laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Palamuse kihelkonnakool

Palamuse kihelkonnakool oli Jõgeva maakonnas Palamusel asuv kihelkonnakool, mis asutati 1687. aastal köstrikoolina. 1824. aastal muudeti see kihelkonnakooliks. Praegune Palamuse kihelkonnakooli hoone, mis koos köster Aleksander Georg Nieländeri eluruumidega ehitati 1873. aastal, on ühekorruseline puidust hoone, mille kõrge vundament on maakivist ja katus sindlist. Palkseinad on laudvoodriga. Hoone põhjapoolses otsas asus klassituba, õpilaste magamistuba (hiljem ehitati see ümber klassitoaks), sahver, õpetajatuba ja kantselei. Lõunaküljel olid köstri eluruumid (saal, kirjutus-, magamis-, söögituba ja köök). Sissepääs kooliruumidesse on kirdeotsas, köstri eluruumidesse viiva kagupoolse välisukse ees on viilkatusega tuulekoda. Aknad on kõrged, kuue ruuduga. Selles koolihoones õppis aastatel 1895–1899 tuntud eesti kirjanik Oskar Luts, kes kirjeldas oma koolielu raamatus "Kevade". Kool tegutses seal 1975. aastani. Praegu asub seal Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum, mis avati 5. jaanuaril 1987. "Palamuse O.Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. november 2012. Vaadatud 30. novembril 2012. Palamuse kihelkonnakool Eestigiidi saidil Palamuse kihelkonnakool kultuurimälestiste riiklikus registris
Kalasilm

Kalasilm (inglise fisheye) on ülilaia pildinurgaga (kuni 180º) lainurkobjektiiv, mida kasutatakse pildistamisel panoraamsete, poolkerakujuliste jt moonutatud perspektiiviga kujutiste saamiseks. TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=19878[alaline kõdulink] (vaadatud 29.11.2012))
Martin Wilberg

Martin Andreas Wilberg (ka Willberg) (29. august 1821, Põltsamaa – 21. märts 1903, Põltsamaa) oli eesti koorijuht ja muusikategelane, esimese eesti segakoori asutaja. Wilberg sündis Saksamaalt Magdeburgist sisserännanud käsitöölise pojana. Ta õppis 1828–1833 Põltsamaa elementaarkoolis. Oli aastatel 1833–1840 Paides ühe maalri õpipoiss. Paides elades õppis laulmist Paide vaeslaste-kooli juhataja juures. Wilberg töötas aastatel 1840–1846 Põltsamaa kihelkonnakooli juhatajana, 1846–1852 köstrina Kolga-Jaanis ning 1852–1899 köster-organistina ja 1852–1862 taas kihelkonnakooli juhatajana Põltsamaal. Wilberg asutas 1840. aastal Põltsamaal esimese eesti segakoori. Kakskümmend Baltisaksa suurkuju Põltsamaa ajaloos. Jõgeva Maakonna Keskraamatukogu kodulehelt. Vaadatud 30.11.2012 Eesti biograafilise leksikon. Akadeemilise Ajaloo-Seltsi Toimetused II. K./Ü. Loodus, Tartus 1926–1929, lk 576
Kalandrimine

Kalandrimine ehk kalandreerimine (inglise calendering) on kangasmaterjali mehaaniline viimistlemine kalandri abil. Kalandrimise tulemusena muutub kangasmaterjal siledamaks ja läikivamaks. Kalander võeti kasutusele 18. sajandil. Enne seda kangaid vaaliti. Valtsimine Vaalimine "kalandreerima". Sõnaveeb. 13. september 2019. Vaadatud 16. detsember 2022.[alaline kõdulink] Steppuhn, P. (1999). "Der mittelalterliche Gniedelstein: Glättglas oder Glasbarren? Zu Primärfunktion und Kontinuität eines Glasobjektes vom Frühmittelalter bis zur Neuzeit." Nachrichten aus Niedersachsens Urgeschichte, 68, 113–139.
Verbivka (Lõpovetsi rajoon)

