laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kiibistik

Kiibistik (ingl chipset) on arvuti emaplaadil paiknev kiipide komplekt, mis ühendab keskprotsessori arvuti muude osadega ja haldab kogu emaplaadi talitlust. Kui protsessor on arvuti "aju", siis kiibistik on tema "närvisüsteem". Varasemad emaplaadid vajasid mitmest integraallülitustest koosnevat komplekti. Pentium 4 jaoks lõi Intel nn sillaarhitektuuri, mis realiseerib kiibistiku kahe kõrgintegreeritud kiibiga – põhja- ja lõunasillaga (põhja ja lõuna nimetused tulenevad kiipide asendist struktuuriskeemil: ülal – all). Põhjasild (northbridge) haldab kiiret andmevahetust vajavate komponentide omavahelist suhtlust, ühendades omavahel keskprotsessori, graafikakaardi ja põhimälu. Põhjasild suhtleb protsessoriga esisiini FSB (Front Side Bus) kaudu. Integreeritud graafikaga emaplaatide puhul on põhjasillas tihti ka graafikakiip. Põhjasild on varustatud jahutussüsteemiga (tavaliselt radiaator ja sageli ka ventilaator). Lõunasild vahendab kõigi ülejäänud komponentide ja seadmete omavahelist suhtlust, luues ühendused PCI-laiendussiinidega ning jada- ja rööpliidestega, seega sisend- ja väljundseadmetega. OCS (Original Chip Set) on kiibistik, mida kasutati varasematel Commodore Amiga arvutitel, mis määras Amiga graafika ja heli võimekuse. Selle järeltulija oli pisut täiustatud ECS (Enhanced Chip Set) ja rohkelt paranenud AGA (Advanced Graphics Architecture). OCS-i kasutati Amiga mudelitel, mis oli ehitatud 1985. ja 1990. aastatel. Kiibistik, mis andis Amigale selle unikaalse graafikavõimekuse, koosneb kolmest peamisest kiibist: Agnus, Denise ja Paula. Agnus – üldkontroll terve kiibistiku üle. Kõik operatsioonid olid sünkroonitud väljundvideosiinil. Blitter on Agnuse osa, mis juhib andmete liiklust ja muutmist arvuti mälus. Blitter oli võimeline kopeerima suuri mäluplokke ühest mälu osast teise suhteliselt kiiresti, nii et CPU sai tegeleda teiste käskudega. Blitteri kasutati peamiselt piltide joonistamiseks ekraanil. Denise – kontrollib video ajastust. Paula – sisaldab heli mängimise loogikat, disketi juhtimist ja suhtlust protsessori ja inimese vahel. Veel märkimisväärseid kiibistikke: Intel 440BX, mis tuli välja aastal 1998, esisiini kiirus 100 MHz. Intel 810E ja 810E2 (1999) oli sisseehitatud graafikakontrolleriga, seega ei vajanud eraldi graafikakaarti. Intel 815/E/G/EG (2000) sisaldas graafika-, heli- ja võrgukaarti. Tavaliselt on kiibistiku ja emaplaadi tootjad erinevad. Tänapäevased tuntumad kiibistiku tootjad x86 emaplaadile on nVidia, ADM, VIA, SiS ja Intel. http://heiki.tpt.edu.ee/eucip/emaplaat.html http://www.ria.ee/lib/am-2001-2005/6207_238.HTM
Biograafiad (Ü)

