laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Edafoloogia

Edafoloogia uurib mulda, kui taimede kasvukeskkonda. Sealjuures hinnatakse mulla võimet varustada taimkatet kasvuks ning arenguks vajalike ainetega ja tagada selleks sobilikud tingimused. Edafoloogia on üks kahest mullateaduse põhilisest harust pedoloogia kõrval. Mullateadus
Kaasiku (Jõgeva)

Kaasiku küla oli küla Laiuse kihelkonnas. 1977. aastal liideti küla Tuimõisa külaga.
Nukelise

Nukelise küla oli küla Laiuse kihelkonnas. 1977. aastal liideti küla Tuimõisa külaga.
Andres Piirsoo

Andres Piirsoo (sündinud 24. septembril 1948) on eesti rakuteadlane, bioloog. Ta on tegelenud ka histoloogiaga. Töötab Tartu Tamme Erakliiniku juhatajana. Bioloogiadoktor (Moskva, 1981). TÜ emeriitdotsent. Enam kui 40 teaduspublikatsiooni autor. 2013 Tartu Ülikooli medal "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Andres Piirsoo Eesti Teadusinfosüsteemis Viktoria Lummo "Andres Piirsoo: saarlastele panen kaks plussi rohkem, aga küsin ka kaks korda rohkem" Saarte Hääl, 4. oktoober 2008
Tartu Püha Luuka kirik

Tartu Püha Luuka kirik on 2002. aastal EMK Tartu Püha Luuka kogudusele valminud kirik Tartu linnas aadressil Vallikraavi tänav 16a. Kiriku projekteeris arhitekt Indrek Allmann. Projekt jätkab stiililt 1931. aastal arhitekt Engelhard Corjuse poolt kogudusele projekteeritud, ent Nõukogude okupatsiooni ja Teise maailmasõja tõttu ehitamata jäänud uue kiriku funktsionalistlikku joont. Kahekorruselise kiriku ettenähtud kahest ehitusetapist on läbitud[millal?] esimene, mil rajati väike saal, kohvik ja muud ruumid. Teises ehitusetapis lisatakse suur saal koos vastavate abiruumidega. Rangelt ida-läänesuunalise saalide asetusega kiriku 25 meetri kõrguse torni ruumiline ristimotiiv on ümbruskonnas majade vahelt jälgitav. Kaugvaated kirikule avanevad ka mitmelt poolt Vallikraavi tänavalt. Ehitatud kirik on pälvinud 2002. aasta Tartu parima uusehitise auhinna. Tartu Püha Luuka kirik asub EMK Tartu Püha Luuka koguduse ajaloolisel krundil vallikraavi serval. Enne kui kogudus 1926. aastal krundi jumalateenistusteks ja muudeks kiriklikeks tegevusteks ostis, paiknes seal arstiteaduse professori ja kirurgi Werner Zoege von Manteuffeli villa. "Ajalugu". EMK Tartu Püha Luuka Koguduse veebileht. EMK Tartu Püha Luuka Kogudus. Vaadatud 26.09.2011. Arhitektuuribüroo Kolde Grupp OÜ. Eesti Metodisti Kiriku Tartu Koguduse kirik. Projekti tööjooniste seletuskiri. November 2001. Rääsk, Viljar. "Tartu Linnavalitsuse pressiteade 26.02.2004". Tartu Linna veebileht. Tartu Linnavalitsus. Vaadatud 26.09.2011.
Engelhard Corjus

