laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tootmisliin

Tootmisliin on tehases loodud järjestikuste toimingute kogum, kus materjalid viiakse läbi rafineerimisprotsessi, et toota lõpptoodet, mis sobib edasiseks tarbimiseks; või on detailid kokku pandud valmistoote valmistamiseks. Tavaliselt vajavad toormaterjalid, nagu metallimaagid või põllumajandussaadused, näiteks toiduained või tekstiilmaterjali saamiseks kasutatavad taimed (puuvill, lina) rafineerimist, et need oleksid kasulikud. Metalli puhul hõlmavad protsessid purustamist, sulatamist ja edasist rafineerimist. Taimede jaoks tuleb kasulik materjal eraldada kestadest või saasteainetest ja seejärel töödelda edasiseks müümiseks. Varasemad tootmisprotsessid olid piiratud energiaallikate kättesaadavusega, kus tuuleveskid ja vesiveskid andsid jõu rasketesse protsessidesse ja inimtööjõudu kasutati täpsemateks toiminguteks. Varasematel sajanditel levitati toodangut paljudes kohtades, kuna tooraine, võim ja inimesed asusid sageli erinevates kohtades. Tööliste arvukuse kontsentratsioon vabrikus ja hiljem tehases, nagu näitas Richard Arkwrighti puuvillavabrik, hakkas liikuma üksikprotsesside ühispaiknemise poole. Aurumootori arenguga 18. sajandi teisel poolel muutusid tootmisliinid vähem sõltuvaks toiteallika paiknemisest, seega viidi kaupade töötlemine materjalide allika või inimeste juurde, kes hakkasid neid ülesandeid täitma. Eraldi protsessid erinevate töötlusetappide puhul viidi samasse hoonesse ning kombineeriti rafineerimise või valmistamise eri etappe. Auruvõimsuse üha suurenev kasutamine ja masinate kasutuselevõtu suurenemine (inimtööjõu vähendamiseks) aitasid integreeritud meetoditel tootmisliinides kaasa Euroopa ja Põhja-Ameerika tööstuslikele revolutsioonidele. Seega, alates toormaterjalide töötlemisest kasulikeks kaupadeks, oli järgmiseks sammuks konveierliini kontseptsioon, nagu tutvustas Eli Whitney. See jõudis 1913. aastal Ford Motor Companyle järgmisse etappi, kus Henry Ford tutvustas innovatsiooni pidevalt liikuvate autode kokkupanemisel varasematest individuaalsetest töökohtadest. See tõi kaasa standardiseerimise idee. Konveierliin oli kummaline seade erinevate kettide ja lülidega, mis paigutasid erinevad osad auto erinevatesse kohtadesse. Auto kere liikus mööda 45-meetrist kettkonveierit, et 140 töötajat saaksid neile ettenähtud detailid lisada autosse. Teised töötajad tõid autotootjatele täiendavaid detaile, et hoida nende varud täis. Konveierliin lühendas märgatavalt auto montaaži aega, nimelt langes ühe auto tootmise aeg kaheteistkümnelt tunnilt üheksakümne kolmele minutile. https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/production-line https://www.crestcapital.com/tax/history_of_the_assembly_line https://www.britannica.com/technology/steam-engine https://www.history.com/topics/industrial-revolution https://www.britannica.com/technology/assembly-line
Kahkjas niiduritsikas

Kahkjas niiduritsikas (Bicolorana bicolor) leiti Eestist esmakordselt 2015. aastal Vana-Kuustest . Ta laul on kõrgetooniline väikeste pausidega sirin. Kahkja niiduritsika levila ulatub Prantsusmaast Uuraliteni, elupaigana eelistab kuivasid kõrge rohustuga niite. [1] Orthoptera Species File Runnel, V. 2017. Eesti sihktiivalised ja nende laulud. Eesti Loodus 68(8) http://www.orthoptera.ch/arten/item/bicolorana-bicolor-bicolor Kahkjas niiduritsikas andmebaasis eElurikkus
Ieva Zasimauskaitė

