laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lindåsi vald

Lindåsi vald oli vald Norras Hordalandi maakonna kirdeosas. Lindaasi kihelkonna territooriumile moodustati vald 1. jaanuaril 1838. Masfjordeni vald eraldati Lindåsi vallast 1. märtsil 1879. Austrheimi vald eraldati Lindåsist 1. jaanuaril 1910. Alversundi vald ja mõned osad Hamre vallast ja Hosangeri vallast liideti Lindåsi vallaga 1. jaanuaril 1964. Aastal 2020 liideti Lindåsi vald Alveri vallaga. Lindåsi kagupoolses osas paiknev Knarvik oli valla halduskeskus. Alates sellest, kui sinna ehitati esimene kirik, sai vald (algselt kogukond) nime Lindåsi talu järgi (vanapõhja Lindiáss). Sõna esimene osa lindi tähendab pärna, viimane osa áss tähendab mäevalli. Enne aastat 1921 kirjutati seda nime kujul "Lindaas". Valla vapp on pärit uusajast. Ametlikult kinnitati see 4. mail 1979. Befolkning, 1. januar 2016
Christopher Alexander

Christopher Wolfgang Alexander (4. oktoober 1936 Viin – 17. märts 2022) oli Austria päritolu Ameerika Ühendriikide arhitekt. Ta elas Ameerika Ühendriikides 1958. aastast. Ta oli tuntud kui ajatu ehitusviisi teoreetik. Temalt ilmus neljaköiteline teos "The nature of Order" (2002–2004), milles ta esitab ja põhjendab ruumi kujundamise viisi, mida ta nimetab elusaks. Ta eristas 15 struktuurset omadust, mis ilmuvad, kui on tegu elususega: mastaabi tasandid, rõhutatud keskmed, piirid, vahelduvad kordused, positiivne ruum, kaunis kuju, lokaalsed sümmeetriad, sügav põimumine ja ebamäärasus, kontrast, gradiendid, robustsus, kajad, tühikud, lihtsus ja seesmine rahu, seotus. 1980 – valiti Rootsi Kuningliku Kaunite Kunstide Akadeemia välisliikmeks 1996 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
Pamiir

Pamiir on mäestikuala Aasias Alai oru (põhjas), Hindukuši (lõunas) ning Tarimi nõo vahel. Pamiiri mäestikku käsitletakse kolme osana: Lääne-Pamiiri, Kesk-Pamiiri ja Ida-Pamiirina. Ida-Pamiiri ehk Kaxgari Pamiiri peetakse sageli ka Kunluni osaks. Pamiiri keskosa iseloomustavad laiad orud ja nõod, mille põhjad asuvad kõrgel ja mida eraldavad madalad lauged mäeahelikud. Lääne- ja idaosas esineb kõrgeid ja järske ahelikke, mida eraldavad sügavad kuristikud. Kõrgeim tipp (7719 meetrit) on Konguri mägi Ida-Pamiiris Hiinas. Tadžikistani osas on kõrgemad tipud 7495 m kõrgune Ismoili Somoni mäetipp (endine Stalini mäetipp (1932–1962) ja Kommunismi mäetipp (1962–1998)) ja 7134,3 meetrini ulatuv Lenini mäetipp. Pamiiris on ka Estonia mäetipp (6211 m), Tartu ülikool 350 (6258 m), J. F. Parrot (6277 m) ja Tallinna mäetipp (6047 m). Pamiiri mäed, vaade Kommunismi mäetipule Tõus J. F. Parroti mäetippu, 1982 Fedtšenko liustik, 1982 Tartu ülikool 350, 1982. aasta ekspeditsioon Eesti lipp Lenini mäetipul 1989. aastal Sīstān ehk Sakastan Pamiiri seitsmetuhandelised Pamiiri kuuetuhandelisi Kaxgari mäeahelik Ülevaade Eesti alpinismi ajaloost Jaan Künnapi alpinismiklubi
Sundfossi tamm

Sundfossi tamm (ka Sundbyfossi tamm) asus Vorma jõel Eidsvolli juures Norras. Tamm valmis 1854. aastal ja rajati selleks, et parandada laevade liikumist Vorma jõel Mjøsa järvest kuni Glomma jõeni. Paisutatud jõgi võimaldas ka paremat kaupade transporti Oslosse, sest 1854. aastal valmis Hovedbaneni raudtee, mis ühendas Oslot Eidsvolliga. Sundfossi tamm eemaldati, kui 1906. aastal rajati allavoolu Svanfosseni juurde Svanfosseni tamm. Vormas vattensystem (vaadatud 11. juulil 2017)
São Miguel

