laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Frank Liivak

Frank Liivak (sündinud 7. juulil 1996 Rakveres) on Eesti jalgpallur (ründaja). Ta mängib Eesti Meistriliiga klubis Tallinna FCI Levadia. 2015. aastal siirdus ta Itaaliast SSC Napoli noorteakadeemiast Hispaania klubisse Alcobendas Sport. 2017. aastal liitus ta Bosnia ja Hertsegoviina kõrgliiga klubiga Sarajevo. Eesti jalgpallikoondises on ta kaasa teinud 24 mängus ja löönud kolm väravat. Neist esimene sündis 1. juunil 2016 kodustaadionil sõprusmängus Andorra vastu, kus ta vahetusest sekkus. A-koondise debüüdi tegi Liivak 26. mail 2014 sõpruskohtumises Gibraltari vastu. Esimese värava lõi 1. juunil 2016 Andorrale. Uuendatud seisuga 22. november 2017 Kup BIH Uuendatud seisuga 9. juuni 2018 Eesti jalgpallikoondislaste loend http://www.jalgpall.ee/protocol.php?st=&nteam_id=1&proto=987 Eesti – Gibraltar 1:1 http://www.jalgpall.ee/protocol.php?st=&nteam_id=1&proto=1357 Eesti – Andorra 2:0 Eesti Jalgpalli Liidu profiil Transfermarkti profiil Koondise mängud VÕIMAS! Frank Liivak sõlmis lepingu Itaalia hõbedaklubiga Napoli Õhtuleht, 31. august 2013 "Kõrgliigasse siirduv Frank Liivak sai vajaliku õppetunni". Postimees Sport, 6. jaanuar 2017
Pajusi vald (Põltsamaa kihelkond)

Pajusi vald (saksa keeles Gemeinde Pajus) oli vald Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal. Vallamaja asus Kalana külas. Vallas sündisid Hans Silbermann, August Jürima, Jaan Roos, Voldemar Luik, Johannes Lehman, Eduard Roos, Anne Šaraškin. 1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala tervikuna uue Pajusi valla koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused
Rutikvere vald

Rutikvere vald (saksa keeles Gemeinde Ruttigfer) oli vald Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal. 1934. aastal oli valla pindala 49 km² ja elanike arv 746. Vallas oli 157 talu. Vallamaja asus Arisvere külas. Rutikvere Rutikvere mõis Maa-ameti kaardirakendused
Nevėžis

Nevėžis on jõgi Leedus, Nemunase paremoolne lisajõgi. Jõe pikkus on 210 km, valgala pindala 6140 km². Jõe ääres asuvad Kėdainiai ja Panevėžysi linn. Vanasti peeti Nevėžist Aukštaitija ja Žemaitija piiriks.  Nevėžis – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Nasarawa osariik

Nasarawa osariik (ka Nassarawa) on Nigeeria 1. järgu haldusüksus (osariik) riigi keskosas. Osariik eraldati 1996. aastal Plateau osariigist. Jaguneb 13 omavalitsusalaks: Akwanga, Awe, Doma, Karu, Keana, Keffi, Kokona, Lafia, Nasarawa, Nasarawa Egon, Obi, Toto ja Wamba. Osariigi rahvaarv oli 2005. aastal 2 040 100. Halduskeskus on Lafia. Peamiseks majandusharuks on põllumajandus. Kaevandatakse soola ja boksiiti. Osariigi kuberner on Umaru Tanko Al-Makura. Osariigi koduleht
Antifa

