laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bernard Maris

Bernard Maris (23. september 1946 Toulouse – 7. jaanuar 2015 Pariis) oli prantsuse majandusteadlane, kirjanik ja ajakirjanik, satiirilise nädalakirja Charlie Hebdo osanik. Nädalakiri Charlie Hebdo oli avaldanud 2012. aastal pilapilte islami prohvet Muḩammadi kohta ja sattunud Al-Qā‘idah musta nimekirja. 2015. aasta 7. jaanuari ennelõunal ründasid ajakirja toimetust kaks maskides meest, kes olid relvastatud Kalašnikovi automaatide, püssi ja granaadiheitjaga. Fraasi Allāhu Akbar hüüdnud terroristide kümne ohvri seas olid veel Cabu, Honoré, Charb, Tignous ja Georges Wolinski. "Charlie Hebdo publie des caricatures de Mahomet". BMFTV. Vaadatud 19. september 2012. Vinocur, Nicholas (19. september 2012). "Magazine's nude Mohammad cartoons prompt France to shut embassies, schools in 20 countries". Reuters. The National Post. Vaadatud 19. september 2012. Conal Urquhart. "Paris Police Say 12 Dead After Shooting at Charlie Hebdo". Time. Witnesses said that the gunmen had called out the names of individual from the magazine. French media report that Charb, the Charlie Hebdo cartoonist who was on al Qaeda most wanted list in 2013, was seriously injured. Barney Henderson. "Paris Charlie Hebdo attack: live". The Telegraph. Famous French cartoonists Cabu, Charb, Tignous and Wolinski all reported killed in the attack. "French satirical paper Charlie Hebdo attacked in Paris". BBC News. 2. november 2011. "EN DIRECT. Massacre chez "Charlie Hebdo" : 12 morts, dont Charb et Cabu". Le Point.fr (prantsuse). "Les dessinateurs Charb et Cabu seraient morts". L'Essentiel (prantsuse). Prantsusmaa: L'Essentiel. 07.01.2015. Vaadatud 07.01.2015.  Bernard Maris – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Galleria Vittorio Emanuele II

Vittorio Emanuele II galerii (Galleria Vittorio Emanuele II) on Milanos Piazza del Duomost põhja poole jääv tohutu ladina risti kujulise põhiplaaniga terasest ja klaasist kõrge võlvkäiguna rajatud passaaž. Galerii ehitistel on neli korrust. Luksuslike kohvikute, restoranide, raamatupoodide ja butiikide fassaadid on kujundatud uusrenessanslikus võtmes. Võlvkäigus korraldatakse ka kunsti- ja fotograafianäitusi. Selline galerii oli tänapäevaste ostukeskuste eelkäija ja Milano oma leidis jäljendamist ka teistes Itaalia linnades (nt Galleria Subalpina Torinos ja Galleria Umberto I Napolis). Esimene taoline ostukeskus oli Peterburi passaaž, Milano oma kinnistas samal puhul galerii nimetuse kasutamise. Galerii viib otse Piazza del Duomolt Piazza della Scalale La Scala teatri juurde. Vasak tiib suundub Piazza dei Mercantile. Galerii kaheksakandilist keskosa kaunistavad nelja maailmajagu ehk Euroopat, Ameerikat, Aafrikat ja Aasiat sümboliseerivad mosaiigid. Põrandamosaiik kujutab sodiaagimärke. Passaaži võimsaim detail on metallist ja klaasist katus suure kupliga galerii ristumiskohas. Otse kupli all olev mosaiik kujutab nelja ühendatud Itaalia suurlinna sümboleid: Rooma Romulus ja Remus, Firenze fleur–de–lys, Milano punane vapikilp valge ristiga ning Torino pull, kelle juures võib näha õhevil turiste, kuna selle suguelunditele astumine toovat head õnne. Galerii projekteeris arhitekt Giuseppe Mengoni 1861. aastal. Galeriid ehitati aastatel 1865–1877. Paraku kukkus Mengoni paar päeva enne galerii avamist tellingutelt alla surnuks. Galerii sai nime Vittorio Emanuele II, esimese ühendatud Itaalia kuninga järgi. Vittorio Emanuele II galerii infoleht piltidega inglise keeles
Kolga-Jaani kirikuaed

