Helge Kjellin

Tor (Thor) Helge Kjellin [tur helje šell'i:n] (tavaliselt kasutas nime Helge Kjellin, pseudonüüm Tore Moon) (24. aprill 1885 Stora kil, Kil, Värmland, Rootsi – 17. oktoober 1984 Filipstad, Värmland, Rootsi) oli rootsi kunstiajaloolane ja muuseumitegelane, Tartu Ülikooli esimene kunstiajaloo professor aastatel 1922–1924. Kjellini suguvõsa on pärit Skuttunge kihelkonnast Uppsala läänist. Vanim teadaolev esiisa Olof, kes elas 18. sajandi keskpaigas, oli Skuttunge küla talupoja Eric Olssoni isa (1750–1821). Perekonnanime Kjellin võttis tema poeg Olof Kjellin (1779–1819), kes töötas organisti ja köstrina Aspös Södermanlandis. Tema poeg Carl Gustaf Kjellin (1806–1868), kes oli Nävekvarni (Tunabergsi kihelkond, Södermanland) renditalunik, seejärel põllumees ja maaomanik Björtorpis (Ölme kihelkond, Värmland), on kõigi Kjellinide esiisa. Tema pojapojad olid tuberkuloosiarst Georg Viktor Kjellin (1878–1943) ja kunstiajaloolane Helge Kjellin. Tor Helge Kjellin sündis talupidaja Gustav Victor Kjellini ja Maria Josefina Ömani kümnelapselise pere eelviimase lapsena. Hiljem pidas ta isa kaupmeheametit. Kjellin õppis 1894–1902 Stockholmi Norrmalmi kõrgemas ladina koolis. Sügisel 1907 astus ta Uppsala Ülikooli filosoofiateaduskonda. Üliõpilasena avaldas 1908–1912 ilukirjandust pseudonüümiga Tore Moon, oli aktiivne korporant ning aastatel 1909–1910 Värmlandi osakonna esimene kuraator. Oma õppejõust Johnny Roosvalist inspireerituna hakkas sügavamat huvi tundma keskaja kunsti, eriti kirikuarhitektuuri vastu. Ta osales 1911. aastal Roosvali ja Sigurd Curmani algatatud Rootsi kirikute uurimisprogrammis "Sveriges kyrkor" ja tegi aastatel 1911–1918 uurimistööd ligi sajas Värmlandi maakonna kirikus. Avaldas selle põhjal uurimuse "Rootsi kirikute" väljaannete seerias (Kyrkor i Grums härad. Sveriges kyrkor. Wärmland I. Stockholm 1924). Sai 1913 Uppsala Ülikooli kunstiajaloo ja -teooria kandidaadi kraadi (juhendaja dotsent Johnny Roosval). Oktoobris 1914 astus Kjellin Lundi Ülikooli, kus kaitses 1917. aastal litsentsiaadi ja seejärel doktorikraadi (juhendaja Ewert Wrangel) rootsi maalikunstniku Uno Troili monograafiaga. Töötas aastatel 1903–1905 Kuninglikus Raudteevalitsuse kontoriametnikuna. Astus 1905. aastal vabatahtlikuna sõjaväkke ja tegi sõjaväelist karjääri. 1905–1908 töötas ta Raudteevalitsuse sõjaväebüroos ning 1907 sai reservalamleitnandi auastme. 1913. aastast praktiseeris Stockholmi Riiklikus Ajaloomuuseumis, Malmö muuseumis, osales arheoloogilistel väljakaevamistel Alvastras ja Upplandi maakonnas, tegi uurimistööd Skåne maakonna kirikutes. Aastatel 1917–1929 oli vaheaegadega Lundi Ülikooli kunstiajaloo õppejõud ja periooditi ka professor ning samal ajal 1917–1921 töötas Lundi ülikooli kunstimuuseumis. 1918 inventeeris Skåne maakonna kirikuid ja tegi uurimistööd Varbergi kindluses. Aastatel 1921–1926 oli kunstiajaloo professor Tartu Ülikoolis ja 1929–1931 Läti Ülikoolis Riias. Alates 1928. aastast töötas Värmlandi muuseumi ja vabaõhumuuseumi juhatajana. 