laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aglona Püha Neitsi Maarja taevamineku kirik

Aglona Püha Neitsi Maarja taevamineku kirik (Läti keeles Aglonas Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu bazilika) on kirik Lätis Preiļi piirkonnas Aglonas. Aglona basiilika on ka üks kaheksast Püha Tooli poolt tunnustatud rahvusvahelisest pühamust. Kirikut kasutavad katoliiklased, see on ametlikult basilica minoris. Algselt kuulus kirik dominiiklastele. Praegune kirikuhoone ehitati Aglonasse aastail 1768 - 1780. Hoone on hea näide baroksest arhitektuurist. Kirik on ehitatud tellistest, tornide kõrgus on 60 meetrit. 1699. aastal asutasid Vilniusest pärit dominiiklased Aglonasse kloostri. Selle koha peal asunud puidust kirikut on esimest korda mainitud aga juba aastal 1670. Aastal 1751 pühitsesid dominiiklased kiriku sisse ja asetasid sinna jumalaema ikooni, mis oli koopia Trakai Jumalaema ikoonist. Aastail 1768-1780 valmis praegune kirikuhoone, kuna varasem puidust ehitis hävis tules. Barokse hoone interjöör on pärit osalt XIX sajandist, aga kantsel, pihikamber ja orel pärinevad XVIII sajandi lõpust. Praegune hoone pühitseti sisse aastal 1800. Kuna interjöör on kirikuhoonest hilisem, siis on selle juures kasutatud palju rokokoo elemente. Aastal 1820 avati kloostri ja kiriku juures vaimulik seminar, aga seoses Kastuś Kalinoŭski ülestõusuga kool suleti. Klooster tegutses siiski edasi kuni XIX sajandi kaheksakümnendate aastateni. Aglona kirik ja sealne imettegev Jumalaema ikoon kujunesid aja jooksul tähtsaks palverännakute paigaks ning Läti katoliiklaste vaimseks keskuseks. Aastal 1980 nimetas Johannes Paulus II kiriku basilica minoris'eks. Aastal 1993 külastas ta basiilikat ka isiklikult, pidades seal missa, kus osales 380 000 inimest. Aastail 2011-2013 restaureeriti kirikut, sealjuures muudeti veidi algset interjööri ja vähendati seinamaalingute arvu. Aglonas asuva imettegeva Jumalaema ikooni tõid sinna kloostrit rajama tulnud dominiiklased. Ikoon on tundmatu meistri töö, koopia Trakai jumalaema ikoonist. Ikoon krooniti aastal 1875. Ikooni auks on loodud laul, mille poolakeelne pealkiri on Panno Święta w agłońskim kościele, lätikeelne aga Jaunova Svata Aglyunas Bazneica. Kiriku lähedal asuvad allikad, mille veele omistati tervendavat mõju. Aastal 1824 saatsid dominiiklased proovi allikate veega Peterburi Meditsiiniakadeemiale, aastal 1826 saabus kinnitus, et tegemist on mineraalveega, mida võib raviotstarbel kasutada. Nõukogude võimu ajal üritati allikaid sulgeda, aga vesi tungis selle järel maapinnale uues kohas. Artikkel kiriku kohta
Athenaios (täpsustus)

Nime Athenaios kandsid mitmed tuntud inimesed Vana-Kreekas. Athenaios oli vanakreeka retoorik ja grammatik. Athenaios oli vanakreeka insener. Athenaios oli vanakreeka poksija.
Zamora katedraal

Zamora katedraal on katoliku kiriku katedraal Hispaanias Zamoras. Katedraal on ehitatud 12. sajandil romaani stiilis. Hiljem on tehtud lisandusi gooti stiilis.
Athenaios (insener)

Athenaios oli vanakreeka insener, Archimedese kaasaegne, kelle akmē oli umbes 210 eKr. Temalt on säilinud teos sõjamasinatest "Peri mēchanēmatōn".
D2

D2 ehk neuraalne raku adhesioonimolekul D2 ehk deuteeriumgaas D2-vitamiin ehk ergokaltsiferool Dopamiini retseptor D2 Alfa Romeo D2, Itaalia lennuk Char D2, Prantsuse tank Hughes D-2, lennusmasina projekt USAs
Athenaios (poksija)

