laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Oskar Metsavaht

Oskar Metsavaht (sündinud 1961 Caxias do Sulis) on eesti päritolu Brasiilia arst ja moelooja ning Eesti aukonsul Rio de Janeiros. Oskar Metsavahi vanaisa Oskar Leonhard oli Rakvere kandis tegutsenud optik. Ta lahkus Eestist 20. sajandi esimesel poolel ja jõudis koos oma venna Jakob Johannesega Brasiiliasse 1925. aastal. Oskar Metsavahi isa Renato oli aastaid Brasiilia arstide liidu president. Tema ema Maria on Itaalia päritolu psühholoogiaprofessor. Oskari vend Leonardo on arst, õde Ana Amelia kunstnik ja disainer ning õde Henriette ülikoolis kunstiõpetaja. Oskar Metsavaht on lõpetanud Rio de Janeiro ülikooli arstiteaduskonna ja töötanud enne moeloojaks hakkamist spordiarstina. Oskar Metsavaht on loonud ülemaailmset menu nautiva moebrändi Osklen, mis esitleb tippversiooni cariocade lume- lainelaua- ja rulakultuurist. Oskar Metsavaht on olnud Brasiilia esindaja UNESCO-s ja on aastast 2008 Eesti aukonsul Rio de Janeiros. Peale tema on aukonsulid ka Jüri Saukas São Paulo ja Paraná osariikides Flemming Patrick Rickfors Santoses ning Almir Maestri Santa Catarina ja Rio Grande do Suli osariikides. 2011. aasta kevadel avaldas USA juhtivate äriajakirjade hulka kuuluv Fast Company avaldas nimekirja "100 kõige loomingulisemat inimest äris", kus 73. kohale on paigutatud Oskar Metsavaht. Newsweek kiidab eesti päritolu Brasiilia moeloojat. Elu24, 8. juuli 2009. Estonian Review, 2008 Eesti juurtega Oskar Metsavaht valiti maailma äritegelaste esisaja sekka, E24.ee, 31. mai 2011.
Kihelkonna vald (1939)

Kihelkonna vald oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kihelkonna külas. Vald moodustati senise Kihelkonna valla maa-alast, välja arvatud Kuusiku ja Kõõru külade ning Kõnnu asunduse maa-alad ja osa Pidula asunduse maa-alast; senise Lümanda valla Tammiku, Lillepa, Audako ja Vahtrasoo talude maa-aladest. Esimene vallavanem oli Konstantin Sepp, ta vabastati ametist ja tema asemele määrati ajutiseks vallavanemaks Priidu Tamm. 20. detsembril 1939 valiti vallavanemaks Jaan Pank. 1939. aasta detsembris määrati vallavanema palgaks 50 krooni. Vald kuulus Riigivolikogu 41. valimisringkonda, kust valiti August Mälk. Vald kuulus Kihelkonna põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 1940/41. aasta eelarve oli tasakaalus 24 182 krooni, millest tuluna kogukonnamaksu oli ette nähtud 1334 krooni. Kogukonnamaksu maksjaid oli vallas 1424, maksu suurus oli 5–20 krooni. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kihelkonna külanõukogu ja Tagamõisa külanõukogu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Uus vallavanem Kihelkonnale. Rahvaleht, 4. aprill 1939, nr. 80, lk. 3. Vallavolikogu uute valimiste puhul Kihelkonnal. Meie Maa, 21. veebruar 1940, nr. 28, lk. 2. Vallavalimiste tagajärjed Kihelkonnal. Meie Maa, 28. veebruar 1940, nr. 31, lk. 3. Kihelkonna vallavalimised tühistati. Meie Maa, 15. märts 1940, nr. 40, lk. 1.
Beatrice Arthur

Beatrice Arthur (ka Bea Arthur; sünninimi Bernice Frankel; 13. mai 1922 New York – 25. aprill 2009 Los Angeles) oli juudi päritolu USA näitleja ja laulja. Tema tuntumad rollid olid komöödiasarjas "Maude" aastatel 1972–1978 ja Dorothy Zbornaki roll sarjas "Kullakesed" aastatel 1985–1992.
Snæfellsnesi maakond

