laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Loovustehnika

Loovustehnika on meetod loovuse ergutamiseks ja uute ideede sihipäraseks esilekutsumiseks, et leida visioon või lahendada probleem. Loovustehnika etapid on järgmised: probleemi defineerimine – probleemi analüüs, redefineerimine ja muud vahendid probleemi selgeks määratlemiseks; ideede genereerimine – divergentsete protsesside käivitamine ideede loomise eesmärgil; ideede valik ja hindamine – konvergentsete protsesside käivitamine ideede hulga vähendamise ja realistlike lahenduste leidmise eesmärgil. Ideede genereerimise tehnikaid on palju ja sageli on eri nimetuste all esinevad võtted tegelikult ühe ja sama sisuga. Pole mingit kindlat reeglit selle kohta, kuidas, millises järjekorras ja millise probleemi lahendamiseks teatud tehnikat tuleb rakendada. Siinkohal on oluline roll moderaatoril, kes peab otsustema tehnikate valiku ja rakendamise järjekorra. Kõige kindlam reegel teadasaamiseks, mis töötab ja mis mitte, on proovimine. Moderaatori kohustuseks on valida sobivad tehnikad ja määrata nende kasutamise järjekord. Enne loovate probleemilahendustega tegelema hakkamist tuleb meeskonnaliikmed tegevuseks ette valmistada. Selleks võib rakendada lihtsamaid või keerukamaid "jäälõhkumisülesandeid". Oluline on panna inimesed rääkima ja sisse elama. Siin võiks rõhku panna n-ö parema ajupoolkera aktiveerimisele, et soodustada divergentset mõtlemist – need meeskonnad, kes oskavad naerda ja nalja teha, on ideede genereerimiseks paremini ette valmistatud. Superkangelase meetod – laena tegijatelt nende mõtteviisi ehk kujutle end superkangelase rolli. Kasutuses näiteks Testlios Sunnitud seosed – loo uusi seoseid teineteisest erinevate asjade/sündmuste vahel. Tagurpidi mõtterünnak – genereeri ideid, kuidas seda probleemi kindlasti ei saaks lahendada ning pööra need lahendused ümber. Eksperimenteerimine ja mängimine – mängi ja eksperimenteeri, et läbi tegevuse leida ideid lahendustes. Lugude vestmine – pane kujutlusvõime tööle ning hakka lugusid improviseerima – vaata, kuhu need sind viivad. Meeskondlik lahendusrännak – mine kontorist välja, et ideid koguda loovus loovustehnikate loend Kallas, E. (2015). Loovustehnikad. 99 viisi ideede leidmiseks. Tartu: Ecoprint AS. Lk 40. "Valkiainen Konsultatsioonid OÜ". Loovustehnikatest Victory Trainings OÜ kodulehel
Eesti Suursaatkond Canberras

Eesti Suursaatkond Canberras on Austraalias Canberras asuv Eesti suursaatkond. Hoonet kasutab ka Soome Suursaatkond Canberras. Suursaatkond avati veebruaris 2015. Alates 2024. aastast on suursaadik Jaan Reinhold. Suursaadik oli alates 2019. aastast kuni 2024. aastani Kersti Eesmaa. http://vm.ee/et/riigid/austraalia?display=relations (vaadatud 25.10.2017) "president.ee". president.ee. Vaadatud 1. augustil 2024. https://www.err.ee/939832/president-nimetas-uued-suursaadikud Suursaatkonna koduleht
Tervis

Tervis on täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisund, mitte ainult haiguse või nõtruse puudumine (Maailma Terviseorganisatsiooni definitsioon aastast 1946). vaimne tervis WHO definition of Health
Eesti Suursaatkond Prahas

Eesti Suursaatkond Prahas on Tšehhis Prahas asuv Eesti suursaatkond. Suursaatkond avati augustis 1997. https://web.archive.org/web/20171110152303/http://vm.ee/et/riigid/tsehhi?display=relations (vaadatud 25.10.2017) Suursaatkonna koduleht
Hollandi Suursaatkond Tallinnas

