laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Johannes Hans Daniel Jensen

Johannes Hans Daniel Jensen (25. juuni 1907 Hamburg – 11. veebruar 1973 Heidelberg) oli saksa tuumafüüsik. Jensen õppis 1926–1931 Freiburgi ülikoolis ja Hamburgi ülikoolis matemaatikat, füüsikat, füüsikalist keemiat ja filosoofiat. Ta kaitses doktorikraadi 1932 Wilhelm Lenzi juhendamisel ja habiliteerus 1936 Hamburgi ülikoolis. 1937 sai Jensen Hamburgi ülikoolis eradotsendiks ja hakkas töötama koos Paul Harteckiga, kes oli ülikooli füüsikalise keemia osakonna direktor ja sõjaväe nõunik lõhkeainete alal. Harteck määrati juhtima Saksamaa tuumaenergia projekti (uraaniprojekt), mis alustas tööd Teise maailmasõja puhkemise päeval 1. septembril 1939, ja kutsus Jenseni sellesse projekti. Jenseni ülesandeks jäi uraani tsentrifuugimine isotoopide eraldamiseks. Jensen nimetati 1941 Hannoveri ülikooli erakorraliseks professoriks ja 1946 korraliseks professoriks. 1949 sai ta Heidelbergi ülikooli korraliseks professoriks ja 1969 ta emeriteerus seal. Alates 1937. aastast kuulus Jensen NSDAP-sse. Pärast maailmasõda toimus denatsifitseerimine ja paljud selle partei liikmed vahistati. Jenseni eest kostis Werner Heisenberg, kelle sõnul oli Jensen parteisse astunud ainult sellepärast, et tal tööl probleeme ei tekiks. Heisenberg oli väga mõjukas: ta oli 1932. aasta Nobeli füüsikapreemia laureaat, polnud kunagi natsiparteisse kuulunud, vastupidi, ta oli konfliktis niihästi NSDAP kui ka SS-iga. Britid olid määranud Heisenbergi Göttingenis asunud Max Plancki instituudi direktoriks. Tänu Heisenbergi toetusele Jensenit ei vahistatud. 1963. aastal jagas ta poolt Nobeli füüsikaauhinda Maria Goeppert-Mayeriga (teise poole sai Eugene Paul Wigner). 1947 sai ta Hamburgi ülikooli auprofessoriks, 1964 Hannoveri ülikooli audoktoriks ja 1969 Floridas asuva Fort Lauderdale'i aukodanikuks.
Bernhard Haab

Bernhard Haab (15. mai 1908 Lümanda – 26. juuli 1967 Tallinn) oli eesti kirjastustegelane. Ta lõpetas Lümanda algkooli. Aastatel 1922–1940 töötas trükitöölisena Kuressaares ja Tallinnas. 1938. aastal sai ta trükiladumise tööalal meistri kutsetunnistuse. 1950.–1960. aastatel oli ta Eesti Riikliku Kirjastuse direktori asetäitja ja direktor. Ta on maetud Hiiu-Rahu kalmistule. 1966 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 51 meistrit ja 208 õppinud töölist. Päewaleht, 11. juuni 1938 Kalmistute register HAUDI
Stantsimine

Stantsimine on lehtmaterjali (lehtmaterjal on materjal, mille üks mõõde on oluliselt väiksem teistest mõõtmetest) vormimisoperatsioon, mis võib sisaldada: kontuuri väljalõikamist, augulöömist, kraadilöömist, mahalõikamist, painutamist. Stantsimine on survetöötluse üks alaliike. Stantsimisega toodetakse näiteks klambreid (AS Norma Eestis valmistab autoturvavööde kinnitusklambreid). Olemas on palju eriliigilisi stantse, kuid põhimõtteliselt on neil kõigil üks sarnasus: neil on liikuv osa mida kutsutakse templiks ja paigalseisev osa mille nimetus on matriits. Stants Survetöötlus Hüdrovormimine
Maardu raamatukogu

