laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Võru rajoon

Võru rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1989. Võru rajoon moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Rajooni moodustamisel 1950. aastal arvati selle koosseisu Võru linn kui rajoonilise alluvusega linn ja järgmised külanõukogud: 1945 Hugo Tamm, EK(b)P Võrumaa Komitee I sekretär 1945–1946, Eduard Inti, EK(b)P Võrumaa Komitee I sekretär 1946– , Arnold Tõnissoo, EK(b)P Võrumaa Komitee I sekretär 1959–1963 Valter Udam, EKP Võru Rajoonikomitee I sekretär Enn Saarik, EKP Võru Rajoonikomitee I sekretär EKP Võru Rajoonikomitee Agitatsiooni- ja propagandaosakonna juhataja Peeter Laurson 1974–1980 Endel Saia, EKP Võru Rajoonikomitee I sekretär 1980–1989 Aare Männiste, EKP Võru Rajoonikomitee I sekretär 1988, Jaak Kärson, EKP Võru Rajoonikomitee teine sekretär 1952 – 1954, Robert Niso, Võru rajooni TSN Täitevkomitee esimees ...1975.., Feliks Pärtelpoeg, Võru rajooni TSN täitevkomitee esimees 1988, Elmar Tiit, Võru Rajooni RSN Täitevkomitee esimees Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Valter Jaani p. Udam, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 186 EKP Võru Rajoonikomitee (1950 - 1992), The National Archives of Estonia Endel Akseli p. Saia, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 146 EESTI NSV ÜLEMNÕUKOGU PRESIIDIUMI SEADLUS nr 760 NSV Liidu rahvasaadikute valimiste ringkonnakomisjonide moodustamise kohta territoriaalsetes valimisringkondades Eesti NSV-s, EESTI NÕUKOGUDE SОTSIALISTLIКU VABARIIGI ÜLEMNÕUKOGU JA VALITSUSE TEATAJA 30. detsember 1988 Nr. 53 (878), lk 1269 Vaino Kenk ja Elmo Ploom: "Võru rajoon" (sarjast "Siin ja sealpool maanteed", Eesti Raamat 1972) Elmo Ploom ja Karl Veri: "Võru rajoon" (sarjast "Siin ja sealpool maanteed", Eesti Raamat 1980)
Antsla rajoon

Antsla rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s. Aastal 1959 liideti Antsla rajoon Võru rajooniga. Antsla külanõukogu (1954–1959) Haabsaare (kuni 1954 Tohvri-Kaika) külanõukogu (1945–1959) Krabi külanõukogu (1945–1954) Kuldre külanõukogu (1945–1954) Kurenurme külanõukogu (1945–1959) Kõrgepalu külanõukogu (1945–1954) Mõniste külanõukogu (1945–1959) Reidle külanõukogu (1945–1954) Saru külanõukogu (1945–1954) Tsooru külanõukogu (1945–1959) Urvaste külanõukogu (1945–1959) Vaabina külanõukogu (1945–1954) Vana-Antsla külanõukogu (1945–1954) Varstu külanõukogu (1945–1959) Vastse-Roosa külanõukogu (1945–1954)
Elva rajoon

Elva rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1962. Aakre külanõukogu (1945–1962) Aru külanõukogu (1945–1954) Elva külanõukogu (1945–1962) Etsaste külanõukogu (1945–1954) Kahu külanõukogu (1945–1954) Kambja külanõukogu (1945–1962) Kammeri külanõukogu (1945–1954) Kodijärve külanõukogu (1945–1954) Konguta külanõukogu (1945–1962) Kureküla külanõukogu (1945–1954) Luke külanõukogu (1945–1954) Meeri külanõukogu (1945–1954) Nõo külanõukogu (1945–1962) Palupera külanõukogu (1945–1962) Puhja külanõukogu (1945–1962) Pühaste külanõukogu (1945–1954) Rannu külanõukogu (1945–1962) Rõngu külanõukogu (1945–1962) Sangla külanõukogu (1945–1962) Ulila külanõukogu (1945–1962) Valguta külanõukogu (1945–1954) Vihavu külanõukogu (1945–1954)
Kallaste rajoon

