laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Harry Visman

Harry Visman VR I/3 (18. jaanuar 1897 Leetse mõis, Harjumaa – 29. oktoober 1973 Montréal, Kanada) oli Eesti sõjaväelane, kirjastaja, ajakirjanik ja riigiametnik. Visman lõpetas 1916. aastal Nikolai gümnaasiumi (praeguse Gustav Adolfi gümnaasiumi) Tallinnas ja õppis seejärel Riia polütehnikumi mehaanika osakonnas. Astus 1918 Üliõpilasselts Liivika liikmeks. Esimese maailmasõja ajal, aastail 1916–1917 teenis ta vabatahtlikuna Peeter Suure merekindluse õhusõiduroodus. Visman suunati 1917. aastal Petrogradi insenerlipnike kooli, kuid nõukogude võim saatis kooli 1918. aasta algul laiali, mistõttu Visman kooli lõpetada ei jõudnud ning pöördus tagasi Tallinna. Visman määrati 12. novembril 1918 Kaitseliidu Nõmme osakonna ülemaks. Tema juhtimisel võttis Eesti Vabariik Nõmmel võimu üle. Wismann jõudis Nõmme malevkonna pealik olla 21. novembrini, kui ta viidi üle inseneripataljoni. Aastal 1944 emigreerus Visman Saksamaale, kust siirdus 1947. aastal Inglismaale ja edasi Kanadasse. Leho Lõhmus. Nõmme Kaitseliit. Tallinn: Koolibri 2009, lk 68–70. ISBN 978-9985-0-2282-5 Harry Visman Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Johannes Lindemann

Johannes Lindemann (15. märts 1874 Oisu vald, Järvamaa – 11. august 1941 Nõmme) oli Eesti poliitik (Nõmme alevivanem ja linnapea) ning kaitseliitlane. 1893 alustas ta 19-aastaselt tööd kooliõpetajana Riisipere vallakoolis. Hiljem oli ta põllupidaja Märjamaal, olles pikka aega Nissi põllumeeste seltsi esimees. 1905. aasta revolutsiooni aegu tuli Lindemannil kaks ja pool kuud Tallinnas vanglas karistust kanda. Vabanemise järel pöördus ta tagasi Nissi. 1917. aastal asus Lindemann Nõmmele, kus ta samal aastal valiti alevivanemaks. 1926. aastal sai Nõmme alevist linn ja Lindemannist sai esimene Nõmme valitud linnapea. 1. jaanuaril 1925 valiti ta koos Ludvig Mühlbachi ja Jaan Vagaga taastatud Nõmme Kaitseliidu ajutisse juhatusse. "Nõmme teated. Nõmme linnapea J. Lindemann 60-aastane." Päevaleht, 15. märts 1934, lk 4 kalmistud.ee Leho Lõhmus. Nõmme Kaitseliit. Tallinn: Koolibri 2009, lk 24–25, 52. ISBN 978-9985-0-2282-5 "Nõmme teated. Nõmme linnapea J. Lindemann 60-aastane." Päevaleht, 15. märts 1934. Lk 4
Neel

Neel (ladina keeles pharynx) on seedeelundkonna ja hingamisteede ühine osa, mis jaguneb ninaneeluks, suuneeluks ja alumiseks neeluks. Suuneel paikneb suukoopa ja alumine neel kõrisõlme taga. Ninaneelu suubuvad eestpoolt ninakäigud ja külgedelt kuulmekäigud, mille abil tasandatakse väliskõrvas olevat õhurõhku. Neel moodustub kihilisest plaatepiteelist. Ninaneel moodustub lisaks sellele hingamisteede epiteelkudedest. Neelu tegevust kontrollib üheksas ajunärv.
Uno Puusaag

Uno Puusaag (24. juuni 1929 Soinaste, Ropka vald – 22. märts 2010) oli eesti balletitantsija. Uno Puusaag tantsis 1945–1951 teatris Vanemuine ning oli 1951–1969 Estonias balletisolist. Ta lõpetas 1954 Tallinna Koreograafiakooli. Eesti entsüklopeedia, 14. köide, lk 385. Eve Heinla. "Minu eakas ema tahab Unot minult üle lüüa!" – Õhtuleht, 19. september 2009
Red Bull Arena

