laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Proaktiivne hanketegevus

Proaktiivne hanketegevus (ingl.k. proactive procurement) on hanke- ja ostutegevuse praktika, mille korral keskendutakse hanketegevuses asutuse või organisatsiooni pikaajalistele eesmärkidele ning püütakse järjest parandada nii tööprotsesse kui ka poliitikat. Proaktiivset hanketegevust kasutatakse enamasti sõltuva nõudluse, ebakindlate tarnete ja hooajatoodete soetamise tingimustes tarneriskide vähendamiseks ning mastaabisäästu saamiseks. Proaktiivset hanketegevust iseloomustavad väike tarnijate arv, pikaajaline koostöö tarnijatega, tarnijaturgude hea tundmine, väikesed laovarud jms. Tarnijatega tehakse tihedat koostööd ja probleeme lahendatakse koos. Rõhuasetus on strateegilisel ning taktikalisel hanke- ja ostutegevusel ja lisandväärtuse loomisel organisatsiooni pikaajalise vajaduse baasilt. Hanketegevuses püütakse kasutada tarnijate ja tarnijaturgude poolt pakutavaid võimalusi. Proaktiivse hanketegevuse korral tunnevad ostjad põhjalikult tarnijaturgusid ja nendega seotud konkurentsitegureid. Eriliselt pannakse rõhku sidepidamisele tarnijaettevõttega, kuna aegsasti saadud informatsioon aitab nii lühemas kui ka pikemas perspektiivis tööd korraldada ja riske hallata. Proaktiivne ostutegevus põhineb väärtuse loomisel. Vastupidi reaktiivsele hanketegevusele pürgitakse varude ja tarnijate arvu vähendamisele. Nüüdisaegsed infosüsteemid, andmetöötlus ja andmeedastustehnoloogiate kõrge tase loovad eeldused proaktiivseks ostutegevuseks ja tarnijate haldamiseks. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Haugsdorf

Haugsdorf on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Hollabrunni ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Trükkalimärk

Trükkalimärk on raamatusse trükitud graafiline kujutis, märk, embleem või deviis, mis viitab trükise valmistajale. Trpkkalimärk oli kasutusel alates 15. sajandist ja kujutas eriti varastes trükistes endast sageli trükkali või trükikoja nime või initsiaale. Esimene teadaolev trükkalimärk on Mainzi psaltri trükkijate Johann Fusti ja Peter Schöfferi oma, mis ilmus esmakordselt nende 1462. aastal trükitud piiblis. Enamik 15. sajandi trükkalimärke olid mõõtmetelt väikesed ja paiknesid kas raamatu tiitellehel või tiitellehe puudumisel raamatu lõpus kolofooni järel. Juba 16. sajandi jooksul kujunes algselt lihtsast vapi, monogrammi või peremärgi taolisest trükkalimärgist detailirohke ja väga varieeruva kujundusega kirjastusmärk ehk signeet, mis kujutas sageli endast miniatuurset graafikataiest. Signeetidel leidus sümboleid, allegoorilisi kujutisi ja viimistletud figuraalseid motiive. Algselt trükkalimärgiks olnud peremärk, initsiaalid või vapp võis sellisel graafilisel kirjastusmärgil taanduda üksnes taustaelemendiks. Üks varasemaid ja samas ka tuntumaid 16. sajandi kirjastusmärke on ankru ümber siugleva delfiini kujutis, mida kasutas Veneetsia trükkal Aldus Manutius alates 1502. aastast. William Caxtoni trükkalimärk, 1478 Gerard Leeu trükkalimärk. Jacobus de Voragine passionaal, enne 1492. aastat Speyeri trükkali Peter Drachi märk lohedega, 1497 Jehan Calvezi trükkalimärk. Catholicon, 1499 Jacob van Liesvelti trükkalimärk, 1526 Andreas Cratanderi trükkalimärk, 1531 Marco Antonio Giustiniani trükkalimärk Jeruusalemma templiga või Kaljumošeega, 1546 Johannes Frobeniuse trükkalimärk caduceus '​ega Eksliibris Vinjett The First Printers' Mark Ü. Mölder, J. Päll, K. Kolk. A nagu Aldus Manutius. Näituse kataloog. - Tartu Ülikooli Raamatukogu, 2015 [http://www.adamghooks.net/2011/03/festina-lente.html Festina lente. - Anchora. Adam G. Hooks]
Le Droit Humain

