laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Savonlinna ooperikoor

Savonlinna ooperikoor on Savonlinna ooperifestivalil muusikalisi lavateoseid esitav segakoor. Koori koosseis kinnitatakse üheks aastaks korraga. Koori suurus aastati muutub, sõltudes ooperifestivalil esitatavatest ooperitest. Koori lauljad on peamiselt Soome ja välisriikide muusikalistes õppeasutustes kutseliseks lauljaks õppivad noored. Savonlinna ooperikoor on olnud lauljakarjääri hüppelauaks paljudele noortele lauljatele. 2008. aastast juhatab koori professor Matti Hyökki. Savonlinna ooperikooris on laulnud mitmeid eestlasi, sealhulgas Eesti Muusikaakadeemia laulu eriala üliõpilasi, aga ka Eesti Rahvusmeeskoori ja Estonia teatri ooperikoori lauljaid. 1990. aastate lõpus ja 2000. aastate alguses moodustasid eesti lauljad Savonlinna ooperikoorist ligi kolmandiku. Savonlinna ooperikooris on laulnud teiste seas Ain Anger, Märt Jakobson, Alar Haak, Mart Mikk, Aare Saal, Aivar Kaldre, Rando Piho, Mati Vaikmaa, Eugen Antoni, Heli Veskus, Janne Ševtšenko, Merle Silmato, Anu Aimla ja Tambet Kikas. 2009. aastal valiti Simo Breede Savonlinna ooperikoori aasta lauljaks. "Savonlinnan Oopperajuhlakuoro". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. detsember 2016. Vaadatud 29. detsembril 2016. Rein Veidemann. Savonlinnast saab suviti Põhjala ooperimeka. Postimees, 13. juuli 2007 Kersti Inno. Savonlinna sumedad õhtud. Eesti Päevaleht, 10. august 2002 Aigi Viira. Eesti lauljad suvitavad Savonlinna kindluslaval. Postimees, 21. august 2002 "The Baltic Guide, suvi 2010. Ooperifestivali Eesti sisu". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. detsember 2016. Vaadatud 29. detsembril 2016. "Õpingud viivad Tambet Kikase Šotimaale. Hiiu Leht, 13. september 2016". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. detsember 2016. Vaadatud 29. detsembril 2016. Vanemuine. Simo Breede, ooperisolist
Marje Mets

Marje Mets (sündinud 10. augustil 1977) on eesti psühholoog. Ta lõpetas 1995. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 2001. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal. Ta oli aastatel 2001–2007 Tallinna Ülikoolis magistriõppes, kus kaitses väitekirja "Töötaja pingeallikad laevakeskkonnaga kohanemisel" (juhendaja Toomas Niit) ja sai magistrikraadi. Ta oli aastatel 1999–2005 Eesti Merekoolis psühholoogiaõpetaja. Ta töötas aastatel 2006–2009 AS Tallinkis hotellidirektorina Ro-ro reisilaeval. Ta töötab alates 2009. aastast Eesti Mereakadeemias (alates 2014. aastast Tallinna Tehnikaülikooli Eesti Mereakadeemias) psühholoogia õppejõuna. Marje Mets "Eesti Teadusinfosüsteemis
James Buchanan

James Buchanan (23. aprill 1791 – 1. juuni 1868) oli Ameerika Ühendriikide 15. president. Ta oli sellel ametikohal aastatel 1857–1861. Buchanan oli aktiivne vabamüürlane, looži nr 43 meister Lancasteris, Pennsylvanias ja Pennsylvania suurlooži suurmeister. Tema maine ei ole olnud hea, kuna ta ei teinud midagi, et ära hoida lõunaosariikide setsessiooni. Tänapäeval peavad ajaloolased teda üheks kõige halvemaks riigi presidendiks – ta on igas ajaloolaste küsitluses alates 1962. aastast olnud viimases kolmikus; ning seitsmes üheksast küsitlusest alates 1999. aastast tabelis kõige viimane. James Buchanan on olnud ainuke USA president, kes oli vallaline. Klein, Philip S. (1962). President James Buchanan: A Biography (1995 ed.), lk. 27.
Linnuse tee

