laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rebel Yell (laul)

"Rebel Yell" on inglise muusiku, laulja, laulukirjutaja ja näitleja Billy Idoli kirjutatud ja esitatud laul. "Rebel Yell" anti algselt välja albumi "Rebel Yell" singlina 24. oktoobril 1983, hiljem on laulu esitatud kontsertidel, raadios ja Spotifys jm. "Rebel Yell" on vaadatav-kuulatav YouTube'i muusikavideona. VH1 nimetas "Rebel Yelli" paremuselt kõigi aegade 79. koha hard rock'i lauluks. Laulu sünni kohta olevat Idol rääkinud, et osales üritusel koos Mick Jaggeri, Keith Richardsi ja Ronnie Woodiga ansamblist The Rolling Stones ja "pööritas" viskipudelit "Rebel Yell" Bourbon viski. See viskimark ja selle nimi olnud talle tundmata, kuid meeldinud sedavõrd, et otsustas kirjutada laulu "Rebel Yell". UK 7" vinüülplaat "Rebel Yell" "Crank Call" UK 12" vinüülplaat "Rebel Yell" "Crank Call" "White Wedding" (1985 uus väljalase) UK 7" vinüülplaat "Rebel Yell" "(Do Not) Stand in the Shadows" (1985 uus väljalase) UK 12" vinüülplaat "Rebel Yell (Extended Version)" "(Do Not) Stand in the Shadows" "Blue Highway". ===Kaverid (osaline)===: Flames Catamenia (2002). Tutta Roba Mia Sgarra kaastegevad Guè Pequeno ja Don Joe (2008). Rebel Yell : Rebel Yell All (1999) Rebel Yell de Scooter (1996) Rebel Yell Drowning Pool (2007) Rebel Yell Northern Kings (2007) Rebel Yell The Twang (Country) (2004) Rebel Yell Children of Bodom (2003) Rebel Yell Black Veil Brides (2011) Rebel Yell Dope (2009) Rebel Yell Kill Hannah (2006) Rebel Yell Otherwise (2013) Rebel Yell Heidevolk (2015). "Catch My Fall" "Rebel Yell (Scooteri laul)" "spreadit.org music". Originaali arhiivikoopia seisuga 4.01.2009. Vaadatud 5.02.2009. Warren, Craig A. (7. september 2014). The Rebel Yell: A Cultural History. University Alabama Press. Lk 141. ISBN 978-0817318482. ... Idol explained that he came to use the title 'Rebel Yell' ... not because of any knowledge of the Confederacy but because of his enthusiasm for Rebel Yell bourbon. Mall:Lien web Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Rebel Yell (song) seisuga 7.10.2017. Laulu "Rebel Yell" sõnad "Rebel Yell" YouTube'i muusikavideo (seisuga 7. oktoober 2017 vaadatud 36 079 797 korda) Billy Idol ‎– Rebel Yell Scooteri laul mai 1996 YouTube: Scooter - Rebel Yell (Official Video HQ)
Heinaste raudteejaam

Heinaste raudteejaam oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Limbaži piirkonnas Heinastes. Heinaste raudteejaam avati Ainaži–Valmiera–Smiltene raudtee valmimisel 1912 ja see oli selle raudtee üks lõppjaam. Toona jäi see Volmari kreisi Salatsi kihelkonda Heinaste mõisa maadele. Juba järgmisel aastal viidi jaamast sadamasse muulile kilomeetripikkune harutee. Pärast Heinaste põhjamuuli valmimist ehitati ka sellele raudtee, mida teenindas Heinaste jaamas hoitav väike auruvedur. Aastal 1936 muul rekonstrueeriti, uuendatud muulile aga raudteed enam ei rajatud. Aastal 1943 rajasid Saksa väed Heinaste ja Ikla raudteejaama vahele kilomeetri pikkuse tee, mis ühendas Heinaste–Smiltene raudtee Riisselja–Orajõe raudteega ja sealtkaudu Eesti kitsarööpmeliste raudteede võrgustikuga. Hiljem allutati sealne kitsarööpmeline raudtee Balti raudteedevalitsuse Pärnu raudteesõlmele ja seda hakkasid kasutama Pärnust Valmierasse sõitvad rongid. Sealse jaama ehitistest on lisaks jaamahoonele veel säilinud kaubaait ja üks jaama semafor. Jaam suleti aastal 1977. Toms Altbergs, Karīna Augustāne, Ieva Pētersone. "Dzelzceļi Latvijā". Rīga: Jumava, 2009. 116 lk Jaam vanal kaardil
Kaltern an der Weinstraße