Ieva Zasimauskaitė-Kiltinavičienė (sündinud 2. juulil 1993 Kaunases) on Leedu laulja. 2015. aastal lõpetas ta Vilniuses rahvusvahelise õiguse ja ärikooli (Tarptautinė teisės ir verslo aukštoji mokykla (TTVAM)). 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ta Leedut lauluga "When We're Old" ning sai finaalis 12. koha. Leedu eelvoorus on ta osalenud ka aastatel 2013, 2014, 2016 ja 2017. 2015. aasta juunis abiellus ta korvpallitreener Marius Kiltinavičiusega. Po vestuvių - ilgai laukta naujiena Ievai Zasimauskaitei Ieva Zasimauskaitė. Music.lt
Stargard

Stargard (saksa Stargard in Pommern) on linn Poolas, 36 km kaugusel Szczecinist. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. 1950–2015 oli linna nimi Stargard Szczeciński. Kuulub 1999. aastast Lääne-Pomorze vojevoodkonda, aastatel 1975–1998 kuulus Szczecini vojevoodkonda. Stargardi linna koduleht (poola keeles)
Karutamm

Karutamm on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Karutamm uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grünberk (Luiste vallas 1937. aastal) ja Värravatagga (Paldiskis). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Equinox

Equinox on Bulgaaria kvintett, mille liikmed on Bulgaaria lauljad Zhana Bergendorff, Georgi Simeonov ja Vlado Mihailov ning USA vokalistid Johnny Manuel ja Trey Campbell. 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ansambel Bulgaariat lauluga "Bones". Ansambli nimi tuleneb ingliskeelsest sõnast, mis tähendab "pööripäeva". Laulu "Bones" produtsent Borislav Milanov on samuti märkinud, et equinox tuleneb sõnast, mis tähendab "võrdsust", viidates sellele, et kõik ansambli liikmed on võrdsed. Zhana Bergendorff (sündinud 20. oktoobril 1985 Sofias) on laulja. Ta sai tuntuks 2013. aastal Bulgaaria talendisaate "X Factor" teise hooaja võitajana. Georgi Simeonov on laulja, laululooja ja produtsent. Vladimir Mihailov on laulja ja laululooja. Ta laulab Bulgaaria ansamblites Safo ja Sleng. 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel oli ta Bulgaaria esindaja Kristian Kostovi taustalaulja. Johnny Manuel (bulgaaria keeles Джони Манюел) on pärit USA-st Michigani osariigist. Ta on esinenud juba lapsepõlvest. Ta sai tuntuks 2017. aastal USA talendisaatest "America's Got Talent", kus esitas Whitney Houstoni laulu "I Have Nothing". Trey Campbell on Los Angeleses tegutsev laulukirjutaja ja laulu "Bones" üks autoritest. Ta on kirjutanud laule teiste seas Alexandra Stanile. "equinox" [Aeg või kuupäev (kaks korda aastas), mil Päike ületab taevaekvaatori ning päev ja öö on sama pikkusega (umbes 22. septembril ja 20. märtsil)] (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 14.11.2018. Vaadatud 11.05.2018. The time or date (twice each year) at which the sun crosses the celestial equator, when day and night are of equal length (about 22 September and 20 March)
Maruste

Maruste on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Maruste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Martinson. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Maruste Eestis 9 mehel ja 12 naisel. Rait Maruste (sündinud 1953), Eesti poliitik ja kohtunik
Hull (perekonnanimi)

Hull on perekonnanimi, mis on levinud inglise keeleruumis ja mida on pandud ka Eestis. Eestis on perekonnanime Hull (Ull) on pandud Torgu mõisas Jämaja kihelkonnas ja Leisi mõisas Karja kihelkonnas Saaremaal ning Hurmi mõisas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Haljas, Lehtmaa, Palmiste, Randma, Reva, Saare ja Sõmer. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Clark L. Hull, USA psühholoog (1884–1952) Cordell Hull, Ameerika Ühendriikide poliitik (1871–1955)
Sibi (perekonnanimi)