Linnuse tee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Priisle asumis. 11. märtsil 1977 nimetati tänav Linnamäe teeks ja nimi Linnuse tee ennistati 14. septembril 2011. Linnamäe tee http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 29.12.2016)
Koltasaamid

Koltasaamid (ka koltad) on saamide hulka kuuluv etniline rühm Lapimaal ja Koola poolsaarel Soomes ja Venemaal. Koltasaamid kuuluvad Koola poolsaare Petsamo ala põlisrahva hulka, kuid Jätkusõja järel läks Petsamo ala Nõukogude Liidule ja enne seda evakueeriti suur osa koltasaamidest mujale Soome. Praegu elab enamik koltasaame Inari valla Sevettijärvi ja Nellimi külas ja nende ümbruses. Traditsioonide ja keele poolest kuuluvad koltasaamid idasaamide hulka. 1995. aasta hinnangu järgi elab Soomes 500 ja Venemaal 400 koltasaami. Koltasaamid on õigeusklikud ja kuuluvad tänapäeval enamasti Soome Õigeusu Kirikusse. Petsamo Trifon (1495–1583) ristis koltasaamid õigeusku juba 16. sajandi keskel. Õigeusk eristab koltasaame ülejäänud Põhjamaade saamidest, kes on luterlased. Koltasaami keel Saami, Skolt - A language of Finland. Ethnologue. (Kasutatud 24.11.2010.) Saami muuseum Siida: koltasaamid (soome keeles) Koltat. Ortodoksi.net Kolttalaki. Finlex. Koltat ja Sevettijärvi (Minna ja Markus Moshnikoffi koduleht) Voitto Viinanen, Rajahistorian ja kulttuuriperinteen tutkimusta Hannele Huhtala. Kolttien sisukas suku. Voima 9/2011 Yle Elävä arkisto. Leuddit ovat kolttakansan salattu muisti
Magnetohüdrodünaamika

Magnetohüdrodünaamika on teadusharu, mis uurib elektromagnetvälja ja elektrit juhtiva vedeliku (nt vedela metalli) või gaasi (või plasma) vastastikust mõju. Elektromehaanika Elektrodünaamika Magnetohüdrodünaamiline pump Søren Bertil F. Dorch, (2007). Magnetohydrodynamics. Scholarpedia.
Magnetohüdrodünaamiline pump

Magnetohüdrodünaamiline pump on elektrit juhtiva vedeliku (nt vedela metalli) pump, milles rõhk tekitatakse elektromangetväljaga. Induktsioonpumbad - vahelduvvoolu abil tekitatakse liikuv magnetväli, mis indutseerib voolu elektrit juhtivasse vedelikku Konduktsioonpumbad - püsimagnetväljas juhitakse elektrivool läbi elektrit juhtiva vedeliku magnetohüdrodünaamika elektrodünaamika elektromehaanika elektriajam
Grover Cleveland