Kallaste rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1959. Alatskivi külanõukogu (1954–1959) Jõe külanõukogu (1945–1954) Kokora külanõukogu (1945–1959) Koosa külanõukogu (1945–1959) Lahepera külanõukogu (1945–1954) Nina külanõukogu (1945–1954) Pala külanõukogu (1945–1959) Peipsiääre külanõukogu (1945–1959) Ranna külanõukogu (1945–1954) Vara külanõukogu (1945–1959) Varnja külanõukogu (1945–1954) Välgi külanõukogu (1945–1959)
Mustvee rajoon

Mustvee rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1959. Mustvee rajoon moodustati 1950 septembris endise Tartu maakonna kirdeosa valdade (Avinurme, Kasepää, Lohusuu, Torma, Saare ja Voore valla) ning Viru maakonna Tudulinna valla maadest. Rajooni keskus asus Mustvee linnas. Mustvee rajoon likvideeriti 1959. aastal, suurem osa sellest liideti Jõgeva rajooniga. Aruküla külanõukogu (1945–1959) Avinurme külanõukogu (1945–1959) Halliku külanõukogu (1945–1954) Kalma külanõukogu (1945–1954) Laekannu külanõukogu (1945–1954) Lohusuu külanõukogu (1945–1959) Lullikatku külanõukogu (1945–1959) Omedu külanõukogu (1945–1954) Oonurme külanõukogu (1945–1959) Piilsi külanõukogu (1945–1954) Raja külanõukogu (1945–1959) Roela külanõukogu (1945–1954) Tudulinna külanõukogu (1945–1959) Tõikvere külanõukogu (1945–1954) Ulvi külanõukogu (1945–1959) Vadi külanõukogu (1945–1954) Vassevere külanõukogu (1945–1959) Võtikvere külanõukogu (1945–1959)
Otepää rajoon

Otepää rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1959. Rajooni keskus asus Otepää linnas. Otepää rajoon moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega. Otepää rajoon likvideeriti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlusega. Otepää linn ning Otepää ja Pühajärve külanõukogu liideti Elva rajooniga. Kooraste, Valgjärve ja Veski külanõukogu liideti Põlva rajooniga. Kaagvere külanõukogu (1945–1954) Kooraste külanõukogu (1945–1959) Krüüdneri külanõukogu (1945–1954) Otepää külanõukogu (1945–1959) Pikajärve külanõukogu (1945–1954) Päidla külanõukogu (1945–1954) Pühajärve külanõukogu (1954–1959) Valgjärve külanõukogu (1945–1959) Vana-Prangli külanõukogu (1945–1954) Veski külanõukogu (1954–1959) Vidrike külanõukogu (1945–1954) Voki külanõukogu (1945–1954) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest. Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38
Põltsamaa rajoon

