laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eduard Artemjev

Eduard Artemjev (vene keeles Эдуард Николаевич Артемьев; 30. november 1937 Novosibirsk – 29. detsember 2022 Moskva) oli vene helilooja, tunnustatud filmimuusika looja. Eduard Artemjev lõpetas 1960. aastal Moskva konservatooriumi kompositsiooni eriala Juri Šaporini õpilasena. Pärast õpinguid tutvus ta vene inseneri Jevgeni Murziniga, kes on tuntud süntesaatori ANS loojana. Sealt sai alguse Artemjevi huvi elektronmuusika vastu. Teda koos Murziniga peetakse elektroonilise filmimuusika juurutajaks NSV Liidus. Artemjevi esimeseks filmitööks oli koostöös Vano Muradeliga loodud muusika filmile "Unistusele vastu". See oli esimene Nõukogude Liidu film, kus kasutati elektroonilist muusikat. Praeguseks on ta muusika kirjutanud enam kui 200 multi- ja mängufilmile ja teinud koostööd selliste tuntud vene filmirežissööridega nagu Andrei Tarkovski, Nikita Mihhalkov ja Andrei Kontšalovski. Lisaks filmimuusikale on Artemjevi loodud pantomiim-ballett "Surnud hinged" (1966), orkestrisüidid "Ljubki" (1963), "Ringmängud" 1957, elektron-muusika "Mosaiik" (1968), Etüüd 1968, "Tempereerimata muusika" (1969), 12 pilku helidemaailma e. ühe tämbri variandid (1971), "Glassololid" (1972) jpm. Vene NFSV teeneline kunstnik (1985) Vene NFSV riikliku preemia laureaat (1988) Vene Föderatsiooni riiklik preemia (1993, 1995, 1999, 2017) Venemaa rahvakunstnik (1999) Vene Föderatsiooni töökangelane (2022) 1963 "Unistusele vastu" ("Мечте навстречу") 1972 "Solaris" ("Солярис"; režissöör Andrei Tarkovski) 1972 "Doktor Evansi vaikimine" ("Молчание доктора Ивенса"; režissöör Budimir Metalnikov) 1974 "Võõrastele oma, omadele võõras" ("Свой среди чужих, чужой среди своих"; režissöör Nikita Mihhalkov) 1975 "Peegel" ("Зеркало"; režissöör Andrei Tarkovski) 1976 "Armastuse ori" ("Раба любви"; režissöör Nikita Mihhalkov) 1979 "Siberiaad" ("Сибириада"; režissöör Andrei Kontšalovski) 1979 "Stalker" ("Сталкер"; režissöör Andrei Tarkovski) 1980 "Peruu indiaanlased" ("Легенды перуанских индейцев") 1980 "Babajagaa on vastu" ("Баба-Яга против!") 1980 "Päevi Oblomovi elust" ("Несколько дней из жизни И.И. Обломова"; režissöör Nikita Mihhalkov) 1982 "Suguselts" ("Родня"; režissöör Nikita Mihhalkov) 1983 "Tunnistajateta" ("Без свидетелей") 1991 "Geenius" ("Гений") 1991 "Urga" ("Урга (Урга — территория любви)"; režissöör Nikita Mihhalkov) 1991 "Štemp" ("Штемп") 1993 "Anna – 6 kuni 18" ("Анна от 6 до 18") 1993 "Patt" ("Грехъ. История страсти") 1994 "Limiit" ("Лимита") "Биография Э. Н. Артемьева по версии портала "Люди"". Eduard Artemjevi koduleht (vene). Originaali arhiivikoopia seisuga 10.08.2014. Vaadatud 22.07.2014. Eduard Artemjev andmekogus IMDb (inglise)
Riia peapiiskop

