laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Timmase looduskaitseala

Timmase looduskaitseala on looduskaitseala Võru maakonnas Rõuge ja Võru vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks lamminiite. Kaitseala pindala on 385,9 ha. Kaitseala moodustati 2004. Timmase looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Timmase looduskaitseala keskkonnaportaalis
Tolkuse looduskaitseala

Tolkuse looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi. Kaitseala pindala on 810,3 ha. Kaitseala moodustati 2007. Tolkuse looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Tolkuse looduskaitseala keskkonnaportaalis
Vaiste looduskaitseala

Vaiste looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks õõtsiksoosid. Kaitseala pindala on 160,8 ha. Kaitseala moodustati 2007. Vaiste looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Vaiste looduskaitseala keskkonnaportaalis
Vaskjõe looduskaitseala

Vaskjõe looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi. Kaitseala pindala on 290,7 ha. Kaitseala moodustati 2007. Vaskjõe looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Vaskjõe looduskaitseala keskkonnaportaalis
Väätsa looduskaitseala

Väätsa looduskaitseala on looduskaitseala Järva maakonnas Türi vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks rabametsi. Kaitseala pindala on 418,4 ha. Kaitseala moodustati 2005. Väätsa looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Väätsa looduskaitseala keskkonnaportaalis
Võtikvere looduskaitseala

Võtikvere looduskaitseala on looduskaitseala Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike (lendorav) ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi. Kaitseala pindala on 116,5 ha. Kaitseala moodustati 2005. Võtikvere looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Võtikvere looduskaitseala keskkonnaportaalis
Ännikse looduskaitseala

Ännikse looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi. Kaitseala pindala on 539,9 ha. Kaitseala moodustati 2007. Ännikse looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Ännikse looduskaitseala keskkonnaportaalis
Nõmme raba looduskaitseala

Nõmme raba looduskaitseala on looduskaitseala Järva maakonnas Türi vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks rabametsi. Kaitseala pindala on 436,8 ha. Kaitseala moodustati 2006. Nõmme raba (Nõmme soo) Nõmme raba looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Nõmme raba looduskaitseala keskkonnaportaalis
Alevi (Luunja)

Alevi oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kavastu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kavastu külaga. Nime on esimest korda mainitud 1582 (Allowe). Küla tekkis Uue-Kastre linnuse juurde Enn Ernits: artikkel "Alevi (Luunja)" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Mõistekesksus

Mõistekesksus (kr logotsentrism, sõna-, mõttekesksus) on aluste või kindla tähenduse keskne mõtlemine, mis ühendab kõik mõttesüsteemid ühe ja kõige üldisema keskme (Jumal, idee, mina, teadvus jne) ümber. Mõistekesksus on idealismi võrdkujund, aga laiema tähendusega kui idealism. Jacques Derrida nimetas kogu õhtumaa filosoofiat mõistekeskseks (vähemalt alates Platonist ja tipnedes Hegeliga). Mõistekeskne on püüd rajada kogu teadmiste aluspõhi enese pinnalt mõistetavas ja ennast tõestavas loogikas, mõistuses või tões. Ka tavakeel pole neutraalne, vaid sisaldab valmiseeldusi, mis liituvad ühtseks metafüüsikat toetavaks süsteemiks. Mõistekeskne on näiteks kogu teoloogia. Dekonstruktsioon oli Jaques Derridal (teoses "Grammatoloogia"; 1967) mõistekesksuse ja tõeväidete süsteemide peamine lahtivõtmise vahend. Mõistekesksus ja metafüüsika dekonstrueeritakse, et edasi minna matemaatilise märkimisviisiga. Üldistatult oli mõistekesksus õhtumaise filosoofia ja tõeväidete süsteemide keskpunkt, mis tugines keele võimule. Mõistekesksus on arusaam olemisest kui täielikust ja ühtsest kohalolust, mis leiab väljenduse kuuletumises, nt jumalale, asjadele jne. Kindlate aluste kesksust mõtlemises ja/või tekstis väljendavad: onto-teleo-logo-fono-fallotsentrism ehk olemis-eesmärgi-sõna-hääliku- ja mehekesksus. Mõistekesksuse probleem on selles, et teksti taust ehk mõjuväli on nii mõjukas, et määrab ka tähenduse. Erinewus Leho Lamus. "Mõtlemise mõistevõrk", lk 238-239.
Emmu-Aruküla

