laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Meetod

Meetod (kreeka keeles μέθοδος méthodos, 'uurimistee'. metá, 'pärast, järele' + hodós, 'tee, käik, liikumine' = 'järele minemine, järele uurimine, jälitamine, võrdlemine, teestamine') on lahendusviis ehk lahendustee ülesande täitmiseks. Meetod on tehniline (isegi algoritmiline) uurimisviis. Meetodid on universaalsed. Meetodi või meetodite valik sõltub uurimisprobleemist ja ainevaldkonnast. Üks meetod võib olla kasutatav mitmes eri kohas. Suurte ja keeruliste ülesannete lahendamiseks (asjade tegemiseks) võib tarvis minna mitut meetodit. Keeruka ülesande lahendamise viisi nimetatakse metoodikaks (kr< inglise keeles methodology). Õpetust metoodika ja meetodite kasutamisest nimetatakse metodoloogiaks. Meetod on tööriist plaanipärasteks ja/või järjepidevaks tegutsemiseks; asjadele lähenemiseks; objektide uurimiseks; tegutsemise ja lähenemise eriviis ja seetõttu saab rääkida "meetod mingis valdkonnas": Teaduses tegevus uute süstemaatiliste teadmiste omandamiseks, näiteks katse. Informaatikas objektiviseeritud programmeerimise sees läbiviidav tegevus (action), mida saab objektiga või objekti peal läbi viia, vaata Meetod (programmeerimine). Tarkvaratehnoloogias: tegutsemise viis tarkvara programmide loomiseks, vaata meetod (tarkvara-arendus), sealsed meetodid võivad olla, näiteks andmevoodiagramm või üldisem nimetus planeerimine ja arendamine. Pedagoogikas või koolitamisel – slaidide näitamine või kontrollimiseks kontrolltöö. Ajakirjanduses – intervjuu, taustauuring. Statistikas – tulpdiagramm. Meetod on tööriist, metoodika aga õpetus, kus ja milleks neid tööriistu kasutada. Üldisemad loogikad, millega uuritakse seoseid väidete vahel - analoogia, analüüs, deduktsiooninduktsioon ja süntees - pole teadusmeetodid, vaid järeldusvahendid. Ajaloolis-kriitiline meetod (Ajalooline meetod) Biograafiline meetod Dialektiline meetod Graafiline meetod Hermeneutiline meetod Hüpoteetilis-deduktiivne meetod (teaduslik meetod) Kartograafiline meetod Kvalitatiivsed uurimismeetodid Kvantitatiivsed uurimismeetodid Loodusteaduslik meetod Mõisteajalooline meetod Suurima keskmise meetod Suurimate ülejääkide meetod Võrdlev meetod Antimeetod Katse
Linnu tee

Linnu tee on tänavanimi mitmes Eesti asulas: Linnu tee Tallinnas Linnu tee Rakveres Linnu tee Sindis Linnu tee Arukülas Linnu tee Lagedil Linnu tee Uuemõisas Linnu tee Paikusel Galaktika kohta vaata Linnutee; Linnu tänav
Nirgi tänav

Nirgi tänav on tänavanimi mitmes Eesti asulas: Nirgi tänav Tallinnas Nirgi tänav Narvas Nirgi tänav Laagri alevikus Nirgi tänav Harku vallas Muraste külas Nirgi tänava nime on kandnud praegune Saarma põik Tallinnas.
Metoodika

Metoodika (inglise keeles methodology) on korrastatud lähenemine suuremale tegevusele. On olemas üldised metoodikad tegevuste läbiviimiseks, näiteks õpetamise metoodika, tarkvaraarenduse metoodika, läbirääkimiste metoodika, turu-uuringute metoodika. Metoodika jaotab protsessi väikemateks osadeks, püstitab osadele eesmärgid ning võib näidata ära meetodid nende eesmärkide saavutamiseks. Metoodika on õpetus meetoditest, õpetus metoodikatest on aga metodoloogia. Protsessi läbiviimist metoodika põhjal nimetatakse ka metoodiliseks lähenemiseks protsessile.
Räägu tänav