Põltsamaa rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1962. Põltsamaa rajoon loodi 1950. aastal, selle koosseisu kuulusid kuni 1954. aastani Põltsamaa linn ning Adavere külanõukogu, Aidu külanõukogu, Anikvere külanõukogu, Hermani külanõukogu, Järavere külanõukogu, Kolga-Jaani külanõukogu, Kursi külanõukogu, Lalsi külanõukogu, Loopre külanõukogu, Mõhküla külanõukogu, Neanurme külanõukogu, Puurmani külanõukogu, Päinurme külanõukogu, Tapiku külanõukogu, Umbusi külanõukogu, Vissuvere külanõukogu ja Vitsjärve külanõukogu. Aastatel 1952–1953 oli Põltsamaa rajoon Tartu oblasti osa. 1954. aasta juunis liideti Umbusi külanõukogu Anikvere külanõukoguga, Hermani külanõukogu Järevere külanõukoguga, Vissuvere külanõukogu Kolga-Jaani külanõukoguga ja Kursi külanõukogu Puurmani külanõukoguga. Neanurme ja Aidu külanõukogust moodustati Lustivere külanõukogu; Loopre külanõukogu ja osa Tapiku külanõukogust liideti Pajusi külanõukoguks ning Adavere, Mõhkküla ja Vitsjärve külanõukogu liideti Põltsamaa külanõukoguks. 1959. aastal likvideeriti Suure-Jaani rajoon, millest Võhma alev, Mõisaküla külanõukogu ja Soomevere külanõukogu läks Põltsamaa rajooni koosseisu ning Türi rajoon, millest Ollepa külanõukogu läks samuti Põltsamaa rajooni koosseisu. 1960. aastal liideti Mõisaküla ja Soomevere külanõukogu Kõo külanõukoguks, Päinurme külanõukogu Pajusi külanõukoguga ning Lustivere külanõukogule lisandus osa Jõgeva külanõukogust. Järevere külanõukogu nimetati ümber Imavere külanõukoguks. 1962. aasta lõpul Põltsamaa rajoon likvideeriti, selle suurem osa läks Jõgeva rajooni koosseisu, väiksemad osad Paide ja Viljandi rajooni koosseisu. Jaak Pihlak: "Põltsamaa kihelkond ja Vabaduse Risti vennad" Viljandi Muuseumi aastaraamat 2006 Liivi Uuet. "Eesti haldusjaotus 20. sajandil". Tallinn 2002 Mati Laur, Tõnu Tannberg. "Põltsamaa rajoon 26.09.1950 – 31.12.1962". // Rajoonide aeg 1950 – 1962. 2023. Lk 60–61
Räpina rajoon

Räpina rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1961. Rajooni keskus asus Räpina alevis. Räpina rajoon moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega. Rajooni koosseisu arvati Räpina alev ning Aravu, Mehikoorma, Parapalu, Piirissaare, Järvesuu, Verhulitsa, Leevi, Tsolgu, Mikitamäe, Võõpsu I, Kahkva, Luuska, Suuremetsa, Alaküla, Leevaku, Linte, Võõpsu II, Matsuri, Satserinna, Ruuna, Viluste ja Väike-Veerksu külanõukogu. Räpina rajoon likvideeriti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 14. aprilli 1961 seadlusega. Alaküla, Leevi, Linte, Mikitamäe, Suuremetsa, Veriora, Värska külanõukogu ja Räpina alevi territoorium liideti Põlva rajooniga. Mehikoorma ja Piirissaare külanõukogu territoorium liideti Tartu rajooniga. Alaküla külanõukogu (1945–1961) Aravu külanõukogu (1945–1954) Järvesuu külanõukogu (1945–1954) Kahkva külanõukogu (1945–1954) Leevaku külanõukogu (1945–1954) Leevi külanõukogu (1945–1961) Linte külanõukogu (1945–1961) Luuska külanõukogu (1945–1954) Matsuri külanõukogu (1945–1954) Mehikoorma külanõukogu (1945–1961) Mikitamäe külanõukogu (1945–1961) Parapalu külanõukogu (1945–1960) Piirissaare külanõukogu (1945–1961) Ruusa külanõukogu (1945–1954) Satserinna külanõukogu (1945–1960) Suuremetsa külanõukogu (1945–1961) Tsolgu külanõukogu (1945–1954) Verhulitsa külanõukogu (1945–1954) Veriora külanõukogu (1959–1961) Viluste külanõukogu (1945–1954) Võõpsu II külanõukogu (1945–1954) Võõpsu külanõukogu (1945–1960; kuni 1945 Võõpsu I külanõukogu) Väike-Veerksu külanõukogu (1945–1954) Värska külanõukogu (1954–1961) [http://www.digar.ee/arhiiv/en/download/218277 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114] Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Lihula ja Räpina rajooni likvideerimise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1961, 15, 52
Vastseliina rajoon

