laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Uus-Meremaa Kuninglik Selts

Uus-Meremaa Kuninglik Selts (inglise keeles Royal Society of New Zealand; lühend RSNZ) on Uus-Meremaa teaduse edendamisega tegelev liikmesorganisatsioon. Selts asutati 1867. aastal algse nimetusega Uus-Meremaa Instituut. 1933. aastast tegutseb see Uus-Meremaa Kuningliku Seltsina. 2010. aastast laienes seltsi teadusvaldkondade arv: lisandusid humanitaar- ja sotsiaalteadused. Selts on Rahvusvahelise Akadeemiate Liidu liige. Seltsi liikmeks (member) saab astuda iga huviline. Teadustöös silmapaistnud teadlasi valib seltsi akadeemiline nõukogu 1919. aastast seltsi valitud liikmeteks (fellow'd). Väljapaistvaid välisteadlasi hakati seltsi auliikmeteks valima kohe pärast seltsi loomist. Seltsi poolt väljaantavatest auhindadest on tähtsamad Rutherfordi medal (varem Kuldmedal), Pickeringi medal, Flemingi auhind ja Hectori medal. Akadeemias oli 2017. aasta maikuu seisuga 408 valitud liiget (fellow'd) ja 57 auliiget (välisliiget). 1922 – Ernest Marsden, Briti ja Uus-Meremaa füüsik 1950 – John Eccles, Austraalia neurofüsioloog, nobelist (töötas pärast sõda Uus-Meremaal) 1952 – Charles Fleming, geoloog, ornitoloog ja paleontoloog 1961 – Richard Dell, malakoloog 1982 – Michael Corballis, psühholoog ja neuroteadlane 1992 – David Skegg, epidemioloog 2004 – Boriss Pavlov, vene päritolu Uus-Meremaa matemaatik ja füüsik 2015 – Alexei Drummond, bioinformaatik 1870 – Louis Agassiz, loodusteadlane 1871 – Charles Darwin, Briti loodusteadlane 1873 – Charles Lyell, Briti geoloog 1885 – Alfred Wallace, Briti loodusteadlane 1904 – Ernest Rutherford, Uus-Meremaa päritolu Briti füüsik 1909 – George Darwin, Briti astronoom 1923 – William Henry Bragg, Briti füüsik 1924 – Albert Einstein, füüsik 1927 – Marie Curie, Prantsuse füüsik ja keemik 1928 – John Scott Haldane, Briti füsioloog 1929 – James Jeans, Briti astronoom 1943 – Arthur Eddington, Briti astronoom 1943 – Harold Jeffreys, Briti astronoom 1946 – Niels Bohr, taani füüsik 1950 – Ernst Mayr, USA evolutsioonibioloog 1956 – C. V. Raman, India füüsik 1956 – Charles Galton Darwin, Briti füüsik 1961 – William Lawrence Bragg, Briti füüsik 1962 – Charles Francis Richter, USA seismoloog 1965 – Karl Popper, Briti filosoof 1970 – Maurice Ewing, USA geofüüsik ja okeanograaf 1984 – Peter H. Raven, USA botaanik 1991 – James P. Kennett, USA paleokeanograaf 2013 – Andrew P. Roberts, Austraalia geofüüsik Our history. royalsociety.org.nz Join us. royalsociety.org.nz View our Fellows. royalsociety.org.nz View our Honorary Fellows. royalsociety.org.nz Koduleht. royalsociety.org.nz Seltsi valitud liikmed (fellow'd). royalsociety.org.nz Seltsi välisliikmed. royalsociety.org.nz
Elektrooniline identiteet

