laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Limaheinik

Limaheinik (Tricholoma ustaloides) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. Eestis kasvab limaheinik tammede all, on selgelt piiritletud valge jalaosaga kübara all, ilma radiaalkiudude ja rihvelja servata kübaral ja väga viha maitsega. Limaheinik andmebaasis eElurikkus
Hardinghen

Hardinghen on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vald asub 18 km Calais'st lõunas, teede D127 ja D191 ristumiskoha ümbruses. Tee Hardingheni St. Marguerite'i kirik, ümber ehitatud 19. sajandil. Loss, pärineb 18. sajandist. 18. sajandi La Trésorerie' loss, hävitati 2006. aastal. Hardinghenis on ka iga-aastane fête. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Herbinghen

Herbinghen on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vald asub 19 km Calais'st lõunas, teede D224 ja D191 ristumiskoha ümbruses. Herbingheni kirik St. Riquier' kirik, ümber ehitatud 19. sajandil. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Hermelinghen

Hermelinghen on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vald asub 19 km Calais'st lõunas, tee D191 ääres. Seal on Slacki jõe läte. Hermelingheni keskus St. Agathe'i kirik, pärineb 18. sajandist. Iidse linnuse varemed. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Hocquinghen

Hocquinghen on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vald asub 19 km Calais'st lõunas, teede D215 ja D206E ristumiskoha ümbruses. Tee Hocquingheni St. Omeri kirik, pärineb 16. sajandist. 19. sajandi loss. 18. sajandi kantsel. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Töötuskindlustushüvitis

Töötuskindlustushüvitis on töötuna oleku ajal makstav asendussissetulek, mis toetab tööotsinguid ning pakub majanduslikku tuge. Töötuskindlustushüvitise saamise õigust reguleerib töötuskindlustuse seadus. Töötuskindlustushüvitist on õigus saada töötuna arvel oleval isikul, kes on selleks esitanud avalduse. Lisaks peavad olema täidetud järgmised tingimused: isikul on töötuna arvelevõtmisele eelnenud kolme aasta jooksul töötuskindlustusstaaži vähemalt 12 kuud isik ei ole viimaselt töö- või teenistuskohalt lahkunud omaalgatusel, kokkuleppel tööandjaga või enda süülise käitumise tõttu. Näiteks võivad töötuskindlustushüvitist saada isikud, kes on koondatud; kelle tööandja asutus likvideeriti; kui tähtajaline tööleping lõppes; kui töö- või teenistussuhe lõppes katseajal või kui võlaõiguslik leping lõppes. Töötuskindlustushüvitist peab taotlema Eesti Töötukassalt. Taotlust on võimalik esitada kolmel viisil: e-töötukassas, töötukassa osakonnas koha peal või telefoni teel. Töötuskindlustushüvitise taotlemiseks on vaja esitada ka töötuna arvele võtmise avaldus. Eesti Töötukassa teeb hüvitise määramise osas otsuse hiljemalt 14 kalendripäeva jooksul, kui kõik vajalikud dokumendid on esitatud. Täpsemat infot töötuskindlustushüvitise maksmise, õigustatuse, perioodi ja taotlemise kohta saab Eesti Töötukassa kodulehelt. Töötukassa (12. juuni 2023). "Töötuskindlustus ja hüvitised". eesti.ee. Vaadatud 15. septembril 2023. Riigikogu (1. jaanuar 2002). ""Töötuskindlustuse seadus"". riigiteataja.ee. Vaadatud 15. septembril 2023. Eesti Töötukassa (2023). "Töötuskindlustushüvitis". tootukassa.ee. Vaadatud 15. septembril 2023. "Töötukassa". www.tootukassa.ee. Vaadatud 11. oktoobril 2023.
Menelik II

