laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nils Ferlin

Nils Johan Einar Ferlin (11. detsember 1898 Karlstad – 21. oktoober 1961 Stockholm) oli rootsi luuletaja ja näitleja. 1908. aastal siirdus perekond Ferlin Filipstadi, kus Nilsi isa asutas oma ajalehe. Karlstadis oli Ferlini isa töötanud nädalalehes Nya Wermlands-Tidningen ja seega oli tal ajakirjanduse vallas kogemusi. Isa suri aga järgmisel aastal ja perekond pidi kolima oma mugavast elukeskkonnast tööstusrajooni, et poeg saaks lõpetada haridustee. Kooli lõputunnistuse sai Ferlin juba 16-aastaselt. Nils Ferlinil oli ka põgus näitlejakarjäär. 17-aastaselt tegi ta kaasa Oscar Wilde'i "Salomés" ja hiljem jätkas näitlemist ühes rändteatrikompaniis. Ferlini satiiriline klounilike võllanaljadega looming ründab võimumehi, tõusikuid ja ameerikalikku elulaadi. Kuigi paljud tema luuletused on melanhoolsed, pole need siiski ilma huumorita. Paljud neist on seatud ka muusikale ja on muutunud muusikatööstuse kaudu populaarseteks lauludeks. Ferlini eluajal müüdi tema luulekogusid üle 300 000 eksemplari. Rootsis on Ferlinile püstitatud mitu ausammast, üks on Filipstadis, teine Karlstadis ja kolmas Stockholmis. Nils Ferlini luulet on inglise keelde tõlkinud Martin S. Allwood, Fred Lane, Thord Fredenholm ja Roger Hinchliffe ning eesti keelde Arno Vihalemm (1911–1991). 1930 "En döddansares visor" (Surnud tantsija laulud) 1933 "Barfotabarn" (Paljasjalgsed lapsed) 1937 "Lars och Lisa i Stockholm" (Lars ja Lisa Stockholmis) 1938 "Goggles" 1944 "Med många kulörta lyktor" (Värvikirevad laternad) 1951 "Kejsarens papegoja" (Imperaatori papagoi) 1957 "Från mitt ekorrhjul" (Minu oravarattalt) 1942 "Adventurer" 1947 "Song of Stockholm" "Kaks ärkliarmeelast– Vana Viha ja Vana Hirmus" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2016. Vaadatud 10. aprillil 2016. Nils Ferlin- IMDb andmebaas. Raadioteater – "Legendaarne Nils Ferlin"
Drybini rajoon

Drybini rajoon on 2. järgu haldusüksus Valgevenes Mahiloŭ oblastis. Rajooni pindala on 767 km². 2015. aasta seisuga elas seal 10 480 inimest. Rajoon moodustati 17. juulil 1924. aastal, ent aastal 1931 see likvideeriti. Rajoon loodi taas 29. detsembril 1989, mil piirkonda asus Tšornobõli katastroofi tõttu massiliselt elama Krasnapołle rajoonist lahkuma sunnitud inimesi. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Černieŭka, Karoŭčyna, Michiejeŭka, Piervamajski ja Rasna külanõukogu. Rajoonikeskuseks on Drybin. Teisi asulaid: Rasna Kamienka Trylesina Kamienskaja Horka Rajooni suurimad jõed on Pronja ja selle lisajõed Vierbaŭka, Basja ning Rasta. Rajooni territoorium asub keskmiselt 190-170 meetri kõrgusel. Rajooni põhjaosa jääb Smolenski-Moskva kõrgustikule. Kõrgeim koht (226 meetrit) jääb Jeśkaŭka külasse Michiejeŭka külanõukogus, madalaim koht asub Pronja orus (147 meetrit). 2009. aasta seisuga olid elanikest 92,83% valgevenelased, 5,68% venelased ja 1,49% oli teistest rahvustest. 72,77% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 26,73% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 42,79% elanikke, vene keelt aga 56,96%. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. aprill 2016. Vaadatud 23. märtsil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://archive.today/20120523225241/belstat.gov.by/homep/ru/perepic/2009/itogi1.php  Drybini rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajoon oblasti täitevkomitee kodulehel (vene keeles) Infot rajooni kohta (vene keeles) Rajooni kaart
Ookeaniplaneet

