laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Džuljeta Plakidis

Džuljeta Plakidis (2. märts 1906 – 31. detsember 1985) oli läti bibliograaf ja estofiil. Ta tõlkis eesti kirjandust läti keelde. Sündis Londonis, alates 1908. aastast elas Moskvas ja seejärel Valkas, kus õppis ära eesti keele. Õppis Valka gümnaasiumis ja seejärel Läti Ülikoolis klassikalist filoloogiat, lõpetas 1943. aastal magistrikraadiga. 1940-1943 töötas tõlkijana Tööministeeriumis. 1944-1950 Läti Riikliku Ülikooli raamatukogu perioodikaosakonna juhataja. Tõlkis läti keelde Friedebert Tuglase (novellivalimik "Kuldne rõngas"), Silvia Rannamaa ("Kadri"), Mati Undi ("Hüvasti, kollane kass") ja Lilli Prometi teoseid ning Kreutzwaldi ja Jakobsoni eesti rahvajutte. Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia (1978, Silvia Rannamaa ja Eno Raua teoste tõlked läti keelde) "Džuljeta Plakidis". timenote.info (läti). Vaadatud 8. juunil 2023.
Sven Caméen

Sven Caméen (aadlinimega Caménhielm; 1658 – 13. juuli 1708 Saaremaa) oli rootsi teadlane, kes tegutses peamiselt Eesti alal. Aastast 1689 oli ta Tartu ülikooli ajalooprofessor. Ta oli Academia Gustavo-Carolina Tartu ülikooli rektor aastail 1694, 1698–1699 ja 1701. 1701 sai ta aadlinime Caménhielm. Recke, Johann Friedrich v.; Napiersky, Karl Eduard: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. 1 köide A-F, Mitau 1827, lk. 318 Caménhielm nr 1403, www.adelsvapen.com Caménhielm nr 1403, www.adelsvapen.com
Imo osariik

Imo osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria lõunaosas. Osariik moodustati 1976 aastal. Osariigis leidub naftat, maagaasi, plii- ja tsingimaaki.
Koluvere Jõgeva kõrtsi kivisild (Liivi jõgi)

Koluvere Jõgeva kõrtsi kivisild, ka Jõgeva kõrtsi kivisild 1, on ajalooline sild vanal Risti-Virtsu maanteel üle Liivi jõe. Sild asub Läänemaal Lääne-Nigula vallas Koluvere külas ajaloolisest Jõgeva kõrtsihoonest umbes 40 m põhja-kirde pool. On võetud ehitismälestisena kaitse alla. Praegune Risti-Virtsu maantee kulgeb sillast umbes 150 meetri kaugusel ida pool. Kolmesildeline paekivist võlvsild ehitati 19. sajandi esimesel poolel. Silla üldpikkus on 23 m ja võlvavad on 2,8, 4,2 ja 2,7 m laiad. Parapetid on suhteliselt madalad. Nende otstes asuvad madalad postid. Kõrtsihoonest 160 m lõuna-edela pool asub veel teinegi samanimeline kivisild, kuid üle Marimetsa oja. Jõgeva kõrtsi kivisild 1. Kultuurimälestiste riiklik register.
Peeter Kirti mälestusvõistlus

