laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sjõll-laid

Sjõll-laid (ka Sillalaid, Sill-laid) on 0,17 hektari suurune saar Liivi lahes Kihnu väinas, halduslikult Pärnu maakonnas Kihnu vallas. Laiu rannajoone pikkus on 248 meetrit. Laid asub 1,2 km Sangelaiust edelas. Laid on kivise pinnamoega. Laid kuulub Kihnu laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Sjõll-laid Eesti looduse infosüsteemis
Sokulaid

Sokulaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Eeriksaare küla alal Atla lahes asuv 1,2 hektari suurune saar (laid), mis kuulub Vilsandi rahvusparki. Saare rannajoone pikkus on 1,27 kilomeetrit. Saare koordinaadid on 58° 20′ N, 21° 52′ E. Sokulaid Eesti looduse infosüsteemis
Suuregilaid

Suuregilaid (ka Suuregi laid) on poolsaar Saare maakonnas Udriku lahes. Oli varem eraldi saar, nüüdseks kasvanud kokku Udriku laiuga. Suuregilaid Eesti looduse infosüsteemis
Poldilaiud

Poldilaiud (ka Suurepoldi laiud, Poldi laiud) on saarestik Saare maakonnas Muraja lahes. Koosneb Suurest ja Väikesest Poldilaiust.
Taguküla laid

Taguküla laid (ka Tagukülalaid) on 67,7 hektari suurune saar (laid) Kassari lahes, halduslikult Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Taguküla küla alal. Saare rannajoone pikkus on 8,7 kilomeetrit. Saare suurim kõrgus on 2,6 meetrit üle merepinna. Saar kuulub Käina lahe-Kassari maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Taguküla laid Eesti looduse infosüsteemis
Tarjamaa

Tarjamaa (ka Tarja saar) on saar Saare maakonnas Saaremaa vallas. Saar kuulub Tagamõisa hoiualasse. Tarja saar Eesti looduse infosüsteemis
Telvemaa

"Telve" suunab siia. Itaalia valla kohta vaata artiklit Telve (Trento). Telvemaa (ka Telve saar) on 4,8 hektari suurune saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Rootsiküla küla alal Kiirassaare lahes. Saare rannajoone pikkus on 1,4 kilomeetrit. Saar kuulub Vilsandi rahvuspargi Telve sihtkaitsevööndisse. Saar asub 400 meetrit Papissaare sadamast läänes. Saar on liivase pinnamoega, seal kasvab võsa ja leidub puid. Telve saar Eesti looduse infosüsteemis
One Way or Another (Teenage Kicks)

"One Way or Another (Teenage Kicks)" on Briti-Iiri poistebändi One Direction kaverdatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. Laulus on omavahel segatud Blondie laul "One Way or Another" (1979) ja The Undertonesi laul "Teenage Kicks" (1978). Laulu video on filmitud Ghanas, Tokyos, Londonis ja New Yorgis. Videos on edisoodiline roll Briti peaministril David Cameronil, kui ta tuleb oma residentsi Downing Street 10 uksele. "One Way or Another (Teenage Kicks)" laulu sõnad "One Way or Another (Teenage Kicks) " YouTube'i muusikavideo Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:One Way or Another (Teenage Kicks) seisuga 16.04.2015.
Tiirlood

Tiirlood (ka Tiirloo, Tiirloosaar) on poolsaar Harju maakonnas. Oli varem eraldi saar, kasvanud kokku Prangli saarega. Poolsaarest põhjas asub Tiirloo säär, mis on Tiirlooga kokku kasvamas. Tiirloo Eesti looduse infosüsteemis
Veebiarhiveerimine

