laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Keskuse tänav (Tallinn)

Keskuse tänav on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Mustamäe asumis. Tänav algab Sõpruse puiesteelt ja kulgeb ümber Männi pargi. Keskosas ristub Mustamäe teega ja lõpeb Ehitajate teega. Tänava pikkus on umbes 660 meetrit. Tänava ääres asuvad viie- ja üheksakorruselised paneelelamud. 2007. aastal valmis Keskuse 14a seitsmekorruseline elamu (tellija OÜ Fine Kinnisvara, ehitas AS Harju Ehitus). Keskuse tänav 18 asub Tallinna Mustamäe Gümnaasium, Keskuse tänav 16 tegutses kauplus Männi, Keskuse 5 kinnistul asub trolliliini lõppjaama dispetšerihoone. Keskuse tänavat mööda kulgevad Tallinna trollibussiliin 4 (Keskuse – Balti jaam) ja bussiliin 72 (Keskuse – Kopli). Keskuse 5 kinnistul asub trolliliini lõppjaama dispetšerihoone. Tänavale jäävad peatused: Männi ja Keskuse. Tänava nimi võeti kasutusele 1966. aastal. Nimi tuleneb sellest, et algselt kavandati tänava ümbruskonda Mustamäe linnaosa keskuseks. Tallinna tänavanimed. KNAB. Keskuse tn 14a kinnistu ja lähiala detailplaneeringu kehtestamine Mustamäe linnaosas // Tallinna Linnavalitsuse korraldus nr 2606, 28. detsember 2005 Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 272. Keskuse tänav Sõpruse puiestee (Tallinn) Mustamäe tee Ehitajate tee (Tallinn) Männipark
Fier

Fier on linn Albaanias, Fieri maakonna ja Fieri ringkonna halduskeskus. Asub Aadria mere rannikust 15 km kaugusel Semani jõe ääres. Fier rajati 18. sajandil. Läheduses asuvad antiikaegse Apollonia linna varemed. Linnas tegutseb jalgpalliklubi KS Apolonia Fier. Fier'i koduleht (albaania keeles)
Fieri maakond

Fieri maakond (Qarku i Fierit) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias. Maakonna keskus on Fieri linn. Jaguneb kolmeks ringkonnaks: Fieri ringkond, Lushnjë ringkond ja Mallakastëri ringkond. Popullsia sipas qarqeve 1 Janar. Instituti i Statistikave, vaadatud 9.11.2019.
Tirana maakond

Tirana maakond (Qarku i Tiranës) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaania keskosas. Maakonna keskus on Tirana linn. Jaguneb kaheks ringkonnaks: Tirana ringkond ja Kavajë ringkond. Popullsia sipas qarqeve 1 Janar. Instituti i Statistikave, vaadatud 9.11.2019.
Rwanda vapp

Rwanda vapp on Rwanda Vabariigi riigivapp. Vapp on kasutusel alates aastast 2001. Vapp on lipuvärvides. Sinine, kollane ja roheline värv tähistavad vastavalt rahu, arengut ja heaolu ning kolme rahvusrühma, hutude, tutside ja batvade rahumeelset kooselu. Kollasel lindil on riigi ruandakeelne nimi ja rahvuslik deviis "Ubumwe, umurimo, gukunda igihugu" ("Ühtsus, töö, patriotism"). Riigi sümboolika vahetuse põhjustas asjaolu, et vana lippu ja vappi hakati seostama Rwanda genotsiidiga. Ka vana vapp oli vana lipu värvides, aga 2001. aastal lipu värve muudeti. Rwanda lipp
Szamos

Szamos [samoš] (ungari keeles Szamos, rumeenia keeles Someș) on jõgi Rumeenias ja Ungaris, Tisza vasakpoolne lisajõgi. Jõgi algab Transilvaanias Deji linna lähedal kahe jõe, Someșul Mic ja Someșul Mare ühinemisel. Ülemjooksul voolab üle Transilvaania platoo loodesse. Alamjooksul laskub Kesk-Doonau madalikule ja suubub vasakult Tiszasse. Jõe pikkus on 418 km, valgala pindala 18 146 km². Rumeenia territooriumil on jõe pikkus 376 kilomeetrit ja valgala pindala 15 740 km². Jõe ääres asuvad Răstoci, Jibou, Ulmeni, Dej ja Satu Mare. "Analysis of the Tisza River Basin 2007" (PDF). ICPDR.org. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 17. oktoober 2016. Vaadatud 30. aprillil 2023. "Самош". Vaadatud 30. aprillil 2023. "2017 Romanian Statistical Yearbook" (PDF). Vaadatud 30. aprillil 2023.  Szamos – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Black & Decker

