laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Padova botaanikaaed

Padova botaanikaaed (Orto Botanico di Padova) on Itaalias Padovas asuv maailma vanim siiani samas kohas asuv botaanikaaed. Aed rajati 1545. aastal benediktiini munkade maale ravimtaimede kasvatamiseks. Aias kasvatati mitmeid haruldasi ja kalleid taimi, mis tingis nende sagedasi vargusi. 1552. aastal ehitati aia ümber ringikujuline müür. Kollektsiooni täiendati pidevalt eksootiliste taimedega Veneetsia asumaadelt. Kuulub 1997. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. Pisa botaanikaaed Padova botaanikaaia koduleht itaalia ja inglise keeles
Belluno

Belluno on linn Itaalias Veneto maakonnas, Belluno provintsi halduskeskus. Linna keskusest mõne kilomeetri kaugusel asub Belluno lennujaam. Bellunost lõunas asuvad Nevegali Alpid, põhjas Dolomiidid. Belluno toomkirik San Pietro kirik Santo Stefano kirik San Rocco kirik Palazzo dei Rettori (1491), kunagiste Veneetsia valitsejate residents Palazzo Rosso (1515) Torre Civica (12. sajand), kunagise kindluse ainuke säilinud osa Porta Rugo, linnavärav 12. sajandist Porta Dojona, linnavärav 12. sajandist Belluno kauneim väljak on Piazza del Mercato oma renessansspaleede ja 1410. aastast pärineva purskkaevuga. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Belluno valla koduleht itaalia keeles Bellunolanotte.com
Viljandi Muuseum

Viljandi Muuseum on Viljandi maakonna muuseum. Kohamuuseumina tegeletakse eelkõige Viljandi linna ja maakonna ajaloo, kultuuri, eluolu ja looduse uurimise, kogumise, säilitamise ning eksponeerimisega. Maakonnamuuseumide hulgas on Viljandi Muuseum üle 100 000 säilikuga kogu üks suuremaid. Muuseumis on lugemissaal, regulaarselt vahetuvad näitused ja toimuvad üritused õppetundidest näitemängudeni. Muuseumi näitusemaja (Viljandi muuseumihoone) asub 18. sajandi apteegihoones Johan Laidoneri platsi serval. Muuseumi püsiekspositsioon paikneb kahel korrusel ning annab ülevaate Viljandimaa loodusest ja ajaloost muinasajast 20. sajandi keskpaigani. Viljandi Muuseum sai alguse aastatel 1878–1879 Viljandi lossivaremetes toimunud arheoloogilistest kaevamistest. 1881. aastal asutati kaevamisi korraldanud komitee (Ausgrabungscomité) baasil Viljandi Kirjanduslik Selts, millest sai muuseumi hoidja. Praegusse hoonesse koliti 1942. aastal. Muuseum kandis Nõukogude ajal nime Viljandi Rajoonidevaheline Koduloomuuseum. Viljandi muuseumi koduleht
728

728. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Kümnendid: 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad - 720. aastad - 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad Aastad: 723 724 725 726 727 - 728 - 729 730 731 732 733 Langobardid vallutasid Bologna. Bütsantsi keiser Leo III andis käsu katta ikoonid kirikutes värviga David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.
Gibsoni kõrb

Gibsoni kõrb (inglise Gibson Desert) on kõrb Austraalias. Piirneb lõunas Suure Victoria kõrbega ja põhjas Suure Liivakõrbega. Kõrbe pindala on 155 900 km². Aastane sademete hulk on 200–250 mm. Kõrbe lääneosas asub Disappointmenti järv. Kõrb sai nime 1876. aastal kõrbe läbinud Ernest Gilesi uurimisrühma liikme Alfred Gibsoni järgi, kes vett otsides kadunuks jäi. Kiwirrkurra
Giglio saar

Giglio on saar Türreeni meres Toscana saarestikus. Pindala 21 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 498 meetrit. Saarel on umbes 1500 elanikku. Kuulub Itaaliale. 13. jaanuaril 2012 kella 20 paiku sõitis saare lähedal karile ristluslaev Costa Concordia.
Alleyne Francique