Veebiarhiveerimine on tegevus, mille käigus kogutakse veebimaterjali, et tagada selle digitaalne säilitamine, et teadlased, ajaloolased ja teised saaksid seda ka pärast internetist kadumist kasutada. Enamasti kasutavad veebiarhiveerijad suure infohulga kogumiseks automatiseeritud veebikogumisroboteid. Üks suurimaid veebiarhiveerijaid on Internet Archive, mille eesmärk on arhiveerida terve veeb. 2003. aastal loodi Rahvusvaheline Veebiarhiveerimise konsortsium IIPC (International Internet Preservation Consortium), mis tegeleb rahvusvahelise koostöö korraldamisega, standardite loomisega ja avatud lähtekoodiga veebiarhiveerimise tarkvara arendamisega. Kuna aina suurem osa kultuurist luuakse ja salvestatakse internetis, siis peavad raamatukogud ja arhiivid selle arenguga kaasas käima ning tegelema veebiarhiveerimise väljakutsetega. Rahvusraamatukogud, rahvusarhiivid jpt on seotud kultuuriliselt olulise veebisisu arhiveerimisega. Ka ärisektorile on olemas veebiarhiveerimise tarkvara ja teenused, et jäädvustada enda ettevõtte veebisisu, kas pärandi säilitamiseks, regulatiivsetel või juriidilistel põhjustel. Eesti Veebiarhiiv on Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiiv, mille eesmärk on säilitada Eesti kultuuripärandi seisukohalt olulisi veebisaite. "Eesti Veebiarhiiv". Eesti Rahvusraamatukogu koduleht. Vaadatud 16. aprillil 2015. Eesti Veebiarhiiv Internet Archive
Eesti Veebiarhiiv

Eesti Veebiarhiiv on Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiiv, mille eesmärk on säilitada Eesti kultuuripärandi seisukohalt olulisi veebisaite. Arhiiv tehti üldsusele kättesaadavaks 2013. aasta novembris ning see sisaldas üle tuhande valitud veebisaidi (u 31 miljonit URL-i) aastatest 2010-2013 kogumahus 1,6 terabaiti. 2013. aastal alustati kogu Eesti veebi arhiveerimise katsetamist. 2015. aasta lõpus sisaldas arhiiv üle 56 miljoni unikaalse URL-aadressi kogumahus 4,2 TB. Eesti Veebiarhiivi arendamises osaleb Eesti teadus- ja mäluasutuste spetsialistidest koosnev töörühm, kuhu kuulub 23 esindajat 11 organisatsioonist. Töörühma eesmärk on nõustada rahvusraamatukogu arhiveeritava materjali valikul ning kättesaadavaks tegemisel, samuti esindab töörühm praeguste ja tulevaste uurijate huve. Töörühm on välja töötanud dokumendi "Eesti Veebiarhiivi valikupõhimõtted", mis kinnitati 2011. aastal. Eesti Rahvusraamatukogu on 2012. aasta algusest Rahvusvahelise Veebiarhiveerimise konsortsiumi (International Internet Preservation Consortium) liige. Veebiarhiveerimine "Eesti Veebiarhiiv". Eesti Rahvusraamatukogu koduleht. Vaadatud 16. aprillil 2015. Veebiarhiivist Rahvusraamatukogu kodulehel (vaadatud 18. juunil 2016) Eesti Veebiarhiiv Eesti Rahvusraamatukogu
Marijan Haberle

Marijan Haberle (16. mai 1908 Zagreb – 20. märts 1979 Rijeka) oli Horvaatia arhitekt. Ta projekteeris põhiliselt tööstushooneid ja hotelle pärast Teist Maailmasõda Horvaatias. Kõige tähtsam tema projekteeritud ehitis on Vatroslav Lisinki nimeline kontserdisaal. Ta on Viktori Kovachichi ja Vladimiri Nazori nimeliste preemiate laureaat.
Balkani köök