Engelhard Corjus (ka Korjus; 11. november 1899 Haapsalu – 26. märts 1961 Toronto, Kanada) oli Eesti arhitekt. Ta lõpetas 1918. aastal Tallinna Reaalkooli. Ta oli tuntud enda loomingus nii äärmusliku funktsionalismi kui ka saksapärase ekspressionismi viljelemisega. Tallinna Immanueli kirik, Jõe 12 (projekt 1931; ehitatud ümber 1950. aastatel; lammutati 1997) Tartu Püha Luuka kirik (projekt 1931; ei ehitatud Nõukogude okupatsiooni ja II maailmasõja tõttu) Narva evangeeliumi kristlaste palvela (projekt 1933; ei ehitatud). Kaasautor Eugen Sacharias EEKBKL Rakvere Karmeli koguduse palvela (sisse pühitsetud 12.detsembril 1933) Sõbra 29, Nõmme (1932) Sihi 44, Nõmme (1933) Tema isa oli usutegelane Voldemar Korjus, õed misjonär Tabea Korjus ja kunstnik Veronica Korjus, vend psühholoog ja baptist Georg Korjus. EKABL, lk 56 https://www.geni.com/people/Engelhard-Korjus/6000000030589887272 geni.com "Arhitekte Tallinna Reaalkoolist". Tallinna Reaalkooli vilistlaskogu. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. veebruar 2018. Vaadatud 27. septembril 2011. "Ajalugu". EMK Tartu Püha Luuka Koguduse veebileht. EMK Tartu Püha Luuka Kogudus. Vaadatud 26.09.2011. "TÄHTPÄEV: ... aastat tagasi. DETSEMBER 2008" (PDF). Rakvere Sõnumid Nr 10 (41). Rakvere linn. 4. detsember 2008. Lk 8. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5.12.2017. Vaadatud 27.09.2011. "Moodsad kirikud: Eesti 1920. – 30. aastate sakraalarhitektuur". Sirp number 48(2897). 21. detsember 2001. Vaadatud 27.09.2011. Mart Kalm. "Corjus, Korjus, Engelhard". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 56
Victorious

"Victorious" on Ameerika Ühendriikide telesari kanalil Nickelodeon. Sarja looja on Dan Schneider. Sarja peategelane on ambitsioonikas laulja Tori Vega (Victoria Justice), kes õpib lavakunstide koolis Hollywood Arts ning satub iga päev kummalistesse olukordadesse. See oli esimest korda eetris 27. märtsil 2010. Tori Vega – Victoria Justice Andre Harris – Leon Thomas III Robbie Shapiro – Matt Bennett Jade West – Elizabeth Gillies Cat Valentine – Ariana Grande Beck Oliver – Avan Jogia Trina Vega – Daniella Monet Theslap.com Victorious (Nick.com)
Tšaadi riigipeade loend

Tšaadi riigipeade loend loetleb Tšaadi presidendid alates riigi iseseisvumisest 1960. aastal.
Bayer AG

Bayer AG on rahvusvaheline ettevõte, mille peamised kompetentsivaldkonnad on tervishoid, taimekaitse ja kõrgtehnoloogilised materjalid. Bayeri aktsiatega kaubeldakse Frankfurdi börsil, aktsia hind kuulub indeksi DAX koosseisu. Bayeri kontserni tegevused on koondatud kolme tütarettevõttesse – HealthCare, CropScience ja MaterialScience –, mis tegutsevad suures osas iseseisvalt. Neid toetavad kolm teenindusettevõtet. Äritegevuse eest vastutavad tütarettevõtted: Bayer HealthCare kuulub maailma juhtivate innovaatiliste ravimitootjate hulka. Bayer CropScience on maailmas juhtpositsioonil taimekaitse ja mittepõllumajandusliku kahjuritõrje valdkondades tänu efektiivsetele toodetele, teedrajavatele innovatsioonidele ja kliendikesksusele. Bayer MaterialScience pakub kõrgtehnoloogilisi materjale, nagu polükarbonaadid ja polüuretaanid, ning innovatiivseid süsteemlahendusi, mida kasutatakse igapäevaste toodete valmistamiseks. Teenindavad tegevused on koondatud kolme teenindusettevõtte alla: Bayer Business Services on Bayeri kontserni rahvusvaheline IT-kompetentsikeskus. Bayer Technology Services on Bayeri kontserni tehnoloogiline selgroog ja innovatsioonimootor. Currenta pakub teenuseid keemiatööstusele, sh varustamine, jäätmekäitlus, infrastruktuur, ohutuse ja turvalisuse tagamine, analüüsid ja erialased koolitused. Bayeri kontsern turustab umbes 5000 toodet tervishoiu, taimekaitse ja kõrgtehnoloogiliste materjalide valdkonnas. Bayeri koduleht
Leedi

