laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Getliņi

Getliņi on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas. Küla asub valla lääneosas Getliņi soo idaserval. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 8,9 ja Riiast 18,8 kilomeetri kaugusele. Külas asub DS Getliņi bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Enerģētiķis (Salaspilsi vald)

Enerģētiķis on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas. Küla asub valla põhjaosas Riia-Ērgļi raudtee kasutusse jäänud lõigu ääres. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 8,3 ja Riiast 17,7 kilomeetri kaugusele. Külas asub Enerģētiķi bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Cekule (Salaspilsi vald)

Cekule (vanasti ka Jauncekule) on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas. Küla asub valla põhjaosas endise Riia-Ērgļi raudtee ja Nabiņurga jõe ääres. Aastal 1995 avati küla juures Jauncekule raudteepeatus. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 4,4 ja Riiast 21,1 kilomeetri kaugusele. Külas asub Jauncekule bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Bukayo Saka

Bukayo Ayoyinka T. M. Saka (sündinud 5. septembril 2001 Londonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsja, vasakkaitsja või poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Arsenal ja Inglismaa jalgpallikoondises. Arsenali noorteakadeemiaga liitus ta 2008. aastal. Esimese profilepingu sõlmis ta Arsenaliga 17-aastaselt. Arsenali põhimeeskonnas debüteeris ta 29. novembril 2018 UEFA Euroopa Liiga alagrupimängus Vorskla Poltava vastu. Inglismaa kõrgliigas debüteeris Saka 1. jaanuaril 2019 mängus Fulhami vastu ning temast sai esimene 21. sajandil sündinud jalgpallur Premier League'is. Arsenali põhimeeskonnas hakkas Saka mängima regulaarselt hooajal 2019/20. Esimese värava lõi ta Arsenali meeskonnas 19. septembril 2019 Euroopa Liiga alagrupimängus Eintracht Frankfurdi vastu. Hooaja jooksul andis ta väravasööte nii Inglismaa kõrgliigas, Inglismaa karikavõistlustel kui ka Euroopa Liigas (hooaja jooksul kokku 12 väravasöötu, mille poolest oli ta Arsenali parim mängija). 1. juulil 2020 sõlmis ta Arsenaliga uue pikaajalise lepingu. Kolm päeva hiljem lõi ta mängus Wolverhampton Wanderersi vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. Hooajal 2020/21 lõi Saka seitse väravat, neist viis Inglismaa kõrgliigas. Lisaks oli taas hooaja jooksul enim väravasööte (8) andnud Arsenali mängija. Hooajal 2021/22 sai Sakast Arsenali suurim väravakütt: ta lõi 12 väravat, millest 11 Inglismaa kõrgliigas. Väravasööte andis ta hooaja jooksul seitse. 2021. ja 2022. aastal on Saka valitud Arsenali hooaja parimaks mängijaks. Alates 2017. aastast mängis Saka Inglismaa noortekoondistes. Inglismaa jalgpallikoondises debüteeris Saka 8. oktoobril 2020 mängus Walesi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma viiendas koondisemängus 2. juulil 2021 sõprusmängus Austria vastu. 2021. aastal saavutas ta Inglismaa koondisega Euroopa meistrivõistlustel teise koha. 2021. aastal lõi Saka Inglismaa koondises kokku viis väravat ja valiti hooaja 2021/22 Inglismaa koondise parimaks mängijaks. Ta on pärit Nigeeria päritolu vanemate perekonnast. Arsenal FA Cup: 2019–20 FA Community Shield: 2020 UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2018–19 "Saka breaks new ground for class of 2001". Premier League. "Bukayo Saka signs new long-term contract". Arsenal F.C. 1. juuli 2020. Oludare, Shina (8. juuli 2020). "Saka: Ikpeba wants Arsenal star invited to Super Eagles". Goal.com. Perform Group. Vaadatud 18. oktoobril 2020.  Bukayo Saka – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Profiil Arsenal FC kodulehel
Bajāri (Salaspilsi vald)

