laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaevu tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kaevu tänav on tänav Rakvere linna kaguosas Paemurru linnaosas. Edela-kirdesuunaline Kaevu tänav on 217 m pikkune. Ta saab alguse Rägavere teelt ning lõpeb Rakvere linna ja Rakvere valla vahelisel piiril. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennul mõõdetuna umbes 1,7 km. Tänava äärde on rajatud põhiliselt katusekorrusega ühepereelamud, mis on ehitatud enamikus 20. sajandi teises pooles. Linnaosad (vaadatud 05. detsembril 2017) Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 5. detsembril 2017) "Geoportaal".
Pangakaart

Pangakaart on panga väljastatud maksekaart, mis võimaldab juurdepääsu kliendi rahalistele vahenditele. Tänu pangakaardile on võimalik kiiresti sooritada pangatehinguid ning olla kursis oma rahaasjadega. Pangakaart võib olla ka kiipkaart. Tavaliselt on pangakaardil kirjas kliendi nimi, emitendi nimi ja kaardi number. Laias laastus on pangakaarte kahte tüüpi: deebetkaart ja krediitkaart. Deebetkaart tähendab seda, et kulutada on võimalik täpselt nii palju, kui kaardil parasjagu raha on. Krediitkaardiga on võimalik aga kasutada panga antud krediiti, mis tuleb pangale tagasi maksta. Krediitkaardi saamiseks eelduseks on regulaarne ja piisav sissetulek ning tuleb olla vähemalt 18-aastane. 1949. aastal valmis esimene pangakaart, mille kontseptsiooni mõtles välja ja tutvustas maailmale John Biggins. See kaart oli mõeldud vaid väljavalitutele, kuna selle omamiseks oli vajalik pangakonto olemasolu Bigginsi pangas. Kaart kandis nime Charg ja selle omanikel oli võimalik sularaha välja andmata endale tooteid soetada. Poodidel tuli väljastada arve klientide ostude kohta Bigginsi pangale, misjärel tasus pank ostja kontolt raha võttes poele arve. Vaatamata sellele, et vaid vähesed said selle kaardi omanikeks, levis idee mugavast maksmisvõimalusest tohutu kiirusega. Neli aastat hiljem oldi ideega juba edasi jõutud ning Diners Club väljastas oma liikmetele maksekaarte, millega oli võimalik tasuda 27 New Yorgi restoranis toidu ja meelelahutuse eest. Esimesed pangakaardid olid trükitud papile või tselluloidile. 1950. aastal jõudis inimeste rahakotti aga tänapäeval tuttav plastkaart, mille väljastaja oli American Express. Esimesena väljastati Eestis 1993. aastal ELT-kaardid, kui juba 1994. aastal väljastasid oma esimesed kaardid ka Ühispank ja Hansapank. Algul olid kasutusel magnetkaardid, kuid nüüdseks on need asendatud turvaliste kiipkaartidega. Rahvusvahelisi pangakaarte hakati Eestis väljastama aga alles 2000. aastal. 2016. aasta andmetel oli Eestis üle 800 pangaautomaadi ning 2015. aasta kolmandas kvartalis tehti Eestis väljastatud pangakaartidega 740 000 kaardimakset päevas kogusummas 12,6 miljonit eurot.
Rudolf von Laban