Kaltern an der Weinstraße (itaalia: Caldaro sulla Strada del Vino), sageli lühidalt Kaltern või Caldaro, on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. See asub umbes 12 km Bolzanost edelas. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 7592 inimest Koht on kuulus järve (Caldaro järv ehk Kalterer See) ja veini (Kalterersee Auslese või Lago di Caldaro scelto) poolest. Köök ühendab Itaalia ja Tirooli stiile. Lähedalasuvad Dolomiidid on tuntud oma matka- ja ronimisradade poolest. Valla pindala on 47,9 km². Kaltern külgneb järgmiste valdadega: Eppan, Neumarkt, Tramin, Vadena, Amblar, Cavareno, Ruffrè-Mendola ja Sarnonico (viimased neli valda kuuluvad Trento provintsi). Kalterni vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Altenburg (Castelvecchio), Oberplanitzing (Pianizza di Sopra), Unterplanitzing (Pianizza di Sotto), St. Josef am See (San Giuseppe al Lago), St. Anton/Pfuss (San Antonio/Pozzo), St. Nikolaus (San Nicoló) ja Mitterdorf (Villa di Mezzo). 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 92,61% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 7,03% itaalia keelt ja 0,36% ladiini keelt. Kaltern an der Weinstraße sõpruslinn on: Heppenheim Saksamaal (1971) Andreas Seppi, tennisemängija Kalterni panoraam Penegalilt vaadatuna Kaltern, linnakeskus Kaltern, linnakeskus Kalterer See (Caldaro järv) Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Rõbnoje rajoon

Rõbnoje rajoon (vene keeles Рыбновский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Rõbnoje linn. Rajoon piirneb kirdes Klepiki rajooniga, kagus Rjazani rajooniga, lõunas Zahharovo rajooniga ning läänes ja loodes Moskva oblastiga. Rajooni pindala on 1407 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 048, 2009. aastal 36 824 ja 2002. aastal 37 140. Rõbnoje rajoonis on 114 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Rõbnoje linna) ning kaheteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Oka, Osjotr, Voža ja Metša. Постановление министерства территориальной политики Рязанской области от 6 сентября 2023 года № 7 «Об утверждении Реестра административно-территориальных единиц и населенных пунктов Рязанской области»
Martin Lazarev

Martin Lazarev (sündinud 1. märtsil 1977 Tartus) on eesti tarbegraafik ja fotograaf. On õppinud Tartu 12., 16. ja 14. keskkoolis ning Tartu Kunstikoolis klassikalist joonistamist, mööbli disaini ja restaureerimist ning lõpetanud Tartu Kunstikooli kujundusgraafika eriala. Triip Trükikoda (Tartu), disainer, trükiettevalmistus DDB Eesti (Tallinn), disainer, AD Division McCann (Tallinn), disainer, AD Positive Design (Tallinn), disainer, AD KOKO Arhitektid (Tallinn), disainer, AD Wabrikwörks Ltd. (+iD tootja), CD, disainer Vectorino Graphic Design – disainer, copywriter, illustraator Tartu Kunstikoolis portreenäitus 2011 Koger ja Partnerite kontoris 2012 Tam Galeriis Tallinnas 2012 Tema disainitud on kaasaskantav kokkukäiv ID-kaardi luger. Alates 2008 elab ja töötab Brasiilias Rio de Janeiros. Eesti disaineri pisike ID-kaardi lugeja tuleb peagi müügile. Eesti Päevaleht 21.05.2013
Oudtshoorn