Balkani köök on Balkani piirkonnale iseloomulikud kokandustraditsioonid. Balkani poolsaare rahvaste kööki iseloomustab sealiha eelistamine, pipraga maitsestamine ja supi söömine iga lõuna ajal. Balkani poolsaare geograafiline asukoht muudab Balkani riikide kulinaarsed traditsioonid ja kultuurid sarnaseks. See tähendab, et Balkani köök koosneb mitme riigi köögikultuuridest, täpsemalt on nendeks maadeks Albaania, Bulgaaria, Bosnia ja Hertsegoviina, Kreeka, Moldova, Põhja-Makedoonia, Rumeenia, Serbia, Türgi, Horvaatia. Balkani köök koosneb peamiselt toitvatest roogadest: kartul, nuudlid, liha, saiakesed. Igasugused juurviljad, nagu peet, porgand, kartul, kapsas ja lillkapsas on aluseks Balkani maade köögile. Täidetud paprikat ja köögiviljapirukaid saab proovida igas Balkani riigis. Hooajalisi seeni kuivatatakse ja lisatakse peaaegu igale toidule. Mõned riigid kasvatavad ka viinamarju, söövad neid, kuivatavad, teevad rosinaid, veini, siirupit ja moosi. Balkani maades kasvab ka palju oliivipuid. Dolma Musaka Pahlava Pita Halvaa Tavaliselt lisatakse vürtse mõõdukalt. Peamine on rõhutada toidu maitseomadusi ja lisada sellele mingi uus nüanss. Peamine reegel: kasutatakse ainult värskeid komponente. Vürtside valmistamine Balkani maades on väga eriline rituaal, kus peab olema väga hoolikas. Rakija
Täkunasu

Täkunasu (ka Täkulaid, Täkunasv, Teku, Täku) on 307 m² suurune saar (laid) Saare maakonnas Saaremaa vallas Saaremetsa küla alal. Saare rannajoone pikkus on 79 meetrit. Saar asub Paelaiust ja Vulkarest kirdes. Saar on kruusase pinnamoega. Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Täkunasu Eesti looduse infosüsteemis
Valgjärve kolhoos

Valgjärve kolhoos oli kolhoos Põlva rajoonis Valgjärve külanõukogus. Kolhoosi pindala 1989. aasta seisuga oli veidi üle 5000 ha, sellest 2300 ha haritavat maad ja umbes 1500 ha metsa. Kolhoosi maad asusid kuppelmaastikul Otepää kõrgustikul. Kolhoosil oli 180 töötajat. 1971. aastal liideti Valgjärve kolhoosiga pool kolhoosist "Punane Lipp". 1977. aastal pälvisid Valgjärve kolhoosi töötajad (Henno Jusson, Hugo Kuusk, Aare Lutsar, Kalev Nõmm, Vassili Talumees, Uno Tomberg, Viia Uibo) Nõukogude Eesti preemia maaparandustööde kompleksi ja parandatud maade intensiivse kasutamise eest kuppelmaastikul. Kolhoos oli spetsialiseerunud veisekasvatusele. Kolhoosil oli eesti punase karja tõufarm. Valgjärve kolhoos lõpetas tegevuse 1993. aastal, kolhoosi hooned ja tehnika erastati. Kolhoosi esimehed: Viktor Ani Hugo Kuusk Hain Randoja Jaan Kappo. Põlva rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1989, lk. 178 Nõukogude Eesti. Tallinn: Valgus, 1978, lk 403 Alfred Kasepalu. Põllumajandus. Põlva rajoonis. Tallinn: Eesti NSV Teaduste Akadeemia kodu-uurimise komisjon, 1978 "Valgjärve küla arengukava aastateks 2004–2010". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. aprill 2015. Vaadatud 16. aprillil 2015.
Alexander Tawitz

Alexander Tawitz (19. oktoober 1879 Peterburi – 1. jaanuar 1937 Helsingi) oli Eesti päritolu Soome maalikunstnik, karikaturist. 1920. ja 1930. aastatel oli ta parimate Soome karikaturistide seas.[viide?] Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule. Järvi, Olavi: Parhaat pilapiirtäjämme, s. 142. Helsinki: Tammi, 1979. ISBN 951-30-4434-3.
Angelika Klas-Fagerlund