Alleyne Francique (sündinud 7. juunil 1976) on Grenada kergejõustiklane (põhidistantsid 200 m ja 400 m jooks). Budapest 2004 sisemaailmameister 400 m jooksus (45,88) Moskva 2006 sisemaailmameister 400 m jooksus (45,54) Alleyne Francique on 188 cm pikk ja kaalub 76 kg. Alleyne Francique IAAF-i kodulehel
Vormel 1 meeskondade loend

BMW Sauber Ferrari Honda F1 McLaren Midland Red Bull Racing Renault F1 Super Aguri Toro Rosso Toyota F1 Williams McLaren Ferrari BMW Sauber Renault F1 Toyota F1 Toro Rosso Red Bull Racing Williams Force India Brawn GP seisuga 27.04.2006
814

814. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad - 810. aastad - 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad Aastad: 809 810 811 812 813 - 814 - 815 816 817 818 819 Ludwig Vaga saab Frangi riigi keisriks Hiina keiser Wuzong 28. jaanuar – suri Karl Suur
840

840. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad - 840. aastad - 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad Aastad: 835 836 837 838 839 - 840 - 841 842 843 844 845 viikingid asutavad Dublini ... 20. juuni – Ludwig Vaga, frangi keiser
843

843. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad - 840. aastad - 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad Aastad: 838 839 840 841 842 - 843 - 844 845 846 847 848 Sõlmiti Verduni leping, millega Frangi riik jagati kolmeks. ... ...
845

Sajandid: 8. sajand – 9. sajand – 10. sajand Aastakümned: 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad – 840. aastad – 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad Aastad: 840 841 842 843 844 – 845 – 846 847 848 849 850 845. aasta oli 9. sajandi 45. aasta. 6. märts – Abbassiidide kalifaat hukkas 42 Bütsantsi ametnikku, kes olid vangistatud 838. aastal Amoriumi vallutamise ajal, kuna keeldus islami usku pöördumast. 28. või 29. märts – viikingid vallutasid ja rüüstasid arvatavasti Ragnar Lothbroki juhtimisel Pariisi. Hiinas keelati budism ... ...
José Luis Rodríguez Zapatero

José Luis Rodríguez Zapatero (sündinud 4. augustil 1960 Valladolidis Hispaanias) on Hispaania poliitik. 17. aprillist 2004 kuni 21. detsembrini 2011 oli ta Hispaania peaminister. Ta on olnud Hispaania Sotsialistliku Tööpartei peasekretär alates 1988. aastast. Peaministrina otsustas ta Hispaania väed Iraagist ära tuua ja legaliseerida samasooliste abielu. 2011. aastal teatas majanduskriisi tõttu ebapopulaarseks muutunud peaminister Zapatero, et ei kavatse 2012. aasta parlamendivalimistel osaleda, ja palus parteil valimisteks uue liidri valida. 2007 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
Semiramise rippaiad

Semiramise rippaiad ehk Babüloni rippaiad koos Babüloni linnamüüriga on üks vanaaja Seitsmest maailmaimest. Nii aiad kui müür arvatakse olevat ehitatud kuningas Nebukadnetsar II käsul umbes 600 eKr. Legendi kohaselt olevat kuningas Nebukadnetsar lasknud aiad ehitada oma koduigatsust tundvale naisele Amitale. Amita oli Meedia kuninga Kyaxarese tütar, kes oli Babüloonia kuninga Nabopolassari pojale Nebukadnetsarile naiseks antud, kindlustamaks Meedia ja Babüloonia liitu. Amita kodumaa oli roheline ja mägine, Babülon aga päikesekuum tasandik. Nii otsustas pärast isa surma Babüloonia kuningaks saanud Nebukadnetsar ehitada oma kuningannale kunstliku mäe koos roheliste aedadega. Veel varasem legend omistab neid aedu Assüüria kuninga Šamšiadad V Babülooniast pärit naisele Šammuramatile, kelle kreekapärastatud nimi on Semiramis ja kes valitses oma alaealise poja Adadnirari III regendina 809–782 eKr. Rippaedu on kirjeldanud vanakreeka ajaloolased, sealhulgas Herodotos, Klesias, Strabon ja Diodoros Siculus, kuid muud materjali nende kohta on vähe. Kirjeldustes arvatakse aedade pindala ligi 1200 ruutmeetrile. Aiad asusid kuningapalee kirdeosas Ištari väravate lähedal laial neljaastmelisel terrassil. Igat korrust kandsid tugevad põletatud tellistest võlvkaared, mis toetusid kõrgetele kivisammastele. Terrasside platvormid olid ehitatud võimsatest pealt kõrkjakihi ja asfaldiga kaetud kiviplaatidest. Nendel lasus kipsiga ühendatud telliskividest vahekiht ja tinast plaadid, mis takistasid vee valgumist alumistele astmetele. Kõige peal oli paks mullakiht, mis võimaldas seal kasvatada ka suuri puid. Terrasse ühendasid roosad ja valged lihvitud kivist trepid. Nende kõrvale oli paigutatud keerdpumbad, mille abil orjad pumpasid aedade kastmiseks vahetpidamata Eufratist vett. Aiad ei olnud tõenäoliselt sõna otseses mõttes rippuvad; see nimetus tuleneb ilmselt kreekakeelsest sõnast kremastos, mis tähendab "üle ulatuma" ja kirjeldab aedade paigutust üksteisest üleulatuvatele terrassidele.
Uppsala