Oudtshoorn on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas, Oudtshoorni valla halduskeskus. Asula on rajatud 1847. aastal, omavalitsusliku staatuse sai 1858. aastal. Oudtshoorn on tuntud jaanalinnukasvatuskeskus. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Oudtshoorni elanikest värvilisi 70,9%, valgeid 15,3%, mustanahalisi aafriklasi 12,5%, India ja Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 1,0%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 87,8% elanikest, koosa keelt 7,4% ja inglise keelt 2,6%. Oudtshoorn, Western Cape South African History Online Ostrich Riding – A Unique Experience in Oudtshoorn, South Africa Living the Dream Oudtshoorn Census 2011 Bongolethu Census 2011 Bridgeton Census 2011
Kungusõ mägi

Kungusõ mägi on küngas Võru maakonnas Kanepi vallas Rebaste küla alal. Kihelkondlikult jäi küngas Urvaste kihelkonda ja see oli seejuures kihelkonna kõrgeim koht. Künka kõrgus on 162 m üle merepinna. Künka lähedal on Pokumaa. Jan Rahman, "Kihlkundõ korõmbidõ mäki pääl", Uma Leht nr. 171, 30.12.2008.
Kunn'mägi

Kunn'mägi on küngas Põlva maakonnas Räpina vallas Nohipalo küla alal. Kihelkondlikult jäi kõrgendik Räpina kihelkonda ja oli seejuures kihelkonna kõrgeim küngas. Kunn'mäe kõrgus on 107 m üle merepinna. Küngas on metsaga kaetud ja sellel kasvavad peamiselt männid. Jan Rahman, "Kihlkundõ korõmbidõ mäki pääl", Uma Leht nr. 171, 30.12.2008.
Nipernaadi (ansambel)

Nipernaadi on Võrus tegutsev ansambel. Ansambli repertuaaris on võru- ja setukeelseid laule, sh rahvalaule. Kait Tamra Edvin Vendt Juhan Sütt 1993 "Mul meeldivad banaanid"
Reinu kadakas

Reinu kadakas (ka Kärsna kadakas, Karstna kadakas) on Võru maakonnas Võru vallas Pille küla alal kasvav kadakas; ühtlasi Eesti kõrgeim kadakas. Kadaka kõrgus on 13 m ja ümbermõõt (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) 1,45 m. Kärsna kadakas keskkonnaportaalis
Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat

Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat on Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse välja antav aastaraamat. Esimene aastaraamat ilmus 2002. Aastast 2011 antakse raamatut välja kord iga kahe aasta tagant. Aastaraamatud TÜ DSpace Repository's
Tsibipudina'

Tsibipudina' on rühm Tallinna näitlejaid, kes laulavad võrukeelseid laule, loevad võrukeelseid luuletusi ja kõnelevad võrukeelseid jutte. Rühm on osalenud Kaika suveülikoolis. Tarmo Song Kristi Pumbo Toivo Tähemaa Eva Kalbus Rühmast Nõmme Kevadfolgi kodulehel
Zahharovo rajoon

Zahharovo rajoon (vene keeles Захаровский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Zahharovo küla. Rajoon piirneb põhjas Rõbnoje rajooniga, kirdes Rjazani rajooniga, kagus Pronski rajooniga, edelas Mihhailovi rajooniga ja läänes Moskva oblastiga. Rajooni pindala on 985,9 km². Elanike arv oli 2012. aastal 9052, 2009. aastal 10 339 ja 2002. aastal 10 607. Zahharovo rajoonis on 65 asulat, mis kuuluvad seitsme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Pronja, Osjotr, Žraka, Voža, Pletenka ja Istja. Постановление министерства территориальной политики Рязанской области от 6 сентября 2023 года № 7 «Об утверждении Реестра административно-территориальных единиц и населенных пунктов Рязанской области»
Baikivka (Kalõnivka rajoon)

Berežanõ (ukraina keeles Байківка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 552. Pindala on 1,922 km².
Vinnõtski Hutorõ

Vinnõtski Hutorõ (ukraina keeles Вінницькі Хутори) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 6770. Pindala on 2,418 km².
Nõvotšõn

Nõvotšõn (ukraina keeles Нивочин) on küla Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis Bogorodtšanõ rajoonis. Elanike arv oli 2001. aastal 762.
Mihhailovi rajoon

