laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Topol-M

Topol-M (vene РТ-2УТТХ või РТ-2ПМ2 «Тополь-М») on Venemaal projekteeritud ja 1997. aastal Venemaa strateegiliste raketivägede kasutusse võetud mandritevaheline ballistiline rakett. GRAU koodnimetus 15P065 ja 15P165, tuntud ka NATO koodnimega SS-27 Sickle B. Topol-M on 22,7 m pikk, 47,2 tonni raske ja selle lennukaugus on 10 500 km. Rakett on varustatud kolmejärgulise raketimootoriga ning 550 kT tuumalõhkepeaga. Raketi täpsus on 350 m. Rakett suudab läbida raketitõrjekilbid ning on võimeline muutma lennusuunda lennu lõppfaasis. 2006. aastal oli Vene armee käsutuses 42 Topol-M raketti, 2008. aastaks oli neid 54, 2017. aastaks on kavandatud nende koguarv 70-ni tõsta.
Lisa Kudrow

Lisa Valerie Kudrow (sündinud 30. juulil 1963 Los Angeles) on USA filminäitleja. Kudrow sündis ülemkeskklassi juudi peres. Tema ema töötas turismiagendina ja isa peavalule spetsialiseerunud arstina. Tal on vanem õde ja vanem vend. Kui Lisa oli 16-aastane, tehti talle iluoperatsioon, mis muutis tema nina märgatavalt väiksemaks. Tema tuntuim roll on Phoebe Buffay aastatel 1994–2004 toodetud komöödiasarjas "Sõbrad". Kudrow mängis "Simpsonite" 1998/99. aasta hooaja avaosas "Lard of the Dance" moeteadlikku vahetusõpilast, kes kõik sõbrad Lisa juurest ära meelitab. Sarjas on hulganisti vihjeid "Sõpradele". Kudrow on nimetatud Emmy kandidaadiks seitse korda: peaosaga telesarjas "The Comeback" (2006) ning kõrvalosaga telesarjas "Sõbrad" 1995 ja 1997–2001. Ta võitis Emmy ainult 1998. Osaga "Sõprades" nimetati ta 1996. aasta Kuldgloobuse kandidaadiks, kuid ei võitnud seda. Emmyle kandideerimisega "The Comebacki" eest sai Kudrow'st esimene "Sõprade" seriaali näitlejatest, kes saavutas pärast "Sõprade" lõpetamist jälle suurt edu. Kudrow oli "Sõprade" peaosalistest esimene, kes abiellus: 27. mail 1995 prantslasest reklaamijuhi Michel Sterniga. Neil on poeg Julian Murray, kes sündis 1998. aastal. Nad elavad Beverly Hillsis. Kudrow' rasedus kirjutati "Sõpradesse" sisse: tema tegelaskuju kandis surrogaatemana oma venna ja selle abikaasa kolmikuid lapsi, sest vennanaine polnud ise võimeline lapsi saama. Kudrow räägib vabalt inglise ja prantsuse keelt. "Mad About You" (Ursula Buffay, 23 osa, 1992–1999) "Bob" (3 osa, 1993) "Sõbrad" (Phoebe Buffay, 236 osa, 1994–2004) "Hercules" (Aphrodite, 4 osa 1998–1999) "The Comeback" (Valerie Cherish, 13 osa, 2005) 15 telerolli (1–2 osa, 1989–2006) Lisa Kudrow andmekogus IMDb (inglise) Lisa Kudrow Twitteris
Naantali linn

Naantali on kohaliku omavalitsuse üksus (linn) Soomes Päris-Soome maakonnas. Linna keskus on Naantali. Naantali on üks Soome vanimaid linnu. Asula tekkis keskajal birgitiinide kloostri juurde, linnaõigused sai 1443. aastal. 1. jaanuaril 2009 liideti Naantaliga Merimasku, Rymättylä ja Velkua vald. Naantalis asub Soome presidendi suveresidents Kultaranta ja lõbustuspark Muumimaa. Linna pindala on 688 km², millest veepindala on 377 km². Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years  Naantali linn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Naantali koduleht
Kaarina

Kaarina on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Päris-Soome maakonnas. Piirneb läänes Turu linnaga. 1. jaanuaril 2009 liideti linnaga Piikkiö vald. Finland's preliminary population figure was 5,608,218 at the end of February 2024 Kaarina koduleht
David Schwimmer