Black & Decker on USA ettevõte, mille tegevusala on tööriistade ning aia- ja kodutarvikute tootmine. Black & Deckeri asutasid 1910 S. Duncan Black ja Alonzo G. Decker olmetehnikakaupluse Baltimore'is. Aastal 1917 leiutati Black & Deckeris elektritrell. 1910 – asutamine 1917 – avati tehas Towsonis 1922 – avati tehas Kanadas, kus toodeti kruvikeerajaid 1925 – Black & Decker avati Londonis 1928 – Black & Decker avati Clevelandis 1929 – Black & Decker avati Sydneys 1936 – Black & Decker asutas New Yorki börsis 1941 – Black & Decker hakkas tootma relvi ja relvade varuosi 1943 – Black & Decker oli kiidetud kaitseväega 1946 – Black & Decker avas tehase São Paulos. Samal aastal hakkas Black & Decker tootma kodukasutajatele mõeldud meisterdamistööriistu (inglise keeles DIY – do-it-yourself) 1951 – suri S. Duncan Black ja presidendiks sai Alonzo G. Decker 1950–1960 – Black & Decker avas oma tehased paljudes riikides 1960 – presidendiks sai Robert D. Black, avati DeWalt Lancasteris 1967 – Itaalias asuv tehas Black & Decker sai auhinna Oscar del Commercia 1972 – Nippon Black & Decker oli esimene eraettevõtte Jaapanis. 1973 – hakati tootma II klassi isolatsiooniga elektritööriistu, mille korpuse kaitsmiseks rikkevoolust ei vajata maandust 1984 – General Electric ostis Black & Deckeri tehased paljudes riikides. Samal aastal uuendas Black & Decker oma logo 1988 – Black & Decker sai medali "Medal of Professional Excellence" 1994 – populaarseks tooteks said The Snake Lighti taskulambid 2003 – Black & Decker müüs Assa Abloyle oma Euroopa lukutootmisüksused [What Makes Black & Decker A World-renowned Brand? https://web.archive.org/web/20150702161111/http://airtoolguy.com/black-decker-world-renowned-brand/] Black & Deckeri koduleht
Bosch

Bosch (Robert Bosch GmbH) on saksa kontsern, mille ettevõtetes toodetakse autoosi, kodumasinaid ja tööriistu. Maailmas on ta selles valdkonnas liidrikohal. Peakontor asub Gerlingenis. Boschi kontserni kuulub 280 ettevõtet ja 13 000 teeninduskeskust 140 riigis. 1886 – Robert Bosch (1861–1942) asutas Stuttgardis ettevõtte, mida ta nimetas "täppismehaanika ja elektrotehnika töökojaks" 1932 – maailma esimene lööktrell 1946 – maailma esimene elektriline tikksaag 1952 – maailma esimene isoleeritud korpus tööriistadele 1984 – maailma esimene akulööktrell 1990 – SDS-i ilmumine 1992 – maailma esimene kergem ja kõige kiirem lööktrell 1994 – kõige võimsam lööktrell GBH 10 DC 1997 – maailma esimene variolihvmasin Praegune aktsiajaotus Boschi perekond 7% Franz Fehrenbach 92% Bosch Eesti koduleht
Tallink Takso

