laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Harry Roots

Harry Roots (26. juuni 1950 – 29. jaanuar 2010) oli eesti juhtimisteadlane ja poliitik. Ta lõpetas 1968. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena. Aastatel 1973–1974 töötas ta Tallinna 2. Keskkoolis õpetajana ja 1975–1977 oli Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi aspirant, ajalookandidaadi väitekirja kaitses 1977. aastal. 1978–1986 oli ta EKP KK Partei Ajaloo Instituudi arenenud sotsialismi sektori vanemteadur ja sektorijuhataja kuni sektori likvideerimiseni. Kogus materjali doktorikraadi kaitsmiseks. Aastatel 1986–1987 Majandusjuhtide Kvalifikatsiooni Tõstmise Instituuti dotsent ja 1987–1988 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi juhtteadur. Aastatel 1988–1990 oli ta EKP Tallinna Linnakomitee osakonnajuhataja, 1990–1992 EKP KK sekretär ja teine sekretär. Aastatel 1992–1994 oli ta Riigikantselei Koolituskeskuse asedirektor, 1994–1995 Eesti-Balti Majandusakadeemia tegevdirektor ja 1998–2001 Sisekaitseakadeemia õppeprorektor. 2001. aastast töötas ta Tallinna Ülikooli psühholoogia instituudis organisatsiooni- ja juhtimisteooria õppejõuna. Harry Roots kirjutas 11 raamatut, sealhulgas teosed "Eesti bürokraatia järjepidevus ja uuenemine" (2000), "Organisatsioonikultuuri tüübid" (2002) ja "Loenguid organisatsiooniteooriast" (2005). "Kes on kes Eesti poliitikas 1988-1992", Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1992, lk 55 In memoriam professor Harry Roots
Kivijugapuulised

Kivijugapuulised (Podocarpaceae) on okaspuude klassi okaspuulaadsete seltsi kuuluv sugukond. Sugukonda kuulub 18 või 19 perekonda ning 170–200 liiki igihaljaid puid ja põõsaid. Kõige liigirohkemas perekonnas kivijugapuu on 107 liiki. Ka vaigupuu perekonnas on palju liike. Kivijugapuulised on levinud lõunapoolkera niisketes metsades. Enamik puid kasvab Austraalias, Tasmaanias, Uus-Meremaal ja Uus-Kaledoonias. Mõned liigid kasvavad Lõuna-Ameerikas (peamiselt Andides) ning see toetab hüpoteesi, et kivijugapuulised tekkisid Gondvana mandril enne selle lagunemist Lõuna-Ameerikaks, Antarktikaks ja Austraaliaks. Vaigupuid kasvab Indoneesias. Mitme perekonna levila ulatub Indohiinasse ja Filipiinidele. Kivijugapuid kasvab Lõuna-Hiinas, Lõuna-Jaapanis ja Mehhikos. Saharast lõuna poole jäävas Aafrikas kohtab kaht perekonda: kivijugapuid ja jalgjugapuid. Nagipuud kasvavad Lõuna-Hiinas ja Lõuna-Indias. Uus-Kaledoonias kasvab ainus parasiitne kivijugapuu nugijugapuu, mis parasiteerib kivijugapuudel ja perekonnal Falcatifolium. Kivijugapuuliste lehed on väga erinevad. Need võivad olla väga suured elliptilised paljude paralleelsete leheroodudega, aga võivad olla ka tillukesed, 1–2 mm pikkused ja soomusjad, mis üksteist katusekivide kombel katavad. On okkalaadseidki lehti. Lehed paiknevad tavaliselt vahelduvalt, aga mõnikord ka vastanduvalt. Stroobilid on tavaliselt ühesoolised. Tavaliselt paiknevad isased stroobilid ehk käbid lehe- või oksakaenlas või oksa või tüve pinnal, aga harva on nad koondunud viljapea- või vihmavarjusarnaselt pika jala või varre otsa. Mõnel liigil kasvavad käbi katvad soomused alusel omavahel kokku ning kui seemned valmivad, siis hakkavad soomused paisuma ning moodustavad mahlaka ja lihaka eredalt punaseks või siniseks värvunud vilja. Emased stroobilid on väga mitmekesised. Kivijugapuuliste seemned on marja või pähkli moodi, kerajad või pöördellipsoidsed, tavaliselt väikesed, 2–5 mm pikad, aga mõnikord küllalt suured, kuni 3,5 cm pikad. Selles on harilikult kaks idulehte. Acmopyle Afrocarpus (jalgjugapuu) Dacrycarpus (pisarviljak) Dacrydium (vaigupuu ehk dakrüüdium) Falcatifolium Halocarpus (kraekäbi) Lagarostrobos (rimupuu) Lepidothamnus (soomuspõõsas) Manoao Microcachrys (vaarikjugapuu) Microstrobos Nageia (nagipuu) Parasitaxus (nugijugapuu) Phyllocladus (sellerjugapuu) Podocarpus (kivijugapuu) Prumnopitys Retrophyllum Saxegothaea (saksegotea) Sundacarpus
Proletariaat