Ookeaniplaneet ehk veemaailm on hüpoteetiline eksoplaneedi tüüp, mille pind on tervenisti kaetud veega. Teadaolevatest planeetidest on tõenäoliselt veemaailm Päikesesüsteemi-väline planeet Gliese 1214 b. 2003. aastal pakkusid astrofüüsikud Marc Kucher ning Alan Léger välja teooria, kuidas ookeaniplaneedid sünnivad. See on järgmine: planetaarsed taevakehad, mis tekivad tähesüsteemi äärealadel, koosnevad algfaasis massi järgi suures plaanis pooleldi veejääst ning pooleldi kivist. Päikesesüsteemi tekke simulatsioonid on näidanud, et üldiselt planeedid liiguvad tekkimise käigus Päikesele lähemale või sellest kaugemale. Seega on võimalik, et jäine planeet liigub orbiidile, kus jää sulab vedelasse olekusse ning planeet muutub ookeaniplaneediks. Kui planeet on tähele piisavalt lähedal, võib sealne vesi ületada keemistemperatuuri ning muutuda ülekriitiliseks fluidumiks. Isegi jahedamatel ookeaniplaneetidel võib atmosfäär olla tunduvat tihedam kui Maal ning koosneda suures osas veeaurust. See põhjustaks planeedil tugevat kasvuhooneefekti. Väiksematel ookeaniplaneetidel oleks hõredam atmosfäär ning nõrgem gravitatsioon kui suurtel. Seetõttu auruks vesi seal tunduvalt kergemini kui suuremates veemaailmades. Väiksematel planeetidel võiksid nõrgema gravitatsiooni tõttu teoreetiliselt esineda kõrgemad lained kui suurematel. Ookeaniplaneetidel toimub tegevus mitmes ulmeteoses, näiteks: Stanisław Lemi "Solaris" (1961) ja selle põhjal valminud filmid; "Veemaailm" (1995) "Tähtedevaheline" (2014) "Water Worlds and Ocean Planets". Solsation.com. 2013. Vaadatud 07.01.2016. David Charbonneau; Zachory K. Berta; Jonathan Irwin; Christopher J. Burke; et al. (2009). "A super-Earth transiting a nearby low-mass star". Nature 462 (17 December 2009): 891–894. arXiv:0912.3229. Bibcode:2009Natur.462..891C PMID 20016595. Vaadatud 15.12.2009. Kuchner, Seager; Hier-Majumder, M.; Militzer, C. A. (2007). "Mass–radius relationships for solid exoplanets". The Astrophysical Journal 669 (2): 1279–1297.arXiv:0707.2895. Bibcode:2007ApJ...669.1279S Kuchner, Marc (2003). "Volatile-rich Earth-Mass Planets in the Habitable Zone".Astrophysical Journal 596: L105–L108. arXiv:astro-ph/0303186.Bibcode:2003ApJ...596L.105K.  Léger, Alain (2004). "A New Family of Planets ? "Ocean Planets"". Icarus 169(2): 499–504. arXiv:astro-ph/0308324. Bibcode:2004Icar..169..499L. http://www.imdb.com/title/tt0114898/ http://interstellarfilm.wikia.com/wiki/Miller_(planet) Vaadatud 23.03.2016.
Maarja mõis

Maarja mõisa all võidakse mõelda: Maarja-Magdaleena kirikumõisat Tartu-Maarja kirikumõisat Maarja mõisat Järva-Madise kihelkonnas
Lumi (kosmeetika)

