laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Luht

Luht ehk lamminiit on suurveega üleujutatav niit jõe oru lammil või madalal järverannal. Luhad on sageli madalsood või soostunud niidud. Ained, mida veega üha peale kantakse (eriti fosfor), muudavad luha mulla viljakaks. Võrreldes teiste poollooduslike kooslustega on luhtade taimestik lopsakas, kuid liigivaene. Luhtasid kasutatakse peamiselt loodusliku heinamaana. Söödaväärtus on seal harilikult väike. Luhad on kujunenud enamasti lammimetsadest. Tuntumad luhad paiknevad suuremate jõgede (Emajõgi, Pärnu, Kasari) ääres. Enamasti on need luhad lagedad, puid ja põõsaid esineb harva. Kui luhta ei niideta ega kasutata karjamaana, siis kasvab ta kiiresti kinni. Luhtade pindala on Eestis viimase 50 aasta jooksul tunduvalt vähenenud just karjatamise puudumise tõttu. Enamasti on luhad tekkinud inimtegevuse mõjul: niidukooslused on kujunenud jõgede ääres asunud (lammi)metsade maharaiumisele järgnenud karjatamise ja niitmise tulemusena. Sajandeid kestnud inimmõju ja looduslike tingimuste (üleujutustega kaasnev toitainete ja muda juurdekanne ning liigniiskus) toimel on luhtadel välja kujunenud omapärased taime- ja loomakooslused. Puurindes kasvavad luhal tamm, hall lepp, haab, toomingas, sanglepp ja paju. Põõsasrindes võib kohata pajusid ja harilikku sarapuud. Rohurindes kasvab palju aruniitude taimi. Luhal kasvavad lamba-aruhein, keskmine värihein, harilik kastehein, punane aruhein, kassikäpp, mägiristik, angerpist, keskmine teeleht, pikalehine mailane, tarnad, hanijalg, angervaks ja veel paljud rohttaimed. Kuigi luhtadel elab palju kurvitsalisi, erineb sealne linnustik rannaniitude ja alvarite omast. Luhtadele on iseloomulikud tikutaja, kiivitaja, rukkirästas, suurkoovitaja, rohunepp, mustsaba-vigle, tutkas, soo-loorkull, roo-loorkull ja paljud ujupardid, näiteks sinikael. Iseloomulikke pesitsejaid on kokku umbkaudu 30 liiki. 1960. aastatel arvati luhad katvat Eestis 830 km². Aastatel 1993–1996 tehtud inventuuri andmetel oli heas või rahuldavas seisukorras säilinud luhtasid alles veel 125 km². Niitmise ja karjatamise lõppemisel hakkab luhtadel vohama võsa. Kinnikasvamise tulemusena kaovad luhtadele iseloomulikud kooslused. Luha hooldamiseks on vaja seda igal aastal niita (mitte enne 1. juulit) ning hein riisuda ja ära vedada. Luhta tuleb niita nn keskelt lahku või servast serva meetodil. Äärest keskele ei tohi niita, sest heina sees elab pisielukaid, kes põgenevad veel niitmata alale. Kui viimane niitmata ala on heinamaa keskel, on nad kõik sinna läinud, ja kui seegi lõpuks ära niidetakse, saavad nad hukka. Kui niidetakse keskelt lahku või servast serva, annab see väikeloomadele võimaluse heinamaalt lahkuda. lammimuld rannaniit Luht. – Eesti entsüklopeedia. 5. kd. Tallinn: Valgus, 1990, lk. 356. Pärandkoosluste kaitse ühingu lehelt: Lamminiit Niidud @ TLÜ
Luks

See artikkel räägib mõõtühikust. Perekonnanime kohta vaata artiklit Luks (perekonnanimi). Luks (ladina k sõnast lux, 'valgus') on valgustustiheduse ühik SI-süsteemis, tähis on lx. Pinna valgustustihedus on 1 lx, kui pinna 1 ruutmeetrile langeb valgusvoog 1 luumen: 1   lx = 1   lm m 2 . {\displaystyle 1\ \operatorname {lx} =1\ {\frac {\operatorname {lm} }{\operatorname {m^{2}} }}.}
Kuplee

Kuplee (prantsuse sõnast couplet) on kordusriimiline salmilaul, enamasti aktuaalse sisuga, humoristlik või satiiriline. Kupleede koostajat või esitajat nimetatakse kupletistiks. Tuntumaid eesti kupletiste oli Olaf Kopvillem. Ka Hardi Tiidus esines kupleedega. Kupleedeks on nimetatud ka rondovormis korduva osa ehk nn refrääni vahel olevaid erinevaid osi.
Laugas

