laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Serra da Estrela

Serra da Estrela (portugali hääldus: [ˈsɛʁɐ ðɐ (ɨ)ʃˈtɾelɐ]) on mäeahelik Portugalis, mille merepinnast 1993 meetri kõrgusel asuv kõrgeim tipp Torre („Torn“) on ühtlasi Pico (2351 m) järel Mandri-Portugali kõrguselt teine mägi. Mäestiku järgi on saanud nime estrela mäestikukoer (Cão da Serra da Estrela). Cantaro Magro (1928 m) Cantaro Raso (1916 m) Alto da Pedrice (1759 m) Polos Brancos (1704 m) Fraga des Penas (1658 m) Navo de Sanio (1541 m) Curral da Nave (1457 m) Vaateid Serra da Estrela looduspark Cátia Pinheiro (jaanuar 2007). "SERRA DA ESTRELA´S BEST FRIEND". Accessible Travel Magazine (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2007. Vaadatud 5.04.2019. Serra da Estrela  Serra da Estrela – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Postcards from Serra da Estrela Hiking fotos from the Serra da Estrela
Hedwig Kohn

Hedwig Kohn (5. aprill 1897, Breslau, Saksa keisririik (tänapäeval Wrocław, Poola) – 26. november 1964, Durham, Põhja-Carolina, USA) oli Saksa-Ameerika füüsik, üks kolmest naisest, kes läbisid Saksamaal habilitatsiooni (ülikooli õppejõule vajaliku kvalifikatsiooni) Saksamaal enne Teist maailmasõda. Juudi päritolu tõttu pidi ta natside võimuletuleku järel Saksamaalt lahkuma. Lõpuks USA-sse jõudnuna jätkas ta seal õpetamist ülikoolis. Füüsikuna tegutses Kohn peamiselt optika, eelkõige püromeetria ja spektromeetria vallas. 5. aprillil 2019 tunnustas ettevõte Google oma otsingumootori avalehel teda ilmestava vigurpildiga (doodle'iga). Renate Strohmeier Lexikon der Naturwissenschaftlerinnen und naturkundigen Frauen Europas. Von der Antike bis zum 20. Jahrhundert. Thun, Frankfurt am Main 1998, ISBN 3-8171-1567-9, 159 lk (Google Books). Brenda Winnewisser Hedwig Kohn – Eine Physikerin des zwanzigsten Jahrhunderts. Physik Journal Nr. 2, 2003, lk. 51–55 (PDF, 1,3 MB).
Radomõšl

Radomõšl (ukraina keeles Радомишль) on linn Ukrainas Žõtomõri oblastis, Radomõšli rajooni keskus. Linn asub Teterivi jõe ääres. Ürikutes on asulat esimest korda mainitud 1150. aastal. Alates 1362. aastast oli Leedu Suurvürstiriigi koosseisus. 1569. aastal läks asula Lublini uniooni tagajärjel Rzeczpospolita võimu alla. Teise Poola jagamise tagajärjel läks Radomõšl 1793. aastal Venemaa Keisririigi koosseisu, linnaõigused sai 1795. aastal. 1946. aastal sai linn Radomõsli asemel uueks nimeks Radomõšl. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Radomõšli elanikest ukrainlasi 94,16%, venelasi 4,55%, poolakaid 0,69%, valgevenelasi 0,19%, sakslasi 0,13% ja juute 0,07%. Радомышль doroga.ua Радомышль. «Дорогой королей...» Киевград-Тур History of Radomyshl radomyshl.lk.net Радомышль Федерация еврейских общин Украины Національний склад міст Datatowel.in.ua
Estrela mäestikukoer