1938. aastast täitis Wärmlandi maakonna muinsuskaitseülema (antikvaari) kohuseid. Jäi pensionile 65-aastaselt 1950. aastal. Kjellin juhtis restaureerimisprojekte Rootsis (Varberg), Eestis (Karja ja Ridala) ja Lätis (Üksküla) ning on avaldanud teadustöid keskaegse kirikukunsti kohta Baltimaades, Skånes ja Värmlandis. Hilisema aja kunsti on käsitlenud Uno Troili (1–2, 1917), Gustaf Rydbergi (1925) ja Christian Erikssoni (1953) monograafiates. Kjellin oli Rootsis tunnustatud vene ikoonimaali ekspert. Oma teadmisi ikoonikunstist on ta dokumenteerinud artiklites kreeka ja vene ikoonikunsti kohta ning koostanud Rootsi Rahvusmuuseumi (Nationalmuseum Stockholmis) kogusse kuuluvate vene ikoonide kataloogi (1933). Taluehituse uurijana on tal ilmunud "Värmlandi sugu" (“Det värmlandska folklynnet”, 1934–35), "Luuletajate Värmland" (“Skaldernas Värmland”, 1936) ja palju muid teoseid. Ta on toimetanud aastaraamatut "Värmland enne ja nüüd" (“Värmland förr och nu”). Kjellin nägi palju vaeva Värmlandi uue muuseumi korraldamise ja arendamisega. 1930. aastal asutas Värmlandi konserveerimisasutuse. Koos abikaasa Stina Wennströmiga restaureeris Värmlandis altarikappe, epitaafe ja kantsleid. Enne 1919. aastat kunstiajaloo professuuri Tartu Ülikoolis ei eksisteerinud ja kunstiajalugu oli senini õpetatud klassikalise arheoloogia õppetoolides. 13. juunil 1921 valiti Kjellin Tartu Ülikooli Filosoofia-Keeleteaduskonna kunstiajaloo õppetooli professoriks. Tartusse saabus ta 1922. aasta alguses ja pidas 26. jaanuaril Tartu Ülikooli aulas avaloengu: "Die mittelalterliche kirchliche Baukunst des Scandinaviens und ihre auswärtigen Verbindungen" (Skandinaavia keskaegne kiriklik ehituskunst ja selle välismaised sidemed), millega määratles oma teaduslikud huvi Eesti kunsti ajaloos. Kjellin asutas õppetooli juurde kunstiajaloo uurimisinstituudi (kunstiajaloo kabinet). Instituudi kogud koosnesid esialgu professori isiklikest raamatutest, reprodest ja diapositiividest. Suvel 1922 hakkas ta koos üliõpilastega koguma uurimismaterjali Eesti keskaegse arhitektuuri kohta. "Eestimaa ehitus- ja kunstimälestiste kogusse" koondati kõikvõimalikku pildi-, arhiivi- ja ehitusarheoloogilist materjali Eesti kunsti ja arhitektuurimälestiste kohta, sh mõõdistusjoonised, mille koostas insener Nikolai Paulsen. Oma uurimishuvidest lähtuvalt keskendus Kjellin Lääne-Eesti ja Saaremaa keskaegsetele kirikutele, kus ta leidis kõige ilmsemaid seoseid Skandinaavia keskaegse kunstiga (eriti Ojamaa kirikutega). Tartus töötas Kjellin ka Eesti Rahva Muuseumi kunsti- ja kultuuriloolise osakonna juhataja ning kunstikool Pallase joonistusõpetajate kunstiajalooõppejõuna. 1923 juhtis Tartu Toomkiriku varemete arheoloogilisi väljakaevamisi ning 1923–1924 restaureeris Karja ja Ridala keskaegsed kirikud Eestis. Professorina töötas Kjellin Tartus kuni septembrini 1924, jätkates samal ajal uurimis- ja õppetööd Rootsis ning tehes uurimisreise Euroopasse. Tartust lahkumise põhjus olid tema tegevust piiravad majanduslikud olud. 1924–1926 võttis Kjellin vastu kunstiajaloo eksameid ning pidas Tartu Ülikooliga läbirääkimisi professorina jätkamiseks, kuid kokkuleppele ei jõutud. Pärast Tartu ülikooli seaduse arutelu Riigikogus soovis Haridusministeerium 1926. aastal kunstiajaloo