laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Norwegian Air Shuttle

Norwegian Air Shuttle ASA (ka Norwegian) on Norra lennufirma. Norwegian Air Shuttle on suuruselt viies odavlennufirma Euroopas ja teine Skandinaavias. Ettevõtte peakorter on Fornebus. Ettevõte on noteeritud Oslo börsil. Aastal 2008 transportis Norwegian 9,1 miljonit reisijat 150 marsruudil 82 sihtkohta. Norwegianil on 28 Boeing 737-300, 5 McDonnell Douglas MD-80 ja 10 Boeing 737-800. Norwegian Air Shuttle (NAS) asutati 22. jaanuaril 1993. Firma võttis üle Busy Bee regionaalsed teenused Lääne-Norras. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Norwegian Air Shuttle seisuga 11. aprill 2009. Albaania Tirana (hooajaline) Ameerika Ühendriigid Austin Boston Chicago Denver Fort Lauderdale Las Vegas (hooajaline) Los Angeles Newark Newburgh New York Oakland Orlando Providence Seattle Tampa Araabia Ühendemiraadid Dubai (hooajaline) Argentina Buenos Aires Austria Viin (hooajaline) Salzburg (hooajaline) Bosnia ja Hertsegoviina Sarajevo Bulgaaria Burgas (hooajaline) Varna (hooajaline) Eesti Tallinn Hispaania Alicante Barcelona Bilbao Fuerteventura Ibiza (hooajaline) Lanzarote Las Palmas Madrid Malaga Menorca Murcia Palma de Mallorca Tenerife Holland Amsterdam Horvaatia Dubrovnik (hooajaline) Pula (hooajaline) Rijeka (hooajaline) Split (hooajaline) Zagreb (hooajaline) Iirimaa Cork Dublin Shannon Island Reykjavik Iisrael Tel Aviv Itaalia Catania (hooajaline) Milano Olbia (hooajaline) Palermo (hooajaline) Pisa (hooajaline) Rooma Veneetsia Jordaania Amman Aqaba Kanada Hamilton Montreal Kosovo Pristina Kreeka Ateena (hooajaline) Cephalonia (hooajaline) Chania (hooajaline) Heraklion (hooajaline) Korfu (hooajaline) Kos (hooajaline) Preveza (hooajaline) Rhodes (hooajaline) Santorini (hooajaline) Küprus Larnaca Leedu Palanga Vilnius Läti Riia Malta Valletta Maroko Agadir (hooajaline) Marrakech Montenegro Tivat (hooajaline) Norra Alesund Alta Andenes Bardufoss Bergen Bodo Harstad/Narvik Haugesund Kirkenes Kristiansand Lakselv Longyearbyen Molde Oslo Sandefjord Stavanger Tromso Trondheim Poola Gdansk Krakow Szczecin Varssavi Portugal Faro Funchal Lissabon (hooajaline) Prantsusmaa Ajaccio (hooajaline) Bastia (hooajaline) Bordeaux (hooajaline) Cayenne (hooajaline) Grenoble (hooajaline) Marseille (hooajaline) Montpellier (hooajaline) Nice Pariis-Charles de Gaulle Pariis-Orly Pointe-a-Pitre Fort-de-France Rootsi Göteborg Karlstad (hooajaline) Kiruna Lulea Malmö Stockholm Umea Visby (hooajaline) Saksamaa Berliin Düsseldorf Hamburg Hannover Köln München Serbia Belgrad Singapur Singapur (lõppeb 11. jaanuar 2019) Soome Helsingi Ivalo (hooajaline) Kittilä Oulu Rovaniemi Vaasa Suurbritannia Edinburgh London-Gatwick Manchester Šveits Genf Taani Aalborg Billund Kopenhaagen Tai Bangkok Krabi Tšehhi Praha Türgi Antalya Ungari Budapest
Oslo kuningaloss