Stephen Grover Cleveland (18. märts 1837 Caldwell, New Jersey osariik – 24. juuni 1908 Princeton, New Jersey osariik) oli Ameerika Ühendriikide 22. president aastail 1885–1889 ja 24. president aastail 1893–1897. Ta on USA ajaloos ainus president, kes on olnud president kahel mittejärjestikusel ametiajal. Enne presidendiaega oli Cleveland Erie maakonna šerif (1871–1873), Buffalo linnapea (1882) ja New Yorgi osariigi kuberner (1883–1885). Kubernerina sai Cleveland tuntuks poliitilise süsteemi vastasena ja vetoõiguse rakendajana. Cleveland kodusõjas ei teeninud, vaid palkas enda asemele poola immigrandi. 1882. aasta presidendivalimistel edestas Cleveland napilt vabariiklast James G. Blaine'i, kogudes 219 valijamehe häält Blaine'i 182 vastu. Cleveland oli esimene Demokraatliku Partei kandidaat, kes pärast kodusõda presidendivalimised võitis. Esimesel presidendiajal püüdis Cleveland vähendada valitsemissektori kulusid ja kaitsetolle. Clevelandi teiseks ametiajaks ei valitud. Neli aastat hiljem, 1892. aasta valimistel, võitis Cleveland Benjamin Harrisoni ees valimised ja alustas aasta hiljem teist ametiaega presidendina. Clevelandi teist ametiaega varjutasid aga majanduskriis ja tema vastandlikud seisukohad sotsiaalküsimustes. Ta on ainus, kes presidendina abiellunud. Pulmad toimusid 2. juunil 1886. Frances Preston oli abielludes 21-aastane ehk siis USA noorim esileedi läbi aegade.
Anton Starkopfi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Anton Starkopfi tänav on tänav Tartus Ihaste linnaosas. Tänav on nimetatud eesti skulptori Anton Starkopfi järgi. Tänav sai nime 1984. aastal. Tänav algab Eduard Wiiralti tänavalt ja kulgeb edelasse, ristub Pallase puiestee, Hando Mugasto tänava, Elmar Kitse tänava, Aleksander Vardi tänava, Ado Vabbe tänavaga ning lõppeb Pallase puiesteel. Tänav on umbes 600 meetrit pikk.
Risk (ansambel)

Risk on ansambel, mis moodustati 1981. aastal endise rühmituse Incognito liikmete poolt. Alguses kasutati oma lugudes palju Rainbow ja Whitesnake'i muusikalisi võtteid. Urmas Kruuse – laul ja trumm (liitus ansambliga 1982. aastal) Riho Kuub – laul Enn Kruuse – basskitarr Priit Poom – klahvpillid Vladimir Mihhailov – kitarr Aarne Vasar – kitarr Peeter Karo – trummid 04.06.1988 looga "Heavymees” saates "Popp Tipp" 03.09.1988 Soodoma Rockil Elvas 1988 "Hüljatu" lugu saates "Noortestuudio pärastlõuna laulud" 4/4 18.06.1989 esineti Rock Summeril 1989 saates "Vigla laulud" 2/2 Youtube – Risk – "Hüljatud" Ruja.ee – Risk
Heki tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Heki tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas. Tänav saab alguse Kopli tänavalt, kulgeb alguses lõunasse, pöörab siis itta ja lõppeb Võru tänaval. Tänava pikkus on umbes 260 meetrit. Heki tee
Kausatiiv

Kausatiiv on keeleteaduses valentsi suurendav konstruktsioon, kus lause alus paneb kedagi või midagi tegema või põhjustab kellegi või millegi seisundi muutust. Eri keeltes on erinevad vahendid kausatiivsuse väljendamiseks. Osas keeltest on selleks leksikaalsed vormid, teistes jällegi morfoloogilised vahendid. Eesti keeles kasutatakse kausatiivsuse väljendamiseks liiteid, nagu -ta- või -da-. Näiteks (V) põle/ma > põle/ta/ma; (Adj) avar > avar/da/ma;; (Adv) püsti > püsti/ta/ma. Inglise keeles võib kausatiivsete vormidena välja tuua raise - rise, lie – lay. Tasub veel ära märkida, et tihti kasutatakse kausatiivsuse väljendamiseks sõna make, mitte cause. Eesti keele käsiraamat
Kasarmu tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kasarmu tänav on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas. Tänav saab alguse Puiestee tänavalt ja kulgeb kirdesse. Tänav ristub Peetri ja Orava tänavaga ning lõppeb, kui keerab loodesse ja muutub sellega Jänese tänavaks. Tänav on umbes 325 meetri pikkune. Tänav sai nime 1924.
Multifüüsika