Estrela mäestikukoer on Portugalist pärit koeratõug, kes on saanud nime Estrela mäeseljandiku järgi. Tõusandardis on koera kasutuse kohta kirjas järgmist: „Karjakoer, valvekoer ja seltsikoer. Kasutatakse ka rakendiveoks.“ Sama allikas lisab koera käitumise/iseloomu kohta järgmist: „Karjuse lahutamatu abiline ning usaldusväärne karja valvur, kes kaitseb oma karja vapralt röövloomade ja varaste eest. Suurepärane farmi- ja majakoer, kuulab hästi peremehe sõna, ent võõraste suhtes on umbusklik.“ Pildid "Estrela mäestikukoer" (PDF). Eesti Kennelliit. Vaadatud 5.04.2019. "ESTRELA MOUNTAIN DOG" (PDF) (inglise). fci.be. Vaadatud 5.04.2019. Cátia Pinheiro. "SERRA DA ESTRELA´S BEST FRIEND" (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2007. Vaadatud 5.04.2019. Renée Willes: All världens hundraser, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9 Carl-Johan Adlercreutz: Hundar i världen, Västerås 2006, ISBN 91-534-2870-6 Bo Bengtson: All världens hundar, Stockholm 1995, ISBN 91-86448-34-X Desmond Morris: Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3 Estrela mäestikukoer koer.ee saidil
Keila lipp

Keila lipp on Harju maakonnas asuva Eesti linna Keila lipp. Keila lipp võeti kasutusele pärast Keilale linnaõiguse andmist 1938. aastal, kuid Nõukogude korra ajal lipu kasutamine katkes. Peale Eesti taasiseseisvumist võeti lipp 24. juulil 1992 uuesti kasutusele. Keila linna lipp koosneb kahest sinisest ja ühest valgest laiust, kusjuures valge laid asetseb horisontaalselt siniste laidude vahel. Siniste laidude laius on 3/7 ja valge laiu laius 1/7 linnalipu laiusest. Linnalipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 1050×1650 mm. Keila vapp Keila sümboolika linna kodulehel Keila sümboolika Riigikantselei lehel
Nicolai Jørgensen

Nicolai Mick Jørgensen (sündinud 15. jaanuaril 1991 Ballerupis) on Taani jalgpallur, kes mängib ründajana Türgi kõrgliiga klubis Kasımpaşa ja Taani jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri 2009. aastal kodumaal Akademisk Boldklubis ning mängis kaks hooaega klubi meeskonnaga Taani esiliigas. 2010. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Saksamaa kõrgliiga klubiga Leverkuseni Bayer. Hooajal 2011–12 mängis ta veel laenul 1. FC Kaiserslauternis, kuid Saksamaal ei õnnestunud tal läbimurret teha ning ta naasis kodumaale, liitudes sealse kõrgliiga klubiga FC København. Hooaegadel 2012–13 ja 2015–16 tuli ta klubiga Taani meistriks. Ta veetis Københavnis neli hooaega ja lõi kolmel neist Taani kõrgliigas vähemalt 10 väravat. 2016. aasta suvel sõlmis ta kolmeaastase lepingu Hollandi kõrgliiga klubiga Feyenoord. Hooajal 2016–17 tuli ta klubiga Hollandi meistriks ning oli 21 väravaga liiga suurim väravakütt. Feyenoordis mängis ta kokku viis hooaega. 2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Kasımpaşaga. Debüüdi Taani jalgpallikoondises tegi Jørgensen 2011. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 14. novembril 2015 EM-i valikmängus Rootsi vastu. Ta kuulus Taani koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. F.C. København Taani liiga: 2012–13, 2015–16 Taani karikas: 2014–15, 2015–16 Feyenoord Eredivisie: 2016–17 KNVB beker: 2017–18 Johan Cruijff Schaal: 2017, 2018 https://www.transfermarkt.com/nicolai-jorgensen/profil/spieler/100399 (vaadatud 4.11.2021)
Intronisatsioon

Intronisatsioon ehk introniseerimine (inglise enthronement) on kirikupea või monarhi ametisse seadmine.
Naby Keïta