Rudolf von Laban, tuntud kui Rudolf Laban (1879–1958), oli Ungari päritolu tantsija, koreograaf ja liikumise teoreetik. Ta oli üheks moderntantsu algatajaks Euroopas. Tema töö pani aluse Labani liikumisanalüüsi metoodikale (labanotatsioon) ning täpsemate tantsu ülesmärkimise arengutele. Teda peetakse tantsuajaloo üheks olulisemaks isikuks. Rudolf Laban sündis 1879. aastal Austria-Ungari impeeriumis. Oma noorusaastatel oli Laban huvitatud maalimisest ja arhitektuurist. Viimast õppis ta Pariisis, Écoles des Beaux Arts koolis. Pariisis viibides hakkas teda lähemalt huvitama liikuva keha ja seda ümbritseva ruumi vaheline suhe. Pärast oma õpinguid Pariisis lavastas ta Münchenis karnevale. Tehes koostööd tantsija/koreograafi Heidi Dzinkowskaga hakkas Laban veelgi rohkem keskenduma liikumiskunstile. 1915. aastal asutas Laban koreograafilise instituudi Zürichisse ning hiljem ka selle filiaale Itaaliasse, Prantsusmaale ja Kesk-Euroopasse. Samal ajal töötas koos oma õpilase Mary Wigmaniga välja tol ajal veel tundmata saksa ekspressionistliku tantsu. 1920. aastatel töötas koos oma õpilastega välja liikumise üleskirjutamise viisi – labanotatsiooni – mida ta 1928. aastal ka esitles. Sellest sai 20. sajandi tuntuim tantsukiri. Labani koreograafia ja liikumise teooriad on aluseks tänapäevasele moderntantsule ja tantsu ülesmärkimisele. Ta töötas välja tantsu kui kunstivormi. Pärast Labani surma 1958. aastal viisid tema põhimõtteid edasi tema enda tunnustatud tantsijad: Mary Wigman, Kurt Jooss ja Sigurd Leeder. https://www.trinitylaban.ac.uk/about-us/our-history/rudolf-laban Karina, Lillian & Kant, Marion, (2003) (translator: Steinberg, Jonathan). "Hitler's Dancers: German Modern Dance and the Third Reich", New York & Oxford: Berghahn Books, page 8. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2016. Vaadatud 11. detsembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.britannica.com/biography/Rudolf-Laban labanotatsioon entsyklopeedia.ee
Lansing

Lansing on linn Ameerika Ühendriikides, Michigani osariigi pealinn. Linn on üks autotööstuse keskusi, seal rajas Ransom Eli Olds 1897. aastal firma Olds Motor Vehicle Company, millest hiljem sai General Motorsi Oldsmobile'i mark, mis kuni tegevuse lõpetamiseni 2004. aastal oli USA vanim tegutsev autofirma. Enamus Oldsmobile autosid toodeti linnas asuvas tehases (Lansing Car Assembly), 1980. aastatel hakkas tehas tootma ka teiste GMi markide (Buick, Pontiac, Chevrolet) autosid, kuni 2006. aastal suleti. See oli tihti üks USA kõige suurima tootlikkusega autotehaseid. 1999. aastal avas General Motors linnas ka teise autotehase, mis täna toodab Cadillaci mudeleid CT4 ja CT5. USA 2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanike arv 119 128.
Liis Vares

Liis Vares (sündinud 26. novembril 1986 Rakveres) on eesti tantsuõpetaja ja koreograaf. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna tantsukunsti erialal[viide?] ning täiendanud end Lissabonis[viide?], Viinis[viide?] ja Hiinas[viide?]. Õpetajatöös peab ta oluliseks improvisatsioonilist ja individuaalset lähenemist, keha ja tantsu mõiste avardamist ning võimalikku ümberhindamist ajas. Ta õpetab tantsu ka erivajadustega inimestele ja alates 2014. aastast on ta sertifitseeritud DanceAbility õpetaja. 1994–2006 Rakvere Gümnaasium 1994–2002 Rakvere Muusikakool 2003–2006 Tantsu- ja Kunstikool Athena Rakveres 2006–2007 õppis Eesti Humanitaarinstituudis Lähis-Ida ja Aasia kultuurilugu 2007 osales Eesti Kunstiakadeemia ettevalmistuskursustel (maalikunst, joonistamine, tekstiilidisain) 2007–2012 õppis Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias etenduskunstide osakonnas tantsukunsti eriala (tantsuõpetaja-koreograaf) Aastatel 2008, 2010, 2012 ja 2013 osales NoTaFe Rahvusvahelises Suvekoolis (improvisatsioon, kontaktimprovisatsioon, taju, kaasaegse tantsu tehnikad, qigong, mind map improvisation performance presentation) 2010–2011 õppis Lissaboni Polütehnilise Instituudi (Instituto Politécnico de Lisboa) kõrgemas tantsukoolis (Escola Superior de Danca) tantsukunsti (improvisatsioon ja kompositsioon) 2019 Kristallkingakese auhind 2022 Eesti Kultuurkapitali näitekunsti aastapreemia (missioonitunde ja julguse eest kasutada (etendus)kunsti kurja vastu võitlemisel ning nõrgemate eest seismisel. Preemia isetu humaanse tegevuse eest – nii sõjavastaste kui suitsiidiennetuslike aktsioonide korraldamise, erivajadustega inimeste juhendamise ja kaasamise, kui ka kunstiliselt kõrgetasemelise koreograafilise ruumi „Kus sa oled?“ loomise eest festivalil Baltoscandal. Liis Varese vend on näitleja Sergo Vares. "Kaasaegne keha". "Liis Vares". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. detsember 2017. http://www.teatriliit.ee/auhinnad/laureaadid-auhindade-jargi/kristallkingakese-auhind
Ajujaht (konkurss)

