Johan Kõpp

Johan Kõpp (9. november 1874 Holdre vald – 21. oktoober 1970 Stockholm) oli eesti usuteadlane, ajaloolane ja haridustegelane. Tartu Ülikooli rektor (1928–1937) ning Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskop (1939–1957, alates 1944 eksiilis Rootsis) ja peapiiskop (1957–1964). Asutava Kogu ja I Riiginõukogu liige. 1886–1890 Valga Eesti Peetri kirikukool 1890–1892 Valga linnakool 1893–1896 Tartu Hugo Treffneri eragümnaasium, 1896 sooritas gümnaasiumi eksamid Riias 1896–1906 Tartu Ülikooli usuteaduskond, teoloogia kandidaat 1906 vaimuliku eksami sooritamine 1907–1909 – Pärnus gümnaasiumiõpetaja 1909–1922 – Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja 1934–1940 – Tartu Ülikooli koguduse eesti pihtkonna õpetaja 1939 – Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja 1919–1923 – E.E.L.K. konsistooriumi assessor 1916–1918 – Tartu Ülikooli usuteaduse erakorraline professor 1919–1940 – Tartu Ülikooli usuteaduse korraline professor 1923–1928 – Tartu Ülikooli prorektor 1928–1937 – Tartu Ülikooli rektor 1939–1957 (alates 1944 eksiilis) – Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskop (jäi ametisse pühitsemata) 22. detsembrist 1939. aastal – I Riiginõukogu liige 16. jaanuarist 1940. aastal – rahvakasvatuse ja kultuurikomisjoni liige 1. jaanuarist 1940. aastal – Tartu Ülikooli usuteaduskonna dekaan 1957–1964 – Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku peapiiskop eksiilis Eesti Üliõpilaste Seltsi liige (coetus 1896) Eesti Kirjanduse Seltsi liige (1910–1914 abiesimees, 1914–1921 esimees) Ajakirja Eesti Kirjandus toimetuse liige (al. 1917) Õpetatud Eesti Seltsi liige (1929–1934 abiesimees) Eesti Kultuuriloolise Arhiivi kolleegiumi liige (al. 1929) Rahvusvahelise Vaimse Koostöö Komisjoni Eesti komitee juhataja (1929–1937) Eesti Rahva Muuseumi hoolekogu liige (1934–1936) Akadeemilise Usuteaduste Seltsi liige Akadeemilise Ajalooseltsi liige Kaitseliidu vanematekogu liige (1932–1937) Ajaloolasena kuulub Kõpp samasse põlvkonda, millele pani aluse Jakob Hurt ning kuhu kuulusid Villem Reiman, Martin Lipp, Matthias Johann Eisen, Mihkel Kampmaa (Kampmann) ja Olaf Sild. See oli kultuurilis-kirikulooline suund (samal ajal eksisteeris vähem produktiivne materialistlik suund), mida iseloomustab keskendumine rahva "sisemisele" arengule. Seda suunda esindasid tihti usuteaduskonna lõpetanud inimesed. Kõpu kujunemisele on ehk kõige rohkem mõju avaldanud Villem Reiman. Nende mõlema ajaloouurimuslik tegevus leidis tsaariajal raamistiku, tegutsedes kolmes seltsis – Õpetatud Eesti Selts, Eesti Üliõpilaste Selts ja Eesti Kirjanduse Selts. Esimesed Kõpu tööd valmisidki kõnede, ettekannete ja artiklitena samade seltside tegevuses kaasa lüües. Esimene teema, millesse ta rohkem süvenes, oli Eesti Aleksandrikooli küsimus, mille käsitlus valmis Kõpul kõikide trükis avaldatud tekstide sünteesist. Järgmised teemad olid erinevateks juubeliteks valminud uurimused talurahvaseaduste kujunemisest 19. sajandil, Tartu Ülikooli ajaloost ja usuvahetusliikumisest. Ülikooli usuteaduskonna lõpetamise järel töötas Kõpp 1906. aastast Pärnus kooliõpetajana, seejärel Palamusel ja Laiusel kirikuõpetajana. 1916. aastal sai temast esimene eesti (esialgu erakorraline) professor Tartu Ülikoolis ja 1919. aastast praktilise usuteaduse professor. Seejärel uuris ta Eesti Üliõpilaste Seltsi ajalugu, avaldades I osa 1925. aastal. Kõpp kirjutas palju ka kohalikust kiriku- ja haridusajaloost maakondade kaupa: Tartumaast, Võrumaast, Setumaast ja Pärnumaast. 