Leedi (inglise keeles Lady) on kõrgaadlisse kuuluva naise tiitel Suurbritannias, lordi naissoost vaste; tänapäeval ka üldisemalt daamide kohta kasutatav sõna. Tavaliselt seostatakse sõna leedi nüüdisajalgi daamiliku käitumise või kõrgklassi päritoluga. Seda kasutatakse ka vastena sõnale "džentelmen" fraasis "leedid ja džentelmenid", mis vastab sisuliselt kõnetusele "Daamid ja härrad!". Inglise keeles kasutatakse sõna lady ka madalama klassi kohta, näiteks võidakse koristajat nimetada cleaning lady (sõna-sõnalt "puhastusleedi" või "puhastusdaam"), samuti irooniliselt (näiteks naisvangide või prostituutide kohta).
Ugri keeled

Ugri keeled on Uurali keelkonda kuuluv soome-ugri keelte rühm, millesse omakorda kuuluvad: ungari keel, handi keel ja mansi keel. Obi jõe valgalas kõneldavad handi keel ja mansi keel moodustavad ugri keelte hulgas Obi ugri keelte alarühma. Ugri keeled erinevad üksteisest sedavõrd palju, et vastastikune arusaamine ei ole võimalik.
Oskar Hinto

Oskar Hinto (24. juuli 1882 Tartumaa – 16. detsember 1961 Tallinn) oli Eesti teadlane ja riigiametnik. Hinto lõpetas 1912. aastal Peterburi Tehnoloogiainstituudi ja töötas Venemaal ja Nõukogude Venemaal kuni 1921 sisevete ja turbatööstuse alal. 1921. aastal opteerus Hinto Eestisse ja aastatel 1921–1935 töötas Tallinna Tehnikumi õppejõuna. Aastatel 1927–1936 oli Oskar Hinto Eesti Vabariigi Majandusministeeriumi tööstusosakonna direktor. 1936–1940 oli ta Eesti Metsa- ja Tselluloosi osaühisuse juhatuse esimees. Pärast Teist maailmasõda töötas Hinto Eesti NSV Põllumajandusministeeriumis. Oskar Hinto oli EÜS Põhjala liige.
Tšehhi riigipeade loend

Tšehhi riigipeade loend loetleb Tšehhi presidendid alates riigi iseseisvumisest 1993. aastal. Tšehhoslovakkia riigijuhte loetletakse artiklis Tšehhoslovakkia riigipeade loend.
Paisu kaudu suletav türistor

