laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Helju Rebane

Helju Rebane (sündinud 18. juulil 1948 Tallinnas) on eesti prosaist ja tõlkija. Õppis Tartus, õpetas loogikat Tartu ülikoolis. Pärast aspirantuuri lõpetamist Moskvas töötas seal vaneminsenerina arvutuskeskuses. Aastast 1986 vabakutseline kirjanik. On avaldanud oma loomingut eesti, vene, inglise, saksa ja hispaania keeles. Õppis aastatel 1955–1959 Tartu 1. ja 1959–1966 Tartu 5. keskkoolis ning 1966–1971 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonnas, lõpetas teoreetilise matemaatika erialal. Aastatel 1973–1976 oli ta Moskva Riikliku Ülikooli aspirant loogika alal. Töötas TRÜ loogika ja psühholoogia kateedris 1972–1973, Moskvas õppejõuna NSV Liidu Teaduse- ja Tehnikakomitee Juhtimisprobleemide Instituudis 1974–1980 ja Vene NFSV Tervishoiuministeeriumi arvutuskeskuses vaneminsenerina 1981–1983. Hiljem oli ta vabakutseline literaat. Debüteeris jutustusega "Väike kohvik" (1981), mis sai preemia 1983 Nooruse jutuvõistlusel, avaldas novellikogu "Väike kohvik" (1986). Tema loomingut on avaldatud ajakirjades Looming ja Noorus[viide?]. Kirjutab peamiselt ulmekirjanduse žanris[viide?]. Suurima populaarsuse võitis fantastiline jutustus "Linn Altrusel" (1989)[viide?]. Kirjutab lihtsalt, selgelt ja säravalt. Antoloogia Tuumahiid Triitium, (Kirjastus Fantaasia, 2017 Helju Rebase jutustused Taruaeg ja Minu pea) 1995. Eesti kirjarahva leksikon. Koostanud ja toimetanud Oskar Kruus. Kirjastus Eesti Raamat, Tallinn. Lk 458 http://www.proza.ru/2009/02/06/23 "Väike kohvik", Tallinn Eesti Raamat 1986 Novellikogu Kõik võidavad (v.k.) Moskva, MG 1989 "Eesti kirjarahva leksikon", Tallinn Eesti Raamat 1995. Lk 458. ISBN 5-450-02357-X Novellikogu "Aristarhos ja koduliblikas" (vene keeles) 2007 Antoloogia Tuumahiid 3. Triitium, reaktori parimad lood aastaist 2014-2016 Novellikogu "Õige valik", Tartu "Fantaasia", 2021 Temast - Cornelius Hasselblatt "Ma armastasin eestlast" Tallinn, 2017 Temast - Cornelius Hasselblatt "Eemalt vaadates", TÜ Kirjastu 2014+2016s, Tartu, 2015 Temast - Olev Remsu. "Lühidus - suur väärtus", retsensioon Helju Rebase novellikogule "Õige valik", Postimees, 2. aprill 2021 TÕLKED : 1.Loogika käsiraamat (1974) (rida artikleid vene keelest eesti keelde. "Кондаков "Логический словарь" 1970) ;2. Merle Veesalu-Rand "Pudelikorjaja käsiraamat" (2021: eesti keelest vene keelde "Руководство для собирающих бутылки"). 3. Nadezda Valk "Мой круг земной" rida luuletusi vene keelest eesti keelde) 2022 4. Helju Rebase lühijutud eesti keelest vene keelde. Foto http://www.proza.ru/2016/04/16/2124
M2 (kergetank)