Uppsala (varasem kirjapilt Upsala, soome keeles ka vahel Upsala) on tiheasustusega paikkond Rootsis Uppsala läänis, see asub Stockholmist põhjaloodes 70 km kaugusel. Uppsala on Uppsala valla ja Uppsala lääni keskus. Linn kandis kuni 13. sajandini nime Östra Aros. Nimevahetuse tingis katedraali põlemise järel Uppsala piiskopkonna keskuse üleviimine Vana-Uppsalast, mis asub praegusest Uppsalast mõni kilomeeter põhja pool, Östra Arosesse. Nimevahetuse kiitis heaks paavst isiklikult. Vana-Uppsalas 1164. aastal moodustatud Uppsala peapiiskopkond oli 11.–12. sajandil Rooma paavsti suunatud ja Rootsi valitsejate ellu viidud Soome vallutamise ja ristiusustamise keskus. Uppsalas asub Põhjamaade vanim, 1477. aastal asutatud Uppsala Ülikool. Vaade linnale talvel Uppsala vanalinn suveõhtul Uppsala jõekallas kesklinnas (2018) Uppsala kogudus Statistical localities 2020 Statistical localities 2020 Uno Schultz: Rootsi Tartus ehk Uppsalas asub ka kuulsa Lillekuninga elukoht, Eesti Päevaleht, 12. september 2006
Althaia

Althaia oli vanakreeka mütoloogias Aitoolias Pleuroni linnas valitsenud Thestiuse ja Eurythemise tütar. Tal olid vennad Eurypylos, Plexippos ja Evippos ning õed Hypermestra ja Leda. Ta abiellus Aitoolia kuninga, Kalydonis valitsenud Oineusega. Selles osas, kui palju neil lapsi oli, lahknevad arvamused suuresti. Nähtavasti oli neil neli poega (Meleagros, Klymenos, Toxeus ja Thyreus) ja neli tütart (Deianeira, Gorge, Perimede ja Melanippe). Tema lapsi tabasid suured õnnetused ja neid nimetatakse meleagriidideks. 7 päeva pärast Meleagrose sündi ilmusid öösel lapse juurde saatusejumalannad moirad. Althaia adus seda ja ärkas üles, ent ei näidanud seda välja. Üks moira viskas koldesse puuhalu ja ütles, et laps hällis elab sama kaua kui see halg põleb. Seepeale nad lahkusid. Althaia kargas kohe voodist, kustutas koldes tule, haaras sealt halu ja pani kirstu luku taha. Artemis saatis Kalydoni maad rüüstama hiigelmetssea, et karistada Oineust, kes oli unustanud talle lõikuse ajal uudsevilja ohverdada. Siga tappis ka üksikud jahimehed ära. Sellepärast kutsus Oineus kokku Kreeka vapraimad kütid. Kult leiti üles ja piirati sisse, kuid too ründas meestesumma ning tappis Heraklese poolvenna Iphiklese ja Althaia poja Toxeuse, enne kui kaaslased appi jõudsid. Eurytion sai surma Peleuse halvasti sihitud odast. Esimesena tabas looma Atalanta nool. Seejärel ründas haavatud kulti Meleagros ja läbistas tolle südame. Vastavalt tavale sai Atalanta kuldi naha ja Meleagros ülejäänud looma. Selle otsusega ei olnud rahul Althaia vennad Eurypylos ja Plexippos. Nad ütlesid, et Meleagrosel pole õigust trofeed kellelegi kinkida ja et Atalantale ei tohi seda anda. Nad tahtsid nahka endale. Seepeale tappis Meleagros onud. Kui Althaia oma vendade surmast kuulis, otsustas ta, et tema poeg on hulluks läinud. Ta võttis puuhalu, milles peitus Meleagrose elu, ja põletas selle ära. Meleagros suri. Friedrich Engelsi järgi tekkis Meleagrose-müüt emajärgse sugukonna ajal, kui venda loeti lähedasemaks sugulaseks kui poega. Artemis muutis karistuseks (pole teada, kas Meleagrose või Kalydoni metssea tapmise eest) Meleagrose õed Melanippe ja Perimede kalkuniteks. Althaia oli sellest kõigest nii masendunud, et poos end üles. Tema järgi on nimetatud asteroid 119 Althaia ja taim altee.
Wilfred Bungei