Vastseliina rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1959. Vastseliina rajoon moodustati 1950. aastal Võrumaa Meremäe, Misso, Ruusmäe ja Vastseliina vallast. Rajooni keskus oli Vastseliina alevik. Rajooni loomisel kuulusid sellesse Kalatškovo, Kapera, Luhamaa, Luutsniku, Mauri, Obinitsa, Perametsa, Pugola, Ruusmäe, Tsolli ja Veretino külanõukogu. 1952–1953 kuulus Vastseliina rajoon Tartu oblasti koosseisu. 1954. aastal liideti teiste külanõukogudega Luhamaa, Luutsniku, Pugola, Tsolli ja Veretino külanõukogu. Mauri nimetati ümber Illi külanõukoguks, Kalatškovo Meremäe külanõukoguks ja Perametsa Saaluse külanõukoguks. Vastseliina rajooni likvideerimisel 1959. aastal liideti selle alad Võru rajooniga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Vicar

Víctor José Arriagada Ríos (16. aprill 1934 Santiago – 3. jaanuar 2012 Santiago) oli Tšiili koomiksikunstnik. Ta õppis Tšiili tehnikaülikoolis elektroonikainseneriks. Vicar alustas kunstnikukärjääri õpingute ajal poliitiliste karikatuuride tegijana. Kunstnikunime moodustas ta eesnime kolmest esimesest tähest, millele lisas kummagi perekonnanime esitähe. Aastal 1960 kolis ta Hispaaniasse, kus teenis esialgu elatist illustraatorina, alates 1966. aastast joonistas ka koomikseid. Aastal 1971 hakkas ta koomikseid joonistama Taani kirjastusele Egmont Disney. Aastal 1975 pöördus ta Tšiilisse tagasi ja rajas oma stuudio. See avaldas samuti Disney tegelaste koomikseid, mida mõtles välja ise. Tema alluvuses töötas hulk kunstnikke, kes suurema osa kunstnikutööst ise ära tegid. Ta suri leukeemiasse. Victor Arriagada Ríos Victor Arriagada Ríos, Lambiek Comiclopedia Suri legendaarne Miki Hiire koomiksite joonistaja Delfi, 5. jaanuar 2012
Ippolitov-Ivanov

Ippolitov-Ivanov (vene keeles Ипполитов-Иванов) on kahe tekiga kahekümne teine Rossija-klassi (projekt 785AA/OL800, II seeria) Venemaa jõereisilaev, mis kuulus ettevõttele PassažirRetšTrans (ОАО Енисейское речное пароходство), mis 6. juulil 2008 andis selle Venemaa riigi omandisse 0,00 rubla eest üle ning mida käitas laevakompanii OAO PassažirRetšTrans. Laev sai nime vene helilooja Mihhail Ippolitov-Ivanovi auks. Laev ehitati Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno) laevatehases Komárnos Tšehhoslovakkias 1956. aastal Jenissei jõelaevakompaniile. 20. augustil 1957 laev saabus Igarkasse ning laeva kasutati Jenisseil Krasnojarsk-Dudinka liinil. Pärast kokkupõrget udus vee all oleva takistusega 12. septembril 2002 sai Ippolitov-Ivanov augu, laev sai pööratud 180 kraadi ümber ja sõitis madalikule. Reisijad evakueeriti teiste laevade abil ja pärast mõni tund kestnud kiirremonti sõitis jõelaev edasi Dudinka suunas. 2004. aasta novembris otsustas Jenissei Laevakompanii laeva moderniseerida, kuid liigse kalliduse tõttu kanti 2005. aastal laev lihtsalt maha. Alates 2011. aasta aprillis müüs RE Krasnojarski krai Riigikinnisvara laeva ligikaudu 3 miljoni Vene rubla (1,2 miljoni Eesti krooni) eest. Jõereisilaevade loend Web-arhiiv Projekt 785 (vene keeles) Teatmik, Projekt 785 (vene keeles) Info, Ippolitov-Ivanov (vene keeles) Jõelaev Ippolitov-Ivanov (vene keeles) Projekt 785 (vene keeles) Jõelaev Ippolitov-Ivanov saidil parohodoff.ru (vene keeles) Projekti 785 jõelaevad[alaline kõdulink] (vene keeles) Ippolitov-Ivanov (1956), registri andmed (vene keeles)
Kompozitor Glazunov