Maardu raamatukogu (ka Maardu linna raamatukogu) on raamatukogu Harju maakonnas Maardu linnas aadressil Orumetsa tänav 8. Aastast 1993 on raamatukogu praegusel aadressil (Orumetsa tänav 8). Raamatukogus on eesti ja väliskirjanduse osakond, kaks lugemissaali, laste osakond, internetipunkt ja muuseum (linna ajaloo osakond). Raamatukogus on trükiseid üle 77 000. Kallavere raamatukogu http://maardurk.ee/ (vaadatud 26.11.2017) Raamatukogu koduleht
Padise raamatukogu

Padise raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Padise vallas Padise külas Padise põhikooli ruumides. Raamatukogu juhataja on Reet Randmäe. https://web.archive.org/web/20171126083245/http://www.padise.ee/raamatukogud (vaadatud 26.11.2017) Raamatukogust Padise vallavalitsuse kodulehel
Paldiski raamatukogu

Paldiski Linnaraamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Paldiski linnas aadressil Rae tänav 38. Raamatukogu asutati 1920. aastatel. http://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/paldiski-linnaraamatukogu-sai-90-aastaseks?id=63999547 (vaadatud 26.11.2017) Aeri Salme, Paldiski Linnaraamatukogu sai 90-aastaseks, Maaleht.delfi.ee, 1. märts 2012
Riisipere raamatukogu

Riisipere raamatukogu on raamatukogu, mis tegutseb Harju maakonnas Saue vallas Riisipere asulas. 2022. aastast alates on Riisipere raamatukogu Saue Raamatukogude haruraamatukogu. RT IV, 09.03.2022, 10 Riisipere raamatukogu Saue Raamatukogude kodulehel
Pool (tehnika)

Pool on tavaliselt silindriline alus, millele keritakse heie, lõng, niit, magnet-, filmilint, kaabel, traat, -mähis jm. Silindrilist pooli, mille otstes on keritava materjali mahalibisemist takistav kilp, nimetatakse äärikpooliks. Pool on ketrus-, kudumis- ja õmblusmasina osa. Isolatsioonkihiga traadi mähispoole kasutatakse näiteks elektrimasinates, -aparaatides ja -riistades takistus- või induktiivelemendina (ka takistuspool, süütepool). Eesti Entsüklopeedia 7 köide, Tallinn 1994,lk. 394
Ruila raamatukogu

Ruila raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Saue vallas (enne 2017. aasta haldusreformi Kernu vallas) Ruila külas. Raamatukogu juhataja on Eve Šamotailo. https://web.archive.org/web/20171126085357/http://eesti-ehitusturg.ee/index.php?leht=9&rn=75011441 (vaadatud 26.11.2017) Raamatukogu koduleht
Rummu raamatukogu

Rummu raamatukogu (ka Rummu külaraamatukogu) on raamatukogu Harju maakonnas Vasalemma vallas Rummu alevikus. Raamatukogu juhataja on Eleonora Eriks. https://web.archive.org/web/20171126085749/http://eesti-ehitusturg.ee/index.php?leht=9&rn=75002063 (vaadatud 26.11.2017)
Saku vallaraamatukogu

Saku Vallaraamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Saku vallas. Raamatukogu direktor on Eva Ventser. Raamatukogu koosseisu kuuluvad peale Saku raamatukogu veel Kiisa, Kurtna ja Kajamaa raamatukogud. Kaks viimati nimetatud raamatukogu pakuvad raamatukoguteenuseid ka Kurtna ja Kajamaa koolidele. http://lib.sakuvald.ee/Saku_Vallaraamatukogu_14.htm (vaadatud 27.02.2024) Raamatukogu koduleht
Tabasalu raamatukogu

Tabasalu raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Harku vallas Tabasalu alevikus. Raamatukogu asub endisaegse Ranna sovhoosi söökla ruumides. Raamatukogu asutati 1945 Haabersti külaraamatukoguna ja tollal asus see Rannamõisas Ranna algkooli ruumides. 1965. aastal nimetati raamatukogu ümber Ranna külaraamatukoguks. 1990. aastatel nimetati raamatukogu ümber Tabasalu raamatukoguks. Alates 2020. aasta jaanuarist on Harku, Vääna ja Tabasalu raamatukogu ühine juriidiline nimetus Harku Valla Raamatukogud. https://web.archive.org/web/20171126091506/http://lib.harku.ee/ajalugu1 (vaadatud 26.11.2017) Harku Valla Raamatukogud. Raamatukogust Harku Valla Raamatukogude kodulehel
Vasalemma raamatukogu