professuuri kaotada, kuid ülikooli vastuseismisel jäeti see vakantseks. Kunstiajaloo Kabinetis jäid palgalisteks töötajateks Voldemar Vaga ja Helmi Saarmann. Kjellinil oli Tartus üle saja kunstiajaloo üliõpilase, kellest 27 tegid talle kunstiajaloos eksami erinevas ulatuses. Ülemastme (Laudatur) ulatuses tegid lõpueksami Irene Ottilie Thomson (ab. Sepp), Elsbet Markus (ab. Parek, 1902–85), Helmi Saarmann (ab. Saadre, 1901–89), Elfriede Simenson (Epp Siimo, 1904–91), Eva Pedriks (ab. Niinivaara, 1901–2000), August (Ajas) Kruus (1902–84) ja Voldemar Vaga (1899–1999). Keskastme (Cum Laude) ulatuses tegi lõpueksami 13 üliõpilast: Theodora (Jevdora) Karro (ab. Leitmann/Leitma; 1899–1944), Amanda Hallik (ab. Oll), Agnes Stahl (ab. 1930–34 Puksov), Hilda (Iroida) Mühlberg (ab. Kauri), Magdalene Ehrenwert (Erenurm), Helene Masing (Masen), Linda Antje, Gustav Saar (1901–30), Jaan Pert (1899–1953), Harry Mora (Moora, 1900–68), Ferdinand Leinbock (Linnus, 1895–1942), Bertha Elfriede (Berta) Treufeldt (ab. Helk) ja Hilda Rosalie (Haldi) Sule (ab. Teder, 1902–93). Alamastme (Approbatur) ulatuses tegi lõpueksami 7 üliõpilast: Elfriede Therese (Elts) Möllits (ab. Mägi), Adelaida Lemberg, Hilda Taba (Tabba, ab. James), Selma Eleonore Mitt (ab. Lipp), Sigrid Helene Elsbeth von Narbutt, Hildegard Pilli (ab. Terras) ja Julie Rõks (ab. Mihkla, 1900–1988). Kunstiajaloos tegid Kjellinile lõpueksami ja seega lõpetasid sel erialal Tartu Ülikooli V. Vaga (1925), H. Saarmann (1925), E. Simenson (1926) ja L. Soonberg (1928). Magistrikraadi kaitsesid V. Vaga ("Die Architekten der Dorpater Universität", 1926), E. Simenson ("Die Hermansfestung in Narwa. Beschreibung und Baugeschichte", 1928). E. Markus esitas küll magistritöö Järvamaa keskaegsetest kirikutest, kuid see jäi tal kaitsmata ning ülikooli lõpetas ta alles 1947. Karja kiriku restaureerimisel kogutud materjalide põhjal avaldas ta 1928 monograafia "Die Kirche zu Karris auf Oesel und ihre Beziehungen zu Gotland" (Saaremaa Karja kirik ja selle sidemed Ojamaaga), mis on tema kõige mahukam uurimus Eesti kunsti ajaloost. Helge Kjellini bibliograafia 1919. aastal käis noor Lundi dotsent Kjellin Müncheni muuseumides ja kohtus muuhulgas antikvaar A. S. Dreyga, kellel oli pakkuda ilus Põhja-Itaalia 12. sajandi marmorreljeef 1000 riigimarga eest. Sõjast räsitud Saksamaal oli suure inflatsiooni aeg. Äsja omandatud väärisasi läks kojuveo ja tollitariifidega Kjellinile maksma 238,98 Rootsi krooni, mis sel ajal noore akadeemiku kuupalk. Kivi kujutas elu lätet, levinud allegoorilist motiivi bütsantsi ja veneetsia skulptuuris, ning kuigi Kjellin plaanis sellega kaunistada planeeritavat eramut, deponeeris ta seda 107 cm kõrgust ja 80 kg rasket kivi Stockholmi Rahvusmuuseumis. Vahepeal plaanis Kjellin selle maha müüa, et maksta laste hariduse eest, kuid seda ei läinud vaja. Tütred otsustasid reljeefi pärast isa surma maha müüa Londoni Sotheby oksjonimajas. Selle eest saadud 27 000 Briti naela eest (240 000 Rootsi krooni) asutati Helge Kjellini mälestusfond. Fondi vahendeid on kasutatud Värmlandi muuseumis säilitatava Helge Kjellini arhiivi inventeerimistöödeks ja ülalpidamiskuludeks. 