laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Näivvõimsus

Näivvõimsus on aktiivvõimsuse P ja reaktiivvõimsuse Q geomeetriline summa: S = P 2 + Q 2 . {\displaystyle S={\sqrt {P^{2}\!+Q^{2}\!}}.} Pinge efektiivväärtuse U ja voolu efektiivväärtuse I korrutis annab näivvõimsuse: S = U I . {\displaystyle S=U\,I.} Näivvõimsus S ja aktiivvõimsus P on seotud järgmise valemiga: S = P cos ⁡ φ , {\displaystyle S={\frac {P}{\cos \varphi }},} kus cos φ on võimsustegur. Näivvõimsus võrdub aktiivvõimsusega ainult aktiivkoormusel, mispuhul cos φ = 1. Elektritarvitite võimsustegur on sageli ühest väiksem, s.t koormus on kas induktiivne või mahtuvuslik. Näivvõimsuse järgi valitakse näiteks trafod. Kompleksnäivvõimsust arvutades ei tohi unustada, et pinge efektiivväärtust kujutav kompleksarv tuleb korrutada vastava voolu kaaskompleksarvuga. Nii tagatakse vastuses faasinihke väärtuse säilimine. Võimsus Aktiivvõimsus Reaktiivvõimsus Hetkvõimsus
Ilmjärve

Ilmjärve on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Külas asub Ilmjärve õigeusu kirik. Ilmjärve mõis (Otepää kihelkonnas) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kassiratta

Kassiratta on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kastolatsi

Kastolatsi on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Külas on Kastolatsi Neitsi Maarja Rõõmukuulutamise kiriku varemed. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaurutootsi

Kaurutootsi ehk Kikkakülä on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Külas on Kauru järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Koigu

Koigu on mitme küla nimi Eestis: Koigu, küla Valga maakonnas Otepää vallas Koigu, küla Võru maakonnas Antsla vallas Koigu mõis Koigu oja
Koigu (Otepää)

Koigu on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mägestiku

Mägestiku (ka Palupera) on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mäha

Mäha on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nüpli

Nüpli on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Külas asuvad enne 13. sajandit pärinevad kalmed. Gustav Wulff-Õie Muuseum Nüpli mõis (Otepää kihelkonnas) Tehvandi spordikeskus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaatori muudatused, vaadatud 16.09.2018. Tõnisson, Evald (2008). Mäesalu, Ain (toim). Eesti muinaslinnad: = Prehistoric strongholds of Estonia. Muinasaja teadus. Tartu: Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia Instituudi. ISBN 978-9985-4-0538-3.
Pedajamäe

Pedajamäe ehk Kirikuküla on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pilkuse

Pilkuse on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Tõikamägi Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Raudsepa

Raudsepa on mitme praeguse ja endise küla nimi. Raudsepa, küla Valga maakonnas Otepää vallas. Raudsepa, küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Raudsepa, küla Võru maakonnas Võru vallas. Raudsepa küla all võidakse mõista ka Raudsepä küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Raudsepa (Otepää)

Raudsepa on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sihva

Sihva on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Sihval asub Pühajärve Põhikool. Pühajärve raamatukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 11.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Truuta

Truuta on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 11.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tõutsi

Tõutsi on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vidrike

Vidrike on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Küla territooriumile jääb Vidrike järv ja osaliselt Naha järv. Vidrike mõis Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kuressaare küla

Kuressaare on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. ENSV ajal Vambola kolhoosi maadel. Küla idapiiril asub Pikru paisjärv, millest voolab läbi küla ida- ja kagupiiril voolav Tarvastu jõgi. Kuressaare küla on mõnikord segi aetud samanimelise linnaga. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 8.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tarvastu jõgi Eesti looduse infosüsteemis Rannar Raba. Nimevigur eksitas kauge maa sohvri Saaremaa asemel Mulgimaale. Sakala. Vaadatud 20. detsembril 2016.
Carcassonne

