1914

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1910 | 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | ► | ►► 1914. aasta (MCMXIV) oli 20. sajandi 14. aasta. Jaanuaris hakkas Noor-Eesti eestvõttel ilmuma kuukiri Vaba Sõna. 4. jaanuar – Tallinnas toimus Baltimaade maadlustšempionaat naistele 11. veebruar (vkj 29. jaanuar) – Viljandimaal Kõo mõisas avati Eesti Aleksandri Alampõllutöökool, mis oli esimene põllumajanduskool Eestis. 26. veebruar (vkj 13. veebruar) – Tartus esilinastus esimene eesti mängufilm "Karujaht Pärnumaal" (operaator Johannes Pääsuke). 31. mai – Tallinnas toimusid suured kergejõustikuvõistlused. Neist võttis osa ka 17 soomlast. 14. juuni – Tallinnas Gonsiori aias toimusid rahvusvahelised kergejõustikuvõistlused. 2. august – Esimene maailmasõda: keiser Nikolai II kuulutas osades kubermangudes, s.h Liivi- ja Eestimaal, välja sõjaseisukorra. Kehtestati sõjatsensuur. Ööl vastu 26. augustit[küsitav] sattus Saksa ristleja Magdeburg Osmussaare lähedal karile. 30. oktoober (vkj 17. oktoober) – avati Tallinna Linna Kunstitööstuskool, millest loeb oma algust Eesti Kunstiakadeemia. Asutati Abja toorlinavabrik. ... ... ... ... 29. mai – reisilaev Empress of Ireland põrkas Kanadas Saint Lawrence'i jõel kokku Norra kaubalaevaga ning läks põhja. Laeval viibinud 1477 inimesest hukkus vähemalt 1012. 28. juuni – Serbia natsionalistide ühinguga Must Käsi seotud üliõpilane Gavrilo Princip mõrvas Sarajevos Austria troonipärija Franz Ferdinandi ja tema naise. Mõni nädal enne I maailmasõja puhkemist kirjutas Frederick Joseph Ricketts (Kenneth J. Alford) Invernessi lähedal Fort George'is „Kolonel Bogey marsi” ("Colonel Bogey March"). 7. juuli – Robert Goddard sai oma esimese patendi vedelkütusel töötavale rakettseadmele. 23. juuli – pärast ertshertsogi Ferdinandi tapmist Serbias esitas Austria-Ungari Serbiale ultimaatumi. 28. juuli – Austria-Ungari kuulutas Serbiale sõja, algas Esimene maailmasõda. 1. august – Saksamaa kuulutas Venemaale sõja. 4. august – Saksamaa kuulutas Prantsusmaale sõja ja tungis Prantsusmaale ja Belgiasse. Suurbritannia kuulutas Saksamaale sõja. USA president Woodrow Wilson kuulutas välja USA neutraliteedi Euroopas toimuva sõja suhtes. 6. august – Austria-Ungari kuulutas sõja Venemaale. Serbia ja Montenegro kuulutasid sõja Saksamaale. 10. august – Prantsusmaa kuulutas sõja Austria-Ungarile. 12. august – Suurbritannia kuulutas sõja Austria-Ungarile. 15. august – avati Panama kanal. 23. august – Antandi poolel astus sõtta Jaapan 28. august – Austria-Ungari kuulutas sõja Belgiale. 22. september – Saksa allveelaev uputas Põhjameres Briti laevad Aboukiri, Hogue ja Cressy, hukkus üle 1400 inimese. 11. oktoober – Saksa allveelaev lasi Soome lahe suus põhja Vene ristleja Pallada. Hukkus ligi 600 meest. 2. november – Venemaa kuulutas sõja Türgile. 5. november – Prantsusmaa ja Suurbritannia kuulutasid sõja Türgile. ...  Pikemalt artiklis Sündinud 1914 4. jaanuar – Jean-Pierre Vernant, prantsuse klassikaline filoloog, religiooni- ja kultuuriloolane ning antropoloog 5. veebruar – William S. Burroughs, USA kirjanik 25. veebruar – John Tenniel, inglise kunstnik 31. märts – Octavio Paz, mehhiko kirjanik ja diplomaat, Nobeli kirjandusauhind 1990 31. mai – Edmund Valtman, eesti karikaturist 11. juuni – Walter Rand, eesti tehnikateadlane ja publitsist 27. juuli – August Sang, eesti luuletaja ja tõlkija 31. juuli – Josette Day, prantsuse filminäitleja 9. august – Tove Jansson, soomerootsi kirjanik 5. september – Nicanor Parra, Tšiili luuletaja ja füüsik 20. september – Johannes Hint, eesti tehnikateadlane ja kirjanik 6. oktoober – Thor Heyerdahl, Norra maailmarändur 19. november – Valve Kikas, eesti ehitusinsener 21. november – Henri Laborit, Prantsuse neuroloog ja kirjanik 25. november – Joe DiMaggio, USA pesapallur 15. detsember – Paul Kard, eesti füüsik, akadeemik  Pikemalt artiklis Surnud 1914 13. veebruar – Alphonse Bertillon, prantsuse kriminalist 11. juuni – Adolf Friedrich VI, Mecklenburg-Strelitzi suurhertsog 1. november – Christopher Cradock, Briti mereväelane 10. oktoober – Carol I, Rumeenia kuningas füüsika – Max von Laue keemia – Theodore William Richards meditsiin – Robert Bárány kirjandus – auhinda välja ei antud rahu – auhinda välja ei antud Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 178-179 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu : kronoloogia / Ain Mäesalu, Sulev Vahtre, Mati Laur ... Tallinn 2015