Red Bull Arena nime kannab mitu jalgpallistaadioni: Red Bull Arena (Salzburg), Austria jalgpalliklubi FC Red Bull Salzburg kodustaadion Red Bull Arena (New Jersey), USA jalgpalliklubi New York Red Bulls kodustaadion Red Bull Arena (Leipzig), Saksa jalgpalliklubi RB Leipzig kodustaadion
Baikali viigerhüljes

Baikali viiger ehk baikali viigerhüljes (Pusa sibirica, varem Phoca sibirica) on liik hülglaste sugukonnast. Baikali viiger on ainus ainult mageveeline hülgeliik maailmas. Ta sarnaneb peaaegu kõiges oma meres elavate sugulastega, kuid on üks väiksemaid, kasvades ainult 1,2–1,4 meetri pikkuseks, kaaludes 50–130 kilo ja elades kuni 55-aastaseks (seda siiski harva). Karvakatte värvus on seljapoolel pruunikashall hõbedase varjundiga, kõhtmisel poolel pisut heledam, võrdlemisi tihe ja pikk. Loom elab põhiliselt üksinda, kuid näiteks aprilli lõpus ja mais moodustavad nad jää peal lesilaid. Lesilaid moodustavad ka pärast jää lagunemist, kuid seekord kividel ja neemedel. Paaritumine toimub aastate jooksul sama partneriga (järjestikune monogaamia). Poeg, kes kaalub 3–3,5 kilo, sünnib veebruaris-märtsis jääkoopas, kus ema imetab teda kuni 3 kuud. Peamiselt toitub viiger mittetöönduslikest kalaliikidest, peamiselt õlikalast, ega kahjusta sellega kalamajandust. Tema arvukuseks arvatakse ligi 100 000 isendit.  Baikali viigerhüljes – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Suur õlikala

Suur õlikala (Comephorus baikalensis syn Comephorus baicalensis, Pallas 1776) on õlikalalaste sugukonda õlikala perekonda kuuluv kala. Õlikalalased on Baikalis elutsev endeemsete kalade sugukond. "Loomade elu" nimetab neid Baikali kõige huvitavamateks ja omapärasemateks kaladeks. Sellesse sugukonda kuulub üks perekond kahe liigiga, kes on mõlemad pelaagilise eluviisiga ehk veedavad kogu oma elu keskmises veekihis. Nad toituvad peaaegu eranditult kirpvähilistest. Õlikalad on peaaegu läbipaistvad, kahvaturoosa pärlmutriläikega. Teine silmaalune luuke on nõrgalt arenenud, kõhuuimed puuduvad. Rinnauimed on seevastu väga suured ja tugevad. Muidu on nad halvad ujujad. Emased on kuni 23 cm ja isased 13 cm pikad. Emased koevad juunist augustini kuni 2300 marjatera, millest kooruvad väljakujunenud vastsed. Pärast kudemist emased hukkuvad. Juba Pallase ajal kasutati suure õlikala rasva, näiteks meditsiinis. Tänapäeval püütakse suuri õlikalu rasva saamiseks töönduslikult. Suure õlikala kehas on rasva kuni 33%, seevastu väikese õlikala kehas kõigest 1,6–1,9%. Suur õlikala on baikali viigri põhitoit. "Loomade elu", 4. kd., lk. 423
Väike õlikala

Väike õlikala (Comephorus dybowskii, Korotneff 1904) on õlikala perekonda kuuluv kalaliik. Emased isendid on 15,8 cm ja isased 13–14 cm pikad. Väikese õlikala emased koevad veebruaris-aprillis 800–1700 marjatera. Võrreldes suure õlikalaga hukkub emaseid tunduvalt vähem. Kala rasvaprotsent on 1,6–1,9. Ta on ka baikali viigri põhitoiduks.
Õlikala

Õlikala (Comephorus) on kalade perekond. C. baikalensis — suur õlikala C. dybowskii — väike õlikala
Pavol Hurajt