Antifa (saksakeelsest sõnast Antifaschismus) on militantne antifašistlik liikumine, mis ühendab eeskätt vasakäärmusliku ja anarhistliku maailmavaatega inimesi, kes seisavad enda väitel vastu rassismile, islamofoobiale, homofoobiale ja seksismile, samuti fašismi soodustavatele nähtustele. Antifa liikumine pole seotud Eesti Antifašistliku Komiteega. Eestis on antifa liikumine suhteliselt noor; tähelepanuväärseid aktsioone pole toimunud. Eesti antifa liikumise eestvedajateks on punkarid ja anarhistid. Peavaenlasteks peab antifa neonatsistlike ja patriotistlike vaadetega noori, näiteks natsiskinheede ja natsionaalsotsialistlikku black metal'it. Antifa on suhteliselt tugev mitmes lääneriigis, nagu Saksamaa, kus selle ridadesse kuuluvaid aktiviste võib näha paremäärmuslike ja parempoolsete organisatsioonide ürituste vastu protestimas, 1945. aasta Dresdeni pommitamise mälestamise vastu meelt avaldamas jne. Parempoolne politoloog Claus Wolfschlag, kes on tuntud antifa kriitik, on öelnud, et "antifašism" on tänapäeval suuresti vaid fassaad, mille taga peituvad sageli selle aktivistide psüühilised probleemid või asotsiaalsus, "mis võib end agressiivsetes aktsioonides välja elada" Anarhoskinheedid Eesti punk "Burschenschaftliche Blätter, Ausgabe 2/2010. Schwerpunktthema: Extremismus von links: Antifaschismus". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. november 2015. Vaadatud 31. jaanuaril 2020.
Udehed

Udehed on tunguusi-mandžu rahvas Venemaal Primorje krai põhjaosas ja Habarovski krais. Udehed elavad hajusalt Sihhote-Alini mäestiku laiaulatuslikel taigaaladel. Udehed on orotšide lähedane sugulasrahvas. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 1496 udehet, neist Primorje krais 793 ja Habarovski krais 620. Antropoloogiliselt kuuluvad udehed mongoliidse rassi baikali tüüpi. Udehe keel kuulub tunguusi-mandžu keelte lõunarühma. Tänapäeval kõneleb enamik udeheid vene keelt. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oskas Venemaal udehe keelt ainult 103 inimest. Udehete traditsiooniline tegevusala on olnud jahipidamine, kalapüük on olnud teisejärgulise tähtsusega. Elatusallikana oli oluline ka ženšennijuurte korjamine, mida müüdi hiinlastele. Maaharimisega hakati laialdasemalt tegelema alles 20. sajandil. Venemaa võimu alla sattusid udehede asualad 1860. aastal. Vene võimud püüdsid udehesid õigeusku pöörata, kuid šamanismi täielikult välja tõrjuda ei õnnestunud. "Arhiivikoopia". Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 6. september 2018. Vaadatud 1. septembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 1. septembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2021. Vaadatud 1. septembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Udehed Vene Impeeriumi rahvaste punases raamatus (inglise keeles)
Halit Ergenç

Halit Ergenç (sündinud 30. aprillil 1970 İstanbulis) on türgi näitleja. Tema ema on albaanlane. Halit Ergenç õppis ühe aasta İstanbuli Tehnikaülikoolis ja seejärel Mimar Sinani Ülikoolis. Õppimise ajal töötas ta arvutioperaatorina ja turunduses ning lühikest aega taustalaulja ja tantsijana. Tema esimene roll teatris oli Kuningas Richard Rodgersi ja Oscar Hammersteini muusikalis "Kuningas ja mina" 1996. aastal. Halit Ergenç on 2009. aastast abielus Şehrazat Evliyaoğlu osatäitja Bergüzar Koreliga sarjast "Tuhat ja üks ööd". Peres kasvab poeg Ali (sündis 8. veebruaril 2010). Varem oli Halit abielus olnud Gizem Soysaldıga (2007–2009). 2011–2014 mängis ta Suleiman Toredat seriaalis "Sajandi armastus". 2010. aasta eluloofilmis "Dersimiz: Atatürk" mängis ta tänapäevase Türgi riigi asutajat Mustafa Kemal Atatürki. Halit Ergenç andmekogus IMDb (inglise)
Kiuru tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kiuru tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. Kiuru tänav on Räägu tänavalt algav ligikaudu 290 meetri pikkune umbtänav. Kiuru tänav on paralleelne Püü ja Käo tänavaga. Kiuru tänav sai nime 7. aprillil 1999. Tallinna tänavanimed. KNAB. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed
Kuningas ja mina

