Laskesuusatamise olümpiamedalivõitjate loetelu

See on laskesuusatamise olümpiamedalistide täielik nimekiri. Laskesuusatamise olümpiavõitjate loendis loetletakse kõik võitjad, samuti taliolümpiamängude laskesuusatamise võistluste teine ja kolmas koht meeste ja naiste individuaalvõistluste ja teatevõistluste kaupa. Laskesuusatamise olümpiamedalistid - nimekiri võistlejatest, kes on vähemalt korra laskesuusatamise olümpiavõistluse poodiumil seisnud. Laskesuusatamise eelkäija oli sõjaline patrullsuusatamine, mis lisati näidisalana taliolümpiaprogrammi 1924. aasta taliolümpiamängudel Chamonix´s. Selle võistluse tulemused tunnistati ametlikeks 2006. aastal ja tunnustasid postuumselt kolme parimat meeskonda medalistidena. Patrullsuusatamine oli kavas ka 1928., 1936. ja 1948. aastal. Esimesed laskesuusatamise olümpiamedalid anti välja 1960. aasta taliolümpiamängudel Squaw Valley´s. Seejuures võisteldi meeste 20 km individuaalvõistluses. Kaheksa aastat hiljem korraldati Grenoble'is 1968. aasta olümpiamängudel esimest korda meeste 4 × 7,5 km teatevõistlus. 1980. aastal olümpiamängudel Lake Placidis arvati meeste sprint esimest korda taliolümpiamängude programmi. Albertville'i 1992. aasta olümpiamängude programmi lisati ka naiste laskesuusatamise võistlused. Naised võistlesid seal laskesuusatamise esimestele olümpiamedalitele - 15 km individuaalsõidus, 7,5 sprindis ja teatevõistluses. Albertville'is viidi naiste teatevõistlus läbi 3 × 7,5 km formaadis, kolmedel järgmistel mängudel võisteldi 4 × 7,5 km teatevõistluses ning alates Torinost 2006. aasta olümpiamängudest peetakse naiste teatevõistlus 4 × 6 km formaadis. Alates 2002. aasta olümpiamängudest Salt Lake Citys on olümpiamedaleid jagatud jälitussõitudes, järgnevatest 2006. aasta taliolümpiamängudest ühisstardist võistlustel ja 2014. aasta olümpiamängudelt Sotšis segateatevõistlustel. Olümpiamängude edukaim laskesuusataja on norralane Ole Einar Bjørndalen, kes võitis aastatel 1998–2014 13 medalit: 8 kulda, 4 hõbedat ja 1 pronksi. Meeste hulgas hõivab individuaalses arvestuses teise koha prantslane Martin Fourcade, aastatel 2010–2018 võidetud medaliga (5 kulda ja 2 hõbedat). Ricco Gross, Emil Hegle Svendsen ja Sven Fischer võitsid kõik kaheksa medalit. Naistest on enim kuldmedaleid võitnud valgevenelane Darja Domratševa, kes saavutas kokku 6 medali (4 kulda, 1 hõbe ja 1 pronks) aastatel 2010–2018. Uschi Disl (2 kulda, 4 hõbedat ja 3 pronksi) ja Kati Wilhelm (3 kulda, 3 hõbedat ja 1 pronksi) võitsid rohkem olümpiamedaleid kui Domratševa, kuid vähemväärtuslikke medaleid. Laskesuusatamises on võitnud kõige rohkem olümpiamedalid Saksamaa sportlased (52 medalit: 19 kulda, 21 hõbedat ja 12 pronksi). Norra on kõigi aegade edetabelis teisel kohal (41 medalit: 16 kulda, 15 hõbedat ja 10 pronksi) ning Venemaa kolmas (22 medalit: 10 kulda, 4 hõbedat ja 8 pronksi). 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis venelanna Olga Viluhhina naiste sprindis hõbemedali. 2017. aastal diskvalifitseeriti ta dopingu kasutamise eest Rahvusvahelise Olümpiakomitee poolt. Selle tulemusel jäeti ta medalita. Diskvalifitseerimine määrati ka Venemaa teatevõistkonnale (Jan Romanova, Olga Zaitseva, Jekaterina Šumilova ja Olga Viluhhina), kes võitis ka hõbemedali. Teised kohad jäid mõlemal võistlusel vabaks. Medalid Medalid Medalid Medalid Medalid Medalid Medalid Medalid Medalid Naiste teatevõistlustel on võisteldud kolmel erineval distantsil: 3 × 7,5 km - 1992 4 × 7,5 km - 1994–2002 4 × 6 km - 2006–2018 Medalid Alates Sotši taliolümpiamängudest on toimunud ka segateatesõit (2 × 6 km naistele ja 2 × 7,5 km meestele). Medalid Märge See tabel sisaldab 1924. aasta sõjaväe patrullsuusatamise medalit. Mehed Naised Allpool on loetletud kümme parimat laskesuusatajat, kes võitsid taliolümpiamängudel rohkem kuldmedaleid. Rasvaselt tähistab aktiivseid laskesuusatajaid ja suurimat medaliarvu kõigi sportlaste (sealhulgas nende hulgas, keda need tabelid ei sisaldanud) seas inimese kohta. rasvased numbrid näitavad suurimat medalite arvu sellel aastal olümpiamängudel.