Paisu kaudu suletav türistor ehk GTO türistor (inglise keeles gate turn-off thyristor) on suletav türistor, mida kasutatakse jõupooljuhtmuundurites, näiteks elektrimootori elektroonilises juhtsüsteemis lülitina. Tavalised türistorid ei ole täielikult juhitavad. Neid saab lülitada ainult sisse, aga mitte välja. Väljalülitmiseks on harilikule SCR türistorile vaja lisaks keerukaid ja mahukaid sulgemisahelaid. Sellepärast on harilikku mittesuletavat ehk SCR türistori edasi arendatud ja kasutusel erinevad meetodid türistori väljalülitamiseks. Üks neist on GTO türistor. Suletavad türistorid on türistoride suhteliselt uued mudelid. Nad töötati välja 1960. aastatel, aga mootorite juhtimiseks hakati neid kasutama alles 1970. aastate lõpul. Neid kasutatakse mootorite juhtimise pakettides järjest laiemalt, sest nad ei vaja väliseid komponente juhitava ränialaldi ehk kolmejuhtmiselise türistori väljalülitamiseks alalisvooluahelates. Suletav türistor vajab sisselülitamiseks harilikult suuremat väravavoolu kui tavaline kolmejuhtmeline türistor. Suure võimsusega seadmed vajavad väravavoolu vähemalt 10 A. Seadme töösagedus on kuni 1kHz ja väljalülitamiseks on vaja anda talle suur negatiivne vooluimpulss, mille suurus on kuuendik kuni veerand seadet läbivast voolust. Suletavate türistoridega inverter (vaheldi) koosneb türistoridega jõuplokist. Türistori tüürelektroodidele antakse tüürvoolu mikrokontrollerilt või impulss-generaatorilt. Suletavate türistoride pooljuhi struktuur on keerukam kui üheoperatsioonilisel türistoril, koosnedes paljudest rakkudest. Väljalülitumise võime saavutatakse katoodide saarekestena hajutamise ning katoodi ja tüürelektroodi vahelise distantsi vähendamisega. Need türistorid on tunduvalt kiiremad üheoperatsioonilistest türistoridest ja neid kasutatakse sagedusteni kuni 500 kHz. Suletavate jõupooljuhtseadiste (sh GTO türistoride) ja mikroprotsessortehnika laialdane kasutamine iseloomustab elektertranspordi veeremi kolmandat põlvkonda. Isoleeritud paisuga bipolaartransistor Integreeritud paisuga suletav türistor Elektrotehnika alused. Võimsuselektroonika[alaline kõdulink] (pdf) Elektrimasinate instituut. Vaadatud 8. septembril 2011 Jõutüristorid. Tallinna Tehnikaülikooli õppematerjal. Energiatõhususe hindamise ja energiasalvestite arvutuse metoodika linna elektertranspordile. Vaadatud 8. septembril 2011
Jõupooljuhtmuundur

Jõupooljuhtmuundur on jõupooljuhtseadistest lülituselemente sisaldav muundur, mida kasutatakse elektrivoolu parameetrite muutmiseks ja reguleerimiseks. Muundurid jagunevad funktsiooni järgi alalispingemuunduriteks, vahelduvpingemuunduriteks, alalditeks ja vahelditeks. Juhitavaid jõupooljuhtmuundureid kasutatakse nii elektrit tarbivate seadmete, nagu elektrimootorite, valgustite, kütteseadmete jms. reguleerimisieks kui ka elektri tootmises, näiteks elektrituulikute juhtimiseks.
Kraaton

Kraaton on tektooniliselt jäik ja stabiilne mandrilise maakoore osa. Kraatonid jaotatakse kilpideks ja platvormideks. Kilp on ulatuslik ala, kus paljanduvad kristalsed kivimid. Meile lähim kilp on Balti ehk Fennoskandia kilp, millel paikneb näiteks Soome ja suurem osa Rootsist. Platvormid ehk settelavad on alad, kus kristalne aluskord on kaetud settekivimeist moodustunud pealiskorraga. Kraatonid on tektooniliselt stabiilsed, mis tähendab, et seal ei saa toimuda orogenees ehk mäetekkeprotsessid ega saa ka esineda tugevaid maavärinaid. Varem arvati, et kraatonid on ka ookeanide põhjas, kuid laamtektoonika, mille kohaselt on ookeaniline maakoor pidevalt konveierilaadselt uuenemas, välistab seal püsivate maakooreplokkide esinemise võimaluse. Kraatonite vanimaid osi nimetatakse mandrite tuumadeks. Eesti asub Ida-Euroopa kraatoni platvormsel osal, mida nimetatakse Ida-Euroopa platvormiks. Et Balti kilp paikneb Eesti vahetus läheduses, öeldakse mõnikord, et Eesti paikneb Balti kilbi lõunanõlval. Sellele vihjab ka asjaolu, et kristalne aluskord on Lõuna-Eestis sügavamal kui Põhja-Eestis, väljaarvatud Mõniste kerge.
Totalitaarne riik

