laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kuslapuu tänav

Kuslapuu tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis. Tänav sai nime 20. novembril 1951. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 275  Kuslapuu tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kuuli tänav

Kuuli tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Tondiraba ja Sõjamäe asumis. Tänav sai nime 1938. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016.
Kõla tänav

Kõla tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Kõla tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime läheduses asuva Laulu tänava mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 267.
Kõver tänav

Kõver tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Kõver tänav sai nime 27. oktoobril 1922. Tänav on nime saanud oma kuju järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 276.
Künka tänav

Künka tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe ja Nõmme asumis. Tänav sai nime 17. märtsil 1922. Alates 1940 Küüni tänav. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016.  Künka tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Leediku tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Leediku tänav on kavandatav tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. Tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on kavandatud kulgema Lepiku tee ja Uneliblika tänava vahel, kuid oli 2019. seisuga välja ehitamata. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Tallinna Linnavalitsuse 27.06.2001 määrus nr 86 "Tänavanimede määramine Pirita linnaosas"
Leina tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Leina tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Tänav sai nime 1927. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016.
Lemmiku tänav

Lemmiku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Lemmiku tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime lähikonnas asuva Sõbra tänava mõjul. Lemmiku põik Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 278.
Logi tänav

Logi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. Logi tänav sai nime 25. veebruaril 1994. Tänava nimi on Rumbi tänava paarisnimi. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 24.12.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 279.
Loitsu tänav

Loitsu tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis. Praegust nime kannab Loitsu tänav alates 19. juulist 1994. Enne seda oli tänava nimi alates 7. septembrist 1979 Feodor Oki tänav (Eestis tegutsenud hävituspataljoni komissari Feodor Oki auks)., Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk 279. Päring Eesti kohanimede andmebaasist
Lume tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lume tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Karjamaa asumis. Tänav sai nime 13. juunil 1958. Varasem nimi aastast 1906 oli Põhja tänav. Lume tänav on ligipääs Hundipea sadamale, tänava lõpus Lume 9 asub Veeteede Ameti meresõiduohutuse talitus. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 24.12.2016) Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 72
Lõõtsa tänav

Lõõtsa tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis. Lõõtsa tänav sai nime 19. märtsil 2003. Tänav on metallitööstusega seotud nime saanud lähedal asunud Dvigateli tehase järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 280.
Mait Metsanurga tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Mait Metsanurga tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Tänav on nimetatud eesti kirjaniku Mait Metsanurga järgi. Tänav sai nime 25. septembril 1959. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016.
Meeliku tänav

Meeliku tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Loopealse asumis. Meeliku tänav sai nime 10. jaanuaril 2007. Tänav on saanud nime lootaime meeliku järgi. Meeliku 21 Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametliku kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 282.
Miina Härma tänav

Miina Härma tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis. Tänav on nimetatud eesti muusikategelase Miina Härma järgi. Miina Härma tänav sai nime 29. juunil 1979. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 24.12.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 268.
Alumiiniumkaaliumsulfaat

Alumiiniumkaaliumsulfaat (keemiline valem KAl(SO4)2) on alumiiniumi ja kaaliumi kaksiksulfaat. Molekulmass on 258,207 amü. Ta esineb peamiselt hüdratiseerunud kujul alumiiniumkaaliumsulfaatdodekahüdraadina. Toiduainetetööstuses kasutatakse alumiiniumkaaliumsulfaati lisaainena küpsetuspulbris ning selle E-aine kood on E522.
Muti tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Muti tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis. Muti tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime läheduses asuvate Siili tänava ja Nirgi tänava mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 283.
Naaritsa tänav

Naaritsa tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Tänav sai nime 14. oktoobril 1977. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016.
Oksa tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Oksa tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis. Tänav sai nime 27. augustil 1930.Uus nimi 1940 sügisel Okka. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 87.
Osmussaare tänav

