laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Looming (täpsustus)

Looming on mitmetähenduslik sõna: looming on loomeprotsessi tulemus looming on loomeprotsess ise looming on teos Looming on ajakiri
Staator

Staator on pöörlevat osa – rootorit – sisaldava masina paigalseisev osa. Kõige tuntum on staator kui elektrimasina põhiline liikumatu osa. Elektrimootori staatori mähistesse juhitud elektrivool tekitab pöördvälja (pöörleva magnetvälja), mis paneb masina rootori pöörlema. Elektrigeneraatoris indutseerib pöörlev rootor staatori mähises elektrivoolu. EE 8. köide, 1995
Judah P. Benjamin

Judah Philip Benjamin (6. august 1811 – 6. mai 1884) oli USA ja Suurbritannia poliitik. Ta oli teine juudist Ameerika Ühendriikide senaator ja esimene Põhja-Ameerika riigi (Ameerika Riikide Konföderatsiooni) valitsuse juudist liige. Ta oli ainus Konföderatsiooni valitsuse liige, kes suutis vältida vangistamist ja maalt põgeneda.
Tamme (Tänassilma)

Tamme on endine küla Viljandimaal. Tamme küla kujunes 20. sajandi alguses Vana-Tännassilma mõisa maadele. Tamme külas asus Kalmetu algkool, hiljem Kalmetu 8-klassiline Kool, Tänassilma kirik ja Tänassilma kalmistu. 1977. aastal ühendati Kalmetu ja Tamme küla Tänassilma külaks. Eesti entsüklopeedia, 9. köide, lk 670. Tallinn, 1996
Golovin

Golovin võib tähendada järgmist: Golovin oli vene aadlisuguvõsa Golovin on venepärane perekonnanimi Golovin on linn Alaskal Golovkin (vene aadlisuguvõsa)
Golovin (aadlisuguvõsa)

Mitte segi ajada vene aadlisuguvõsaga Golovkin Golovin oli kreeka-krimmi päritolu vene aadlisuguvõsa, kuhu kuulus ka krahve. On teateid, et suguvõsa liikmed olid 15. ja 16. sajandil Moskva suurvürstiriigi teenistuses. 1726 kanti suguvõsa esindaja Ivan Golovin (1672–1737) Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Jaan Kreuksi nimeline Noorsoo Kultuuripalee

Jaan Kreuksi nimeline Noorsoo Kultuuripalee oli noorteasutus, mis tegutses Tallinnas Mustpeade majas 1946–1991.[viide?] Palee oli mõeldud kutsehariduskoolide õpilastele ja teistele linnanoortele. Palee allus Eesti NSV Riiklikule Kutsehariduse Komiteele. Palee asutati 1946 Tallinna Tööjõureservide Valitsuse laulu- ja tantsuansamblina. Aastast 1968 kandis palee nime Jaan Kreuksi nimeline Noorsoo Kultuuripalee. Seisuga 1978 tegutses palees 17 huviringi, sh Tantsuansambel Sõprus. Näiteks 1977 korraldati palees 441 üritust, mida külastas 286 538 inimest. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 206
Bernhard Lõhmus

Bernhard Lõhmus (26. juuni 1925 Uue-Vändra vald, Pärnumaa – 6. oktoober 1985 Tallinn) oli eesti sporditegelane. 1943 novembrist 1944 augustini teenis vabatahtlikuna Soome 200. jalaväerügemendis, osales tõrjelahingutes Viiburi lahe ääres ja Vuoksil. 1944 augustis tuli tagasi Eestisse. 1945. aastal lõpetas Vändra Keskkooli. 1949. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Aastatel 1949–1953 töötas ta Pärnu 1. Keskkoolis kehalise kasvatuse õpetajana. 1955–1976 oli ta Pärnu Lastestaadioni direktor, selle kõrvalt töötas spordikoolis võrkpallitreenerina. Aastatel 1976–1985 oli ta Pärnu spordikomitee esimees. 1951. aastal värvati ta KGB agendiks, 1952. aastal osales mõrvaragendina metsavendade tapmisel Vändra rajoonis. 1971 Kalevi auliige 1973 Eesti NSV teeneline sporditegelane Peep Pillak, Heini Vilbiks. Soomepoiste elulood. Tallinn: Grenader, 2015 Vändra Gümnaasium. 1945.a. 19. lend Eesti spordi biograafiline leksikon. Bernhard Lõhmus Eesti metsavendade koduleht. ENSV KGB (MGB) agent-bojevikud ehk mõrvaragendid
Ida-Harju klindilõik