Elektrooniline identiteet (lühendatult ka eID) on andmete kogum, mis seob elektroonilises keskkonnas isiku tema füüsilise identiteediga (isikuga). Elektroonilise identiteedi toimimise alus on avaliku võtme infrastruktuur ehk PKI (public key infrastructure). eID-d kasutab Euroopa Liidu Infokeskus ka e-identimise kohta. Eesti mõistes on eID elektrooniliseks kasutamiseks mõeldud isikut tõendav dokument (ID-kaart, mobiil-ID, digi-ID, e-residendi), mida väljastab Politsei- ja Piirivalveamet. Eesti eID kasutab nn. turvalist andmekandjat, mis koosneb kiibist, selles talletatud sertifikaatidest ja võtmetest (PKI), mis tagavad toimingute turvalisuse. Sertifikaat on isikuga seotud elektrooniline dokument, mis sisaldab isikuandmeid ja tema tuvastamiseks vajalikku võtit. elektrooniline isikutuvastus (autentimine veebikeskkondades), digitaalne allkiri, isikule krüpteeritud andmete edastamine ja vastuvõtmine, kliendikaart (elektrooniline isikuandmete lugemine füüsiliselt kaardilt), elektrooniline võti läbipääsusüsteemides. 1. juulist 2016 jõustus Euroopa Liidu määrus e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul (eIDAS). Määruse rakendamiseks Eestis võttis Riigikogu 12. oktoobril 2016 vastu E-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seaduse, mille president 18. oktoobril 2016 välja kuulutas. eIDAS reguleerib piiriülest koosvõimet ehk millist eID-d tuleb teistest liikmesriikidest aktsepteerida. Kõrge – isik on füüsiliselt ja pädevalt tuvastatud, ta omab näiteks ID-kaarti, m-ID, Smart-ID Märkimisväärne – isik on enam-vähem tuvastatud, tal on identimise vahend (soft sert, parooli tapeet). Madal – isik on esitanud usutavana tunduvad andmed ja saanud näiteks püsiparooli või korduvate paroolidega paroolikaardi. eID vabatahtlik tunnustamine 18.09.2015 eID kohustuslik tunnustamine 18.09.2018 - riigid peavad aktsepteerima e-teenustes kõiki vastava tasemega teavitatud eID-sid teistest riikidest. e-dokument Digitempel Digiallkiri Smart-ID Elektrooniline identiteet eID, RIA, vaadatud 12.11.2018 Kuidas on Euroopa Liidu üleselt reguleeritud e-identimine (eID)?, Euroopa Liidu Infokeskus, 22. märts 2016 E-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seadus (lühend - EUTS), Riigi Teataja, Vastu võetud 12.10.2016 Jõustus e-identifitseerimist ja usaldusteenuseid reguleeriv seadus, ITuudised, 28. oktoober 2016 Mark Erlich: eIDAS ja sellega seonduvad tegevused (PDF)[alaline kõdulink], RIA, 21. oktoober 2015 eIDAS määrus (PDF), Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, 17. veebruar 2016 Mait Heidelberg: eIDAS (PDF)[alaline kõdulink], RIA, vaadatud 22.06.2017 ID-kaardi, mobiil-ID ja Smart-ID abikeskus, id.ee, vaadatud 01.08.2017 Elektrooniline identiteet infosüsteemides: kus, milleks, kuidas., eesti.ee, vaadatud 01.08.2017 eID uudiste arhiiv, RIA, vaadatud 01.03.2018 E-Eesti nõukogu toetas ID-kaardi ja e-identiteedi 10 aasta arenguplaani, RIA, 15. veebruar 2019 Valge Raamat Identiteedihaldus ja isikut tõendavad dokumendid 1.0, RIA, vaadatud 16.02.2019 Eesti eID ökosüsteemi kirjeldavad videod, RIA Youtube'is
Kita (Mali)