Kolga-Jaani kirikuaed on kirikuaed Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kolga-Jaani alevikus Viljandi vallas Viljandi maakonnas. Kirikuaed on olnud arvatavasti alates 14. sajandist kasutusel ka kalmistuna. Matmine kirikuaeda lõpetati üldiselt millalgi pärast 19. sajandi lõpul ning edaspidi maeti kihelkonna surnud Kolga-Jaani kalmistule. 19. sajandi algul ümbritseti kirikuaed müüriga ning aia lõunaossa rajati kabel. Kirikuaeda maetud inimeste üldarv ei ole teada. Praegu (jaanuaris 2015) on see üldiselt hooldatud. Kolga-Jaani kirikuaed on 1998. aastast riiklik arheoloogia- ja ehitismälestis ning eraldi veel arheoloogiamälestis. Selle alal asub mälestisena veel Kolga-Jaani kirik, kabel ning kirikuaia piirdemüür. Nendel ning Vabadussõja mälestussambal on ühine mälestise kaitsevöönd. Kolga-Jaani kirik Kolga-Jaani kalmistu Kultuurimälestis nr 14538 "Kolga-Jaani kirikuaed. 14.-19.saj." Kultuurimälestis nr 13220 "Kolga-Jaani kirikuaed" Kultuurimälestis nr 14539 "Kolga-Jaani kirikuaia kabel, 19.saj." Kultuurimälestis nr 14540 "Kolga-Jaani kirikuaia piirdemüür, 19.saj." Kultuurimälestis nr 27178 "Vabadussõja mälestussammas" Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002 Kolga-Jaani kirikuaed kultuurimälestiste riiklikus registris Kultuurimälestis nr 13220 "Kolga-Jaani kirikuaed" Kultuurimälestis nr 14537 "Kolga-Jaani kirik, 14.-19.saj." Kultuurimälestis nr 14539 "Kolga-Jaani kirikuaia kabel, 19.saj." Kultuurimälestis nr 14540 "Kolga-Jaani kirikuaia piirdemüür, 19.saj." Kolga-Jaani kirikuaed. Viljandimaa kalmistute bibliograafia
Juhan Lasn

Juhan (Johann) Lasn (1. oktoober 1861 – 7. jaanuar 1931) oli Eesti ühiskonnategelane. Lasn oli üks mõjukamaid isikuid eestikeelsete koolide asutamisel ja säilitamisel Pärnus, olles ka näiteks Pärnu Linna Kõrgema Tütarlastekooli tuleviku kindlustamiseks korraldatud heategevusürituste suuremaid eraisikust toetajaid. Ta oli valitud Pärnumaa Majandusühisuse esimeheks; see majandusühisus oli Eestis üks suuremaid. Johann Lasni elutööks sai Tarvitajate Majandusühisuse ülesehitamine, selle laiendamine ja kaubandusliku teeninduse parandamine. Johan Lasn oli Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu liige, esindades Pärnumaad. Pärast Pärnus 23. veebruaril 1918 iseseisvusmanifesti väljakuulutamisest osavõtmist Endla rõdul oli Lasn üks kolmest linnakodanikust, kes julges järgmisel päeval Riiast Pärnusse jõudnud Saksa vägedele vastu minna, teatada Eesti Vabariigi neutraliteedist Saksamaa ja Nõukogude Venemaa vahelises sõjas ning paluda linna ülevõtmisega veidi viivitada. Genealogy. www.geni.com, vaadatud 6. mai 2023. https://web.archive.org/web/20150108082559/http://www.hot.ee/vabadussoda/ajalugu_01.htm (vaadatud 08.01.2015)
Kuus

Kuus (tähis araabia numbrina 6, Rooma numbrina VI) on naturaalarv, mis otseselt eelneb arvule 7 ja otseselt järgneb arvule 5. Kuus järgarvuna märgitakse araabia numbriga 6 koos punktiga (6.) või Rooma numbriga VI.
Maamärk

Maamärk (inglise keeles landmark) on objekt, mis võimaldab meresõidul orienteeruda, või mis aitab leida merel püüniste asukohta.
Krooks

