laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vohnja raamatukogu

Vohnja raamatukogu on raamatukogu Lääne-Virumaal Kadrina vallas Vohnja külas. Esimese Vohnja külaraamatukogu asutas 1921. aastal kohalikku vallamajja Vohnja vallakirjutaja Rosalie Aarensild (Arusild). See kogu tassiti sõja ajal laiali. 1944. a alustas raamatukogu uuesti tööd. Arvatavasti esimene juhataja Salme Mäe vabastati sellelt kohalt 1. aprillil 1945, tööle asus Aino Peenemaa (Noll). Aastast 1949 töötas raamatukoguhoidjana Heldi Kristelstein. Kuni 1957. aastani (algusaeg pole teada) oli raamatukoguhoidjaks Lia Vann (Torm), 1957–1959 Silvi Hang (Köök), 1959–1962 Helju Laisaar ( Lepiksaar). 1962. aasta jooksul on inimesed selles ametis vahetunud: Linda Vaino, Erich Loss ja Ott Mikkor. 1962–1966 töötas raamatukoguhoidjana Mare Sari (Poll), 1966–1967 Maie Haavajõe ( Kirsi), kuni 1968. aastani Mare Villmann, 1968. aastal Maie Kirsi, seejärel Valve Kullamägi (Varimets). 1970. aasta augustist detsembrini töötas seal taas Maie Kirsi, edasi kuni augustini 1971 Ille Rindberg (Ambos). Aastail 1971–2002 oli raamatukogu juhataja Selma Seppas. 1991 läks raamatukogu üle Kadrina külanõukogu alluvusse, 2002. aasta 1. jaanuari seisuga sai aamatukogust Kadrina valla raamatukogu Vohnja filiaal. 2003. a juunis sai raamatukogu internetiühenduse, aasta lõpus liituti programmiga Urram. 2005. a 1. veebruarist alustati elektroonilise laenutusega. 2017 avati laenutuspunkt Ridaküla seltsimajas. Alates 2002. a 1. juulist töötab raamatukoguhoidjana Ly Pajussaar. Raamatukogu info Kadrina Valla Raamatukogu kodulehel https://virumaateataja.postimees.ee/2429889/paevaintervjuu-raamatukogu-hoiab-kula-valge
Karepa raamatukogu

Karepa raamatukogu on külaraamatukogu, mis asub Lääne-Virumaal Haljala vallas Karepa külas. Raamatukogus asub internetipunkt. Karepa raamatukogu asutati 1908. aastal Selja lugejate ringina Selja koolimajas. http://www.vihula.ee/index.php?main=605 Vihula valla allasutus
Lehtse raamatukogu

Lehtse raamatukogu on rahvaraamatukogu (Tapa Vallaraamatukogu struktuuriüksus), mis asub Lääne-Virumaal Tapa vallas Lehtse alevikus. Raamatukogu asub Lehtse keskusehoones aadressil Rägavere tee 19.
Väike-Maarja valla raamatukogu

Väike-Maarja Valla Raamatukogu on ühendatud raamatukogu Väike-Maarja vallas. Väike-Maarja raamatukogu on valla keskraamatukogu, millel on harukogud Rakkes ja Simunas ning teeninduspunktid Kiltsis, Triigis ja Sallas. Koduleht
Võsu raamatukogu

Võsu raamatukogu on Haljala vallas Võsu alevikus asuv raamatukogu. Info Vihula valla kodulehel
Põrnikas Herbie: pedaal põrandasse

"Põrnikas Herbie: Pedaal põrandasse" (originaalpealkiri "Herbie: Fully Loaded") on Disney filmistuudio 2005. aasta koguperefilm, mis räägib legendaarsest Volkswageni Põrnikast. Lindsay Lohan – Maggie Peyton Michael Keaton – Ray Peyton Matt Dillon – Trip Murphy Breckin Meyer – Ray Peyton, Jr. Justin Long – Kevin Cheryl Hines – Sally Jimmi Simpson – Crash Jill Ritchie – Charisma Scoot McNairy – Augie Thomas Lennon – Larry Murphy Jeremy Roberts – Crazy Dave EE Bell – Beeman
Lahu raamatukogu

