laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ahtalehine ängelhein

Ahtalehine ängelhein (Thalictrum lucidum) on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Ahtalehine ängelhein andmebaasis eElurikkus
Namêche

Namêche on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Namêche omaette vald.  Namêche – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lood-angervars

Lood-angervars (Vincetoxicum hirundinaria) on angervarreliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Lood-angervars andmebaasis eElurikkus
Sclayn

Sclayn (prantsuse [sklaɛ̃]) on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Sclayn omaette vald. Saint-Maurice'i kirik  Sclayn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Seilles

Seilles on prantsuskeelne Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Seilles omaette vald ja kuulus Seilles Liège'i provintsi haldusalasse. Saint-Étienne'i kirik  Seilles – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Centre apicole du château de Seilles (prantsuse ja hollandi keeles) Quelques photos de l'église Saint-Étienne (prantsuse keeles)
Éghezée

Éghezée (prantsuse [egəze]) on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis. Éghezée halduspiirides paiknevad järgmised asulad: Éghezée, Aische-en-Refail, Bolinne, Boneffe, Branchon, Dhuy, Hanret, Leuze, Liernu, Longchamps, Mehaigne, Noville-sur-Mehaigne, Saint-Germain, Taviers, Upigny ja Waret-la-Chaussée. Éghezée Bolinne Saint-Germain Liernu Aische-en-Refail Liernu Aische-en-Refail Taviers Magistraadihoone Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Éghezée – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)
Mārtiņš Roze

Mārtiņš Roze (28. september 1964 Riia – 8. september 2012 Liepāja) oli Läti poliitik, aastatel 2002–2009 Läti põllumajandusminister. Ta lõpetas aastal 1982 Liepaja 1. Keskkooli, aastal 1987 lõpetas ta Läti Riikliku Ülikooli bioloogiateaduskonna bioloogi, bioloogia- ja keemiaõpetaja kvalifikatsiooniga. Aastal 1992 lõpetas ta aspirantuuri, uurimisteemaks "Качество выращенной в Латвии пшеницы, ячменя и овса в зависимости от состава резервных белковых веществ". Aastal 1992 lõpetas ta Läti Ülikooli sotsiaalteaduskonna, Aastatel 2001–2002 oli ta Euroopa Liiduga integreerumise osakonna ja Läti põllumajandusministeeriumi välissuhete osakonna direktor. Ta oli Läti Seimi 9. koosseisu liige (Roheliste ja Talurahva Liidu nimekirjas). Aastatel 2002–2009 oli ta Läti Vabariigi põllumajandusminister (Einars Repše, Indulis Emsise, Aigars Kalvītise 1. ja 2. valitsuses ning Ivars Godmanise valitsuses). Mārtiņš Roze suri ootamatult 8. septembril 2012.
Aserbaidžaani lipp

Aserbaidžaani lipp on Aserbaidžaani Vabariigi ametlik lipp. Riigi- ja rahvuslipp oma praegusel kujul võeti kasutusele 5. veebruaril 1991. Plagu on horisontaalsete laidudega trikoloor, sini-puna-roheline. Punase välja keskele on paigutatud kuusirp ja kaheksaharuline täht. Laiud viitavad rahvuslikule loosungile "Türklane, muhameedlane ja eurooplane". Helesinine (PMS ?C) on igavene Türgi, sealhulgas tatarlaste väepealiku Timurlengi värv. Roheline (PMS 1795C) on traditsiooniline islamitunnus. Punane (PMS 355C) tähendab aga euroopalikku arengut. Kuusirp ja täht on Türgi muhameedlik sümbol. Tähe kaheksa haru tähistavad kaheksat türgi rahvast, aserid, osmanid, tatarlased, kasahhid, kiptšakid, seldžukid, jagataisid ja türkmeenid. Aastal 1918, esimese iseseisvusperjoodi algul oli kasutusel "Mussavati partei" lipp. Aastatel 1918–1920 kasutati praegust lippu, kuid kuusirp oli suurem ning oli koos tähega nihutatud veidi varda poole. Aastatel 1920–1991 oli Aserbaidžaani territooriumil Aserbaidžaani NSV ning kasutati Aserbaidžaani NSV lippu. Aserbaidžaani vapp Aserbaidžaani lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Gembloux' klooster