"Ajujaht" on Eesti suurim konkurss-telesaade uuenduslike äriideede leidmiseks, mis pakub osavõtjatele tuge äriideede edasiarendamisel ja ärimudeliks vormimisel. Konkursi põhikorraldaja on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus. Konkurssi kajastatakse telesaadete sarjana, mille seitset esimest hooaega näidati aastatel 2008–2018 Eesti Televisiooni kanalitel. Alates 2019. aastast näitab "Ajujahi" telesaadet TV3. "Ajujahi" konkurss-telesaate eesmärgiks on tõsta ühiskonnas ettevõtlusteadlikkust, tutvustada ettevõtte käivitamise ja edasiarendamisega seonduvat, inspireerida ja julgustada inimesi ettevõtlusega tegelema. "Ajujahi" 2016–2017 hooajal esitati kokku 309 äriideed. 100 parema sekka pääses rohkem kui kümne rahvuse esindajaid ning ideid tuli paljudest valdkondadest. Kaheksast saatest koosnev telehooaeg algas 6. aprillil 2017, kuhu pääsesid 100 paremat meeskonda. Finaal toimus 25. aprillil 2017, kui selgus 10. hooaja võitja, kelleks krooniti TempID. "Ajujahi" auhinnafond pakub võimaluse algkapitali hankimiseks. Mentorid tagavad kõrgtasemel asjatundlikkuse. Koolitused annavad teadmised idufirma loomiseks. Lisaks luuakse kontakte ja saadakse meediakajastust. "Ajujahi" 11. hooajal kandideerivad osalejad 75 000 € suurusele auhinnafondile. Ajujahi rahastaja on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus.  Pikemalt artiklis Click & Grow Click & Grow võitis "Ajujahi" 2010. aastal. Ettevõte pakub automatiseeritud hooldussüsteemiga taimepotte. Ettevõte on osalenud idufirmade ärikiirendis Y Combinator ning saanud investoritelt miljoneid eurosid. Click & Grow on müünud sadu tuhandeid nutikaid potte[viide?] ning ettevõtte põhiturgudeks on USA, Lääne-Euroopa, Hongkong ja Saudi Araabia.  Pikemalt artiklis Taxify 2014. aastal osalenud Taxify mobiilirakenduse abil saavad kliendid tellida isiklikuks transpordiks sõiduki. Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus "Ajujaht". "Ajujaht" ETV Jupiteris Vaadatud 18.04.2021. TV3 eetris olnud "Ajujahi" saated Vaadatud 18.04.2021. Eesmärk EAS Hooaeg 2016/2017 ajujaht.ee Auhinnafond ajujaht.ee Ajujaht pakub?[alaline kõdulink] ajujaht.ee "Säravamad tähed, Click & Grow". "Säravamad tähed, Taxify". Ajujaht (2008) andmekogus IMDb (inglise)
Lubja tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lubja tänav on tänav Rakvere linna kaguosas Paemurru linnaosas. Edela-kirdesuunaline Lubja tänav on 150 m pikkune. See saab alguse Võidu tänavalt ning lõpeb Rakvere linna ja Rakvere valla vahelisel piiril. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult mõõdetuna ligikaudu 1,3 km. Tänava lõunaserva on rajatud kolm ühepereelamut, põhjaservas asuvad endised tootmismaa krundid, mis on heakorrastamata. Linnaosad(vaadatud 05. detsembril 2017) Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. detsembril 2017) "Geoportaal".
Ülo Tambet