Räägu tänav on tänavanimi mitmes Eesti asulas: Räägu tänav Tallinnas Räägu tänav Haapsalus Räägu tänav Rakveres Räägu tänav Tartus Räägu tänav Palamuse alevikus
Siili tänav

Siili tänav on tänavanimi mitmes Eesti asulas: Siili tänav on tänav Külitse alevikus Kambja vallas Siili tänav on tänav Pärnus Siili tänav on tänav Tabasalu alevikus Harku vallas Siili tänav on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Siili asumis Siili tänav on tänav Tamsalus Siili tänav on tänav Tartus Karlova linnaosas Siili tänav on tänav Ussimäe külas Rakvere vallas Siili tänav on tänav Vahi alevikus Tartu vallas
Metodoloogia

Metodoloogia on õpetus metoodikatest. Metodoloogia vaatleb (uurib), kuidas metoodikat luua, mis on metoodikate eesmärgid jms. Metodoloogia võrdleb (võrreldavaid) metoodikaid. Ingliskeelse sõna methodology tähendus ei lange kokku eesti sõna "metodoloogia" tähendusega. Metodoloogia võib ka olla distsipliinis kasutatava postulaatide reeglistiku ja metoodika printsiipide analüüs distsipliinis rakendatud ja võimalike meetodite süstemaatiline õpetus; distsipliini uurimisprotsessi projektide haldamise dokumenteeritud protsess, mis hõlmab informatsiooni kogumise, salvestamise, analüüsi ja esitluse definitsioone ja protseduure. Teaduse metodoloogia Teaduslik meetod Meetod Meetodite loend
Hans Aumeier

Hans Aumeier (20. august 1906 Amberg, Baierimaa – 24. jaanuar 1948 Kraków) oli Saksa Kolmanda Riigi sõjaväelane ning Auschwitzi koonduslaagri ja Vaivara koonduslaagri ülem. Liitus 1929. aastal NSDAPga ja teenis SS-Reichführeri Staabis; 1934. aastast 1. SS-Valvepataljonis Oberbayern. 16. veebruarist 1942 oli ta Auschwitzi koonduslaagri komandant 15. augustini 1943; 16. august 1943 Vaivara koonduslaagri ülem; Norras Oslo lähedal asuva Myseni koonduslaagri ülem. Pärast II maailmasõja lõppu vahistati ning anti välja Poola Rahvavabariigile, kus ta mõisteti kohtus inimsusvastaste kuritegude eest surma ja poodi. lk 9
Ajalehtede loendid

Eesti ajalehtede loend Välismaa ajalehtede loend Armeenia ajalehtede loend Norra ajalehtede loend Saami ajalehtede loend ajakirjade loendid
Parlamendirühm

Parlamendirühm on Riigikogu liikmete rühm, mis tegeleb teise riigi parlamendiga suhtlemise tõhustamise, Eesti välispoliitiliste eesmärkide elluviimise ja Eesti tutvustamise toetamisega selles riigis. Parlamendirühm luuakse Riigikogu liikme algatusel kokku kutsutud asutamiskoosolekul, liikmete arv ei ole piiratud. Parlamendirühmad registreerib Parlamentidevahelise Liidu Eesti rühma juhatus. Eesti-Armeenia parlamendirühm Parlamendirühmad
9 (Tallinna trolliliin)