Snæfellsnesi maakond (Snæfellsnes- og Hnappadalssýsla, Snæfellsnessýsla) on maakond Islandi lääneosas Vesturlandi piirkonnas Norðvesturkjördæmi valimisringkonnas. See maakond hõlmab suurema osa Snæfellsnesi poolsaarest. Maakonna pindala on 1468 või 2163 km² ja elanike arv oli 2006. aasta andmetel 4003. Maakonna keskus on Stykkishólmur. Sinna kuuluvad järgmised vallad: Eyjar og Miklaholt (Eyja- og Miklaholtshreppur) Snæfellsbær Grundarfjörðuri vald (Grundarfjarðarbær) Helgafellssveit Stykkishólmuri linn (Stykkishólmsbær) Hnappadalur asub Mýrari maakonna Borgarbyggði vallas (varem Kolbeinsstaðiri vallas). Suuremad asulad on Stykkishólmur, Grundarfjörður ja Ólafsvík.
August Kivi

August Kivi (15. oktoober 1891 Lohusuu – 21. september 1974 Edmonton, Kanada) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). 6. Üksiku Jalaväepataljoni ülem. Ohvitseride andmekogu: August Kivi
Svante Stålarm

Svante Eriksson Stålarm (surnud 1585 või 1589) oli Rootsi riigitegelane. Ta teenis Erik XIV ihukaitses ja oli hiljem Tallinna (1580–1581) ja Stockholmi asehaldur. 28. maist 1582 Viiburi asehaldur ja 1583 aastast esimene rootslasest Koporje linnuse ja lääni asehaldur Ingerimaal. Talle kuulus Kiiala mõis (Kijala; soome keeles Kiialan kartano (:fi)) Porvoo (Borgå) lähedal. Tema vanemad olid Kiiala mõisnik, Porvoo kihelkonnakohtunik ja Viiburi linnuselääni laaman Erik Olofsson Stålarm (surnud u 1566) ja Karin Persdotter Fleming. Tema ema oli Eestimaa asehalduri admiral Herman Persson Flemingi (surnud 1583) õde. Ta oli abielus Brita Margareta Göransdotteriga Högsjögårdi perekonnast (Gyllenmåne). Abielust sündisid: Åke Svantesson Stålarm (surn.1628), Kiiala mõisnik, rittmeister Poola ja Liivimaa sõjas, abiellus 1597 Haikkoo mõisa (soome Haikon kartano) pärijanna Hebla Månsdotter Ållongreni (surn.1616) ja hiljem Brita Arvidsdotter Wildemaniga Tiusterbyst; Märta Svantesdotter, abiellus Sonstorpi mõisast pärit rittmeister Börje Jönsson Rosenstrålega; nende tütardest Ingeborg (1608–1674, abielus Liivimaa Šķēde linnuse komandandi, rittmeister Carl Sabelsköldiga (1590–1663) ja Hjälmarsnäsi mõisa pärijanna Margareta (1599–1663) Wolmar von Stackelbergiga. Viited: Stålarm "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 8. juulil 2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 8. juulil 2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ...1, 1754, lk.107 Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ...1, 1754, lk.278 http://www.juhasinivaara.fi/ralssis/ralssisl.htm#taulu2 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2009. Vaadatud 30. septembril 2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Aral

Aral (haldusüksusena uiguuri قاراماي شەھرى (Aral Xahiri), hiina 阿拉尔市 (Ālā'ěr Shì)) on maakonna (allringkonna) õigustega linn (linnaks nimetatav haldusüksus) Hiinas Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas. Asub Tian Shani lõunanõlval Tarimi jõe ülemjooksul. Valdav osa elanikest on hiinlased, vähemusrahvusi on 5,3%. Linna haldusalas on 3 paisjärve kogupindalaga 248,8 km². Aral on põllumajanduspiirkonna keskus, linna lähedal kasvatatakse puuvilla, nisu ja puuvilju.
John Wiley & Sons

John Wiley & Sons (sageli lihtsalt Wiley) on rahvusvaheline kirjastus, mis on spetsialiseerunud akadeemilisele kirjandusele. Kirjastus loodi 1807. aastal New Yorgis. Tänapäeval asub kirjastuse peakorter Hobokeni linnas New Jersey osariigis Ameerika Ühendriikides. Kirjastus on avaldanud 350 Nobeli auhinna laureaadi teoseid.[viide?]
Kaarma vald (1939)