Angelika Klas-Fagerlund (aastatel 1993–2000 Angelika Klas; sündinud 10. märtsil 1974 Tallinnas) on Eestist pärist juudi päritolu Soome ooperilaulja (sopran). Ta õppis aastatel 1996–1998 Taani Kuninglikus Konservatooriumis. Ta sai 2002. aastal magistrikraadi Sibeliuse Akadeemiast. Angelika poolõde (ema 2. abielust) on ooperilaulja Marion Melnik. Tema kasuisa (ema 3. abielust) oli dirigent Eri Klas. Angelika Klas-Fagerlundi abikaasa on helilooja Sebastian Fagerlund, neil on poeg Maximilian (sündinud 2007). "Kun Angelika Klas täytti 18 vuotta, hänen isäpuolensa antoi kaksi käskyä, ja ne ratkaisivat hänen elämänsä suunnan". Helsingin Sanomat, 11. märts 2024 Angelika Klas-Fagerlundi koduleht
Tõõdilaid

Tõõdilaid (ka Töödilaid, Teedilaid, Teedi saar) on 2 hektari suurune saar (laid) Saare maakonnas Saaremaa vallas Saareküla küla alal Kolli lahes. Saare rannajoone pikkus on 663 meetrit. Saar asub 300 meetrit Saareküla poolsaarest läänes. Saar on kivise pinnamoega, seal kasvab roostikku. Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Tõõdilaid Eesti looduse infosüsteemis
Ulkkari

Ulkkari (ka Suur-Ulkkari, Ulkari poolsaar, Ulkari) on poolsaar Lääne-Virumaal Haljala vallas Lobi küla territooriumil. Ulkkari oli varem saar, ta on Vergi poolsaarega kokku kasvanud. Poolsaar ulatub Koolimäe lahte. Sellest lõunasse jääb Ulkkari lõugas. Ulkkari lähedal asub Väike Ulkkari. Ulkkari Eesti looduse infosüsteemis
‘Abbās II (Egiptus)

‘Abbās II ehk ‘Abbās II Ḩilmī Paša (araabia keeles عباس حلمي باشا  ; 14. juuli 1874 Aleksandria – 19. detsember 1944 Genf) oli Egiptuse asekuningas ehk kediiv (8. jaanuar 1892 – 19. detsember 1914). Tiitli päris ta oma isalt Tewfik Pašalt. Peale Briti protektoraadi kehtestamist Egiptuses 1914. aastal, asus ta Türgi poolele ning kõrvaldati võimult ja kediivivõim koos sultanitiitliga läks üle tema onule Hussein Kamil Pašale. Abbas Hilmi II loobus oma õigusest Egiptuse troonile 12. mail 1931. Genealoogia
Umalakotid

Umalakotid on saarestik Saare maakonnas Kuusnõmme lahes. Asuvad Kuusnõmme poolsaare looderanniku lähedal. Saared kuuluvad Vilsandi rahvuspargi Kuusnõmme sihtkaitsevööndisse. Suurem saar Eesti looduse infosüsteemis Väiksem saar Eesti looduse infosüsteemis
Urverahu

Urverahu on Saare maakonnas Saaremaa vallas Atla küla alal Atla lahes asuv 1,5 hektari suurune saar (rahu) Vilsandi rahvuspargis. Saare rannajoone pikkus on 750 meetrit. Saare koordinaadid on 58° 19′ N, 21° 54′ E. Saar asub 300 meetrit Saaremaa rannikust, on liivase pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga. 1920. aastatel rajati Urverahule raudtee, mida mööda transporditi paekivi laevadele laadimiseks. Aerofotodel on mandrilt algav ja meres lõppev raudteetamm siiani hästi näha. Urverahu Eesti looduse infosüsteemis "Vilsandi rahvuspargi ehituspärandi, asustusstruktuuri ja maastike kultuuriväärtuste alusuuring" (PDF). 17.11.2017. Vaadatud 11.09.2019.[alaline kõdulink] Aavo Kokk, Andres Eilart (2011/2015). "Pintsliga tõmmatud Eesti" (PDF). Vaadatud 11.09.2019. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |aeg= (juhend)
Uuemaarahu

