laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Paraskeví Patoulídou

Paraskeví Patoulídou (tuntud ka kui Voúla Patoulídou; kreeka keeles Παρασκευή "Βούλα" Πατουλίδου; sündinud 29. märtsil 1965 Tripótamoses) on endine Kreeka kergejõustiklane. 1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas tuli ta 100 meetri tõkkejooksus üllatuslikult olümpiavõitjaks. Suurfavoriidiks olnud ameeriklanna Gail Devers komistas liidrikohal olles viimase tõkke otsa. Patoulídoust sai Kreeka esimene naisolümpiavõitja. Ühtlasi tõi Patoulídou Kreekale kergejõustikus alles kolmanda olümpiakulla. Patoulídou tuli olümpiavõitjaks ajaga 12,64, mis püsib siiani Kreeka rekordina. Barcelona olümpiavõit jäi Patoulídou ainsaks medaliks suurtelt tiitlivõistlustelt. Jooksualadel ei jõudnud ta vaatamata kuni 2002. aastani kestnud tippsportlase karjäärile ühelgi teisel korral isegi finaali. Aastatel 1994–1997 keskendus Patoulídou kaugushüppele ning jõudis 1996. aasta suveolümpiamängudel kaugushüppes Ateenas finaali, kus jäi kümnendaks (6.37). Medaleid võitis ta veel Vahemere mängudelt ja Balkani mängudelt. 60 meetri jooks – 7,29 (10. veebruaril 1990 Gentis) 60 meetri tõkkejooks – 8,08 (4. märtsil 1990 Glasgow's) 100 meetri jooks – 11,27 (14. juulil 1990 Tríkalas) 100 meetri tõkkejooks – 12,64 (6. augustil 1992 Barcelonas) – rahvusrekord Kaugushüpe – 6,71 (4. juunil 1995 Chaniás) Paraskeví Patoulídou World Athleticsi kodulehel
Metsapoliitika

Metsapoliitika (Forest Policy) on riigi, organisatsiooni või isiku sihikindel tegevus, mis aitab säilitada metsakeskkonna stabiilsuse ja ökoloogilise tasakaalu metsade kaitset ja majandamist sätestavate seaduste abil. Metsapoliitika eesmärk on ühitada metsade säilimine ja juurdekasv ning puidu tarnimine puidutööstuse ja energiatootmise vajaduseks ehk parandada metsade tootlikkust ja kvaliteeti, majandades neid säästvalt ja tõhusalt, selleks et saada püsivat kasu kõikidest metsahüvedest ja suunata metsaomanikke majandama metsi ühiskonnale soovitud suunas. Metsapoliitika on riigiti erinev ja oleneb metsa tähtsusest konkreetses majanduses ja ühiskonnas. Mõnes riigis on mets olulisel kohal majandusliku tööstusharuna, teises vaba aja veetmise ja puhkepaigana. Viimasel ajal on tähtsustatud metsade olulisust kliimamuutuste leevendamisel, metsadel on suur roll süsiniku sidumisel ja selle püsival säilitamisel. Kasvav mets on ka üks vähestest võimalustest, kuidas atmosfääri süsinikku püüda ja ladustada. Seetõttu on metsapoliitika järjest enam liikunud kliimamuutuste leevendamise suunas, valmistades metsasektorit ette kliimamuutuselt tulenevateks väljakutseteks ja ka uuteks võimalusteks. Euroopa Liidul puudub ühtne metsapoliitika, kuid on olemas Euroopa metsastrateegia, mille eesmärk on aidata vähendada kasvuhoonegaaside heidet Euroopa Liidus aastaks 2030 vähemalt 55% ja muuta 2050. aastaks Euroopa Liit kliimaneutraalseks. Euroopa Liidu liikmesriikide metsapoliitika jääb riikide endi pädevusse. Eestil on oma metsapoliitika aastast 1997. "Natural Resources Institute Finland, "Forest Policy"". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. jaanuar 2022. Vaadatud 24. jaanuaril 2022. The Food and Agriculture Organization of the United Nations, 2015, "National Forest Policy" Max Krott, 2005, "Forest Policy Analysis" Food and Agriculture Organization of the United Nations, 2018, "Climate change for forest policy-makers",[alaline kõdulink] European Commission, 2021, "New EU Forest Strategy for 2030" Riigikogu, 1997, "Eesti Metsapoliitika"
Suurküla (Märjamaa)