Vasalemma raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Vasalemma vallas Vasalemma asulas. Raamatukogu juhataja on Mallis Rank. https://web.archive.org/web/20171126092216/http://www.vasalemma.ee/raamatukogud (vaadatud 26.11.2017) Raamatukogust Vasalemma valla kodulehel
Vääna raamatukogu

Vääna raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Harku vallas Vääna külas. 2014. aastast asub endise Vääna mõisa tall-tõllakuuri teisel korrusel (Väänamõisa tee 1). Alates 2020. aasta jaanuarist on Harku, Vääna ja Tabasalu raamatukogu ühine juriidiline nimetus Harku Valla Raamatukogud. Harku Valla Raamatukogud. Vääna raamatukogu kirjeldus Harku Valla Raamatukogude kodulehel Viivik, Allar. Vääna raamatukogu tähistab 90. sünnipäeva. Harju Elu, 27. november 2015.
Kesk tänav (Rakvere)

Kesk tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas. Tänav saab alguse Näituse tänavalt. Kulgedes lääne suunas, lõpeb tänav Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee ristmikuga. Tänava pikkus on 512 meetrit ja tänav on paralleelne Tallinna–Narva raudteeliiniga, mis asub ligikaudu 300 meetrit lõuna pool. Tänav ristub Koidu põik tänava, Tähe tänava, Eha tänava ja Lääne tänavaga. Tänava ääres paiknevad enamasti katusekorrusega ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi jooksul, põhiliselt selle teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 26. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Anija valla keskraamatukogu

Anija valla keskraamatukogu on keskraamatukogu Harju maakonnas Anija vallas Kehra linnas aadressil Kreutzwaldi 6. Keskraamatukogu moodustati 2011. aastal Alavere külaraamatukogu, Kehra linnaraamatukogu ja Anija külaraamatukogu baasil. https://www.riigiteataja.ee/akt/403102013032 (vaadatud 26.11.2017)
Põhja tänav (Rakvere)

Põhja tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas. Tänav saab alguse Näituse tänavalt. Suundudes läände, lõpeb tänav Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee ristmikuga. Tänava pikkus on 549 meetrit. Tänav on paralleelne Kesk tänava, Koidu tänava ja Tallinna–Narva raudteega, mis asuvad lõuna pool. Tänav ristub Põhja põik, Niidu, Tähe, Välja ja Lääne tänavaga. Tänava ääres paiknevad peamiselt katusekorrusega eramud, mis on ehitatud 20. sajandi jooksul, põhiliselt selle teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 5. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 26. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Mongoolia Rahvavabariik

