laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
909

909. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad Aastad: 904 905 906 907 908 - 909 - 910 911 912 913 914 ... ... ...
Ausmees

Ausmees on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Ausmees on pandud Härgla mõisas Juuru kihelkonnas Harjumaal ning Kulli mõisas Kärla kihelkonnas ja Muhu-Suuremõisa mõisas Muhu kihelkonnas Saaremaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Vanaveski, kuid Ausmees määrati nimede eestistamisel ka uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pauls ja Solovjev. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ausmees Eestis 57 mehel ja 68 naisel. Eduard Ausmees (1902–1983), Eesti sõjaväelane
Avaja

Avaja on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Avaja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Avajev (Tallinnas 1938. aastal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Avameri (perekonnanimi)

Avameri on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Avameri uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ausing, Gvosdev, Hausen, Kosenkranius, Soldan, Umberg ja Viiporn. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Avameri Eestis 5 mehel ja 7 naisel.
Hiieleek

Hiieleek on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Hiieleek uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Schmidt (Tallinnas 1940. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Hiieleek alla viiel mehel ja 6 naisel.
Hiiemäe

Hiiemäe on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Hiiemäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bäär, Baumann, Beek, Braesch, Brock, Eichvald, Faehlman, Frosch, Fross, Geberg, Gottling, Greenberg, Hansberg, Hanshohn, Härd, Heeringson, Heermeyer, Heide, Heidemann, Heiderpark, Heisvald, Hendrikson, Herbst, Herd, Heringson, Hiidler, Hindrichsohn, Hindrichson, Hinsenberg, Hintz, Hinzenberg, Holstein, Iisman, Iskül, Johanson, Jürgenson, Katschalova, Kiviland, Mones, Moones, Mühlep, Müllerbeck, Nikolas, Õismann, Pellfeldt, Punnis, Reimann, Reit, Rosse, Tahlfeld, Timberg, Vahlberg, Vakker ja Zimmermann. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Hiiemäe Eestis 134 mehel ja 131 naisel. Andres Hiiemäe (sündinud 1976), eesti alpinist Mall Hiiemäe (sündinud 1937), eesti folklorist Reet Hiiemäe (sündinud 1974), eesti folklorist Sirly Hiiemäe (sündinud 1976), eesti kirjandusteadlane, pedagoog, tervishoiutöötaja ning kirjanik Külli Hiiemäe-Metsar (sündinud 1971), eesti haridusteadlane, majanduse ja ettevõtluse õpetaja, kunstnik
Karl Murakin

Karl Murakin (2. märts (18. veebruar vkj) 1895 Halliste kihelkond, Pärnumaa – 4. oktoober 1980 Viljandi) oli eesti kunstnik. Ta õppis kunsti 1925. aastal ühe semestri Ants Laikmaa juures ja oma venna Ants Murakini juures. Töötas raamatupidajana. Ta kuulus harrastuskunstnikuna Viljandi kultuurimaja kunstiringi esimesse põlvkonda. Esines mitmel Viljandi kunstinäitusel. Tema maale avaldati ka ajakirjas Olion. Joonistas ka karikatuure, mida avaldati ajalehes Esmaspäev (1924). Kuulus Eesti Kunstnike Liitu aastail 1929–1936. Tema vend oli tõlk ja kunstnik Ants Murakin. Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Kieran Trippier

