger (1809–1885), märkimisväärne kirikumaalija, eriti Reinimaal. Johann Schwartzkopff (1596–1658), jurist Helmstedti ülikoolis ja aastast 1646 Braunschweigi hertsogkonna kantsler. Johann Friedrich Weule (1811–1897), linna kellafirma J. F. Weule asutaja Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.bockenem.de
Briti India

Briti Raj (hindustani keeles tähendab rāj sõnasõnalises tõlkes 'valitsust') oli Briti Krooni valitsusala Hindustani poolsaarel aastatel 1858–1947. Nii-öeldud India impeeriumi pealinnaks seati esiti Kolkata (1858–1911), hiljem New Delhi (1911–1947). Briti Ida-India Kompanii Püha Ema Teresa
Elze

Elze on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Linna pindala on 47,71 km². 31. detsembril 2017 elas seal 8858 inimest. See asub Leine jõe ääres, umbes 15 km Hildesheimist läänes. Omavalitsusse kuuluvad ka Esbecki, Mehle, Sehlde, Sorsumi, Wittenburgi ja Wülfingeni külad. Elzes ristuvad ka maanteed Bundesstraße 1 ja Bundesstraße 3. Elze on üks vanimaid asulaid piirkonnas, sest selle nimi pärineb ladina: aula caesaris, Karl Suure linnus, mille ta rajas 800. aasta paiku Saksi valdustes pärast võitu hertsog Widukindi üle Saksi sõdades. Keiser asutas sinna ka Peetrusele ja Paulusele pühitsetud misjonipiiskopkonna, millest sai alguse Hildesheimi piiskopkond. Kuningas Ludwig Vaga viis piiskopitooli 815. aastal Hildesheimi, kuid luterlik kihelkonnakirik on endiselt pühitsetud Peetrusele ja Paulusele ning pühakuid on kujutatud ka linna vapil. Wittenburgi külas on endine augustiinlaste regulaarkanoonikute klooster, rajatud 14. sajandil endise linnuse paigas, võibolla püstitatud Billungi dünastia liikmete poolt juba 805. aastal. Klooster lammutati reformatsiooni käigus, samas gooti stiilis kloostrikirik säilis. 1856. aastal avas Hannoveri kuningriik Hannoveri lõunaraudtee (Hannöversche Südbahn) Hannoverist Kasselisse jaamaga Elzes. Pärast annekteerimist Preisimaa poolt 1866. aastal sai linnast oluline raudteesõlm Elze–Löhne raudtee (Weserbahn) ehitamisega Löhnesse Vestfaalis ettevõtja Bethel Henry Strousbergi poolt, lõpetati 1875. aastal. Justus Gesenius (1601–1673), luterlik teoloog Louis Krüger (1857–1923), matemaatik Philipp Furtwängler, (1800–1867), orelimeister, Philipp Furtwängler, (1869–1940), matemaatik (numbriteoreetik) Günter Halm, (1922–), Rüütliristi ja Saksamaa Liitvabariigi teeneteordeni kavaler Écouché, Prantsusmaa, aastast 1972 Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.elze.de
Kolkata Püha Pauluse katedraal

Kolkata Püha Pauluse katedraal on 1847. aastal Briti Krooni korraldusel Briti Indiasse rajatud gooti stiilis anglikaani kirik, mis asub Lääne-Bengali osariigi pealinnas Kolkatas. See oli Aasia esimene episkopaalkirik. Apostel Paulus  Kolkata Püha Pauluse katedraal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sarstedt

Sarstedt on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Linna pindala on 42,94 km². 31. detsembril 2017 elas seal 19 262 inimest. Sarstedt on Hannoveri lähedal. Sarstedti raudteejaam on Hannoveri lõunaraudteel ja teenindab S-Bahn Hannoveri. Läheduses paikneb GEO 600 gravitatsioonilainete detektor. Endine omavalitsus Giften sai Sarstedti osaks 1. märtsil 1974. Jean-Henri Pape (1789–1875), saksa-prantsuse klaverimeister Walter Mahlendorf (1935–), kergejõustiklane, olümpiavõitja 1960. aasta suveolümpiamängudelt 4 × 100 m teatejooksus Rudolf Schenker, (1948–), rütmikitarrist, peamine laulukirjutaja ja Hard rock bändi Scorpions asutajaliige Harald Grosskopf (1949–), muusik, aastatel 1965 kuni 1966 Sarstedti biitbändi 'The Stuntmen' trummar Marianne Bachmeier (1950–1996), sai üleriigiliselt tuntuks, kui ta tulistas oma tütre Anna Bachmeieri mõrvas kahtlustatavat Lübecki kohtusaalis 1981. aastal Michael Schenker, (1955–), Rudolf Schenkeri vend, kitarrivirtuoos ansamblitest UFO, Scorpions ja Michael Schenker Group Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.sarstedt.de
Orienteerumisklubi

Orienteerumisklubi on orienteerumissportlasi ja orienteerumisest huvitatud inimesi koondav spordiklubi. Orienteerumisklubid tegelevad enamasti võistluste ja treeningute korraldamisega. Klubide ülesanne on orienteerumisest huvitatud inimeste (võistlussportlaste, harrastajate, kohtunike, treenerite jt) koondamine ning nende professionaalse arengu toetamine. Eesti Orienteerumisliit koondab 2018. a seisuga 34 liikmesklubi, mis tegutsevad erinevates asukohtades üle Eesti. Eesti Spordiregistri andmetel tegeletakse 2018. aastal orienteerumisega 54-s spordiorganisatsioonis. "Orienteerumisklubi põhikiri". Värska Orienteerumisklubi Peko koduleht. Vaadatud 15.11. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend) "Orienteerumisklubi põhikiri". Orienteerumisklubi Ilves koduleht. Vaadatud 15.11. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend) Eesti Orienteerumisliit. "Klubid". Eesti Spordiregister. "Orienteerumine".