Ida-Harju klindilõik on umbes 70 km pikkune lõik Põhja-Eesti klindil, mis jääb Maardu ja Muuksi klindineemiku vahele. Klindilõigul on eristatud järgmisi struktuuriüksusi: Kallavere-Ülgase klindipoolsaar Jägala klindilaht Ruu klindineemik Kodasoo klindilaht Kaberla-Valkla klindipoolsaar Kiiu klindilaht Määpea klindineemik Kuusalu klindilaht Sõitme klindineemik Kahala klindilahestik Tsitre klindisaar. Klindilõigu tähelepanuväärseim objekt on Jägala juga. Kalle Suuroja. 2005. Põhja-Eesti klint. Eesti Geoloogiakeskus. Lk 127
Lahemaa klindilõik

Lahemaa klindilõik on umbes 70 km pikkune lõik Põhja-Eesti klindil, mis jääb Muuksi klindineemiku ja Palmse klindioru vahele. Klindilõigul on eristatud järgmisi struktuuriüksusi (suunal läänest itta): Muuksi klindineemik Pudisoo klindilaht Kolga klindineemik Liidikõrve klindilaht Kolgaküla klindipoolsaar Valgejõe klindilaht Joaveski klindilaht Loobu klindilaht Ilumäe klindipoolsaar Palmse klindiorg. Kalle Suuroja. 2005. Põhja-Eesti klint. Eesti Geoloogiakeskus. Lk 139 Põhja-Eesti klint - Eesti looduse sümbol: Lahemaa klindilõik
Loode-Eesti klindilõik

Loode-Eesti klindilõik on umbes 50 km pikkune lõik Põhja-Eesti klindil, mis jääb Osmussaare ja Paldiski klindilahe vahele; ühtlasi Põhja-Eesti klindi läänepoolseim osa. Klindilõigul on eristatud järgmisi struktuuriüksusi (suunal läänest itta): Osmussaare klindipoolsaar Osmussaare klindilaht Neugrundi meteoriidikraater-klindisaar (seal asub Neugrundi pank) Sandgrundi klindiplatoo Keibu klindilaht Krässgrundi klindisaar Krässgrundi klindiorg Alliklepa klindiplatoo Suur-Pakri klindipoolsaar (seal asub Suur-Pakri pank) Väike-Pakri klindipoolsaar. (seal asub Väike-Pakri pank) Kalle Suuroja. 2005. Põhja-Eesti klint. Eesti Geoloogiakeskus. Lk 83
Lääne-Harju klindilõik

Lääne-Harju klindilõik on umbes 80 km pikkune lõik Põhja-Eesti klindil, mis jääb Väike-Pakri klindipoolsaare ja Harku klindilahe vahele. Klindilõigul on eristatud järgmisi struktuuriüksusi (suunal läänest itta): Paldiski klindilaht (Sellel paiknevad Paldiski, Uuga, Pakri, Leetse ja Lahepere pank) Pakri klindipoolsaar Pakri klindisaar Lahepere klindilaht (jaguneb kolmeks - Klooga, Niitvälja ja Treppoja klindilaheks, Klooga ja Niitvälja klindilahtede vahele jääb Klooga klindipoolsaar, Klooga ja Treppoja klindilahtede vahele jääb Illurma klindipoolsaar) Laulasmaa klindipoolsaar Lohusalu klindisaar Keila-Joa klindilaht Türisalu klindipoolsaar Vääna klindilaht Suurupi klindipoolsaar. Kalle Suuroja. 2005. Põhja-Eesti klint. Eesti Geoloogiakeskus. Lk 95
Viljandi tuletõrjedepoo