Wilfred Kipkemboi Bungei (sündinud 24. juulil 1980 Kabirisangis) on Keenia kergejõustiklane (800 m jooksja). Edmonton 2001 hõbemedal (1.44,55) Birmingham 2003 pronksmedal (1.46,54) Moskva 2006 sisemaailmameister (1.47,15) Annecy 1998 hõbemedal (1.47,53) Wilfred Bungei on 178 cm pikk ja kaalub 64 kg.
Kaardimaja (mäng)

Kaardimaja on mängukaartide üksteise peale ladumine nii, et nad moodustavad suhteliselt ebapüsiva tasapinnast kõrgema ehitise. Kõige tavalisem kaardimaja koosneb kolmnurkadena üksteise peale laotud kaartidest. 6. novembril 1999 ehitas Bryan Berg 131-korruselise kaardimaja, mille kõrgus oli 7,7 meetrit. Kuna kaardimaja on suhteliselt ebastabiilne, siis sellest on tuletatud piltlik väljend, mis tähendab ebakindlat, kergesti ümberlükatavat asjaolu või seisukohta.
Kaardimaja

Kaardimaja on ajaveetmisviis, mille puhul laotakse mängukaardid üksteise peale nii, et moodustub "mitmekorruseline maja". "Kaardimaja" (inglise keeles "House of Cards") on USA poliitiline draamasari.
Antaioserpens

Antaioserpens on pärismürknastiklaste alamsugukonna maoperekond. Perekonda Antaioserpens klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: Antaioserpens warro (De Vis, 1884). Neid madusid võib kohata Austraalias Queenslandi osariigis. Van Wallach, Kenneth L. Williams, Jeff Boundy, "Snakes of the World: A Catalogue of Living and Extinct Species", 22. aprill 2014, lk 44, CRC Press, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 30.04.2015) (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Antaioserpens Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 30.04.2015) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Antaioserpens warro seisuga 30.04.2015.
Haldea

Haldea on Natricidae sugukonna maoperekond. Perekonda Haldea liigitatakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: Haldea striatula (Linnaeus, 1766). Neid madusid või kohata paljudes Ameerika Ühendriikide osariikides: Texases, Oklahomas, Louisianas, Arkansases, Kansases, Missouris, Alabamas, Mississippis, Georgias, Floridas, Lõuna-Carolinas, Põhja-Carolinas, Virginias ja Tennessees. Haldea, Roomajate andmebaas, veebiversioon (vaadatud 30.04.2015)(inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Haldea striatula seisuga 30.04.2015.
Kazan Utlarõ

Kazan Utlarõ (tatari keeles Казан утлары, Kaasani Tuled) on Venemaal Tatarstanis Kaasanis ilmuv tatarikeelne kirjandusajakiri. Ajakiri hakkas ilmuma 1922. aasta mais ja kandis esialgu nime Beznen Jul (Безнең юл, Meie Tee). 1930–1933 oli ajakirja nimi Ataka (Атака, Rünnak). 1933. aastast kuni 1965. aasta alguseni ilmus ajakiri nime Sovet Ädäbijatõ (Совет әдәбияты, Nõukogude Kirjandus) all. Praegust nime kannab ajakiri alates 1965. aasta juunist. Ajakirja koduleht
Moldova (täpsustus)

