Tsüaansinine

Tsüaansinine, ka tsüaan on taevasinine värvitoon, üks neljavärvitrüki põhivärvidest, sinine protsessvärv, vanemas kirjanduses triaadi sinine. Sama värvinimetust – inglise keeles cyan – kasutatakse RGB-värviruumi heleda eresinise, kergelt rohekana näiva tooni kohta, mis paikneb spektris sinise ja rohelise värvuse vahel (pabertrükises neljavärvitrükis pole võimalik seda tooni saavutada). Inglise keeles tähistab värvinimetus cyan nähtava valguse spektri värvitoone lainepikkuste vahemikus 490–520 nanomeetrit, jäädes sinise ja rohelise värvuse vahele. Nimetus on pärit vanakreeka keelest, kus κυανός (kýanos) tähendab tumesinist. Nimetus on seotud ka rukkilillest (ladinakeelne nimetus Centaurea cyanus) valmistatud värviga. Enamikus keeltes ei kuulu tsüaansinine põhivärvininimede hulka. Isaac Newton on kasutanud oma loengus Cambridge'is "De Colorum Origine" (1772) spektri teatud sinise osa tähistamiseks ladinakeelset nime Cyaneus, mis tähistab mererohelise (Thalassinus) ja indigosinise (Indicus) vahel paiknevat värvust. Sõna cyan tänapäevases inglise keeles kasutusel olev tähendus, mis hõlmab rohekate siniste rühma, pärineb saksa teoreetiku Hermann von Helmholtzi vastandvärvuste teooriast (1866), kus ta soovitas nimetada Newtoni skaala sinised toonid Cyanblau ja Indigoblau, arvesse võttes, et Newtoni indigo tähistas sügavsinist violettsinisele lähenevat värvust. Helmholtzi värviteoorias on Cyanblau vastandvärvus Rot 'punane'. Inglise keeles kasutati seda värvinime (cyan) esimest korda 1879. aastal[viide?]. Eesti keelde on värvinimetus tõenäoliselt jõudnud koos arvutisõnavaraga laenuna inglise keelest. Enne trükiprotsessi siirdumist arvutitesse ja arvutiterminoloogia kasutuselevõttu nimetati protsessvärve CMY triaadi värvideks ja protsess-cyan'i triaadi siniseks. Väljend "triaadi värvid" on kasutusel ka Eesti lipu seaduses. CIE 1931 värvsusdiagrammil asub tsüaan sinise ja rohelise värvuse vahel ning kui tõmmata sellest sirgjoon läbi valgevärvsuspunkti, on näha, et see on punase komplementaarvärvus. Kuna tsüaan on punase vastandvärvus, on seda aditiivsel värvisünteesil võimalik saada ka valgest valgusest punase valguse eemaldamisel. Subtraktiivses värvisünteesis, CMY-värvimudelis on tsüaansinine üks kolmest primaarvärvusest (cyan, magenta, yellow). Magentapunasega võrdses osas võetult ja segatult annab tsüaan sinise, kollasega segades rohelise. Aditiivses värvisünteesis, RGB-värvimudelis tekib hele tsüaansinine värvus sinise ja rohelise valguse liitumisel ja on seega üks kolmest sekundaarvärvusest. Veebivärvina on see toon (HEX-kood #00FFFF) üks 16 esimesena defineeritud veebivärvist ja kannab nime Aqua, aga ka Cyan. Protsessvärv tsüaansinine ja RGB-mudeli tsüaansinine (cyan, aqua) ei kattu toonilt, vaid on silmaga nähtavalt erinevad värvused. CIE 1931 värvsusdiagrammil asub tsüaansinine sinise ja rohelise vahel Primaarvärvus tsüaansinine subtraktiivses värvisünteesis Sekundaarvärvus cyan aditiivses värvisünteesis Eesti keeles kasutatakse värvinimetust "tsüaan" (värvuse tähenduses) ainult oskussõnana trükitööstuses, samuti värviprinterite värvikassettide puhul. Eesti keeleruumis tähistab see sõna vaid üht kindlat värvi, mitte rohekassiniste värvuste perekonda nagu ingliskeelsetes maades. Selles mõttes ei saa eesti keeles kõnelda mingitest tsüaansinise värvuse variantidest. Protsessvärvi tsüaani sinist tooni võib nimetada helesiniseks, taevasiniseks või asuursiniseks, RGB-ruumi tsüaansinist võib nimetada helesiniseks, rohekassiniseks, akvamariini, türkiisi või lõunamere värvi siniseks. Tsüaansinine valgus tekib sinise ja rohelise valguse liitumisel Tindiprinteri tindid ja täitesüstlad Ofsettrükiraster suurendatult, näha on neli CMYK osavärvi Trükidefekt. Magentapunase ja tsüaansinise trükimatriits pole sattunud kohakuti türkiissinine akvamariinsinine elektrisinine tsüanotüüpia tsüanobakter ftalotsüaniin https://en.wiktionary.org/wiki/cyan W. J. Jones. German Colour Terms: A study in their historical evolution from earliest times to the present. John Benjamins Publishing, 2013 http://www.huevaluechroma.com/071.php P. Marvet. Pildi tee läbi TSMÜKi. – Marvetaarium 1, 1997 https://www.riigiteataja.ee/aktilisa/1040/6201/4004/ELS_Lisa1.pdf http://opiobjektid.tptlive.ee/Varviop/VT_Varvitrukk1.htm http://entroopiatr.blogspot.com/2016/03/varvid-trukinduses.html http://opiobjektid.tptlive.ee/Varviop/VT_Varvikorrastus_Varvisegamine.htm