Kita on linn Malis Kayesi piirkonnas.
Aleksander Maripuu

Aleksander Maripuu (6. juuni 1885 Emmaste, Hiiumaa – 26. aprill 1948 Tallinn) oli Eesti õigeusu vaimulik – diakon ja preester. Ta lõpetas Emmaste kihelkonnakooli ning sooritas vaimuliku kutseeksami 1933. aasta mais EAÕK Sinodi juures. Maripuu pühitseti diakoniks 18. märtsil 1934 ning preestriks 16. detsembril 1934. Ta oli diakon Tallinna Issandamuutmise koguduses 1934. aastal; preester Vormsi Kristuse ülestõusmise koguduses (1934–1936), Juuru Püha Vassilius Suure koguduses (1936–1940) ja Lelle Püha Kolmainu koguduses (1940–1948). Lisaks täitis ta kogudust hooldava preestri ametiülesandeid Mäemõisa Püha Nikolaose koguduses (1935–1936), Vändra Peetruse ja Pauluse koguduses (1940–1944), Paide Uspenski koguduses (1942) ja Türi Püha Kolmainu koguduses (1942; 1944–1947). Aleksander Maripuu on maetud Tallinna Aleksander Nevski kalmistule, tema puhkepaik on nimetatud kultuurilooliseks hauaks. "Maripuu Aleksander Juhani p". Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik. Vaadatud 3.05.2017. "Aleksander Maripuu". Geni.com. Vaadatud 3.05.2017. "Preester Aleksander Maripuu". Kalmistud.ee. Vaadatud 3.05.2017.
Sundmõtlemine

Sundmõtlemine ehk obsessiivne mõtlemine on inimese mõtlemishäire, kus pähe tulevad korduvad mõtted või kujutlused, millest on keeruline vabaneda ja mis võivad tekitada erinevaid emotsioone. Tihtipeale puudub neil sundmõtetetel reaalne põhjus, nad tulevad pähe, kuigi ei seondu reaalse olukorraga ja nende eemaletõrjumine või vältimine võib inimese olukorda isegi halvendada. Sundmõtted võivad olla seotud selliste inimese igapäevaste hirmudega nagu "pliit jäi välja lülitamata või uks lukustamata" või muude ebameeldivate mälestustega nagu vägivald enda või teiste suhtes. Sundmõtetega inimene saab tavaliselt aru, et painavatel mõtetel puudub reaalne taust, aga ta ei saa neid mõtteid ära lõpetada. Sundmõtted on tihtipeale ebameeldivad, siivutud ja võõrana tunduvad, kuid obsessiiv-kompulsiivset häiret esineb vaid 2,5–3 protsendil inimestest. Tavaliselt esineb sundkäitumist ja sundmõtlemist 80–88 protsendil tervetest inimestest. Levinum sundmõte on määrdumis- või nakatumishirm, kui inimene kardab pisikuid, kiiritust, mürki. Sundkäitumine Obsessiiv-kompulsiivne häire Peaasi. Obsessiiv-kompulsiivne häire Inimene.ee Obsessiiv-kompulsiivne häire
Karukella tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Karukella tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Tänava pikkus on umbes 350 m. Karukella tee algab Vabaõhukooli teelt ja lõpeb Pune teel. Karukella tee sai nime 8. mail 2002. Karukella tee 1 – Mazda ABI Pirita-Kose Karukella tee 2 – 17 korteriga korterelamu Karukella tee 4 – 17 korteriga korterelamu Karukella tee 6 – 17 korteriga korterelamu Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 271  Karukella tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Enigma (täpsustus)

Enigma (vanakreeka sõnast αἴνιγμα ainigma ja inglise sõnast enigma 'mõistatus') on mitme asja nimi. Enigma oli šifreerimismasin Enigma on elektroonilise muusika projekt "Enigma" on Jeannot Szwarci 1983. aasta film "Enigma" on Michael Aptedi 2001. aasta film ...
Teodor Kanemägi (vaimulik)