Viljandi tuletõrjedepoo on Viljandis aadressil Riia maantee 6 asuv tuletõrjehoone, mis on registreeritud kultuurimälestisena. Hoone on projekteeritud arhitekt Toomas Rein ja seda on arvatud kuuluvat arhitekti loomingu paremikku. Kahekorruseline punasest tellisest lameda katusega hilismodernistlik hoone on silmapaistva arhitektuurse lahendusega, sellel on säilinud algne maht ja väliskujundus ning see on tänaseni kasutusel oma algses funktsioonis. See on ainus nõukogude perioodil ehitatud ja riiklikuks mälestiseks tunnistatud tuletõrjehoone. Tegemist on ühega vähestest sel perioodil valminud hoonetest, millele on antud sümbolikandvus ja kus on poetiseeritud tehnoesteetikat. Hoone ehitamisel kasutatud kumerad tellised hangiti nõukogude defitsiidi tingimustes eritellimusel Tallinna Keraamikatehasest. Väidetavalt nõustus tehas telliste tootmisega alles siis, kui tuletõrjeinspektor oli ähvardanud läbi viia põhjaliku tuleohutusnõuete täitmise kontrolli. Vaade läänest depoo tornile Vaade kagust depoo tornile Vaade kagust depoo tornile Vaade lõunast, Terase tänavalt depoo tornile Vaade edelast depoo tornile ja hoonekompleksile Vaade edelast depoo tornile ja hoonekompleksile Vaade kirdest depoo väravatele Vaade põhjaloodest depoo tornile ja hoonekompleksile Vaade põhjaloodest depoo tornile ja hoonekompleksile Vaade loodest depoo tornile Vaade edelast depoo tornile Vaade edelast depoo tornile Viljandi vana tuletõrjemaja Viljandi tuletõrjedepoo kultuurimälestiste riiklikus registris Margus Haav (12.12.2015). "Tuletõrjeautot meenutav pritsimaja" (PDF). Sakala. Vaadatud 18.10.2017. Liina Jänes, Triin Talk. "Arhitektuuri lähipärand / Lähisajandi arhitektuuripärand" Sirp, 9. jaanuar 2015 Viljandi tuletõrjedepoo kultuurimälestiste riiklikus registris
Kurkino rajoon

Kurkino rajoon (vene keeles Куркинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Kurkino alev. Rajoon piirneb põhjas Kimovski rajooniga, idas Rjazani oblastiga, kagus Lipetski oblastiga, lõunas Jefremovi rajooniga, läänes Volovo rajooniga ja loodes Bogoroditski rajooniga. Rajooni pindala on 949,25 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 593, 2009. aastal 11 260 ja 2002. aastal 13 077. Kurkino rajoonis on 119 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kurkino töölisasula) ja kahe külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Don, Neprjadva, Ptan, Jazovnja, Sitka, Kurtsa, Rõhotka, Bogojavlenka ja Zamaraika. Q126684906
Kautliku pank

Kautliku pank on Saare maakonnas Muhu vallas Vahtraste küla lähedal asuv pank. Pank on umbes 200 m pikkune. Pank on keskosas 2,5 m kõrgune. Pangal paljanduvad Jaani lademe Paramaja kihistiku domeriidid. http://www.saaremaa.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=310 (vaadatud 11.09.2017) Pangast Saaremaa.ee kodulehel
Ninase pank

Ninase pank ehk Tagaranna pank on Saare maakonnas Saaremaa vallas Tagaranna poolsaare põhjatipus asuv pank. Pank on umbes 1 km pikkune. Panga suurim kõrgus on 5 m. Pangal paljanduvad Jaani lademe Ninase kihistiku lubjakivid ja Mustjala kihistiku merglid. Pank on Ninase kihistiku stratotüüp. Selle ülemised kaks ja pool meetrit moodustavadki Ninase kihistiku pruunikashall mergli vahekihtidega lubjakivi. Selle all on 1,2 meetrit sinakashalli savi vahekihtidega lubjakivi, seejärel tuleb 0,4 meetrit mergliga vahelduvat lubjakivi ja selle all on lubjakivist läätsedega püriiti sisaldav mergel. http://www.saaremaa.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=347 (vaadatud 11.09.2017) "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2020. Vaadatud 15. septembril 2020. [https://stratotuup.ut.ee/s-ninase-pank Eesti stratotüüpsed paljandid Pangast Saaremaa.ee kodulehel
Lastepark (Viljandi)