Peeter Kirti mälestusvõistlus; ka Peeter Kirdi mälestusvõistlus on Peeter Kirdi mälestuseks korraldatav kergejõustikuvõistlus, mis esmakordselt toimus 20. septembril 2015 Tõrva Gümnaasiumi staadionil. Peeter Kirti mälestusvõistlust toimub koos Tõrva kergejõustikupäev olümpialastega, mida korraldatakse Tõrva Gümnaasiumi staadionil juba aastast 2008. Esimene kergejõustikupäev olümpialastega toimus 20. septembri 2008. aastal Margus Kübara ja olümpiapronks Aleksander Tammerti eestvedamisel. Esimeseks kettaheitevõistluse võitjaks krooniti ungarlane Gabor Mate, kes heitis tänaseni kehtiva staadionirekordi 65.65. Teiseks tuli kahekordne olümpiahõbe ja maailmameister Piotr Małachowski Poolast. 2015. aastal võitis kettaheitevõistluse tulemusega 64.86 Martin Kupper, kelle jaoks oli see paremuselt hooaja teine tulemus. Teise koha sai tulemusega 62.93 Gerd Kanter. Odaviskevõistluse võitis tulemusega 78.83 Tanel Laanmäe. Teise koha sai 75.60 visanud Ranno Koorep, kolmanda Magnus Kirt tulemusega 75.28. Naiste odaviske võitis Liina Laasma tulemusega 55.78. XIII Tõrva kergejõustikupäev olümpialastega ja Peeter Kirdi mälestusvõistlus toimus 29. augustil 2020. Võistlusel osalesid lapsed kuni 12 eluaastani kolmel spordialal. Kokku pani võistlusele kirja 115 sportlast. Põhivõistlust täiskasvanutele (kuul, odavise, kettaheide) koroonaviiruse tõttu ei toimunud, seoses kehtivate reisimispiirangutega . XII Tõrva kergejõustikupäev olümpialastega ja Peeter Kirdi mälestusvõistlus toimus 14. septembril 2019. Osalesid lapsed kuni 14 eluaastani kolmel spordialal. Täiskasvanute põhivõistlust ei toimunud, sest sportlased valmistusid Doha kergejõustiku maailmameistrivõistlusteks . XI Tõrva kergejõustikupäev olümpialastega ja Peeter Kirdi mälestusvõistlus toimus 15. septembril 2018. Toimusid lastevõistlused ning täiskasvanute põhivõistlused odaviskes, kettaheites ja kuulitõukes. Meeste odavise Naiste odavise Meeste kuulitõuge Meeste kettaheide Naiste kettaheide X Tõrva-Helme kergejõustikupäev olümpialastega ja Peeter Kirdi mälestusvõistlus toimus 10. septembril 2017. Osales 117 sportilast ning toimus täiskasvanute põhivõistlus. Meeste odavise Naiste odavise Meeste kettaheide Naiste kettaheide Meeste ja naiste kuulitõuge Tabelis on ära toodud 5 parimat tulemust Tabelis on ära toodud 5 parimat tulemust Tabelis on ära toodud 5 parimat tulemust http://www.mulgimaa.ee/sundmused/kalender/2015-09-20/torva-helme-kergejoustikupaev-olumpialastega/ Martin Kupper: asjad liiguvad paremuse suunas Err. sport, 20.09.2015 Tõrva odaviskevõistluse parim oli Tanel Laanmäe, Err sport, 20.09.2015 Neumann, Tiina (31.08.2021). "XIII TÕRVA KERGEJÕUSTIKUPÄEV OLÜMPIALASTEGA TOIMUS LAUPÄEVAL MEELEOLUKA SPORDIPEONA". Tõrva Vallavalitsuse veebileht. Vaadatud 24.03.2021. "XII TÕRVA-HELME KERGEJÕUSTIKUPÄEV OLÜMPIALASTEGA MÖÖDUS MEELEOLUKALT!". Tõrva Vallavalitsuse veebileht. 11.09.2019. Vaadatud 24.03.2021.
Koluvere Jõgeva kõrtsi kivisild (Marimetsa oja)

Koluvere Jõgeva kõrtsi kivisild, ka Jõgeva kõrtsi kivisild 2, on ajalooline sild vanal Risti-Virtsu maanteel üle Marimetsa oja. Sild asub Läänemaal Lääne-Nigula vallas Koluvere külas ajaloolisest Jõgeva kõrtsihoonest umbes 160 m lõuna-edela pool. On võetud ehitismälestisena kaitse alla. Praegune Risti-Virtsu maantee kulgeb sillast umbes 110 meetri kaugusel ida pool. Kolmesildeline paekivist võlvsild ehitati 19. sajandi esimesel poolel Liivi jõkke suunduvale Marimetsa ojale. Kivisilla võlvavad on 2,7, 4,0 ja 2,7 m laiad. Parapetid on suhteliselt madalad. Nende otstes asuvad madalad postid. Kõrtsihoonest 40 m põhja-kirde pool asub veel teinegi samanimeline kivisild üle, kuid üle Liivi jõe. Jõgeva kõrtsi kivisild 2. Kultuurimälestiste riiklik register.
Monitor (laevatüüp)