Oslo kuningaloss (norra Slottet; ametlik nimetus Det Kongelige Slott) on Norra kuningaloss Oslos, Norra kuninga ametlik residents. Loss asub Bellevue kõrgendikul Oslo peatänava Karl Johani tänava lõpus. Selle koordinaadid on 59° 55′ 1″ N, 10° 43′ 39″ E. Ampiirstiilis loss on rangelt sümmeetriline. Lossi ümbritseb 22,5 hektari suurune lossipark. Lossi hakati ehitama Rootsi ja Norra kuninga Karl III Johani jaoks, kuid tema lossi valmimist ei näinudki. Lossi arhitekt oli Hans Linstow. Asukoha valikul osales kuningas isiklikult. Lossi hakati planeerima aastal 1821 ning kuningas pani sellele nurgakivi aastal 1825. Loss valmis aastal 1849, kui valitses juba Oskar I. Kuni 1905. aastani oli loss kasutusel vaid ajuti, kui Oskar I, Karl IV ja Oskar II seda oma Oslo visiitidel kasutasid. Iseseisva Norra esimene kuningas Haakon VII hakkas lossi kasutama püsiva residentsina. Loss on kolmekorruseline. Ülemine korrus oli esialgu ette nähtud teenijate jaoks, kuid praegu kasutatakse seda külaliste majutamiseks. Vastuvõturuumid ja saalid asuvad teisel korrusel. Suvel on osa lossist avatud külastajatele. 1990. aastatel renoveeriti loss põhjalikult. Lossikabelis toimuvad igal pühapäeval teenistused. Kabelit kasutatakse kuningliku perekonna ristimis- ja leeritalitustel. Kuningalossi ette on püstitatud Brynjulf Bergslieni loodud Karl Johani ratsamonument. Ametlik koduleht
Hans Linstow

Hans Ditlev Franciscus von Linstow (1787–1851) oli taani päritolu Norra arhitekt. Hans Linstowi tuntumad tööd on Oslo kuningaloss ja kümned Norra kirikud. Hans Linstow õppis algul Kopenhaagenis kunsti ja õigusteadust. 1812. aastal läks ta Norrasse Kongsbergi, kus hakkas õppima sõjaväeinseneriks õppimist, kuid katkestas õpingud. Selle kõrvalt õppis ta ka arhitektuuri. Kui Taani 1814. aastal Norrast loobuma pidi, töötas Linstow õukonnas. Ta otsustas seejärel Norrasse kolida ning töötas aastatel 1815–1820 sõjaväejuristina. Seejärel õpetas ta Christiania kunstikoolis kipsi valamist ja ehitust. Aastal 1823 sai Hans Linstow ülesande projekteerida Norra kuningaloss ja seda ümbritsev park. Loss valmis aastal 1849. Aastatel 1828–1835 töötas ta välja kirikute tüüpprojekte. Tema projektide järgi ehitati Norras umbes 80 kirikut.
Austvågøy

Austvågøy on saar Norras Nordlandi maakonnas, Lofootide kõige idapoolsem saar. Saarel paikneb suurem osa Vågani vallast; saare kirdepoolne osa kuulub aga Hadseli valda. Saare suurim asula on Vågani valla keskus Svolvær. Saare pindala on 526,7 km². Austvågøy ulatus ida-lääne suunas on 40 km ja põhja-lõuna suunas 30 km. Austvågøy on valdavalt mägine. Saare idaosas asub Lofootide kõrgeim mägi Higravstinden (1146 m). Austvågøy on populaarne mägironijate seas. Austvågøyd ühendab idas Hinnøyaga Raftsundi sild ja läänes Gimsøyaga Gimsøystraumeni sild. Austvågøya Henningsvær Kabelvåg Kabelvåg kirke Sildpollnes Svolvær Raftsund Trollfjord
Sada dalmaatsia koera ja veel üks

"Sada dalmaatsia koera ja veel üks" on Dodie Smithi raamat, mis ilmus esmakordselt 1956. aastal.
Nordstrandi linnaosa