Lastepark on Viljandis asuv park Uue tänava, August Maramaa puiestee ja Meeme tänava vahelisel alal. Pargis asuvad kiiged, karussellid ja liikluslinnak lastele, purskkaev ning Aino Sepa skulptuurid "Hülged" (1952), "Noor tehnik" (1961) ja "Laps vasikaga" (1962). Varem Kiigepargi nime kandnud park nimetati Lastepargiks 2011. aastal. Varem Lastepargi nime kandnud park nimetati Sõbrapargiks. Skulptuur "Noor tehnik" Skulptuur "Laps vasikaga" Skulptuur "Laps vasikaga" Skulptuur "Hülged" Gerly Nugis (03.05.2011). "Kesklinna pargid vahetasid nime". Sakala. Vaadatud 16.10.2017.
Undva pank

Undva pank ehk Tõrvasoo pank on Saare maakonnas Saaremaa vallas Tagamõisa poolsaare põhjatipus asuv pank. Pank on umbes 350 m pikkune. Panga kõrgus on 2,5 m. Pangal paljanduvad Jaani lademe Ninase ja Mustjala kihistiku kivimid. http://www.saaremaa.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=384 (vaadatud 11.09.2017) Pangast Saaremaa.ee kodulehel
Tulemus

Tulemus ehk resultaat (inglise keeles result) on üldiselt mistahes tegevuse, tegude järgnevuse või protsessi lõplik kvalitatiivne või kvantitatiivne tagajärg. Tulemus võib olla näiteks mängus või sõjas võitja selgumine; matemaatikas arvutuse või funktsiooni lõplik väärtus või teoreemi tõestatud lõppjäreldus; statistikas andmete uurimise tulemuste koond; informaatikas näiteks funktsiooni tagastatav väärtus (return value of a function), süsteemi olek või küsimustiku tõeste vastuste loend; loodusteadustes katse teostumine; õiguses kahtlusaluse süü või süütuse tõestus; majanduses majandusüksuse majandusperioodi kasum või kahjum; poliitikas valimistulemus. Edu Eesmärk
Kimovski rajoon

Kimovski rajoon (vene keeles Кимовский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti idaosas. Rajooni keskus on Kimovski linn. Rajoon piirneb põhjas Novomoskovski rajooniga, idas Rjazani oblastiga, lõunas Kurkino rajooniga ja läänes Uzlovaja rajooniga. Rajooni pindala on 1112 km². Elanike arv oli 2017. aastal 38 270. Kimovski rajoonis on 151 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kimovski linna) ja kahe külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Don, Neprjadva, Mokraja Tabola, Suhaja Tabola, Sukromna, Sizovka, Donets ja Granki. Q126684906
Belgia lambakoer

Belgia lambakoer on Belgiast pärinev koeratõug. Lambakoera teisendid on: a) Groenendael (pikakarvaline), b) Laekenois (karmikarvaline), c) Malinois (lühikarvaline), d) Tervueren (pikakarvaline). Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas: "Algupärane lambakoer, tänapäeval teenistuskoer (valvekoer, kaitsekoer, jälituskoer jne), kes on ühevõrra nii teenistus- kui ka perekoer." Samas allikas on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas: "Belgia lambakoer on valvas ja liikuv, ülevoolavalt elav ja jätkuvalt tegutsemisvalmis." Groenendael Laekenois Malinois Tervueren Riias "BELGIAN SHEPHERD DOG" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 08.09.2017. "BELGIAN SHEPHERD DOG" (inglise). FCI. Vaadatud 08.09.2017. "Belgia lambakoer" (PDF). Eesti Kennelliit. Vaadatud 11.09.2017.  Belgia lambakoer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Belgia lambakoerad veebisaidil koer.ee
Uzlovaja rajoon