Proletariaadiks (ladina keeles proles 'järeltulijad', proletarius) nimetatakse töölisi (ka palgatöölisi) kui ühiskonnaklassi. Algselt olid Vana-Roomas proletaarid inimesed, kelle puhul nende ainsaks varaks olid lapsed. Marksistlikus käsitluses moodustavad proletaarlased kapitalistliku ühiskonna klassiteadlike palgatööliste klassi ehk proletariaadi. 19. ja 20. sajandi vasakpoolsete arusaama järgi oli proletaarlane kapitalistliku ühiskonna vaene palgatööline. Lumpenproletariaat Väikekodanlus "proletariaat". Sõnaveeb. Eesti Keele Instituut. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.10.2023. Vaadatud 08.01.2021. "proletaarlane". Sõnaveeb. Eesti Keele Instituut. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.10.2023. Vaadatud 08.01.2021. The Center for Working-Class Studies at Youngstown State University International Labor and Working-Class History
Audit

Audit ehk auditeerimine (ingl.k. audit, auditing) on süsteemne ja süstemaatiline, dokumenteeritud ja objektiivne tõendusmaterjali kogumine ja hindamine, mille käigus uuritakse organisatsiooni, projekti, protsessi, süsteemi, isikut, ettevõtet või toodet. Auditi eesmärk on teha kindlaks uuritava objekti vastavus nõutavatele kriteeriumidele. Auditi läbiviijat nimetatakse audiitoriks. Audit on organisatsiooni protsessi, keskkonnasüsteemi, või kvaliteedisüsteemi ülevaatamine ja kontrollimine tuvastamaks, kas see vastab kehtestatud nõuetele. Audit võib hõlmata organisatsiooni kõiki protsesse, selle mingit funktsiooni või üksikut protsessi. Vastavalt sellele, kas auditi viib läbi väljastpoolt organisatsiooni tellitud audiitor või organisatsiooni töötajad, jaotatakse auditid välis- ja siseaudititeks. Organisatsiooni finantsaudit on kindlustandev töövõtt, mille soovitavaks tulemuseks on aruanne, kus audiitor annab teada, et raamatupidamisaruanne kajastab olulises osas õigesti ja õiglaselt ettevõtte finantsseisundit, tulemust ja rahavooge. Auditi kohustus on sätestatud seadusega. Auditi käigus kontrollib audiitor aastaaruande vastavust raamatupidamistavale, maksuarvestusprintsiipide rakendamist nii palju kui on aastaaruande kui terviku seisukohalt vajalik ning veendub, et kolmandad osapooled saaksid aastaaruannet lugedes ettevõtte finantsnäitajatest adekvaatse pildi. Audiitor keskendub olulistele finantsnäitajatele, et anda oma tööga mõistlik kindlus. Audiitor ei võta juhtkonnalt vastutust ega anna sajaprotsendilist kindlust. Audiitor ei koosta kliendi aastaaruannet, sealhulgas ei vali ettevõttele arvestuspõhimõtteid, ei anna raamatupidamislikke hinnanguid, ei tööta  välja sisekontrolli süsteemi ega anna kõikehõlmavat hinnangut selle toimivuse kohta. Audiitor ei  teosta maksuauditit, ei kontrolli raamatupidaja töö perfektsust, ei pane kokku rahavooge ega koosta konsolideerimise  tabelit. Auditeerimine Audiitorkogu Audiitorkontroll Audiitorite seadus Auditi liigid Auditiuniversum Keskkonnaaudit Siseaudit Raamatupidamisrevisjon Riiklik majanduskontroll Projektijuhtimise audit Logistikasõnastik. Seilecs. 2021. ISBN 9789916960066. "Audiitorkogu". www.audiitorkogu.ee. Vaadatud 11. veebruaril 2024.
Pacaraima mäed