M2 (kergetank) (ing. Light tank M2) on Ameerika Ühendriikides enne Teist maailmasõda toodetud kergetank. Tanki toodeti paralleelselt kergetankiga M1 (1935–1937) alates 1935. aastast kuni aprillini 1942 mitmes modifikatsioonis ning selle baasil ehitati ka kergetank M3. Kokku ehitasid firmad Rock Island Arsenal, American Car and Foundry (M2A4) ja Baldwin Locomotive Works (M2A4) 696 masinat. M2-d olid kasutusel Teise maailmasõja algusaastatel. M2A1 – prooviseeria. Korpus ja torn olid keevitatud. Relvastuseks oli kolm kuulipildujat, millest 12,7 mm ja üks 7,62 mm paiknesid kõrvuti tornis ning teine 7,62 mm oli korpuse esiseinas. Tank kaalus 7,1 tonni, korpuse ja torni esiseina soomuse paksus oli 15,8 mm. Tankidele oli paigutatud mootor Continental W670-7. Meeskonda kuulus 4 liiget. Kokku valmistati 10 tanki. M2A2 – tankil oli kaks eri suurusega silindrilist torni, vasakpoolses asus 12,7 mm ja parempoolses 7,62 mm kuulipilduja. Vasakpoolsel tornil oli ka komandöritorn. Hilisema väljalaske masinatel oli parem torn seitsmenurkne ja vasak torn kaheksanurkne. Muudetud oli ka mootorikatte luukide asetus. Kokku valmistati 239 tanki, millest kolm olid varustatud diiselmootoriga T-1020 Guiberson. M2A3 – tanki pikkust suurendati 2184 cm-lt 2464 cm-ni, kaalu aga kuni 8,8 tonnini. Korpuse ja torni esisoomus oli 22,2 mm ning mootor Continental W670-9. Valmis 72 tanki, millest 8 diiselmootoriga Guiberson. M2A4 – tankil oli üks kaheksanurkne needitud torn, millel kuusnurkne komandöritorn. Relvastuseks oli tornis 37 mm kahur, millega oli paaris 7,62 mm kuulipilduja. Korpuses paiknes veel kolm 7,62 mm kuulipildujat, üks korpuse esiseinas ning kummalgi pool korpuse külgmises väljaehitises üks. Komandöritornile oli kinnitatud õhutõrje kuulipilduja. Kokku ehitati 375 tanki, millest osa olid varustatud diiselmootoriga T-1020 Guiberson. M2A2 M2A4 M2A4 USA – tootjamaa Suurbritannia – lend-lease'i abiprogrammi alusel saadi 36 tanki. Austraalia. Nõukogude Liit ; The Encyclopedia of Tanks and Armored Fighting Vehicles – The Comprehensive Guide to Over 900 Armored Fighting Vehicles From 1915 to the Present Day, General Editor: Christopher F. Foss, 2002. Tank Data 2, Aberdeen Proving Grounds Series, E. J. Hoffschmidt and W. H. Tantum IV, 1969 Tanks of the World, 1915–1945, Peter Chamberlain, Chris Ellis, 1972 М. Барятинский. "Легкие танки. Второй мировой" – Kirjastused: "Яуза", "Коллекция", "Эксмо" 2007. ISBN 978-5-699-21323-8 AFV database inglise keeles Tank M2 lehel "wwiivehicles.com" inglise keeles
Karoliine hõbelõng