Emmu-Aruküla on paikkond Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Emmu külas. 1920. aastatel oli see küla staatuses (Aru küla). Emma-Arukülas on sündinud arheoloog Ain Mäesalu. KNAB (vaadatud 09.04.2018) Marja Kallasmaa: artikkel "Emmu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Neippergi krahvkond

Neipperg, endine Püha Rooma keisririigi krahvkond ja mediatiseeritud krahvlik suguvõsa. Neippergid põlvnevad Schweigerni Bertilost (1120) Niberchi Reingebodusest (mainitud 1. augustil 1241), krahvid alates 5. veebruarist 1726 ja otse keisrile alluvad Švaabi riigikrahvid alates 1766. aastast. Neippergi krahvkond mediatiseeriti 1806. aastal Württembergi poolt, Neippergi krahvid olid alates 1819. aastast Württembergi ülemkoja pärilikud liikmed. Neippergid olid 1530. aastast luterlased, kuid krahv Wilhelm Reinhard naasis katoliku usku 1717. aastal. Neippergide peamine valdus on Schwaigern praegusel Baden-Württembergi liidumaal. Neipperg-Schwaigerni pealiinist eraldusid Neipperg-Adelshofen (1520–1708), Neipperg-Klingenberg (1652–1672) ja Neipperg-Streichenberg (1581–1649), mis surid kõik välja ja nende valdused läksid tagasi pealiinile. Tuntuim Neipperg on Adam Adalbert (1775–1829), endise Prantsusmaa keisrinna Marie-Louise'i abikaasa. Nende järglased kandsid Montenuovo krahvi ja 1864. aastast vürsti tiitlit, kuid surid meesliinis välja 1951. aastal. Neippergi krahvid alates 1726. aastast: 1726–1774 Wilhelm Reinhard (1684–1774) 1774–1792 Leopold (1728–1792) 1792–1829 Adam Adalbert (1775–1829) 1829–1865 Alfred (1807–1865) 1865–1897 Erwin (1813–1897) 1897–1919 Reinhard (1856–1919) 1919–1947 Anton Ernst (1883–1947) 1947– Josef Hubert (sündinud 1918) päruskrahv Karl Eugen (sündinud 1951)
Alexandru Năstac

Alexandru (Alec) Năstac (sündinud 2. aprillil 1949; Căvădinești, Galați maakond) on Rumeenia endine poksija. Ta oli kokku seitsmekordne Rumeenia meister – II keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1969, 1971, 1972 ja 1975–1977 ning poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1973. aastal. Ta sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Michael Spinksile (USA). Ta osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Rufat Risqiyevile (NSV Liit). Ta sai II keskkaalus (kuni 75 kg) hõbemedali 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Juozas Juocevičiusele (NSV Liit) ning 20. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1973), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Vjatšeslav Lemeševile (NSV Liit). 21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Montréal 1976. Tulemused inglise keeles 20. suveolümpiamängude poksivõistlus. München 1972. Tulemused inglise keeles 1. maailmameistrivõistlused poksis. Havanna 1974. Tulemused inglise keeles 19. Euroopa meistrivõistlused poksis. Madrid 1971. Tulemused inglise keeles 20. Euroopa meistrivõistlused poksis. Belgrad 1973. Tulemused inglise keeles Alexandru Năstac veebisaidil Olympedia (inglise)
Pobifo revüü

"Pobifo revüü" oli Eesti Raadio muusikasaadete sari aastatel 1968–1969. Pealkiri oli lühend sõnadest "pop-, biit- ja folk-biitmuusika". Esimene 25-minutine saade oli eetris Vikerraadios kolmapäeval, 22. mail kell 18.35. Artistide Sheila, Hugues Aufray, Les Mistigris ja Johnny Hallyday laulude näiteil anti ülevaade prantsuse pop- ja biitmuusikast. Algul üle kahe nädala eetris olnud saated hakkasid alates 31. juulist toimuma igal kolmapäeval. Ühtekokku tehti 1968. aastal 27 saadet. Saatejuht oli Jüri Lina ja toimetaja Jüri Roomere. Pobifo revüü nr. 13 18. septembril 1968. 1. saade biitmuusika ajaloost Pobifo revüü nr. 14 25. septembril 1968. Soome ansambel Ernos Pobifo revüü nr. 17 16. oktoobril 1968. 2. saade biitmuusika ajaloost. The Beatles
Järgküla

Järgküla oli küla Raplamaal. Küla jääb tänapäeval Moka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Märjamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Moka külaga. Asulat on esimest korda mainitud 1529 (Gerkefer); 1844 nime all Jerkul. Marja Kallasmaa: artikkel "Moka" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Piret Kriivan