Mongoolia Rahvavabariik oli sotsialistlik riik tänapäeva Mongoolia territooriumil aastatel 1924-1992. Horloogijn Tšojbalsan, 1931–1952 Relvajõudude ülemjuhataja ja Suure Rahvahuraali esimees. Sisuline riigijuht. Jumdžaagijn Tsedenbal, Mongoolia Rahvarevolutsiooniline Partei KK I sekretär aastatel 1940–54; 1958–84. Dashiin Damba 1940; 1954–1958 Džambõn Batmönh Mongoolia Rahvarevolutsiooniline Partei KK I sekretär aastatel 1984-1990 Gombojavyn Ochirbat Mongoolia Rahvarevolutsiooniline Partei KK I sekretär aastatel 1990–1990 Büdragchaagiin Dash-Yondon Mongoolia Rahvarevolutsiooniline Partei KK I sekretär aastatel 1990–1992 Aastatel 1919-1921 toimus Mongoolias võitlus Mongoolia rahvuslate (Bogdo Khaaniriigi toetajate), Mongoolia kommunistide, Roman Ungern von Sternbergi juhtimisel tegutsenud Vene valgete, Nõukogude Venemaa vägede ja Hiina vägede vahel. 1921 aastal õnnestus Mongoolia kommunistidel Punaarmee toetusel nii Vene valged, kui hiinlased välja tõrjuda ja Bogdo khaan võimult kõrvaldada. 1924 aastal kuulutati välja Mongoolia Rahvavabariik. Mongoolia Rahvavabariigi sisuline juht oli alates aastast 1931 Horloogijn Tšojbalsan, kes oli Mongoolia relvajõudude marssal (ülemjuhataja) 1923. aastast kuni surmani 1952. Tema valitsemine oli kaasaegse Mongoolia ajaloos esimene ja viimane kord, kui ühe inimese käes oli täielik poliitiline võim. Teda on kutsutud ka "Mongoolia Staliniks". Tema valitsemise ajal 1930ndate lõpul toimusid Mongoolias Nõukogude Liidu poolt suunatud repressioonid, milles hukkus 30 000 kuni 35 000 mongolit. Enamik ohvritest olid budismi vaimulikud, intelligents, poliitilised dissidendid, burjaadid ja kasahhid ning teised "revolutsiooni vaenlased". Tema intensiivne budistide tagakiusamine viis peaaegu lõpule nende eksistentsi Mongoolias. Samuti likvideeris ta oma konkurente-kaaskommuniste, kellest mitmed surid GULAGi vangilaagrites Nõukogude Liidus. Kuigi Tšojbalsani pühendumine Jossif Stalinile aitas Mongoolial (erinevalt Tõva Rahvavabariigist) säilitada Mongoolia Rahvavabariigi alguses selle iseseisvust, sidus see Mongooliat ka tihedalt Nõukogude Liiduga. Kogu tema valitsemise ajal Mongoolia majanduslikud, poliitilised ja sõjalised sidemed NSV Liiduga süvendasid, infrastruktuuri ja kirjaoskuse tase paranes ning Mongoolia iseseisvuse rahvusvaheline tunnustamine laienes, eriti pärast Teist maailmasõda. Kuid tema lootus Stalini abiga ühendada Hiinale kuuluv Sise-Mongoolia Mongoolia Rahvavabariigiga ei teostunud viimase vastuseisu tõttu. Varssavi Lepingu Organisatsioon Vastastikuse Majandusabi Nõukogu Tuva Rahvavabariik "Mongoolia". Communist Crimes. Vaadatud 23.11.2020.
Arnold Agur

Arnold Agur (kuni 1937 Sakermann; 21. jaanuar 1922 Lepassaare talu, Kohtla-Rutiku küla, Kohtla vald, Jõhvi kihelkond, Virumaa – 6. aprill 2008 Vitsiku küla, Kohtla vald, Ida-Viru maakond) oli eesti poksija. Agur oli 1943. aastal Eesti meister poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg). Ta sai 1941. aastal Eesti NSV meistrivõistlustel poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 2. koha. 1939. aasta II Eesti mängude poksivõistlustel Tallinnas võitis ta keskkaalus (kuni 73 kg) nii katsevõistluse 1. juunil kui ka põhivõistluse 18. juunil. "K.-o-de sadu jalgpalliväljal. Kümme matši päikesepaistel andsid 5 tehnilist k.-o-d. Kanepi võitis Kariste. Valle Leedil purunes kulm". Päevaleht nr 146, 1. juuni 1939. Lk 5 Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 209 RaPa. "Juttu uue RAADIKUGA. Poksija, kes esimesel matshil kõrvaldati. — Arnold Agur jutustab endast, kohtumisest Reinkega, valusatest löökidest ja Raadikust, kes on klass omaette". Uudisleht nr 204, 10. november 1939. lk 7 Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009 Arnold Aguri sporditulemused Haud Jõhvi kalmistul
Haanja Valla Rahvamajad

