laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sorbonne (täpsustus)

Sorbonne võib tähendada erinevaid asju. Sorbonne, varem, eriti väljaspool Prantsusmaad, kasutusel olnud Pariisi Ülikooli tähenduses Sorbonne, 2018. aastal Pariisi 4. ja 6. Ülikooli baasil asutatud Sorbonne'i Ülikool Sorbonne, Pariisis asuv ajalooline ülikoolihoonestus Sorbonne, Pariisi Panthéoni linnaosa üks neljast kvartalist Sorbonne'i raamatukogu, raamatukogu Pariisis Sorbonne'i Kolledž, endine Pariisi ülikooli teoloogiakolledž, suletud 1792 Université Panthéon-Sorbonne ehk Pariisi 1 Ülikool, ülikool Pariisis Université Sorbonne-Nouvelle ehk Pariisi 3. Ülikool, ülikool Pariisis Sorbonne'i Ülikoolid ehk Sorbonne'i Ülikooli Assotsiatsioon, Pariisi ülikoolide ühendus aastatel 2010–2017 Abu Dhabi Sorbonne'i Ülikool, ülikool Abu Dhabi emiraadis Abu Dhabis Robert de Sorbon (1201–1274), prantsuse teoloog, Sorbonne'i Kolledži asutaja Pariisi Ülikool, Pariisis kuni 1970. aastani eksisteerinud ülikool. Selle baasil asutati 13 iseseisvat ülikooli Ladina kvartal, ajalooline piirkond Pariisis, mis tänapäeval jääb V ja VI linnaosa piiridesse. Seal asub ka Sorbonne.
Endla

Endla, küla Saare maakonnas Kaarma vallas Endla, küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Endla, teater Pärnus Endla, Pärnus tegutsev segakoor Endla, 1875–1940 Pärnus tegutsenud mängu- ja lauluselts (Endla laulu- ja mänguselts) Endla (kartulisort) Endla, perekonnanimi Endla, naisenimi Endla tänav, tänav mitmes Eesti linnas Endla järv Endla looduskaitseala Endla turbamaardla
Cory Schneider

Cory Franklin Schneider (sündinud 18. märtsil 1986 Marbleheadis, Massachusettsis) on Šveitsi-USA jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis New York Islanders. 2004. aastal valis Vancouver Canucks ta NHL-i draft '​is 26. valikuna. Seejärel mängis ta kolm hooaega Boston College'i meeskonnas. 2007. aastal liitus ta AHL-is mängiva Vancouver Canucksi noorteklubiga Manitoba Moose. Hooajal 2008–09 valiti ta AHL-i hooaja parimaks väravavahiks. Hooajal 2010–11 sai ta Canucksi varuväravahiks. Samal hooajal pälvis ta Roberto Luongoga William M. Jennings Trophy. Järgmisel hooajal püstitas Schneider Canucksi rekordi ühel hooajal mängus keskmiselt väiksema arvu sisselastud väravate (1,96 väravat mängus) ja parima tõrjeprotsendi arvestuses (.937). 2013. aasta liitus ta New Jersey Devilsiga. 2016. aastal osales ta NHL-i tähtede mängul. 2021. aasta jaanuaris sõlmis ta üheaastase lepingu Islandersiga. Ta on Šveitsi päritolu ja tal on ka Šveitsi kodakondsus.  Cory Schneider – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Cory Schneider NHL.com lehel Cory Schneider hockeydb.com lehel
Arbereši murre

Arbereši murret ehk arbereši keelt räägitakse Itaalia lõunaosas. See on albaania keele murre. Kõnelejaid on 2007. aasta seisuga kokku umbes 100 000. Arbereši murret räägivad arberešid, kes on 15. sajandil Osmanite riigi eest tänapäeva Itaaliasse põgenenud palgasõdurite ja sõjapõgenike järeltulijad. Arbereši murdel ei ole ametlikku staatust. Seda kasutatakse peamiselt kodus, õpetatakse mõnes üksikus koolis. Igapäevakeeles kasutavad murret peamiselt täiskasvanud ja vanurid, nooremaid inimesi on vähem, sest koolides käib õppetöö itaalia keeles. Kirjandust on vähe, kuid siiski on. Koostatud on ka sõnaraamat. On olemas ka arbereši murdes piibel. Albaania keele murded Arvaniitika murre "Ethnologue".
Alwernia