Carcassonne [kar'kassonn] (oksitaani keeles Carcassona [kaɾkaˈsunɔ]; ladina keeles Carcaso) on linn Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Aude'i departemangus. Linn on departemangu prefektuur (prefecture) ehk halduskeskus. Carcassonne on nelja kantoni keskus. Tema suurlinnastusse kuulub 73 valda. Carcassonne on tuntud eelkõige keskaegse võimsa kindlusemüüriga ümbritsetud südalinna Cité järgi. 1997. aastal arvati Carcassonne'i kindlustatud südalinn UNESCO maailmapärandi nimistusse. Linnas voolab Aude'i jõgi. Carcassonne'il on kolm sõpruslinna: Eggenfelden, Saksamaa (alates 1973) Baeza, Hispaania (alates 2012) Tallinn, Eesti (alates 2013) Carcassonne'i ja ümbritsevate valdade plaan Vaade Carcassonne'i kindlusele Carcassonne'i katedraal Populations légales 2021 La Dépêche Du Midi. "Carcassonne se trouve une jumelle". Vaadatud 29. jaanuar 2014.  Carcassonne – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Metanaal

Metanaal ehk formaldehüüd on lihtsaim aldehüüd. Metanaali keemiline valem on HCHO. Tema molaarmass on 30,03 g/cm³. Ta esineb ka tsüklilise trimeeri trioksaanina C3H6O3 ja polümeeri paraformaldehüüdina HO(CH2O)nH. Metanaal on värvitu gaas. Tema tihedus on 1,38 g/cm³, sulamistemperatuur on –92 °C ja keemistemperatuur on –21 °C. Tema leekpunkt on +64 °C ja isesüttimistemperatuur on +430 °C. Metanaali vesilahus on formaliin. Küllastunud vesilahust, mis sisaldab 37 massiprotsenti ehk 40 mahuprotsenti metanaali, nimetatakse ka 100%-liseks formaliiniks. Formaliinis reageerib metanaal veega, moodustades metaandiooli ehk metüleenglükooli CH2(OH)2. See diool esineb ka tasakaaluolekus mitmesuguste oligomeeride ehk lühikeste polümeeridega. See tasakaal oleneb kontsentratsioonist ja temperatuurist. Formaliinis kipub metanaal oksüdeeruma ja polümeriseeruma, mistõttu selle vältimiseks lisatakse formaliinile stabilisaatorit, näiteks metanooli. Tavaliselt kaubeldakse niisuguse formaliiniga, mis sisaldab 10–12% metanooli ja lisaks mitmesuguseid metallilisandeid. Metanaal esineb looduslikult keskkonnas, mis koosneb süsinikust, vesinikust ja hapnikust. Maa atmosfääri ülakihtides toimuvates looduslikes protsessides võib olla tekkinud kuni 90% Maal leiduvast metanaalist. Metanaal on metaani ja teiste süsinikuühendite oksüdeerumise ehk põlemise vahesaadus ning seda leidub näiteks metsatulekahju suitsus, auto heitgaasis ja tubakasuitsus. Metanaal võib tekkida ka päikesekiirguse ja hapniku mõjul atmosfäärimetaanist ja teistest süsivesinikest ja saada osaks sudust. Esimesena sünteesis metanaali vene keemik Aleksandr Butlerov ja esimesena määras selle kindlaks August Wilhelm von Hofmann.
Etaan

Etaan (C2H6 ehk CH3CH3) on kahe süsiniku aatomiga alkaan. Etaani sulamistemperatuur on -183 °C, keemistemperatuur -88 °C. Normaaltingimustel on etaan lõhnatu ja värvitu gaas. Etaan on metaani kõrval üks peamisi maagaasi koostisosi.
Ameerika tippmodell