Laugas on väike huumustoiteline, tavaliselt pruuniveeline sooveekogu, mis on tekkinud nõgusal või lamedal rabapinnal älvest, kui pinnavee äravoolamine on peatunud. Lauka põhjas on turbamuda. Laukad on iseloomulikud rabadele. Laugaste kogumit nimetatakse laugastikuks. Tavaliselt on lauka servad toitaineterikkamad kui keskkoht. Seda põhjustab lainetuse ja tuule pikaajalisel mõjul toimunud mineraliseerumine. Toitainete kogunemine võib viia õõtsiku kujunemiseni laukale. Laukavesi on tavaliselt pruunikas, toitainetevaene, huumusaineterikas ja düstroofne. Eesti rabades on loendatud umbes 20 000 rabalaugast. Eesti suurimaks laukaks võib pidada Väikest Loosalu järve Raplamaal (3,4 hektarit). http://arhiiv2.postimees.ee:8080/leht/98/06/14/loodus.htm[alaline kõdulink]
Taglas

Taglaseks nimetatakse laeva mastide juurde kuuluvate seadiste, purjelaeval ühtlasi purjede kinnituste süsteemi. Seisevtaglas on alaliselt kinnitatud, kuid vajadusel lahtivõetav. Seisevtaglase moodustavad peelestik ja seda toestavad paikselt kinnitatud vaierid, trossid, ketid ja rautised nagu vandid, taagid, parduunid, veetaagid jm. Jooksevtaglas koosneb peelestiku liikuvate osade ja purjede käsitlemiseks vajalikest vaieritest, trossidest, kettidest, plokkidest jm. Siia kuuluvad brassid, kiitaud, koordingud, neervallid, soodid, tirgud, topenandid, vallid jms. Jooksevtaglase ülesseadmist nimetatakse taageldamiseks. Purjelaeva taglasele on ühtlasi iseloomulik: Peelestik - kasutatakse purjede kinnitamiseks; sinna kuuluvad mastid, tengid, kahvlid, poomid, raad, saalingud, pukspriit, ahterpriit jm. Tõuvärk - metallist vaierid, sünteetilised ja taimsed trossid, ketid jms. Purjelaev Purjetamine Puri
Pehmed ja karvased

"Pehmed ja karvased" oli televisiooni nukusari, kus kajastati humoorikalt päevapoliitikat ja poliitikute elu. "Pehmed ja karvased" olid aastatel 2001–2009 eetris Eesti Televisioonis. 2010. aastal kolis sari Kanal 2 ekraanile. 2012. aasta septembrist kuni 2013. aasta lõpuni oli sari taas ETV ekraanil. Sarja stsenaristid olid Toomas Kall ja Gert Kiiler, kunstnik ja lavastaja Hardi Volmer. Sarjas mängisid teiste seas Piret Kalda, Rasmus Kaljujärv, Anu Lamp, Laine Mägi, Tõnu Oja, Merle Palmiste, Mirtel Pohla, Indrek Sammul, Tiit Sukk, Taavi Teplenkov, Sulev Teppart, Jan Uuspõld. Pehmed ja karvased ETV arhiivis Pehmed ja karvased EFIS Erika Klaats. "Pehmed ja karvased üksteise kukil" Maaleht, 22. jaanuar 2004. Ando Leps. "Kes on pehmed ja karvased?" Õhtuleht, 14. veebruar 2008. Kristin Aasma. "Pehmed ja karvased kolivad Kanal 2 ekraanile" Õhtuleht, 17. detsember 2009 "Venekeelsete "Pehmete ja karvaste" uued osad sünnivad Eestis" ERR, 24. september 2023
Os

Os või OS võib tähendada järgmist: Os on osmiumi sümbol. Os on Orissaare rajoon Os on asula ja vald Norras Hedmarkis. Os on asula ja vald Norras Hordalandis. Os on ladina keeles 'luu'. Os (ōs) on ladina keeles 'suu'. operating system (operatsioonisüsteem) outer segment (välissegment) o.s. soomekeelsetes tekstides on lühend sõnadest 'omaa sukuaan', mis tähendab inimesel enne abiellumist olnud perekonnanime ehk neiupõlvenime perekonnanimena Alexander Os on Norra laskesuusataja.
Ossa

