laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sinitiiva tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sinitiiva tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. Sinitiiva tänav kaarekujuline ning algab ja lõpeb Udeselja tänaval. Tänav on umbes 260 meetrit pikk. Sinitiiva tänav on rajatud endise Lepiku küla Esku (Esko) ja Tammiku talu maadele. Tänav on hoonestatud 1997. aastal kehtestatud detailplaneeringu alusel 1–2-korruseliste eramutega (ehitatud aastatel 2000-2005). Sinitiiva tänav sai nime 28. novembril 1997. Nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemaliste tänavanimede sarja. Sinitiib ei ole praegu ühegi liigi ega perekonna nimi, küll aga on mitme sinilibliklaste sugukonda kuuluva liblikaliigi ja -perekonna nime osa. Tallinna Linnavolikogu 26.06.1997 otsus nr 96 „Detailplaneeringu kehtestamine Haabersti, Kesklinna, Lasnamäe, Nõmme, Pirita ja Põhja-Tallinna linnaosas“ Tallinna linnavalitsuse 28.11.1997 määrus nr 89 Tänavanimede määramine Pirita linnaosas Sinitiiva tänav detailplaneeringu joonisel
Chironius diamantina

Chironius diamantina on Colubridae sugukonda metsamao perekonda kuuluv maoliik. Chironius diamantina on endeemne Brasiilias Bahia osariigis. Tema elupaik asub Chapada Diamantina rahvuspargis üle 1000 meetri kõrgusel merepinnast. Liiginimetus anti koha järgi, kust ta avastati, milleks oli Chapada Diamantina.
Nektariin

Nektariin on nektariinipuu (Prunus persica var. nucipersica) vili. Nektariinipuu on virsikupuu (Prunus persica) teisend. Erinevalt sametja pinnaga virsikust on nektariinid sileda koorega. Nektariinide värvus võib sarnaselt virsikuga varieeruda kollakast punaseni. Keskmiselt on nektariinid virsikutest veidi väiksemad ja magusamad. ""Food Resource"". food.oregonstate.edu (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuli 2008. Vaadatud 15.01.2015. ""USDA National Nutrient Database"". www.nal.usda.gov (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 11.02.2015. Vaadatud 15.01.2015.
Esiliiga 2015

Esiliiga 2015 oli Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga, Esiliiga, 25. hooaeg, mis algas 8. märtsil ning lõppes 8. novembril 2015. Mullu Premium liigast välja kukkunud Jõhvi FC Lokomotiv ei avaldanud soovi Esiliigas ega Esiliiga B-s jätkata, samuti ei soovinud Esiliiga B-sse tõusta Paide Linnameeskond II, mis tähendab, et need kaks vabanenud kohta täideti sportlike kriteeriumide alusel järgmiste võistkondadega, kes selleks õigust omasid. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) võidud; 4) punktid omavahelistest mängudest; 5) väravate vahe omavahelistest mängudest; 6) väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Fair Play punktid. (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Selles tabelis on väljatoodud meeskondade positsioonid peale igat vooru. Kaheksanda koha saanud meeskond läheb järgmise hooaja Esiliiga koha nimel vastamisi Esiliiga B 2023 kolmandaks jäänud meeskonnaga. Sillamäe Kalevi duubelmeeskond teatas, et loobub üleminekumängudest, mistõttu saab Esiliigas kaheksanda koha saavutanud Tartu FC Santos ka järgmiseks hooajaks õiguse pallida Eesti tugevuselt teises liigas. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu. Meistriliiga 2015 Esiliiga B 2015 II liiga 2015 III liiga 2015 IV liiga 2015 http://jalgpall.ee/premium/news.php?id=7824 http://soccernet.ee/parnpuust-saab-kalevi-peatreener Pärnpuust saab Kalevi peatreener "Eesti 2015. a meistrivõistluste Premium ja Esiliiga juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 19. november 2014. Vaadatud 27. oktoober 2015. "Eesti 2014.a meistrivõistluste Meistri- ja Esiliiga juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 6. detsember 2013. "Premium liiga kuu parimad on Hurt ja Kallaste". Eesti Jalgpalli Liit. Vaadatud 2. aprill 2015. "Premium liiga parimateks valiti Terehhov ja Zahovaiko". Eesti Jalgpalli Liit. Vaadatud 6. mai 2015. "Premium liiga maikuu parimateks valiti Lillevere ja Teever". Eesti Jalgpalli Liit. Vaadatud 5. juuni 2015. "Juuni parimateks valiti Marko Kristal ja Jevgeni Harin". Eesti Jalgpalli Liit. Vaadatud 1. juuli 2015. "Premium liiga kuu parimateks valiti Terehhov ja Luts". Eesti Jalgpalli Liit. Vaadatud 6. august 2015. "Premium liiga kuu parima tiitli said Kristal ja Teever". Eesti Jalgpalli Liit. Vaadatud 9. september 2015. "Premium liiga kuu parimad tulevad Transist ja Levadiast". Eesti Jalgpalli Liit. Vaadatud 2. oktoober 2015. "Hurt ja Sappinen teenisid kuu parima autasu". Eesti Jalgpalli Liit. Vaadatud 5. november 2015.
Salaaed