Kompozitor Glazunov (vene keeles Композитор Глазунов) on kahe tekiga kahekümne neljas Rossija-klassi (projekt 785/OL800, II seeria) Venemaa jõereisilaev, mis kuulub ettevõttele Volga-Kama Laevakompanii (ООО Волжско-Камское судоходное общество) ning mida rendib ja käitab ettevõte OOO SK Junona I Avosj. Laev sai nime vene helilooja Aleksandr Glazunovi auks. Laev tehasenumbriga 425 ehitati Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno) laevatehases Komárnos Tšehhoslovakkias 1956. aastal Volga jõelaevakompaniile. Alates 1962. aastast kasutab laeva Kama Laevakompanii. 2011. aasta suvel sõitis Kompozitor Glazunov Volga jõe sadamate vahet liinidel Nižni Novgorod–Samara, Nižni Novgorod–Tver, Nižni Novgorod–Tšerepovets–Uglitš, Nižni Novgorod–Astrahan. Pärast Bulgarija uppumist peatas Venemaa valitsus Rossija-tüüpi laevade kasutamise. Jõereisilaevade loend Projekt 785 (vene keeles) Teatmik, Projekt 785 (vene keeles) Jõelaev latti kodulehel (vene keeles) Projekt 785, 785А, tüüp Rossija (vene keeles) Композитор Глазунов, registri andmed (vene keeles) Projekt 785 (vene keeles) Bulgarija sõsarlaevad veavad turiste (vene keeles) Venemaal kontrollitakse jõelaevu (vene keeles) Head pildid Kompozitor Glazunov (1956), registri andmed (vene keeles)
Helmerseni kivikülv

Helmerseni kivikülv on kaitsealune rändrahnude kogum, mis asub Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas, Kärdlast 3 kilomeetrit ida pool, Kärdla lennujaamast 1 kilomeeter edelas. Lennujaama teel on viit 0,2 km kivikülvi poole. Kivikülvi kõige suurem rahn on 6,6 meetrit pikk, 5,8 meetrit lai ja 2,6 meetrit kõrge. Rahnu ümbermõõt on 22 meetrit ja ruumala 45 kuupmeetrit. Kivikülv sai nime baltisaksa geoloogi Gregor von Helmerseni järgi, kes 1882 tõestas, et rändrahnud kajastavad Eesti geoloogilist minevikku, ja Kärdla juures asuvat kivikülvi pidas ta kõige huvitavamaks Baltimaades. Helmersen tõstatas ka rändrahnude kaitse probleemi. Kunagi on kivikülv moodustanud üheainsa ülisuure rahnu, mis on ajapikku lagunenud. Hoolega vaadates on märgatav hiidrahnu ajalooline terviklikkus. Helmerseni kivikülv keskkonnaportaalis
Armeenia ajalehtede loend

Enamik Armeenia ajalehti ilmub enam kui ühes keeles, sageli on armeeniakeelse kõrval ka ingliskeelne osa.  Pikemalt artiklis Armeenia ajalehed Lisaks Armeenias ilmuvatele ajalehtedele on ulatuslik ajalugu ka Armeenia diasporaa meediaväljaannetel. Peamiselt antakse armeeniakeelseid ajalehti välja Liibanonis, USA-s, Kanadas, Prantsusmaal, Egiptuses, Türgis, Iraanis ja Venemaal. Kõige kauem ilmunud lehtede seas on "Jamanag" ja "Marmara" Türgis, "Haratš" Prantsusmaal, "Hajrenikh", "Asbarez" ja "Baikar" USA-s, "Alik" Iraanis, "Arev" ja "Husaper" Egiptuses ning "Aztag", "Ararad ja "Zartonk" Liibanonis. Paljud välisarmeenlaste ajalehed ilmuvad ka kohalikus keeles, eriti inglise keeles. Tuntumate seas on "Armenian Weekly", "Armenian Mirror-Spectator" ja "Armenian Reporter".
Kohtukoda