Pacaraima mäed (portugali keeles Serra Pacaraima, hispaania keeles Sierra Pacaraima) on mäestik Lõuna-Ameerika kirdeosas, Guajaana mägismaa kõrgeim osa. Paikneb Guyana edelaosas, piiride kolmikpunktis Brasiilia ja Venezuelaga. Pacaraima mägede kõrgeim tipp on Roraima – 2875 m.
Panathinaikó staadion

Panathinaikó staadion on kunagise Panathenaikoni staadioni kohale ehitatud staadion Ateenas. 1869–1878 maksis noor Kreeka kuningas Geórgios I ise kinni Panathenaikoni staadionil. Leiti V sajandi stiilis skulptuuride tükke, sealhulgas kaks ilusat Hermese pead, mis olid olnud vana areeni pööramispostid. Ootamatult kaevati välja ka suur hulk marmorplaate, mis olid mulla all ja seetõttu türklaste eest varjatud. Need olid osa põrandast, seintest ja pinkidest ning nende põhjal võis aimata vana staadioni mõõtmeid ja asetust. Pärast olümpiamängude määramist Ateenale 1894 otsustati kohe staadion taastada. Riigil polnud aga raha; täpsemalt öeldes oli Kreeka sisuliselt pankrotis. Korralduskomitee esimees kroonprints Konstantin esitas kreeklastele (konsulaatide kaudu kogu maailmas) üleskutse annetusteks. Eeskätt väliskreeklased Londonis, Prantsusmaal ja Egiptuses annetasidki palju raha. Maailma tolle aja rikkaim kreeklane ja filantroop Georgios Averoff lubas tasuda kogu staadioni rekonstrueerimise kulud, mida hinnati 585 tuhandele drahmile, aga seoses drahmi kursi langusega maksis töö lõpuks peaaegu miljoni ja Averoff maksis veelgi rohkem kui esialgu lubas. See võimaldas esialgu staadioni jaoks mõeldud raha muuks kasutada. Arhitekt ja insener Anastasios Metaxas ei projekteerinud staadioni puidust, vaid sellesama Pentelikoni mäe marmorist, mida kasutas ka Herodes Atticus. Staadioni sissekäigu ette paigutati leitud Hermese pead ning Averoffi, keda tervitati kui Herodes Atticuse 1700 aasta tagust kehastust, elusuurune marmorkuju XIX sajandi lõpu riietuses. Marmorpinke ei jõutud siiski piisavalt palju teha: staadioni otsas oli marmorist areenile lähem pool istmeid, aga mõnel pool kõigest neli lähimat rida. Enamik rahvast istus puupinkidel. Töö lõpetati pärast olümpiat. Panathinaikó staadion oli 1896. aasta suveolümpiamängude peaareen. Seal toimusid kergejõustik, maadlus, tõstmine, riistvõimlemine, ava- ja lõputseremoonia. Sportlaste rajatised olid suhteliselt head. Hullem oli lugu staadioniovaaliga. Seda oli küll laiendatud, ent jäi siiski ainult 35 meetrit laiaks. Jooksuraja pöörde raadius oli vaid 9 meetrit. Antiikajal aega ei mõõdetud ja tollal poldudki huvitatud kiirest jooksust, vaid põnevast võistlusest. Järsud kurvid võimaldasid pealtvaatajatel võistlejatele lähemal istuda ja seega rohkem kaasa elada. Järskude kurvide tõttu jäigi ära klassikaline sprindidistants 200 m jooks. Staadioniringi pikkus oli 333,33 meetrit. Söerada, mille rajamiseks kutsuti Inglismaalt asjatundja, jäi rullimisele vaatamata pehmeks, sest rajal polnud aega vajuda. Kõigele lisaks oli staadion tervelt 190 cm kaldu. Ometigi tunnistasid asjatundjad staadioni maailma kauneimaks ja esimestele kaasaegsetele olümpiamängudele täiesti sobilikuks. Tänapäeval kasutatakse Panathinaikó staadioni sageli võidukate Kreeka atleetide austamiseks, näiteks Kreeka jalgpallikoondis 2004. Staadionil toimus 1997. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistluste avatseremoonia. 2004. aasta suveolümpiamängudel olid staadionil vibulaskmisvõistlused ning meeste ja naiste maratonijooksu finiš.
Abaiang

