laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kipper (kalandus)

Kipper, ka hirsnik (Peipsil), jättel (põhjarannikul) oli kalurite nootkonna vanem, kes juhtis noodapüüki ja saagijagamist. Endisaegses kogukondlikus suure liikmete arvuga nootkonnas võis olla ka 2 kiprit. Algselt valiti kipriks kogenud kalur, 19. sajandi lõpul olid nad üldjuhul noodalaeva ja noodapära omanikud, kes omandasid selle eest täiendava osa kalasaagist. Põhja-Eestis said kiprid ettevõtjate teenistuses ka rahalist tasu. Mõnes kohas nimetati kipriks suurema võrgupüügi paatkonna vanemat, kes tegutses keulamehena, st laskis paadi eesotsast võrke sisse. Teisal kutsuti kiprit ka noodakuningas, noodavanem. Mereleksikon 1996. Juhtivtoimetaja Olev Luhaveer. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Kipper Kalapeedia
Messier 66

Messier 66 (ka M66 ja NGC 3627) on spiraalgalaktika, mis asub Lõvi tähtkujus. Galaktika avastas 1. märtsil 1780 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Messier 66 asub Maast 35 miljoni valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 95 000 valgusaastat. Galaktika tähesuurus on 8,9 ja see sisaldab üle 200 miljardi tähe. "Messier 66 – the NGC 3627 Intermediate Spiral Galaxy". Universe Today. Vaadatud 27. juuni 2019. "Messier 66". Messier Objects. Vaadatud 27. juuni 2019.
Vijoti keel

Vijoti keel (inglise keeles Wiyot language või Wishosk) oli algonkini-ritva keelkonda kuulunud põlisameerika keel, mida räägiti Humboldti lahe ümbruses Põhja-Ameerika läänerannikul Californias. Väljasurnud keele, mille geograafiline naaberkeel oli juroki keel, viimane valdaja Della Prince suri 1962. aastal. Juroki keel
NGC 3628

NGC 3628 on spiraalgalaktika, mis asub Lõvi tähtkujus. Galaktika avastas 1784. aastal William Herschel. NGC 3628 asub Maast 35 miljoni valgusaasta kaugusel. Galaktika struktuur ei ole Maalt vaadeldav, sest see on suunatud servaga Maa poole. "Messier 66". Messier Objects. Vaadatud 27. juuni 2019. "The oddest member of the Leo Triplet". European Southern Observatory. Vaadatud 27. juuni 2019.
Messier 67

Messier 67 (ka M67 ja NGC 2682) on hajusparv, mis asub Vähi tähtkujus. Parve avastas 1779. aastal Saksa astronoom Johann Gottfried Koehler. Koehlerist sõltumatult avastas selle 6. aprillil 1780 Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Parv sisaldab üle 500 tähe ning seda on laialdaselt uuritud, sest see võimaldab astronoomidel uurida täheteket ja vaatlusi ei sega kosmiline tolm. Messier 67 asub Maast 35 miljoni valgusaasta kaugusel. Parve vanus on 4,5 miljardit aastat ja see on üks vanimaid teadaolevaid hajusparvi. "Messier 67: King Cobra Cluster". Messier Objects. Vaadatud 26. juuni 2019. "Star cluster". 19 Encyclopædia Britannica. Vaadatud 26. juuni 2019.
Böle

Böle on mitme koha nimi: Pasila ehk Böle, Helsingi linnaosa Böle, küla Soomes Loviisa linnas, endise Pernå valla alal Böle Jämtlandi läänis Bergi vallas Böle Norrbotteni läänis Luleå vallas Böle Norrbotteni läänis Piteå vallas
Alutori keel

Alutori keel (alutori keeles nəməlʔu) on tšuktši-kamtšadali keelte hulka kuuluv paleoaasia keel, mida kõnelevad alutorid Kamtšatka poolsaare põhjaosas. Alutori keele lähim sugulaskeel on korjaki keel ning 1958. aastani peeti seda korjaki keele murdeks. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal alutori keelt 25 inimest. Keel on välja suremas. Kirjakeel puudub, kuid ajalehes Aborigen Kamtšatki avaldatakse alutorikeelseid tekste, milleks kasutatakse mugandatud kirillitsat: Alutori keeles on 6 vokaalfoneemi ja 18 konsonantfoneemi. Sõnarõhk on teisel silbil, kuid mitte viimasel. See tähendab, et kahesilbiliste sõnade rõhk on esimesel silbil. Rõhk ei saa langeda ka silbile, mille tuumaks on vokaal ə. Sõnajärg on üsna vaba, sagedamini esinevad sõnajärjed SVO ja VSO. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2021. Vaadatud 27. juunil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://lingsib.iea.ras.ru/ru/languages/aliutor.shtml
Kuuenda aasta kihelus

