laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Knud IV

Knud IV (ka Püha Kanut või Kanut Püha; u 1043 – 10. juuli 1086 Odense) oli Taani kuningas 1080–1086, kes püüdis tugevdada Taani monarhiat, toetas roomakatoliku kirikut ja pretendeeris Inglismaa troonile. Ta oli esimene Taani kuningas, kes tapetuna mässuliste poolt 1086 kanoniseeriti katoliku kiriku poolt ja tunnistati Taani kaitsepühakuks 1101. Knud oli kuningas Svend II Estridseni väljaspool abielu sündinud poeg, kes tuli troonile 1080 oma poolvenna Harald III järel ja sai Taani kuningaks Knud IV-ks. Kuus aastat varem oli ta saanud lüüa William Vallutajalt Inglismaa trooni pärast võideldes. Abiellunud Flandria krahvi Robert I tütre Adelaga, sündisid neil poeg Karl ja kaksiktütred Cæcilia (kes abiellus jarl Erikuga) ja Ingeridi (abiellus Paksu Folkega). Knud pühendus kirikuvõimu tugevdamisele ja kirikute ehitamisele kogu maal. 1085. aastal valmistus ta uueks sõjakäiguks Inglismaale, püüdes saada krooni, mida pidas endale kuuluvaks, kuid vend Oluf I juhitud mäss kodumaal nurjas sõjakäigu. Kuningas põgenes uute maksude ja seaduste pärast rahulolematute alamate eest Odensesse, kuid tabati benediktiinide Püha Albani abikloostris, kus ta enne surma jõudis veel pattu kahetseda ja armulaua sakramendi vastu võtta. Siis tapeti ta altari ees põlvitavana koos vend Benedikti ja veel 17 kaaslasega. Kroonik Ælnoth Canterburyst täheldab, et Knud suri odatorgetest külgedele, mida aga ei kinnita röntgenuuringud 2008. aastast. 1300. aastal viidi Knudi ja tema venna säilmed Knudi auks ehitatud Püha Kanuti katedraali, kus tema ja ta venna säilmed on eksponeeritud tänapäevani. Tema hauaga seoses tekkisid mitmed legendid ning Knudi hakati pidama märtriks. Jumal olevat karistanud mässavaid taanlasi kuninga tapmise eest kaheksa-aastase näljahädaga. 1101. aastal kuulutas paavst Paschalis II Knudi Erik III palvel pühakuks ja Taani esimeseks märtriks. Legendi järgi määranud kuningas Kanut, et jõule tuleb tähistada 20 päeva. Knud Püha päeva tähistatakse kirikukalendris 19. jaanuaril, kuid rahvalikult 13. jaanuaril, mis on 20. päev pärast jõule. Tänu Knud IV-le, keda austati kõigis põhjamaades, muutus nimi Kanut, mis tähendas muinasskandinaavias nii "toredat, uhket" kui ka "sõlme" (knútr), populaarseks. Nimi on ka Eestis olnud tarvitusel (lühendatud kujul) Nuut, mis tänapäeval esineb vaid perekonnanimena. Püha Kanutit on mõnedes allikates ekslikult segi aetud Taani printsi Knud Lavardiga (12. märts 1096 – 7. jaanuar 1131), kes kanoniseeriti 1170. Katoliku pühakute loend Taani kuningate loend Tarand (1995), lk 110 "Nuudipäev, ka kanutipäev – 13. jaanuar (ka 7. jaanuar)". BERTA – Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas. {{netiviide}}: parameeter |vaadatud= nõuab parameetrit |url= (juhend); puuduv või tühi |url= (juhend) Tarand (1995), lk 111 Kristi Tarand. Pühakuteraamat: nende elulood, teod ja ikonograafilised embleemid. Tallinn: Perioodika, 1995.
Subačiuse vald

Subačiuse vald (leedu keeles Subačiaus seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kupiškise rajoonis. Valla pindala on 83 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2149 inimest. Valla keskus on Subačiuse linn (2011. aasta seisuga 1051 elanikku). Vallamaja asub aadressil Aukštaičių a. 13. Vallavanem on Laisva Čiuliepienė. Lisaks asub vallas veel Senasis Subačiuse alev, kus aastal 2011 oli 149 elanikku. Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid: Subačiaus seniūnija [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 09.01.2017.
Utrechti Ülikool