Uuemaarahu (ka Uuemaa rahu) on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Puliste küla alal Hari kurgus asuv 3,93 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 1,47 kilomeetrit. Saare koordinaadid on 58° 56′ N, 22° 59′ E. Saar asub 1 km Hellamaa rahust kagus. Saar on liivase pinnamoega. Saar kuulub Vahtrepa maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Uuemaarahu Eesti looduse infosüsteemis
Uus Nootamaa

Uus Nootamaa on 1,1 hektari suurune saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Atla küla alal Vilsandi rahvuspargis. Saare rannajoone pikkus on 624 meetrit. Saarest umbes 1,2 km läände jääb Nootamaa. Uus-Nootamaa Eesti looduse infosüsteemis
Valgerahu

Valgerahu on 620 m² suurune saar (rahu) Läänemaal Haapsalu linnas. Saare rannajoone pikkus on 136 meetrit. Saar kuulub Matsalu rahvuspargi Väinamere vabavee sihtkaitsevööndisse. Saar asub 6,5 km Puise ninast loodes. Saar on kivise pinnamoega. Valgerahu Eesti looduse infosüsteemis
Tepu kare

Tepu kare (ka Võrgukare) on 0,19 hektari suurune saar (kare) Saare maakonnas Saaremaa vallas Ruhve küla alal Tepu lahes. Saare rannajoone pikkus on 552 meetrit. Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Võrgukare Eesti looduse infosüsteemis
Virtual XI

"Virtual XI" ("Virtual Eleven") on Iron Maideni üheteistkümnes stuudioalbum. Albumi andis 1998. aasta märtsis välja plaadifirma EMI. Lauljaks on teist ja viimast korda Blaze Bayley ning see on viimane Iron Maideni album, millel bänd oli viieliikmeline. Albumilt anti välja singlid "The Angel and the Gambler" ja "Futureal". Albumi promoturnee kandis nime "Virtual XI World Tour". Nii nagu eelmisel turneel, tekkis Blaze Bayleyl probleeme häälega. Blaze Bayley (vokaal) Dave Murray (kitarr) Janick Gers (kitarr) Steve Harris (basskitarr, klahvpillid lugudes "The Clansman", "Angel and the Gambler" and "Don't Look to the Eyes of a Stranger") Nicko McBrain (trummid) Lisaks neile mängis klahvpille Michael Kenney. "Futureal" (Steve Harris, Blaze Bayley) 3:00 "The Angel and the Gambler" (Harris) 9:51 "Lightning Strikes Twice" (Dave Murray, Harris) 4:49 "The Clansman" (Harris) 9:06 "When Two Worlds Collide" (Murray, Bayley, Harris) 6:13 "The Educated Fool" (Harris) 6:46 "Don't Look to the Eyes of a Stranger" (Harris) 8:11 "Como Estais Amigos" (Janick Gers, Bayley) 5:26
Niccolò Massa

Niccolò Massa (ladinapäraselt Nicolaus Massa; 1485 Veneetsia – 1569 Veneetsia) oli Itaalia arst ja anatoom, kes avaldas 1536. teose Liber introductorius anatomiae. 1536 kirjeldas ta aju-seljaajuvedelikku. Ta avastas haistmisnärvi, mitmed näolihased ja musculus genioglossus e. Temalt pärinevad esimesed täpsed eesnäärme ja kõhukelme kirjeldused. Pöördus valitseva arvamuse vastu justkui oleks emakas seitsmeks kambriks jaotatud. Mõjukateks peeti tema kirjutisi katku ja süüfilise kohta. Süüfilise põhjuse asetas ta maksa ja nakkusteed ei saanud piirduda, tema poolt omaks võetud arvamuste kohaselt, ainult suguliste kontaktidega (per contagionem coiti, per pudendas partes). Süüfilise raviks soovitas ta elavhõbedat ja hariliku guajakipuu vaiku. Ta tuvastas esimesena seose süüfilisenakkuse ja neurosüüfilise neuroloogilis-psühhiaatriliste sümptomite vahel. Niccolò Massa, "De morbo gallico liber", 1527 Niccolò Massa, "Nicolai Massae Liber introductorius Anatomiae ...", 1536 Niccolò Massa, "Liber de febre pestilentiali, ac de pestichiis, morbillis, variolis, & apostematibus pestilentialibus, Venedig: Francesco Bindoni und Maffeo Pasini" Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Niccolò Massa seisuga 17.04.2015.
Hintoni test