Lahu raamatukogu asus Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Lahu raamatukogu asutati 1939. aastal. Raamatukogu asutaja oli kohalik kooliõpetaja Jaak Ilomets. Lahu raamatukogu on asunud Lahus, Nõmmkülas ja viimati Piibes. 10. septembril 2001 taasavati raamatukogu Lahu Algkoolis kolme maakonna piiril Piibe maantee ääres. 2003. aasta seisuga oli raamatukogus 8200 raamatut ja 154 lugejat. 2008. aastal raamatukogud ühendati ning asutati ühtselt hallatav Rakke valla raamatukogu, mille moodustavad keskkoguna toimiv Rakke raamatukogu ning Salla ja Lahu teeninduspunkt koos Liigvalla lugemistoaga. Lahu teeninduspunkt suleti aprillis 2020. [1]
Vinni-Pajusti raamatukogu

Vinni-Pajusti raamatukogu (ametliku nimega Vinni-Pajusti Rahvaraamatukogu) on raamatukogu Lääne-Virumaal Vinni vallas Vinni alevikus aadressil Sõpruse 1A. Vinni-Pajusti Rahvaraamatukogu põhimäärus Riigi Teataja
Ustica

Ustica on saar, asula ja vald (comune) Itaalias Sitsiilia maakonnas città metropolitana di Palermos. Ustica omavalitsusüksus asub Türreeni mere Ustica saarel ning maismaapiir teiste omavalitsusüksustega puudub. 49 meetri kõrgusel merepinnast asuva Ustica asustustihedus on keskmiselt 154 inimest ruutkilomeetri kohta. Ustica asub umbes 67 km kaugusel Palermost loodes. Saare pindala on 8,65 km², suurim pikkus 3,5 km ja suurim laius 2,5 km. Saare kõrgemad tipud Punta Maggiore (244 m) ja Guardia dei Turchi (238 m) jagavad saare kaheks mäenõlvaks. Geoloogiliselt tekkelt sarnaneb Ustica vulkaanilise tekkega Lipari saartega. Mussolini ajal hoiti saarel poliitvange, nagu näiteks Itaalia kommunistliku partei juht Antonio Gramsci. 1986. aastal asutatud Ustica saare merekaitseala (Area marina protetta Isola di Ustica) on koos Miramare merekaitsealaga Itaalia esimesi merekaitsealasid. 1989. aastal alanud arheoloogiliste väljakaevamiste käigus päevavalgele tulnud asulat dateeritakse 14.–13. sajandiga eKr. La chiesa di Ferdinando Re Vaade Ustica sadamale Spalmatore neem DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana (Vaadatud 22. jaanuar 2014) https://demo.istat.it/?l=it Atlante dei parchi e delle aree protette italiane agraria.org  Ustica – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Vihula raamatukogu

Vihula raamatukogu oli raamatukogu Haljala vallas Vihula külas. Vihula raamatukogu oli Haljala Vallaraamatukogu haruraamatukogu. Vihula raamatukogu suleti 1. jaanuarist 2024 seoses Haljala valla raamatukogude võrgustiku korrastamisega.
Viru-Nigula raamatukogu

Viru-Nigula raamatukogu on raamatukogu, mis tegutseb Viru-Nigula vallas Viru-Nigulas aadressil Kirikaia 2. Aastast 2018. on see Viru-Nigula valla raamatukogu haruraamatukogu. Raamatukogu on asutatud 1908. aastal. Raamatukogust Viru-Nigula valla raamatukogu kodulehel
Kiltsi raamatukogu