Monitor oli 1–2 suurekaliibrilise suurtükitorniga relvastatud madalapardaline aeglasekäiguline peamiselt rannikulähedaseks kasutamiseks mõeldud soomustatud sõjalaev. Monitori nimetus pärineb Ameerika kodusõja päevil ehitatud ja kasutatud uut tüüpi madala lameda kerega ja ühe pöörleva suurtükitorniga samanimeliselt sõjalaevalt. Monitore kasutati seejärel peamiselt 1860. aastatest kuni Teise maailmasõja lõpuni. Need olid auru (algselt ka purjede) jõul liikuvad laevad, mille relvastusse kuulus tavaliselt 1 või 2 kaheraudset suurekaliibrilist ja seega suuremõõtmelist suurtükitorni. Lisaks peakaliibrile olid relvastuses veel vaid pigem väikesekaliibrilised lähikaitserelvad. Väiksem süvis lubas sõita hõlpsamalt rannikuvetes või ka jõgedel, kuid laevade merekõlbulikkus oli sellevõrra samuti väiksem. Monitore oli võimalik kasutada peamiselt kas rannakaitseks või tuletoetuse andmiseks merelt maale. Eesti vetes on olnud tuntumaid monitor-tüüpi laevu Vene Tsaaririigi rannakaitse soomuslaev Russalka, mis uppus tormis 1893, ning Vabadussõjas 1919 Eesti rahvaväge ja Loodearmeed toetanud briti sõjalaev Erebus. Suurtükilaev Soomuslaev
Ballistika

Ballistika on klassikalise mehaanika haru, mis käsitleb visatud või lastud esemete/kehade lendu ja lennujoont aegruumis erinevates keskkondades. Uurimisalused valdkonnad võib liigitada mitmeti, nt enne lendu kiirendus, lend, pidurdus. Ballistika jaguneb sise- ja välisballistikaks. Siseballistika uurib liikumist piiravais tingimustes (nt. püssitoru). Eesmärk on gaasi rõhu ja laskekeha kiiruse määramine sõltuvalt laskekeha asendist ja ajast liikumisel relvatorus. Välisballistika uurib laskekeha lendu õhus, põhineb gaasidünaamikal ja meteoroloogial. Välisballistika eermärk on lennukaugise, trajektoori kuju ja teiste lendu iseloomustavate suuruste määramine. ballistiline rakett kohtuballistika
Vaikna mõisa kivisild

Vaikna mõisa kivisild, ka Vaikna mõisa sild, on ajalooline sild üle Liivi jõe. Sild asub Läänemaal Lääne-Nigula vallas Koluvere külas endise Vaikna mõisa maadel. Silla kaudu pääses mõisasüdamest otse üle Liivi jõe Risti-Virtsu maanteele. On võetud ehitismälestisena kaitse alla. Praegune Risti-Virtsu maantee kulgeb sillast umbes 30 meetri kaugusel ida pool. Ühesildeline paekivist võlvsild ehitati 19. sajandi teisel poolel. Kivisilla üldpikkus on 26 m ja võlvava on 6,3 m lai. Silla sõiduteed ääristavad madalad kiviparapetid. Vaikna mõisa sild. Kultuurimälestiste riiklik register.
52 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 70. aastad eKr | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 55 eKr | 54 eKr | 53 eKr | 52 eKr | 51 eKr | 50 eKr | 49 eKr | ► | ►► 52. aasta eKr Gallia sõda Gallid said Avaricumi lahingus roomlastelt lüüa. Gergovia lahingus võitsid gallid roomlasi. Gallid said Alesia lahingus roomlastelt lüüa. ... Publius Clodius Pulcher, Rooma poliitik ...
53 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 70. aastad eKr | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 56 eKr | 55 eKr | 54 eKr | 53 eKr | 52 eKr | 51 eKr | 50 eKr | ► | ►► 53. aasta eKr Carrhae lahingus võitsid partlased Rooma sõjaväe. ... Marcus Licinius Crassus, Rooma poliitik Publius Licinius Crassus, Rooma väepealik Acco, senoonide pealik ...
54 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 70. aastad eKr | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 57 eKr | 56 eKr | 55 eKr | 54 eKr | 53 eKr | 52 eKr | 51 eKr | ► | ►► 54. aasta eKr Julius Caesari teine sõjakäik Britanniasse. Dionysios Halikarnassosest, rooma reetor, ajaloolane ja kirjanik (arvatav sünniaasta) ... Aurelia, Caesari ema Iulia, Caesari tütar Catullus, rooma luuletaja (arvatav surma-aasta) ...
Kohalaiit