Verbivka (ukraina keeles Вербівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 520. Pindala on 2,42 km². Verbivka kabel
Andres Ülviste

Andres Ülviste (sündinud 1963) on eesti jurist. Ta on lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli. Andres Ülviste on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal 1993. aastal. Ta töötab riigiprokuratuuris. Prokuratuuri 86. aastapäeval novembris 2004 kuulutati ta aasta prokuröriks. 2017 – Valgetähe IV klassi teenetemärk "Matsimarket" (1. osa), Avita 2002, ISBN 9985207017 (kujundanud Tatjana Nekrassova) "Matsimarket" (2. osa), Avita 2002, ISBN 9985207025 (kujundanud Tatjana Nekrassova) "Põllumehe aastaraamat", Maalehe Raamat 2008, ISBN 9789985643716 (kujundanud Jaan Tammsaar) "Poogen, kopp ja siiber", Kadmirell 2012, ISBN 9789949928330 "Uisapäisa ula peal", Kadmirell 2023, ISBN 9789949987061 (kujundanud Andres Seppius) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. aprill 2016. Vaadatud 4. aprillil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Prokurörid valisid endi seast parimaks Andres Ülviste, Eesti Päevaleht, 11. november 2004 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Jölöga

Jölöga (komi keeles Йöлöга, 'Kaja') on Komi Vabariigis Sõktõvkaris ilmuv komikeelne noorteleht. Ajaleht ilmub alates 1991. aasta oktoobrist ja sagedusega üks kord nädalas. Ajalehe trükiarv on 1500 eksemplari. http://www.finnougoria.ru/community/press/476/3028
Leopold Mozart

Johann Georg Leopold Mozart (14. november 1719 – 28. mai 1787) oli saksa helilooja, dirigent, õpetaja ja viiulimängija, helilooja Wolfgang Amadeus Mozarti isa ja õpetaja. Ta on kirjutanud viiuliõpiku "Põhjalik viiulikool" ("Versuch einer gründlichen Violinschule"). Leopold Mozart õppis õigusteadust ja filosoofiat Salzburgi ülikoolis, kuid sagedase puudumise tõttu visati ta sealt välja. Ta oli abielus erateenri tütre Anna Maria Pertliga, neil oli seitse last, kellest vaid kaks, Maria Anna ja Wolfgang Amadeus, elasid imikueast kauem. Vanalinna Hariduskolleegiumi õppematerjalid Jansen, Johannes (2005). Mozart. Taschen, lk 6
Maria Firsova

Maria Firsova (vene keeles Мария Трифоновна Фирсова) on Eesti pedagoog, vanausuliste traditsioonide hoidja. Ta sündis Mustvees vanausuliste peres. Õppis vene õppekeelega koolis ja omandas vene keele ja kirjanduse õpetaja eriala. Üle 40 aasta töötas ta Mustvee Vene Gümnaasiumis. Viimase 20 aasta jooksul on ta Mustvee Vanausuliste Koguduse liige. Ta on kirjutanud raamatu "Mustvee Vanausuliste mälestusi". 2005. aastal sai Maria Firsova Mustvee linna aukodanikuks. 2012. aastal pälvis ta Jõgevamaa Kuldristi. "Mustvee leht, 2005, nr 6-7 (PDF-failina)" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 23. juuni 2007. Vaadatud 30. novembril 2012. Mustvee linn sai kaks uut aukodanikku, Eesti kristlik televisioon, 22.06.2005 "Jõgevamaa Kuldristi pälvib viis ja Hõberisti neli inimest"[alaline kõdulink]. Vooremaa, 23. veebruar 2012
Jõgeva näidissovhoos

