laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Meander (kunst)

Meander (kreeka keeles Μαίανδρος, Maíandros) on Väike-Aasia sopilise Maiandrose jõe (tänapäeval Büyük Menderes Türgis) järgi nimetuse saanud antiikornament. Meandril on rohkelt variatsioone, põhimotiivideks on mitmeti täisnurkselt murtud joonelõik või laineliselt korduv spiraal (spiraalmeander). Meander esineb harilikult ornamendivööna, erandlikult sümmeetrilise labürindimustrina. Meander on olnud kasutusel alates paleoliitikumist. Ta omandas klassikalised vormid Vana-Kreeka kunstis (arvatavasti Mükeene eeskujudel), teda kasutati kuni 12. sajandini keskaegses seina- ja miniatuurmaalis. Meander taaselustati klassitsismis. Lihtmeander matuseanumal Topeltmeander Ara Pacise altaril Ruumilise lindina kujutatud lihtmeander keskaegsel seinamaalil Ruumilisena kujutatud topeltmeander Galla Placidia mausoleumi mosaiigil T-meander parkettpõranda kaunistusena Spiraalmeandri variandid Eesti arhitektuur: Oskussõnastik. Tallinn: Valgus, 1993. Calder Loth. The Complex Greek Meander Blogipostitus erinevat tüüpi meandritest Kreeka geomeetrilises kunstis Rooma mosaiikide mustreid tutvustav lehekülg The Ancient Home
Koerahambaornament

Koerahambaornament (inglise keeles dog-tooth, saksa keeles Hundszahnornament) ehk angeviini vööt on inglise varagootikas populaarne ornamentaalne ehisliist, mis koosneb reastatud püramiidjaist neliklehemotiividest. Ornamendimotiiv meenutab kaudselt koera purihammast. Levinud kaunistuselement kirikuarhitektuuris, portaalide palendite ja arhivoltide kujunduses. Teine nimetus tuleb Anjou valitsejasoo nimest (inglise keeles Angevin kings of England), kes valitsesid Inglismaa troonil 12. sajandil ja 13. sajandi algul. Eesti arhitektuuris esineb koerahambaornament Valjala kiriku lääneportaali arhivoldil, üksikmotiividena arhivoldi profileeringu süvarihvas. Sõna koerahambaornament on vahel kasutatud ka näiteks teemantliistu ja sakkliistu kohta. Varemeis Elgini kiriku kooriosa sein, Moray, Kirde-Šotimaa Peterborough' katedraali portaal, Peterborough, Cambridgeshire Ely katedraali detail, Ely, Cambridgeshire Catedral Vieja, Salamanca San Miguel de Caltojar, lõunaportaal 13. sajandist, Soria, Castilla-León http://www.finedictionary.com/Dog-tooth.html https://encyclopedia2.thefreedictionary.com/dogtooth http://www.beyars.com/kunstlexikon/lexikon_4200.html Walter Crane. Line and Form, 1900. lk 78–79 Eesti arhitektuur: Oskussõnastik. Tallinn: Valgus, 1993
Prior

Prior (ladina keeles 'kahest esimene') on roomakatoliku mungakloostri abti asetäitja või väiksema harukloostri ülem. Ajalooliselt oli prior katoliku kirikus orduülem. Prioraat oli/on tegevuspiirkond.
Fred Haise

Fred Wallace Haise, Jr. (sündinud 14. novembril 1933) on Ameerika Ühendriikide aeronautikainsener ja endine mereväelane, katselendur ja NASA astronaut. Haise on Apollo 13 kuumooduli piloodina üks 24st Kuule lennanud inimesest ja oli järjekorras kuues inimene, kes pidi Kuu pinnale astuma. Haise ei ole Kuu pinnale astunud, sest Kuule maandumine tuli tühistada kui kosmoselaeva hapnikutank plahvatas. Peale Apollo programmi lõppu osales ta katselendurina Space Shuttle'i väljatöötamisel. Haise lahkus NASA-st 1979. aastal. "Fred Wallace Haise". NASA. Vaadatud 17. juuli 2018. "Astronaut Fred Haise: Apollo 13 Crewmember". Space.com. Vaadatud 17. juuli 2018.
Anteemion