Utrechti Ülikool (hollandi keeles Universiteit Utrecht) on ülikool Hollandis Utrechtis. Ülikool asutati 1636. aastal. Ülikoolis õpib 2016. aasta seisuga umbes 30 000 üliõpilast ja töötab umbes 6700 inimest, sealhulgas 550 professorit. Universiteit Utrecht: Cijfers en feiten Ülikooli koduleht
Rex Tillerson

Rex Wayne Tillerson (sündinud 23. märtsil 1952 Wichita Fallsis) on Ameerika Ühendriikide poliitik, USA 69. riigisekretär, ettevõtja ja äritegelane. Ta on Vabariikliku Partei liige ja toetaja. Aastatel 2006–2016 oli ta nafta- ja gaasikontserni ExxonMobil tegevjuht. Rex Tillersonil on ärisidemed Vladimir Putiniga. 2014. aastal oli ta Venemaale Krimmi annekteerimise eest sanktsioonide kehtestamise vastu. 2010–2012 oli ta Ameerika Skaudiühingu president. 2015. aastal oli ta palk ExxonMobili juhina 27,3 miljonit USA dollarit. Tal on 245 miljoni USA dollari väärtuses ExxonMobili aktsiaid. 2016. aastal nimetas president Donald Trump Tillersoni oma valitsuskabineti riigisekretäriks. Senat kinnitas ta sellesse ametisse 1. veebruaril 2017. 13. märtsil 2018 teatas Trump Tillersoni väljavahetamisest ja nimetas tema järglaseks Luure Keskagentuuri peadirektori Mike Pompeo. Tillerson lahkus ametist 31. märtsil 2018, järgmisest päevast asus ajutiselt tema kohuseid täitma John J. Sullivan. 2013 – Sõpruse orden (Venemaa) Rex Tillerson’s potentially huge conflict of interest over Russia and oil, explained Profits are down at ExxonMobil, but don’t cry for CEO Rex Tillerson, The Washington Post, 29. aprill 2016 https://www.theguardian.com/us-news/2016/dec/18/donald-trump-senate-backlash-cabinet-of-billionaires
Elmar Oja

Elmar Oja (16. juuni 1906 Valga – 4. oktoober 1979 Viljandi) oli eesti koolijuht ja teatritegelane. Elmar Oja sündis Valgas käsitöölise perekonnas. Tema lapsepõlv möödus Tartus ja Võrumaal. 1926. aastal lõpetas ta Võru Õpetajate Seminari. Elmar Oja oli Johannes Käisi õpilane. Ligi 45 aastat töötas ta õpetaja ja koolijuhatajana mitmes koolis Petseri-, Võru-, Harju- ja Viljandimaal. 1927. aastal oli ta Järvesuu ja Mäe valdade õpetajate ühingu esimees. 1930. aastatel esimesel poolel oli ta Kõnnu valla Viinistu algkooli õpetaja. Aastatel 1934–1937 oli ta Maardu algkooli juhataja, 1937–1938 Nehatu algkooli juhataja. Aastatel 1939–1940 oli ta Tallinnas Eesti Haridusliidu teatri- ja raamatukogunduskonsultant (konsulent). Ta oli ka Eesti Haridusliidu välja antud vabaharidustöö ja maateatri ajakirja Areng toimetuse liige. Aastatel 1941–1949 Nissi kooli direktor, 1949–1952 Vasalemma kooli direktor. Ta oli Maateatri Näitejuhtide Ühingu esimees. Avaldas ajakirjanduses kirjutisi koolist ja teatriharrastusest, kirjutas ülevaateid teatritegelastest. 1935. aastast oli ta Kaitseliidu Harju maleva Nehatu kompanii liige, 1939. aastast Kaitseliidu Tallinna maleva Kergedivisjoni autoeskadroni liige. Ta on maetud Viljandi vanale kalmistule. 1940 juunis abiellus ta Linda Karuga. Karl Laane. Elmar Oja surnud. Sirp ja Vasar, 12. oktoober 1979 Vasalemma Põhikooli ajalugu Päewaleht, 26.jaanuar 1927 Päewaleht, 18. juuni 1934 "Viinistu ajalugu" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. jaanuar 2017. Vaadatud 13. jaanuaril 2017. Päewaleht, 7. september 1937 Waba Maa, 13. august 1937 Muudatusi Harjumaa õppejõudude peres. Päewaleht, 17.september 1938 Postimees, 16.02.1939 Vabaharidustöö ja maateatri ajakirja Areng, 1939/4 Europeana collections. Harjumaa Muuseumi fotokogu Vasalemma Põhikool. Koolijuhid Õpetajate Leht, 16. juuli 1937 Postimees, 13.06.1937 Harjulane. Kaitseliidu Harju maleva häälekandja, 16. aprill 1935 Tallinna Maleva Teated, 9. märts 1939 Kalmistute register HAUDI Rahvavalgustajate abielu. Uudisleht, 19. juuni 1940
Šimonysi vald