Multifüüsika on füüsikalise modelleerimise valdkond, kus uuritakse samaaegseid füüsikalisi mõjusid mitmete mudelitega samaaegselt. Samaaegselt on võimalik uurida näiteks välju lõplike elementide meetodiga ja mehaanilisi jõude mõne teise meetodiga. Modelleerimisel kasutatakse (osatuletistega) diferentsiaalvõrrandite numbrilist lahendamist arvutil (vt iteratsioonimeetod). Advanced Simulation Library, Elmer and MOOSE are examples of open source software packages for simulating multiphysics models. Abaqus, ADINA, Altair, ANSYS Multiphysics, Code_Aster, CFD-ACE+, CFD-FASTRAN, COMSOL Multiphysics, FEATool Multiphysics, FlexPDE, LS-DYNA, NEi Nastran, and OOFELIE on mõned näited simulatsioonipakettidest. Need paketid põhinevad peamiselt lõplike elementide meetodil. "Advanced Simulation Library". "Elmer - CSC". CSC — IT Center for Science Ltd. Vaadatud 24.06.2010. "ADINA Multiphysics". "Altair Smart Multiphysics".[alaline kõdulink] "ANSYS Multiphysics". ANSYS, Inc. Vaadatud 30.10.2008. "Code_Aster". EDF. "COMSOL Multiphysics". COMSOL, Inc. Vaadatud 30.05.2009. "FEATool Multiphysics". Precise Simulation, Ltd. Vaadatud 17.07.2014. "Oofelie". Open Engineering. Vaadatud 20.01.2010.
Warren Harding

Warren Gamaliel Harding (2. november 1865 – 2. august 1923) oli Ameerika Ühendriikide 29. president. Ta oli sellel ametikohal 1921–1923. Tema ametiajal tunnustasid Ameerika Ühendriigid Eesti iseseisvust.
Risti teeneterist

Risti teeneterist on Risti valla väljaantav teenetemärk. 2007. aasta alguses otsustas Risti vallavolikogu haridus- ja kultuurikomisjon hakata valla arengule tegusamalt kaasa aidanud inimeste tunnustamiseks välja andma Risti teeneteristi. Teeneteristi anti välja üks kord aastas ja mitte rohkem kui 3 inimesele aastas, juubeli puhul võis erandkorras anda ka rohkem teenetemärke. Teeneteristi andmise otsustas vallavolikogu. Teenetemärgi andmise kohta väljastati ka vastav tunnistus. Risti teeneterist on kahetasapinnaline, kumerdatud pinnaga märk, mille keskel ülemisel tasapinnal on kujutatud Risti valla vapp. Märgi taustal on kujutatud stiliseeritud topeltristi, mis sümboliseerib küüditatute mälestusmärki. Risti teeneterist on valmistatud hõbedast, vapi pind on emailitud ja kollased osad on kullatud, läbimõõt 35 mm. Tagaküljele graveeritakse märgi number ja andmise aasta. Teeneteristi autor on Ene Valter, märke valmistab ARS Vasetööd Risti Vallavolikogu 24.01.2007 a määrus nr 3. Risti Vallavolikogu Haridus- ja Kultuurikomisjoni koosoleku protokoll Nr 6 veebruar 2007
Nominatiiv-akusatiivne keel