Osmussaare tänav (varem ka Osmussaare tee) on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Tondiraba ja Mustakivi asumis. Osmussaare tänav sai nime 10. oktoobril 1982. Häirekeskus Tallink Tennisekeskus ADS menetlusrakendus. Maa-amet, vaadatud 21.10.2018. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk 285.  Osmussaare tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Parda tänav

Parda tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. Parda tänav algab Narva maanteelt ja lõpeb Ahtri tänaval.. Suures osas jalakäijatele tänav kulgeb paralleelselt Jõe tänavaga Narva maantee ja Ahtri tänava vahel. Parda tänava hoonestus on kujunenud Tallinna Tootmiskoondise RET tehasest Punane RET tootmis- ja haldushoonetest, mida haldab World Trade Center Tallinn. Tänav sai praeguse nime 26. jaanuaril 2011 ja Parda tänava hoonestuse moodustavad senised Ahtri tn 8, Ahtri tn 10, Ahtri tn 12, Narva mnt 11a, Narva mnt 11b, Narva mnt 11c ja Narva mnt 11f kinnistud. Parda tänav 3/5/7, Parda tn 6 ja Parda 10/12 hoonetes asuvad büroohooned. Parda tänav oli 20. sajandi alguses Siimeoni (Ahtri) tänava osa. 1934. aastal eraldati tänav Siimeoni (Ahtri) tänavast ja liideti moodustatava Villem Reimani tänavaga, mis hakkas kulgema Karu tänavast Maakri tänavani. 1957. aastal nimetati kogu Reimani tänav ümber Jaan Anveldi tänavaks, 1991. aastal taastati Reimani nimi. Suure osa Nõukogude ajast ei olnud tänavalõik reaalselt läbitav ja hoonetele ei antud selle tänavaga seotud aadresse. 2011. aastal nimetati Narva maantee ja Ahtri tänava vaheline lõik uueks Parda tänavaks. Parda tänav 9 (Ahtri tänav 10) hoones tegutsesid meelelahutusasutused: 1996. aastal avatud AS Noxtun, peamänedžer Lauri Laubre juhtimisel endises Tallinna elektroonikatehase Punane RET ühes hoones ööklubi Dekoltee. Klubi hallanud AS Noxtuni omanikud olid IS Muusikaklubide AS ja RET-i Arengugrupi AS. 2000. aastal taasavati pankrotistunud ööklubi Dekoltee asemel hoones Ahtri tänav 10 uue nime all Club Decolte ja 2006. aastal Ööklubi Panoraam Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Parda tänava skeem Tallinna kesklinna tekib Parda tänav, www.postimees.ee, 25. jaanuar 2011 Ööklubi Dekoltee avab uksed 17. jaanuaril , epl.delfi.ee, 12.01.1996 Dekoltee on muutunud vanarauaks, www.aripaev.ee, 26. jaanuar 2000 Kaks uut ööklubi avab peagi uksed, epl.delfi.ee, 18.11.2000 Ööklubi Panoraam kolib Decolte ruumidesse, majandus.postimees.ee, 20. juuni 2006
Pidu tänav

Pidu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Pidu tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on nime saanud tänavaäärsel väljakul peetud rahvapidude järgi. Hiiu staadion - Pidu 11 http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 24.12.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 287.
Piibri tänav

Piibri tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumis. Piibri tänav sai nime 12. detsembril 1997. Tänav on nime saanud läheduses asunud Raku karusloomakasvanduse mõjul (piiber on kopra sünonüüm). Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 287.
Puju tänav

Puju tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Loopealse asumis. Puju tänav sai nime 4. juunil 1993. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinn asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 289.
Raadiku tänav

Raadiku tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Seli ja Mustakivi asumis. Raadiku tänav sai praeguse nime 19. juulil 1994. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub kivisel ja väheviljakal maal ehk raadikul. Enne seda oli tänava nimi alates 11. aprillist 1980 Partisani tänav. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinn asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 289. Päring andmebaasist. Eesti kohanimed  Raadiku tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jaan Künnapi Alpinismiklubi