Kieran John Trippier (sündinud 19. septembril 1990 Burys) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib paremkaitsja Inglismaa Premier League'i klubis Newcastle ja Inglismaa jalgpallikoondises. Trippier alustas karjääri Manchester City noortesüsteemis, kuid klubi põhimeeskonda tal välja jõuda ei õnnestunud. Aastatel 2010–2011 mängis ta laenul Inglismaa esiliiga klubis Barnsley. Hooaja 2011–12 alguses suundus ta laenule Burnleysse. 2012. aasta jaanuaris sõlmis ta klubiga juba püsiva lepingu. Samal aastal valiti ta Burnley aasta mängijaks. Hooaegadel 2012–13 ja 2013–14 valiti ta Inglismaa esiliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2013–14 saadi esiliigas teine koht ja kindlustati pääs kõrgliigasse. 2015. aasta juunis suundus ta 3,5 miljoni naela eest Tottenham Hotspuri, kus mängis kokku neli hooaega. 2019. aasta juulis liitus ta Madridi Atléticoga, kus on ta esimene Inglismaa mängija ligi pärast sadat aastat. Hooajal 2020–21 tuli ta klubiga Hispaania meistriks. 7. jaanuaril 2022 teatas Newcastle United, et sõlmib Trippieriga kahe ja poole aasta pikkuse lepinguga, mille tasu ei ole avaldatud. 2009. aastal tuli Trippier Inglismaa kuni 19-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistrivõistlustel teisele kohale. Samal aastatel osales ta Inglismaa kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel. Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi ta 13. juunil 2017 sõprusmängus Prantsusmaa vastu. Esimese värava lõi ta 2018. aasta maailmameistrivõistluste poolfinaalis 11. juulil Horvaatia vastu. "Kieran Tripper to be Atlético Madrid first English player in 95 years". Football Espana. 17.7.2019. Vaadatud 22.7.2019  Kieran Trippier – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
908

908. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad Aastad: 903 904 905 906 907 - 908 - 909 910 911 912 913 ... ... ...
Heino Sikk

Heino Sikk (11. november 1933 Vana-Saaluse, Võrumaa – 28. september 1994) oli eesti kultuuritegelane. Ta õppis 1941–1949 Vana-Saaluse 7-klassilises koolis, hiljem Võru Tööstustehnikumis. 1983. aastal lõpetas ta Võru Kaugõppekeskkooli. Aastatel 1960–1985 töötas ta Võru Spordikomitee esimehe ja spordimetoodikuna, 1985. aastast oli Võru trükikojas Täht lametrükkija. 1989. aastal algatas ta Eesti Raamatuühingu toetusel Lõuna-Eesti kultuurilehe Viruskundra ja oli selle toimetaja kuni surmani 1994. aastal. Tegutses koduloolasena ja kirjutas kultuuriloolisi artikleid ajalehtedele. Ta juhtis ka Võrumaa Raamatuühingut ja Võru Raamatuklubi. 1993. aastast oli ta Võru linnavolikogu liige. Heino Sikk hukkus 1994. aasta Estonia laevaõnnetuses. 1989 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 1995 Võru linna teenetemärk (postuumselt) 1995 Bernard Kangro kirjanduspreemia (postuumselt) "Võru Täiskasvanute Gümnaasiumi vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. oktoober 2018. Vaadatud 23. oktoobril 2018. Bernard Kangro kirjanduspreemia laureaadid Viruskundra ilmub jälle. Sirp, 5.3.1999 Võro kirändüse kodoleht. Heino Sikk
Tartu Rahvusvaheline Kool

Tartu Rahvusvaheline Kool (inglise keeles Tartu International School) on Tartus aadressil Juhan Liivi tänav 2d tegutsev inglise õppekeelega kool; ühtlasi ainus inglise õppekeelega kool Lõuna-Eestis. Kooli peab üleval MTÜ Tartu International School. Koolis õpetatakse lapsi alates 1,5. eluaastast kuni 15. eluaastani ehk kuni 10. klassini. Muude õppeainete kõrval õpetatakse koolis ka eesti keelt. 2022/2023. õppeaastal õppis koolis 87 õpilast ja lasteaias käis 27 last. 2018 õppis koolis 43 õpilast (1.–10. klass) ja 27 last käis lasteaias. http://istartu.ee/ (vaadatud 21.10.2018) Our Story. Tartu Rahvusvahelise Kooli veebisait. Tartu Rahvusvahelise Kooli veebisait
Pagari kool