Hollandi Suursaatkond Tallinnas on Tallinnas aadressil Maakri 30, korrusel 23 asuv Hollandi suursaatkond. Varem asus Hollandi Suursaatkond Tallinnas Rahukohtu tänav 4. Suursaatkonna endine hoone on arvele võetud kultuurimälestisena. Saatkonnas resideerib Hollandi suursaadik Eestis, kelleks on alates 2020. aastast Özlem Canel. 3014 Elamu Rahukohtu 4 hooviansambliga, 17.-20.saj. kultuurimälestiste riiklikus registris Özlem Canel, Ambassador
Leedu Suursaatkond Tallinnas

Leedu Suursaatkond Tallinnas on Tallinnas aadressil Uus tänav 15 asuv Leedu suursaatkond. Suursaatkonna hoone on arvele võetud kultuurimälestisena. Aastast 2017 on Leedu suursaadik Eestis Giedrius Apuokas. Enne teist maailmasõda asus Leedu saatkond Tallinnas aadressidel Kiriku tänav 6 ja Valli tänav 4. http://vm.ee/et/riigid/leedu?display=relations (vaadatud 25.10.2017) Aadressraamatud > Eesti aadress-raamat 1938-1939 = Directory for Estonia 1938-1939 = Adressbuch für Estland 1938-1939 = Адресный указатель Эстонии 1938-1939. Välisriikide esindajad Eestis, lk 110–113 Suursaatkonna koduleht
Bahreini lauljate loend

Salem Allan Ali Bahar Ala Ghawas Hind Mamta Mohandas Khaled El Sheikh Salim Rashid Suri
Poola Suursaatkond Tallinnas

Poola Suursaatkond Tallinnas (Poola keel: Ambasada Rzeczypospolitej Polskiej w Tallinnie) on Tallinnas aadressil Suur-Karja tänav 1 asuv Poola suursaatkond. Suursaatkonna hoone on arvele võetud kultuurimälestisena. Suursaatkond avati augustis 1993. Enne teist maailmasõda asus Poola saatkond Tallinnas Kohtu tänav 10. https://web.archive.org/web/20171025024903/http://vm.ee/et/riigid/poola?display=relations (vaadatud 25.10.2017) Aadressraamatud > Eesti aadress-raamat 1938-1939 = Directory for Estonia 1938-1939 = Adressbuch für Estland 1938-1939 = Адресный указатель Эстонии 1938-1939. Välisriikide esindajad Eestis, lk 110–113 Suursaatkonna koduleht
Saksamaa Suursaatkond Tallinnas

Saksamaa Suursaatkond Tallinnas on Tallinnas aadressil Toom-Kuninga 11 asuv Saksamaa suursaatkond. 2019. aastast on Saksamaa suursaadik Eestis Christiane Hohmann. 2015–2019 oli suursaadik Christoph Eichhorn. Enne Teist maailmasõda asus Saksa saatkond Tallinnas samuti Toomkuninga 11 (algses) hoones. http://vm.ee/et/riigid/saksamaa?display=relations (vaadatud 25.10.2017) Aadressraamatud > Eesti aadress-raamat 1938-1939 = Directory for Estonia 1938-1939 = Adressbuch für Estland 1938-1939 = Адресный указатель Эстонии 1938-1939. Välisriikide esindajad Eestis, lk 110–113 Suursaatkonna koduleht
Iraagi lauljate loend

Farida Mohammad Ali Esraa Alaseel Seta Hagopian Shatha Hassoun Affifa Iskandar Amal Khudhair Rahma Mezher Aida Nadeem Salima Pasha Sahar Taha Rida Al Abdullah Nasr Albahar Ghassan Alshami Nazem al-Ghazali Hatem Al Iraqi Simor Jalal Ilham al-Madfai Majid al-Muhandis Evan Naji Namir Oras Sattar Qahtan al-Attar Hussam Al-Rassam Kathem Al-Saher Saif Nabel Haitham Yousif Zaid Al Habib
Djibouti lauljate loend