Jaan Künnapi Alpinismiklubi, lühendatult JKA, on Eesti alpinistide ühendus. Jaan Künnapi Alpinismiklubi asutamise idee tekkis mägironijatel Eesti Esimese Himaalaja Ekspeditsiooni ajal 1998. aasta sügisel. Ekspeditsiooni koosseisu kuulus siis enamik Eesti tippalpiniste ja mõned edukad äritegelased. Klubi asutati 30. aprillil 1999 Tallinnas mittetulundusühinguna. Klubi eesmärgiks on alpinismi edendamine Eestis, sealhulgas rahvusvahelistes mägiekspeditsioonides ja muudes alpinistide ettevõtmistes osalemine ja nende korraldamine. Klubi annab välja J. K. Alpinismiklubi rändauhinda parimale alpinistile. Klubi juhatusse kuuluvad Jaan Künnap, Valdur Vahtre, Kristiina Kindel, Tõnu Põld ja Olavi Vaino. Treenerite nõukogusse kuuluvad kogemusi ja õigusi silmas pidades I, II, III ja IV (kõrgeima) tasemega liikmed, sealhulgas: II tasemega liikmed: Ursula Hiiemäe, Priit Simson, Valdek Udris III tasemega liikmed: Kalev Muru IV tasemega liikmed: Jaan Künnap Alar Sikk Riho Västrik Teenetemärk alpininismipreemia eestvõtjale Jaan Künnapile. 23.02.2001. postimees.ee Klubist. jkalpiklubi.ee MTÜ Jaan Künnapi Alpinismiklubi. jkalpiklubi.ee JKA koduleht. jkalpiklubi.ee JKA kontaktandmed. jkalpiklubi.ee
Oksa tänav (täpsustus)

Oksa tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Oksa tänav (Tallinn) Oksa tänav (Tartu) ...
Ain Aaviksoo

Ain Aaviksoo (sündinud 14. juunil 1974 Võrus) on Eesti riigiametnik, arst, teadlane ja ettevõtja. Ta on lõpetanud 1998. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna arsti erialal. Pärast internatuuri läbimist 1999. aastal sai ta arsti kutse. Ta õppis traumatoloogia residentuuris aastatel 1999–2003. Ta töötas Sotsiaalministeeriumis projektijuhina aastatel 1999–2000 ning rahvatervise osakonna juhina 2000–2003. Aastatel 2004–2005 õppis ta Harvardi Ülikooli Rahvatervise koolis ja sai rahvatervise magistrikraadi kvantitatiivsete meetodite erialal. Ta on töötanud muu hulgas Poliitikauuringute keskuses Praxis aastatel 2004–2011 tervisepoliitika valdkonna juhina ning 2006–2010 Praxise juhatajana (juhatuses kuni 2011. aastani). 2007. aastast töötab ta lektorina Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, Tallinna Tehnikaülikooli Tehnomeedikumis ja eMeditsiini laboris. 2010. aastal asutas ta koolitus- ja konsultatsiooniettevõtte HealthIN OÜ, mis tegutseb tervishoiu valdkonnas peamiselt uutel tehnoloogiatel põhineva innovatsiooni juurutamiseks. Aastatel 2015–2018 töötas ta sotsiaalministeeriumi e-teenuste arengu ja innovatsiooni asekantslerina.
Palivere–Keedika tee

Palivere–Keedika tee (registrinumbriga 16161) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 9,2 km. Tee algab Palivere alevikust ja lõppeb Keedika külas Keila–Haapsalu maanteega ristumisel. Tee ületab Taebla jõge.
Sultsi – Abja-Paluoja tee