Pagari kool oli kool Virumaal Pagari ümbruses. Kool tegutses 1782-1997. 1924-1930 tegutses kool Pagari mõisa peahoones. 1930 valmis kooli enda õppehoone. Oma pika ajaloo jooksul oli kool nii algkool kui ka põhikool. https://web.archive.org/web/20181023063322/https://erb.nlib.ee/?kid=22856195 (vaadatud 21.10.2018)
907

907. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad Aastad: 902 903 904 905 906 - 907 - 908 909 910 911 912 Hiinas kukutati Tangi dünastia. ... ... ...
Obinitsa kool

Obinitsa kooli all võidakse mõelda: Obinitsa kool-kirikut Obinitsa põhikooli Meremäe-Obinitsa põhikooli
Nõuni Algkool

Nõuni Algkool oli algkool Valga maakonnas Palupera vallas Nõuni külas. Kool tegutses aastatel 1763-2005. Kooli viimane õppehoone oli ehitatud 1894. https://web.archive.org/web/20181023064817/http://www.palupera.ee/content/view/16/128/ (vaadatud 21.10.2018) https://web.archive.org/web/20181023064827/http://www.palupera.ee/content/view/2874/213/ (vaadatud 21.10.2018)
Nabala kool

Nabala kool oli kool Harju maakonnas Nabala lähedal. Kool tegutses 1870-1968. 1968 ühines Nabala kool Sausti kooliga. Kool on tegutsenud ka algkoolina. http://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/140-aastat-nabala-kooli-kroonika?id=43900071 (vaadatud 21.10.2018) http://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/140-aastat-nabala-kooli-kroonika?id=43900071
Lokuta algkool

Lokuta algkool oli algkool Järva maakonnas Lokuta külas. Kool avati 1920 Lokuta mõisa peahoones. Kool suleti 1970. aastatel. 1976 alustas mõisa peahoones tegevust Lokuta lasteaed. http://tyrilasteaed.ee/lokuta-maja/uudised (vaadatud 21.10.2018)
906

906. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad Aastad: 901 902 903 904 905 - 906 - 907 908 909 910 911 ... ... ...
Lalsi kool

Lalsi kool oli kool Viljandi maakonnas Lalsi külas. 1848. aastal avati Vaibla külas Kolga-Jaani kihelkonna õigeusu Lalsi kihelkonnakool. 1873. aastal kolis kihelkonnakool Lalsi küla vastavatud koolimajja. Uus koolimaja valmis 20. sajandi algul. Kool lõpetas tegevuse 1973. Kool on tegutsenud nimede all Lalsi 8-klassiline kool, Lalsi algkool. Lalsi Püha Nikolause kirik Lalsi kool ja kirik (vaadatud 21.10.2018)
Laagri Kool

Laagri Kool on põhikool Harju maakonnas Saue vallas Laagri alevikus. Kooli peab üleval riigiettevõte OÜ Laagri Haridus- ja Spordikeskus. Kool avati 2005. aastal. 2020. aastal avati Laagri Kooli teine õppehoone - Möldre maja. 1. septembri 2021. aasta seisuga õpib Laagri Koolis üle 1100 õpilase ja õpetab ligi 100 õpetajat. Peamajas on nimekirjas üle 900 õpilase ja Möldre majas üle 200 õpilase. Õpilased kannavad koolivormi ja õpivad poiste-, tüdrukute- ning segaklassides. 2005-2012 Marje Eelmaa 2012-2013 Viktor Juhanson 2014- Toomas Artma http://www.laagrik.edu.ee/laagri-kool-3/ (vaadatud 02.10.2021) "Vilistlased: Laagri Koolis saab suurelt mõelda ja oma tugevusi arendada". Koduvald. 1. september 2015. Vaadatud 01.03.2020. Koduleht
905

905. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad Aastad: 900 901 902 903 904 - 905 - 906 907 908 909 910 ... ... ...
Kari-Andri Kask