"Kuningas ja mina (inglise keeles "The King and I") on mitme teose pealkiri: "Kuningas ja mina" on Richard Rodgersi ja Oscar Hammersteini muusikal aastast 1951. "Kuningas ja mina" on 1956. aasta film (režissöör Walter Lang), kus peaosi mängisid Deborah Kerr ja Yul Brynner. "Kuningas ja mina" on 1999. aasta animafilm. "Kuningas ja mina" on 2007–2008 Lõuna-Koreas toodetud telesari. "Anna ja Siiami kuningas" "Anna ja kuningas"
Eha tänav (Tallinn)

See artikkel räägib Tallinna tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Eha tänav. ‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Eha tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis. Eha tänav algab Paldiski maanteelt ja lõpeb Amandus Adamsoni tänaval. Eha tänav on põhja–lõunasuunaline ja ligikaudu 225 meetri pikkune. Eha tänav on paralleelne Koidu tänava ja Ao tänavaga. Aadressil Eha 8 asub Eesti Punase Risti Keskbüroo. Tänava varasem nimi oli Nikitini tänav (saksa keeles Nikitinstrasse, vene keeles Никитинская улица). 1885. aastal oli see ka Nigittina uulits, mis tulenes Paldiski maantee ning praeguse Eha ja Koidu tänava nurgal asetsenud maja tolleaegse omaniku ja kaupmehe Pimin Nikitini nimest. Mõnel juhul on tänavat nimetatud saksa keeles ka nimega Armentrasse (Vaeste tänav) selle ja praeguse Amandus Adamsoni tänava nurgal (Nikitini tänav 14) paiknenud Tallinna Toompea koguduse Toomkoguduse vaestemaja järgi. Eesti keeles nimetati tänavat 1884. aastal ka Nikolai tänavaks. Praeguse nime sai Eha tänav 17. jaanuaril 1923. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 27
Peipsivenelased

Peipsivenelased on Eesti venelased, kes elavad Peipsi järve ääres, peamiselt Mustveel ja Kallaste linnas, Raja, Kolkja, Kasepää ja Varnja külas ning Piirissaarel. Vene asustus Peipsi järve ääres on vana, kuid sellele lisandus oluline hulk 17. sajandil Eestisse põgenenud vanausulisi, keda Venemaal pärast õigeusu kiriku reformi taga kiusati. Tänapäeval ei ole sugugi kõik peipsivenelased vanausulised, ent siiski on Nõukogude-aegsete immigrantide osakaal seal tunduvalt väiksem kui Eesti venelaste teistel tähtsamatel asualadel Kirde-Eestis ja Tallinnas. Tänini on tugev mõju traditsioonilisel kultuuril ja tegevusaladel nagu kalapüük ja sibulakasvatus, mistõttu peipsivenelasi kutsutakse rahvasuus ka sibulavenelasteks (tihti halvustava tooniga). Peipsivenelaste külad
Aruba floriin

Aruba floriin (hollandi keeles Arubaanse florin) on Aruba rahaühik. Mõnikord kasutatakse ka ekslikku nimetust "Aruba kulden" (Arubaanse gulden). Aruba floriin jaguneb 100 sendiks (cent). Valuuta ISO 4217 kood on AWG. Lühend on Afl. Aruba floriin võeti Aruba ametliku valuutana kasutusele 1986, kui Aruba sai autonoomseks maaks (status aparte) Madalmaade Kuningriigi koosseisus. Varem oli Arubal kasutusel Antillide kulden. Aastast 1986 on Aruba floriinil fikseeritud vahetuskurss USA dollariga: dollar võrdub 1,7900 floriiniga. Euro võrdus (seisuga 14. juuli 2005) 2,1708 Aruba floriiniga. Kasutusel on järgmised mündid: * 5, 10, 25 ja 50 senti, 1 floriin, 2 1/2 floriini ja 5 floriini. Käibel on järgmised rahatähed: 10, 25, 50, 100 ja 500 floriini. Rahatähtede käibelelaskmise kohustus on Keskpangamääruse kohaselt Aruba Keskpangal (Centrale Bank van Aruba). Aastatel 1986–1989 laskis pank käibele üleminekurahatähti. Aastatel 1990 ja 1993 lasti käibele Evelino Fingali kujundatud rahatähed, mis on trükitud Hollandi trükikojas Joh. Enschedé en Zonen. Keskpank laseb valitsuse nimel käibele münte Evelino Fingali kujundatud münte, mis on vermitud Hollandi ettevõttes Nederlandse Munt N.V.. 2003. aasta rahatähtedele lisati turvaelemente. Floriin Paberraha kujutised Juubeli- ja mälestusmüntide kujutised Aruba pangatähtede galerii (saksa) (inglise)
Frank Bernhardt