Nominatiiv-akusatiivne keel ehk akusatiivkeel on keel, milles lause subjekti vorm on sama nii transitiivses kui ka intransitiivses lauses, kuid transitiivse lause objekt on markeeritud teisiti. Transitiivne lause sisaldab transitiivset ehk sihilist verbi, intransitiivne lause sisaldab intransitiivset ehk sihitut verbi. Üldiselt märgitakse intransitiivse lause subjekti tähega S (subjekt), transitiivse lause subjekti tähega A (agent) ja transitiivse lause objekti tähega O (objekt) või P (patsient). Subjekti käänet nimetatakse nominatiiviks ja transitiivse lause objekti käänet akusatiiviks. Kui akusatiivkeeles on kääne, mis on markeerimata (st sellel pole käändelõppu), siis on selleks üldiselt nominatiiv. Ka eesti keel on akusatiivkeel, mida illustreerivad järgnevad näited. Sealjuures ei ole eesti keeles akusatiivi, vaid transitiivse lause objekti märgitakse peamiselt partitiivis või genitiivis. Tühihulgaga Ø on märgitud markeerimata ehk käändelõputa kääne. Lind-Ø (S) lenda-b. lind-NOM lenda-3SG Mina-Ø (S) kõnni-n. mina-NOM kõndi-1SG Mees-Ø (A) ehita-b maja (O). mees-NOM ehita-3SG maja.PRT Sina-Ø (A) söö-d suppi (O). sina-NOM söö-2SG supp.PRT Õde-Ø (A) kirjuta-s raamatu (O). õde-NOM kirjuta-PST.3SG raamat.GEN Lisaks eesti keelele on akusatiivkeelteks näiteks läti keel, vene keel, jaapani keel, hindi keel jpt. Inglise keeles on akusatiivsüsteem säilinud ainult pronoomenites, mida on näha järgmistes näidetes: I-Ø (S) dance. mina-NOM tantsi ’Mina tantsin’ He-Ø (S) dance-s. tema-NOM tantsi-3SG ’Tema tantsib’ I-Ø (A) love him (O). mina-NOM armasta tema.ACC ’Mina armastan teda’ He-Ø (A) love-s me (O). tema-NOM armasta-3SG mina.ACC ’Tema armastab mind’ Peale akusatiivkeelte on olemas ka keeled, kus kasutatakse ergatiivsüsteemi, jagatud ergatiivsust, neutraalset süsteemi või kolmelist süsteemi. Jagatud ergatiivsuse puhul on keeles kasutusel nii ergatiiv- kui ka akusatiivsüsteem. Neutraalse süsteemi korral on intransitiivse lause subjekt (S) ning transitiivse lause subjekt (A) ja objekt (O) samamoodi markeeritud, kusjuures tihtipeale on nad kõik markeerimata ja neid aitab eristada näiteks sõnajärg. Kolmelises süsteemis markeeritakse S, O ja A kõik erinevalt. Ergatiiv-absolutiivne keel Comrie, Bernard 2013. Alignment of Case Marking of Full Noun Phrases. The World Atlas of Language Structures Online. Viimati vaadatud 29.12.2016. Kroeger, Paul 2005. Analyzing Grammar: An Introduction. New York: Cambridge University Press.
María Élena Kyriákou

María Élena Kyriákou (kreeka keeles Μαρία Έλενα Κυριάκου; sündinud 11. juunil 1984 Larnacas) on Küprose päritolu kreeka laulja. Ta võitis 2014. aastal "The Voice of Greece" esimese hooaja. Ta esindas 2015. aasta Eurovisioonil Kreekat lauluga "One Last Breath". Finaalkontserdil sai ta 23 punktiga 19. koha.
Kase põik