São Miguel on suurim Assoori saartest. Pindala 746 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 1088 meetrit. Kuulub Portugalile. Eda Post. Assooride suurim saar São Miguel: pigem ikkagi juuraajastu park kui Atlantis, Eesti Päevaleht, 27. märts 2010
Jørgen Moe

Jørgen Engebretsen Moe (22. aprill 1813 – 27. märts 1882) oli Norra vaimulik ja kirjanik. Ta on tuntud eelkõige kogumiku "Norra muinasjutud" (Norske Folkeeventyr) järgi, mille ta andis välja koos Peter Christen Asbjørnseniga. Moe ja Asbjørnsen tegid ära suure töö; lisaks norra muinasjuttude kogumisele ning nende toimetamisele aitasid nad kaasa ka norra keele arengule. "Norske Folkeeventyri" stiil mõjutas oluliselt bokmål'i arengut. Moe sündis rikka haritud farmeri pojana Mo farmis Ringerike vallas Holes. Ta kohtus Peter Asbjørnseniga 13–14-aastaselt ning üsna pea avastasid nad ühise huvi folkloori vastu. Alates aastast 1841 veetis Moe peaaegu iga suve Lõuna-Norras ringi rännates ning folkloori kogudes. Ta õppis teoloogiat praeguses Oslo ülikoolis ja 1845. aastal määrati ta teoloogiaprofessoriks Norra Sõjaväeakadeemias. Alates aastast 1853 oli ta kümme aastat vaimulik Sigdali vallas. Moe esimene kogudus inspireeris teda looma mitmeid nüüdseks tuntud luuletusi ("Den gamle Mester", "Sæterjentens Søndag"). Aastal 1863 kolis ta Drammenisse ning sai Bragernesi koguduse vaimulikuks, aastal 1870 kolis ta Vestre Akerisse Kristiania ehk nüüdse Oslo lähedal. Aastal 1875 sai temast piiskop Agderi piiskopkonnas Kristiansandis. Moe oli väga armastatud piiskop ning tal oli oma kaasaegsetele suur mõju. Jaanuaris 1882 lahkus ta piiskopi ametist kehva tervise tõttu ning suri sama aasta 27. märtsil. Moe arvas, et kirjutamine peaks olema "objektiivne", et jutustusest puuduksid ego mõjutused. Siiski püüdis ta rajada ja säilitada oma töödes kirjanduslikku esteetikat. Moe avaldas ka proosalugusid lastele, näiteks "I Brønden og i Tjernet" ('Kaevus ja mägijärves', 1851) ja "En liden Julegave" ('Väike jõulukingitus', 1860). Asbjørnseni ja Moe koostöö puhul oli tavaline, et teksti jõulisus oli pärit Asbjørnsenilt ning nii-öelda sarm Moelt, samas muutus pikaaegse koostöö tulemusena nende kirjanduslik väljendus ülimalt sarnaseks. Moe poeg Moltke jätkas isa tööd folkloori ja muinasjuttude alal ning temast sai esimene professor sellel erialal nüüdses Oslo Ülikoolis. Asbjørnsen and Moe. Encyclopædia Britannica Online (2009) "Norske Folkeeventyri" tõlge inglise keelde: Popular Tales From the Norse, tõlkija George Webbe Dasent, 3. trükk, 1888
Reservaat

Reservaat on Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Brasiilias ja Austraalias maa-ala, mis on jäetud elamiseks põlisrahvastele (nt indiaanlased, Austraalia aborigeenid) . Sageli on reservaadil piiratud omavalitsus. EE 8. köide, 1995.
Dmitri Karpov