Kiltsi raamatukogu on raamatukogu Väike-Maarja vallas Kiltsi alevikus. Raamatukogu asub Kiltsi rahvamaja teisel korrusel aadressil Turu 13. Esimesed teated Kiltsi raamatukogust pärinevad 1920. aastatest, kui 8. novembril 1919 asutati Ülemaalise Eesti Noorte Ühenduse Kiltsi osakond, kuhu kuulus ligi 90 liiget ning mis arendas väga aktiivset tegevust muusika, näite- ja kirjandusharus. Korraldati pidusid, kirjandus- ja vaidlusõhtuid. Edukalt tegutses eneseharijate ring. Kassa ülejäägist osteti ka oma raamatukokku raamatuid. Hoogne töö kestis 1924. aastani, siis soikus. Tegevus jätkus uue hooga 14. aprillist 1929, kui kutsuti ellu spordi-, kirjandus-, raamatukogu-, näite- ja muusikaharud. Korraldati Jüriöö mälestamisi, spordivõistlusi, kõnekoosolekuid, referaatõhtuid, väljasõite, keedukursusi, rahvatantsukursusi, noortepäevi, aktusi jne. Anti välja ajakirja Meie Mõtted". Tegutses keelpilliorkester ja lugemislaud. Pidevalt tegutsenud rahvaraamatukogu algusajaks Kiltsis loetakse 1948. aastat. Algselt paiknes raamatukogu külanõukogu ruumides ja selle esimene juhataja oli Therese Nõmmann. Rahvamaja teise korruse ruumides asub raamatukogu 1986. aastast. Praegune raamatukoguhoidja Riina Tali on teinud seda tööd juba ligi kolm aastakümmet. Veel hiljuti oli Kiltsi raamatukogu üsna kehvas seisus. MTÜ Meie Kiltsi eestvõttel on seda remonditud. "Kiltsi raamatukogu pidas sünnipäeva". Virumaa Teataja, nr. 191. 2. oktoober 2013. Vaadatud 12.01.2017. Raamatukogu info Väike-Maarja Valla Raamatukogu kodulehel
Viimsi Spordihall

Viimsi Spordihall on Viimsi vallas asuv ja Viimsi vallale kuuluv mitmeotstarbeline spordihall. Spordihall on ehitatud 2002. aastal. 2013. aastal tehti spordihallis kapitaalremont. Spordihallis on kasulikku pinda 34×66 m. Hallis on neli riietusruumi koos leilisaunadega ning privaatsaun kuni 15 inimesele. Halli vetruv puitpõrand on kaetud PVC-kattega. Hallis on kaks vaipkattega tenniseväljakut. Sulgpalliväljakutele on paigaldatud hea nakkavusega erikate. Hallis on ka jõusaal. Spordihallis on võimalik tegeleda järgmiste spordialadega: LesMillsi rühmatreeningud, spinning, virtuaaltreeningud, korvpall, võrkpall, sulgpall, tennis, lauatennis, saalihoki, jalgpall, rulluisutamine. Spordihallis treenivad spordiklubid Viimsi Sport, Alo Ojassalu Tennisekool, Viimsi Sulgpalliklubi, saalihokiklubid Viimsi Kepp ja OK Tehnikaspordiklubi, RullEst. Spordihallis korraldatakse võistlusi ja lastelaagreid. Spordiklubi peatreener on Mart Poola. Spordihallist ViimsiSporti kodulehel Viimsi Spordihall uuenes Maaleht, 01.10.2013 Viimsi Spordihallis käib tegevus ööpäev läbi Maaleht, 25.01.2014
Remus Lupin