Ülo Tambet (13. jaanuar 1932 – 1. juuli 2021) oli eesti mäeinsener, tööstusjuht, partei- ja sporditegelane. 1951. aastal lõpetas ta Kiviõli 1. Keskkooli. 1956. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi mäeosakonna kiitusega. 1956. aastast töötas ta trusti Eesti Põlevkivi Käva-2 kaevanduse mäemeistrina, hiljem jaoskonnaülema abi, jaoskonnaülema ja kaevanduse peainseneri asetäitjana. 1968. aastast oli ta Kiviõli kaevanduse direktor, 1972. aastast trusti Eesti Põlevkivi juhataja, 1974. aastast tootmiskoondise Eesti Põlevkivi peadirektor. Aastatel 1986–1989 oli ta Eesti NSV Tehnilise ja Mäejärelevalve Valitsuse juhataja. 1966. aastast oli ta NLKP liige, 1986. aastast EKP Keskkomitee liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu IX, X ja XI koosseisu saadik, Eesti NSV Ülemnõukogu tööstus- ja energeetikakomisjoni esimehe asetäitja. Aastatel 1987–1990 oli ta Eesti NSV Kergejõustikuföderatsiooni presiidiumi esimees, 1990–1999 Eesti Kergejõustikuliidu volikogu asejuhataja. Aastatel 1991–1994 oli ta Eesti Spordi Keskliidu juhatuse liige. 1976 Kalevi auliige 1979 Eesti NSV teeneline tööstustöötaja 1982 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 2007 Kohtla-Järve linna aukodanik (väljapaistvate teenete eest põlevkivitööstuse arendamisel ja panuse eest Kohtla-Järve linna ülesehitamisel). TTÜ lõpetajad 1918–2006 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1985 Ülo Tambet. Eesti spordi biograafiline leksikon Kohtla-Järve linna aukodanikud ‎
Kadjaste vabaajakeskus

Kadjaste vabaajakeskus on asutus Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kadjaste külas. Asutuse juhataja on Alliki Luuasep. Asutus asutati 2005. https://web.archive.org/web/20171212082511/http://www.rahvakultuur.ee/Kadjaste-Vabaajakeskus_147?o=206 (vaadatud 11.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Varstu kultuurikeskus

Varstu kultuurikeskus on kultuurikeskus Võru maakonnas Rõuge vallas (enne 2017. aastat Varstu vallas) Varstu asulas. Asutuse juhataja on Monika Toom. Kultuurikeskuses tegutseb raamatukogu, postipunkt ja söökla. 2023. aasta algul tegi Rõuge vald ettepaneku kultuurimaja sulgeda ja ühendada see lähedal asuva Mõniste rahvamajaga. https://web.archive.org/web/20171212082613/http://www.varstu.ee/index.php/haridus-ja-kultuur/varstu-kultuurikeskus (vaadatud 12.12.2017) "Rahalistes raskustes Rõuge reformib kulude kokkuhoiuks valla allasutusi" ERR, 10. jaanuar 2023 Asutusest Varstu valla kodulehel
Raikküla valla vabaajakeskus

Raikküla valla vabaajakeskus on asutus Rapla maakonnas Raikküla vallas Lipa külas. Asutuse juhataja on Anne Kalf. Asutus asutati 2013. https://web.archive.org/web/20171212082920/http://www.rahvakultuur.ee/Raikkula_Valla_Vabaajakeskus_147?&v=183&o=37781 (vaadatud 11.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Võhma vaba aja keskus

