Samantha Smith

Samantha Reed Smith (29. juuni 1972 – 25. august 1985) oli ameerika koolitüdruk, kes sai üle maailma kuulsaks tänu kirjale, mille ta kirjutas äsja NLKP KK peasekretäriks saanud Juri Andropovile 1982. aasta novembris. Samantha oli näinud ajakirja Time esikaanel pilti USA presidendist Ronald Reaganist ja uuest NSV Liidu juhist Andropovist, kes oli valitud aasta inimeseks. Selle ajakirja ühes artiklis oli öeldud, et Andropov on üsna ohtlik isiksus, kelle juhtimisel ähvardab NSV Liit USA julgeolekut rohkem kui kunagi varem. Samantha küsis oma emalt: kui kõik Andropovit kardavad, siis miks nad ei kirjuta talle ja ei küsi, kas ta kavatseb alustada sõda? Ema oli naerdes vastanud: aga sa kirjuta ise. Ja tüdruk kirjutaski. Kümneaastase Samantha kirjas olid muu hulgas järgmised küsimused: "Kas te kavatsete hääletada sõja poolt või mitte? Kui te olete vastu, siis mida te kavatsete teha sõja ärahoidmiseks? Miks te tahate vallutada maailma või vähemalt meie maad?" Kirja lõpus oli lause: "Jumal on maailma loonud, et me kõik koos võiksime elada rahus ja mitte sõdida." Samantha kiri avaldati ajalehes Pravda 1983. aasta alguses. Samantha oli sellest teada saades õnnelik, aga ta polnud veel saanud oma kirjale vastust. Siis kirjutas ta NSV Liidu suursaadikule USA-s, küsides, kas Andropov kavatseb talle vastata. 26. aprillil 1983 saigi ta kirja Andropovilt. Andropov kirjutas muu hulgas: "Sinu küsimus tuumasõja kohta on kõige tähtsam nendest, mida võiks esitada iga mõtlev inimene. Meie Nõukogude Liidus püüame teha kõik, et ei oleks sõda meie riikide vahel, et ei oleks üldse sõdu maailmas. Nii Ameerikal kui ka meil on olemas tuumarelv – hirmus relv, mis võib hetkega tappa miljoneid inimesi. Aga me ei soovi, et see kunagi käiku lastakse. Just seepärast on NSV Liit kogu maailmale kuulutanud, et ei kasuta kunagi tuumarelva esimesena ühegi riigi vastu. Me tahame rahu endale ja kõigile planeedi rahvastele. Kutsun Sind meile külla, tule suvel, õpid tundma meie maad, kohtud oma eakaaslastega, viibid rahvusvahelises pioneerilaagris Artek ja veendud ise: NSV Liidus on kõik rahu ja rahvaste sõpruse poolt." Samantha sõitis koos vanematega NSV Liitu 7. juulil 1983. Lennujaamas tervitas neid palju inimesi. Kahe nädala jooksul külastas perekond Smith Moskvat, Leningradi ja pioneerilaagrit Artek Krimmis. Kuigi raskelt haige Andropov Samathaga ei kohtunudki, rääkisid nad telefoni teel. Samantha iga sammu jälgisid kogu maailma massiteabevahendid. Oma raamatus "Reis Nõukogude Liitu" tegi Samantha kokkuvõtte: nad on samasugused nagu meie. Samantha Smith hukkus lennuõnnetuses 25. augustil 1985. Isa ja tütar olid käinud Suurbritannias, kus tüdruk osales koos näitleja Robert Wagneriga telesarjas "Lime Street". Halva nähtavuse tõttu kukkus väike kahemootoriline lennuk Beechcraft 99 lennurajast 200 meetri kaugusel alla. Kõik kuus reisijat ja kaks pilooti hukkusid. Kuulsa tütarlapse hukkumist seostasid paljud USA-s KGB, NSV Liidus aga CIA tegevusega. Lennukatastroofi põhjalik uurimine aga näitas, et kogu vastutus juhtunu eest lasus piloodil. Pärast Samantha hukkumist on tema mälestust jäädvustatud