Remus John Lupin (10. märts 1959 – suvi 1998 ), hüüdnimega Totu, oli tegelane J. K. Rowlingu "Harry Potteri" romaanisarjast. Remus on sarjas kõrvaltegelane ja seega on tema elust teada küllaltki vähe. Sigatüüka koolis õppis ta samas aastakäigus koos Severus Snape'i, James Potteri, Sirius Blacki, Lily Evansi ja Peter Pettigrew'ga. Kooli ajal moodustasid tema, James, Sirius ja Peter lahutamatu neliku. Remus oli ja on neljast kõige tasakaalukam ja arukam. Kui tema sõbrad James ja Sirius lõbutsesid tihtipeale Severus Snape'i häbistades ja piinates, siis tema sellega kaasa ei läinud, kuid oli siiski ka oma sõnul "liiga arg, et neid takistada". Nelja sõpra sidus Remuse tume saladus. Remus oli saanud lapsena Fenrir Greybacki (kõige metsikuma teadaoleva libahundi, kes on ka surmasööja) käest hammustada ja sai seepärast libahundiks (poolanimaagiks, kes saab oma kuju muuta, kuid mitte oma tahtmise korral, vaid täiskuu ajal). Koos õppisid sõbrad James, Sirius ja Peter ennast loomadeks muundama, et Remusele seltsiks olla, kui viimane kord kuus öösiti hundiks muutus. Remus oli kooli ajal prefekt, kooli direktor Albus Dumbledore oli ta selleks määranud, "lootes, et Remus suudab Jamesi ja Siriust taltsutada". Remuse elust pärast kooli on vähe teada. Kindlasti on ta algusest peale olnud Fööniksi ordu liige ja alati Lord Voldemorti vastu võidelnud. Raamatutes tutvustatakse Remust esimest korda kolmandas osas "Harry Potter ja Azkabani vang", kus ta tuleb kooli õpetama kaitset mustade jõudude vastu. Remus jääb algusest peale silma kui hoolitsev, heasüdamlik ja hea õpetaja. Juba tema esimesel kohtumisel Harryga päästab ta Harry dementori mõju käest. Aastaga, mil Remus koolis õpetab, saab ta õpilaste seas tohutult populaarseks. Ta hoolitseb kõigi oma õpilaste eest ja paneb isegi Neville Longbottomi, kes on sarja jooksul kergelt käpardlik kohmerdis, õppimisest rõõmu tundma ja eduelamusi saama. Siiski on Remus veel libahunt ja lõbusaid tunde varjutavad tema veidrad haigestumised kord kuus ja kahtlased võlujoogid, mida Snape talle keedab. Kui aasta lõpus välja tuli, et Remus on libahunt, lahkus ta koolist vabatahtlikult, kuigi paljud õpilased oleks eelistanud tema jäämist. Raamatu viiendas osas - "Harry Potter ja Fööniksi ordu" Remus naasis, kuid siis kandis juba väiksemat rolli olles lihtsalt Fööniksi ordu liige ja ajades ordu asju. Remus Lupin abiellus Nymphadora Tonksiga, kes sünnitas talle lapse Teddy. Remus suri natuke pärast lapse sündi koos Tonksiga lahingus surmasööjate vastu.
Dohno

Dohno (ukraina keeles Дохно) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 199.
Krimulda (ajalooline piirkond)

Krimulda (Cubbesele) on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud piirkond Turaidas, Koiva liivlaste asualal. Krimulda paiknes Koiva jõe paremal kaldal, ulatudes samanimelisest keskusest tänapäeva Sigulda linna territooriumil kuni Liivi laheni. Piirkonna keskne linnus asus arvatavasti kas hilisema Krimulda piiskopilinnuse kohal või Suvorovi mäel. Krimuldas asus ilmselt ka Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Turaida üliku Anno küla või mõis. Krimuldasse maeti 1217. aastal Kaupo, mis on ajendanud otsima seoseid Cubbesele ja Kaupo nimede vahel ja tekitanud hüpoteese, et ta võis olla Krimuldas sündinud ja et lisaks Turaida muinaslinnusele võis talle kuuluda ka sealne linnus. Pärast turaidalaste alistumist ristisõdijatele 1206. aastal moodustati Krimuldast omaette kirikukihelkond, mille piirides asus teadaolevalt vähemalt 13 küla. HLK, lk 68 Indriķa hronika, XI, kommentaar 27 Indriķa hronika, X, kommentaar 59 Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982. Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
Beckie Scott