Pavol Hurajt (sündinud 4. veebruaril 1978 Popradis) on Slovakkia laskesuusataja. Hurajt on osalenud kahtedel olümpiamängudel: 2006. aasta OM-il Torinos ja 2010. aasta OM-il Vancouveris. Torinos jäi tema parimaks kohaks 12,5 km jälitussõidus saadud 14. koht. Vancouveris võitis ta pronksmedali 15 km ühisstardiga sõidus. Lisaks oli ta viies 20 km eraldistardiga sõidus, seitsmes 10 km sprindis ja kuueteistkümnes 12,5 km jälitussõidus. Maailmameistrivõistlustel on ta parim koht 2008. aasta MM-il Östersundis 10 km sprindis saadud neljateistkümnes koht. Hurajt võitis suvistel maailmameistrivõistlustel 2004. aastal Brezno-Osrblies 6 km ühisstardiga sõidus kuldmedali ning on saanud pronksmedali 4x4 km teatesõidus nii 2003. aastal Forni Avoltris, kui ka 2004. aastal ning 2009. aastal Oberhofis 2x6+2x7,5 km segateatesõidus Maailma karikasarjas on Hurajt olnud (seisuga 25. märts 2010) kolm korda kolmas: 2003. aastal Brezno-Osrblies 12,5 km jälitussõidus, 2004. aastal Fort Kentis 10 km sprindis ja 2009.–2010. aasta maailma karikasarjas Vancouveri OM-il 2010. aastaveebruaris 15 km ühisstardiga sõidus. 2010 Vancouveris pronksmedal 15 km ühisstardiga sõidus Pavol Hurajti koduleht Pavol Hurajt IBU kodulehel (inglise) Pavol Hurajt vancouver2010.com koduleht
Evert Taube

Evert Axel Taube [toob] (12. märts 1890 Göteborg – 31. jaanuar 1976 Stockholm) oli rootsi laulja, helilooja, kirjanik ja kunstnik. Teda peetakse Rootsi rahvustrubaduuriks. Evert Taube'i loomingu hulgas on üle 200 laulu; luuletusi, reisikirjeldusi ja romaane; joonistusi, akvarelle ja õlimaale. Evert Taube põlvnes vanast Taube'ide aadlisuguvõsast. Tema isa Karl Gunnar Taube oli laevakapten. Evert oli neljas laps kolmeteistkümnest. Tema lapsepõlv möödus Vinga saarel, kus tema isa kuni 1905. aastani majakavahina töötas. Nii muusika kui ka laevad, kalapüük, meremehejutud ja lood kaugetest maadest kuulusid tema igapäevaellu. Algul õppis Evert saare kümne õpilasega koolis; aastatel 1904–1905 käis koolis Malmös, kus elas oma onu Axel Taube'i juures. Aastal 1905 kolis pere Göteborgi, kus Evert pidi gümnaasiumi õppima asuma, kuid kukkus matemaatika sisseastumiseksamil läbi. Ta hakkas õppima maalikunsti teatri dekoraatori juures ja õhtuti kunstikoolis. 16-aastaselt otsustas Evert, et temast saab kunstnik; ta laenas oma klaveriõpetajalt 18 krooni, pakkis asjad ja sõitis rongiga Stockholmi. Enamasti õnnestus tal ööbida kunstnikust nõo juures, kuid aeg-ajalt veetis ta rahapuudusel öid ka lageda taeva all. Mõned tema joonistused ilmusid ajalehtedes Dagens Nyheter ja Svenska Dagbladet. Tema unistus oli pääseda õppima kunstiakadeemia kõrgkooli Kungliga Kunsthögskolan. Ta leidis vajalikud soovitajad ja võetigi akadeemiasse vastu. Everti isale aga boheemlaslik kunstnikuelu ei meeldinud. Ta seadis poja valiku ette: kas too jätkab õpinguid internaatkoolis või hakkab meremeheks. Evert otsustas minna merele. Aastal 1907 asus Evert Taube laevale kütjaks. Kuni 1909. aastani sõitis ta meremehena Aafrika ja Lõuna-Aasia rannikul. Ta alustas esinemist lauljana ning hakkas ka meremehelaule koguma. Aastatel 1910–1915 töötas ta Argentinas, kust võttis Rootsi tagasi pöördudes kaasa huvi Ladina-Ameerika muusika vastu. Tema tegi ka tangomuusika rootslastele tuttavaks. Oma esimese lindistuse tegi ta aastal 1921. 1954. aastal sai temast esimene esineja, keda Rootsi televisioonis näidati. Paljud tema laulud räägivad meremeheelust, sageli humoristlikult. Tihti korduvad lauludes samad tegelaskujud. Eesti keeles on Evert Taube'i laule esitanud muu hulgas Väikeste Lõõtspillide Ühing. Evert Taube'i veebisait Evert Taube laulab Sjösala valssi
Tallinna lillefestival