Bajāri (ka Priežavoti) on küla (vidējciems) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas. Küla asub valla kaguosas, praktiliselt maantee A4 ääres. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 5,4 ja Riiast 26,7 kilomeetri kaugusele. Külas asub Bajāri bussipeatus. Külas kasvav saar ümbermõõduga 4,83 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2022 oli külas 113 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Saurieši (Salaspilsi vald)

Saurieši (vanasti ka Stopiņi) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas. Küla asub valla keskosas. Külas asuvad Saurieši, Stopiņi ja Guntiņase bussipeatus. 2018. aastal oli külas 205 elanikku. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Jaunsaurieši

Jaunsaurieši on küla (lielciems) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas. Küla asub valla keskosas. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 11,5 ja Riiast 24,8 kilomeetri kaugusele. Külast kagus asub Salaspilsi kipsikarjäär. Külla jäävad Zeltiņi ja Blāzmase bussipeatus. 2022. aastal oli külas 469 elanikku. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Tēraudi

Tēraudi on küla (mazciems) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas. Küla asub valla keskosas Mazā Jugla jõe kaldal. Külas asuvad Tēraudi ja Avoti bussipeatus. 2022. aastal oli külas 1 elanik. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Varavīksne

Varavīksne on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas. Küla asub valla põhjaosas endise Riia-Ērgļi raudtee ja Mazā Jugla jõe ääres. Külast itta jääb maantee A4. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 9,9 ja Riiast 22,8 kilomeetri kaugusele. Külas kasvav Avoti 132 pähklipuu (mandžuuria pähklipuu) ümbermõõduga 2,02 meetrit on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Bunči

Bunči on küla (mazciems) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas. Küla asub valla kirdeosas Mazā Jugla jõe kaldal, praktiliselt maantee A4 ääres. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 7,9 ja Riiast 25,1 kilomeetri kaugusele. 2018. aastal oli külas 51 elanikku. Vietvārdu datubāze
Pikalne

Pikalne on küla (vidējciems) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas. Küla asub valla idaosas Mazā Jugla jõe kaldal. Sellega on liidetud endine Vācu kalni küla. Külas asuvad Priedītese ja Dobelnieki bussipeatus. 2022. aastal oli külas 156 elanikku. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Salenieki

Salenieki on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas. Küla asub valla idaosas Mazā Jugla jõe ääres. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 16,2 ja Riiast 33,4 kilomeetri kaugusele. Vietvārdu datubāze
Upeslīči (Salaspilsi vald)

Upeslīči on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas. Küla asub valla idaosas. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 12,7 ja Riiast 29,9 kilomeetri kaugusele. Külas kasvav Jaksti hiidmänd ümbermõõduga 3 meetrit on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Upeslīči

Upeslīči on küla (mazciems) Lätis Aizkraukle piirkonnas Koknese vallas. Küla asub valla kirdeosas, paigas, kus Paskule jõgi Pērse jõkke suubub. Asula jääb valla keskusest Koknesest 11, piirkonna keskusest Aizkrauklest 25 ja Riiast 102 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 jäi asula Koknese piirkonda. Aastal 2016 oli külas 25 elanikku. Vietvārdu datubāze
Neodada