Šimonysi vald (leedu keeles Šimonių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kupiškise rajoonis. Valla pindala on 230 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1689 inimest. Valla keskus on Šimonysi alev, kus aastal 2011 oli 441 elanikku. Vallamaja asub aadressil Skapiškio g. 6. Vallavanem on Gintautas Černius. Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid: Šimonių seniūnija [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 13.01.2017. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 09.01.2017.
Nikolaus Kleinenberg

Nikolai Jakob Kleinenberg (11. märts 1842 Liepāja – 5. november 1897 Napoli) oli baltisaksa zooloog. Ta õppis aastail 1861–1866 Tartu Ülikoolis. 1868–1871 oli ta Jenas, olles Ernst Haeckeli ja Anton Dohrni assistent. Järgnevalt oli ta Anton Dohrni lähim kaastöötaja, aidates üles ehitada Napoli bioloogiajaama. 1878–1895 oli ta professor Messina Ülikoolis, 1895–1897 Palermo Ülikoolis. Nikolaus Kleinenberg veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Anton Dohrn

Felix Anton Dohrn (29. september 1840 Stettin (tänapäeval Szczecin, Poola) – 26. september 1909 München) oli saksa bioloog. Ta oli Napoli bioloogiajaama rajaja ja juhataja. Ta peamisi kaastöötajaid oli Tartus zooloogiat õppinud Nikolai Kleinenberg. Samuti suhtles ta Karl Ernst von Baeriga (nende kirjavahetus on avaldatud). 1899 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
Helgi Ridamäe