Abaiang on atoll Vaikse ookeani keskosas ekvaatori lähedal Gilberti saarestiku põhjaosas Kiribatis. Abaiangi geograafilised koordinaadid on 1°50′N, 172°57′E. Temast lõunas asub Tarawa atoll, millel asub Kiribati pealinn Bairiki. Abaiangist kirdes asub Marakei atoll. Abaiang koosneb 30 saarest, millest 2 on kõigest üle veepinna ulatuvad kaljud. Saarte kogupindala on 16 km². Saared ümbritsevad laguuni, mille pindala on umbes 208 km². Laguunis asub looduslik sadam. Sissepääs laguuni on edelast. Abaiangi atolli saartest on asustatud üksnes kolm: Abaiangi saar (peasaar), Ribono ja Nuotaea saar. Atollil on 14 küla. 2005. aasta rahvaloenduse andmetel elas atollil 5502 inimest. Atolli avastas eurooplastele 1788 Thomas Gilbert. Ta nimetas selle oma laeva Charlotte omaniku järgi Matthew' saareks ja selle laguuni Charlotte'i laheks. 16. novembril 1857 saabus Abaiangile esimene misjonär. Selleks oli Hiram Bingham II, kelle isa Hiram Bingham I oli üks esimesi misjonäre Hawaiil. Selle sündmuse tähistamiseks on Koinawa külla püstitatud mälestussammas. Aastal 1907 valmis samuti Koinawas kirik, mille nimi on Meie Emanda Kirik Roosiaias. 1939 asutati Abaiangil Püha Joosepi Kolledž, millest on saanud Kiribati juhtiv haridusasutus. Kiribati presidendid Anote Tong ja Teburoro Tito on Püha Joosepi Kolledži vilistlased. Abaiangil on Abaiangi lennujaam. Lennuühendust korraldab Air Kiribati. Lennata saab lähimatele atollidele Tarawale ja Marakeile.
Parima mäed

Parima mäed (hispaania Sierra Parima, portugal Serra Parima) on mäestik Guajaana mägismaal Lõuna-Ameerika kirdeosas. Parima mäed paiknevad Guajaana mägismaa lääneosas, jäädes Brasiilia põhjaossa ja Venezuela lõunaossa, ning moodustavad piiri nende kahe riigi vahel. Ühtlasi on see mäestik Amazonase ja Orinoco jõe veelahe: mäestiku läänenõlvadelt voolab vesi Orinoco jõkke ja idanõlvadelt Rio Brancosse, mis on Amazonase lisajõe Rio Negro lisajõgi. Parima mägedest kirde pool paiknevad Pacaraima mäed. Parima mäed on janomamide elupaik.
Uus Taiwani dollar

Uus Taiwani dollar on Hiina Vabariigi kontrollitaval maa-alal (Taiwani piirkonnas) alates 1949. aastast käibelolev rahaühik. Enne seda käibis aastatel 1946–1949 vana Taiwani dollar. Vana ja uue dollari vahetuskurss oli 40 000 ühele. Uut Taiwani dollarit andis alguses välja Taiwani pank, alates 2000. aastast teeb seda Hiina Vabariigi (Taiwani) Keskpank. Selle valuutakood on TWD (ISO 4217 järgi) ja rahvusvaheline lühend NT$. 2014. aasta jaanuaris oli uue Taiwani dollari inflatsioon 2,34%. Uus Taiwani dollar jaguneb ka kümnendik- ja sajandikühikuteks, aga neid kasutatakse väga harva, sest peaaegu kõik hinnad on täisdollarites. Käibivad mündid väärtusega 1, 5, 10, 50 dollarit (vähemas kasutuses ka 1/2 ja 20 dollarit) ning paberrahad väärtusega 100, 500, 1000 dollarit (vähemas kasutuses ka 200 ja 2000 dollarit).
Abaj-nimeline Kasahhi Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater

Abaj-nimeline Kasahhi Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater (kasahhi keeles Абай атындағы қазақ мемлекеттік академиялық опера және балет театры, vene keeles Казахский государственный академический театр оперы и балета имени Абая) on muusikateater Almatõs. Teater sai alguse 1933 loodud stuudiost. Teatri asutaja ja esimene direktor oli Jevgeni Brussilovski, kes ise kirjutas 8 ooperit ja muusikali ning ühe balleti: "Kõz Žibek", "Jer Targõn", "Ajman-Šolpan", "Biržan ja Sara", "Kamar-sulu" ja teised. Teater avati 13. jaanuaril 1934 Brussilovski muusikalise komöödiaga "Ajman-Šolpan", mis oli kirjutatud Muhtar Äuezovi libretole. Aastal 1935 loodi teatri ooperitrupp ja esimene lavale tulnud ooper oli Georges Bizet' "Carmen". Aastal 1941 nimetati teater akadeemiliseks. Aastal 1945 anti teatrile Abaj nimi. Ooperi- ja balletiteatri hoone on kujutatud Kasahstani tenge 2000-tengesel rahatähel. Koduleht
Abaja külanõukogu

Abaja külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Väinjärve vallas. Külanõukogu keskus asus Abaja külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Abaja külanõukogu 1950 septembris Paide rajooni koosseisu. 1954 juunis Abaja külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Vao külanõukoguga. Seoses Vao külanõukogu likvideerimisega oli endine Abaja külanõukogu territoorium aastast 1960 Koeru külanõukogu koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Järva maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Lykurgos (Ateena)

Lykurgos (umbes 390 eKr – 324 eKr) oli Ateena aristokraat, oraator ja poliitik. Lykurgos oli Platoni ja Isokratese õpilane, Demosthenese poolehoidja. Aastast 338 eKr juhtis ta edukalt Ateena rahandust. 338 eKr said Chaironeia lahingus Ateena ja Teeba väed Makedoonialt hävitavalt lüüa. Põhja-Kreeka läks Makedoonia võimu alla. Mitu aastat läks taastumiseks: taastati Ateena linnamüürid, rajati Pireuse kuivdokid, tugevdati laevastikku. Ateena rahaline olukord paranes samuti. Lykurgosele olid võrdselt olulised nii sõja- kui rahuotstarbelised ehitised. Nähes linna kaitsevõime tugevnemist ja kodanike eneseteadvuse tõusu, otsustas ta, et on aeg mõelda rahumeelsemalt, ja hakkas linna kaunistama. Sellega tahtis ta näidata, et Ateena on tagasi saanud endise jõukuse. Tema käsul rajati linna esimene kivist teater, Dionysose teater, ja ehitati Ilissose jõe kaldale mäekurusse panatenaiade pidamiseks Panathenaikoni staadion. Töö toimus Lykurgose isiklikul järelevaatamisel ja sai Ateena uhkuse märgiks. Lykurgose korraldusel valmistati ametlikult käsikirju kolme suure tragöödiakirjaniku teostest. On säilinud Lykurgose süüdistuskõne Leokratese vastu.
Hakassi keel

Hakassi keel (varasemad nimetused abakani keel, jenissei-türgi keel) on peamiselt Venemaal Hakassias hakasside poolt kõneldav turgi keelte hulka kuuluv keel. 2002. aastal oli kõnelejaid 52 000. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Venemaal hakassi keele oskajaid 42 604. 1924. aastal loodud hakassi kirjakeel kasutas esialgu kirillitsat, 1929. aastal mindi üle ladina kirjale, 1939. aastast hakati jälle kasutama kirillitsat. ISO 639-3 keelekood on kjh. Hakassi tähestik ladina kirjas Hakassi tähestik kirillitsas Hakassi tähestik ladina kirjas: teine variant Sissekanne saidil Ethnologue
Sõmeru Põhikool