"Ameerika tippmodell" (ingliskeelne pealkiri "America's Next Top Model"; eesti keeles on kasutatud ka pealkirja "Ameerika supermodell") on Ameerika Ühendriikide tõsielusaade, milles otsitakse võimalikku tulevast supermodelli. Sarja esimene tsükkel jõudis eetrisse 2003. aasta mais ning see sai telekanali UPN kõige kõrgemalt hinnatud telesaateks. Valmimas on sarja 23. hooaeg, mis hakkab jooksma telekanalis VH1. Algselt oli saade eetris kanalis UPN (aastail 2003–2006), seejärel näitas seda The CW (2006–2015) ning 2016. aasta detsembrist hakkab näitama VH1. Sarja esimesel kahekümne kahel hooajal oli saatejuhiks supermodell Tyra Banks, 23. hooaega hakkab juhtima Briti poplaulja Rita Ora. "Ameerika tippmodelli" saatejuht on Tyra Banks, kes on ise aastaid modell olnud. Esmalt valitakse kõikide modelliks soovijate seast välja teatav arv tüdrukuid, seejärel tehakse kärpimine, kuni järele jääb 10–14 tüdrukut (vastavalt hooajale), kes asuvad omavahel saadetes võistlema. Igas saates hääletavad kohtunikud välja ühe kandidaadi. Auhinnaks on 100 000 USA dollari suurune leping modelliagentuuriga ja fotoseeria naisteajakirjas (auhinnad erinevad hooajati). "Ameerika tippmodelli" ametlik koduleht (inglise keeles)
Identiteet

Identiteet on isiku enesetaju. Enesetaju sisaldab omadusi, mis teevad isiku ainulaadseks võrreldes teistega või näitab kuhugi kuulumist. Näiteks kuulumine rahvusesse, vähemusgruppi, teatud kollektiivi, rahvatantsuansamblisse, mudellennundusringi, käsitööklubisse vms. Samuti saab identiteeti käsitleda kui teadmist endast sotsiaalsetes olukordades ja suhetes. Tavaliselt on identiteedi teadvustamine vajalik mingi ressursi kasutamiseks, näiteks toetuse saamiseks, poest alkoholi ostmiseks, klubisse sissepääsemiseks jne ehk räägitakse isikulisest identiteedist. Kellegi identiteedi ehk õiguse kindlaks tegemiseks soovitud hüve tarbida tuleb isik identifitseerida ehk kellenagi ära tunda, samastada. Isikusamasus tähendab, et see isik on see, kes ta väidab end olevat. Ühtekuuluvustunnet mingi konkreetse paikkonnaga ja selle inimestega nimetatakse regionaalseks identiteediks ning kuuluvust teiste hulka sotsiaalseks identiteediks. rahvuslik identiteet rahvuslus identiteedipoliitika
Aleksei Tolstoi

Aleksei Nikolajevitš Tolstoi (vene keeles Алексей Николаевич Толстой; hüüdnimi Seltsimees Krahv; 10. jaanuar 1883 (vkj. 29. detsember 1882) Nikolajevsk, Samara kubermang – 23. veebruar 1945 Moskva) oli vene kirjanik, ajalooliste romaanide autor. Tema isa oli erruläinud husaar ja maaomanik ning ema lastekirjanik. Kui Tolstoi ema oli kaks kuud rase, põgenes ta koos oma armukese Aleksei Apollonovitš Bostromiga kodust. Vastsündinud Aleksei kirjutas ta samuti Bostromi nimele. 13-aastaselt sai Aleksei Tolstoi teada, et ta bioloogiline isa on hoopis krahv Nikolai Aleksandrovitš Tolstoi, kuid sellest hoolimata jätkas ta elamist teda üles kasvatanud isa juures. Kuid Nikolai Tolstoi jättis oma pojale pärast surma 30 000 rubla ja väärika perekonnanime.[viide?] 1917. aasta Oktoobrirevolutsiooni ajal emigreerus ta Saksamaale ja hiljem Prantsusmaale. 1923. aastal naasis ta kodumaale, leppides ühtlasi ka kommunismiga. Tema tööd tasustati kolme Stalini preemiaga. Tema sulest on ilmunud palju kuulsaid romaane, teiste seas ka "Insener Garini hüperboloid", “Aeliita” ja lastejutt "Kuldvõtmeke ehk Buratino seiklused", Carlo Collodi Pinocchio töötlus. Oma mahukate ajalooromaanidega "Kannatuste rada" ja "Peeter Esimene" üritas heakskiitvalt mõtestada ja õigustada bolševismi[viide?]. Vaapo Vaher, "Kalamari kirjaniku lõtvadel huultel" – Sirp 7. märts 2003, lk 7
Loomulik iive