"Salaaed" (inglise keeles "The Secret Garden") on Frances Hodgson Burnetti romaan. See avaldati esmalt järjejutuna (hakkas ilmuma 1910. aasta sügisel) ning siis tervikuna 1911. aastal. Tänapäeval on see üks Burnetti populaarsemaid romaane ning seda peetakse inglise lastekirjanduse klassikasse kuuluvaks. Romaani põhjal on tehtud teatrilavastusi ja filme. Romaani peategelane on Indias sündinud haiglane ja üksildane kümneaastane tüdruk Mary Lennox, kes saabub orvuna Inglismaale. Romaan on eesti keeles ilmunud 1931., 1993., 2000. ja 2008. aastal.
Külli Rikas

Külli Rikas (17. juuni 1955 Kuressaare – 5. detsember 2014) oli eesti arheoloog. Ta lõpetas 1973. aastal Kingissepa Keskkooli ja 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ajaloo erialal, spetsialiseerudes arheoloogiale. Tema diplomitöö teema oli "Kivikirveste tüpoloogia ja nende areng Saaremaal". Pärast ülikooli lõpetamist asus ta tööle Saaremaa Muuseumi, kus töötas algul vanemteadurina ja 1988. aastast ekspositsiooniosakonna juhatajana. Ta oli muuseumi kõigi püsinäituste (ja paljude ajutiste näituste) üks põhikoostajaid. 2011 Eesti muuseumide aastaauhind (eripreemia näituse "Saaremaa aastail 1950–1993" koostamise eest) Tema hobi oli kaugmatkamine. "In memoriam Külli Rikas". Saarte Hääl, 11. detsember 2014. Lk 6.
Milton

Milton võib tähendada järgmist: Milton, asula California osariigis Milton, linn Delaware'i osariigis Milton, linn Florida osariigis Milton, linn Georgi osariigis Milton, küla Illinoisi osariigis Milton, linn Indiana osariigis Milton, linn Iowa osariigis Milton, linn Kentucky osariigis Milton, asula Louisiana osariigis Milton, linn Lääne-Virginia osariigis Milton, linn Massachusettsi osariigis Milton, linn New Hampshire'i osariigis Milton, linn New Yorgi osariigis Milton, linn Põhja-Carolina osariigis Milton, linn Põhja-Daktota osariigis Milton, asula Pennsylvania osariigis Milton, asula Tennessee osariigis Milton, linn Vermonti osariigis Milton, linn Washingtoni osariigis Milton, linn Vermonti osariigis Milton, linn Wisconsini osariigis Milton Keynes, tervikomavalitsus Milton, linn Kanada Ontario provintsis Milton, eesnimi Milton Babbitt, USA helilooja Milton Friedman, USA majandusteadlane Milton Obote, Uganda poliitik Milton, perekonnanimi John Milton, Inglise luuletaja 4332 Milton, asteroid Milton (orkaan) Milton Center Milton-Freewater Miltoni maakond Miltoni vald New Milton West Milton
Saatanlikud värsid