Totalitaarne riik ehk totaalne riik on selline riik, kus kõik eluvaldkonnad on allutatud riigi võimule. Mõiste totaalne riik tuli laiemalt kasutusele Richard Nikolaus von Coudenhove-Kalergi raamatu "Totaalne riik – totaalne inimene" ilmumise järel 1930. aastatel. Totaalset riiki käsitledes pidas autor eelkõige silmas Stalini aegset Nõukogude Liitu. Totalitarism Richard Nikolaus von Coudenhove-Kalergi, "Totaalne riik, totaalne inimene". Saksa keelest tõlkinud Heino Anto, eessõna: Joakim Puhk. Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus, 1938, 158 lk; 2. trükk: Tallinn 1940; 3. trükk: Loomingu Raamatukogu 1988, nr 39 (järelsõna: Ülo Kaevats) Tarmo Kulmar, "Märkmeid totalitaarsest riigist" – Vikerkaar 1989, nr 2, lk 73–78 (ka bibliograafia)
Karl Kornel

Karl Ferdinand Kornel VR I/3 (25. august 1882 Tsooru – 19. september 1953 Irkutski oblast) oli Eesti õigusteadlane, ajakirjanik, diplomaat ja poliitik. Karl Kornel alustas riigiteenistust diplomaadina Lätis Eesti saatkonnas 1919. aastal. Lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1923. aastal. Töötas vandeadvokaat Rein Eliaseri abina Nõmmel 1923–1934. Oli aastatel 1926–1927 Eesti Vabariigi kaubandus-tööstusminister ja 1930–1940 Eesti Telegraafiagentuuri direktor. Karl Kornel oli Eesti Asutava Kogu ning II ja III Riigikogu liige. Karl Kornel vahistati 28. novembril 1945, mõisteti 10. aprillil 1946 NKVD tribunali otsusega 10 aastaks Taišetlagi ja suri 19. septembril 1953 vangistuses Irkutski oblastis. 1925 Vabadusristi I liigi 3. järk 1938 Valgetähe II klassi teenetemärk 1935 Polonia Restituta 2. klass 1935 Ungari teeneterist 2. klass 1935 Läti Kolme Tähe ordeni 3. klass 1935 Leedu Gediminase aumärk 3. klass Soome Valge Roosi Rüütliordu 1. klassi komandöri rist. Eesti Suursaatkond Riias, Saatkonna ajalugu Karl Kornel Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Oidipuse kompleks

Oidipuse kompleks on psühhoanalüütilises teoorias esinev käsitlus, mille kohaselt lastel kujuneb välja seksuaalne tõmme vastassoost vanema suhtes ja armukadedus samast soost vanema suhtes. Fantasmaatilises teadvustamata plaanis väljendub oidipuse kompleks soovina tappa samasooline vanem ja abielluda vastassoost vanemaga. Klassikalises psühhoanalüütilises teoorias on oidipuse kompleksil oluline koht, seda peetakse hilisemate neurooside üheks sõlmpunktiks, selle lahendamist küpse psüühilise arengu eeltingimuseks. Oidipuse kompleksi mõiste võttis 1910. aastal kasutusele Sigmund Freud, sisuliselt käsitles ta seda alates 1897. aastast. Mõistet on käsitlenud ka paljud teised autorid, nende hulgas Melanie Klein ja Carl Gustav Jung. Psühhoanalüüsi teooria kohaselt teadvustuvad allasurutud alateadvuslikud tungid, sealhulgas kompleksid, muutunud kujul: sümbolite, piltide, kunstiteoste, unenägude, kõnevääratustena vms. Freud toob hulgaliselt näiteid Oidipuse kompleksi avaldumisest kultuuriloos, tõstes sealt esile müüdi Teeba kuningast Oidipusest, kes teadmatusest tappis oma isa ja abiellus oma emaga. Oidipuse kompleksi universaalset esinemist ja selle rolli psüühika arengus on mõned hilisemad psühhoanalüütiliste ja etnoloogiliste ringkondade teoreetikud ka küsimuse alla seadnud. Alaväärsuskompleks Elektra kompleks – vastandkompleks ehk tütre kiindumus oma isasse
Älvdaleni vald