Sibi on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Sibi (Sibbi) on pandud Harjumaal, Järvamaal, Pärnumaal, Tartumaal, Viljandimaal ja Virumaal. Hiljem võtsid perekonnanime Sibi kandvad isikud nime muutes uuteks nimedeks Jõgiste, Oja, Palm, Raagmets, Rohtla, Sabbi, Siibre ja Siim. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Adriano Leite Ribeiro

Adriano Leite Ribeiro (sündinud 17. veebruaril 1982 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallikoondise endine ründaja. Karjääri jooksul jõudis ta mängida muuhulgas Flamengos kodumaal ning ACF Fiorentinas ja Parma FC-s Itaalias. Adriano parimad saavutused tulid Milano Interis, millega ta tuli neljal korral Itaalia meistriks, võitis kolmel korral superkarika ja kahel korral Itaalia karikavõistlused. Brasiilia rahvuskoondises mängis Adriano aastatel 2000–2010, lüües 48 mängus kokku 27 väravat Koondises debüteeris ta 15. novembril2000, kui mängiti Colombia meeskonnaga. Rahvuskoondise särgis on Adriano võitnud Copa América 2004. aastal ja Konföderatsiooni karika 2005. aastal. Mõlemal turniiril valiti ta parimaks mängijaks. Lisaks on ta tulnud ka alla 17-aastaste maailmameistriks 1999. aastal. 2006. aasta maailmameistrirvõistlustel Saksamaal lõi ta kaks väravat. Esimese alagrupimängus Austraalia meeskonna vastu, mille brasiillased võitsid 2:0. Teise värava lõi ta kaheksandikfinaalis Ghana vastu, mille Brasiilia võitis 3:0. Adriano Leite Ribeiro on 190 cm pikk ja kaalub 86 kg. Flamengo Campeonato Brasileiro Série A: 2009 Copa dos Campeões: 2001 Inter Milan Serie A: 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2008–09 Coppa Italia: 2004–05, 2005–06 Supercoppa Italiana: 2005, 2006, 2008 Corinthians Campeonato Brasileiro Série A: 2011 Adriano Leite Ribeiro FIFA andmebaasis Mitteametlik blogi Adriano kohta: Adriano-online.com (arhiveeritud)
Biider

Biider on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Biider (Bieder) on pandud Voore mõisas Viru-Jaagupi kihelkonnas ja Äntu mõisas Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Biidri-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kannes (Kolga vallas 1936. aastal), Piidre (Haljala vallas 1940. aastal) ja Piidri (Rägavere vallas 1937. aastal). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Biider Eestis 5 mehel ja 8 naisel.
Martin Short

Martin Short (õieti Martin Hayter Short; sündinud 26. märtsil 1950 Hamiltonis Ontario provintsis Kanadas) on Ameerika Ühendriikide komöödianäitleja. Martin Short andmekogus IMDb (inglise)
Peet Sillaots

Peet Sillaots (3. oktoober 1920 – 2. aprill 1996) oli eesti muuseumijuht. 1941. aastal lõpetas ta Tallinna 1. Keskkooli. Lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo eriala 1952. Aastatel 1965–1989 oli ta Eesti NSV Riikliku Ajaloomuuseumi direktor, hiljem kuni surmani Tallinna Tehnikaülikooli muuseumi juhataja. 1974 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane "Gustav Adolfi Gümnaasiumi ajaloomuuseum. Vilistlased 1941". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. märts 2016. Vaadatud 13. märtsil 2018. Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV Riikliku Ajaloomuuseumi direktor Peet Sillaots (1973) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV teeneline kultuuritegelane, Eesti NSV Riikliku Ajaloomuuseumi direktor Peet Sillaots (1978) ERR arhiiv. Kirjutamata memuaare. Peet Sillaots Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Usundiõpetus