Helgi Ridamäe (neiupõlvenimi Helgi Jaakson, esimesest abielust Helgi Joala; 15. mai 1929 Tõrva – 26. september 1999 Tallinn) oli eesti muusikapedagoog, muusikateadlane ja lektor. Klaveriõpinguid alustas ta eratundides. Aastatel 1945–1947 õppis ta Viljandi Lastemuusikakoolis akordioni ja klaveri erialal. Ta lõpetas 1947. aastal Viljandi I Keskkooli ja astus Tallinna Riikliku Konservatooriumi koolimuusika osakonda, mille lõpetas 1952. aastal koorijuhtimise erialal. Aastast 1964 täiendas ta ennast samas muusikateaduse erialal. Ta on töötanud muusikaõpetajana Tallinna 22., Tallinna 7. ja Tallinna 4. Keskkoolis. Oma lektoriande avastas ta muusikaajaloo õpetajana Tallinna Lastemuusikakoolis ja Tallinna Koreograafiakoolis. Aastast 1958 esines ta loengutsüklitega Tallinna, hiljem ka maakoolides. Aastast 1960 töötas ta Eesti NSV Riiklikus Filharmoonias, tutvustades üle 30 aasta muusikat Eesti koolides, Estonia kontserdisaalis, paljudes kultuurimajades, tehastes ja asutustes ning juhendades mitut vokaalansamblit. Helgi Ridamäe suri 26. septembril 1999 Tallinnas ja maeti 1. oktoobril 1999 Helme kalmistule. 1984 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Tema isa Ernst Jaakson (1898–1938), Aleksander Jaaksoni vend, oli Tõrva gümnaasiumis matemaatika- ja füüsikaõpetaja ning aastatel 1919–1920 Tõrva gümnaasiumi direktori kohusetäitja. Tema esimene abikaasa Arno Joala oli muusik, võidusõiduautode konstruktor ja tervendaja; nende poeg Jaak Joala oli eesti laulja. Haud Helme kalmistul Eesti muusika biograafiline leksikon. 2. köide: N–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 194. Helgi Ridamäe 50 Eesti Raadio 1979 (Intervjuu ENSV Riikliku Filharmoonia muusikalektori Helgi Ridamäega tema 50. sünnipäeval. Toimetaja Anne Parijõgi) Kooliraadio: KOOLIRAADIO. Muusikaline entsüklopeedia 01. Eesti Raadio 1979 (Muusikateadlane Helgi Ridamäe tutvustab alfabeetilises järjekorras mõisteid muusikas, heliloojaid, pille ja teoseid - tähed A, B, C, D ja E. Toimetaja Anne Parijõgi, helioperaator Mai Sepling) Kooliraadio: KOOLIRAADIO. Muusikaline entsüklopeedia 02. Eesti Raadio 1979 (Tähed F, G, H, I ja J. Toimetaja Anne Parijõgi, helioperaator Virve Pulver) KOOLIRAADIO. Muusikaline entsüklopeedia 03. Eesti Raadio 1979 (Täht K. Toimetaja Anne Parijõgi, helioperaator Tiiu Kaupmees) KOOLIRAADIO. Muusikaline entsüklopeedia 04. Eesti Raadio 1980 (Tähed L, M, N. Toimetaja Anne Parijõgi, helioperaator Virve Pulver) KOOLIRAADIO. Muusikaline entsüklopeedia 06. Eesti Raadio 1980 (Tähed S, T. Toimetaja Anne Parijõgi, helioperaator Mari Kerem) Haud Helme kalmistul
Messina ülikool

Messina Ülikool (Università degli Studi di Messina, lühend UNIME) on ülikool Messina linnas Itaalias. Ülikooli asutas aastal 1548 Ignatius Loyola ja see sai eeskujuks paljudele teistele jesuiitide koolidele. Ajaloo jooksul on õppeasutust mitu korda eri põhjustel suletud ja uuesti avatud. 1908. aasta maavärin kahjustas oluliselt ülikooli hooneid ja aparatuuri. Tänapäeval on ülikoolil 11 teaduskonda (majandus, haridus, inseneriteadused, humanitaaria, õigusteadus, reaal- ja loodusteadused, meditsiin, farmaatsia, politoloogia, statistika ja veterinaarmeditsiin). Ülikoolis õpib rohkem kui 22 000 üliõpilast.
Palermo ülikool

Palermo ülikool (itaalia keeles Università degli Studi di Palermo) on ülikool Palermo linnas Itaalias. Ülikool on asutatud aastal 1806. MIUR Anagrafe Nazionale Studenti Koduleht (itaalia, inglise ja hiina keeles)
1177

1177. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad - 1170. aastad - 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad Aastad: 1172 1173 1174 1175 1176 - 1177 - 1178 1179 1180 1181 1182 Friedrich I Barbarossa tunnustas Aleksander III paavstina ... Philipp, Saksa kuningas Baudouin V, Jeruusalemma kuningas Antoku, Jaapani keiser 13. jaanuar – Heinrich II, Austria hertsog
Georg (Pfalz-Simmern)

Georg (20. veebruar 1518 – 17. mai 1569) oli Simmern-Sponheimi pfaltskrahv aastatel 1559–1569. Georg sündis pfaltskrahv Johann II pojana. 1559. aastal päris tema vanem vend Friedrich Pfalzi kuurvürstkonna ja andis Georgile oma vanad, 1557. aastal isalt päritud territooriumid. Georg abiellus 9. jaanuaril 1541 maakrahv Wilhelm I tütre Elisabethiga. Pärast Georgi surma päris Simmerni tema noorem vend Reichard. Elisabethiga: Johann (u 7. oktoober 1541 – 28. jaanuar 1562) Georgil oli armuke Elisabeth von Rosenfeld, kellega tal oli kaks vallaslast: Adam (u 1565–1598) Georg (u 1566–1598)
Reichard (Simmern-Sponheimi pfaltskrahv)