David Lawrence Schwimmer (sündinud 2. novembril 1966 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja lavastaja. Tema tuntuim roll on Ross Gelleri osatäitmine aastatel 1994–2004 toodetud USA komöödiaseriaalis "Sõbrad". Davidi vanemad on advokaadid. Davidil on aasta vanem õde Ellie. Kui David oli 2-aastane, kolis tema pere Los Angelesse. Seal kogus tema ema kuulsust lahutustele spetsialiseerunud advokaadina, näiteks esindas ta Elizabeth Taylorit ja Roseanne Barri nende lahutusprotsessis. Pere kolis Beverly Hillsi ja David käis sealses koolis. David hakkas näitlema 10-aastaselt. Tema esimene roll oli Tuhkatriinu ristiema. 1979 hakkas ta käima Shakespeare'i-teemalistel näitekursustel. Kolmel aastal järjest osales ta Lõuna-California osariigi Shakespeare'i festivalil ja võitis kaks peapreemiat. 1984 lõpetas ta Beverly Hillsi keskkooli ja soovis otsekohe minna Chicagosse näitlemist õppima, kuid vanemad veensid teda kõigepealt keskkooli minema, et tal oleks elus midagi tagavaraks, kui tema näitlejakarjäär peaks ebaõnnestuma. Schwimmer astus Chicagos keskkooli, õppis kooli kõrvalt näitlemist ning tuli pärast lõpetamist Los Angelesse tagasi ja alustas näitlejakarjääri. Alates 1991 sai Schwimmer järjepidevalt tööd nii mängufilmides kui ka teleseriaalides. Suur läbilöök toimus siis, kui talle pakuti romantilise paleontoloogi Ross Gelleri osa seriaalis "Sõbrad". Produtsendi Kevin Brighti sõnul oli see roll kirjutatud Schwimmerit silmas pidades ja tema oli esimene, kellele seda pakuti. Juba seriaali avaosa vaatas 22. septembril 1994 22 miljonit ameeriklast. Seriaal sai kriitikutelt üldiselt kiita ja seriaalile kujunes kiirelt välja lojaalne fänkond. 1995 nimetati ta Emmy kandidaadiks parima meeskõrvalosatäitja koomilise rolli eest seriaalis "Sõbrad". Schwimmer on aktiivne rassismi ja laste väärkohtlemise vastu ning naiste õiguste eest võitleja. Ta on Santa Monica vägistamisohvrite kliiniku tegevdirektor. Ta on korraldanud kampaaniaid Rohypnoli ehk flunitrasepaami ja korgijoogi ehk GHB keelustamise poolt. 1998: "Andekas õpilane" – Edward French 2001: "Hotell" – Jonathan Danderfine 2005: "Duane Hopwood" – Duane Hopwood 2005: "Madagaskar"– Melmani hääl 2006: "Suur tühjus" – Charlie 2008: "Madagaskar 2" – Melmani hääl "The Wonder Years" (Michael, 4 jagu, 1991–1992) "L.A. Law" (Dana Romney, 5 jagu, 1992–1993) "Blossom" (Sonny Catalano, 2 jagu, 1993) "NYPD Blue" (Josh Goldstein, 4 jagu, 1993) "Sõbrad" (dr Ross Geller, 237 jagu, 1994–2004) "Kiirabihaigla" (dr Karubian, 1. jagu, 1996) "Relvavennad" (kapten Herbert Sobel, 3 jagu, 2001) "30 Rock" (Jared, 2007) David Schwimmer andmekogus IMDb (inglise) David Schwimmer andmekogus Filmiveeb
Votkinsk

Votkinsk on linn Venemaal Udmurdi Vabariigis, Votkinski rajooni keskus. Asub Votka jõe ääres. Votkinsk on asutatud 1759. aastal, linnaõigused sai 1935. Votkinskis on sündinud helilooja Pjotr Tšaikovski. Linn on masinatööstuse keskus. Seal toodetakse pesumasinaid, mikrolaineahjusid, aga ka mandritevahelisi rakette Topol-M. 30 km kaugusel linnast asub Votkinski HEJ. Q126684906 Votkinski koduleht
Laitila

Laitila on linn Soomes Päris-Soome maakonnas. Population growth biggest in nearly 70 years Laitila koduleht
Raisio