Riia peapiiskop oli aastatel 1253–1563 ja on alates 1923 katoliikliku Riia peapiiskopkonna kõrgeim juht, kes allub otse paavstile. Esimene Riia peapiiskop oli Albert Suerbeer, kes paavsti usaldusalusena püüdis võidelda Saksa ordu (ja selle Liivimaa haru) mõju kasvu vastu Vana-Liivimaal. Ta oli nii kogu Vana-Liivimaa (välja arvatud Taanile kuuluv Põhja-Eesti) kui ka Preisimaa kõrgeim vaimulik isand, lisaks valitses ta ilmaliku valitsejana Riia stifti (mida tavaliselt on nimetatud Riia peapiiskopkonnaks). Keskaegne Riia peapiiskopi amet kadus 1563. aastal, mil peapiiskop Wilhelm von Hohenzollern suri, sest 1561. aastal oli peapiiskopi stift sekulariseeritud ja Zygmunt II Augusti võimu alla langenud ning Liivimaa oli valdavalt protestantlik. Riia peapiiskopkond kestis ametlikult siiski kuni 1566. aastani, mil selle alad Leedu suurvürstiriigiga liideti. Poolakad asutasid Riia peapiiskopkonna asemele katoliikliku Võnnu piiskopkonna, see likvideeriti aga rootslaste poolt 1625. aastal. Riia peapiiskopi amet taastati alles 1923. aastal, mil piiskopiks sai Antonijs Springovičs. Aastatel 1991–2010 oli Riia peapiiskop kardinal Jānis Pujats, pärast seda sai peapiiskopiks Zbigņevs Stankevičs. Riia piiskoppide ja peapiiskoppide loend Riia peapiiskopi koadjuutor ja koadjuutorivaenus Riia piiskop
Ahja vald

Ahja vald oli vald Põlvamaal, piirnes põhjas Tartu maakonnaga. Valla eelkäija oli Ahja külanõukogu, mis reorganiseeriti vallaks 19. detsembril 1991. Nõukogudeajal tegutses seal ka Ahja kolhoos. Ajalooliselt kuulus vald Võnnu kihelkonda. Ahja vallast on pärit Friedebert Tuglas. Vallas tegutses Ahja Kool. Ahja viimane vallavanem oli Peeter Sibul. Ahja vald moodustati 1991. aasta 19. detsembril. 22. oktoobrist 2017 ühines Ahja vald Mooste valla, Laheda valla, Põlva valla ja Vastse-Kuuste vallaga ning ühinemise teel moodustus uus omavalitsusüksus – Põlva vald. Ahja vallas oli 1 alevik (Ahja) ja 8 küla. Akste, Ibaste, Kosova, Kärsa, Loko, Mustakurmu, Mõtsküla, Vanamõisa. Maakatastri statistika, vaadatud 22.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Ida-Viru maakonna Tudulinna valla, Järva maakonna Imavere ja Oisu valla, Lääne maakonna Linnamäe ja Vormsi valla, Põlva maakonna Räpina ja Põlva alevi ning Ahja, Kanepi ja Valgjärve valla, Pärnu maakonna Lavassaare alevi ning Kaisma, Tali, Tori ja Uulu valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta Põlva vald. Ühinemisleping
Ellakvere

Ellakvere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Ellakvere küla on esmamainitud 1599. aastal (Eliakwer), kui küla kuulus Jõgeva folvarki koosseisus Laiuse lossi staarostkonda. Järgmised mainimised on 1601. aastal (Ellgagwer) ja 1624. aastal (Illackfer). Haldusjaotuslikult kuulus Ellakvere küla Tartumaale Laiuse kihelkonda Jõgeva mõisapiirkonda. Ellakvere oli Jõgeva mõisa karjamõis. 1866. aastast alates oli küla Jõgeva valla koosseisus. 1979. aastal liideti osa Ellakvere külast Jõgeva linnaga. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rewizya Inflantska dotycząca starostw Lais i Felińskiego, 1599, lk 109 (poola keeles) Kõpp, Juhan. Laiuse kihelkonna ajalugu. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1937.
Endla (Jõgeva)

Endla on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Külas asub Endla ohvrikivi. Vaimastvere Tirma Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaera

Kaera on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaude

Kaude on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kivijärve

Kivijärve on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Külas asuvad Kivijärve soo, Lehtmetsa soo ja Palupere soo. Seal asub ka Kivijärv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kurista (Jõgeva)

Kurista on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Kurista linnamägi Kurista mõisa kalmistu Siimusti kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kõola

Kõola on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Mööda küla lõunakülge voolab Paduvere oja. Idakülge märgib Tallinna–Tartu raudteeliin koos Pedja raudteejaamaga. Põhjakülg läbib osaliselt Kemba raba. Külas asus Ripuka mõisa keskus. Selle juurde kuulunud Ripuka puude grupp ehk Ripuka mõisa park on looduskaitse all. Kõola külas Läänemardi talus peideti aastatel 1940–1991 Eesti Üliõpilaste Seltsi ajaloolist sinimustvalget lippu. Kultuurimälestistest asuvad külas kaks asulakohta ja kaks kivikalmet (sealhulgas muistne Kõola kalme). Ripuka Punamägi jääb külast veidi põhja poole Kärde küla alla. Kõola külanõukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Ripuka puude grupp ehk Ripuka mõisa park (KLO4001283) Eesti looduse infosüsteemis
Laiusevälja

Laiusevälja on küla Jõgevamaal Jõgeva vallas. Laiuseväljat läbib Jõgeva–Mustvee maantee. Lähimad asulad on idas Palupere, lõunas Kivijärve, edelas Laiuse, lisaks läänes Lõpe ja Raaduvere. Varem jäid Laiuseväljast vahetult itta Paluperega liidetud Otiaru ja Küüravälja. Laiusevälja küla moodustati 1977. aastal, kui liideti Kasvandiku, Kirikuküla, Lehtmetsa, Mõisaküla, Rava ja Vanatänava küla. Kõik need külad tekkisid Laiuse mõisa maadele. Uus küla sai nime, millega naabervallas Sadala vallas tähistati Laiuse linnuse varemete lähedal asuvaid külasid. Külas (Mõisakülas) asuvad Laiuse ordulinnuse varemed. Laiuseväljal (Kirikukülas) on sündinud eesti poliitik Jaan Poska ning sõjaväelane Nikolai Helk. Külas on Mõisaküla kalmistu. Laiuseväljal (Kirikukülas) tegutses õigeusu Laiuse Jumalaema Sündimise kirik. Laiusevälja ja Lõpe küla piirile jäi Mõra mõisa keskus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, kaart 25. Eesti kohanimeraamat, lk 301.
Lemuvere

Lemuvere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Liivoja

Liivoja on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lõpe (Jõgeva)

Lõpe on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Väljaotsa

Väljaotsa (varasema nimega ka Painküla-Väljaotsa) on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. KNAB (vaadatud 11.04.2018)
Gert Kullamäe