Mihhailovi rajoon (vene keeles Михайловский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Mihhailovi linn. Rajoon piirneb põhjas Zahharovo rajooniga, idas Pronski rajooniga, lõunas Skopini rajooniga, edelas Tula oblasti Venjovi rajooniga ja loodes Moskva oblastiga. Rajooni pindala on 1841,17 km². Elanike arv oli 2012. aastal 34 850, 2009. aastal 35 919 ja 2002. aastal 38 377. Mihhailovi rajoonis on 275 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Mihhailovi linna ja Oktjabrski alevi) ning seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Pronja ja Kudesna. Постановление министерства территориальной политики Рязанской области от 6 сентября 2023 года № 7 «Об утверждении Реестра административно-территориальных единиц и населенных пунктов Рязанской области»
Buchenwaldlied

"Buchenwaldlied" (eesti keeles "Buchenwaldi laul") on Buchenwaldi koonduslaagri austerlastest vangide Fritz Löhner-Beda ja Hermann Leopoldi 1938. aastal kirjutatud marsilaul. Natsionaalsotsialistliku Saksamaa koonduslaagrites oli SS-laste meelelahutuseks tavaks, et vangid pidid rivisammul rahva- või marsilaule laulma. Buchenwaldi koonduslaagris oli igapäevase rivistuse ajal selliseks SS-laste armastatud lauluks algselt "Steht ein Dörflein mitten im Walde" Arno Holzi luuletuse "So einer war auch er" põhjal). Schutzhaftlager-Führer (laagriülem) Arthur Rödl nõudnud aga 1938. aasta lõpul, et vangid kirjutaksid ühe laagrilaulu. Lühikese aja jooksul kirjutasid ja viisistasid austerlastest vangid Fritz Löhner-Beda ja Hermann Leopoldi "Buchenwaldliedi". See oli vangide liikumise saatelaul. Kui massilaul kohe täie jõuga ei käivitunud, kutsus see tavaliselt esile Rödli vihahoo ja selle eest karistas ta vange. Seetõttu organiseerisid vangid sunnilaulu nii, et need, kes olid Rödli lähedal, laulsid valjult, ja kaugemal olevad vangid liigutasid vaid huuli. Wenn der Tag erwacht, eh' die Sonne lacht, die Kolonnen zieh'n zu den Tages Müh'n hinein in den grauenden Morgen. Und der Wald ist schwarz und der Himmel rot, und wir tragen im Brotsack ein Stückchen Brot und im Herzen, im Herzen die Sorgen. Refrään: O Buchenwald, ich kann dich nicht vergessen, weil du mein Schicksal bist. Wer dich verließ, der kann es erst ermessen, wie wundervoll die Freiheit ist! O Buchenwald, wir jammern nicht und klagen, und was auch unser Schicksal sei, wir wollen trotzdem ja zum Leben sagen, denn einmal kommt der Tag: Dann sind wir frei! Und das Blut ist heiß und das Mädel fern, und der Wind singt leis', und ich hab' sie so gern, wenn treu sie, ja, treu sie nur bliebe! Und die Steine sind hart, aber fest unser Tritt, und wir tragen die Picken und Spaten mit und im Herzen, im Herzen die Liebe. Refrään: O Buchenwald, ... Und die Nacht ist kurz, und der Tag ist so lang, doch ein Lied erklingt, das die Heimat sang: wir lassen den Mut uns nicht rauben! Halte Schritt, Kamerad, und verlier nicht den Mut, denn wir tragen den Willen zum Leben im Blut und im Herzen, im Herzen den Glauben. Refrään: O Buchenwald, ... Holm Kirsten, Wulf Kirsten, Stimmen aus Buchenwald: ein Lesebuch, lk 43-44, 2003, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 8. oktoobril 2017)saksa keeles GELSENZENTRUM-Startseite, Das Buchenwaldlied, veebiversioon (vaadatud 8. oktoobril 2017) saksa keeles Buchenwaldlied YouTube'is Buchenwaldlied (noodistatud viis ja sõnad) Zum Buchenwaldlied
Dmitri Korkin