"Karoliine hõbelõng" on 1984. aasta muinasjutuline muusikaline mängufilm lastele. Selle on lavastanud Helle Karis, sellele muusika kirjutanud Olav Ehala ja tantsud seadnud Mait Agu. Lambakuningriigi pirtsaka printsessi Karoliine (Chätrin Bagala) iga soov ja kapriis on alamatele seaduseks. Ka arvukad kosilased lükkab Karoliine tagasi ning ei väsi neile õelat vingerpussi mängimast, kuni saabub unelmate kuningapoeg Kaspar (Martin Veinmann) – ent korvi saab temagi. Kuningal (Rein Aren) saab tütre mängitsemistest villand ja ta kihutab kangekaelse troonipärija lossist välja. Allegoorilises loos tuleb Karoliinel teel iseendani esmalt rinda pista Petumeele (Luule Komissarov) ja Libekeelega (Ines Aru), kes kuningatütre sohu juhatavad. Järgnev on kui läbilõige eesti mütoloogiast. Karoliine ja talle järgnev kerjuseks maskeerunud Kaspar katsuvad üheskoos jõudu Näkiga (Heli Kohv) ning lahutavad kaks vana vimmameest, Mülkakolli (Jüri Vlassov) ja Laukakolli (Mihkel Smeljanski), kes kuidagimoodi ei suuda omavahel järve jagada. Müstikat lisab salalike laugaste ja põlislaante vahel uneaur, mis iga elusolendi magama paneb ja unne jätabki. Võidetakse seegi katsumus. Koos jõutakse viimaks sügavasse metsa, kus Karoliinel tuleb taas võidelda hirmu ja isekusega ning riskida eluga, et päästa nõidusest Libahunt. Pärast röövlite (Tõnu Kark, Jüri Krjukov, Ain Lutsepp, Ago Roo, Urmas Kibuspuu, Väino Laes) kätte langemist ja röövlikamba ülekavaldamist jõuab Karoliine koos Kaspariga viimaks tagasi koduradadele, kus lossi lähedal seisvas püstkojas püüab vokil hõbelõnga ketrata, kuid see ei õnnestu tal. Ent siis ilmub keegi kaunis daam – endine Libahunt, kes õpetab Karoliine samuti ketrama ning ta mõistab, et elu mõte on armastuses ja töös. Karoliine ja Kaspar abielluvad. Nii nagu sama loomingulise meeskonna eelmise töö, filmi ''Nukitsamees" puhul, on ka selle filmi muusikat hiljem korduvalt plaadistatud ja esitatud. Ansambli Kiigelaulukuuik repertuaaris on ''Vokilaul" ja ''Lambalaul". Lauluvõistlustel (näiteks ETV ''Laulukarussell ja ''Kaks takti ette") on läbi aastate korduvalt esitatud ''Näki laulu". Kiigelaulukuuik on plaadistanud ja esitanud ka filmist välja jäänud laulu ''Armastus on hõbeniit", mille helilooja Olav Ehala kasutas hiljem ära haldja soololauluna muusikali ''Nukitsamees" lavaversioonis (Rahvusooper Estonia 1998 ja Vanemuine 2010). Olav Ehala kogumikplaadil sarjas ''Eesti kullafond" leidub ka filmis Ele ja Kaja Kõlari lauldud ''Unemaa". Film "Karoliine hõbelõng" on sageli jooksnud televisioonis ning see on filmisõpradele hästi teada linalugu. Raamatus "Eesti film" avaldatu põhjal selgub, et omaaegses kriitikas heideti linateosele ette fragmentaarsust, hakitust ja omavahel sobimatute show-numbrite rittaseadmist[viide?].
Sõjakuberner

Sõjakuberner (saksa keeles Kriegsgouverneur; inglise keeles military governor; vene keeles военный губернатор) on kubermangu, osariigi, oblasti, linna või muu vastava piirkonna vägede ülemjuhataja ja politsei kõrgem ülem, sõjaväelise valitsuse ametnik. kuberner kindralkuberner Tallinna sõjakuberner Riia sõjakuberner Kroonlinna sõjakuberner Военный губернатор Riia sõjakuberner Tallinna sõjakuberneri ja Eestimaa kubermangu tsiviilülemjuhataja kantselei
Alizée