Rahvusvaheline Vabamüürlaste Ordu Meestele ja Naistele Le Droit Humain on ülemaailmne vabamüürlaste ordu, mille liikmelisus on meestel ja naistel võrdsetel tingimustel, sõltumata rahvusest, usutunnistusest või etnilisest kuuluvusest. Ordu on rajatud vabamüürluse iidsetele õpetustele ja traditsioonidele, kasutades tõe otsimisel vabamüürlaste rituaali ja sümboolikat. Vabamüürlased õpetavad oma liikmeid sümboolika ja allegooriate kaudu. Vabamüürlased tahavad äratada oma liikmeid mõtlema, küsima ja otsima. Õppetöö toimub peamiselt erineva astme rituaalide vormis. Vabamüürlaste tegevusüksusi ja ka vabamüürlaste kogunemiskohti nimetatakse eesti keeles loožideks. Sõna tuleb sõnast lodge, mis tähendab töömaja. Erinevalt teistest vabamüürlaste organisatsioonidest, mis tegutsevad ainult riiklikus või osariigi jurisdiktsioonis, on Le Droit Humain ülemaailmne vennaskond, millel on palju föderatsioone ja jurisdiktsioone kogu maailmas, millest igaüks järgib Šoti riitust 1. kuni 33. astmeni. Ordut haldab Ülemnõukogu, mille peakorter asub Pariisis. Rahvusvahelise põhiseaduse kohaselt on liikmesföderatsioonidel aga omavalitsuse vabadus. Le Droit Humainil on umbes 32 000 liiget enam kui 60 riigis üle maailma ja kõigil asustatud kontinentidel. Selle peakorter asub Prantsusmaal Pariisis, kus selle asutasid 1893. aastal Georges Martin ja Maria Deraismes. Eestis tegutseb kaks Soome Liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvat looži. Loož "Kalevipoeg" Tallinnas ja loož "Thule" Tartus. "Home-freemasonry - ORDRE MAÇONNIQUE MIXTE INTERNATIONAL LE DROIT HUMAIN". ORDRE MAÇONNIQUE MIXTE INTERNATIONAL LE DROIT HUMAIN (Ameerika inglise). Vaadatud 23. novembril 2023. "Organization - ORDRE MAÇONNIQUE MIXTE INTERNATIONAL LE DROIT HUMAIN". ORDRE MAÇONNIQUE MIXTE INTERNATIONAL LE DROIT HUMAIN (Ameerika inglise). Vaadatud 23. novembril 2023. "Looshit". Kansainvälinen Vapaamuurarijärjestö Miehille ja Naisille LE DROIT HUMAIN Suomen Liitto ry (Ameerika inglise). Vaadatud 23. novembril 2023.
Muumia

Mummies
Oppenheimer

"Oppenheimer" on Ameerika Ühendriikide 2023. aasta mängufilm, mille režissöör ja stsenarist on Christopher Nolan. Film räägib füüsik Robert Oppenheimerist, kes juhtis teise maailmasõja ajal maailma esimese tuumarelva väljatöötamist. Film põhineb Kai Birdi ja Martin J. Sherwini 2005. aasta raamatul "American Prometheus". Nimirolli mängib Cillian Murphy ning peaosades on Emily Blunt, Matt Damon, Robert Downey Jr, Florence Pugh, Josh Hartnett, Casey Affleck, Rami Malek ja Kenneth Branagh. "Oppenheimer" esilinastus Pariisis 11. juulil 2023.[5] See jõudis kinodesse 21. juulil 2023.[6] Samal päeval jõudis kinodesse ka "Barbie", mis viis nähtuseni "Barbenheimer": publik vaatas neid kaht filmi järjest. Film on teeninud kogu maailmas 926 miljonit dollarit ja saanud kriitikutelt positiivseid hinnanguid. Oscar (2024) Parim film Parim meesnäitleja – Cillian Murphy Parim meeskõrvalosatäitja – Robert Downey Jr. Parim lavastaja – Christopher Nolan Parim operaatoritöö – Hoyte van Hoytema Parim filmimuusika – Ludwig Göransson Parim montaaž – Jennifer Lame "Oppenheimer" andmekogus IMDb (inglise)
2024.–2025. aasta maailma karikasari laskesuusatamises