Siin loetletakse Djibouti lauljaid. Abdallah Lee Xabiiba Cabdilaahi Fadumo Ahmed Dhimbiil Mohamed Ali Fourchette Nima Djama Shay Lia Abdo Xamar Qoodh Said Xamar Qoodh Aden Farah Samatar
Ísafjörður

Ísafjörður (islandi keeles 'jääfjord') on linn Islandil, Vestfirðiri piirkonna ja Ísafjarðarbæri valla halduskeskus ja suurim linn. Ta asub Skutulsfjörduri fjordi ääres, mis on osa suuremast Isafjarðardjúpi fjordist. Kõige tähtsam transpordikeskus linnas on sadam. Sadama kaudu on linnal parvlaevaühendus naaberasulatega ja aeg-ajalt saabub sadamasse reisilaevu turistidega. Maantee abil on linn ühendatud 15 km kaugusel loodesse jääva Bolungarvíkiga ja Súðavíkiga idas. 1996 valminud üherealine Vestfirðiri tunnel viib Flateyri ja Suðureyri juurde, samuti valla lõunaossa. Ísafjörðuril on lennujaam, kust toimuvad korrapärased lennud Reykjavíkki. Ísafjörðuri elanike peamine tegevusala on kalapüük ning ta on üks Islandi suurimaid kalanduskeskusi. Alates 1980. aastatest, mil kalanduses algas poliitiliste piirangute ja kalavarude vähenemise tõttu allakäik, on linna elanike arv järjekindlalt vähenenud. Hoolimata väikesest elanike arvust näeb Ísafjörður linnalik välja. Linnas on haigla, kultuurikeskus, muusikakool, kunstigalerii ja raamatukogu. Ísafjörðurist on pärit Islandi president aastatel 1996–2016 Ólafur Ragnar Grímsson. Landnámabóki (Islandi asustamise raamatu) järgi rajas esimese asula Skutulsfjörduri rannale Helgi Magri Hrólfsson 9. sajandil. 16. sajandil sai Ísafjörður väliskaubanduse sihtpunktiks. Sel ajal olid linnas tavalised nõiaprotsessid ning hulk inimesi pagendati linnast Hornstrandiri poolsaarele, kus praegu asub rahvuspark. 1786 moodustati linna ümber vald. Kohalikus vabaõhumuuseumis säilitatakse Islandi vanimat maja, mis ehitati 1734. Tollest sajandist on säilinud veel kolm puumaja. Peamiselt ehitasid need välismaised kaupmehed.
Eesti Suursaatkond Pariisis