Tallinna lillefestival on iga-aastane üritus, mis toimub Tornide väljakul Tallinnas. Festivali eesmärk on tuua kokku kogu maailmast aianduse- ja lillehuvilisi ning anda osalejatele võimalus kujundada silmapaistev iluaed ja seeläbi tutvustada ennast. 2010. aasta lillefestival toimus 21. maist kuni 28. augustini. 2019. aastal lillefestivali ei toimunud. Tallinna lillefestival
Tiit Tammela

Tiit Tammela (sündinud 19. aprillil 1956 Harju rajooni Harku külanõukogus) on Eesti sõjaväelane, kolonelleitnant reservis. On teeninud Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealiku ja Eesti kaitseatašeena Ameerika Ühendriikides. Tammela lõpetas 1974. aastal Pärnu 1. Keskkooli. Aastal 1978 lõpetas Tammela Lvovi Kõrgema Poliitilise Sõjakooli ajakirjanduse kateedri. Aastatel 1978–1989 teenis Tammela Nõukogude armees, sealhulgas Afganistanis. 1991. aastal asus Tiit Tammela vastloodud Pärnu riigikaitseosakonna ülema kohale. Tammela kuulub Kaitseliitu alates 1992. aastast, teenis aastail 1993–1997 ja 2001– Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealikuna. Aastail 1997–2001 oli Tammela esimene sõjajärgne Eesti kaitseatašee Ameerika Ühendriikides. Kolonelleitnant aastast 1997. Tammela on lesk, tal on täiskasvanud tütar ja poeg. Endine atašee sai Kaitseliidu Pärnumaa maleva juhiks, Eesti Päevaleht, 1. november 2001. Toomas Mattson. Eesti saadab USAsse sõjaväeatashee. Postimees, 23. oktoober 1997. Tiit Tammela. Kaitsepoliitiline tõehetk ehk 2010. aasta kahepäevane sõda. Pärnu Postimees, 20.03.2009. Ester Vilgats. Kaitseliidu asupaika tähistab mälestustahvel. Pärnu Postimees, 12. november 2008
Erik Reinhold

Erik Reinhold (sündinud 2. märtsil 1970) on Eesti sõjaväelane ja poliitik (kapten reservis). Erik Reinhold on lõpetanud Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi. Sõjalise hariduse on ta saanud Šveitsis ja Saksamaal, sealhulgas lõpetanud Zürichi Föderaalse Tehnikakõrgkooli Sõjakolledži sõjaväepedagoogika erialal. Oli Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealik aastatel 2002–2006, kuulub Pärnumaa malevasse 1992. aastast. Alustas teenistust Pärnumaa riigikaitseosakonnas 1991. aastal. On teeninud ka Pärnu üksik-jalaväepataljon, kaitsejõudude peastaabis ja Kaitseliidu peastaabis. 1. aprillist 2011 on ta Kaitseliidu Kooli ülem. Eeskujuliku teenistuse eest on Erik Reinholdi autasustatud Kaitseliidu Valgeristi II klassi, Kaitseliidu teenetemedali 1., 2. ja 3. klassi, Kaitseliidu kooli teeneteristi eriklassi, Päästeameti hõberisti, Politsei teeneteristi eriklassi ja Tuletooja medaliga. Kuulub Isamaa ja Res Publica Liitu 29. maist 2006. Pärast teenistuse lõppu Eesti kaitsejõududes alustas Erik Reinhold tegevust Pärnumaa kohalikes omavalitsustes. Aastatel 2018–2019 töötas Pärnu linnavalitsuses volikogu teenistuse juhatajana. Septembrist 2019 on Reinhold Pärnumaa Arenduskeskuse juhatuse liige ja Pärnumaa Omavalitsuste liidu tegevjuht Erik Reinhold on juhtimistreener ja juhatuse liige konsultatsiooniettevõttes Tööõnne Agentuur OÜ [1] Kaitseliidu Kooli etteotsa asub Erik Reinhold. Kaitseliidu koduleht, 31. märts 2011. (Kasutatud 31. märtsil 2011.) Äriregistri päring. (Kasutatud 31. märtsil 2011.) "Pärnumaa arenduskeskus". Merle Rallmann (14. august 2019). "SAPAt hakkab juhtima omaaegne sõjaväelane". Pärnu Postimees. Tõnu Kann. Kaitseliitlased — sõjaväelased vabast ajast. Pärnu Postimees, 29. jaanuar 2007. Peeter Kuimet. Teenekas ohvitser lahkub pettunult teenistusest. Postimees, 6. aprill 2006. Siim Sepper. Kaitseliitlane olla on uhke ja hää. Eesti Päevaleht, 6. november 2004. Erik Reinhold. Kaitseliit — rohkem kui peab. Eesti Päevaleht, 9. detsember 2003.
Koyama kuusk