Kuuenda aasta kihelus (inglise keeles Six-year itch) on fenomen USA poliitikas, mis üldiselt leiab aset iga Ameerika Ühendriikide presidendi ametiaja kuuendal aastal. Iga nelja aasta tagant toimuvad USAs presidendivalimised, ning alates põhiseaduse 22. paranduse vastuvõtmisest 1951. aastal saab ühte presidenti valida kõige enam kaheks ametiajaks (seega kokku 8 aastaks). Seega on algamas presidendi ametiaja viimane veerand (kui ta tagasi valiti). Kuid ka enne paranduse vastuvõtmist piirdusid peaaegu kõik presidendid üldiselt kahe ametiajaga (erandiks Theodore Roosevelt, kes kandideeris uuesti 1912. aastal, ja Franklin D. Roosevelt, kes valiti tagasi ka 1940. ja 1944. aastal). Tavaliselt iseloomustab kuuendat aastat rahva kasvav tüdimus presidendi ning tema partei vastu. Ametiaja kuuenda aasta novembris toimuvad ka vahevalimised (inglise keeles midterm elections), ka Kongressi valimised – valimisele kuuluvad kõik esindajatekoja kohad ja kolmandik senati kohtadest. Presidendi ebapopulaarsuse tõttu võidab kuuenda aasta vahevalimistel üldiselt opositsioonipartei suurelt – näiteks kui president on vabariiklane, siis vahevalimistel võidavad demokraadid. Tavaliselt kaotab presidendi partei kohti Kongressis ka teise aasta vahevalimistel, kuid kuuendal aastal saavad presidendi parteile osaks palju suuremad kaotused. Enne kodusõda üldiselt kuuenda aasta valimistel presidendi partei võitis ühes kojas, kuid kaotas teises kojas: 1814 – Demokraatlik-Vabariiklik Partei (James Madison): võitis 5 kohta esindajatekojas, kaotas 2 kohta senatis. 1822 – Demokraatlik-Vabariiklik Partei (James Monroe): võitis 34 kohta esindajatekojas, senati koosseis ei muutunud. 1834 – Demokraatlik Partei (Andrew Jackson): esindajatekoja koosseis ei muutunud, võitis senatis 1 koha. Peale kodusõja on aga kuuenda aasta kihelus toimunud peaaegu iga presidendi ametiajal: 1 Kontroll koja üle läks opositsiooniparteile 2 Opositsiooniparteil oli juba kontroll koja üle 3 1972. aasta presidendivalimised võitis Nixon, kuid 9. augustil 1974 astus ta tagasi ja vahevalimiste ajal oli presidendiks Ford Erandiks on olnud vaid Bill Clinton (demokraat). Kuigi pärast 1998. aasta valimisi jäi kontroll nii esindajatekoja kui ka senati üle endiselt vabariiklastele, siis senati arvuline koosseis ei muutunud ja demokraadid lausa võitsid esindajatekojas 5 kohta.
Mungarüü

Mungarüü on munkade ja nunnade rüü, riietus ja tunnusmärk kuuluvusest religioossesse kongregatsiooni või ordusse. Kāṣāya (sanskriti keeles 'kollane', paali keeles kasāva, hiina keeles 袈裟, jaapani keeles けさ kesa, korea keeles 가사 gasa, vietnami keeles cà-sa või sanskriti ja paali keeles cīvara; tiibeti keeles chos gos) on budistliku munga rüü, mis oli algselt määrdunud kollakat tooni (sellest ka sanskritikeelne nimetus kāṣāya). See koosneb traditsiooniliselt kolmest osast: eraldi alusriided alakeha ja ülakeha tarvis ning pealisrüü, mis algselt olid lihtsalt kolm nelinurkset riidetükki. Varases koguduses oli mungarüü valmistatud teiste poolt minemavisatud rõivastest ning et see ei süvendaks soove, vaid sümboliseeriks kasinust ja lihtsust, pidi riie olema kas kantud, määrdunud, rebenenud või muul viisil ilmalikele kasutuskõlbmatu. Rüü ei tohtinud olla ka ühest suurest kangast, vaid tükkidest kokku õmmeldud, et veelgi rõhutada selle tagasihoidlikkust. Määrdunud kollast värvi rüü ja kerjakauss olidki ainsad asjad, mida bhikkhu oma elus vajas ning needki võis ta endale ise valmistada. Tänapäeval valmistatakse neid siiski vabrikutes; budistlikes maades saavad inimesed neid osta ja templites või kloostrites munkadele annetada. Theravaada maades on rüü värvus kollane kuni tumepunane, sõltuvalt kloostrist ja õpetusliinist. Mujal on levinud eri värvi mungarüüd, Tiibetis tumepunane, Hiinas hall või pruun, Jaapanis hall või must jne. Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Vastaline