2024.–2025. aasta maailma karikasari laskesuusatamises (ametlikult: BMW IBU World Cup Biathlon) toimub 30. novembrist 2024 kuni 23. märtsini 2025. Esimene etapp toimub Soomes Kontiolahtis ja viimane Norras Holmenkollenis. See on 48. maailma karikasari laskesuusatamises. Hooaeg kulmineerub 2025. aasta maailmameistrivõistlustega Šveitsis Lenzerheides.
Luiz Araújo

Luiz de Araújo Guimarães Neto (sündinud 2. juunil 1996 Taquaritingas) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Flamengo. Ta alustas klubikarjääri Mirassolis. 2013. aastal liitus ta São Pauloga. 2016. aasta alguses mängis ta laenul Novorizontinos. Sama aasta 5. juunil debüteeris ta Brasiilia kõrgliigas São Paulo meeskonnas mängus Cruzeiro vastu. Brasiilia kõrgliigas lõi Araújo esimese värava 5. novembril 2016 mängus Corinthianse vastu. 2017. aasta juunis siirdus ta umbes 10,5 miljoni euro eest Prantsusmaa kõrgliigaklubisse Lille. Prantsusmaa kõrgliigas lõi Araújo esimese värava 14. oktoobril 2017 mängus Troyes' vastu. Debüüthooajal lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas kokku kuus väravat. Hooajal 2020/21 tuli ta Lille'iga Prantsusmaa meistriks. Sel hooajal jäi Araújo arvele Prantsusmaa kõrgliigas neli väravat ja kaks väravasöötu. 2021. aasta augustis sõlmis lepingu Major League Socceri (MLS) klubiga Atlanta United. 2023. aasta juunis naasis Araújo Brasiiliasse, kui sõlmis lepingu Flamengoga. Lille Ligue 1: 2020–21 Trophée des Champions: 2021 "Official: Lille sign Luiz Araujo from São Paulo for €10.5m". Get Football News France. 14. juuni 2017. Vaadatud 21. augustil 2021. "Atlanta announce signing of Luiz Araujo from Lille". ESPN. 6. august 2021. Vaadatud 21. augustil 2021. "Atlanta United agrees to transfer Luiz Araújo to Flamengo | Atlanta United FC". atlutd.
Päevakord (poliitika)

Päevakord (inglise keeles political agenda, policy agenda) on poliitiline agenda, mis koosneb erinevatest avalikest probleemidest ja küsimustest, mida on vajalik arutada. Poliitika päevakorra puhul on võimalik eristada kaht eri tüüpi: süsteemset päevakorda ja institutsionaalset päevakorda. Süsteemne päevakord sisaldab kõiki neid sotsiaalseid probleeme, mis nõuavad avalikku arutelu ja tähelepanu ning institutsionaalses päevakorras on ainult sellised probleemid, mille puhul otsuste tegijad on arusaamal, et nende osas tuleks midagi ette võtta (nt valitsus riiklikul tasandil). Päevakorrast räägitakse avalikus poliitikas tihti poliitika kujundamise kontekstis, kus see on kõige olulisem päevakorra seadmise etapis. Cobb, Roger W.; Elder, Charles D. (1972). Participation in American politics: the dynamics of agenda-building. Boston: Allyn and Bacon. ISBN 978-0-8018-1716-8. Knill, Christoph; Tosun, Jale (2022). Public policy: a new introduction. Textbooks in policy studies (2nd edition trükk). London New York Oxford New Delhi Sydney: Bloomsbury Academic. ISBN 978-1-137-57329-2.
Erik Valnes