Nordstrand on halduslik linnaosa Norra pealinna Oslo lõunaosas. Ta asub Bunnefjordeni ning maantee E 6 vahel ning piirneb põhjas Ekebergskråningeni ja Kvernerdaleniga ning põhjas Ljanselvdaleniga. Linnaosa on nime saanud Nordstrandi asumi järgi. Aastal 1917 liideti Osloga Norsstrand seoses Ekbergbaneni pikendamiseni Sæterini (1941 pikendati seda Ljabruni). Praegune linnaosa tekkis 2004, kui linnaosareformiga liideti varasemad Nordstrandi linnaosa, Lambertseteri linnaosa, Karlsrud ja osa Ekeberg-Bekkelageti linnaosast (välja jäi suurem osa Ekebergskrentenist ja Ekebergskråningast, miks läks uue Gamle Oslo linnaosa koosseisu). Elanike arv: 2004: 42 204 2005: 43 297 2008: 44 802 2009: 45 710 (1. jaanuar) Nordstrandi linnaosa on elanike arvult Oslo linnaosade seas teisel kohal. Rahvastikutihedus oli 2004. aastal 2502 in/km² Keskmine eluiga on Oslos üks kõrgemaid. Hoonestuses on valdavad väikesed majad, mis paiknevad fjordiäärsel kallakul ja idapoolsel lavamaal. Idaserval Lambertseteril on paneelmajad, mis moodustavad Oslo esimese satelliitlinna. Oslo fjordile avaneb kaunis vaade. Majandustegevust on vähe. Äri- ja teeninduskeskused on Sæteris ja Lambertseteris. Nordstrandi linnaosal on Oslos üks jõukamaid elanike sissetulekute taseme ja kinnisvarahindade poolest. Nordstrandi linnaosa asumid on: Nordstrand Bekkelaget Ekeberg Lambertseter Karlsrud Holtet Ljan M. Hydle. Nordstrand før og nå, 1942 Finn Erhard Johannessen. Utsikt over Nordstrands historie, 2000, ISBN 82-7847-061-8 Linnaosa koduleht Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Nordstrand, Norway seisuga 11.04.2009.
Nordre Akeri linnaosa

Nordre Aker on Oslo linnaosa. See piirkond liideti Osloga 1948. aastal. Nordre Aker koosneb järgmistest asumitest: Grefsen Kjelsås Ullevål Hageby Nordberg Tåsen Korsvoll Nydalen Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Nordre Aker seisuga 5.04.2009. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit no:Nordre Aker seisuga 11.04.2009.
Nordstrand

Nordstrand on elamuasum Norra pealinnas Oslos Nordstrandi linnaosas. Piirkonna nimi oli algselt Sæterstranda. Praegust nime kasutati algselt Nordstranda kinnistu kohta, mis praegu asub Mosseveien 196 Mosseveieni ja Nordstrandsveieni ristumiskohal vanemast, Bunnefjordeni ääres asetsevast kinnistust põhja pool. Kui 1884 rajati Østfoldbaneni raudtee Norstrandi jaam, sai see nime kõrval olevalt Nordstrandi kinnistult. Nimi laienes kogu piirkonnale, ning 1905 või 1906 sai selle järgi nime uus, Nordstrandi kihelkond, mis hõlmas Akeri valla lõunaosa.
Bertine Zetlitz