Loomulik iive on teatud piirkonna (riigi, maakonna, valla vms) sünni- ja surmajuhtude arvu vahe, st elussündide arvu ja surmajuhtude arvu vahe. Piirkondade loomuliku iibe võrdlemiseks kasutatakse loomuliku iibe kordajat.
Nicole Linkletter

Fail:Nicole Linkletter.jpg Nicole Linkletter Nathanson (sündinud 27. veebruaril 1986) on USA modell, kes võitis tõsielusaate Ameerika supermodellid 5. tsükli.
Kompilaator

Kompilaator ehk translaator on arvutiprogramm, mis tõlgib (kompileerib) ühes arvutikeeles (lähtekeel) kirjutatud lähtekoodi teise arvutikeelde (sihtkeel, tihti binaarne objektikood). Sagedasim põhjus selliseks lähtekoodi teisenduseks on käivitatava programmi loomine. Nime "kompilaator" kasutatakse harilikult programmide kohta, mis tõlgivad kõrgtaseme programmeerimiskeelest madalama taseme keelde (näiteks assemblerkeelde või masinkoodi). Madaltaseme keelest kõrgema taseme keelde tõlkivat programmi nimetatakse dekompilaatoriks. Ühest kõrgtaseme keelest teise tõlkivat programmi nimetatakse translaatoriks. Programmeerimiskeele elementide erinevate vormide vahel ilma keelt vahetamata tõlkivat programmi nimetatakse keele ümberkirjutajaks. Ühest kõrgest keelest vahepealsesse, edasist töötlust nõudvasse keelde tõlkivaid kompilaatoreid tuntakse kaskaadijatena. Madala taseme assemblerkeele kompilaatorit nimetatakse harilikult assembleriks ja dekompilaatorit disassembleriks. Kompilaator teostab oma töö käigus tavaliselt järgmised operatsioonid: leksiline analüüs, eelprotsessimine, parsimine, semantiline analüüs, koodi genereerimine ja koodi optimeerimine. Terminit kompilaatori-kompilaator kasutatakse parseri generaatorite kohta. Alternatiivne meetod programmi käivitamiseks ilma kompileerimata on programmikoodi käivitamine interpretaatoriga. Kõrgemaid programmeerimiskeeli jaotatakse sageli kompileeritavateks ja interpreteeritavateks keelteks. Teoreetiliselt võib kompilaatori ja interpretaatori luua iga keele jaoks ning praktikas on paljude keelte jaoks olemas mõlemad. Selline kategoriseerimine viitab harilikult programmeerimiskeele levinuimatele implementatsioonidele. Näiteks viidatakse harilikult BASICule kui interpreteeritavale ja C-le kui kompileeritavale keelele, kuigi leidub ka BASICu kompilaatoreid ja C interpretaatoreid. Linkur Interpretaator GNU Compiler Collection "FreeBASIC compiler". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2010. Vaadatud 15. aprillil 2010. Ch -- an embeddable C/C++ interpreter
Aa jõgi (Prantsusmaa)