Menelik II (etioopia keeles ዳግማዊ ምኒልክ (dagmawi mənilək), hobuse nimi Abba Dagnew (amhara keeles አባ ዳኘው (abba daññäw)), ristinimi Sahle Mariam (ሣህለ ማርያም (sahlä maryam)); 17. august 1844 – 12. detsember 1913) oli Shoa kuningas aastatel 1866–1889 ning Etioopia keiser aastast 1889 kuni surmani. Tema ajal sai 1898. aastal Etioopiast modernne keisririik. Riigisiseselt moderniseeris Menelik II Etioopia Keisririiki. Rahvusvahelisel tasemel juhtis ta vägesid esimeses Itaalia-Etioopia sõjas, pärast otsustavat võitu Adua lahingus sai Etioopia rahvusvahelise tunnustuse, mis väljendus välisdiplomaatide saatmises tema õukonna juurde ning Etioopia välispiiride määratlemises. Menelik II laiendas oma kuningriiki lõunasse ja itta oromode, Kaffa, Sidamo, volaitade ja teiste rahvaste ning riikide arvelt. Oma võimuperioodi teises pooles pani ta kokku Etioopia esimese valitsuse, ministriteks määras Menelik austatud aadlikud. Tema valitud ministrid jäid ametisse ka pärast Menelik II surma Lij Iyasu lühikeseks valitsusajaks (kelle nad kukutasid) ning keisrinna Zewditu ajaks. Ilemi kolmnurk Paul Merab Esimene Itaalia-Etioopia sõda Nielsen, Euell A. (6. mai 2019). "Emperor Menelik II (Sahle Miriam) (1844-1913) •" (Ameerika inglise). Vaadatud 27. juunil 2020. Zewde, Bahru. A history of Ethiopia: 1855–1991. 2nd ed. Eastern African studies. 2001 John Young (1998). "Regionalism and Democracy in Ethiopia". Third World Quarterly. 19 (2): 192. DOI:10.1080/01436599814415. JSTOR 3993156. Tsehai Berhane-Selassie, Ethiopian Warriorhood: Defence, Land and Society, 1800-1941 (Eastern Africa Series) Lewis, David Levering (1987). The Race to Fashoda: Pawns of Pawns. New York: Weidenfeld and Nicolson. ISBN 1-55584-058-2. Henze, Paul B. (2000). "Yohannes IV and Menelik II: The Empire Restored, Expanded, and Defended". Layers of Time, A History of Ethiopia. New York: Palgrave. ISBN 0-312-22719-1. Mockler, Anthony (2002). Haile Sellassie's War. New York: Olive Branch Press. ISBN 978-1-56656-473-1. Chris Prouty. Empress Taytu and Menilek II: Ethiopia 1883–1910. Trenton: The Red Sea Press, 1986. ISBN 0-932415-11-3 A. K. Bulatovich Ethiopia Through Russian Eyes: Country in Transition, 1896–1898, translated by Richard Seltzer, 2000 With the Armies of Menelik II, emperor of Ethiopia at www.samizdat.com A.K. Bulatovich With the Armies of Menelik II translated by Richard Seltzer Harold G. Marcus (jaanuar 1995). The life and times of Menelik II: Ethiopia, 1844–1913. Red Sea Press. ISBN 978-1-56902-009-8. Tibebu, Teshale (1995). The Making of Modern Ethiopia: 1896-1974. New Jersey: The Red Sea Press. ISBN 978-1569020012. Imperial Ethiopia Homepages – Emperor Menelik II the Early Years Imperial Ethiopia Homepages – Emperor Menelik II the Later Years Ethiopian Treasures – Emperor Menelik II 'The Emperor's electric chair' – Critical re-examination of a popular legend concerning Menelik II
Starachowice maakond

Starachowice maakond (poola powiat starachowicki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Starachowice linnas. Starachowice maakond loodi 9. detsembril 1973, kuid likvideeriti 31. mail 1975. Maakond loodi uuesti haldusreformi käigus 1999. aastal. Maakonnas on kaks linna: Starachowice ja Wąchock. Starachowice maakonnas on neli valda: Brody vald Mirzeci vald Pawłówi vald Wąchocki vald Powiat starachowicki - Informacje Info-Polska. Vaadatud 15. septembril 2023
Landrethun-lès-Ardres