Kohalaiit on vulkaaniline kivim. Kohalaiidiks nimetatakse suure oligoklassi sisaldusega andesiiti; kivim paistab silma suure naatriumisisalduse poolest. Kohalaiidi eri vormid erinevad üksteisest päevakivi koguselt ja oliviini sisalduselt. Kohalaiit võib sisaldada päevakivi või oligoklassi fenokristalle. Kohalaiiti defineeriti esimest korda aastal 1913 ning see sai nimetuse Kohala vulkaani järgi Hawaii saarel. Kivimile pani nime Joseph Paxson Iddings. Lisaks Hawaii saarele esineb kohalaiiti ka mujal; näiteks on seda pursanud Taali vulkaan. Samuti esineb kohalaiiti Raiateal. Varem on kohalaiidi erivormiks peetud ka mugeariiti, kuid uuemate uuringute põhjal on selgunud, et see ei ole andesiit, vaid basalt. "The nomenclature of petrology, with references to selected literature" http://www.jstor.org/stable/83290?seq=1#page_scan_tab_contents https://books.google.ee/books?id=op4PAwAAQBAJ&pg=PA193&lpg=PA193&dq=kohalaite&source=bl&ots=bceFSQnD0K&sig=Pk8OihwemMexTNOzxaSItxsgyrY&hl=et&sa=X&redir_esc=y#v=onepage&q=kohalaite&f=false
Mugeariit

Mugeariit on vulkaaniline kivim. Mugeariidiks nimetatakse suure oligoklassi sisaldusega põhiliselt apatiidist ja oliviinist koosnevat basalti; kivim võib sisaldada ka pürokseeni. Mugeariit defineeriti esimest korda aastal 1904 ja see sai nimetuse endise Mugeary asula järgi Skye saarel. Kivimi nimetas Alfred Harker. Vahepeal peeti mugeariiti kohalaiidi erivormiks ning arvati, et tegu on andesiidiga, kuid uuemate uuringute põhjal on selgunud, et see ei ole andesiit, vaid basalt. Mugeariiti leidub peale Skye saare ka mujal, näiteks Madeiral ja Etnal. Üks Marsi kivimiproov sarnaneb keemiliselt väga mugeariidiga. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2016. Vaadatud 25. septembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) A. Harker : Mem. Geol. Surv. (Tert. Ig. Rocks, Skye), 1904, lk. 265. https://books.google.ee/books?id=op4PAwAAQBAJ&pg=PA193&lpg=PA193&dq=kohalaite&source=bl&ots=bceFSQnD0K&sig=Pk8OihwemMexTNOzxaSItxsgyrY&hl=et&sa=X&redir_esc=y#v=onepage&q=kohalaite&f=false "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. september 2015. Vaadatud 25. septembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Revised Mapping of Lava Flows on Mount Etna, Sicily Michael Abrams, Remo Bianchi, and Dave Pieri" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 23. märts 2014. Vaadatud 12. märtsil 2016. Stolper, E.M.; Baker, M.B.; Newcombe, M.E.; Schmidt, M.E.; Treiman, A.H.; Cousin, A.; Dyar, M.D.; Fisk, M.R.; Gellert, R.; King, P.L.; Leshin, L.; Maurice, S.; McLennan, S.M.; Minitti, M.E.; Perrett, G.; Rowland, S.; Sautter, V.; Wiens, R.C.; MSL ScienceTeam. "The Petrochemistry of Jake_M: A Martian Mugearite". Science (journal) 341 (6153). Grotzinger, John (September 26, 2013). "Introduction To Special Issue: Analysis of Surface Materials by the Curiosity Mars Rover". Science (journal) 341 (6153): 1475. Webster, Guy; Brown, Dwayne (September 26, 2013). "Science Gains From Diverse Landing Area of Curiosity"
Mõistataja