Gert Kullamäe (sündinud 3. juunil 1971 Tallinnas) on eesti korvpallitreener ja endine kutseline korvpallur. Kullamäe on 2022. aastast BC Pärnu Sadama meeskonna peatreener. Aastatel 1991–2008 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Kullamäe on valitud 1999. ja 2006. aastal Eesti parimaks korvpalluriks. Hea kolmepunktiviskajana tuntud Kullamäe mängis peamiselt viskava tagamängijana. Gert Kullamäe on mängijana tulnud seitse korda Eesti meistriks ja võitnud kolm Eesti karikat, samuti tulnud Nõukogude Liidu, Leedu, Belgia ja Hollandi meistriks. Kullamäe on mänginud aastatel 1991–2008 Eesti korvpallikoondises ja aastatel 1991–1996 Kalevi esindusmeeskonnas. Eesti koondisega saavutas Kullamäe 1993. aasta Euroopa meistrivõistlustel 6. koha. 2009. aastal lõpetas Kullamäe karjääri tegevsportlasena ja alustas treenerikarjääri Tartu Ülikool/Rocki meeskonna abitreenerina. Aastatel 2012–2017 oli Kullamäe Tartu Ülikool/Rocki peatreener. 2018. aastal Tallinna Kalev/TLÜ ja 2019. aastal TalTechi korvpalliklubi juhendanud Kullamäe oli aastatel 2020–2022 BC Pärnu Sadama abitreener ning 2022. aastast BC Pärnu Sadama peatreener. 1985–1989 TPI 1989–1990 TPEDI 1990–1993 Tallinna Kalev 1993–1994 Kaunase Žalgiris 1994–1996 BC Kalev 1996–1997 Kamee 1998–2000 BC Kalev 2000–2001 Oostende Telindus 2001–2002 BC Hotronic 2002–2004 Bambergi Brose Baskets 2004–2006 Den Bosch EiffelTowers 2006–2009 Tartu Ülikool/Rock 2009–2012 Tartu Ülikool/Rocki abitreener 2010–2011 Eesti meeste rahvuskoondise abitreener 2012–2017 Tartu Ülikool/Rocki peatreener 2018 Tallinna Kalev/TLÜ peatreener 2019 Tallinna Tehnikaülikooli korvpalliklubi peatreener 2020-2022 BC Pärnu Sadama abitreener 2022. aastast BC Pärnu Sadama peatreener NSV Liidu meister (1991) Leedu meister (1994) Belgia meister (2001) Belgia superkarikas (2000) Hollandi meister (2006) 7-kordne Eesti meister (1992, 1993, 1995, 1996, 1998, 2007, 2008) 3 Eesti karika võitja (1992, 1993, 1996) 2-kordne Korvpalli Meistriliiga kõige väärtuslikum mängija (1998, 2000) 2-kordne Eesti aasta parim korvpallur (1999, 2006) 2-kordne Eesti meister (2010, 2015) 5 Eesti karika võitja (2009–2011, 2013, 2014) Korvpalli Meistriliiga aasta treener (2015) 2010 – Valgetähe V klassi teenetemärk Tema pojad on korvpallur Kristian Kullamäe ja Oliver Kullamäe. Biograafia ESBL-is Biograafia ESBL-is Gert Kullamäe saates "Kukul külas". Kuku Raadio, 1. juuni 2008 Gert Kullamäe lõpetas tegevmängija karjääri, Postimees, 21. juuli 2009
Tarmo Kikerpill

Tarmo Kikerpill (sündinud 13. juunil 1977 Elvas) on endine eesti korvpallur, pikkus 196 cm. Ta on mänginud Tartu Ülikooli korvpallimeeskonnas, TÜ/Rockis ja Valga/CKE Inkassos, samuti Poola ning Kreeka liigades. Tulnud neljal korral Eesti meistriks, aastatel 2002–2008 kuulus Eesti koondisse. Augustis 2010 teatas ta, et lõpetab karjääri. Tegutsenud treenerina, on olnud Tartu linnavolikogu liige. Tarmo Kikerpilli poeg Kermo on sündinud 29. jaanuaril 2001 Tartus. Tarmo Kikerpill lõpetas 33-aastaselt sportlaskarjääri ERR Sport, 18. august 2010 Biograafia ESBL-is
Minu veetlev leedi (film)

"Minu veetlev leedi" (originaalpealkirjaga "My Fair Lady") on kaheksa Oscariga pärjatud 1964. aasta filmikohandus lavamuusikalist "Minu veetlev leedi", mis omakorda põhineb George Bernard Shaw näidendil "Pygmalion". Filmi režissöör on George Cukor, peaosades Audrey Hepburn ja Rex Harrison. Filmi koduleht
Minu veetlev leedi

"Minu veetlev leedi" ("My Fair Lady") on George Bernard Shaw' näidendi "Pygmalion" põhjal loodud muusikal, mille teksti on kirjutanud Alan Jay Lerner ja muusika Frederick Loewe. Muusikal esietendus 1956. aastal. Eestis lavastas selle esmakordselt Voldemar Panso.
Ratva järv