9. trolliliin oli Tallinna trolliliin, mis liikus marsruudil Keskuse tänava lõppjaam – Kopli tänava lõppjaam. Liin avati 1987. aastal. Enne liini sulgemist olid lõpp-peatused Mustamäe linnaosas Keskuse tänaval (Männipargi naabruses) ja Põhja-Tallinna linnaosas Kopli tänaval, asudes Süsta pargi ja Tallinna Tehnikaülikooli hoone naabruses. Liin suleti 2. mail 2017 seoses Kopli trammitaristu rekonstrueerimisega, selle asemel hakkas liini teenindama bussiliin 72. Liin läbis järgmisi linnaosi: Põhja-Tallinn, Kristiine ja Mustamäe. Marsruut kulges mööda järgmisi tänavaid: Keskuse tänav, Ehitajate tee, Sõpruse puiestee, Tulika tänav, Sõle tänav, Pelguranna tänav, Kopli tänav. Keskuse, Liivaku, Vambola, Lepistiku, Siili, Linnu tee, Tedre, Koskla, Taksopark, Ülase, Sõle, Ädala, Kolde puiestee, Nisu, Ehte, Madala, Lõime, Maleva, Sirbi, Marati, Sepa, Kopli Kopli, Sepa, Marati, Sirbi, Maleva, Lõime, Madala, Ehte, Nisu, Kolde puiestee, Ädala, Ülase, Koskla, Tihase, Tedre, Linnu tee, Siili, Lepistiku, Vambola, Liivaku, Ehitajate tee, Männi, Keskuse Koos Keskuse tänava uue lõppjaamaga sai 1987. aastal valmis (avati 18. detsembril) ka trolliliin mööda K. Marxi puiesteed (tänapäeval Sõle tänav) Koplisse. 1987–1992 sõitis liinil Keskuse–Kopli troll marsruudil Keskuse tänav, Sõpruse puiestee, Tulika tänav, K. Marxi puiestee (tänapäeval Sõle tänav), Kalinini tänav (tänapäeval Kopli tänav). Kuni 1992. aastani sisenesid trollid uude lõppjaama Keskuse tänaval Sõpruse puiesteelt pärast Liivaku peatust. Alates 28. novembrist 1992 kulgeb liin ümber Männi pargi mööda Ehitajate teed ja Keskuse tänavat. Trolliliiklus Tallinnas Tallinna ühistranspordiliinid 72 (Tallinna bussiliin) "Järgmisel aastal kaob Tallinnast üheksas trolliliin" Postimees, 21. jaanuar 2016 "Pealinn:Trolliliin number 9 suletakse alates maist". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. november 2020. Vaadatud 30. märtsil 2017. Olander, Aare. Tramm, buss ja troll Tallinnas. Tänapäev 2008, lk. 110 Tramm, buss ja troll Tallinnas, lk. 172 TTTK / Ajalugu / Troll[alaline kõdulink] Aare Olander. Tramm, buss ja troll Tallinnas. Tänapäev 2008 Liini 9 marsruut koos peatustega Urmas Tooming. Kopli trolliliin lüheneb. Tallinna Postimees, 17. märts 2010
Sandra Z

Sandra Z (sündinud 17. detsembril 1984) on bulgaaria päritolu vabakutseline Eesti kaasaegse tantsu koreograaf, lavastaja ning etendaja. Lõpetanud Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumi. Tantsualase hariduse omandas 1994–2004 Fine 5 tantsukoolis, lisaks Inglismaal Dartington College of Arts kunstikolledžis koreograafiat ja digitaalset meediat. Vokalist death metal bändis Syrcity (varasem nimi Deceased Dreams) [1] ning lo-fi synthpop projektis QueeNNAive[2]. "Autistid/Artistid" (2010) - muusikal "It's Time" (2009) "STREIK!" (2008) (http://vimeo.com/7802793) "Puzzle" (2008) (YouTube'is) "Ühe minuti plagiaadid" (UUE TANTSU FESTIVAL) "Alkus" (2006) Foto "Kanuti Gildi Saali 5. hooaja avab Sandra Z" Postimees, 29. august 2006 Tallinn.ee: "Sandra Z "Streik!" esietendus" Tiiu Laks: "Sandra Z lööb noa selga" Eesti Päevaleht, 13. detsember 2008
Narva Kirik

Narva Kirik on EELK Narva Aleksandri koguduse aastast 2002 ilmuv perioodiline väljaanne. http://ester.nlib.ee/search~S1*est?/cPE+B%2F3173/cpe+b+3173/-3%2C-1%2C0%2CB/frameset&FF=cpe+b+3173&1%2C%2C2[alaline kõdulink]
Oskar Liik