Anteemion (kreeka keeles anthemion 'õis, lill') on püstjalt kõrvuti asetatud lilledest, harilikult palmetist ja lootosõiest ehisliist või friis Vana-Egiptuse, Ees-Aasia, Vana-Kreeka ja Vana-Rooma arhitektuuri dekooris, hiljem renessansis ja sellest lähtunud stiilides; antiigis esineb sageli ka vaasikaunistusena. Oli populaarne 18. sajandi lõpu tarbekunstis. Anteemion Heraklese ja Kyknosega krateeril Anteemion Demeteri ja Triptolemosega krateeril Klassitsistlik laefriis, Neues Museum café Berliinis Munavööt, helmesnöör ja anteemion Drexeli ülikooli peahoone portaalil Art Deco detail Bukarestis 58 Strada Ion Brezoianu Eesti arhitektuur: Oskussõnastik. Tallinn: Valgus, 1993 Kunstileksikon. Tallinn: Eesti Klassikakirjastus, 2001
Hello

Hello on ingliskeelne tervitus, millele vastab eesti keeles 'Halloo'. Muid tähendusi: Hello, lennufirma Hello (ka Hello!), Suurbritannia ajakiri Hello! Eesti, Suurbritannia ajakirja eestikeelne versioon Hello, inglise ansambel "Hello", Adele'i singel albumilt "25" "Hello", Kelly Clarksoni laul "Hello!", Status Quo album aastast 1973
Räägu mõis

Räägu mõis (ka Reko mõis[viide?]; saksa keeles Hohenheim või Recko) oli rüütlimõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda. Kuni 1816. aastani oli Räägu Kärbla mõisa karjamõis. 1816 eraldati Räägu Kärbla mõisast ja oli sellest ajast iseseisev mõis. Mõisa katusekorrusega puust peahoone ehitati 1835. Kuni 1816. aastani kuulus Räägu mõis Kärbla mõisa alla, olles selle karjamõisaks. 1816 leppisid Kärbla mõisa toonased pärijad, 1809. aastal surnud Catharina Charlotte Natalie von Traubenbergi (sünd von Mohrenschildt) lapsed, Paul Friedrich von Traubenberg ja Marie Elisabeth von Vogdt (sündinud von Traubenberg), keda esindas kuraatorina abikaasa Paul Peter Johann von Vogdt, kokku mõisa omavahelises jagamises nii, et Paul Friedrich sai endale Kärbla mõisa ligi 9 adramaaga ja Marie Elisabeth Räägu karjamõisa 4,5 adramaaga. Kokkuleppe tulemusena tekkiski Räägu rüütlimõis saksakeelse nimega Hohenheim (endise karjamõisa saksakeelne nimi oli Recko). 1830 omandas avaliku müügi teel mõisale pandiõiguse assessor, staabiratsaväekapten Alexander von Barlöwen, kes loovutas selle juba järgmisel aastal kolleegiumisekretäri prouale Annette Marie Rinnele (sünd Zeller). 1842 läks mõis müügi teel haagikohtunik Alexander Berend Heinrich von Mohrenschildtile, kelle valduses oli ka Kärbla mõis. Sestpeale kuulusid mõlemad mõisad taas samale omanikule ja Räägust kujunes peamõis, jättes Kärbla kõrvalmõisa rolli. 1865 omandas mõlemad mõisad 50 000 hõberubla eest kaardiväe eruleitnant Ernst Berend Theodor von Ramm. 1879 müüs von Ramm mõlemad mõisad 55 000 rublaga edasi Nikolai von Baggehuffwudtile. 1895 omandas Kärbla ja Räägu mõisad 50 000 rubla eest meditsiinidoktor Hans Otto von Wilcken (1857–1900) ja ühendas lõplikult Kärbla mõisa Räägu mõisa alla. 1902 päris Hans Otto valdused tema lesk Maria von Wilcken (sündinud Franck), müües Räägu (koos endise Kärblaga) kohe edasi tsiviilinsener Richard Baderile. 1905. aastal läks sama valdus oksjoni teel tagasi Maria von Wilckeni kätte. 1909 omandas Räägu mõisa 60 000 rubla eest Benno von Wedel. 1914 omandas Räägu koos Auaste mõisaga Benno naise õde paruness Hildegard Marie Elisabeth Stackelberg. 1917 omandas mõisa kolleegiumi registraator Rudolf Krupp, kes oli mõisa viimaseks valdajaks enne selle riigistamist 1919. aastal. Ait Ait-kuivati Vesiveski Räägu mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 30.10.2015) "Räägu mõis". Rahvusarhiivi kinnistute register. Vaadatud 02.03.2019. Räägu mõis Eesti mõisaportaalis
Salajõe mõis