Bertine Axeliane Robberstad Zetlitz ehk Bertine Zetlitz (sündinud 9. aprillil 1975) on norra poplaulja. Ta on üks populaarsemaid norra meelelahutajaid. Bertine alustas muusikukarjääri juba varajases nooruses. Pärast põhjaliku klassikalise muusika õppimist ja muusika instituudi lõpetamist pühendus ta rohkem oma pikaajalisele unistusele saada lauljaks-lauludekirjutajaks. Tema debüütalbum oli "Morbid Latenight Show", millele järgnes Tore Johansson (The Cardigans) 2000. aastal produtseeritud album "Beautiful So Far". Tema kolmas album "Sweet Injections" ilmus aastal 2003, produtseeritud Howie B & Magnus Fiennes ja produtsent Richard X (Sugababes, Rachel Stevens) poolt. Album sisaldas hittsinglit "Girl Like You" millele kaasnes laialdane kriitikute heakskiit ja kaubanduslik edu. Tema neljas album "Rollerskating" sisaldas singlit "Fake Your Beauty", mis saavutas edetabelites esikohti. Bertine avaldas oma viienda albumi "My Italian Greyhound" septembris 2006. Bertine on öelnud: "Album "My Italian Greyhound" on nagu koer: elegantne, humoorikas, sale ja hästilõhnav, koos sarmika vihjega neuroosile." 2007. aasta jaanuaris sündis tal tütar Lill ja ta tegi laulmises vaheaja. Hiljem avaldas ta oma laulude kogumiku. Norra lavadele asus ta taas 2008. aasta alguses. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Bertine Zetlitz seisuga 11.04.2009.
Maria Mena

Maria Viktoria Mena (sündinud 19. veebruaril 1986) on norra poplaulja. Maria Mena sündis loomingulises perekonnas. Tema norralannast ema kirjutas näidendeid ja nicaragualasest isa oli trummar. Isa on mänginud mitmes Oslo ansamblis. Maria ja ta vend Tony said nime Leonard Bernsteini muusikali "West Side Story" tegelaste järgi. Nende vanemad lahutasid abielu, kui Maria oli üheksane. Tüdruk kannatas depressiooni ja toitumishäire all. 13-aastaselt läks Maria elama isa juurde. Ta laulis ja kirjutas laule oma tunnetest ja pettumustest. Mitte kõikidest päevikusse kirjutatud lugudest pole saanud laule, aga "My Lullaby" on üks nendest, väljendades tema valu vanemate lahutuse pärast. Maria palus, et isa korraldaks ta demo tegemise. Peagi sõlmis Sony Music Maria Menaga lepingu. 2002. aastal esitles ta Norras oma debüütsinglit "Fragile (Free)", mis edetabelitesse ei jõudnud. Teine singel „My Lullaby“ saavutas Norra muusikaedetabelites 5. koha. Noor laulja sai kiiresti palju fänne ja peagi tähendas see populaarsus plaatinaplaati. Pärast suurt edu avaldas ta oma debüütalbumi „Another Phase“, mis saavutas Norra edetabelites kuuenda koha. 20. juulil 2004 esines Mena oma esimese rahvusvahelise albumi "White Turns Blue" esitlemiseks David Lettermani saates. Laulud "You're the Only One" ja "Just a Little Bit" jõudsid edetabelite tippu. Stuudioalbumid "Another Phase" (2002) "Mellow" (2004) "White Turns Blue" (2004) "Apparently Unaffected" (2005) "Cause and Effect" (2008) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Maria Mena seisuga 11.04.2009.
Kvalsundi vald

Kvalsundi vald (põhjasaami Fálesnuori gielda, kveeni Valasnuoran komuuni) oli kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Finnmargi maakonnas. Valla halduskeskus oli Kvalsund. Kvalsund eraldati Sørøysundi vallast 1. juulil 1869. Aastal 2020 liideti Kvalsundi vald Hammerfesti vallaga. Valla alla kuulusid Kvaløya saare lõunaosa ja Seilandi idaosa. Nime Kvalsund muinaspõhja kuju oli Hvalsund. Nime esimene osa hvalr tähendab vaala ja lõpp sund väina. Põhjasaamikeelse nime Fálesnuorri osad fáles ja nuorri tähendavad vastavalt vaala ja väina. Vapp on kinnitatud 27. märtsil 1987. Sinisel kilbil on kujutatud kolme hõbedast lõhet, mis on paigutatud Y-tähe kujuliselt ümber kilbi keskpunkti. Lõhe sümboliseerib kalapüüki kui tavapärast eluviisi, sissetulekuallikat, kaasaegset kalakasvatust ja vaba aja veetmise viisi. Kvalsundi vallas on mitu mitmekesise linnustikuga paika. Üks nendest on Repparfjordbotn, kus on suur randtiirude koloonia ja sügisel palju jääkosklaid. Befolkning, 1. januar 2016
Alna