Koyama kuusk (Picea koyamae) on igihaljas okaspuu kuuse perekonnast. Koyama kuusk on Jaapani endeem ning tema väga väike levila asub Honshū saare keskosas, Yatsugadake mägede põhjanõlvadel, 1500–2000 m kõrgusel merepinnast. Ta kasvab 10–20 puust koosnevate rühmadena või segunenult peamiselt järgmiste puuliikidega: jaapani lehis (Larix kaempferi), kahevärvilise kuuse teisend Picea alcoquiana var. acicularis, Maximowiczi kuuse teisend Picea maximowiczii var. senanensis ning veel mõned põõsa- ja lehtpuu liigid. Levila kliima on niiske, jahe ja lumerohke, aasta jooksul esinevate sademete hulk on vahemikus 1000–2000 mm. Koyama kuuse killustunud populatsioonid kasvavad vähem kui 100 km2 suurusel maa-alal. Arvukuse vähenemise põhjused on läbi ajaloo olnud metsaraied, taifuunid, metsapõlengud ja maalihked. Viimasel ajal on nendele lisandunud kliimamuutused (sademete hulga kõikumine, raskete ilmastikuolude sagenemine), mille tõttu koyama kuuse populatsioonid järk-järgult vähenevad. Koyama kuusk on madalakasvuline, kasvab 15–20 (25) m kõrguseks. Tüve läbimõõt on 0,3–0,5 (1,0) m. Puukoor on noorelt pruun ja õhukeste laastudena kestendav, vananedes muutub tumehalliks ja rõmeliseks. Okkad on rombja läbilõikega, 8–12 mm pikkused, kahvaturohelised, noorena teravad, hiljem tömbid, vaigukäike on üks kuni kaks. Õitseb mais-juunis, isasõisikud on silinderjad, punakas-pruunid, arvukate tolmukatega. Käbid on silinderjad, 4–6 cm pikkused ja läbimõõduga 2–2,5 cm, punakaspurpurjad, valminult helepruunid. Seemnesoomused õhukesed, pruunid, ca 15 mm pikkused ja 13–16 mm laiusega. Seemned on 2–3 mm pikkused, tumepruunid, ovaalsed, ca 10 mm pikkuse tiivakesega. Katsuki, T. & Gardner, M. (2010). Picea koyamae. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2010. Gymnosperm Database: Picea koyamae Koyama kuusk andmebaasis eElurikkus
Über Gegenstandstheorie

"Über Gegenstandstheorie" ("Esemeteooriast") on Alexius Meinongi artikkel, milles ta esitas oma esemeteooria. See ilmus esmakordselt kogumikus "Untersuchungen zur Gegenstandstheorie und Psychologie".
Hüpertekst

Hüpertekst on arvutis, nutitelefonis või mõnes teises elektroonilises seadmes kuvatav tekst, milles viidatakse teistele tekstidele või muudele objektidele hüperlinkidega, mille aktiveerimisel sisendseamega –osutusseadmed (kursor) – saab lugeja juurdepääsu viidatavale objektile, kui selle laadimine arvutisse õnnestub. Hüpertekst võib sisaldada ka tabeleid, pilte jms. Hüpertekst on aluseks kogu veebi struktuurile, tänu millele on informatsiooni jagamine ja omavahel seostamine veebis väga lihtne Terminit "hüpertekst" hakkas 1960. aastatel kasutama Ted Nelson, vt Xanadu. Hüpertekst-dokumendid võivad olla staatilised (eelnevalt loodud ja salvestatud) või dünaamilised (sisu muudetakse vastavalt kasutaja tegutsemisele veebilehel, kasutaja saab ise veebilehte sisuga täita). Staatilist hüperteksti saab kasutada dokumentides olevate andmete omavahel sidumiseks (viitamiseks), tarkvararakendustes, e-raamatutes, CD-del ja DVD-del, jne. Tuntuim ja laialdasim hüpertekstide rakenduskoht on Internet. Douglas Engelbart HTML XHTML XML Veebisait HTTP ja HTTPS "Internet legal definition of Internet". West's Encyclopedia of American Law, edition 2. Free Online Law Dictionary. 15. juuli 2009. Vaadatud 26.03.2010.
HSCSD