Teodor Kanemägi (15. juuli 1862 Pärsama vald, Saaremaa – 3. märts 1934 Türi) oli köster-kooliõpetaja, diakon, preester ja ülempreester. Teodor Kanemägi teenis koolijuhatajana Vene õigeusu kiriku Tallinna 2-klassilises Nikolai kogudusekoolis. Diakoniks pühitses ta 21. märtsil 1925. aastal metropoliit Aleksander (Paulus) Tallinna Püha Siimeoni ja Naisprohvet Hanna kirikus ning preestriks pühitseti järgmisel päeval Tallinna Issanda Muutmise peakirikus. 1925. aastal asus ta Türi koguduse preestriks ja hiljem ülempreestriks. Selles ametis oli ta 1933. aastani. Preester oli ta ka Paide Uspenski kiriku koguduses 1929. ja 1930. aastal. Köster-kooliõpetaja oli ta Seli-Tõstamaa Püha Vassilius Suure koguduses (1881–1893), Muhu-Rinsi Kaasani Jumalaema koguduses (1893–1901), Laimjala Vassilius Suure koguduses (1894), Tõhela-Murru Ristija Johannese koguduses (1901–1903) ja Tallinna Issanda Muutmise koguduses (1903–1908). Kanemägi pälvis töö eest autasusid: puusaehe (1925. aastal), peaehe (1931. aastal) ja kuldrist. Ülempreester Kanemägi on maetud Türi vanale kalmistule, kuhu kogudus püstitas talle mälestussamba. Teodor Kanemägi sündis talupidaja Martin Kanemägi peres. Ta õppis Mätja külakoolis, Leisi õigeusu kihelkonnakoolis, Kuressaare Poeglaste Gümnaasiumis ja lõpetas Tartu II Õpetajate Seminari 1881. aastal I lennu vilistlasena. Teodori enda peres olid abikaasa Marie Kanemägi (Viik) ning nende lapsed: Zinaida (sünd 1885), Neonilla (sünd 1891) ja hiljem advokaadi ja sõjaväelasena tuntuks saanud poeg Theodor. "Teodor/Feodor Kanemägi Martini p". Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik. Vaadatud 3.05.2017. Juta Rikk (2008). Türi : kilde kihelkonna ja linna arengust IV osa. Paide: Kuma. Lk 131–135. "Kanemägi Teodor/Feodor Martini p (2)". Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik. Vaadatud 4.5.2017.
Variņi vald

Variņi vald (läti keeles Variņu pagasts) on vald Lätis Smiltene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Launkalne, Palsmane, Vireši ja Drusti vallaga ning Gulbene piirkonna Ranka ja Lejasciemsi vallaga. Valla pindala on 101 km². 2016. aasta seisuga elas seal 827 inimest. Valla keskus on Variņi küla, vallamaja asub aadressil Oktobra iela 3a. Vallavanem on Uldis Birkenšteins. Vald moodustati aastal 1990, mil Palsmane vallast eraldusid endise kolhoosi "Oktobris" alad. 2009. aastast kuulub vald Smiltene piirkonda. Olulisemad jõed on Vizla jõgi ja selle lisajõgi Palsa, samuti ka Vidaga jõgi. Vallas kasvab kaks põlispuud - mänd "Lielā priede" ümbermõõduga 3,3 meetrit ja Vilciņi tamm-hiiglane ümbermõõduga 8,25 meetrit. Looduskaitse all on veel Mazlindese tamm, Rauši mänd, Krūmiņi pärn, Krūmiņi tamm, Lielmeži mänd, Kalnzemnieki tamm, Lazdupi tamm, Lejasūdrupi saar, Lejasūdrupi remmelgas, Lielūdrupi tammed, Krastūdrupi tamm ja Kuļķi mänd. Valla põhjaosa jääb osaliselt Šepka hoiualale, lõunaosa aga Lielais purvsi (Suursoo) hoiualale. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Sliepjase muinaskalmed. Aastal 2011 elas vallas 793 lätlast, 11 venelast, 3 valgevenelast, 7 ukrainlast ja 3 poolakat. Valla külad on: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Smiltenes novads, vaadatud 3.05 2017 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. august 2011. Vaadatud 3. mail 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 06.06 2019 Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Variņi vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Variņi

Variņi on küla (lielciems) Lätis Smiltene piirkonnas, Variņi valla halduskeskus. Variņi asub Palsa jõe kaldal merepinnast 144 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Smiltenest 23 ja Riiast 142 kilomeetri kaugusel. Asula tekkis Teise maailmasõja järel Variņi talu ja vesiveski juurde kui kolhoosi «Oktobris» keskasula. Lisaks vallavalitsusele on külas veel põhikool, rahvamaja, kultuurimaja, raamatukogu ja postkontor. Seal asub Variņi bussipeatus. Aastal 2016 oli külas 432 elanikku, aastal 2019 aga 406 elanikku. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. "Smiltenes novads". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. august 2011. Vaadatud 3. mail 2017. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Wim Bleijenberg