Mitte segi ajada usuõpetusega. Usundiõpetus on usu- ja mõttevabaduse põhimõtetest lähtuv üldhariduslik õppeaine, mille raames käsitletakse erinevaid religioone, usulisi liikumisi ja maailmavaateid; õpitakse tundma religiooni väljendumist kultuuris ning inimese ja ühiskonna elus; arutletakse eksistentsiaalsete küsimuste üle, et aidata orienteeruda mitmekesises maailmas. Usundiõpetuses lähtutakse tasakaalustatud teaduslikust lähenemisest, selle raames õpitakse tundma religioonide mitmekesist pärandit tänapäeva nii positiivsetes kui ka probleemsetes ilmingutes. Orienteerumine kultuuris. Ajaloolis-kultuuriliste tegurite mõistmine ning Eestis esindatud usuliste liikumiste põhiõpetuste tundmine; maailmavaadete mõju teadvustamine nii ühiskonna kui üksikinimese elus. Respekti kujundamine. Oskus lugupidavalt ja suhteid ülesehitavalt kõnelda maalimavaateliste küsimuste üle ning vastu seista eelarvamuslikule suhtumisele, mõista usuvabaduse põhimõtteid ja piire. Kõlbelise arengu toetamine. Teadlikkus oma peamistest väärtushoiakutest, väärtuste rolli analüüs nii enda kui ka teiste inimeste toimimises. Kriitiline mõtlemine, eneserefleksioon ja tegelemine eksistentsiaalsete küsimustega. Oma maailmavaate põhiliste joonte sõnastamine ja oma tõekspidamiste analüüs käsitletud religioonide valguses. Eesti riiklikus õppekavas on kirjeldatud 5 kursust: I kooliastmes kursus "Tavad, lood ja väärtused", II kooliastmes kursus "Väärtused ja valikud", III kooliastmes kursus "Maailmareligioonid", gümnaasiumiastmes kaks kursust: "Eesti usuline maastik" ja "Inimene ja religioon. "Vabariigi Valitsuse 6. jaanuari 2011. a määrus nr 1 „Põhikooli riiklik õppekava", Lisa 9". Riigi Teataja. Vaadatud 13.03.2018. Schihalejev, Olga (toim) (2010). "Põhikooli valikaine usundiõpetus". Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus. Vaadatud 13.03.2018. "Gümnaasiumi Riiklik Õppekava". Riigi Teataja. Vaadatud 13.03.2018.
Põhja-Sakala valla lipp