Biograafiad:   # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Biograafiad (Ü) loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid biograafiaid isikutest, kelle nimi algab Ü-tähega. Evald Übi, eesti matemaatik (1945–) Tiiu Übi, eesti kunstnik (1941–) Monika Übner, eesti keskkonnateadlane (1965–) Jüri Üdi, eesti luuletaja (1948–1995) Riho Ühtegi, Eesti sõjaväelane (1964–) Johannes Üksi, eesti kirjanik (1891–1937) Marje Üksine, eesti graafik (1945–) Albert Üksip, eesti näitleja, botaanik ja tõlkija (1886–1966) Aarne Üksküla, eesti näitleja (1937–2017) Kristjan Üksküla, eesti näitleja (1987–) Siina Üksküla, eesti näitleja (1938–) Anton Üksti, Saaremaal tegutsenud kaupmees ja kultuuritegelane (1866–1959) Anton Üksti, eesti koolitegelane (1888–1942) Lembit Üksti, eesti tehnikateadlane (1927–2012) Endrik Üksvärav, eesti muusik (1980–) Raoul Üksvärav, eesti majandusteadlane ja poliitik (1928–2016) Ako Ülavere, eesti näitleja (1972–1992) Ants Üleoja, eesti koorijuht (1936–) Elo Üleoja, eesti koorijuht ja muusikapedagoog (1963–) Ene Üleoja, eesti koorijuht (1937–) Mikk Üleoja, eesti koorijuht (1970–) Eike Ülevain, eesti tantsija ning koreograaf (1980–) Peeter Ülevain, eesti filmioperaator (1950–) Pilvi Üllaste, eesti lastekirjanik ja kunstnik (1917–2003) Andres Ülviste, eesti jurist Endla Ülviste, eesti jurist Meedi Ümar, eesti keraamik (1949–) Jaak Ümarik, eesti põllumajandustegelane (1891–1981) Meril Ümarik, eesti sotsioloog (1976–) Enes Ünal, türgi jalgpallur (1997–) Gökhan Ünal, türgi jalgpallur (1982–) Cengiz Ünder, türgi jalgpallur (1997–) Birol Ünel, türgi päritolu saksa näitleja (1961–) İdil Üner, türgi päritolu saksa näitleja (1971–) Gertrud Üppis, eesti laulja (1926–2019) Jasmiin Üpraus, eesti jetisportlane (2000–) Oskar Üpraus, eesti jalg-, jää- ja pesapallur (1898–1968) Avo Üprus, eesti luuletaja, vaimulik ja poliitik (1954–) Helmi Üprus, eesti kunstiteadlane (1911–1978) Hilda Üprus, eesti maalikunstnik (1904–1986) Voldemar Üprus, eesti neuroloog ja neurokirurg (1902–1956) Aavo Ürgsoo, Eesti sõjaväelane (1905–1995) Danijar Üsönov, Kõrgõzstani poliitik ja pankur (1960–) Žaksõlõk Üškempirov, kasahhi maadleja (1951–2020) Ahmet Üzümcü, Türgi diplomaat (1951–) Jaan Üts, Eesti sõjaväelane (1897–1942) Johannes Üts, eesti põllumajandustegelane (1931–1981) Juta Üts, eesti ajakirjanik Albert Ütsi, eesti pedagoog (1910–1984) Rudolf Ütt, Eesti sõjaväelane (suri 1936) Alexander Karl Abraham von Üxküll-Güldenband, Venemaa riigitegelane (1840–1912)
Belémi torn

Belémi torn (portugali Torre de Belém) on linnus Lissabonis Portugalis. Selle rajamisele pani aluse Portugali kuningas João II, et kindlustada Tejo jõe suuet. Samuti pidi see saabujatele olema kui tseremoniaalne värav Lissaboni. Alles aastal 1515, 20 aastat pärast João II surma, hakati Belémi torni Manuel I käe all ehitama. Seda peetakse üheks manuelismi parimaks näiteks. Alates 1983. aastast kuulub linnus UNESCO maailmapärandi hulka. Lissabon – ilus ja taskukohane epl.ee, vaadatud 15. november 2011  Belémi torn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Juno (1874)

Juno on maailma vanim registreeritud ja käigus olev reisijaid majutav Rootsi mootorreisilaev, mis on ehitatud Motala Verkstadi laevatehases 1874. aastal. Nii Juno kui ka Wilhelm Tham ja Diana on alates 2004. aastast kaitse all. Laev ehitati ning lasti vette Motala laevatehases 1874. aastal ning sõidab nüüdisajal Göta kanalis Göteborgi-Stockholmi liinil. Jõereisilaevade loend "Fakta om fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 29.07.2012. Vaadatud 3.08.2013. (rootsi keeles) Juno kanalis (saksa keeles) Juno Fakta om fartyg kodulehel (rootsi keeles)
Val Barkeri karikas