Kohtukoda (varasemate nimetustega Ringkonnakohus ja Kohtupalat) oli Eesti apellatsioonikohus asukohaga Tallinnas. 1935. aasta kohtureformiga nimetati varasem Kohtupalat ümber Kohtukojaks. Eesti kohtusüsteemis asendati varasemad 34 rahukohut 54 jaoskonnakohtuga. Rahukogud nimetati reformiga ümber ringkonnakohtuteks: Tallinnas, Tartus, Rakveres ja Viljandis. Esimees Jaak Reichmann 13 november 1918 – 20. november 1922, 12. märts 1923 – 13. august 1940 Karl Gyldenstubbe 26. november 1918 – 27. september 1934 Alfons Hinzer 17. oktoober 1919 – 13. august 1940 Victor Karl Maximilian Ditmar 12. oktoober 1920 – 6. veebruar 1922 Erich Eek 21. veebruar 1921 – 23. veebruar 1922 Jaan Ermas 21. veebruar 1921 – 27. september 1934 Hendrik Vahtramäe 23. veebruar 1922 – 20. märts 1923 Rudolf Georg Gabrel 23. veebruar 1922 – 16. oktoober 1923 Ernst Erdmann 24. aprill 1922 – 27. märts 1939 Karl Saarmann 9. aprill 1923 – 19. juuni 1935 Nikolai Ivanov 16. aprill 1923 – 12. september 1934 Hans Siimer 12. november 1923 – Walter Pezold 12. mai 1924 – Hugo Kasse 1. juuni 1925 – 24. oktoober 1938 Jaan Moks 1. juuni 1925 – 25. september 1935 Edgar Reisberg 14. juuni 1926 – 24. oktoober 1938 Eugen Fridolin 2. jaanuar 1928 –21. märts 1939 Paul Poom 25. oktoober 1934 – 21. mai 1938 Karl Treikelder 11. oktoober 1934 – Gustav Kromel 2. veebruar 1935 – Edgar Schwarz 26. mai 1935 – Johannes Breyer 26. september 1935 – 20. oktoober 1939 Oskar Ordlik 24. september 1937 – Hans Tiik 27. juuni 1938 – Richard Vaska 12. november 1938 – Friedrich Niggol 12. november 1938 – Juhan Pirn 26. aprill 1939 – Ervin Märits 29. aprill 1939 – Augustin Müristaja 28. november 1939 – 1940. aastal kuulusid Kohtukoja koosseisu esimees Jaak Reichmann, abiesimees Hendrik Vahtramäe, kriminaalosakonna esimees Gustav Kromel, Alfons Hinzer, Oskar Ordlik, tsiviilosakonna esimees Friedrich Niggol, Hans Tiik, Johannes Pirn, Hans Siimer, Edgar Schwarts, Walter Pezold ja Ervin Märits. Kohtukoja prokurör oli Gustav Avald. 1021. Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 252., Riigi Teataja, nr. 102, 14 august 1940 1022. Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 253., Riigi Teataja, nr. 102, 14 august 1940
Aleksander Luik (kohtunik)

Aleksander Luik (12. märts 1896 Hellenurme vald, Tartumaa – 13. detsember 1941 Solikamsk, Permi oblast) oli Eesti kohtunik. Ta õppis aastail 1920–1925 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Aleksander Luik osales Vabadussõjas, oli 1925–1929 Rakvere-Paide Rahukogu kohtuameti kandidaat, alates 1929. aastast Paide jaoskonnakohtunik, 1935–1939 Rakvere Ringkonnakohtu liige. Ta arreteeriti NKVD poolt 1941. aastal ja suri vangistuses. Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Kustav Kuuskvere