Raisio on linn Soomes Päris-Soome maakonnas. Asub Naantali ja Turu linna vahel. Raisiot on esmamainitud 1292. aastal. Linnaks sai 1974. aastal. Suurim tööandja on toiduaineid tootev kontsern Raisio. Population growth biggest in nearly 70 years Raisio koduleht
Salo linn

Salo linn on omavalitsusüksus Soomes Päris-Soome maakonnas. 1. jaanuaril 2009 liitusid endise Salo linnaga Halikko, Kiikala, Kisko, Kuusjoki, Muurla, Perniö, Pertteli, Suomusjärvi ja Särkisalo vald. Enne naabervaldadega liitumist oli Salo pindala 143,8 km². Elanike arv 2006. aastal oli 25 500. Keskusasula on Salo. Soome president Sauli Niinistö on sündinud Salos. Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Finland's preliminary population figure was 5,608,218 at the end of February 2024  Salo linn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Salo koduleht
Brzeszcze

Brzeszcze on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Oświęcimi maakonnas, Brzeszcze valla halduskeskus. Brzeszcze asub Oświęcimi linna lähedal. Brzeszcze rajati 15. sajandil ning see on kuulunud mitmetele rikastele Poola elanikele, näiteks Dominik Gherrile, kes oli Poola kuninga Stanisław August Poniatowski ihuarst. Linnaelanikud tegelevad peamiselt kalanduse ja põllumajandusega. 19. sajandi alguses leiti linnast antratsiiti, mistõttu linna rahvaarv on jõudsalt kasvanud. Teise maailmasõja ajal oli linn Poola vastupanuliikumise kants. Linna elanikud aitasid ka Auschwitzi koonduslaagri vange. Arkadiusz Skrzypaszek, kahekordne olümpiavõitja (moodne viievõistlus) Wlodzimierz Lubanski, Poola jalgpallur Beata Szydło, Poola poliitik Kazimierz Bielenin, nimekas poola arheoloog
Pargas (linn)

Pargas (soomepärane rööpnimi Parainen) on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Päris-Soome maakonnas rannikul ja Saaristomere saartel. 2021. aastal oli Pargases 15 086 elanikku ja elanikest 54,9% olid rootsikeelsed. Suuremad saared on Storlandet (72 km²), Ålönsaari (70 km²), Kyrklandet (64 km²), Kirjalansaari (49 km²), Lillandet (38 km²), Stortervolandet (37 km²), Lemlax (34 km²), Huvudlandet (31 km²), Attu (20 km²), Norrskata (15 km²), Kirjais (10 km²) ja Keisitö (10 km²). Kuna enamik selle omavalitsusüksuse elanikest on rootsikeelsed, soovitab Kotimaisten kielten keskus, et teistes võõrkeeltes ja soome sugulaskeeltes kasutataks rootsipärast nimekuju Pargas. 2009. aastal liideti Pargasega Nauvo (rootsi: Nagu), Korppoo (Korpo), Houtskari (Houtskär) ja Iniö ning omavalitsuse nimeks sai Länsi-Turunmaa (Väståboland). 2011. aastal võeti soomekeelseks nimeks taas Parainen ja rootsikeelseks Pargas. Enne 2009. aasta laienemist oli Pargase linna elanikest 54% on rootsikeelseid. Turu saarestik Population growth biggest in nearly 70 years "Kuntien avainluvut muuttujina Alue 2021, Tiedot ja Vuosi". Kuntien avainluvut (soome). Tilastokeskus, Helsingi. Vaadatud 14.04.2022.[alaline kõdulink] "Skärgårdsstaden Pargas". pargas.fi (rootsi). Visste du det här om Pargas?: Paraisteni linn (Pargas stad). Vaadatud 14.4.2022. "Suomen paikannimet erikielisissä teksteissä". Kielitoimiston ohjepankki (soome). Kotimaisten kielten keskus. Vaadatud 14.4.2022. Linna koduleht
Možga

Možga on linn Venemaal Udmurdi Vabariigis, Možga rajooni keskus. Asub Sjuginka jõe ääres. Možga asula tekkis klaasitehase juurde 1835. aastal, 1926 sai linnaõigused.
Kõmulehe raisakotkad