Neodada oli heli-, visuaalsete ja kirjanduslike ilmingutega liikumine, mis sarnases meetodite või ideoloogia poolest dadaga. Selle eesmärk oli kaotada lõhe kunsti ja igapäevaelu vahel ning see ühendas mängulisust, ikonoklasmi ja varasemate teoste tsiteerimist. Ameerika Ühendriikides populariseeris termini Barbara Rose 1960. aastatel ja see viitab peamiselt 60. ja 50. loodud teostele. Liikumisel oli ka rahvusvaheline mõõde, eriti Jaapanis ja Euroopas, millest sai Fluxuse, popkunsti ja Nouveau réalisme'i alus. Neodadat iseloomustab kaasaegsete materjalide, populaarsete kujundite kasutamine ja absurdne kontrast. See oli reaktsioon abstraktse ekspressionismile, võttis eeskuju Marcel Duchampi ja Kurt Schwittersi tööst ning eitas traditsioonilisi esteetikakontseptsioone. Collins, Bradford R. (2012). Pop art : the independent group to Neo pop, 1952-90. London: Phaidon. ISBN 9780714862439. OCLC 805600556. Chilvers, Ian; Glaves-Smith, John (2009). A Dictionary of Modern and Contemporary Art (inglise). Oxford University Press. Lk 503. ISBN 9780199239665. Craft, Catherine (2012). An Audience of Artists: Dada, Neo-Dada, and the Emergence of Abstract Expressionism (inglise). University of Chicago Press. Lk 10–11. ISBN 9780226116808.
Lakstīgala

Lakstīgala (vanasti ka Lakstīgalas) on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas. Küla asub valla idaosas. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 7,2 ja Riiast 28,5 kilomeetri kaugusele. Vietvārdu datubāze
Mežmala

Mežmala on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas. Küla asub valla idaosas Ežupe jõe kaldal. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 7,8 ja Riiast 29 kilomeetri kaugusele. Vietvārdu datubāze
Guy Lafleur

Guy Damien Lafleur (sündinud 20. september 1951 Thurso, Québec – 22. aprill 2022 Kirkland, Québec) oli Kanada jäähokimängija. Aastal 1971 valis Montreal Canadiens ta NHL-draft '​is esimesena. Guy Lafleur eliteprospects.com lehel Guy Lafleur hockeydb.com lehel
Denis Potvin

Denis Charles Potvin (sündinud 29. oktoober 1953 Ottawa, Ontario) on endine Kanada jäähokimängija. Aastal 1973 valis New York Islanders ta NHL-draft '​is esimesena. Ta võitis Stanley karika aastatel 1980, 1981, 1982 ja 1983. Denis Potvin eliteprospects.com lehel Denis Potvin hockeydb.com lehel
Bobby Smith

See artikkel räägib jäähokimängijast. Jalgpalluri kohta vaata artiklit Bobby Smith (jalgpallur). Robert David Smith (sündinud 12. veebruar 1958 North Sydneys, Nova Scotias) on endine Kanada jäähokimängija (keskründaja). Aastatel 1975–1978 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Ottawa 67's. 1978. aastal valis Minnesota North Stars ta NHL-i draft '​​is esimesena. NHL-i karjääri jooksul mängis Smith North Starsis (1978–1983 ja 1990–1993) ning Montreal Canadiensis (1983–1990). Ta mängis NHL-is kokku 1077 mängu, mille jooksul lõi 357 väravat ja andis 679 väravasöötu. 1979. aastal pälvis Smith NHL-i hooaja parimale uustulnukale antava Calder Memorial Trophy. Kanada jäähokikoondise koosseisus osales Smith 1979. aasta maailmameistrivõistlustel, kus saavutati neljas koht. Bobby Smith eliteprospects.com lehel Bobby Smith hockeydb.com lehel
Gilbert Perreault

Gilbert Perreault (sündinud 13. november 1950 Victoriaville, Québec) on endine Kanada jäähokimängija. Aastal 1970 valis Buffalo Sabres ta NHL-draft '​is esimesena. Gilbert Perreault eliteprospects.com lehel Gilbert Perreault hockeydb.com lehel
Pierre Turgeon

Pierre Julien Turgeon (sündinud 28. august 1969 Rouyn-Noranda, Québec) on endine Kanada jäähokimängija. Aastal 1987 valis Buffalo Sabres ta NHL-draft '​is esimesena. Pierre Turgeon eliteprospects.com lehel Pierre Turgeon hockeydb.com lehel
Alexandre Daigle