Sõmeru Põhikool on põhikool Rakvere vallas Sõmeru alevikus. Kooli aadress on Kooli tänav 4. Praegune koolihoone on valminud 1988. aastal. Sõmeru Põhikooliks nimetati kool 2006. aastal, enne seda oli kooli nimi Aluvere Põhikool. Kooli direktor on alates 2005. aastast Virge Ong. Kool sai alguse 1863. aastal, kui asutati Aluvere külakool (tollastes allikates Bauerschule unter Neu-Sommerhusen im Dorfe Allofer). Külakooli hoone on arvele võetud kultuurimälestisena. http://www.someru.edu.ee/?mida=1_12 (vaadatud 23.10.2017) Koduleht
Keskkonnateadvus

Keskkonnateadvus on inimeste arusaamine keskkonnaseisundist, selle väärtustest ja seostest nende heaoluga. Jätkusuutlikkuse seisukohalt saab keskkonnateadvust liigitada pealiskaudseks, vahepealseks ja süvaökoloogiliseks. Inimese keskkonnateadvust saab kujundada paljude vahenditega, neist üks olulisimaid on keskkonnaharidus. Globaalsed ühisvarad Keskkonnateadlikkus Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 3.02.2010)
Keskkonnateadlikkus

Keskkonnateadlikkus on inimeste faktilised teadmised keskkonnaseisundist ja keskkonnamurest; inimese ja keskkonna vahelise suhte ja mõju mõistmine ning valmisolek neid oma tegevuses arvestada. Keskkonnateadvus Keskkondlik paradigma Uus keskkonnaparadigma Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 3.02.2010) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 3.02.2010)
Keskkondlik paradigma

Keskkondlik paradigma on üksikisikule või rühmale omane teatud terviklik ettekujutus keskkonnast. Uus keskkonnaparadigma Keskkonnateadvus Keskkonnateadlikkus Looduskesksus Inimkesksus Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 3.02.2010) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 3.02.2010)
Looduskesksus

Looduskesksus ehk ökotsentrism on keskkonnaeetika mõttemuster, mis inimühiskonna ja looduse suhete konstrueerimisel lähtub loodusele omistatavatest õigustest ja vajadustest. Looduskesksuse vastand on inimkesksus. Ökotsentrismiga kattub osaliselt mõiste "biotsentrism", nende eristus on kirjanduses sageli hägune. Mõned allikad väidavad, et ökotsentrism väärtustab nii elus- kui eluta süsteeme (ökosfääri), biotsentrism aga eelkõige elussüsteeme (biosfääri). Looduskesksuse rõhutamine on keskkonnapoliitilistes säästvat arengut põhjendavates aruteludes sageli edukas vahend, sest emotsionaalselt ja sümboli mõttes on "looduskesksus" mõjuv mõiste. Kõige põhilisemaks lahknevuseks keskkonnakaitse mõtesta­misel peetakse jätkuvalt inimkesksuse ja looduskesk­suse eristamist. Looduskeskne mõtteviis eeldab kõigi eluvormide väärtustamist, neile omase "sisemise väärtuse" ja elueesmärgi tunnustamist - seega, inimene kui üks paljudest eluvormidest peaks esmalt mõtlema sellele, kuivõrd tal ikka on õigust teistega manipuleerida. Biotsentrism Inimkesksus Looduse õigused Süvaökoloogia Uus keskkonnaparadigma Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 3.02.2010) The Oxford Pocket Dictionary of Current English, 2009. Encyclopedia.com [2] (vaadatud 11.08.2011) Dunlap, R. & K. Van Libre, 1978. The "New Environmental Paradigm": A proposed measuring instrument and preliminary results. Journal of Envi­ronmental Education Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [3] (vaadatud 3.02.2010)
Lykurgos

Lykurgose nime kannab mitu ajaloolist ja mütoloogilist tegelast: Lykurgos (Ateena) oli Ateena riigimees IV sajandil e.m.a. Lykurgos (Sparta) oli legendaarne Sparta seaduseandja Lykurgos (Traakia) oli Traakia müütiline kuningas
Uus keskkonnaparadigma