Jõgeva näidissovhoos (hiljem Jõgeva Katsesovhoos ja Jõgeva Riigimajand) oli nõukogude ajal Jõgeva rajoonis tegutsenud sovhoos, üks Eesti suurimaid ühismajandeid. Sovhoos moodustati 1961. aastal Jõgeva Sordiaretusjaama maadest. Sellega liideti ümberkaudseid kolhoose, sealhulgas 1975. aastal Estonia kolhoos, 1976. aastal Tooma katsebaas ja 1978. aastal ka Pedja külanõukogus Vaimastveres tegutsenud sovhoos Bolševik, nii kujunes Jõgeva näidissovhoosist üks suuremaid maavaldajaid. Mõnd aega kuulus selle koosseisu ka Kuremaa tehnikumi õppemajand. Sovhoos allus 1956. aastal loodud Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudile (EMMTUI), nagu ka Jõgeva Sordiaretusjaam. 1987. aastal oli sovhoosi üldpindala 18 690 ha, veiseid oli sovhoos kõrgajal umbes 6500. Algaastatest kuni 1988. aastani juhtis näidissovhoosi Mart Uudla, 1988. aastast majandi likvideerimiseni (siis juba Jõgeva Riigimajandi nime all) Indrek Raidmäe. Pärast seda jäid sovhoosi maid kasutama piimandusettevõte AS Perevara ja Jõgeva Sordiaretuse Instituut. Jõgeva Näidissovhoos ja Jõgeva Sordiaretusjaam andsid novembrist 1987 kuni 1989. aastani kord kuus välja ühist ajalehte Sordi Sõnumid. "Jõgeva alevik" kultuuriseltsi Vanaveski kodulehel (vaadatud 30. novembril 2012) http://tartu.ester.ee/record=b1234916~S1*est Ülle Anton "Põllumajanduskompleksi sotsiaal-majandusgeograafilise uurimise kogemusi (Jõgeva Näidissovhoosi näitel)" (diplomitöö Tartu Riikliku Ülikooli majandusgeograafia kateedris, juhendaja Salme Nõmmik) Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, 1981
Otšõtkiv

Otšõtkiv (ukraina keeles Очитків) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 588. Pindala on 2,234 km².
Plõskiv

Plõskiv (ukraina keeles Плисків) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 1439.
Big Bang (Lõuna-Korea bänd)

Big Bang (BIGBANG) on Lõuna-Korea ansambel. Nad on tegutsenud alates 2006. aasta 19. augustist. Liikmed on Daesung, Seungri, Taeyang, G-Dragon, T.O.P. Ansambel on lepingusuhetes YG Entertainmentiga Grupp on teeninud austust sellega, et nad kirjutavad ka ise omale laule (eriti G-Dragon). Bändi edu saabus lauluga "Lies", mis oli Korea edetabelites esimesel kohal rekordilised seitse nädalat. Big Bang võitis aastatel 2007 ja 2008 palju auhindu, mille hulgas olid näiteks "Aasta laul" ja "Aasta artist". 2009–2010 keskendus grupp Jaapani turule. Ka Jaapanis võideti mitu auhinda, näiteks aasta uustulnuka ja parima uue artistina. Kõige selle keskel tegelesid nad ka oma sooloalbumitega (G-Dragon, Taeyang ja Seungri). Aastal 2011 avaldasid nad albumi ja muusikavideo "Tonight", mis oli samuti edukas. BIGBANG on avaldanud tänaseks kuus stuudioalbumit: "Big Bang Vol.1" (2006), "Remember" (2008), "Number 1" (2008), "Big Bang" (2009), "Big Bang 2" (2011), "Alive" (2012) Big Bang'i fänniklubi nimi on V.I.P. Ansambli fännileht Facebookis Ansambel YouTube'is
Kugarnja

Kugarnja (mari keeles Кугарня, 'reede') on Mari Eli Vabariigis Joškar-Olas ilmuv marikeelne noorteleht. Ajaleht ilmub alates 1991. aasta juulist, ilmumissagedus on üks kord nädalas. Ajalehe tiraaž on 3200 eksemplari. http://www.finnougoria.ru/community/press/477/3041 http://кугарня.рф
Aleksander Adojaan