Dmitri Petrovitš Korkin (jakuudi keeles Дмитрий Петрович Коркин; 5. september 1928 Tšuraptša uluss, Jakuudi ANSV – 22. veebruar 1984) oli jakuudi maadlustreener ja pedagoog, NSV Liidu teeneline treener. Ta oli tunnustatud vabamaadluse treener Nõukogude Liidus. Ta töötas Tšuraptša Spordiinternaatkoolis. Tema kasvandikest on 175 maadlejat täitnud NSV Liidu meistersportlase ja 13 suurmeistri normatiivi. Tema õpilased Pavel Pinigin, Aleksandr Ivanov ja Roman Dmitrijev on tulnud olümpiamängudel esikolmikusse. Meistrikandiaat sambos Dmitri Korkin lõpetas 1956. aastal Herzeni-nimelise Leningradi Pedagoogilise Instituudi vene keele ja kirjanduse õpetaja kutsega ja asus tööle Jakuutias Tšuraptša rajoonis asuvasse Ožuluni seitsmeklassilisse kooli. Selles koolis ja Ožuluni külast 12 kilomeetri kaugusele jäävas Tšuraptša keskkoolis organiseeris ta vabamaadluse sektsiooni. 1957. aastal asus ta kehalise kasvatuse õpetajana tööle Tšuraptša keskkoolis. 1964. aastal külastas ta Tōkyō olümpiamänge, et jälgida vabamaadlejate esinemisi. Tema initsiatiivil asutati 1966. aastal Tšuraptša Spordiinternaatkool. Kuni oma surmani (1984) töötas ta seal pedagoogi ja maadlustreenerina. 1964 – Jakuudi ANSV teeneline treener 1967 – Vene NFSV teeneline treener 1967 – Jakuudi ANSV teeneline õpetaja 1970 – NSV Liidu teeneline treener 1991. aastal nimetati Tšuraptša Spordiinternaatkool Dmitri Korkini auks Korkini-nimeliseks Tšuraptša Vabariiklikuks Spordiinternaatkooliks. 2003. aastast antakse välja Sahha (Jakuutia) Vabariigi Korkini-nimelist riiklikku preemiat kehakultuuri ja spordi valdkonnas. Alates 2008. aastast peetakse Jakutskis Dmitri Korkini rahvusvahelist mälestusturniiri vabamaadluses. Великий тренер и педагог Дмитрий Петрович Коркин. yakutia.com Коркин Дмитрий Петрович. ysia.ru Борцы Саха. wrest.info Славные имена якутской вольной борьбы: Коркин Дмитрий Петрович. wrestsakha.ru IX Международный турнир по вольной борьбе им. Д.П. Коркина. youtube.com, 3. oktoober 2016
Aleksandr Ivanov (maadleja)

Aleksandr Nikolajevitš Ivanov (jakuudi keeles Александр Николаевич Иванов; sündinud 10. jaanuaril 1951 Suntari rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi maadleja, treener ja sporditegelane, NSV Liidu teeneline meistersportlane, Põhjatähe ordeni kavaler. Sportlasena on ta tulnud 1974. ja 1976. aastal NSV Liidu meistriks ja võitnud 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis vabamaadluses hõbemedali (kärbeskaalus). Maadlustreenerina on ta olnud Sahha (Jakuutia) Vabariigi vabamaadluse koondise peatreener. Ivanov on Tšuraptša Spordiinternaatkooli kasvandik. Ta lõpetas 1975. aastal Kasahhi Riikliku Kehakultuuriinstituudi. Ta tegutseb maadlustreenerina: aastatel 1978–1984 töötas Almatõs, 1984. aastast Jakuutias. 1997. aastal määrati ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi vabamaadluse koondise peatreeneriks. 2005. aastast on ta Mirnõis asuva Laste ja noorte spetsialiseeritud olümpiareservi kooli direktor. Ta tegutseb ka Sahha vabamaadluse koondise treener-konsultandina. Teeneline meistersportlane (1976) Jakuudi ANSV teeneline kehakultuuritöötaja Jakuudi ANSV teeneline treener Põhjatähe orden (2006) Sahha (Jakuutia) Vabariigi Korkini-nimeline riiklik preemia kehakultuuri ja spordi valdkonnas (2011) Сахаҕа сэдэх киһи этэ. sportyakutia.ru Иванов Александр Николаевич. ysia.ru Иванов Александр Николаевич. sakhatimes.ru Борцы Саха. wrest.info
Bond

