laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
G-punkt

Gräfenbergi punkt ehk G-punkt on oletatav oakujuline piirkond tupes, mida naised peavad erogeenseks tsooniks ning mida stimuleerides saab suure seksuaalse erutuse, tugeva orgasmi või võib tekkida naiste ejakulatsioon. G-punkt on nimetuse saanud saksa günekoloogi Ernst Gräfenbergi järgi, kes enda kinnitusel avastas selle erogeense koha 1950. aastal. Itaalia günekoloogide järgi on G-punkt ainult osal naistest. Briti teadlaste tehtud uuringu järgi ei eksisteeri G-punkti üldse ja see oleneb naise subjektiivsest arvamusest. time.com välja otsitud 27.12.10 forte.delfi.ee välja otsitud 27.12.10 elu24.ee välja otsitud 27.12.10
Arkadi Strugatski

Arkadi Natanovitš Strugatski (vene keeles Аркадий Натанович Стругацкий; 28. august 1925 Bathumi, Gruusia NSV – 12. oktoober 1991 Moskva) oli vene ulmekirjanik. Avaldas teoseid kaasautorluses noorema venna Borissiga. Vennad Strugatskid olid tuntuimad nõukogude ulmekirjanikud, populaarsed eelkõige endistes sotsialismileeri riikides. Mõnigi Strugatskite teos mängis peitust tsensuuriga ja Lääne lugejale võib nende looming kultuuriliselt kaugeks osutuda. Strugatskite isa, juudi rahvusest kunstiteadlane Natan Strugatski, suri 1942. aastal evakueerumisel blokaadiaegsest Leningradist. Lõpetas Aktjubinski Miinipilduja Sõjakooli. 1949. aastal lõpetas ta Võõrkeelte Sõjalise Instituudi jaapani ja inglise keele tõlgina. Ta oli kaks korda abielus. Teisest abielust sündis tütar Marija, kellest sai Venemaa valitsuse juhi Jegor Gaidari teine abikaasa. Strugatskite paljude teoste tegevus leiab aset Keskpäeva Maailmas. Strugatskite teosed vene keeles Strugatskite teosed vene keeles
Boris Vilde

Boris Vilde (vene keeles Борис Владимирович Вильде, prantsuse keeles Boris Vildé; 8. juuli 1908 Peterburi, Venemaa Keisririik – 23. veebruar 1942 Mont-Valérien, Suresnes, Prantsusmaa) oli Prantsusmaa etnograaf ja keeleteadlane. Boris Vilde sündis1908. aastal õigeusklike venelaste perekonnas Peterburis. Ta kasvas üles Peterburi lähedal Jastrebino külas emapoolsete vanavanemate juures, kuhu ta oli emaga kolinud pärast isa varajast surma. 1919. aastal põgenes ta koos ema ja õega oktoobrirevolutsiooni järel Tartusse. 1926. aastal lõpetas ta Tartu Vene Eraühisgümnaasiumi; aastatel 1926–1927 õppis ta Tartu Ülikoolis keemiat (ei lõpetanud). Selle asemel õppis ta saksa keelt, omandades vaid mõningad arusaamad keemiast. Ta oli huvitatud kirjandusest ja luulest. 1930. aastal asus ta Saksamaale, lootes seal alustada kirjanduslikku karjääri. Natsismi vastu võitlejana tundis Boris end Saksamaal siiski ebakindlalt ja kolis 1933. aastal Prantsusmaale. Vilde töötas Inimese Muuseumis (Musée de l'Homme) Pariisis tänu Paul Rivet'le, kes teda sinna tööle kutsus, samuti julgustas teda jätkama õpinguid Sorbonne’i ülikoolis, kus ta sai bakalaureusekraadi saksa filoloogia erialal 1937. aastal ja kaks magistrikraadi: etnoloogias 1938. ning jaapani keeles 1939. aastal. Rivet motiveeris teda uurima Eesti ja Soome elanike etnoloogiat kahel ekspeditsioonil nendesse riikidesse aastatel 1937–1938. Ta kasutas võimalust Prantsuse teadusajakirjades natsistlikku rassismi mitteteaduslikuna hukka mõista. Teise maailmasõja alguses valmistas ta ette kolmandat ekspeditsiooni Taanisse ja Norrasse. Teise maailmasõja ajal oli Vilde aktiivne Prantsuse vastupanuvõitluses. 1940. aasta juulis lõi ta koos Paul Rivet'ga ühe esimestest vastupanurühmadest. Vastupanu ajal organiseeris ta Groupe de musée de l’Homme'i teadlasi ja juriste välja andma põrandaalust natsismivastast ja Vichy valitsuse vastast ajalehte Résistance. 1934. aastal abiellus ta Iréne Lotiga, kes oli ajaloolase Ferdinand Loti tütar. Abielu kaudu sai Vilde 1936. aastal Prantsusmaa kodanikuks. Ta osales Teise maailmasõja ajal Prantsuse vastupanuliikumises, vangistati ja lasti Gestaapo poolt maha 23. veebruaril 1942. Boris Vilde viimased sõnad enne hukkamist: “Ma armastan Prantsusmaad. Ma armastan seda ilusat maad. Jah, ma tean, et see võib olla lihtsameelne, isekas, poliitiliselt mäda ja oma vana hiilguse ohver, kuid kõigi nende vigadega jääb see tohutult inimlikuks ega ohverda oma väärikust.” Nõukogude Liidu Isamaasõja 1. järgu orden (1985 postuumselt) Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Fanny Sivers: Boris Vilde – eesti seikleja ja Prantsusmaa kangelane (Tulimuld, 1992, nr. 1) Fanny Sivers: Poliitikat ja muud Boris Vilde vanglapäevikus (Tulimuld, 1992, nr 2) Benfoughal, Tatiana, « De Saint-Pétersbourg au Mont Valérien : biographie de Boris Vildé, ethnologue des peuples finno-ougriens et résistant » in Bérose, encyclopédie internationale des histoires de l’anthropologie, 2018. Ousby, Ian Occupation The Ordeal of France, 1940–1944, New York: Cooper Square Press, 2000 page 213. Cobb, Matthew (2012) The Resistance: The French Fight Against the Nazis,”
Eduard Laanemäe