Sultsi – Abja-Paluoja tee (registrinumbriga 24172) on kõrvalmaantee Viljandi maakonnas. Tee pikkus on 20,2 km. Tee algab Sultsi asulas Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maanteelt, läbib teiste seas Halliste asula ja Abja-Paluoja linna piiril läheb üle Viljandi tänavaks.
Pobeda (täpsustus)

Pobeda on olnud mitme asja nimi. GAZ-M20 Pobeda oli Nõukogude Liidus toodetud sõiduauto. Pobeda oli reisilaev. Pobeda on Venemaa odavlennufirma. Pobeda mägi on mägi Venemaa idaosas, Kirde-Siberi kõrgeim tipp. Pobeda Confectionery on Venemaa šokolaadi- ja maiustustetootja. Pobeda oli 1949–1951 aastatel Kohtla-Järve rajoonis tegutsenud kalurikolhoos Pobjeda
Sämi–Sonda–Kiviõli tee

Sämi–Sonda–Kiviõli tee (registrinumbriga 17120) on kõrvalmaantee Lääne-Viru ja Ida-Viru maakonnas. Tee pikkus on 23,2 km. Tee algab Sämi asulast Tallinna-Narva maanteelt, läbib Sonda asula Lembitu tänavana ja Kiviõli linna piiril läheb üle Sonda teeks.
Teenuse–Tolli tee

Teenuse–Tolli tee (registrinumbriga 20189) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 3,5 km. Tee algab Teenuse asula juurest ja Urevere asula juures lõppeb tupikteena. Osa teest kulgeb piki Kasari jõge.
Vaimõisa–Nurme tee

Vaimõisa–Nurme tee (registrinumbriga 20163) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 17,0 km. Tee algab Vaimõisa asula juurest Tallinna–Pärnu–Ikla maanteelt ja lõppeb Nurme asula juures, kus läheb üle Riisipere–Nurme teeks. Tee ületab Kasari jõge.
Vaisi–Kuijõe tee

Vaisi–Kuijõe tee (registrinumbriga 16150) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 21,5 km. Tee algab Vaisi asula juurest Harju-Risti – Riguldi – Võntküla teelt ja lõppeb Kuijõe asula lähedal Keila–Haapsalu maanteega ristumisel. Tee ületab Veskijõe.
Vatla–Nehatu tee

Vatla–Nehatu tee (registrinumbriga 16179) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 4,4 km. Tee algab Vatla asulast ja lõppeb Nehatu asula juures Rame–Paatsalu teega ristumisel.
Veelikse – Vana-Kariste tee

Veelikse – Vana-Kariste tee (registrinumbriga 24180) on kõrvalmaantee Viljandi maakonnas. Tee pikkus on 8,0 km. Tee algab Veelikse asula juurest Valga–Uulu maanteelt ja lõppeb Vana-Kariste asula juures Abja-Paluoja – Vana-Kariste – Kamali teega ristumisel. Tee ületab Halliste jõge. Riigimaanteede nimekiri ja riigimaanteede liigid Riigi Teatajas
Võsu–Kotka tee

Võsu–Kotka tee (registrinumbriga 17210) on kõrvalmaantee Lääne-Viru ja Harju maakonnas. Tee pikkus on 11,8 km. Tee algab Võsu asula juurest Haljala–Käsmu teelt ja lõppeb Kotka asula juures Liiapeksi–Loksa maanteega ristumisel. Tee ületab Loobu jõe.
Eiger