[[|thumb| Illustratsioon Mõistatajast ]] Mõistataja ehk Edward Nygma on DC Comicsi koomiksitegelane, kes esineb sageli Batmani vastasena. Mõistatajat kujutatakse kuritegeliku geeniusena, kes jätab endast kuriteopaigale vihjetena maha mõistatusi. Teda on kehastanud Frank Gorshin ja John Astin 1960. aastate "Batmani" teleseriaalis, Jim Carrey 1995. aasta filmis "Batman igaveseks" ja Cory Michael Smith teleseriaalis "Gotham".
Lappe

Lappe või Lappen oli Land Hadelnist pärinev maaomanike (Grundherr) suguvõsa. Teateid suguvõsa kohta on leitud ajavahemikust 1315–1419. Hilisemad sama perekonnanime kandjad pole üheselt suguvõsaga seostatavad.
Oskar Fischer

Oskar Fischer (19. märts 1923 Aš, Tšehhoslovakkia – 2. aprill 2020 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane. Oskar Fischer sündis Tšehhoslovakkias sudeedisaksa töölisperekonnas. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1937–1940 rätsepaks. 1941–1944 teenis ta Wehrmachtis. 1944. aastal langes ta Punaarmee kätte sõjavangi ja oli kuni 1946. aastani sõjavangis. Vangistusest tagasipöördumise järel töötas ta Tšehhoslovakkias kivimurrus, 1947. aastal saadeti aga välja Saksamaale Nõukogude okupatsioonitsooni. Ta astus Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse ja Saksa Vaba Noorsoo Liitu. 1947–1949 töötas ta Saksa Vaba Noorsoo Liidu Sprembergi allorganisatsiooni juhina. 1949. aastal sai ta Saksa Vaba Noorsoo Liidu Brandenburgi allorganisatsiooni eestseisuse liikmeks, 1949–1952 oli ta ka Saksa Vaba Noorsoo Liidu Kesknõukogu liige ja 1951–1952 Rahvusvahelise Demokraatliku Noorsoo Föderatsiooni sekretär Alates 1952. aastast oli ta Rahvusvahelise Noorte Nõukogu liige. 1955–1959 oli Oskar Fischer Saksa DV suursaadik Bulgaarias ja seejärel kuni 1962. aastani Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee sektorijuhataja. 1962–1965 õppis ta Moskvas NLKP Kõrgemas Parteikoolis. 1965–1975 töötas Oskar Fischer Saksa DV välisministri asetäitjana. 20. jaanuarist 1975 kuni 12. aprillini 1990 oli Oskar Fischer Saksa DV välisminister. 1971–1989 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige ja 1976–1990 Rahvakoja (parlamendi) liige. Oskar Fischer deutscher Politiker ; Außenminister der DDR (1975-1990) Munzinger German Democratic Republic. Ministries, political parties, etc. rulers.org
Hawthorne

Hawthorne on linn USA-s California osariigis Los Angelese maakonnas. Elanike arv on arvestuslikult 2014. aasta seisuga 86 199. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanike arv 84 293. Hawthorne'i põhjapiiril kulgeb maantee Interstate 105 (Glenn Anderson Freeway) ja läänepiiril Interstate 405 (San Diego Freeway). 8 km kaugusel linnast asub Los Angelese rahvusvaheline lennujaam. Linnas asub kosmosetranspordiettevõtte SpaceX peakorter. Hawthorne'is on asunud ka lennukitootja Northrop Corporation peakorter. Hawthorne'i on iseloomustatud kui Los Angelese troostitut piirkonda, mis koosneb hiiglaslikest tööstuskompleksidest, mida ümbritsevad lagunenud elumajad, kehvad poekesed ja viletsad söögikohad. Marilyn Monroe elas Hawthorne'is kuni seitsmeaastaseks saamiseni. Hawthorne'is on tulnud kokku ansambel The Beach Boys. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Vance, Ashlee (2015). Elon Musk – Tesla, SpaceX ja rännak ulmelisse tulevikku. lk 14. Küppar & Ko. ISBN 9789949962518. Leaming, Barbara (2010). Marilyn Monroe. lk. 50. Crown/Archetype. ISBN 978-0307557773. Ametlik koduleht
Max Fechner