Dmitri Karpov (sündinud 23. juulil 1981 Karagandõs) on Kasahstani kergejõustiklane (kümnevõistleja). 2003 3. koht maailmameistrivõistlustel, 8374 punkti (Saint-Denis) 2004 3. koht olümpiamängudel, 8725 punkti (Ateena) Dimitri Karpov on 198 cm pikk ja kaalub 89 kg. Tema treener on Pavel Hämäläinen. 100 m: 10,50 (23. august 2004, Ateena) Kaugushüpe: 8.05 Kuulitõuge: 15.93 (23. august 2004, Ateena) Kõrgushüpe: 2.12 (10. mai 2003, Desenzano del Garda) 400 m: 46,81 (23. august 2004 Ateena) 110 m tõkkejooks: 13,93 Kettaheide: 52.33 (30. mai 2004, Götzis) Teivashüpe: 4.92 (26. september 2004, Talence) Odavise: 55.54 (30. mai 2004, Götzis) 1500 m: 4.34,49 (24. mai 2001, Ōsaka) Üksikalade punktid kokku: 8953
Adukt

Keemias on adukt kahe eri molekuli 1:1 ühinemise saadus, sõltumata sellest, mis tüüpi sidemed nende molekulide vahel tekivad. Enamasti kasutatakse mõistet adukt: kui keemilises reaktsioonis lisaks soovitud molekulaarsele liitumissaadusele, see on 1:1 aduktile, moodustuvad ka kõrvalsaadused kui moodustuv ühinemissaadus ei ole kirjeldatav kovalentsete või iooniliste täissidemetega, näiteks doonor-aktseptor ühendid koordinatsioon- ehk kompleksühendid, ioonsed kompleksid kui ühinenud molekulid ei ole seotud klassikaliste keemiliste sidemetega, vaid näiteks hüdrofoobsed jõud, van der Waalsi jõud jm. Vahel kasutatakse ka mõistet 1:2 adukt (harvem muud, 1:n adukt), mis tähendab, et see saadus sisaldab kaht (või n) molekuli ühte lähteühenditest.
Nikolai Kindralstaabi Akadeemia

Nikolai Kindralstaabi Akadeemia (vene keeles Николаевская академия Генерального штаба) oli 1832. aastal asutatud Venemaa Keisririigi kõrgem sõjaväeline õppeasutus. 1832–1855 Keiserlik Sõjaväeakadeemia (Императорская военная академия); 1855–1909 Nikolai Kindralstaabi Akadeemia (Николаевская академия Генерального штаба), nimetati ümber peale asutaja Nikolai I surma 1855. aastal; 1909–1918 Keiserlik Nikolai Sõjaväeakadeemia (Императорская Николаевская военная академия) Nikolai Kindralstaabi Akadeemia eellane Keiserlik Sõjaväeakadeemia (Императорская военная академия) asutati 26. november 1832. aastal. Õppetöö akadeemias toimus kaheaastase õppetsükkliga, õppima võeti ohvitsere, kelle auaste oli vähemalt porutšik ning oli teeninud vähemalt kaks aastat teeninud riviväeosades. Akadeemia valmistas ette kindralstaabi ohvitsere. 1902 Nikolai Duhhonin Nikolai Rattel Mihhail Svetšin 1904 Dimitri Lebedev 1907 Sergei Kamenev 1908 Aleksandr Dutov Konstantin von Krusenstern 1909 Jukums Vācietis 1910 Boriss Sapošnikov Peter von Wrangell 1911 Paul Lill 1912 Johan Laidoner Andres Larka 1913 Jaan Soots Vladimir Kappel Aleksei von Lampe 1914 August Kork Juhan Tõrvand 1917 (kiirendatud kursused) Aleksander Kukk "Императорская Николаевская военная академия Выпускники". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. märts 2010. Vaadatud 13. aprillil 2009.
Puuaiasõda