Alwernia on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Chrzanówi maakonnas, Alwernia valla halduskeskus. Alwernia asub Krakówi kesklinnast umbes 29 km läänes. Alwernia sai alguse 1616. aastal, kui sinna rajati klooster. Alawernia on saanud nime Itaalias Toscanas asuva La Verna mäe järgi, kus püha Franciscuse kehale ilmusid stigmad ja kuhu hiljem rajati frantsisklaste erakla. Alwernial on olnud linnaõigused aastatel 1778–1784, 1808–1868 ja 1879–1896. Uuesti sai Alwernia linnaõigused 1993. aastal. Alvernias asub keemiakombinaat Zakłady Chemiczna Alwernia SA, kus toodetakse fosfori- ja kroomiühendeid. Alwernias asub tuletõrjemuuseum. Alwernia Film Comission Poland Alwernia świętowała 25-lecie odzyskania praw miejskich. Była uroczysta sesja i zabawa chrzanow.naszemiasto.pl Zakłady Chemiczna Alwernia SA Szlaki turystyczne Małopolski Małopolskie Muzeum Pożarnictwa w Alwerni Muzea w Polsce
Agutaineni keel

Agutaineni keel on Malai-Polüneesia keelte Filipiini rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Filipiinidel Agutaya saarel Palawani provintsis. Kõnelejate arv on umbes 15 000. http://www.ethnologue.com/language/agn
Kõima

Kõima on kahe Eesti küla nimi: Kõima on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas; Kõima on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kõima raba on raba Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Õepa külas. Kõima mõis
Arvanitika murre

Arvanitika murret ehk arvanitika keelt räägitakse Kreeka lõunaosas. See on albaania keele murre. Kõnelejaid on 2007. aasta seisuga kokku umbes 50 000. Arvanitika murret räägitakse peamiselt Lõuna-Kreeka külades. Arvanitika murret räägivad arvaniidid, kes on Kreekast paremat elu otsinud albaanlaste järeltulijad. Arvanitika murret valdab vaid vanem generatsioon, nooremad inimesed lähevad Ateenasse ja sulanduvad kreeklaste sekka. Murdel on tugev kreeka keele mõju. Arvanitika murre on väljasuremisohus, kuid alates 1980. aastatest on hakatud murret taaselustama. Albaania keele murded Arbereši murre "Ethnologue".
Kvantväljateooria

Kvantväljateooria, ka väljade kvantteooria, (inglise keeles quantum field theory) on teoreetilises füüsikas teoreetiline raamistik, mis ühendab klassikalise väljateooria, erirelatiivsusteooria ja kvantmehaanika ning mida kasutatakse subatomaarsete osakeste (osakestefüüsikas) ja kvaasiosakeste (kondenseeritud aine füüsikas) füüsikamudelite väljatöötamiseks. Kvantväljateooria areng algas 1920. aastatel valguse ja elektronide vaheliste interaktsioonide kirjeldamisega, mis kulmineerus 1940. aastatel esimese kvantväljateooria – kvantelektrodünaamika – loomisega. Peamiseks teoreetiliseks takistuseks oli peagi erinevate lõpmatusnähtude ilmumine ja püsimine häiritusarvutustes, probleem lahendati alles 1950. aastatel renormaliseerimise protseduuri leiutamisega. Teiseks suureks takistuseks oli kvantväljateooria võimetus kirjeldada nõrku ja tugevaid vastastikmõjusid. Kalibratsiooniteooria väljatöötamine ja standardmudeli loomine 1970. aastatel viisid kvantväljateooria renessansini. Konformne väljateooria Kvantkromodünaamika Kvantelektrodünaamika Kvantfleivodünaamika Kvanthadronidünaamika Schwingeri mudel Standardmudel Stringiteooria Topoloogiline kvantväljateooria Wessi-Zumino mudel Wessi-Zumino-Witteni mudel Yangi-Millsi kvantteooria Yangi-Millsi teooria Yangi-Millsi-Higgsi mudel
Klassikaline väljateooria