Ratva järv on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas, Mäetaguse alevikust 2 km lääne pool Ratva raba servas. Ratva järv on 25,1 ha suur ja suurim sügavus vaid 1,5 meetrit. Järve kaldad on pehmed ja mudased. Eesti järvede loend Ratva järv eestigiid.ee lehel
Lõuna-Korea lipp

Lõuna-Korea lipp on Lõuna-Korea riigilipp. See on valge; keskel on ülalt punane ja alt sinine yin-yangi sümbol; valge välja igas nurgas on erinev must kolmejooneline gua Yijingist (Hiina "Muutuste raamatust"). Lipu proportsioonid on 2:3. Lipu nimi on korea keeles Taegeukgi (태극기; 太極旗). Lipu mõtles välja Korea suursaadik Jaapanis Bak Yeong-hyo. Korea kuningas Gojong kuulutas 6. märtsil 1883 selle lipu Korea sümboliks. Valge taust sümboliseerib valgust ja puhtust ning väljendab rahuarmastust. Neli kolmjoont lipul on: Jõud (geon (건; 乾) korea keeles = taevas (하늘; 天); Sära (ri (리; 離)) = tuli (불; 火), päike ja yang; Kuristik (gam (감; 坎)) = vesi (물; 水), kuu ja yin; Põld (gon (곤; 坤)) = maa (땅; 地). Lipu järele tekkis vajadus, kui Korea valmistas ette kaubanduslepingut USA-ga, mis valmis 22. mail 1882 ja millele kirjutati alla 6. juunil 1882. Kuigi Hiina soovis, et Korea lipul oleks draakon, eelistas Korea kujutada lipul iidset sini-punast yin-yangi sümbolit valgel taustal. Sellest sai ajutine riigilipp taegeuk. Hiljem lisati kaheksa trigrammi ümber taegeuk'i ringi. Nõnda saadud Taegeukgi oli mõnda aega riigilipuks. Septembris 1882 määras kuningas Gojong oma suursaadikuks Jaapanisse Bak Yeoung-hyo. Jaapanisse suunduva laeva pardal joonistas Bak taegeuk'i ringiga lipu, milles ta kasutas kaheksa trigrammi asemel nelja. Seda lippu hakkas ta 25. septembril kasutama. 3. oktoobril kandis ta sellest muudatusest ametlikult ette kuningas Gojongile, kes 6. märtsil 1883 kuulutas selle ametlikult riigilipuks. Täpseid juhiseid lipu valmistamiseks tookord ei antud. Alles 29. juunil 1942 sätestas Korea ajutine eksiilvalitsus riigilipu valmistamise täpse viisi, kuid see ei saanud Jaapani okupatsiooni ajal kodumaal laialt teatavaks. Jaanuaris 1949 moodustas Korea Vabariigi valitsus erikomisjoni, mis 15. oktoobril avaldas lipu valmistamise korra. Korea 1945–1948 Lõuna-Korea 1948–1949 1949–1984 1984–1997 1997–2011 Värvid ja proportsioonid
Islamabad

Islamabad (urdu keeles اسلام آباد) on Pakistani pealinn, Liidupealinna ala keskus. Linn ehitati 1960. aastail uueks pealinnaks, Pakistani pealinnaks sai ametlikult 1966. aastal.  Islamabad – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus Koduleht
Mäetaguse jõgi

Mäetaguse jõgi on jõgi Ida-Viru maakonnas, Rannapungerja jõe parempoolne lisajõgi. Jõgi saab alguse Mäetagusest loodes ja suubub Rannapungerja jõkke. Selle pikkus on 23,2 km ja valgala pindala 90,3 km². Mäetaguse jõgi keskkonnaportaalis
Jokker

