laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Christian Mowatt

Christian Mowatt (Christian Alexander Mowatt) (sündinud 4. juunil 1993) on Marina Ogilvy ja fotograaf Paul Mowatti poeg. Ta sündis Londonis Portlandi haiglas. Tema emapoolne vanaema, Kenti printsess Alexandra, on Kenti hertsogi George'i tütar. Et prints George'i abikaasa oli Kreeka ja Taani printsess Marina, on ta suguluses ka Kreeka ja Taani kuningaperedega. 2011. aasta seisuga asub ta Briti troonipärimisjärjekorras 44. kohal.
Zenouska Mowatt

Zenouska Mowatt (sündinud 26. mail 1990 Londonis) on Marina Ogilvy ja fotograaf Paul Mowatti tütar. Tema emapoolne vanaema on printsess Alexandra, Kenti hertsogi prints George'i tütar, ning vanavanaema oli Kreeka ja Taani printsess Marina. 2011. aasta seisuga asub ta Briti troonipärimisjärjekorras 45. kohal.
Alexander Lascelles, vikont Lascelles

Alexander Lascelles (Alexander Edgar Lascelles) (sündinud 13. mail 1980) on Harewoodi krahvi David Lascelles'i ja tema esimese naise Margareti kolmas laps ja teine poeg. Tema õde Emily Lascelles (sündinud 1976) ja vend Benjamin Lascelles (sündinud 1978) on sündinud väljaspool abielu ja seega pole neil õigust ühelegi tiitlile. Lisaks on tal noorem vend Edward Lascelles (sündinud 1982). Oma isa kaudu on Alexanderil õigus Harewoodi krahvi tiitlile. 11. juulil 2011 sai ta pärast vanaisa surma tiitli "vikont Lascelles", mida selle ajani oli kandnud ta isa. Tal on 2008. aastal sündinud poeg Leo Cyrus Anthony Lascelles, kuid ta ei ole lapse emaga abielus. Briti troonipärimisjärjekorras on ta 2011. aasta seisuga 48. kohal.
Kesk-Siberi kiltmaa

Kesk-Siberi kiltmaa on kiltmaa Aasia idaosas. Kesk-Siberi kiltmaa asub kogu ulatuses Venemaal Leena ja Jenissei jõe vahel. Kesk-Siberi kiltmaal paiknevad Jakuutia, Krasnojarski krai ja Irkutski oblast. Läänes piirneb see Lääne-Siberi madaliku, põhjas Põhja-Siberi madaliku, idas Verhojanski aheliku ja Kesk-Jakuutia madaliku ning lõunas Lõuna-Siberi mäestikega (Ida-Sajaanid jt). Kesk-Siberi kiltmaa keskmine kõrgus on 500–700 meetrit üle merepinna, kõrgeim punkt on Kameni mägi (1701 m) Putorana platool.
Elstertrebnitz

Elstertrebnitz on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis Elstertrebnitzi vallas.
Espenhain

Espenhain on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis Espenhaini vallas. Kuni 31. juulini 2015 oli tegemist omaette haldusüksusega, hiljem sai see halduslikult osaks Rötha linnast.
Anwar as-Sādāt