Athenaios (vanakreeka keeles Ἀθήναιος) oli vanakreeka poksija, olümpiavõitja, keda mainib Pausanias (6.4.1). Ta oli pärit Ephesosest. Athenaois osales antiikolümpiamängudel aastal 352 eKr ja teda autasustati võidu eest poiste rusikavõitluses. Temast, nagu teistestki kuulsatest olümpiavõitjatest tehti Olümpiasse kuju ja seda kuju nägigi 2. sajandil Pausanias.
Luke kihelkond

Luke kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Lude, Luhde, läti keeles Lugažu draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Võnnu ja Valga kreisis. Burga (saksa keeles Borrishof) rüütlimõis Luke ehk Lugaži (Luhde Pastorat) kirikumõis Luke ehk Lugaži (Schloß Luhde) rüütlimõis, fideikomiss Paju, ka Liellugaži (Luhde-Großhof) rüütlimõis Sooru, ka Core (Soorhof) rüütlimõis Paju vald Sooru vald - Eesti aladel. Eesti Vabadussõja ajal 1919. aastal suvel deklareeris Eesti ühepoolselt, et 13 segarahvastikuga Läti valda liidetaks Eestiga: Vana-Laitsna (Veclaicene) Võru maakonnaga, Ööbiku (Ipiķi), Laatre (Mõisaküla), Araveste (Arakste), Metsküla (Lode) ja Heinaste (Ainaži) Pärnu maakonnaga ning Valga, Paju, Sooru, Luke (Lūgaži), Hoomuli (Omuli), Pödeli (Pedele) ja Härgmäe (Ērģeme) kavandatava Eesti Valga maakonnaga. Eesti siiski loobus 1920. aastal Eesti ja Läti piirikõneluste tulemusena Eesti-Läti piiri määramisel valdavast osast nimetatud valdadest, kuid Luke alalt tulid Eestile Valga maakonna Paju ja Sooru piirkond ning Karula valla läänenurk. Nr. 93. Wabariigi walitsuse poolt 4. juulil 1919. a. wastuwõetud ajutine määrus Eesti wabariigi piiridesse kuuluwate endiste Läti, Walga ja Wolmari maakonna waldade alluwuse ja walitsemise kohta, Riigi Teataja, nr. 45, 12 juuli 1919 Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826 [1]. Büsching, Anton Friedrich. Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 373 [2]. Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 292-296 [3]. Hupel, August Wilhelm. Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 138-140 [4].
Zamora

Zamora on linn Hispaanias, Zamora provintsi keskus. Linnast voolab läbi Douro jõgi. Linnas on mitu romaani kirikut, üks neist on Zamora katedraal. Municipal Register of Spain of 2023
Yesterday (film 1984)

"Yesterday" on 1984. aastal valminud Poola mängufilm. Nostalgilise filmi tegevus leiab aset 1964. aastal ühes väikeses Poola provintsilinnas. Neli tehnikumiõpilast on vaimustuses ansamblist The Beatles. Nad püüavad ka ise biitlite lugusid mängida, kuigi neil on raskusi muusikainstrumentide ja aparatuuri hankimisega. Õppeasutuse juhtkond aga ei ole nende harrastusest vaimustuses. Piotr Siwkiewicz – Paweł Mitura "Ringo" Anna Kaźmierczak – Ania Andrzej Zieliński – "John" Krzysztof Majchrzak – tsiviilkaitseõpetaja Krystyna Feldman – "Ringo" tädi Henryk Bista – koolidirektor Waldemar Ignaczak – "George" Robert Piechota – "Paul" Stanisław Brudny – preester Mira Dall – Walentynka
Moskva Domodedovo rahvusvaheline lennujaam

Moskva Domodedovo rahvusvaheline lennujaam (vene Московский аэропорт Домоде́дово; IATA: DME, ICAO: UUDD) on Venemaa rahvusvaheline lennujaam. Lennujaam asub Moskva oblastis Domodedovos, Moskva kesklinnast 42 kilomeetrit kagu pool. S7 Airlines
S7 Airlines

PJSC Siberia Airlines, opereerib nimega S7 Airlines on Venemaa odavlennufirma, mille peakorter asub Novosibirskis. Lennufirma kodulennujaam on Moskva Domodedovo rahvusvaheline lennujaam.
Belavia