Oskar Liik VR I/2 (25. jaanuar 1886 Kärdla – 23. juuli 1938 Tallinn) oli Eesti arst ja sõjaväelane (kolonel). Lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna 1912, töötas arstina Tapal, osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Alates 1919. aastast kuni surmani oli sõjaväe keskhaigla ülemarst. Tööpuuduse vastu võitlemise otstarbel lubas Vabariigi Valitsus tal 8. detsembril 1933 olla ka Politseikooli arst 26. juulil 1938 maeti ta Rahumäe kalmistule, matusetalituse pidas Jaani koguduse õpetaja Richard Koolmeister. 1920 – Vabadusristi I liigi 2. järk 1927 – Eesti Punase Risti mälestusmärgi II järgu II aste 1932 – Eesti Punase Risti mälestusmärgi II järgu I aste 1936 – Kotkaristi III klassi teenetemärk http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700257112&img=era0031_002_0000255_00710_t.jpg&tbn=1&pgn=36&prc=30&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=df1fcbe17260ca38caa5d7dd1885d436 Suri sanitaar-kolonel O. Liik. Uus Eesti, 24. juuli 1938, nr. 200, lk. 1.
Jānis Endzelīns

Jānis Endzelīns (22. veebruar (vkj 10. veebruar) 1873 Kauguri v., Liivimaa – 1. juuli 1961 Koknese, Läti) oli läti keeleteadlane. Endzelīns oli tunnustatud balti keelte uurija ja ajaloolis-võrdleva keeleteaduse eriteadlane. Avaldanud põhjapanevaid uurimusi läti keele ajaloo, murrete, grammatika ja sõnavara alalt. Lõpetanud ja avaldanud K. Mīlenbahsi "Läti keele sõnaraamatu". Uurinud ka soome-ugri ja balti keelte suhteid. Liivimaal sündinud Jānis Endzelīns oli taluniku poeg. Ta lõpetas 1892 Riia linnagümnaasiumi ning 1897 kandidaadikraadiga Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia osakonna ja 1900 slaavi filoloogia osakonna. Jäeti Tartu Ülikooli juurde valmistuma professorikutseks, samal ajal oli Tartus H. Treffneri ja meesgümnaasiumi õpetaja. Sai 1903 eradotsendiks. Kaitses 1905 Tartu Ülikoolis magistriväitekirja "Латышские предлоги. Часть 1" (Tartu, 1905). Töötas Tartu Ülikoolis 1909 aastani, siis läks Harkovi Ülikooli võrdleva keeleteaduse ja sanskriti dotsendiks. Kaitses 1912 Peterburi Ülikoolis doktoriväitekirja "Славяно-балтийские этюды" (Harkiv, 1911), sai Harkivi Ülikooli korraliseks professoriks. 1920–50 Riias balti keelte ja võrdleva keeleteaduse professor. 1944–1950 juhatas Endzelīns Läti Riikliku Ülikooli läti keele kateedrit. 1946. aastal asutati Läti NSV Teaduste Akadeemia. Jānis Endzelīns nimetati akadeemia täisliikmeks. 1951. aastal avaldas Endzelīns "Latviešu valodas gramatika" ("Läti keele grammatika"), mis oli 1922. aastal Lätis ilmunud raamatu "Lettische Grammatik" («Läti grammatika») täiendustega tõlkeversioon. Selle töö eest määrati talle 1958. aastal Lenini preemia. Tema poeg oli maletaja Lūcijs Endzelīns. NSV Liidu Teaduste Akadeemia (korrespondentliige 1929) Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia (välisliige) Hollandi Kuninglik Teaduste Akadeemia (välisliige) Tšehhi Teaduste ja Kunstide Akadeemia (välisliige) Läti NSV Teaduste Akadeemia (akadeemik 1946) Soome-Ugri Selts (korrespondentliige) Königsbergi Teaduslik Selts (korrespondentliige) Göttingeni Teaduslik Selts (korrespondentliige) Ameerika Lingvistika Selts (auliige) Õpetatud Eesti Selts (auliige) Leedu Teaduslik Selts (auliige) Uppsala Ülikooli audoktor Vytautas Suure Ülikooli audoktor Teoseid
Tarbijahinnaindeks