Frank Bernhardt (sündinud 26. augustil 1969) on saksa jalgpallitreener. Frank Bernhardt on jalgpalliklubi Tallinna Kalev treener.
Rajapunkt

Topoloogilise ruumi alamhulga rajapunktiks nimetatakse selle ruumi mis tahes punkti, mille igas ümbruses leidub nii vaadeldavasse hulka kuuluvaid kui ka sinna mittekuuluvaid punkte. Hulga kõikide rajapunktide hulka nimetatakse selle hulga rajaks. Puutepunkt Sisepunkt Kuhjumispunkt Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
David Storl

David Storl (sündinud 27. juulil 1990 Rochlitzis) on Saksamaa kuulitõukaja. Ta on tulnud noorte maailmameistriks (2007) ja juunioride maailmameistriks (2008). Esimese täiskasvanute tiitlivõistluste medali võitis ta 2011. aastal, pälvides maailmameistrivõistlustel Daegus tulemusega 21.78 kuldmedali. Järgmisel aastal lisandusid hõbemedalid sisemaailmameistrivõistlustelt ja Londoni olümpiamängudelt. 2013. aastal tuli ta teist korda maailmameistriks tulemusega 21.73. 2014 sai Storlist Sopoti MM-il kahekordne sisemaailmameistrivõistluste hõbe. 2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel tuli ta teist korda Euroopa meistriks tulemusega 21.41 m. 2015 tuli ta Euroopa sisemeistriks. 2015. aasta Pekingi maailmameistrivõistlustel võitis ta tulemusega 21.74 hõbemedali. 2016. aastal tuli ta 21.31-ga kolmandat korda järjest Euroopa meistriks. Storli isiklik rekord on 22.20, mille ta püstitas 9. juulil 2015 Lausanne'is. Sisetingimustes on tema isiklik rekord 21.88, mis on püstitatud 9. märtsil 2012 İstanbuli sisemaailmameistrivõistlustel. David Storl. european-athletics.org. Vaadatud 3.3.2018 http://www.iaaf.org/athletes/germany/david-storl-2279156 Gunnar Press 2012: 30. olümpiamängud London 2012, Tallinn Ajakirjade kirjastus David Storl Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Forum Cinemas

Forum Cinemas AS on 1993. aastal tegevust alustanud ettevõte, mis on Eesti kinode operaator. 1999. aastast on Forum Cinemas AS-i omanik Soome suurim kinokett Finnkino Oy, Eestis, Lätis ja Leedus tegutseb ettevõte edasi Forum Cinemase nime all. Eestis tegutseb Forum Cinemas Viljandis (Centrumi keskuses). Forum Cinemas AS omab mitme tuntud filmiettevõtte, näiteks Paramounti, Universali jt filmitoodangu levitusõigust Eestis. Lisaks kinofilmidele oli Forum Cinemas esimene, kes tõi Eesti kinomaailma 2008. aastal New Yorgi Metropolitan Opera ooperite otseülekanded, sellele lisandus 2009. aastal London National Theatre, viimase tulekuga alustas kõnealune firma etenduste ülekandeid Forum Cinemase kinodes üle Eesti. 2010. aastal hakkasid Forum Cinemase kinod üle kandma ka Moskva Suure Teatri balletietendusi. Endine Forum Cinemase kino Kosmos Tallinnas ja Ekraan Tartus läbisid täieliku värskenduse, mille käigus said mõlemad juurde ühe kinosaali ja uue kinotehnika. Eesti suurim kino on 2001. aasta märtsis avatud 11 kinosaaliga Coca-Cola Plaza Tallinnas. 2017. aasta märtsis avati Viljandis 260 kohaga kino. Forum Cinemas oli esimene kinohaldaja, tõi 2008. aastal Eestisse Coca-Cola Plaza kinno 3D-tehnoloogia. 2010. aastal jõudis 3D-tehnoloogia ka Tartus kinno Ekraan. 2013. aasta juulis avaldas Forum Cinemas AS soovi omandada AS Solaris Kino, kuid konkurentsiameti vastuseisul jäi tehing tegemata. Seoses Coca Cola Plazas Apollo kino omanikuvahetusega jääb alates 6. juunist 2022 ettevõte Eestis tegutsema ainult Viljandi Centrumis. Forum Cinema üle 700 000 euro suurune nõue oma eksjuhi vastu läheb uueks arutamiseks ERR, 14. aprill 2016
Mõigu tee