Lumi on looduskosmeetika sari, mida toodab Tartu Ülikooli iduettevõte, Märt Miljani ja Helen Hirve loodud biotehnoloogiafirma Perfect Cosmetics OÜ. Suurem osa Lumi sarja toodetest põhineb kanepiseemneõlil, mittenarkootilise tööstuskanepi kasvatamiseks Eestis on loodud sõsarfirma OÜ Perfect Plant. Ettevõte keskendub tõhusatele teaduspõhistele toodetele, mis koosnevad eelkõige looduslikest komponentidest ja on tervisele ohutud. Vältimaks allergiaprobleeme, ei sisalda Lumi näonahale mõeldud tooted ka looduslikke eeterlikke õlisid. Lumi sarja on tunnustanud Eesti Allergialiit. Võimalusel kasutatakse ökosertifikaatidega tooraineid, mis on toodetud tehisväetiste ja taimekaitsevahenditeta. Sarja kuuluvad hooldusvahendid näole, kehale ja kätele, samuti eri nahatüüpidele. Perfect Cosmetics alustas tootmist 2013. aastal Tartus Tiigi tänaval asuvas Tartu Biotehnoloogia Pargis. Nüüdseks on tootmine üle viidud Läänemaale Uuglasse, kus renoveeritud mõisatallis asuvad tootmisruumid, teraapiatuba ja labor ning talli ümber on põllud ravimtaimede kasvatamiseks. Tootearenduses tehakse koostööd Tartu Ülikooli ja Tallinna Tehnikaülikooliga. Tooteid eksporditakse siiani peamiselt Saksamaale, selleks on firmat käendanud riiklik sihtasutus Kredex. Ettevõtet on toetanud ka Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus. Lumi tootesarja tooteid hakati müüma 2013. aasta oktoobris, nüüdseks toimub müük peamiselt e-poe ja kosmeetikapoodide kaudu. Perfect Cosmeticsist on saanud üks Eesti juhtivaid looduskosmeetika tootjaid. Merilyn Merisalu Teadlased aitasid viia looduskosmeetika apteekidesse ja poelettidele ERR/Novaator/UT, 19.03.2016 Vilja Kohler Lumi Tartust puges Hiinaski tundliku naha vahele Postimees, 26. juuni 2015 Merilyn Merisalu. Teadlased aitasid viia looduskosmeetika apteekidesse ja poelettidele ERR/Novaator/UT, 19. märts 2016 Vilja Kohler. Lumi Tartust puges Hiinaski tundliku naha vahele Postimees, 26. juuni 2015 Liis Velsker. Kodumaine kosmeetikatööstus kubiseb uutest tegijatest Postimees, 22. märts 2014
Järeldus (traditsiooniline loogika)

Järeldus (järeldamine) on arutlus, mille käigus ühest või mitmest otsustusest, mida nimetatakse järelduse eeldusteks, saadakse loogika vahenditega uus otsustus (järeldis kitsamas mõttes ehk tuletis).
Kariste

Kariste on/oli mitme Eesti asula nimi: Kariste on paikkond Pärnumaal Tahkuranna vallas Tahkuranna külas Kariste on küla Põlvamaal Kanepi vallas Kariste oli küla Viljandimaal Halliste kihelkonnas Päigiste küla lähedal Kariste oli küla Viljandimaal Halliste kihelkonnas Uue-Kariste küla lähedal Kariste järv Kariste mõis Uue-Kariste Uue-Kariste vald Vana-Kariste vald "Looduskaitseväärtuse kaotanud üksikobjektid arvati kaitse alt välja". Keskkonnaministeerium. 5. jaanuar 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2018.
Melissa Horn

Astrid Melissa Edwarda Horn Weitzberg (sündinud 8. aprillil 1987), tuntud kui Melissa Horn, on rootsi muusik. Ta on laulja Maritza Horni tütar. Ta sündis Maritza Horni (sündinud 1951) ja praeguse anestesioloogiaprofessori Edvard Terrence Weitzbergi (sündinud 1955) peres Södermalmis. Tal on viis venda. Vanemad ostsid talle kitarri, kui ta sai 16, ning varsti pärast seda kirjutas ta oma esimese laulu. Ta võttis laulutunde, leidis produtsendi ja sai plaadilepingu veel enne keskkooli lõpetamist. 2010. aasta aprillis rajas ta firma Edward AB. Melissa Horni debüütalbum "Långa nätter" ilmus 30. aprillil 2008. Sellele järgnes "Säg ingenting till mig" 14. oktoobril 2009, mis tõi talle suure publiku ja Grammy nominatsioonid. Kolmas album "Innan jag kände dig" ilmus 16. septembril 2011 ja püsis esimeste nädalate jooksul Rootsi edetabelite tipus. Plaadiesitlusturnee toimus Rootsis, Norras ja Taanis. Album "Om du vill vara med mig" tuli välja 2. oktoobril 2013 ja viies album "Jag går nu" ilmus 27. novembril 2015. Kõik laulud on rootsi keeles. Horn laulis laulu "Kungsholmens hamn" 2011. aasta Norra terrorirünnakute ohvrite mälestustseremoonial. "Swedish Charts > Melissa Horn". swedishcharts.com. Vaadatud 23.09.2011. "VG-lista - Melissa Horn". "Danish Charts > Melissa Horn". danishcharts.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2015. Vaadatud 23. märtsil 2016. http://www.melissahorn.se/shop/ http://www.melissahorn.se/2015/11/20/en-vecka-kvar/ Koduleht Melissa Horn Myspace'is Melissa Horn YouTube'is Intervjuu Melissa Horniga
Asu