Alexandre Daigle (sündinud 7. veebruar 1975 Montréal, Québec) on endine Kanada jäähokimängija. Aastal 1993 valis Ottawa Senators ta NHL-draft '​is esimesena. Alexandre Daigle eliteprospects.com lehel Alexandre Daigle hockeydb.com lehel
Hüdroksiidioon

Hüdroksiidioon on negatiivse laenguga OH-ioon, mis tekib aluste dissotsiatsioonil. Hüdroksiidioonid muudavad lahuse keskkonna aluseliseks. Hüdroksiidioonid on tugevad nukleofiilid.
66. ekspeditsioon

66. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama (ISS) 66. alaline meeskond. Missioon algas 17. oktoobril 2021 kui jaamast lahkus Sojuz MS-18. Ekspeditsiooni komandöriks oli ESA astronaut Thomas Pesquet, kes oli jaama neljas eurooplasest ja esimene prantslasest komandör. 8. novembril 2021 sai jaama komandöriks Roskosmose kosmonaut Anton Škaplerov, kes saabus jaama Sojuz MS-19 pardal. 10. novembril 2021 saabus jaama SpaceX Crew-3, mille astronaudid Raja Chari, Thomas Marshburn, Kayla Barron ja Matthias Maurer liitusid pärast 66. ekspeditsiooni lõppu 67. ekspeditsiooniga. Pjotr Dubrov ja Mark Vande Hei naasid Sojuz MS-19 pardal Maale. 66. ekspeditsioon lõppes 30. märtsil 2022. Edasine rahvusvaheline koostöö langes kahtluse alla, sest Venemaa tungis 24. veebruaril Ukrainale kallale. "Thomas Pesquet takes commanding role on Space Station". ESA. Vaadatud 21. oktoober 2022. "ISS Expedition 66 Change of Command Ceremony". Space Launch Now. Vaadatud 21. oktoober 2022. "Russia's invasion of Ukraine is redrawing the geopolitics of space". Nature. Vaadatud 21. oktoober 2022.
2012. aasta Prantsusmaa presidendivalimised

2012. aasta Prantsusmaa presidendivalimised toimusid kahes voorus – esimene voor toimus 22. aprillil ja teine 6. mail. Mõnedes ülemereterritooriumites toimus kumbki voor üks päev varem. Ametis olev Nicolas Sarkozy kandideeris teiseks ametiajaks, kuid kaotas François Hollande'ile. Sarkozy oli valimiste ajal suuresti ebapopulaarne, Hollande juhtis pea kõigis arvamusküsitlustes. Sarkozyst sai Viienda Vabariigi esimene president peale Valéry Giscard d'Estaingi 1981. aastal, keda ei valitud tagasi. Sarkozy lubas teiseks ametiajaks kärpida sisserännet pooleni ja ähvardas lahkuda Schengeni viisaruumist, kui piirikontrolle ei tugevdata. Ta lubas sundida töötu abiraha saajaid vastu võtma teatud töökohti, omalt poolt lubades neid leida; oli vastu samasooliste abieludele ja välismaalaste hääletamisele ning lubas rohkem referendumeid. Hollande lubas lõpetada Sarkozy loodud maksukärped jõukatele ja maksuvabastused, suurendada tulumaksu üle miljonieurostele sissetulekutele 75 protsendini, vähendada pensioniiga tagasi 60 aastale täispensioniga 42 aastat töötanutele, taasluua 60 000 Sarkozy kärbitud töökohta hariduses. Lisaks oli kavas ka samasooliste abielud legaliseerida ja anda valimisõigus kohalikel valimistel ilma Euroopa Liidu passita elanikele peale 5 aastat legaalset residentsust. Marine Le Pen taganes oma isa Jean-Marie Le Peni vastuolulistest väljaütlemistest, lubas Prantsusmaa kodanike eelisõigust töökohtadele ja sotsiaalteenustele, kärpida sisserännet 95 protsenti, taastada surmanuhtluse ja lahkuda euroalast ja Euroopa Liidust. Jean-Luc Mélenchon pidas suuri vabaõhukõnesid. Tema lubaduste hulka kuulusid teiste hulgas miinimumpalga suurendamine 1700 euroni, 360 000 eurose maksimumpalga ja 20:1 palgavahe sisseseadmine ja rohelise majanduse loomine.
Valeri Rubakov