Hintoni test ehk Hintoni süüfilisetest on varem süüfilise diagnoosimisel kasutatud aglutinisatsioonitest, milles antigeenina kasutati glütserooli, kolesterooli ja veise südamelihase ekstrakti ning mis on nimetatud William A. Hintoni järgi. Hinton olevat testi (avaldamata kirjutis) kirjeldanud 1927. aastal ja katsetanud seda esimest korda juunis 1928. Wassermanni test Hinton test, veebiversioon (vaadatud 17.04.2015)(inglise keeles) C. MORTON SMITH, M.D., THE HINTON GLYCEROL-CHOLESTEROL PRECIPITATION REACTION IN SYPHILIS, 1. märts 1929, 19. väljaanne, nr 3, Arch Derm Syphilol. 1929;19(3):439-448., doi:10.1001/archderm.1929.02380210094007. John H. Ferguson ja Emily C. Greenfield, VALUE OF THE HINTON TEST IN THE SERUM DIAGNOSIS OF SYPHILIS IN COMPARISON WITH THE KHAN AND WESSSERMANN REACTIONS, Br Med J. 16. märts 1929 ; 1(3558): 492–494., PMCID: PMC2450110 T. E. Osmond, THE HINTON TEST FOR SYPHILIS, Br Med J. 12. oktoober 1929; 2(3588): 666., PMCID: PMC2451978
Antti Lang

Antti Lang (sündinud 1980) on eesti päritolu Soome näitleja. Kui ta oli kümneaastane, kolis pere Soome. Antti Lang lõpetas Helsingi Teatriakadeemia 2004. aastal. 2011. aastal valiti ta parimaks Soome nooreks näitlejaks. Juha Veli Jokinen:Näyttelijät Antti Lang ja Maija Koivisto aikovat naimisiin - juhannushäät Virossa Iltalehti, 24. november 2016. Vaadatud 12. augustil 2023 Antti Lang andmekogus IMDb (inglise)
Gruusia köök

Gruusia köök on grusiinide toiduvalmistamise traditsioon. Gruusia köök kitsamas mõttes on Gruusia rahvustoidud, nende valmistamine ja tarvitamine. Gruusia köögis valmistatavad road sisaldavad palju liha ja vürtse, vürtsikas supp hartšoo ja juustupirukas hatšapuri on tuntud ka mitmel pool mujal maailmas. Lihatoitude juurde serveeritakse rohkelt juurviljadest valmistatud salateid. Suupisted kuuluvad nii lihtsa kui ka piduliku söömaaja juurde, näiteks suluguni juust, baklažaanirullid Kreeka pähklitega, värsked või marineeritud köögiviljad jpm. Ka oad, kapsas, spinat, baklažaanid pähklite ja küüslauguga. Kuumadest suupistetest on kõige tuntum kutš-matši: Kreeka pähklite, maitserohelise ja küüslauguga mooritud kanamaks ja kanasüda. Väga palju valmistatakse suupisteid baklažaaniga. Igapäevase menüü osa on ka mžaveuli (kodused marineeritud kurgid), rohelised tomatid, paprika, küüslauk, kapsas, kappar. Kõige tuntumad supid on hartšoo, tsihirtma, hashi. Hashi on rasvane veiselihast supp, mille kõrvale pakutakse küüslauku ja lavašši. Gruusia mägisematelt aladelt pärit rammusaid liha-puljongitäidisega hinkaale süüakse näppude vahelt. Piduroogadest on kõige tuntum satsivi, vürtsikas külm raguu kanalihast. Igapäevatoitudest süüakse kõige sagedamini odžahurit, tomati-sibulakastmes hautatud vürtsikat sealiha kartuliga. Tšašušuli, tomati-sibulakastmes mooritud veiseliha on samuti levinud. Juustupirukas on hatšapuri, veel armastatakse lavašši. Traditsiooniliste Gruusia leibade hulka loetakse veel ka Tonis Puri, Shotis Puri, Mesxuri Puri ja Cadi. Imeruli hatšapuri Imerethi regioonist Adjaruli hatšapuri Adžaaria regioonist Magustoitude hulka kuuluvad nt gozinakid, tšurtšhela ja pelamushi. Väga palju juuakse Gruusia veine. Mustamäel Gruusiat otsimas, 5.01.2014, veebiversioon (vaadatud 17.04.2015) Megruli hatšapuri, 27.12.2012 Kreeka pähkli-mee maiustused ehk gozinaki Kamikadze pubi
Berit Talpsepp-Jaanisoo