Jokker on eriline mängukaart, mida kasutatakse tänapäevastes kaardipakkides, vanasti sellist mängukaarti ei eksisteerinud. Esimest korda kasutati jokrit 1860. aastal. Tavaliselt on jokker kaardimängu tugevaim kaart, võites ka ässa. Tänapäevases kaardipakis on tavaliselt kaks jokrit. Nende kujundus on väga varieeruv – sõltudes mängukaarte tootvast ettevõttest. Jokrit on tavaliselt kujutatud õukonnanarrina. Sageli on kaardipaki üks jokker must-valge ja teine värviline. Mõnikord on värviline jokker ka ainult punast värvi. Kaardimängus, kus kasutatakse jokreid, võidab värviline jokker harilikult must-valge jokri, ehkki mõnes kaardimängus on kahe jokri väärtused võrdsed. "Oxford Dictionary of Card Games", David Parlett, lk 104. Oxford University Press (1996) ISBN 0-19-869173-4
Folketing

Folketing on Taani ühekojaline parlament. See koosneb otse rahva poolt 4 aastaks valitavast 179 liikmest (neist 2 valitakse Fääri saartelt ja 2 Gröönimaalt). Taani põhiseaduse järgi on Folketingil koos valitseva monarhiga seadusandlik võim. Praktikas on monarhi rolliks Folketings vastu võetud seaduste allkirjastamine, mis peab toimuma 30 päeva jooksul pärast seaduse vastuvõtmist. 1849–1953 oli Taani parlament kahekojaline ja koosnes Folketingist ja Landstingist. Pärast 2007. aasta kommunaalreformi valitakse Folketingi liikmed 10 suurvalimisringkonnast (storkreds). Valimisõigus on Taanis elaval Taani kodanikul, kes on vähemalt 18-aastane ja kes pole tunnistatud teovõimetuks. Folketing asub Kopenhaageni kesklinnas Christiansborgi lossis. Folketingi juhib presiidium, mis koosneb esimehest ja neljast aseesimehest. 21. juunist 2019 on Folketingi esimees Henrik Dam Kristensen. 2015–2019 oli Folketingi esimees Pia Kjærsgaard (Taani Rahvapartei), 2011–2015 oli esimees Mogens Lykketoft (Sotsiaaldemokraadid). 2007–2011 oli esimees Thor Pedersen. Enne teda oli esimees Christian Mejdahl. Folketingi pitsat Christiansborgi loss Henrik Dam Kristensen (S) valgt som Folketingets formand. Folkedinget, 21.06.2019. Koduleht
Avanduse vald

Avanduse vald oli vald Lääne-Virumaa lõunaosas. Alates oktoobrist 2005 liideti vald Väike-Maarja valla koosseisu. Avanduse vald moodustati Simuna valla nime all 1992. aasta 9. aprillil. Sama aasta 21. mail nimetati vald ümber Avanduse vallaks. Eesti piirkondlik statistika 2004, vaadatud 1.04.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.04.2020. Ida-Viru maakonna Aseri, Maidla, Mäetaguse ja Sinimäe valla, Lääne-Viru maakonna Kaarli, Kadrina, Laekvere, Rakke, Rägavere ja Simuna valla ning Pärnu maakonna Audru valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 09.04.1992) Lääne-Viru maakonna Simuna valla ümbernimetamise kohta (vastu võetud 21.05.1992)
Hommikueine Tiffany juures

"Hommikueine Tiffany juures" ("Breakfast at Tiffany's") on Truman Capote'i 1958. aastal ilmunud lühiromaan. Eestikeelne tõlge ilmus aastal 1984 (tõlkija Udo Uibo). 1961. aastal tehti romaani alusel film "Hommikueine Tiffany juures", mille peaosas oli Audrey Hepburn.
Puhkus Roomas

"Puhkus Roomas" (originaalpealkirjaga "Roman Holiday") on 1953. aasta USA romantiline komöödiafilm. Film tutvustas USA publikule Belgias sündinud näitlejat Audrey Hepburni, kes võitis rolli eest parima naispeaosatäitja Oscari. Peaosades tegid kaasa ka Gregory Peck ja Eddie Albert. Filmi stsenaariumi kirjutasid John Dighton ja Ian McLellan Hunter, varjatult ka Hollywoodi musta nimekirja kuuluv autor Dalton Trumbo. Roman Holiday andmekogus IMDb (inglise)
Tom Jones