Puuaiasõda (ka Räpina puuaiasõda) oli pearaharahutuste ajal 15. juulil (vkj 4. juulil) 1784 Räpinas toimunud kokkupõrge talurahva ja nende korralekutsumiseks kohale toodud sõjaväeosade vahel. Talurahvarahutused vallandusid, kuna talupojad tõlgendasid asehalduskorra ja pearahamaksu kehtestamist kui mõisakoormiste kaotamist. Nõnda keeldusid paljud Liivimaa talupojad teotööle minemast. Mõisatesse saadeti soldatitest moodustatud turvameeskonnad, kellel kohalike talupoegadega kähmlused puhkesid. Räpina mõisa puuaiast kistud teivastega relvastatud talupojad ründasid maakohtuniku poolt kohale toodud 30-mehelist sõjaväekomandot. 5 talupoega sai surma ja 8 raskelt haavata, soldateid sai haavata 4. Ühtekokku oli 1784. aastal Liivimaa Eesti osas rahutustest haaratud 63 mõisa, Puuaiasõda oli arvatavasti ulatuslikuim omataoline kokkupõrge. Järgmisel aastal tapeti Räpina mõisnik Gerhard Friedrich von Löwenwolde. Talurahvaülestõusu 200. aastapäevaks püstitati 1984. aastal Räpina Paberivabriku endise peasissekäigu esisele haljasalale Puuaiasõja mälestusmärk, puuaiasõdalane. Rahvasuus Raudmeheks kutsutava mälestusmärgi autor on Riho Kuld. Puuaiasõja mälestuskivi, mille kavandas Enno Ootsing, asub vabriku praeguse peasissekäigu juures. George Browne Pearaharahutused Riia asehaldurkond Teoorjus "MÕIS JA TALUPOEG II". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. jaanuar 2008. Vaadatud 29. mail 2009. "Asehalduskord 18. sajandi Eestis". "Vaatamisväärsused".[alaline kõdulink] Puuaiasõda. (1994). – Eesti Entsüklopeedia. 7. kd. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 540 Prants, H (1937). Minu elukäik. Mälestusi ja pärimusi. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, lk 157 Pearaharahutused. (1994). – Eesti Entsüklopeedia. 7. kd. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 228 Laur, Mati; Mäesalu, Ain; Tannberg, Tõnu; Vent, Ursula (2005). Eesti ajalugu. I, Muinasajast 19. sajandi lõpuni : õpik gümnaasiumile. Tallinn: Avita, lk 109
Dean Macey

Dean Macey (sündinud 12. detsembril 1977 Essexis Rochfordis) on Suurbritannia endine kergejõustiklane (kümnevõistleja). 100 m jooks 10,65, 30. mai 1999, Arles Kaugushüpe 7.77 27. september 2000, Sydney Kuulitõuge 15.77 Kõrgushüpe 2.15, 6. august 2001, Edmonton 400 m jooks 46,21, 6. august 2001, Edmonton 110 m tõkkejooks 14,34, 6. august 2001, Edmonton Kettaheide 48.34, 24. august 2004, Ateena Teivashüpe 4.80, 28. september 2000, Sydney Odavise 64.03, 25. august 1999, Sevillla 1500 m jooks 4.23,45, 28. september 2000, Sydney üksikalade punktid kokku 8924 Dean Macey on 197 cm pikk ja kaalub 92 kg.
Sande

Sande on mitme koha nimi. Sande, asula Norras Vestfoldi maakonnas, Sande valla keskus Sande, asula Norras Sogn og Fjordane maakonnas, Gaulari valla keskus Sande, asula Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Sande vallas Sande, asula Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Põhja-Friisimaa kreisis Enge-Sande vallas Sande, endine asula Saksamaal Hamburgi territooriumil Sande, asula Portugalis Viseu maakonnas Lamego vallas Sande kihelkonnas Sande, asula Portugalis Braga maakonnas Vila Verde vallas Sande kihelkonnas Sande talu, talu Norras Møre og Romsdali maakonnas Herøy vallas Sande talu, talu Norras Vestfoldi maakonnas Horteni vallas Sande, Saksamaa linna Paderborni linnaosa, varem Sande vald Nordrhein-Westfaleni liidumaal Paderborni kreisis Sande, asum Norras Sogn og Fjordane maakonnas Bremangeri vallas Svelgeni asulas Sande vald, vald Norras Møre og Romsdali maakonnas Sande vald, vald Norras Vestfoldi maakonnas Sande vald, vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Friisimaa kreisis Sande kihelkond, kihelkond Portugalis Viseu maakonnas Lamego vallas Sande kihelkond, kihelkond Portugalis Porto maakonnas Marco de Canavesesi vallas Sande kihelkond, kihelkond Portugalis Braga maakonnas Vila de Verde vallas Sande saar ehk Sandøy, saar Norras Sogn og Fjordane maakonnas Guleni vallas Sande on ka mitme isiku perekonnanimi: Erling Sande, Norra poliitik Hans Sande, norra psühhiaater ja kirjanik Jakob Sande, norra kirjanik Ole-Jakob Sande, norra suusamägironija Sande selts, naisteühing Aafrikas Enge-Sande vald Saksamaal Sande Paper Mill A/S Hvide Sande, linn Taanis Ed van der Sande, Hollandi poliitik Guy Van Sande, flaami näitleja Victor Van Sande, Belgia poliitik São Clemente de Sande Portugalis São Lourenço de Sande Portugalis São Martinho de Sande Portugalis Vila Nova de Sande Portugalis São Clemente de Sande kihelkond Portugalis São Lourenço de Sande kihelkond Portugalis São Martinho de Sande kihelkond Portugalis Vila Nova de Sande kihelkond Portugalis
Strõi