Muḩammad Anwar as-Sādāt (25. detsember 1918 Mit Abu al-Kum, Egiptus – 6. oktoober 1981 Kairo) oli Egiptuse sõjaväelane ja poliitik, president aastail 1970–1981. Anwar Sadat sai kuulsaks rahu toomisega Egiptuse ja Iisraeli suhetesse, kui ta saavutas 1978. aastal Camp Davidi rahulepingu sõlmimise. 19. novembril 1977 sai temast esimene araabia riigipea, kes ametlikult külastas Iisraeli. Ta tegi seda Menaẖem Begini kutsel; riigivisiidi ajal pidas ta ka Knessetis kõne. Rahulepingu tulemusena taandus Iisrael järk-järgult Kuuepäevase sõja käigus vallutatud Siinai poolsaarelt, viies 1983. aastaks kõik oma väed sealt välja. Kuigi see tõi nii Sadatile kui ka Beginile 1978. aastal Nobeli rahuauhinna, muutis see Sadati araabia maades ebapopulaarseks. Seda käsitleti araabia ühtsuse ja palestiinlaste reetmisena. Egiptus heideti Araabia Liigast välja ja liiga peakorter viidi Kairost Tunisesse. Alles 1989. aastal võeti Egiptus jälle Araabia Liiga liikmeks ja peakorter viidi Kairosse tagasi. Välispoliitikas muutus Egiptus Ameerika Ühendriikide oluliseks liitlaseks Lähis-Idas ning nõrgenesid riigi sidemed Nõukogude Liiduga. Sadat reformis Egiptuse majandust, lõpetades riikliku sotsialismi ja rakendades avatud majanduspoliitikat. Sõjaväeparaadi ajal lasksid Sadati maha tema poliitikaga rahulolematud ohvitserid. Sadat oli kaks korda abielus. 22-aastaselt abiellus ta Elisan Madiga ja lahutas temast 17 päeva pärast nende kolmanda tütre Camelia sündi. Pärast seda abiellus ta Jehan Raoufiga, kes oli kõigest 15 aastat ja 9 kuud vana. Nad said ühe poja, kelle nimi on Gamal, ja kolm tütart, kelle nimed on Lobna, Noha ja Jehan (viimase nimi on nagu emalgi). Lesk kirjutas oma mehe eluloo "Identiteeti otsides" (ingliskeelses tõlkes "In Search of Identity"), mille eest sai 2001 Pearl Bucki auhinna. Ervin Réti, "Surm tribüünil" (ülevaade Egiptuse president Anwar Sadati elust ja surmast). Ungari keelest tõlkinud Ivar Sinimets. Eesti Raamat, Tallinn 1987 Anwar Sadati elulugu "Britannicas"
Alexandrine (Taani kuninganna)

Alexandrine Auguste (24. detsember 1879 Schwerin – 28. detsember 1952 Kopenhaagen) oli Mecklenburg-Schwerini printsess ja Taani kuninganna. Ta oli Taani kuninga Christian X abikaasa. Alexandrine sündis Mecklenburg-Schwerini suurhertsogi Friedrich Franz III ja Venemaa keisri Nikolai I tütretütre suurvürstinna Anastassija Mihhailovna tütrena. Alexandrinel oli vend, Mecklenburg-Schwerini suurhertsog Friedrich Franz IV (1882–1945), ja õde Cecilie Auguste Marie (1886–1954), kes oli abielus viimase Saksa kroonprintsi Wilhelmiga. Alexandrine abiellus 26. aprillil 1898 Cannes'is Taani printsi Christianiga. Neil oli kaks last: Frederik IX (1899–1972, Taani kuningas 1947–1972) ja Knud (1900–1976). 1902 annetati abielupaarile Marselisburgi loss. Alexandrine hoolitses väga lossiaia eest. Alexandrine sai 1906 kroonprintsessiks ja 1912 kuningannaks. Poliitikas ta kaasa ei rääkinud, aga oma abikaasale oli ta täielikult lojaalne. Alexandrine huvitus muusikast. Ta tegutses Kopenhaageni muusikaühingu (Musikforeningen) ja Taani Richard Wagneri ühingu (Den danske Richard Wagnerforening) kaitsjana. Ta oli tuntud ka oma õmblustööde poolest, mida ta hetategevaks otstarbeks müüs. Pärast oma ämma Rootsi Louise surma sai ta mitme Louise asutatud heategeva organisatsiooni patrooniks. Alexandrine suri 1952 ja maeti abikaasa kõrvale Roskilde toomkirikusse.
Großpösna

Großpösna on asula Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis Großpösna vallas. Großpösnas asuvad kirik, botaanikaaed ja kaevandustehnika park.
Kerstin Tomson