Põhja-Sakala valla lipp on Viljandi maakonnas asuva Põhja-Sakala valla lipp. Lipp võeti kasutusele 27. detsembril 1995 Suure-Jaani linna lipuna. 2005. aastal, Suure-Jaani linna ja Suure-Jaani valla ning Olustvere ja Vastemõisa valla ühinemisel ühtseks Suure-Jaani vallaks, sai sellest Suure-Jaani valla lipp. 2017. aastal liitusid Võhma linn ning Kõo, Kõpu ja Suure-Jaani vallad ning ühendvalla lipuks jäi varasem Suure-Jaani valla lipp. Kangas on jagatud neljaks horisontaalseks laiuks, vaheldumisi asetsevad valged ja punased laiud, millest ülemine on valge ja alumine punane. Lipu mõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. Suure-Jaani valla lipp heisatakse vallavalitsuse hoone juures asuvase lipumasti, kus juures lipu asemel võib lipumastis ööpäevaringselt kasutada ka lipuvärvides vimplit. Valla lipp heisatakse valla pidupäevadel, teiste omavalitsusüksuste või riikide ametlike delegatsioonide vastuvõtmisel või muudel valla avalikel üritustel ning riiklikel pühadel koos Eesti riigilipuga, kusjuures valla lipu mõõtmed ei tohi ületada riigilipu mõõtmeid. Valla lipu heiskamisel koos Eesti riigilipuga asub riigilipp lippude poolt vaadatuna paremal, valla lipp vasakul. Valla lipu heiskamisel koos Eesti riigilipuga, mõne välisriigi lipuga ja maakondade ning linnade-valdade lippudega asub riigilipp lippude poolt vaadates paremal äärel, sellest vasakul välisriikide lipud prantsuskeelsete riiginimede tähestikulises järjekorras, seejärel maakondade lipud maakondade tähestikulises järjekorras, seejärel linnade-valdade lipud linnade-valdade tähestikulises järjekorras ja seejärel Suure-Jaani valla lipp vasakul äärel. Valla lippu võivad heisata kõik vallakodanikud eramajadel, asutused, ettevõtted ja organisatsioonid oma hoonetel lipuhoidjasse või maapinnalt tõusvasse lipumasti. Heisatav lipp peab vastama Suure-Jaani valla põhimääruses olevale kirjeldusele, olema puhas ja terve. Vabariiklikel või regionaalsetel üritustel kasutavad valla lippu Suure-Jaani valla ametlik delegatsioon või vallavalitsuse loal valda esindavad kultuuri-, spordi- või muud organisatsioonid. Valla lipp heisatakse suveajal kell 8.00, talveajal kell 9.00 ja langetatakse päikeseloojangul, kui mitte hiljem kui kell 22.00 (välja arvatud vallavalitsuse hoone juures, kus lipp on heisatud ööpäevaringselt), kui vallavalitsuse korraldusega ei ole määratud muud kellaaega. Lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem, seinalipuvarda pikkus aga ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud lipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. Lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa 50 kuni 100 millimeetri laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad lipukanga alusemise servani või heisatakse lipp poolde lipumasti. Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. Valla lipu vähendatud etalonkujutiste valmistamine, tellimine ja kasutamine on lubatud Suure-Jaani vallavalitsuse loal. Põhja-Sakala valla vapp Vastemõisa valla lipp Olustvere valla lipp Suure-Jaani linna lipp Lipust Põhja-Sakala valla kodulehel Põhja-Sakala valla lipp ja vapp Riigi Teataja, 29.12.2017
Sopho Halvaši

Sopho Halvaši (gruusia keeles სოფო ხალვაში; sündinud 31. mail 1986 Bathumis) on Gruusia laulja. 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Gruusiat lauluga "Visionary Dream".
Usuõpetus

Usuõpetus on ühe usu (usundi) aluseid tutvustav õppeaine, mille õpetamist korraldavad vastava usundi institutsioonid. usundiõpetus religiooniõpetus
Uplinn

Uplinn on muistne pelgupaik Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kinksis. Pelgupaik Uplinn on ümbrusest 1–2 m kõrgem, põhja-kirde – lõuna-edelasuunaline seljandik. Seljandiku ida-, lääne- ja lõunanõlv langeb laugjalt. Põhja-kirde poolt aga piirab pelgupaika kaevatud kraav, mille tõttu omandas seljandiku põhjanõlv järsu kallaku. Pelgupaiga laius on 50–60 m, kõrgema osa pikkus ligikaudu 100 m. Piki seljandiku keskosa kulgeb maapinnast ca 80 cm kõrgem, 10 m laiune tasane ala. Selle lääneserv ühtib laugjalt seljandiku pinnaga, idaserv aga langeb järsult. Piki tema keskosa kasvab aga kõrgemate puude (peamiselt tammede) rida. Hõredalt kasvab tammi ka seljandiku lääneosas. Kultuurkiht pelgupaigal puudub. Muistis kuulub arvatavalt II aastatuhande I poolde või keskpaika. /J. Tavast. Karuse kihelkond 1931, lk 57 (käsikiri ajalooinstituudis). Uplinn kultuurimälestiste riiklikus registris
Vabaakadeemia Nord