Klassikaline väljateooria (inglise keeles classical field theory) on füüsikateooria, mis ennustab, kuidas üks või mitu füüsikalist välja interakteeruvad ainega väljavõrrandite kaudu. Terminit "klassikaline väljateooria" tavaliselt kasutatakse nende füüsikateooriate kirjeldamiseks, mis kirjeldavad elektromagnetismi ja gravitatsiooni – kahte põhilist fundamentaalset loodusjõudu. Väljateooriaid, millesse on kaasatud kvantmehaanika, nimetatakse kvantväljateooriateks. Füüsikalist välja võib mõista kui füüsikalise suuruse omistamist ruumi ja aja igas punktis. Esimesed väljateooriad, Newtoni gravitatsiooniteooria ja Maxwelli elektromagnetvälja võrrandid, töötati välja klassikalises füüsikas enne relatiivsusteooria loomist 1905. aastal ja nad tuli revideerida, et viia kooskõlla selle uue teooriaga. Seega, liigituvad klassikalised väljateooriad tavaliselt mitterelativistlikeks ja relativistlikeks. Nüüdisaegseid väljateooriaid väljendatakse tavaliselt tensorarvutuse matemaatika abil. Mõned kõige lihtsamatest füüsikalistest väljadest on vektoriaalsed jõuväljad. Ajalooliselt esimene kord, kui välju võeti tõsiselt, oli seotud Faraday jõujoontega elektrivälja kirjeldamisel. Seejärel kirjeldati sarnaselt ka gravitatsioonivälja. Gravitatsiooni esimene väljateooria oli Newtoni gravitatsiooniteooria. Elektrivälja mõiste pakkus esimest korda välja Michael Faraday. 1831. aastal avastas ta elektromagnetilise induktsiooni, kui leidis, et muutuv magnetväli tekitab ümbritseva elektrivälja. Ta kirjeldas seda nähtust Faraday induktsiooni seadusena. Aastatel 1861–1865 arendas James Clerk Maxwell nn Maxwelli võrrandid, mis ühendasid elektri- ja magnetvälja ühtsesse võrrandisüsteemi. Klassikaliste väljateooriate tänapäevased määratlused nõuavad üldiselt Lorentzi kovariantsuse nõude täitmist. Väljateooria arengus on suundumus väljenduda matemaatiliselt lagranžiaane kasutades. Tänapäeval kaks kõige tuntumat Lorentzi kovariantset klassikalist väljateooriat on elektromagnetism ja gravitatsiooniteooria.  Pikemalt artiklis Klassikalised väljade ühendteooriad Klassikalisele füüsikale põhineva ühtse väljateooria loomise katsed on ühtse väljateooria klassikalised teooriad. Kahe maailmasõja vahelisel ajal püüdsid mitmed matemaatikud ja füüsikud, nagu Albert Einstein, Theodor Kaluza, Hermann Weyl ja Arthur Eddington, edendada ideed gravitatsiooni ühendamist elektromagnetismiga. Väljateooria Kvantväljateooria Higgsi väli (klassikaline) Lagranžiaan (väljateooria) Hamiltoni väljateooria Kovariantne Hamiltoni väljateooria
Pjotr Kapitsa Füüsikaprobleemide Instituut

Venemaa Teaduste Akadeemia Pjotr Kapitsa Füüsikaprobleemide Instituut, lühend IFP, (vene keeles Институт физических проблем имени П. Л. Капицы РАН) on Venemaa Teaduste Akadeemia teadusuurimisinstituut. NSV Liidu Teaduste Akadeemia Füüsikaprobleemide Instituut loodi 1934. aastal spetsiaalselt akadeemik Pjotr Kapitsa teadusuuringute jätkamiseks kodumaal (ta oli sunnitud Inglismaalt, kus ta töötas Cambridge'i Ülikoolis, naasma Nõukogude Liitu). Pärast Pjotr Kapitsa surma (1984) nimetati instituut tema auks Pjotr Kapitsa Füüsikaprobleemide Instituudiks; 1991. aastast on instituudil praegune nimi. 1934–1946 Pjotr Kapitsa 1946–1955 Anatoli Aleksandrov 1955–1984 Pjotr Kapitsa 1984–1990 Viktor Borovik-Romanov 1990–2017 Aleksandr Andrejev alates 2017 Vladimir Dmitrijev  Pjotr Kapitsa Füüsikaprobleemide Instituut – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Instituudi koduleht
2019. aasta Euroopa Parlamendi valimised Soomes