Strõi (poola Stryj) on linn Ukrainas Lvivi oblastis, Strõi rajooni halduskeskus. Strõi asub Lvivist umbes 66 km lõunas. Strõi sai 1341. aastal Magdeburgi linnaõiguse. Linn oli 15.–16. sajandil kaubateede ristil ja seal toimus majanduslik õitseng, mis hääbus 17. sajandi sõdade ajal. Strõi kuulus aastatel 1569–1772 Poola Ruteenia vojevoodkonda. Linn läks 1772. aastal Austria valdusse. Suure tulekahju tagajärjel 1886. aastal linn peaaegu hävis. Pärast Esimest maailmasõda liideti linn 1919. aastal taas Poolaga. Linn oli Strõi maakonna keskus Stanõslavivi vojevoodkonnas. Linna elanikkond (umbes 30 000 inimest) koosnes ligikaudu võrdsetest osadest poolakatest, ukrainlastest ja juutidest. Teise maailmasõja alguses liideti linn Nõukogude Liiduga. Saksa okupatsiooni ajal deporteeriti juutidest elanikud. Pärast sõda oli linna lähedal suur Nõukogude Liidu lennuväebaas. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Strõi elanikest ukrainlasi 92,1%, venelasi 5,2%, poolakaid 0,5% ja valgevenelasi 0,3%. http://www.ukrstat.gov.ua/druk/publicat/kat_u/2017/zb/06/zb_chnn_0117pdf.zip Про кількість та склад населення Львівської області за підсумками Всеукраїнського перепису населення 2001 року Державний комітет статистики України. Всеукраїнський перепис населення 2001 Strõi koduleht Stryj. – Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, Warszawa: Filip Sulimierski i Władysław Walewski 1890, XI: Sochaczew – Szlubowska Wola, lk 429–438.
NATO peasekretär

NATO peasekretär on NATO kõrgeima organi Põhja-Atlandi Nõukogu (North Atlantic Council, NAC) esimees. NATO peasekretär koordineerib liikmesriikide tegevust, on organisatsiooni peamine kõneisik ning juhib NATO sekretariaadi tööd. NATO peasekretär on ka Kaitseplaneerimise komitee, Tuumaplaneerimise komitee, Euro-Atlandi Partnerlusnõukogu (EAPC) ja Vahemere Koostöögrupi esimees ning NATO-Venemaa alalise ühisnõukogu ja NATO-Ukraina komisjoni kaasesimees. Peasekretäril on ka asetäitja. Esimese peasekretäri valisid NATO liikmesriigid 4. aprillil 1952. Traditsiooniliselt valitakse peasekretäri ametisse Euroopa esindaja, Euroopa liitlasvägede ülemjuhataja määravad aga Ameerika Ühendriigid. Peasekretär valitakse konsensuse alusel. Tema ametiaeg kestab tavaliselt neli aastat, kuid võib erandjuhtudel ka pikeneda. NATO peasekretär oli 1. augustist 2009 kuni 1. oktoobrini 2014 taanlane Anders Fogh Rasmussen, kes valiti ametisse 4. aprillil 2009. Alates 1. oktoobrist 2014 kuni 1. oktoober 2024 oli NATO peasekretär norralane Jens Stoltenberg. Ta oli 13. NATO peasekretär. Ta oli NATO peasekretäri kohusetäitjana ametis 3,654 päeva. Alates 1. oktoober 2024 on NATO peasekretär Hollandlane Mark Rutte. Ta oli 14. oktoobrist 2010 kuni 2. juulini 2024 Hollandi peaminister. Hastings Ismay 1952–1957  Suurbritannia Paul-Henri Spaak 1957–1961  Belgia Dirk Stikker 1961–1964  Madalmaad Manlio Brosio 1964–1971  Itaalia Joseph Luns 1971–1984  Madalmaad Peter Carington 1984–1988  Suurbritannia Manfred Wörner 1988–1994  Saksamaa Sergio Balanzino (kohusetäitja) 1994  Itaalia Willy Claes 17. oktoober 1994 – 20. oktoober 1995  Belgia Sergio Balanzino (kohusetäitja) 1995  Itaalia Javier Solana 5. detsember 1995 – 6. oktoober 1999  Hispaania George Robertson 14. oktoober 1999 – 17. detsember 2003  Suurbritannia Alessandro Minuto-Rizzo (kohusetäitja) 2003–2004  Itaalia Jaap de Hoop Scheffer 5. jaanuar 2004 – 1. august 2009  Madalmaad Anders Fogh Rasmussen 1. august 2009 – 1. oktoober 2014  Taani Jens Stoltenberg 1. oktoober 2014 – 1. oktoober 2024  Norra Mark Rutte alates 1. oktoobrist 2024  Holland 9/11 and beyond NATO Leaders Declassified https://www.nato.int/cps/en/natohq/declassified_228990.htm (en) Mark Rutte takes office as NATO Secretary General https://www.nato.int/cps/en/natohq/news_229142.htm (en)
Hans Holmboe