"Saatanlikud värsid" (inglise keeles "The Satanic Verses") on Salman Rushdie neljas romaan. See ilmus esimest korda aastal 1988. Maagilise realismi võtmes kirjutatud romaan kirjeldab põhiliselt India päritolu näitlejate ja nende lähedaste elu ja seiklusi Londonis ja Mumbais. Osa romaani sündmustest on inspireeritud prohvet Muhamedi elust. Romaani pealkiri viitab väidetavalt ajutiselt koraani teksti kuulunud niinimetatud saatanlikele värssidele, mis lubasid palveid kolmele Meka jumalannale, Allātile, Uzzale ja Manātile. Romaani saatanlikke värsse puudutav osa põhineb araabia ajaloolase al-Waqidi ja pärsia ajaloolase Muhammad ibn Jarir al-Tabari töödel. Raamat põhjustas moslemite hulgas suurt pahameelt. Iraani usujuht ajatolla Rūḩollāh Khomeynī andis 14. veebruaril 1989 välja fatva, millega mõistis Salman Rushdie surma. Surmanuhtlust ei õnnestunud küll täide viia. Salman Rushdie on "Saatanlike värsside" eeskujuna nimetanud Mihhail Bulgakovi romaani "Meister ja Margarita". http://news.bbc.co.uk/onthisday/hi/dates/stories/february/14/newsid_2541000/2541149.stm "Saatanlike värsside" katkend eestikeelses tõlkes
Mažeikiai rajoon

Mažeikiai rajoon on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus endise Telšiai maakonna aladel. Rajoon piirneb põhjas Lätiga. Rajooni pindala on 1220 km². 2014. aasta seisuga elas seal 56 143 inimest. Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Laižuva, Mažeikiai, Reivyčiai, Seda, Šerkšnėnai, Tirkšliai, Viekšniai ja Židikai vald. Eraldi haldusüksus on Mažeikiai linn. Halduskeskus on Mažeikiai linn. Teised suuremad asulad on Seda ja Viekšniai linn ning Leckava, Laižuva, Pikeliai, Tirkšliai ja Židikai alev. 2011. aasta seisuga olid elanikest 96% leedulased, 2,29% venelased, 0,32% valgevenelased, 0,23% ukrainlased, 0,17% lätlased, 0,13% poolakad ja 0,8% oli teistest rahvustest. Rajooni suurim jõgi on Venta jõgi. Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Šerkšnė, Varduva, Vadakstis. Suurim järv on Plinkšėse järv. Rajoon asub suuremalt osalt Kesk-Venta madalikul, osalt ka Lääne-Kurzeme kõrgustikul (kõrgeim koht 123 meetrit Petraičiai küla all) ja Lääne-Žemaidi lavamaal (Sellel paikneb Dagiai küla all rajooni kõrgeim koht - 146,9 meetrit). Mažeikiai rajooni territoorium jääb osaliselt Venta regionaalpargi territooriumile. Renavase kuusk Žibikai tamm Geidžiai rändrahn Venta jõgi Šerkšnėnai Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. Rajooni koduleht (leedu keeles) Mažeikiai rajooni entsüklopeedia (leedu keeles)
Ajaga võidu

"Ajaga võidu" on Ott Leplandi kolmas singel tema neljandalt, 2015. aasta 21. mail ilmunud albumilt "Siinpoolne". Laulu viisi on loonud Viljar Norman ja Ott Lepland, sõnade autorid on Jaanika Uibukant ja Kaspar Kalluste. VIDEO: "Ajaga võidu" Youtube.com SÕNAD: "Ajaga võidu" Sasslantis.ee
Danfoss

Danfoss on energeetika ja jahutusseadmete tootja peakontoriga Nordborgis lõuna Taanis Alseni saarel Sønderborgi vallas. 1933 Dansk Køleautomatik- og Apparat-Fabrik
Malvaste kalmistu