Valeri Anatoljevitš Rubakov (vene keeles Валерий Анатольевич Рубаков; 9. veebruar 1955 Moskva – 18. oktoober 2022 Sarov) oli Venemaa füüsikateoreetik. Tema põhilised uurimisvaldkonnad olid osakestefüüsika, kvantväljateooria ja kosmoloogia. Rubakov, V. A. (2002). Classical theory of gauge fields. Princeton, N.J.: Princeton University Press. ISBN 978-0-691-05927-3. OCLC 52243621. Rubakov, Valery (9. veebruar 2009). 2009 pbk edition. ISBN 978-1400825097. Rubakov, V. A. (14. detsember 2010). "Towards understanding the origin of inhomogeneities in the universe" (PDF). Vaadatud 25. septembril 2018. Rubakov, V. A.; Gorbunov, D. S. (2011). Introduction to the Theory of the Early Universe: Hot Big Bang Theory. World Scientific Publishing Company. ISBN 978-9814343978. 2017 2nd edition. Rubakov, V. A.; Gorbunov, D. S. (2011). Introduction to the Theory of the Early Universe: Cosmological Perturbations and Inflationary Theory. World Scientific Publishing Company. ISBN 978-9814343787. Quenby, John (2012). "Review of Introduction to the Theory of the Early Universe: Cosmological Perturbations and Inflation Theory, by Dimitry S. Gorbunov and Valery A. Rubakov". Contemporary Physics. 53 (4): 361–362. DOI:10.1080/00107514.2012.699465. ISSN 0010-7514. S2CID 118390591.
2002. aasta Prantsusmaa presidendivalimised

2002. aasta Prantsusmaa presidendivalimised toimusid kahes voorus 21. aprillil ja 5. mail. Ametis olev keskparempoolne president Jacques Chirac kandideeris teiseks ametiajaks. Alates 1997. aastast oli Prantsusmaal olnud nn poliitiline vabaabielu (cohabitation) peale vasakpoolsete valimisvõitu, kui Chirac oli sunnitud peaministriks nimetama sotsialist Lionel Jospini. 2000. aasta referendumiga kärbiti presidendi ametiaja pikkust seitsmelt aastalt viiele. Chirac keskendus tugevale majandusele (suuresti mõjutamata majanduslangustest USAs ja Saksamaal), lisaks oli põhiteemaks meedias kuritegevus, keskendudes nooremate ja eriti immigrantide kuritegevusele, kritiseerides Jospini valitsust "leebuses" kurjategijate suhtes. Kommentaatorid ennustasid, et teine voor tuleb tasavägine Chiraci ja Jospini vahel. Esimeses voorus aga kandideeris 16 kandidaati. Paljud olid vasakpoolsed kandidaadid, kes tahtsid oma profiili tõsta, kuid teises voorus plaanisid toetada Jospini. Irooniliselt võttis see Jospinilt palju hääli ära ja ta jäi teisest voorust välja, saades ligi 200 000 häält vähem kui äärmusparempoolne Jean-Marie Le Pen. Chirac oli parasjagu uurimise all Pariisi linnapeana kordasaadetud korruptsioonisüüdistuse eest, kuid presidendina oli ta kuni ametist lahkumiseni immuunne. Teises voorus ei jäänudki vasakpoolsetel muud üle kui vastumeelselt toetada Chiraci, kes võitis ülekaalukalt. Enne teist vooru levisid plakatid "Hääleta petturi, mitte fašisti poolt" ("Votez escroc, pas facho!"). "L'insécurité, programme préféré de la télé". Libération (prantsuse). 23. aprill 2002. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuni 2013. Vaadatud 21.10.2022. "«Votez escroc, pas facho!»". Libération (prantsuse). 23. aprill 2002. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuni 2013. Vaadatud 21.10.2022.
Rahvusvaheline Parömioloogia Assotsiatsioon