Reichard (25. juuli 1521 – 13. jaanuar 1598) oli Simmern-Sponheimi pfaltskrahv aastatel 1569–1598. Reichard sündis Simmernis pfaltskrahv Johann II peres. Aastal 1569 järgnes ta Simmern-Sponheimi pfaltskrahvina oma vennale Georgile. Reichard suri Simmernis. Elusolevate laste puudumisel päris Simmern-Sponheimi tema sugulane Friedrich IV. Reichard abiellus 30. juulil 1569 krahv Johann IV von Wiedi tütre Julianega ja nad said järgmised lapsed: Juliana (21. november 1571 – 4. veebruar 1592) Katherine (10. mai 1573 – 12. oktoober 1576) poeg (1574) poeg (30. aprill 1575) Reichard abiellus 26. märtsil 1578 Württembergi hertsogi Christophi tütre Emiliega. Reichard abiellus 14. detsembril 1589 pfaltskrahv Georg Johann I tütre Anna Margaretega.
Rīga Krasta raudteejaam

Rīga Krasta raudteejaam on endine raudteejaam Čiekurkalnsi raudteejaamast Riia sadamasse viival raudteel Riia linna Pētersala-Andrejsala asumis. Jaamahoone asub aadressil Andrejostas iela 27. Tegemist on kaubajaamaga, mis ühendab Läti raudteevõrku Riia sadamaga. Jaam asub Daugava kaldal, mis kajastub ka jaama nimes (läti keeles tähendab krasta kallast, randa). Jaam rajati aastal 1889. Algne jaamahoone oli puidust, selles asus ka telegraafijaam. Riia keskraudteejaamast viis sinna mööda Daugava kaldapealset kulgev raudtee, mis hiljem Riia raudteesõlme ehitustööde käigus likvideeriti. Aastal 1903 valmis Brasa raudteepeatusest sinna viiv laiarööpmeline raudtee, mille ääres asus varem Riia I kaubajaam. Jaama juurde tekkis suur haruteede võrgustik, nii näiteks rajati aastal 1901 kolm kõrvalteed, mis viisid sadama viljaelevaatorini, nende juurest rajati hiljem ka Riia–Pihkva raudteele viiv raudteeharu. Aastal 1911 valmis Andrejsala põhjatippu viiv raudtee. Aastal 1903 valmis uus jaamahoone, mida renoveeriti aastal 1947. Lisaks peahoonele kuulus jaamakompleksi toone veel kümme hoonet. Tänapäeval on vana jaamahoone kasutusel administratiivhoonena. Jaam suleti 29. juulil 2020. Latvian Railways. Infrastructure of station Riga Krasta (lv) Diena. Place for historical and new buildings (lv) http://zurbu.net/f/2 Estate Latvia. Krasta station - a unique investment object in the port Andrejsala. IV daļa. DZELZCEĻŠ. STACIJA RĪGA-KRASTA. SIA “LDZ CARGO” informē par darba procesa organizēšanu pēc Rīga Krasta stacijas slēgšanas, 13. 08 2020 Infot jaama kohta; fotod (vene keeles) Jaam ja selle teedevõrk vanal kaardil
Grand City Pelgu Kings

Grand City Pelgu Kings (lühemalt GCP Kings) oli Põhja-Tallinnas Pelgulinnas 2000. aastate alguses asutatud Eesti hiphopansambel. Ansambel tegutses mõne aasta. Ansambli tuntumad lood on "Miks" ja "Kool". Ansambel avaldas omakirjastusliku plaadi "Lootus sureb viimasena", mille kujundas Big Mora. Metsakutsu (Rainer Olbri) Wild Disease (Jaanus Saks) Ice 10-6
Paingreed