AS Tallink Takso on Eesti transpordifirma, mille põhitegevus on taksoteenuse osutamine Tallinnas. Lisaks tegeleb ettevõte autorendi ja autopesuga. Tallink Takso omanikud on AS Infortar (51%), AS Tallink Grupp (34%) ja Tallink Takso juhataja Alger Holzmann (15%). 2007. aasta augustis asutas investeerimisfirma Infortar koos kaasaktsionäridega taksofirma Tallink Takso. Seejärel tehti teatavaks plaan, et 2008. aasta esimestel kuudel alustab äsja loodud ettevõte tööd 100 uue taksoga. 26. mai hommikul kell 05.00 alustas Tallink Takso klientide teenindamist 51 taksoga. Tallink Takso hinnad on teiste Tallinna taksoettevõtete hindadest kõrgemad. Pant ja Hanschmidt teevad taksofirma logistikauudised.ee, 5. september 2007. http://uudised.err.ee/index.php?06121880 AS Tallink Takso koduleht
Piombino väin

Piombino väin ühendab Liguuria ja Türreeni merd ja lahutab Elba saart Apenniini poolsaarest. Laius 12 km.
Võru Draamastuudio

Võru Draamastuudio tegutses Võru Teatriateljee (hilisema Võru Linnateatri) üksusena kultuurimaja Kannel juures aastal 2001–2012. Juhendajad olid Taago Tubin (2001–2008) ja Tarmo Tagamets (2002–2012).
Pitkäsalmi

Pitkäsalmi on väin Turu linnas, mis eraldab Hirvensalo saart Turu saarestikus mandrist.
Villem Robi

Villem Robi (22. mail 1949) on eesti loomaarst. Talle kuulub Torma vallas Rääbise külas loomakliinik ja lemmikloomahotell. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] Robijärve kasvab metsloomakeskuseks Purupurjus loomaarst kukkus keset lõikust laua alla, EPL, 17. oktoober 2007 Olin jumala üksi põrandal. Ja mind jäeti sinna. Surema. Amet tunnistas kehtetuks loomaarst Villem Robi tegevusloa Kohus rahuldas Villem Robi kaebuse tema veterinaararsti tegevusloa lõpetamise otsuse peale, 1. juuli 2008
Keskuse tänav

Keskuse tänav on tänavanimi mitmes Eesti asulas: Keskuse tänav Kehras Keskuse tänav Tallinnas Keskuse tänav Viljandis Keskuse tänav Hulja alevikus Keskuse tänav Kaiu alevikus Keskuse tänav Lehtse alevikus Keskuse tänav Sauga alevikus
Mikrobioloogia mõisteid

Mikrobioloogia mõistete loend loetleb mikrobioloogia mõisteid laias tähenduses, hõlmates nii baktereid, arhesid, viirusi kui ka protiste. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y A-antigeen AB0-süsteem ABH-antigeen abistajarakk adaptiivne immuunsüsteem adhesiin adhesioon adipotsüüt adrenergiline retseptor aeroobid aferees aglutiniin agranulotsütoos ahviherpes ainevahetus ainutuumne agressiin alfaadrenergiline retseptor alfatoksiin anaeroobid anoksügeenne fotosüntees antionkogeen arhed atsidofiilid bakterid bakterioloogia bakteriostaatiline aine dekontaminatsioon desinfektsioon desulfaatijad bakterid düsbioos DNA-viirused haem(o) Hagemani tegur H-ahel HAI haiguste klassifikatsioon haistimissibul halogeen hamartia H-antigeen haplofaas haploidia haploidne haplotüüp happe-leelisetasakaal happeline happeline fosfataas hapteen haptiline haptoglobiin harkelund hiirus HIV infektsioon jämesoole mikrofloora Kasvajavastane geen Kirby-Baueri meetod Kochi postulaadid mikrofauna mikrofloora mikroobitoksiinid Northern blotting nukleool nukleus patogeen patogeensus pleomorfism protoonkogeen Southern blotting Starlingi seadus sulfaatjad bakterid tuumapoor tuumorsupressorgeen viirused virulentsus väärnegatiivne tulemus väärpositiivne tulemus Waaleri-Rose'i proov Wassermanni test WDHH-sündroom Weili-Felixi proov Wenckebachi blokaad Wernicke sündroom Western blotting Wertheimi lõikus Whipple'i tõbi Widali proov
Franz Ferdinand (ansambel)