Älvdaleni vald on vald (2. järgu haldusüksus) Rootsis Dalarna läänis. Piirneb läänes Norraga. Vallas asuvad Töfsingdaleni rahvuspark ja Fulufjälleti rahvuspark. Vallas räägitakse arhailist Älvdali murret. Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980 Valla koduleht
Friedrich Kuusekänd

Friedrich Roman Kuusekänd (8. aprill 1898 Tallinn – 17. veebruar 1942 Kirov, NSV Liit) oli Eesti kohtunik, Siseministeeriumi Politseivalitsuse direktor aastail 1934–1935. Friedrich Kuusekänd osales Venemaa Keiserliku Armee koosseisus Esimeses maailmasõjas ja Eesti Rahvaväes 1918. alanud Eesti Vabadussõjas. Pärast Vabadussõda teenis Friedrich Kuusekänd Eesti sõjaväes kuni 1925. aastani kaadriohvitserina ning teenistuse ajal õppides lõpetas 1924. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. 1925. aastast töötas ta Kohtuministeeriumis Rakvere-Paide Rahukogus kohtuameti kandidaadina, seejärel oli 1925–1928 ka Tallinna-Haapsalu Rahukogu kohtuameti kandidaat. Aastatel 1928–1929 töötas ta kohtu-uurijana Jõhvi jaoskonnas ja 1928–1936 Tallinna 1. jaoskonnas kohtu-uurijana. 16. märtsist 1934 kuni 1935. aastani oli Friedrich Kuusekänd Siseministeeriumi Politseivalitsuse direktor. Aastatel 1936–1940 oli ta Tallinna Ringkonnakohtu liige. Friedrich Kuusekänd vahistati NKVD poolt 24. septembril 1940. Ta sai surmaotsuse, kuid suri eeluurimisel 17. veebruaril 1942. 1935 Kotkaristi III klassi teenetemärk 1938 Valgetähe III klassi teenetemärk http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700242289&img=era0031_005_0000332_00180_t.jpg&tbn=1&pgn=9&prc=20&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=7fea4ea056ed664ff8c22aa83b73aa4d "NÕUKOGUDE OKUPATSIOONIVÕIMU POLIITILISED ARRETEERIMISED EESTIS 1940-1988. Eesti MEMENTO. Koostanud Leo Õispuu. Tallinn, 2005. (lk. 479)" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2015. Vaadatud 25. oktoober 2016.
Elmar

Elmar on mehenimi, mis on tarvitusel eelkõige Eestis, saksakeelsetes maades ja Aserbaidžaanis. Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 9. mai 2012 seisuga 939 Elmari-nimelist inimest. Eestlastest on seda nime kandnud näiteks muusik Elmar Liitmaa, poliitik Elmar Lipping, keeleteadlane Elmar Muuk ja arhitekt Elmar Lohk, samuti Eestis sündinud Kanada arhitekt Elmar Tampõld, Saksamaal Euroopa Parlamendi liige Elmar Brok, vehkleja Elmar Borrmann ja näitleja Elmar Wepper, Austrias kunstnik Elmar Peintner, Aserbaidžaanis aga rahvusvaheline suurmeister males Elmar Magerramov, diplomaat Elmar Məmmədyarov, Gəncə linnapea Elmar Vəliyev, jalgpallur Elmar Baxşiyev jpt. Sama nime kannavad ka mõned firmad, näiteks Aruba ainus elektriettevõte N. V. Elmar ning Eesti raadiojaam Raadio Elmar. Eesti mehenimi pärineb tõenäoliselt saksa traditsioonist, kus see oli algselt lühend nimest Adelmar. Tõenäoliselt sarnaneb etümoloogia inglise mehenime Elmer omaga, mille keskaegne kuju Aylmer tulenes vanainglise sõnadest æþel ("õilis") ja mær ("kuulus"). 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Elmar 584 mehel. Elmar oli Eestis levikult 249. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Elmar üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 27,08, ning Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,96. Elmar oli keskmiselt 67 aasta vanune (mediaanvanus oli 71). Elmar Kaljot, eesti jalgpallur Elmar Kits, eesti maalikunstnik Elmar Saar, eesti jalgpallur Elmar Salumaa, eesti usuteadlane ja vaimulik Elmar Tepp, eesti jalgpallur https://www.eesti.ee/portaal/rrteenus.nimede_stat[alaline kõdulink] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuni 2020. Vaadatud 14. juunil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Tartu Linnaraamatukogu