Uzlovaja rajoon (vene keeles Узловский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti idaosas. Rajooni keskus on Uzlovaja linn. Rajoon piirneb põhjas Novomoskovski rajooniga, idas Kimovski rajooniga, lõunas Bogoroditski rajooniga ja läänes Tjoploje-Ogarjovo rajooniga. Rajooni pindala on 631,25 km². Elanike arv oli 2012. aastal 84 300, 2009. aastal 85 725 ja 2002. aastal 11 046. Uzlovaja rajoonis on 114 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Uzlovaja linna) ja kolme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Don. Q126684906
Teppo lõõts

Teppo tüüpi lõõts ehk Võru tüüpi lõõtspill on lõõtspilli tüüp, mille töötas välja Võrumaa pillimeister August Teppo. Seda pillitüüpi on edasi arendanud tema järgijad ja see on Eestile kõige iseloomulikum lõõtsatüüp. See on kolme- või neljarealine kahe- või kolmekooriline (ühte nuppu vajutades heliseb vastavalt kaks või kolm keelt) bisonoorne (lõõtsa lahti tõmmates ja kokku lükates annab üks nupp vastavalt erineva noodi) diatooniline lõõtspill, tavaliselt helistikus A-duur või As-duur, uuemad G-duuris.[viide?] Seda tüüpi lõõtsal saab üldiselt mängida ainult kahes (teatud osas kolmes) mažoorses helistikus. Sellised lõõtspillid on naturaalse häälestusega, st enamkasutatavad kooskõlad on puhtaks häälestatud. Teppo tüüpi lõõtspill oma särava ja valju heliga sobib hästi vabas õhus mängimiseks. Kui August Teppo valmistatud lõõtsasid nimetatakse Teppo lõõtsadeks, siis teiste pillimeistrite valmistatud samatüübilisi lõõtsu Teppo tüüpi lõõtsadeks. Kati Taal, Külli Eichenbaum: Teppo tüüpi lõõtspilli valmistamine ja mängimine Eesti vaimse kultuuripärandi nimistu Tarmo Noormaa: Lõõtspillimeister August Teppo fenomen
Psará

Psará (kreeka Ψαρά) on saar Egeuse meres, Chíose saarest 22 km kirdes. Kuulub Kreekale. Saare pindala on 43 km². Saar on künklik, suurim kõrgus on 640 meetrit (Prophítis Ílias). Saarel elab umbes 500 inimest, kes on koondunud peamiselt lõunarannikul asuvasse külla. Psarál oli asustus juba Mükeene ajajärgul. 1821. aastal liitusid Psará elanikud Kreeka iseseisvusvõitlusega ning uputasid Türgi laevu. 21. juunil 1824 vallutasid türklased saare ning tapsid või vangistasid 15 000 elanikku. Sellest katastroofist pole saar tänapäevani toibunud. Tollal põgenema pääsenute järglased elavad peamiselt Ateenas ja mujal Kreekas.
Queanbeyan

Queanbeyan on linn Austraalias Uus-Lõuna-Walesi osariigis. Linnast voolab läbi Queanbeyani jõgi. Queanbeyan külgneb Austraalia pealinna alaga ja paikneb Canberra kesklinnast 15 km kaugusel. http://www.censusdata.abs.gov.au/census_services/getproduct/census/2016/quickstat/SSC13291
Lauri Lepik

Lauri Lepik (sündinud 14. oktoobril 1960) on eesti diplomaat ja riigiametnik. Ta on lõpetanud Tallinna 7. Keskkooli. 1985. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi raamatukogunduse ja bibliograafia eriala diplomitööga "Andmebaaside kasutamine keskkonnakaitsealases infoteeninduses". 2003. aastal sai poliitikateaduste magistrikraadi Humboldti Ülikoolis Saksamaal. Aastatel 1987–1992 oli ta Eesti Rahvusraamatukogu teadusdirektor. Oli taasloodud Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu juhatuse liige. Aastatel 1992–1995 töötas Riigikantseleis. 1995. aastal asus tööle Välisministeeriumisse nõunikuna. Aastatel 1996–2000 töötas ta Eesti suursaatkonnas Washingtonis. Aastatel 2000–2004 oli ta Eesti Välispoliitika Instituudi uurija, 2004–2005 oli Kaitseministeeriumi Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika büroo juht. Aastatel 2005–2008 oli ta Eesti Alalise Esinduse NATO juures kaitsetalituse vanemnõunik, 2008–2011 esinduse asejuht. Aastatel 2011–2012 oli ta Eesti suursaadik Ukrainas ja Moldovas, 2012–2017 Eesti suursaadik NATO juures. 2017. aasta septembrist 2018. aasta juunini oli ta Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides. Ta on abielus Riina Kionkaga. Tal on kaks last: Tasuja Juhan Lepik ja Krõõt Lea Lepik. E-kataloog ESTER Raamatukogu 4/1991 NATO. Who is who. Lauri Lepik Välisministeeriumi pressiteade, 10. september 2017
Guelph