Asu võib tähendada järgmist: Asu oli küla Valgamaal Hummuli vallas Asu on Asuküla nimevariant ... Asu mõis Leevijõe Asu järv Taagepera Asu järv
Haansalu

Haansalu oli küla Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Küla lähedal asub Viru-Kabala küla. Haansalu mõis Haansalu vald
Hardu

Hardu oli küla Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. Tänapäeval on endisaegse küla kohal Vidruka küla. Hardu mõis Hardu peakraav Hardu tamm Hardu vald Ardu
Härmamäe

Härmamäe (ka Hermamäe) oli küla Virumaal Vaivara kihelkonnas. Tänapäeval on endisaegse küla kohal Soldina küla. Härmamäe mõis Härmamäe vald
Kambi

Kambi võib tähendada järgmist: Kambi on Lääne-Virumaa Liivaküla endine nimi. Kambi on Leningradi oblasti Skamja küla eestipärane nimi. ... Kambi mõis Kambi oja Kambi vald
Inju-Aru mõis

Inju-Aru mõis (saksa keeles Arrohof) oli poolmõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal. Mõis rajati 1848 Inju mõisast eraldatud alast. Inju-Aru mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.03.2016) Inju-Aru mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Immersoo mõis

Immersoo mõis (saksa keeles Immesso) oli Kulina mõis karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Aruküla küla lähedal Vinni vallas Lääne-Virumaal. Immersoo mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.03.2016) Immersoo krjms, www.eki.ee Immersoo mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Karila mõis

Karila mõis (saksa keeles Karlshof) oli Roela mõisa karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Puka küla lähedal Vinni vallas Lääne-Virumaal. Karila mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.03.2016) Karila krjms, www.eki.ee Karila mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Männikvälja mõis

Männikvälja mõis (saksa keeles Männikowälja) oli Põlula mõis karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Männikvälja küla lähedal Vinni vallas Lääne-Virumaal. Männikvälja mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.03.2016) Männikvälja krjms, www.eki.ee Männikvälja mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Põlula-Uuemõisa mõis

Põlula-Uuemõisa mõis (saksa keeles Neu-Poll) oli Põlula mõisa karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal. Põlula-Uuemõisa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.03.2016) Põlula-Uuemõisa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Rasivere mõis

Rasivere mõis (saksa keeles Rassiwer) oli Roela mõisa karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal. Rasivere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.03.2016) Rasivere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Rosentali mõis

Rosentali mõis (saksa keeles Rosenthal) oli Roela mõisa kõrvalmõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal. Rosentali mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.03.2016) Rosentali mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Rosentali mõis (Viru-Jaagupi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis , 59° 11′ 27″ N, 26° 38′ 42″ E
Vana-Aru mõis

Vana-Aru mõis, ka Vana-Aru karjamõis, Kulina Vana-Aru karjamõis (saksa keeles Alt-Arro, Marienhof) oli Kulina mõis karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal. Vana-Aru mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.03.2016) Vana-Aru mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Võhu mõis

Võhu mõis (saksa keeles Wöhho) oli Küti mõisa karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Võhu küla lähedal Vinni vallas Lääne-Virumaal. Võhu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.03.2016) Võhu krjms, www.eki.ee Võhu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Puka mõis (Viru-Jaagupi)

Puka mõis (saksa keeles Pucka) oli Kulina mõis karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Kulina küla lähedal Vinni vallas Lääne-Virumaal. Puka mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.03.2016) Puka krjms, www.eki.ee Puka mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Roosna mõis (Viru-Jaagupi)

Roosna mõis (saksa keeles Rosna) oli Rägavere mõisa karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal. Roosna mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.03.2016) Roosna mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Uuemõisa mõis (Viru-Jaagupi)

Uuemõisa mõis (saksa keeles Neuhof) oli Kulina mõisa karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Aruküla küla lähedal Vinni vallas Lääne-Virumaal. Uuemõisa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.03.2016) Uuemõisa krjms, www.eki.ee Uuemõisa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Trapetsvalem