Eesti Vabariigi Suursaatkond Pariisis on Prantsusmaa pealinnas Pariisis asuv Eesti suursaatkond. Saatkonnas tegutseb Eesti suursaadik Prantsusmaal, kes 2021. aastast on Lembit Uibo. Eestil on Pariisis küllaltki arvestatava suurusega saatkond, kus töötab ka Kaitseministeeriumi esindaja. Esimene Eesti esindaja Karl Robert Pusta nimetati Pariisi 1918. aasta veebruaris, tegutsemisloa sai ta sama aasta mais. Pärast de jure tunnustamist sai temast esimene Eesti saadik Prantsusmaal. Eesti saatkond asus kuni 1936. aastani Pariisis üürikorterites, kolmekorruselises majas Rue de Magellan’il Place de l'Étoile ja Avenue des Champs-Élysées' lähedal. Hoone asus heas rajoonis, erinevate riigiasutuste läheduses. Lisaks saadikukohale loodi saatkondades 1922. aastal juurde diplomaatiliste sekretäride ja 1923. aastal atašeede ametikoht. Sellele lisaks olid saatkonna juures 1920. aastatel loodud ametikohad prantslasest abiliste – erasekretäri ja masinakirjutaja – jaoks. 1936. aastal ostis saadik Otto Strandman Eesti Vabariigi nimel Pariisis maja aadressil 4 rue Général-Appert, millest sai Eesti uus saatkond. Neljakorruseline linnapalee asus saatkondade piirkonnas. Lapsena seal elanud Lennart Meri on saatkonna hoonet kirjeldanud kui oma aja kauneimat. Saatkond likvideeriti 1940. aastal, kui Nõukogude Liit Eesti okupeeris. Nõukogude okuptsiooni Eestis Prantsusmaa ametlikult ei tunnustanud, aga andis Eesti saatkonna üle Nõukogu Liidule. Pärast Eesti iseseisvuse taastamist taasavati Eesti saatkond Pariisis 6. detsembril 1991. 2005. aastal ostis suursaadik Andres Talvik Pariisi Eesti Vabariigi nimel uue saatkonnahoone aadressil 17 rue de la Baume. Hoone renoveeriti ja avati 13. veebruaril 2007. "Prantsusmaa". Eesti Välisministeerium. Vaadatud 11. augustil 2024. Dijev, Anton (2015). "PRANTSUSMAA JA EESTI SUHTED 1991-2014: ERINEVAD ASPEKTID JA TULEVIKUVÄLJAVAATE". TalTech: 10. "Prantsusmaa 26.01.1921". Eesti Välisministeerium. 2. august 2022. Vaadatud 11. augustil 2024. Moorlat, Raivo; Neuimina, Anastassia; Salsa, Riia; Linnas, Kadri; Miller, Rasmus; Vilbiks, Heini; Ŝeffer, Susann (2021). "Eesti ja Prantsusmaa diplomaatilised suhted 100". Eesti Suursaatkond Pariisis. Rätsep, Karol (2015). "Eesti Vabariigi Pariisi saatkonna roll Eesti ja Prantsusmaa majandussuhte arendamisel aastatel 1921–1931". Tartu Ülikool. Tartu. Suursaatkonna koduleht
Eesti Suursaatkond Budapestis

Eesti Suursaatkond Budapestis on Ungaris Budapestis asuv Eesti suursaatkond. Suursaatkond avati 1999, suleti 2014 ja taasavati 2018. Eesti suursaadik Ungaris on alates oktoobrist 2018 Kristi Karelsohn. https://web.archive.org/web/20190331181457/https://vm.ee/et/riigid/Ungari?display=relations (vaadatud 25.10.2017) https://budapest.mfa.ee/et/diplomaatiliste-suhete-ajalugu/ Saatkonna koduleht
Kuveidi lauljate loend

Nawal El Kuwaitia Emma Shah Shemayel Ahmad Johar Humood AlKhudher Mutref al Mutref Abdallah Al Rowaished Bashar al-Shatti
Araabia Ühendemiraatide lauljate loend

Ahlam Layla Kaylif Ruwaida al-Mahrouqi Deepa Miriam Hamdan Al Abri Ahmed Bukhatir Mehad Hamad Hussain Al Jassmi
Jordaania lauljate loend

Diana Karazon Rania Kurdi Ayah Marar Mai Selim Farah Siraj Samira Tewfik
Ivan Šiškin