Alizée [aliz'ee] (sünninimega Alizée Jacotey, 2016. aastast Alizée Lyonnet; sündinud 21. augustil 1984 Korsikal Ajaccios) on prantsuse poplaulja. Tema ebatavaline[küsitav][viide?] eesnimi on naissoo vorm sõnast alizé, mis tähendab passaattuult; nimelt armastasid tema vanemad väga purjelauaga sõita. Juba 4-aastaselt hakkas ta võtma tantsu-, näitlemis- ja laulutunde, kuid tuntuks sai ta hoopis sellega, et võitis 11-aastaselt Air France'i korraldatud laste lennukijoonistamisvõistluse. Tema joonistuse järgi värviti üle ka üks lennuk ja sellele anti tema nimi. 1999 osales ta televisioonis talendiotsimissaates "Graines de Star". Esialgu kavatses ta osaleda tantsijana, kuid tantsukategooriasse üksiktantsijaid ei lubatud. Siis pani ta end kirja lauluvõistlusele, esitades Axelle Redi laulu "Ma prière". Sellega võitis ta talendisaate lauljate kategoorias. Tema esitust nägid lauljatar Mylène Farmer ja Laurent Boutonnat, kes otsisid oma laulule "Moi... Lolita" ("Mina... Lolita", Farmeri sõnad ja Boutonnat' viis) esitajat. Veel samal, 2000. aastal ilmus Alizée debüütalbum "Gourmandises", mille kõik lood on samade autorite kirjutatud. Kohe oma esikalbumiga tegi ta Prantsusmaa naislauljate albumimüügi rekordi: seda albumit müüdi Prantsusmaal 788 100 eksemplari ja üle maailma enam kui 4 miljonit eksemplari (2002. aastaks). See on tänapäevani Alizée edukaim album. Lisaks Prantsusmaa edetabelile on ta juhtinud edetabeleid Itaalias, Saksamaal, Suurbritannias, Hispaanias, Hollandis, Venemaal, Poolas ja Koreas. Oma muusikas jätab Alizée seksika ja lolitaliku mulje, aga väljaspool seda on ta tagasihoidlik ja kinnine ning ta pole osalenud mingites skandaalides. Alizée abiellus 2003. aasta lõpus prantsuse laulja Jérémy Chatelainiga. Neil on tütar Annily. Pärast abiellumist tõmbus Alizée avalikust elust kaheks ja pooleks aastaks täielikult tagasi, võttes maha isegi oma saidi. Jérémy ja Alizée lahutasid 2012. aastal. 2016. aastal abiellus ta Grégoire Lyonnet'ga. 2013. aastal võitis Alizée telesaate "Danse avec les stars" (Prantsuse versioon saatest "Tantsud tähtedega"). Tema tantsupatneriks oli Grégoire Lyonnet. "Gourmandises" (2000) "Mes Courants Électriques" (2003) "Psychédélices" (2007) "Une enfant du siècle" (2010) "5" (2013) "Blonde" (2014) "Tout Alizée" (2007) "Alizée En Concert" (2004; CD ja DVD) Koduleht Lennuki "Alizée" foto
Eesti mäesuusatajate loend

Siin on loetletud Eesti mäesuusatajaid. Herbert Abel Anna Lotta Jõgeva Tormis Laine Tõnis Luik Maie Mägi Tiiu Nurmberg Connor Olev Martin O'Brien Deyvid Oprja Karin Peckert-Forsman Warren Cummings Smith Triin Tobi Evald Tupits Lise Anette Vaher
Araabia keel

Araabia keel (اللغة العربية ehk عربي ) on afroaasia keelkonna semiidi keelerühma lõunakesksemiidi keelte hulka kuuluv keel. Araabia keel on suurima kõnelejate arvuga semiidi keel. Seda kõneleb 422 miljonit inimest Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas[viide?]. Araabia keelt kõnelesid algselt beduiinid Araabia poolsaarel. 7. sajandil kujunes araabia kirjakeel. Kui tekkis Araabia kalifaat, levis araabia keel koos islamiga ja araabia kultuuriga naabermaadele. Vanast kirjakeelest lähtunud araabia ühiskeel on tänapäeval araabia maade riigikeel. Selles keeles toimub kooliõpetus, ilmuvad ajalehed ja raamatud. Rahvakeel on eri maades erinev. Araabia kiri koosneb 28 peamiselt kaashäälikumärgist. Euroopa keeltesse on araabia keelest laenatud palju sõnu, näiteks alkohol, algebra, asimuut, kuup, kohv, tariif, talisman. [viide?] Araabia keelest pärit sõnad EKI teatmikus Araabia nimed EKI teatmikus
Alam-Sileesia vojevoodkond