Beckie Scott (sündinud 1. augustil 1974 Vegreville'is Alberta provintsis) on Kanada endine murdmaasuusataja. 1998 Naganos 16. koht 4×5 km teatesõidus 45. koht 15 km jälitussõidus 47. koht 5 km klassikas 51. koht 30 km vabastiilis 60. koht klassikas 2002 Salt Lake Citys olümpiavõitja 5+5 km topeltjälitussõidus 4. koht 10 km klassikas 5. koht sprindis 8. koht 4×5 km teatesõidus 2006 Torinos hõbemedal sprinditeates 4. koht sprindis 6. koht 7,5 + 7,5 km suusavahetusega sõidus 10. koht 4×5 km teatesõidus 1995 Thunder Bays 40. koht 15 km klassikas 42. koht 5 km klassikas 43. koht 5+10 km jälitussõidus 1997 Trondheimis 24. koht 5 km klassikas 25. koht 15 km vabatehnikas 27. koht 5+10 km jälitussõidus 28. koht 30 km klassikas 1999 Ramsaus 29. koht 5+10 km jälitussõidus 36. koht 5 km klassikas 53. koht 15 km vabatehnikas 2001 Lahtis 6. koht 4×5 km teatesõidus 9. koht sprindis 11. koht 10 km klassikas 26. koht 15 km klassikas 2003 Val di Fiemmes 4. koht sprindis 6. koht topeltjälitussõidus (5 km klassika + 5 km vabastiilis). 8. koht 10 km klassikas 9. koht 30 km vabastiilis 2005 Oberstdorfis 4. koht 2×7,5 km topeltjälitussõidus 7. koht 30 km klassikas 10. koht sprinditeates 12. koht sprindis 13. koht 10 km vabastiilis Üldkarikas 2. koht: 2006 Tavadistantside karikas 3. koht: 2006 Sprindikarikas 2. koht: 2006 Beckie Scott osales karjääri jooksul 129 MK-etapil ja jõudis poodiumile 15 korral, millest neljal korral kõige kõrgemale astmele. Beckie Scott FIS-i kodulehel
Tudulinna raamatukogu

Tudulinna raamatukogu on raamatukogu Ida-Virumaal Alutaguse vallas Tudulinna alevikus. Tudulinna raamatukogu tähistas 2013. aastal 90 tegevusaasta juubelit. http://www.tudulinnavv.ee/index.php?tid=zRuO70KplKkaZU8klXXhuh7s0H8HkRzaZjZLau8fYR Raamatukogu ajalugu Tudulinna lehe eriväljaandes Tudulinna Leht eriväljaanne, august 2013 Raamatukogu lahtiolekuajad Maakonna raamatukogud
Sattesele

Sattesele on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud piirkond Turaidas, Koiva liivlaste asualal. Sattesele asus Koiva jõe vasakul kaldal, keskusega Sattesele linnuses, mis oli ühtlasi ka selle ala ainukeseks linnuseks. 13. sajandi alguses kuni oma surmani 1211. aastal oli Sattesele väljapaistvaimaks ülikuks ja võib-olla kogu ala valitsejaks Dabrel. Pärast kokkupõrkeid ristisõdijatega, sh Sattesele linnuse piiramist nende poolt, andis piirkond 1206. aastal end Riia piiskopi võimu alla, misjärel preester Daniel viis seal läbi ristimise ja Satteselest moodustati eraldi kirikukihelkond. 1207. aasta Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu vahelise leppega määrati ala viimase alluvusse. Lõplikult suruti kohalike vastupanu maha 1212. aasta mässule järgnenud Sattesele linnuse piiramise ja alistamisega. HLK, lk 63 Indriķa hronika, X, kommentaar 38 HLK, lk 69 HLK, lk 75 HLK, lk 141 Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982. Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
Oru haruraamatukogu

Oru haruraamatukogu on Kohtla-Järve Keskraamatukogu haruraamatukogu Ida-Virumaal, mis asub Oru asulas aadressil Virmalise tänav 10. Raamatukogu asub Muinasjutu lasteaias.
Kuremäe raamatukogu

Kuremäe raamatukogu on raamatukogu Ida-Virumaal Alutaguse vallas Kuremäe külas. Raamatukogus on kaminaga kammersaal. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. veebruar 2014. Vaadatud 22. jaanuaril 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Raamatukogu info Illuka valla lehel
Alajõe raamatukogu

Alajõe raamatukogu asub Ida-Virumaal Alutaguse vallas Alajõe külas Kooli tn 17. Raamatukogu valla kodulehel http://www.alajoevv.ee/haridus-kultuur-sport-info/kultuur/raamatukogu/
Ulvi raamatukogu