Tarbijahinnaindeks (lühend THI) on indeks, mis iseloomustab tarbekaupade ja tasuliste teenuste hindade muutust. Tarbijahinnaindeksi kaalusüsteemi ning arvutuste aluseks olevaid baashindu ajakohastab Statistikaamet igal aastal alates 2001. aastast. Jooksval aastal (t) on tarbijahinnaindeksi arvutuste aluseks olevateks baashindadeks eelmise aasta (t-1) detsembri hinnad. Arvutused tehakse baasil eelmise aasta detsember = 100. Kaalusüsteem vastab elanikkonna eelmise aasta keskmisele kulutuste struktuurile. Võimaldamaks võrdlusi varasemate perioodidega jätkatakse tarbijahinnaindeksi avaldamist baasil 1997 = 100. Ühendavaks kuuks on eelmise aasta detsember. Kulutuste grupeerimise aluseks on rahvusvaheline klassifikaator COICOP(Classification of Individual Consumption by Purpose). Kaupade ja teenuste hindu registreeritakse iga kuu kümnes Eesti linnas. Vaatlusperiood on nädal, kuhu jääb 15. kuupäev. Statistika andmebaas Tarbijahinnaindeksi kalkulaator Lisainfo
Väärispuit

Väärispuit on hästi töödeldav ning omapärase värvusega ja tekstuuriga puit. Väärispuitu kasutatakse iluasjade, skulptuuride, muusikariistade, mööbli, meenete valmistamiseks. Väärispuit on oluline ka ehitusel ja isegi kosmeetikas, kus mitut liiki väärispuitu kasutatakse parfüümide valmistamisel. Huvitav on see, kui laialdaselt saab väärispuitu kasutada, alates raudteeliipritest ja hoonetest kuni nipsasjakeste, parfüümide ja maiustusteni välja. Väärispuit on väga vastupidav haigustele, kahjuritele, mõnda liiki väärispuit talub tuld ja tugevaid lööke. Väärispuidu alla kuuluvate liikide nimekiri on pikk. Mõned eksootilisemad neist on tiikpuu, mürobalaant, sandlipuu, paduk, mahagon, akažuu, sapeli, utile, omu, sedreel, okumee, makoree, eebenipuu, jakaranda, ipepuu, grenadill, raudpuu, pokkpuit, kebratšo, punapuu, hikkor, plaatan, iroko, balsa jt. Eestis loetakse väärispuiduks näiteks kadakat ja pirnipuud. Seoses väärispuiduga on tekkinud väga suur probleem, sest üha rohkem võetakse maha vihmametsi, kus leidub olulist väärispuitu. Järjest enam on troopiliste vihmametsade tagavara ebaseadusliku raie tõttu ohustatud. Samas on puit väga oluline majanduslik tuluallikas. Esialgsest vihmametsa hulgast on praeguseks inimtegevuse tõttu hävinenud pool. Igal sekundil hävib jalgpalliväljakusuurune ala. Troopilised väärispuud kasvavad metsas ühekaupa ja nende kättesaamiseks tehakse lageraieid, millest mets tavaliselt enam ei taastu. Puitmaterjal
Sisenõrenäärmed