Aleksander Adojaan (29. jaanuar 1911 Tula kubermang – 14. aprill 1983 Jõgeva) oli eesti põllumajandusteadlane. Ta sündis 1911. aastal Tula kubermangus Jepifanovos[küsitav]. Ta lõpetas 1929. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1929–1935 ja 1937 õppis ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, kuulus üliõpilasseltsi Liivika. Adojaan kaitses põllumajandusdoktori väitekirja rohumaaviljeluse alal. 1935. aastast töötas ta peamiselt Jõgeva Sordiaretusjaamas. Ta tegeles heintaimede sordiaretusega, töötas välja kultuurkarjamaade viljelemise alused, propageeris kultuurkarjamaade ja murude viljelust. Aleksander Adojaan kirjutas mitu raamatut, brošüüre ja artikleid. Tema põhiteos oli raamat "Rohumaaviljelus Eestis" (1961). Eesti NSV teeneline agronoom 1956. aastast. "Jõgeva alevik" kultuuriseltsi Vanaveski kodulehel (vaadatud 30. novembril 2012) http://www.htg.tartu.ee/d7/lennud_d.php?aasta=1929 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Nikolai Buhharin

Nikolai Buhharin (vene Николай Иванович Бухарин; 9. oktoober (vkj 27. september) 1888 Moskva – 15. märts 1938 Moskva oblast Kommunarka) oli bolševik, Oktoobrirevolutsiooni juhte ja Nõukogude Liidu riigitegelane, aastail 1924–1929 ÜK(b)P KK Poliitbüroo liige ning 1926–1929 Kominterni juht. Nikolai Buhharin oli pärit õpetajate perekonnast, aastail 1907–1910 õppis ta Moskva ülikooli majandusteaduskonnas. Buhharin liitus bolševikega juba 1906, vaid 18-aastaselt, ning poliitilise tegevuse eest karistati teda korduvalt. Pärast veebruarirevolutsiooni valiti ta 1917. aastal Moskva tööliste Saadikute Täitevkomitee liikmeks ja Moskva linnaduumasse. Pärast bolševike võimuhaaramist oktoobrirevolutsiooni tulemusena sai temast 1918. aastal kommunistliku partei tähtsaima ajalehe Pravda toimetaja. Poliitiliselt oli ta vasakkommunistide positsioonil. Buhharin oli vastu Brest-Litovski rahu sõlmimisele, arvates, et peab jätkama maailmarevolutsiooni, nagu soovis ka Lev Trotski. Hiljem muutis ta oma vaateid aga kardinaalselt. 1920. aastatel oli Buhharin üks olulisimaid NSV Liidu poliitikuid, sealhulgas "Uue majanduspoliitika" (NEP) põhiline kaitsja ja edendaja. Buhharini kavade järgi oleks sarnane majanduspoliitika pidanud jätkuma ka pärast 1928. aastat, kuid Jossif Stalin arvas teisiti ning alustas majanduse tsentraliseerimist ja kollektiviseerimist. Buhharin toetas Stalinit selle parteisiseses võimuvõitluses Trotski, Lev Kamenev ja Grigori Zinovjevi vastu. 1928–1929 üritas Buhharin Stalinile vastu seista, kuid see lõppes tema jaoks halvasti. Ta arvati ÜK(b)P KK Poliitbüroost välja ning ta rehabiliteeriti osaliselt ning ta sai 1934. aastal Izvestija toimetajaks. Pärast Stalini poolt ainuvõimu haaramist Nõukogude Liidu kommunistlikus parteis sai temast partei juhtiv teoreetik ning nii lõi tegelikult just tema Stalini kuulsa teesi sotsialismi ehitamisest ühel maal ning ka 1936. aasta Nõukogude Liidu konstitutsiooni. Nikolai Buhharin mõisteti süüdi Nõukogudevastase parempoolse trotskistliku bloki süüasja raames. Prokurör Andrei Võšinski iseloomustas Buhharinit kui "rebase ja sea neetud ristsugutist" [1], kes "üritas siin kogu oma jälkide kuritegude košmaari" õigustada mingite ideeliste vaadetega. Buhharin hukati 1938. aasta märtsis. 1917–1934, VK(b)P ja ÜK(b)P Keskkomitee liige; 1924–1929, ÜK(b)P KK Poliitbüroo liige; 1917–1929, ÜK(b)P Keskkomitee ajalehe Pravda vastutav toimetaja; 1919–1929, Kommunistliku Internatsionaali Täitevkomitee liige; 1929–1932, Kõrgema Rahvamajandusnõukogu Presiidiumi liige; 1932– NSV Liidu Rasketööstuse Rahvakomissariaadi Kolleegiumi liige; 1934–1937, ajalehe Izvestija toimetaja; 1935 NSV Liidu Konstitutsioonilise komisjoni liige; Ülevenemaalise Kesktäitevkomitee ja NSV Liidu Kesktäitevkomitee liige.
Domenico Cimarosa