Kustav Kuuskvere (ka Gustav; kuni 1936. aastani Kustav Kuuskmann; 14. jaanuar 1901 Alavere vald, Harjumaa – 28. aprill 1982 New Brunswick, New Jersey osariik, USA) oli Eesti kohtunik. Ta õppis aastail 1923–1927 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Korporatsioon Rotalia vilistlane. Kustav Kuuskvere osales Vabadussõjas, oli 1920–1921 Kohtupalati kantseleiametnik, 1921–1923 ETK nooremraamatupidaja, 1923–1926 kantseleiametnik kohtu-uurijate juures Tallinnas, 1927–1930 Tallinna-Haapsalu Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1930–1934 ja 1938 Mustvee jaoskonnakohtunik, 1934–1937 Lihula jaoskonnakohtunik, 1937 Tartu 4. jaoskonnakohtunik, hiljem Rakvere Ringkonnakohtu liige. 1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1949. aastal USA-sse.
Viljandi Ringkonnakohus

Viljandi Ringkonnakohus (endise nimetusega Viljandi-Pärnu Rahukogu) oli Eesti 2. astme kohus asukohaga Viljandis. Eesti Vabariigi kohtusüsteemi alguseks loetakse Ajutise Valitsuse 18. novembri 1918. aasta määrust ajutiste kohtute sisseseadmise üle. Selle alusel andis kohtuminister korralduse Vene keisririigi ajal Eesti alal asunud kohtuasutuste tegevuse taasalustamiseks. Tsaariaegsete ringkonnakohtute ja rahukogude liitmisel moodustati neli rahukogu: Tallinna-Haapsalu, Tartu-Võru, Rakvere-Paide ja Viljandi-Pärnu Rahukogu. Viljandi-Pärnu rahukogu tööpiirkond oli Viljandi maakond ja Pärnu maakond. 7. märtsil 1919. aastal laiendati Viljandi-Pärnu rahukogu tööpiirkonda võimalikul korral Eestimaa külge liidetavate Volmari maakonna osadega.. 1. veebruarist 1935. aastal hakkas Eestis kehtima V Riigikogu poolt vastu võetud ja Eesti Vabariigi Seaduste Kogusse kuulunud Kriminaalkohtupidamise seadustik, mille alusel said ka Eesti kohtuasutused uued nimetused. Senised rahukogud nimetati ringkonnakohtuteks ja kohtupalat kohtukojaks ning rahukohtunikud nimetati jaoskonnakohtunikeks. Kohtureformiga muudeti ära ka senised ringkonnakohtute liitnimetused (Tartu-Võru rahukogu asemel Tartu ringkonnakohus, Tallinna-Haapsalu rahukogu asemel Tallinna ringkonnakohus, Rakvere-Paide rahukogu asemel Rakvere ringkonnakohus ja Viljandi-Pärnu rahukogu asemel Viljandi ringkonnakohus). Viljandi Ringkonnakohtu ringkondades töötasid: Viljandi 1. jaoskonnakohtunik Posti tänav 22 Viljandi 2. jaoskonnakohtunik Posti tänav 22 Suure-Jaani jaoskonnakohtunik Valter Taremaa Ringpuiestee 2 Põltsamaa jaoskonnakohtunik Eduard Suits Lossi tänav 11 Pärnu 1. jaoskonnakohtunik Rüütli tänav 19 Pärnu 2. jaoskonnakohtunik Rüütli tänav 19 Pärnu 3. jaoskonnakohtunik Rüütli tänav 19 Mõisaküla jaoskonnakohtunik Kesk tänav 7. 1940. aastal kuulusid kohtu koosseis esimees ja kriminaalosakonna esimees Jaak Tepandi, abiesimees ja tsiviilosakonna esimees Gustav Talts, August Ammon, Valter Märtson, Kaarel Leetmaa, Oskar Sein, Boris Trelin ja August Vihvelin. Eesti NSV ajutise Ülemnõukogu Presiidiumi 16. novembri 1940. aasta seadlusega "Kohtute süsteemi ümberkujundamise kohta", kujundati ümber kehtiv kohtute süsteem ja ringkonnakohtud muudeti samanimelisteks kohtuteks esimese ja teise kohtuastme asjade arutamiseks. Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu 19.12.1940 määrusega "Ringkonnakohtute asukohtade ja piirkondade kohta" määrati Viljandi Ringkonnakohtu asukohaks — Viljandi, Viljandi 1. ja 2., Mustla, Suure-Jaani, Põltsamaa, Pärnu 1.—3., Vändra, Kilingi-Nõmme ning Abja-Paluoja rahvakohtujaoskondadest. Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 231. (RT 1940, 90, 911) Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 230. (RT 1940, 90, 910) "SOVIETISATION OF THE ESTONIAN COURT SYSTEM. Viljandi Circuit Court" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 25. september 2020. Vaadatud 10. novembril 2019. Ajutise Walitsuse määrus, Riigi Teataja, nr. 14, 7 märts 1919 Eesti kohtute ajalooline päev, Postimees 31.01.1935, lk 3 ENSV Teataja 1940 nr 45 art 523 ENSV Teataja 1940 nr 68 art 914 Toomas Anepaio, „Rahukogud (ringkonnakohtud) Eesti Vabariigis“
Boris Trelin