2019. aasta Euroopa Parlamendi valimised Soomes toimusid 26. mail 2019, eelhääletamine 15.–21. mail. Need olid kuuendad Euroopa Parlamendi valimised Soomes. Soomest valiti europarlamenti 13 saadikut. Pärast Suurbritannia lahkumist Euroopa Liidust (Brexit) saab Soome ühe lisakoha. Euroopa Parlamenti kandideeris 17 erakonda (neist 2 valimisliiduna), kokku 269 kandidaati. Kandidaatidest olid 163 mehed ja 106 naised ja nende keskmine vanus oli 45. Kasutati avatud nimekirju. Valituks osutusid Elsi Katainen ja Mauri Pekkarinen (Keskerakond), Sirpa Pietikäinen, Petri Sarvamaa ja Henna Virkkunen (Koonderakond), Eero Heinäluoma ja Miapetra Kumpula-Natri (SDP), Teuvo Hakkarainen ja Laura Huhtasaari (Põlissoomlased), Silvia Modig (Vasakliit), Heidi Hautala ja Ville Niinistö (Roheline Liit) ja Nils Torvalds (RKP). Brexiti järel sai Euroopa Parlamendi liikmeks Alviina Alametsä (Roheline Liit). "Number of MEPs to be reduced after EU elections in 2019 - News - European Parliament". https://tulospalvelu.vaalit.fi/EPV-2019/fi/ehd_listat_kokomaa.htm Ametlikud valimistulemused 2019 Soome justiitsministeerium (soome, inglise, rootsi keeles) Suomen ”brexit-mepiksi” nousi vihreiden 26-vuotias Alviina Alametsä https://vaalit.fi/europarlamenttivaalit
James van Riemsdyk

James Frederick van Riemsdyk (sündinud 4. mail 1989 Middletownis, New Jerseys) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Philadelphia Flyers vasakul äärel. 2007. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Flyersi poolt teise valikuna. Seejärel mängis ta kaks hooaega New Hampshire'i Ülikooli meeskonnas. Flyersiga liitus van Riemsdy hooajal 2009–10. Samal hooajal jõudis ta Flyersiga Stanley karika finaali, kus kaotati Chicago Blackhawksile. Aastatel 2012–2018 mängis ta kuus hooaega Toronto Maple Leafsis, kuid naasis 2018. aasta juulis Flyersisse. Ta on kuulunud USA jäähokikoondisse 2014. aasta taliolümpiamängudel ning 2011. ja 2019. aasta maailmameistrivõistlustel. Tema noorem vend Trevor van Riemsdyk mängib samuti NHL-is.  James van Riemsdyk – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis James van Riemsdyk hockeydb.com lehel
Wolfenstein

Wolfenstein võib tähendada järgmist: Wolfenstein (mängusari) Return to Castle Wolfenstein, 2001 Wolfenstein: Enemy Territory, 2003 Wolfenstein (videomäng), 2009 Wolfenstein (perekonnanimi)
Oti

Oti võib tähendada järgmist: Oti on küla Viljandi maakonnas Karksi vallas; Oti on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas; Oti on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Otiküla, küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas; Oti oja on oja Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Oti tänav on tänav Tallinnas, Haabersti linnaosas Oti mõtsik
Kõrtsialuse

Kõrtsialuse on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Henri Poincaré Instituut

Henri Poincaré Instituut (prantsuse keeles Institut Henri Poincaré) on teadusuurimisinstituut Prantsusmaal Pariisis. Kuulub Sorbonne'i Ülikooli koosseisu. Instituut tegeleb matemaatika- ja teoreetilise füüsika uuringutega. Asub V linnaosas. Rajati 1928. aastal ja nimetati Henri Poincaré (1854–1912) mälestuse jäädvustamiseks tema järgi. 2009. aastast juhib instituuti Fieldsi medali kavaler Cédric Villani. Instituudi koduleht
Paavo Nurmi