Sisenõrenäärmed ehk sisesekretoorsed näärmed (ladina glandulae endocrinae; glandula sine ductu) on peamiselt selgrootute ja selgroogsete loomade endokriinsüsteemi kuuluvad juhata näärmed. Sisenõrenäärmete ülesandeks on eritada verre teiste elundite talitlust olulisel määral mõjutavaid aineid, näiteks hormoone. Sisenõrenäärmed ja nende produtseeritavad hormoonid moodustavad endokriinsüsteemi. Inimkeha suurimaks endokriinelundiks on vere- ja lümfisoonte ja südame sisepinda kattev endoteel. Sisenõrenäärmed on näiteks hüpofüüs, pankreas, sugunäärmed munasarjad (naistel) ja munandid (meestel), kilpnääre jt. Sisenõrenäärmetega seotud haigusi uurib meditsiini haru endokrinoloogia. Sisenõrenäärmete sünonüümidena kasutatakse erialakirjanduses ka termineid endokriinnäärmed, sisesekretsiooninäärmed, sisenõristusnäärmed ja endokriinorganid. Endokriinnääre on kantud kehtivasse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica. "Meditsiinisõnastik", 705:2004. Sissekanne Terminologia Histologicas, H2.00.02.0.03072: Glandula endocrina. Endokriinnääre Enn Ernits, Esta Nahkur, "Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 265, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
Destiny's Child

Destiny's Child on USA bänd, kes viljeleb R&B-d. Beyoncé Knowles Kelly Rowland Michelle Williams LeToya Luckett LaTavia Roberson Destiny's Child (1998) The Writing's on the Wall (1999) Survivor (2001) 8 Days of Christmas (2001) Destiny Fulfilled (2004) Bändist Allstarz.ee lehel (vaadatud 29.07.2012)
Andmekaitse Inspektsioon

Andmekaitse Inspektsioon (mitteametlik lühend AKI) on Justiitsministeeriumi valitsemisalas tegutsev sõltumatu järelevalveasutus. Inspektsioon teostab järelevalvet isikuandmete kaitse seaduse, avaliku teabe seaduse ja elektroonilise side seaduse täitmise üle. Isikuandmetega seotud õiguste kaitsmisel valvab inspektsioon, et inimeste eraeluline teave oleks piisavalt kaitstud. Avaliku teabe valdkonnas valvab inspektsioon, et teave asutuste tegevuse kohta oleks piisavalt kättesaadav. Õigus isikuandmete kaitsele ja õigus avalikule teabele on põhiseaduslikud õigused. Samuti annab põhiseadus õiguse igaühel küsida, milliseid andmeid on tema kohta kogutud. Elektroonilise side seaduse üle teostab Andmekaitse Inspektsioon kontrolli osas, mis puudutab reegleid elektrooniliste sidevahendite kaudu tehtava otseturustuse kohta (rämpspostitused, SMS-reklaam). 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2018 oli Andmekaitse Inspektsiooni peadirektor Viljar Peep. 2018. aastal peadirektori ametikohale toimunud konkursi luhtumise tõttu, kuivõrd uus peadirektor ei läbinud Kaitsepolitseiameti tehtud taustakontrolli, täidab peadirektori ülesandeid kohakaasluse alusel õigusdirektor Raavo Palu.[viide?] Alates 19. augustist 2019 on inspektsiooni peadirektor Pille Lehis. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Valitsuse 12.09.2018 korraldus nr 400 "Andmekaitse Inspektsiooni peadirektori ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RTL 2008, 78, 1107. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Valitsuse 06.09.2018 korraldus nr 213 "Andmekaitse Inspektsiooni peadirektori ametikohalt vabastamine". Avaldamismärge: RT III, 11.09.2018, 1. "Vabariigi Valitsuse 6.05.2019 korraldus nr 125 Andmekaitse Inspektsiooni peadirektori ametikohale nimetamine". Riigi Teataja. 16.05.2019. Vaadatud 16.08.2019. Andmekaitse Inspektsiooni koduleht Isikuandmete kaitse seadus Avaliku teabe seadus Elektroonilise side seadus Andmekaitse müüdid
Ojat

Ojat (vepsa keeles Ajät; vene keeles Оять) on jõgi Põhja-Euroopas Neeva jõgikonnas. Ojat saab alguse Vepsa kõrgustikult, voolab peamiselt läände. Suubub Sviri jõkke. Pikkus 266 km, valgala 5220 km². Suuremad asulad jõe ääres on Kurba, Vinnitsõ ja Aljohhovštšina.
Eesti hobune