Uus keskkonnaparadigma on arusaam, et inimkond on Maa taluvusvõime kohta liiga arvukas ja käitub loodusega murettekitavalt halvasti, mõjutades ohtlikult ökoloogilist tasakaalu. Uue keskkonnaparadigma pooldajad kritiseerivad tööstusühiskonna ja majanduse kasvu, sest eriti need tegurid ei võimalda ühiskonnal elada loodusega kooskõlas ja on seetõttu pikemas perspektiivis jätkusuutmatud. Uut keskkonnaparadigmat kui keskkonnahoidlikku maailmavaadet eristasid inimkesksest paradigmast esimest korda Van Liere ja Riley E. Dunlap 1978. aastal. Hilisemad uuringud on näidanud, et ainult kahe definiitse paradigma eristamine on liialt lihtne käsitlus. Inimkesksus Keskkondlik paradigma Looduskesksus Postkapitalism Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 3.02.2010) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 3.02.2010)
Stephan Endlicher

Stephan Ladislaus Endlicher (24. juuni 1804 Pressburg – 28. märts 1849 Viin) oli Austria botaanik ja sinoloog. Ta õppis algul teoloogiat, seejärel botaanikat ning Lõuna- ja Kagu-Aasia keeli, eelkõige hiina keelt, ja kirjutas hiina keele grammatika alused. 1828. aastal määrati ta Austria rahvusraamatukogu käsikirjade kogu reorganiseerima. 1835. aastal asutas ta Austria esimese loodusteadusliku ajakirja Annalen des Wiener Museums der Naturgeschichte. 1840. aastal sai temast Viini ülikooli botaanikaprofessor ja Viini botaanikaaia direktor. Ta kirjutas taimeriigi laiahaardelise ülevaate, mis oli sel ajal kõige põhjalikum taimede kirjeldus. Endlicheri ettepanekul sisaldas see lisaks tekstile ka jooniseid. See teos avaldati koos Franz Ungeri teose "Grundzüge der Botanik" ("Botaanika alused") uusväljaandega. Endlicher avaldas varased tööd Austraalia floora, sealhulgas Carl von Hügeli sealt kogutud taimede kohta. Samuti alustas ta tööd Brasiilia taimestikku käsitleva teose "Flora Brasiliensis" kallal, mille viimane osa ilmus alles 1906, enam kui pool sajandit pärast Endlicheri surma. Endlicher tegi palju tööd Keiserliku Teaduste Akadeemia rajamisel ja lootis selle presidendiks saada, aga kui presidendiks valiti parun Joseph Hammer von Purgstall, lahkus ta pahaselt teaduste akadeemiast. 1848. aasta revolutsiooni ajal paluti Endlicheril kui tuntud liberaalil vahendada valitsuse ja ülestõusnute läbirääkimisi, aga selle asemel oli ta sunnitud Viinist ajutiselt lahkuma. Samal aastal sai ta Frankfurdi parlamendi liikmeks. Järgmisel aastal saadeti Frankfurdi parlament laiali, kuid Endlicher seda enam ei näinud, sest 1849. aasta märtsis ta suri 44-aastaselt. Tema järgi sai nime loorberipuuliste perekond Endlicheria. Endlicher kirjeldas mitu uut taimerühma, millest kõige tuntum on perekond sekvoia. Tema kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühend Endl.. "Genera plantarum secundum ordines naturales disposita" (1836–1850) "Grundzüge der Botanik" (koos Franz Ungeriga; 1843) Stephan Endlicher, Catholic Encyclopedia Genera plantarum secundum ordines naturales disposita, Google Books
Arengukoridor

Arengukoridor (inglise keeles development corridor) on piirkond kahe tõmbekeskuse vahel, mille üheaegne ja terviklik arendamine koos tõmbekeskustega võimaldab kasutada tõhusamalt vahendeid, hajutada keskkonnariske ning lähtuda otsuste tegemisel üldisematest ja jõulisematest säästvuse kriteeriumidest. Ruumiline planeerimine Kontsentreeritud hajutamine Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 3.02.2010)