Rahvusvaheline Parömioloogia Assotsiatsioon (Associação Internacional de Paremiologia / International Association of Paremiology, AIP-IAP) on maailma vanasõnahuvilisi ja -uurijaid ühendav assotsiat­sioon, mis loodi 2008. aastal Lõuna-Portugali väikelinnas Taviras. Assotsiatsioon korraldab iga-aastaseid parömioloogia-uurijate kogunemisi alates 2007. aastast. Assotsiatsiooni president on olnud algusest peale Tavira kohalik vanasõna-aktivist Rui J. B. Soares. Kollokviumide põhikorraldaja suur töö on lasunud peale Rui Soarese ka soome vanasõnateadlase Outi Lauhakangase õlul. Eesmärgiks on luua laia erialavõrgustiku kaudu kultuuridevahelist dia­loogi, soodustada ulatuslikku parömioloogia-alast koostööd, arutleda vanasõnauurimise uute suundade üle praegusel tehnoloogilise kommunikatsiooni ajastul, tutvustada ja teadvustada kaasaegseid parömioloogia käsitlusviise, avardada vanasõnade õpetami­se ja omandamise strateegiaid hariduses, tugevdada põlvkondadevahelisi sidemeid ja motiveerida noori hoidma kultuurilist järjepidevust. Assotsiatsioonil on tava igaks kollokviumiks anda välja aastaraamatuna ilmuv artiklikogumik eelmisel aastal peetud ettekannete põhjal. Aastaraamatutes on avaldatud ka eesti folkloristide, näiteks Anneli Barani, Arvo Krikmanni, Piret Voolaiu vanasõna-alaseid uurimistulemusi. Soares, Rui & Lauhakangas, Outi (eds). INTERDISCIPLINARY COLLOQUIUM ON PROVERBS, ACTAS ICP07–ICP19 PROCEEDINGS. TAVIRA: AIP–IAP, 2008–2021. (Rahvusvahelise Parömioloogia Assotsiatsiooni aastaraamatutes 2008.–2021. aastani ilmunud artiklite bibliograafia) Baran, Anneli (2012). Kolmas rahvusvaheline vanasõnakonverents Taviras. Mäetagused, 45, 145–146. https://www.folklore.ee/tagused/nr45/u01.pdf Voolaid, Piret (2013). Kuues rahvusvaheline vanasõnakollokvium Taviras. Mäetagused, 53, 128–129. https://www.folklore.ee/tagused/nr53/u02.pdf Koduleht
Nõukogude kalender