Moldova on mitme koha nimi. Moldova, riik Euroopas Moldova (piirkond), Rumeenia, Moldova ja Ukraina vahel jagatud ajalooline piirkond Moldova jõgi, jõgi Rumeenias Moldova (Lüganuse), küla Ida-Virumaal
Orthriophis taeniurus

Orthriophis taeniurus on Colubridae sugukonna maoliik. Maoliigil Orthriophis taeniurus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid: Orthriophis taeniurus callicyanous Schultz, 2010 Orthriophis taeniurus friesei (Werner, 1928) Orthriophis taeniurus grabowskyi (Fischer, 1885) Orthriophis taeniurus helfenbergeri Schulz, 2010 Orthriophis taeniurus mocquardi Schultz, 1996 Orthriophis taeniurus ridleyi (Butler, 1899) Orthriophis taeniurus schmackeri (Boettger, 1895) Orthriophis taeniurus taeniurus (Cope, 1861) Orthriophis taeniurus yunnanensis (Anderson, 1879). Neid võib roomamas kohata Myanmaris, Kambodžas, Hiinas, Koreas, Indias, Indoneesias, Jaapanis, Laoses, Malaisias, Venemaal, Taiwanil, Tais ja Vietnamis. Orthriophis taeniurus friesei Pariis/Prantsusmaa Orthriophis taeniurus friesei Pariis/Prantsusmaa Orthriophis taeniurus friesei Orthriophis taeniurus Orthriophis taeniurus Orthriophis taeniurus friesei Van Wallach, Kenneth L. Williams, Jeff Boundy, "Snakes of the World: A Catalogue of Living and Extinct Species", 22. aprill 2014, lk 512, CRC Press, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 30.04.2015) (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, 'Orthriophis taeniurus Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 30.04.2015) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Orthriophis taeniurus seisuga 30.04.2015.
Maria Mutola

Maria de Lurdes Mutola (sündinud 27. oktoobril 1972 Maputos) on Mosambiigi endine kergejõustiklane (jooksja, põhidistants 800 m). Atlanta 1996 pronksmedal (1.58,71) Sydney 2000 olümpiavõitja (1.56,15) Stuttgart 1993 maailmameister (1.55,43) Ateena 1997 pronksmedal (1.57,59) Sevilla 1999 hõbemedal (1.56,72) Edmonton 2001 maailmameister (1.57,17) Pariis 2003 maailmameister (1.59,89) Toronto 1993 sisemaailmameister (1.57,55) Barcelona 1995 sisemaailmameister (1.57,62) Pariis 1997 sisemaailmameister (1.58,96) Maebashi 1999 hõbemedal (1.57,17) Lissabon 2001 sisemaailmameister (1.59,74) Birmingham 2003 sisemaailmameister (1.58,94) Budapest 2004 sisemaailmameister 1.58,50) Moskva 2006 sisemaailmameister (1.58,90) Koduleht
Ivan Goremõkin

Ivan Logginovitš Goremõkin (vene keeles Иван Логгинович Горемыкин; 27. oktoober / 8. november 1839 Novgorod – 11. detsember / 24. detsember 1917 Sotši) oli Venemaa poliitik ja riigitegelane: riigisekretär (1910. aastast), Venemaa Keisririigi Ministrite Nõukogu esimees (1914–1916), Venemaa siseminister (1895–1899). Ta lõpetas aastal 1860 Imperaatorliku õigusõppeasutuse (Peterburi õigusteaduskool). Aastal 1860 alustas ta tööd senatis, hiljem määrati ta talupoegade asjade komissariks Kongressi-Poolasse, kus tast sai aastal 1866 Płocki kubermangu asekuberneriks ja aastal 1869 Kielce kubermangu asekuberneriks. Aastatel 1873–1882 oli ta tegev Kongressi-Poola talupoegade-asjade komisjoni liikmeks Siseministeeriumi juures.
Zenos Frudakis