Mõigu tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus. Tänav saab alguse Tartu maanteelt ja lõpeb Peetri teel, olles ligikaudu 940 meetrit pikk. Sõiduteega paralleelselt kulgeb kergliiklustee. Mõigu tee pärast renoveerimist 2013. aastal Mõigu tee pärast renoveerimist 2013. aastal
Janu

Janu ehk janutunne (ladina sitis) on paljudel selgroogsetel loomadel hüpotalamuses paikneva janukeskuse reguleeritav füsioloogiline tunne. Jooma ajendav kuivustunne suus ja neelus on valdavalt normaalne tunne, mis tekib organismi veevaeguse ehk vee piisamatu saamise või suure veekaotuse (tugeva higistamise, kõhulahtisuse) ning ülemäärase mineraalsoolade (soolase toidu) tarvitamise tagajärjel. Janutunde põhjustab vere osmootse rõhu suurenemine. Joomine taastab organismi vee ja elektrolüütide tasakaalu ning janu kaob. Vahetult pärast magusa toidu söömist ja mõningate ravimite tarvitamist ning suu limaskesta kuivamisest võib tekkida ajutine janu, mis kaob, kui suud niisutada. Janu reguleerib täiskasvanutel organismi veetasakaalu. Väikelastel võib eri põhjustel esineda veetustumist. Liigjanusust ehk pidevat janutunnet nimetatakse polüdipsiaks ning see võib viidata kas suhkurtõvele või diabetes insipidus'ele. "Meditsiinisõnastik" 315:2004. "Inimese füsioloogia ja anatoomia" 386:2011. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 4. köide: IST–KONI. Tallinn: Valgus, 1989, lk 76.
Raja (topoloogia)

Topoloogilise ruumi alamhulga rajaks nimetatakse selle hulga kõikide rajapunktide hulka. Sulund (topoloogia) Hulga sisemus Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Hulga sisemus

Topoloogilise ruumi alamhulga sisemuseks nimetatakse selle hulga kõikide sisepunktide hulka. Raja (topoloogia) Sulund (topoloogia) Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Lepiku tee

Lepiku tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus. Tänav saab alguse Peetri teelt ja lõpeb Reti teel olles ca 1,3 kilomeetrit pikk. Sellest 300 meetrit on asfalteeritud ja paralleelse kergliiklusteega varustatud; peale ristumist Vägeva teega on tänava kagupoolne osa aga välja ehitamata ja kujutab endast põlluteed (tavasõidukiga mitte läbitav). Tänav on saanud nime Lepiku talu järgi.
Sisepunkt

Topoloogilise ruumi alamhulga sisepunktiks nimetatakse punkti, millel leidub sellesse hulka kuuluv ümbrus. Hulga kõikide sisepunktide hulka nimetatakse selle hulga sisemuseks. Puutepunkt Rajapunkt Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Kuhjumispunkt

Topoloogilise ruumi alamhulga kuhjumispunktiks nimetatakse selle ruumi punkti, mille igas ümbruses leidub vähemalt üks temast erinev vaadeldavasse hulka kuuluv punkt. Oluline erijuht on jada kuhjumispunkt, mille võib defineerida ka järgmiselt: element a on jada {an} kuhjumispunkt, kui leidub osajada {ank} nii, et lim k → ∞ a n k = a . {\displaystyle \lim \limits _{k\to \infty }a_{n_{k}}=a.} Sisepunkt Piirväärtus Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Jaanus Johanson