Wim Bleijenberg (5. november 1930 – 10. jaanuar 2016) oli Hollandi jalgpallur.
Robin Bengtsson

Robin Bengtsson (sündinud 27. aprillil 1990 Svenljungas) on Rootsi laulja. Ta on osalenud Rootsi superstaarisaates "Idol" aastal 2008, kus saavutas 3. koha. Bengtsson esindas Rootsit 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "I Can't Go On". Laul saavutas 344 punktiga viienda koha.
Kasia Moś

Katarzyna "Kasia" Moś (sündinud 3. märtsil 1987 Ruda Śląskas) on Poola laulja, laulukirjutaja ja tantsija. 2016. aasta oktoobris poseeris ta Poola Playboy esikaanel. Ta esindas Poolat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Flashlight". Laul sai finaalkontserdil 64 punktiga 22. koha. "Kasia Moś wspiera zwierzęta sesją w 'Playboyu'. Zobacz okładkę - Plejada.pl". www.plejada.pl. 22.9.2016. Vaadatud 14.5.2017
Awa

Awa on linn Jaapanis Tokushima prefektuuris. 1. aprillil 2005 liideti Awaga Ichiba, Donari ja Yoshino linn. 徳島県の人口（徳島県推計人口）｜徳島県の統計情報, vaadatud 2.11.2020.
Tipner

Tipner on perekonnanimi. Evald Tipner, eesti jalgpallur Johannes Tipner, eesti rahvusest Nõukogude julgeolekutöötaja ja kommunistliku partei funktsionäär
Zelinski

Zelinski on perekonnanimi. Avo Zelinski, eesti endine raadioajakirjanik, Indreku isa Indrek Zelinski, eesti jalgpallur Nikolai Zelinski, vene keemik
Sillak

Sillak on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Sillak Eestis 19 mehel ja 11 naisel. Ain Sillak, tõstja Karl-Rudolf Sillak, jalgpallur Lauri Sillak, maalikunstnik Nimede statistika (vaadatud 8. novembril 2019)
Amen

Amen (mitmetes keeltes tähenduses aamen) võib tähendada järgmist: Amen (muusik), Soome muusik ...
Stroopi efekt

Stroopi efekt on psühholoogias hästi tuntud tähelepanu fenomen, mis näitab interferentsi reaktsiooniaja ülesannetes. Efekt näitab, et automaatsed tegevused nagu lugemine toimuvad kiiremini kui teatud liiki töötlust nõudvad tegevused. See võrdleb omavahel sõnade lugemist ja nende sõnade ühe omaduse, näiteks värvuse nimetamist, mille puhul teine on alati aeglasem protsess. Stroopi efekt on nime saanud John Ridley Stroopi järgi, kes kirjeldas sellist nähtust esimest korda oma väitekirjas. Väitekiri avaldati ajakirjas The American Journal of Experimental Psychology 1935. aastal. See keskendus tähelepanule ja selle häirimisele. Stroop järeldas, et inimestel kulub lihtsalt objektide nimetamisele vähem aega kui nende objektide omaduste (nagu värv) nimetamisele. Stroopi efekt näitab, et mõned protsessid nagu lugemine on automaatsed ja neid viiakse läbi kiiremini ning seega mõjutavad need aeglasemaid protsesse. Reaktsiooniaja uurimine on aidanud paremini mõista ka mentaalset töötlust. Tema tööst kasvas välja test, Stroopi test, mis on olnud teerajaja kognitiivses psühholoogias. Stroopi test on edasi arenenud Stroopi efektist ja näitab, kuidas tähelepanu häirimine ajuprotsesse mõjutab. Selles testis näidatakse katseisikutele sõnu värvidest, nii et sõna enda värv ja sõna sisu ei ühti (näiteks sõna roheline võib testis olla trükitud punasena). Katseisikud peavad kõigepealt lugema ette sõnad ja seejärel lugema ette värvid, millega sõnad on trükitud. Mõlemal juhul mõõdetakse aega, mis kulub sõna ütlemisele. Efekt esineb, kui teise testiosa ajad on esimestest pikemad. Seega ilmneb, et keeleline töötlus on ajus märksa automaatsem ja tõhusam kui värvide oma. Stroopi test on psühholoogias laialt kasutusel ja seda on tehtud üle 700 korra. Lisaks värvide nimetamisele on sõnade lugemisega võrreldud näiteks sõnade asukohta, kategooriatesse jagamist, piltide nimetamist ja sõnade kuju (kaldkiri või paks kiri). Toodud näited on vaid väike osa uurimustest ja edasiarendustest, mida on inspireerinud Stroopi efekt. MacLeod, C. M. (1992). The Stroop task: The "gold standard" of attentional measures. Journal of Experimental Psychology, 121(1), 12-14. Besner, D., Stolz, J. A., & Boutilier, C. (1997). The Stroop effect and the myth of automaticity. Psychonomic bulletin & review, 4(2), 221-225. About John Ridley Stroop. John Ridley Stroop Digital Archive. Abilene Christian University. Kasutatud 3.05.2017. MacLeod, C. M. (1991). John Ridley Stroop: Creator of a landmark cognitive task. Canadian Psychology/Psychologie canadienne, 32(3), 521. MacLeod, C. M. (1991). Half a century of research on the Stroop effect: an integrative review. Psychological bulletin, 109(2), 163.
Gorizontõ Estonii