Belavia on Valgevene lennufirma, mille peakorter asub Minskis. Lennufirma kodulennujaam on Minski rahvusvaheline lennujaam.
Neuriit

Neuriit ehk närvijätke (inglise keeles neurite) on enamiku närvisüsteemiga loomade närvirakkude (neuronite) jätke. Neuriidiks nimetatakse nii närviraku toomajätket ehk dendriiti kui ka viimajätket ehk aksonit. Neuriidiks nimetatakse ka närvijätkeid arenevas närvirakus, kus närvijätked pole veel funktsionaalselt eristunud, aksoniks ja dendriitideks. Igal neuronil on reeglina üks akson, kuid dendriitide arv võib varieeruda. Dendriit Akson Närvirakk Neuronikeha http://dev.biologists.org/content/136/20/e2001.full (vaadatud: 12.10.14)
Minski rahvusvaheline lennujaam

Minski rahvusvaheline lennujaam (valgevene Нацыянальны аэрапорт Мiнск; IATA: MSQ, ICAO: UMMS) on Valgevene rahvusvaheline lennujaam. Lennujaam asub Kastryčnicki rajoonis, Minski kesklinnast 42 kilomeetrit ida pool. Lennujaam asub administratiivselt Minski linnas, aga faktiliselt Smalavičy rajooni territooriumil. Lennujaam on ka Valgevene lennufirma Belavia kodulennujaam. Liini Tallinn-Minsk opereeris Estonian Air aastatel 1991–1998 ja 2008–2011. Alates 30. maist 2019 lendas liinil Minsk–Tallinn–Minsk Valgevene rahvuslik lennufirma Belavia. Tallinna–Minski lennud lõpetati Eesti valitsuse otsusega seoses Ryanairi lennu 4978 sundmaandamisjuhtumiga 27. maist 2021. Lennujaama hakati ehitama 1977. aastal. Esimesed lennud väljusid sealt juba aastal 1982, ent algselt oli see lennujaam Minsk-1 alluvuses ja esimestele lendudele müüdi pileteid just selle lennujaama kassadest. Minski rahvusvaheline lennujaam iseseisva lennujaamana avati aastal 1983. ERR: Valitsus keelab Valgevene lennufirmadel Eesti õhuruumi kasutamise, 27. mai 2021 Аэропорт «Минск»: 30 лет на взлете. История, современность и перспективы развития аэропорта [1], vaadatud 19.03.2022 Minski lennujaama koduleht
Kevin-Chris Tõnissoo

Kevin-Chris Tõnissoo (sündinud 26. oktoobril 1993, esinejanimed Kevin Chris ja Kevinski) on eesti mustkunstnik. Ta alustas mustkunstnikukarjääri 2006. aastal. Ta on esinenud lisaks Eestile ka Lätis, Leedus, Soomes ja Inglismaal ning teinud kaasa mitmes telesaates. 2011. aastal täiendas ta Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusel esindanud Getter Jaani lavanumbrit mustkunstiga. Kevin Chris on osalenud mitmes lavaprojektis konsultandi ja kaaslavastajana.[viide?] Ta on teinud lavalist koostööd ansamblitega Terminaator, Winny Puhh, Tanel Padari ja Getter Jaaniga.[viide?] 2013. aasta sügisel esines Kevin Chris oma šokimustkunstilavastusega "Uks". 2013. aastal luges ta Eesti Televisiooni saate "Ringvaade" otse-eetris saatejuht Marko Reikopi mõtteid. Ta on Eesti mustkunstnike liidu liige. Kevin Chris peab blogi. Teatmik.ee Mustkunstnik Kevin Chris'i veebileht Mustkunstnik Kevin Chris Eesti Mustkunstnike Liidu veebilehel. Cabaret Rhizome'i jõuab šokimustkunstietendus "Uks" ERR, 04.11.2013. Mustkunstnik luges otse-eetris Marko Reikopi mõtteid ERR, 07.10.2013. Kevin Chrisi blogi Kevin Chrisi veebileht Kevin Chrisi blogi Facebooki leht
Gordy