Kaarma vald oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kaisvere külas. Vald moodustati senise Loona valla maa-alast, välja arvatud Metsa talude maa-alad; senise Mustjala valla Järise küla Otti talu maa-aladest. Vald kuulus Riigivolikogu 40. valimisringkonda, kust valiti Otto Pukk. Vald kuulus Kuressaare põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Esimene vallavanem oli Juhan Tiik. 1940/41. aasta eelarve oli tasakaalus 24 751,03 krooni, millest tuluna kogukonnamaksu oli ette nähtud 11 900 krooni. Kogukonnamaksu maksjaid oli vallas 1274, maksu suurus oli 5–20 krooni. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Aste külanõukogu, Eikla külanõukogu ja Kaarma külanõukogu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Laimjala vald (1939)

Laimjala vald oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Laimjala külas. Vald moodustati senise Laimjala valla maa-alast ja senise Valjala valla Ranna küla ja Rõõsa asunduse piirkondadest. Esimene vallavanem oli Joosep Tumma. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Aleksei Küng. Vald kuulus Riigivolikogu 39. valimisringkonda, kust valiti Aleksander Rei. Vald kuulus Pöide põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 1. aprillil 1939 oli vallas 2019 elanikku. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Audla külanõukogu ja Laimjala külanõukogu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Laiuse vald

Laiuse vald (saksa keeles Lais) oli vald Tartumaal aastatel 1866–1950. Tänapäeval jääb kunagise valla maa-ala Jõgevamaale Jõgeva valla territooriumile. Vallamaja asus tänapäeva Laiuse aladel Sootaga külas. Laiuse vald loodi iseseisva omavalitsusena 1866. aastal ning hõlmas algselt Laiuse ja Mõra mõisapiirkondi. Vald kuulus Laiuse kihelkonda. Esimeseks vallavanemaks valiti Juhan Raudsepp (oli vallavanem kuni 1869. aastani). Valda kuulusid Alavere, Iravere, Kantküla, Kasevere, Küüravälja, Lõpe, Mõra, Palupere, Raaduvere, Rava, Sootaga ja Vilina külad. 1893. aastal liideti vallaga Laiuse kirikuvald ning 1896. aastal Kivijärve vald Kaude, Kivijärve, Lemuvere ja Teilma külaga. 1917. aastal kuulusid valda veel Altvälja, Kasvandiku, Kirikuküla, Lehtmetsa, Litsemaa, Mäealuse, Mõisaküla, Otiaru, Ristimetsa, Saksamaa ja Vanatänava külad. Selliseks jäi vald kuni 1939. aasta vallareformini. 18. Laiuse vald – maa-alaga, mis moodustub senise Laiuse valla maa-alast, välja arvatud Raja nr. 35 talu maa-ala. Vallareformijärgne esimene Laiuse vallavanem oli Johannes Amor. Vald kuulus Riigivolikogu 47. valimisringkonda, kust valiti Karl Roomet. Juhan Raudsepp (1867–1869), Laiuse vallavanem Jüri Viik (1870–1875) Jaan Birk (1876–1881) Juhan Mikk (1882–1887) Kaarel Ploom (1888–1893) Jüri Bruus (1894–1899) Jaan Viik (1900–1905) Aleksander Kukk (1905–1907) Kaarel Asper (1908–1919) Johannes Amor (1939–???) 1945 moodustati valla koosseisus Kivijärve (Kivijärve, Kaude, Altküla, Teilma, Lemuvere, Saksamaa küla ja Kivijärve asundus), Mõisaküla (Kantküla, Iravere, Litsemaa, Ristimetsa, Kasvandiku, Vanatänava, Otiaru, Rava, Kirikuküla, Mõisaküla küla) ja Sootaga (Sootaga, Lõpe, Raaduvere, Kasevere, Alavere, Vilina, Kirikuvalla, Altvälja ja Lehtmetsa küla) külanõukogu. 1949. aastast alates kuulus Laiuse vald Jõgeva maakonda. Laiuse mõis Jõgeva vald Torma vald Maa-ameti kaardirakendused Kõpp, Juhan. Laiuse kihelkonna ajalugu. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1937. Eesti Ajalooarhiiv. Eesti ala valdade register
Helmi Kaber