Alna linnaosa Oslos Alnaelva, jõgi mille järgi linnaosa on nime saanud Łyna jõgi (leedu keeles Alna), jõgi Poolas ja Kaliningradi oblastis Alna, Leedu üks suuremaid IT-firmasid, mis on nime saanud selle jõe järgi Alna klooster (ka Aulne klooster), endine algselt benediktiinide, hiljem tsistertslaste klooster Valloonias
Frogner

Frogner on mitme koha nimi: Frogneri linnaosa, linnaosa Oslos Frogner (asum), asum Oslos Frogneri linnaosas Frogner (Lillestrøm), küla Vikeni maakonnas Lillestrømi vallas
Kvalsund

Kvalsund (põhjasaami Ráhkkerávju) on asula Norras Troms og Finnmargi maakonnas Hammerfesti vallas, endise Kvalsundi valla keskus. Tettsteders befolkning og areal
Kvalsundi sild

Kvalsundi sild (norra keeles Kvalsundbrua) on rippsild Norra Troms og Finnmargi maakonnas Hammerfesti vallas. Sild ületab Kvalsundeti, ühendades maismaad ja Kvaløya saart. Sild on 741 m pikk. Kvalsundi sild on pikkuselt 63. rippsild maailmas. Sild avati liiklusele 1977. aastal.
Dagbladet

Dagbladet on Oslos ilmuv Norra suuruselt kolmas ajaleht. Lehe keskmine tiraaž väljaande kohta ulatus 2008. aastal 123 383 eksemplarini, mis on 12 228 võrra vähem kui 2007. aastal. Sõna dagbladet tähendab otsetõlkes päevalehte. Ajaleht asutati 1869. aastal, 1983. aastal läks see üle tabloidformaadile. Aastatel 1884–1977 oli leht seotud Norra Liberaalse Parteiga (Venstre). Alates 1977. aastast on Dagbladet poliitiliselt sõltumatu. Dagbladet ilmub seitsmel päeval nädalas. Veebiväljaanne Dagbladet.no on üks Norra külastatumaid veebiportaale keskmiselt 3,6 miljoni päringuga kuus. Ajalehe peatoimetaja oli 2014. aasta alguses John Arne Markussen. Norra ajalehtede loend http://medienorge.uib.no/english/?cat=statistikk&medium=avis&aspekt=&queryID=190[alaline kõdulink] "TNS Gallup/Redmeasure, september 2004". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. oktoober 2004. Vaadatud 19. aprillil 2009. Dagbladeti veebiväljaanne Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Dagbladet seisuga 5.04.2009.
Lars Løkke Rasmussen

Lars Løkke Rasmussen (sündinud 15. mail 1964 Vejles) on Taani poliitik, ta oli 28. juunist 2015 kuni 27. juunini 2019 Taani peaminister. Ta oli peaminister ka 5. aprillist 2009 kuni 3. oktoobrini 2011. Lars Løkke Rasmussen oli liberaalse Venstre partei esimees 17. maist 2009 kuni 31. augustini 2019. 1986–1989 oli ta Venstre noorteorganisatsiooni Venstres Ungdom liider. Sel ametikohal korraldas ta alternatiivi iga-aastasele ühepäevasele rahakogumiskampaaniale Operation Dagsværk, kus korjati raha arengumaade jaoks, sest seda kampaaniat juhtisid Taani kommunistlikud noored. Rasmusseni ja tema noorteorganisatsiooni kampaania käigus koguti 600 tuhat Taani krooni, mille eest osteti koolitarbeid Nõukogude Liidu okupeeritud Afganistanile. Rasmussen juhtis Taani delegatsiooni, mis kogutud raha üle andis. Afganistanis tehtud fotod, mis kujutavad Rasmusseni afgaani riietuses, käes AK-47, muutusid Taanis populaarseks pärast seda, kui Taani Afganistani sõtta astus, ja eriti pärast seda, kui Lars Løkke Rasmussen tähtsatele riiklikele ametikohtadele tõusis. Rasmussen lõpetas Kopenhaageni Ülikooli juristina ning töötas aastatel 1990–1995 vabakutselise konsultandina. Aastal 1994 valiti ta Folketingi liikmeks. 1998 valiti ta Venstre aseesimeheks samal ajal, kui Anders Fogh Rasmussen valiti erakonna esimeheks Uffe Ellemann-Jenseni asemel. Aastatel 2001–2007 oli ta Anders Fogh Rasmusseni valitsuse sise- ja tervishoiuminister ning alates 2007. aastast rahandusminister. Sise- ja tervishoiuministrina korraldas Rasmussen Taani haldusreformi. Selle käigus vähenes Taani omavalitsuste arv 271-lt 98-le ja 14 maakonda asendati 5 piirkonnaga. Lars Løkke Rasmussen sai peaministriks pärast seda, kui Anders Fogh Rasmussen tagasi astus, et NATO peasekretäri ametisse asumiseks valmistuda.
Tartu Pauluse kalmistu