Eiger on mägi Berni Alpides. Läbi Eigeri mäe on rajatud Jungfrau raudteetunnel. 1903. aastal avati põhjaseina juures kõrgusel 2865 m Eigerwandi raudteejaam. Eigeri jalamil põhjaseina juures asub UNESCO maailmapärandi nimistusse arvatud loodusobjekt Šveitsi Alpide Jungfrau-Aletsch. Halduslikult asub ta Berni kantonis Šveitsis. Eigeri kõrgus on 3970 m ja ta on Šveitsis kõrguselt 27. mäetipp. Eigerist 2,2 km lõunaedela suunas asub Mönch (4107 m). Eiger on püramiidikujulise tipuga mägi, mille põhjakülge – kuulsat Eigeri põhjaseina – iseloomustab 1800 meetrine kõrguste vahe ja keskmiselt 75º-ne kalle. Põhjasein on nõgusjas, seetõttu külm isegi suvel, talvel sellele peaaegu ei langegi päikesevalgust. Eigeri põhjaseina loetakse üheks kuuest suurest põhjaseinast Alpides. Esmatõusu mäetippu tegid 11. augustil 1858 lääneribi kaudu iiri mägironija Charles Barrington koos šveitslastest teejuhtide Christian Almeri ja Peter Bohreniga. Kõik põhjaseina kaudu läbitavad marsruudid liigitatakse kõrgeima kategooria marsruutideks. Umbes 70% marsruudist läbitakse kaljuseina tugeva jäätumise tõttu kassidel. Aastatel 1934–1937 mägironijate ponnistused ronida põhjaseina kaudu tippu ei kandnud vilja. Alles 1938. aastal said esmatõusuga hakkama sakslaste ja austerlaste ühismeeskond koosseisus Anderl Heckmair, Ludwig Vörg, Heinrich Harrer ja Fritz Kasparek. Põhjasein läbiti 21.–24. juulil. 1947. aastal ronisid prantslased Louis Lachenal ja Lionel Terray Eigeri tippu põhjaseina kaudu. See oli teine õnnestunud tipputõus põhjaseina kaudu pärast esmatõusu 1938. aastal. Esimese soolotõusu põhjaseinal tegi 3. augustil 1963 šveitslane Michel Darbellay. Tal kulus selleks 18 tundi. Esimese naisena jõudis tippu põhjaseina kaudu 3. septembril 1964 eesti päritolu Saksa alpinist Daisy Voog. Ta ronis koos Werner Bittneriga 1.–3. septembrini Heckmairi marsruudil. Eiger, Switzerland. peakbagger.com Eiger. summitpost.org Steck scales new heights with Eiger Award 2008. racingandsports.com.au
Vismeistri mõis

Vismeistri mõis (ka Fismeistri mõis; saksa keeles Fischmeister) oli eramõis Keila kihelkonnas Harjumaal. Vismeistri Kalameister Fismeistri mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.12.2016) Fismeistri mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Maarjas

Sõna "maarjas" võib tähendada alumiiniumkaaliumsulfaatdodekahüdraati või mis tahes keemilist ühendit, mis kuulub maarjate hulka.
Raku tänav

Raku tänav oli tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumis. Tänav sai nime 12. detsembril 1997, ent kuna selle hoonestus jäi välja ehitamata, siis tänav kaotati 19. veebruaril 2014. https://www.eki.ee/knab/tallinn2.htm (vaadatud 25.12.2016)
Reha tänav

Reha tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Tänav sai nime 25. septembril 1998. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 25.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 291.
Remmelga tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Remmelga tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis. Remmelga tänav sai nime 8. novembril 1927. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 25.12.2016. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 107.
Rivi tänav

Rivi tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis. Rivi tänav sai nime 19. veebruaril 1999. Tänav on nime saanud Sõjaväe Ühendatud Õppeasutuse (Tondi Sõjakooli) mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 25.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 291.
Roostiku tänav

Roostiku tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis. Roostiku tänav sai nime 8. detsembril 1995. Tänav on saanud nime Kakumäe lahe lõunaranna ulatusliku roostiku järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 25.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinn asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 291.
Rudolf Tobiase tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Rudolf Tobiase tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Raua asumis. Tänav on nimetatud eesti helilooja Rudolf Tobiase auks. Praeguse nime sai Rudolf Tobiase tänav 17. jaanuaril 1923. Enne seda oli tänava nimi Slobodi tänav (saksa keeles Slobodenstrasse, vene keeles Слободская улица), mis tulenes sealse piirkonna venekeelses nimest Новая Слобода (s.o. Uus Agul). Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 25.12.2016. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 123.
Rõugu tänav