Aa on jõgi Prantsusmaal, mis jääb kogu ulatuses Prantsusmaa pinnale ning suubub Põhjamerre. Aa jõe pikkus on 89 km (55,7 km ulatuses voolab vabalt ja 33 km ulatuses on kanaliseeritud). Valgala on 1215 km². Keskmine vooluhulk on 10 m³/s. Ta voolab põhiliselt Pas-de-Calais' departemangu territooriumil. Jõgi saab alguse 200 m kõrgustelt küngastelt umbes 120 m kõrguselt merepinnast Bourthesi vallas (lähte geograafilised koordinaadid 50°36′41" N, 01°55′54" E), voolab põhiliselt kirde suunas ja läbib Saint-Omeri linna ning pöördub kirdesse. Sealtmaalt muutub (29 km ulatuses, kuni Arquesini) laevatatavaks. Seal on ta hiigellüüsi kaudu seotud Neufossé kanaliga. Lüüs võimaldab ületada 13-meetrise kõrguste vahe. Kuni 1967. aastani oli lüüsi asemel Les Fontinettesi laevatõstuk. 24 km ulatuses on Aa jõgi Pas-de Calais' ja Nordi departemangu piiriks, kusjuures vasak kallas jääb Pas-de-Calais' departemangu ja parem kallas jääb Nordi departemangu. Saint-Omerist allpool on Aa jõgi kanaliseeritud ning läbib endise soo, mis on tammide võrgustikuga muudetud väga viljakandvaks, kuigi alati niiskeks oruks. Seal on ta osa Dunkerque'i-Escaut' suurlaevateest. Jõgi on ühendatud La Colme'i kanaliga, Calais' kanaliga ja Bourbourgi kanaliga. Aa jõgi suubub merre Gravelinesi linnast kirdes. Suudme geograafilised koordinaadid on 51°00′21″ N, 02°06′17″ E. Aa jõkke suubuvad paremalt Moerelak ning vasakult Bléquin, Houlle ja Oye. Jõe ääres asuvad Bourthes, Verchocq, Fauquembergues, Wavrans-sur-l'Aa, Lumbres, Esquerdes, Hallines, Wizernes, Blendecques, Arques, Saint-Omer, Watten, Holque, Gravelines ja Grand-Fort-Philippe. Aa jõgi saidil eaufrance.fr Kanaliseeritud Aa jõgi saidil eaufrance.fr
Norderstedt

Norderstedt on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Segebergi kreisis. Norderstedti sõpruslinn Eestis on Kohtla-Järve. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Ametlik koduleht (saksa ja inglise keeles)
Maltoos

Maltoos ehk linnasesuhkur on disahhariid, mis koosneb kahest glükoosi molekulist, mis on ühendatud α(1→4) sidemega. Keemiline valem on C12H22O11. Merck Index, 11th Edition, 5595.
Magav Venus

"Magav Venus" (ka "Dresdeni Madonna") on itaalia maalikunstniku Giorgione maal, üks tema viimastest teostest.[viide?] Pildil on alasti naisterahvas, kelle profiil paistab jäljendavat mäestikku tagaplaanil. Giorgione pani suurt rõhku tausta detailidele ja varjudele. Valik alasti naise kasuks märkis nii revolutsiooni kunstis kui ka stardipauku modernsele kunstile. Giorgione ei jõudnud enne oma surma teost lõpetada. Ent Tizian lõpetas hiljem magava Venuse kohal kõrguva taevalaotuse, kusjuures Tizian maalis Dresdeni Madonna ajendil ka ise sarnase Venuse. Giorgione Venuse erutavat, pöörast ja muutlikku alastust ei suutnud Tizian siiski tabada.[viide?] Erootilised mõistaandmised on tulenenud Venuse tõstetud käest ning seda peetakse kogu teose aluseks. Parem käsi on muundunud just seetõttu, et see kujutaks endast seksuaalsuse sümbolit, nagu ka vasaku käe asetsemine kubemel. Linad on maalitud hõbedase varjundiga, pigem külmades toonides, mis on vastuoluline tavalisele pesu kujutamisele. Tiziani ja Diego Velázqueze maalidega võrreldes paistavad Giorgione linad väga range ja jäigana. Inimkeha orgaanilisusele, naturaalsusele ja maalähedusele viitab maapinna reljeefi ning naisekeha kurvide miimika ja vastavus.[viide?] Looduse ja figuuri ilu mõtisklev olek on Giorgionele omased. Maali kompositsioon on mõjutanud hilisemaidki kunstnikke, näiteks Ingres'i ja Rubensit. Giorgione ja Tiziani Venused on oma olemuselt otseselt ühendatud Manet' "Olympiaga".[viide?]
Sandra (laulja)