Alam-Sileesia vojevoodkond on vojevoodkond Edela-Poolas. Poolakeelsed ametlikud vojevoodkondade nimetused on omadussõnalised. Poolakeelne nimisõnaline vorm on Dolny Śląsk 'Alam-Sileesia'. Vojevoodkond loodi omavalitsusreformi käigus 1. jaanuaril 1999 endistest Wrocławi, Legnica, Wałbrzychi ja Jelenia Góra vojevoodkonnast. Vojevoodkonnale on nimi pandud ajaloolise piirkonna Alam-Sileesia (Dolny Śląsk) järgi. Suurem osa piirkonnast kuulus 1870–1945 Saksamaale. Alam-Sileesia vojevoodkond piirneb Saksamaaga, Tšehhiga, Lubuszi vojevoodkonnaga, Suur-Poola vojevoodkonnaga ja Opole vojevoodkonnaga. Suurim linn on Wrocław. Teised tähtsamad linnad on Legnica, Jelenia Góra, Wałbrzych, Jawor, Lubin, Chojnów, Złotoryja, Głogów, Zgorzelec, Bielawa, Bogatynia, Bolesławiec, Dzierżoniów, Kłodzko, Oleśnica, Oława ja Świdnica. 2004 – 2 894 900 2008 – 2 878 400 2014 – 2 908 457 Kudowa Zdrój on turismipiirkond. Enamik turiste külastab kuulsaid suusakuurorte Karkonosze mägedes (keskused Szklarska Poręba ja Karpacz). Wrocław, Jelenia Góra ja Legnica on vaatamisväärsused. Alam-Sileesia vojevoodkonnas on 26 maakonda ja 169 valda. Maakonna õigustega linnu on 4. Linna-valdu on 36, sealhulgas 4 maakonna õigustega. Maa-linna-valdu on 54 ja maa-valdu 79. Maakonna õigustega linnad on: Jelenia Góra Legnica Wałbrzych Wrocław Teised maakonnad on: Bolesławieci maakond (powiat bolesławiecki) Dzierżoniówi maakond (powiat dzierżoniowski) Góra maakond (powiat górowski) Głogówi maakond (powiat głogowski) Jawori maakond (powiat jaworski) Jelenia Góra maakond (powiat jeleniogórski) Kamienna Góra maakond (powiat kamiennogórski) Kłodzko maakond (powiat kłodzki) Legnica maakond (powiat legnicki) Lubańi maakond (powiat lubański) Lubini maakond (powiat lubiński) Lwówek Śląski maakond (powiat lwówecki) Milicze maakond (powiat milicki) Oława maakond (powiat oławski) Oleśnica maakond (powiat oleśnicki) Polkowice maakond (powiat polkowicki) Środa Śląska maakond (powiat średzki (śląski)) Strzelini maakond (powiat strzeliński) Świdnica maakond (powiat świdnicki) Ząbkowice Śląskie maakond (powiat ząbkowicki) Zgorzeleci maakond (powiat zgorzelecki) Złotoryja maakond (powiat złotoryjski) Trzebnica maakond (powiat trzebnicki) Wałbrzychi maakond (powiat wałbrzyski) Wołówi maakond (powiat wołowski) Wrocławi maakond (powiat wrocławski) Poola haldusjaotus Sileesia Alam-Sileesia Opole vojevoodkond Sileesia vojevoodkond Provinces (Voivodeships) of Poland, Map Universal Województwo dolnośląskie
M2

M2 on mitme asja tähis: M2, kerasparv M2, USA kergetank ... M2 Browning, raskekuulipilduja
Triin Tobi

Triin Tobi (sündinud 3. juunil 1995 Tartus) on eesti mäesuusataja, Eesti koondise liige . Treenib klubis Mäesuusakool. Tema treener on Nils Kroon. Ta on korvpalluri ja korvpallikohtuniku Andres Tobi tütar. 2014. aastal esindas Eestit olümpiamängudel. http://www.suusaliit.ee/?op=body&id=287&cid=43&cgid= "Klubi Mäesuusakool". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. veebruar 2009. Vaadatud 30. juunil 2022. Triin Tobi Eesti Suusaliidu kodulehel Triin Tobi veebisaidil Olympedia (inglise)
EU07