Võhma vaba aja keskus on asutus Viljandi maakonnas Võhma linnas. Asutuse juhataja on Evelyn Härm. Asutus asutati 1994. https://web.archive.org/web/20171212083443/http://vohma.kovtp.ee/vak (vaadatud 12.12.2017) Asutusest Võhma linna kodulehel
Sillamäe kultuurikeskus

Sillamäe kultuurikeskus on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Sillamäel. Kultuurikeskuse hoone avati 1949. Enne seda tegutses Sillamäel rahvamaja, mis avati 1910. https://web.archive.org/web/20171212083810/http://kultuurikeskus-sillamae.ee/?page_id=256&lang=et (vaadatud 12.12.2017) Asutuse koduleht
Saue valla kultuurikeskus

Saue valla kultuurikeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Saue vallas Laagri asulas. Asutuse juhataja on Ingrid Novikova. https://web.archive.org/web/20171212084046/http://sauevald.ee/saue-valla-kultuurikeskus (vaadatud 12.12.2017) Asutusest Saue valla kodulehel
Rakke kultuurikeskus

Rakke kultuurikeskus on kultuurikeskus Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Rakke asulas. Asutuse juhataja on Rene Põllumaa. Asutus asutati 1989 Rudolf Pälsoni nimelise sovhoosi ametiühingu klubina. 1997 korraldati asutus Rakke kultuurikeskuseks. http://rakke.ee/kultuur-ja-sport/rakke-kultuurikeskus/ (vaadatud 12.12.2017) Asutusest Rakke valla kodulehel
Rae kultuurikeskus

Rae kultuurikeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Rae vallas Jüri asulas; ühtlasi Rae valla kultuurikeskus. Asutuse juhataja on Toomas Aru. 1984 avati A. Sommerlingi nimelise sovhoosi ametiühingu klubi. 1999 korraldati asutus ümber Rae kultuurikeskuseks. http://kultuur.rae.ee/kontakt/ (vaadatud 12.12.2017) Asutuse koduleht
Palade loodushariduskeskus

Palade loodushariduskeskus on loodushariduskeskus Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palade külas. Asutuse juhataja on Karin Poola. Palade Loodushariduskeskus moodustab 2016. aastast alates Soera Talumuuseumiga ühtse loodusõpet korraldava keskuse. Keskus kasutab õppepaikadena looduskeskuse õppeklassi, keskkonnalaborit, kivimite õppehoonet ja Soera Talumuuseumit. Keskus organiseerib keskkonnaalast tegevust erinevatele huvigruppidele: laagreid, konverentse, näitusi, loodusretki ja praktilist loodusõpet. Olulisel kohal on koolitused õpetajatele, giididele ja loodusretkejuhtidele. Seos talumuuseumiga annab hea võimaluse pärandkultuuri ja pärandmaastike õppeks. Kivimite õppehoones saab põhjaliku ülevaate Hiiumaa maastikest, geoloogilisest minevikust, kivististest, Kärdla meteoriidikraatrist ja kivimite kasutamisest läbi aegade. [1] Hiiu Leht (vaadatud 12.12.2017) Palade loodushariduskeskus Loodushariduskeskuse eesmärgid
Narva-Jõesuu kultuurikeskus

Narva-Jõesuu kultuurikeskus on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Asutuse eestotsas on Valeria Lavrova. https://web.archive.org/web/20171212085957/https://www.maan.ee/index.php?leht=9&rn=75005512 (vaadatud 12.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Pahe