Kerstin Tomson (sündinud 2. märtsil 1972 Saaremaal Valjalas) on eesti vioolamängija. Ta on lõpetanud 1987. aastal Valjala 8-klassilise Kooli ja 1988. aastal Kingissepa Lastemuusikakoolis Laine Sepa käe all viiuli eriala. Aastatel 1987–1988 õppis ta Kingissepa 1. Keskkoolis, kuid jätkas seejärel õpinguid Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis Mari Aasa, Andrus Järvi ja Andres Laane juhendamisel. Aastatel 1992–1997 õppis ta Eesti Muusikaakadeemias Arvo Haasma klassis. 2008. aastal kaitses ta Tallinna Ülikoolis magistrikraadi muusikaõpetaja erialal (juhendaja Tiina Selke). Kerstin Tomson on töötanud alates 1995. aastast vioolamängijana Rahvusooper Estonia orkestris ja alates 2008. aastast vioolaõpetajana Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis. Alates 1997. aastast teeb kaasa Ooper-Kvartetis ja on ka selle asutajaliige. Ta on mänginud ka Muusa keelpillikvartetis ja teinud arranžeeringuid keelpillikvartetile.
Mehhiko kiltmaa

Mehhiko kiltmaa on kiltmaa Põhja-Ameerika lõunaosas, mis hõlmab suurt osa Mehhikost. Kiltmaa piirneb Ida-Sierra Madre, Lääne-Sierra Madre ja Lõuna-Sierra Madrega. Kiltmaa pindala on umbes 1200 tuhat km2. Mehhiko kiltmaa on vulkaanilise tekkega, selle keskmine kõrgus on 1000–2400 meetrit üle merepinna. Kiltmaa lõunaosas kerkivad võimsad aktiivsed ja kustunud vulkaanid: Orizaba (5747 m, Mehhiko kiltmaa ja Mehhiko kõrgeim tipp), Popocatépetl (5452 m), Citlaltépetl (5696 m), Colima (4625 m), Iztaccíhuatl ja muud. Tegevvulkaan Paricutín tekkis veebruaris 1943. Piirkond on seismiliselt aktiivne.
Audi A4

Audi A4 on Audi väiksem keskklassi sõiduauto, mida toodetakse alates 1994. aastast ning see on väiksem kui Audi A6. Seda on toodetud viis põlvkonda ning autod on ehitatud Volksvagen grupi B platvormile. A4 vahetas välja mudeli Audi 80. Esimene põlvkond oli saadaval ainult sedaani ja universaalkerega. 1998. aastal läbis A4 mudeliuuenduse, mille käigus muutus natuke auto välimus, mootorivalik ning esmakordselt lisandus mudelirivisse Audi A4 baasil ehitatud märksa sportlikum ja võimsam Audi S4. Aasta hiljem lisandus mudelivalikusse veelgi võimsam Audi RS4 Avant, mis sarnaselt oma eelkäija Audi RS2-ga oli saadaval ainult universaalkerega (Avant). A4 sedaan Audi A4 Avant Audi A4 facelift A4 Avant facelift Audi S4 Audi RS4 2. põlvkonna A4, mida esitleti 2000. aasta oktoobrikuus, oli saadaval lisaks sedaanile ja universaalile ka kabrioletina, mis hiljem asendati Audi A5 kabriolett-versiooniga. 2. põlvkonna sedaan 2. põlvkonna Avant 2. põlvkonna Cabriolet Uut A4, mudelitähisega B7, esitleti 2004. aasta lõpus. Vaatamata uuele nimele, oli tegelikult tegu põhjaliku uuenduse läbinud B6-ga. 3. põlvkonna sedaan 3. põlvkonna Avant 3. põlvkonna Cabriolet 4. põlvkonnaga lisandus valikusse ka A4 allroad quattro, millel on laiem rööbe ja kõrgem kliirens ning saadaval oli see 2009. aasta suvest. 4. põlvkonna sedaan 4. põlvkonna Avant 4. põlvkonna Allroad 5. põlvkonna autot (mudelitähis B9/8W) avalikustati 2015. aasta juunikuus ning ametlik esitlus toimus sama aasta septembris Frankfurdi autonäitusel. Keretüübid on endiselt sedaan ja universaal. 5. põlvkonna Avant A4 Avant facelift Audi A4 Limousine "2015 Audi A4 - latest pictures and details". 15. september 2015.
Kitzen