Helmi Kaber (1923–1927 Helmi Suits, 1934–1935 Helmi Kuurmann, 2/15. mai 1901 Vao vald, Virumaa – 17. september 1969 São Paulo) oli eesti advokaat. Õppis 1921–1926 (lõpetas cum laude) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Filiae Patriae vilistlane. 1926–1928 vandeadvokaat Ferdinand Karlsoni abi Tartus, 1928–30 vandeadvokaat Theodor Rõugu abi Tallinnas, 1930–1931 Tapal. Alates 1931 vandeadvokaat Tapal. Abiellus 1934 Anton Kuurmanniga. Tapa linnavolikogu juhataja, 1938. aasta Vabariigi Presidendi valimiste valijamees, Naiskodukaitse liige. Viimane elukoht Tallinnas Aia tän. 5–2. Põgenes 1943 Rootsi. Tunnustati teadmata äraolijaks ja sellekohane tunnistus anti välja tema abikaasale Anton-Eduard Kaber'ile 19. märtsil 1948 (Eesti NSV Teataja Lisa, 1948, 3). Õhtu naisadvokaat H. Kaberi juures. Uus Eesti, 4. november 1937, nr. 300, lk. 6.
Anton Kaber

Anton Kaber, ka Anton Eduard Kaber (kuni 1935. aastani Anton Eduard Kuurmann, 9. juuni 1901 Vihula vald – 2. august 1989) oli eesti advokaat. Õppis 1922–1924 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakonnas, 1924–1930 ja 1937–1940 õigusteaduskonnas, Ugala vilistlane. Oli kaugesõidutüürimees, abiellus 1934 Helmi Kaberiga, kelle neiupõlvenime ta endale 1935. aastal võttis. Mobiliseeriti 1941 Punaarmeesse, osales Teises maailmasõjas. Alates 1945. aastast advokaat Tallinnas.
Alli Süvalepp

Alli Süvalepp (31. oktoober 1912 Talli vald – 17. oktoober 1988 Tallinn) oli eesti botaanik. Ta lõpetas 1940. aastal Türi aianduskeskkooli ja 1959. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia. 1972. aastal sai ta põllumajanduskandidaadi kraadi. Ta töötas pikka aega Tallinna botaanikaaias. Alates 1979. aastast oli ta Eesti Aianduse ja Mesinduse Seltsi auliige. Süvalepp, Alli 1957. Kiviktaimla. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus. Süvalepp, Alli; Süvalepp, Mari 1976. Madalakasvulised püsililled. Tallinn: Valgus.
Uno Vunk

Uno-Georg Vunk (11. september 1930 Tallinn – 17. november 2012 Tallinn) oli eesti poksija. Vunk poksis aastatel 1946–1958 Spartakis, kus tema treener oli Evald Seepere. Vunk oli kärbeskaalus (kuni 50,8 kg) Eesti NSV meister (1949), kukk-kaalus (kuni 53,5 kg) Eesti NSV meister (1950) ja sulgkaalus (kuni 57 kg) viiekordne Eesti NSV meister (1952–1956). Vunk sai Spartaki üleliidulistel noorte meistrivõistlustel kärbeskaalus (kuni 50,8 kg) II koha (1949). Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001 Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009 Biograafia ESBL-is Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Vaike Paju

Vaike Paju (9. detsember 1930 – 11. mai 2012) oli eesti botaanik. Ta töötas pikka aega Tallinna botaanikaaias. Ta on maetud Järva-Jaani. Paju, Vaike 1962. Dekoratiivsete looduslike taimede fenoloogilised vaatlused. Tallinn: Eesti NSV Teaduste Akadeemia Tallinna Botaanikaaed. Paju, Vaike 1990. Ilukõrrelised. Tallinn: Eesti NSV Agrotööstuskomitee Agrotööstuse Informatsioonikeskus. HAUDI (vaadatud 12. juulil 2017)
Saalomoni Saarte vapp