Sandra Lauer (sünninimega Sandra Ann Lauer, hiljem Sandra Cretu ja Sandra Menges; sündinud 18. mail 1962 Saarbrückenis Saksamaal) on saksa laulja ja laulukirjutaja, kes praegu elab Eivissal (Hispaanias). Pärast mõningast edu esilauljana diskotrios Arabesque alustas Sandra 1984. aastal oma soolokarjääri. Teda võib müstilise naishäälena laulmas kuulda tollase abikaasa Michael Cretu loodud ansamblis Enigma. Tema meeskonda kuuluvad veel Hubert Kemmler (laulja ja laulukirjutaja), Markus Löhr, Klaus Hirschburger, Armand Volker, Frank Peterson, Andy Jonas (laulja) ja Jens Gad (laulukirjutaja, kaasprodutsent). 2. augustil 2014 esines Sandra Pärnu Vallikäärus. Koduleht (en) Management (en) The general information website (All languages, All links)
Karbamiid

Karbamiid ehk uurea ehk kusiaine on orgaaniline ühend süsinikust, lämmastikust, hapnikust ja vesinikust, keemilise valemiga CON2H4 või (NH2)2CO. Normaaltingimustel on see valge, lõhnatu, tahke, vees hästi lahustuv aine. Karbamiidi avastas 1773. aastal Hilaire Rouelle. Looduslikult leidub karbamiidi kui biokeemilise nn uurea tsükli ühe saadusena kõige rohkem lindude väljaheites ja loomade uriinis, samuti teiste organismide jäänustes. Looduses lagundavad karbamiidi uurea- ehk urobakterid. Seda protsessi nimetatakse urolüüsiks ja see toimub peamiselt mullas ja merevees. See oli esimene orgaaniline ühend, mis anorgaanilistest lähteainetest kunstlikult sünteesiti, mis omakorda aitas kummutada vitalismi teooriat. Karbamiidi sünteesiga pani Friedrich Wöhler 1828. aastal aluse orgaanilisele keemiale, valmistades uurea kaaliumtsüanaadi (KCNO) ja ammooniumsulfaadi [(NH4)2(SO4)] reaktsioonil. Kuigi Wöhler üritas saada ammooniumtsüanaati, sai ta hoopis karbamiidi ning kummutas tahtmatult vitalismi teooria, mille kohaselt elusorganismide kemikaalid erinevad fundamentaalselt elutust ainest. Karbamiid on lämmastikku sisaldav keemiatööstuse saadus, mida maailmas toodetakse umbes 100 000 000 tonni aastas. Karbamiidi toodetakse kommertseesmärkidel sünteetilisest ammoniaagist ja süsinikdioksiidist. Karbamiidi toodetakse graanulitena, helvestena, kristallidena ja lahustena. Rohkem kui 90% toodangust kasutatakse väetisena. Karbamiid on suurima lämmastikusisaldusega (46,4%) lämmastikväetis. Karbamiidi kasutatakse samuti mitmete plastide, ravimite, kosmeetikavahendite ja sünteetiliste vaikude toorainena. Uriin Urobakterid Urolüüs EE 10. köide, 1998.
Ballett