"Gordy" on Ameerika Ühendriikide 1995. aasta koguperefilm, mille on lavastanud Mark Lewis.
Onon

Onon (Mongoolia osas ka Onon-gol; mongoli, burjaadi ja vene keeles Онон) on jõgi Aasias Amuuri jõgikonnas. Onon on 1032 km pikk (298 km Mongoolias, ülejäänu Venemaal). Valgla pindala on 96 200 km². Onon algab Mongooliast Hentij aimakist Hentei mägedest. Mongoli keeles nimetatakse jõge ka Онон гол, kus гол tähendab jõge. Ta voolab valdavalt itta ja kirdesse. Mongoolias asub jõest kagus Ereen Davaani ahelik. Lühikest maad kulgeb ta Idaaimakis, seejärel ületab Venemaa piiri ja jõuab Burjaatiasse. Umbes piiril ületab jõe Tšitaa–Tšojbalsani maantee, mis kulgeb pikalt Ononi kõrval. Jõudes Aga Burjaadi autonoomse ringkonna piirile, pöördub jõgi itta, maantee seevastu põhja. Onon voolab Aga lõunaosas kuni Aga piirini ja pöördub siis põhja. Olovjannajas ületab jõe Tšitaa–Harbini raudtee, mille kõrval kulgeb maantee. Natuke enne jõe lõppu suubub temasse vasakult Aga jõgi. Ühinedes Ingodaga, moodustab ta Šilka. Ühinemiskohas asub rohkem kui 10 tuhande elanikuga Pervomaiski, mis on suurim Ononi ääres olev asula. Onon toitub peamiselt lumesulamisveest ja vihmast. Suvised sajud tekitavad suurvee. Suudmest 12 km kaugusel on Ononi keskmine vooluhulk 191 m³/s, maksimaalne 2810 m³/s, minimaalne 1,22 m³/s. Jõgi külmub novembris ja vabaneb jääkattest aprillis-mais. Ononi jõe järgi on nimetatud Ononi kraater Kuul. Suur maailma atlas, lk. 87
1374

1374. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad - 1370. aastad - 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad Aastad: 1369 1370 1371 1372 1373 - 1374 - 1375 1376 1377 1378 1379 Kolmas katkulaine Euroopas, sai alguse Aasovi merest, siis levis Konstantinoopolisse, siis Kreekasse ja sealt juba Itaaliasse, kust levis ülejäänud Euroopasse. ... ... ...
A/b-liides

a/b-liides on telekommunikatsioonis liides analoogsete terminalide, näiteks telefoniaparaatide, faksiaparaatide või modemite ühendamiseks telefonijaamaga. a/b-liides ühendab terminali kahesoonelise juhtme kaudu telefonijaamaga. Tegu on isoleeritud vasest soontega, mis on teineteise ümber keeratud. Sooni nimetatakse a-sooneks ja b-sooneks, sellest ka liidese nimetus. Algselt paigaldati a/b-liidesed üldise sidevõrgu lõpp-punktina vanas analooglauatelefonivõrgus, tänapäeval realiseeritakse need BORSCHT-i kaudu digitaalses telefonijaamas või kasutaja juures paigaldatud terminalide (kodukeskjaamad, terminaliadapterid, analoogtelefoniadapterid, integreeritud pöördusseadmed, GSM-i lüüsid) kaudu. Integreeritud teenustega digitaalvõrku lülitamiseks on tarvis terminaliadapterit, mis muundab analoogsignaali digitaalsignaaliks; seda nimetatakse a/b-muunduriks. See võib olla ISDN-i seadmesse integreeritud või omaette seade.
1372

1372. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad - 1370. aastad - 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad Aastad: 1367 1368 1369 1370 1371 - 1372 - 1373 1374 1375 1376 1377 ... ... ... 21. märts – Rudolf VI, Badeni markkrahv 24. august – Kasimir III, Pommeri-Stettini hertsog ...
Lineaarne molekul