Domenico Cimarosa (17. detsember 1749 – 11. jaanuar 1801) oli itaalia helilooja. Ta elas mõnda aega Peterburis keisrinna Katariina II õuekomponistina ja sai seejärel pärast Salierit Viini õukonna kapellmeistriks. 1792. aastal pöördus ta tagasi kodulinna Napolisse. Enamik tema 65 ooperist on unustatud. Ainsaks erandiks on koomiline ooper "Il matrimonio segreto" ("Salaabielu", 1792). Ta on kirjutanud ka oboekontserdi, ligi 30 klaverisonaati ja muid instrumentaalteoseid. Italiana in Londra 1779 Giannina e Bernardone 1781 Ballerina amante 1782 Marito disperato 1785 Impresario in angustie 1786 Volodimiro 1787 Astuzie femminili 1793 Matrimonio segreto 1792 Trame deluse 1786
Ilmar Aamisepp

Ilmar Aamisepp (6. aprill 1927 Jõgeva – 13. august 1992 Tallinn) oli eesti põllumajandusteadlane ja sporditegelane. 1952. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina, saades diplomi järjekorranumbriga 1. 1973. aastal kaitses ta teaduste kandidaadi väitekirja kartulikasvatuse teemal. Pärast EPA lõpetamist töötas Aamisepp õpetajana Olustvere tehnikumis, agronoomina Väike-Maarjas ja mujal. 1959. aastast töötas ta põllumajandusministeeriumis, suurema osa ajast ministri asetäitjana. 1984–1992 oli ta Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi direktor. 1971 spordiühingu Jõud auliige 1974 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja 1984 Helsingi Ülikooli audoktor Tema isa oli sordiaretaja Julius Aamisepp, tema vend oli Ants Aamisepp ja õde Valve Jaagus. "Jõgeva alevik" kultuuriseltsi Vanaveski kodulehel (vaadatud 30. novembril 2012). http://entsyklopeedia.ee/artikkel/aamisepp_ilmar Biograafia ESBL-is
Anamnees (filosoofia)

Anamnees on Platoni seisukoht, et inimese hinges on teadvustamata teadmisi, mis ta omandas enne hinge kehastumist ideede maailmast. Neid teadmisi võib Platoni järgi avastada õppimise käigus.
Anamnees