Ivan Ivanovitš Šiškin (vene Иван Иванович Шишкин; 25. jaanuar (vkj. 13. jaanuar) 1832 Jelabuga, Vjatka kubermang – 20. märts (vkj. 8. märts) 1898 Peterburi) oli vene maalikunstnik ja graafik. Ta oli peredvižnikute ühingu liige. Ivan Šiškin sündis kaupmehe peres Vjatka kubermangus Jelabuga linnas, mis praegu jääb Tatarstani. 12-aastaselt astus ta Kaasani gümnaasiumi, ent 5. klassis jättis ta selle pooleli. 1852–1856 õppis ta Moskva Maali-, Raid- ja Ehituskunstikoolis ja 1856–1860 Peterburi Kunstide Akadeemias. Ta ei rahuldunud maalimisega akadeemia seinte vahel, vaid töötas sageli väljas, maalides natuurist. Õpingute jooksul anti talle kaks väikest hõbemedalit (klassikalise joonistuse ja Peterburi vaate eest 1857), suur hõbemedal (Valamo vaate eest 1858), väike kuldmedal (Peterburi-lähedaste maastike eest 1859) ja suur kuldmedal (kahe vaate eest Valamole 1860). Suure kuldmedaliga kaasnes stipendium õpinguteks välismaal. Ta sõitis 1861 Münchenisse ja 1863 Zürichisse, õppides peamiselt loomi natuurist maalima. Sealt tegi ta reise Genfi ja Düsseldorfi. Tellimustöö "Vaade Düsseldorfi lähedal" tõi talle akadeemiku tiitli. Sel ajal tegi ta ka palju sulejoonistusi. Aastal 1866, kui stipendium lõppes, naasis ta Peterburi. Viiel järgmisel aastal oli ta Peterburi Kunstide Akadeemia liige. Peaaegu igal aastal rändas ta mööda Venemaad, et loodust maalida. Pärast peredvižnikute ühingu moodustamist hakkas ta nende näitustel esinema, esialgu sulejoonistustega. Aastast 1870 kuni surmani tegeles ta peamiselt graafikaga. Aastal 1873 andis akadeemia talle professori tiitli pildi "Metsatihnik" eest. Utria pankrannikul (1888) Utria pankrannikul (1888) Utria pankrannikul (1889) Mere rannikul (1889-1890) Meriküla maastik (1894) Mänd. Meriküla (1894) "Metsakaugused" Ivan Šiškini teosed (360), biograafia ja 2 artiklit (vene keeles) saidil Artpoisk.info
Eesti-Türgi suhted

Eesti-Türgi suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Türgi vahel. Türgi tunnustas Eesti Vabariiki 23. jaanuaril 1924. Türgi pole kunagi tunnustanud Eesti annekteerimist Nõukogude Liidu koosseisu. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 23. oktoobril 1991. 2001 avati Türgi Suursaatkond Tallinnas. 2001 avati Eesti Suursaatkond Ankaras. Välisministeerium, Türgi(vaadatud 29. märts 2019) T.C. Dışişleri Bakanlığı, Türkiye-Estonya Siyasi İlişkileri (vaadatud 29. märts 2019)
Eesti-Hispaania suhted

Eesti-Hispaania suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Hispaania vahel. Hispaania tunnustas Eesti Vabariiki 25. märtsil 1921. Eesti esindaja Hispaanias Villibald Raud oli ametis kuni 1979. aastani. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 10. septembril 1991. 1997 avati Eesti Suursaatkond Madridis. 2004 avati Hispaania Suursaatkond Tallinnas. Hispaania eestlased https://web.archive.org/web/20171026002712/http://vm.ee/et/riigid/hispaania?display=relations (vaadatud 24.10.2017)
Eesti-Aserbaidžaani suhted

Eesti-Aserbaidžaani suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Aserbaidžaani vahel. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 20. aprillil 1992 2010 avati Aserbaidžaani Suursaatkond Tallinnas. https://web.archive.org/web/20171110152650/http://vm.ee/et/riigid/aserbaidzaan?display=relations (vaadatud 24.10.2017)
Mali riigipeade loend

Mali riigipeade loend sisaldab riigi presidente alates riigi iseseisvumisest aastal 1960. World Statesmen - Mali
Vestfirðir

Vestfirðir ('läänefjordid') on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Islandi loodeosas. Suurem osa piirkonnast asub Vestfirðiri poolsaarel, mida ülejäänud Islandiga ühendab 10 kilomeetri laiune maakitsus Gilsfjörðuri ja Bitrufjörðuri fjordi vahel. Vestfirðir on mägine. Rannajoont liigendavad arvukad fjordid. Suurim linn on Ísafjörður, mis on piirkonna halduskeskus ning ühtlasi ärikeskus ja liiklussõlm. 2022. aasta alguse seisuga elas seal 7205 inimest, millega see oli kõige väiksema rahvaarvuga piirkond Islandil. https://px.hagstofa.is/pxen/pxweb/en/Ibuar/Ibuar__mannfjoldi__2_byggdir__sveitarfelog/MAN02001.px/?rxid=2706e15c-ae8b-4bcc-ba86-44eec403768b Population by municipality, age and sex 1998-2022 - Division into municipalites Koduleht
Eesti-Bulgaaria suhted