HSCSD (High-speed circuit-switched data ehk kiire kanalikommutatsiooniga andmeside) on kanalkommutatsiooniga andmesidetehnoloogia mobiilseadmete kasutajatele, mis on CSD (GSM data) edasiarendus, olles sellest neli korda kiirem. HSCSD andmeedastuskiirus on kuni 38.4 kbit/s. HSCSD põhineb kuni nelja tavalise GSM data kanali (ajapilu) kooskasutamisel. Eestis HSCSD võimalust mobiilsidevõrkudes ei pakuta. Tänapäeval kasutatakse selle asemel pakettandmesidestandardeid (GPRS,EDGE,HSDPA) Globaalne mobiilsidesüsteem (GSM) Raadiosidel Põhinev Pakettandmeteenus (GPRS) Mobiiltelefon Ajajaotusega hulgipöördus (TDMA)
Hüperlink

Hüperlink (lühivormina link) on hüpertekstis viide (ühesuunaline osutamine) teisele (hüper)dokumendile (vms objektile võrgus, nt viirusele) või selle osale. Link võib viidata ka sama dokumendi muule osale. Hüpertekst on hüperlinkidega tekst (näiteks veebileht). Lingiga ühendatud ehk viidatud objekti juurde pääsemiseks vajutatakse tavaliselt hiire või mõne muu osutusseadmega hüperlingina markeeritud objektile, mis võib olla tekst, pilt vms. Hüperlinke kasutatakse laialdaselt veebis. Veeb URN URI URL Lingikõdu Klõpsusööt
Malwarebytes' Anti-Malware

Malwarebytes' Anti-Malware (MBAM) on arvutiprogramm, mis otsib ja eemaldab arvutist kurivara. Programmi looja on Malwarebytes Corporation ning see anti välja 2008. aastal. Programmist on olemas tasuta versioon, mis manuaalsel käivitamisel skaneerib ja eemaldab kurivara, ning tasuline versioon, mis võimaldab reaalajas kaitset ja skaneerimist vastavalt paika pandud ajakavale.
Kaadripoliitika

Kaadripoliitika – üldtähenduses: inimeste käsitlemine tööalase või ühiskondliku reservina või võimalusena neid kasutada mingil erialal või ametikohal; inimeste suunamine või lubamine võimu juurde, ametitesse, erialadele. Kaader Kaadripoliitika Nõukogude Liidus
Kaader (töötajaskond)

Kaader (prantsuse keeles cadres) – isikkoosseis, personal, töötajaskond; asutuse, ettevõtte või organisatsiooni kvalifitseeritud ja vilunud töötajad; laiemalt: tööala väljaõpetatud töötajaskond. Seda terminit kasutati Nõukogude Liidus seoses NLKP juhtivaks jõuks tunnistamisega. Kaadrit valis, määras ja lubas kohtadele partei koos muude juhtivorganitega. Paljudes suuremates asutustes olid kaadriosakonnad, mis jälgisid töötajaid ja esitasid oma soovitusi töötajate kohalepaigutamiseks, ümberpaigutamiseks ja töölt kõrvaldamiseks. Kaadripoliitika
World Wide Web Foundation

World Wide Web Foundation (ka: Web Foundation) on organisatsioon, mille eesmärk on arendada veebi ja teha see kättesaadavamaks. Organisatsiooni moodustamisest andis 14. septembril 2008 teada Tim Berners-Lee Washingtonis Newseum muuseumis. Organisatsioon alustas ametlikult tööd 15. novembril 2009. Organisatsiooni eesmärkide realiseerimiseks haldab World Wide Web Foundation kolme programmi: Web Science and Research (veebi teaduslikud uuringud), Web Technology and Practice (veebitehnoloogiad ja nende rakendamine) ja Web for Society (veeb ja ühiskond) . World Wide Web Foundation`i missiooniks on edendada ühte terviklikku veebi, mis oleks vaba ja avatud, laiendada veebi suutlikkust ja jõulisust ning laiendada kasu, mida inimesed üle maailma veebist saavad Organisatsioon on seotud Open Web Foundationiga. "World Wide Web Foundation Launches Global Operations". World Wide Web Foundation. Vaadatud 16.11.2009. "World Wide Web Foundation FAQ". World Wide Web Foundation. Vaadatud 14.09.2008. "About the Web Foundation". World Wide Web Foundation. Vaadatud 14.09.2008. World Wide Web Foundation
Keskkoolimuusikal (muusikal)