Anamnees ehk haiguse eellugu (ladina keeles anamnesis) on kas patsiendilt (kliendilt), haigelt, tema lähedastelt või saatjalt (heteroanamnees) küsitlemise käigus kogutavad andmed haiguse arvatava alguse ja kulu kohta. Anamneesi alusel püüab arst patsiendile esialgse diagnoosi panna. epikriis "Meditsiinisõnastik" 40:2004. A. Altraja, Akadeemilise haigusloo koostamise juhend sisehaigustest arstiteaduse 4. kursusele, Akadeemilise haigusloo juhend sisehaigustest arstiteaduse 4. kursusele, 26.11.2009, Veebiversioon (vaadatud 28.03.2014)
Konsekvent

Konsekvent (inglise consequent) on hüpoteetilise propositsiooni ehk otsustuse teine pool (esimest poolt nimetatakse antetsedendiks). Nt lauses "Kui sajab lund, siis muutub maa valgeks" on konsekvent "muutub maa valgeks".
Antetsedent

Antetsedent (inglise antecedent) on hüpoteetilise propositsiooni ehk otsustuse esimene pool (teist poolt nimetatakse konsekvendiks). Nt lauses "Kui sajab lund, siis muutub maa valgeks" on antetsedent "sajab lund".
Antinoomia

Antinoomia on kahe idee, juriidilise seaduse, kahe väite vm vasturääkivus või nende endi sisemine vastuolu, kuid seda olukorras kus neist kummagi lõplik kinnitamine või kummutamine on põhimõtteliselt võimatu. Algselt pärineb see termin Immanuel Kanti filosoofilistest uurimustest, edasi leidis see kasutust seaduste kontekstis, tänapäeval aga kahe väite vahelise vasturääkivuse korral. Antinoomiat samastatakse tihti paradoksiga, kuid see samastamine ei ole päris korrektne – üldjuhul loetakse antinoomiat hoopiski üheks paradokside alamliigiks. Kanti antinoomiad Paradoks Willard Van Orman Quine Meos, I., 2002. Filosoofia sõnaraamat. Tallinn, kirjastus Koolibri. Lk 19
Apeiron

Apeiron (kreeka ἄπειρον (apeiron) 'piiritu, määramatu') on vanakreeka filosoofi Anaximandrose termin, millega ta tähistas maailma ürgalget, millel puuduvad määratletavad omadused.
Lesse'i jõgi

Lesse on jõgi Belgia Ardennides Valloonia piirkonnas. Maasi parempoolse lisajõe lähe on 490 meetri kõrgusel merepinnast, suue 100 meetri kõrgusel merepinnast. Han-sur-Lesse'i juures voolab jõgi umbes 1100 meetrit maa all.  Lesse'i jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lesse

Lesse on küla Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Libini vallas. Lesse asub samanimelise jõe orus.
Apertseptsioon

Apertseptsioon (inglise apperception) on inimese psüühika selline omadus, mille puhul tema tajumus (tajumine) objektidest ja nähtustest sõltub tema psüühilisest seisundist, eelneva(te)st kogemus(t)est jms. aisting pertseptsioon taju tunnetus (psühholoogia)
Payao Poontarat

Payao Poontarat (tai พเยาว์ พูนธรัตน์; 18. oktoober 1957 Prachuap Khiri Khani provints, Tai – 13. august 2003 Bangkok) oli Tai poksija ja poliitik. Poontarat sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Byong-Uk Lile (Põhja-Korea) Ta oli esimene Tai poksija ja üldse sportlane, kes on võitnud olümpiamedali. Poontarat poksis oktoobrist 1981 kuni aprillini 1985 elukutselisena. Ta osales kokku 14 kohtumisel ning võitis neist 10 (neist 7 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist 1 nokaudiga) kohtumist. Ta oli 1983–1984 WBC poksiorganisatsiooni maailmameister helveskaalus. Poontarat töötas pärast poksimise lõpetamist politseinikuna. Ta valiti 2001. aastal oma koduprovintsi esindajana riigi parlamenti. Ta haigestus 2002. aastal ravimatusse lihas- ja närvihaigusesse ning suri aasta pärast. ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Montréal 1976. Tulemused inglise keeles Payao Poontarat veebisaidil Olympedia (inglise) Payao Poontarat veebisaidil BoxRec (inglise)
Apooria