Горизонты Эстонии: человек, природа, наука (Gorizontõ Estonii, Eesti horisondid) on Loodusajakirja poolt kord aastas välja antav venekeelne ajakiri. Väljaanne on asutatud 2003. aastal, ilmunud enamasti kord aastas. Selle peatoimetaja on Toomas Tiivel (varem Toomas Kukk). Ajakirjanumbrid on olnud temaatilised: 2011 – looduskaitse Eestis 2014 – Eesti saared 2015 – Peipsiäär 2017 – loodusteadus ja looduseuurijad Eestis XIX–XXI sajandil "Ajakirja tutvustus". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2020. Vaadatud 4. mail 2017.
Mulgi Öömatk

Mulgi Öömatk on alates 2012. aastast korraldatav meelelahutuslik matkamäng. Tegemist on võistkondliku jalgsimatkaga, kus osalejaid ootavad paarikümne kilomeetri pikkusel rajal ülesanded. Matk toimub igal aastal eri kohas, kuid ajaloolise Mulgimaa piirides. Koduleht
Union (ettevõte)

Union oli Eesti tekstiiliettevõte, mis asutati 1921 Tallinnas.. Union oli Eesti suurima nahavabriku (endine Th. Grünwaldi nahavabrik) omanik. 1921-1931 oli ettevõtte käes ka mehaaniliste jalanõude vabrik. Aastast 1931 kasutas seda vabrikut ettevõte Globus. 1936 töötas nahatööstuses 147 ja saapavabrikus 261 inimest. Nahatööstuse AS „Union" asus Tallinnas Maakri tänav 19/21 ja AS „Union" kroomnahavabrik asus Endla tänav 77. Eesti Entsüklopeedia. 8. köide: Tanulane–Yvon. Tartu: Loodus, 1937, lk 563. 771. Natsionaliseerimisele kuuluvad tööstusettevõtted, Riigi Teataja, nr. 81, 26 juuli 1940
Tehnoloogiline teater