Berit Talpsepp-Jaanisoo (sündinud 1984 Tartus) on eesti kunstnik. Ta lõpetas aastal 2003 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Ta on õppinud Tartu Kunstikoolis (2003–2007) ja Eesti Kunstiakadeemias (2007–2010) skulptuuri erialal ning lõpetanud 2011. aastal Glasgow' kunstikooli magistrikraadiga. Talpsepp-Jaanisoo viljeleb skulptuuri ja fotograafiat, sageli neid valdkondi oma teostes ühendades. Ta elab ja töötab Soomes. Tema teoste näitused on toimunud peamiselt Eestis, Soomes ja Suurbritannias, kuid ka Lätis, Uruguays, Bosnias ja Hertsegoviinas ning Serbias.. Tema teoseid on muu hulgas eksponeeritud Helsingis Kiasma kunstimuuseumis. http://beritjaanisoo.blogspot.fi/2013/03/cv.html (vaadatud 16.04.2015) https://www.htg.tartu.ee/d7/lennud_d.php?aasta=2003 Berit Talpsepp-Jaanisoo ja tema näituse "Collector's Garden" (03.08.–26.08.2018) tutvustus Soome skulptorite liidu portaalis Berit Talpsepp-Jaanisoo CV
Dmitri Ganin

Dmitri Ganin (8. märts 1987 – 28. aprill 2007 Tallinn) oli eestivene õpilane. Ta oli ainus 2007. aasta pronksiöö rahutustes Tallinnas hukkunud inimene. Tema surma kajastati paljudes Venemaa ja Eesti meediaväljaannetes. Ta maeti 3. mail 2007 Mustvees.
Rodeo (ansambel)

Rodeo oli eesti ansambel. Ansambel loodi 1985. aastal. Esitas peamiselt kantrimuusikat, sealhulgas Nashville country't ja kantrirokki. Ansambli solist oli toonane Tallinna Konservatooriumi laulueriala üliõpilane, hilisem ooperilaulja ja Estonia teatri ooperijuht Mart Mikk. 1988. aasta suvel esines ansambel laulva revolutsiooni aegsetel öistel laulupidudel. 1986. ja 1988. aastal esineti Tartu levimuusikapäevadel. Mart Mikk (vokaal) Margus Mõttus (kitarr) Tõnu Hallik (kitarr) Toomas Vanem (kitarr) Uno Lättemägi (kitarr) Olavi Kõrre (kitarr, viiul, vokaal) Alari Piispea (basskitarr) Mart Jürisalu (klahvpillid) Kalev Välk (löökpillid) Marek Lillemägi (löökpillid) Meelis Sütt (löökpillid) Anne Erm. Polkast rokini 2. Tallinn: Perioodika, 1989, lk 129
GIS-päev