Tartu Oskar Lutsu nimeline Linnaraamatukogu on Tartu linna avalik raamatukogu. Tartu Linnaraamatukogu keskkogu asub Tartus, aadressil Kompanii 3/5. Harukogud paiknevad Annelinnas (Kaunase puiestee 23), Karlovas (Tehase 16), Tammelinnas (Suur kaar 56) ning Ilmatsalus (Kooli tee 5). Lisaks oli kuni 2023. aasta detsembrini avatud Lubja laenutuspunkt aadressil Staadioni 73 ning raamatukoguteenuseid on pakutud ka Tähtvere päevakeskuse külastajaile aadressil Veski 35. Raamatukogu veebilehe vahendusel on võimalik kasutada e-kataloogi ESTER. Tartu Linnaraamatukogu keskkogus ja harukogudes käis 2019. aastal päevas keskmiselt 1800 külastajat. Aasta lõpul oli raamatukogus arvel 37 759 lugejat, 2011. aastal kasutas neist raamatukogu teenuseid 31 540. Aastaga kogunes umbes 547 000 külastust ja 1,06 miljonit laenutust. Aasta vältel korraldati 938 üritust ja koolitust, raamatukogus toimus 98 näitust. Keskkogu ja harukogusid külastas 2023. aastal iga päev umbes 1500 inimest, iga tartlase kohta tehti raamatukogust 10 laenutust ning iga registreerunud lugeja kohta 26 laenutust. 2023. aasta jooksul kasutas raamatukogu teenuseid ligi 31 000 lugejat, kusjuures lugejaks registreerunuid oli ligi 6000 võrra rohkemgi. Lugejate arv kasvas aastaga 2,5%, kasvas ka külastuste arv. Lugejatest veerandi moodustasid lapsed. Raamatukogu asutas 1913. aastal Tartu Rahvaraamatukogu Selts. 1940. aasta lõpust tegutseb (vaheaegadega) suviti rannaraamatukogu, algul Emajõe ja hiljem Anne kanali ääres. 1952. aastal nimetati Tartu Linna Keskraamatukogu seoses Nikolai Gogoli 100. surma-aastapäevaga Eesti NSV Ministrite Nõukogu otsusega ümber N. V. Gogoli nimeliseks Tartu Linna Keskraamatukoguks. 1972. aastal alustas Tartus tööd Eesti esimene raamatukogubuss. 1987. aastast kannab raamatukogu Oskar Lutsu nime. Esimene internetituba avati Annelinna harukogus 1999. aasta detsembris, keskkogus 2000. aasta augustis. Elektronkataloogile ja elektroonilisele laenutusele mindi üle 1997–2002, 2004. aastal hakati teavikuid laenutama lisaks lugejapiletile ka ID-kaardi alusel. Raamatukogu direktoriks on olnud 1951–1975 Eljo Kaldalu, 1975–1983 Elle Tarik, 1983–2001 Tiit Jänese, 2001–2020 Asko Tamme, 13. juulist 31. detsembrini 2020 Piret Talur, 8. jaanuarist 15. augustini 2021 Krõõt Kaljusto-Munck, alates 16. augustist 2021 Kristina Pai. "Tartu Linnaraamatukogu 2019. aasta töö arvudes" Tartu Linnaraamatukogu, 03.02.2020 "Tartu Linnaraamatukogu 2023. aasta arvudes". Tartu Linnaraamatukogu, 03.02.2024 Elle Tarik, Linda Jahilo, Külli Peegel. "Majad, raamatud, inimesed: 90 aastat Tartu linnaraamatukogu". 2005 Tartu Linnaraamatukogu koduleht
Georg Trašanov