Suurküla on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Wendrich

Wendrich (vene keeles Вендрих) oli Sileesiast pärit aadlisuguvõsa. Kustus meesliinis 2003. aastal. 1839. aasta 11. veebruaril (vkj) võeti Eestimaa rüütelkonna matriklisse (nr 328) August Friedrich Wilhelm von Wendrichi (1778−1827) lapsed ja Georg Friedrich Wilhelm von Wendrich (1780−1844). Eduard Alexander von Wendrich (1817−1892) immatrikuleeriti 8. märtsil (vkj) 1857. Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 274 all. Georg Wendrich (1696−1761), Gräfenthali ja Pössenecki pastor Karl Friedrich Wilhelm von Wendrich (1806−1867), tõeline riiginõunik Georg Friedrich Wilhelm von Wendrich (1813−1880), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant), eskadroni- ja polgukomandör, diviisiülem Friedrich Heinrich von Wendrich (1815−1892), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kaptenleitnant), kindralmajor, Eestimaa kubermangu sandarmivalitsuse ülem Gustav Eberhard Gotthard August von Wendrich (1818−pärast 1873), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), pataljonikomandör Nikolai Karlovitš Wendrich (1839−1912), tõeline riiginõunik, rahukohtunik Dmitri Karlovitš Wendrich (1842−1893), tõeline riiginõunik, Tveri ringkonnakohtu prokurör Alfred von Wendrich (1845−pärast 1917), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant), Venemaa keisririigi teedeministri abi, senaator Johann Friedrich Eduard von Wendrich (1845−1892), tõeline riiginõunik, Radomi ringkonnakohtu ja Tiflisi kohtupalati esimees Rudolf Maximilian von Wendrich (1848−1909), tõeline riiginõunik Eestimaa: Järvajõe (Jerwajöggi) (1819−1821 pandi-, 1821−1839 pärusvaldus), Moe (Muddis) (u 1802−1872), Mõisamaa (Moisama) (1855−1858 pandi-, 1855−1894 pärusvaldus), Mädapea (Mettapäh) (1780−1883), Tamsalu (Tamsal) (kuni 1819), Trilli (Trilli) (1832−1852) Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd XVI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2005, lk 76. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Neue Folge. Bd I. Hamburg: 2011. Lk 377-391. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 265-269 [1]. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd XVI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2005. Lk 75-76. Родословная книга дворянства Московской губернии. Toim. Л. М. Савёлов. Москва: Издание Московскаго Дворянства, 1914. Lk 241-242 [2]. Wendrichi suguvõsa vapp saidil gerbovnik.ru
Jäähoki 2022. aasta taliolümpiamängudel