Hans Holmboe (8. oktoober 1798 – 23. mai 1868) oli norra õpetaja ja poliitik. Ta sündis Trondenesis kohtutäituri Jens Holmboe (1752–1804) ja tema abikaasa Anna Margrethe Irgens'i (1766–1851) pojana. Tal oli mitu venda ja õde. Tema vennad Even ja Leonhard Christian ning vennapoeg Jens Holmboe osalesid poliitikas. Aastal 1825 abiellus ta Welgjerd Endriette Løbergiga. Paaril oli neli tütart ja kolm poega. Hans Holmboe valiti 1833. aastal Bergeni valimisringkonna esindajana Norra parlamenti. Ta valiti parlamenti tagasi aastatel 1836, 1842, 1848, 1851, 1859 ja 1862. Aastatel 1845, 1847 ja 1849–1850 oli ta Bergeni linnapea. Teda tuntakse eelkõige tänu koostööle teiste hulgas Henrik Wergelandiga, et lubada juutidel Norrasse tulla. Ta töötas ka Bergeni katedraalikooli direktorina ja Bergeni Stiftstidende peatoimetajana. Ta suri 1868 Sandes. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Hans Holmboe seisuga 13.04.2009.
Kalakasvatussump

Kalakasvatussump on võrkseintega, põhjast ja veepinnalt toestatud kalakasvatusrajatis, mis asub avatuna mingis veekogus (harilikult meres, lahes, fjordis). Enamasti asuvad need põhiveekogu rannikupiirkonnas, kus nendega on majanduslikult odavam ja hõlpsam läbi käia. Põhikujult on sumbad tavaliselt ümmargused. Et tavaliselt on sumbad meredes, siis kasvatatakse seal üldjuhul merekalu, näiteks lõhet. Sumpades toimuv veeringlus sarnaneb põhiveekogu omaga. Sumpkalakasvatust viljeletakse paljudes riikides, neist olulisemad on Norra, Tšiili, Kreeka jmt. Sumpkalakasvatust on viljeldud ka Eestis.
Soomlased

Soomlased (endanimetus suomalaiset) on läänemeresoome rahvas, Soome suurim põlisrahvus. Maailmas elab 6,5–7 miljonit soomlast, neist Soomes 4,86 miljonit (89,6% elanikkonnast). Suurem osa soomlastest on luterlased, vähesel määral on ka õigeusklikke. Soome rahvas kujunes I aastatuhande lõpul ja II aastatuhande algul pKr neljast läänemeresoome hõimust (pärissoomlased, hämelased, savolased ja karjalased). Soomlaste rahvuslikuks iseloomuks peetakse sitkust, visadust, kangust, südidust ja tahtejõudu (soome keeles sisu). Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 7589 soomlast. ingerisoomlased kveenid meälased karjalased metsasoomlased Päring Statistikaameti andmebaasist
Chiel Warners