Kitzen on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis Pegau linna koosseisus. Kuni 1. jaanuarini 2012 oli asula Kitzeni valla keskus.
Jääpuursüdamik

Jääpuursüdamik on liustikust puurimise teel saadud silindrikujuline jääproov. Sademete akumuleerumisel muutub lumi rõhu survel firniks ning seejärel jääks. Lumekristallide vahel olev õhk jääb jää tekkimsel lõksu suletistesse, mida teadlased kasutavad jääpuursüdamike analüüsimisel. Tähtsat rolli mängivad jääpuursüdamikes hapniku ja süsiniku isotoobid ning süsihappegaasi ja metaani kontsentratsioonid. Nende abil on võimalik uurida varasemate aegade kliimat ning paremini mõista tänapäeval toimuvaid muutusi Maa kliimasüsteemis. Et külmematel aladel ei tõuse temperatuur tavaliselt üle külmumispunkti, siis ei sula jää ära ning sademete akumuleerumise tulemusel tekibki aja jooksul jääkilp. Seega on alumistes kihtides vanem jää ning ülemistes kõige hilisem.
Ida-Aafrika kiltmaa

Ida-Aafrika kiltmaa on kiltmaa Aafrika idaosas, mis hõlmab suurt piirkonda Etioopia mägismaast põhjas kuni Njassa järve põhjaotsani lõunas ning Kongo jõe nõost läänes India ookeani rannikutasandikeni idas. Kiltmaa pikkus on 1750 km, laius on 1400 km. Ida-Aafrika kiltmaa territooriumil paiknevad täiesti või osaliselt Keenia, Uganda, Rwanda, Burundi, Tansaania, Sambia, Malawi. Kiltmaa kõrgus on 500–1500 m, lääneosas on Ruwenzori mäed (Margerita mägi, 5109 m) ja Virunga massiiv. Lõuna pool paiknevad Mitumba mäed (3305 m). Kiltmaa kirdeosas asuvad vulkaanid Elgon (4221 m), Kenya (5199 m), Meru (4566 m), Kilimanjaro (5895 m), keskel asub Ngorongoro vulkaani kaldeeraga Kratri kiltmaa. Ida-Aafrika kiltmaal asub Ida-Aafrika alanguvööde, kuhu kuulub murrangute ja alangute (riftide) ahelik. Kiltmaa koosneb vanadest kristalsetest ja noortest vulkaanilistest kivimitest. Piirkond on väga seismiline, toimub vulkaanipurskeid. Kiltmaa piirkonnas on kivisöe, fluoriidi, polümetalli maagide ja haruldaste metallide leiukohad, vääriskivid ja teemantidega Mwadui diatreem. Ida-Aafrika kiltmaalt saavad aluse Aafrika suurimad jõed Niilus, Kongo jõgi ja Sambesi; seal asuvad suured järved Viktoria järv, Edwardi järv, Tanganjika järv, Turkana järv. Kõrgemate mägede tippudes on liustikud. Kiltmaa paikneb ekvatoriaalses ja lähisekvatoriaalses kliimavöötmes, kliima on palav ja ajuti niiske. Ülekaalus on savanni hõredad metsad ja põõsastikud. Mägedes on levinud niisked troopilised metsad, lähisalpi- ja alpiniidud. Ida-Aafrika kiltmaal asuvad muu hulgas Virunga ja Serengeti rahvuspark. Kiltmaad uurisid 19. sajandi teisel poolel Euroopa maadeuurijad John Hanning Speke, Richard Francis Burton, James Augustus Grant, David Livingstone, Henry Morton Stanley.
Lobstädt