Jäähoki 2022. aasta taliolümpiamängudel toimus 3.–20. veebruaril. Jäähokivõistlused peeti Hiinas kahes Pekingis asuvas mängupaigas – Pekingi olümpiapargis asuval Pekingi Rahvuslikul Sisestaadionil, mis mahutab 18 000 pealtvaatajat, ja 10 000 istekohaga Wukesong Arenal (Cadillac Arena). Mõlemad areenid on ehitatud 2008. aasta suveolümpiamängude jaoks. Meeste turniiril oli võistlemas kaksteist võistkonda ja naiste turniiril esmakordselt kümme võistkonda (2018. aasta mängudel osales kaheksa naiskonda). Turniiridel osalejad selgusid IIHF-i 2019. aasta meeste ja 2020. aasta naiste edetabelite ning meeste ja naiste valikturniiride põhjal. Lisaks sai mõlemal turniiril osaleda korraldajamaa Hiina. Allikas: IIHF Allikas: IIHF Lühendid: VL = võidud pärast lisaaega või penaltiseeriat, KL = kaotused pärast lisaaega või penaltiseeriat. Allikas: IIHF Lühendid: VL = võidud pärast lisaaega või penaltiseeriat, KL = kaotused pärast lisaaega või penaltiseeriat. Pärast eelvooru lõppu järjestati kõik meeskonnad 1 kuni 12-ni. Selle paremusjärjestuse järgi korraldatakse omavaheliste mängude toimumised uuesti. Selle pingerea määramiseks kasutatakse järgmisi kriteeriume esitatud järjekorras: kõrgem koht alagrupis suurem arv punkte parem väravate vahe suurem arv löödud väravaid parem koht IIHF maailma edetabelis. Kohad viis kuni kaksteist järjestatakse nende eelringi grupi asetuse ning seejärel punktide ja väravate vahe järgi. Allikas: IIHF Lühendid: VL = võidud pärast lisaaega või penaltiseeriat, KL = kaotused pärast lisaaega või penaltiseeriat. Loendis on kümme parimat mängijad järjestatud punktide ja seejärel väravate järgi. Allikas: IIHF.com Nimekirjas on tõrjeprotsendi põhjal viis parimat väravavahti, kes on mänginud vähemalt 40% oma meeskonna mänguminutitest. Lühendid:MA = aeg jääl (minutid:sekundid); LV = Löödud väravaid; TV = Tõrjutud varavaid; TP% = Tõrjumise protsent; VM = Väravateta mäng (vastas võistkond ei löönud mängus ühtegi väravat) Allikas: IIHF.com Tähtede meeskond kuulutati välja 20. veebruaril 2022. aastal. Allikas: IIHF.com Allikas: IIHF Märkused: Soome 3 p, + 4; ROC 3 p, − 2; Šveits 3 punkti, − 2. (Soomel oli omavaheliste kohtumistel väravatevahe parem, ROC alistas Šveitsi 5:2.) Allikas: IIHF Lühendid: VL = võidud pärast lisaaega või penaltiseeriat, KL = kaotused pärast lisaaega või penaltiseeriat. Kohad viis kuni kaheksa järjestatakse nende eelvooru alagrupi ja seejärel asetuse järgi. Allikas: IIHF Lühendid: VL = võidud pärast lisaaega või penaltiseeriat, KL = kaotused pärast lisaaega või penaltiseeriat. Loendis on kümme parimat mängijat, kes on järjestatud punktide ja seejärel väravate järgi. Allikas: IIHF Jäähoki 2022. aasta taliolümpiamängudel – meeskondade koosseisud Jäähoki 2022. aasta taliolümpiamängude ametlikul kodulehel Peking 2022 IIHF-i veebilehel
Karistuslöögid jäähokis

Rahvusvahelises konkurentsis kasutatakse sageli jäähokis karistuslööke. Treener valib oma meeskonnast kolm uisutajat, kes sooritavad ükshaaval karistuslööke vastase väravavahi vastu. Meeskonnad sooritavad lööke vaheldumisi. Iga meeskond saab ühe löögi vooru kohta. Võidab meeskond, kellel on kolme vooru järel rohkem väravaid, või meeskond, kes kogub enne seda saavutamatu eelise (nt võistkond saavutab kaheväravalise edumaa, kui on jäänud vaid üks voor). Kui pärast kolme vooru lõpptulemus on viigiline, lüüakse ükshaaval uuesti (iga võistkond sooritab ühe lisalöögi), kuni selgub võitja. IIHF võttis karistuslöögid kasutusele 1992. aastal, kui taliolümpia- ja maailmameistrivõistluste uus play-off-protseduur nõudis iga mängu võitjat. Sel ajal oli viis vooru ja seda kasutati ainult väljalangemismängudeks. 2006. aastal vähendati seda kolmele ringile ja seda kasutati kõikidel mängudel, välistades IIHF-i korraldatud võistlustel tasavägiste mängude võimaluse. Endiselt kasutatakse vastavalt vajadusele tie-breaker-voore ning samad või uued mängijad saavad sooritada tie-break-lööke, mida tehakse samuti vaheldumisi. Alates 2016. aasta maikuust otsustatakse kõik IIHF-i eelringi mängud, mida lisaajal ei otsustata, kolmevoorulise jaotusega. Kõik IIHF-i tipptasemel meistrivõistluste (eriti olümpiamängude) play-off ja pronksmedalimängud otsustatakse aga viie vooruga. Alates 2019. aastast kasutatakse medalimängus 20-minutilist kolm vastu kolme lisaaega ja see kehtib mõlemale soole.
Herald Towers