1992.-1993. aastast hakati korraldama iga-aastasi Kjellini loengupäevi. 1932 Kotkaristi III klassi teenetemärk 1911 abiellus ta Stina Wennströmiga (1891–1968). Tal oli kolm last: Alva Margit Kjellin (1912–2005), Marja Schönmeyr (1915–2002) ja Ameerika näitleja Alf Gunnar Kjellin (1920–1988). Helge Kjellin ja tema perekond on maetud Filipstadi kirikaeda oma abikaasa perekonna hauale. Helge Kjellin. Uno Troili 1815–1875. 1–2. Stockholm, 1917 Gustaf Rydberg : Skånes målare. Stockholm : Sveriges allmänna konstförening, 1925 [1] Helge Kjellin. Die Hallenkirchen Estlands und Gotland. Kungliga Humanistiska Vetenskapssamfundets årsberättelse 1928/29. 1. Lund, 1928 [2] Helge Kjellin. Die Kirche zu Karris auf Oesel und ihre Beziehungen zu Gotland. Lund : Gleerup, 1928 [3] Helge Kjellin. Reformationen i Estland och den kyrkliga konsten. — Kyrkohistorisk årsskrift, Årgång 1932. Uppsala och Stockholm: Almqvist & Wiksells Boktryckeri-A.-B., lk 279–296, 1932 [4] Ryska ikoner : Olof Aschbergs till Nationalmuseum överlämnade samling. Stockholm: Nationalmuseum, 1933 [5] Helge Kjellin. Från Vänern till Västerhavet : en minnesskrift. Göteborg : Wezäta, 1947 [6] Helge Kjellin. Christian Eriksson, 1858–1935. Stockholm : Norstedt, 1953 [7] Helge Kjellin. Ryska ikoner i svensk och norsk ägo. Stockholm : Svensk litteratur, 1956 [8] Han måste. En hvardagsroman ur Stockholmslivet af Tore Moon [Ta peab. Argipäevaromaan Stockholmi elust]. Stockholm, 1908, 200 lk, 2. tr 1910. Margit Milde. En bok om två lyckliga unga [Margit Milde. Raamat kahest õnnelikust noorest]. Stockholm, 1910, 234 lk, 2. parandatud tr 1912, 160 lk, 3. tr 1912. Belysningsföremål.—Utställning af äldre kyrklig konst [Valgustid. – Vanema kirikukunsti näitus]. Hudiksvall, 1913, lk 98—105. Målningar.—Utställning af äldre kyrklig konst [Maalid. – Vanema kirikukunsti näitus]. Hudiksvall, 1913, lk 112—127. Dopfat.—Utställning af äldre kyrklig konst från Skåne [Ristimiskivid. – Skoone vanema kirikukunsti näitus]. Malmö, 1914, lk 79—96. Nattvardskärl.—Utställning af äldre kyrklig konst från Skåne [Karikad. – Skoone vanema kirikukunsti näitus]. Malmö, 1914, lk 121—149. Mässvik.—Svenska slott och herresäten [Rootsi linnused ja mõisad] (5) 1914, lk 16—22. Troili.—Egron Lundgren, Uno Troili. Minnesutställning i Malmö museum [Mälestusnäitus Malmö muuseumis]. Stockholm, 1915, lk 16—28. J. C. Boklund. Minnesutställning i Malmö museum [Mälestusnäitus Malmö muuseumis]. Malmö, 1917, 24 lk. Fornminnen och kyrkor.—Sverige. Georg., topogr., statist. beskrifn. D. 5, Stockholm, 1915, lk 370—372, 397, 405—635. En landshövdingeberättelse om Värmland från 1600-talets slut.—Värmland förr och nu 14 (1916), lk 3—34. Om “Värmländska släkter”.—Värmland förr och nu 14 (1916), lk 35—41. Uno Troili 1815—1875. 1—2. Stockholm, 1917, 276, 274 lk. (Grad.-avh. Sv. allm. konstfören. publ. 25—26) Auguste Rodin, den lefvande ytans mästare.—Tidskrift för konstvetenskap 1917/2, lk 176—177. En bok om Värmland av värmlänningar 1.—Kyrkliga minnesmärken i Värmland. Uppsala, 1917, lk 357—378. Medeltida gravvårdsformer i Norden.