Bond võib tähendada: Bond (perekonnanimi), perekonnanime James Bond, algselt Ian Flemingu loodud tegelaskuju Bond (sigaret), sigaretimarki Bond Street, Londoni West Endi peamine kaubandustänav
Jörg Meuthen

Jörg Hubert Meuthen (sündinud 29. juunil 1961 Essenis) on Saksa majandusteadlane ja poliitik. Jörg Meuthen on pärit kaupmehe perekonnast. Gümnaasiumi lõpetas ta 1981. aastal Bad Emsis, seejärel läbis tsiviilteenistuse. 1983. aastal alustas ta Münsteri ülikoolis publitsistika, poliitikateaduste, romanistika ja ettevõtlusmajanduse õpinguid. 1984–1989 õppis ta Mainzi Ülikoolis majandusteadust. Ülikooli lõpetamise järel töötas ta Kölni ülikoolis teadurina, doktorikraadi sai samas 1993. aastal. 1993–1996 töötas ta Hesseni liidumaa rahandusministeeriumi referendina. 1997. aastast oli ta Kehli Avaliku Halduse Kõrgkooli professor. 4. juulist 2015 kuni 29. septembrini 2017 oli Jörg Meuthen Frauke Petry kõrval partei Alternatiiv Saksamaale kaasesimees. 29. septembrist kuni 2. detsembrini 2017 oli Jörg Meuthen partei Alternatiiv Saksamaale esimees. 2. detsembrist 2017 kuni 28. jaanuarini 2022 oli ta üks partei kaasesimeestest (Alexander Gaulandi kõrval). 11. maist 2016 kuni 31. detsembrini 2017 oli ta Baden-Württembergi maapäeva liige, alates 8. novembrist 2017 on ta Euroopa Parlamendi liige. 2019. aastal valiti ta Euroopa Parlamenti tagasi. 28. jaanuaril 2022 teatas Meuthen, et lahkub kohe partei esimehe kohalt ja ka parteist, põhjendades, et kaotas võimuvõitluse partei paremäärmusliku tiiva Der Flügel (tiib) vastu. Ta ütles, et partei on muutunud liiga paremäärmuslikuks ja on suures vastuolus põhiseaduse vaba demokraatliku põhikorraga. Jörg Meuthen : deutscher Ökonom und Politiker; Bundessprecher der "Alternative für Deutschland" (AfD); Prof.; Dr. rer. pol. Munzinger Dr. Jörg Meuthen, AfD Landtag von Baden-Württemberg Federal Republic of Germany : Ministries, political parties, etc. rulers.org "Ex-AfD-Chef Meuthen zu seinem Austritt: "Keine Zukunft mehr"". WDR1. 29. jaanuar 2022. Peters, Anna Laura (28. jaanuar 2022). "AfD: Jörg Meuthen gibt Austritt bekannt – „Das Herz der Partei schlägt heute sehr weit rechts"". DerWesten.de.
Olivier Dahan

Olivier Dahan (sündinud 26. juunil 1967 La Ciotatis) on prantsuse filmirežissöör.
Kurtatsch an der Weinstraße

Kurtatsch an der Weinstraße (itaalia: Cortaccia sulla Strada del Vino), sageli lühidalt Kurtatsch või Cortaccia, on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbe 25 km Bolzanost edelas. Valla pindala on 29,4 km². Kurtatsch külgneb järgmiste valdadega: Neumarkt, Margreid, Tramin, Coredo, Roverè della Luna, Ton, Tres ja Vervò. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 96,25% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,36% itaalia keelt ja 0,38% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Kampflied der Nationalsozialisten