Piret Kriivan on eesti raadioajakirjanik. Piret Kriivan on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse õpetaja erialal. On töötanud eesti keele ja kirjanduse õpetajana[viide?]. Ta on olnud raadiosaadete toimetaja ja saatejuht Eesti Raadios ja PulssB3-s. 1990. aastal alustas ta tööd Eesti Raadio välisuudiste toimetuses. Ta oli välispoliitiliste saadete "Maailm täna" ja "Maailma mitu palet" saatejuht ja toimetaja. 2004. aastast toimetab ja juhib Eesti ajalugu käsitlevat saatesarja "Eesti lugu". Kriivan juhtis ka sarisaadet "Uudis+". 2011. aasta sügisest on ta "Keelesaate" toimetaja ja saatejuht. Piret Kriivan on Eesti Emakeele Seltsi liige. 2009 – Eesti Kaitseliidu medal Eesti Vabariigi 91. aastapäeva puhul eriteenete eest – panuse eest Eesti ajaloo selgitamisel laiemale üldsusele 2012 – Eesti teaduse populariseerimise auhind saatesarja "Eesti lugu" eest 2015 – Hea Sõna auhind, millega ühendus Eesti Naistoimetajad tunnustab "eestikeelses meedias silma paistnud ajakirjanikku, kelle looming kannab humanistlikke väärtusi, on sisukas ja selge, keelt väärtustav ja isikupärane" 2016 – keeleteokonkursil tunnustati tema juhitud „Keelesaadet“ kui pikaajalist, mitmekülgset ja kvaliteetset eesti keelt väärtustavat saadet 2018 – rahvakultuuri sihtkapitali tunnustuspreemia 2020 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2022 – Keeleameti sõber, Keeleameti hõbemärk "Hea Sõna auhinna pälvib Piret Kriivan". Delfi. 30.09.2015. Vaadatud 10.04.2018. "Piret Kriivan". Vikerraadio koduleht. 13.04.2014. Originaali arhiivikoopia seisuga 10.04.2018. Vaadatud 10.04.2018. "Hea Sõna auhinna pälvib Vikerraadio toimetaja ja saatejuht Piret Kriivan". Vikerraadio koduleht. 30.09.2015. Vaadatud 10.04.2018. "Emakeele Selts". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2016. "2009. Kaitseliidu eriklassi teenetemedal" (PDF). "2012. a Eesti teaduse populariseerimise auhind". "Haridus- ja teadusministeerium". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. september 2017. "Rahvakultuuri sihtkapitali tunnustuspreemia". Kultuurikapital. Vaadatud 14.12.2018. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Keeleameti sõber 2023 on õiguskantsler Ülle Madise Keeleameti koduleht. 18.12.2023.
Sadio Mané