Trapetsvalem ehk kvadratuurvalem on seos määratud integraali lähendamiseks . Määratud integraal lähendatav trapetsi pindalast ∫ a b f ( x ) d x ≈ ( b − a ) [ f ( a ) + f ( b ) 2 ] . {\displaystyle \int _{a}^{b}f(x)\,dx\approx (b-a)\left[{\frac {f(a)+f(b)}{2}}\right].} Integraal koosneb T ( n ) ( f ) {\displaystyle T^{(n)}(f)} ja E ( n ) ( f ) {\displaystyle E^{(n)}(f)} summast J ( f ) = ∫ a b f ( x ) d x = T ( n ) ( f ) + E ( n ) ( f ) . {\displaystyle J(f)=\int _{a}^{b}f(x)\,\mathrm {d} x=T^{(n)}(f)+E^{(n)}(f).} Summeeritud trapetsvalem on kujul T ( n ) ( f ) = h ( 1 2 f ( a ) + 1 2 f ( b ) + ∑ i = 1 n − 1 f ( a + i h ) ) {\displaystyle T^{(n)}(f)=h\left({\frac {1}{2}}f(a)+{\frac {1}{2}}f(b)+\sum _{i=1}^{n-1}f(a+ih)\right)} kus h = b − a n {\displaystyle h={\frac {b-a}{n}}} ja n {\displaystyle n} on andmepunktide koguarv vahemikus a . . . b {\displaystyle a...b} . Ülo Kaasik. Matemaatikaleksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 1992, lk 252.
Tukajevi rajoon

Tukajevi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Naberežnõje Tšelnõ. Rajoonis on 23 külaasundust. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 39 731. 2010. aasta seisuga olid elanikest 71,07% tatarlased, 24,26% venelased ja 1,48% tšuvašid. Q126684906  Tukajevi rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tukajevi rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Kodasoo vald

Kodasoo vald (saksa keeles Kotzum) oli vald Harjumaal Kuusalu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja seejärel liideti see 1891 Jõelähtme vallaga. 1917. aastal eraldati Jõelähtme vallast Kodasoo kogukond ja Saunja küla ja nendest moodustati uuesti Kodasoo (Kodasu) vald. Valla alal asus Kodasoo mõis. Vallamaja asus Kodasoo külas. Kodasoo vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.03.2016) Vabariigi Valitsuse otsus 25. märtsist 1927 a. Politseiasutuste kujundamise määruse § 19 põhjal kinnitada ajutiselt, arvates 1. aprillist 1927 a., politseikomissaride ja politseiabikomissaride tegevuspiirkonnad (jaoskonnad), Riigi Teataja, nr. 33, 7 aprill 1927 Maa-ameti kaardirakendused Kodasoo vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Hõbeda vald

Hõbeda vald (saksa keeles Hoebbet) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja seejärel liideti see 1893 Aaspere vallaga. 17. oktoobril 1866 liideti Hõbeda vallaga Vatku vald, ent 27. oktoobril 1866 liitmisotsus tühistati. Valla alal asus Hõbeda mõis. Hõbeda vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.03.2016) Hõbeda vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Pada vald

Pada vald (saksa keeles Paddas) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1939 Vallamaja asus Kabala külas. 1891. aastal liideti Pada vallaga Samma, Ulvi ja Varudi vald. 1939. aasta vallareformiga läksid Pada valla Uljaste, Nüri, Vana-Sonda, Päsula ja Puisma külade, Ilmaste ja Satsu asunduste ning Sonda aleviku maa-alad uue Erra valla koosseisu; Toomika, Võrkla, Metsavälja, Aru, Pada, Varudi ja Kassamäe külade, Pada, Samma ja Varudi asunduste ning Varudi asunduse talude lahus-heinamaatükkide maa-alad Mahu valla koosseisu; Urtja, Põdri ja Haansalu külade, Aaria ja Kabala asunduste, Prüningi ja Lilleoru talude maa-alad ning raudteemajade piirkond Rägavere valla koosseisu; Varudi-Altküla ja Varudi-Vanaküla maa-alad Sõmeru valla koosseisu. Pada vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.03.2016) Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Pada vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Aabrami

Aabrami on paikkond Ida-Virumaal Narva-Jõesuu linnas Soldina külas. Eesti esimesel iseseisvusajal oli see üks Vaivara kihelkonna külasid. KNAB (vaadatud 24.03.2016)
Kaste küla