Landrethun-lès-Ardres on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vald asub 23 km Saint-Omerist loodes, tee D227 ääres. Landrethun-lès-Ardres'i vallamaja St. Martini kirik, pärineb 19. sajandist. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Końskie maakond

Końskie maakond (poola powiat konecki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Końskie linnas. Końskie maakond moodustati 1866. aastal. Maakond llikvideeriti 1975. aastal, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal. Maakonnas on kolm linna: Końskie, Radoszyce ja Stąporków. Końskie maakonnas on kaheksa valda: Fałkówi vald Gowarczówi vald Końskie vald Radoszyce vald Ruda Maleniecka vald Słupia Konecka vald Smykówi vald Stąporkówi vald Z dziejów powiatu Powiat Konecki. Vaadatud 15. septembril 2023
Licques

Licques on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vald asub 24 km Calais'st lõunas Hemi orus, teede D191 ja D215 ristumiskoha ümbruses. Vald on kalkunite ja teiste kanaliste suurtootja. Licques'i vallamaja Licques'i kalkunikuju Kalkunite paraad Licques'i kalkunid 18. sajandi Caheni loss Courtebourne'i lossi varemed 11. sajandi premonstraatlaste kloostri jäänused, tänapäeval kihelkonnakirik Léon Bence (1929–1987), arst, sündis Licques'is. Licques'is korraldatakse igal aastal kalkunifestivali, mille üks osa on traditsioonilistes rüüdes ja kostüümides kohalike avaliku elu tegelaste paraad, kes karjatavad kalkuneid läbi kesklinna, mida juhivad kalkunivennaskonna aadlidaamid ja rüütlid. Kui vanasti pakuti linnaväljakule paigaldatud ühiskatlas soojendatult kohalikku likööri, siis viimastel aastatel jagatakse selle asemel kalkunisuppi. Kultuuriüritusi korraldatakse kogu päeva ja peetakse suurt taluturgu, kus müüakse kalkuneid ja mitmesuguseid kohalikke tooteid. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Louches

Louches on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vald asub 19 km Calais'st kagus, tee D225 ääres. Louches'i vallamaja St. Omeri kirik, pärineb 17. sajandist. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Marck

Marck on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Marck asub 6 km Calais'st idas, teede D940 ja D248 ristumiskoha ümbruses. Autoroute A26 läbib valda ja Louis Blériot' lennujaam on valla keskosas. Elanikkonna hulka arvatakse ka väikesed külad Les Hemmes-de-Marck ja Fort-Vert, mõlemad tee D191 ääres. Calais–Dunkerque'i lennujaam asub vallas. Marcki keskus St. Martini kirik, pärineb 20. sajandist, 17. jaanuarist 2002 ametlikult ajaloomälestis. Algne kirik, mis pärines 15. sajandist, hävines Teise maailmasõja ajal 1944. aastal lõhkeaineplahvatuses. Seal on hauakivi, mis on asetatud nende mälestuseks, kes hukkusid 28. septembril 1944 liitlasvägede poolt Marcki Rue Du Sable'i pommitamise ajal. See pommirünnak tappis üle 30 elaniku ja vigastas paljusid – suurim, millega Marck oli kunagi silmitsi seisnud. Hiljem nimetati tänav selle kohutava tragöödia mälestuseks ümber Rue du 28 Septembre'iks. Vana tuuleveski tellistest torn. Linna keskel on sõjamälestusmärk linnaelanike nimedega, kes tapeti Esimeses maailmasõjas, Teises maailmasõjas ja muudes järgnenud sõdades. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Muncq-Nieurlet

Muncq-Nieurlet on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Munczq-Nieurlet asub u. 14 km Saint-Omerist loodes, teede D217 ja D219 ristumiskoha ümbruses. Tee Muncq-Nieurlet'sse St. Josephi kirik, pärineb 19. sajandist. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Eero Barndõk