Gembloux' klooster (prantsuse keeles Abbaye Saint-Pierre de Gembloux) oli benediktiinide klooster Gembloux' linna lähistel Namuri provintsis Belgias. 936. aastal asutatud klooster oli pühitsetud pühale Peetrusele ja märter Exuperiusele. Tänapäeval asub kloostri ruumides 1860. aastal asutatud Gembloux' Maaülikool (FUSAGx), mis ühendati 2009. aastal Liège'i Ülikooliga teaduskonnana ja kannab sellest ajast saadik nimetust Gembloux Agro-Bio Tech (GxABT). Prantsuse keeles: Gembloux; hollandi keeles Gembloers; ladina keeles Gemblacum; vanemates tekstides mõnikord Gemblours. Prantsuse keeles: La faculté universitaire des sciences agronomiques de Gembloux. Ursmer Berlière, Monasticon belge, vol.1, p. 15-26. Ursmer Berlière, L'abbaye de Gembloux, dans Revue Bénédictine, vol.4, 1887, p. 303-307. Bernard Gineste, «Otton Ier: Confirmation de donations faites à l’abbaye de Gembloux (20 septembre 946)», in Corpus Étampois, 2008. GxABT-i koduleht (prantsuse keeles)
Cecilia Malmström

Anna Cecilia Malmström (sündinud 15. mail 1968 Stockholmis) on Rootsi ja Euroopa Liidu poliitik. Ta oli kuni 2023. aastani Rootsi Liberaalse Rahvapartei liige. Aastatel 1999–2006 oli ta Euroopa Parlamendi liige ja aastatel 2006–2010 Rootsi Euroopa Liidu asjade minister. Aastatel 2010–2014 Euroopa Komisjoni siseasjade volinik Barrose teises komisjonis ja aastatel 2014–2019 Euroopa Komisjoni kaubandusvolinik Junckeri komisjonis.
Vampire Weekend

Vampire Weekend on USA indie rock'i ansambel, mis tuli kokku New Yorgis 2006. aastal. Bändil on leping plaadifirmaga XL Records. Esimene album "Vampire Weekend" anti välja 2008 ning sellelt on pärit singlid "Mansard Roof", "A-Punk", "Oxford Comma" ja "Cape Cod Kwassa Kwassa". 2010. aastast pärit "Contra" on bändi uusim album. Ezra Koenig – laul, kitarr, sõnad Rostam Batmanglij – klahvpillid, kitarr, taustalaul, sõnad Chris Tomson – trummid, löökriistad Chris Baio – basskitarr, taustalaul "Vampire Weekend (album)" (2008) "Contra" (2010) "Modern Vampires of the City" (2013) "Father of the Bride" (2019) "Vampire Weekend" EP (2007) "iTunes Session" digitaalne EP (2010)
Talb

Talb oli kivist, luust või sarvest tööriist, mida kasutati peamiselt puidu lõhestamiseks ja voolimiseks. Eesti Entsüklopeedia 9. köide, lk 211
Talbjas leht

Talbjas leht on talba meenutava põhikujuga taime leht; üks lehetüüpidest. Talbja lehe kõige laiem koht on lehetipu lähedal ja leht aheneb aluse suunas ühtlaselt. Mõlajas leht Südajas leht
Sõrmlaud

Sõrmlaud on kaelaga keelpillide pikk ja kitsas osa, mille poole vajutatakse pillikeeli, et määrata keele kõlava osa pikkus ja seega helikõrgus. Sõrmlaud võib olla varustatud astmetraatide ehk krihvidega, nagu näiteks kitarril. Tavaliselt on sõrmlaud valmistatud eebenipuidust. Ilma kaelata keelpillidel asuvad keeled kõlalaua kohal. Viiuli krihvideta sõrmlaud Kaunistatud sõrmlaud
Puikule