Chiel Mathijs Warners (sündinud 2. aprillil 1978 Harderwijkis) on Hollandi kergejõustiklane (kümnevõistleja). Chiel Warners on 194 cm pikk ja kaalub 84 kg. Kümnevõistlus: 8363 (Götzis, 1999) Seitsmevõistlus: 6071 (Haag, 1999) 100 m: 10,62 (23. august 2004, Ateena) Kaugushüpe: 7.85 (29. mai 2004, Götzis) Kuulitõuge: 15.16 (26. mai 2001, Götzis) Kõrgushüpe: 2.03 (24. august 1999, Sevilla) 400 m: 46,61 (30. mai 1999, Götzis) 110 m tõkkejooks: 14,01 (24. august 2004, Ateena) Kettaheide: 47.24 Teivashüpe: 4.90 (24. august 2004, Ateena) Odavise: 62.53 (30. august 1998, Dordrecht) 1500 m: 4.28,17 (18. mai 1997, Emmeloord) üksikalade punktid kokku: 8777 IAAF: Athlete profile for Chiel Warners
Jørgen Breder Faye

Jørgen Breder Faye (7. juuni 1823 – 2. august 1908) oli Norra pankur ja poliitik. Faye töötas Bryggenis kaupmehena kuni aastani 1856, mil ta nimetati Bergeni Erapanga direktoriks. Selles ametis oli ta kuni aastani 1903. Jørgen Breder Faye oli kaua aega Bergeni linnavolikogu liige ning aastal 1862 Bergeni linnapea. Aastatel 1856–1858, 1865–1867 ja 1868–1871 kuulus ta Norra parlamenti. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Jørgen Breder Faye seisuga 13.04.2009.
Sande vald (Vestfold)

Sande vald oli vald Norras Vestfoldi maakonna põhjaosas. Vald moodustati 1. jaanuaril 1838 ja valla keskuseks on Sandefjord Sande vald paikneb Oslost 60 km lõuna pool. 2020. aastal liideti Sande vald Holmestrandi vallaga. Akaa, Lääne-Soome, Soome Klippani vald, Skåne maakond, Rootsi 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2020
Moodne viievõistlus 2004. aasta suveolümpiamängudel

Moodsa viievõistluse võistlus 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus kahel päeval: 26. ja 27. augustil. Nii naised kui ka mehed tegid viis ala läbi ühe päevaga, mehed 26. ja naised 27. augustil. Nii mehi kui ka naisi oli Ateenas stardis 32. Viievõistlejate võistluspaik asus Ateena keskel Goudi olümpiakompleksis. 2500 huvilist said jälgida ujumist, 5000 ratsutamist ja jooksu ning 3000 pealtvaatajat vehklemist ja laskmist.
Sande vald (Møre og Romsdal)

Sande vald on vald Norras Møre og Romsdali maakonna lääneosas, Sunnmøre piirkonna osa. Valla keskus on Larsnesi küla. Sande vald eraldati Herøy vallast aastal 1867. 1. jaanuaril 1905 eraldati temast Rovde vald. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Herbert Kütt

Herbert Kütt (7. detsember (vkj)/ 20. detsember 1903 Rae vald, Jüri kihelkond, Harjumaa – 13. jaanuar 1924 rongis Nõmme ja Tallinna vahel) oli Eesti poksija. Ta poksis Tallinna "Spordis". Kütt oli Eesti meister keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1923. aastal. Ta osales septembris 1923 rahvusvahelisel turniiril Helsingis ning kaotas oma kohtumise Läti esindaja vastu. Kuna ta laskis end 13. jaanuaril 1924 maha, siis aprillis toimunud 1924. aasta Eesti meistrivõistlustel poksis ei saanud ta enam osaleda, nagu on vahel ekslikult tõlgendatud võistlustest osavõtjate nimede põhjal. Ta maeti 20. jaanuaril 1924 Tallinna Kalamaja kalmistule. "Eesti poksiesivõistlused". Eesti Spordileht, nr 7/8 (aprill–mai) 1924. Lk 140 Poks; 2. EESTI MEISTRIVÕISTLUSED. Tallinn 12.04.1924 Leinateated. Päevaleht nr 16, 18. jaanuar 1924. Lk 10 "Herbert Kütt †". Päevaleht nr 13, 15. jaanuar 1924. Lk 6 "Piletita sõitja ennast wagunis maha lasknud". Kaja nr 13, 15. jaanuar 1924. Lk 5 Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 375 Herbert Kütt. Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum, ESM F 152:10 Herbert Kütt. Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum, ESM F 152:25 Herbert Küti treeningpäevik. Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum, ESM Fp 288:2 KK 28/F4-1/28 Herbert Küti sporditulemused