"Keskkoolimuusikal" (originaalpealkiri "High School Musical") on Walt Disney Company noortemuusikal, mis põhineb Emmyga pärjatud samanimelisel telefilmil. Eesti Nuku- ja Noorsooteatris lavastas "High School Musicali" 2010. aastal Andres Dvinjaninov. Lavastus esietendus 2010. aasta märtsis. Eesti Teatriliit tunnustas lavastust 2011. aastal sõna-, muusika-, balleti- ja tantsulavastuste žürii eriauhinnaga. 2009. aasta oktoobris toimunud mitmevoorulistele katsetele registreerus üle 200 noore. Esimeses voorus laulsid kandidaadid "Keskkoolimuusikali" loo "Algus uus" ("Start of Something New") ning vabalt valitud laulu. Järgnevas voorus esitati muusikalist üks monoloog ja dialoog ning casting lõppes tantsuvooruga. Voorudest pääses edasi 40 noort. Troy Bolton (kooli korvpallitiimi kapten) – Ott Lepland või Kristjan Kasearu Gabriella Montez (teadusklubi liige) – Mari Ronimois Sharpay Evans (draamaklubi president) – Getter Jaani või Jekaterina Nikolajeva Taylor McKessie (teadusklubi president, Gabriella sõbranna) – Teele Viira või Marilyn Jurman Ryan Evans (Sharpay vend) – Taavi Tõnisson Chad Danforth (korvpallitiimi kapteni parem käsi, Troy parim sõber) – Silver Laas Zeke Baylor (korvpallitiimi liige, kes armastab küpsetada) – Karel Tallermaa Kelsi Neilson (noor helilooja) – Agnes Aaliste või Lee Trei James/Jack Scott – Norman Salumäe Kratnoff – Siim Kornel Jason Cross (korvpallitiimi liige, kes küsib alati lolle küsimusi) – Kristo Ukanis Preili Darbus (draamaklubi juhendaja) – Ingrid Isotamm või Liivika Hanstin Vinnie Ichikawa – Tarmo Männard Hr. Bolton (Troy isa, korvpallitreener) – Andres Roosileht Marta Cox (teadusklubi liige, kelle kireks on hiphop) – Carine Jessica Kostla Susan – Kristiina-Sandra Saumann William – Kristiin Räägel Cathy – Kerttu Veske Alan – Rainer-Verner Samolberg Cyndra – Kairi Kivirähk Ripper – Oliver Timmusk Mongo – Sandra Mirka Julia Artamonova Helena Hanni Ringo Sillamaa Saile Johanna Langsepp Olga Lans Indrek Tamm Heili Parras Merilin Rebane Sergei Kondrašev Mai-Liis Riimaa Xenia Rudakova Maria Mokretsova Monika Tomingas Üüve-Lydia Toompere Janne Reha Viivika Vahi Kaspar Vaik MTÜ Kungla muusikalitrupp tõi 2010. aastal Valga Kultuuri- ja Huvialakeskuses välja noortemuusikali "Meie muusikal", mis põhines "Keskkoolimuusikalil". Selle lavastasid Siiri Põldsaar ja Reet Laanoja. Walt Disney HIGH SCHOOL MUSICAL. Keskkoolimuusikal. Eesti Nuku- ja Noorsooteater EESTI NUKU- JA NOORSOOTEATER TOOB LAVALE "HIGH SCHOOL MUSICALI"! Eesti Nuku- ja Noorsooteater Noortemuusikal "Meie Muusikal".[alaline kõdulink] Valga - Kultuuri.net Helju Keskpalu. Valga Kungla tuli välja oma versiooniga "Keskkoolimuusikalist". Valgamaalane, 08. veebruar 2010 Leemet Prits. Koolitüdruk napsas Jana Kase eest "High School Musicali" peaosa. Õhtuleht, 4. november 2009 Maria Karumets. Getter Jaani keskkoolimuusikalis: äge on ülbe olla! Õhtuleht, 26. märts 2010 Nataly Koppel. Nukuteatris läks keset etendust eesriie põlema. Õhtuleht, 8. aprill 2010 "Keskkoolimuusikali" fotod. DELFI Pilt VIDEO: Lavastaja Andres Dvinjaninov: noortega töötamine on õnnestav. DelfiTV, 25. märts 2010