Erik Valnes (sündinud 19. aprillil 1996 Tromsøs) on Norra murdmaasuusataja. 2018. ja 2019. aasta juunioride MM-il (U23) võitis ta sprindis kuldmedali. Maailma karikasarjas debüteeris ta 2017. aasta detsembris Lillehammeris ja sai seal sprindis 27. koha. Maailma karikasarja 2020/21 hooaja alguses sai Valnes Ruka kolmiksõidus sprindis oma esimese individuaalse MK-etapi võidu. Hilisemal hooajal tuli ta Trondheimis Norra meistriks 10 km klassikasõidus ning võitis 2021. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis sprindis hõbemedali ja koos Johannes Høsflot Klæboga meeskondlikus sprindis kuldmedali. Pärast hooaja 2021/22 alguses Rukal sprindis saavutatud kolmandat kohta ja Lillehammeri teatevõistluse esikohta tuli ta Tour de Ski 2021/22 arvestuses kaheksandaks. Hooaja tippüritusel, 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis võitis ta koos Johannes Høsflot Klæboga meeskondlikus sprindis kuldmedali. 15 km klassikas saavutas ta 15. ja sprindis 11. koha. Hooaja lõpetas ta sprindi maailma karikasarja arvestuses seitsmenda ja üldarvestuses viiendana. Samas tuli ta Norra sprindimeistriks. Erik Valnes Rahvusvaheline Suusaföderatsiooni veebisaidil Erik Valnes ROK-i veebisaidil Erik Valnes Olympedia veebisaidil
Erihuvi

Erihuvi (inglise keeles special interest) on poliitikas selline huvi, mida intensiivselt esindab ja toetab väike grupp inimesi ning tavaliselt see ei kattu avaliku huviga. Erihuvide pooldajad ei eelda, et nad pälvivad avalikkuselt palju tähelepanu ja suurt toetust, välja arvatud nendele soodsatel ebatavalistel asjaoludel. Huvirühm Petracca, Mark P. (19. veebruar 2018), "The Rediscovery of Interest Group Politics", The Politics of Interests, Routledge, lk 3–31, ISBN 978-0-429-49598-4, vaadatud 24. novembril 2023
Lüüs (perekonnanimi)

Lüüs on eesti perekonnanimi. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lüüs 154 inimesel: 71 mehel ja 83 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lüüs meeste puhul 1322. kohal ja naiste puhul 1209. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Lüüs vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,50. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 4,51 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Võrumaal Põlva ja Urvaste kihelkonnas; Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas ja Tartumaal Kodavere kihelkonnas 4 korral nimeks Lüüs. Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Lüüs aastatel 1936–1940 kasutusele 10 korral isikute poolt, kes kandsid varem nime Lilienthal (2), Lius (3) Lüse (2), Ontlik, Orntlik ja Venkel. Aado Lüüs, Eesti sõjaväelane (1896–1980) Aadu Lüüs, eesti arstiteadlane (1878–1967) Alfred Lüüs, eesti agronoom (1900–1990) Ella Lüüs, eesti graafik (1915–1996) Juhan Lüüs, eesti arhitekt (1970–) Karin Lüüs, eesti sisustusarhitekt (1940–) Karl Lüüs, eesti arhitekt (1905–1996) Kristjan Lüüs, eesti näitleja (1991–) Lembit Lüüs, Eesti NSV riigitegelane (1910–1999) Maie Lüüs, eesti tõlkija Rein Lüüs, eesti tennisist ja ehitusinsener (1935–2020) Urmas Lüüs, eesti kunstnik ja disainer (1987–) Villem Lüüs, eesti kabetaja ja vikipedist (1971–2020) Lüüs Surnames. Vaadatud 24. november 2023. Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 24.11.2023) Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Lüüs. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Lüüs. Lüüs statistikaameti andmebaasis
Emma Ribom