Max Fechner (27. juuli 1892 Berliin – 13. september 1973 Schöneiche) oli Saksa poliitik ja Saksa DV riigitegelane. Pärast rahvakooli lõpetamist õppis Max Fechner tööriistalukksepaks ja töötas sel erialal kuni 1920. aasta aprillini. 1910. aastal astus ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse, vahepeal oli ta 1917–1922 Saksamaa Sõltumatu Sotsiaaldemokraatliku Partei liige, kuid pöördus siis Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse tagasi. Mobiliseerituna võttis ta osa Esimesest maailmasõjast. 1921–1925 oli Max Fechner Berllini Neuköllni linnaosa halduskogu liige, 1925– 1928 oli ta Berllini linnavolikogu liige ja 1928–1933 Preisi Maapäeva liige. Natsionaalsotsialistide võimuloleku ajal osales Max Fechner vastupanuliikumises ja oli 1933–1934 ning 1944–1945 vangistatud. Teise maailmasõja järel oli Max Fechner Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei Keskkomitee liige. 1946. aastal sai temast sotsiaaldemokraatide ja Saksamaa Kommunistliku Partei liitmise järel Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei liige. 1946–1948 oli ta Berliini linnavolikogu liige, kuni 1949. aastani oli ta ka Saksa Rahvanõukogu liige ja kuni 1950. aastani Rahvakoja (parlamendi) liige. 1948. aastal sai Max Fechner Nõukogude okupatsioonitsoonis tegutsenud Saksa Keskjustiitsvalitsuse president. 1949–1951 oli ta Saksamaa Demokraatliku Juristide Ühingu president. 12. oktoobrist 1949 kuni 15. juulini 1953 oli Max Fechner Saksa DV justiitsminister. 30. juunil 1953 ütles Max Fechner ajalehele Neues Deutschland antud intervjuus, et kohtulikult karistatakse ainult neid 17. juuni rahvaülestõusust osa võtnud inimesi, kes on sooritanud raskeid kuritegusid. Selle eest heitis Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo ta 14. juulil 1953 parteist välja ja vallandas ministriametist. 15. juulil 1953 võeti ta vahi alla. 24. juunil 1955 karistas Saksa DV Ülemkohus salajasel kohtuprotsessil Max Fechneri riigivastaste kuritegude eest kaheksa-aastase vabaduskaotusega. 1956. aasta aprillis andis Saksa DV president Wilhelm Pieck Max Fechnerile armu ja ta vabastati vanglast. 1958. aastal võeti ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse tagasi. Max Fechner (2.7.1892- 13.9.1973) Widerstands Museum Fechner, Max 27. Juli 1892 - 13. September 1973[alaline kõdulink] Stiftung Brandenburgische Gedenkstätten Max Fechner Gedenkstätte Berlin-Hohenschönhausen R. Beckert: Lieber Genosse Max Humanities and Social Sciences Online German Democratic Republic. Ministries, political parties, etc. rulers.org Geschichte des Volksaufstands Bundesstiftung zur Aufarbeitung der SED-Diktatur Max Fechner 1892-1973 Lebendiges Museum Online
Lorenzo Vigas

Lorenzo Vigas Castes (sündinud 1967 Méridas) on Venezuela filmirežissöör. Vigase 2015. aastal valminud film "Desde allá" võitis Veneetsia filmifestivali peaauhinna Kuldlõvi. Tema isa oli tuntud kunstnik Oswaldo Vigas. Veneetsia filmifestivali Kuldlõvi võitis Venezuela film, Postimees, 12. september 2015 Lorenzo Vigas andmekogus IMDb (inglise)
Paikuse valla lipp

Paikuse valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Paikuse valla lipp. Lipp kinnitati 27. märtsil 1995. Lipu autor on Vello Paluoja. Paikuse valla lipp on ristkülikukujuline. Kangas on vertikaalselt jaotatud kaheks võrdseks väljaks, lehvipoolne väli on kollane ja vardapoolne roheline, keskel asetseb juurtega puu, mis kollasel väljal kujutab mändi (roheline) ja rohelisel väljal kuuske (kollane). Lipu roheline toon on rahvusvahelise Pantone värvitabeli järgi 553 ja kollane 114. Kande- ja seinalipuvarras on kollane. Lipu värvused tähistavad Pärnumaad ja tunnused Paikuse valda kuna inimtegevus toimus siin juba mesoliitikumis ja valla territoorium on kaetud enamuses kuuse ja männimetsaga. Lipu normaalsuurus on 100×120 cm. Valla lipp heisatakse: Hoonel, kus töötab volikogu või vallavalitsus. Hoonel või kohas, kus toimub volikogu või vallavalitsuse ametlik tseremoonia. Hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. Valla lipu võib heisata: Valla, kogukondlikul, perekondlikul või asutuse tähtpäeval. Volikogu või vallavalitsuse esindusruumides. Kandelippu võib kasutada eelnimetatud juhtudel, kusjuures sobivas kohas ja viisil. Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu 2,5 korda suurem lipu laiusest. Heisatud vallalipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. Paikuse valla vapp Pärnu maakond Paikuse valla sümboolika valla kodulehel Paikuse valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
The Tide Is High