Jaanus Johanson (läti keeles Januss Johansons; sündinud 19. aprillil 1956 Riias) on eesti rahvusest Läti näitleja. Johanson lõpetas 1974. aastal Riia 6. Keskkooli. 1978. aastal lõpetas ta Läti Riikliku Konservatooriumi teatriteaduskonna ja on pärast seda töötanud Valmiera Draamateatri näitlejana. 2004. aastast on ta Läti Näitlejate Ühingu esimees. Jaanus Johanson on tõlkinud eesti kirjanike näidendeid läti keelde. 2017 Kolme Tähe ordeni V klass Ta on abielus ja tal on kolm poega, tema noorem poeg Eduard (lätipäraselt Eduards Johansons on samuti Valmiera Draamateatri näitleja). Tema vend Valdek Johanson on Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja. Jüri Aarma. Meie mees Lätis - Valmiera teatri näitleja Jaanus Johanson[alaline kõdulink] Maaleht, 6. juuni 2009. http://www.teatritasku.ee/index.php/features/36-dialoog/223-laeti-eestlasest-naeitleja-jaanusesse-on-teatrihuvi-sisse-suendinud[alaline kõdulink] Jaanus Johanson Valmiera Draamateatri kodulehel (inglise keeles) Jaanus Johanson Vikerraadio saates "Eesti lugu"
Heinemann Rode

Heinemann Rode (surnud juulis 1539) oli arvatavasti Preisimaa päritolu Liivimaa kirikutegelane, 1530–1539 Riia kapiitli toompraost. Rode saabus Liivimaale arvatavasti 1529. aastal uue Riia peapiiskopi Thomas Schöningu lähikondlasena; selleks ajaks oli tal magistri- ning õigusteaduse litsentsiaadi kraad. 1530. aastal osales ta Liivimaa maapäeval ja teistel kohtumistel peapiiskopi esindajana, kus otsustati markkrahv Wilhelm von Hohenzollern, Riia peapiiskopi koadjuutor, Liivimaale lubada. Sama aasta sügisel, kui markkrahv Liivimaale saabus, kinnitati Rode peapiiskopi toetusel Riia toompraostiks. Peapiiskop, kes oli varem ise toompraost ja hoidis praosti valdusi seni enda käes, andis need Rodele üle 1531. aasta sügisel. Seejärel tekkis Rodel aga vastuolu koadjuutor Wilhelmiga, kes soovis ise Riia toompraostiks saada. Nende vastasseis selles küsimuses kestis kuni 1530. aastate keskpaigani, kuid markkrahvil polnud võimalik oma teiste ettevõtmiste kõrvalt (põhiliselt Saare-Lääne vaenuse tõttu) Riia praostikohta endale haarata ning Rode püüdis teda ka lepitada, pakkudes Wilhelmile oma teeneid ja nõuandeid. Kuna Rode jäi aga veendunud katoliiklaseks ja hoidis Liivi ordu poole, samas kui markkrahv Wilhelm oli sarnaselt oma Preisimaa hertsogist venna Albrechtiga ja teda toetanud Riia linna juhtkonnaga (eriti sündik Johannes Lohmülleriga) luterlane ning poliitiliselt ordu vastu meelestatud, siis jäid nende suhted pingelisteks. Rode suri 1539. aasta juuli keskel une pealt. See juhtus kolm nädalat enne peapiiskop Thomas Schöningu surma (11. augustil). Herzog Albrecht von Preussen und Livland (1534-1540): Regesten aus dem Herzoglichen Briefarchiv und den ostpreussischen Folianten. Bearbeitet von Stefan Hartmann. Köln [etc.]: Böhlau, 1999. Veröffentlichungen aus den Archiven Preussischer Kulturbesitz; Bd. 49, nr 1038. Herzog Albrecht (1534–1540), nr 1038. Leonid Arbusow vanem, Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert: osa 2, lk 94; osa 4, lk 172. Paul Karge, Die Berufung des Markgrafen Wilhelm zum Koadjutor des Rigaschen Erzbichofs. Ein Betrag zur Reformationsgeschichte. In: Baltische Monatsschrift, 48. Jahrgang, Bd. 61. Riia, 1906, lk 117–156.
Kumer hulk

Kumer hulk on vektorruumi selline alamhulk C, mis koos iga sellesse hulka kuuluva kahe punktiga x, y sisaldab ka neid punkte ühendavat lõiku (1 − t ) x + t y, kus t võtab väärtusi vahemikus [0,1]. Kumer funktsioon Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Åbo Akademi