Salajõe mõis (saksa keeles Sallajöggi) oli rüütlimõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda. Mõis rajati 17. sajandil. 1760. aastatel ehitati kahekorruseline barokne peahoone. 1950. aastatest seisab peahoone varemetes. Salajõe mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 30.10.2015) Salajõe mõis Eesti mõisaportaalis Salajõe mõis (Lääne-Nigula khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Hello (ansambel)

Hello on inglise glämmrokk ansambel, mis tegutses aastatel 1971–1979 ja uuesti 2002. aastast käesoleva ajani. "Keeps Us off the Streets" (1976) "Hello Again" (1978) "Glam Rockers" (1996) "New York Groove" (1999) "The Glam Singles Collection" (2001) Koduleht
Uugla mõis

Uugla mõis (saksa keeles Udenküll) oli rüütlimõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda. Mõisat mainiti esimest korda 1323. Mõisa peahoone ehitati mitmes etapis arvatavasti 18. sajandil. Peahoone oli barokne ühekorruseline, keskmine osa aga erandlikult kolmekorruseline. Tänapäeval on peahoone varemetes. Uugla mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 30.10.2015) Uugla mõis Eesti mõisaportaalis
Atlant

Atlant on enamasti palja ülakehaga meesfiguur, mis talastikku kandes täidab toestava samba, piilari või pilastri ülesannet (eriti barokkarhitektuuris). Naisfiguuri kujulist tugisammast, -piilarit või -pilastrit nimetatakse karüatiidiks. Atlandi kuju põhineb Kreeka mütoloogia tegelasel Atlasel, titaanil, kes oli sunnitud igavesti maailma enda õlul kandma. Kõige varasemad säilinud atlandid on pärit varasest Vana-Kreeka Zeusi templist Agrigentos Sitsiilias. 18. ja 19. sajandil muutusid atlandid arhitektuurielemendina väga populaarseks. Venemaa keisri Nikolai I käsul ehitatud Peterburi Ermitaaži muuseumi sissekäiku ehivad kümme üleelusuuruses graniidist atlanti. Atlant väljendab oma ilme ning hoiakuga tohutut pingutust, pea langetatud, kandes õlgadel konstruktsiooni raskust, käsivarred tihtipeale tõstetud lisatoena. Olympeion
Rippdekoor

Rippdekoor on hilisbarokses ja varaklassitsistlikus sisekujunduses dekoorimotiiv, mis seinale justkui riputatuna koosneb relvadest, kilpidest, lintidest, lilledest jm. Tavaliselt valmistatakse see stukist. Näiteks Roosna-Alliku mõisa peahoone saali seinte rippdekoor. Roosna-Alliku mõisa peahoone Kultuurimälestiste riiklikus registris
Suure-Rõude mõis

"Rõude mõis" suunab siia. Martna kihelkonna teise rüütlimõisa kohta vaata artiklit Väike-Rõude mõis. Suure-Rõude mõis (saksa keeles Groß-Ruhde) oli rüütlimõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda. Keskajal kuulus mõis Saare-Lääne piiskopkonnale. Hiljem kuulus mõis riigile ja seda on omanud ka Edler von Rennenkampffid. Keskaegse väljanägemisega vanabalti tüüpi puust peahoone ehitati arvatavasti 18. sajandi keskel. Suure-Rõude mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 30.10.2015) Suure-Rõude mõis Eesti mõisaportaalis
Väike-Rõude mõis

Väike-Rõude mõis (saksa keeles Klein-Ruhde) oli rüütlimõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda. Mõis rajati 16. sajandi lõpul. Mõisa massiivne kahekorruseline varaklassitsistlik peahoone ehitati umbes 1800. Alates 1970. aastatest on peahoone varemetes. Suure-Rõude mõis Väike-Rõude mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 30.10.2015) Väike-Rõude mõis Eesti mõisaportaalis
Oidrema mõis