Vastaline (Peipsil ka kahvaline) oli varasemal ajal merelt või järvelt naasnud kaluritele randa vastu tulnud isik. Vana kogukondliku vastastikku abistamise kombe kohaselt anti vastutulnule viinalonksu vms eest veidi kala. Vastalised võisid olla oma pere liikmed või võõrad, kes noodapüügil aitasid kalureid noodapära väljatõmbamisel ja tühjendamisel. Mõnel pool nimetati vastalisteks sisemaa talumehi, kes tulid randa kala ostma või vilja vastu vahetama. Eesti rahvakultuuri leksikon (2. trükk). 2000. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 330. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1995. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn, AS Pakett trükikoda, lk 233.
Punn

Punn võib tähendada järgmist: punn on puust, paberist või muust materjalist prunt, kork punn on (mäda)põletiku vinn, vistrik punn (ehitus)
Örebro Ülikool

Örebro Ülikool (rootsi keeles Örebro universitet) on ülikool Rootsis Örebros. Ülikool asutati 1977 (kolledž). Ülikoolis õpib üle 17 000 üliõpilase (2014). Koduleht
Retriit

Retriit (inglise keeles retreat, 'taandumine', 'tagasitõmbumine', 'süvenemine') on intensiivne vaimne praktika, meeleharjutustega tegelemise aeg paljudes traditsioonides. Retriit võib olla nii üksildus kui ka kogukondlik kogemus. Mõned retriidid toimuvad vaikides, teised võivad sisaldada ka vestlusi, loenguid, arutelusid vm, sõltuvalt korraldusest ja/või osaleja(te) mõistmisest ja tavadest. Retriit toimub enamasti eraldatuses, retriidikeskuses, kloostris vm. Retriit annab aega mõtisklusteks, palveks või meditatsiooniks. Budismis on see tavaline praktika vassa ehk vihmaperioodi ajal. See traditsioon algas juba Buddha aegadel. Zen-budismis on retriidid tuntud nimetusega sesshin. Meditatsioonikursused või retriidid grupis või üksida on paljude meditatsioonitraditsioonide ja -tehnikate ühine osa. "What is a retreat? at Padmaloka.org". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. august 2010. Vaadatud 28. juunil 2019. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuni 2019. Vaadatud 28. juunil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. oktoober 2019. Vaadatud 28. juunil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.dharma.org/meditation-retreats/retreat-center/retreat-center-schedule/ https://www.independent.co.uk/life-style/health-and-families/how-an-intensive-ten-day-meditation-retreat-could-transform-your-life-for-the-better-10461380.html https://www.theguardian.com/travel/2018/jan/13/best-yoga-meditation-retreats-fitness-breaks-mind-body https://edition.cnn.com/travel/article/best-meditation-retreats/index.html
Zielona Góra ülikool

Zielona Góra ülikool (poola keeles Uniwersytet Zielonogórski) on ülikool Poolas Zielona Góras. Ülikool asutati 2001, kui ühinesid Zielona Góra pedagoogikaülikool ja Zielona Góra tehnikaülikool. Ülikoolis õpib üle 11 000 üliõpilase. Koduleht
Zagrebi Ülikool

Zagrebi Ülikool (horvaadi keeles Sveučilište u Zagrebu) on ülikool Horvaatias Zagrebis; ühtlasi riigi suurim ülikool. Ülikool asutati 1669. Ülikoolis õpib üle 72 000 üliõpilase (2015). Koduleht
Heli (Põltsamaa koor)