Nõukogude kalender oli 1918. aastal Nõukogude Venemaal kasutusele võetud Gregoriuse kalender, milles määrati ka riigipühad. Sellega koos kasutati aastatel 1929–1940 ka viie- ja kuuepäevast töönädalat. Gregoriuse kalender ehk "Lääne-Euroopa kalender" võeti Nõukogude Venemaal kasutusele veebruaris 1918, vahele jäeti Juliuse kalendri kuupäevad 1.–13. veebruarini 1918. Järgmisel kümnendil oli kalendris koguni üheksa riigipüha (tasustatud puhkepäeva), kuid neist neli kaotati või liideti teistega 24. septembril 1929, kui jäi alles vaid viis riigipüha: 22. jaanuar (Verise pühapäeva mälestuspäev), 1.–2. mai (Töörahvapüha) ja 7.–8. november (Oktoobrirevolutsiooni tähistamine). Aastal 1951 muudeti ka 22. jaanuar tavaliseks tööpäevaks. Aastatel 1929–1940 kasutati töögraafikute koostamiseks viie- ja kuuepäevaseid nädalaid, kuid muudes eluvaldkondades Gregoriuse kalendrit ja seitsmepäevast nädalat. 1929. aasta suvel võeti viiepäevased (katkematud) töönädalad kasutusele tehastes, valitsusasutustes ja kaubandusettevõtetes, kuid mitte kolhoosides. Üks viiest päevast määrati viiendikule töötajatest puhkepäevaks, seejuures arvestamata nende pereliikmetele või sõpradele määratud puhkepäevadega. Sellised viiepäevased töönädalad olid kasutusel kogu aasta, töö katkes vaid viiel riigipühal. 1931. aasta suvel rakendati enamiku töötajate jaoks kuuepäevaseid katkestustega töönädalaid, kusjuures kõigil töötajatel oli ühine puhkepäev. Igale kuule määrati viis kuuepäevast töönädalat, kusjuures viis riigipüha muutsid tavalised tööpäevad puhkepäevadeks. 27. juunil 1940 loobuti nii viie- kui ka kuuepäevasest töönädalast ning mindi üle seitsmepäevasele nädalale.
Ķeizarsils

Ķeizarsils on küla (mazciems) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas. Küla asub valla kaguosas Daugava jõe kaldal, maanteede A4 ja A6 ristumispaiga juures. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 4,5 ja Riiast 22,6 kilomeetri kaugusele. Põhjas ulatub see Riia-Daugavpilsi raudteeni. Külas asub Pagrieziens uz Tallinu bussipeatus. Aastal 2022 oli külas 9 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Mežstūrīši

Mežstūrīši on küla (mazciems) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas. Küla asub valla kaguosas Riia-Daugavpilsi raudtee ääres Saulkalne raudteepeatuse juures. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 6,7 ja Riiast 26,3 kilomeetri kaugusele. Aastal 2018 oli külas 21 elanikku. Vietvārdu datubāze
Püha Veronika meister

Püha Veronika meister (saksa keeles Meister der heiligen Veronika, inglise keeles Master of St Veronica) 14. ja 15. sajandil Saksa aladel tegutsenud maalikunstnik. Aastail 1395–1415 oli ta märkimisväärseim Kölni maalija rahvusvahelise gootika laadis. Nimetuse on ta saanud 1420. aastal loodud maalide järgi Veronikast rätikuga, millest üks paiknes triptühhoni kesktahvlina algselt Kölni Püha Severinuse kirikus. Kunstniku käekirjas on tuntav Prantsusmaa õukonnakunsti, eriti raamatumaali mõju. Oletatakse, et kunstnik õppis Dijonis ja Pariisis. Tema stiil toetub tugevalt 14. sajandi Kölni traditsioonile, kuid tema teadmised läänepoolsest kunstitraditsioonist ilmnevad 1400. aasta paiku. Veronika meistri teosed kehastavad kõige ilmekamalt 14. sajandi lõpul ja 15. sajandi algul valitsenud rahvusvahelist stiilikeelt ja see on mõjutanud ka järgmist kunstnikepõlvkonda. Hilisemast perioodist on meistrile omistatud veel teoseid, näiteks "Madonna herneõiega" (u 1400) Saksa Rahvusmuuseumis Nürnbergis ja "Jumalaema hiireherneõiega" (1410–1415) Kölnis. Ristikandmine. Suletud triptühhon, u 1420 Triptühhon. Madonna pühakutega ja Kristuse kannatuslugu. Meister der heiligen Veronika. - Deutsche Biographie Die Muttergottes mit der Erbsenblüte. - Germanisches Nationalmuseum Muttergottes mit der Wickenblüte. - Bildindex der Kunst und Architektur Meister der heiligen Veronika. - Deutsche Biographie