Herald Towers (endine Hotel McAlpin) on tänapäeval 25-korruseline üüritavate elamispindadega kõrghoone New Yorgis. See asub Herald Square'i ääres Broadway ja 34th Streeti nurgal. Samas kvartalis kõrgub Empire State Building.  Herald Towers – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Herald Square

Herald Square on New Yorgi kesklinnas Midtown Manhattanis asuv suurem kaubanduslik ristmik, mis moodustub Broadway, Sixth Avenue ja 34th Streeti ristumistest. Väljak on nimetatud kunagise ajalehe New York Heraldi järgi, mille peakorter asus selle ääres. Macy's Herald Square Herald Towers  Herald Square – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Soogaas

Soogaas on soode ja seisva veega veekogude sügavamais kihtides taimejäänuste bakteriaalsel lagunemisel tekkiv gaasisegu, mis sisaldab harilikult peamiselt metaani (65–95%) ja süsinikdioksiidi (5–35%). Soogaas Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Tohtkiri

Tohtkiri on kasetohule kirjutatud dokument. Kasetohtu on mitmel pool kasutatud kirjutusmaterjalina. Tähed kraabiti tohusse tavaliselt metallist (raud, pronks) või luust kirjutuspulga ehk stiilusega. Tuntud on 11.–15. sajandist pärinenevad Novgorodi tohtkirjad, millest esimesed leiti Artemi Artsihhovski juhitud arheoloogilistel kaevamistel 1951. aastal. Samasuguseid tohtkirju on leitud veel mitmel pool Venemaal, Valgevenes ja Ukrainas: Staraja Russas, Smolenskis, Toržokis, Pihkvas, Tveris, Moskvas, Rjazanis, Vitsebskis, Mstislavlis ja Zvenõgorodis – kokku umbes 1000 tohtkirja. Novgorodi tohtkiri nr 292 kannab vanimat teadaolevat läänemeresoomekeelset kirjutist. See on arvatavasti karjalakeelne tekst, mida on tõlgendatud kui pikseloitsu. Indiast on leitud tohule kirjutatud ja savinõudes säilitatud budistlikke tekste. Vana-Vene tohtkirjad (andmebaas, vene keeles) Fotosid Novgorodi tohtkirjadest
FC Gintra

Futbolo klubas Gintra (ka FC Gintra) on Leedu jalgpalliklubi, mis tegutseb Šiauliais. See on 1999. aastal loodud naiste jalgpalliklubi, mis osaleb naiste jalgpalli kõrgliigas ja on mitmekordne liigameister. A lyga Võitja (22): 1999, 2000, 2003, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020, 2021, 2022, 2023 Leedu karikas Võitja (0): Seisuga 19. august 2024. www.fcgintra.lt Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. RSSSF 1999 RSSSF 2000 RSSSF 2001 RSSSF 2002 RSSSF 2003 RSSSF 2004 Soccerway 2005 Soccerway 2006 Soccerway 2007 Soccerway 2008 Soccerway 2009 Soccerway 2010 Soccerway 2011 Soccerway 2012 Soccerway 2013 Soccerway 2014 Soccerway 2015 Soccerway 2016 Soccerway 2017 Soccerway 2018 Soccerway 2019 sportas.lt: 19 titulas Soccerway 2020 Soccerway 2021 fcgintra.lt Soccerway UEFA lehel
FC Šiauliai