Lineaarne molekul tähendab mittehargnenud ahelaga molekuli, kuigi aatomid selles molekulis ei asetse lineaarselt ühel joonel. Kõige enam kasutatakse väljendeid lineaarne polümeer või lineaarne ahel. Küllastunud ühendites on süsiniku aatomiga seotud keemilised sidemed suunatud korrapärase tetraeedri tippudesse ja sidemetevahelised nurgad on 109,5 kraadi. Pealegi, molekulid ei ole staatilised, kõigi C-C üksiksidemete ümber on võimalik vaba pöörlemine. Piltlikult võiks nn lineaarset molekuli võrrelda lühema või pikema vonkleva köiega, mis võib olla siia-sinna lainetav, või väänduv või aasadega jne. Spetsiifilised molekulisisesed või molekulidevahelised sidemed (näiteks vesinikside) võivad põhjustada pika molekuli korrapärase sekundaarse struktuuri (näiteks spiraalse). Polümeerid
Aabar Investments

Aabar Investments PJS (araabia keeles ‏آبار للاستثمارات‎ (Ābār li-l-istiṯmārāt); varem Aabar Investments PJCS) on Abu Dhabi emiraadi investeerimisfirma, aktsiaselts. On olnud noteeritud Abu Dhabi börsil. Ettevõte asutati märtsis 2005. Peakorter on Abu Dhabis. Abu Dhabi riiklikule ettevõttele International Petroleum Investment Company kuulub alates 2009. aastast 71% ettevõtte aktsiatest. Ettevõte on investeerinud energeetikasse, infrastruktuuri, autotööstusse (sealhulgas Daimler AG-sse) ja finantsteenustesse. Koduleht
Üldajalugu

Üldajalugu ehk maailma ajalugu on ajalooteaduse osa, mis uurib kõigi maade ja rahvaste ajalugu.
1371

Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad – 1370. aastad – 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad Aastad: 1366 1367 1368 1369 1370 – 1371 – 1372 1373 1374 1375 1376 1371. aasta (MCCCLXXI) oli 14. sajandi 71. aasta. 22. veebruar – Robert II sai Šotimaa kuningaks oma onu David II järel, juhatades sisse Stuartite dünastia valitsusaja. 28. mai – Jean Kartmatu, Burgundia hertsog 21. september – Friedrich I, Brandenburgi markkrahv Zheng He, Hiina meresõitja ...
Hautes Fagnes

Hautes Fagnes ehk Hohes Venn (prantsuse keeles Hautes Fagnes 'kõrged sood', saksa keeles Hohes Venn 'kõrge soo', hollandi keeles Hoge Venen 'kõrged sood') on kilbikujuliselt võlvitud suurelt osalt rabaga kaetud lavamaa Saksamaa ja Belgia piiril. Hautes Fagnes piirneb Schevenhüttega põhjas, Großhauga idas, Spa vallaga läänes ja Malmedyga lõunas. Geograafilised koordinaadid on 50° 46' N ja 50° 28' N vahel ning 5° 58' E ja 6° 21' E vahel. Selle pindala on üle 600 km², sealhulgas 133 km² Saksamaa territooriumil. Belgias on üle 45 km² suurune looduskaitseala Réserve naturelle domaniale des Hautes Fagnes. Hautes Fagnesi ei peeta alati eraldi looduspiirkonnaks, vaid arvatakse Eifeli lääneossa ja Ardennide idaossa. Hautes Fagnes kuulub Hautes Fagnesi – Eifeli rahvusparki ning asetseb ühelt poolt Belgia idaosa Valloonia piirkonnas osalt prantsuskeelsetes, osalt saksakeelsetes valdades, ja saksakeelses kogukonnas, teiselt poolt Nordrhein-Westfalenis Roetgeni, Monschau, Simmerathi, Hürtgenwaldi, Langerwehe ja Stolbergi ümbruses. Vennvorlandiks nimetatakse madalamat ala Aachenist kagust. Ala on nime saanud soo järgi (saksa Venn, hollandi veen). Lavamaa kõrgeim tipp on Botrange (629 m üle merepinna), mis on ühtlasi Belgia kõrgeim tipp. Geoloogiliselt kuulub Hautes Fagnes Reini Kiltkivimäestiku Reini vasakkalda ossa, nagu ka piirnevad Ardennid ja Eifel ning Moseli jõest lõunas paiknev Hunsrück. Kliima on suhteliselt karm, aasta keskel oluliselt jahedam kui naaberpiirkondades, ning kõrguse tõttu 700 m üle merepinna väga sademeterikas. Kaitsmata asend Belgia alamiku äärel sunnib niisket Atlandi ookeani õhku kõrgemale tõusta. Seejuures õhk jahtub ning selle niiskus sajab vihma või lumena alla. Aasta keskmine sademete hulk on 1400–1700 mm. Peaaegu kõik sajab alla sügisest kevadeni. Seevastu varasuvi on väga kuiv. Lund sajab peamiselt jaanuarist märtsini, mis on kohalik talispordihooaeg. Sestsaadik kui rabasid on ulatuslikult kuivendatud, esineb turbapõlenguid. Suvel 2004 hävis 200 hektarit, aprillis 2011 hävis suurpõlengus umbes 10 km². Varasematel aegadel tasakaalustas rabadesse kogunenud vesi hästi vee hooajalist äravoolu ning tagas ojade veehulga suurema stabiilsuse. Iseloomulikud on hekkidega piiratud künklikud aasamaastikud, metsad ning hajali külad ja talud. Majad on tuule- ja vihmapoolsest varustatud maani ulatuva katusega, majakõrgused hekid pakuvad halva ilma eest kaitset. "Landschaftssteckbrief, Hohes Venn. Bundesamt für Naturschutz, 3. jaanuar 2012". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. aprill 2014. Vaadatud 13. oktoobril 2014. La biodiversité en Wallonie, Hautes-Fagnes, Observatoire de la Faune, de la Flore et des Habitats (OFFH) Feuer vernichtet viel Hochmoor im Hohen Venn[alaline kõdulink], Deutsche Welle, dw-world.de, 26. aprill 2011, arhiivis[alaline kõdulink] Heftige Brände vernichten Hunderte Hektar Naturschutzgebiet, Belgien, Spiegel Online, 26. aprill 2011, arhiivis[alaline kõdulink]
Usuline terrorism