Tartu Pauluse kalmistu on surnuaed Tartus Võru tänava ja Kabeli tänava ääres, Võru tänav 75a. See hõlmab suurema osa kalmistust, mille nimeks sai hiljem Ropka-Tamme kalmistu. Tihti samastatakse Pauluse kalmistuosa terve kalmistuga ja kasutatakse terve kalmistu kohta nime Pauluse kalmistu. Teise osa kalmistust moodustab Tartu Aleksander Nevski kalmistu, nende kalmistuosade vahel pole looduses selget piiri. Kalmistu õnnistati sisse 1913. aastal. Artur Alliksaar August Ein Aleksander Elango Mart Elango Oskar Luts Adolf Mölder Eduard Oja Jüri Parijõgi Agu Põld Peeter Põld August Sarapuu Johannes Selliov Leevi Selliov Otto Tallinn Heino Viks Aksel Vooremaa Mälestusmärk teises maailmasõjas hukkunud saksa sõduritele Terroriohvrite ühishaud Tartu Pauluse kalmistu kabel Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud Vabadussõja monumendi figuurigrupp (skulptor Mati Karmin, 1998) Tartu kalmistud Viktor Masing 1947. Tartu Pauluse kalmistu linnustik (Auhinnatöö). Käsikiri Lemming Rootsmäe. Tartu Ropka-Tamme kalmistu linnustikust 1988. aastal. // Loodusvaatlusi 1988 I. Koostaja Eve Mägi. 1990. Lk 64–67 Pauluse kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Ülikooli kalmistu

Ülikooli kalmistu on Tartu ülikooli koguduse surnuaed Tartus. Ülikooli kalmistu on asutatud 1920. aastail. See on Raadi kalmistu osa, paiknedes kalmistu põhjanurgas Kruusamäe tänava ääres. Kalmistu aadress on Kalmistu tänav 24. Kalmistu on regulaarse teestikuga, kõrghaljastusega (peamiselt lehtpuud, leidub ka okaspuid), piiratud puitlippaiaga. Sinna on maetud teiste seas Tartu Ülikooli rektorid Alfred Koort, Feodor Klement, samuti Harry Ling, Heinrich Riikoja, Jaan Sarv, Liidia Poska-Teiss, Aleksander Remmel, Alma Tomingas, Cerelius Ruus, Gerhard Rägo, Jaan Konks. Kalmistule on maetud ka Johannes Voldemar Veski, kelle haud on ajaloomälestis. Tartu kalmistud Ülikooli kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Kabeli tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kabeli tänav (Kirchhof-Strasse) on tänav Tartus. Tänava pikkus on 300 meetrit. Ta ühendab Võru tänavat raudtee ülesõidu kaudu Raudtee tänavaga. Teisel pool Raudtee tänavat jätkub see tänav Kesk-Kaare tänavana. Kabeli tänava servas on Pauluse surnuaed.
Lyngeni vald