Šiaulių Futbolo klubas (ka Šiaulių FK; FC Šiauliai) oli Leedu jalgpalliklubi, mis tegutses Šiauliais. Klubi loodi 2004 ja see lõpetas tegevuse 2016. Aastatel 2005–2015 mängiti A lygas. Pirma lyga Võitja (1): 2004. Leedu karikas Võitja (0): http://www.rsssf.com/tablesl/lito04.html#alyga http://www.rsssf.com/tablesl/lito05.html#alyga http://www.rsssf.com/tablesl/lito06.html#alyga http://www.rsssf.com/tablesl/lito07.html#alyga http://www.rsssf.com/tablesl/lito08.html#alyga http://www.rsssf.com/tablesl/lito09.html#alyga http://www.rsssf.com/tablesl/lito2010.html#alyga http://www.rsssf.com/tablesl/lito2011.html#alyga http://www.rsssf.com/tablesl/lito2012.html#alyga http://www.rsssf.com/tablesl/lito2013.html#alyga http://www.rsssf.com/tablesl/lito2014.html#alyga http://www.rsssf.com/tablesl/lito2015.html#alyga FC Šiauliai
Utulikskaja Podkova

Utulikskaja Podkova (vene keeles Утуликская Подкова) on Hamar-Dabani kõrgeim mägi (2396,1 m). Selle põhjanõlvadelt lähtub Utuliki jõgi, idanõlvadelt Subutui jõgi, lääne- ja lõunanõlvadelt Hangaruli jõe parempoolsed lisajõed. Läheduses asuvad Utulik-Dabani kuru ja Perevalnoe järv.  Utulikskaja Podkova – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Evald Übi

Evald Übi (sündinud 23. septembril 1945) on eesti matemaatik. Ta lõpetas 1969. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli matemaatika-mehaanikateaduskonna matemaatika erialal. Ta töötas Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonnas aastatel 1969–2017, 2021. aasta seisuga on ta ning TTÜ emeriitdotsent. Ta on kirjutanud aimeraamatuid nii matemaatikast kui ka mesindusest. Tema seni viimane ilmunud raamat on "Mängude matemaatika" (2021).
Anna Hubáčková

Anna Hubáčková (sündinud 6. septembril 1957 Hodonínis) on Tšehhi poliitik, ta on Kristlik-Demokraatliku Liidu – Tšehhoslovakkia Rahvapartei liige. Ta oli 17. detsembrist 2021 kuni 1. novembrini 2022 Tšehhi keskkonnaminister. Ta sündis aastal 1957 Hodonínis (asub Hodoníni ringkonnas Lõuna-Morava maakonnas). Ta lõpetas aastal 1981 Brno tehnikaülikooli veemajanduse erialal. Aastal 1991 sai ta bakalaureusekraadi Brnos Masaryki ülikooli õigusteaduskonnas kohaliku halduse erialal. 17. detsembrist 2021 kuni 1. novembrini 2022 oli ta Tšehhi keskkonnaminister.
Jaaniveski

Jaaniveski on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 6.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Läti 2022. aasta taliolümpiamängudel

LAT Läti osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis 57 sportlasega, kes võistlesid 11 spordialal. Avatseremoonial kandsid Läti lippu Lauris Dārziņš ja Elīza Tīruma. Lätile tõi pronksmedali kelgutamisvõistkond (Elīza Tīruma, Kristers Aparjods, Mārtiņš Bots, Roberts Plūme). * Baiba Bendika võistleb kahel alal Mehed Oskars Ķibermanis Matīss Miknis Emīls Cipulis Edgars Nemme Dāvis Spriņģis Mehed Deniss Vasiļjevs Mehed Mehed Markuss Vinogradovs Mehed Haralds Silovs Naised Baiba Bendika Mehed Roberts Krūzbergs Reinis Bērziņš Ziemas Olimpiskajās spēlēs Pekinā Latviju pārstāvēs 57 sportisti 11 sporta veidos, LOK, 19.01.2022
Baiba Bendika