EU07 on Poolas toodetud elektrivedurite seeria. EU07 vedureid kasutab Poola raudteeoperaator PKP nii reisi- kui kaubavagunite vedamiseks.
Bad Girls (täpsustus)

Bad Girls on mitme teose pealkiri: "Bad Girls", Donna Summeri album (1979) "Bad Girls", Donna Summeri laul samanimeliselt albumilt "Bad Girls", ansambli Vanilla Ninja laul albumilt "Love Is War" "Bad Girls", Monica Naranjo album (2002) "Pahad tüdrukud", 1999–2006 valminud briti teleseriaal "Patuinglid" (originaalpealkiri "Bad Girls"), 1994. aasta film
Weasley perekond

Weaslyde perekonda kuuluvad Molly Weasley, Arthur Weasley, Ginny Weasley (Ginevra Molly), Ron Weasley (Ronald Arthur), Fred Weasley, George Weasley,Percy Weasley, Bill Weasley ja Charlie Weasley.
Oromod

Oromod (varasem eestikeelne nimi gallad) on arvukuselt suurim rahvas Etioopias. Nad kõnelevad afroaasia keelte kušiidi rühma kuuluvat oromo keelt. Enamik oromoid elab riigi Oromiya osariigis. Vähemal määral elab neid Keenias. Nende koguarv on üle 31 miljoni. Riigita rahvas – oromod Gada Online Summary of Oromo Peoples History and Culture.
Mozilla Thunderbird

Mozilla Thunderbird on vabatarkvaraline avatud lähtekoodiga e-posti klient ja uudiselugeja. Mozilla Thunderbirdi arendab Mozilla Foundationi. Aastatel 2008–2011 tegeles arendusega Mozilla Foundationi tütarettevõte Mozilla Messaging. Versioon 1.0 avalikustati 7. detsembril 2004 ning esimese 10 päevaga laaditi seda alla 1 000 000 korda. E-posti kliendi lokaliseerimisega tegelevad vabatahtlikud üle maailma. Thunderbird on tõlgitud enam kui 50 keelde. 6. maist 2007 on Thunderbird 2 eestikeelne tõlge Mozilla tarkvara lisana ametlikult veebisaidilt allalaaditav ning Thunderbird 3 eestikeelsed beetaversioonid on allalaaditavad 2008. aasta detsembrist. Täielikult lokaliseeritud eestikeelne Thunderbird on ametlikult allalaaditav alates versiooni 3 väljalaskest 2009. aasta detsembris. Mozilla Firefox "Thunderbird 1.0 reaches 1,000,000 downloads in just 10 days!". MozillaZine (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 8.07.2013. Vaadatud 6.02.2009. "Teised süsteemid ja keeled". Mozilla Messaging (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 18.03.2010. Vaadatud 11.02.2010. "Eesti keele pakk Thunderbirdile Version History". Firefox Add-ons (inglise). Vaadatud 21.02.2009. 3.0b1/. ftp.mozilla.org, Kasutatud 22.07.2009  Mozilla Thunderbird – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht Thunderbirdi eestindamise projekt
Minu pere ja muud loomad

"Minu pere ja muud loomad" (inglise keeles "My Family and Other Animals") on Gerald Durrelli autobiograafiline romaan. Romaanis kirjeldab Durrell oma pere elu Korfu saarel aastatel 1935–1939, pöörates suurt tähelepanu saare loomastikule. Teos ilmus 1956. aastal. Hiljem ilmusid teose järjed "Linnud, loomad ja sugulased" ("Birds, Beasts, and Relatives", 1969) ja "Jumalate aed" ("The Garden of the Gods", 1978). Eesti keeles ilmus teos 1976. aastal Piret Saluri ja Rein Saluri tõlkes (kirjastus Eesti Raamat), illustreeris Edgar Valter. Kuigi teost peetakse autobiograafiliseks, on romaanis võrreldes tegelikkusega mõningaid erinevusi; nagu ka raamatu järgedes, ei pruugi sündmuste järjekord olla alati õige. Peale selle ei elanud Durrelli vanem vend Larry (tuntud kirjanik Lawrence Durrell) Korfu-aastatel oma pere juures, nagu raamatus kujutatud, vaid elas eraldi saare teises otsas koos abikaasa Nancyga, keda raamatus ei ole üldse mainitud. Samuti ei ole Durrellite perekonna lahkumist Korfult raamatus põhjendatud, päriselus koliti tagasi Suurbritanniasse Teise maailmasõja puhkemise tõttu. "Minu pere ja muud loomad" VAT Teatri etendus, ETV 1991 (kestus 2 tundi)
Lendamine