Paingreed oli 2003–2006 Pärnus tegutsenud screamo-ansambel. Rivo Kingi – vokaal Rainer – kitarr Rauno Kutti – kitarr/taustavokaal (inglise back vocal) Joosep Järvesaar – bass Allar – trummid Ansamblist EstonianMetal.com andmebaasis
Kevadine kärbes

"Kevadine kärbes" on 1986. aasta Eesti animafilm. Filmi režissöörid on Hardi Volmer ja Riho Unt. Filmi tootis Tallinnfilm. Filmile kirjutas muusika Lepo Sumera. Film on tehtud A. H. Tammsaare miniatuuri "Kärbes, prussakas ja ämblik" motiividel. Kevadine kärbes Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 13.01.2017) Kevadine kärbes Eesti filmi andmebaasis Kärbes: Kärbes, tüüpiline Odessa tänavapoiss, ruuduline soni jultunud silma­del, kärss õieli, põhimõttelage nagu koolikasvatuse standardsusest edukalt kõrvale hiilinud, ent iseseisvast mõtlemisest loobunud teismeline ikka. Juba balansseeribki ta mööda noatera ja tõdeb — olud määravad, kui julgesti me üldse astuda võime. Prussakas: Elama peab seaduse järgi — kuulutab üliuhkete takuvuntside varjust kord epikuurlasena, kord variserina esinev prussakas. Ämblik: Mis on õigus — küsib anarhistist ämblik Roo­ma prokuraatorit parafraseeri­des ja seob asjalikult ette salv­rätiku, et köidikutes siplevaid külalisi rahumeeli eineks võtta.
Narva kosk (film)

"Narva kosk" on 1988. aastal Eesti Telefilmi toodetud kahejaoline telemängufilm. Filmi režissöör on Ago-Endrik Kerge. Film põhineb Vladimir Beekmani samanimelisel raamatul, mis räägib Eesti Töörahva Kommuuni tegevusest 1918. aastal Narvas ja selle ümbruses. Narva kosk (film) Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 13.01.2017) Narva kosk (film) Eesti filmi andmebaasis Narva kosk (film) Eesti filmi andmebaasis
Osteoblast

Osteoblast on luus olev uue luukoe loomise eest (koos kondrotsüütidega) vastutav rakk. Osteoblastide nimetus tuleneb kreeka keelest (ὀστέο-, osteo- tähendab luud ja βλαστάνω, blastanō idanemist). Osteoblastid toodavad kollageeni, vähemal määral ka teisi luukoe orgaanilist osa moodustavaid valke. Osteoniks seotud rakkudena toodavad nad ka luukoe mineraalset osa hüdroksüapatiiti, mis aitab organismis reguleerida happelisuse taset, samuti on see ka kaltsiumi ja fosfori varusalveks. Osteoblastid tekivad mesenhümaalsetest tüvirakkudest. Blair HC, Zaidi M, Huang CL, Sun L. (2008). The developmental basis of skeletal cell differentiation and the molecular basis of major skeletal defects. Biol Rev Camb Philos Soc. 83: 401-15. doi: 10.1111/j.1469-185X.2008.00048.x. PMID 18710437. Pittenger MF, Mackay AM, Beck SC, Jaiswal RK, Douglas R, Mosca JD, Moorman MA, Simonetti DW, Craig S, Marshak DR. (1999). "Multilineage potential of adult human mesenchymal stem cells". Science. 284: 143-7. doi:10.1126/science.284.5411.143 PMID 10102814.
IJmuiden

IJmuiden on sadamalinn Põhja-Hollandi provintsis Velseni vallas. Linn asub Amsterdami Põhjamerega ühendava Noordzeekanaali suudmes. Linnas on 30 160 elanikku (2013). Linna nime kirjutatakse kahe suure tähega, sest IJ on hollandi keeles digraaf, mida nimetatakse ka ligatuuriks ning loetakse üheks täheks. IJmuidenis on süvasadam, mis suudab vastu võtta täislastis Panamax laevu ja ta on Hollandi suuruselt neljas sadam. IJmuidenis on neli sadamat. IJmuidenist on saanud Hollandi suurim kalasadam. IJmuiden on Põhja-Hollandi noorim linn, mis sai linnaõigused pärast Noordzeekanaali ametlikku avamist kuningas Willem III poolt 1. novembril 1876. IJmuiden tähendab IJ suuet, mis näitab ka selle olulisust Amsterdami sadamate jaoks.
Diaminopimeliinhape