Baiba Bendika (sündinud 27. juunil 1991 Cēsises) on Läti laskesuusataja. Ta võistleb ka murdmaasuusatamises. 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis saavutas ta 15 km sõidus 39. koha, jälitussõidus 33. koha ja sprindis 39. koha. 2021. aastal tuli ta Euroopa meistriks sprindis. 2024. aasta maailmameistrivõistlustel Nové Městos saavutas ta sprindis 5. koha. baibabendika.com Baiba Bendika tulemused IBU kodulehel FIS: Baiba Bendika
Joosep Arimaatiast

Joosep Arimaatiast oli Suurnõukogu liige. Ta oli lugupeetav jõukas mees, kes ootas Jumala riiki ning oli Jeesuse salajane järelkäija, kes ei võtnud osa Jeesuse üle toimunud kohtumõistmisest. Joosep hoolitses koos Nikodeemosega (Jh 19:39,40) ristilöödu matmise eest ning pani ta oma uude hauda. Arimaatia Joosepist räägitakse Piiblis Uue Testamendi evangeeliumites vaid Jeesuse matmise juures (Mt 27:57-60, Mk 15:42-46, Lk 23:50-53, Jh 19:38-42) Mt 27:57-60 viitab Joosepile, kui rikkale mehele Arimaatiast, kes õhtu jõudes läks Pilaatuse juurde ja palus Jeesuse ihu. Pilaatus andis talle Jeesuse ihu, mille ta mähkis puhtasse lõuendisse ning asetas hauda, mille Joosep oli kalju sisse raiunud. Samuti veeretas ta haua ette suure kivi ja lahkus. Mk 15:42,43 lisab, et käes oli pühade valmistuspäev, mis oli hingamispäeva eelpäev, kui Joosep tuli Jeesuse ihu Pilaatuse käest paluma. LK 23:50-53 toob välja, et Joosep Arimaatiast oli hea ja õiglane mees Juuda rahva linnast. Olles Jeeuse ihu endale saanud mähkis ta Jeesuse kallisse lõuendisse ning pani ta kivisse raiutud hauda, kuhu ei olnud mitte kedagi varem veel asetatud. Jh 19:38-42 toob välja, et Joosep, kartuses juutide ees, palus Pilaatuselt, et ta tohiks Jeeuse ihu ristilt maha võtta. Küll aga ei teinud ta seda üksi, vaid koos Nikodeemusega, kes tõi kaasa segatud mürri ja aaloet ligi sada naela. Nad mähkisid Jeesuse linastesse riietesse lõhnarohtudega, mis oli juutide matmisviis. Selles paigas, kus Jeesus oli risti löödud, oli aed ja selles aias oli haud, kuhu nad Jeesuse asetasid.
Ida-Timor 2022. aasta taliolümpiamängudel

TLS Ida-Timor osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis ühe sportlasega. Ida-Timorit esindas Yohan Goutt Goncalves, kes võistles mäesuusatamises oma kolmandatel olümpiamängudel. Timor-Leste to be represented at Beijing Winter Olympics
Kalle Jalkanen