Oidrema(a) mõis (ka Oiderma(a) mõis; saksa keeles Oidenorm) oli rüütlimõis Mihkli kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Lääneranna valda. Mõis asutati 1658. Tänapäevani säilinud klassitsistlik peahoone ehitati 1839. Oidrema mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 30.10.2015) Oidrema mõis Eesti mõisaportaalis
Kõima mõis

Kõima mõis (ka Tammaru mõis; saksa keeles Kaima) oli rüütlimõis Mihkli kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Lääneranna valda. Mõis rajati 18. sajandil. Mõisa ühekorruseline kivist peahoone ehitati umbes 1800. aastal. 20. sajandi algul ehitati peahoone külge uusklassitsistlik eeskoda. Mõis on eraomandis alates 2015. aastast. Mõisas toimub kord aastas juuli algul muusikaüritus "Kuurebaste festival". Viimane festival toimus 8.juulil 2023. http://www.mois.ee/pikknimk.shtml (vaadatud 21.11.2017) Kõima mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 30.10.2015) Kõima mõis Eesti mõisaportaalis
Abt

Abt (aramea keeles abba 'isa') on roomakatoliku mungakloostri ülem; sellest tuleneb ka nunnakloostri ülema nimetus "abtiss".
Vaindlo (laev 1915)

Vaindlo oli Venemaa keisririigi mereväele ehitatud ja Eesti merejõududes kasutusel olnud Teplohod-klassi väike miinitraaler (kaater-miinitraaler). On kandnud veel nimesid Teplohod nr 8, Mootortraaler nr 10, Olev, KT-1501, VRD-84 ja VRD-105. Laev ehitati 1915. aastal Rootsis Björneborgis. Jäi sõja ajal koos teise praktiliselt samatüübilise laevaga (hiljem Kalev) esmalt Saksa ja siis Eesti vägede valdusse. 1918. aastal pandi algul nimeks Mootortraaler nr 10, aga seejärel Olev. Võttis osa Vabadussõjast, sealhulgast merejõudude Utria dessandist ja Riia operatsioonist. 1936. aastal, kui toimus Inglismaal ehitatud allveelaevade nimetamine, muudeti traaleri Kalev nimi Keri-ks ja vastavalt ka Olevi nimi Vaindlo-ks. Pärast Eesti okupeerimist võeti alates 1940. aasta sügisest Balti laevastiku koosseisu. 25. juulil 1941 nimetati ümber KT-1501 -ks. Mineeris 28. augustil 1941 enne Juminda miinilahingut Tallinnast lahkudes Vanasadamat. 1942-1944 oli reservis. 1944. aastal klassifitseeriti ümber tuukrikaatriks ja sai pardatähiseks VRD-84 ja seejärel VRD-105. Arvati teenistusest välja 28. augustil 1948. aastal ja lammutati. Laeva pikkus oli 23,17 m, laius 4,57, süvis 1,52 m ja veeväljasurve 45-50 t. Laeval oli kaks 50-hobujõulist diiselmasinat, mis andsid kiiruseks 7,5 sõlme. Maksimaalne sõidukaugus oli 400 meremiili 6-sõlmelisel kiirusel. Relvastuseks oli kerge kahur ja kuulipilduja. Tekile oli võimalik võtta 10 tavalist meremiini või 40 väikest kala-meremiini. Meeskond oli 10-liikmeline, sealhulgas üks ohvitser. Laeva tekiehitis (roolimaja) asus koos mastiga vööris ja teki keskel kõrgus korsten. Foto Loksalt 1937 - Vaindlo esiplaanil
Vana-Kasti mõis