Malvaste kalmistu on kalmistu Reigi kihelkonnas Hiiumaa saarel Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Malvaste külas Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas. Malvaste kalmistu rajati 1925. aastal. Kalmistu on alates 1999. aastast riiklik ajaloomälestis. Kalmistu loodeosas asub Malvaste kabel. Kalmistu on praegu kasutusel ning on üldiselt hooldatud. Malvaste kalmistu pindala on 0,46 hektarit ja kalmusid on kokku umbes 200. Sealsed riikliku kaitse all olevad mälestised on Malvaste kabeliaed ja Malvaste õigeusu kabel. Kalmistul asub ristpalkidest vana kabel, mille edelaküljele on hiljem juurde ehitatud puidust kellatorn. Kabeli ehitaja Peeter Holm on maetud kabeli juurde. Esimene matmine Malvaste kalmistule toimus 1925. aastal. Samal aastal toimetati kalmistule kabeli ehituseks vajalikud palgid, mis olid pärit Puski raamatukaupluse hoonest. Malvaste kabel "Malvaste kalmistu". - Hiiumaa kalmistud. Hiiumaa Muinsuskaitse Selts. Kärdla 2013. Lk 104 Kultuurimälestis nr 22281 "Malvaste kabeliaed" "Malvaste kalmistu". - Hiiumaa kalmistud. Hiiumaa Muinsuskaitse Selts. Kärdla 2013. Lk 103–108 Malvaste kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Kultuurimälestis nr 23451 "Malvaste õigeusu kabel" Malvaste kalmistu Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu Kõrgessaare valla hallatavate kalmistute kasutamise eeskiri
Sõjatehnika

Sõjatehnika on tehnilised vahendid sõjas kasutamiseks. Esimesed relvad võeti kasutusele paleoliitikumis. Näiteks ränikivist ja obsidiaanist valmistati kaikataolisi relvi. Kõige varasemad tõendid sõjast pärinevad neoliitikumist.
Renavas

Renavas on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. Renavas asub Läti piiri ääres Varduva kaldal. Külla ulatuvad osaliselt Natura 2000 alad Varduva jõgi II ja Varduva jõgi, ka jääb osa Renavasest Varduva maastikukaitsealale. XVI sajandil mainiti esimest korda Renavase mõisa, aastal 1763 ehitati sinna kirik. Nii mõis kui küla said nime Rönnede suguvõsa järgi, kellele mõis kuulus. Praegune kirik pärineb aastast 1933. Muinsuskaitse all on Renavase mõisa süda ja Renavase linnamägi. Pilaleks kutsutav linnamägi oli kasutusel I aastatuhandel eKr. Linnusehoovi pindala on 10x15 meetrit. Linnamäe nõlvad on praegu viie meetri kõrgused, kuid rajamisel oli nende kõrguseks tõenäoliselt kümme meetrit. Vallikraav on praegusel ajal seitsme meetri laiune ja meetri sügavune, osa linnust piiravast vallist on sinna sisse vajunud. Kultuurikiht on linnusehoovis 15–40 cm paksune. Külas on raamatukogu, varem asus seal ka põhikool, kuid praegu asub see uutes ruumides Vadagiai külas. Varduva jõel on pais ja väike hüdroelektrijaam. Mõisa pargis kasvab Leedu jämedaim kuusk. Renavas Renavase kirik Vaade Varduva jõelt Renavase mõisale. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Renavo piliakalnis, vad. Pilale Küla portaalis vietoves.Lt Küla piirkonna entsüklopeedias
Maguskirss