Eduard Laanemäe (sündinud Eduard Laanberg; 1. mai 1885 Petserimaa – ) oli eesti politseinik ja ühiskonnategelane. Õppis Pihkva Reaalkoolis ja Moskva Rahvaülikoolis. Töötas kriminaalpolitseinikuna Võrus, Pihkvas, Moskvas ja Tallinnas. 1910–1926 põllupidaja Jõgeva vallas, alates 1926 Jõgeva Vabatahtlike Tuletõrjujate Ühingu esimees, võtnud osa Tuletõrjujate Liidu peakoosolekutest. 1937. aastast Jõgeva Põllumajandusseltsi aseesimees, Kaitseliidu Jõgeva malevkonna majanduspealik, Jõgeva Ühispanga revisjonikomisjoni esimees, Jõgeva vallavanem. 1938. aastal sai ta Punase Risti V klassi teenetemärgi. 1939. aastal sai ta Jõgeva valla aukodanikuks. Ta oli olnud vallavanem 9 aastat ja osalenud paljudel seltsiüritustel nii vallas kui ka väljaspool. "E. Laanemäe Jõgeva valla aukodanikuks." Uus Eesti, nr. 42, 12. veebruar 1939 (koos fotoga)
IE

IE või ie võib olla: Internet Exploreri lühend Iirimaa ISO 2-täheline kood .ie on Iirimaa tippdomeen ie ehk inimekvivalent i.e. ehk id est on ladinakeelne väljend, mis tähendab "see on", "see tähendab" ie on interlingue keele ISO 639-1 kood Ie on asula Jaapanis Okinawa provintsis
B.o.B Presents: The Adventures of Bobby Ray

"B.o.B Presents: The Adventures of Bobby Ray" on B.o.B 2010. aastal ilmunud album.
Naerutiir

Naerutiir (Gelochelidon nilotica või Sterna nilotica) on tiirlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Välimuselt meenutab tutt-tiiru, kuid tal on laiemad tiivad ja lühem saba. Ta on 35–42 cm pikk, tiibade siruulatus on 85–115 cm ja kaal 130–300 g. Naerutiir on kosmopoliitne liik, mis esineb kõikidel mandritel peale Antarktika. Põhja-Euroopas pesitseb harva Lääne-Taanis ja Põhja-Saksamaal. Naerutiir on Eestis eksikülaline. Naerutiir andmebaasis eElurikkus
Tutt-tiir