Vabaakadeemia Nord on Tallinnas aadressil Siili tänav 14 asuv eraõppeasutus. Kool pakub ja edendab loomealast vabahariduslikku tegevust läbi vabahariduslike projektide, meistriklasside ja koolituste. Kooli haldab Nord Arendus OÜ. Koolil on kunstigalerii, kus toimuvad kunstinäitused ja kus müüakse kunstiteoseid. Akadeemia Nord Põhikiri. Vabaakadeemia Nord veebisait. (vaadatud 01.01.2021) http://nord.ee/tutvustus (vaadatud 12.03.2018) Asutuse koduleht
Rita (Iraani ja Iisraeli laulja)

Rita Yahan-Farouz (ריטה יהאן-פרוז; ریتا جهان‌فروز‎; esinejanimega Rita (ריטה); sündinud 24. märtsil 1962 Teheranis Iraanis) on Iisraeli-Iraani laulja. Alates 1970. aastast elab ta Iisraelis. 1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Iisraeli lauluga "Shara Barkhovot".
Tritikale

Tritikale (ka tritik; Triticosecale) on ristamisega saadud hübriid, mille emastaim on nisu (Triticum) ja isastaim rukis (Secale). Esimeste nisu ja rukki hübriidide sünniaasta küündib juba 1875. aastani, kuid tänapäeval kasutusel olevad suurt saaki andvad tritikale sordid on aretatud viimastel aastakümnetel. Nisu ja rukki ristamise mõte seisnes selles, et ühendada nisu kvaliteet, produktiivsus ja resistentsus haigustele ning rukki vastupidavus keskkonnatingimustele. Algul kasvatati tritikalet söödaviljana, nüüdisaegseid sorte kasvatatakse ka inimtoiduks mitmete küpsetiste tegemiseks. Suvitritikalet tuleks külvata nii vara kui võimalik, et saak jõuaks valmida, kuna suvitritikalel on hiline valmimisaeg. Suvitritikale tuleks külvata mai teisel nädalal. Soovituslikult tuleks külv lõpetada 15. maiks. Talitritikale külvamiseks sobilik aeg on alates 15. augustist. Talitritikale idanemine sõltub eelkõige mulla temperatuurist. Mida hilisemaks jääb külv, seda vähem talvekindel on taim, ja kui külvata liiga vara, on oht, et taim saavutab liiga suure kasvu ning see muudab ta samuti vähem talvekindlaks. Talitritikale kasvupind Eestis olnud 6000–8000 ha, saagikus 2,5–3,5 t/ha. Eestis kasvatatakse tritikalet peamiselt loomasöödaks. Suvitritikalet viimastel aastatel meil kasvatatud ei ole. Suvitritikale jaoks on meie suved lühikesed ja päikesevaesed. 1960. aastatel kasvatati ainuüksi Ameerikas tritikalet 250 000 hektaril, kuid ajapikku kadus tritikale järele nõudlus. Nüüdisajal kasvatatakse USAs tritikalet vaid mõnel tuhandel hektaril ja sedagi ainult loomasöödaks. Tritikale sortidel on suurepärane haiguse resistentsuse profiil. Kuigi nad on haiguskindlamad kui mõned muud teraviljad, vähendab kevadiste sortide hiline küpsus teatud piirkondades sobivust teravilja tootmiseks. Talvine tritikale on väga hea külmakindlusega, kuid mitte nii kindel kui rukis. Tritikale on ka põuakindlam kui kaer, nisu ja oder. 2017. aastal toodeti maailmas kokku 15,56 miljonit tonni tritikalet. MES nõuandeteenistus. "Talitritikale". Vaadatud 2018/03/12. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |vaadatud= (juhend) University of Wisconsin-Extension (1990). "Tritacale". Nov. 1989. Vaadatud 2018/03/12. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |vaadatud= (juhend) Government of Alberta (15.02.2006). "Triticale Crop Production". Vaadatud 13.03.2018. Food and Agriculture Organization of the United Nations Kasutatud 04.11.2019
Karvane viirpuu