Maguskirss on magusa kirsipuu (Prunus avium) vili. Kaubandusvõrgus nimetatakse maguskirssi sageli ekslikult mureliks. Viimane on tegelikult murelipuu (Prunus cerasus var. austera) vili. Magusa kirsipuu erinevaid kultivare kasvatatakse laialdaselt maguskirsside saamiseks. Aretatud kultivaride maguskirsid on maitsvad, magusad, mahlased. Metsikuna kasvavatel puudel on viljad väiksemad ning vähem magusad ja mahlased. Oluliselt hapumad on teised tuntud kirsid – hapukirsid. Maguskirsse süüakse eelkõige värskelt, kuid neid kasutatakse ka hoidiste, kastmete, likööride jm valmistamisel. Toodangutabelis on antud järgmiste kirsside toodang kokku: maguskirsid (metsikute puude ja kultivaride viljad), südakirsid (var. juliana) ja kõhrkirsid (var. duracina). 2012. aastal toodeti maailmas 2,2 miljonit tonni maguskirsse. "Eestikeelsete taimenimede andmebaas". www.ut.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 19.01.2015. Vaadatud 15.01.2015. Steve Brill. The Wild Vegan Cookbook, 2010. Lk 210. "Wild cherry tree, Sweet cherry, Prunus avium". www.european-trees.com. Vaadatud 16.01.2015. "FAOStat classifaications". faostat3.fao.org (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 1.02.2015. Vaadatud 16.01.2015. "Food and Agriculture Organization of the United Nations". faostat3.fao.org (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 19.10.2016. Vaadatud 16.01.2015. "USDA National Nutrient Database". ndb.nal.usda.gov (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 24.12.2014. Vaadatud 16.01.2015.
Eesti majanduselu leksikon

"Eesti majanduselu leksikon" on 1939. aastal ilmunud Eesti majandustegelaste lühielulugusid sisaldav leksikon. Majandustegelastest on leksikoni võetud tööstuslikel ja käsitöönduslikel aladel tegutsejaid. Raamatu kirjastas Pärnu kirjastus Sõna. Raamatus on 332 lehekülge.
Anu Anton

Anu Anton (ka Mändsalu-Õunapuu; 14. juuni 1939 Rakvere – 4. september 2002 Kose) oli eesti laulja. 1959. aastal võitis ta lauluga "Meie Mall" esimese lauluvõistluse Eesti NSVs (hilisema nimetusega Arne Oidi nimeline lauluvõistlus). Tema 1950. aastate lõpus esitatud laulud olid peamiselt Eesti autorite tehtud. 1960. aastatel esitas ta suures osas välisautorite laule, mille võõrkeelsed sõnad olid tõlgitud eesti keelde. Anu Anton suri 4. septembril 2002 Kosel ja ta maeti 5. oktoobril 2002 Pärnamäe kalmistule. Tema esituses populaarseks saanud laule: "Meie Mall" (1959. aasta lauluvõistluse võidulaul, Arne Oit / Heldur Karmo) "Kevadine lugu" (1960~, Arne Oit / Heldur Karmo, 1960) "Pillimehele" (Lauluvõistlus 1960, Lembit Veevo / Muia Veetamm) "Esimene hall juus" (1960~, orig. "Pierwszy siwy wlos", Henryk Jablonski [:pl] – Kazimierz Winkler,[:pl] eestikeelsed sõnad – Heldur Karmo, 1958) "Sa möödu vaid" (1965~, orig. "Walk on by", 1958, eestikeelsed sõnad – Heldur Karmo, 1965) "Kosmos-Maa" (1967), orig. "Telegram of love" (1958), Salvatore Assenza ja J.D. Denny (Peter J. Dentato), esitajad Lora Fisher (ka Lola Fisher) ja Aldo Gulino; eestikeelsed sõnad Heldur Karmo, 1961) "Musta kassi jenka" (Vello Lipand / Helgi Muller) "Murtud lubadus" (orig. "A broken promise", Margie Singleton, Jerry Kennedy, eestikeelsed sõnad – Heldur Karmo, 1964) "Laul las kajada" (eestikeelsed sõnad – Heldur Karmo) Eesti muusika biograafiline leksikon (2007) 1. köide. Lk 40 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. märts 2016. Vaadatud 16. jaanuaril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://klassikaraadio.err.ee/925297/lihtsalt-nostalgia https://archive.org/stream/catalogofcopyrig3125libr/catalogofcopyrig3125libr_djvu.txt Biograafia Eesti ansamblite andmebaasis (vaadatud 22.07.2013) Anu Anton, saade Eesti Raadio saatesarjas "Vikerkäär", eetris Vikerraadios 24.10.1999 (https://arhiiv.err.ee/vaata/vikerkaar-anu-anton)
Eesti muusika biograafiline leksikon