Eesti-Bulgaaria suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Bulgaaria vahel. Bulgaaria tunnustas Eesti Vabariiki 20. mail 1922. Bulgaaria taastunnustas Eesti Vabariiki 26. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 10. septembril 1991. 2006-2012 tegutses Eesti Suursaatkond Sofias. 2008-2011 tegutses Bulgaaria Suursaatkond Tallinnas. Bulgaaria. Välisministeerium, vaadatud 24.10.2017.
Eesti-Kosovo suhted

Eesti-Kosovo suhted on bilateraalsed suhted Eesti ja Kosovo vahel. Eesti tunnustas Kosovo iseseisvust 21. veebruaril 2008. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted sõlmiti 24. aprillil 2008 Tallinnas. Eesti suursaadik Kosovos resideerib Viinis. https://web.archive.org/web/20171025140823/http://vm.ee/et/riigid/kosovo?display=relations (vaadatud 24.10.2017)
Eesti-Kreeka suhted

Eesti-Kreeka suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Kreeka vahel. Kreeka tunnustas Eesti Vabariiki 19. mail 1922. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 2. oktoobril 1991. Aastast 1997 tegutseb Eesti Suursaatkond Ateenas. Aastast 2005 tegutseb Kreeka Suursaatkond Tallinnas. 2013. aastast on Eesti suursaadik Kreekas Margus Rava. Kreeka eestlased https://web.archive.org/web/20171025135309/http://vm.ee/et/riigid/kreeka?display=relations (vaadatud 24.10.2017)
Somaalia lauljate loend

Hibo Nura Mohamed Sulayman Tubeec Saado Ali Warsame Saba Anglana Guduuda 'Arwo Magool Maryam Mursal Khadija Qalanjo
Nohipalo matkarada

Nohipalo õpperada on 3 km pikkune matkarada, mis asub Põlva maakonnas Räpina vallas Nohipalo külas.
Piusa matkarada

Piusa matkarada asub Võrumaal Piusa koobastiku looduskaitsealal. "Piusa matkarada 1,4 km". Vaadatud 25.10.2017.
Elistvere õpperada

Elistvere õpperada on Elistvere külas Tartu maakonnas Tartu vallas asuv õpperada. Rada on edasi-tagasi 2 km pikk, lähtub Elistvere loomapargist. Elustikukooslused järve ääres, linnurikas Elistvere järv. RMK. "Loodusega koos". Vaadatud 25. oktoober 2017.
Taevaskodade matkarada

Taevaskodade matkarada on Põlva maakonnas Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal asuv matkarada. Ringikujulise matkaraja pikkus on 3 kilomeetrit. Matkaraja alguses on infostend raja ja puhkeala kaardiga ning rada tähistavad teeviidad. See võtab aega umbes poolteist tundi ja sobib ka lastega peredele. Rada on ratastooliga liigeldav kuni Väikese Taevaskojani (edasi-tagasi umbes kaks kilomeetrit). Suur Taevaskoda, Väike Taevaskoda, Emaläte, Neitsikoobas, Salakuulajakivi, Savimägi, Ahja jõgi. Puhka Eestis. "Puhka Eestis ametlik turismiinfo". Vaadatud 25.10.2017. RMK. "Loodusega koos koduleht". Vaadatud 25.10.2017. Eesti Loodus. "Eesti Looduse koduleht". Vaadatud 25.10.2017.
Tiksoja matkarajad