Naby Laye Keïta (sündinud 10. veebruaril 1995 Conakrys) on Guinea jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Bremeni Werder ja Guinea jalgpallikoondises. Ta mängis noorena Guinea pealinna Conakry klubis Horoya AC. 2012. aastal suundus ta Prantsusmaale, liitudes pärast ebaõnnestunud testimist FC Lorientis ja Le Mansis FC Istresiga. Hooajal 2013–14 mängis ta klubi põhimeeskonnas Prantsusmaa esiliigas. 2014. aastal liitus ta Austria kõrgliiga klubiga Salzburgi Red Bull. Ta mängis klubis kaks hooaega ja tuli mõlemal hooajal meeskonnaga nii Austria meistriks kui võitis ka karika. Seejärel mängis ta kaks hooaega Saksamaa kõrgliiga klubis RB Leipzig. 2018. aasta juulis liitus ta 48 miljoni naelsterlingi eest Liverpooliga. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 6. aprillil 2019 mängus Southamptoni vastu. Hooajal 2018–19 võitis ta Liverpooliga UEFA Meistrite Liiga ja hooajal 2019–20 Premier League'i. 2023. aasta juunis liitus ta vabaagendina Bremeni Werderiga. Debüüdi Guinea jalgpallikoondises tegi Keïta 28. juulil 2013 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Mali vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2018. aasta maailmameistrivõistluste valikmängus Namiibia vastu. Ta on kuulunud Guinea koondisse 2015., 2019. ja 2021. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel. Red Bull Salzburg Austria Bundesliga: 2014–15, 2015–16 Austria karikas: 2014–15, 2015–16 Liverpool Premier League: 2019–20 FA Cup: 2021–22 EFL Cup: 2021–22 FA Community Shield: 2022 UEFA Meistrite Liiga: 2018–19 UEFA Superkarikas: 2019 Klubide maailmameistrivõistlused: 2019 "Salah ends drought as Liverpool go top". BBC Sport. 5.4.2019. Vaadatud 6.4.2019 "Der SV Werder Bremen verpflichtet Naby Keita | SV Werder Bremen". www.werder.de (saksa). Vaadatud 9. juunil 2023. "Transfercoup perfekt: Werder holt Keita aus Liverpool". kicker (saksa). Vaadatud 9. juunil 2023.  Naby Keïta – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Amara keel

Amara keel on Uus-Britannia saarel räägitav keel, mis kuulub Austroneesia keelkonda, Okeaania keelte Lääne-Okeaania harusse. Kõnelejaid on umbes 230, kellest peaaegu kõik oskavad ka bariai keelt ja paljud ka tok-pisinit. https://www.ethnologue.com/language/aie
Gabriele Veneziano

Gabriele Veneziano (sündinud 7. septembril 1942 Firenzes Itaalias) on itaalia füüsik, esimesi stringiteoreetikuid. Ta lõpetas 1965. aastal Firenze Ülikooli füüsika erialal ja sai 1967. aastal Iisraelis asuvast Weizmanni Teadusinstituudist doktorikraadi. Aastatel 1968–1972 töötas ta Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis ja Genfis asuvas CERN-is, 1972–1976 oli Weizmanni Teadusinstituudi füüsikaprofessor. Seejärel töötas ta rohkem kui 30 aastat CERN-is, aastatel 1994–1997 juhtis ta seal teoreetikaosakonda. Aastatel 2004–2013 oli ta Collège de France'i elementaarosakeste, gravitatsiooni ja kosmoloogia professor. Gabriele Veneziano sõnastas 1968. aastal stringiteooria alused kui leidis, et stringide abil on võimalik kirjeldada tugevalt interakteeruvaid osakesi. 1991. aastal avaldas ta artikli, milles näitas kuidas inflatsioonilise kosmoloogiamudeli võib saada stringiteooriast. 1994 – valiti Torino Teaduste Akadeemia liikmeks 1996 – valiti Accademia dei Lincei liikmeks 1999 – Issaak Pomerantšuki nimeline preemia 2002 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia välisliikmeks 2004 – Dannie Heinemani matemaatilise füüsika auhind 2005 – Enrico Fermi auhind 2006 – Albert Einsteini medal 2007 – Oskar Kleini medal 2009 – James Joyce'i auhind 2014 – Diraci medal (ICTP) Gabriele Veneziano. web.archive.org  Gabriele Veneziano – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kreshnik Qato