Apooria (nimetatud ka: loogiline kimbatus) on filosoofias raskesti lahendatav või ületamatu vastuoluga probleem, mis võib tekkida vaatluse (või kogemuse) ja vastava vaatluse (kogemuse) mõttelise analüüsi tagajärjel. Apoorilisi arutlusi seostatakse sageli Elea koolkonda esindava vanakreeka filosoofi Zenoniga. antinoomia paradoks
Sjatko

Sjatko (ersa keeles Сятко, Säde) on Mordvas Saranskis ilmuv ersakeelne kirjandus- ja kultuuriajakiri. Ajakiri ilmub alates 1929. aastast. Sõja ajal ilmus ajakirja asemel almanahh Iznjamo (Võit). 1956. aastal taastati ajakiri nime Suran Tolt (Sura Tuled) all. 1965. aastal anti ajakirjale tagasi praegune nimi. Ajakiri ilmub üks kord kuus, tiraaž on 1550 eksemplari. Alates 2011. aastast on ajakirja peatoimetaja Tatjana Razguljajeva. http://www.finnougoria.ru/community/press/478/3062
Sergei Kirov

Sergei Kirov (tegelikult Sergei Mironovitš Kostrikov; 27. märts (15. märts vkj) 1886 Uržum, Vjatka kubermang – 1. detsember 1934 Leningrad) oli Nõukogude Liidu poliitik, ÜK(b)P Leningradi oblastikomitee 1. sekretär ja ÜK(b)P Keskkomitee sekretär. Sergei Kirov oli 1930. aastate alguses üks Stalini peamisi soosikuid ning sai ÜK(b)P Leningradi oblastikomitee parteijuhiks – keskkomitee 1. sekretäriks. Kuid siis muutus ta juba liiga populaarseks, hakates koguni ohustama Stalini juhtrolli parteis, (1934. aastal toimunud ÜK(b)P Kongressil, nn Võitjate kongressil sai ta rohkem saadikute hääli kui Jossif Stalin) ja seega kogu riigis. Aastal 1934 valitigi ta koos Staliniga kommunistliku partei keskkomitee sekretäriks. 1934. aastal, vaid mõni kuu hiljem, lasti NKVD Leningradi oblastivalitsuse poolt kaitstav Kirov kolmandal katsel maha. Võimalik, et mõrv oli sooritatud Stalini soovil, kuid kindlaid tõendeid selle kohta pole säilinud. Igal juhul sai Stalin sellest ettekäände suure terrori alustamiseks. Kirovi surmas süüdistati Grigori Zinovjevit ja Lev Kamenevi, kes ka kohe süüdi mõisteti (esialgu vangi, 1936. aastal surma), hiljem järgnesid tunduvalt mastaapsemad ja verisemad "puhastused". 1934. aastal nimetati senine Vjatka linn Kiroviks. 1934. aastal nimetati Ukraina NSV-s senine Zinovjevsk ümber Kirovoks, seejärel 1939–2016 kandis linn nime Kirovograd. 1935. aastal nimetati Kalata linn Kirovgradiks. 1935–1989 kandis Aserbaidžaani NSV-s Gäncä linn nime Kirovobad. 1935–1991 kandis Armeenia NSV-s Vanadzori linn nime Kirovakan. 1935–1992 kandis Peterburi Maria teater Kirovi nime. 1935. aastast kannab Peterburis tema nime Kirovi-nimeline Sõjameditsiini Akadeemia. Eestis NSV-s kandis 1950-1990 Kirovi nime S. Kirovi nimeline näidiskalurikolhoos. 1967. aastal oli Eesti NSV-s kokku 13 Kirovi nimelist majandit. Saksa DV-s nimetati Kirovi järgi masinaehitusettevõte Leipzigis (Kirow Leipzig). See nimi sai raudteekraanade kaubamärgina nii tuntuks, et ettevõtte nimi on ka tänapäeval Techne Kirow GmbH. Сталин – заказчик убийства Кирова, novayagazeta.ru, 01.06.2009 Ats Remmelg, Majandinimed Eesti NSV-s, 2020
Patšemõš