Sir Thomas John Woodward (esinejanimega Tom Jones; sündinud 7. juunil 1940) on Walesi laulja. Ta sündis Lõuna-Walesis Cardiffi läheduses Treforestis. Ta alustas lauljakarjääri 1960. aastate keskpaigas. Ta on esitanud muuhulgas nii poppi, R&B-id, kantrit, souli kui ka gosplit. Tema plaate on maailmas müüdud üle 100 miljoni. Tal on Suurbritannias olnud 36 ja USA-s 19 esineljakümnehitti. Tema tuntumate laulude hulka kuuluvad "It's Not Unusual", "What's New Pussycat?", James Bondi filmi "Keravälk" ("Thunderball"; 1965) tunnuslaul, "Green, Green Grass of Home", "Delilah", "She's a Lady", "Kiss" ja "Sex Bomb". Suurbritannias on tema singlitest jõudnud esikohale "It's Not Unusual" (1965), "Green, Green Grass of Home" (1966) ja "Islands in the Stream" (2009; koos Rob Brydoni, Ruth Jonesi ja Robin Gibbiga). Ta on andnud välja kokku 41 stuudioalbumit. Tema seni viimane stuudioalbum "Surrounded by Time" ilmus 2021. aastal, mis jõudis Briti edetabelis esikohale ja millega sai Jones kõige vanemaks, kelle album on Suurbritannias olnud esikohal. Jones on aeg-ajalt tegelenud ka näitlemisega. Filmidebüüdi tegi ta 1979. aastal, kui mängis peaosa telefilmis "Pleasure Cove". 1996. aastal kehastas ta Tim Burtoni filmis "Marss ründab" ("Mars Attacks!") iseennast. 1969. aastal pälvis ta Kuldgloobuse nominatsiooni telesaate "This Is Tom Jones" juhtimise eest. 1966. aastal pälvis ta Grammy auhinna parima uue tulija kategoorias. 1989. aastal sai ta Hollywoodi kuulsuste alleele omanimelise tähe. 1998. aastal sai ta Briti impeeriumi ordu ohvitseriks (OBE) ja löödi 2005. aastal muusikaliste teenete eest rüütliks (Knight Bachelor). Ta on olnud laulusaate "The Voice UK" üks kohtunikest. 17. juuni 2014 esines Jones Saku Suurhallis. "Tom Jones scores record-breaking Number 1 album with Surrounded By Time: “I am forever grateful”!". officialcharts.com. 30.4.2021. Vaadatud 14.1.2022 "Galerii: igihaljas Tom Jones andis Tallinnas unustamatu kontserdi". menu.err.ee. 18.6.2014. Vaadatud 14.1.2022 Ametlik koduleht
Mednõi

Mednõi (vene keeles Медный) on saar Aleuutides, üks Komandorisaartest. Saar on asustamata. Pindala 186 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 640 meetrit. Kuulub Venemaale. 19. sajandil asustasid saare Attu saarelt tulnud aleuudid. 1970. aastal asustati kõik nad ümber Beringi saarele.
Kullinokad

Kullinokad on laia reguleerimisulatusega tangid haaramiseks, hoidmiseks ja pööramiseks.
Tangid

Tangid on kahest vastassuunas liikuvast ja liigendiga ühendatud poolest koosnev tööriist, mida kasutatakse esemete haaramiseks, hoidmiseks, painutamiseks, lõikamiseks, purustamiseks ja teisaldamiseks. Terava otsaga tangid Ümartangid Külglõikur Otsalõikur Torutangid Naelatangid Kruustangid Kullinokad Needitangid Kaablitangid augustamistangid filtritangid kruustangid kullinokad lametangid lokitangid kaablitangid juhtmekoorimistangid küünetangid naelatangid needitangid näpitstangid pikkmokktangid plekitangid pähklitangid ripsmetangid sepatangid suhkrutangid torutangid tuletangid ümartangid