Haanja valla rahvamajad on asutus Võru maakonnas Haanja vallas. Asutuse alla kuuluvad Haanja rahvamaja (asub Haanja külas) ja Ruusmäe rahvamaja (asub Ruusmäe külas). Asutuse eesotsas on Sirje Pärnapuu. https://web.archive.org/web/20171126102657/http://www.haanja.ee/rahvamajad (vaadatud 26.11.2017) Asutusest Haanja valla kodulehel
Võru Kannel

SA Võru Kannel on sihtasutus Võrus aadressil Liiva tänav 13. Sihtasutus asutati 6. detsembril 2011. Sihtasutus jätkab 1881 asutatud Võru laulu- ja mänguseltsi Kannel traditsioone. Sihtasutus kasutab samanimelist kultuurimaja. http://www.vorukannel.ee/index.php?Menu=19&Lang=est (vaadatud 26.11.2017) Sihtasutuse koduleht
Uue-Antsla rahvamaja

Uue-Antsla rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Antsla vallas Uue-Antsla külas. Rahvamaja juhataja on Kati Velner. Rahvamaja asutati 1960. https://web.archive.org/web/20171126105857/http://www.rahvakultuur.ee/Uue-Antsla_Rahvamaja_147?&v=297&o=1933 (vaadatud 26.11.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Tsooru rahvamaja

Tsooru rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Antsla vallas Tsooru külas. Rahvamaja juhataja on Kalle Nurk. Rahvamaja asutati 1928. Samas hoones tegutseb ka Tsooru raamatukogu. https://web.archive.org/web/20171126110215/http://www.rahvakultuur.ee/Tsooru_Rahvamaja_147?&v=297&o=1067 (vaadatud 26.11.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Söödi tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Söödi tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas. Ida-läänesuunaline tänav on Rakvere linna kõige loodepoolsem tänav, see saab alguse Lääne tänavalt. Suundudes lääne suunas, lõpeb tänav Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee ristmikuga. Tänava pikkus on 98 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennul mõõdetuna ligikaudu 1,9 km. Tänava ääres paikneb viis eramut, mis on ehitatud 20. sajandi teisel poolel. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 26. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Geoportaal".
Rõuge rahvamaja

Rõuge rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Rõuge vallas Rõuge asulas. Rahvamaja eesotsas on Riina Kööts ja kunstiline juht on Ive Ruusamäe. Rahvamajas tegutseb teiste seas Rõuge segakoor. Rahvamaja asutati 1937. https://web.archive.org/web/20171201033547/http://rouge.kovtp.ee/rahvamaja (vaadatud 26.11.2017) https://web.archive.org/web/20171126110921/http://rouge.kovtp.ee/huvitegevus-kollektiivid- (vaadatud 26.11.2017) https://web.archive.org/web/20171126110808/http://www.rahvakultuur.ee/Rouge_Rahvamaja_147?&v=180&o=1082 (vaadatud 26.11.2017) Rahvamajast Rõuge valla kodulehel Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Puiga rahvamaja

Puiga rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Võru vallas Puiga külas. Rahvamaja avati 5. detsembril 1981 Puiga maakultuurimajana. 1991 nimetati maja ümber Puiga rahvamajaks. https://web.archive.org/web/20171126111436/http://www.voruvald.ee/kultuur/rahvamajad/55-puiga-rahvamaja (vaadatud 26.11.2017) Rahvamajast Võru valla kodulehel
Parksepa rahvamaja

Parksepa rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Võru vallas Parksepa asulas. Rahvamaja juht on Kaisa Niilo. Rahvamaja ajalugu algab 1956, kui asutati Võru EPT ametiühingute klubi. https://web.archive.org/web/20171126112022/http://www.voruvald.ee/kultuur/rahvamajad/54-parksepa-rahvamaja (vaadatud 26.11.2017) Rahvamajast Võru valla kodulehel http://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/ringide-ohtu-parksepa-rahvamajas?id=43911725
Sencha

Sencha (jaapani keeles 煎茶) on Jaapanis levinud roheline tee, mille puhul valmistatakse kuumas vees leotis aurutatud ja kokkurullitud teelehtedest.
Soome iseseisvuspäev