Kase põik oli tänav Tartus Vaksali linnaosas raudtee ja Kastani tänava vahel. Tänav sai nime 1987. Aastal 2011 tühistati Kase põik aadressiobjektina. ADS menetlusrakendus. Maa-amet, vaadatud 22.01.2019.
Kase tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kase tänav on tänav Tartus Vaksali linnaosas. See saab alguse Kastani tänavalt ning kulgeb käänuliselt edela, kagu ja seejärel taas edela suunas kuni suubumiseni Kase põiku. Tänava eestikeelne nimi on fikseeritud 1915. Saksakeelne nimi Birkenstraße on fikseeritud 1909. Kase tänav 6 asub psüühiliste erivajadustega inimeste kodu. 2020. aastal, kui Tartu linnavalitsus teatas AS-i Hoolekandeteenused plaanist rajada Kase 6 krundile kahekorruseline 4 korteriga elamu 24 psüühilise erivajadusega inimesele, tekitas see naabruskonna inimestes vastuseisu ning 2022. aastal koostati selle vastu petitsioon. AS Hoolekandeteenused tellis Tartu Ülikoolilt uuringu võimaluste kohta, soodustamaks psüühilise erivajadusega inimeste lõimumist kogukonda. Maja valmis 2023. aasta kevadel ning asutus avati 8. juunil 2023. Armas Riives, "Linn plaanib erivajadusega inimestele kodu, naabrid pole päri", Postimees, 2. november 2020 (vaadatud 02.09.2023) Armas Riives, "Ülikool aitab erivajadustega inimeste suhtes pingeid maha võtta", Postimees, 24. november 2020 (vaadatud 02.09.2023) Veiki Ojaperv, "Riidu tekitanud Kase kodu ootab elanikke", Postimees, 12. mai 2023 (vaadatud 02.09.2023) Egeli Raudmäe, "Psüühilise erivajadusega inimeste kortermaja Kase 6 avati pidulikult", Postimees, 8. juuni 2023 (vaadatud 02.09.2023)
Käbi tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Käbi tänav on tänav Tartus Jaamamõisa linnaosas. Tänav sai nime 21. novembril 2002. Tänav saab alguse Oksa tänavalt ja suundub kagusse, lõppedes umbtänavana ilma ühenduseta Jaama tänavaga. "Olematu tänav ajas Tartus võimud tülli" Tartu Postimees, 31. mai 2011
Lootsi tänav (Tartu)

Lootsi tänav on tänav Tartus Kvissentali linnaosas. Tänav saab alguse Kvissentali teelt, suundub esmalt põhja, pöörab siis läände, teeb siis kaare edelasse, ristudes Madruse tänavaga, ning lõppeb, ristudes Kvissentali teega, millest teisel pool jätkub sama sihis Pootsmani tänav. Tänava pikkus on umbes 600 meetrit. Tänav sai nime 9. juulil 2005.
Lõhmuse tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lõhmuse tänav on tänav Tartus Annelinna linnaosas. Tänav sai nime 21. novembril 2002. Pärna tänav (Tartu)
Fenerbahçe

Fenerbahçe (türgi keeles fener 'tuletorn', bahçe 'aed') on asum İstanbuli Aasia-poolel Kadıköy linnaosas Marmara mere kaldal. Nimi viitab ajaloolisele tuletornile. Asumi järgi on nime saanud spordiklubi Fenerbahçe SK, mis on Türgi üks edukamaid spordiklubisid. Klubi jalgpallistaadion Fenerbahçe Şükrü Saracoğlu staadion (ei asu küll Fenerbahçes, vaid sellest põhja pool asuvas Zühtüpaşa asumis) on Türgi esimene jalgpalliväljak, millel peeti liigamänge.
Stephanie Topalian

Stephanie Nonoshita Topalian (sündinud 5. augustil 1987 Los Angeleses), esinejanimega Stephanie, on armeenia-jaapani päritolu laulja, kes tegutseb Jaapanis. 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel kuulus ta Armeeniat esindanud ansamblisse Genealogy. http://www.stephanietopalian.com/ Laulja koduleht
Toompea