Tutt-tiir (Thalasseus sandvicensis või Sterna sandvicensis) on tiirlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Tutt-tiir on sihvakas, tal on kitsad tiivad. Sulestik on valge, selg ja tiivad helehallid, pealagi must. Nokk on must ja kollase tipuga. Täiskasvanud lind on 36–41 cm pikk, tiibade siruulatus on 98–105 cm ja kaal 80–100 g. Tutt-tiir on laialt levinud liik. Eristatakse kolme alamliiki: Thalasseus sandvicensis sandvicensis Euroopas ja Aafrikas, Thalasseus sandvicensis acuflavida Põhja-Ameerikas ja Thalasseus sandvicensis eurygnatha Lõuna-Ameerikas. Tutt-tiir pesitseb Eestis vähesel arvul Saaremaa ümbruse laidudel. Tutt-tiiru pesitsusaegset arvukust hinnatakse 600–900 paarile. "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Tutt-tiir andmebaasis eElurikkus
Kalorsus

Kalorsus on toidus või toiduainetes sisalduv energia hulk. Toiduainete kalorsus arvutatakse lähtudes nende keemilisest koostisest ning mõõdetakse tavaliselt kilokalorites (kcal) ja kilodžaulides (kJ). Lipiidid annavad 1 g kohta 9 kcal energiat, etanool 7 kcal, valgud ja süsivesikud 4 kcal, orgaanilised happed 3 kcal, polüoolid 2,4 kcal ja erütritool 0,2 kcal. džaul kalor ""Council Directive 90/496/EEC of 24 September 1990 on nutrition labelling for foodstuffs"". eur-lex.europa.eu (inglise). Vaadatud 27.12.2010.
Räusktiir

Räusktiir ehk räusk (Sterna caspia või Hydroprogne caspia; varasem eestikeelne nimetus röövtiir) on tiirlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Räusktiir on suurim tiir, umbes kalakajaka suurune. Täiskasvanud lind on 47–56 cm pikk, tiibade siruulatus on 127–145 cm ja kaal 574–782 g. Ta nokk on suur ja erepunane. Pesitseb kõikidel mandritel peale Lõuna-Ameerika ja Antarktika. Eestis on räusktiir harv haudelind arvukusega 150–250 paari, pesitseb Lääne-Eesti laidudel ja rannikul. Räusktiir on nimetuse saanud oma valju rämeda häälitsuse järgi. "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Räusk andmebaasis eElurikkus
Habeviires

Habeviires (Chlidonias hybridus) on tiirlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Habeviires on 23–25 cm pikk, tiibade siruulatus on 70–75 cm ja kaal 60–100 g. Jalad ja nokk on tumepunased. Habeviires pesitseb Euroopa ja Aasia soojemates osades ja Aafrikas. Talvitub Aafrikas. Kuigi Eestis on habeviires eksikülaline, registreeriti 2022. aastal Audru poldril habeviirese pesitsemine. Peter Simon Pallas, kes liigi 1811. aastal kirjeldas, pidas teda valgetiib-viirese ja jõgitiiru hübriidiks, sellest siis liigiepiteet hybridus (või hybrida). Chlidonias hybridus hybridus Chlidonias hybridus delalandii Chlidonias hybridus fluviatilis Chlidonias hybridus indicus Chlidonias hybridus javanicus Chlidonias hybridus sclateri Chlidonias hybridus swinhoei "Kabli linnujaamas oli ajalooline päev: püünisesse jäi linnuharuldus". Pärnu Postimees 18. oktoober 2022. Habeviires andmebaasis eElurikkus
Albrecht Friedrich (täpsustus)

Albrecht Friedrich on olnud mitme isiku nimi: Albrecht Friedrich oli Preisimaa hertsog 1568–1618 Albrecht Friedrich oli Barby-Mühlingeni krahv Albrecht Friedrich oli Brandenburgi väejuht ja protestantliku Johanniitide ordu suurmeister Albrecht Friedrich oli Austria ertshertsog ja väejuht
Mustviires