Lendamine ehk lend on keha liikumine õhus, mõnes teises gaasilises keskkonnas või atmosfäärita ruumis; bioloogias kulgemise viis, mis toimub õhukeskkonnas. Põhimõtteliselt saab lendamist jagada kaheks: aktiivne ja passiivne lendamine. Aktiivne lend (aerodünaamiline) – õhust raskema keha kulgemine aerodünaamilise tõste tekitamisel, võib olla kas sõud- või liuglend ehk lauglemine. Lendamise tagavad spetsialiseerunud lendamisorganid/mehhanismid – tiivad, mis bioloogias esinevad lindudel, käsitiivalistel ja putukatel, lennunduses lennukitel. Enamasti nahakurdude abil vahendatud lend (näiteks lendoravad) või mingite teiste kehaorganite laienemise abil, näiteks lendkalade laienenud rinnauimede abil lend saab olla ainult liuglend. Aktiivne lend (aerostaatiline) – Maa õhkkonnast väiksema tihedusega gaasiga täidetud keha lend staatilise tõstejõu tekitamisel. Aktiivseks lennuks liigitub ka lend reaktiivjõul. Passiivne lend – mehaanilisel kiirendusel algkiiruse saanud keha (mürsk, kivi, kuul, nool jne.) ballistilisel trajektooril lend ja Maa orbiidil tiirlevate tehiskehade lend on väliste abivahenditeta lendamine, samuti kõikvõimalike taimede diaspooride õhus tuulekandel levimine, bakterite tsüstide levimine jne. Taimestiku passiivse lennu teeb enamasti võimalikuks keha väike mass ja/või mitmete lisemete olemasolu.
Tiib (täpsustus)

"Tiib" on mitmetähenduslik sõna. Tiivad on zooloogias loomade evolutsiooni käigus lendamisorganiks arenenud esijäsemed. Tiib (mehhanism) on lennuki/seadme rõhtne kandepind tõstejõu tekitamiseks liikumisel õhus Tiib (mehhanism) on laevanduses veealune rõhtne kandepind liikuva laeva või paadi kere tõstmiseks veepinna kohale. Tiivad on botaanikas taimede diaspooride lisemed, mis soodustavad õhuvoolus püsimist/kandumist. Tiib, sõjanduses mõistetakse sellega ka vastakuti paiknevate vaenutsevate väeosade lahingukorra külge ehk flanki. Tiib on arhitektuuri mõiste, hoone küljele liituv hooneosa. Tiib- tiibklaver, poritiib (sõiduki rattakate) Antitiib on liikumisel aerodünaamilisele tõstejõule vastas-suunalist jõudu tekitav tiib. Selline, teepinna poole pööratud profiili kumerusega tiib, kinnitatakse sõidukile tasapinna suhtes negatiivsel kohtumisnurgal. Purjena kasutatakse ka püstist tiiba (jäik puri), tavaliselt on purjekatel tekstiilmaterjalist (ka kile) puri või mitu purje.
Tiib