Eesti hobune (vananenud nimetusega: eesti maahobune) on ohustatud hobusetõug. Kohalikest, aborigeense põlvnemisega täkkudest on tänaseni aretuses Ahti 228 E, Raspel 70 E, Taube 60 E ja Eni 8 E täkuliin. Hobuste veojõu, kehakaalu ja kõrguse suurendamiseks toodi aastail 1921…1938 Eestisse 13 soome täkku, kellest väljapaistvamate täkuliinide rajajaks kujunesid Vuhti 136 E, Taru 149 E ja Lari 23 E liinid. Eesti hobused paistavad silma suhteliselt suure veojõu ja kiiruse poolest. Eesti hobune on hästi kohanenud siinsete söötmis-ja pidamistingimustega ning paistab silma vähenõudlikkuse, hea söödakasutuse ja vastupidavuse poolest. Tänapäeval on eesti hobune universaalne väikehobune, keda saab kasutada laste ratsahobusena ja pere- ning turismihobusena. Eesti hobuse samm ja traav on avar ja hoogne, kuid tuleb ette ka sõudmist ja kerimist. Puudusena esineb vahel jalgade ebakorrapärast seisu ja hobuste nõgusat selga. Eesti hobune on suhteliselt madalajalgne, pika kere ning kuiva ja tugeva kehaehitusega kerge põllumajandushobune, kelle: pea proportsionaalne, laia otsmikuga, enamasti sirge, harva nõgusa profiiliga, lühikeste kõrvadega, elavate silmadega, lihaseliste lõuapärade ja laia lõuapärade vahega. kael suhteliselt lühike, lihaseline, tiheda lakaga. turi madal, lihaseline ja keskmise pikkusega. selg lühike, lai ja sirge, harva pehme; lanne lühike, lai ja tugev. laudjas lihaseline, ümar, keskmise pikkuse ja laiusega; saba asetseb madalal ja on tihe. rind ja rinnakorv on lai ja sügav, roided hästi kaardunud, kõht mahukas. jalad kuivad, lihaselised, tugevate kõõluste ja liigestega, kabjad on korrapärased ja tugeva tinakarva sarvega. Eesti hobuse iseloom on elav, aga rahulik, elurõõmus ja asjalik, temperament energiline. Eesti hobuse iseloom on eriti sümpaatne ratsahobuste suure pretensioonikuse ja raskeveohobuste osavõtmatu ükskõiksuse vahel. Tõule omast värvust eesti hobusel ei ole. Värvuselt on eesti hobused keskmiselt 25,8% kõrvid, 15,3% raudjad ja punased, 11,1% mustad, 20,5% hallid, 10,0% kollased, 11,6% võigud, 5,3% hiirjad ja 0,5% albiinod. Aborigeense tunnusena on eesti hobusel tume vööt seljal ja laudjal. Eesti hobuse aretuse alguseks võib lugeda 1921. aastat, mil Haapsalus asutati hobuste tõuselts ja hakati pidama tõuraamatut. Eesti hobust on aretatud peamiselt puhasaretuse teel. Hobuste veojõu, kehakaalu ja kõrguse suurendamiseks toodi aastail 1921…1938 Eestisse 13 soome täkku, kellest väljapaistvamate liinide rajajaks kujunesid Vuhti 136 E, Taru 149 E ja Lari 23 E liinid. Eesti hobune on kantud Vabariigi Valitsuse 30. jaanuari 2001. a määruses nr. 42 (RT I 2001, 14, 64) toodud ohustatud taimesortide ja loomatõugude loetellu ning ÜRO FAO maailma ohustatud tõugude nimekirja. Raskeveohobune Eesti raskeveohobune Eesti Hobuse Kaitse Ühing Eesti hobune Eesti hobune Eesti hobune ja ponisport Eesti tõuge tuntakse visadusest ja jonnist Eesti Hobusekasvatajate Selts
Peeter Ulas