Mustviires (Chlidonias niger) on tiirlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Mustviires on 22–25 cm pikk, tiibade siruulatus on 63–68 cm ja kaal 60–86 g. Pea ja kael on mustad, selg ja tiibade pealispind tuhkhallid. Saba on helehall ja alakülg valge. Mustviires on levinud Põhja-Ameerikas ja Euroopas. Euroopa linnud talvituvad Aafrikas, Põhja-Ameerika linnud Lõuna-Ameerika põhjaosa rannikul. Eestis on ta ebaühtlaselt levinud väikesearvuline haudelind, tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 1000–2500 paarile. Pesitseb madalaveelistel järvedel ja riimveelistel merelahtede roostikes. Pesa ehitab taimeprahist puhmale või eraldi ujuvana. Kurnas on 2–3 muna ja see on täis mai lõpus. Mustviires on Eestis III kategooria kaitsealune liik. "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Mustviires andmebaasis eElurikkus
Bulusani vald

Bulusani vald on omavalitsusüksus Filipiinidel Bicoli piirkonnas Sorsogoni provintsis. Bulusani vald asub Luzoni saare kaguosas. Aastal 2000 elas vallas 20 469 inimest. Valla alal asub Bulusani vulkaan ja Bulusani asula.
Valgetiib-viires

Valgetiib-viires (Chlidonias leucopterus) on tiirlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Valgetiib-viires on 20–23 cm pikk, tiibade siruulatus on 63–67 cm. Sarnaneb mustviiresega, kuid päranipuala ja tiibade eesserv on valged. Eestis on ta väga haruldane haudelind, tema arvukust hinnatakse 0–30 paarile. Teda on kohatud peamiselt Pihkva järve ja Emajõe ääres. "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Valgetiib-viires andmebaasis eElurikkus
Albrecht Friedrich

Albrecht Friedrich (29. aprill 1553 Königsberg – 27. august 1618 Fischhausen) oli Preisimaa hertsog aastatel 1568–1618. Albrecht Friedrichi isa oli esimene Preisimaa hertsog Albrecht, ema aga Braunschweig-Göttingen-Calenbergi hertsogi tütar Anna Maria. Tema mõlemad vanemad surid 20. märtsil 1568, kui Albrecht Friedrich oli alles 14-aastane. Seetõttu valitses tema eest esialgu regentnõukogu. 1571. aastal kuulutati Albrecht Friedrich täisealiseks, kuid ilmnes, et ta oli vaimselt tasakaalutu ning kannatas tugeva depressiooni all. Siiski valitses ta kuni 1577. aastani vähemalt nimeliselt hertsogkonda ainuisikuliselt. 1573. aastal abiellus ta Jülich-Kleve-Bergi hertsogi tütre Marie Eleonorega. 1577. aastal aga määras Poola kuningas Stefan Batory Preisimaa administraatoriks Albrecht Friedrichi onupoja Georg Friedrichi, kellele järgmisel aastal hertsogiriik ka läänistati. Siiski jäi Albrecht Friedrich kuni oma surmani Preisimaa hertsogiks. Tema ajal olid administraatoriteks veel Brandenburgi kuurvürstid Joachim Friedrich ja Johann Sigismund. Viimane abiellus Albrecht Friedrichi tütrega. Hertsog Albrecht Friedrich suri 1618. aastal vaimuhaigena ja meessoost järglasteta. Seetõttu läks Preisimaa järgnevalt Brandenburgi kuurvürstide võimu alla.
Vibeke Løkkeberg

Vibeke Løkkeberg (sünninimi Vibecke Kleivdal; sündinud 22. jaanuaril 1945 Bergenis) on norra filminäitleja ja režissöör.
Väikehüüp

Väikehüüp ehk hüüpel (Ixobrychus minutus) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Väikehüüp on 27–36 cm pikk, tiibade siruulatus on 40–58 cm ja kaal 60–150 g. Eesti on levila põhjapiiril, ta on siin väga harv haudelind, kes ilmselt ei pesitse igal aastal. Teda on kohatud Võrtsjärvel ja Põltsamaa jõe ääres. Ixobrychus minutus minutus (Linnaeus, 1766). Euroopa, Aasia, Põhja-Aafrika; talvitub Aafrikas ja Lõuna-Aasias. Ixobrychus minutus payesii (Hartlaub, 1858). Must Aafrika, paigalind. Ixobrychus minutus podiceps (Bonaparte, 1855). Madagaskaril, paigalind. Väikehüüp andmebaasis eElurikkus
Alppila

Alppila (rootsi keeles Alphyddan) on asum Helsingi kesklinna põhjaosas Kallio ja Pasila linnaosa vahel. Alppilas on Alppila kirik (kus toimuvad ka eestikeelsed jumalateenistused), Alppila Gümnaasium ning Alppila Keskkool. Alppilas asuvad Alppipuisto ja Lenininpuisto. http://www.aluesarjat.fi/
Terje Kristiansen