Kaste (ka Kasteküla[viide?]) oli küla Tartumaal Äksi kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tartu maakonnas Tabivere vallas Voldi küla kohal. Küla on mainitud 16. sajandil (Kastiküll).[viide?] KNAB (vaadatud 24.03.2016)
Poldark

"Poldark" on Suurbritannia draamasari, mille tegevus toimub peamiselt Cornwallis. Seda näitas esmakordselt telekanal BBC One 8. märtsil 2015. Kaheksaosaline seriaal (Ameerika Ühendriikides seitsmeosaline) põhineb Winston Grahami 12 raamatust koosneva romaanisarja "Poldark" kahel esimesel raamatul. 8. aprillil 2015 teatas BBC, et sarjale lisandub teine hooaeg. Winston Grahami romaanisarja "Poldark" nelja esimese raamatu põhjal on varem loodud samanimeline seriaal "Poldark", mis oli BBC One'i eetris aastail 1975–1977. Sari oli esimest korda ETV eetris alates 12. märtsist 2016 kaheksa nädala vältel. Hiljem on ETV sarja näidanud ka 2018. ja 2019. aastal. Poldark Season 1. PBS. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. november 2016. Vaadatud 24. märtsil 2016. "BBC One scores record-breaking Q1 performance in 2015 and announces recommission of Poldark". BBC Media centre. 8. aprill 2015. Vaadatud 12. aprill 2015. Ensor, Josie (9. mai 2013). "BBC to challenge Downton with Poldark remake". The Daily Telegraph. Vaadatud 3. aprill 2014. "Poldark - romantiline Briti ajastudraama". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. mai 2016. Vaadatud 25. märtsil 2016. Sarjast ETV-s
Kaali (Karksi)

Kaali oli küla Viljandimaal Karksi kihelkonnas, hiljem nii Karksi vallas kui ka Polli külanõukogus. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulusid küla alad Karksi valda. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb küla ala Viljandimaale Mulgi valda Oti küla alale. Küla kaotati 1977. Küla kirdepiiril voolab Kõpu jõgi. Kaali karjamõis
Jugumõtsa

Jugumõtsa (ka Jugumetsa) on paikkond Võrumaal Rõuge vallas Jugu külas. Enne 1997. aastat oli Jugumõtsa küla staatuses. KNAB (vaadatud 24.03.2016)
Jakobi

Jakobi võib tähendada järgmist: Jakobi on paikkond Põlva maakonnas Valgjärve vallas; varem küla. Jakobi on Jaagupi küla nimevariant. Jakobi on endise Jakapi küla nimevariant. Jakobi alevik on tänapäeval Pärnu-Jaagupi alev Jakobi on perekonnanimi Jakobi kirik Jakobi mõis Jakobi mägi Jakobi tänav Jakob
Robert Fico valitsus

Robert Fico on olnud kolme Slovakkia valitsuse juht: Robert Fico esimene valitsus (2006–2010) Robert Fico teine valitsus (2012–2016) Robert Fico kolmas valitsus (2016–)
Veenuse vöö

Veenuse vöö on optikanähtus, mida võib näha teatud ajavahemiku jooksul enne päikesetõusu ja pärast päikeseloojangut. Tegu on roosakalt kumava ribaga taevas, mis ulatub umbkaudu 10–20° horisondist ülespoole. Veenuse vöö tekib, kuna peened tolmuosakesed kõrgel atmosfääris hajutavad murdunud päikesevalgust. Tihti on Veenuse vöö eraldatud horisondist tumeda ribaga, mida nimetatakse Maa varjuks. Veenuse vöö heleroosa värvus tuleneb loojuvalt või tõusvalt Päikeselt pärit punaka valguse hajumisest. Veenuse vööga väga sarnast efekti võib näha täieliku päikesevarjutuse ajal. Sodiaagivalgus, mida põhjustab päikesevalguse peegeldumine planeetidevaheliselt udult Päikesesüsteemis, on samuti sarnane nähtus. Täiskuu paistab läbi Veenuse vöö Linzis Austrias Veenuse vöö nähtuna 13 km kõrguselt Kuu nähtuna läbi Veenuse vöö Veenuse vöö Seattle's Ameerika Ühendriikides Sinine tund "ALMA and Chajnantor at Twilight". ESO Picture of the Week. Vaadatud 18.01.2014.