Paavo Johannes Nurmi (13. juuni 1897 Turu – 2. oktoober 1973 Helsingi) oli Soome kergejõustiklane, kes domineeris pikamaajooksu distantsidel alates 1920. aastast. Teda on nimetatud ka üheks "lendavatest soomlastest", sama tiitli on ka pärinud näiteks Ville Ritola. 1920. aastatel tegi ta maailmarekordeid 1500 – 20 000 meetri jooksudes. Tema kõige edukamad olümpiamängud olid 1924. aastal, kui ta võitis 5 kuldmedalit. Sellelt olümpialt pärineb ka huvitav fakt, et 1500 m ja 5000 meetri finaalijooksude vahe oli ainult 26 minutit. Soome rahvuskangelane süütas ka 1952. aasta olümpiamängudel Helsingis olümpiatule. 1973. aastal korraldati Paavo Nurmile riiklikud matused (valtion kustannuksella). Paavo Nurmi on üheksakordne olümpiavõitja ja võitnud kokku 12 olümpiamedalit. Ta kuulub IAAFi kuulsuste halli. 1920 Antwerpenis: olümpiavõitja 10 000 m jooksus, olümpiavõitja 8000 m maastikujooksus (individuaalne) olümpiavõitja 8000 m maastikujooksus (meeskondlik) hõbemedal 5000 m jooksus 1924 Pariisis: olümpiavõitja 1500 m jooksus olümpiavõitja 5000 m jooksus olümpiavõitja 5000 m maastikujooksus (individuaalne) olümpiavõitja 5000 m maastikujooksus (meeskondlik) olümpiavõitja 3000 m meeskonnajooksus 1928 Amsterdamis: olümpiavõitja 10 000 m jooksus hõbemedal 5000 m jooksus hõbemedal 3000 m takistusjooksus Paavo Nurmi CNN, 7. juuli 2008 (vaadatud 09.05.2017) Paavo Nurmi Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Paavo Nurmi elulugu Fotod
Oru (Viru-Nigula)

Oru on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Püssi vald

Püssi vald (saksa keeles Gemeinde Isenhof; vene keeles Изенгофская волость) oli vald Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1939. Vallamaja asus Lüganuse külas. Püssi vald hõlmas praeguse Lüganuse valla lõunaosa ning osa endise Sonda valla alast. 1892. aastal liideti Püssi vallaga Aa vald. Valda kuulusid enne Aa vallaga liitumist Püssi mõis (Neu-Isenhof), Purtse mõis (Alt-Isenhof) ja Hirmuse mõis (Hirmus). 1913. aastal oli valla koosseisus nimetatud ka Lüganuse kirikuvald, Jabara mõis (Püssi mõisa kõrvalmõis), Suterma mõis ja Varja mõis (Aa mõisa karjamõisad). 1939. aasta vallareformiga kaotati vald 1. aprillil ja selle territoorium jagati Erra, Lüganuse ja Maidla valla vahel. Lüganuse vald sai Püssi valla põhiosa. Püssi-Purtse vald Püssi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 11.09.2020) Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Püssi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Poola merevägi

Poola merevägi (poola k: Marynarka Wojenna ehk sõjalaevastik) on Poola relvajõudude väeliik-merevägi. Poola mereväe koosseisus on kokku umbes 12 000 inimest, umbes 50 sõjalaeva ja 37 õhusõidukit. Poola mereväe peabaas ja staap on Gdynias. Poola mereväe koosseisus on: 3. sõjalaevade flotill (laevabrigaad) 8. rannakaitse flotill (laevabrigaad) Gdynia merelennuväe brigaad 6. Oliwa raadioelektrooniline punkt. Lisaks on Poola kaitseministeeriumi allvuses: Hüdrograafiateenistus Mereväe õppekeskus ja õppeasutused. Poola sõjalaeva lühend on ORP - Okręt Rzeczypospolitej Polskiej (Poola Vabariigi Sõjalaev). NATO riikides tavapäraseid laevaliigi tunnuse eestähti laeva pardanumbris reeglina ei kasutata. Laevalipud Saksa merevägi Rootsi merevägi Balti laevastik Poola mereväe koduleht
Oru (täpsustus)

Oru on mitme Eesti asula nimi: Oru on küla Lääne maakonnas Oru vallas; Oru on Kohtla-Järve lahuslinnaosa; Oru on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas; Oru on küla Harju maakonnas Kose vallas; Oru oli üks Paklova küla (Võru maakonnas Setomaa vallas) nimevariantidest. Oru vald, endine vald Lääne maakonnas Oru Kool Lääne-Nigula vallas Linnamäe külas Oru loss Toilas Oru mõis (Orrenhof), rüütlimõis Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas Oru mõis (Orro), Pühajõe mõisa kõrvalmõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal Oru mõis (Orrenhof) on Tuhala mõisa kõrvalmõis Kose kihelkonnas Harjumaal Oru pargi maastikukaitseala asub Toila vallas Oru soo, Puhatu soostiku ühe osa mitteametlik nimetus Oru tänav, tänav mitmes Eesti asulas
Poola-Liivimaa (täpsustus)