Lobstädt on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis Neukieritzschi vallas. Kuni 2008. aastani oli asula Lobstädti valla keskus. Lobstädt asub 28 km Leipzigi keskusest lõunas ja 5 km Bornast läänes.
Narsdorf

Narsdorf on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis Narsdorfi vallas.
Neukieritzsch

Neukieritzsch on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis Neukieritzschi vallas. Neukieritzschi areng on tihedalt seotud Saksimaa-Baieri raudtee ehitamisega. Selle esimene osa Leipzig-Altenburg avati 1842. aastal ning praeguse Neukieritzschi kohal oli siis pooljaam, mille nimi lähedalasuva küla järgi oli Kieritzsch. Jaama ümber hakkas arenema uus asula.
Taani troonipärimisjärjekord

Taani troonipärimisjärjekord on nimekiri inimestest, kellel on õigus Taani kuningriigi troonile juhul, kui eelnev inimene peaks troonist loobuma või surema. Praegu on troonipärimisjärjekorras esimesel kohal kroonprints Christian, kes saab Taani kuningaks, kui praegune kuningas Frederik X loobub troonist või sureb. Taani troonipärimissüsteem on alates 1953. aastast samasugune kui Briti troonipärimisjärjekorra süsteem, kus eesõigus troonile on kõrgeimal positsioonil oleva meessoost isiku kõigil järeltulijatel, alles seejärel tema nooremate vendade järeltulijatel, ja seejärel naissoost järeltulijatel. 1953. aasta määrusega piirati troonipärimisjärjekorda kuningas Christian X ja tema abikaasa kuninganna Alexandrine järeltulijatega, kui järeltulijad on sündinud kuninglikult heakskiidetud abieludest. Kui tekib olukord, kus sobivaid troonipärijakandidaate pole, määrab uue kuninga Taani parlament. Enne 1953. aastat kehtis Taanis Saali õigusel põhinev troonipärimissüsteem, mille järgi naistel puudus võimalus saada Taani troonile – troonipärija leidmiseks mindi meesliini pidi tagasi nii kaugele kui võimalik. Kuigi Briti, Norra ja Kreeka kuninglikud perekonnad on Taani kuningliku perekonnaga suguluses, ei ole neil alates 1953. aastast õigust Taani troonile. Kreeka kuninga järeltulijad kasutavad siiani tiitlis viidet Taanile (näiteks Kreeka ja Taani printsess Alexia). Taani parlament on esimesel lugemisel[viide?] vastu võtnud seadusemuudatuse, mille kohaselt saaks troonile vanim järeltulija sõltumata soost (sarnaselt Rootsi troonipärimisjärjekorra süsteemiga). Enne muudatuse jõustumist peab selle heaks kiitma ka teine parlamendi koosseis ja rahvahääletus. Praegune monarh: kuningas Frederik X (kuninganna Margrethe II vanem poeg, s. 1968) 1. prints Christian (Frederiki poeg, s. 2005) 2. printsess Isabella (Frederiki tütar, s. 2007) 3. prints Vincent (Frederiki poeg, s. 2011) 4. printsess Josephine (Frederiki tütar, s. 2011) 5. prints Joachim (kuninganna Margrethe II noorem poeg, s. 1969) 6. prints Nikolai (prints Joachimi esimene poeg, s. 1999) 7. prints Felix (prints Joachimi teine poeg, s. 2002) 8. prints Henrik (prints Joachimi kolmas poeg, s. 2009) 9. printsess Athena (prints Joachimi esimene tütar, s. 2012) 10. printsess Benedikte (kuningas Frederik IX tütar, kuninganna Margrethe II õde, s. 1944) Briti troonipärimisjärjekord Norra troonipärimisjärjekord
Sahara kiltmaa