See artikkel räägib linnast Venemaal. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Ossa (täpsustus). Ossa on linn Venemaal Permi krais, Ossa rajooni keskus. Asub umbes 110 km Permist edelas Kama jõel asuva Votkinski veehoidla ääres. Asula on rajatud 1591. aastal. 1737 sai linnaõigused.
Zooplankton

Zooplankton ehk loomhõljum on pelagiaalis hõljuvate valdavalt heterotroofse toitumistüübiga loomorganismide (zooplankterite) kogum. Meredes koosneb zooplankton valdavalt protistidest, vähkidest, ainuõõssetest jt väikestest hõljuvatest selgrootudest. Mageveekogudes domineerivad protistid, keriloomad, vesikirbulised ja aerjalalised. Osa zooplankteritest on nähtavad palja silmaga, kuid leidub ka (sub)mikroskoopilisi organisme. Zooplankton toitub vees leiduvast hõljumist ja detriidist ehk pudemest, ja on ise toiduks paljudele teistele veeloomadele ja -putukatele. Mõnikord eristatakse zooplanktonist ihtüoplankton, mille moodustavad kalade hõljuvad elujärgud, enamasti kalavastsed. Organismi üldise ehitustüübi alusel räägitakse sageli üherakulistest zooplankteritest ehk protozooplankteritest ja hulkraksetest ehk metazooplankteritest. Zooplanktereid saab suuruse järgi jaotada mikro- ja makrozooplanktoniks. Ühe jaotuse kohaselt kuuluvad mikrozooplanktoni alla 0,035–0,157 mm ja makrozooplanktoni alla sellest suuremad plankterid. Fütoplankton Plankton Kim, H.-W. jt. (2000). Zooplankton grazing on bacteria and phytoplankton in a regulated large river (Nakalong River, Korea). Journal of Plankton Research 22: 1559–1577
Luud

Luud on maapinnalt või põrandalt prahi pühkimiseks mõeldud tööriist. Luudasid valmistatakse puuokstest, riisivartest, tugevate rohttaimede kõrtest või lehtedest jms. Klassikaline kaseluud valmistatakse noore kase okstest. Luuaoksad lõigatakse kevadel enne puude lehteminekut noorematelt kaskedelt ning oksad ei tohi enne luua valmistamist ära kuivada. Luud valmistatakse oksi üksteise vastu surudes nii, et oksa käharam pool jääb luua südamiku poole, vajaduse korral kärbitakse väljaturritavat räsus oksa, siis võetakse järgmine oks ja surutakse punti. Et luuakand ei muutuks liiga jämedaks, lõigatakse luuaoksal tüve poolt üks külg ära. Kui luud on piisavalt suur, seotakse luuakand kahe või kolme vitsast tehtud luuavõruga (ka traadiga) punti, väljaulatuvad oksad raiutakse ühepikkuseks ning valmis luud viiakse varjulisse kohta kuivama. Enne luua kasutuselevõttu luud varrestatakse ja luuaoksi leotatakse vees luuaraagude elastsuse taastamiseks. Luuavars on tavaliselt 4–6 sentimeetri jämedune ja kuni pooleteise meetri pikkune ümar puulatt, mis on luuapoolset otsast 20–30 sentimeetri ulatuses teravaks tahutud, et see siseneks varrestamisel paremini luuakanda. Luuavarre tagumine ots on vestetud ümaraks, et luuavart oleks mugavam käes hoida. Kaseluud on ümarluud. Riisivartest ja rohttaimedest valmistatud luuad on üldiselt lehvikluuad. Kaseluudasid kasutatakse üldiselt varrestatult, riisiluudadel on enam levinud riisivartest moodustatud käepide (luuavars). Rohttaimedest valmistatakse nii pika varrega luudasid kui ka (varreta) käsiluudasid. Nüüdisajal valmistatakse õues kasutatavad luuad plastist, kuna need on vastupidavamad. Muruluud sarnaneb rohkem reha kui traditsioonilise luuaga. On usutud, et nõiad sõidavad kaksiratsi varrega luua seljas, eriti Blocksbergi mäel käies. J. Rowlingu Harry Potteri teemalistes teostes mängivad võlurid ja nõiad luudadel lennates lendluudpalli. Kululuud
Bakterioplankton