Liivimaa hertsogkond, Leedu Suurhertsogiriigi ja hiljem Poola-Leedu Rahvaste Ühenduse võimupiirkond Liivimaa vojevoodkond, Liivimaa hertsogkonna piirkond (1561–1621), mida Poola-Leedu Liit säilitas pärast Oliva lepingut 1660. aastal
Oru

Oru on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Muinsuskaitse all on Linnamäe ohvrikivi ja muistsed põllud (mälestised nr. 10073, 10074 ja 10077). Kuni 2013. aastani kuulus küla Oru valda. Linnamäe ohvrikivi Oru raamatukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 19.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Paul Maalma

Paul Maalma (sündinud 8. märtsil 1962 Kiviõlis) on Eesti munitsipaalpoliitik. Ta on lõpetanud Kehtna Näidissovhoostehnikumi. Paul Maalma on töötanud Eesti Energias kinnisvara hooldajana ja AS FERREL-is lukksepana. Ta on Irvala külavanem. Paul Maalma kandideeris 2002. ja 2005. aasta valimistel Lüganuse valla volikokku. Aastal 2002 sai ta valimisliidu Koduvalla koostöö kandidaadina 607 häälest 11 ega osutunud valituks. Aastal 2005 sai ta valimisliidu Viisik kandidaadina 689 häälest 9 ega osutunud valituks. Paul Maalma on mänginud Lüganuse võistkonnas võrkpalli.
Juroki keel

Juroki keel on Põhja-Ameerika läänerannikul California osariigis räägitav keel, mis kuulub algonkini-ritva keelkonda. 2008. aastal rääkis juroki keelt emakeelena umbes 10 inimest. Viimane emakeelena rääkija, Archie Thompson suri 2013. aastal. Keelt õpetatakse Põhja-California Klamathi jõe piirkonna koolides. Juroki hõimu kuulub umbes 5000 inimest. Juroki keele velmamisprogramm on kõige edukam Californias. 2014. aasta seisuga õpetati juroki keelt kuues koolis. 2001. aastal algatati California Ülikoolis Berkeleys juroki keele projekt (Yurok Language Project). Juroki keeles on 11 vokaalfoneemi (6 lühikest ja 5 pikka) ja 29 konsonantfoneemi. Vijoti keel https://newsmaven.io/indiancountrytoday/archive/how-archie-thompson-saved-the-yurok-language-Z3VTj7f1WEmu83WsazWxTg/ http://linguistics.berkeley.edu/~yurok/web/vowels-2.php http://linguistics.berkeley.edu/~yurok/web/consonants.php Andrew Garrett: Basic Yurok. UC Berkeley: Department of Linguistics, 2014. R. H. Robins: The Yurok language: Grammar, texts, lexicon. In: University of California Publications in Linguistics. Band 15. University of California Press, Berkeley 1958. http://linguistics.berkeley.edu/~yurok/
Kavli auhind

Kavli auhind (norra keeles Kavliprisen; inglise keeles Kavli Prize) on teadusauhind silmapaistva panuse eest astrofüüsika, nanotehnoloogia ja neuroteaduse valdkonnas. Auhinna asutasid 2005. aastal ühiselt Norra Teaduste Akadeemia, Norra Haridus- ja Teadusministeerium ning Los Angeleses 2000. aastal asutatud Kavli Fond. Auhind on nimetatud norra päritolu suurärimehe ja filantroobi Fred Kavli (1927–2013) järgi. Auhinda jagatakse iga kahe aasta tagant alates 2008. aastast. Auhinnatseremoonial Oslos annab auhindu üle Norra kroonprints Haakon. Autasuks on kuldmedal, millega kaasneb ühe miljoni USA dollari suurune rahaline auhind. Kavli auhinna koduleht
Tomalla auhind