Sahara kiltmaa on kiltmaa Aafrika põhjaosas.
Rootsi troonipärimisjärjekord

Rootsi troonipärimisjärjekord on troonipärimiskorra alusel koostatud järjestatud nimekiri inimestest, kellel on teoreetiline õigus Rootsi kuningriigi troonile valitseva monarhi surma või troonist loobumise korral. Nimekiri muutub sündide ja surmade puhul Rootsi kuninglikus perekonnas. Kui troon vabaneb, on õigus troonile astuda parajasti selle nimekirja eesotsas oleval isikul. Praegu on troonipärimisjärjekorras esimesel kohal kroonprintsess Victoria, kes saab Rootsi kuningannaks, kui praegune kuningas Carl XVI Gustaf sureb enne teda. Sündimise ajal oli troonipärimisjärjekorras esimesel kohal prints Carl Philip (tollal kroonprints Carl Philip). Alates 1. jaanuarist 1980 kehtib Rootsis tagasiulatuvalt võrdne ehk absoluutne esmasünniõigus (primogenituur), mis tähendab, et vanim laps, sõltumata soost, on troonipärimisjärjekorras eelispositsioonil. Sellest ajast on troonipärija kroonprintsess Victoria. Rootsi on esimene riik maailmas, mis asendas mehi eelistava troonipärimisjärjekorra sellisega, kus järeltulija sugu ei mõjuta tema positsiooni järjekorras. Praegune monarh: kuningas Carl XVI Gustaf kroonprintsess Victoria (Västergötlandi hertsoginna, kuninga vanem tütar, sündinud 1977) printsess Estelle (Östergötlandi hertsoginna, kroonprintsess Victoria tütar, sündinud 2012) prints Oscar (Skåne hertsog, sündinud 2016) prints Carl Philip (Värmlandi hertsog, kuninga poeg, sündinud 1979) prints Alexander (Södermanlandi hertsog, sündinud 2016) prints Gabriel, Dalarna hertsog (sündinud 2017) prints Julian, Hallandi hertsog (sündinud 2021) printsess Madeleine (Hälsinglandi ja Gästiklandi hertsoginna, kuninga noorem tütar, sündinud 1982) printsess Leonore, Gotlandi hertsog (sündinud 2014) prints Nicolas, Ångermanlandi hertsog (sündinud 2015) printsess Adrienne, Blekinge hertsoginna (sündinud 2018) Briti troonipärimisjärjekord Taani troonipärimisjärjekord Norra troonipärimisjärjekord
Järvistu

Järvistu on üksteisega seotud järvede kogum. Kõige tuntumad on Suur järvistu Ameerika Ühendriikide ja Kanada piiril ning Saimaa järvistu Soomes. Bałduki järvistu Valgevenes Dellen Rootsis Masuuria järvistu Poolas Mecklenburgi järvistu Saksamaal Northeimi järvistu Saksamaal Peipsi järvistu Järvestik
Verner von Heidenstam

Carl Gustaf Verner von Heidenstam (6. juuli 1859 – 20. mai 1940) oli rootsi kirjanik. Ta sai 1916. aastal Nobeli kirjandusauhinna. Eesti keeles on temalt ilmunud sarjas "Nobeli laureaadid" teos "Karl XII sõjakaaslased" ("Karolinerna") Ernst Raudsepa tõlkes 1937, redigeeritud uusväljaanne "Karoliinid" 2005, ning "Rootslased ja nende valitsejad" ("Svenskarna och deras hövdingar") Anu Saluääre tõlkes 2015.
T. S. Eliot

Thomas Stearns Eliot (26. september 1888 Saint Louis, Missouri, USA – 4. jaanuar 1965 London, Suurbritannia) oli inglise kirjanik, keda peetakse üheks 20. sajandi tähtsamaks luuletajaks. Kuid ta kirjutas ka esseesid, näidendeid ja kirjanduskriitikat ning tegutses kirjastajana. 1914. aastal kolis 25-aastane Eliot oma sünniriigist Ameerika Ühendriikidest Inglismaale, kus ta sai 1927. aastal 39-aastaselt Suurbritannia kodakondsuse. Elioti esimene tuntust kogunud luuletus oli "J. Alfred Prufrocki armulaul" ("The Love Song of J. Alfred Prufrock" 1915), mida peeti modernistliku stiili meistriteoseks. Tema tähtteosteks peetakse ka poeemi "Ahermaa" ("The Waste Land" 1922) ning luuletusi "Õõnsad mehed" ("The Hollow Men" 1925), "Tuhkapäev" ("Ash Wednesday" 1930) ja "Neli kvartetti" ("Four Quartets" 1943). 1948. aastal pälvis ta Nobeli kirjandusauhinna "suure panuse eest tänapäeva luulesse". Tema luulekogu "Old Possum's Book of Practical Cats" oli Andrew Lloyd Webberi muusikali "Kassid" libreto aluseks. Tema näidendite seas on teistest menukamaks kujunenud "Murder in the Cathedral" (1935) ja "The Cocktail Party" (1949). Phi Beta Kappa liige (1935) Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks (1943) Nobeli kirjandusauhind "suure panuse eest tänapäeva luulesse" (1948) Hamburgi Goethe auhind (1955) 13 ülikooli (sh Oxfordi, Cambridge'i, Sorbonne'i ja Harvardi ülikooli) audoktor Ameerika Filosoofiaseltsi välisliige (1960)[viide?] Tony auhind parima näidendi eest – Broadway lavastus "The Cocktail Party" (1950) 2 Tony auhinda tema luuletuste eest muusikalis "Kassid" (1983) Tema järgi on nimetatud Inglismaa Kenti ülikooli Elioti kolledž Teda on kujutatud mitmel USA mälestuspostmargil Täht Saint Louise kuulsuste alleel  Pikemalt artiklis T. S. Elioti bibliograafia "Valitud esseesid", Hortus Litterarum 1997, tõlkinud Jaak Rähesoo. "Traditsioon ja individuaalne talent" "Hamlet" "Christopher Marlowe" "Metafüüsilised luuletajad" "William Blake" "Neli Elizabethi-aegset näitekirjanikku" "Shakespeare ja Seneca stoitsism" "Pascali "mõtted"" "Kaasaegne haridus ja klassikaline stuudium" "Byron" "Yeats" "Poe'st Valéryni" "Euroopa kultuuri ühtsus" "Luule ühiskondlik funktsioon" "Luule kolm häält" "Mis on klassik?" "Kriitika piirid" "Goethe kui tark" "Kriitiku kriitikat" Jaak Rähesoo "T. S. Eliot kriitikuna" "Ahermaa ja teisi luuletusi", Hortus Litterarum 1999, tõlkinud Paul-Eerik Rummo T. S. Elioti luuleauhind Brooker, Jewel Spears (1996) Mastery and Escape: T. S. Eliot and the Dialectic of Modernism. University of Massachusetts Press. lk 172 ISBN 978-1558490406 "T.S. Eliot". Encyclopædia Britannica (inglise). Vaadatud 9. juuli 2017. "The Nobel Prize in Literature 1948" (inglise). Nobeli Fond. Vaadatud 9. juuli 2017. "Poet T.S. Eliot Dies in London". This Day in History. Vaadatud 16. veebruar 2012. "Instagram Photo by The Phi Beta Kappa Society". Instagram. 15. juuli 2015. Vaadatud 1. detsember 2016. T. S Eliot Encyclopædia Britannicas. Ants Oras, T. S. Elioti neoklassiline luuleteooria, Looming nr 2/1932 T. S. Eliot – Sõnad, kui kõne on läbi, jõuavad vaikusesse "Ööülikool", 2008
Karl Gjellerup