Saalomoni Saarte vapp on Saalomoni Saarte riigivapp. Vapp võeti kasutusele aastal 1978. Vapikilpi hoiavad krokodill ja hai. Kilbil on kujutatud kotkas, fregattlinnud, kilp, odad ja nooled ning kilpkonnad. Kilbi kohal on kaunistustega kiiver ja tõusev päike. Allservas on lint rahvusliku deviisiga "To lead is to serve" ('juhtida tähendab teenida'). Saalomoni Saarte lipp
Toomas Aro

Natan-Toomas Aro (sündinud 1951) on eesti kirurg ja kardioloog. Ta on laste südamekirurg ning Tartu Ülikooli Kliinikumi kardiokirurgia osakonna juhataja. Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk, 2023 Kardiokirurgia osakond 30. Kliinikumi leht 79, 2005. "President annab tänavu 167 riiklikku teenetemärki" ERR, 6. veebruar 2023
SIN

SIN, Sin või sin võib tähendada mitut asja. sin on matemaatikas siinuse sümbol. SIN on Singapuri maatähis. Sin on babüloonia ja assüüria kuujumal. Sin on haidade taeva- ja peajumal. Sin (perekonnanimi) on hiina perekonnanimi. Üks selle kandjatest on kardinal Jaime Sin. "Sin" on arvutimäng (1998). Sin on peakoletis videomängus "Final Fantasy X" (2001). "Sin" on ansambli Nine Inch Nails laul.
Aral (Kasahstan)

Aral on linn Kasahstanis Kõzõlorda oblastis, Arali rajooni keskus. Asus varem Araali mere ääres, kuid nüüd on 12 km kaugusel veepiirist. 2005. aastal valminud tammi valmimiseni oli veepiir üle 100 km kaugusel. Asula tekkis Orenburgi–Taškendi raudtee äärde 1905. aastal, linnaks sai 1938. aastal. Nõukogude ajal oli Aralis 3 sõjaväelinnakut. Population Census in Kazakhstan (1999)
Kirisamblik (perekond)

Kirisamblik (Graphis) on samblike perekond. Eestis kasvab üks liik – harilik kirisamblik (Graphis scripta). Kokku on perekonnas 386 liiki. Kirk PM, Cannon PF, Minter DW, Stalpers JA. (2008). Dictionary of the Fungi (10th ed.). Wallingford, UK: CABI. p. 293. ISBN 9780851998268.
Harilik kirisamblik

Harilik kirisamblik (Graphis scripta) on liik samblikke kirisambliku perekonnast. Ta kasvab lehtpuude siledal koorel – varjukamates metsades, lepa, kase, pihlaka, pärna, saare, vahtra tüvedel. Sambliku viljakehad on nähtavad peente tumedate joontena heledamal puukoorel. Kuna nad meenutavad veidi kirjatähti, on samblik nimetatud kirisamblikuks.  Harilik kirisamblik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Harilik kirisamblik andmebaasis eElurikkus
Joanna Lossow

Joanna Lossow (sünninimi: Halina Lossow; nunnanimi: Joanna od Miłosierdzia Bożego Jumala Halastuse Johanna; (10. juuli 1908 Boruszyń Czarnkówi lähedal – 2. jaanuar 2005) oli poola katoliku nunn, kes propageeris Poolas oikumeenia ideid. Aastal 1931 lõpetas ta Poznańi Ülikooli prantsuse filoloogia alal. Aastal 1933 sai ta frantsisklaseks. Ta õppis edasi Lublini Katoliiklikus Ülikoolis, mille ta 1949 lõpetas kristliku filosoofia erialal. Aastal 1959 sai ta samas teoloogialitsentsiaadiks. Ta on avaldanud üle 60 kirjutise oikumeeniast ning teda on nimetatud poola oikumeenia emaks. Teda on hüütud ka Ühtsuse Johannaks (Joanną od Jedności). Foto
Aral AG

Aral AG on Saksamaa kütuseettevõte, millel on kogu Saksamaal üle 2500 tankla. Ettevõte asutati 28. novembril 1898 Bochumis ja kandis alguses nime Westdeutsche Benzol-Verkaufsvereinigung. Arali kaubamärk võeti kasutusele 1924. aastal. Alates 2002. aastast on see BP tütarettevõte. Arali hüüdlause on "Alles super". Aral AG koduleht
Sede do BankBoston