Puikule (vanasti ka Puiķele) on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas 9 km kaugusel Aloja linnast. Külas on Brīvzemnieki valla halduskeskus Puikules on Puikule mõis, kool ja raamatukogu, seal on ka Puikule bussipeatus. Asulat läbis varem laiarööpmeline Tallinn–Pärnu–Mõisaküla–Riia raudteeliin, külas asus Purezersi raudteepeatus. Läbi Puikule liiklesid reisirongid 1990. aastate keskpaigani, amortiseerunud raudtee likvideeriti 2006 aastal. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda. Küla järgi on nime saanud Puikule kihistik. Sealne puurauk on ka selle kihistiku stratotüüp. Lisaks on see Õhne kihistu ja selle Rozēni ning Rūja kihistike neostratotüüp. Aastal 2015 oli külas 328 elanikku. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. august 2020. Vaadatud 13. septembril 2020. "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2021. Vaadatud 13. septembril 2020. "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2021. Vaadatud 13. septembril 2020.
Luulekogu

Luulekogu ehk luuletuskogu on raamatuks koondatud kogumik luuletusi. Tavaliselt on luulekogus ainult ühe autori luuletused, kuid mitte alati. Ilmar Laaban: "Ankruketi lõpp on laulu algus" (1946) Jaan Kaplinski: "Tolmust ja värvidest" (1967), "Valge joon Võrumaa kohale" (1972), "Uute kivide kasvamine" (1977), "Õhtu toob tagasi kõik" (1985), "Mitu suve ja kevadet" (1995) Joel Sang, Toomas Liiv, Jüri Üdi, Johnny B. Isotamm: "Närvitrükk" (1971) Tõnu Trubetsky: "Pogo" (1988), "Anarhia" (1994) Kristiina Ehin: "Simunapäev" (2003), "Kaitseala" (2005)
Leki oja

Lek on piirioja Hollandi Groningeni provintsi ja Drenthe provintsi vahel Leeki ja Noordenveldi valla vahel. Oma kuivendusliku tähtsuse on ta pärast Leekster Hoofddiepi kaevamist suuremalt jaolt minetanud. Leeki küla (varem ka De Leek) on nime saanud sellelt ojalt. Leek (Groningeni provints) asub otse Nietapi (Drenthe provints) vastas. Külasid ühendava tänava nimi on 't Piepke, mis on ka oja teine nimi.
Rencēni

Rencēni on küla (lielciems) Lätis Valmiera piirkonnas. Asub Volmari ja Ruhja vahel. Rencēnis asub Rencēni valla halduskeskus. Seal asuvad kool, lasteaed, kultuurikeskus, raamatukogu, postkontor ja apteek. Asulasse jäävad Rencēnu skola ja Rencēni bussipeatus. Aastal 1800 hakkas Rencēnit läbima Tallinna–Pärnu–Riia postimaantee uus trass, seal oli ka hobupostijaam. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,32 meetrit on looduskaitse all. 2007. aastal oli seal 715 elanikku, 2015. aastal 552 ja 2021. aastal 493. Vietvārdu datubāze https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Rein (eesnimi)