Terje Kristiansen (30. oktoober 1944 Skien – 27. oktoober 2021) oli norra filmirežissöör ja filmiprodutsent.
Jan Jõgis-Laats

Jan Jõgis-Laats (sündinud 28. mail 1979) on eesti kommunikatsioonispetsialist ja endine ajakirjanik. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli politoloogia erialal 2000. aastal ning omandanud magistrikraadi meedia ja massikommunikatsiooni suunal Põhja-Carolina Ülikoolis. 1998 alustas Jõgis-Laats reporterina BNS-is. Hiljem töötas ta samas toimetajana nii majandus- kui siseuudiste toimetuses. Aastail 2007-2012 töötas ta Eesti Päevalehe uudistetoimetuse juhina ja tegevtoimetajana, alates 2012. aasta lõpust töötab kommunikatsioonibüroos Hamburg & Partnerid. 2023 "Biatlon A&O. Ükski märk ei jää üles. 25 lugu laskesuusatamisest" (kaasautor koos Kristi Kirsbergiga Päring inforegister.ee andmebaasis: Jan Jõgis-Laats[alaline kõdulink]. Vaadatud 28. detsembril 2016 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2015. Vaadatud 4. märtsil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) [1] "Hamburg & Partnerid koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2016. Vaadatud 4. märtsil 2016. "Aasta spordiraamatuks kuulutati esimene eestikeelne laskesuusatamisest rääkiv teos". Delfi Sport. Vaadatud 29. aprillil 2023. Lea Larin. Päevalehe uudistejuhi Jan Jõgis-Laatsi lugu. Eesti Päevaleht, 27. september 2007
Maria Orutalu

Maria Orutalu (sündinud 29. juuli 1903 – 3. veebruar 2012) oli eesti pikaealine. Pärast Elisabet Pärksoni surma oli Maria Orutalu neli aastat vanim elusolev eestlane. Maria Orutalu elas 108-aastaseks. Ta elas Raplas. [1] [2][alaline kõdulink] Rapla valla vanim elanik on 104aastane Maria Orutalu, Raplamaa.ee Maria Orutalu 104, Rapla Teataja, juuli 2007 Maria Orutalu 105, Rapla Teataja, juuli 2008 Maria Orutalu 106, Rapla Teataja, juuli 2009 Maria Orutalu 107, Rapla Teataja, juuli 2010 Eesti vanim elanik sai 107-aastaseks, Rapla Teataja, 12. august 2010 Maria Orutalu 108, Rapla Teataja, juuli 2011 Eesti vanim inimene sai 108-aastaseks, Õhtuleht, 29. juuli 2011 Surmakuulutus, Rapla Teataja, märts 2012
Kruberi koobas

Kruberi koobas (ka Voronja koobas) on koobas Abhaasias Gagra rajoonis. Koobas asub Kaukasuse lääneosas Arabika massiivis. Selle geograafilised koordinaadid on 43° 24′ 35″ N, 40° 21′ 44″ E. See on maailma sügavaim teadaolev koobas. Koopasuu asub 2250 meetri kõrgusel merepinnast. Koopa sissekäigu ja sügavaima teadaoleva koha vaheline kõrguste vahe on 2191 meetrit. Koopa pikkus on üle 13 km. Ta on lubjakivisse uuristunud karstikoobas. See koosneb mitmest omavahel käikudega ühendatud vertikaalkäigust. Umbes 200 meetri sügavuses jaguneb koobas kaheks; üks haru ulatub 1293 meetri sügavusele ja peaharu 2191 meetri sügavusele. Viimane jaguneb umbes 1300 meetri sügavusel omakorda mitmeks haruks. Kruberi koopast saab alguse 18 meetri pikkune Reprua jõgi, mis on tõenäoliselt maailma lühim nime saanud jõgi. Koopa avastasid 1960. aastal gruusia speleoloogid ning uurisid seda kuni umbes saja meetri sügavuseni. Koobas nimetati vene geograafi Aleksandr Kruberi auks. Vahepeal koobast eriti ei uuritud ning 1980. aastatel hakkasid koopa uurijad seda koopasuus pesitsevate vareste järgi hüüdma ka Voronja koopaks. Koopa sügavaimasse kohta jõuti esimest korda 2007. aastal. 2010. aastal avastas CAVEX ekspeditsioon sealt sügavaimal koopas (1980 m koopa sissepääsust) elava maismaalooma Plutomurus ortobalaganensis. CAVEX expedition 2010. Sendra, A.; Reboleira, A. S. P. S (2012). "The world's deepest subterranean community - Krubera-Voronja Cave (Western Caucasus)". International Journal of Speleology 42 (2). USA. Vaadatud 29. aprill 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Ühistuökonoomika