Franz Ferdinand on 2001. aastal Šotimaal Glasgow's loodud indie rock'i bänd. Ansamblisse kuuluvad Alex Kapranos (laul ja kitarr), Bob Hardy (basskitarr), Nick McCarthy (rütmikitarr, süntesaator ja taustalaul) ja Paul Thomson (trummid, löökpillid ja taustalaul). "Franz Ferdinand" (2004) "You Could Have It So Much Better" (2005) "Tonight: Franz Ferdinand" (2009) "Right Thoughts, Right Words, Right Action" (2013) "Franz Ferdinandi uus plaat netis kuulatav!". TopTop.ee. 23. jaanuar 2009. "Franz Ferdinand Tonight: Franz Ferdinand". Melu.ee. 31. jaanuar 2009.
Eesti liblikate loend

Siin on loetletud Eestis looduslikult elavaid liblikaid. Süstemaatiline loend on Eesti liblikaliste nimestik. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y aasakaruslane (Diacrisia sannio) aasa-verikireslane (Zygaena lonicerae) aasaöölane (Callistege mi) admiral (Vanessa atalanta), sgk koerlibliklased aruheina-viirgpunnpea (Thymelicus sylvestris) ere-taevastiib (Polyommatus bellargus) harilik kannikesetäpik (Boloria selene) harilik lottsuru (Hemaris tityus) harilik reseedaliblikas (Pontia daplidice) harilik sinepiliblikas (Leptidea sinapis) harilik taevastiib (Polyommatus amandus Schneider) harilik viirgpunnpea (Thymelicus lineola) hõbetäpik (Argynnis aglaja) jaspisöölane jõhvika-sinitiib (Plebejus optilete) kase-siilaktiib (Thecla betulae) keldriöölane (Scoliopteryx libatrix) kirju-aasasilmik (Coenonympha arcania) koerliblikas ehk väike-koerliblikas (Aglais urticae, sünonüüm Nymphalis urticae) koiduliblikas (Anthocharis cardamines) kollatähn-kuldpunnpea (Carterocephalus palaemon) komapunnpea (Hesperia comma) käsnalainelane (Lymantria dispar) lapsuliblikas (Gonepteryx rhamni) leek-kuldtiib (Lycaena phlaeas) luhatäpik (Argynnis ino L., sünonüüm Brenthis ino) marana-täpikpunnpea (Pyrgus serratulae) mesika-sinitiib (Plebejus idas) mustlaik-apollo (Parnassus mnemosyne) musttähn-kuldpunnpea (Carterocephalus silvicola) männivaksik naeriliblikas (Pieris napi) niidu-sinepiliblikas (Leptidea juvernica) niidu-sinitiib (Polyommatus semiargus) niidu-võiliblikas (Colias hyale) niidupunnpea (Ochlodes sylvanus) niidutäpik (Argynnis laodice) nurmenukuliblikas (Hamearis lucina) nõgeseliblikas (Araschnia levana) ogasäär-sinitiib (Plebejus argus) peegeltäpik (Issoria lathonia) pruun-kuldtiib (Lycaena tityrus) puna-kuldtiib (Lycaena hippothoe) puriliblikas (Iphiclides podalirius) põlluöölane (Agrotis exclamationis) põualiblikas (Aporia crataegi) päevapaabusilm pääsusaba (Papilio machaon) raba-võiliblikas (Colias palaeno) riidekoi (Tineola bisselliella) ristikheina-taevastiib (Polyommatus icarus Rott.) rohetiib (Callophrys rubi) rohetäpik (Argynnis paphia L.) ruuge-võiliblikas (Colias croceus) satelliitöölane (Eupsilia transversa) silmiksuru (Smerinthus ocellatus) siniläik-kuldtiib (Lycaena alciphron) suur-kannikesetäpik (Boloria titania) suur-kapsaliblikas (Pieris brassicae) suur-kuldtiib (Lycaena dispar) suur-punasuru (Deilephila elpenor) tartu-kirivaksik (Epirrhoe tartuensis] tume-kannikesetäpik (Boloria dia) tõmmupunnpea (Erynnis tages) uneliblikas (Heteropterus morpheus) vahulille-täpikpunnpea (Pyrgus alveus) valgetäpp-kuldtiib (Lycaena virgaureae) varane kannikesetäpik (Boloria euphrosyne) violett-siilaktiib (Favonius quercus) väike-kapsaliblikas (Pieris rapae) väike-kiirgliblikas (Apatura ilia) väike-täpikpunnpea (Pyrgus malvae) väike-koerliblikas (Aglais urticae, sünonüüm Nymphalis urticae) vöödiline atlassvaksik (Lomographa temerata), sgk vaksiklased õunapuu-klaastiib (Synanthedon myopaeformis) õunapuu-võrgendikoi (Yponomeuta malinellus) ängelheina-öölane‎ Eesti liblikaliste nimestik
Piljard