—Lunds univ. årskr. N. F. Avd. 1 Bd. 14 Nr 19. Lund, 1918, 36 lk. Credi eller icke credi.—Tidskrift för konstvetenskap 5 (1920), lk 99—100. Nederländska och tyska kopparstick och träsnitt. 1400—1700-talen. Lund, 1920, 82 lk. Utställning av Halvor Bagges samling av grekiskt-bysantinskt måleri och konsthantverk från medeltiden och senare tid. Katalog med inledning. Lund, 1921, 23 lk. Historisk utställning. Äldre utländska och svenska litografier. Lund, 1921, 18 lk. Gustaf Rydberg.—Ord och bild 30 (1921), lk 289—304. Nordens största landsortsmuseum. Kulturhistoriska museet i Lund.—Tidskrift för hembygdsvård 2 (1921), lk 92—95. Ornerade mässingsfat och deras inskrifter.—Äldre kyrklig konst i Skåne, Lund 1921, lk 201-245. Två Pietro Longhi målningar i Sverige.—Vet.-soc. i Lund Årsbok 1923, lk 59-76. Några riktlinjer för de estniska museernas verksamhet (På estn.).—Odamees 2, Tartu, 1923, lk 56—57. Eesti Rahva Muuseum. Kunsti- ja kultuuriloolise osakonna juht. Tartu, 1923, 20 lk (Eesti Rahva Muuseumi väljaanne nr 19) Führer durch die ethnographischen, kunst- und kulturhistorischen Sammlungen des Estnischen Nationalmuseums zu Ratshof. Dorpat, 1923, 10 lk (Die kunst- und kulturhist. Abt. Publik. nr 20 d. Estn. Nat. Museums) En miniatyrteater med figurer efter Jacques Callot, Stefano della Bella och Melchior Lorch.—Vet.-soc. i Lund Årsbok 1924, lk 217—36, 6 ill. Kyrkor i Grums härad. Stockholm, 1924, V, VII 157 lk (Sveriges kyrkor. Wärmland. I). Reformatsioon ja Eesti kiriklik kunst.—Usupuhastus eestlast maal, tartu, 1924, lk 220—229. Gustaf Rydberg : Skånes målare. Stockholm : Sveriges allmänna konstförening, 1925. 237 lk. Serie: Sveriges allmänna konstförenings publikation, 99-0481499-6 ; 34. Ur Gustaf Rydbergs skissböcker. Malmö : Malmö grafiska anstalt, 1926. 125 lk. Några romanska gravmonument i Skåne. Lund : Tidskrift för konstvetenskap, 1926, 11 lk. Marie Gloria : en kretensisk ikon från 1500-talet. Lund : 1926, 45 lk. En gotländsk fabeldjursfunt på Ösel och en gammal handelsväg österut. Stockholm, 1926, 17 lk. Beskrivande katalog över Gustaf Rydbergs oljemålningar, handteckningar och etsningar. Stockholm : Sveriges allm. konstfören, 1926, 143 lk. Ernst Norlind som människa och konstnär. : [Till femtioårsdagen.] Malmö, 1927. Ernst Norlinds konst. Malmö : Malmö grafiska anstalt, 1927, 20[59] lk Die Hallenkirche Estlands und Gotland. Lund, 1928. Serie: Kungl.Humanistiska Vetenskapssasmf:s årsberättelse 1928/29. 1. Aristoteles och Phyllis. : Ett moraliserande motiv i konsten. [Ill.] Lund: Finn. Lukasgillets i Lund publikation. 1928. Stilriktningar och skolor inom det ryska ikonmåleriet. Lund, 1928, 28 lk + 12 ill. Die Kirche zu Karris auf Oesel und ihre Beziehungen zu Gotland. Lund : Gleerup, 1928. Serie: Acta Regiae Societatis humaniorum litterarum Lundensis. 269 lk, 34 ill. Vergilius i korgen och som trollkarl.—Johnny Roosval den 29 augusti 1929. Amici Amico. Stockholm: Nordisk rotogravyr, 1929, lk 142—150. Hembygdsvård och hembygdsföreningar i Värmland under år 1929 / [red. av H. Kjellin]. Karlstad : Värmlands fornminnes- och museifören., 1931. 