Pahe on tegevus, käitumine või harjumus, mida üldiselt peetakse ühiskonnas amoraalseks, patuseks, kriminaalseks, ebaviisakaks, tabuks, rikutuks või alandavaks. Pahe võib veel viidata puudusele, negatiivsele iseloomuomadusele või halvale harjumusele (näiteks suitsetamine). Pahe on tavaliselt seotud inimese nõrga iseloomu või temperamendiga, mitte moraalsusega. Pahe vastand on hüve või voorus. Olenevalt riigist või jurisdiktsioonist, võib pahelisi kuritegusid käsitleda eraldi kategooriana kriminaalseadustikus. Isegi jurisdiktsioonis, kus pahe ei ole seadustikus otseselt kirjas, on termin "pahe" tihti kasutuselt justiitssüsteemis üldise terminina kuritegude kohta, mis hõlmavad tegevusi, mida peetakse amoraalseteks, sõltumata nende tegevuste legaalsusest või objektiivsest tekitatud kahjust. Religioosne politsei, näiteks islami religioonipolitsei üksused või šariaadi politsei teatud Araabia maade osades, on moraalsuse üksused, mis jälgivad ka riietumisstiili, poodide sulgemist palveajaks, keelatud toitude ja jookide tarbimist ja homoseksuaalset käitumist. Hüve Voorus Patt Karistus
Makrokeskkond

Makrokeskkond (makro – 'suur-, hiid-'; antonüüm mikrokeskkond) on mõiste, mis tähistab kogu majandust ja ühiskonda mõjutavaid tegureid. Makrokeskkond hõlmab majanduslikke, demograafilisi, poliitilisi, kultuurilisi, tehnoloogilisi ja sotsiaalseid tegureid. Poliitiline keskkond – poliitilised muutused, mida ettevõtted peavad jälgima ja analüüsima, on seotud muutustega Eesti seadustes ja Euroopa Liidu regulatsioonides. Samuti jälgitakse valitsuse vahetumist ja majanduspoliitika muudatusi. Majanduslik keskkond – majanduskeskkonnas jälgitakse majanduskasvu ja majanduskriisidega seonduvat. Samuti jälgitakse valuutakurssi, intressimäära, maailmaturu hindasid ja inflatsiooni. Eesti siseturgu teenindavad ettevõtted jälgivad ja analüüsivad eelkõige Eesti majanduskasvu, sissetulekute, keskmise palga ja tööpuuduse muutumist, laenutingimusi ja regionaalsete majandusnäitajate erinevusi. Sotsiaalne keskkond – selles keskkonnas jälgitakse demograafilisi näitajaid, näiteks elanikkonna vanuseline struktuur, rahvuslik ja religioosne koosseis, piirkondlik paiknemine ja perekonna suurus. Enamasti pakuvad ettevõtetele huvi sissetulekute jagunemist ning inimeste haridust iseloomustavad näitajad. Sotsioloogilised uuringud annavad ettevõtetele vajalikku informatsiooni inimeste eelistuste ja suhtumise kohta vaba aja veetmisse, säästmisse, investeerimisse jne. Tehnoloogiline keskkond – tehnoloogilist keskkonda jälgitakse sellepärast, et muutused toovad endaga kaasa toodete, teenuste, protsesside, turunduskanalite, müügiviiside ja äritegevuse ülesehituse muutusi. Mikrokeskkond Keskkond Sirkel, R. Uiboleht, K. Teder, J. Nikitina-Kalamäe, M. (2008) Ideest eduka ettevõtteni.
Yaḩyá Gol-Moḩammadī

Yaḩyá Gol-Moḩammadī (pärsia keeles يحيى گل محمدى; sündinud 19. märtsil 1971 Ardabīlis) on jalgpallitreener ja endine Iraani jalgpallikoondise kaitsja. Klubikarjääri jooksul mängis ta Iraani klubides. Rahvuskoondises debüteeris ta 21. aprillil 1997, kui kohtuti Keenia koondisega. Koondises mängis ta 74 korda ja lõi 5 väravat. Ta oli Iraani koondise koosseisus 2006. aasta maailmameistrivõistlustel Saksamaal, kus ta lõi meeskonna esimese värava Mehhiko vastu mängides (Iraan siiski kaotas mängu 1:3). Pärast mängijakarjääri lõppu on ta tegutsenud treenerina. Ta on juhendanud erinevaid Iraani klubisid. Yaḩyá Gol-Moḩammadī on 178 cm pikk ja kaalub 76 kg. Infot Yaḩyá Gol-Moḩammadī kohta
Wolfgang U. Wurzel