Eero Barndõk on Eesti muusik (artistinimega Barbariz) ja disainer ning illustraator. Viited: https://kultuur.postimees.ee/1603431/barbarizi-muusika-on-protsess-uks-eriline-tunne https://soundcloud.com/barbariz
Nielles-lès-Ardres

Nielles-lès-Ardres on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Nielles-lès-Ardres asub u. 22 km Saint-Omerist loodes, tee D225E ääres. Nielles-lès-Ardres'i vallamaja St. Pierre'i kirik, pärineb 1200. aastast. La Montoire'i lossi varemed, Vendôme'i hertsog purustas selle 1542. aastal. La Cressonnerie' loss, ehitatud aastatel 1808/1812. 17. sajandi "Le Colombier", tohutu ümmargune torn. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Nielles-lès-Calais

Nielles-lès-Calais on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Nielles-lès-Calais asub 6 km Calais'st lõunas, teede D304 ja D245E ristumiskoha ümbruses. Nielles-les-Calais' kirik St. Marguerite'i kirik, pärineb 19. sajandist. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Mariupoli kunstikooli pommitamine

20. märtsil 2022 pommitasid Vene relvajõud Mariupoli kunstikooli nr 12, kus Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse varjusid sajad inimesed. 24. veebruaril piirasid Venemaa relvajõud koostöös venemeelsete mässulistega Mariupoli sadamalinna, mis tõi kaasa suuri inimohvreid, kuna kohalikel katkesid toidu, gaasi ja elektri tarned. Mariupoli abilinnapea Serhi Orlovi hinnangul oli pommitamiste tõttu hävinud 80–90% linnast. 20. märtsi 2022 seisuga oli kohalike võimude hinnangul alates piiramisest kuni pommitamiseni surma saanud vähemalt 2300 inimest. 20. märtsil 2022 teatasid Ukraina võimud, et Vene väed pommitasid kunstikooli, kus varjus umbes 400 inimest. Mariupoli linnavolikogu tegi teate kiirsuhtlusteenuse Telegram kaudu, rõhutades, et paljud koolis varjunud inimesed olid naised, lapsed ja vanurid. Mariupoli linnapea nõunik Petro Andrjuštšenko aga väljendas muret, et puudub täpne arv selle kohta, kui palju inimesi kooli varjupaigana kasutab. Morris, Loveday; Timsit, Annabelle (20. märts 2022). "Russian troops 'everywhere' in Mariupol as art school sheltering 400 is bombed". Europe. The Washington Post (Ameerika inglise). Dnipro, Ukraine. ISSN 0190-8286. OCLC 2269358. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. märts 2022. Vaadatud 17. juunil 2022. Carey, Andrew; Voitovych, Olga; Kesaieva, Yulia (20. märts 2022). "School where hundreds were believed to be sheltering is bombed in Mariupol as fighting rages for key port city". CNN (inglise). Lviv, Ukraine. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2022. Vaadatud 17. juunil 2022. "Historic Theater Sheltering Mariupol Civilians Hit By Air Strike, Number Of Casualties Unknown". Radio Free Europe/Radio Liberty (inglise). AP, AFP, dpa, and BBC. 16. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuni 2022. Vaadatud 17. juunil 2022. Up to 1,200 people may have been inside the theater, the city's deputy mayor Serhiy Orlov said. Anna, Cara (20. märts 2022). "Russia bombs Mariupol art school where 400 were sheltering, Ukraine officials say". The Times of Israel (inglise). Lviv, Ukraine. AP. ISSN 0040-7909. OCLC 1076401854. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuni 2022. Vaadatud 16. juunil 2022. Dafoe, Taylor (21. märts 2022). "Russian Forces Bombed an Art School in Ukraine, Where Hundreds of Civilians Had Taken Shelter". Artnet (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 5. juuni 2022. Vaadatud 16. juunil 2022.
Vanemaharidus