"Eesti muusika biograafiline leksikon" (lühend EMBL) on 2007 (1. köide) ja 2008 (2. köide) ilmunud Eesti muusikategelaste biograafiaid koondav leksikon. Leksikon sisaldab 3086 muusikategelase biograafiat. Raamatu kirjastas Eesti Entsüklopeediakirjastus. Kaheköitelises raamatus on kokku 1160 (530 + 630) lehekülge.
EMBL

Lühend EMBL võib tähendada: Eesti muusika biograafiline leksikon (ilmus 1990) Eesti muusika biograafiline leksikon (ilmus 2007-2008) Eesti majanduse biograafiline leksikon ...
Georges-Olivier Châteaureynaud

Georges-Olivier Châteaureynaud [žorž-olivj'ee šatorein'oo] (sündinud 1947 Pariisis) on prantsuse kirjanik. 1982. aastal pälvis ta Renaudot' auhinna romaani "La Faculté des songes" eest ning 2005. aastal Goncourti novelliauhinna novelli "Singe savant tabassé par deux clowns" eest. Eesti keeles on ilmunud tema novellikogu "Õnne põik" (Loomingu Raamatukogu 6–8, 2014, tõlkinud Indrek Koff, tõlgitud teostest "Singe savant tabassé par deux clowns", "Le Héros blessé au bras" ja "La Belle charbonnière"). "Le Fou dans la chaloupe", 1973 "Les Messagers", 1974 "La Belle charbonnière", 1976 "Mathieu Chain", 1978 "La Faculté des songes", 1982 "Le Congrès de fantomologie", 1985 "Le Jardin dans l'île", 1989 "Nouvelles, 1972–1988", 1993 "Le Château de verre", 1994 "La Fortune", 1994 "Les Ormeaux", 1996 "Le Kiosque et le Tilleul", 1997 "Le Goût de l'ombre", 1997 "La Conquête du Pérou", 1999 "Le Héros blessé au bras", 1999 "Civils de plomb", 2002 "Les Amants sous verre", 2002 "Le Démon à la crécelle", 1999 "Au fond du paradis", 2004 "L’Ange et les Démons", 2004 "Petite suite cherbourgeoise" (koos Hubert Haddad' ja Frédérick Tristaniga, 2004 "Singe savant tabassé par deux clowns", 2005 "Les Intermittences d'Icare", 2006 "Mécomptes cruels", 2006 "L’Autre Rive", 2007 "Le Corps de l’autre", 2010 "La Vie nous regarde passer", 2011 "Résidence dernière", 2011. "Jeune vieillard assis sur une pierre en bois", 2013 Georges-Olivier Châteaureynaud
Murel

Murel ehk morell ehk morellkirss ehk griott ehk magusveiksel on murelipuu (Prunus cerasus var. austera) vili. Murelipuu on hapu kirsipuu teisend. Kaubandusvõrgus müüakse murelite nime all sageli hoopis maguskirsse, mis on magusa kirsipuu (Prunus avium) viljad. Murelid on eristatavad teistest hapukirssidest tumepunase värvuse, viljaliha ja mahla poolest. Vastandina on amarellkirsid heledamad ning ka nende mahl on õrnalt punakas või isegi peaaegu värvitu. Mureleid kasutatakse eelkõige kookide, mooside ja muude hoidiste valmistamisel. Samuti kasutatakse mureleid mitmesuguste magustoitude valmistamisel. ""Eestikeelsete taimenimede andmebaas"". www.ut.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 19.01.2015. Vaadatud 16.01.2015. ""What is a Morello Cherry?"". www.wisegeek.com (Inglise keeles). Vaadatud 16.01.2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) ""Amarelle Cherries"". www.cooksinfo.com (Inglise keeles). Vaadatud 16.01.2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Eesti avalikud tegelased