Åbo Akademi [oobu akademii] (rootsi keeles 'Turu akadeemia') on rootsi õppekeelega ülikool Soomes Turu linnas. Asutati 1918. aastal. Ülikoolis oli seitse teaduskonda, millest viis asusid Turus ja kaks Vaasas. Åbo Akademi oli eraülikool 1981. aastani, kui see riigistati. 2010. aastast on Åbo Akademi avalik-õiguslik juriidiline isik, millel on teaduskondade asemel 12 instituuti. Åbo Akademis õpib umbes 8000 üliõpilast. Ülikooli rektor on alates 1. augustist 2019 Moira von Wright. Turu Akadeemia Turu Ülikool Åbo Akademi koduleht
Mehis Helme

Mehis Helme (sündinud 6. veebruaril 1955 Tallinnas) on eesti raudtee- ja sõjaajaloolane. Ta on Eesti Muuseumraudtee juhataja. Ta on ka Eesti Muinsuskaitse Seltsi juhatuse liige. "Pietari Suuren merilinnoituksen rautatie: Eestissä olleiden merilinnoitusten rautatiet 1913–1990". 1992 "Fortress railways of the Baltic shores". 1994. ISBN 9789949222674 (PDF) "Eesti kitsarööpmelised raudteed 1896–1996". 1996. ISBN 998560248X "Eesti raudteejaamad: vanu fotosid Aivo Aia ja Mehis Helme kogust = Bahnhöfe in Estland: alte Ansichten aus den Sammlungen von Aivo Aia und Mehis Helme = Estonian railway stations: old photos from Aivo Aia's and Mehis Helme's collection". Koostanud Mehis Helme. 2003. ISBN 9985621492 "Narrow-gauge supply railways in Estonia 1895–1975". 2010. ISBN 9789949210619 "Eesti Muinsuskaitse Selts 25" (kaasautor). 2012. ISBN 978-9949-9385-0-6 Tiit Pruuli. "St. Petersburg to Tallinn by train". Toimetaja Mehis Helme. 2013. ISBN 978-9949-9418-1-0 "Vana-Läänemaa ajaloo radadel II" (kaasautor). 2014. ISBN 978-9949-33-685-2 "Õhusõda Eestis 1941-1945". 2014. ISBN 978-9949-512-34-8 "Militaarraudteed Eestis". 2016. ISBN 978-9949-9746-2-7 "Eesti raudteede 100 aastat". 2018. ISBN 9789949603350 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2002 Eesti Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal 2010 Eesti Akadeemilise Sõjaajaloo Seltsi teeneterist
Orkaan Galvestonis

"Orkaan Galvestonis" on King Vidori poolt Ameerika Ühendriikides 1913. aastal loodud tummfilm. Tegemist on King Vidori režissööridebüüdiga. Väidetavalt kasutas Vidor kodulinnas orkaani filmimiseks sigarikarbist valmistatud kaamerat. "The Crowd, 1928". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. mai 2013. Vaadatud 1. septembril 2013.
Surmaleegion

"Surmaleegion" on Tod Browningu poolt Ameerika Ühendriikides 1918. aastal loodud tummfilm. Edith Storey – vürstinna Maria (naiste surmapataljoni võitleja I maailmasõjas) Philo McCullough – kapten Rodney Willard Fred Malatesta – suurvürst Paul Charles K. Gerrard – suurvürst Orlov R.O. Pennell – tsaar Nikolai II Grace Aide – tsaarinna Aleksandra Feodorovna H. L. Swisher – Kerenski Francis Marion – tsareevitš Harry Moody – Makar "New York Times: The Legion of Death". NY Times. Vaadatud 1. september 2013.
Rudimental

Rudimental on briti elektroonilise muusika grupp, kes kuulub plaadifirma Asylum Records alla ning sõltumatu plaadifirma Black Butter. Gruppi kuuluvad produtsendid ja laulusõnade kirjutajad: Piers Agget, Kesi Dryden, Amir Amor (Amir Izadkhah) ja DJ Locksmith (Leon Rolle). Kuulsuse tõi neile singel 'Feel The love", kus kaasa tegi laulja John Newman.