Tiksoja matkarajad on Tartu maakonnas asuvad 1 ja 2 kilomeetri pikkused ringikujulised metsarajad ja -teed. Need saavad alguse Tiksoja lõkkekoha parklast ning on tähistatud viitadega. Radadel on 9 loodust tutvustavat huvipunkti. Matkarajad asuvad Tartumaal Tartu linnas. Et kohale jõuda, tuleb sõita Tartu-Ilmatsalu ringteelt 2 km Tallinna mnt poole, kus puidust teeviit näitab RMK Tiksoja lõkkekohale. See asub maanteest 80 meetri kaugusel. Tiksoja matkarajad koosnevad kahest eri pikkusega metsateest. Lühema raja pikkus on 1 kilomeeter, pikema raja pikkus 2 kilomeetrit. Matkarajad on sobilikud jalutamiseks, tervisespordiks ja vaba aja veetmiseks. Teekonnal asub 9 tähistavat huvipunkti, mis tutvustavad ümbritsevat metsa ja selle majandamist. Tiksoja matkaraja vaatamisväärsuste hulka kuuluvad mitmesugused puu- ja raieliigid. Metsas kasvavad marjad (mustikad, metsmaasikad) ja seened. RMK. "Loodusega koos: Tiksoja matkarajad". Vaadatud 25.10.2017. "Eestimaa matkaradadel". Vaadatud 25.10.2017.[alaline kõdulink] RMK. "Loodusega koos: Tiksoja lõkkekoht". Vaadatud 25.10.2017. http://www.loodusegakoos.ee/files/A5%20laiuti%20-%20Tiksoja%20matkarajad.pdf http://eestimaaradadel.blogspot.com.ee/2015/03/tiksoja-matkarada.html
Nohipalo õpperada

Nohipalo õpperada on 3 km pikkune õpperada, mis asub Põlvamaal Räpina vallas Nohipalo külas. Nohipalo õpperada saab alguse ja lõpeb Ilumetsa metsamaja juurest, kus on parkimisvõimalus kuni kolmele autole. Rajal on suunaviited ning 16 jahindust ja metsandust tutvustavat infotahvlit. Rada on 3 kilomeetri pikkune ja selle läbimiseks kulub ligikaudu 2 tundi. Õpperajal on mustikad, pohlad ja seened. Õpperajal on mägralinnak, palumetsad, oosid, nõmmemetsad ja kopra tegevusjäljed. "Nohipalo õpperada". Originaali arhiivikoopia seisuga 25.10.2017. Vaadatud 25.10.2017.
Kiidjärve kuklasterada

Kiidjärve kuklasterada on Põlva maakonnas Kiidjärve–Koorvere tee läheduses asuv õpperada. Rada tutvustab laanekuklaste elukorraldust spetsiaalselt selleks ehitatud 1,5 km pikkusel õpperajal. See asub 20 hektari suurusel alal, kus paikneb 200 pesa. Ekskursioonide kõrgperioodil on Kiidjärve kuklaste kuningriik jagatud kahe võrdväärse õpperaja vahel. Mõlemad rajad on varustatud viitade ja infotahvlitega. Matkarajal käies tuleks kasutada pesade läheduses liikumiseks vaid sinna paigaldatud sillakesi, et vältida sipelgate hukkumist. 14.02.2019 seisuga tegeleb Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK) Kiidjärve kuklaste õpperaja ääres süsteemse metsahävitamise ja lageraiega. RMK kahjustab seal nii loodust ennast kui muudab õpperaja mõttetuks. Suurim kuklasepesa on 1,7 meetri kõrgune. Näha saab ka heakasvulist kuusemetsa rekordkõrgete kuuskedega ja üle-eestilise kampaania korras istutatud kuusekultuuri. Raja kõrgeim kuusk on 42 meetrit kõrge. Puhka Eestis. "Kiidjärve kuklasterada". RMK. "Kiidjärve kuklasterada". Turismiweb. "Kiidjärve kuklasterada".
Voorepalu Põrgurada