Emma Sofia Ribom (sündinud 29. novembril 1997 Kalixis) on Rootsi murdmaasuusataja. 2015. aasta juunioride suusatamise maailmameistrivõistlustel Almatõs tuli ta sprindis 26. kohale. Järgmisel aastal võitis ta Râșnovis toimunud juunioride suusatamise maailmameistrivõistlustel teatesõidus kuldmedali. Samuti saavutas ta 5 km klassikas 20., 10 km vabasõidus seitsmenda ja sprindis viienda koha. 2016. aasta märtsis tuli ta Torsbys Rootsi juunioride sprindimeistriks. 2017. aasta juunioride suusatamise maailmameistrivõistlustel Soldier Hollow's tuli ta 5 km vabasõidus 15. kohale ja sprindis kuuendaks. Hooajal 2018/19 saavutas ta Skandinaavia karikasarja üldarvestuses neljanda koha. 2019. aasta märtsi alguses saavutas ta Madonas minituuril Skandinaavia karikasarjas oma esimesed poodiumikohad sprindis kolmanda ja tuuri edetabelis teise kohaga. Samal kuul osales ta Oslos oma esimesel maailma karikasarja etapil. Ta teenis esimesed MK-punktid 26. kohaga 30 km ühisstardist sõidus. 2019. aasta U23 MM-il Lahtis sai ta sprindis 18., 10 km vabasõidus 15. ja 15 km ühisstardist sõidus seitsmenda koha. MK-sarja 2019/20 hooaja alguses saavutas ta Ruka kolmiksõidus 26. koha ja tuli Lillehammeris teatesõidus kolmandaks. Hooaja lõpus tuli ta suusatuuril üheksandaks ja saavutas MK-sarja üldarvestuses 23. koha. 2020. aasta U23 maailmameistrivõistlustel Oberwiesenthalis võitis ta 10 km klassika- ja 15 km ühisstardiga sõidus pronksmedali ning sprindis kuldmedali. Hooajal 2020/21 saavutas Ribom Ruka kolmiksõidus 11. ja Tour de Ski 2021 arvestuses 21. koha. Oma esimese poodiumikoha saavutas ta MK-etapil individuaalarvestuses Val di Fiemme sprindis kolmanda kohaga. Lahtis tuli ta teatesõidus teiseks. Hooaja tippüritusel, 2021. aasta maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis sai ta skiatlonis 18. koha ja 30 km ühisstardi sõidus 14. koha. Pärast hooaja 2021/22 hooaja alguses Lillehammeris teatevõistluses saavutatud teist kohta jõudis ta kolmel korral sprindis esikümnesse, sealhulgas Lahtis teise koha ja saavutas sellega MK-sarja üldarvestuses 24. koha. 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis saavutas ta 30 km ühisstardist sõidus 29., 10 km klassikasõidus 19. ja sprindis kuuenda koha. Emma Ribom ROK-i veebilehel Emma Ribom Rahvusvaheline Suusaföderatsioon-i veebileheli veebilehel Emma Ribom Olympedia veebilehel Emma Ribom Rootsi Olümpiakomitee veebilehel
Byssocorticiaceae

Byssocorticiaceae on kandseente hõimkonda kuuluv seente sugukond. Athelopsis Byssocorticium Leptosporomyces Byssocorticiaceae andmebaasis eElurikkus.
Byssocorticium

Byssocorticium on kandseente hõimkonda kuuluv seente perekond. Byssocorticium atrovirens Byssocorticium andmebaasis eElurikkus.
Pilodermataceae

Pilodermataceae on kandseente hõimkonda kuuluv seente sugukond. Piloderma Tretomyces Pilodermataceae andmebaasis eElurikkus.
Piloderma

Piloderma on kandseente hõimkonda kuuluv seente perekond. Piloderma bicolor Piloderma byssinum Piloderma andmebaasis eElurikkus.
Jass Kalev Mäe

Jass Kalev Mäe (sündinud 21. augustil 1997) on eesti näitleja. Ta on lõpetanud Viljandi Gümnaasiumi ja 2022. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli näitleja erialal (30. lend). Alates 2022. aastast on Jass Kalev Mäe Ugala näitleja. 2022 – Ugala kolleegipreemia – parim meesnäitleja (D'Artagnani rolli eest lavastuses "Kolm musketäri") Jass Kalev Mäe Eesti Lavastuste Andmebaas. Vaadatud 24. novembril 2023 Alice Lokk:Näitlejatudeng Jass Kalev Mäe: ennast ei tohi inimesena ära unustada Sakala, 22. juuni 2021. Vaadatud 24. novembril 2023 Jass Kalev Mäe Ugala Teater. Vaadatud 24. novembril 2023
Paranduslike tööde laager