54 lk. Hembygdsvård och hembygdsföreningar i Värmland under år 1930 / [red. av H. Kjellin]. Karlstad : Värmlands fornminnes- och museifören., 1931. 39 lk. Reformationen i Estland och den kyrkliga konsten.—Kyrkohistorisk årsskrift utgiven av D. Emanuel Linderholm Professor i kyrkohistoria vid Uppsala universitet. årgång 1932. Uppsala och Stockholm: Almqvist & Wiksells Boktryckeri-A.-B., lk 279—296. Helge Kjellins:Latviesu maksla. : [Den lettiska konsten.] Riga, 1932. Till Artur Hazelii minne. Karlstad,1933, Ur: Värmland förr och nu. 1933. (Artur Hazelius 1833-1901). Ryska ikoner : Olof Aschbergs till Nationalmuseum överlämnade samling. Icones russes, collection Olof Aschberg : donation faite au Musée national /[le présent catalogue a été élabore par Helge Kjellin], Stockholm :[Nationalmuseum],1933, (2), 116 lk, 8 ill. Nationalmusem utställningskatalog; 45. Utställning, i K. Akademiens för de fria konsterna lokaler i samband med den XIII internationella konsthistorikerkongressen i Stockholm 1933. Ryska ikoner : Olof Aschbergs till Nationalmuseum överlämnade samling /[katalogen är utarbetad av Helge Kjellin]. Stockholm :Norstedt, 1933. 103 lk, 16 pl. Nationalmuseum utställningskatalog ;44. Christian Erikssons liv och bildkonst : en återblick vid 75-årsdagen. Karlstad : Nya Werml.-tid.,1933. 35 lk., 1 ill. Värmland förr och nu, 1933. Eriksson, Christian,1858-1935 Hembygdsvård och hembygdsföreningar i Värmland under år 1931 / [red. av H. Kjellin]. Karlstad :Värmlands fornminnes- och museifören.,1933. 52 lk. Hembygdsvård och hembygdsföreningar i Värmland under år 1932 / [red. av H. Kjellin]. Karlstad :Värmlands fornminnes- och museifören.,1933. 68, [7] lk. Det värmländska folklynnet. Karlstad :[Värmlands museum],1934. 2. uppl. s.å. (2. tr samal aastal). Karlstads stads trehundrafemtioårsjubileum : Minneskrönika. Karlstad : Värmlands museum,1935. 78 lk. De grafiska konsternas teknik och historia : kortfattad översikt. Stockholm : Grafiska sällskapet,1935. 16 lk. Skaldernas Värmland. [Borås],[1936.]. Ur: Svenska gods och gårdar. Värmland. 1. 1936. Gamla värmländska allmogehem och deras möblering. Uddevalla,1936. ur: Svenska gods och gårdar. Värmland. 2. Bromander, Carl Vilhelm, 1865-1963, Helge Kjellin. Boltziussläkten och Boltziusminnen : minnesskrift till 100-årsdagen av F. A. Boltzius födelse. Karlstad :Värmlands museum, 1936. 31 lk. Värmlands museum 100 år / [red. av Helge Kjellin]. Karlstad :Värmlands museum,1939-1941. 439, [1]s., 2 pl.-bl. :ill. Ingår även i: Värmland förr och nu. 37 (1939)-38 (1940). "Wärmeland i sitt ämne och i sin uppodling." Värmlands odlingshistoria under 6000 år. Karlstad,1939-1941. ur: Värmlands fornminnes- och museiförenings årsbok 1939-1940. Thor Fagerkvist - mästaren från Persberg. Uppsala,1939. ur: Nationen och hembygden. 2. 1939. Thor Fagerkvist (1884-1960) Wärmeland i sitt ämne och i sin upodling : Värmlands odlingshistoria under 6 000 år. Karlstad :Värmlands museum,1941. [3], 295, [1] lk. :ill. Ur: Värmlands fornminnes- och museiförenings årsbok. 1939/1940 Mårbacka. : Vägledning genom Selma Lagerlöfs hem. Utg. av Mårbackastiftelsen. Karlstad, 1942-1950 (7 trükki) Wermlands brandstodsbolag 1843-1943 : minnesskrift /på uppdrag av styrelsen utarbetad av Helge Kjellin. Karlstad : Bolaget, 1943. 