Tomalla auhind (inglise keeles Tomalla Prize) on rahvusvaheline teadusauhind väljapaistvate uurimuste eest kosmoloogias ja gravitatsiooni valdkonnas. Auhinda annab välja Tomalla Gravitatsiooniuuringute Fond, mis toetab vastavaid uuringuid Šveitsis ja üle maailma. Antakse välja iga kolme aasta tagant. Auhind asutati 1982. aastal ja on nimetatud insener Walter Tomalla järgi. Autasuga kaasneb 100 000 Šveitsi frangi suurune rahaline auhind. 1984 – Andrei Sahharov 1993 – Allan Sandage 2000 – Gustav Andreas Tammann 2003 – Jim Peebles 2008 – Demetrios Christodoulou 2009 – Vjatšeslav Muhhanov ja Aleksei Starobinski 2016 – Kip Thorne The Tomalla Foundation. tomalla.ch Tomalla Prize. tomalla.ch
Amaldi medal

Amaldi medal (itaalia keeles Medaglia Amaldi) on teadusauhind gravitatsioonialaste uurimistööde eest. Auhinda annab välja alates 2004. aastast iga kahe aasta tagant Itaalia teadusselts Società Italiana di Relatività Generale e Fisica della Gravitazione. Auhind on nimetatud itaalia füüsiku Edoardo Amaldi (1908–1989) järgi. Auhinnaga kaasneb rahaline autasu 10 000 eurot. 2004 – Roger Penrose 2008 – Sergio Ferrara 2010 – Thibault Damour 2012 – Vjatšeslav Muhhanov ja Aleksei Starobinski 2016 – Nazzareno Mandolesi ja Sergei Odintsov 2018 – Adalberto Giazotto
Jüri-Hain Kaljusto

Jüri-Hain Kaljusto (24. november 1937 Illuka vald (Jõhvi kihelkond) Virumaa – 12. märts 2024) oli eesti spordipedagoog ja -teadlane. Lõpetas aastal 1956 Ahtme Keskkooli, 1960 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna kehakultuuriosakonna ja 1967 Moskvas Kehakultuuri Keskinstituudi aspirantuuri. Pedagoogikakandidaat (1968), pedagoogikadoktor (1990). Sportima hakkas 1953 Hans Puki õpilasena, ülikoolis juhendas tema suusatreeninguid Erna Abel ja kergejõustikutreeninguid Hans Torim. Võitnud Eesti meistrivõistlustel teatesuusatamises 1959. aastal hõbeda ja 1960. aastal pronksi. Kuulus varem Spordiühingu Jõud ja hiljem Kalevi liikmeskonda. Oli aastatel 1960–1961 Spordiühingu Jõud Võru rajooninõukogus suusa- ja kergejõustikutreener, 1961–1963 Vastseliina Keskkooli kehalise kasvatuse õpetaja, 1963–1964 Laiuse 8-klassilise Kooli direktor, 1967–1981 ja 1983–1989 TRÜ suusaspordikateedri õppejõud (aastast 1972 dotsent) ja kateedrijuhataja, 1981–1983 vanemteadur ja doktorant, 1989–1992 sporditeooria kateedri juhataja (aastast 1990 professor). Tartu suusamaratoni üks algataja (koos Herbert Abeli ja Tõnu Luigega) ning selle üks korraldaja (1979–1981), on olnud tegev Suusaspordiföderatsiooni presiidiumis ja treenerite nõukogus. On osalenud Nõukogude Liidu olümpiakoondise (suusaspordialad, poks) ja Eesti suusakoondise teaduslik-metoodilisel nõustamisel. Eesti Olümpiaakadeemia asutajaliige. Eesti Karskusliidu president (aastatel 1989–1991). Eesti Kehalise Kasvatuse Liidu üks asutajatest ja aastatel 1992–1995 selle esimees. Eesti Heade Templarite Organisatsiooni president aastatel 1992-2002. On avaldanud üle 150 publikatsiooni, koostanud õppevahendeid. Murdmaasuusataja treeningu metoodika (1976) Suusatamise õpetamise metoodika I ja II (1972 ja 1974, üks autoritest) "Meenutades suusatamise Mentorit Jüri-Hain Kaljustot". Suusaliidu koduleht. 14. märts 2024. Vaadatud 16. märtsil 2024. Biograafia ESBL-is