Lyngeni vald (saami Ivggu suohkan) on vald Norras Tromsi maakonnas Lyngeni fjordi ja Ullsfjordeni vahel. Vald on mägine, kõrgeim tipp on Jiehkkevárri (1833 m). Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Lyngeni valla koduleht
Karl von Frisch

Karl von Frisch (20. november 1886 – 12. juuni 1982) oli Austria zooloog, Nobeli auhinna laureaat. Ta uuris mesilaste kommunikatsiooni (sealhulgas mesilaste tantsu) ja putukate feromoone. Koos Jakob von Uexkülli, Konrad Lorenzi, Niko Tinbergeni ja teistega oli ta üks etoloogia rajajaid. Koos Lorenzi ja Tinbergeniga pälvis ta 1973. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. 1952 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1954 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 1956 – Magellanic Premium 1962 – Balzani auhind 1973 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind Frisch, Karl. "Mesilased ja lilled". Eesti Loodus 1974. 6: 339–349.
Aita Leida nimeline segakoor

Aita Leida nimeline segakoor oli Ida-Virumaal Jõhvi vallas tegutsenud projektikoor, mis loodi Tammiku Segaansambli baasil osalemiseks Eesti Televisiooni lauluvõistlusel "Laululahing". Koori dirigent oli Keio Soomelt. Koor ei pääsenud 28. märtsi 2009 saatest edasi. 2010. aastal lahkus dirigendiametist Keio Soomelt ja koori ootas ees lagunemisoht. Siis ühinesid endine Voka segakoor ja Aita Leida nimeline segakoor uueks kooriks, mille nimeks sai Kirderanniku koor. Blogi: Aita Leida nimeline segakoor. Eesti Televisioon Segakoori tutvustus. Õhtuleht Tiia Linnard. Jõhvi segakoor Aita Leida saab sel laupäeval viimase võimaluse. Põhjarannik, 31. märts 2009 1. laul. "Sa tule nüüd". "Laululahing". video.delfi.ee 2. laul. "Viimane auruvedur". "Laululahing". video.delfi.ee
Tallinna kalmistud

Tallinna kalmistud on Tallinnas paiknevad matmispaigad. Praegusajal toimuvad matmised kaheksal kalmistul: Aleksander Nevski kalmistu (hõlmab ka Juhkentali Koolerakalmistu) Vana-Kaarli kalmistu Kaitseväe kalmistu (Filtri tee 14). Asutatud 1887, üldpindala 2,6 ha Rahumäe kalmistu (Rahumäe tee 5b, 8 ja 58c (koos juudi osaga)). Asutatud 1903, üldpindala 33 ha Hiiu-Rahu kalmistu (Hiiu-Suurtüki tänav 1). Asutatud 1920, üldpindala 2,3 ha Metsakalmistu (Kloostrimetsa tee 33 ja 36 (kontori osa)). Avati ametlikult 1939, üldpindala 48,3 ha Pirita uus kalmistu (Rummu tee 7a). Asutatud 19. sajandi lõpp, üldpindala 1,0 ha[küsitav] Pärnamäe kalmistu (Pärnamäe tee 36 (kontori osa) ja Muuga tee 2). Asutatud 1963, üldpindala 104,4 ha Liiva kalmistu (Kalmistu tee 34 (kontori osa) ja Valdeku tee 134). Asutatud 1935, üldpindala 90,5 ha Antoniuse kalmistu Barbara kalmistu Gertrudi kalmistu Hiiu baptistide kalmistu Hundipea Koolerakalmistu Jaani seegi kalmistu Vana juudi kalmistu Jälgimäe mõisa kalmistu Kalamaja kalmistu Kalamaja õigeusu kiriku kalmistu (Theodores Väeülema kiriku kalmistu) Vana katoliku kalmistu (vt. Poolamägi) Kaasani kiriku kalmistu Kose mõisa kalmistu Juhkentali Koolerakalmistu Kopli kalmistu Kopli loodearmeelaste kalmistu Maarjamäe Saksa sõjaväekalmistu Vana muhamedi kalmistu Keskmine muhamedi kalmistu<ref>Carl-Dag Lige, Oliver Orro. "Muhamedi kalmistu". Lk 90 ja 92 // "Igaviku paigad kaasaegses linnaruumis. Tallinna hüljatud kalmistud". Muinsuskaitse Aastaraamat 2007. Muinsuskaitseamet, Tallinna Kultuuriväärtuste Amet, EKA Muinsuskaitse ja restaureerimise osakond. Tallinn 2008. ISSN 1736-468X Pirita sõjavangide kalmistu Pirita vana kalmistu Tuletõrjeühingu kalmistu Mõigu kalmistu Vana vanausuliste kalmistu Viimsi mõisa kalmistu Tallinna Mere- ja Maaväe hospidalikalmistu Tallinna Kalmistute arengusuunad aastani 2012. Tallinna Linnavolikogu 20. detsembri 2004. a määrus nr 59 / Elektrooniline Riigi Teataja Carl-Dag Lige ja Oliver Orro, IGAVIKU PAIGAD KAASAEGSES LINNARUUMIS. Tallinna hüljatud kalmistud, lk 84-92. MUINSUSKAITSE 2 0 0 7. A A S T A R A A M A T. Väljaandjad: Muinsuskaitseamet, Tallinna Kultuuriväärtuste Amet, EKA Muinsuskaitse ja restaureerimise osakond. ISSN 1736-468X Eesti kalmistute koduleht
Tammiku segaansambel