Heli on Jõgeva maakonnas Põltsamaal tegutsev segakoor. See on Eesti vanim vaheaegadeta tegutsenud segakoor. Koor asutati 1840. Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel, samuti maakonna ja kohalikel laulupäevadel. Põltsamaa "Heli" – Eesti vanim pidevalt tegutsenud segakoor. Vaadatud 27.06.2019.
Heli (Jõhvi koor)

Heli oli Ida-Viru maakonnas Jõhvis tegutsenud segakoor. Koor asutati 1863. Koor (MTÜ Jõhvi Segakoor Heli) kustutati Äriregistrist 2013. http://arhiiv.err.ee/vaata/johvi-segakoori-heli-110-aastapaev (vaadatud 27.06.2019)
Helin (koor)

Helin on Harju maakonnas Kehras tegutsev segakoor. Koorivanem on Milvi Soots. Koori asutas 1955 Johannes Luo. Aastast 1960 on koor osalenud üldlaulupidudel. https://sonumitooja.ee/kehra-helina-lauluklubi-sai-5-segakoor-60/ (vaadatud 27.06.2019) https://sonumitooja.ee/kehra-helina-lauluklubi-sai-5-segakoor-60/
Järvakandi segakoor

Järvakandi segakoor on Rapla maakonnas Kehtna vallas Järvakandis tegutsev segakoor. Koori asutas 1904. aastal Jüri Bachmann. Koori dirigent on 2000. aastast Heldi Tagel ja koori president on Valdek Tomson. https://60pluss.postimees.ee/3066169/keerulisi-aegu-ule-elanud-jarvakandi-segakoor-tahistas-oma-110-juubelit (vaadatud 27.06.2019) Einvald Nõunik. Keerulisi aegu üle elanud Järvakandi segakoor tähistas oma 110. juubelit Postimees / 60 Pluss, 23. jaanuar 2015
Jüri segakoor

Jüri segakoor on Harju maakonnas Rae vallas Jüris tegutsev segakoor. Koor tekkis Jüri Muusikaseltsi juurde, mis asutati 1866. Koor taasasutati 1968 Lehmja kooli direktori Henn Kärbi eestvõttel. https://web.archive.org/web/20190628063238/http://www.raesonumid.ee/Ajalugu/150-aastane-jueri-muusikaselts-taehistab-aktiivse-kultuurielu-jaerjepidevust (vaadatud 27.06.2019) http://www.raesonumid.ee/Ajalugu/150-aastane-jueri-muusikaselts-taehistab-aktiivse-kultuurielu-jaerjepidevust
Kaleva (koor)

Kaleva on Tallinnas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Tiina Savisaar. Koor asutati 1949 ja see tegutses Tallinnas Jaan Tombi nimelises Kultuuripalees. 1964 pälvis koor Eesti NSV teenelise koori aunimetuse. https://www.segakoorideliit.ee/?p_id=4 (vaadatud 27.06.2019) Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990, lk 85–86
Läte (koor)

Läte on Tartu maakonnas Kambja vallas Kambjas tegutsev segakoor. Mõnede allikate järgi vanim Eesti segakoor. Koori dirigent on aastast 2014 Saidi Tammeorg. Kambjas tegutsenud koori kohta on teateid alates 1794, kui on teada, et Kambja kirikus tegutses mitmehäälne koor. 1994 pidas koor oma 200. aastapäeva. https://web.archive.org/web/20210306054239/http://laulukoor.kambja.ee/pages/koorist/dirigendid.php (vaadatud 27.06.2019) https://web.archive.org/web/20190628065000/http://laulukoor.kambja.ee/pages/koorist/kronoloogia.php (vaadatud 27.06.2019) Koduleht
Kanepi segakoor

Kanepi segakoor on Põlva maakonnas Kanepi vallas Kanepi Seltsimajas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Andres Määr. Koor asutati 1884 R. J. Erlemanni eestvedamisel ja koori tuumiku moodustasid Kanepi meeskoori (asutatud 1868) lauljad. Kanepi Laulu Selts https://www.segakoorideliit.ee/?p_id=4 (vaadatud 27.06.2019) https://kanepisk.wordpress.com/koorist/ (vaadatud 27.06.2019) Koduleht
Kehtna segakoor

Kehtna segakoor on Rapla maakonnas Kehtna vallas Kehtnas tegutsev segakoor. Koori dirigent on aastast 2015 Monica Arme. Aastast 2015 tegutseb Kehtnas ka teine segakoor: Corvus. Koori asutas 1961 Villem Tomingas[küsitav]. Tomingas oli ka koori esimene dirigent. Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel, samuti välismaal, näiteks Põhja- ja Baltimaade koorifestivalil. https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=vallavaatleja20150301.2.3 (vaadatud 27.06.2019) https://web.archive.org/web/20190628071949/http://www.prkf.ee/index.php?id=57 (vaadatud 27.06.2019)
K.O.O.R.