Kalle Jalkanen (10. mai 1907 Suonenjoki – 5. september 1941 Kirjasalo) oli Soome murdmaasuusataja. Jalkanen saavutas Saksamaal Garmisch-Partenkirchenis toimunud 1936. aasta taliolümpiamängudel rahvuskangelase tuntuse, kui tõi 10. veebruaril toimunud 4×10 km teatevõistluses oma viimase vahetusega Soome olümpiavõitjaks. Viimasesse vahetusse minnes oli Jalkanen norrakast Bjarne Iversenist maas üks minut ja 23 sekundit. Kui 10 kilomeetrist oli sõidetud pool sai Jalkanen juba Iverseni kätte. Ühel laskumisel Jalkanen sülitas ja samal ajal kukkusid ka tema kunsthambad lumme. Ta suundus neid üles võtma ja norrakas pääses uuesti juhtima. Pool kilomeetrit enne finišit sai ta Iverseni uuesti kätte ja võitis lõpuks kuue sekundiga. Jalkaneni etapiaeg (39.14) oli võistluses kõige kiirem. 12. veebruaril toimunud 18 kilomeetri individuaaldistantsil Jalkanenil nii hästi ei läinud, kui lõpetas alles 18. kohaga ja kaotas võitjale ligi viie minutiga. 1937. aasta maailmameistrivõistlustel Prantsusmaal Chamonix's sõitis 4×10 km teatevõistluses Jalkanen taas viimast vahetust, kuid seekord kaotati Norra võistkonnale ligi minutiga ja tuli leppida hõbemedaliga. 18 km individuaaldistantsil võitis Jalkanen norralase Lars Bergendahli järel hõbemedali. 50 km distantsil oli Jalkanen neljas ja kaotas pronksmedali võitnud itaallasele Vincenzo Demetzile vaid kuue sekundiga. Kodustel 1938. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis Jalkanen 18 km distantsil pronksmedali ja tuli 50 km distantsil maailmameistriks (võiduaeg 4:06.09), edestades hõbemedali võitnud kaasmaalast Alvar Rantalahtit enam kui nelja ja poole minutiga. Teatevõistluses Jalkanen ei osalenud, sest see toimus vaid päev pärast 50 km võistlust. 1939. aasta maailmameistrivõistlustel Poolas Zakopanes jäi Jalkanen 18 km distantsil neljandaks. Ta võttis osa 1941. aasta veebruaris Itaalias Cortina d’Ampezzos toimunud mitteametlikest maailmameistrivõistlusest, kus tema parimaks kohaks jäi 50 km distantsil saadud seitsmes koht. Kuigi Jalkanen tuli olümpiavõitjaks ja maailmameistriks ei tulnud ta karjääri jooksul kordagi Soome meistriks. Jalkanen hukkus 1941. aasta septembris jätkusõjas Ingerimaal, kui astus miini otsa. Jalkanen oli abielus ja tal on kaks tütart, kellest viimane sündis pärast tema surma. https://www.olympedia.org/athletes/87451 (vaadatud 28.10.2021) "Voiko tarina olla edes totta? Sankarihiihtäjän oli pakko kääntyä takaisin hakemaan hampaitaan kesken olympiaviestin ankkuriosuuden". iltalehti.fi. 08.09.2021
Saudi Araabia 2022. aasta taliolümpiamängudel

KSA Saudi Araabia osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis ühe sportlasega. See oli esimene kord, kui Saudi Araabia sportlane taliolümpiamängudel võistles. Saudi Araabiat esindas mäesuusataja Fayik Abdi. Skier Fayik Abdi to represent Saudi Arabia at Winter Olympics, Saudi Gazette
Sakkeus

Sakkeus on tegelane uues testamendis Luuka evangeeliumis. Ta on tölnerite ehk maksukogujate ülem Jeerikos. Tema loos saabub Jeesus Jeerikosse rahvahulgas ning lühikest kasvu Sakkeus ronib tema nägemiseks mooruspuu otsa. Kui Jeesus teda näeb, kutsub ta mehe alla ja teatab, et jääb tema juurde öömajale. See pahandab ümbritsevaid inimesi, sest Sakkeus on oma ameti tõttu patune. Kuid Jeesuse kutse peale lubab Sakkeus kinkida poole oma varandusest vaestele ja võetud liigkasu neljakordselt tagasi maksta. Selle peale lubab Jeesus, et Sakkeuse koda on Jumala poolt päästetud. [Lk 19:1-10] Sakkeuse heebreakeelne vorm on Sakkai, mis on tõenäoliselt lühend Sakarjast, mis oli ristija Johannese isa nimi. Sakkeus (Zakchaios) tähendab heebrea keeles süüta või püha. Fritz Rienecker, Gerhard Maier (2011). Suur Piibli-leksikon. Logos. Lk Lk 563. Fritz Rienecker, Gerhard Maier (2011). Suur Piibli-leksikon. Logos. Lk 561. Milligan, Jim. "Zakchaios". Vaadatud 29.10.2021.