Guelph on linn Kanadas Ontario provintsis, Wellingtoni maakonna keskus. Asub Kitchenerist 28 km ida pool ja Toronto kesklinnast 100 km lääne pool. Linna asutajaks peetakse šoti kirjanikku ja Canada Company inspektorit John Galti, kes asus 1820. aastatel sinna elama. Madala kuritegevuse, puhta elukeskkonna ja kõrge elatustaseme tõttu peetakse seda üheks Kanada parimaks elukohaks. Guelphi elanike arv on 131 800 (2016). Leibkonna keskmine aastasissetulek oli 2006. aastal 79 200 Kanada dollarit. Linnas tegutseb Guelphi ülikool. Autoosade tootja Linamari peakorter asub Guelphis. https://web.archive.org/web/20120224045251/http://guelph.ca/newsroom_display.cfm?itemID=77378 "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. detsember 2008. Vaadatud 30. detsember 2008.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://guelph.ca
Saka pank

Saka pank on pank Põhja-Eesti klindi Ida-Viru klindilõigus. Pangalt laskub alla Saka joastik. Kalle Suuroja, 2005. Põhja-Eesti klint. Eesti Geoloogiakeskus. Lk 163
Sinirebane

Sinirebane on jäärebase teisend. Karusloomakasvandustes hakati sinirebaseid esimest korda kasvatama 1914 Norras. Sinirebaseid on kasvatatud ka Eestis. Nt 1973 kasvatati 63 000 sinirebast. hõberebane Sinirebase tänav Sinirebane Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 12.09.2017) Sinirebane Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 12.09.2017) Alo Tänavotsa kokkuvõte sinirebasest, Eesti Maaülikooli andmebaasis Sinirebane Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Jüri Ott

Jüri Ott (sündinud 19. detsembril 1950 Kilingi-Nõmme linnas) on Eesti poliitik ja omavalitsustegelane. Ta oli Kullamaa vallavanem alates 20. novembrist 2009 kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini, mille käigus moodustati Lääne-Nigula vald. 2009 kuni 2017 aastani oli Jüri Ott Läänemaa Omavalitsusliidu aseesimees ja esimees. Jüri Ott on lõpetanud Tallinna Ülikooli 1980. aastal kehalise kasvatuse erialal, töötanud treeneri ja spordikooli direktorina. Aastatel 1980–2001 töötas ta Tallinna Linnavalitsuse süsteemis ning jõudis olla Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise vaneminsener, Tallinna Haljasalade Trusti haljastusdirektor, Tallinna Linna Oktoobri Rajooni TK esimehe asetäitja, Tallinna Kesklinna Valitsuse vanem (1993–1997) ja linnavalitsuse liige ning Tallinna Botaanikaaia direktor (1997–2001). Olnud Eesti Entsüklopeedia suuraktsionär ja juhatuse liige, Eesti Mereakadeemia rektori nõunik. Jüri Ott on Lions Eesti piirkonna LC Tallinn Vanalinn asutajaliige, olnud klubi president ja Eesti Lions Piirkonna kuberner. Tallinna Püha Neitsi Maarja Piiskopliku Toomkoguduse liige, olnud mitmel korral valitud juhatuse ja nõukogu liikmeks. Eesti Punase Risti süsteemis on olnud Tallinna Seltsi esimees 1994–2003 ja Eesti Punase Risti esimene asepresident 2000–2003. Eesti Koonderakonna liige alates 1993 kuni partei tegevuse lõpetamiseni. 1993–2001 juhtis ta Koonderakonna Tallinna piirkonda olles mitmel aastal valitud partei aseesimeheks. Sama erakonna liikmena oli valitud ka Tallinna Linnavolikogu liikmeks. Keskkriminaalpolitsei süüdistas Jüri Otti ja mitmeid Kesklinna valitsuse ametnikke aastate eest Tallinna kesklinna ebaseaduslikes korteritehingutes, kuid kohus ühtegi linnaametnikku süüdi ei mõistnud. Jüri Ott on nimetanud seda episoodi oma poliitikuelus tavaliseks poliitiliseks võitluseks, mis oli lavastatud konkurentide poolt. Vastaspoole hinnangul pääses Jüri Ott väidetava süüteo aegumise tõttu. Jüri Ott on valitud Eesti vanima spordiseltsi Kalev auliikmeks ja Kullamaa valla aukodanikuks. Pärast 2017. aasta haldusreformi läbiviimist toimunud kohalike omavalitsuste valimistel valiti Jüri Ott Lääne-Nigula valla volikogusse 120 häälega, kus ta valiti volikogu arendus- ja eelarve komisjoni esimeheks. Tema vend oli Võru linnapea Jaak Ott, kes uppus koos abikaasaga parvlaev Estoniaga, vennatütar on keskerakondlik poliitik Anneli Ott.
Kasari luht