K.O.O.R. on Tallinnas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Raul Talmar. Koor asutati 2012. aastal. http://koorekoor.eu/segakoor-koor-2/ (vaadatud 27.06.2019) Koori koduleht
Kolga-Kuusalu kammerkoor

Kolga-Kuusalu kammerkoor on Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolgas ja Kuusalus tegutsev kammerkoor. Koori dirigent on Taavi Esko. Koori eelkäija oli 1987 asutatud Kolga kammerkoor ja 1989 asutatud Kuusalu kammerkoor. Nendel kooridel oli ühine dirigent: Taavi Esko. Koorid tegid tihedat ja koostööd ja andsid ühiskontserte. 2002 ühinesid koorid ametlikult. https://kokukoor.wordpress.com/about/ (vaadatud 27.06.2019) Koduleht
Lyra

Lyra on Saare maakonnas Kuressaares tegutsev segakoor. Koor on asutatud 1888. aastal. Koori dirigent on 2000. aastast Pilvi Karu. 1975 Eesti NSV rahvakoor Eme Kallas. Saaremaa koorilaulu elav ajalugu ehk Lyra 120. Saarte Hääl, 19. mai 2008
Supetar

Supetar on linn Horvaatias Spliti-Dalmaatsia maakonnas Brači saarel, saare ainuke linn. 2011. aastal oli linnas 3213 elanikku. Supetari kohal oli asula juba Vana-Rooma ajal. Kirjalikult on Supetari esmamainitud 1423. aastal. Linnal on parvlaevaühendus Splitiga. 2021 Croatian census: population data by age, sex, settlement Supetari koduleht (horvaadi ja inglise keeles)
Laulik (koor)

Laulik on Tallinna Toomklubi juures tegutsev segakoor, mis on asutatud 1946. aastal. Koori dirigendid on Reet Poom-Krabbi ja Kerli Hanni. Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel. https://web.archive.org/web/20190628071949/http://www.prkf.ee/index.php?id=57 (vaadatud 27.06.2019)
Leetar

Leetar on Lääne-Viru maakonnas Tapal tegutsev segakoor. Koori dirigendid on Andres Heinapuu ja Martin Trudnikov. Koor asutati 1991, kui ühendati kohalik naiskoor Leelet ja meeskoor TARM. Koor on kontserte andnud nii Eestis kui ka välismaal. https://www.facebook.com/pg/segakoorleetar/about/ (vaadatud 27.06.2019) https://virumaateataja.postimees.ee/4095159/segakoor-leetar-peab-veerandsajandat-sunnipaeva (vaadatud 27.06.2019) Koor Facebookis https://virumaateataja.postimees.ee/4095159/segakoor-leetar-peab-veerandsajandat-sunnipaeva
Vandersellid

"Vandersellid" oli 1980. aastate Eesti Televisiooni lastesaade, mille tegelasi mängisid Guido Kangur, Paul Poom ja Ivo Eensalu. Vandersellide laulu sõnad Vandersellid (ETV 1982) 1. osa video. ETV2 Saadete järelvaatamine
Irokeesi keelkond

Irokeesi keelkond on Põhja-Ameerika idaosas omavahel suguluses olevad põlisameerika keeled, mis on saanud nime Irokeesi põlisrahvaste liidu järgi. Keelkond on tuntud huulhäälikuliste konsonantide puudumise ja polüsünteetilisuse poolest. Tänapäeval on irokeesi keelkond, välja arvatud mohoogi ja tšerokii keel, hääbumas või välja suremas. kajuka keel mohoogi keel onaida keel onondaga keel seneka keel tuskaroora keel vaiandoti keel Tšerokii keel Siuu-katooba keelkond
Hongkonglased