Bakterioplankton ehk pisikhõljum (ka bakterhõljum ja bakterplankton ) on veesambas hõljuvad bakterid. Bakterplanktoni leidub nii mage- kui merevees. Sõna "bakterplankton" kasutas esimesena 19. sajandil Christian Gottfried Ehrenberg. Bakterplanktoni hulka kuuluvad näiteks sinivetikate rühmad Prochlorococcus ja Synechococcus. Bakterplankton mängib olulist rolli mitmetes olulistes ökoloogilistes protsessides: lämmastiku fikseerimine, nitrifikatsioon, denitrifikatsoon, remineralisatsioon ja metanogenees. Fotosünteesi teostav bakter Proclorococcus arvatakse olevat üks oluline hapniku taastootja biosfääris. See bakter on väga väike (0,6 µm) ja väga arvukas organism. fütoplankton plankton zooplankton
August Lääne

August Lääne (29. juuni 1899 Piira – 16. august 1976 Rakvere) oli eesti näitleja ja lavastaja. Ta oli enne Teist maailmasõda Narva teatri "Võitleja" näitleja ja lavastaja. Kui Narva teater kolis sõja tõttu Paidesse, tegutses Lääne mõnda aega seal. Hiljem kuni pensionini (1944–1960) töötas ta Rakvere Teatris nii näitleja kui ka lavastajana. Foto
Piprarannik

Piprarannik (inglise keeles Pepper Coast või Grain Coast) on rannikuala, mis asub Lääne-Aafrikas Libeerias Mesurado ja Palmase (Harperi) neeme vahel. Piprarannik on madal laguunrannik, kus kasvab ekvatoriaalset vihmametsa ja mangroovi. Ranniku nimi on pärit 16. sajandist, mil portugallased vedasid sealt välja guinea pipart (malagettat).
Piraadirannik

Piraadirannik on Pärsia lahe kaguranniku osa, mis asub Araabia poolsaarel praeguste Araabia Ühendemiraatide alal. Ranniku pikkus on umbes 300 km. Rannik oli 19. sajandi keskpaigani piraatide pelgupaik.
Płock

Płock [puotsk] on maakonna õigustega linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Visla paremal kaldal. Płockis asuvad jõesadam, naftatööstus, keemiatööstus, toiduaine- ja tekstiilitööstus. Aastatel 1138–1351 oli Płock Masoovia vürstide residents.
Purskkaev

Purskkaev ehk fontään on arhitektuuriline vesirajatis, millest purskab välja üks või mitu veejuga, et tekitada dekoratiivset mõju. Purskkaevud on olnud väga oluliseks osaks aedade ning välis- ja siseruumide kujundamisel. Purskkaevud on kasutuses olnud tuhandeid aastaid nii kunstilisel kui ka joogivee inimesteni toimetamise eesmärgil. Esimesed purskkaevud olid pärit Vana-Roomast. Purskkaevud töötasid gravitatsiooni mõjul. Vesi jõudis kõigepealt mööda akvedukte purskkaevuni, kust edasi toimetati see mööda pliitorusid inimesteni. Purskkaeve ehitati üha suursugusemaks ja keerukamaks ning need olid jõukuse sümboliks. Tänapäeva purskkaevud töötavad veepumpade abil. Tänu tehnika arengule saab purskkaevud muusika ja värviliste tuledega sünkroonida ning neid saab automaatselt reguleerida. Cambridge dictionary. "Fountain". Vaadatud 06.05.2021. "The History of Fountains". 21.02.2018. Vaadatud 20.05.2021.
Põlluöölane

Põlluöölane (Agrotis exclamationis) on öölaste sugukonda ja mullaöölase perekonda kuuluv liblikaliik. Eestis on põlluöölaste esinemine väga sage. Põlluöölane lendab juuni algusest augusti lõpuni. Talvitub röövikuna. Röövikud on polüfaagid. Profiil Esiosa mark Värvi variatsioon Põlluöölane andmebaasis eElurikkus
Petitsioon

Petitsioon (ladina keeles petitio) on kollektiivne palvekiri. Petitsioon.ee Eesti petitsioone vahendav veebisait Petitsioon.com
Ornaat

Ornaat (ladina keeles ornatus) on vaimuliku liturgiline riietus. Võib olla ka ilmaliku võimukandja tseremooniarõivas. Kaasula
Sun Records