Ulvi raamatukogu on raamatukogu Lääne-Virumaal Vinni vallas Ulvi külas. Ulvi raamatukogu asub Ulvi mõisamajas (Rägavere Valla Rahva Majas). Raamatukogu teeninduspiirkonda kuuluvad: Aasuvälja, Kantküla, Lavi, Männikvälja, Mõedaka, Nurkse, Põlula, Sae ja Ulvi küla. Lähim raamatukogu on samas vallas asuv Viru-Kabala raamatukogu. Ulvi raamatukogu[alaline kõdulink] Ulvi raamatukogu koduleht Rägavere valla koduleht Viru Kabala raamatukogu koduleht
Doni rinne

Doni rinne (vene keeles Донской фронт) oli Teises maailmasõjas Idarindel võidelnud Nõukogude Liidu väeüksus. Moodustati 28. septembril 1942 Stalingradi rindest. Rinde koosseisu kuulusid 1. kaardiväearmee, 21., 24., 63., ja 66. ning 4. tankiarmee ning alates 1. jaanuarist 1943. 57., 62. ning 64. armee. Oktoobrist kuni novembri esimese pooleni oli rinde ülesandeks siduda rünnakutega Stalingradist põhjas olevaid Saksa vägesid ning vähendada survet Stalingradi rindele. Novembri keskpaigast alates osales rinne operatsioonis Uranus, mille käigus piirati koostöös Stalingradi ja edelarindega Stalingradis võitlevad sakslased ümber. Alates jaanuarist kuni veebruari alguseni oli rinne hõivatud Stalingradi koti elimineerimisega. 1943. aasta veebruaris nimetati rinne ümber keskrindeks. Kindralleitnant Konstantin Rokossovski
Kadila raamatukogu

Kadila raamatukogu oli Vinni vallas Kadila külas aadressil Pärna tänav 3. 2017. aastast tegutses Kadila raamatukogu Vinni-Pajusti raamatukogu laenutuspunktina. Raamatukogu suleti oktoobris 2022. Lääne-Virumaa rahvaraamatukogude aastaaruanne 2017 Lääne-Viru maakonna rahvaraamatukogude 2022. aasta tegevuse aruanne
Tapa Vallaraamatukogu

Tapa Vallaraamatukogu (varem Tapa Linnaraamatukogu) on raamatukogu Lääne-Virumaal Tapa linnas. 1921. aas­tal loodi Tapa Noor­soo Kas­va­tuse Seltsi raa­ma­tu­kogu. 1953. aasta 15. veebruaril moo­dustati Tapa rajooni las­te­raa­ma­tu­kogu. 1. jaa­nua­rist 2000 ühen­dati need raa­ma­tu­ko­gud ühtseks Tapa lin­na­raa­ma­tu­ko­guks. http://www.tapa.lib.ee/?page_id=613 Tapa Vallaraamatukogu koduleht Tapa Vallaraamatukogu facebooki lehekülg
Kalamaja raamatukogu

Kalamaja raamatukogu on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asub Põhja-Tallinna linnaosas aadressil Kotzebue 9/11. Kalamaja raamatukogu avati 1929. aasta 20. novembril Tallinna 4. haruraamatukoguna. Raamatukogu on asunud Tallinnas järgmistel aadressidel: 1929 Graniidi 1 1931 Soo 31 1928 Vana-Kalamaja 26 1941 Tööstuse 1 2007 Kotzebue 9/11 Raamatukogu allus Kalinini rajooni täitevkomiteele ja kandis nimetust Kalinini rajooni 3. raamatukogu märtsist 1952 kuni aastani 1974. Siis läks raamatukogu uuesti Tallinna Keskraamatukogu alluvusse ja kannab sellest ajast nimetust Kalamaja haruraamatukogu. Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart. Kalamaja raamatukogu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
Tondi raamatukogu

Tondi raamatukogu on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asub Tallinnas Kesklinna linnaosas aadressil Pärnu mnt 125. Raamatukogu avati 19. oktoobril 1946 Uus-Sadama tänaval kui Tallinna VII haruraamatukogu. Praegustesse ruumidesse koliti 1962. aastal. Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart. Tondi raamatukogu ajalugu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel "Tallinna VII haruraamatukogu (Tondi raamatukogu)." Sõjajärgsed haruraamatukogud. - Tallinna Keskraamatukogu 1907-2007. Koostanud Livia Viitol. Tallinn 2007. Lk 138. Tondi raamatukogu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
Šķirotava