299, [5] lk. Mosaiska kultföremål jämte ett 40-tal målningar av Hilda Heyman med motiv från Polens och Tjeckoslovakiens ghetton samt från Palestina. Karlstad :Värmlands museum,1945. 11 lk. Heyman, Hilda,1872-1955, kaasautor Helge Kjellin. Svensk judisk bibliografi. Värmland, ett storslaget och egenartat landskap / under red. av Helge Kjellin. Stockholm :Sv. litteratur,1946. 494 lk. Mårbacka. : Guide through Selma Lagerlöf's home. Publ. by the Mårbacka foundation. Karlstad,1947. Mårbacka : guide through Selma Lagerlöf's home /publ. by the Mårbacka foundation. Karlstad :Nerman,1947. 14 lk. Selma Lagerlöf (1858-1940). Från Vänern till Västerhavet : en minnesskrift /utg. av O. F. Ahlmark & Co. eftr. AB., Karlstad, med anledning av dess 100-årsjubileum [Av Helge Kjellin m. fl.] Göteborg :Wezäta,1947. 130 lk. Mårbacka : guide through Selma Lagerlöf's home /by Helge Kjellin ; published by the Mårbacka foundation. Karlstad, 1953. 15 lk. Mårbacka : vägledning genom Selma Lagerlöfs hem. Karlstad :Mårbackastiftelsen,1953. 14 lk. Christian Eriksson, 1858-1935. Stockholm :Norstedt,1953. 331 lk. [Även utg. som: Sveriges allmänna konstförenings publikation. 62] Mårbacka : vägledning genom Selma Lagerlöfs hem /av Helge Kjellin ; utgiven av Mårbackastiftelsen. 8. uppl. Karlstad,1954. 13 lk. Ryska ikoner i svensk och norsk ägo. Stockholm :Svensk litteratur,1956. 331 lk. Ryska ikoner i svensk och norsk ägo. Stockholm :Sv. litteratur,1956 ;(Malmö :Landby & Lundgren). 331 lk. Russiske ikoner i norsk og svensk eie. Oslo :Dreyer,[1956]. 331 lk. Helge Kjellin. Gejvall, Nils-Gustaf. Nedre Ulleruds kyrkor : en minnesbok med anledning av den nuvarande kyrkans tvåhundraåriga tillvaro /[utg. av Nedre Ulleruds församling], 1959. Helge Kjellin.– Eesti biograafiline leksikon. Tallinn : KÜ Loodus, 1926-1929, lk 221. Svenska män och kvinnor. Biografisk uppslagsbok. 4. I-Lindner. Stockholm : Albert Bonniers Förlag, 1948, lk 258-259. Vem är vem. Svealand utom Stor-Stockholm. Huvudredaktör: Paul Harnesk. Stads-bibliotekarie, Uppsala. Stockholm : Bokförlaget Vem är vem, 1964, lk 439–440. Erik Elinder. Helge Kjellin död. Kollegan till Fröding Produktiv forskare.— Svenska dagbladet 23/10 1984. Ingemar Liman. Helge Kjellin : 1885-1984. Ingår i:Konst i Värmland. Karlstad : Värmlands museums och Värmlands fornminnes- och museiföreningen, 1985. Sten Karling. Helge Kjellin. – Vetenskapssocieteten i Lund. Årsbok. Lund : Vetenskapssocieteten, 1985 Sten Karling. Helge Kjellin. – Konsthistorisk tidskrift Stockholm : Scandinavian University Press, 1985. Gunnar Hedin. Helge Kjellin – inte bara professor. – Värmlands museum 1839-1989. Redaktör: Britt-Marie Insulander. Karlstad : Värmlands museum, 1989, lk 63–68. Pelle Norelius. Helge Kjellins arkiv. – Semper ardens : läsning i blandade ämnen tillägnad Erik Elinder, 1992, lk 222–228. Eero Kangor. Art History as a new discipline at the Estonian University in Tartu after the long 19th century. Baltic Journal of Art History, 24 (Autumn/Winter 2022). Tartu: Tartu Ülikool, 2023, lk 9−47.