Diaminopimeliinhape ehk 2,6-diaminopimeliinhape (lühend DAP) on üks aminohapetest. Kui pole teisiti öeldud, mõistetakse selle all kolme stereoisomeeri segu. Diaminopimeliinhape baseerub 7 aatomist koosneval hargnemata süsinikuahelal. Kummaski otsas on karboksürühm, mille kõrval on aminorühm. Ta sarnaneb lüsiiniga, kuid lüsiinil puudub ühes otsas karboksürühm. Et diaminopimeliinhappe molekul sisaldab nii happelisi kui ka aluselisi rühmi, on ta amfoteerne. 2,6-diaminopimeliinhappe molekulil on kaks stereokeset. Stereoisomeere on kolm: (2S, 5S)-vorm, sellega enantiomeerne (2R, 5R)-vorm ja meso-vorm. Diaminopimeliinhape on valge pulber. Meso-diaminopimeliinhape on peptidoglükaanide ehituskivi, mis gramnegatiivsetel bakterite rakukestas sageli esineb. meso-vormis kuulub diaminopimeliinhape peptiidahelatesse, mis seovad omavahel N-atsetüülmuraamhappe molekule, mis koos N-atsetüülglükoosamiiniga moodustavad peptidoglükaani suhkruselgroo. Peptidoglükaanis sisalduv meso-diaminopimeliinhape on Brauni lipoproteiini kinnituskoht. Peptidoglükaani iga 10.–12. meso-diaminopimeliinhappe molekuli karboksürühmal on kovalentne side Brauni lipoproteiin C-otsa lüsiini ε-aminorühmaga.. Meso-diaminopimeliinhape esineb paljude bakterite rakukestas, kuid seda ei esine kunagi arhede ega eukarüootide rakukestas. Diaminopimeliinhape ei ole proteinogeenne aminohape. Lüsiini biosünteesis bakterite puhul on diaminopimeliinhape lüsiini vahetu prekursor. Mutandid, kes sünteesiahelas diaminopimeliinhappeni ei jõua, kasvavad normaalselt, kui nad saavad diaminopimeliinhapet keskkonnast; kui nad saavad keskkonnast ainult L-lüsiini, siis nad küll kasvavad, kuid ei moodusta uut peptidoglükaani rakukesta jaoks, mistõttu nad lüüsuvad. Guntram Seltmann, Otto Holst. The Bacterial Cell Wall, Berlin: Springer 2002, lk 81. ISBN 3-540-42608-6. Jawetz, Melnick, & Adelberg's Medical Microbiology, 27. trükk, McGraw-Hill Education 2016, lk 25.
Pinguga liide

Pinguga liiteks nimetatakse masinaehituses liidet, mille puhul läbimõõdult suurem sisemine detail pressitakse avasse. Pinguga liide püsib koos elastsetest deformatsioonidest tingitud hõõrde tõttu. Mingeid lisaelemente ega sooni üldjuhul ei kasutata. Eristatakse pressliidet, mille puhul pressimine toimub külmalt, ning kuumpressliidet, mille puhul avaga detaili kuumutatakse ning sissepressitavat detaili võidakse jahutada. Kuumpressliide on kuni 1,5 korda tugevam kui külmalt pressitud liide. Konstruktsiooni lihtsus ning detailide hea tsentreerimine. Võib vastu võtta suuri koormusi. Talub hästi dünaamilisi (muutuvaid) koormusi. võib jõudusid ja momente vastu võtta igast suunast. Raskused koostamisel ja lahtivõtmisel. Liite tegeliku tugevuse suur määramatus. Vajaliku pingu saamist võib piirata rummu lõhkimineku oht. Ei sobi õhukeseseinalistele elementidele. Ei sobi kasutamiseks kõrgetel temperatuuridel. Silindriline liide Koonusliide Klemmliide Termomehaaniline liide ist
DAP

DAP on lühend, mis võib tähendada: diaminopimeliinhape Saksa Töölispartei