Ühistuökonoomika on majandusteaduse ja poliitökonoomia haru, mis tegeleb ühistute ja nende tegevuse uurimise ja kirjeldamisega.
Ammonlased

Ammonlased ehk ammoniidid oli Piibli järgi ida pool Jordanit elanud rahvas. Ammonlaste esiisa oli 1. Moosese raamatu (19:38) järgi Loti noorema tütre poeg Ben-Ammi: "Ja noorem sünnitas ka poja ning pani temale nimeks Ben-Ammi; see on ammonlaste isa tänapäevani." 5. Moosese raamatus (23;4,5) on niisugune seadus: "Ammonlane ja moab ei tohi tulla Issanda kogudusse, isegi mitte kümnendas põlves ei tohi nad tulla Issanda kogudusse, mitte iialgi, sellepärast et nad ei tulnud teile teel vastu leiva ja veega, kui te lahkusite Egiptusest, ja et ta palkas su vastu Bileami, Beori poja Petoorist, Mesopotaamiast, sind needma." Ammonlaste pealinn oli Rabba (2. Saamueli raamat 11:1).
Moab

Moab ehk Moabimaa on Surnumere idakalda taga olev maa, 4 Mo 21, 10-20; 1 Sa 14,47; 2 Sa 8,2; Ru 1,1.
Edomlased

Edomlased olid 1. Moosese raamatu (36) järgi Jaakobi vennast Eesavist ja Aadast põlvnenud rahvas. Edomlased asusid Surnumerest idas. 4. Moosese raamatus (20:14–21) on järgmine lugu: Kaadesist läkitas Mooses käskjalad Edomi kuninga juurde: "Nõnda ütleb su vend Iisrael: Sina tead kõiki raskusi, mis meid on tabanud, et meie vanemad läksid alla Egiptusesse ja me asusime kaua aega Egiptuses ja et egiptlased tegid kurja meile ja meie vanemaile. Aga me kisendasime Issanda poole ja tema kuulis meie häält ning läkitas ingli, kes tõi meid Egiptusest välja. Ja vaata, me oleme Kaadesis, linnas su maa piiril. Luba meid nüüd oma maast läbi minna! Me ei lähe läbi põldude ega viinamägede ja me ei joo kaevuvett. Me läheme kuningateed mööda ega pöördu paremat või vasakut kätt, kuni oleme läbinud su maa-ala." Aga Edom vastas temale: "Sa ei tohi läbi minna! Muidu ma tulen mõõgaga su vastu." Ja Iisraeli lapsed ütlesid temale: "Me läheme maanteed mööda ja kui me joome su vett, mina ja mu loomad, siis ma maksan selle eest. Ei midagi muud, kui et võiksin jala läbi minna!" Aga tema vastas: "Sa ei tohi läbi minna!" Ja Edom läks välja tema vastu hulga rahva ja kindla käega. Kui Edom keeldus lubamast Iisraeli oma maa-alast läbi minna, siis Iisrael pöördus temast eemale. Juuda sundasumise ajal Paabelis hõivasid edomlased selle ala kuni Hebronini (Uue Testamendi ajal nimega Idumea).
Charles Sibley