Sadio Mané (sündinud 10. aprillil 1992 Sédhious) on Senegali jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsja või ründajana Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al Nassr ja Senegali jalgpallikoondises. Aastatel 2014–2016 mängis Mané Southamptoni ridades. 2015. aastal püstitas Mané Premier League'i rekordi, kui lõi 6:1 võidumängus Aston Villa vastu liiga kiireima kübaratrikki (kolm väravat 176 sekundi jooksul). Hooajal 2016–2017 valiti ta Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu. 2017. aastal valiti ta Liverpooli aasta mängijaks. UEFA Meistrite Liiga hooajal 2017–2018 lõi ta kokku kümme väravat, sealhulgas finaalis Madridi Reali vastu. Lisaks lõid sel hooajal Liverpooli särgis Meistrite Liigas vähemalt kümme väravat ka Mohamed Salah ja Roberto Firmino, millega sai Liverpool esimeseks klubiks Meistrite Liiga ajaloos, kus ühe klubi kolm mängijat on Meistrite Liiga ühe hooaja jooksul löönud kümme väravat. Hooajal 2018–2019 lõi ta Inglismaa kõrgliigas 22 väravat, jagades Pierre-Emerick Aubameyangi ja Mohamed Salah'ga liiga suurima väravaküti tiitlit. Samal hooajal valiti ta ka Premier League'i hooaja sümboolsesse. Lisaks võitis ta 2018–19 Liverpooliga Meistrite Liiga. Järgmisel hooajal tuli ta Liverpooliga Inglismaa meistriks. Juunis 2022 liitus Sadio Mané Saksamaa Bundesliga klubiga Müncheni Bayern ning võitis enda ainsal hooajal nii liiga kui superkarikavõistlused. Suvel 2023 liitus ta ligi 30 miljoni euro eest Al Nassriga. 2012. aasta suveolümpiamängude olümpiaturniiril kuulus ta Senegali olümpiakoondisse. Ta kuulus Senegali koosseisu kõigis kolmes alagrupimängus ja veerandfinaalis Mehhikoga, kellega kaotati 2:4 ja langeti edasisest turniirist välja. Esimese värava Senegali koondise särgis lõi ta 2. juunil 2012 MM-i valikmängus Libeeria vastu. 2018. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Jaapani vastu. 2019. aastal võitis ta Aafrika rahvaste karikavõistlustel hõbemedali ja valiti samuti turniiri sümboolsesse koosseisu. Ta on kuulunud Senegali koondisse ka 2015. ja 2017. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel. Salzburgi Red Bull Austria Bundesliga: 2013–14 Austria karikas: 2013–14 Liverpool Premier League: 2019–20 UEFA Meistrite Liiga: 2018–19 UEFA Superkarikas: 2019 Klubide maailmameistrivõistlused: 2019 Müncheni Bayern DFL-Supercup: 2022 Bundesliga: 2022–23 "Mane makes Champions League history for Liverpool's 'Fab Three'". Goal. 26.5.2018. Vaadatud 26.6.2018 "Jaapan tuli Senegali vastu kahel korral kaotusseisust välja". 24.6.2018. Vaadatud 26.6.2018  Sadio Mané – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Profiil Müncheni Bayerni kodulehel
Brighton & Hove Albion FC

Brighton & Hove Albion Football Club on Inglismaa jalgpalliklubi. Klubi kodustaadioniks on alates 2011. aastast Falmer Stadium, mis mahutab 30 750 pealtvaatajat. Klubi on asutatud 1901. aastal. Hooajal 2017–18 mängis klubi esimest korda Premier League'is. Enne seda mängis klubi Inglismaa kõrgliigas aastatel 1979–1983. 1910. aastal võideti FA Community Shield, 1983. aastal kaotati Inglismaa karikavõistluste finaalis Manchester Unitedile. Seisuga 1. veebruar 2022 Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. "First team". Brighton & Hove Albion F.C. Ametlik koduleht
Kiiluküla

Kiiluküla (ka Kiilu) oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Sõrandu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Peetri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sõrandu külaga. Marja Kallasmaa: artikkel "Sõrandu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kuristiku küla

Kuristiku küla oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Tallinna Lasnamäe linnaosa piiridesse. Kihelkondlikult kuulus küla Jõelähtme kihelkonda. 1975 liideti küla Tallinnaga. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 28.01.2019)
Ulrike Plath

Ulrike Plath (sündinud 12. jaanuaril 1972 Saksamaal Augsburgis) on ajaloolane, Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudi Baltisaksa uuringute ja keskkonnaajaloo professor. Ühtlasi töötab vanemteadurina Eesti Teaduste Akadeemia Underi ja Tuglase kirjanduskeskuses. Tema peamised uurimissuunad on Balti kultuuriajalugu, keskkonnaajalugu, Baltimaade toidukultuuri ajalugu ja Eesti kirjakultuuri ajalugu. Aastail 2011–2017 juhtis keskkonnaajaloo keskust. Keskhariduse omandas St. Anna gümnaasiumis Augsburgis. Aastail 1991–1999 õppis Hamburgi ülikoolis ajaloo ja fennougristika erialal. Seejuures käis aastail 1993–1994 tudeerimas ka Tartu ülikoolis Balti ajaloo, arheoloogia ja folkloristika erialal. Doktoritöö teemal "Eestlased ja sakslased. Teisekonstruktsioonid, eluilmad, koloniaalfantaasiad 1750–1850" kaitses 2006. aastal Mainzi ülikoolis. TLÜ. "Tallinna ülikooli humanitaarteaduste instituudi koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. aprill 2018. UTTK. "Underi ja Tuglase kirjanduskeskuse koduleht". Ajakiri Horisont. "Horisont 5/2015, lk 38" (PDF). ETIS. "Ulrike Plath Eesti teaduse infosüsteemis".
Elizabeth Olsen