Piljard on sportmäng, milles kiiga lüües veeretatakse kuule piiretega laua külgedel ja nurkadel asetsevatesse aukudesse. Piljardit mängitakse mitmel viisil, eri reeglite ja varustusega. Populaarsemad alad on ameerika pool, snuuker, püramiid ja karambool. Piljardi arendamisega Eestis tegeleb Eesti Piljardiliit, mis ühendab 9 klubi ja umbes 400 harrastajat. Piljardile lähedaste alade hulka kuulub näiteks koroona. "Piljard - ESR". www.spordiregister.ee. Vaadatud 26. märtsil 2023.
Eesti mardikaliste loend

Siin on Eesti mardikaliste liikide loend. Eraldi on Eesti mardikaliste süstemaatiline nimestik # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Eremiitpõrnikas Haavaüraja Harilik maakirp Harilik võraürask Harkkidane kooreürask Herne-teramardikas Hiidürask Jaanimardikas Kartulimardikas Karusürask Kurmtriibuline maakirp Kuuse-juureürask Kuuse-kooreürask Kõdra-peitkärsakas Laiujur Lehtpuu-puiduürask Liduskarvane hernekärsakas Maasika lehemardikas Metsa-raisamatja Metsasitikas Mädarõika-maakirp Männi-kooreürask Mööbli-toonesepp (Anobium punctatum) Naeri-hiilamardikas Noobelaardlane piklik rädiürask põlendikuhundlane Rohekas-hiilamardikas Seitsetäpp-lepatriinu Sinihelk-maakirp Suur maakirp Suur-säsiürask Turriskarvane hernekärsakas Teotapik Vaarikamardikas Varre-peitkärsakas Vesiroosi-ehmespoi Viistäpp-lepatriinu Väike-säsiürask õiepõrnikas õnnetriinu õunapuu-õielõikaja
Koduloomade loend

Selles loendis on loetletud inimese poolt kodustatud koduloomi ja -linde. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y alpaka ahv deegu eesel elevant (india elevant) faasan hamster hani hobune jakk jõehobu kaamel kalkun kana kanaarilind kass kilpkonn kodukits kodutuvi koer küülik laama lammas liivahiir merisiga mesilane muskuspart part põhjapõder põder ritsikas rott rebane sebravint seebu siidiuss siga teemanttuvi tuhkur tuvi (kodutuvi) veis viirpapagoi Koduloom Kodustamine Loomakasvatus Lemmikloomade loend Kultuurtaimede loend Kultuurseente ja -mikroorganismide loend Põllumajandus
Brennenstuhl

Brennenstuhl on Saksamaa ettevõte, mille asutas 1958. aastal Tübingenis Hugo Brennensthul. Ehituse ja üldehituse elektritööriistad Välis- ja siseehituse elektritööriistad Ehitusobjektide valgustusseadmed Pikendusjuhtmed Liikumis- ja suitsuandurid Redeltrepid Brennenstuhl
Inseneride Meeskoor