Karl Adolph Gjellerup (2. juuni 1857 – 13. oktoober 1919) oli taani luuletaja ja proosakirjanik, kes koos oma kaasmaalase Henrik Pontoppidaniga sai 1917. aastal Nobeli kirjandusauhinna. "Tuuleveski" (Møllen; romaan). Taani keelest tõlkinud Adelaida Lemberg; eessõna: Per Wieselgren. Sari "Nobeli laureaadid", Loodus, Tartu 1936, 400 lk "Katkend vestlusest Louis Schmidtiga" (lühinäiteid nobelistide loomingust Andres Ehini tõlkes) – Nädaline 20. oktoober 2007, lk 4
Henrik Pontoppidan

Henrik Pontoppidan (24. juuli 1857 Fredericia – 21. august 1943 Kopenhaagen) oli taani kirjanik, kes 1917. aastal jagas Karl Gjellerupiga Nobeli kirjandusauhinda. "Surnute riik". Tõlkinud August Hanko. Sari "Nobeli laureaadid", Loodus, 1937. "Per Õnneseen". Tõlkinud Eva Velsker. Sari "Hieronymus", Eesti Raamat, 2021. Skageni maalijad
Tabel

Tabel on andmete esitamise süsteemne viis. Iga tabel koosneb horisontaalsuunalistest ridadest ja vertikaalsuunalistest veergudest, mille ristumiskohtades moodustuvad lahtrid. Tabeli analüüsides tuleb arvestada: tabeli pealkirja; näitajade nimetusi, mis on antud tabeli ülemises reas (tabelipäises); mõõtühikud, mis on antud tabelipäises või pealkirjas; aastat, mille kohta on demograafilised või majanduslikud andmed esitatud; näitajate huvipakkuvaid minimaalseid, maksimaalseid ja keskmisi väärtusi või näitajate muutmise võimalusi. Mendelejevi tabel Tabelarvutus Maatriks Beauforti skaala Mercalli skaala Richteri skaala Mohsi skaala Troopiliste tsüklonite skaala Vikipeedia:Tabelite tegemine
Carl Spitteler

Carl Friedrich Georg Spitteler (24. aprill 1845 – 29. detsember 1924) oli Šveitsi saksakeelne luuletaja. 1919. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna. Marie Under, "Carl Spitteler" – Tallinna Teataja 23. november 1920, nr 266, lk 2; loetav ka digiteeritud ajalehtede portaalis Carl Spitteler, Katkend 1915. aastal Baselis peetud kõnest – Nädaline 10. november 2007, lk 3, rubriigis "Lühinäiteid nobelistide loomingust Andres Ehini tõlkes"
Miguel Ángel Asturias

Miguel Ángel Asturias Rosales (19. oktoober 1899 – 9. juuni 1974) oli Guatemala kirjanik ja diplomaat (Guatemala suursaadik Pariisis). 1967. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna. Asturias sündis kohtuniku perekonnas. Ilukirjandust hakkas kirjutama 1920. aastate lõpul Pariisis. Tema esimene raamat "Guatemaala legendid" ilmus 1930. aastal. Tema esimene romaan, "Härra president", valmis 1933. aastal, kuid trükki jõudis see aastal 1946. Romaan "Maisiinimesed" 1949 ning aasta hiljem valmis esimene osa Asturiase peateosest, triloogia esimene raamat "Marutuul". Sellele järgnesid "Roheline paavst" (1954) ja "Maetute silmad" (1960). Hiljem ilmusid romaanid "Keegi mulatinaine" (1963) ja "Kevaduim" (1965). Lisaks romaanidele on ta kirjutanud luulet. Tema esimene suurem luuleraamat ilmus 1949. aastal. Asturiase jutustus "Nädalalõpp Guatemaalas" (1959) on ilmunud sarjas "Loomingu Raamatukogu". Teda on tunnustatud Lenini rahupreemiaga. "Nobeli preemia Guatemaala kirjanikule". Sirp ja Vasar. 27. oktoober 1967. Vaadatud 31.12.2020.