Usuline terrorism ehk religioosne terrorism on äärmuslik vägivaldsus, mis põhineb usulistel eelarvamustel, motiividel ja eesmärkidel. Usuline terrorism on mistahes aate (jumalik õigus), maailmavaate või organisatsiooni eesmärkide ellu viimine terroristlike vahenditega ning õigustamine anarhismi, nihilismi või revolutsioonilise poliitikaga. Usulise terrorismi mõistel on kaks tähendusvälja: a) terror mida teevad usklikud, b) terror mida õigustatakse usuga. Müncheni ülikooli teoloogia emeriitprofessor Wilhelm Graf ei pea ühtegi usundit rahumeelseks. Kuigi kõik usundid lubavad rahu, võitlevad nende esindajad oma tõenormi eest. Just islam on eriti silma paistnud vägivaldsuse ja agressiivsuse poolest. Kuna uskumine ja religioon ei põhine tõsiasjadel (faktidel) vaid emotsioonidel ja ühtsustundel (kokkukuuluvuse tundel) on kerge inimesi religiooniga mõjutada. Näiteks ristisõjad, inkvisitsioon, nõiajahid, kirikumaksud jne. Kui inimene järgib mingit usundit liiga süvitsi siis ta kaotab maailmataju ja tõlgendab enda ümber toimuvat ebaadekvaatselt. Tekkivad probleemid teiste ühiskonna liikmetega ja ühiskonnas toimimine saab häiritud. Sellises olus on võimalik vägivalda õhutada ja õigustada. Islami puhul on olemas vägivaldsuse probleem. Alates 1980-est on suurenenud terrorismi õigustamine usuliselt ja religioosselt. Kuigi viimasel ajal on üldsuse tähelepanu keskpunktis (ilmselt õigustatult) islami äärmuslik fundamentalism, siis kontseptuaalselt ei erine see nähtus teistes religioonides ja kultuurides toimuvatest samalaadsetest äärmustesse kaldumistest (radikaliseerumisprotsessidest). Tasandamaks teed kristlikule, juudi, sikhide või moslemite ideaalühiskonnale, kasutatakse vägivalda ja rõhumist teisitimõtlejate vastu, sealhulgas valitsuste vastu. Mainitud liikumiste või gruppide eesmärk oli taastada idealiseeritud harmooniline "ürgaegne" ühiskond - moslemite puhul umma, usklike algupärane ühendus, ameeriklaste puhul aga esiisadest usurändurite sektantlik ühendus, mida nähti tõelise rikkumata ameerika kultuuri algrakuna. Juutide jaoks on see ainuõigus nende põlisele pealinnale ja õigustatud sõda palestiinlaste vastu, kristlaste puhul püüdlus panna algus 1000-aastasele jumalariigile, et kiirendada Jeesuse uut tulekut maale. Seejuures nähakse religiooni kõike lahendava vahendina kõige kurja, kõigi isiklike, ühiskondlike ja riiklike probleemide vastu. Islami terrorism Georg Kirsberg. Poliitika psühholoogilised alused. 2014, lk 273.
1369