Inseneride Meeskoor on eesti koor, mille asutasid 1987. aastal peamiselt TPI Akadeemilisest Meeskoorist eraldunud lauljad. EKE Projekti juures tegevust alustanud koori nimeks sai EKE Inseneride Meeskoor. Koor saavutas algusaastatel kiiresti edu. Koori liikmed valiti konkursi korras ning vastu võeti umbes 2/3 soovijatest. Juba teisel tegutsemisaastal õnnestus kooril 1988. aasta Eesti meeskooride võistulaulmisel jagada teist ja kolmandat kohta. 1990 – I koht rahvusvahelisel koorikonkursil Itaalias Riva del Gardas 1991 – I koht rahvusvahelisel koorifestivalil „Tallinn 1991” 1992 – III koht rahvusvahelisel koorikonkursil Sloveenias Mariboris 1994 – II koht Eesti meeskooride võistulaulmisel Tartus 1995 – I koht rahvusvahelisel F. Schuberti nimeliselt koorikonkursil Viinis 1997 – II koht rahvusvahelisel koorifestivalil „Tallinn 1997” 1998 – I koht Eesti meeskooride võistulaulmisel Tallinnas 2008 – II koht Eesti meeskooride võistulaulmisel Tallinnas EKE Inseneride Meeskoor tegutses viisteist aastat väljaspool Tehnikaülikooli; alates 2006. aastast sai koorist ametlikult Tallinna Tehnikaülikooli taidluskollektiiv. Inseneride Meeskoori võib pidada TTÜ vilistlasmeeskooriks, kus alati leiab endale koha näiteks Tehnikaülikooli Akadeemilises Meeskooris vanusepiiri taha jäänud lauluvend. Kui TTÜ AM on eelkõige tudengikoor oma vallatu repertuaari ja lava-show'dega, siis Inseneride Meeskoor esindab meestelaulu klassikalisemat poolt, kus repertuaar on kestvam ja väljalihvitum. Inseneride Meeskoor on eelkõige kontsertkoor. Koori repertuaari kuulub umbes 300 lugu, milles on nii meeskooriklassikat kui ka spetsiaalselt koorile kirjutatud uusteoseid. Koori juhatas asutamisest kuni 2016. aasta lõpuni dirigent Ants Üleoja, pärast seda sai peadirigendiks tema õpilane Eesti Muusika- ja Teatriakadeemiast Kuldar Schüts ja abidirigendiks Ülle Tuisk. Koori on juhatanud veel Elo Üleoja, Saari Tamm, Kristi Jagodin, Marje Metsis ja Killu Rikker (Rasva). Eesti Raadio fonoteegis on rikkalikus valikus Inseneride Meeskoori lauldud laule. Koor on välja andnud 8 CD-plaati, neist üks kordusena. Inseneride Meeskoori veebileht Inseneride Meeskoor on Eesti Meestelaulu Seltsi liige
Fluke

Fluke Industrial on rahvusvaheline ettevõte, mis toodab tööstuses kasutatavaid testimisseadmeid. Ettevõtte peakorter asub Washingtoni osariigis Everettis, aga allasutusi on tal paljudes riikides. Fluke võttis endale nime, mis viitab selle firma mõõteriistade suurele täpsusele, kuid just täpsuse tõttu on tema seadmed konkurentide omadest kallimad . Kõiki Fluke'i seadmeid saab kasutada ka halva ilmaga. Mõnel mõõteriistal on eluaegne garantii. Fluke'i asutas 1948 John Fluke. Nooruses oli Fluke David Packardi sõber ja toakaaslane – Packard on Hewlett-Packardi kaasasutaja. 1993. aasta mais omandas Fluke enamuse Philips Electronicsi testimis- ja mõõteriistade tootmise allüksustest, võttes üle tema ostsilloskoopide, mõõturite, loogiliste analüsaatorite ja funktsioonigeneraatorite tootmise. 1992. aastal asutas Fluke allüksuse Fluke Networks, mis tootis võrgutestimisseadmeid. 2000. aastal Fluke Networks iseseisvus, saades eraldi haldusstruktuuri, presidendi ning vastutuse kasumi ja kahjumi eest. Selle ettevõtte peamised tootmisüksused asuvad Everettis, Colorado Springsis ja Dublinis, kuid väiksemaid on maailmas mujalgi. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. detsember 2008. Vaadatud 7. detsembril 2008.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Fluke'i sait (inglise keeles)
Haupa

Haupa (Haupa GmbH & Co. KG) on Saksamaa elektritööde tööriistade tootja. Ettevõte alustas tegevust 1961. aastal, tootmisala olid kaabli töötmistööriistad. Tänapäeval on ettevõttel 4 tehast Saksamaal. Haupa (saksa keeles)
Script for a Jester's Tear