Hongkonglased (traditsioonilises Hiina kirjas 香港人; inglise keeles Hongkongers) on rahvas Ida-Aasias, kes räägivad enamasti kantoni keelt. Nad elavad Hongkongis või nad on seal sündinud. Tavaliselt nad ei pea end hiinlasteks. Hongkong Singapur https://www.jstor.org/stable/23462070?seq=1#page_scan_tab_contents Aprill 2010 nr 4(2382) Tartu Ülikooli ajakiri https://educationdocbox.com/Art_History/70673573-Aprill-2010-nr-4-2382-tartu-ulikooli-ajakiri-selles-numbris-tudengid-vallutavad-kevadpaevadel-tartu.html Universitas Tartuensis Tartu Ülikooli ajakiri aprill 2010, nr4 HKSAR Anniversary Surveys, The University of Hong Kong Definition of Hongkonger in English, Oxford Dictionaries
Siuu keeled

Siuu keeled ehk siuu-katooba keelkond on Ameerika põliskeelte üks suurimaid keelkondi, mis on levinud Suurel tasandikul ja Mississippi jõe valglas ning vähesel määral rannikualadel. Paljud sellesse keelkonda kuuluvad keeled on ohustatud või väljasurnud. Keelkonda kuulub 20 keelt, mis jagunevad kaheks haru vahel – lääne-siuu keeled ja katooba keeled. assiniboini keel biloksi keel ​​(†) väljasurnud dakota keel hidatsa keel hotšangi keel kansa keel ​​(†) väljasurnud kuapa keel lakota keel mandani keel Mitchigamea ​​(†) väljasurnud Moneton ​​(†) väljasurnud nakoda keel ofo keel ​​(†) väljasurnud omaha keel oseidži keel ​​(†) väljasurnud tšivere keel ​​(†) väljasurnud tutelo keel ​​(†) väljasurnud vareseindiaani keel katooba keel ​​(†) väljasurnud Woccon ​​(†) väljasurnud Algonkini-ritva keelkond Siuu keelte võrdlev sõnaraamat
Irakli Abašidze

Irakli Abašidze (gruusia ირაკლი აბაშიძე; 23. november 1909 – 14. jaanuar 1992) oli Gruusia luuletaja, Gruusia nõukogude entsüklopeedia peatoimetaja. On luuletanud elust sotsialistlikus Gruusias ning filosoofilist luulet Gruusia saatusest ja poeedi kohusest. 1938 "Uued luuletused" 1950–1951 luuletsüklid "Õitseb Guria" (Quavis Guria) ja "Lõikuslaul" 1959 luuletsükkel "Rusthaveli jälgedes" (Rusthavelis nakvalevze) 1966 "Lähenemine" 1971 "Ka need laulud on minu Gruusiale" tsükkel "Palestiina, Palestiina" 1939 NLKP liige NSV Liidu Ülemnõukogu 4.–7. koosseisu saadik 1960 Gruusia Teaduste Akadeemia liige 1979 sotsialistliku töö kangelane
Sloveenia riigipeade loend

Sloveenia riigipeade loend loetleb Sloveenia riigipead alates riigi esmakordsest iseseisvumisest 1991. aastal.
Lüganuse segakoor

Lüganuse segakoor on Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Lüganusel tegutsev segakoor; ühtlasi üks Eesti vanimaid tegutsevaid koore. Koori dirigent on Keio Soomelt. Koor asutati 1855. Koor harjutab Lüganuse rahvamajas. http://lyganusevald.kovtp.ee/rahvamaja-ringid (vaadatud 27.06.2019)
Maardu-Loo segakoor

Maardu-Loo segakoor on Harju maakonnas Maardus tegutsev segakoor. 1996–2017 oli koori dirigent Ahto Nurk. Koor asutati 1959. https://www.geni.com/people/Ahto-Nurk/6000000011399583214 (vaadatud 27.06.2019) http://ise.elnet.ee/record=b1700614~S2*est (vaadatud 27.06.2019)
Alfa & Omega

Alfa & Omega on Narva Aleksandri koguduse juures tegutsev segakoor; ühtlasi ainus Narvas tegutsev eestikeelne koor. Koori asutas 2000. aastal dirigent Tuuliki Jürjo, kes juhatab koori tänini. Koor on osalenud üldlaulupidudel ning esinenud nii kodu- kui ka välismaal. Kogudus on koori helisalvestisena välja andnud 2010. aastal ilmunud CD-albumi "Veidikene valgust". https://web.archive.org/web/20190628105701/https://www.pauluseraamatupood.ee/muusika/1242-cd-veidikene-valgust-eelk-narva-aleksandri-koguduse-koor-alfa-omega.html (vaadatud 27.06.2019)
Latt