Kreshnik Nick Qato (sündinud 13. augustil 1978 Durrësis) on Albaania endine poksija. Ta oli kokku kahekordne Albaania meister I keskkaalus (kuni 71 kg) aastatel 1997–1998. Ta poksis septembrist 2001 kuni aprillini 2014 elukutselisena. Ta pidas kokku 39 kohtumist, millest võitis 30 (neist 5 nokaudiga) ja kaotas 9 (neist 3 nokaudiga) kohtumist. Ta on olnud elukutseliste erinevate kaalude ja organisatsioonide Inglismaa, Euroopa kui ka maailmameister. Ta oli esimene Albaania poksija, kes on tulnud elukutseliste maailmameistriks. Ta elab Londonis, tal on nii Albaania kui ka Suurbritannia kodakondsus. Albaania meistrivõistlused poksis 1947–2002. Tulemused inglise keeles Kreshnik Qato lehel BoxRec. Inglise keeles
Looduskultuuri seminar

Looduskultuuri seminar on Tallinna Loomaaia ja Tartu Ülikooli semiootika osakonna koostöös korraldatav seminarisari, mille eesmärgiks on looduskeskkonna ja eesti kultuuri läbipõimumiste ja valupunktide avalik ja laiapõhjaline käsitlemine. Looduskultuuri seminaridel on esinenud looduskaitse, loodushariduse, keskkonnakommunikatsiooni, loomaaianduse, semiootika ja muude valdkondade spetsialistid ja praktikud. Looduskultuuri seminar: Kaitsealad. Tallinna Loomaaed, 23.-24. märts 2017. Looduskultuuri seminar: Loodushoiu sõnumid. Tallinna Loomaaed, 22.-23. märts 2018. Looduskultuuri seminar: Loodushoiu tulevik. Tallinna Loomaaed, 4.-5. aprill 2019. Looduskultuuri mõiste pärineb Timo Marani ja Kadri Tüüri koostatud kogumiku „Eesti looduskultuur“ pealkirjast. Kiis, Rene 2018. Looduskultuuri seminar „Kaitsealad“. Acta Semiotica Estica 15: 253-256. Maran, Timo; Tüür, Kadri (koost., toim.) 2005. Eesti looduskultuur. Tartu: Eesti Kultuuriloo ja Folkloristika Keskus, Eesti Kirjandusmuuseum.
Netišõn

Netišõn (ukraina keeles Нетішин) on linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis. Linn asub Gorõni jõe ääres, Hmelnõtskõi oblasti ja Rivne oblasti piiril. Netišõnit on ürikutes esmamainitud 1542. aastal. Poola teise jagamise tagajärjel läks 1793. aastal Venemaa Keisririigi koosseisu. Linnaõigused sai Netišõn 1984. aastal, oblastilise alluvusega linnaks 1993. aastal. Netišõnis asub Hmelnõtskõi tuumaelektrijaam. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Netišõni elanikest ukrainlasi 87,5%, venelasi 9,8%, poolakaid 0,8% ja valgevenelasi 0,4%. История города Нетешин Карта Украины Нетешин ukraine1991.com.ua Khmelnytskyi NPP Estimating Prolongation Of Time Of Service Of Power Unit No.1 At UAH 2.3 Billion Ukrainian News, 13. november 2017 Про кількість та склад населення Хмельницької області за підсумками Всеукраїнського перепису населення 2001 року Державний комітет статистики України. Всеукраїнський перепис населення 2001
Baddeckenstedt

Baddeckenstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 20,47 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3055 inimest. Vald asub kreisi eksklaavis, umbes 10 km Salzgitterist edelas ja 30 km Braunschweigist edelas. Baddeckenstedti vald koosneb järgmistest küladest: Baddeckenstedt Binder Oelber am weißen Wege Rhene Wartjenstedt Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.baddeckenstedt.de
Burgdorf (Wolfenbüttel)

Burgdorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 24,06 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2261 inimest. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.baddeckenstedt.de
Elbe vald (Alam-Saksi)

Elbe on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 16,71 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1514 inimest. Kirik Gustedtis Kirik Klein Elbes Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.baddeckenstedt.de
Haverlah' vald

Haverlah on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 16,84 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1636 inimest. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.baddeckenstedt.de
Heere vald