Soome iseseisvuspäev on Soome rahvuspüha, mida tähistatakse Soome iseseisvumise auks 1917. aastal iga aasta 6. detsembril. Päev on seotud mitmete tavadega, nagu vabariigi presidendi iseseisvuspäeva vastuvõtt, paraadid, tõrvikurongkäigud ja uuema traditsioonina filmi "Tundmatu sõdur" televisioonis näitamine. Iseseisvuspäev on seotud sõja ja langenute meeldetuletamisega. Detsembri kuuendat päeva on iseseisvuspäevana tähistatud alates 1919. aastast, kui sellest sai üldine vaba päev koolides, kohtutes ja riigiasutustes. 1929. aastal sai sellest tasuline puhkepäev ja 1937. aastal üldine pidu- ja puhkepäev. Iseseisvuspäev on Soomes lipupäev. Soome iseseisvus Venemaast 6. detsembril 1917 pärast seda, kui bolševikud olid kaaperdatud Venemaal võimu 7.–8. novembril 1917. 4. detsembril 1917 kuulutas Senat P. E. Svinhufvudi juhtimisel välja Soome iseseisvuse. Eduskund kinnitas iseseisvusdeklaratsiooni 6. detsembril häältega 100:88. Alguses oldi iseseisvumise päeva suhtes erineval arvamusel. Parempoolsed leidsid, et Soome eraldus Venemaast täielikult alles kodusõja lõppedes ja tahtsid iseseisvuspäeva tähistada valgete armee võiduparaadi päeval 16. mail. Vasakpoolsed pidasid iseseisvumispäevaks novembri 15. päeva, sest rahva võimu esindanud Soome parlament oli kuulutanud end kõrgeima võimu kandjaks 15. novembril 1917. Kui iseseisvusdeklaratsiooni kinnitamisest oli möödunud aasta, tähistasid akadeemilised ringkonnad 6. detsembril 1918 selle aastapäeva. Laiemalt on 6. detsembrit iseseisvuspäevana tähistatud alates 1919. aastast, kui Riiginõukogu määras selle päeva puhkepäevaks riigiasutustes, koolides ja kohtutes. Aastal 1929 sätestati päev seadusega üldiseks tasuliseks puhkepäevaks. 1937. aastal võeti vastu seadus, mis sätestas, et iseseisvuspäev on üldine pidu- ja puhkepäev, mille kohaselt pidi see olema tasuline vaba päev või tuli selle eest maksta suuremat palka, nagu pühapäeval tehtava töö eest, kui ei ole võimalik anda puhkepäeva. Iseseisvuspäev on Soomes ametlik lipupäev. Erinevalt teistest talvistest lipupäevadest langetatakse lipp alles kell 20. Hakkila, Esko (1939): "Suomen tasavallan perustuslait sekä eräitä niihin liittyviä lakeja, asetuksia ja säännöstöjä selityksin", WSOY, lk 15}} Torstaina 6. p. joulukuuta, Suomen itsenäisyyden tunnetuksi saattaminen”, Toiset valtiopäivät 1917, Pöytäkirjat, osa 1. Valtioneuvoston kirjapaino, 1918. Kolbe, Laura. "Linnan juhlia vuodesta 1919" 2001, Tiede (vaadatud 27.1.2016) Oja, Heikki: "Aikakirja 2007", lk 199, Helsinki : Helsingin yliopiston almanakkatoimisto, 2007, ISBN 952-10-3221-9 [1] "Laki itsenäisyyspäivän viettämisestä yleisenä juhla- ja vapaapäivänä 26.11.1937/388" Finlex (vaadatud 24.1.2016) "Asetus liputuksesta Suomen lipulla 26.5.1978/383, 4 § 3 mom" Finlex (vaadatud 6.12.2010)
Välja tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Välja tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas. Tänav saab alguse ida-läänesuunaliselt Põhja tänavalt. Suundudes põhja suunas, lõpeb tänav Rakvere valla Tõrremäe küla piiril. Tänava pikkus on 80 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult ligikaudu 1,8 km. Tänava ääres paikneb kaks ühepereelamut ja kaks ridaelamut, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 26. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Geoportaal".
Niidu tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Niidu tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas. Tänav saab alguse ida-läänesuunaliselt Põhja tänavalt. Suundudes põhja suunas, lõpeb tänav Rakvere valla Tõrremäe küla piiril. Tänava pikkus on 134 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennul mõõdetuna u 1,7 km. Tänava ääres paikneb kuus ühepereelamut ja üks kaksikelamu, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 26. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Geoportaal".
Avatäited