1369. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad - 1370. aastad - 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad Aastad: 1364 1365 1366 1367 1368 - 1369 - 1370 1371 1372 1373 1374 ... ... ... ...
Miadziełi rajoon

Miadziełi rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1964 km². 2014. aasta seisuga elas seal 27 055 inimest. Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Budsłaŭ, Kniahinini, Kryvičy, Miadziełi, Narači, Słabada, Staryja Haby, Svatki, Sviri, Syrmieži ja Zanarači külanõukogu. Halduskeskus on Miadziełi linn. Teised tähtsamad asulad on Kryvičy alev, endine Sviri alev, Budsłaŭ, Narači kuurortalevik ja agrolinnake. Rajoonis antakse välja ajalehte Нарачанская зара. Šemietava Kanstancinava Zasvir Narači järv Rudakova järv Rajooni tähtsamad jõed on Vilija lisajõed Strača, Naračanka ja Servač, rajooni põhjaosast algab Daugava jõgikonda kuuluv Miadziełka. Rajoonis on ohtralt järvi, neist suuremad on Narači järv, Miastra, Miadziełi järv, Sviri järv ja Batoryna. Suuremate järvede ümbruses asub Narači rahvuspark. Rajoon asub suuremalt osalt Narači-Vilija madalikul, põhjaosa aga Švenčionise kõrgustikul. Kõige madalam koht ulatub 163 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Laščynski küla lähistel (233,9 meetrit). 2014. aasta seisuga olid elanikest 93,71% valgevenelased, 4,02% venelased, 1,09% poolakad ja 1,18% oli teistest rahvustest. 89,19% elanike emakeel oli valgevene keel, 9,78% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 75,68% elanikke, vene keelt aga 22,58%. The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements  Miadziełi rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (vene keeles) Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart
1368

1368. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad - 1370. aastad - 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad Aastad: 1363 1364 1365 1366 1367 - 1368 - 1369 1370 1371 1372 1373 Hiinas sai alguse Mingi dünastia. ... ... ... ...
Tartu Rahvaraamatukogu Selts

Tartu Rahvaraamatukogu Selts oli 1913. aastal asutatud selts, mis pani aluse Tartu linnaraamatukogule. Selts avas esimese avaliku raamatukogu 1913. aasta 7. aprillil Raatuse tänaval karskusseltsi Karskuse Sõber ruumides. Raamatuid annetasid mitu seltsi, Tartu kirjastajad ja raamatukaupmehed. Asutamisaastal oli raamatukogus 1180 eesti- ja 750 venekeelset raamatut. Loodud raamatukogu andis selts 1920. aastal üle linnavalitsusele. Kaarel Eenpalu – asutajaliige ja esimene esimees (1913–1915) Linda Eenpalu – asutajaliige ja esimene raamatukoguhoidja (1913–1914) Juhan Tork – asutajaliige entsyklopeedia.ee: Tartu Linnaraamatukogu Tartu teated, Postimees, vkj 6. mai 1913 Tartu linnaraamatukogu sünnist möödub sajand. Postimees, 04.04.2013. Eesti raamatukogunduse biograafiline andmebaas. Eenpalu, Kaarel. Vaadatud 13.10.2014. Eesti raamatukogunduse biograafiline andmebaas. Eenpalu, Linda Marie. Vaadatud 13.10.2014. Eesti raamatukogunduse biograafiline andmebaas. Tork, Juhan. Vaadatud 13.10.2014.