Vana-Kasti mõis (saksa keeles Alt-Kasty) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda. Vana-Kasti mõisat mainiti esimest korda 1488. Keskajal oli mõisa kohal Üxküllide vasallilinnus (Kasti vasallilinnus). 1866. aastal asutas krahv Eduard Karl Jakob Sievers (1820–1900) kolm eraldi Sieversite fideikomissi: Liivimaa kubermangu 1. Läti aladel asuvad Volmari kreisis Matīši kihelkonna Vilzēni mõis, Aloja kihelkonna Stakenberģi mõis koos Puršēni mõisaga. 2. Harjumaa Raasiku, Kambi ja Paenurme koos Topi metsaga. 3. Läänemaa Märjamaa kihelkonna Vana- ja Uue-Kasti koos Uue-Märjamaa maakohaga. 18. sajandi lõpus ehitati kahekorruseline peahoone, mida 19. sajandi algul ehitati veidi ümber. Ehkki 1905 hävis peahoone tulekahjus, siis see taastati originaalitruult. Vana-Kasti kõrvalmõis oli Uue-Kasti mõis (Neu-Kasty). Vana-Kasti mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 30.10.2015) Vana-Kasti mõis (Märjamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Vana-Kasti mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Vana-Kasti mõis Eesti mõisaportaalis
Tartu Aparaaditehas

Tartu Aparaaditehas oli Nõukogude ajal Tartus tegutsenud tööstusettevõte, Eesti NSV suurim aparaaditehas. Tehase hoonestu aadress on Kastani 42. Tehas rajati ettevõtete Termoautomaat ja AGE liitmisel 1958. aastal. 1974. aastal viidi see tootmiskoondise Tööstusaparaat alluvusse. Tartu aparaaditehas tootis keskmistele ja suurtele külmutusseadmetele termoreguleerventiile, suurte diiselmootorite automaatjuhtimisseadmeid ning rõhureleesid. 1973. aastal oli tehases 1468 (teistel andmetel 1486) töötajat. Insenertehnilise personali koosseis oli ülepaisutatud[küsitav] ja seda rakendati sageli põllumajanduslikel koristustöödel, valdavalt Nõgiaru sovhoosis.[viide?] Aparaaditehase 1961. aastal valminud hoone arhitekt oli Ago-Livius Kerge.[viide?] 1960–89 töötas Tartu Aparaaditehases peainsenerina majandusteadlane Udo-Rein Okk. 1986. aastal valiti EKP XIX kongressil EKP Keskkomitee liikmeks Tartu Aparaaditehase treial Pavel Gorjunov.[viide?] 2006. aastal omandas endised Aparaaditehase hooned ABC Kinnisvarateenused, kellele tehasekompleks kuulus kuni 2021. aastani.[viide?] Alates 2021. aastast haldab Aparaaditehast Kultuuritehased OÜ. 2013. aastast tegutseb hoonestus loomelinnak nimega Aparaaditehas, mida 2016. aastani juhtis Lemmit Kaplinski. Aparaaditehases toimuvat kultuuriprogrammi koordineerib MTÜ Aparaaditehas. "Aparaaditehase loomelinnak pöörleb aina kiiremini" Tartu Postimees, 30. oktoober 2015, lk 4-5 https://erb.nlib.ee/?kid=1387357x (1957). Прибор для проверки системы зажигания на автомобиле ППЗ : описание конструции и инструкция для пользования / Министерство автомобильного транспорта и шоссейных дорог СССР, Трест гаражного оборудования "Гаро", Завод автогаражного электрооборудования "АГЭ". Tartu: Завод автогаражного электрооборудования "АГЭ". {{raamatuviide}}: välislink kohas |autor= (juhend)[alaline kõdulink] Postimehe artikli alapealkirjas on kirjutatud 1486, tekstis 1468. Allikaviiteks on antud teatmik "Nõukogude Eesti 1978". Edasi, 19. sept 1978. Arnold Everaus. "Tartlaste nädal Mõnistes" "Udo-Rein Okk". - "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide Jüri Saar "Lemmit Kaplinski sai Tartu volikogu esimeheks". Tartu Postimees, 21.02.2020, lk 3 "MTÜ Aparaaditehas". Aparaaditehas. Vaadatud 7. mail 2024.
Klas Fleming

Klas Flemingi nime all on tuntud: Klas Eriksson Fleming (suri 1597), Rootsi riigitegelane ja Soome asevalitseja Klas Hermansson Fleming (u. 1550–1616), Rootsi riigitegelane Klas Larsson Fleming (1592–1644), Rootsi riigitegelane Klas Fleming (1649–1685), Rootsi riigitegelane, kammer- ja kommertskolleegiumi president, riiginõunik
Valgu mõis