Krooks oli Tartus aadressil Jakobi 34 asuv pubi. Pubi avati 1996. aasta novembris. Enne seda kasutati hoonet piima- ja lihapoena. Krooksu esimene omanik oli muusik Peeter Jõgioja. https://web.archive.org/web/20150108092556/http://www.krooks.ee/web/go.php?id=6&keel=ee (vaadatud 08.01.2015) Pubi koduleht Sünnipäevalaps pakub legendaarset võileiba
Emmaste valla lipp

Emmaste valla lipp on Hiiu maakonnas asunud Emmaste valla lipp. Lipp kinnitati 19. juunil 1996 ning see oli kasutusel kuni Emmaste valla ühendamiseni teiste Hiiumaa valdadega, mis toimus 2017. aasta sügisel. Valge-sinise lipuvälja poolitab diagonaalselt lainejoon, mis suundub vardapoolsest alanurgast lehvipoolsesse ülanurka. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11. Emmaste valla vapp Emmaste valla sümboolika valla kodulehel Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel – Emmaste vald
Jaan Kallas

Jaan Kallas (sündinud 18. veebruaril 1956 Tallinnas) on eesti tootmisjuht ja ametnik. Ta lõpetas aastal 1974 Tallinna 20. Keskkooli ja aastal 1979 Tallinna Polütehnilise instituudi ühiskondliku toitlustamise tehnoloogia ja organiseerimise erialal. Ta oli aastatel 1979–1983 restorani Tarvas juhataja. Aastatel 1983–1996 töötas ta Tartu Tarbijate Kooperatiivi Kaubamajas, sellest 1983–1985 asedirektorina ja 1983–1996 direktorina. Aastatel 1996–2001 oli ta Tartu Kaubamaja direktor, alates aastast 2002 AS Sangari juhatuse esimees ja AS Kalevi juhtkonna mentor. Aastatel 2003–2006 töötas ta Haridus- ja teadusministeeriumi kantslerina. Aastast 2007 on ta Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti peadirektor. Tema ametiaeg lõpeb 31. jaanuaril 2024. Ta oli aastatel 1997–2009 Tartu Maarja Kooli hoolekogu esimees. 2001. aastal sai temast Maarja küla asutajaliige ja ta asus tegutsema Maarja küla nõukogu esimehena. 2003 aasta isa 2007 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk 2018 Tartu Tähe kavaler https://web.archive.org/web/20150108094207/http://www.pria.ee/et/kontaktid/vaata/552 (vaadatud 8.01.2015) Kes on kes Eesti majanduses 2000? Jaan Kallas. Tartu linna veebisait. "Aasta isa Jaan Kallas hoiab saba rõngas" Postimees, 15. november 2003 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Kantsler Jaan Kallas seab hariduses esikohale õpilased" Eesti Päevaleht, 16. detsember 2003 http://www.eestimajandus.ee/Kallas-Jaan-1956-
Ambrosiuse pinakoteek

Ambrosiuse pinakoteek (itaalia Pinacoteca Ambrosiana) on Biblioteca Ambrosiana juurde kuuluv kunstimuuseum Milanos. Pinakoteek ja raamatukogu asuvad kardinal Federigo Borromeo palees, mis on pärit 17. sajandist ja hiljuti restaureeritud. Kardinal oli alusepanijaks nii raamatu- kui ka kunstikogule. Olulisemad kunstiaarded on Leonardo da Vinci "Muusiku portree", Botticelli "Madonna baldahhiini all" ja Caravaggio "Puuviljakorv", mis on esimene Itaalias maalitud natüürmort. Muuseumi kõige veidram eksponaat on Lucrezia Borgia juuksekihar. Lisaks kuulub pinakoteegile korralik Veneetsia kunsti kogu, milles on esindatud Tizian, Tiepolo, Giorgione ja Bassano. Piazza Pio 2, Milano Ambrosiana koduleht (itaalia ja inglise keeles)
Haaslava valla lipp