"The Tide Is High" on Jamaica muusiku John Holti kirjutatud laul, mille esimesena salvestas 1967. aastal tema ansambel The Paragons. Rahvusvahelise tähelepanu pälvis lugu 1980. aastal, kui ansambli Blondie versioon loost jõudis esikohale nii USA kui ka Suurbritannia singliedetabelites. 1996. aastal kaverdas laulu Papa Dee albumil "The Journey" ja 2000. aastal Billie Piper albumil "Walk of Life". Billie Piperi versioon oli plaanis välja anda albumi neljanda singlina, kuid sellest loobuti, kuna Billie Piper oli pärast mitmeid tapmisähvardusi tema ja ta pere suunas otsustanud laulmisest üldse loobuda. 2002. aastal jõudis Briti singliedetabeli esikohale tüdrukutebändi Atomic Kitten versioon pealkirjaga "The Tide Is High (Get the Feeling)". See versioon, mis sarnaneb väga Billie Piperi omaga, kõlab tervikuna ka filmi "The Lizzie McGuire Movie" algustiitrite ajal. Laulule tehtud videost sai Atomic Kitteni tuntuim video, mis võib olla tingitud asjaolust, et bändi liige Natasha Hamilton oli viimaseid kuid rase. Atomic Kitten andis välja ka hispaaniakeelse versiooni "Ser tu pasión" (täieliku pealkirjaga "Ser tu pasión eres mi obsesión"). 2008. aastal avaldas loost oma versiooni, õieti 4 versiooni, pealkirjaga "Numba 1 (Tide Is High)" Kanada räppar Kardinal Offishall. Ametlik singliversioon ja video on tehtud koos Keri Hilsoniga, albumiversioon aga koos Rihannaga. Samuti on loost olemas ametlikud versioonid koos Pussycat Dollsi laulja Nicole Scherzingeriga ning koos Rihanna ja Scherzingeriga. The Paragonsi versioon laulust YouTube'is
Pablo Trapero

Pablo Trapero (sündinud 4. oktoobril 1971 Buenos Aireses) on Argentina filmirežissöör, -stsenarist ja -produtsent. Õppis Buenos Airese filmiülikoolis ning alustas filminduskarjääri monteerija ja režissööri assistendina. Tema esimene täispikk mängufilm "Kraanamaailm" oli filmitud 16 mm filmilindile must-valgelt. Pablo Traperole kuulub produktsioonifirma Matanza Cine, mis toodab nii tema enda kui ka kolleegide filme. Ta on abielus filmi- ja televisiooninäitleja Martina Gusmániga. Peres kasvab poeg Mateo. Pablo Trapero on võitnud mitu rahvusvahelist filmiauhinda, teiste seas Veneetsia filmifestivali auhinna Hõbelõvi filmi "El Clan" eest 2015. aastal. Veneetsia filmifestivali Kuldlõvi võitis Venezuela film, Postimees, 12. september 2015 Pablo Trapero andmekogus IMDb (inglise)
Orava valla lipp

Orava valla lipp on Põlva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Orava valla lipp. Lipp kinnitati 17. mail 1999 ja see oli kasutusel kuni 2017. aastal toimunud haldusreformini. Valla ristkülikukujuline lipp on jaotatud kolmeks horisontaalseks laiuks (ülevalt alla: sinine, lainelõikeline kollane ja roheline). Laidude laiused on vastavalt 4, 1 ja 2 ühikut. Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm. Laiuse ja pikkuse suhe 7:11. Orava valla vapp Põlva maakond Orava valla sümboolika Orava valla sümboolika valla kodulehel