Rein on mehenimi. Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 16. novembri 2012 seisuga 5777 Reinu-nimelist inimest. 1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Rein 5218 mehel. Rein oli Eestis populaarsuselt 14. mehenimi. Rein oli keskmiselt 62 aasta vanune (mediaanvanus oli 64). Kõige populaarsem oli eesnimi Rein vanuserühmas 70–74, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 158,16, ning Viljandi maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 72,72. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Rein 4773 mehel. Rein on Eestis populaarsuselt 15. mehenimi. Rein oli keskmiselt 65 aasta vanune (mediaanvanus oli 67). Rein Aedma, filminäitleja Rein Agur, lavastaja Rein Aidma, poliitik ja pedagoog Rein Aren, näitleja Rein Aun, kümnevõistleja Rein Einasto, geoloog Rein Eliaser, jurist ja ajakirjanik Rein Helme, sõjaajaloolane Rein Järlik, poliitik ja ajakirjanik Rein Kask, mullateadlane Rein Kask, poliitik ja mehaanikainsener Rein Kilk, ärimees Rein Kotov, filmioperaator Rein Kruus, eesti-vene kirjandus- ja kultuurisuhete uurija Rein Kuresoo, bioloog, looduskaitsja, looduskunstik ja -esseist Rein Lang, meediaärimees ja poliitik Rein Laos, näitleja ja lavastaja Rein Lauks, karikaturist ja teatrikunstnik Rein Malmsten, näitleja Rein Maran, filmioperaator ja -lavastaja Rein Marandi, ajaloolane ja politoloog Rein Mets, metallikunstnik Rein Mets, pianist Rein Mets, varieteetantsija, usutegelane ja tantsuõpetaja Rein Müllerson, õigusteadlane Rein Oja, näitleja ja lavastaja Rein Olmaru, näitleja, lavastaja ja teatrijuht Rein Otsason, majandusteadlane ja pankur Rein Pajur, poksija, poksitreener, poksikohtunik ja poksiajaloolane Rein Pakk, näitleja, lavastaja ja kirjanik Rein Põder, kirjanik Rein Raamat, filmilavastaja Rein Randver, poliitik Rein Rannap, helilooja ja pianist Rein Ratas, poliitik Rein Raud, kirjanik, japanist ja endine Tallinna Ülikooli rektor Rein Ristlaan, poliitik Rein Ruutsoo, filosoof, ajaloolane ja politoloog Rein Saluri, kirjanik ja tõlkija Rein Sander, botaanik ja luuletaja Rein Sepp, proosakirjanik, luuletaja ja tõlkija Rein Sikk, ajakirjanik Rein Zobel, arhitekt ja arhitektuuriajaloolane Rein Taagepera, politoloog ja poliitik Rein Taaramäe, jalgrattur Rein Teinberg, loomakasvatusteadlane ja geneetik Rein Tomingas, arhitekt Rein Tooma, insener ja sõjaväelane Rein Undusk, kirjandusteadlane Rein Veidemann, kirjandusteadlane, ajakirjanik, kirjanik ja õppejõud Rein Vihalemm, teadusfilosoof Tiit-Rein Viitso, keeleteadlane https://www.eesti.ee/portaal/rrteenus.nimede_stat[alaline kõdulink] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. september 2017. Vaadatud 1. mail 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Rein (perekonnanimi)

Rein on perekonnanimi. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Rein 198 inimesel (92 mehel ja 106 naisel). Perekonnanimede levikult oli Rein meeste puhul 922. ja naiste puhul 870. kohal. Perekonnanime Rein kandja oli keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus oli 39). Bernhard Rein, eesti jalgpallur ja treener Christian Rein, saksa päritolu Eestimaa kirikutegelane Erich Rein, eesti telerežissöör Kaarina Rein, eesti klassikaline filoloog ja tõlkija Toomas Rein, arhitekt https://www.stat.ee/nimed/pere/Rein
John Kerry