Val Barkeri karikas on suveolümpiamängude poksivõistlustel väljaantav auhind, mis määratakse suveolümpiamängude kogu poksivõistluse parima tehnikaga poksijale (ei pea tingimata olema oma kaalukategooria parim poksija). Karikas on nimetatud Briti poksija ja poksitegelase Val Barkeri järgi ning seda antakse välja alates 1936. aasta suveolümpiamängude poksivõistlusest (Berliin 1936).
Ufoloogia

Ufoloogia on tundmatute lendavate objektidega ehk ufodega (inglise keeles Unidentified Flying Objects, lühend UFO) seotud andmete kogumine ja uurimine. Kuigi sellega tegelevad ka mitmed teadlased (füüsikutest folkloristideni), pole ufoloogia siiski üldtunnustatud teaduslik distsipliin ning seda on nimetatud ka pseudo-, proto- ja parateaduseks. Kriitikute arvates ei järgi enamik ufolooge oma tegevuses korrektset teadusliku uurimistöö metoodikat. Varasemast ajast on küll teada tundmatute lendavate objektide kirjeldusi, kuid laialdane ufoloogiaharrastus sai alguse 1947. aastal, mil Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis Rainier' mäe läheduses õhuseiret teinud erapiloot Kenneth Arnold märkas ja hiljem kirjeldas ajakirjanikele üheksat lamedat ilma kereta lennukitiivasarnast objekti, mis liuglesid mäeharjade kohal nagu vette visatud taldrik (eesti analoog – kiviga lutsuviskamine). Siit jõudis meediasse väljend "lendavad taldrikud". Sellele järgnenud perioodist pärineb hulgaliselt teateid tundmatute lendavate objektidega kohtumistest, nende jälgimisest eraisikute ja armee esindajate poolt ning kohtumisi nende oletatavate pilootidega; osa neist vaatlustest on seletatud maiste lennumasinate, eriliste atmosfäärinähtuste, optiliste illusioonide, hallutsinatsioonide, fantaasiakujutelma või teadliku pettusena. Popkultuuris seostatakse ufosid enamasti hüpoteetiliste maaväliste tsivilisatsioonide (nn tulnukate) tehnoloogiaga. Seda seisukohta pooldab arvatavasti enamik ufolooge. Paljud ufoloogid usuvad, et valitsused või sõjavägi varjavad avalikkuse eest sellega seotud olulist informatsiooni. Ufoloogid on tundmatute lendavate objektide ja/või maaväliste lennumasinate kirjeldusi otsinud väga erinevatest allikatest, sh Piiblist, sumeri kiilkirjadest, rahvaste mütoloogiast ja folkloorist. Võõraste tsivilisatsioonide lennumasinatena on tõlgendatud nii mütoloogilisi tulilinde kui taevaseid kaarikuid. Isegi koopajoonistel Euroopas ja Aafrikas on leitud oletatavaid taevaste lendkehade kujutisi; kriitikute arvates aga kujutasid eelajaloolised inimesed neil väljamõeldud fantaasiaobjekte. Eesti tuntumad ufoloogid on Jüri Lina, Hans Raudsik ja Igor Volke. Area 51 Aurora juhtum 1897 Bermuda kolmnurk Teherani ufojuhtum (1976) Los Angelese lahing Lubbocki tuled Roswelli juhtum Ufode saladuse varjamine Washingtoni 1952. aasta ufojuhtum Hesekiel 1:4-28. Üks oletatavaid ufo kirjeldusi Piiblis Üks ufoteemalisi veebilehti inglise keeles Üks eestikeelseid arutlusi ufodest
Aurora juhtum 1897

Aurora juhtum aastal 1897 on väidetav ufoavarii, mis juhtus Aurora külas Texase osariigis Ameerika Ühendriikides. http://ufocasebook.com/Aurora.html http://www.dark-ufo.com/Auroraufocrash1897.html
Eesti Akadeemiline Usundiloo Selts