Boris Trelin (1884 Rakvere – 10. november 1960 New York) oli Eesti kohtunik ja filatelist. Ta lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1904. aastal, oli Tartu ja Viljandi Ringkonnakohtu liige. Boris Trelin oli Eesti Filatelistide Seltsi asutajaliige ja abiesimees. A. E. Pensa. Boris Trelin. In memoriam. Eesti Filatelist, nr. 7, august 1961, lk. 4.
Martti Kass

Martti Kass (sündinud 26. oktoobril 1983 Viljandis) on eesti ajakirjanik. Ta töötab Õhtulehes reporterina.
Enn Aarend

Enn Aarend (kuni 1937. aastani Edgar Edmund Adler; 6. märts 1899 Tähtvere vald, Tartumaa – 18. mai 1979 Hamilton, Ontario provints, Kanada) oli Eesti kohtunik. Ta lõpetas 1922. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi, õppis 1922–1927 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, korporatsiooni Ugala vilistlane. Enn Aarend osales Vabadussõjas. Ta oli 1927–1935 Rakvere-Paide rahukogu, 1935 Viljandi ja 1936–1937 Tallinna Ringkonnakohtu kohtuameti kandidaat. 1937. aastal oli ta Hiiumaa, 1937–1939 Haapsalu ja alates 1939. aastast Tallinna 8. jaoskonnakohtunik. 1944. aastal põgenes ta Saksamaale, siirdudes sealt Taani ja edasi Kanadasse.
Kuntsevo rajoon

Kuntsevo on rajoon (munitsipaalringkond) Moskvas, mis kuulub Lääneringkonda. 5. sajandil eKr asus Kuntsevo kohal soomeugrilaste asula, 15. sajandi allikates on mainitud Moskva jõe paremal kaldal asunud Kuntsevo küla. 19. sajandil kujunes küla moskvalaste suvilarajooniks. 1926. aastal nimetati asula linnaks, mis liideti 1960. aastal Moskva linnaga. 1991. aasta haldusreformiga lahutati endisest Kuntsevo linna alast Možaiski, Filjovski Parki ja Fili-Davõdkovo rajoon. Rajoonil oli 2012. aastani Moskva oblastis 2 eksklaavi: Rubljovo ja Mjakinino. http://kuncevo.zao.mos.ru/ http://www.kuntsevo.org/