Georg Trašanov (sündinud 18. novembril 1954 Viljandis) on Eesti ametnik, Valga maavanem aastatel 2003–2010. Trašanov omandas kõrghariduse Eesti Põllumajanduse Akadeemias, saades ökonomist-vanemraamatupidaja kutse. Valga maavalitsuses alustas ta tööd 1990. aastal, töötades seal abimaavanema ja maavanema asetäitjana.[viide?] 21. märtsil 2003 nimetati Trašanov Valga maavanema kohusetäitjaks. Valga maavanemaks kinnitati ta esimest korda juunis 2004 ja teist korda juulis 2009. Ühtegi erakonda Trašanov oma ametiajal ei kuulunud.[viide?] 2010. aastal mõistis kohus ta neljaks aastaks vangi süüdistatuna altkäemaksu võtmises bussifirma GoBus tegevdirektorilt Kalle Murult. Reaalselt oli vangistuses kuus kuud 26. augustist 2011 kuni 23. veebruarini 2012, ülejäänud karistus võimaldati kanda tingimisi. Georg Trašanov peab vangi minema" ERR, 14. veebruar 2011 "Perjury, bribery still big in the Baltics" The Baltic Times, 29.10.2007 Valga endine maavanem vabaneb vanglast. Lõuna-Eesti Postimees, 22. veebr 2012
Kompleks (psühholoogia)

Kompleks on Sigmund Freudi psühhoanalüüsi teooria kohaselt alateadvuses paiknev tugev allasurutud tungide kogum. Oidipuse kompleks Alaväärsuskompleks
Ago Silde

Ago Silde (sündinud 25. novembril 1963 Keilas) on Eesti poliitik, Ida-Viru maavanem 2004–2007. Silde on lõpetanud 1983. aastal kiitusega Kehtna sovhoostehnikumi ja õppinud Eesti Põllumajanduse Akadeemias maaparanduse erialal. Magistriõpingud lõpetas ta Oulu Ülikoolis Soomes, ta on õppinud ka Tallinna Ülikoolis. 2000. aastast oli Silde Narva kutsehariduskeskuse direktor. 1994–2000 töötas ta Kehtna majandus- ja tehnoloogiakooli direktorina, 1994. aastal Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga projektikonsultandina ning 1993–1994 projektijuhina ettevõttes Turveruukki. 1991–1995 oli ta EVEA tegevdirektor Raplamaal. Aastatel 2004–2007 töötas Silde Ida-Viru maavanemana. 31. mail 2007 lahkus omal soovil maavanema ametist ja asus tööle AS-i Silmet Grupp tütarettevõtte AS-i Sillamäe SEJ juhina. Aastatel 2007–2008 kuulus ta Rahvaliitu. 2005 Valgetähe V klassi teenetemärk 2007 Ida-Virumaa teenetemärk 2008 Soome Valge Roosi Rüütelkonna I järgu kuldrist Ago Silde bio, Agosilde.com (vaadatud 4. juunil 2008) "Minister of Regional Affairs introduces the Candidate for Ida-Viru County Governor"[alaline kõdulink] siseministeerium (vaadatud 4. juunil 2008) "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 329 "Äriregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2013. Vaadatud 22. septembril 2013.