John Forbes Kerry (sündinud 11. detsembril 1943 Auroras Colorados) on Ameerika Ühendriikide poliitik, 1. veebruarist 2013 kuni 20. jaanuarini 2017 Ameerika Ühendriikide riigisekretär. 3. jaanuarist 1985 kuni riigisekretäriks saamiseni oli ta Ameerika Ühendriikide senaator. Ta oli senati välissuhete komisjoni esimees. Ta oli George W. Bushi vastaskandidaat 2004. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel. Ta on õhuväelase poeg. Ta õppis Massachusettsi ja New Hampshire'i osariigis internaatkoolis ning astus siis Yale'i Ülikooli, mille lõpetas 1966. aastal politoloogia erialal. Samal aastal astus ta mereväe reservi. Aastatel 1968–1969 teenis ta neli kuud Lõuna-Vietnamis vastutava ohvitserina. USA-sse tagasi pöördudes liitus ta Vietnami sõja vastase liikumisega ning esines selleteemaliste kõnedega avalikkuse ja senati ees. Pärast õigusteaduses kraadi saamist Boston College'ist töötas ta ringkonnasüüdistajana ning asutas eraettevõtte. 1985. aasta jaanuaris vannutati ta senati liikmeks. 2004. aasta presidendivalimistel rajas ta oma kampaania Iraagi sõja vastasusele. Tema esimene abikaasa, USA kirjanik Julia Thorne suri 27. aprillil 2006 61-aastaselt vähki. Nende tütred on filmiprodutsent Alexandra Kerry ja arst Vanessa Kerry. 1990. aastast on ta abielus ettevõtja Teresa Heinziga, kes on Esindajatekoja liikme ja senaatori H. John Heinz III lesk.
SNi reaktsioon

Orgaanilises sünteesis tähendab SNi reaktsioon keemilise ühendi funktsionaalrühma asendumist mingi teise funktsionaalrühmaga, kusjuures see protsess toimub sisemise nukleofiilse asendusena (internal (i) nucleophilic (N) substitution (S)). Sellele reaktsioonile on iseloomulik stereokeemilise konfiguratsiooni säilimine asendussaaduses. SNi reaktsiooni tüüpiline näide on alkoholide kloorimine tionüülkloriidiga. Esmalt ühineb tionüülkloriid alkoholiga ja edasi teises staadiumis toimub SO2 molekuli eraldumine ja kooskõlastatud asendumine kloriidiga. Nukleofiilne asendusreaktsioon
Iskra 1030

Iskra 1030 oli Nõukogude Liidus toodetud Intel 8086 protsessoriga ühilduv personaalarvuti. Iskra 1030 töötas välja Leningradi Teaduslik-Tehniline Tootmiskoondis Elektronmaš (ЛНПО Электронмаш). Seeriaviisiliselt tootsid arvutit Iskra 1030 tootmiskoondised Iskra Smolenskis ja Stšotmaš Kurskis. Modifikatsioonid: Iskra 1030.11, millest oli veel mitu modifikatsiooni: ühepoolsete 360 kB flopiseadmetega, 512 kB operatiivmäluga, CGA graafikaga, kõvakettaga СМ 5508 (10 MB), kahepoolsete 720kB flopiseadmetega, kõvakettaga МС 5405 (20 МB) ja operatiivmäluga kuni 640 kB. Iskra 1030М (20 MB kõvakettaga Seagate ST-225, Jaapanis toodetud kineskoopkuvariga) Iskra 1031 (20 MB kõvakettaga Seagate ST-225) Arvuti võimaldas kasutada sama tarkvara, mida kasutati IBM PC arvutitel.
Grand-Manil

Grand-Manil on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Gembloux' vallas. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Grand-Manil omaette vald.
Bothey

Bothey on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Gembloux' vallas. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Bothey omaette vald.
Beuzet

Beuzet on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Gembloux' vallas. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Beuzet omaette vald.
Isnes

Isnes on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Gembloux' vallas. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Isnes omaette vald. Asula ajalugu (prantsuse keeles)
Sauvenière

Sauvenière on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Gembloux' vallas. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Sauvenière omaette vald.
Türann Oidipus