Paranduslike tööde laager (vene keeles исправительно-трудовой лагерь, lühend ITL (ИТЛ)) oli sunnitöölaager Nõukogude Liidus. Nimetus paranduslike tööde laager võeti esmakordselt kasutusele 27. juunil 1929 toimunud ÜK(b)P KK Poliitbüroo koosolekul. 11. juulil 1929 loodi NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu otsusega "Kriminaalvangide tööjõu kasutamisest" kaks paralleelset kinnipidamiskohtade struktuuri: üks Nõukogude Liidu OGPU alluvuses ning teine vabariikliku NKVD alluvuses. Esimese struktuuri aluseks olid paranduslike tööde laagrid üle kolmeaastase vangistusega karistatud isikutele ja teise struktuuri aluseks ühe kuni kolmeaastase vangistusega karistatud isikud, kelle kinnipidamiseks loodi põllumajandustöödekolooniaid – paranduslike tööde kolooniad. OGPU-le tehti ülesandeks laiendada kinnipeetavate vastuvõtmiseks olemasolevaid ning luua uusi sunnitöölaagreid Uhta piirkonnas ning teistes kaugetes piirkondades, eesmärgiga neid piirkondi koloniseerida ja nende loodusressursse kasutusele võtta. GULAG Paranduslike tööde koloonia Minutes of the Meeting of the Political Bureau on June 27, 1929. Russian State Archive of Social and Political History. Fund 17. Inventory 3. Case 746. Sheets 2, 11 Постановление СНК СССР от 11.07.1929 об использовании труда уголовно-заключённых
Maarja Mõts

Maarja Mõts (sündinud 15. augustil 1997) on eesti näitleja. Ta on lõpetanud 2016. aastal Karksi-Nuia August Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi ja 2022. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli teatrikunsti õppekava näitleja erialal (30. lend). Alates 2022. aastast on Maarja Mõts Ugala näitleja. Maarja Mõts on mänginud filmis "Tõde ja õigus". 2021 – Voldemar Panso nimeline auhind Merlin Kuld:Maarja Mõts – näitlejanna, kelles on ühendatud töökus ja andekus Sakala, 3. september 2022. Vaadatud 24. novembril 2023 Maarja Mõts Ugala Teater. Vaadatud 24. novembril 2023 Maarja Mõts andmekogus IMDb (inglise)
Heldenberg

Heldenberg on väike vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Hollabrunni ringkonnas, Viinist u. 50 km loodes. See on kõige tähelepanuväärsem Heldenbergi memoriaali poolest. Vald loodi 1970. aastatel Glaubendorfi, Kleinwetzdorfi, Grosswetzdorfi, Untertherni ja Obertherni külasid hõlmava haldusüksusena. See sai nime Kleinwetzdorfi lähedal asuva Heldenbergi (sõnasõnalt Kangelaste mägi) memoriaali järgi, mille rajas 1849. aastal sõjaväetarnete kaupmees ja maaomanik Joseph Gottfried Pargfrieder, et mälestada Austria-Ungari armee kangelasi. Glaubendorfis leiti 1980. aastatel aerofotograafia abil neoliitiline ringkraavikoht. Kahest püsivalt välja kaevamata ehitisest suurem sisaldab kolme 71-, 90- ja 109-meetrise läbimõõduga kraavi, mis on erinevate lillede istutamisega pinnal nähtavaks tehtud. Heldenbergi memoriaal renoveeriti 2005. aastal teemanäituse jaoks. Lisaks algsele memoriaalile keisrite ja sõjaväelaste skulptuuridega on ehitatud ringkraaviplatsi rekonstrueerimine ja automuuseum. Muuseumi lähedale on Viini Hispaania ratsakool rajanud oma suvetallid. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Hohenwarth-Mühlbach am Manhartsberg

Hohenwarth-Mühlbach am Manhartsberg on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Hollabrunni ringkonnas. Hohenwarth-Mühlbach asub Alam-Austria Weinvierteli piirkonnas. U. 29,87 % valla territooriumist on metsaga kaetud. Gießgraben saab alguse Hohenwarthi lähedal. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Noa laev

Noa laev on vana testamendi esimeses Moosese raamatus kirjeldatud laev, mille ehitas patriarh Noa. Kui Jehoova nägi, et inimeste kurjus on suur, otsustas ta kogu inimsoo veeuputusega Maa pealt kaotada. Aga Noa leidis Jehoova silmis armu ja Jehoova käskis Noal ehitada laeva, millega ta saaks oma pere ja kõigist loomadest ja lindudest ühe paari päästa. Piiblis on laeva täpne kirjeldus. See on 300 küünart pikk, 50 küünart lai ja 30 küünart kõrge. Laeval on kolm tekki. Laeva ruum on jaotatud kambriteks, laeval on aken ja uks. Laev on ehitatud goferipuust ning seest ja väljast pigitatud. Mis puu on goferipuu, pole teada. See võib tähendada vaigust okaspuud, millest ehitati laevu, või plankudeks raiutud puud. Laeva vrakki on otsitud Ararati mäe juurest, aga pole leitud. Piibli Raamat. Esimene Moosese raamat. 6. Peatükk. Tallinn 1739.
Cillian Murphy