Haaslava valla lipp on Tartu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Haaslava valla lipp. Lipp kinnitati riigisekretäri Aino Lepik von Wiréni poolt 9. juunil 2000. Sama aasta 15. juunil õnnistati valla lipp sisse Tartumaa praost Joel Luhametsa poolt. Lipu kavandi autor on Tartu kunstnik Riina Liiv. Haaslava valla lipp on jagatud horisontaalselt kaheks võrdseks laiuks, ülemine laid on kuldkollane, alumine sinine (vapi värvid). Lipu keskel asetseb Haaslava valla vapp, mida ümbritseb valge eraldusriba. Lipu ja vapi värvidest kollane (kuldne) sümboliseerib kindlust, jäävust ja tugevust, sinine – lootust ja valla territooriumi poolitavat Mõra jõge, mis oli vanade Kambja ja Võnnu kihelkonna piiriks. Vapil kujutatud mänd sümboliseerib visadust ja järjepidevust, aga ka arengut. Kuusnurkne sinine täht vallas asuvaid muistendites nimetatud tervise- ja tarkuseallikaid. Sinisel kilbil asuv kuldne kaarjas tüvimik on valla keskel asuva Haaslava Vooremäe sümboliks. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning lipu normaalsuurus on 105x165 cm. Haaslava valla lipp asetseb alaliselt Haaslava vallamajas. Teda kasutatakse valla kohaliku omavalitsuse sümbolina riiklike pühade ja tähtpäevade tähistamisel, valla kohaliku omavalitsuse asutuste ja nende hallatavate asutuste pidulikel ja tähtsündmustel, vallakodanike austamisel ja muudel vallavalitsusega kooskõlastatud juhtudel. Haaslava valla lippu võivad heisata vallaelanikud, majaomanikud, äriühingud, asutused ja organisatsioonid koos Eesti riigilipuga riigilipu heiskamise päevadel ja kooskõlas riigilipu kasutamise korra nõuetega, mis laienevad sel juhul ka valla lipule. Riigilipu heiskamise päeval heisatud valla lipp riigilippu ei asenda. Koos riigilipuga heiskamisel asub riigilipp lippude poolt vaadates paremal, valla lipp vasakul. Haaslava valla lippu võivad vallaelanikud, majaomanikud, äriühingud, asutused ja organisatsioonid heisata kodu- või asukohavalla tähisena oma isiklikel, perekondlikel või kollektiivsetel tähtsündmustel. Haaslava valla lippu võib kasutada avalikel üritustel, miitingutel ja demonstratsioonidel. Kasutatav valla lipp peab olema puhas ja terve, kõlbmatuks muutunud lipp hävitatakse sündsal viisil. Haaslava valla vapp Tartu maakond Haaslava valla sümboolika valla kodulehel Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Haaslava vald.
Eesti Üleüldise teaduse raamat

"Eesti Üleüldise teaduse raamat ehk encyklopädia konversationi-lexikon, see on kõige inimlise teadmise haridusline sõnakiri, hulga kujustustega kaunistatud. Asjatundliste kaastööliste abil toimetanud, kokku seadnud ja kirjutanud Dr. K. A. Hermann" on Karl August Hermanni 1900–1906 Tartus avaldatud entsüklopeedia. Entsüklopeedia jäi lõpetamata. Teine köide (tähed B, C, D, E, 1906) katkeb poolelt sõnalt 64. leheküljel (muutmata kirjaviisis): Brasilia ühisvabadkoosdused on Lõuna-Amerika kõige suurem maade kogu, kuid on üleüldse maailma kõige laialdasemate ühisde ehg riikide sekka lugeda, ta on 8,337,218 rtklm ehg 166,740 rtpnk. suur, mis põhjatul ruumil kõigesd vaevalt 20 milj. inimesd (nende seas 600,000 medsa indiani) elavad. Maapind on ruumikas küllalt, et siis, kui see põlisesd med- Tiiu Reimo "Esimene eesti entsüklopeedia - 100" Raamatukogu, 2000, lk 15-17
Halliste valla lipp