Heere on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 15,28 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1115 inimest. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.baddeckenstedt.de
Sehlde

Sehlde on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 20,38 km². 31. detsembril 2017 elas seal 910 inimest. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Dahlumi vald

Dahlum on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 15,12 km². 31. detsembril 2017 elas seal 649 inimest. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Denkte vald

Denkte on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 18,16 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2819 inimest. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
267 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | 240. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 270 eKr | 269 eKr | 268 eKr | 267 eKr | 266 eKr | 265 eKr | 264 eKr | ► | ►► Aasta 267 eKr ehk ab urbe condita CDLXXXVII (487). Ateena kuulutas Makedooniale ja selle kuningale Antigonos II sõja. Roomas tõsteti kvestorite arv neljalt kaheksale. ... ...
268 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | 240. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 271 eKr | 270 eKr | 269 eKr | 268 eKr | 267 eKr | 266 eKr | 265 eKr | ► | ►► Aasta 268 eKr oli 268. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita CDLXXXVI (486). Vana-Rooma konsuliteks olid Publius Sempronius Sophus ja Appius Claudius Pussus. Roomlased asutasid senonitelt vallutatud alale Ariminumi koloonia, tänapäeva Rimini. ... ...
Keila valla vapp

Keila valla vapp oli Harju maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Keila valla vapp. Vapp kinnitati 11. aprillil 1997. Keila valla vapiks oli sinisel kilbil hõbedane, kuldse ruudukujulise südamikuga pügalrist ja hõbedane langetatud palk. Vapi põhimotiivid tulenesid valla asukohast ja tema looduse omapärast: sinine meenutas, et vald piirnes merega, hõbedane palk sümboliseeris siinset halli paepinda. Pügalrist on Eesti ja teiste Põhjala rahvaste muistne sümbol; ristina aga kristliku maailma kõige tähtsam kujund; kuldne südamik on vaimsuse ja jõukuse võrdkuju. Keila valla lipp Keila valla sümboolika valla kodulehel Keila valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
269 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | 240. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 272 eKr | 271 eKr | 270 eKr | 269 eKr | 268 eKr | 267 eKr | 266 eKr | ► | ►► Aasta 269 eKr ehk ab urbe condita CDLXXXV (485). Vana-Rooma konsuliteks olid Quintus Ogulnius Gallus ja Gaius Fabius Pictor. ... Attalos I, Pergamoni kuningas ...
270 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 273 eKr | 272 eKr | 271 eKr | 270 eKr | 269 eKr | 268 eKr | 267 eKr | ► | ►► Aasta 270 eKr ehk ab urbe condita CDLXXXIV (484). Makedoonia kuningas Antigonos II piiras edutult Megara linna. ... Arsinoe II, Egiptuse kuninganna
274 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 277 eKr | 276 eKr | 275 eKr | 274 eKr | 273 eKr | 272 eKr | 271 eKr | ► | ►► Aasta 274 eKr oli 274. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita CDLXXX (480). Vana-Rooma konsuliteks olid Manius Curius Dentatus ja Servius Cornelius Merenda. Epeirose väed Pyrrhose juhtimisel võitsid Aousi lahingus Makedoonia vägesid. ... ...
275 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 278 eKr | 277 eKr | 276 eKr | 275 eKr | 274 eKr | 273 eKr | 272 eKr | ► | ►► Aasta 275 eKr ehk ab urbe condita CDLXXIX (479). Vana-Rooma konsuliteks olid Manius Curius Dentatus ja Lucius Cornelius Lentulus Caudinus. ... ... Demochares, Ateena kõnemees ja poliitik
Lubnõ

Lubnõ (ukraina keeles Лубни) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Poltava oblastis, Lubnõ rajooni keskus (ei kuulu ise rajooni koosseisu). Lubnõ asub Poltavast ligi 125 km lääneloodes. Lubnõ asutati kindlusena 988. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1591. aastal. 1654. aastal läks Lubnõ koos ülejäänud Vasakkalda-Ukrainaga Moskva tsaaririigi koosseisu. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lubnõ elanikest ukrainlasi 90,78%, venelasi 8,15%, valgevenelasi 0,34% ja juute 0,10. Лубны doroga.ua Лубны Полтавской. Украинский привет через 20 лет... world.lib.ru Національний склад міст Datatowel.in.ua
Hedeper