"Dirt" suunab siia. Arvutimängu kohta vaata artiklit Colin McRae: DiR. Ansambli Alice in Chains albumi kohta vaata artiklit Dirt (album). "Kõmulehe raisakotkad" on Ameerika Ühendriikide telesari, mille esimene osa anti eetrisse 2. jaanuaril 2007. Sari keskendub tabloidajakirjale DirtNow, selle peatoimetajale Lucy Spillerile ja Hollywoodi tähtede eraelule. Seriaali tootmine lõpetati pärast teist hooaega ja viimane osa oli eetris 13. aprillil 2008. Eestis on telesarja näidanud Kanal 2. Lucy Spiller (Courteney Cox) – tabloidajakirja DirtNow (algselt kaks eraldi ajakirja) peatoimetaja Don Konkey (Ian Hart) – skisofreenia all kannatav kõmufotograaf, Lucy ülikooliaegne sõber Holt McLaren (Josh Stewart) – Hollywoodi märulitäht Julia Mallory (Laura Allen) – näitleja, Holt McLareni tüdruksõber Willa McPherson (Alex Breckenridge) – noor DirtNow ajakirjanik Kira Klay (Shannyn Sossamon) Brent Barrow (Jeffrey Nordling) Gibson Horne (Timothy Bottoms) Leo Spiller (Will McCormack) Garbo (Carly Pope) Jack Dawson (Grant Show) Johnny Gage (Johann Urb) Kõmulehe raisakotkad andmekogus IMDb (inglise)
Lomonossovi rajoon

Lomonossovi rajoon on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis. Halduskeskus asub Peterburi haldusalas olevas Lomonossovi linnas. Rajoonis on kaks alevit (Bolšaja Ižora ja Lebjažje) ja 13 valda. Koporje Q127209249
Volokolamsk

Volokolamsk on linn Venemaal Moskva oblastis, Volokolamski rajooni keskus. Asub Moskvast 124 km loodes. Linn ehitati Novgorodi kaupmeeste poolt Novgorodi-Moskva veeteele. Kroonikas esmamainitud 1135. aasta all. "Rahvaloenduse andmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2011. Vaadatud 20. augustil 2011.
Eskilstuna

Eskilstuna on tiheasustusega paikkond Rootsis Södermanlandi läänis, Eskilstuna valla keskus. Asub 120 km Stockholmist läänes. Eskilstuna sai linnaõigused 1658. Eskilstuna kogudus Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Olofströmi vald

Olofströmi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Blekinge lääni lääneosas. Valla koduleht
Märsta

Märsta on tiheasustusega paikkond Rootsis Stockholmi läänis, Sigtuna valla keskus. Asub 37 km Stockholmist põhjas. Märsta lähedal asub Arlanda lennuväli ja linna läbib Stockholmi-Uppsala raudteeliin. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Kalmar

Kalmar on tiheasustusega paikkond (rootsi keeles tätort) Rootsis, Kalmari lääni ja Kalmari valla keskus. Asub Läänemere kaldal. Kalmar on üks Rootsi vanemaid linnu. Seal sõlmiti 1397. aastal Kalmari unioon. Linna ühendab Ölandi saarega 6070 m pikkune sild. Kalmari toomkirik Kalmari loss Kalmari loss Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Aavere

Aavere on mitme koha nimi: Aavere on küla Anija vallas Harju maakonnas Aavere on küla Tapa vallas Lääne-Viru maakonnas Aavere on küla Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas
Aavere (Väike-Maarja)

Aavere on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Külas asub Aavere mõis. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et http://eestigiid.ee/?CatID=281&ItemID=1368
Avanduse

Avanduse on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Koonu

Koonu on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Ajalooliselt kuulub küla Väike-Maarja kihelkonda. Koonu küla südames on kolm muinasaegset lohukivi, mis on võetud muinsuskaitse alla. Koonu mõisat on kirjalikes allikais esmamainitud 1547. aastal, mil see kuulus Johann Tödwenile. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Nikolai von Dehn. Püha kõrtsi järgi on Koonut nimetatud 19. sajandil ka Püha külaks (Pühha). Mõisatiigi idaküljel olnud millalgi vanasti Salu (Sallo) küla, mis praeguseks on maastikult kadunud. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Kultuurimälestiste riiklik register". Vaadatud 09.04.2020. "Kultuurimälestiste riiklik register". Vaadatud 09.04.2020. "Kultuurimälestiste riiklik register". Vaadatud 09.04.2020. "Ajalooarhiivi fondiloend Koonu mõisa kohta EAA.1316". Vaadatud 09.04.2020. "Eesti mõisaportaal - Koonu mõis". Vaadatud 09.04.2020. "Sissekanne Eesti Kohanimeraamatu veebiversioonis, märksõna "Koonu"". Vaadatud 09.04.2020. "Pärandkultuuri objektid (926:KON:029)". Maa-ameti kaardirakendus: Pärandkultuuri objektid. Vaadatud 05.05.2020.
Kurtna (Väike-Maarja)