Halliste valla lipp on Viljandi maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Halliste valla lipp. Lipp on kinnitatud 29. jaanuaril 2003. Halliste valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Mustal kangal on lipu alt servast tõusev punane rist, mille keskel on lõhik; harude otsad on kaunistatud punase paelornamentika motiividega. Kujundeid ümbritseb valge ääris. Piduliku kandelipu varras on must, ehisnupp hõbedane. Paelornamentikaga ehitud rist sümboliseerib Halliste vaimseid traditsioone. Risti lõhik viitab nii meeste kui naiste seas populaarsele mulgi kuuele, mille küljel on samuti kaaruspaeltega kaunistatud lõhik. Lipu värvideks on nn mulgi koloriit: must, punane ja valge. Valla lipp ei tohi olla suurem normaalmõõtmetes Eesti riigilipust. Halliste valla vapp Viljandi maakond Halliste valla sümboolika
Limpopo provints

Limpopo provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Limpopo provintsi elanikkonnast mustanahalised aafriklased 96,7%, valged 2,6%, värvilised 0,3%, India või Aasia päritolu inimesed 0,3% ja teised 0,2%. Pedi keelt pidas emakeeleks 52,9% rahvastikust, tsonga keelt 17,0%, venda keelt 16,7%, afrikaani keelt 2,6%, tsvana keelt 2,0%, ndebele keelt 2,0%, sotho keelt 1,5%, inglise keelt 1,5%, suulu keelt 1,2%. Census 2022 Statistical Release Census in brief : Census 2011. - Pretoria: Statistics South Africa. 2012, lk. 21-25 Provintsivalitsus
Ülle Kruus

Ülle Kruus (neiupõlvenimi Ülle Kaal; sündinud 19. augustil 1958 Pöide külanõukogus) on eesti kunstiajaloolane, Adamson-Ericu muuseumi direktor (1992–2020). Ta on lõpetanud 1973. aastal Tornimäe 8-klassilise Kooli ja 1976. aastal Orissaare Keskkooli. 1983. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ajaloo ja ühiskonnaõpetuse õpetaja kvalifikatsiooniga; kunstiajaloo lisaerialaga. Ta töötas aastatel 1980–1984 Eesti Vabaõhumuuseumis. 1984. aastast töötas ta Adamson-Ericu muuseumis ning oli aastatel 1992–2020 selle direktor. Ta on 1994. aastast Kunstnike Liidu liige ja 1995. aastast Rahvusvahelise Muuseumide Nõukogu ICOM liige. Ta on uurinud peamiselt Adamson-Ericu elu ja loomingut. Aastatel 1984–2020 koostas ja kureeris ta Adamson-Ericu muuseumis üle 70 näituse ning kirjutas tarbekunsti- ja graafikanäituste ülevaateid. 2004 – Läti Vabariigi Välisministeeriumi aukiri Läti visuaalkultuuri tutvustamise eest Eestis 2007 – Suur Muuseumirott näituse "Iluraam – raami ilu" eest (koostajad Ülle Kruus, Alar Nurkse ja Sirje Säär) 2009 – Kristjan Raua preemia Adamson-Ericu näituste kureerimise ja publikatsioonide eest (koos Kersti Kolliga) 2010 – Läti Vabariigi tunnustusrist 2012 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Eesti muuseumimaastikul tehtud pikaajalise ja entusiastliku töö eest) 2017 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Tema vennad on zooloog Mati Kaal ja poliitik Vambo Kaal ning tema sõtse on kirjanik Aira Kaal. "Eesti Kunstimuuseumi tunnustused". Eesti Kunstimuuseum. Vaadatud 29. mail 2024. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Eneken Helme. "Kruus, Ülle". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 213 Ülle Kruus Eesti Teadusinfosüsteemis
Helme valla lipp

Helme valla lipp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Helme valla lipp. Lipp kinnitati 21. juunil 1994. Helme valla ristkülikukujuline lipp on vertikaalselt jaotatud kaheks väljaks. Lipu vardapoolne väli on valge ning selle laius on 3 ühikut, lehvipoolne osa on aga sinine, laiusega 6 ühikut. Sinisel väljal asub valge veskikivi kujutis, mille mustast ringikujulisest keskosast väljub kaheksa musta kaarjat vööti (veskikivi soont). Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9 ühikut. Sinine viitab tõsiasjale, et Helme ümbruskond on juba vanast ajast tuntud oma vaimuerksate inimeste ja koolitraditsioonide poolest. Pöörlev must-valge veskikivi sümboliseerib aja igavest kulgu ja põlvkondade vaheldumist ning ühtlasi elu järjepidevust. Teiseks meenutab veskikivi valla inimeste põlist põhitegevust – maaviljelust, saaki ja leiba. Helme valla lipp heisati järgmise korra alusel: Ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel. Alaliselt volikogu ja valitsuse haldushoonel. Selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. Koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust. Valla lipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal. Helme valla vapp Valga maakond Helme valla sümboolika valla kodulehel Helme valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Laurent Sourisseau