GIS-päev on ülemaailmne geoinformaatikale pühendatud teabepäev, mida peetakse iga aasta novembri kolmanda nädala kolmapäeval. Esimese ametliku GIS-päeva korraldas 1999. aastal maailma üks suurim asukohaandmete tarkvara tootja Esri ning selle üks asutajatest Jack Dangermond, kelle visiooni järgi on GIS-päev rohujuuretasandi algatus, mille raames võib üritusi korraldada ning üritustest osa võtta igaüks. Eestis on suurim GIS-päeva üritus toimunud Rahvusraamatukogus, kus on avalikke ettekandeid teinud Eesti GIS-spetsialistid. Samuti korraldatakse GIS-päeval koolitusi geograafiaõpetajatele ning toimuvad mitmesugused võistlused. Lisaks julgustatakse koolides ja asutustes korraldama ise geograafiaga seotud tegevusi GIS-päeva tähistamiseks. Eesti Geoinformaatika Selts Eesti Rahvusraamatukogu Maa-amet Statistikaamet GIS-päev Eestis GIS Day Website Toimunud GIS-päevade ettekanded ja videod Geograafianädalast Kaart: 2014. aastal üle maailma toimunud üritused ja osavõtjad
Erkki Mustakari

Erkki Juhani Mustakari (sündinud 13. märtsil 1946 Helsingis) on eesti päritolu endine Soome teivashüppaja ja Vormel 1 sõitude telekommentaator. Ta kommenteeris Vormel 1 sõitude teleülekandeid aastatel 1982–2013. Erkki Mustakari osales teivashüppes 1968. aasta suveolümpiamängudel. Aastatel 1968 ja 1969 tuli ta Soome meistriks teivashüppes. Tema isiklik rekord teivashüppes on 5.28 (1969). Tema onu oli kergejõustiklane Kalevi Kotkas. "Erkki Mustakari". Olympedia.org. Vaadatud 13. mail 2023. Erkki Mustakari veebisaidil Olympedia (inglise)
Kavaljeerperspektiiv

Kavaljeerperspektiiv ehk linnuperspektiiv (itaalia keeles cavaliere-bastion + prantsuse keeles perspective, ladina keeles perspicere 'vaatlema') on perspektiivvaade kõrgeimast (arhitektuursest) punktist, horisont asetub pildil ülemisse kolmandikku. konnaperspektiiv Kunstileksikon. Tallinn : Eesti Klassikakirjastus, 2001. Lk. 194
Franz Anton von Schiefner

Franz Anton von Schiefner (18. juuli 1817 (ukj) Tallinn – 16. november 1879 (ukj) Peterburi) oli baltisaksa keeleteadlane ja etnoloog. Ta oli uurimisharude uralistika, tibetoloogia, mongolistika rajajaid. Ta tõlkis muu hulgas Uue Testamendi mongoli keelde.
Newark-on-Trent

Newark-on-Trent ehk Newark on linn Inglismaal Nottinghamshire'i krahvkonnas.
Konnaperspektiiv

Konnaperspektiiv on perspektiivvaade madala(i)mast punktist, maapinnalt, horisont asetub pildi alumisse kolmandikku. kavaljeerperspektiiv ehk linnuperspektiiv Kunstileksikon. Tallinn : Eesti Klassikakirjastus, 2001. Lk. 212
Hannes Konno

Johannes (Hannes) Konstantin Konno (1. jaanuar 1892 Helsingi – 22. märts 1942 Helsingi) oli eesti päritolu Soome muusik ja helilooja. Esialgu oli Konno sõjaväemuusik. Hiljem asutas ta koos oma venna Robertiga Porvoos Konno Džässorkestri. 1927. aastal asutasid vennad Konnod selle baasil Soome Džässorkestri (soome keeles Suomi Jazz Orkesteri). Hannes Konno kirjutas muusikapalu (nii meloodiaid kui ka laulusõnu) varjunimede H. Osmo ja H. Raine all. Mõni tema kirjutatud lugu sai Soomes päris tuntuks. 18. novembril 1931 tulistas Konno vorstimeister J. Tervolat ja haavas teda raskelt. Tüli põhjuseks oli armukadedus: Tervola käis kohtumas Konno naisega. Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.