"Kampflied der Nationalsozialisten" on Kleo Pleyeri kirjutatud laul, mida NSDAP ja SA kasutasid natsionaalsotsialistlikul Saksamaal võitluslauluna. Näidis: Wir sind das Heer vom Hakenkreuz, Hebt hoch die roten Fahnen! Der deutschen Arbeit wollen wir, Den Weg zur Freiheit bahnen! Ingliskeelne toortõlge: We are the army of the swastika, Raise high the red Flags! For the German labour we want to clear the path to freedom! Wir sind das Heer vom Hakenkreuz, Hebt hoch die roten Fahnen! Der deutschen Arbeit wollen wir, Den Weg zur Freiheit bahnen! Herbei zum Kampf, ihr Knechte der Maschinen. Nun Front gemacht der Sklavenkolonie. Hört ihr denn nicht die Stimme des Gewissens, den Sturm, der euch es in die Ohren schrie? Ja, aufwärts der Sonne entgegen. Mit uns zieht die neue Zeit. Wenn alle verzagen, die Fäuste geballt, wir sind ja zum Letzten bereit! Und höher und höher und höher, wir steigen trotz Hass und Verbot. Und jeder SA-Mann ruft mutig: "Heil Hitler!" Wir stürzen den jüdischen Thron! Erik von Kuehnelt-Leddihn. Liberty or Equality, Christendom Press, Front Royal, Virginia, 1993. lk 268. This is referenced to: Cf. Ehart (ed) Unter Hitlers Fahnen: grossdeutsches Liederbuch (N.p..Verlag Grossdeutschland, 1932), lk 4. Kampflied der Nationalsozialisten, 25. september 2016, veebiversioon (vaadatud 8. oktoobril 2017) saksa keeles "Kampflied der Nationalsozialisten" YouTube'is Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Nazi songs seisuga 8.10.2017.
Andreas von Hübner

Andreas von Hübner (vene keeles Андрей Иванович Гюбнер) (19. september (vkj) 1733 Peterburi – 5. detsember 1799 Tallinn) oli Vene sõjaväelane ja Vorbuse mõisnik. Andreas von Hübner sündis muusik Johann Hübneri (1701−1759) pojana. Viimane oli sündinud Varssavis, kuid 1721. aastal siirdus krahv Stephan Wilhelm Kinskyga kapellmeistrina Venemaale Peterburi; 1740. aastal oli ta õukonna kapellmeister. Tema poeg Andreas astus esmalt Holsteini sõjaväeteenistusse. Hiljem teenis Venemaa sõjaväes, kus 1763. aastal sai sekund-majori auastme. 1763 − u 1784 oli ta Tallinnas platzmajor[viide?]. Läks aga peagi sõjaväest erru ja astus tsiviilteenistusse. 1786−1799 oli ta Eestimaa kubermangu valitsusnõunik. 1791. aastal tõusis õuenõunikuks, mis vastas sõjaväes alampolkovniku auastmele. Ta oli kaks korda abielus. Esimest korda naitus ta Maria Hallupyga (maeti 1775). 1777. aastal sõlmis ta abieluliidu Maria Margaretha von Matthiasega (1751−1822). Kahest abielust oli tal kokku kolm last. Keiser Paul I kinkis talle 1799. aastal kauaaegse truu teenistuse eest Vorbuse mõisa, mis oli olnud pikka aega riigimõis. Et Hübner suri juba kaks nädalat hiljem, päris mõisa 1800. aastal tema lesk. Tema tütar Margaretha (1787−1862), kes oli abielus vabahärra Karl Axel Christer von Bruiningkiga (1782−1848), müüs Vorbuse 1848. aastal. Vorbuse mõis Erik Amburgeri andmebaas. Nr 24451. Erik Amburgeri andmebaas. Nr 55930. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 52-3.
Saeveski metsaonn

Saeveski metsaonn on matkamaja, mis asub Järvamaal Rassi külas, Tõrvaaugult 5 kilomeetri kaugusel Saarjõe maastikukaitsealal. Metsamajast on võimalik edasi liikuda Saarjõe õpperajale, Sakala tee matkarajale ning ka Kurgjale, Carl Robert Jakobsoni Talumuuseumi. Metsaonn on kahe korrusega elektrita matkamaja, mis asub Saarjõe läheduses. RMK. "Saeveski metsaonn". Vaadatud 8. oktoobril 2017. RMK - Tõnu Jürgenson. "Matkamees soovitab metsaonni". Vaadatud 8. oktoobril 2017.
Kurtinig an der Weinstraße

Kurtinig an der Weinstraße (itaalia: Cortina sulla Strada del Vino), sageli lühidalt Kurtinig või Cortina, on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Bolzanost edelas. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 646 inimest. Valla pindala on 2,0 km². Kurtinig külgneb järgmiste valdadega: Margreid, Neumarkt ja Salorno. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 68,67% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 31,15% itaalia keelt ja 0,17% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)