nii USA-s kui ka NSV Liidus. Oktoobris 1985 asutas tüdruku ema Jane Smith Samantha Fondi (Samantha Smith Foundation), mis tegeles NSV Liidu koolilaste reiside korraldamisega USA-sse. Fond lõpetas tegevuse 1995. aastal. Detsembris 1986 avati USA-s pidulikult Samantha mälestusmärk selle koha lähedal, kus lennuk alla kukkus. Sambal on tahvel tekstiga: "Samantha Reed Smith. June 29, 1972 – August 25, 1985. Maine's Young Ambassador of Good Will" ('Maine'i osariigi noor hea tahte saadik'). Ausamba loomiseks koguti riigis 25 000 dollarit. USA Maine'i osariigis tähistatakse juuni esimest esmaspäeva ametlikult Samantha Smithi mälestuspäevana.[viide?] Samantha nime kannavad kaks kooli USA-s: Sammamishis (Washingtoni osariik) ja Jamaicas (New Yorgi osariik). 2005. aastal tehti Samanthast dokumentaalfilm. 2008. aastal lavastas ameeriklane Greg Marshall näidendi "Samantha’s Stars" ("Samantha tähed"). Lavastuse videoversioon anti peagi välja DVD-l. 5. detsembril 1985 anti NSV Liidus välja Samantha portreega postmark, mille tiraaž oli 2,6 miljonit. Pioneerilaagris Artek avati 1986. aasta suvel Samantha Smithi allee koos graniitmonumendiga. 1986. aastal anti Samantha nimi ühele äsja avastatud asteroidile 3147 Samantha. Samantha nime kannab ka üks mäetipp Kaukaasias Gruusia ja Osseetia piiril. 1987. aastal loodi Моskvas Samantha Smithi nimeline Laste Diplomaatiakeskus, mis tegutseb siiani. Keskuses asub Samantha pronksbüst. 1991. aastal asutati selle keskuse egiidi all võõrkeelte kool Samantha 6–16-aastastele lastele. Kirjanik Juri Jakovlev kirjutas raamatu "Samantha" ("Саманта"), mis ilmus Moskvas 1987. aastal. Venemaal Nižni Novgorodis anti Samantha nimi ühele lastepargile. Samantha järgi on nimetatud ka üks Jalta meresadama ekskursioonilaev, mis kurseerib Arteki lähedal, ja üks väike mootorlaev, mis sõidab Volgal Astrahani lähistel. Venemaal ja mitmes endises NSV Liidu liiduvabariigis on Samantha nimi pandud asulatele ja tänavatele. Mathis Chazanov: "PRAVDA says it has letters from America", The Philadelphia Inquirer, 12. aprill 1983, lk E16 "Yuri Andropov's Response" www.SamanthaSmith.Info (vaadatud 3. märts 2008) "Саманта Смит — американская школьница, растопившая лед холодной войны" RIA Novosti, 25. august 2010 Фонд Саманты Смит "Правда" № 358, 24. detsember 1986, lk 4. "Arteki video". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. juuli 2012. Vaadatud 27. mail 2011. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. veebruar 2011. Vaadatud 27. mail 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Soviets name mountain after Samantha Smith" Toronto Star, 6. oktoober 1986 "Региональная общественная организация "Центр детской дипломатии имени С. Смит"". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. oktoober 2004. Vaadatud 27. mail 2011. Школа иностранных языков "Саманта" Отдых в Астрахани и дельте Волги[alaline kõdulink] Samanthale pühendatud veebileht Tüdruk, kes lõhkus raudse eesriide Samantha kolm aastat Samanthast suvel 1983 Artekis Juri Jakovlevi raamat Samantha raamat Katkend telefilmist Jane Smithi intervjuu Pressiülevaade Artekist [1] [2] [3]