Sede do BankBoston on pilvelõhkuja Brasiilias São Paulos. Ehitis valmis aastal 2002. Pilvelõhkuja kõrgus on 145 meetrit ja sellel on 35 korrust. Emporis SkyscraperPage
Kadrioru staadion

Kadrioru staadion on 1926. aastal avatud Tallinna staadion, kus peetakse peamiselt jalgpalli- ja kergejõustikuvõistlusi. Staadionil on erinevatel andmetel istekohti 4700–5000 pealtvaatajale. Kadrioru staadioni puittribüün valmis 1923. aasta kevadel VIII üldlaulupeo laululavaks. Arhitekt Karl Burmani projekti järgi rajatigi laululava sellisena, et teda oli kerge kasutada sporditribüünina. Puittribüün püsis 1936. aastani, siis hakati tegema ettevalmistusi raudbetoontribüüni ehitamiseks. 13. juunil 1926 avas staadioni 15 000 pealtvaataja ees riigivanem Jaan Teemant. Toimusid kergejõustikuvõistlused ning esimene jalgpallimäng Eesti ja Leedu vahel, mis lõppes Eesti 3:1 võiduga. Avavärava lõi 48. minutil Eduard Eelma. Kadrioru staadion oli Eesti jalgpallikoondise kodustaadion 2001. aastani, kui avati A. Le Coq Arena. Viimane koondisemäng peeti 3. septembril 2000 Portugali vastu. FCI Levadia kodustaadion oli ta 2018. aastani. Samuti pidas siin 2008. aasta hooaja lõpuni kodumänge Meistriliiga meeskond FC TVMK, kes majandusraskuste tõttu lõpetas oma tegevuse. Eesti NSV ajal kandis staadion nime Dünamo staadion. Staadioni kompleksi kuulub ka kergejõustiku harjutusväljak ja jalgpalli harjutusväljak. Staadioni tribüün on 1997. aastast kultuurimälestis. ESK staadioni avamine 1926 plakett. Roman Tavast, 1926. Info kodulehel "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2015. Vaadatud 5. detsembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Eesti spordi 100 tippsündmust 1918-2017 Õhtuleht Sport, 23. veebruar 2018 Eesti A-koondise mängud Kadrioru Staadionil https://sport.postimees.ee/6483862/tallinna-levadia-kolib-kodumangudega-lillekulla https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=3123 https://etv.err.ee/v/kunst/810f4c27-bc4c-4ee8-ad0f-19f8f3086c71/kadrioru-staadionihoonet-peetakse-oluliseks-arhitektuurimalestiseks Koduleht Kadrioru staadion Eesti spordiregistris Staadioni ajalugu 1926–1995 Staadionirekordite kronoloogia
Lotus

Lotus Cars on Suurbritannia sportautode ja võidusõiduautode tootja. Ettevõtte asutasid 1952. aastal Lotus Engineering Ltd. nime all insenerid Colin Chapman ja Colin Dare, kes mõlemad lõpetasid Londoni ülikooli kolledži, kuid Lotuse alguseks loetakse 1948. aastat, kui Chapman ehitas garaažis oma esimese võidusõiduauto. Logo keskel olevad neli tähte tähistavad ettevõtte asutaja Anthony Colin Bruce Chapmani initsiaale. Chapman suri 1982 54-aastaselt südamerabandusse. 1986 ostis Lotuse General Motors. 27. augustil 1993 müüs General Motors Lotuse Bugatti omanikule Romano Artiolile kuuluvale Luksemburgi ettevõttele. Alates 1996 kuulub Lotus Malaisia ettevõttele Proton. Lotuse peakorter on Inglismaal Norfolkis Hethelis. Aastatel 1958–1994 osales Lotus Team Lotuse nime all Vormel 1 sarjas. Meeskond võitis kokku 7 konstruktorite tiitlit ja 6 individuaalset meistritiitlit. Esimesed neist võitis ta 1963 ja 1965 ning mõlemal juhul oli meeskonna esisõitja Jim Clark, kes on ka ainsana Lotuse eest kaks korda maailmameistriks tulnud. Viimased maailmameistritiitlid võitis Lotus 1978, kui maailmameistriks tuli Mario Andretti. 2010. aastal naasis Team Lotus Vormel 1 sarja Malaisia lipu all, sõitjad olid Jarno Trulli ja Heikki Kovalainen, meeskonda juhtis Malaisia ärimees Tony Fernandes. Samas koosseisus sõideti ka järgmisel aastal. Lotus Elise Lotus Eclat (1975–1982) Lotus Elite (1957–1962) ja (1974–1982) Lotus Excel (1985–1992) Lotus Exige Lotus Exige S Lotus Europa S Lotus Evora Lotus T125 Exos Lotus 2-Eleven "Lotus Heritage: Colin Chapman". Current Range of Lotus Cars
Kreektürn