Kari-Andri Kask (sündinud 6. juunil 1978) on eesti sporditegelane, Eesti Rannajalgpalli Liidu asutajaliige, Eesti rannajalgpalli koondise asutajaliige ning Eesti rannajalgpalli liigade asutaja ja juht. Aastal 2002 asutasid Kari-Andri Kask koos Albert Kerstna ja Mart Relvega Eesti Rannajalgpalli Liidu, eesmärgiga alustada Brasiiliast pärit mängu rannajalgpalli arendamist Eestis. 2003 aastal loodi rannajalgpalliliiga ja korraldati liiga etappe üle terve Eesti. Rannajalgpalliliigad võitsid kiirelt populaarsust ning peale viit aastat Liigade korraldamist aastal 2007 võeti ette samm Eesti rahvuskoondise moodustamiseks. Eesti Rannajalgpalli Liidu juht Kari-Andri Kask ja Eesti Jalgpalliliidu juht Aivar Pohlak leppisid kokku Eesti rannajalgpalli rahvuskoondise moodustamise ning kutsusid koondise esimeseks peatreeneriks brasiillase Getulio Aurelio Fredo. Alates 2007. aastast toimus esimene rannajalgpalliliigade etapp ka Eesti Jalgpalliliidu egiidi all. https://web.archive.org/web/20181023160540/https://www.linnaleht.ee/690340/kari-andri-kask-eesti-oma-harra-rannajalgpall (vaadatud 28.04.2019)
Liv (telekanal)

Liv on Soome telekanal, mis alustas tegevust 14. veebruaril 2009 Kanali omanik on Sanoma. Ametlik koduleht (soome keeles)
904

904. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad Aastad: 899 900 901 902 903 - 904 - 905 906 907 908 909 ... ... ...
Ilmar Tomberg

Ilmar Tomberg (23. oktoober 1921 Eesti-Haginski küla, Jašalta rajoon, Kalmõki ANSV – 7. veebruar 1989 Tallinn) oli eesti dirigent. Ta õppis Svedlovski ja Tallinna Muusikakoolis. 1968. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestri dirigeerimise erialal Leopold Vigla ja Elmar Peäske õpilasena. Võttis osa II maailmasõjast kaadrisõjaväelasena Leningradi rindel, seejärel 1. Eesti tagavarapolgus, hiljem Eesti Laskurkorpuse orkestrites ja ansamblites. Pärast sõda töötas Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiorkestris, Eesti NSV Siseministeeriumi ja Tallinna Merekooli puhkpilliorkestris. 1975. aastast oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi muusikakateedri puhkpilliorkestri dirigeerimise õppejõud. Ta on maetud Liiva kalmistule. Ilmar Tomberg. Kui muusad pidid vaikima. Tallinn: Eesti Raamat, 1977. 1973 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lõpetajad Ilmar Tomberg (nekroloog). Sirp ja Vasar, 17. veebruar 1989
Conductus