Rõugu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Rõugu tänav sai nime 19. aprillil 2000. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 25.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 292.
Saha tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Saha tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Saha tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime lähedal asuva Põllu tänava mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 25.12.2016. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 111.
Siidisaba tänav

Siidisaba tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis. Siidisaba tänav sai nime 27. juunil 2001 ja kuulub linnunimeliste tänavate sarja. Siidisaba on värvuliste seltsi kuuluv lind. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 25.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 294.
Silgu tänav

Silgu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe ja Vismeistri asumis. Tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 25.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 294.
Kristiina Halkola

Marja Kristiina Halkola (sündinud 3. juunil 1945 Kuusankoskis) on Soome näitleja, laulja ja poliitik. Kristiina Halkola alustas näitlemist telefilmides, filmides ja telesarjades 1965. aastal. Üks tema tuntumaid osatäitmisi on Riitta roll 1966. aastal valminud filmis "Käbi selja all". Alates 1960. aastate teisest poolest osales Kristiina Halkola soome vasakpoolses laululiikumises. Tema sooloalbum "Täytyy uskaltaa" ilmus 1971. aastal. 1973. aastal astus ta Soome Kommunistlikku Parteisse. 1986–1989 oli Kristiina Halkola kommunistlikust parteist eraldunud erakonna Demokraatlik Alternatiiv (Demokraattinen Vaihtoehto) esimees. Ta oli esimene naissoost erakonnajuht Soomes. Ta on olnud Helsingi Linnavolikogu liige. Katariina Hakaniemi. Kristiina Halkolan Mississippi on Kymijoki Kouvolan Sanomat, 7. juuni 2009 Kristiina Halkola Täytyy uskaltaa Suomen Äänitearkisto Mansikkapaikalla Kristiina Halkola yle.fi Mummomafian Kristiina Halkola: Ulkonäkö ei saisi määrätä elämää mtv.fi Persona non grata: Kristiina Halkola yle.fi Kristiina Halkola andmekogus IMDb (inglise) Kristiina Halkola "Siirtotyöläinen" (video) Kristiina Halkola "Laulu rakastamisen vaikeudesta" (video) Kristiina Halkola "Poraaja Valdemar Mäkinen" (video)
Suurevälja tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Suurevälja tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Suurevälja tänav sai nime 16. mail 1989. Tänav on saanud nime Suurevälja talu järgi. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 25.12.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 295.
Säina tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Säina tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Tänav sai nime 27. juunil 2001. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 25.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 296.
Sääse tänav

Sääse tänav on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Sääse asumis. Tänav sai nime 1923. aastal. Tegemist on putukateemalise sarja nimega. Ajalooliselt oli Sääse tänav Mooni tänava pikenduseks ja ulatus teisele poole praegust Eduard Vilde teed. Esimene maja ehitati sellele juba 1915. aastal, kuid varasemad hooned jäid väljapoole Sääse asumit. Sääse asumis kulges see umbkaudu praeguse Kiili tänava kohal. Ala hakati hoonestama 1930. aastate teisel poolel, mil sealset maad hakati elamuehituseks rentima. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 25.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 296. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 177.
Sõlme tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sõlme tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Sõlme tänav sai nime 8. novembril 1927. Enne seda oli tänava nimi Köie põik ehk Köie põiktänav (saksa keeles Seilgasse, vene keeles Канатный переулок), mille tänav oli saanud köietöökoja järgi. Sõlme tänav on nime saanud varasema nime mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 25.12.2016. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 118, Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinn asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 296.
Sõstramäe tänav

Sõstramäe tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis. Sõstramäe tänav sai nime 17. juulil 2006. Tänav on saanud nime Sõstramäe talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 25.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 296.