Tiib (bioloogia) on loomadel esinev paariline õhus tõstejõudu tekitav liikumiselund, mis on evolutsiooni käigus arenenud loomade lendamist võimaldavaks kulgemisviisiks. Tänapäevaste selgroogsete loomade hulgas on tiivad lindudel ja käsitiivalistel (nahkhiired). Neil on tiibadeks muundunud lendamist võimaldavad eesjäsemed. Nii lindudel kui ka käsitiivalistel on üks tiivapaar. Selgrootute loomade hulgas on tiivad putukatel, kellel need on arenenud rindmiku katetest. Lendavad putukad on kiletiivalised. Putukate valmikuil on enamasti kaks paari tiibu, vaid mõnes rühmas (selts kahetiivalised) on tiibu üks paar. Kõik tiivulised loomad ei ole lennuvõimelised. Nii lindude kui ka putukate hulgas on selliseid liike, kelle tiivad on evolutsiooni käigus mandunud (taandarenenud) (kiivi, emu) või kes eluviisi muutuse tõttu pole enam kohastunud lendama (pingviinid). Inimese kunstliku valiku tõttu pole ka kanad tänapäeval üldiselt lennuvõimelised. Lindude ja käsitiivaliste tiivad on lendamiseks muundunud eesjäsemed, mis anatoomiliselt koosnevad küünar-, õlavarre- ja kodarluust ning kämbla- ja sõrmeluudest, mis moodustavad tiiva "tala". Lindude tiibade katmiku (kandepinna) moodustavad õhutihedad, laba-, küünarhoosuled ja 1. rea, 2. rea ning 3. rea kattesuled. Käsitiivaliste tiivad sirutuvad, olenevalt liigist, 2,5 cm kuni 1,5 meetrini. Nahkhiire tiivad on arenenud esijäsemete sõrmedevahelisest nahakoest. Tiiva n-ö talaks on esijäsemete neli varbaluud. Nahkhiire tiivad võimaldavad lendamist, mitte ainult lauglemist (nt lendorav). Esimesed tiivulised selgroogsed olid tiibsisalikud ehk pterosaurused, kes elasid 220–65,5 miljonit aastat tagasi. Kuigi neil oli lindudega mõndagi ühist, ei ole linnud neist arenenud. Suurim tiibsisalik Qutzalcoatlus, kõigi aegade suurim lennuvõimeline elusolend, oli sama suur kui väikelennuk: tema tiibade siruulatus oli 11–12 m ja ta kaalus 65 kg. Lendavate putukate tiivad on arenenud rindmiku katetest, tavaliselt on neil kaks paari: eesmised ja tagumised kilejad tiivad (mesilased jne.) või üks paar kilejaid tiibu (sääsed jne.) Tiivaprofiil Tiibade siruulatus Laure Cambournac. "Dinosaurused ja teised väljasurnud loomad". Sinisukk 2006, lk 28-29
Pesa

Pesa on looma tehtud rajatis või looduslikult seda pakkuv koht, kus paiknevad loomade munad ja/või mis pakub neile kohta elamiseks ning järglaste üleskasvatamiseks. Tüüpilised pesaehitajad on linnud, kuid ka mitmed imetajad (näiteks oravad), kalad (ogalik), roomajad ja selgrootudest näiteks putukad, eriti ühiselulised, ehitavad pesi. Pesade tegemiseks kasutatav materjal on väga varieeruv, levinumad on rohi, kõrred, lehed, muda, savi jne. Mõned liigid kasutavad selleks ka oma sülge (näiteks pääsuke). Looduslikud pesapaigad võivad asuda näiteks maapinna lohus, puude sees, kaljudes. Üldiselt ehitab iga loomaliik isesuguse pesa. Pesa asukoha, suuruse, ehitusmaterjali, vooderduse ja muude tunnuste põhjal on tavaliselt võimalik määrata, mis liiki loom selle rajas. Loomadel, kes saavad suguvõimeliseks alles mitmendal eluaastal, lööb pesapunumisinstinkt vahel välja veel enne suguvõimestumist. Sel juhul võib loom rajada nii-öelda proovipesa ja seal isegi elada, kuid mitte kasutada seda järglaste soetamiseks. Pesaparasitism Pesakond
Yokosuka

Yokosuka (jaapani 横須賀) on linn Jaapanis Kanagawa prefektuuris. Asub Tōkyō lahe ääres Miura poolsaarel. Elanike arv on 420 200 (2009). 20. sajandil oli linnas Jaapani mereväe peamine laevaehitustehas. Yokosukas asub USA mereväebaas. 神奈川県人口統計調査（月報） Yokosuka koduleht