Šķirotava on asum Lätis, Riia linna Latgale eeslinna osa pindalaga 10,057 km². Asub Ķengaragsist kirdes ning Dārzciemsist ja Pļavniekist lõunas. 2256 elanikku (2010). Šķirotava asumi alad kuulusid kunagi Mazā Jumpravmuiža mõisale. Aastal 1799 eraldati sellest Dreiliņi mõis, mille peahoone asus Šķirotavas. Aastal 1905 rajati Daugavpilsi-suunalisele raudteeliinile jaam, mis kandis algul nime Platforma Nr. 8, seejärel ka Dreiliņi ja Šķirošana. Jaama lähedale ehitati 1920. aastatel veduridepoo. Depoo juurde rajati teine peatuspunkt, mis kandis algul nime Depo, seejärel C parks. Aastast 1974 kannab see tänapäevast nime Daugmale. Depoo oli paigas, kus Daugavpilsi liinist hargnes Ērgļi suunas minev raudtee, mis rajati aastal 1937. Viimaseks ühiseks peatuseks Daugavpilsi ja Ērgļi raudteeliinidel oli aastal 1935 rajatud Jāņavārti raudteepeatus. Ērgļi raudteeliinil asus veel aastal 1965 avatud Rīga Preču raudteejaam, mis kandis algul Promišļennaja jaama nime. Kaubajaamana tegutseb see veel tänapäevalgi, aga reisirongide liiklust sellel liinil enam ei ole. Raudteede ümbrusse kerkis tööstusettevõtteid, nii et asumist kujunes tööstuspiirkond. Riia linnaga liideti Šķirotava alad osaliselt aastal 1861 ja osaliselt aastal 1939, aga suurem osa asumist liideti Riiaga aastal 1968. Tänapäeval on seal lisaks tööstusettevõtetele ka aianduskrunte ja korterelamuid. Sealne D20 puurauk on Rīga kihistu stratotüüp ja selle Jugla kihtide stratotüüp. Šķirotava Krustpils iela Sila iela Šķirotava tööstusmaastik "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2020. Vaadatud 15. septembril 2020. "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. august 2020. Vaadatud 15. septembril 2020. Šķirotava koduleht (läti keeles)
Natalja Lissovskaja

Natalja Venediktovna Lissovskaja (sündinud 16. juulil 1962 Alegazis) on endise NSV Liidu kergejõustiklane (kuulitõukaja). Olümpiavõitja (1988) ja kahekordne maailmameister. Kehtiva kuulitõuke maailmarekordi 22.63 valdaja. Lissovskaja on IAAFi kuulsuste halli liige. 1988 olümpiavõitja 22.24 1987 maailmameister 21.24 1991 hõbemedal 20.29 1987 sisemaailmameister 20.52 1991 pronksmedal 20.00 1990 hõbemedal 20.06 Natalja Lissovskaja Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Pilte Natalja Lissovskajast pilt 1 pilt 2
Dreiliņi mõis

Dreiliņi mõis (saksa keeles Dreylingsbusch, ka Dreilingshof, läti keeles Dreiliņu muiža, ka Dreiliņmuiža) oli Riia linnamõis Liivimaal Riia kreisis Biķernieki kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Riia linnas Šķirotava asumis; selle peahoone asus Slāvu iela ja Krustpils iela ristmiku juures. Mõisa asukohas peatusid Riia piiramisel Boriss Šeremetevi väed, ka kirjutati Riia kapitulatsioonile alla just seal. Juba toona asus seal hoonekompleks, mis pani hiljem aluse aastal 1799 Mazā Jumpravmuiža mõisast eraldatud Dreiliņi mõisale. Mõisa rajasid suvemõisana XVII sajandil Dreilingid. Mõisa järgi on nime saanud Riia linna Dreiliņi asum. Ehkki mõisa peahoone asus Šķirotavas, asus suur osa selle maadest Dreiliņi aladel. Pärast Läti iseseisvumist asusid vanas mõisas Riia linna aedniku Jāņis Zlaugotņis-Cukursi aed ja linnale kuulunud aed. Tänapäevaks ei ole mõisa hoonetest midagi säilinud. Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (läti keeles) Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (läti keeles)