Kasari luht on Kasari jõe suurvee ajal üleujutatav ala (luht). Koos Kasari lisajõgedega on luha suurus umbes 40 km² ja on seetõttu suurim luht Põhja-Euroopas. http://www.matsalu.ee/teejuht/maastikud/luht (vaadatud 12.09.2017) Kasari luhast matsalu.ee kodulehel
Bogoroditski rajoon

Bogoroditski rajoon (vene keeles Богородицкий район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Bogoroditski linn. Rajoon piirneb põhjas Uzlovaja rajooniga, idas Kimovski rajooniga, kagus Kurkino rajooniga, lõunas Volovo rajooniga, läänes Teplo-Ogarevski rajooniga ja loodes Kirejevski rajooniga. Rajooni pindala on 957 km². Elanike arv oli 2012. aastal 51 378, 2009. aastal 52 321 ja 2002. aastal 11 543. Bogoroditski rajoonis on 79 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Bogoroditski linna) ja nelja külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Upjorta ja Neprjadva. Q126684906
Nehatu soo

Nehatu soo on soo Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Soo võeti kaitse alla 1957. Tänapäeval kaitstakse sood Nehatu looduskaitseala koosseisus. Nehatu soo tekkis umbes 4500 aastat tagasi, kui kasvas kinni endine merelaht. Nehatu soo keskkonnaportaalis (vaadatud 12.09.2017) Nehatu soo keskkonnaportaalis
Hara soo

Hara soo on soo Harju maakonnas Kuusalu vallas. Soo pindala on 747 ha. Soost mõnisada meetrit loodesse jääb Aabla soo. Soo eesvooluks on Kolga laht. Aastatel 1975–1994 kaevandati Hara soos turvast, turbaväljade pindala moodustas 103 ha. 2013. aastal taastati endised turbaväljad veerežiimi korrigeerimisega looduslähedaseks soomaastikuks. Mall Orru,1995. Teatmik: Eesti turbasood. Eesti Geoloogiakeskus. Lk 16–17 Ülle Tamm. RMK teeb Hara vanad turbaväljad rabaks tagasi. Sõnumitooja, 28. mai 2013
Tjoploje-Ogarjovo rajoon

Tjoploje-Ogarjovo rajoon (vene keeles Тёпло-Огарёвский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Tjoploje alev. Rajoon piirneb põhjas Kirejevski rajooniga, kirdes Bogoroditski rajooniga, idas Volovo rajooniga, lõunas Kamenski rajooniga, edelas Tšerni rajooniga, läänes Plavski rajooniga ja loodes Štšokino rajooniga. Rajooni pindala on 1014 km². Elanike arv oli 2012. aastal 12 574, 2009. aastal 12 853 ja 2002. aastal 14 111. Tjoploje-Ogarjovo rajoonis on 112 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tjoploje töölisasula) ja kahe külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Upa, Uperta, Plava, Zuša, Sitova Metša ja Krassivaja Metša.