Kurtna on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kännuküla

Kännuküla on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kärsa (Väike-Maarja)

Kärsa on Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas olev küla. Külas on Lindrehti allikad, mis võeti kaitse alla 1978. aastal. Küla on esmamainitud 1241. aastal kujul Kœrsœlœ. Sel ajal oli see Pudiviru lõunapoolsetest küladest läänepoolseim; edasi lääne poole tuli juba Järvamaa. 1456. aastal on mainitud küla, mõisat ja veskit nimega Karzill. Kuna küla oli väike, siis ta sulandus mõisasse. 1732. ja 1782. aastal on nimetatud Kersa mõisa. Mõis asus Väike-Maarja kihelkonnas ja selle nimeks saksa keeles kujunes Kersell. 1920. aastail muudeti Kärsa mõis asunduseks, 1977. aastal külaks. Lauri Kettuse järgi tuleb külanimi sõnast "kärss", mis alguses olevat olnud hüüdnimi. Tema järgi oleks ootuspärane nimi Kärsla, millest l olevat kadunud. Läänemeresoomlaste la-lõpulised kohanimed tulevadki tavaliselt isikunimest, kusjuures kasutus mõnikord la-liitega ja mõnikord ilma selleta olevat tavaline. Matthias Johann Eiseni sõnul tuleb külanimi samuti kärsast, kuid lisas, et rahvas nimetab küla vahel Kärsuks. Saksa nimi Kersell tekkis tema meelest mõne sarnase nime analoogina. 1930. aastail kirjutati üles järgmine rahvajutt. Kärsa omanik Brevern olevat olnud rahvuselt eestlane ja teeninud toapoisina Järvamaal ühe vanatüdruku juures, kellele kuulunud mitu mõisa, sealhulgas Kärsa. Kärsa mõisal olevat olnud sel ajal teine nimi. Kord pidusöögil seisnud toapoiss vanapreili taga, kui too peeretanud. Toapoiss võtnud peeru enda süüks. Tänutäheks kinkinud vanapreili toapoisile mõisa, mida hakati esialgu hüüdma Kärtsu, pärast Kärsa mõisaks. Sedasama rahvajuttu räägiti ka Harjumaal asuva Kaersoo küla kohta. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk. 285 Eesti kohanimeraamat, lk. 153
Liivaküla (Väike-Maarja)

Liivaküla (varem ka Kambi) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Määri

Määri on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Küla on esimest korda mainitud 1483. aastal (Meyris), küla suuruseks on hinnatud 14 adramaad. Määri kivikalme (arheoloogiamälestisena riikliku kaitse all), mis tuntud kui Kirikumägi, pärineb I aastatuhande esimesest poolest p.Kr. Määri küla kirjapandud ajalugu on tihedalt seotud Määri mõisaga. Mõisa esimese omanikuna on teada Wolmar Wrangel. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Müüriku

Müüriku on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Seal asus Müüriku mõis (Marienhof). 1977. aastal liideti Müüriku külaga Kruusiaugu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marje Joalaid: artikkel "Müüriku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Nõmme (Väike-Maarja)

Nõmme on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Nõmme külas läbib Nõmme jõgi, külas on vesiveski ja Nõmme Veskijärv. Nõmme-Padaküla tee (926:KAT:005) pikkusega 2580 m, mida mööda käidi Padakülast Nõmme veskil. Tee ületab Põltsamaa jõe koolmekohalt. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Pärandkultuuri objekt: Nõmme-Padaküla tee (926:KAT:005) Eesti looduse infosüsteemis
Pandivere

Pandivere on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Pandivere kõrgustik Pandivere mõis Pandivere pansion Pandivere veekaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Pandivere paeriigis võeti kasutusele paero", Virumaa Teataja 20. veebruar 2009
Pikevere

Pikevere on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Külas oli 20. sajandi algul meierei, pood ja sidejaoskond. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Raeküla

Raeküla on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Külas asub Raeküla liukivi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Raigu