Vanemaharidus on elukestva õppe protsess, mis võimaldab lapsevanematel arendada oma vanemlikke oskusi, seal hulgas õppida tundma lapse arenguetappe, arendada oma võimet tulla lapsevanemana toime keeruliste olukordade ja emotsioonidega ning anda seda oskust edasi ka oma lastele. Vanemlust toetavad programmid loovad keskkonna, kus vanemate pädevus suureneb läbi selle, et nad on toetatud tegema lapse huvides paremaid vanemlikke valikuid. Vanemahariduse juurde kuuluvad erinevad tegevused, mis toetavad lapsevanemat erinevate sotsiaalsete, tervist või haridust puudutavate probleemide lahendamisel. Eestis on kasutusel erinevaid vanemluskoolitusi, kus lapsevanematel on võimalik osaleda. “Imelised aastad” on vanemlusprogramm, mis on mõeldud 2-8-aastaste laste vanematele. Neli kuud kestva koolituse raames õpitakse, kuidas kehtestada tõhusalt piire ja reegleid, kuidas last julgustada ja tunnustada, kuidas õpetada last tugevate tunnetega toime tulema, kuidas arendada last mängu abil, kuidas lahendada konflikte ja kuidas tulla toime stressiga. Gordoni perekool on suhtlemiskoolitus lapsevanematele, kus õpitakse, kuidas tulla toime lapse jonniga, kuidas ennast vanemana kehtestada, kuidas last kuulamise abil rahustada, kuidas seada piire ja koduseid reegleid ning kuidas ära hoida ja lahendada konflikte pereliikmete vahel. Kogukondliku ennetustöö ja vanemaharidusega tegelemiseks on alustatud perepesade loomist. Tegemist on ennetus- ja peretöökeskustega, mis toetab laste ja perede heaolu süsteemse ennetustöö ja varajase märkamisega. Perepesadesse on koondunud vanematele vajalik teave, erinevad teenused ning programmid, aga ka mängutuba, kus lapsed saavad lihtsalt mängida ja uusi kogemusi omandada. Keskuste eesmärk on, et lapseootel ja lastega pered saavad teenused kätte koordineeritult ning kodu lähedalt. "NPEN - What is Parenting Education". npen.org. Vaadatud 5. oktoobril 2023. Molinuevo, Daniel (2012). "Parenting support in Europe" (PDF). Eurofound. Vaadatud 5. oktoobril 2023. "Vanemlusprogramm „Imelised aastad"". Tarkvanem. Vaadatud 5. oktoobril 2023. "Gordoni perekooli koolitus lapsevanemale". sinamina.ee. Vaadatud 5. oktoobril 2023. "Perepesa toetab laste ja perede heaolu | Tervise Arengu Instituut". www.tai.ee. Vaadatud 5. oktoobril 2023.
Nortkerque

Nortkerque on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Selle nimi tuleb hollandi keelest ja tähendab põhjakirikut (võrdluseks naabruses Zutkerque). Nortkerque asub 24 km Saint-Omerist loodes, teede D224 ja D226 ristumiskoha ümbruses, umbes 800 m eemal kulgeb Autoroute A26. Nortkerque'i vallamaja St. Martini kirik, pärineb 18. sajandist. Kaks lossi. "Triumfikaar", kalmistu lähedal. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Nouvelle-Église

Nouvelle-Église on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Nouvelle-Église asub umbes 9 km Calais'st idas, teede D229 ja D219 ristumiskoha ümbruses, umbes 800 m kaugusel Autoroute A16 liiklussõlmest 50. Nouvelle-Église vallamaja Notre-Dame'i kirik, pärineb 19. sajandist. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Offekerque

Offekerque on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Offekerque on põllumajandusküla, mis oli algselt padur, kuid on nüüdseks kuivendatud Oye jõe ja kraavide kaudu kogu vallas, u´mbes 10 km Calais'st idas, tee D230 ääres, umbes 800 m kaugusel kulgeb Autoroute A16. Offekerque'i vallamaja St. Marie-Madeleine'i kirik, pärineb 20. sajandist. Tellistest ehitatud tuuleveski. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Ostrowiec Świętokrzyski maakond