Zenos Frudakis (sündinud 1951 San Franciscos) on kreeka päritolu Ameerika Ühendriikide skulptor. Zenose isa Vasilis Frudakis sündis Kreekas ja emigreerus lapsena Ameerika Ühendriikidesse. Temast sai muusik ja luuletaja. Tema ja Kassiani Alexise abielust sündis viis last. Zenos kasvas üles Lääne-Virginias Wheelingis ja Indianas Garys. Ta töötas terasetööstusettevõttes. Zenos hakkas skulptuuriga tegelema juba nooruses. 1972. aastal suundus ta Philadelphiasse, et õppida Pennsylvania kunstiakadeemias. Ta õppis teiste seas oma skulptorist venna Evangelos Frudakise ja maalikunstnik James Hanesi käe all. Hiljem kaitses ta Pennsylvania Ülikoolis magistriväitekirja kaunite kunstide alal. Zenos Frudakis viljeleb eelkõige monumentaalskulptuuri. Tema teoseid leifub näiteks Lõuna-Carolina skulptuuripargis Brookgreen Gardens, New Yorgi klubis Lotos Club, Jaapanis Utsukushi ga-hara vabaõhumuuseumis, New Yorgi riiklikus disainiakadeemias ja USA Lõuna-Aafrika Vabariigi saatkonnas Pretorias. Zenos Frudakis on kõige rohkem mõjutusi saanud kreeka skulptuurist; talle on eeskujuks olnud ka Michelangelo, Gian Lorenzo Bernini, Jean-Baptiste Carpeaux ja Auguste Rodin. Frudakise tuntumate teoste seas on Ameerika Ühendriikide õhujõudude memoriaali auvahtkond, skulptuur "Vabadus" Philadelphias GlaxoSmithKline'i peakorteris, Philadelphia linnapea Frank Rizzo kuju, Mark Twaini kuju New Yorgi Lotos Clubis. Ta on palju kujutanud sportlasi. Arnold Palmer "Gateway to Growth" (pooleli) Kindral Yarborough, Airborne & Special Ops Museum, Fayetteville Mark Twain Lotos Clubis New Yorgis Mike Schmidt, Citizens Bank Park, Philadelphia Sarah Blackman, "Sculpting a Life" (feature article on Frudakis), The Pennsylvania Gazette, Class of '82, November/December 2002, p. 3. Robin R. Salmon, Brookgreen Gardens Sculpture (Brookgreen Gardens, 1993), v. 2, pp. 188-91. The Lotos Experience, The Tradition Continues (Lotos Club, 1995), pp. 34-35. Third Rodin Grand Prize Exhibit, The Utsukushi-ga-hara Open Air Museum, Hakone Open Air Museum, Embassies of Greece, Spain, United Kingdom and British Consul, United States, West Germany, 1990, pp. 27-28. Gene Freedman, "The Unveiling of a Memorial," USIA World, April 1989, pp. 10-11. Koduleht
Võit Narva all

"Võit Narva all" (kirjanduses ka "Rootslaste võit Narva all", "Rootsi võit Narva all") on rootsi kunstniku Gustaf Cederströmi 1910. aastal valminud maal, mis kujutab Rootsi võitu 1700. aastal Narva lahingus. Maali mõõtmed on 295 × 395 cm. Maali eksponeeritakse Stockholmi Riigimuuseumis.
Tšaadi järv

Tšaadi järv on järv Aafrikas Sahelis. Asub Tšaadi, Kameruni, Nigeri ja Nigeeria piiril. Järve keskmine sügavus on 1,5 m. Veetase on viimaste aastakümnete jooksul alanenud ja on oht, et järv kuivab lähitulevikus täielikult. Aastal 1960 oli järve pindala üle 26 000 km², 2000. aastaks oli see aga juba alla 1500 km². Järve pindala ja sügavus sõltuvad sissevoolust ja sademetega lisanduva vee hulgast. Järv paikneb väga tasases nõos, kus isegi veetaseme vähene tõus tähendab järve pindala märgatavat suurenemist. Ka asub järv piirkonnas, mida võivad tabada pikemaajalised põuaperioodid. Suurim Tšaadi järve suubuv jõgi on Chari. Järve suubub ka Ngadda jõgi.
Lana Jurčević

Lana Jurčević (sündinud 7. november 1984 Zagrebis) on Horvaatia laulja. Lana – 2003 1 razlog – 2006 Volim biti zaljubljena – 2008 Pobjede i porazi – 2012
Šiauliai mõis