"Eesti avalikud tegelased" on 1932. aastal ilmunud Eesti avaliku elu tegelaste biograafiaid koondav leksikon, mille kirjastas Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus. Raamatu toimetaja oli Richard Kleis. Raamatus on 412 lehekülge. "Eesti avalikud tegelased" Eesti Kirjandusmuuseumi digitaalraamatukogus Grafo
Wellington (täpsustus)

Wellington võib tähendada järgmist: Wellington, Uus-Meremaa pealinn Wellington, linn USA Colorado osariigis Wellington, küla USA Florida osariigis Wellington, küla USA Illinoisi osariigis Wellington, linn USA Kansase osariigis Wellington, linn USA Kentucky osariigis Wellington, linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Wellington, linn USA Maine'i osariigis Wellington, linn USA Missouri osariigis Wellington, asula USA Nevada osariigis Wellington, küla USA Ohio osariigis Wellington, linn USA Texase osariigis Wellington, linn USA Utah' osariigis Wellington, asula USA Washingtoni osariigis Wellington, linn USA Wisconsini osariigis Wellingtoni vald
Karl Kull (ettevõtja)

Karl Kull (sündinud 11. detsembril 1989) on Eesti pedagoog, ettevõtja ja poliitik. Ta kuulub Isamaa ja Res Publica Liitu. 2013. aastal asutas Karl Kull meditsiinivaldkonnaga seotud idufirma HealMe ja 2014. aastal disainibüroo Snap Design. Töötanud Miina Härma Gümnaasiumis õpetajana. Karl Kull on lõpetanud Miina Härma Gümnaasiumi. 2012. aastal lõpetas Kull Tartu Ülikooli keemia erialal. Kull on korporatsiooni Sakala juhatuse liige 2014. aastast, MTÜ Sport & Music Plus asutaja ja juhatuse liige. Sport & Music Plus on toetanud Eesti Veelaua ja Veesuusa Liitu, Eesti noori poksijaid ning kultuuriga seotud ettevõtmisi. Osalenud Euroopa Majaga seotud Mudel-Euroopa Parlamendi istungite korraldamisel. Kull on olnud 2010 aastal rahvusvahelise Model European Parliament Istanbul 2010 istungi asepresident ning 2011. aastal rahvusvahelise Model European Parliament Tallinn 2011 istungi president. 2013. aastal astus IRL-i ning valiti Tartu linnavolikogu 8. koosseisu volikogu liikmeks. Ta on ka Tartu linnamajanduse ja Tartu linnavara komisjonide liige. 2013. aastal asutas Kull koos onkoloog Peeter Padrikuga healme.eu. HealMe on rahvusvahelise meditsiinivõrgustiku abil meditsiiniteenuste vahendamisega tegelev firma. HealMe-l on partnerlussidemed Eesti, Šveitsi, Belgia, Inglismaa, Saksamaa ja Leedu haiglatega. Karl Kull sündis Tartus arstiteadlase professor Mart Kulli ja gastroenteroloog Ingrid Kulli peres. Vend Mart Kull on üks Eesti juhtivaid reumatolooge. Karl Kulli koduleht[alaline kõdulink] Äriregistri teabesüsteem (nimeline otsing) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. detsember 2020. Vaadatud 27. juunil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.snapdesign.com Snap Design Äriregistri teabesüsteem (nimeline otsing)
Tsimmi järv

Tsimmi järv (ka Tsimmi paisjärv, Raguli ülemine paisjärv) on paisjärv Antsla vallas. See on paisutatud Tootsi ojale. Järves on kolm saart pindalaga 0,24 ha. 2015. aasta jaanuaris purustas järvevee vool tammi ja sõidutee. Tsimmi järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 4. märtsil 2015) "Galerii: paisjärv uhtus ära sõidutee" Postimees, 16. jaanuar 2015
Eesti Lastesõprade Ühing

Eesti Lastesõprade Ühing oli lastekaitset ja laste huviharidust edendanud ühing, mis tegutses aastatel 1928–1940. Viis aastat Eesti Lastesõprade Ühingu tegevust. Tallinn, 1933 Kümme aastat Eesti Lastesõprade Ühingu tegevusest : 1928-1938. Tallinn, 1938