Eesti Akadeemiline Usundiloo Selts (EAUS) on 3. aprillil 2006 asutatud teadusselts, mis edendab usundiloo teaduslikku uurimist Eestis. Selts korraldab alates 2006. aastast usundiloolisi aastakonverentse, 2011. aasta 4. novembril toimus Tartus VI aastakonverents "Vormelid ja tehnikad religioonis". EAUS kuulub Ülemaailmsesse Usundiloo Assotsiatsiooni (IAHR) ja Euroopa Religiooni Uurimise Assotsiatsiooni (EASR). Seltsi president on Madis Arukask. Eesti Kirikuloo Selts Seltsi koduleht EAUS-i VI aastakonverentsi kava ja teesid
Kuuejalgsed

Kuuejalgsed ehk heksapoodid (Hexapoda) on alamhõimkond, mis kuulub lülijalgsete hõimkonda. Selles alamhõimkonnas eristatakse järgmisi suuri rühmi Ectognatha – välislõugsed Insecta – putukad Entognatha – siselõugsed Collembola – hooghännalised Protura – tõukjalalised Diplura – harkhännalised Neid kõiki on varem arvatud ka putukate alla. Kuuejalgsete takson, mille selles koosseisus esitas esimest korda J. Kukalová-Peck 1987. aastal, vastab klassikalisele putukate klassile (Willi Hennig 1953) ja varem oli kuuejalgsed putukate sünonüüm. (Taksoni autor on Henri Marie Ducrotay de Blainville (1816).) Uue definitsiooni järgi vastavad putukad välislõugsetele; siselõugseid (hooghännalised, tõukjalalised ja harkhännalised) enam putukate hulka ei arvata. Kuuejalgsetel on mõned tunnused, mille tõttu pole kahtlust, et nad moodustavad loomuliku rühma. Peamine tunnus on kindel lülide arv. Pea koosneb tõenäoliselt kuuest omavahel kokku sulanud lülist, mis on äratuntavad peajätkete ja eriti peapiirkonna ganglionide järgi. Pea kannab ühte paari tundlaid ja kolme paari suiseid, mida nimetatakse ülalõugadeks, alalõugadeks ja alahuuleks.
Victor Jørgensen

Victor Jørgensen (12. juunil 1924 Hjørringis Hjørringi vald Põhja-Jüütimaa piirkond Taani – 29. august 2001) oli Taani poksija. Jørgensen oli kokku vähemalt neljakordne Taani meister II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1949–1950 ja 1952–1953. Jørgensen sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Sergei Štšerbakovile (NSV Liit) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Jørgensen sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 8. Euroopa meistrivõistlustel (Oslo, 1949) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Július Tormale (Tšehhoslovakkia). Taani meistrivõistlused poksis 1915–2000. Tulemused inglise keeles 15. suveolümpiamängude poksivõistlus. Helsingi 1952. Tulemused inglise keeles "8. Euroopa meistrivõistlused poksis. Oslo 1949. Tulemused inglise keeles" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2014. Vaadatud 15. novembril 2011. Victor Jørgensen veebisaidil Olympedia (inglise)
PROM

PROM (lühend inglise keele sõnadest Programmable Read-Only Memory) on ühekordselt programmeeritav pooljuhtmälu, millesse kord salvestatud andmed säilivad püsivalt. Erinevalt algsest mask-ROMist, mida programmeeris tootja, saab PROMi programmeerida (sellesse andmeid kirjutada) kasutaja. PROM kujutab endast pooljuhtkristallil paiknevat ristuvatest rea- ja veerujuhtmetest (-liinidest) võrku ehk maatriksit, mille igasse ristumiskohta – mälupessa – on ühendatud dioodi või transistori pn-siire ja sellega järjestikku metallist (või amorfsest ränist) sulavriba. Niisuguses mälupesas on bitiväärtus 1. Selleks et programmeerimisel kirjutada mälupessa 0, lastakse sulavribast läbi piisaval tugeva elektrivoolu impulss, mis selle riba ära sulatab (või aurustab). Neid katkestatud ühendusi pole enam võimalik taastada. Seega oli võimalik ainult ühekordne prograrameerimine (OTP, One Time Programmable). Andmete lugemiseks antakse vastava pesa juhtmetele pinge (see on palju madalam kui programmeerimisel). Kui selle tulemusena läbib ahelat vool, registreeritakse väljundis 1, kui mitte, siis 0. Niisugune programmeerimisviis ei olnud siiski eriti usaldusväärne, sest riba ülessulatamisel eraldunud metallipritsmed võisid kristallile tagasi sadestuda, tekitates väärühendusi. Seda 1950. aastail väljatöötatud mälutüüpi hakkas 1970. aastail asendama töökindlam ning andmete kustutamist ja taaskirjutamist võimaldav püsimälu EPROM. Püsimälu
The Wall Street Journal