Karvane viirpuu (Crataegus submollis) kasvab madala puu või kõrge põõsana. Karvane viirpuu kasvab looduslikult Põhja-Ameerika kirdeosas ja Kanadas. Tavaliselt esineb teda alusmetsarindes ja metsaservadel. Karvase viirpuu viljad Kasvab 5–8 meetri kõrguseks. Tüve läbimõõt kuni 30 cm ning see on tihe ja munajas. Karvase viirpuu koor on hallikaspruun, peenerõmeline. Noored võrsed on karvased ja rohekad, hiljem muutuvad punakaspruuniks. Pungad on pruunid ja ümarad. Okstel asuvad 4–10 cm pikkused punakaspruunid astlad. Lehed on tal hõlmised lihtlehed, mis on 5–13 cm pikad, 9–11 hõlmaga, 5–7 paarina. Lehe alus on ümardunud laikiilja või sirge alusega. Värvus on neil pealt kollakasroheline, alt heledam. Lisaks on lehed mõlemalt küljelt noorena karvased, hiljem on vaid rood või alumine külg karvane. Leheroots on 2–5 cm pikk, samuti karvane, kaetud näärmetäppidega. Sügisel värvuvad lehed purpurpunaseks. Karvase viirpuu vili on oranžikaspunane tumedate täppidega õunvili. Sellel on kollakas viljaliha 3–5 luuseemnega. Õitseb mai lõpust juunini. Tema õied on valged, läbimõõduga 2–2,5 cm, valkjaskollaste tolmukatga. Õied asuvad 10–15 kaupa hõredates kännasõisikutes. Viljad valmivad oktoobris ja tihti jäävad puule/põõsale terveks talveks. Viljad on maitselt jahukasmahlased. Kasvatatakse ilupõõsana, kõige rohkem hekitaimena, sest summutab hästi müra ja püüab tolmu. Lisaks on hea meetaim. Karvane viirpuu on külmakindel, poolvarjutaluv – samas õitseb ainult täisvalguses, talub kärpimist. On mulla viljakuse suhtes nõudlik ehk eelistab kasvada liivsavi- või viljakamatel saviliivmuldadel. "Crataegus submollis" (inglise). "Karvane viirpuu hariduskeskuse dendroloogilises abimaterjalis enamlevinute Eestimaa puude ja põõsaste kohta". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2018. Vaadatud 13. märtsil 2018. "Järvselja Õppe- ja Katsemetskond- Karvane viirpuu". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2018. Vaadatud 13. märtsil 2018. Karvane viirpuu andmebaasis eElurikkus
Alin Olteanu

Alin Olteanu (sündinud 1987) on rumeenia päritolu semiootik. 2017. aastast töötab ta Kaunase Tehnoloogiaülikoolis. Tema erialaks on haridussemiootika. Ta on õppinud Rumeenias, kognitiivsemiootikat Aarhusi Ülikoolis Taanis, semiootika ajalugu Bologna Ülikoolis Itaalias, ning saanud doktorikraadi Roehamptoni Ülikoolist Inglismaal. Seejärel on ta töötanud Kaunases ja Tartus. Andreica, Oana; Olteanu, Alin (eds.) (2018). Readings in Numanities. Springer. Alin Olteanu (2015). Philosophy of Education in the Semiotics of Charles Peirce: A Cosmology of Learning and Loving. Peter Lang.
Tenzing Rigdol

Tenzing Rigdol (sündinud 16. jaanuaril 1982 Katmandus) on tiibeti kunstnik, aktivist ja kirjanik. Ta elab Ameerika Ühendriikides. Tema teoseid on eksponeeritud mitmetel näitustel ja ta on avaldanud kolm luulekogu.
Mei Finegold

Mei Finegold (מיי פיינגולד; sündinud 12. detsembril 1982) on Iisraeli laulja. 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Iisraeli lauluga "Same Heart".