Sõnal "latt" on mitu tähendust. Latt on pikk peenike ümarpuit, mille peenema otsa läbimõõt on 3...7 cm. Latt on lame metallkang uste ja akende sulgemiseks. Latt ehk Läti latt on Läti rahaühik. Maanduslatt Mõõdulatt
Osula segakoor

Osula segakoor on Võru maakonnas Võru vallas Osula külas segakoor. Koori juhendab Tõnu Vaask. Koor asutati 1968. https://www.osula.ee/vaba-aeg/tantsu-ja-lauluringid/ (vaadatud 27.06.2019) http://voruvald.kovtp.ee/uudised-ja-teated/-/asset_publisher/qOcMAkSePT5X/content/moodunud-nadal-voru-vall-2 (vaadatud 27.06.2019)
Riisipere kammerkoor

Riisipere kammerkoor on Harju maakonnas Saue vallas Riisiperes tegutsev segakoor. Koori dirigent on Cätly Hein. Koor asutati 1988. Koor on osalenud üldlaulupidudel. https://www.facebook.com/pg/riisiperekammerkoor/about/ (vaadatud 27.06.2019) http://www.eestikirik.ee/nissi-maarja-kogudus-on-uhke-uue-kiriku-ule/ (vaadatud 27.06.2019) Koduleht Facebookis
Riola

Riola on Tallinnas tegutsev segakoor. Koori dirigendid on Anu Liho ja Ene Uibo. Koor asutati 1993. Koor harjutab Nõmme Kultuurikeskuses. Koor on Eesti Segakooride Liidu liige. https://www.facebook.com/pg/Segakoor-RIOLA-148717995220213/about/ (vaadatud 27.06.2019) Koor Facebookis
Roela segakoor

Roela segakoor on Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Roelas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Katrin Pall. Koor asutati 1901. Oonurme segakoor https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=koduvallavinni20160401.2.19 (vaadatud 27.06.2019)
Ruila mõisa segakoor

Ruila mõisa segakoor on Harju maakonnas Saue vallas Ruilas tegutsev segakoor. Koori juhendab Reet Ristmägi. Koor harjutab Ruila koolimajas. Koor on osalenud üldlaulupeol. https://www.facebook.com/pg/Kernuvallasegakoor/about/ (vaadatud 27.06.2019) Koor Facebookis
Rõõm (koor)

Rõõm on Valga maakonnas Valgas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Sirje Päss. Koor asutati 1983. https://web.archive.org/web/20190628115136/http://www.segakoorroom.ee/KONTAKT (vaadatud 27.06.2019) https://web.archive.org/web/20190628115036/http://www.segakoorroom.ee/1983 (vaadatud 27.06.2019) Koduleht
SoLeMiJo

SoLeMiJo (stiliseeritult So-Le-Mi-Jo) on Tartus tegutsev segakoor, mis on asutatud 2001. aastal. Koor on esinenud üldlaulupidudel. https://web.archive.org/web/20190628115535/https://www.solemijo.ee/ (vaadatud 27.06.2019) Koduleht
Viimsi segakoor

Viimsi segakoor (ka segakoor Viimsi) on Harju maakonnas Viimsi vallas Viimsis tegutsev segakoor. Koori dirigent on Vaike Sarn ja koorivanem on Janne Joalaid. Koor asutati 1982. aastal. Koor on osalenud üldlaulupidudel. Koor harjutab Viimsi Huvikeskuses. https://huvikeskus.ee/segakoor-viimsi/ (vaadatud 27.06.2019) Koorist Viimsi Huvikeskuse kodulehel
Videvik (koor)

Videvik on Tallinnas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Vaike Sarn. Koor on osalenud üldlaulupidudel. Koor on Eesti Segakooride Liidu liige. https://www.segakoorideliit.ee/?p_id=4 (vaadatud 27.06.2019)
Central Park Tower

Central Park Tower on pilvelõhkuja (472 m), mida ehitatakse New Yorgi linna ärikeskuse Midtown Manhattani eksklusiivse hoonestusega tänavale 57th Street. Kõrghoone valmib 2021. aastal ja sellest saab nii läänepoolkera kui ka Ameerika Ühendriikide üks kõrgemaid ehitisi. Hoone on nime saanud lähedal asuva Central Parki järgi, kuhu avanevad ehitise kõrgematelt korrustelt suurepärased vaated. Billionaires' Row Central Park  Central Park Tower – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis