laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aniloks-värviaparaat

Aniloks-värviaparaat on seade, mis kannab trükivärvi trükivormile aniloks-värvivaltsi abil. Aniloks-värviaparaat koosneb kahest-kolmest valtsist ja on väga kompaktne ehk lühike. Aparaat kindlustab ühtlase värvikihi kandmise trükivormile, välistades triipude tekkimist. Aparaadi puuduseks on raskendatud tsonaalne (koht-) värvi reguleerimine. Põhiliselt kasutatakse seda aparaati fleksotrükimasinates aga perspektiivis planeeritakse kasutada ka ofsettükimasinates. Aniloks-värvivalts Trükitehnoloogiate võrdlus
Toimik

Toimik on üheks kaustaks koondatud dokumentide kogum. Toimiku sees võivad dokumendid olla korrastamata. Toimik koostatakse ühes eksemplaris ja esitatakse kas paberkandjal või digitaalselt. Toimik lõpetatakse, kui dokumentidele pole enam midagi (uut informatsiooni) lisada. Toimik hävitatakse, kui on möödunud säilitustähtaeg, ning vastavalt selle alusel kehtestatud õigusaktide sätestatud korrale. Toimik, milles olev teave ei ole leidnud kinnitust, hävitatakse pärast selle lõpetamist üldise korra kohaselt. Hävitamise korral tuleb teha hävitusakt, kuhu pannakse kirja, mis toimik millal, kus ja miks hävitati.
Laager (asula)

Laager on ajutise iseloomuga asula. Laager võib olla rändajate ajutine ja tihti ühekordselt ülesseatav peatus- ja puhkepaik, näiteks matkajatel, jahimeestel, mustlastel. Laager võib olla ka püsiv spetsiaalselt väljaehitatud paik inimeste mitmesugusel otstarbel paigutamiseks, nt laste suvelaager või vangilaager. Laagriks nimetatakse ka õppe- (õppelaager) või treeningeesmärgil (treeninglaager) korraldatud mitmepäevast kogunemist. Telklaager Kämping Puhkelaager Töö- ja puhkelaager Pioneerilaager Sõjaväelaager Põgenikelaager Koonduslaager Sunnitöölaager Surmalaager Laagrite Peavalitsus
Kinoport Film

OÜ Kinoport Film on Eesti filmitootja. OÜ asutati 2012.[viide?] 2014 "Kajaka teoreem", dokumentaalfilm, kaastootja 2015 "Karmil pinnal", dokumentaalfilm, kaastootja 2015 "Näeme Tšetšeenias", dokumentaalfilm, kaastootja 2018 "Isa Guy", dokumentaalfilm, tootja Kinoport Film Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 18.03.2018 ja 22.09.2021) Kinoport Film Eesti filmi andmebaasis
Kinosaurus Film

OÜ Kinosaurus Film on Eesti filmistuudio. Ettevõte asutati 2011. aastal.[viide?] 2016 "Päevad, mis ajasid segadusse", mängufilm 2017 "Minu näoga onu", mängufilm, kaastootja 2018 "Omad", mängufilm 2018 "Eia jõulud Tondikakul", mängufilm 2020 "Kerberos", mängufilm 2023 "Mo Mamma", mängufilm Kinosaurus Film Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 20.03.2018) Kinosaurus Film Eesti filmi andmebaasis
Kopli Kinokompanii

OÜ Kopli Kinokompanii on Eesti filmistuudio. OÜ asutasid 2006. aastal Anneli Ahven ja Kaspar Kaljas, et toota reklaam-, dokumentaal- ja mängufilme. 2015 "Tiibadeta piloot" 2015 "Must alpinist" 2016 "Õnn tuleb magades" ... Kopli Kinokompanii Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 20.03.2018) Kopli Kinokompanii Eesti filmi andmebaasis
Tantsuveski

Tantsuveski (ka Tantsuveski Hobuveskis) on Tallinna Hobuveskis (Lai tänav 47) toimuv tantsufestival. Festivali korraldab Sõltumatu Tantsu Ühendus. https://web.archive.org/web/20180320093443/http://www.teater.ee/teater_eestis/teatriorganisatsioonid/Tantsuveski_Hobuveskis.theatre_id-157 (vaadatud 19.03.2018) Festivalist Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis
Aniloks-värvivalts

Aniloks-värvivalts on rastritaolise või kärjetaolise süvendatud graveeringuga võll. Aniloksid on kas keraamilise või metallkattega aniloks-värviaparaadi küljes, mille abil toimub värvi kandmine trükivormi trükielementidele. Aniloks-värvivaltsi süvendid võtavad värvikastist värvi ning kannavad seda ühtlase kihina trükivormi trükielementidele. Aniloks saab töötada vaid koos raakli abiga, sõltuvalt tehnoloogiast on kasutusel 1 või 2 raaklit, mis eemaldavad aniloksilt üleliigse värvi. See on vajalik trükivormi ettevalmistamiseks trükkimisprotsessi jaoks. Aniloksil on tavaliselt 2 näitajat: volüüm ja lpi. Volüüm näitab, mitu kuupsentimeetrit mahutab rastri aukude rida ja lpi näitab, kui mitu rida auke tolli kohta on. Aniloksidel võib varieeruda ka graveerimisnurk, 60° on trükitööstuse standard. Teised levinud graveerimisnurgad on 30° ja 45°. https://en.wikipedia.org/wiki/Anilox http://www.harperimage.com/AniloxRolls/XLT/product-4
LONKS

LONKS (akronüüm sõnadest Loominguliste Noorte Kokkusaamine) on Haapsalus toimuv noorte tantsu- ja teatrifestival. Esimene festival toimus 2004. https://web.archive.org/web/20180320094453/http://www.teater.ee/teater_eestis/teatriorganisatsioonid/LONKS.theatre_id-155 (vaadatud 19.03.2018) http://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=laaneelu20070310.1.6 (vaadatud 20.03.2018) Festivalist Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis
Teatrihoov

MTÜ Teatrihoov on Viljandis tegutsev ühing. Ühing korraldab Viljandis teatrietendusi ja toetab kohalikku teatritegevust. Ühing asutati 2012. Ühing kasutab endisaegse Koidu-nimelise seltsi maja (Jakobsoni tänav 18). https://web.archive.org/web/20180320095444/http://www.teater.ee/teater_eestis/teatrid/Teatrihoov.theatre_id-214 (vaadatud 19.03.2018) Ühingust Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis
Trükivorm

Trükivorm on tasandilise või silindrilise pinnaga plaat, millele on moodustatud trükivärvi ülekandvad osad – trükkivad elemendid ehk trükielemendid. Trükitehnika Trükiplaat
Jaish al-Islām

Mitte segi ajada Islami armeega (Gaza sektor) Jaish al-Islām (araabia keeles جيش الإسلام 'islami armee'; varasema nimega Liwa' al-Islām لواء الإسلام‎ 'islami brigaad') on Saudi Araabia toetatud islamistlik mässuliste rühmitus Süürias. Nad sõdivad valitsusvägedega Damaskuse eeslinnades, hallates Ida-Ghouta piirkonda ja väiksemat ala Damaskusest lõunas.
Günther von Pappritz

Günther Otto Friedrich Pappritz, aastast 1901 von Pappritz (29. veebruar 1856 Radach, Brandenburg − 30. mai 1936 Oranienburg) oli Preisimaa sõjaväelane (ratsaväekindral). 60. kindralkomando ülemana allus talle I maailmasõjas Lõuna-Eesti. Pappritz põlvnes Saksimaa suguvõsast, mille kohta on teateid XVI sajandist. Tema isa oli rüütelkonnanõunik ja Radachi rüütlimõisa omanik Richard Pappritz (1822−1877) ja ema Pauline von Stülpnagel (1830−1911). Tema õde Anna Pappritz (1861−1939) oli tuntud naisõiguslane ja vend Kurt von Pappritz (1854−1932) poliitik. Ta sai hariduse Roßlebeni kloostrikoolis. Seejärel astus Preisi sõjaväeteenistusse ja määrati teenima 1. kaardiväe välisuurtükiväerügementi Berliinis. 1885−1888 õppis Preisi sõjaväeakadeemias. 1889. aastal määrati kindralstaabi käsutusse. 1897. aastaks oli ta saanud majoriks. 1900. aastal osales Ida-Aasia ekspeditsioonikorpuse koosseisus bokserite ülestõusu mahasurumises Hiinas. Keiser Wilhelm II tõstis ta 1901. aastal aadliseisusse. 1903. aastal sai temast Saarburgis dislotseeruva ulaanirügemendi komandör. Ooberstiks ülendatuna määrati ta 1906. aastal XV armeekorpuse staabiülemaks. 1909. aastast oli ta 5. ratsaväebrigaadi komandör ja ülendati 1910. aastal kindralmajoriks. Seejärel sai 1913. aastal ajutise kindralleitnandi aukraadi ja nimetati Königsbergi kindluse komandandiks, kellena teenis Esimese maailmasõja algusaastatel. 1916. aastal määrati 60. kindralkomando esimeseks juhatajaks. Selle väekoondise komandörina oli talle hiljem allutatud Lõuna-Eesti ja osa Pihkva maakonnast. 1918. aastal ülendati ratsaväekindraliks. Preisimaa Punase Kotka ordeni II klass tammelehtedega Preisimaa Krooni ordeni II klass tähe ja mõõkadega Badeni Zähringeri Lõvi ordeni II klass Baieri Sõjateenete ordeni ohvitseririst Saksimaa Albrechti ordeni komtuuri I klass Hertsogliku Saksimaa Ernestiinide Kojaordeni komtuuri II klass Waldecki Teeneteristi III klass Württembergi Friedrichi ordeni komtuuri II klass Jaapani Tõusva Päikese ordeni ohvitser Itaalia Pühakute Maurizio ja Lazzaro ordeni ohvitseririst Deutsche Biographie Günther von Pappritzi eluloolised andmed
Murukeegel

Murukeegel on spordiala, kus võisteldakse keeglite täpsusveeretamise peale. Tavaliselt tegeletakse selle spordialaga vabas õhus looduslikul või kunstmurul ning harvemini siseruumides vaibal.
Pärnu ehitusmaterjalide tehas

Pärnu Ehitusmaterjalide Tehas oli 1965–1991 Pärnus tegutsenud tootmisettevõte. Pärnu Ehitusmaterjalide Tehase eelkäijaks oli Pärnu Keraamikatehas, mis tegutses 1963–1964. Tehas moodustati AS Telliskivi Tehased koosseisus Pärnu Tellisetehase nime all 27. juunil 1936. Alates 1. oktoobrist 1991 oli tehase rentnik ja hiljem ka omanik AS Reiden. 1960. aastatel oli Pärnu EMT põhitoodanguks on ehitustellised, ahjutellised, betoon- ja raudbetoontooted. Toodeti ka ahjupotte ning tarbekeraamikat. Tarbekeraamika tsehhis valmistati lillevaase, likööripudeleid, likööri- ja kohviserviise, põrandavaase ning mitmesuguseid suveniire. Keraamilisi tooteid olid nõutud ka väljaspool Eesti NSVd. Keraamilisi likööripudeleid toodeti Riia, Vilniuse, Kaunase, Kaliningradi ja Dušanbe liköörivabrikute tarbeks. 1970. aastate keskpaigast hakati tootma polüstüroolvahtplastist isolatsiooniplaate, mis olid mõeldud ehituskonstruktsioonide ja tööstusseadmete soojusisolatsiooniks ning aparaadiehituses pakkimismaterjalina. 1980. aastate lõpus oli Pärnu EMT ainus ettevõte NSV Liidus, mis valmistas toonastele nõuetele vastavaid isolatsioonimaterjale. Kunagisest keraamilisi ehitusmaterjale valmistavast tehasest oli saanud keemiaettevõte, mille toodang oli nõutud ka piiri taga. Muudatusi hakati tehases tegema 1972. aastal. Ettevõte oli rahaliselt raskes seisus. Üleliidulise Polümeersete Ehitusmaterjalide Teadusliku Uurimise Instituudi soovitusel hakati seal tootma vahtpolüstüroolplaate. Järgmisel aastal hakati tootma vahtfenoplastplaate. Lisaks valmistas Pärnu EMT vahtpolüuretaani. Saarkivi, H. (8. juuli 1967). "Pärnu Ehitusmaterjalide Tehas". Töörahva Lipp. "Pärnu Ehitusmaterjalide Tehas". Nõukogude Hiiumaa : EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht. 9. aprill 1974. "Pärnu Ehitusmaterjalide Tehas". Koit. 4. juuli 1989.
Andres Põldroo

Andres Põldroo (sündinud 26. märtsil 1954 Vigalas) on eesti kitarrist. Ta on lõpetanud 1972. aastal Tallinna 20. Keskkooli ja 1978. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi. Uno Naissoo kutsel töötas ta Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis kitarrimängu erialaõpetajana aastatel 1978–1983. Alates 1983. aastast on ta elanud Rootsis ja USA-s, kuid on sageli esinenud taasiseseisvunud Eestis muusikaüritustel. Andres Põldroo alustas kitarrimänguga koolipoisina iseõppe korras. Ta osales 11–aastasena Tallinna 20. Keskkoolis kooliansambli moodustamisel. Elektrikitarri ehitas akustilisest kitarrist ise. Seejärel mängis ta ansamblites Poissmehed (1967–1968), Elektra ja Kooma (1969–1970). Aastatel 1972–1973 oli Põldroo kitarrist ansamblis Ruja. Peale selle esines ta ansamblites Ornament (1972–1975), Psycho ja Radar (1977–1980) ning 1978. aastal oli ansambli Rock Hotel asutajate hulgas. Pärast Põldroo lahkumist kodumaalt seoses abiellumisega Rootsi asendas teda ansamblis Rock Hotel Tiit Kõrvits. Ajakiri Kitarr: "Erinevates allikates elavaks legendiks nimetatud Andres Põldroo isikupärased soolod ja täpne näpujooks oli erakordne omas ajas, mis on ka tänaseks täiesti omaette nähtus." Andres Põldroo. rateyourmusic.com Muusikud muusikast: Andres Põldroo – kitarrilegend. kitarr.ee, 22. juuni 2023. Toomas Vanem. jazz.ee, vaadatud 9. november 2023. Poissmehed. rateyourmusic.com Kooma ja Haak. plaadimagi.ee, vaadatud 9. november 2023. Andres Põldroo, Louie Digman, Eduard Glotovs, Indrek Hiibus: Carl Perkins - Blue Suede Shoes. youtube.com. Muusikud muusikast: Andres Põldroo – kitarrilegend. ajakiri Kitarr. Heli nälg. Andres Põldroo. audioarhiiv, vikerraadio.err.ee, 16. mai 2021.
Küberkerksus

Küberkerksus (inglise keeles cyber resilience) on seisund, olukord või omadus, kus organisatsioon suudab oma teenuseid pakkuda ka pidevate küberrünnakute olukorras ning neile vaatamata. Jätkuvate küberrünnakute kontekstis populariseeris seda mõistet Maailma Majandusfoorumi dokument aastast 2012. Info- ja küberturbetermineid koondav AKIT esitab ingliskeelse termini resilience eestikeelseks vasteks hoopis elastsus, paindlikkus, ning selgitab seda mõistet kui organisatsiooni või süsteemi kohanemisvõimelisust keerulises ja muutuvas keskkonnas; [see on:] IT-süsteemide töö- ja äriprotsesside suhteliselt normaalne jätkumine pärast intsidente; kiire ja pingutusteta taaste nõuab varundamist, tõrketaluvust ja nõrkade lülide arvu minimeerimist. Küberturbe ja küberkerksuse erinevus seisneb järgmises: küberturve hõlmab meetodeid ja võtteid, millega küberruumis turvalisust tagatakse; küberkerksus käsitleb jätkusuutlikkuse tagamist organisatsiooni koguvaates, aga ka organisatsiooni poolt nii küber- kui ka tavaruumis pakutavate teenuste vaates. 26. septembril 2014 tegi Eesti kaitseministeerium teatavaks sõjandusalaste sõnade loomekonkursi Sõjandussõnause tulemused. Uute terminitena otsustati muuhulgas kasutusele võtta sõna kerksus ingliskeelse termini resilience vastena. AKIT eitab terminit kerksus, ametkonnad seevastu kasutavad seda ametlikes publikatsioonides. Ingliskeelse sõna resilience vastena on kasutatud ka säilenõtke. küberturvalisus WEF. "Cyber resilience: everything you (really) need to know". World Economic Forum. WEF. "Partnering for Cyber Resilience - Risk and Responsibility in a Hyperconnected World - Principles and Guidelines" (PDF). World Economic Forum. AS Cybernetica. "resilience - elastsus(3), paindlikkus". AKIT. Jake Olcott. "Cybersecurity Vs. Cyber Resilience: A Quick Comparison Of Terms". Bitsighttech. Toomas Randlo. "Sõjandussõnaus andis uuteks sõnadeks sotra, lävimine ja reke". Postimees. "Küberseaduse eelnõu seletuskiri" (PDF). Eesti Advokatuuri koopia eelnõu seletuskirjast. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 21. märts 2018. "Uurimisteemad". Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus (RKK/ICDS). Originaali arhiivikoopia seisuga 21. märts 2018. Säilenõtke kohanemine.
Minski traktoritehas

Minski traktoritehas (valgevene keeles Мінскі трактарны завод, lühend МТЗ; eesti keeles lühend MTZ) on peamiselt traktorite Belarus valmistamise poolest tuntud tootmisettevõte Valgevenes Minskis. Lisaks traktoritele Belarus toodetakse metsaväljaveotraktoreid, haagiseid, kommunaaltehnikat ja atru. Tootevalikus on ka muid tooteid alates haamritest kuni tabalukkudeni. Minski traktoritehas asutati 29. mail 1946. Algusaastatel ehitati roomikutega traktoreid, 1953. aastal alustati õhkrehvidega ratastraktorite väljatöötamist. 14. oktoobril 1953 väljus tehasest esimene ratastraktor, milleks oli mudel MTZ-2. 1958. aastal toodeti traktor, mis kandis järjekorranumbrit 100 000. Minski traktoritehas oli Nõukogude Liidus kõrgelt hinnatud ja pälvis auhindu: 1966. aastal autasustati Belarusi Lenini ordeniga uue masina disaini loomise ja moodsa tehnoloogia väljaarendamise eest. 1971. aastal saadi Oktoobrirevolutsiooni orden edu eest traktorite valmistamisel. 1972. aastal tuli tehasest välja traktor järjekorranumbriga 1 000 000. 1995. aastal autasustati tehast Valgevene riikliku autasuga[viide?] masinate eesrindliku arendamise eest[viide?]. Traktorite Belarus baasil loodi kommunaal- ja metsamasinaid, kaevanduste transpordi- ja laadimismasinaid. 2000. aastal sai tehas ISO 9001 sertifikaadi, mis tähendas, et toodangu kvaliteet vastab rahvusvahelistele nõuetele. "About Holding "MTW-HOLDING"". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. aprill 2021. Vaadatud 5. aprillil 2021. "Production History". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. mai 2021. Vaadatud 5. aprillil 2021. "Quality Management System". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. aprill 2021. Vaadatud 5. aprillil 2021.
Deltuva vald

Deltuva vald (leedu keeles Deltuvos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil. Valla pindala on 171 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2675 inimest. Valla keskus on Deltuva alev, kus aastal 2011 oli 513 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 30. Vallavanem on Gintaras Radzevičius. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Deltuvos seniūnija. Ukmergės rajono savivaldybė, vaadatud 20.03.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 20.03.2017.
Sylvi Listhaug

Sylvi Listhaug (sündinud 25. detsembril 1977 Ålesundis) on Norra poliitik, ta kuulub Progressipartei ridadesse. Ta oli aastatel 2013–2015 Norra põllumajandus- ja toitlustusminister, 16. detsembrist 2015 kuni 17. jaanuarini 2018 oli ta Norra immigratsiooni- ja integratsiooniminister, 17. jaanuarist 2018 kuni 20. jaanuarini 2018 oli ta Norra justiits-, ühiskondliku julgeoleku ja immigratsiooni minister. Ta sündis aastal 1977 Ålesundis, kasvas üles Ørskogi vallas Møre og Romsdali maakonnas. Aastal 1995 töötas ta Ørskogi vanadekodus. Aastatel 1996–2000 õppis ta Volda kõrgkoolis (Høgskulen i Volda) ajalugu ja sotsiaalteadusi. 16. oktoobrist 2013 kuni 16. detsembrini 2015 oli ta Norra põllumajandus- ja toitlustusminister. 16. detsembrist 2015 kuni 17. jaanuarini 2018 oli ta Norra immigratsiooni- ja integratsiooniminister. 16. detsembrist 2015 kuni 17. jaanuarini 2018 oli ta Norra immigratsiooni- ja integratsiooniminister. Ta on abielus Espen Espesetiga, neil on tütar ja kaks poega.
Ukmergė rajoon

Ukmergė rajoon (leedu Ukmergės rajono savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus endise Vilniuse maakonna aladel. Rajooni pindala on 1395 km². 2017. aasta seisuga elas seal 35 372 inimest. Rajoon moodustati 1950. aastal, tänapäevastes piiridest on aastast 1985. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Deltuva, Lyduokiai, Pabaiskase, Pivonija, Siesikai, Šešuoliai, Želva, Žemaitkiemise, Taujėnai, Vepriai ja Vidiškiai vald. Eraldi haldusüksuse moodustab veel Ukmergė linn. Halduskeskus on Ukmergė linn. Teised tähtsamad asulad on Deltuva, Lyduokiai, Pabaiskase, Siesikai, Šešuoliai, Želva, Žemaitkiemise, Taujėnai, Vepriai ja Vidiškiai alevid. 2011. aasta seisuga olid elanikest 94,25% leedulased, 3,53% venelased, 0,69% poolakad, 0,32% ukrainlased, 0,3% valgevenelased, 0,11% mustlased ja 0,77% oli teistest rahvustest. Rajooni suurimad jõed on Šventoji jõgi ja selle lisajõgi Siesartis. Rajooni idaosa jääb Aukštaičia kõrgustikule. Seal asub Karališkai küla lähistel ka rajooni kõrgeim punkt (223 m), madalaim koht asub Šventoji jõe orus (42 m). Kliepšiai järv Žuvintė allikas Kurėnai järv Kopūstėliai kivi Viškonysi tamm Lentvorai tamm Atkočiai pappel Viliukai mets Šventoji jõgi Juozapava kivi Vepriai järv Mokas Rajooni kohtumaja Felinka tamm Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. Rajooni koduleht (leedu keeles)
Taujėnai mõis

Taujėnai mõis (leedu Taujėnų dvaras) on endine mõis Leedus Ukmergė rajoonis Taujėnai vallas Taujėnais. Mõisa on esimest korda mainitud aastal 1595. Mõis on kuulunud Ploniauskitele, Nanhardidele ja Massalskitele. Seejärel oli omanikuks Bonifacy Teofil Pac, kellelt see läks Eperyeszade valdusse. Seejärel sai selle omanikuks Michał Kazimierz Radziwill Rybeńko tütrega abiellunud Benedykt Moriconi. Tema lasi rajada mõisa klassitsistliku peahoone ja selle juurde Inglise pargi, mis oli esimene sellelaadne park Leedus. Hiljem kuulus mõis Radziwillidele, selle viimaseks omanikuks oli Konstantinas Radvila. Peahoone projekteeris Pietro de Rossi, hoone valmis aastal 1802. Aastal 1812 ööbis seal sõjaväeosi külastav Aleksander I. Nõukogude ajal asus häärberis kohaliku sovhoosi kontor. Tänapäeval on selle omanik UAB „Taujėnų dvaras“, seal asuvad hotell ja restoran. Lisaks peahoonele on säilinud veel mitmed mõisa kõrvalhooned: kontorihoone, teenijate ja aedniku maja, laut-laohoone, laut, varjend-kelder, tunnelina kujundatud varjend-kelder, sepikoda ning kabeli ja ühe teenijate maja varemed. Lisaks on osaliselt säilinud ka mõisa park. http://dir.icm.edu.pl/pl/Slownik_geograficzny/Tom_XII/439 http://taujenudvaras.lt/ Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (leedu keeles) Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (leedu keeles) Video mõisast
Raaga oja

Raaga oja (ka Mustla peakraav) on peakraav Sakala kõrgustikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Koidu ja Tinnikuru külas, Tarvastu jõe vasakpoolne lisajõgi. Kraavi pikkus on 5 km, valgla 6,3 km², langus 23,5 m ja lang 4,7 m/km. Kraav saab alguse 67,5 m kõrgusel Koidu külas ning suubub Tinnikuru ja Jakobimõisa küla piiril 44 m kõrgusel vasakult poolt Tarvastu jõkke 8,2 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Raaga oja Eesti looduse infosüsteemis Raaga oja keskkonnaportaalis Raaga oja Eesti looduse infosüsteemis Raaga oja keskkonnaportaalis
Eesti Massööride Liit

Eesti Massööride Liit (lühend EML) on mittetulundusühing, mis loodi 2001. aastal eesmärgiga tagada inimestele kvaliteetne massaažiteenus ja tagada massööride korralik tase. Esimese massöör I, II, III kutsestandardi kinnitas Tervishoiu ja Sotsiaaltöö Kutsenõukogu 16. aprillil 2002. Ettevõte tegutseb üle Eesti. Liikmeks võib saada ja omada vastavat taset iga tegutsev juriidiline või füüsiline isik, kes teeb massaaži ja on läbinud vastavad koolitused. Martin Ilves – juhatuse liige Anneli Albert – juhatuse liige Inna Alps – juhatuse liige Massööride liidust saab taotleda massööri 5. ja 6. taseme kutset. Selleks tuleb läbida vastavad koolitused, esitada dokumendid ning sooritada kutseeksam. Lastemassaažiterapeut Spordimassaažiterapeut Ravimassaažiterapeut Koduleht
Siesikai mõis