"Türann Oidipus" on Arne Merilai 2009. aastal ilmunud debüütromaan. Romaani põhisisuks on kellegi Pontios Chersonesose koostatud protokollid 1938. aastal Itaalias Bologna lähedal Bertinoro lossis toimunud sümpoosionilt. Merilai esineb sissejuhatuses nende tekstide leidja ja tõlkijana. Romaani raamivad 16. sajandi Vatikani astronoom Christopher Claviuse kolm nägemust. Romaani peategelased, "tuntud freudist Siegfried, vana trotskist Leopardo ja noor feministlik filosoof Bellevue" (ilmselt Freud, Trotski ja Simone de Beauvoir), kutsutakse salajasse komisjoni uurima Kreekast leitud Oidipuse muumiat. Oidipus on teatud määral elus ja suudab aparaatide vahendusel suhelda, sest on moodustanud sümbiootilise organismi seentega. Romaani arutelud keerlevad laias laastus Oidipuse kompleksi, Benito Mussolini aegse fašismi (diktaator on samuti üks tegelasi) ja üleilmse konspiratsiooni ümber. Atmosfääri õudust tõrjutakse situatsiooni- ja keelekoomikaga. Kirjandusteadlane Toomas Liiv on "Türann Oidipust" nimetanud eruditsioonitekstiks. Sellele sekundeerib kirjanik Viivi Luik: "Merilai loo lugemine on osa võtmine mängust, mida igaüks mängib vastavalt oma senisele mängukogemusele. See on nagu jaht, millest osavõtja peab tundma jälgi, milleks antud juhul on varjatud tsitaadid. Selletaolised tekstid seni peaaegu puuduvad eestikeelses kirjanduses." Kirjanduskriitik Jaanus Adamson on eelkõige Liivist tõukudes märkinud, et kuigi võiks eeldada, et romaan on mõeldud erudeeritud lugejale, on see mõistetav ka eruditsioonist hoolimata. Toomas Liiv "Arne Merilai peened mängud eruditsiooniga". Eesti Päevaleht, 3. juuli 2009 (vaadatud 10.09.2012) Arne Merilai "Türann Oidipus". Tagakaas Jaanus Adamson "Türann ja vabastaja". Keel ja Kirjandus, 3/2010, lk 220 (vaadatud 10.09.2012) Kirjastus Verb koduleht Katkend raamatust (lk 5–35). Arne Merilai koduleht Marina Grišakova "Oidipus ei ole ragisev, kustuv plaat aegade grammofonis!". Sirp, 28. mai 2009 Rein Veidemann "Arne Merilai Trooja hobune koputab uksele". Postimees, 30. mai 2009 Toomas Liiv "Arne Merilai peened mängud eruditsiooniga". Eesti Päevaleht, 3. juuli 2009 Jaak Tomberg "Ükski inimene ei ole saar. Aga meri on lai". Vikerkaar, nr 10–11/2009 Jaanus Adamson "Türann ja vabastaja". Keel ja Kirjandus, 3/2010, lk 219–223 Leo Luks "Kurnav kirjandus". Looming, nr 8/2010 Raul Veede "Arne Merilai "Türann Oidipus"". Eesti Ekspress, 29. oktoober 2009, lk B9 "Tekstitulevärk teooriate taevas. Türann Oidipus. Arne Merilai" – kronotoop.blogspot.com
Mis värvi on armastus

"Mis värvi on armastus" on Heldur Karmo ja Arne Oidi 1971. aastal kirjutatud laul, mille laulis tuntuks Uno Loop. Seda laulu on esitanud ka Voldemar Kuslap, Els Himma ja teised. Kogumikplaadil "Eesti superhittt 1997" leidub Märt Rannamäe, Allan Roosilehe ja Eesti Raadio Orkestri esituses hoopis ümbertehtud sõnadega versioon "Mis värvi on Narvas puud?". Laulusõnad Laul Uno Loobi esituses (video)
Merbes-le-Château

Merbes-le-Château on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis. Sambre'i jõe kallastel asuvas vallas paiknevad järgmised asulad: Merbes-le-Château, Fontaine-Valmont, Labuissière ja Merbes-Sainte-Marie. St Martini kirik (1561) Sambre'i jõgi Merbes-le-Château Labuissiere Fontaine-Valmont Labuissiere Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Merbes-le-Château – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)
Rohevik