Conductus (ladinakeelsest sõnast conducere 'saatma') on keskaja muusikas saatelaul, vaimuliku laulu tüüp, mis võis missal saata lugeja liikumist lugemispuldi juurde või muid tegevusi. Mitmehäälsuse muusika vormidest on ta esimene mitteliturgiline vorm, mille tekst ega viis ei pärine gregooriuse koraalist. Conductus hakkab muusikavormina kujunema 12. sajandil, arvatavasti St. Martiali koolkonna rüpes, olles esialgu ühehäälne värsstekstiga mitteliturgiline laul, mis hiljem kujunes kuni neljahäälseks. 12. sajandi käsikirjades kohtab seda sõna protsessiooni saate kontekstis. Sajandi algupoolel on conductus hümni või sekventsi kahehäälne töötlus, omaette žanrina kujuneb ta välja 12. sajandi lõpuks ja conductuse hiilgeaeg jääb ajavahemikku 1175–1235. Umbes aastal 1300 ja ars nova algusperioodil on conductus veel käibel, kuid uut muusikat ses žanris enam ei looda ja žanr hääbub. Erinevalt teistest Notre-Dame'i koolkonna polüfoonia vormidest motetist ja organumist rajaneb conductus rütmilisele ladinakeelsele vaimulikule või ilmalikule luuletekstile, mis tingib hoopis teise muusikalise väljenduse kui eelnimetatutel. Tenori meloodiaks on laen rüütlilaulust või uuslooming, tekst on lüüriline ja stroofilise ehitusega. Mitmehäälset conductust iseloomustab discantus-faktuur ja noot noodi vastu tehnika – tenor on süllaabiline ja kõik hääled liiguvad rangelt rütmiseerituna selle kohal (anakronistlik väljend oleks 'akordiliselt'). Stroofilõppudes on sageli melismaatiline tekstita lõik cauda (ladina keeles 'saba'). Juhul kui tenor on melismaatiline, siis meenutab conductuse faktuur Perotinuse stiilis organumi ülahäälte põimumist. 13. sajandi teoreetik Franco Kölnist eristas oma teoses "Ars cantus mensurabilis" sõnadega ja sõnadeta discantuse tüüpe – cum littera ja sine littera, mõeldes esimese all süllaabilist laulu ja teise all conductust (conductus cum cauda) – sine littera on conductuse saba . Conductus eristub teistest Notre-Dame'i koolkonna žanridest veel sellega, et siin puudub cantus prius factus 'enne loodud hääl', see tähendab, et muusikaliselt on võimalik kõigi häälte vaba komponeerimine. Komponeerimise tehnika oli arvatavasti siiski traditsiooniline – esimesena loodi või laenati tenor ja selle peale komponeeriti 1–3 ülahäält. Conductuse homofooniline faktuur on suure tõenäosusega olnud üheks lähtepunktiks Madalmaade vokaalpolüfoonia arengule. T. Siitan. Keskaja muusika aastani 1300. Tallinn, 1989 https://www.merriam-webster.com/dictionary/conductus https://www.britannica.com/art/conductus http://www.chmtl.indiana.edu/tml/13th/FRAARSCM_TEXT.html Kahehäälne conductus "Crucifigat omnes" Kolmehäälne melismaatiliste vahelõikudega conductus "Relegentur ab area" portaalis CPDL (ChoralWiki) Kahehäälne conductus cum cauda "Eterno serviet" portaalis CPDL (ChoralWiki)
Henn Agur

Henn Agur (kuni 1935 Heinrich Sakerman/Sakermann, kuni 1936 Heinrich Agur; 2/15. veebruar 1906 Kohtla vald, Virumaa – 18. juuli 1973 Indianapolis) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1933) ja seltskonnategelane. Ta lõpetas 1928. aastal Sõjakooli, teenis 4. Üksikus Jalaväepataljonis. Sõjalise kasvatuse õpetaja ja kaitseliitlane. 1944 põgenes Saksamaale, kus oli Geislingeni Eesti Teatri majandusala juhataja. 1949 siirdus USA-sse. Indianapolise Eesti Seltsi asutaja, esimees ja auliige. Ohvitseride andmekogu
Rondellus (ansambel)