Voorepalu Põrgurada on Põlva maakonnas Voorepalu metsas vana Tartu–Võru maantee (Postitee) ääres asuv matkarada. Matkarada on 500 meetri pikkune. Rajaga risti kulgeb vana Postitee. Lisaks asub rajal veel ka Ristimänd. Matkaraja lähedal on suusarajad (3 ja 10 km), kelgumägi ja matkarada rabas (5 km). Raja nimi on Põrgurada kahel põhjusel. Rahvajuttude järgi on Põrgurada saanud nime künkliku maastiku järgi, mida on vorminud Vanapagan. Teine nime päritolu allikas on 1944. aastal sõja tagajärjel tekkinud maastik. RMK. "Voorepalu Põrgurada". Loodusega koos. Vaadatud 25.10.2017. Ain Erik. "Uus RMK matkapiirkond – Voorepalu virgestusmets". Eesti Mets. Vaadatud 25.10.2017.
Palumägede matkarada

Palumägede matkarada on Tartu maakonnas Kambja vallas asuv matkarada. Raja algus ja lõpp on Pangodi järve ääres. Rajal on üks suur infotahvel ning kaheksa viita. Vahelduva pinnamoega raja pikkuseks on 1 kilomeeter. Matkarajal on võimalik tutvuda Pangodi järve ja seda ümbritseva mõhnastikuga. "Loodusega koos". Vaadatud 25.10.2017. "Puhka Eestis". Vaadatud 25.10.2017.
Austurland

Austurland ('idamaa', ka Austfirðir 'idafjordid') on Islandi kõige idapoolsem 1. järgu haldusüksus (piirkond). See on pindalalt kolmas piirkond Islandil Suðurlandi ja Norðurland eystra järel. Piirkond jaguneb üheksaks vallaks: Fjarðabyggð Fljótsdalshérað Hornafjörður Vopnafjarðarhreppur Seyðisfjörður Djúpavogshreppur Breiðdalshreppur Borgarfjarðarhreppur Fljótsdalshreppur
Padakõrve matkarada

Padakõrve matkarada on Tartu maakonnas Peipsiääre vallas asuv matkarada. Rada on 3,6 km pikk ja tutvustab sipelgate elu. Raja ümbruses on laanekuklaste asurkond. Rada on varustatud teabetahvlite ja siltide-viitadega. Matkarada asub Padakõrve looduskaitsealal. Rada võib läbida ka sõidukiga. "Padakõrve matkarada (3.6 km)". Vaadatud 25.10.2017.
Tammeluha matkarada

Tammeluha matkarada on Jõgevamaal Mustvee vallas asuv matkarada. See on 3 km pikk ning tutvustab 11 huvipunktis seda ümbritsevaid vaatamisväärsusi. Matkarada viib ka Pedassaaresse 0,6 km pikkuse laudteega. Emamänd – umbes 350-aastane hiidpedajas, teadaolevalt Eesti vanim pedajas, asub Pedassaare kagunurgas. Lamminiidud RMK. "Loodusega koos". "Soolembese rännakud".
Saare järve õpperada

Saare järve õpperada on Jõgevamaal Mustvee vallas asuv õpperada. Raja pikkus on ~3,5 kilomeetrit. Rada kulgeb mööda metsasiseseid pinnaseteid, sihte, laudteid ja jalgradu vaheldusrikkal maastikul. Saare järv ja mõhnastik Manteuffelite perekonna matmispaik Erinevad metsakooslused RMK. "Saare järve õpperada (3,5km)". Vaadatud 25. oktoober 2017.
Lõõmav juuni

„Lõõmav juuni“ on inglise kunstniku, Sir Frederic Leightoni maal. Barringer, Tim & Prettejohn, Elizabeth, Frederic Leighton: Antiquity, Renaissance, Modernity (Paul Mellon Center for Studies in British Art), Yale University Press (1999). ISBN 978-0-300-07937-1 Barrington, Russel, The Life, Letters and Work of Frederic Leighton, 2 Voll., BiblioBazaar (2010). ISBN 978-1-143-23340-1 Weidinger, Alfred, Magnificent Extravagance – Frederic, Lord Leighton's Flaming June 1894–95. Sleeping Beauty. Masterpieces of Victorian Painting from Museo de Arte de Ponce. Edited by Agnes Husslein-Arco and Alfred Weidinger. Belvedere, Vienna 2010. ISBN 978-3-901508-84-4