Ballett (itaalia keelest ballo, 'tantsin') on Euroopa tantsukunsti klassikaline vorm. Ballett on ka sellises klassikalises vormis lavateos. Balletiteos põhineb koreograafial, selle sisu väljendatakse balleti reeglitele vastava tantsu ja muusika abil. Balletist võib leida ka pantomiimi elemente. Balleti aluseks on libreto, mille järgi kirjutatakse muusika, seejärel seatakse tantsud, valmistatakse lavakujundus ja kostüümid. Ballett algab avamänguga, järgnevad tantsunumbrid. Esimesed balletietendused toimusid 16. sajandil Itaalias ja Prantsusmaal. Algul olid tantsunumbrite vahel laulud ja luuletused. Balleti esitaja on balletitantsija, naistantsijat nimetatakse baleriiniks. Klassikaline ballett on mis tahes traditsiooniline ballett, mis kasutab ainult klassikalist balletitehnikat. Eristakse stiililiselt prantsuse, vene, inglise ja itaalia balletti. "Coppélia" (Leo Delibes) "Giselle" (Adolphe Adam) "Kevadpühitsus" (Igor Stravinski) "Korsaar" (Adolphe Adam) "Luikede järv" (Pjotr Tšaikovski) "Pähklipureja" (Pjotr Tšaikovski) "Romeo ja Julia" (Sergei Prokofjev) "Sülfiid" (Jean-Madeleine Schneitzhoeffer) "Uinuv kaunitar" (Pjotr Tšaikovski) Ballettmeister Balletisammud Tallinna Balletikool Noor Ballett Fouetté Uusklassikaline ballett Nüüdisballett
Ruutmeeter

Ruutmeeter (tähis m²; kasutatud ka qm) on pindalaühik, mis võrdub 10 000 ruutsentimeetriga: 1 m2 = 100 × 100 cm = 10 000 cm2. Üheruutmeetrine pindala on ruudul, mille külje pikkus on 1 meeter.
Arvutiprogramm

Arvutiprogramm (tavaliselt lihtsalt "programm" või "tarkvararakendus") on arvutile arusaadavate käskude kogum. Arvutiprogramm on kirjutatud kindlas programmeerimiskeeles, madala taseme keelte puhul ka kindlale arvutiarhitektuurile. Enamasti kompileeritakse programmid arvutile arusaadavasse vormingusse. Programme, mida ei kompileerita, nimetatakse tihti skriptideks. Eristatakse süsteemiprogramme, mis peavad tagama operatsioonisüsteemi töö, ja rakendusprogramme, mis on mõeldud arvuti kasutajale kasulike asjade tegemiseks (tekstitöötlus, veebilehitsemine jne). Arvutiprogrammide kogumit nimetatakse tarkvaraks. Tarkvara Algoritm Teek Programmeerimine
Deep Forest

Deep Forest on prantsuse ansambel, mis esitab maailmamuusikat, kus etnilised helid on segatud elektroonilistega. Ansambli moodustavad Eric Mouquet ja Michel Sanchez. Ansambel oli 1993. aastal Grammy auhinna nominent parima maailmamuusika plaadi kategoorias ning 1996. aastal võideti auhind plaadi "Boheme" eest. Nende albumeid on maailmas müüdud kokku üle 10 miljoni eksemplari ning osa saadud tulust on annetatud heategevuseks. 1992 – Deep Forest 1994 – World Mix 1995 – Boheme 1997 – Comparsa 1999 – Made in Japan 2000 – Pacifique 2002 – Music Detected 2003/2004 – Essence of (Deep Forest) the Forest 2004 – Kusa No Ran (ainult Jaapani turule) 2008 - Deep Brasil 1992 – "Deep Forest" 1992 – "Sweet Lullaby" 1992 – "White Whisper" 1993 – "Forest Hymn" 1994 – "Savana Dance" 1995 – "Boheme" 1995 – "Boheme (The Remixes)" 1995 – "Marta's Song" 1995 – "Marta's Song (The Remixes)" 1996 – "While the Earth Sleeps" 1996 – "Bohemian Ballet (Promo)" 1997 – "Freedom Cry" 1997 – "Madazulu" 1998 – "Media Luna" 1998 – "Noonday Sun" 1999 – "Hunting (Live)" 1999 – "Sweet Lullaby (Live)" 2000 – "Pacifique" 2002 – "Endangered Species" 2002 – "Will You Be Ready (Promo)" Eric Mouquet (Deep Forest) Michel Sanchez (Deep Forest) Deep in the Jungle - Deep Forest fansite