Tammiku segaansambel on Eesti ansambel, mis loodi 1999. aastal. Proove tehakse Tammiku rahvamajas (Jõhvi vald, Ida-Virumaa). Kontserdigeograafias on Soome, Belgia, Norra, Rootsi, Saksamaa (ESTO 2009, Münster), Poola, Valgevene, Läti. Sopranid: Kadi Rebban, Evi Pinna Aldid: Tiina Küttis, Heli Vähk, Piret Unt, Küllike Šapovalov Tenorid: Tõnu Randmer, Andrus Rekor Bassid: Hannes Konsa, Aare Rebban, Andre Lüüde Juhendaja: Anu Kaljusaar Mare Aadumäe Tiit Salvan Ardo Vildak Kaido Türkson Andres Karp Ivo Tamm
Juhitav tankitõrjeraketisüsteem

Juhitav tankitõrjeraketisüsteem (juhitav tankitõrjerakett, tankitõrjeraketisüsteem, tankitõrjeraketikompleks) - JTTRS (inglise keeles Anti-tank guided missile system, ATGS) - on peamiselt soomustehnika vastu mõeldud relv või relvasüsteem, mis koosneb stardiseadmest ja juhitavast või isesihtuvast raketist. Tankitõrjeraketisüsteemid on reeglina kandesõidukil (näiteks soomuk, maastur või kerge taktikaline veoauto) veetavad, mõnikord ka jalaväelaste poolt kantavad. Neid on samuti paigaldatud lennuvahenditele. Esimesed tankitõrjeraketid töötati välja Saksamaal 1944-1945. Nende kasutamisest pole teavet, kuid võitjariigid võtsid projektist eeskuju oma relvastuse arendamisel. Esimene tegelik lahinguline kasutus toimus 1956. aasta Iisraeli-Egiptuse Kuuepäevases sõjas. Tänapäeval moodustavad tankitõrjeraketisüsteemid iga sõjaväe tankitõrje lahutamatu osa. BGM-71 TOW AGM-114 Hellfire, AGM-114 Longbow Hellfire 2 Aérospatiale AS 11, Aérospatiale AS 15TT MAPATS AT-6, ATX-16 3M6 Šmel, 9K111 Fagot, 9K112 Kobra, 9K114 Šturm, 9K115 Metis, 9M14 Maljutka, 9M17 Flööt, 9M113 Konkurs, 9M117 Bastion, 9M119 Svir/Refleks, 9M120 Ataka RK-3 Korsar, Stugna-P