Wolfgang Ullrich Wurzel (3. august 1940 Schleiz – 4. august 2001 Berliin) oli saksa keeleteadlane. Ta uuris teoreetilist fonoloogiat, morfoloogiat ja keelemuutuste teooriat. Wurzeli töö keskendus markeerituse teooriale.  Dressler, Wolfgang U.; Mayerthaler, Willi; Panagl, Oswald & Wurzel, Wolfgang U. 1987. Leitmotifs in natural morphology. Amsterdam/ Philadelphia: John Benjamins Publ. Co. Wurzel, Wolfgang U. 1984. Flexionsmorphologie und Natürlichkeit. Berlin: Akademie-Verlag. Glottopedia. "Wolfgang U. Wurzel". Vaadatud 12. detsember 2017.
Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon

Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon (lühend EMF) on avalikes huvides mittetulundusühinguna tegutsev ühendus, mille eesmärgid ja põhitegevus on suunatud mootorrattaspordi, mootorkelguspordi, motomatkamise ja quadracing'u arendamisele Eestis. Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon edendab Eestis motokrossi, enduuro, ringraja, supermoto, mäkketõusu, triali, speedway, mootorkelgu, kiirendus- ja motomatkamise võistlusi. Võistlusi peetakse kõikjal üle Eesti riigi. Peetakse näiteks Eesti meistrivõistlusi, TOP200, Eesti karikavõistlusi. Välismaistest võistlustest toimus 2017. aastal Lange Motokeskuses FIM Monster Energy juunioride maailmameistrivõistluste üks etapp, kus võistlesid juunioride maailma paremik. EMF peasekretäriks on Rauno Kais (juhatuse ainuliige), kes valiti sellele ametikohale esimest korda 2017. aastal ja teist korda aastal 2019. EMFi president on aastast 2020 Marek Kiisa. EMFi nõukogusse kuuluvad Veiko Biene (nõukogu esimees), Mihkel Osula (nõukogu aseesimees), Martin Arumäe (nõukogu liige), Marko Saareke (nõukogu liige) ja Toomas Triisa (nõukogu liige). EMF registreeriti esimest korda äriregistris 19. aprillil 1999 ning see on 1921. aastal asutatud Eesti Autoklubi Mootorratta Sektsiooni õigusjärglane. EMF ise in FIM (Fédération Internationale de Motocyclisme), FIM Europe (European Motorcycling Union) ja EOK (Eesti Olümpiakomitee) liige. EMF omab aastast aastasse orienteeruvalt 80 liikmesorganisatsiooni, nende seas näiteks ka Pärnu Motoklubi, Kagu Motoklubi, Tihemetsa Motoklubi ning Viljandi Motospordiklubi. EMF sõitjate nimistusse kuuluvad läbi aja näiteks Tanel Leok, Aigar Leok, Juss Laansoo, Gert Krestinov, Andres Krestinov. EMF koduleht EMF koduleht
Deebetkaart

Deebetkaart on maksekaart, mida saab kasutada sularaha asemel, sooritades oste. Deebetkaart erineb krediitkaardist selle poolest, et deebetkaardi puhul saab inimene kasutada vaid oma kontol olemasolevat jääki. Deebetkaartidel on ka põhinumber, mille alusel saab sooritada internetist oste, mis tähendab, et füüsilise kaardi olemasolu ei ole internetist ostes vajalik. Paljudes riikides on deebetkaart leidnud ülekaalukat kasutust, mistõttu on vähenenud tšekkide ja sularaha kasutamine. Deebetkaartide areng, erinevalt krediitkaartide omast, on olnud spetsiifiline vastavalt selle väljaandja riigi reeglitele. 2000. aastatel on deebetkaartide kasutamise võimalusi laiendatud, näiteks saab deebetkaarti kasutada ka välismaal ja internetis oste sooritades. Deebetkaardimaksete puhul kantakse ostu sooritamisel raha kaardi omaniku pangakontolt kohe müüja kontole. Deebetkaardiga saab pangaautomaatidest raha vajadusel kiiresti välja võtta. Pangakaart "Debit card".