The Wall Street Journal on ingliskeelne Ameerika Ühendriikide majanduspäevaleht, mis ilmub New Yorgis. Wall Street Journalit annab välja ettevõte Dow Jones & Company, mis kuulub News Corporationile. Ajaleht on nime saanud New Yorgi tänava Wall Streeti järgi, mis asub linna finantskeskuse südames. Wall Street Journal on suurima levi- ja trükiarvuga Ameerika Ühendriikide ajaleht. 2010. aasta märtsis oli ajalehe trükiarv koos digilehetellimuste arvuga kokku 2,1 miljonit (sealhulgas 400 000 digilehetellimust) võrreldes ajalehe USA Today 1,8 miljoniga. Wall Street Journali põhiline rahvusvaheline konkurent on Londonis ilmuv majanduspäevaleht Financial Times. Indias ilmuv The Economic Times on trükiarvu suuruselt maailma teine majanduspäevaleht. Wall Street Journal on ilmunud alates 8. juulist 1889, lehe asutasid Charles Dow, Edward Jones ja Charles Bergstresser. Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit en:The Wall Street Journal seisuga 15.11.2011.
Peenkeemia

Peenkeemia on väikesemahuline keemiatööstuse haru, mis toodab puhtaid keemilisi aineid spetsiifilisteks otstarveteks. Väärtuslike peenkeemia toodete keemilise sünteesi väljatöötamine ja tootmisprotsess on tihti küllalt kallid ning seotud jäätmete tekkega. Tootmise mastaabilt kuuluvad peenkeemia tooted tööstusliku suurtootmise ja laboratoorse sünteesi teel saadavate saaduste vahele. Peenkeemia alla kuulub näiteks ravimite toimeainete (või nende vahesaaduste), pestitsiidide, herbitsiidide, lõhnaainete, fotokemikaalide, tindi koostisainete jms spetsiaalse otstarbega keemiasaaduste tootmine. Keemiatööstus
Washingtoni 1952. aasta ufojuhtum

1952. aastal nähti mitmel kuumal juuliõhtul Washingtoni õhuruumis ning registreeriti radaritega eri suurusega tundmatuid objekte, mis nägid välja helendavate keradena. USA pealinna kaitsvate hävituslennukite saabudes kerad lendasid ära või lihtsalt haihtusid. Objektid lendlesid vabalt Valge Maja ja Kapitooliumi kohal ning neid võisid vabalt jälgida paljud Washingtoni elanikud. Helendavad kerad näitasid fantastilisi lennumanöövreid ning ilmutasid ennenägematut kiirust ja kiirendust. Pealinna kaitsvad õhujõud seletasid seda tänavavalgustuse peegeldusega erineva temperatuuriga õhukihtidel.
News Corporation