Cillian Murphy (sündinud 25. mail 1976 Corkis) on Oscariga pärjatud Iirimaa filminäitleja. Filmis "Oppenheimer" kehastas ta füüsikut Robert Oppenheimerit ning pälvis rolli eest parima meespeaosatäitja Oscari, lisaks võitis ta samas kategoorias Kuldgloobuse ja Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinna. Cillian Murphy sündis Iirimaal 1976. aastal. Tema isa oli kooliinspektor ja ema prantsuse keele õpetaja. Teismeeas mängis Murphy sellistes bändides nagu The Sons of Mr. Green Genes, kus ta mängis rütmikitarri. Murphy käis Corki kolledžis ja plaanis saada advokaadiks. Pärast neljandal kolledžiaastal näitlemise vastu huvi tundmist lahkus Murphy õigusteaduskonnast, et jätkata näitlejakarjääri. Murphy esimene film oli Sweety Barrett (1998), millele järgnes koomiline draama Sunburn. Murphy on teinud ka "28 päeva hiljem" (2002), "Külmale mäele" (2003) ja "Tütarlaps pärlkõrvarõngaga" (2003). Vaatamata kasvavale rahvusvahelisele filmiedule jagas Murphy oma aega ikkagi filmi ja teatri vahel.[1] Murphy kõige tuntumad rollide hulka kuuluvad Hernehirmutis filmis "Batman alustab" (2005) ja selle kaks järge, Patrick Braden komöödia-draamas "Hommikusöök Pluutol" (2005), Robert Michael Fischer ulmepõnevikus "Algus" (2010), sõduri roll sõjafilmis "Dunkirk" (2017), füüsik Robert Oppenheimer filmis "Oppenheimer" (2023) ja tema tuntud roll oli Thomas Shelby BBC krimidraamasarjas "Peaky Blinders" (2013–2022). Murphy on olnud abielus Yvonne McGuinnessiga alates 2004. aastast. Nad kohtusid kaheksa aastat varem Murphy bändi kontserdil. Neil on kaks last. Perekond elas kuni 2015. aastani Londonis ja kolis seejärel Iirimaale Dublinisse. Cillian Murphy andmekogus IMDb (inglise) Cillian Murphy andmekogus Filmiveeb
Gießgraben (Doonau)

Gießgraben (ka Gießbach või Krampugraben) on jõgi Alam-Austrias. Gießgraben saab alguse Hohenwarthi juures ja voolab lõuna suunas Doonau vanasse harusse Utzenlaa lähedal Königsbrunn am Wagramis.
Baltic

Baltic on mitme asja nimi. Baltic (laev 1871), 1871. aastal valminud reisilaev Baltic (laev 1903), 1903. aastal valminud reisilaev Baltic (Ohio), koht USA-s Ohio osariigis
Kozatši Laheri

Kozatši Laheri (Козачі Лагері) on küla Hersoni oblasti Hersoni rajoonis.
Chris de Burgh

Christopher John Davison (esinejanimi Chris de Burgh; sündinud 15. oktoobril 1948 Venado Tuertos, Argentinas) on iiri laulja, laulukirjutaja ja instrumentalist. Ta alustas lauljakarjääri 1970. aastatel, sõlmides 1974. aastal lepingu A&M Recordsiga. Samal aastal ilmus tema debüütalbum "Far Beyond These Castle Walls". Algselt viljeles ta art rock '​i, hiljem muutus tema looming popilikumaks. De Burgh on eeskätt tuntud oma soft rock '​ilike ballaadide poolest. Tema tuntuim laul on "The Lady in Red" (1986), mis jõudis paljudes riikides, sh Suurbritannias, singlite edetabelis esikohale. Karjääri jooksul on ta andnud välja 23 stuudioalbumit. Suurbritannias on esikümnesse jõudnud viis tema stuudioalbumit, millest "Flying Colours" jõudis 1988. aastal esikohale. De Burgh on alates 1977. aastast olnud abielus oma abikaasa Diane'iga. Abielust on sündinud kaks poega ja tütar Rosanna, kes krooniti 2003. aastal Miss World'iks. Ametlik koduleht Chris de Burgh. AllMusic.com