Siesikai mõis (leedu Siesikų dvaras) on endine mõis Leedus Ukmergė rajoonis Siesikai vallas Siesikais, kuigi peahoone jääb naaberkülla Daugailiaisse. Mõisa vanem ajalugu on teadmata. Ühe teooria järgi rajas selle XIII sajandil Utena vürsti maadele Daumantas, teise kohaselt kuulus see XVI sajandil Jaunutisele. Esimesed kindlad omanikud olid Daumantasest põlvnevad Daumantas Siesickised (kindlalt alates aastast 1441), kes lasid rajada ka mõisa renessanss-stiilis peahoone. Aastal 1736 pärisid mõisa Marcijan Siesickaitėlt Radziwillid. Juba aastal 1745 ostis neilt mõisa Konstantinas Daugėla. Daugėlade suguvõsa valdusse jäi mõis kuni võõrandamiseni aastal 1940. Peahoone lasi rajada Gabrielius Daumantas-Siesickis. Kahekorruseline kivihoone oli algselt varustatud kolme torniga, millest kaks olid ümarad, kolmas aga nelinurkne. Hoone asub Siesikai järve kaldal, kolmest küljest piirab seda vallikraav. Juba XVII sajandil asuti selle ümbrusse rajama ka parki. Aastal 1704 rüüstasid Rootsi sõdurid lossi ja süütasid selle põlema. Hoone taastas Dominyk Daugėla. Ta lisas hoonele klassitsistlikke jooni ja jättis alles vaid kaks torni. Lisaks lasi ta rajada talli ning aida. Ta asus lossi koguma igasugust vanavara, münte, portselani, hõbeehteid, arheoloogilisi leide ja relvi. Aastaks 1914 oli mõisa raamatukogus üle 5000 raamatu. Kuni aastani 1939 seisid lossi ees ka üheksa Rootsis valmistatud kahurit. 1904. aastal valmis koolimaja. Pargi suurus oli toona 10 hektarit. Kuni Esimese maailmasõjani seisid peahoone ees Patrimpase, Pikulase ja Perkūnase kuju. Esimese maailmasõja ajal läksid kaduma mõisa arhiiv ja osa sealsest kunstikogust, ülejäänud osa viidi minema 1940. aastal. Pärast võõrandamist oli läks mõisakompleks kohaliku sovhoosi käsutusse. Peahoones asus 1954. aastani kool, hiljem sovhoosi kontor ja lõpuks laohoone. Peale peahoone on säilinud veel mitu mõisa kõrvalhoonet: lindla, ait, koolimaja, teenijate maja ja pruulikoda. Lisaks on osaliselt säilinud ka mõisa park (3 ha). 1999. aastal sai mõisakompleksi uueks omanikuks Audrys Matulaitis, kes lasi rekonstrueerida pruulikoja ja teha korda pargi järve ääres asuva osa. Ka alustas ta peahoone restaureerimist. Restaureerimisprojekti koostas arhitekt Gražina Kirdeikienė. Jonas Trinkūnas (2009). Lietuvių senosios religijos kelias. Asveja. Sigita Nemeikaitė. «Į Siesikų pilį sugrįžta gyvenimas» Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (leedu keeles) Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (leedu keeles) Video mõisakompleksist Infot mõisa kohta (leedu keeles)
RTP

RTP või Rtp võib tähendada järgmist: Rádio e Televisão de Portugal reaalaja-transpordiprotokoll (inglise Realtime Transport Protocol AKIT: RTP, ( = Real-Time Transport Protocol, "reaalaja-transpordiprotokoll", RFC3550
Kultusfilm

Kultusfilm (inglise cult movie, cult film) on üldtuntud ja sageli tsiteeritav film. Eesti kultusfilmid on näiteks "Mehed ei nuta", "Viimne reliikvia", "Kevade", "Siin me oleme". Välismaa kultusfilmid on näiteks "Star Trek", "Star Wars", "Blade Runner". Nõukogude Liidu kultusfilmideks olid teiste hulgas "Puskariajajad", "Operatsioon Õ ja teised Šuriku seiklused", "Kaukaasia vang ehk Šuriku uued seiklused", "Briljantkäsi". "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 20.03.2018)