Rondellus on Eesti vanamuusikaansambel. Rondellus alustas tegevust 1993. aastal eesmärgiga esitada keskaja ja renessansi muusikat. Ansamblis on sõltuvalt kontserdi kavast 2–6 pillimängijat, kes esinevad vastava ajastu riietuses ja pillidel. Kõik mängijad on kutselised muusikud. Ansambli tuumiku moodustavad Maria Staak ja Robert Staak. 2002. aastal üllatas Rondellus muusikasõpru Eestis ja kaugemalgi heavy metal'i legendi Black Sabbathi muusika keskaegse tõlgendusega ladina keeles.Seades kasutati vokaali, rataslüürat, organistrumi, lautot, löökpille, fiidlit ja harfi. Heliplaat "Sabbatum" pälvis 2003. aastal Eesti Muusikaauhinna parima klassikaalbumi eest. Koostöös Klassikaraadioga valmis Rondellusel 2009. aastal uus album "Adoratur rosa" XII-XIII sajandi Hispaania muusikaga. Rahvalikud portugali-galiitsiakeelsed neitsi Maarja laulud kõlavad seal kõrvuti "Codex Calixtinusest" ja "Codex Las Huelgasest" pärit ladinakeelse varajase mitmehäälsusega. "Rondellus" (prantsuse ilmalik muusika XIV-XV sajandist) (1995) "Sanctum Rosarium" (keskaja vaimulik muusika püha roosipärja teemadel) (1995) "Carmina Sanctorum" (pühakutele pühendatud keskaja muusika) (1998) "Sabbatum" (Black Sabbathi laulud) (2002) "Adoratur rosa" (XII-XIII sajandi hispaania muusika) (2009) Eesti vanamuusika ansambel Rondellus esitab Black Sabbathi laule. Eesti Päevaleht, 28. veebruar 2002. Rondellus www.allmusic.com Kasutatud 3.09.2012. Spin (January 2007) Vol. 23, No. 1, p. 40. ISSN 0886-3032. Maria Mölder. ""Rondellus": sild või müür erinevate muusikastiilide vahel?" www.temuki.ee Kasutatud 4.09.2012. Vanamuusikaansamblil "Rondellus" ilmus uus album uudised.err.ee Kasutatud 4.09.2012. Igor Garšnek. "Kaks õhtut keskajas". Sirp, 13. detsember 2002 Maria Mölder. ""Rondellus": sild või müür erinevate muusikastiilide vahel?". TeMuKi, 3. juuni 2003 Rondelluse koduleht
Karinu põhikool

Karinu põhikool oli põhikool Järva maakonnas Karinu külas. Kool suleti 1999. Kool tegutses aastast 1920 Karinu mõisa peahoones. Ajaloo jooksul oli kool peale põhikooli ka algkool ja mittetäielik keskkool. https://web.archive.org/web/20181023144229/http://www.manor.ee/?id=960&manor_id=105 (vaadatud 21.10.2018)
903

903. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad Aastad: 898 899 900 901 902 - 903 - 904 905 906 907 908 ... Aş-Şūfī, pärsia astronoom ...
Klaasist loomaaed

Klaasist loomaaed (The Glass Menagerie; 1944) on Tennessee Williamsi näidend. Selle näidendiga sai Tennessee Williams maailmakuulsaks. 1950 teos ekraniseeriti. Näidend on nähtavasti kirjutatud autobiograafilistel motiividel. Klaasist loomaaia tegelased on Amanda Wingfield, tema tütar Laura Wingfield ja poeg Tom Wingfield ning Laura eluaegne armastatu Jim O'Connor. Amanda Wingfield on agressiivne naine, kes peab end Lõuna kaunitariks ja elab peenutsevat elu. Laura on häbelik ja introvertne, mille pärast ta teeb endale suuri etteheiteid. Jim O'Connor on keskkoolis populaarne noormees, kelle ümber tüdrukud tiirlevad ja keda kõik armastavad. Jim O'Connor kingib lõpuks Laurale suudluse, kuid jätab ta maha, teatades kihlusest teise naisega. Tom, kes on pere ainus ülalpidaja, lahkub vanematekodust, tundes sealjuures, et ta sellega reedab oma õe, nagu ka isa perekonna maha jättis ja reetis. Näidendis vihjatakse Tomi homoseksuaalsusele. Tomi kutsumus on kunstilooming, kuid ta on sunnitud elatist teenima laos jalanõudega tegeldes. Amanda sarnaneb kirjaniku emaga, Laura tema õega ning Tom autori endaga. Williamsi õde oli vaimselt ebastabiilne ja veetis enamiku oma elust hullumajas. Williams jättis oma vaimselt haige õe saatuse hooleks, mille pärast ta end süüdistas. Williams oli homoseksuaalne. Williamsi isa, külm ja jõhker mees, oli kingakaupmees. Williams ise oleks nähtavasti tahtnud olla Jim O'Connori sarnane: ta tundis puudust inimeste armastusest. Näidend ilmus eesti keeles 1976. aastal Jaak Rähesoo tõlkes koos teiste Tennessee Williamsi näidenditega. Uustrükk ilmus kogumikus "20. sajandi näidendeid" II (2005). Kaarin Raid lavastas näidendi 1968. aastal diplomietendusena Moskvas Jermolova-nimelises teatris. 1988. aastal lavastati näidend Ugala teatris. Laura osa mängis Kiiri Tamm, Tomi osa Arvi Mägi. 1994. aastal lavastas näidendi Eesti Draamateatris oma diplomilavastusena Allan Kress. 2015. aastal lavastas näidendi VAT Teatris Katariina Unt, kellele see oli esimene iseseisev lavastajatöö. Tegemist oli Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 27. lennu bakalaureuselavastus, kus lisaks Katariina Undile mängisid Ester Kuntu, Karl Laumets ja Risto Vaidla. Annika Namme on Tallinna Pedagoogikaülikoolis kirjutanud magistritöö Ühendriikide Lõuna Tennessee Williamsi näidendites, milles analüüsitakse ka Klaasist loomaaeda. Liidia Tsehhanovskaja, "Tennessee Williams ja plastiline teater" – Looming 1971, nr. 5, lk. 774–782 Tennessee Williams. Klaasist loomaaed ja teisi näidendeid. Tõlkinud ja järelsõna: Jaak Rähesoo. Eesti Raamat, Tallinn 1976 Kadi Vanaveski, "Kes see keelab..." ("Klaasist loomaaia" lavastusest Rakvere Teatris, lavastaja Toomas Suuman, esietendus 18. novembril 1989) – TMK 1990, nr. 2, lk. 44–45 "20. sajandi näidendeid" II. Koostanud ja järelsõna: Monika Läänesaar; Avita, Tallinn 2005 Rimma Kretšetova Kaarin Raidi lavastusest Annika Namme magistritööst Näidendi analüüs inglise keeles
902

902. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad Aastad: 897 898 899 900 901 - 902 - 903 904 905 906 907 ... ... ...
Kuuselatväke

Kuuselatväke oli mulla kobestamise, harimise ja hooldamise riist. See oli vanim ja lihtsaim äkketüüp. Äkke moodustas tugevate oksatüügastega kuuse ladvaosa. Seda veeti äestamisel latvapidi kas enda järel või rakendati sellele loom ette. Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 85 Kuuselatväke, EPM TR 772 E 405, Eesti Põllumajandusmuuseum
Ei saa mitte vaiki olla

"Ei saa mitte vaiki olla" on Eesti luuletaja Anna Haava armastusluuletus, mida on viisistanud Miina Härma jt eesti heliloojad. Luuletus ilmus 1890. aastal. Selle alusel loodud Miina Härma pala on kultuurikriitik Rein Veidemann nimetanud eesti kauneimaks naiskoorilauluks. Haava oli luuletuse ilmudes 26-aastane ning tema teksti inspireerijaks peab Veidemann toonast teoloogiatudengit Jaan Lellepit, kes suri peatselt tiisikusse. Haava luuletus on juurdunud Eesti kirjanduse kaanonis, see on levinud antoloogiates ja õpikutes. Luuletusel põhinevat Härma laulu on korduvalt esitatud laulupidudel ja teistel üldrahvalikel ja riikliku tähtsusega üritustel. Ei saa mitte vaiki olla, Lauluviisi lõpeta’ – Vaikimine oleks vale, Sunniks südant lõhkema. Luuletus ja selle alusel loodud laul on andnud nime eesti muusiku Bonzo plaadile "Ei saa mitte vaiki olla". Rein Veidemann Anna Haava "Ei saa mitte vaiki olla" Postimees, 18. oktoober 2014 Jouko Joentausta "Ei saa mitte vaiki olla" Kansan Uutiset, 18.7.2014 Rein Veidemann Anna Haava "Ei saa mitte vaiki olla" Postimees, 18. oktoober 2014 "Ei saa mitte vaiki olla" Kirjandusmuuseumi lehel "Kreutzwaldi sajand"