Šiauliai mõis (leedu keeles Šiaulių dvaras) ehk Didžiadvaris või Didždvaris on endine mõis Leedus Šiauliais. Peahoone aadress on Aušros al. 50. Šiauliai mõisat on esmamainitud XV sajandil. Algul oli tegu riigimõisaga, mis oli mitmest riigimõisast (nende seas Gruzdžiai, Pakruojise ja Žagarė mõis) koosneva kompleksi halduskeskus. Kompleks ehitati uhkemalt välja 1765. aastal, mil mõisa haldur oli Antoni Tyzenhauz. Pole täpselt teada, kus kompleks toona paiknes. Varasemast ehitusperioodist pärineb tall, mis on praegu ümber ehitatud Šiauliai ringkonnakohtu hooneks. Lisaks tallile ja peahoonele on säilinud veel pesuköök. 1795. aastal sai mõisa omanikuks Platon Zubov. Zubovite suguvõsa kätte mõis ka jäi. Suguvõsa aitas kaasa Šiauliai arengule, nii valmis 1898. aastal Zubovite annetatud tellistest tütarlaste gümnaasiumi hoone (praegune Šiauliai gümnaasium). Praeguse peahoone rajas Dmitri Zubov, kuna vana hoone ei kõlvanud enam talvisel ajal elamiseks ja Zubovid kasutasid seda vaid suvel. Hoone on klassitsistlikus stiilis. 1923. aastal loobusid Zubovid mõisast ja annetasid sealse kompleksi linnale, peahoonesse rajati muuseum. 1926. aastal lammutati seoses selle juurde viiva allee rajamisega lagunenud mõisa majandushoone ja 1934. aastal mõisa väravad. Tänapäeval asub hoones Šiauliai ülikooli kunstiteaduskond. Peahoone ümber paikneb ristkülikukujuline Inglise park. Park oli kogu aeg linnarahvale avatud ja 1921. aastal andsid Zubovid selle linna hallata. Ajal, mil ladina tähestikus avaldatud leedukeelne kirjandus keelustatud oli, oli Didžiadvaris üks Knygnešystė keskusi, sealsed laod olid raamatute hoiupaigaks ja jaotuspunktiks. Hiljem kasutati sealseid ruume ajalehe Iskra ja sotsiaaldemokraatliku kirjanduse levitamiseks. 1874. aastal organiseeriti Šiauliai gümnaasiumi juurde leedukeelne raamatukogu. Kui politsei hakkas asja vastu huvi tundma, toimetas mõisaproua Aleksandra raamatud mõisa varjule. Gümnaasiumiõpilaste ligipääsu raamatukogule hakkas korraldama mõisa hilisem omanik Vladimir Zubov. 1900. aastal, mil keeld kadus, tehti see raamatukogu avalikuks. Vladimir Zubov annetas raamatukogule ka oma isikliku raamatukogu ja Šiauliai mõisa arhiivi. Mõisa hoonetes elasid gümnaasiumis õppimise ajal sellised tuntud isikud nagu luuletaja Laurynas Ivinskis, keeleteadlane Jonas Jablonskis ja Michał Mikołaj Ogiński. Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (leedu keeles) Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (leedu keeles) Peahoone kultuurimälestiste registris
Aljava ohvrikivi

Aljava ohvrikivi on Saare maakonnas Muhu vallas Aljava külas asuv ohvrikivi. Kivi on arvele võetud arheoloogiamälestisena. Aljava ohvrikivi pühapaikade andmekogus (vaadatud 29.04.2015) Aljava ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 29.04.2015) Aljava ohvrikivi pühapaikade andmekogus Aljava ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Raegma Tondikivi

Raegma Tondikivi on Saare maakonnas Muhu vallas Raegma külas asuv ohvrikivi. Kivi on arvele võetud arheoloogiamälestisena. Kivi tuntakse ka Maaljakivi, Moaljakivi, Nõiakivi ja Arstikivi nime all. Raegma Tondikivi pühapaikade andmekogus (vaadatud 29.04.2015) Raegma Tondikivi kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 29.04.2015) Kohanimeregister. (Vaadatud 15.2.2023.) Raegma Tondikivi pühapaikade andmekogus Raegma Tondikivi kultuurimälestiste riiklikus registris