Sun Records oli plaadifirma USA-s Tennessee osariigis Memphises. Selle asutas Sam Phillips 1952. aastal. Enne Motowni ei suutnud ükski teine plaadifirma nii sügavat jälge jätta. Sun Records oli hüppelauaks paljudele hiljem kuulsaks saanud lauljatele, näiteks Elvis Presley, Johnny Cash, Carl Perkins, Roy Orbison ja Jerry Lee Lewis. Erinevalt paljudest teistest tolleaegsetest stuudiotest andis Sun võimaluse ka mustanahalistele lauljatele. 1969. aastal müüs Phillips plaadifirma maha. 80. aastatel taastas ta stuudio ja sellest ajast saadik on seda kasutanud paljud nüüdisaegsed tegijad. Sun Recordsi ametlik koduleht Sun Studio ajalugu Sun Records andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Petruška

Petruška on vene rahvaliku nukuteatri peategelane. Pärit juba 17. sajandist. Algselt oli Petruška humoristlike osade esitaja. Tal olid punane rüü ja teravatipuline tutiga müts. Tänapäeval on sellest saanud aga vene nukuteatrites käpiknukkude üldnimetus.
Polüfüülia

Polüfüülia ehk polüfüleetiline põlvnemine on eritüveline põlvnemine; ühtse organismirühma pärinemine mitmest lähtevormist. Kõik püsisoojased loomad on polüfüleetilise põlvnemisega, sest see grupp hõlmab nii linde kui ka imetajaid. Kõik fotosünteesivad organismid on polüfüleetilise põlvnemisega, sest siia võivad kuuluda nii taimed kui ka bakterid. Kõik organismid, kellel on võime lennata, on polüfüleetilise põlvnemisega, sest grupp sisaldab nii imetajaid (nahkhiired) kui ka linde. Polüfüleetiline rühm
CO

CO on: vingugaasi keemiline valem Colombia 2-täheline maakood ISO 3166 järgi Colorado osariigi postikood Continental Airlinesi IATA kood Co, koobalti tähis .co, Colombia interneti tppdomeen Co-edition co, korsika keele ISO 639 kood
Eevi Nerva

Eevi Nerva (endine perekonnanimi Silliksaar, sünninimi Nerva, 30. juuli 1935 – 21. märts 2024) oli eesti tekstiili- ja kollaažikunstnik. Eevi Nerva elas Tartus. Eevi Nerva on välja töötanud unikaalse sidumisbatika tehnika. Selles tehnikas on ta valmistanud mitusada pilti. Selline pilt on loodud puuvillasele tekstiilile, üldjuhul raamitud koos mahulise paspartuupapiga ja klaasi all. Eevi Nerva on teadaolevalt ainus, kes on kasutanud piltide loomisel sidumisbatika tehnikat. Uue millenniumi aastatel tegeleb ka kollaažide loomisega. Kollaaži algmaterjalina kasutab vanu ajakirju ja raamatuid, kleepides neid kõikvõimalikele vormidele (tasapinnad, kastid, korvid, vaasid, tünnid, pudelid, vanad käsitöövahendid jne). Seni suurim kollaažide komplekt (u poolsada plaati) valmis kaardifirma Regio 5. korrusel asuva kontori uste jaoks. Nendel plaatidel kasutas ta peamiselt vanadest raamatutest väljalõigatud must-valgeid fotosid, millele lisas eredavärvilisi aktsente, vastavalt iga konkreetse ruumi sisekujundusele. Kollaažid lakkis kunstnik soojatooniliseks, et toetada kontori üldist "intiimset ja sooja toimingut". Eesti Riiklik Kunstiinstituut, tekstiili eriala, lõpetas 1961. Toimunud on kümmekond isikunäitust Eestis ja 4 Soomes. Tegemas kollaažplaate Regio kontori uste jaoks Regio kontori uste jaoks valmis poolsada kollaažplaati Ta oli kunstnik Nerva ja moekunstnik Kaja Raitari ema. Alates 2008. aastast kandis ta taas neiupõlvenime Nerva. Rahvastikuregister: Surmafakti küsimine, vaadatud 19. mai 2024 Karin Paulus, "Papagoid kaardistamas", Eesti Ekspress 16.3.2006, lk 14-15 Eesti Kunstiakadeemia vilistlased
Paiseleht