Hedeper on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 15,66 km². 31. detsembril 2017 elas seal 489 inimest. Vald asub Harzi jalamil. Wetzlebeni ja Hedeperi vald ühendati üheks omavalitsuseks 1974. aastal. Hedeperi on esmamainitud 1188. aastal ja Wetzlebenit juba 994. aastal. Hedeperi maamärgina asub külast läänes vana tuuleveski ("Erdholländer Windmühle"). See ehitati 1900. aastal ja seda kasutati 1956. aastani. Sellest kohast võis kunagi näha 20 tuuleveskit, millest ühtegi pole täna säilinud. Selle asemel ümbritsevad Hedeperi kohaliku tuuleelektrijaama uued tuulegeneraatorid. Hedeper on taas elule ärganud pärast 1980. aastate majandussurutist, kui mitmed kohalikud talud pidid tegevuse lõpetama. Praegu on seal väike, kuid aktiivne spordiklubi, laskmisklubi, protestantlik kogudus ja vabatahtlik tuletõrje üksus. Kohalikku kogukonda teenindava biogaasijaama ehitamiseks on liitunud kolm kohalikku talupidajat. Küla kirik restaureeriti 2002. aastal. Kagus asub "plokkmägi" (Klotzeberg), esimene ja väikseim looduskaitseala kreisis. Elanikud töötavad peamiselt Wolfenbüttelis, Braunschweigis, Salzgitteris või Wolfsburgis. Varasematel aegadel teenisid paljud elanikud elatist ajajatena jahilkäikudel, mis toimusid sügisel. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.hedeper.de
Kissenbrück

Kissenbrück on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 6,64 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1742 inimest. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.kissenbrueck.de
Kabardi-Balkaari Vabariigi vapp

Kabardi-Balkaari Vabariigi vapp on Venemaa Föderatsiooni kuuluva Kabardi-Balkaari Vabariigi vapp. Praegune vapp on ametlikult kasutusele võetud 21. juulil 1994. Kabardi-Balkaari Vabariigi lipp
Mihhail Korostovtsev

Mihhail Akesandrovitš Korostovtsev (vene keeles: Михаил Александрович Коростовцев; 10. aprill/23. aprill 1900 Popovka küla, Jekaterinoslavi kubermang — 12. oktoober 1980 Moskva) oli vene nõukogude egüptoloog, vanade idamaade ajaloolane. Ta kaitses 1939. aastal kandidaadidissertatsiooni "Orjus XVI dünastia aegses Egiptuses"; 1943. aastal doktoridissertatsiooni "Vana-Egiptuse kiri ja keel. (Kultuurilis-ajaloolise uurimuse katse)". 1944. aastast professor. NSVLi Teaduste Akadeemia ajaloo osakonna tegevliige (1974).
Linda Vaher

Linda Vaher (sündinud 25. aprillil 1989 Tallinnas) on eesti ja Saksa näitleja. Ta on lõpetanud 2014. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (26.lend) ning teinud rolle teatrite NO99, Kell Kümme ja Vaba Lava lavastustes. 2016. aastast elab Saksamaal Berliinis, kus algul töötas lapsehoidjana. 2017. aastast on ta näitleja Berliinis Unter den Lindenil asuvas Maxim Gorki teatris. Tema isa on akrobaat ja tsirkusejuht Vello Vaher, ema Aita Vaher on vabakutseline näitleja, draama- ja kõnetehnika õpetaja. Linda Vaheril on kolm õde ja üks vend. Vanem õde Lembi ja noorem õde Endla on tegelenud akrobaatika ja teivashüppega. Kõige noorem õde Lemme on tegelenud trampliinihüpetega. Vend Vootele kandideeris 2019. aastal Erakonna Eestimaa Rohelised nimekirjas Riigikokku, kuid ei osutunud valituks. Linda Vaher Maxim Gorki teatri kodulehel (saksa keeles)