Valgu mõis (saksa keeles Walck) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda. Mõisat mainiti esimest korda 1284. Mõisa kahekorruseline klassitsistlik peahoone ehitati 1820. Pärast 1905. aasta peahoone põlemist hoone taastati, ent ilma portikuseta. Valgu mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 30.10.2015) Valgu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Valgu mõis Eesti mõisaportaalis
Nõmmküla mõis

Nõmmküla mõis (saksa keeles Nömmküll, varem Kluttorp) oli rüütlimõis, hiljem Riguldi kõrvalmõis Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda. Nõmmküla küla kohta on allikais teateid 1520. aastast (Klotdorp). Mõisa on esimest korda mainitud 1620. aastal (Hof Nömkül). 1627. aastal ostis selle Hans von Fersen (1575−pärast 1641), kelle järeltulijate kätte jäi mõis 1813. aastani. Seejärel omandasid mõisa abielu kaudu Taubed, kellelt see võõrandati 1919. aastal. Ühekorruseline kivist häärber ehitati ilmselt XVIII ja XIX sajandi vahetusel. Tänapäeval on see mõningal määral ümber ehitatud. Baltisches historisches Ortslexikon. Teil I. Estland (einschließlich Nordlivland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1985. Lk 381 [1]. Nõmmküla mõis Eesti mõisaportaalis Nõmmküla mõis Rahvusarhiivi Kinnistute registris
Enn Tomson

Enn Tomson (25. jaanuar 1941 Tallinn – 21. oktoober 2015) oli eesti helirežissöör. Ta lõpetas 1965. aastal akordioni (õpetaja Heinrich Annion) ja puhkpilliorkestri dirigeerimise erialal (õpetaja Leopold Vigla) Tallinna Muusikakooli. 1969. aastal lõpetas ta puhkpilliorkestri dirigeerimise erialal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Leopold Vigla ja Jaan Kääramehe klassis). Ta töötas aastast 1969 Tallinna Heliplaadistuudios toimetajana ja aastast 1973 samas helirežissöörina. Tema elutööks on hulk helisalvestisi peamiselt eesti muusikast, sealhulgas umbes 30 eesti heliloojate autoriplaati (Artur Lembast Kuldar Singini), plaadisarjad "Eesti orelid" (33 plaati) ja "Hortus Musicus" (10 plaati), arvukalt plaate Eesti vokaal- ja instrumentaalsolistidelt. Ta laulis ansamblis Collage (tenorit), kellega on salvestanud palju muusikat Eesti Raadiole ja mitu heliplaati. Enn Tomson suri 21. oktoobril 2015 ja ta maeti 27. oktoobril 2015 Rahumäe kalmistule. 1989 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane kalmistud.ee[alaline kõdulink] Eesti muusika biograafiline leksikon. 2. köide: N–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 420.
Svatove

Svatove on linn Ukrainas Luhanski oblastis. Svatove on samanimelise rajooni halduskeskus. Linna kõrgus merepinnast on 72 meetrit. Svatove asutati 1660. aastatel, linna õigused alates 1938. aastast. Donbassi sõja ajal, 2015. aasta 29. oktoobri õhtul, süttis põlema linna piirkonnas asuv Ukraina sõjaväe laskemoonaladu. Ulatuslikus tulekahjus hukkus vähemalt kaks inimest. Svatove 2017. aastal Svatove 2019. aastal "Державний комітет статистики України. Чисельність наявного населення України на 1 січня 2011 року, Київ-2011 (doc)". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. oktoober 2012. Vaadatud 30. oktoobril 2015. "Зведені дані щодо ситуації в зоні АТО – 30 жовтня" (ukraina). URJKN. 30. oktoober 2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 30. oktoobril 2015. "Ukraine: Deadly Depot Fire Might Be Terrorist Act". Vabadusraadio. 30. oktoober 2015. Vaadatud 30. oktoobril 2015. Losh, Jack (29. oktoober 2015). "At least two killed by ammunition dump explosion in Ukraine". Kramatorsk: theguardian.com. Vaadatud 30. oktoobril 2015. Linnavalitsuse koduleht (ukraina keeles)
Lea Vakra