Laurent Sourisseau (sündinud 20. septembril 1966 Melunis), tuntud ka kui Riss, on prantsuse karikaturist ja ajakirjanik, satiirilise nädalakirja Charlie Hebdo tegevtoimetaja. Laurent Sourisseau sai haavata ajakirja Pariisi kontorile korraldatud terrorirünnakus 2015. aasta 7. jaanuari ennelõunal. L'équipe : Riss, sur le site de Charlie Hebdo. Article Larousse : Laurent Sourisseau, dit Riss[alaline kõdulink] Barney Henderson. "Paris Charlie Hebdo attack: live". The Telegraph. Famous French cartoonists Cabu, Charb, Tignous and Wolinski all reported killed in the attack. "EN DIRECT. Massacre chez "Charlie Hebdo" : 12 morts, dont Charb et Cabu". Le Point.fr (French).{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Les dessinateurs Charb et Cabu seraient morts". L'Essentiel (prantsuse). Prantsusmaa: L'Essentiel. 7. jaanuar 2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.01.2015. Vaadatud 7.01.2015.
Kudamatsu

Kudamatsu (jaapani 下松) on linn Jaapanis Yamaguchi prefektuuris. Asub Honshū lõunaosas Seto kaldal. Linnaõigused sai 1939. aastal. 山口県/統計分析課/人口・人口移動統計調査(令和3年3月1日現在), vaadatud 25.03.2021. Kudamatsu koduleht
Majanduslikult mitteaktiivne rahvastik

Majanduslikult mitteaktiivne rahvastik ehk majanduslikult passiivne rahvastik on osa riigi või muu haldusüksuse (nt maakonna, linna või valla) rahvastikust, kes ei ole hõivatud ega töötud. Majanduslikult mitteaktiivse rahvastiku hulka kuuluvad kõik alla 15-aastased lapsed ning need 15-aastased ja vanemad inimesed, kes ei ole majanduslikult aktiivsed, sealhulgas: mittetöötavad õpilased ja üliõpilased mittetöötavad pensionärid (vanadus-, töövõimetus- või muu pensioni saajad) rasedus- ja sünnitus- või lapsehoolduspuhkusel olevad lapsevanemad kodused isikud, sealhulgas tasustamata majapidamisülesannetega tegelevad koduperenaised ja mittetöötavad omastehooldajad puude või pikaajalise haiguse tõttu mittetöötavad isikud mittetöötavad kinnipeetavad oma varast elatuvad rantjeed heitunud OECD ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) käsitluse ja definitsioonide kohaselt on majanduslikult aktiivne rahvastik (mis omakorda jaguneb hõivatuteks ja töötuteks) ja majanduslikult mitteaktiivne rahvastik üksteist välistavad kategooriad, mis kokku moodustavad kogurahvastiku. Tööturustatistikas ei saa isik samal ajal kuuluda mitmesse hõiveseisundisse. Statistikaamet on defineerinud majanduslikult mitteaktiivset rahvastikku ka kui "isikud, kes ei soovi töötada või ei ole selleks võimelised". Sellise määratluse puuduseks on, et hõiveseisundite kategooriad ei ole rangelt üksteist välistavad. Näiteks heitunu on Statistikaameti definitsiooni kohaselt "mittetöötav isik, kes sooviks töötada ja oleks valmis töö olemasolu korral ka kohe tööle asuma, kuid ei otsi aktiivselt tööd, sest on kaotanud lootuse seda leida." Samas loeb Statistikaamet heitunud isikud majanduslikult mitteaktiivsete isikute hulka. Samuti võivad pensioniealised isikud soovida ja olla võimelised töötamist jätkama, kuid kui nad ei ole hõivatud, loetakse nad mitteaktiivse rahvastiku hulka. Rahvastik Tööealine rahvastik "OECD glossary of statistical terms. Economically inactive population". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2013. Vaadatud 8. jaanuaril 2015. Diana Beltadze. Sotsiaalmajanduslik seisund ja tööränne "Statistikaamet. Statistika andmebaas. Rahvaloendus REL2000". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. jaanuar 2015. Vaadatud 8. jaanuaril 2015. "International Labour Organisation. Overview and topics of labour statistics". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. jaanuar 2015. Vaadatud 8. jaanuaril 2015. "Statistikaamet. Koolinurk. Sõnastik". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. jaanuar 2015. Vaadatud 8. jaanuaril 2015. "Statistikaamet. Statistika andmebaas. Tööturg. Mõisted". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. jaanuar 2015. Vaadatud 8. jaanuaril 2015. "Statistikaamet. Tööturg. Tööturu kontekstis enim kasutatavad mõisted". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. jaanuar 2015. Vaadatud 8. jaanuaril 2015. International Labour Organisation. Overview and topics of labour statistics
Elsa Cayat