News Corp (ametlikult News Corporation) on rahvusvaheline meediakonglomeraat peakorteriga Ameerika Ühendriikides. Ettevõtte asutaja ja tegevjuht on Rupert Murdoch, kelle perekonnale kuulub eelisaktsiate kaudu häälteenamus News Corporationi aktsionäride üldkoosolekul. News Corpi aktsiad on noteeritud NASDAQil (tähised NWS, NWSA) ja Austraalia börsil (tähised NWS, NWSLV). News Corpi aktsia hind on aktsiaturuindeksi S&P 500 komponent. Rupert Murdoch asutas News Corporationi 1979. aastal Adelaide'is Austraalias. Ameerika Ühendriikidesse viidi ettevõtte peakorter 12. novembril 2004. News Corpile kuuluvad News UK (endise nimega News International) kaudu Suurbritannia ajalehed The Times, The Sunday Times ja The Sun. News Internationalile kuulus nüüdseks tegevuse lõpetanud ajaleht News of the World. News Corporationil oli Suurbritannias osalus kaabeltelevisiooniettevõttes British Sky Broadcasting, mis anti 2013. aastal üle 21st Century Foxile ja müüdi seejärel 2019. aastal Comcastile. Ameerika Ühendriikides kuulub News Corpile Dow Jones & Company kaudu ajaleht Wall Street Journal, ajaleht New York Post ja kirjastus HarperCollins. Enne selle kaheks jagamist 2013. aastal kuulusid News Corporationi alla teiste hulgas filmistuudio 20th Century Fox ja Foxi-nimelised tele- ja raadiofirmad Fox Broadcasting Company, Fox News Channel ja Fox Business Network. 2011. aastal puhkenud News of the Worldi ja teiste News Internationali ajalehtedega seotud skandaali tõttu teatas Murdoch, et firma jagatakse kaheks. Firma järeltulijad olid enamasti meediafirmadest koosnev 21st Century Fox ja kirjastusega tegelev ning Austraalia tele- ja raadiofirmasid haldav News Corp. "10-K". www.sec.gov. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuni 2021. Vaadatud 4. mail 2020. Lazaroff, Leon (11. jaanuar 2005). "Murdoch to buy out Fox shares". Chicago Tribune. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. jaanuar 2013. Vaadatud 11. oktoobril 2012. Clarke, Stewart (26. september 2018). "Fox Decides to Ditch Its Stake in Sky for $15 Billion". Variety. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. september 2018. Vaadatud 26. septembril 2018. "Phone-hacking scandal: Timeline". BBC News. 12. juuli 2011. Vaadatud 16. juulil 2011. "News Corp confirms plan to split the media giant". BBC News. 28. juuni 2012. Vaadatud 28. juunil 2012. Koduleht
Ryan Reynolds

Ryan Rodney Reynolds (sündinud 23. oktoobril 1976 Vancouveris) on Kanada filminäitleja. Tema tuntuimate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Peoloom Van Wilder", "Amityville'i õudus", "Ettepanek", "X-Meeste algus: Wolverine" ja "Roheline Latern". Filmides "X-Meeste algus: Wolverine" ja "Deadpool kehastas ta Marvel Comics'i antikangelast Deadpooli. Ryan Reynolds abiellus 27. septembril 2008 Scarlett Johanssoniga. Nad läksid lahku detsembris 2010. 2012. aastal abiellus ta Blake Livelyga. Oktoobris 2014 teatas Blake oma blogi kaudu, et nad ootavad Ryaniga oma esimest last. "Blake Lively & Ryan Reynolds are Married". People. 9. september 2012. Vaadatud 9. september 2012.
Lubbocki tuled