Lea Vakra (a-ni 1980 Lea Griffel; sündinud 29. aprill 1959 Tallinn) on endine eesti kergejõustiklane (keskmaajooksja). Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1981. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi. Ta alustas kergejõustikutreeninguid 1974. aastal oma ema Milvi Akberg-Griffeli ja kooli kehalise kasvatuse õpetaja Õie Uuehendrik-Laidi suunamisel ning jätkas hiljem Kalevi kergejõustikukoolis Maie Tiigi juhendamisel. Ta tuli aastatel 1975–1985 400 m, 800 m ja sisevõistluste 800 m jooksus Eesti NSV meistriks ning võitis 8 korral 400 m – 1500 m jooksus hõbeda või pronksi, oli 6 korral ka teatejooksus Eesti meister ning on üks 1978. aastast seni kehtiva 4x800 m teatejooksurekordi püstitajaid. Ta töötas aastatel 1985–1995 Tallinna 4. Keskkoolis kehalise kasvatuse õpetajana. Lea Vakra ema on endine keskmaajooksja Milvi Akberg-Griffel ja isa oli autovõidusõitja Enn Griffel. Tema abikaasa on endine keskmaajooksja Andres Vakra, nende pojad Rainer Vakra ja Raigo Vakra on samuti tegelenud kergejõustikuga. Biograafia ESBL-is (vaadatud 30.10.2015) Biograafia ESBL-is
Hingesugulane

"Hingesugulane" on Ott Leplandi viies singel tema neljandalt stuudioalbumilt "Siinpoolne". Nii viisi kui ka sõnad on loonud Lepland ise. SÕNAD: Hingesugulane Sasslantis
Marijampolė omavalitsus

Marijampolė omavalitsus (leedu keeles Marijampolės savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus Leedus endise Marijampolė maakonna aladel. Omavalitsuses on üheksa haldusüksust, selle pindala on 755 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 58 714 inimest. Omavalitsus moodustati 1999. aastal ja see koosneb järgmistest valdadest: Gudeliai, Igliauka, Liudvinavase, Marijampolė, Sasnava ja Šunskai vald. Omaette haldusüksused moodustavad veel kolm Marijampolė linna koosseisus olevat valda: Degučiai, Mokolai ja Nartase vald. Suurim asula on halduskeskus Marijampolė (38 846 inimest). Teised tähtsamad asulad omavalitsuse territooriumil on veel Daukšiai, Gudeliai, Igliškėliai, Liudvinavase, Sasnava ja Šunskai alev ning Igliauka küla. 2011. aasta seisuga olid elanikest 97,77% leedulased, 0,81% venelased, 0,22% poolakad, 0,14% ukrainlased, 0,14% mustlased, 0,12% valgevenelased ja 0,78% oli teistest rahvustest. Omavalitsuse suurim jõgi on Šešupė; teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Šlavanta, Sasna ja Siesartis. Omavalitsus asub Šešupė madalikul, lõunaosa aga Sūduva kõrgustikul. Selle territoorium jääb osaliselt Žuvintase biosfäärikaitseala territooriumile. Marijampolė omavalitsuse territooriumit läbib Via Baltica. Bukta tamm Bukta mõisa hoonetekompleks Patašinė Puskelniai Ygla järv Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. Marijampolė omavalitsuse koduleht
Orlando Letelier

Marcos Orlando Letelier del Solar (13. aprill 1932 Temuco – 21. september 1976 Washington) oli Tšiili ökonomist ja diplomaat; aastal 1973 oli ta Tšiili välisminister, siseminister ja kaitseminister (Salvador Allende valitsuses). Ta hukkus Augusto Pinocheti salapolitsei DINA korraldatud autoõnnetuse tulemusena. Ta sündis aastal 1932 väikelinnas Temucos (asub Araucanía piirkonnas). Ta õppis mainekas Instituto Nacionalis Santiagos. Seejärel asus ta 16-aastaselt Tšiili Sõjaväeakadeemiasse. Seejärel lõpetas ta Tšiili ülikooli õigusteaduskonna. Ülikoolis õppides oli ta tegev ülõpilasliidu aktivistina.