Avatäited on ehituses akna- ja ukseavadesse paigaldatavad aknad ja uksed. Aken on ava seinas, ukses või katuses, mis võimaldab siseruumi lasta valgust, heli ja enamasti ka õhku. Tänapäeva aknad on tavaliselt klaasitud või kaetud mõne muu läbipaistva materjaliga. Ka lükandosad ja raam viitavad aknale. Paljusid klaasitud aknaid saab avada, et ruumi ventileerida, või sulgeda, et vältida väliseid ilmaolusid. Enamasti on akendel riiv või muu mehhanism, mille abil saab aknaid sulgeda või avada. On olemas väga palju aknatüüpe, mis erinevad üksteisest positsiooni, materjali ja funktsiooni poolest. Üldiselt klassifitseeritakse aknaid järgmiselt: Fikseeritud aken Liugaken Pöördaken Kahekordne rippaken Tiibaken Metallist aken Lükandaken Nurgaaken Eendaken Katuseaken Ventilaatoraken Uks on juurdepääsetav tõke, mis on varustatud seina avas, et võimaldada juurdepääsu hoone ruumi siseküljele. Hoone sisemised osad on ühendatud ustega. Uksi liigitatakse lähtudes: Komponentide paigutusest Ehitamismeetodist Tööoperatsioonist Kasutatud ehitusmaterjalidest window, thefreedictionary.com, vaadatud 28.11.2017. Window, Britannica, vaadatud 22.11.2017. http://www.thefreedictionary.com/window https://theconstructor.org/building/types-of-windows/12776/ https://theconstructor.org/building/types-of-doors-building-works/11898/
Beethoveni monument (Bonn)

Beethoveni monument on Saksamaal Bonni Münsterplatzil helilooja Ludwig van Beethoveni 75. sünniaastapäeva tähistamiseks 12. augustil 1845 avatud mälestusmärk. Eestvaated Postament Esikülg Vasak külg Tagakülg Parem külg "Meet Beethoven in Bonn". Dominique PREVOT. Vaadatud 8. oktoobril 2010. Hannah SAalter (24. jaanuar 2008). "Stadt Bonn - Beethoven Monument". Stadt Bonn. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2017. Vaadatud 8. oktoobril 2010.
Eesti U-20 jalgpallikoondislaste loend

Eesti U-20 jalgpallikoondislaste loend on nimekiri Eesti U20 koondises mänginud jalgpalluritest, nende tegevusaastatest, osaletud kohtumistest ja löödud väravatest. Nimekiri on sorditav nimede, aastate, mängude ja väravate kaupa. Eesti jalgpallikoondislaste loend Eesti U-23 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-21 jalgpallikoondislaste loend
Mogiljovi asehaldurkond

Mogiljovi asehaldurkond (vene keeles Могилёвское наместничество) oli Venemaa keisririigi haldusüksus 1778−1796.  Pikemalt artiklis Asehalduskord Asehaldurkond moodustati 1778. aastal Mogiljovi kubermangu ümbernimetamisel. Haldusüksus koosnes 12 maakonnast ja selle pealinnaks oli Mogiljov. 1796. aastal asehaldurkond kaotati ja selle alad ühendati koos Polotskiga Valgevene kubermanguks. Babinovi maakond Belitski maakond Klimovitši maakond Kopõsi maakond Mogiljovi maakond Mstislavli maakond Orša maakond Rogatšovi maakond Senno maakond Staroi-Bõhhovi maakond Tšausõ maakond Tšerikovi maakond Asehalduskord Mogiljovi kubermang