Lubbocki tuled olid ümberpööratud V- või U-tähe moodustanud valguslaigud, mida 1951. aasta augustist novembrini nähti USA-s Texase osariigis Lubbocki linna kohal ja mujal. Esimesena nägid objekti 25. augustil 1951 kell 21.10 Texase Tehnoloogiakolledži (Texas Technological College, praegu Texas Tech University) õppejõud geoloogiaprofessor dr W. I. Robinson, keemiatehnoloogiaprofessor dr A. G. Oberg ning naftatehnoloogia osakonna juhataja professor W. L. Ducker. Nad seisid selgel ja pimedal õhtul Robinsoni aias ja nägid, kuidas umbes 30 heledat poolkaares asetsevat valguslaiku mõne sekundiga hääletult horisondist horisondini kihutas. Mõni hetk hiljem kordus sama nähtus. Mehed hindasid objekti liikumise kiiruseks 30 nurgakraadi sekundis. Sama nähtust nägid needsamad vaatlejad ning teised korduvalt ka hiljem. Sajad vaatlejad Lubbocki naabruses nägid seda vähemalt kolm korda. Ducker nägi augustist novembrini kokku 12 juhtumit. Nad nägid umbes 2 jalgpalliväljaku suurust objekti. Objekt lendas hääletult ja tema esimene ja tagumine serv oli ääristatud tuledega. 30. augustil 1951 pildistas sarnast objekti 18-aastane Carl Hart Juunior. Kuna nägijaid oli palju ja mitme osariigi ulatuses, siis leidis juhtum laialdast kajastamist meedias. USA Õhujõudude kohaliku sõjaväebaasi pressiesindaja selgituse järgi viis inimesi segadusse hõbepartide tagaosa sulgedelt peegeldunud tänavalaternate valgus. Pärast loodusteadlaste väiteid, et hõbepardid sealkandis üldiselt ei lenda ja ka tänavalaternaid oli vähe keeldusid õhujõud edasistest kommentaaridest. Marfa tuled Ingliskeelne lehekülg, millel on ka Harti fotod ja fotod pealtnägijatest Peatükk Ruppelti raamatust
Enchantment of the Seas

Enchantment of the Seas on viies Vision-klassi ristluslaev, mis kuulub firmale Royal Caribbean Cruises Ltd. ja mida käitab laevakompanii Royal Caribbean International. Laev ehitati Kværner Masa-Yardsi laevatehases Helsingis Soomes 1997. aastal. Kiil pandi laevale tehasenumbriga 493 Kvaerner Masa-Yardsi laevatehases 26. oktoobril 1995. Vettelaskmistseremoonia toimus 21. novembril 1996. 4. juulil 1997 sai laev valmis ja anti omanikule Enchantment Of The Seas (Royal Caribbean Cruises Ltd.) üle. Laeva ristiemaks sai Colleen Fain. Laev asus oma esmareisile 13. juulil 1997. aastal. 2005. aastal pikendati 279,6 m pikka laeva Rotterdamis 301,36 meetrini. Uus kesksektsioon valmistati Aker Finnyardsi laevatehases (tänane STX Finland). Enchantment of the Seas ja Grandeur of the Seas on esimesed dünaamilise positsioneerimissüsteemiga ristluslaevad. 2012. aastal kasutati laeva kruiisidel Kariibi mere, Bahama ja Bermuda saartele. Kruiisilaevade loend Det Norske Veritas, Enchantment of the Seas (inglise keeles) Fakta om fartyg (rootsi keeles) Laevade ristiemad (inglise keeles) Laeva andmed Royal Caribbean Internationali kodulehel (inglise keeles)
Rhapsody of the Seas

Rhapsody of the Seas on neljas Vision-klassi ristluslaev, mis kuulub firmale Royal Caribbean Cruises Ltd. ja mida käitab laevakompanii Royal Caribbean International. Laev ehitati Chantiers de l'Atlantique'i laevatehases Saint-Nazaire'is Prantsusmaal 1997. aastal. Kiil pandi laevale tehasenumbriga E31 Chantiers de l'Atlantique'i laevatehases 11. detsembril 1995. Vettelaskmistseremoonia toimus 1. augustil 1996. 1. aprillil 1997 sai laev valmis ja anti omanikele üle. Laeva ristiemaks sai Bodil Wilhelmsen. Laev asus oma esmareisile 19. mail 1997. aastal. 2002. aasta aprillis Rhapsody of the Seas moderniseeriti. Laeva kasutati kruiisidel Austraalia ja Alaska sadamalinnadesse. 2012. aastal on kavas korraldada kruiise algusega Vancouverist Kanada ning Alaska sadamalinnadesse. Det Norske Veritas (inglise keeles) Fakta om fartyg (rootsi keeles) Laev Royal Caribbean Internationali kodulehel (saksa keeles) Laevade ristiemad (inglise keeles) Laeva andmed Royal Caribbean Internationali kodulehel (inglise keeles)