Tehnoloogiline teater on teatri liik, mis kasutab laval kõikvõimalikke tehnilisi elemente lisaks sellistele klassikalistele väljendusvahenditele nagu näitleja, lava-, heli- ja valguskujundus. Masinate funktsioonidest saab omaette tähendustasand ja märgisüsteem, mis paralleelselt klassikaliste vahenditega edastab lavastuse ideid, meeleolu ja lugu. Tehnoloogilises teatris ei ole tehnoloogia vahendavas ega muid lavastuskomponente toetavas funktsioonis, vaid keskses funktsioonis kogu lavastuse olemuses ning tehnoloogia kasutamine on iseseisval ja nähtaval kohal. Tehnoloogilise teatri eesmärk on jõuda publikuni läbi tehnilise vahendi, näiteks haigettegeva helitugevuse, silmipimestava valguse või tehnilise masina. Tehnoloogiline teater on eesti teatri kontekstis iseseisvalt kujunenud mõiste. Eesti meedia hakkas lavastuste tehnoloogiliste vahendite kasutamisele intensiivsemat tähelepanu pöörama alates Von Krahli teatri lavastustest „Eesti mängud. Pulm“ (1996) ja „Libahunt“ (1998). Seoses nendega kasutas Andrus Laansalu esimesena tehnoloogilise teatri mõistet. Eestis on grupp tegijaid, kes on selle võtnud oma tähelepanu keskpunkti. Nende hulgas on praegu aktiivsed Andrus Laansalu/Andreas W, Erik Alalooga, Taavet Janseni, MIMprojecti ja Henri Hüti. Mujal maailmas sai tehnoloogiline teater alguse 1980. aastatel, mil seoti kunst, tehnoloogia ja näitemäng, kasutades erinevaid sidevahendeid, näiteks arvutit, faksi ja telefoni. Arvuti tekkimine mõjutas enim tehnoloogilise teatri arengut. Esimesed katsetajad olid Fluxus grupp ja John Cage. Evelyn Raudsepp. Tehnoloogiline teater Eestis 1996–2013, Tartu Ülikooli bakalaureusetöö, 2013 Tehnoloogiline teater Eestis. 1.osa, Youtube, 7. mai 2012 Tehnoloogiline teater Eestis. 2. osa, Youtube, 7. mai 2012 en:Digital theatre
David Davis

David Michael Davis (sündinud 23. detsembril 1948 Yorkis) on Suurbritannia poliitik, ta kuulub Konservatiisne Partei ridadesse. Ta oli alates 13. juulist 2016 kuni 8. juulini 2018 Suurbritannia Euroopa Liidust väljumise asjade minister.
Forvard

Forvard kuulub tuletisinstrumentide alla. Forvard on kahe osalise vaheline leping, mis kohustab tulevikus lepingupooli varem kokkulepitud tingimustel (nagu hind, kogus ja kauba üleandmise kuupäev) vastavalt müüma ja ostma finantsvara. Erinevalt futuurist ei ole forvardid standardiseeritud ning lepingu tingimused sõltuvad lepingupoolte kokkuleppest. Kuna tegu ei ole standardiseeritud instrumendiga, on forvard paindlik. Sellest tingituna ei kaubelda forvarditega börsil, vaid järelturul (OTC turg) ehk nn üle leti turul. Forvardeid kasutatakse peamiselt spekuleerimiseks ja riskide leevendamiseks. Forvardi müüv osapool sõlmib lepingu, et kindlustada ennast müüdava vara hinnalanguse vastu, ehk ta omandab lühikese positsiooni. Kui risk peaks realiseeruma ning vara hind langeb, on teine lepingupool kohustatud selle ostma kokkulepitud hinnaga. Teine pool ehk ostja sõlmib lepingu, et kindlustada ennast ostetava vara hinnatõusu vastu, ehk ta omandab pika positsiooni. Juhul kui vara hind tõuseb, on ostev lepingupool teeninud tulu, saades vara turuhinnast odavamalt. Põhimõtteliselt on ostva osalise puhul tegemist spekulandiga, kes ennustab ostetava vara hinna tõusu. Valuuta forvardeid ehk tähtpäevatehinguid kasutavad välisturul tegutsevad subjektid, et kindlustada ennast valuutariskide vastu. Kuna forvardid ei ole standardiseeritud lepingud nagu futuurid, ei kaubelda nendega börsil, vaid järelturul (OTC) ehk nn üle leti turul. Järelturul kauplemise puhul pole tehingu tegemisse kaasatud arvelduskoda, mis börsil toimib tehingu seadusliku vahendajana ning garanteerib nii ostjale kui ka müüjale, et tehing täidetakse. Arvelduskoja puudumisega kaasneb risk, et lepingupooled ei täida oma kohustusi. Valuuta forvardleping RTJ 3 FINANTSINSTRUMENDID, Riigi Teataja Finantskriis ja finantstehingute maksustamine, Eesti Maksumaksjate Liit Investopedia Finantsturud ja -institutsioonid. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus 2012. lk 208