Peeter Ulas (7. aprill 1934 Tallinn – 15. detsember 2008) oli eesti graafik. Ulas lõpetas Tallinna 10. Keskkooli 1952. aastal. Ta alustas oma kunstiõpinguid keraamika alal, kuid vahetas peagi ala ning lõpetas 1959. aastal ERKI graafikuna. Joonistas karikatuure, mida avaldati ka ajakirjas Pikker. Seejärel tegutses ta vabakutselise kunstnikuna. Aastal 1963 asus ta õppejõuna tööle Tallinna Pedagoogilisse Instituuti, kus töötas üle 30 aasta: 1973. aastast dotsendi, 1992–1998 professori ja 1994–1998 TPÜ kunstiosakonna juhatajana. Koos Herald Eelmaga viis Ulas eesti graafikas läbi uuendamise: joonistuse ja litotehnika valitsemine asendus eri graafilistes tehnikates (linoollõige, söövitus jne) otsingutega. Ulas ja Eelma olid oma teostega 1960. aastate teise poole ANK rühma estetismi eelkäijad. Legendaarseks said tema kõrgtrükigraafikas valminud teosed "Õhtu sadamas" (1962), "Suur kammeljas" (1963), "Magav laps" (1965) ja mitmed teisedki, milleta ei koostatud ühtegi toonast kaasaegse graafika näitust, mis esindasid Eestit väljaspool. Vähem kui kümne aastaga oli ta sisuliselt jõudnud tippu. 1968. aastal pälvis Peeter Ulas peapreemia I Tallinna graafikatriennaalil teosega "Ohver". 1970. aastatel võttis Ulase loomingus võimust sürrealistlik vaimsus. Kõige enam inspireerisid teda sellel perioodil linn üldisemas tähenduses, selle rütmid ja arhitektoonika ning Itaalia reisi muljed. Kunstnik avastas enda jaoks pehmelaki tehnika ning kombineeris seda embossinguga (värvita reljeeftrükk), klišeetrükiga jne. 1970. aastatel võitis tema looming juba üleüldise tunnustuse. 1980. aastatel järgnes suures formaadis tööde sari "Pidulik graafika". 1990. aastate lõpust muutus Ulase looming lakoonilisemaks ja samas värvikamaks. Oluliseks muutusid kompositsioon, rütm ja värv. Just selle perioodi sarjadega pälvis kunstnik 2004. aastal Eesti graafikale suunatud Eduard Wiiralti preemia. Ulase looming oli veenvalt isikupärane, salapärane ning filosoofiline. Ta oli üks silmapaistvamaid Friedrich Reinhold Kreutzwaldi loomingu illustreerijaid. Kreutzwaldi muinasjutu "Paristaja-poeg" kujundamise eest pälvis ta Jaan Jenseni preemia (1987). 1976 Eesti NSV teeneline kunstnik 1983 Kristjan Raua preemia (graafilised lehed "Õhud, õhud, õhud" ja "Õhud, maad ja veed") 1987 Jaan Jenseni raamatugraafika aastapreemia 2004 Eduard Wiiralti kunstiauhind 2005 Eesti Vabariigi kultuuripreemia Peeter Ulase abikaasa oli Concordia Klar. Nende tütar on Maria-Kristiina Ulas. Tema õde Aime Ulas (1937–2012) oli moekunstnik. Ajakiri Pikker 1957 nr 4 Anne Lõugas, Peeter Ulas ja kujundite kasvamine, Lege Artis nr 10, 2004 Ülle Kruus, Kujundite kasvamise lugu, Sirp, 26.11.2004 Ülle Kruus. Kujundite kasvamise lugu Sirp, 26. november 2004 Suri graafik Peeter Ulas ERR, 16. detsember 2008 Ants Juske. Lahkus teedrajav graafik Peeter Ulas, EPL, 17. detsember 2008 Mari Rebane. Avati Peeter Ulase mälestusnäitus ERR, 8. jaanuar Ants Juske. Ulase isikunäitus: vana mees tahab koju mere äärde EPL, 22. jaanuar 2009 Andri Ksenofontov. Peeter Ulas ja olemine Sirp, 29. jaanuar 2009