Toompea on kõrgendik Tallinna vanalinnas Toompea pangal. Toompea on Tallinna vanim asustatud piirkond. Seal paikneb Toompea linnus, mis oli enne eestlaste muistset vabadusvõitlust eestlaste, pärast seda taanlaste linnus. Halduslikult oli Toompea kuni 1878. aastani all-linnast eraldi seisev üksus, mis allus vahetult algul ordule ja hiljem rüütelkonnale. Toompea mäe muistne nimi võis olla Härjapea ehk Härjänpää (Härja neem), mille järgi sai nime ka Härjapea jõgi. Kaudselt kinnitab seda ka Taani hindamisraamatus esinev Harju kirjapilt Hæriæ ehk Härjä. Toompea on nime saanud toomkiriku (Domus Mariana) järgi, mil 1486. aastal viidati saksa keeles esimest korda sellele kui Domberg (`toomimägi`). Varasemad säilinud ürikud mainivad piirkonda lihtsalt mäena (1327 ladina mons, 1372 saksa bergh) või linnusena (ladina castrum). Esimest korda mainis kirjalikes allikates Toompead eesti keeles Anton thor Helle 1732. aasta nimeloendis, mis kajastas piirkonna jagunemist kaheks. Toompea all pidas ta silmas suurt linnust, kus asusid toomkirik ja aadli elamud. Ülejäänud Toompead ehk väikest linnust nimetas ta Linnapeaks (vastavalt Toompä ja Linnapä). Eesti rahvaluule tunneb Toompead Kalevi kalmuna, mille on kokku kandnud tema lesk Linda. Toompea pind paikneb muust kesklinnast kuni 24 m kõrgemal kirde-edela sihilisel ligi 7 ha (umbes 400×250 meetri) suurusel paesel saarlaval, mis ulatub kuni 48 m üle merepinna (kultuurikihita 45,5 m). Geoloogiliselt on Toompea aluspõhjalisel Tallinna keskkõrgendikul asuv paene kirde-edelasihiline kõvik, mille jalamiosaks on kambriumi liivakivid, kehamiks ordoviitsiumi lubjakivid Pakerordi lademest Lasnamäe lademeni. Toompea lava läbivad edelast kirdesse kaks tektoonilist rikkevööd, jalamit palistab rusukalle. Toompea oli juba enne jääaega Põhja-Eesti paelavast kulumise tagajärjel eraldunud panganeemik. Hiljem on Toompea pinnamoodi kujundanud mandrijää, meremurrutus ja viimasel aastatuhandel peamiselt inimtegevus. Läänemere arenguloos ilmus Toompea esile saarekesena Antsülusjärve staadiumil. Litoriinamerest ulatus Toompea välja juba kõrge neemeotsana, mida üle Tõnismäe ühendas Ülemiste luiterannikuga kitsas tombololaadne kruusavall. Toompea paljand asub Toompea läänenõlval. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Toompea pank Toompea tugimüür Eesti kohanimeraamat, lk. 671 Kirill Teiter: "Härjapea lugu" Reisimaailm, 2/2009 Eesti entsüklopeedia, 12. kd., lk. 500 Toompea paljand Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 4.05.2013.  Toompea – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus
Aiguille du Moine

Aiguille du Moine on mägi Mont Blanci mäemassiivis Alpides. Halduslikult asub mägi Haute-Savoie departemangus Prantsusmaal. Aiguille du Moine'i kõrgus on 3412 m. Esmatõusu tippu tegid 1871. aastal Jean Charlet-Straton, Joseph Simond, Isabella Straton ja Emmeline Lewis Lloyd mäe lõunaküljelt. Hiljem läbiti raskemad tõusumarsruudid mäe ida- ja lääneküljelt. 1987. aastal tõusis tippu Jean-Marc Boivin, kes laskus tipust mäe kagunõlva pidi suuskadel alla. 2005 – Eveli Habakuk koos prantslase Jean-Marie Renaud'ga tõusis mööda idaseina keskmise raskusastmega marsruudil. SKI EXTREME. jeanmarcboivin.free.fr Ajalugu 2000–2009. 2005.a ajaveeb.alpinism.ee Aiguille du Moine. summitpost.org
Hobuse tänav

Hobuse tänav on või oli mitmes Eesti asulas: Hobuse tänav (Pärnu) Hobuse tänav oli Tallinnas Hobusepea tänava endine nimi Hobuse tänav oli Tartus Hugo Treffneri tänava endine nimi ...
Ida tänav

Ida tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Ida tänav Kohtla-Järvel Järve linnaosas Ida tänav Koeru alevikus Ida tänav Kohila alevis Ida tänav Kuressaares Ida tänav Narvas Ida tänav Paldiskis Ida tänav Rakveres Ida tänav Tartus Jaamamõisa linnaosas Ida tänav Viljandis
Kana tänav

Kana tänav on või oli mitmes Eesti asulas: Kana tänav (Tallinn), endine Kana tänav (Narva) Kana tänav (Pärnu)