Ostrowiec Świętokrzyski maakond (poola powiat ostrowiecki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna kirdeosas. Maakonna keskus asub Ostrowiec Świętokrzyski linnas. Ostrowiec Świętokrzyski maakond moodustati 1999. aastal. Maakonnas on kolm linna: Ćmielów, Kunów ja Ostrowiec Świętokrzyski. Ostrowiec Świętokrzyski maakonnas on viis valda: Bałtówi vald Bodzechówi vald Ćmielówi vald Kunówi vald Waśniówi vald Powiat ostrowiecki - Informacje Info-Polska. Vaadatud 15. septembril 2023
Euplectes

Euplectes on lindude perekond kangurlindlaste (Ploceidae) sugukonnas. Perekonna liigid elavad Saharast lõuna poole jäävas Aafrika osas. Perekonna kirjeldas briti loodusteadlane William John Swainson 1829. aastal võttes tüüpliigiks lõuna-kangurlinnu (Euplectes orix). Perekonna nimi on tuletatud vanakreekakeelsest sõnast eu 'hea' ja uusladinakeelsest plectes 'kangur'. Perekonna liikide isaslindude sulestik on sageli eredates kontrastsetes värvides, nagu punane, oranž, kollane ja must, või on neil pikad lehvivad sabasuled. Linnud eelistavad tegutsemiseks avamaastikku. Selle perekonna liikide emaslinnud paistavad partneri valimisel eelistavat pikema sabaga isaslinde, seda isegi suhteliselt lühikesesabaliste liikide hulgas. Perekonnas on 18 liiki. Euplectes afer – väike-kangurlind Euplectes diadematus – punalaup-kangurlind Euplectes aureus – rebuselg-kangurlind Euplectes gierowii – piiskop-kangurlind Euplectes nigroventris – tuli-kangurlind Euplectes hordeaceus – krae-kangurlind Euplectes orix – lõuna-kangurlind Euplectes franciscanus – põhja-kangurlind Euplectes capensis – kimalas-kangurlind Euplectes axillaris – kiilsaba-kangurlind Euplectes macroura – pugal-kangurlind Euplectes hartlaubi – padu-kangurlind Euplectes psammacromius – mägi-kangurlind Euplectes albonotatus – valgetiib-kangurlind Euplectes ardens – händ-kangurlind Euplectes laticauda – kaelus-kangurlind Euplectes progne – vedik-kangurlind Euplectes jacksoni – kukk-kangurlind Väike-kangurlind, isaslind Väike-kangurlind, emaslind Valgetiib-kangurlind Hundsulestikus isane põhja-kangurlind Puhkesulestikus põhja-kangurlinnud Isane mägi-kangurlind lennul J. A. Jobling. The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. 2010. lk 153 S. Pryke, S. Andersson. Female preferences for long tails constrained by species recognition in short-tailed red bishops. - Behavioral Ecology. 2008. 19 (6): 1116–1121.
Busko-Zdrój maakond

Busko-Zdrój maakond (poola powiat buski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Busko-Zdrój linnas. Busko-Zdrój maakond on moodustatud 1999. aastal. Maakonnas on viis linna: Busko-Zdrój, Nowy Korczyn, Pacanów, Stopnica ja Wiślica. Busko-Zdrój maakonnas on neli valda: Busko-Zdrój vald Gnojno vald Nowy Korczyni vald Pacanówi vald Solec-Zdrój vald Stopnica vald Tuczępy vald Wiślica vald Powiat buski - Informacje Info-Polska. Vaadatud 15. septembril 2023
Valgepea-kangurlind