Raigu on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rastla

Rastla on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Uuemõisa (Väike-Maarja)

Uuemõisa on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 19.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vorsti (Väike-Maarja)

Vorsti (kohakääne Vorstisse) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Lähimad külad on kirdes Liivaküla, kagus Nõmme, lõunas Padaküla ja läänes Raigu. Muudest kohtadest asuvad lähedal Ilmandu loodes, Sootaguse põhjas ja Aruküla kagus. Küla on saanud nime isikunime järgi. Küla on esmamainitud 1711, kui Vao mõisas elasid Worsty Hans ja Worsty Matz, ühtlasi oli mõisas veski nimega Mühle zu Worst. 1712 mainiti Vao mõisa kõrvalmõisa nimega Worstimois. 1725 ja 1726 elas Vao mõisas Risu külas Worsti Jürri, Sootaguse külas Worsti Hans ja Worsti Matz ning hajataludes Worssti Mart ja metsavaht Worsti Rein. 1774 müüdi Vorsti kõrvalmõis Vao mõisalt Kiltsi mõisale. Seejärel sai mõisa saksakeelseks nimeks Sternhof, mis tähendab tähemõisa. Seda nimekuju on esmamainitud 1778. 1792. aastal on mainitud kõrvalmõisa nimega Worstemois oder Sternhoff ja 1796 kujul Sternhof, Wosti-M. Mõis asus Väike-Maarja kihelkonnas. 1977 liideti Vorsti külaga Sootaguse küla, mida on esmamainitud 1796 kujul Sootak. Kiltsi–Padaküla tee (660:KAT:002) on tee pikkusega 4790 m, mille ääres võib näha kiviaedu, tarasid, vanemaid metsa piirsihte, vanu kvartali- ja eraldusposte. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk. 773 Eesti kohanimeraamat, kaart 14 Pärandkultuuri objekt: Kiltsi-Padaküla tee (660:KAT:002)
Vorsti

Vorsti on mitme koha nimi: Vorsti on küla Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas Vorsti on küla Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas Vorsti jõgi Vana-Vorsti jõgi Vorsti mõis Vorstimäe
Võivere

Võivere on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Võiveres asub üks Struve geodeetilise kaare kolmest Eestis säilinud mõõdupunktist. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Aasu

Aasu (kohakääne Aasule, ka Aasuküla) on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas. Küla asub Rakverest põhjas ja Tallinna–Narva maanteest lõunas. Küla rahati 19. sajandi teisel poolel, kui Essu mõisnik asustas sinna ümber Põdruse küla peresid, et saada moonakate jaoks maad. Küla kuulus Haljala kihelkonda. Külanimi tähendab jõe- või ojakääru või sealset heinamaad. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2018. Eesti kohanimeraamat, lk. 23 Eesti kohanimeraamat, kaart 5
Aaviku (Haljala)

Aaviku on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas. Indeks on 45305. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2018.
Lars Sonck

Lars Eliel Sonck (10. august 1870 Kälviä vald – 14. märts 1956 Helsingi) oli soome arhitekt. Ta lõpetas 1894 Helsingi Polütehnilise Instituudi ja võitis kohe suure konkursi kiriku ehitamiseks Turusse. Sonck eiras tollal populaarset ratsionalismi arhitektuuris. Selle asemel saadavad tema loomingut mõjutused Soome keskaegsest kivi- ja puuarhitektuurist. Tema monumentaalsemates rajatistes domineerib rahvusromantiline stiil. Suuremad tööd: Tampere toomkirik, Jean Sibeliuse kodu Ainola 1904, Kallio kirik Helsingis 1912, Kultaranta presidendiloss 1917, Helsingi börsihoone, Maarianhamina kirik 1928, Agricola kirik Helsingis 1935.
Auküla

Auküla (varem ka Au) on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas. Aaspere valla Auküla algkool Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2018.
Essu

Essu on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas. Külast on leitud umbes 9. sajandist pärinev aardeleid (Essu aardeleid). "Õitseng" kolhoos Essu mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Idavere

Idavere on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas. Küla järgi on nime saanud Haljala lademe Idavere alamlade. 1977. aastal liideti Idavere külaga Haljala-Raja. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. http://stratigraafia.info/glossary.php?keyword=Idavere%20alamlade Marit Alas: artikkel "Idavere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kandle

Kandle on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kavastu (Haljala)

Kavastu on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.