Kreektürn (Ziziphus) on taimeperekond türnpuulised sugukonnast. Enamik liike on madalakasvulised puud või põõsad, söödavate viljadega. Eestis selle perekonna liike pärismaisena ei kasva. Ziziphus jujuba Mill. – harilik kreektürn (jujuubipuu); selle vili on jujuub Ziziphus lotus (L.) Lam. – mets-kreektürn Ziziphus mauritiana Lam. – india kreektürn
Budogoštš

Budogoštš on alev Venemaal Leningradi oblastis Kiriši rajoonis, Budogoštši valla keskus. Asub Ptševža jõe ääres. Tekkis 1914 seoses Mgad Rõbinskiga ühendava Mga-Rõbinski raudtee ehitusega. Aleviks sai 1930. aastal.
Vassili Riis

Vassili Riis (31. august 1910 Pöide vald, Saaremaa – 28. veebruar 1998 Pärnu) oli Nõukogude julgeolekuasutuste töötaja, riigiametnik ja inimsusvastaste kuritegude toimepanija Saaremaal (vt juuniküüditamine). Vassili Riisi haridus oli 8 klassi. Elulookirjelduses märkis ta, et oli iseõppimise teel omandanud vene, saksa ja esperanto keele. Riis oli ÜLKNÜ liige 1926. aastast, teenis aega 1. Jalaväerügemendis Narvas, teda karistati Eesti Vabariigi vastase poliitilise tegevuse eest 1932. aastal 4-aastase vabadusekaotusega. Riis oli Eestimaa Kommunistliku Partei liige 1936. aastast. Pärast 1940. aasta juunipööret määrati Vassili Riis Poliitilise Politsei komissari ametikohale Saaremaal ja pärast politsei reorganiseerimist Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Saaremaa osakonna ülemaks. Ta on allkirjastanud Eesti Naiskodukaitse Salme jaoskonna esinaise Aliide Kuuti vahistamiskäsu. Pärast Saksa vägede kiiret edasiliikumist Mandri-Eestis 1941. aasta suvesõjas jäid Saaremaal asunud Nõukogude väed ja Nõukogude võimu esindajad (nn aktiiv) piiramisrõngasse, kus nad osutasid relvastatud vastupanu, kuni "väärtuslikuma kaadri", sh Vassili Riisi evakueerimiseni Leningradi. 1945. aastal töötas Vassili Riis ajalehe Saarte Hääle vastutava toimetajana. 1946. aastal määrati Vassili Riis Saaremaa TSN Täitevkomitee esimeheks. Aastail 1948–1957 töötas ta mitme ajalehe toimetuses, viimati Pärnu Kommunisti toimetaja asetäitjana.. Kaitsepolitsei süüdistas Riisi 1996. aastal selles, et Eesti NSV SARKi Saaremaa osakonna ülemana andis ta 1941. aasta juunis-juulis nõusoleku 340 Eesti kodaniku arreteerimiseks. Vassili Riisi onu Arseni Riis oli Kuressaare vangla ülem, kes mõisteti surma 1941. aastal. 25.märtsil 1940 abiellus ta Linda Alise Kaubiga (1920-1990). Vastupanuliikumine okupeeritud Eestis 1941–1944 Vassili Riis suri haiglas[alaline kõdulink] Tõnismägi, Heino (15. aprill 2023). "Hullem kui mõrvamine. Eesti naiskodukaitse juhid kaotasid isamaalisuse tõttu elu, nende mantlid anti riigi tuludesse". Eesti Ekspress. Vaadatud 15. aprillil 2023. Rita Peirumaa. Hruštšovi aja "sula" ja muudatused ENSV kultuuripoliitikas ja -elus 1950. aastate teisel poolel Vassili Riis - kommunist suure algustähega