Valgepea-kangurlind (Dinemellia dinemelli) on Ida-Aafrikas elav kangurlindlaste (Ploceidae) sugukonda kuuluv värvuline. Teada on kaks alamliiki: D. d. dinemelli (E. Rüppell, 1845) – areaali põhjaosa Sudaan, Etioopia, Somaalia, Uganda, Põhja-Keenia. D. d. boehmi (A. Reichenow, 1885) – areaali lõunaosa Keenia ja Tansaania Linnu kehapikkus on 170–190 mm ja kaal 57–85 g. Linnu pea ja alakülg on valged, laudjas ja sabaalused suled erk-oranžpunased. Nokk on must ja koonilise kujuga. Reied on tumepruunid, pruunidel tiibadel kitsad valged vöödid, näha eriti laiali sirutatud tiibadel. Emaslind ja isaslind näevad ühtmoodi välja. Alamliigil D. d. dinemelli on saba pruun, alamliigil D. d. boehmi must. Liik elab Etioopias, Keenias, Somaalias, Sudaanis, Tansaanias ja Ugandas. Elupaigana eelistab savanni ja võsasid, eriti kuivi akaatsiavõsastikke. White-headed Buffalo-weaver Dinemellia dinemelli - IUCN Red List
Lipsko maakond

Lipsko maakond (poola powiat lipski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Lipsko linnas. Lipsko maakond moodustati 1956. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid loodi uuesti 1999. aastal. Maakonnas on kaks linna: Lipsko ja Solec nad Wisłą. Lipsko maakonnas on kuus valda: Chotcza vald Ciepielówi vald Lipsko vald Rzeczniówi vald Sienno vald Solec nad Wisłą vald Powiat lipski. Rys historyczny samorzad.gov.pl Vaadatud 15. septembril 2023
The Daily Beast

The Daily Beast on poliitikale, meediale ja popkultuurile keskenduv Ameerika Ühendriikide uudiste veebisait. Veebileht asutati 2008. aastal ja selle omanik on IAC Inc. Väljaande kaastöötajate hulka kuuluvad sellised tuntud kirjanikud ja poliitaktivistid nagu Ayaan Hirsi Ali Samantha Leigh Allen Martin Amis John Avlon Mike Barnicle Peter Beinart Buzz Bissinger Jamelle Bouie Jimmy Breslin Tina Brown Christopher Buckley Gordon Chang Ron Christie Eleanor Clift Ana Marie Cox Christopher Dickey Diane Dimond Kim Dozier Joshua Dubois Mark Ebner Jon Favreau David Frum Leslie H. Gelb Daniel Genis Michelle Goldberg Daniel Goldman Daniel Gross Lloyd Grove Shane Harris Molly Jong-Fast Jackie Kucinich Eli Lake Bernard Henri Levy Matt K. Lewis Ira Madison III Meghan McCain Mark McKinnon Michael Moynihan Candida Moss Maajid Nawaz Olivia Nuzzi Dean Obeidallah P. J. O'Rourke Kirsten Powers Joy-Ann Reid Josh Rogin Noah Shachtman Mimi Sheraton Harry Siegel Will Sommer Stuart Stevens Goldie Taylor Michael Tomasky Touré Michael Weiss Rick Wilson Mullin, Benjamin (13. jaanuar 2023). "Barry Diller Explores Sale of The Daily Beast". The New York Times (Ameerika inglise). ISSN 0362-4331. Vaadatud 26. jaanuaril 2023. Media Research, Cision (22. juuli 2016). "The Daily Beast Adds Drink + Food Vertical". cision.com. Cision. Vaadatud 28. septembril 2017. Rounding out the staff is Mimi Sheraton, another columnist covering food, travel and restaurants. Koduleht
Voznessenje

Voznessenje (vepsa Ust'ka) on alev Venemaal Leningradi oblastis Podporožje rajoonis, Voznessenje linnaasunduse halduskeskus. Asub Sviri ääres kohas, kus jõgi Äänisjärvest välja voolab. Alev on nime saanud 1563–1764 lähedal asunud kloostri järgi. 1927–1954 oli Voznessenje rajooni keskus. 2023. aasta alguses oli alevi elanike arv 2199. Voznessenjes asub jõesadam. Alevit läbib Petroskoi-Ošta maantee. http://admvoznesenie.ru/