Patšemõš (mari keeles Пачемыш, "Herilane") on Mari Eli Vabariigis ilmuv marikeelne huumori- ja satiiriajakiri. Ajakirjal on ka venekeelne paralleelväljaanne Ossa (Оса). Ajakiri ilmub alates 1958. aastast, ilmumissagedus on üks kord kuus. Ajakirja tiraaž on 2000 eksemplari. http://www.finnougoria.ru/community/press/477/3049
Argumentatsioon

Argumentatsioon ehk argumenteerimine on mingi väite tõesuse või tõepärasuse põhjendamine teiste väidete (argumentide) abil. Argumentatsiooni vormi ja sisuga tegeleb argumentatsiooniteooria (inglise argumentation theory)[viide?]. Argumentatsiooni moodustavad tees (argumenteeritav väide), argumendid ja loogiline seos argumentide ja teesi vahel. Pragmadialektika
Asi iseeneses

Asi iseeneses (saksa Ding an sich) on Immanuel Kanti termin, viitamaks reaalsusele, mida subjekt ei suuda tunnetada (tunnetatavat nimetas Kant terminiga asi meie jaoks (saksa Ding für uns)). Kant väitis, et on olemas objektiivne maailm, "asi iseeneses", kuid me ei saa selle kohta midagi väita. See asi iseeneses mõjutab meie meeleelundeid ja tekitab aistinguid, mille tulemusena tekib "asi meie jaoks" (saksa Ding für uns). Tunnetada saabki ainult nähtumusi, nii nagu nad meile meie meeleelundite läbi on antud, asjad iseeneses on põhimõtteliselt tunnetamatud. Näiteks me tajume maailma ajas ja ruumis, kuid tegelikult on see meie mõistuse iseärasus, et me maailma sellisena tajume. Aeg ja ruum on tunnetuse vormid – maailm (asi iseeneses) ei eksisteeri ei ajas ega ruumis. Seda, millest Kant kõneles, nimetatakse filosoofia skandaaliks: keegi ei ole suutnud näidata, kuidas teadmine välismaailma asjade kohta tuleneb meeltega saadud andmetest. Keegi pole suutnud seda probleemi lahendada. Eisler, Rudolf 1930. Ding an sich – Kant-Lexikon. Nachschlagewerk zu Immanuel Kant
Ataraksia

Ataraksia (kreeka Ἀταραξία (ataraxia) 'hingerahu') oli vanakreeka filosoofide Pyrrhoni ja Epikurose kasutatud termin (erilise) hingerahu kohta, mis peaks saavutatama pärast välismõjudest (sh muredest, valust ja ängist (inglise distress)) vabanemist. Stoitsism Meelerahu (budismis)
Paula Brehm-Jürgenson

Paula Brehm-Jürgenson (7. veebruar 1877 Seliküla – 19. oktoober 1941 Tallinn) oli eesti laulja (sopran). Paula Brehm sündis 1877. aastal Selikülas (Järva-Jaani kihelkonnas Võhmuta vallas Jalgsema koolimajas), Nadalama koolmeistri ja Nadalama-Pudivere segakoori juhi Priidik Brehmi tütrena. Alghariduse sai ta isa juures Selikülas ja Nadalamas, õppis siis Väike-Maarja kihelkonnakoolis ja Tallinnas ning sai spetsiaalset lauluõpetust Dresdenis ja Berliinis. Tema abikaasa oli insener ja riigiametnik Karl Jürgenson. Paula Brehmi sünnist möödus 130 aastat, Väike-Maarja vald, 2007