Paiseleht (Tussilago farfara) on mitmeaastane rohttaim korvõieliste sugukonnast paiselehe perekonnast. Paiseleht on pärismaine paljudes Euroopa ja Aasia piirkondades, edukalt on teda introdutseeritud Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, peamiselt kolonistide kaasabil ja meditsiiniliste omaduste pärast. Taim kasvab sageli jäätmaadel, teeservadel ja paljudes niisketes kohtades. Roomava ja haruneva risoomiga, õitsemise ajal 10–20 cm ja hiljem kuni 40 cm kõrge. Õitsevad varred on võrkvillased, väikeste soomusjate varrelehtedega. Lehed on algul püstised, hiljem longus. Juurmised lehed ilmuvad pärast õitsemist. Lehed on pikarootsulised, kujult südajas-ümmargused, hambulise servaga. Pealmine pool on tumeroheline ja nahkjas, alakülg valgeviltjas ning pehme. Paiselehe erksad kollased õied puhkevad aprillis–mais. Väikesed korvõisikud asuvad üksikult varre tipus. Viljaks on seemnis, mis on varustatud lendkarvadest pappusega. Väliselt sarnaneb taim võilillega, kuid enamasti õitseb ta võilillest varem. Paiseleht paljuneb seemnete ja risoomi abil. Sageli kasvavad nad kolooniates. Paiselehte on kasutatud meditsiinis köha ravimisel, samuti astma korral. Purustatud õisi on kasutatud ka naha seisundi parandamiseks. Ajalooliselt on taime tarvitatud söögiks.  Paiseleht – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Paiseleht andmebaasis eElurikkus
Köömen

Köömen (Carum) on kahe- või mitmeaastane rohttaimede perekond sarikaliste sugukonnast. Köömne perekonda kuulub koguni 30 liiki taimi, kes kasvavad looduslikult parasvöötmes ja lähistroopikas. Euroopas kasvab viis köömneliiki. Neist tuntuim on harilik köömen, kes kasvab laialdasel alal Euroopas, Siberis, Kaukaasias, Aasias ja Vahemere maades. Põhja-Ameerikasse on köömen jõudnud inimese kaasabil ja on seal täiesti kodunenud. Carum atrosanguineum Carum bretschneideri Carum buriaticum Carum carvi – harilik köömen Carum diversifolium Carum gairdneri Carum verticillatum Laansoo, U. Köömen pole mingi köömes[alaline kõdulink]
Küdema laht

Küdema laht on Saaremaa loodeosas Ninase ja Panga poolsaare vahel asuv laht. Laht on umbes 18–25 km pikk ja 3–5 km lai. Lahe keskel asub Laidu saar. Lahte suubuvad Tirtsi jõgi ning kaks oja. Lahes on ka Saaremaa_sadam. Eesti lahtede loend Küdema lahe 360° aeropanoraam / aerofoto
India astroloogia

India astroloogia ehk jyotish (hindikeelne nimetus; sanskriti keeles jyotisha 'valguse Isand') on Lõuna-Aasias valdav, hinduistlikule kultuurile omane astroloogia vorm. Jyotish pärineb samast allikast, kust lääne astroloogiagi, kuigi vaieldakse selle üle, kas nende päritolumaa on India või Babüloonia. Mõlemas süsteemis on ühesugused märgid, planeedid ja majad ning neil on ühesugused üldised tõlgendused. Põhimõtteline erinevus nende vahel on sodiaagi mõõtmise viisis. India astroloogia kasutab sideerilist sodiaaki (kinnistähti vaadeldakse liikumatu taustana, mille suhtes mõõdetakse planeetide liikumist), kuna aga lääne astroloogia kasutab troopilist sodiaaki (planeetide liikumise mõõtmise taustaks on Päikese asend kevadise võrdpäevsuse ajal. Selle erinevuse kõige ilmsem tagajärg on see, et kui teisendada troopilist sodiaaki kasutav horoskoop sideerilisse sodiaaki, siis umbes 80% planeetidest liigub eelmisse märki. India astroloogia on arenenud pikka aega lääne astroloogiast lahus. Nende olulisemad kontaktid jäävad põhiliselt kahte ajavahemikku: Ahhemeniidide valitsusaega Mesopotaamias, mil kahe traditsiooni suhtlust vahendas Pärsia, ja Aleksander Suure vallutuste järgsesse perioodi, mil Indial olid otsekontaktid hellenistliku kultuuriga. India astroloogia pooldajad väidavad, et tegemist on ainulaadselt rikka ja võimsa tõlgendamis- ja ennustamissüsteemiga, milles leidub elemente, mida mujal pole, näiteks Kuu märkide (nakshatra'te) süsteem. India astroloogia tõlgendab end teadusena peentest mõjudest, mis tulevad meile universumist. Need mõjud on karmaseaduse peegeldused. Siin tulevad mängu nii saatus kui ka vaba tahe. Saatus tähendab, et meie praegune olukord on meie eelmiste tegude vili. Vaba tahe tähendab seda, et me kujundame tulevikku oma tänaste tegudega.
Täislaev