Rohevik on keskkonnafestival, mida Eestis korraldab 2011. aastast Põhjamaade Ministrite Nõukogu. 2011. aastal toimusid festivali raames 15. septembril Tartus Eesti Maaülikoolis konverents "Kaasaegsed ökolinnad", 16. septembril Tallinnas konverents "Puhas energia ja transport" ning Vabaduse väljakul 17. septembril perepäev "Meie tulevik – elektrisõidukid". 2012. aastal toimusid Tallinnas 18.-19. oktoobril Põhja- ja Baltimaade konverents "Taastuvenergia ja energiatõhususe poliitika", 25. oktoobril Eesti Maaülikoolis Tartu Teaduspargi 20. aastapäeva tähistav rahvusvaheline konverents "Targad energialahendused" ning 26. oktoobril Tartumaa energiaobjektide ja -ettevõtete külastused. Keskkonnafestival Rohevik 2012 Rohevik 2011 Urmas Oja "Tuntud eestlased tegid elektriautodega paraadi Vabaduse väljakule" Delfi, 17. september 2011 Roheviku kajastus Kanal 2 saates "Keskkonnanädal" (25.09.2011, alates 13.18)
Alatskivi mõis

Alatskivi mõis (saksa keeles Allatzkiwwi, varem Alt-Allatzkiwwi) oli rüütlimõis Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Alatskivi loss on ehitatud mõisnik Arved von Nolckeni projekti järgi aastatel 1880–1885. Lossi ehituste eeltööd algasid 1876. aastal, nurgakivi pandi 1880. aastal ja valmimist tähistati 1885. aastal. Nolckeni projekt meenutab Balmorali kuninglikku residentsi Šotimaal (1853–1855, arhitekt W. Smith).  Pikemalt artiklis Alatskivi loss Alatskivi mõisa peahoone eest-küljelt Alatskivi mõisa peahoone õhust Alatskivi mõisa sepikoda Alatskivi mõisa ait-kuivati Alatskivi mõisa juustukelder Alatskivi teenijatemaja Truuduse tamm mõisapargis, üle järve paistab mõisa pesuköögi hoone Uusgootika Maiste, Juhan. Nutt, Nele. Tartumaa mõisad. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 16-19. Praust, Valdo. Tartumaa mõisad. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 82-85. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 199 [1]. Alatskivi mõis, portaalis Eesti mõisad Alatskivi mõisa lugu Mõisablogis
Sambre

Sambre on jõgi Lõuna-Prantsusmaal ja Lõuna-Belgia Valloonias, Maasi vasakpoolne lisajõgi. Sambre voolab läbi järgmiste Prantsusmaa departemangude, Belgia provintside ja linnade:  Prantsusmaa Aisne'i departemang – Barzy-en-Thiérache;  Prantsusmaa Nordi departemang – Landrecies, Aulnoye-Aymeries, Hautmont, Maubeuge;  Belgia Hainaut' provints – Thuin, Montigny-le-Tilleul, Charleroi;  Belgia Namuri provints – Floreffe, Namur.  Sambre – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Présentation de l'Atlas des zones inondables de la Sambre (PDF-fail, prantsuse keeles) Informations générales sur les atlas des zones inondables (prantsuse keeles) Le chant patriotique Le régiment de Sambre et Meuse (prantsuse keeles) Ministère de la Région Wallonne - État des lieux du sous-bassin de la Sambre (PDF-fail, prantsuse keeles) Dictionnaire des rivières et canaux de France dans le Projet Babel : la Sambre (prantsuse keeles) Dictionnaire des rivières et canaux de France dans le Projet Babel : le canal de l'Oise à la Sambre (prantsuse keeles) Carte ancienne de la Sambre (prantsuse keeles)
Karl Zolk

Karl Johannes Zolk (Kaarel Leius; 8. august 1891 Pangodi – 13. veebruar 1969) oli eesti entomoloog ja taimekaitse eriteadlane. Ta oli Eesti esimesi taimekaitse eriteadlasi, "kelle energilise tegevusega algas intensiivne taimekaitsealane nõuandetöö põllupidajate seas ja hiljem katse- ning uurimistöö Entomoloogia Katse-jaamas Raadil". "Sulev Uusna, Taimekaitse alase uurimistöö ajaloost Eestis" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5. juuli 2007. Vaadatud 10. septembril 2012.