Charles Gald Sibley (7. august 1917 – 12. aprill 1998) oli Ameerika Ühendriikide ornitoloog ja molekulaarbioloog. Charles Sibley õppis California Ülikoolis Berkeleys, kus sai 1948. aastal filosoofiadoktori kraadi. Ta rändas palju, tegi oma esimesed välitööd 1939. ja 1941. aastal Mehhikos, seejärel Saalomoni saartel, Bismarcki saartel, Paapua Uus-Guineas ja Teise maailmasõja ajal Filipiinidel. Ta oli Ameerika Ühendriikide merevägede leitnant. Sõja ajal viibis ta pikka aega Emirau saarel Paapua Uus-Guineas. Aastatel 1948–1949 oli Sibley Kansase ülikoolis zooloogia õpetaja ja linnuosakonna kuraator, 1949–1953 San Jose riigikooli zooloogia abiprofessor. 1953–1965 töötas ta Cornelli ülikoolis, algul zooloogia abiprofessorina, seejärel professorina ning hiljem ornitoloogia laboratooriumi juhatajana. 1965–1986 oli ta Yale'i ülikooli bioloogiaprofessor ja Peabody Museumi linnuosakonna kuraator. 1986–1992 oli ta San Francisco riigiülikooli dekaan, ning 1993. aastast kuni surmani Sonoma riigiülikooli bioloogia professor. Charles Sibley rakendas alates 1960. aastate algusest lindude süstemaatika uurimiseks molekulaarbioloogiat. Aastakümneid kestnud töö tulemusena valmis koostöös Jon Edward Ahlquistiga teos "Phylogeny and Classification of Birds" (1991) ja koostöös Burt L. Monroe nooremaga "Distribution and Taxonomy of Birds of the World". Need on ühed enim viidatud ornitoloogiateosed. Koostöös Burt L. Monroe nooremaga valmis ka "A World Checklist of Birds" (New Haven: Yale University Press, 1993). Charles Sibley valiti 1986. aastal Ameerika Ühendriikide teaduste akadeemia liikmeks. 1990. aastal valiti ta Rahvusvahelise Ornitoloogiakongressi presidendiks. the Auk
Jon Edward Ahlquist

Jon Edward Ahlquist (27. juuli 1944 – 7. mai 2020, Huntsville, Alabama) oli Ameerika Ühendriikide molekulaarbioloog ja ornitoloog, kes oma teadustöös keskendus molekulaarsele fülogeneetikale. Aastakümnete pikkuse töö tulemusena valmis koostöös Charles Sibleyga teos Phylogeny and Classification of Birds (1991).
Fabianism

Fabianism on reformistlik vool Inglismaal. Nimetus "fabianism" tuleneb Rooma väejuhi Fabius Cunctatori (Viivitaja) nimest. 1884. aastal organiseeriti Inglismaal Fabiaanlaste Ühing (Fabian Society), mis 1900. aastal läks Leiboristliku Partei koosseisu kirjanduslik-publitsistliku rühma õigustes. Fabianism ei tunnista ametlikult mingisugust filosoofiat, kuid paljud tema esindajad toetavad kristlust, ajaloo tõlgitsemisel aga pooldavad õpetust ideede määravast osast ühiskonnaelus, jutlustavad töölisklassi ja kodanluse koostööd ning rahulikku järkjärgulist üleminekut kapitalismilt sotsialismile, eitavad klassivõitlust ja masside revolutsioonilist väljaastumist. Fabianism moodustab liberaalse töölispoliitika kõige terviklikuma väljenduse. Clement Richard Attlee David Graham Phillips Conwy Lloyd Morgan Herbert Stanley Morrison Edward Reynolds Pease George Bernard Shaw Beatrice Webb Sidney James Webb Herbert George Wells Bernard Shaw, "Major Barbara" Bernard Shaw, "Pygmalion" Pamela Lyndon Travers, "Mary Poppins" Fabian Society 11 Dartmouth Street, London SW1H 9BN Tel: +44 (0)20 7227 4900 info@fabian-society.org.uk Ametlik veebileht Fabiaanlaste Ühingu ajalugu
Vienna

Vienna on Austria pealinna Viini nimi inglise keeles "Vienna", Ultravoxi album "Vienna", Ultravoxi laul "Vienna", Billy Joeli laul Vienna oli Windows 7 koodnimi
Whistler

Whistler on linn Kanadas Briti Columbia provintsis. Linna geograafilised koordinaadid on 50°07′ N, 122°57′ W. Linn asub umbes 125 km Vancouverist põhja pool. Elanike arv oli 2006. aastal 9248. Linn on tuntud talispordikeskusena. Whistleris peeti 2010. aasta taliolümpiamängude murdmaasuusatamise, suusahüpete, kahevõistluse, mäesuusatamise, bobisõidu, skeletoni ja kelgutamise võistlused. Alates 2014. aastast toimub linnas TEDActive'i konverents. https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2016/dp-pd/prof/index.cfm?Lang=E