"Script for a Jester's Tear" on briti ansambli Marillion esimene stuudioalbum, mis ilmus 1983. aasta märtsis. Album anti välja kolmes formaadis: LP, picture disc ja kassett, hiljem lisandus neile ka CD. 1982. aasta oktoobris ilmus ansambli tulevast esikalbumit tutvustavana mõeldud avasingel "Market Square Heroes", kuid lõpuks ei jõudnud singlil olnud kolmest loost albumile mitte ükski. Albumil avaldatud lood salvestati Londonis Marquee Studios ajavahemikus detsembrist 1982 kuni veebruarini 1983. Neist lugudest anti singlitena välja "He Knows You Know" (jaanuaris 1983) ja "Garden Party" (juunis 1983). Plaadiümbrise kujundas Fishi näpunäidete järgi Mark Wilkinson, kes tunnistas hiljem, et lihtsalt unustas mõned Fishi soovitud detailid pildile joonistada. Fish rääkis ansambli veebilehel avaldatud meenutustes, et ta püüdis plaadiümbrisel taaselustada seda keskkonda, milles muusika sündis, nii on näiteks pildil kujutatud toa põrandal lisaks Marillioni enda kahele esimesele singlile ja teistele plaatidele ka Pink Floydi album "A Saucerful of Secrets". See on ainus Marillioni stuudioalbum, millel mängib ansambli toonane trummar Mick Pointer, kellest hiljem sai teise tuntud progressiivse roki ansambli Arena asutaja ja löökpillimängija. "Script for a Jester's Tear" – 8:42 "He Knows You Know" – 5:23 "The Web" – 8:52 "Garden Party" – 7:19 "Chelsea Monday" – 8:17 "Forgotten Sons" – 8:23 "Script for a Jester's Tear" – 8:42 "He Knows You Know" – 5:23 "The Web" – 8:52 "Garden Party" – 7:19 "Chelsea Monday" – 8:17 "Forgotten Sons" – 8:23 1997. aasta septembris ilmunud kaheplaadilise uustöötluse (remaster) teisel CD-l on järgmised lisalood: "Market Square Heroes" (Battle Priest Version) – 4:18 "Three Boats Down from the Candy" – 4:31 "Grendel" (Fair Deal Studios Version) – 19:10 "Chelsea Monday" (Demo) – 6:54 "He Knows You Know" (Demo) – 4:29 "Charting the Single" – 4:51 "Market Square Heroes" (Alternative Version) – 4:48 "Fishi meenutused 1997. aastast". Originaali arhiivikoopia seisuga 18.07.2011. Vaadatud 07.12.2008.
Hilti

Hilti (saksa keeles Hilti Aktiengesellschaft) on Liechtensteinis asuv professionaalidele mõeldud ehitustööriistade tootja. 1941 – Martin Hilti (1915–1997) ja Eugen Hilti (1911–1964) asutasid Schaani linnas ettevõtte Hilti Maschinenbau oHG. Töötajaid oli viis. 1948 – kinnitussüsteemide arenemine. 1952 – avati tehas Itaalias. 1954 – Hilti arenemine teistes maailma riikides. 1964 – Hilti alustas lööktrellide tootmist. 1970 – avati tehas Austrias. 1971 – kahe tehase (Kauferingis ja Minneapolises) ostmine. 1982 – puuride ja lõiketööriistade tootmine. 1983 – ankurtüüblite (Hilti HIT) tootmine. 1985 – tootmise jagunemine kolme tootmisala vahel: Hilti BoMo – lööktrellide tootmine Hilti DX – kinnitusvahendite tootmine Hilti Anchors – tüüblite ja ankurtüüblite tootmine 1986 – ehituskeemia tootmine. Samal aastal sai Hiltist aktsiaselts. 1994 – Hilti-Aasia alustas tegevust Hongkongis. 1995 – Hilti avati Hiinas ja Ukrainas. 1997 – lasertööriistade tootmine. 1998 – puidutöötlemistööriistade tootmine. Pius Baschera (sünd.1950) Bo Risberg (sünd.1956) Hilti. Töötab paremini. Teenib kauem. Praegu töötab Hiltis 19 000 inimest üle kogu maailma. Tehased asuvad tänapäeval Austrias, Belgias, Ungaris, Saksamaal, Hispaanias, Hiinas, Liechtensteinis, Malaisias, Taiwanil, Šveitsis, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Jaapanis. Hilti