Täislaev on 3–5-mastiline purjelaev, mis igas mastis kannab raapurjestust ehk täispurjestust. Viiemastilise täislaeva mastide nimetused on fokkmast, grootmast, keskmast, besaanmast ja dziggermast. Kolmemastilise täislaeva mastide nimetused on fokkmast, grootmast ja besaanmast. Lisaks raapurjedele võib täislaev viimases mastis kanda ka kahvelpurje. Fokkmasti ees pukspriidi ja kliiverpoomi peal on 3–4 eespurje ehk kliivrit. Mastide vahel on harilikult ülestikku 2–3 taakseili. Iga mast koosneb harilikult mastist ehk alamastist ja kahest tengist – marsstengist ja praamtengist. Praamtengi ülemist osa nimetatakse roiltengiks. Täisraapurjestus kannab nimetusi vastavalt masti ja tengide nimedele, kus raad, mis kannavad raapurjeid, on kinnitatud. Nii on fokkmastis – fokk, alamarsspuri, ülamarsspuri, alapraampuri, ülapraampuri ja roilpuri. Nüüdisajal on enamus täislaevu kasutusel õppelaevadena – "Amerigo Vespucci" Itaalias, "Christian Radich" Norras, "Danmark" Taanis, "Dar Pomorza" ja "Dar Mlodiezy" Poolas. Moshulu Täislaev Europa (1854) on maalil eesplaanil ja bark Union tagaplaanil Introducing Royal Clipper, starclippers.com "Sail Plan of Royal Clipper". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2021. Vaadatud 21. mail 2018. Täislaev Merevikis
Eoarhaikum

Eoarhaikum on geokronoloogiline üksus (aegkond). Eoarhaikum vastab ajavahemikule 4–3,6 miljardit aastat tagasi. Rahvusvaheline Stratigraafiakomisjon ei ole eoarhaikumi alumist piiri täpselt määratlenud. Sõna "eoarhaikum" tuleneb kreekakeelsetest sõnadest ēōs ('koit') ja archaios ('vana, ürgne'). Eoarhaikum on Arhaikumi eooni esimene aste. Sellele järgneb Paleoarhaikum. Eoarhaikumile eelnes hadaikum. Eoarhaikumis umbes 3,6 miljardit aastat tagasi moodustus esimene hiidmanner Vaalbara. Eoarhaikumist pärinevad vanimad teadaolevad kivimid. Need on 3,8 miljardit aastat vanad ja asuvad Lääne-Gröönimaal Isua rohekildavöös. On oletatud, et eoarhaikumi lõpus arenesid protobiontidest esimesed prokarüoodid. Geokronoloogiline skaala Neoarhaikum
Lääne astroloogia

Lääne astroloogia on astroloogia traditsioon, mis sai alguse Mesopotaamia astraalreligioonist, levis Vana-Egiptuses ja Vana-Roomas. Lääne astroloogiatraditsioon ulatub tagasi Mesopotaamiani 2. aastatuhandel eKr. Ta on mõjutanud india astroloogia teket ja hilisemat arengut, kuid hiina astroloogia ja indiaani astroloogia on tekkinud sõltumatult. Astroloogia Astroloogia ajalugu Astroloogide loend Enn Kasak Astroloogiast Mesopotaamias
Mesoproterosoikum

Mesoproterosoikum on geokronoloogiline üksus, mis algas 1,6 miljardit aastat tagasi ja lõppes miljard aastat tagasi. Mesoproterosoikumile eelnes paleoproterosoikum ja järgnes neoproterosoikum. Selle perioodi tähtsaimad sündmused on Columbia hiidmandri lagunemine väiksemateks tükkideks, sugulise sigimise teke ja Rodina hiidmandri koondumine aegkonna lõpus. Mandrite lõhenemisest ja magma tõusust on pärit mitmed pinnavormid Kesk-Rootsis, Kagu-Soomes, Läänemere ja Botnia lahe põhjas ja Kanadas. Geokronoloogiline skaala