1937. aastal avaldas ta ajaloolasena peateose "Laiuse kihelkonna ajalugu", mis on oma mahult siiani üks lokaalajaloo tippteoseid. Selleks oli ta varem otsinud originaalset materjali Laiuse kirikuarhiivist, kuhu Heinrich Georg von Jannau oli omal ajal kogunud informatsiooni 1830. aastate kooliolude kohta kogu Lõuna-Eestis. Rootsis paguluses kirjutas ta käsitluse eestlaste vaimse palge kujunemisest Liivi sõjast Põhjasõjani, leides, et rahva elu kujuneb ilmaliku ja vaimuliku võimu koosmõjust. Johan Kõpp on maetud Stockholmi Metsakalmistule. 1925 – "Eesti Üliõpilaste Seltsi ajalugu I". 1870–1905. Tartu: Eesti Üliõpilaste Selts 1937 – "Laiuse kihelkonna ajalugu". Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 2. trükk 2009 1940 – "Eesti ajalugu III, Rootsi ja Poola aeg". Tartu (kaasautor) 1949 – "Väike palveraamat: igapäevaseid palvusi ja palveid". Stockholm: EELK Komitee 1953, 1954, 1969, 1987 – "Mälestuste radadel (I–IV)". Lund: Eesti Kirjanike Kooperatiiv, uustrükk: I–IV, Eesti Raamat, Tallinn 1991 (I köites lk 5–9 Rein Ruutsoo saatesõna "Johan Kõpuga mälestuste radadel") 1959 – "Kirik ja rahvas: sugemeid eesti rahva vaimse palge kujunemise teelt". [Stockholm]: Eesti Vaimulik Raamat. 2009 – "Vaimu valgusel" (artiklite kogumik). Koostanud Andres Andresen. Sari Eesti mõttelugu, Ilmamaa, Tartu, 592 lk 1954 – "Elencus bibliographichus Johannis Kõpp" (Charasteria Johanni Kõpp octogenario oblata) (Papers of the Estonian theologcal society in exil 7.) Holmiæ & Uppsala, s. 297–304. 1930 Kotkaristi II klassi teenetemärk 1934 kuldrist (annetaja Laiuse kogudus) 1935 Noorte Kotkaste Ustava Sõpruse märk 1938 Valgetähe II klassi teenetemärk 1965 Püha Piiskop Platoni orden 1929 – Läti Ülikooli audoktor 1929 – Prantsuse Teadusliku Instituudi auliige 1932 – Eesti Kirjanduse Seltsi auliige 1932 – Szegedy Ülikooli audoktor 1934 –Tartu ülikooli audoktor 1934 – Akadeemilise Ajaloo Seltsi auliige 1934 – Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane 1938 – Õpetatud Eesti Seltsi auliige 1938 – Debreceni Ülikooli teoloogiakolleegiumi auprofessor 1939 – Akadeemilise Usuteadlaste Seltsi auliige Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis aupresident Johann Kõpu poeg oli eesti vaimulik Endel Kõpp. Tema onupoeg oli põllumajandusteadlane Peeter Kõpp. Johan Kõpu nimeline Eesti Kapital Piiskopi ametissepühitsemine viibib. Rahvaleht, 7. juuni 1940, nr 132, lk 2. https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=AKriigiteataja19400105.2.8 Ümberasujate varandused – valus küsimus. Rahvaleht, 17. jaanuar 1940, nr 14, lk 2. Tiit Rosenberg. Johann Kõpp ajaloolasena. Johan Kõpp 125. Tartu: Eesti Kirikuloo Selts, 2000 Vaba Eestlane, 10. november 1965 "Tartu Ülikooli audoktorid". Tartu Ülikool. Vaadatud 13. detsembril 2022. EÜS auvilistlased Jumala abiga edasi. Piiskop dr. Johan Kõpp'u 75. sünnipäevaks (koguteos: artikleid, mälestusi, ka J. Kõpu trükitud tööde nimestik). Toimetaja Jakob Aunver, EELK Konsistoorium Eksiilis, Stockholm 1949, 248 lk Charisteria Iohanni Kõpp octogenario oblata (artiklite kogumik). Estonian Theological Society in Exile, Stockholm 1954, 304 lk Jakob Aunver, Johan Kõpp. Eesti Vaimulik Raamat, Stockholm 1969, 104 lk Priit Rohtmets, Rektor Johan Kõpp. Aasta Raamat OÜ 2007, 144 lk, ISBN 9789985983317 Peeter Järvelaid. Juhan Kõpp ja Eesti ajaloo uurimine. // Juhan Kõpp. Laiuse kihelkonna ajalugu (2. trükk). Tartu, 1937/2009, lk 714–718. Peeter Järvelaid. Johan Kõpust ja kihelkonnaidentiteedist. Eesti Elu (Toronto), 4. september 2009. Johan Kõpp. Vaimu valgusel. Eesti mõttelugu 87. Koostaja ja saatesõna autor Andres Andresen. Tartu 2009 Johan Kõpp Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Johan Kõpp (Eesti Entsüklopeedia) Vaimulike elulood: Johan Kõpp (Eelk.ee) Johan Kõpp ja Jüri Uluots – õpetaja ja õpilane (Vooremaa 2009) Eesti Mälu: Johan Kõpp "Mälestuste radadel I-IV" (EPL 2010) Ajalik ja ajatu: Johan Kõpp – video (ERR 2005) Ajavaod. Teaduse mehed: Johan Kõpp – video (ERR 2018)