Elsa Cayat (prantsuse [ɛlza kaja]; 9. märts 1960 – 7. jaanuar 2015 Pariis) oli prantsuse arst ja psühhoanalüütik. Elsa Cayat oli ka kolumnist, tema kolumn "Le Divan" ilmus satiirilises nädalakirjas Charlie Hebdo kord kahe nädala tagant. Elsa Cayat hukkus ajakirja Pariisi kontorile korraldatud terrorirünnakus 2015. aasta 7. jaanuari ennelõunal. Un homme + une femme = quoi ?, Payot, Jacques Grancher, Paris, 1998, ISBN 2733906054 Le désir et la putain : les enjeux cachés de la sexualité masculine koos Antonio Fischettiga, Albin Michel, Paris, 2007, ISBN 2226179275 Elsa Cayat, « En quoi la fétichisation de la science par la technocratie aboutit-elle à la négation de l'homme et à l'éradication de la pensée ? », Enfance dangereuse, enfance en danger ?, ERES,‎ janvier 2007, p. 189-202 (ISBN 9782749207612, DOI 10.3917/eres.march.2007.01.0189, lire en ligne) Elsa Cayat, « L'écart entre le Droit et la loi », La maîtrise de la vie, ERES,‎ 1er février 2012, p. 235-250 (ISBN 9782749215693, DOI 10.3917/eres.march.2012.01.0235, lire en ligne) "Elsa Cayat : la psy de Charlie Hebdo assassinée". madame.lefigaro.fr. Le Figaro. 8. jaanuar 2015. Vaadatud 8. jaanuar 2015. Qui sont les victimes de Charlie Hebdo?, BMFTV Éric Loret, « Elsa Cayat, une psy pour Charlie » – Libération, 7. jaanuar 2015 Barney Henderson. "Paris Charlie Hebdo attack: live". The Telegraph. Famous French cartoonists Cabu, Charb, Tignous and Wolinski all reported killed in the attack. "EN DIRECT. Massacre chez "Charlie Hebdo" : 12 morts, dont Charb et Cabu". Le Point.fr (French).{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Davidson, Amy (07.01.2015). "The Attack on Charlie Hebdo". The New Yorker. Vaadatud 08.01.2015. Rayner, Gordon (7. jaanuar 2015). "Charlie Hebdo attack: France's worst terrorist attack in a generation leaves 12 dead". The Daily Telegraph. Vaadatud 08.01.2015.
Mpumalanga provints

Mpumalanga provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis. 1995. aastani oli provintsi nimi Ida-Transvaal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Mpumalanga provintsi elanikkonnast mustanahalised aafriklased 90,7%, valged 7,5%, värvilised 0,9%, India või Aasia päritolu inimesed 0,7% ja teised 0,2%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 27,7% rahvastikust, suulu keelt 24,1%, tsonga keelt 10,4%, ndebele keelt 10,1%, pedi keelt 9,3%, afrikaani keelt 7,2%, sotho keelt 3,5%, inglise keelt 3,1%, tsvana keelt 1,8% ja koosa keelt 1,2%. Census in brief : Census 2011. - Pretoria: Statistics South Africa. 2012, lk. 21-25 Provintsivalitsus