Elizabeth Chase Olsen (sündinud 16. veebruaril 1989 Sherman Oaksis California osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Ta on kaksikutest lapstähtede Mary-Kate Olseni ja Ashley Olseni noorem õde. Tema läbimurre tuli aastal 2011, kui ta mängis põnevikus "Martha Marcy May Marlene". Ta on hiljem mänginud filmides nagu "Vaikne Maja" (2011), "Humanitaarteadused" (2012), "Oldboy" (2013), "Godzilla" (2014), "I Saw the Light" (2015), "Ingrid Goes West" (2017) ja "Wind River" (2017). Alates aastast 2014, on Olsen kujutanud superkangelast Wanda Maximoff / Scarlet Witch Marveli Universumi filmides. "Elizabeth Chase Olsen". CaliforniaBirthIndex. Vaadatud 10.04.2018. "Elizabeth Olsen Biography". IMDb. Vaadatud 10.04.2018. Elizabeth Olsen andmebaasis IMDb (inglise keeles) Elizabeth Olsen andmekogus Filmiveeb
Alati olemas

"Alati olemas" on ansambli Põhja-Tallinn neljas stuudioalbum. "Liiga noor, et mõista" – 3:52 (feat. Koit Toome) "Alati olemas"– 3:54 "Linnalapsed" – 2:57 "Jäägu nii" – 3:55 "Koju" – 3:26 "Ma ei peatu"– 3:42 (feat. Rolf Roosalu) "Tagavaraplaan" – 3:05 "Vahel kui torm" – 3:16 "Ära pane kitse" – 3:30 (feat. Markus Teeäär) "Poob mu mõtteid" – 6:01 "Paremaks muuta saab kõik" – 3:58 "Proovi mu tossudes käia" – 3:47 "Maailm tundub õel" – 3:57 "Pettepilt" – 3:11 "Igavesti noor" – 3:59 Albumil on ka 16. lugu, mida pole aga kirjas plaadiümbrisel ja vahelehel. Selleks on uus versioon bändi eelmise albumi "Regeneratsioon" palast "Olen valmis". Põhja-Tallinn Wild Disease, räpp, laul Kenny, räpp Mini, räpp Fate, räpp Maia Vahtramäe, laul Eric Kammiste, kitarrid Robert Loigom, trummid Meelik Samel, bass Lisajõud Hannes Agur Vellend, bass, klahvpillid Siim Ilves, kitarrid Carlos Roos, kitarrid Caspar Ruul, kitarrid Carl Tuulik, saksofon Jana Liisa Johannson, taustvokaal Tarvo Valm, soolokitarr
Maailm meid saadab

"Maailm meid saadab" on ansambli Põhja-Tallinn teine stuudioalbum. "4 päeva" (3:44) "(Kõik millest sa unistad) võib olla mis sinust saab" (3:44) "Kustus me leek" (3:50) "Meloodia" (3:11) "Loodud elama" (3:00) "Ma lähen ära" (2:24) "Kõik, mis meid hoiab" (3:57) "Päev enne homset" (3:15) "Me Tallinn" (4:19) "Küsin endalt nõu" (3:29) "Petteid loon'd" (3:32) "Lapsepõlv" (feat. Getter Jaani) (4:42) "Kuula mind ära" (3:45) "Kallis" (5:41) "Läbi raskuste" (feat. Kaari Sillamaa lastekoor) (3:51) "Nagu ma soovin" (4:30) Põhja-Tallinn Wild Disease, räpp ja laul Fate, räpp ja taustalaul Kenneth Rüütli, räpp Eric Kammiste, kitarr ja taustalaul Robert Loigom, trummid Meelik Samel, basskitarr Kerli Kivilaan, laul Täiendavalt Carl Tuulik, saksofon Antti Kammiste, klahvpillid Eric Kammiste, klahvpillid Kristjan Kurm, DJ
Ricotta juust

Ricotta on Itaalia vadakujuust, mida valmistatakse lamba-, lehma-, kitse- või pühvlipiimast. Nagu teisigi vadakujuuste, valmistatakse seda koaguleerunud valkudest, mis sisaldavad albumiini ja globuliini. Rahvusvahelises piimatoodete liigituses kuulub ricotta värskete, valmitamata vadakujuustude kategooriasse. Juustu valmistamise esimeses etapis eraldatakse piimast või rõõsast koorest valkude kalgendumisel tekkiv vadak. Ricotta-valk tekib, kui vadakul lastakse käärimisel happeliseks muutuda (lastes sel seista 12–24 tundi toatemperatuuril). Seejärel kuumutatakse happeline vadak keemistemperatuuri lähedale. Väikese pH ja kõrge temperatuuri kooslus denatureerib valgu, mistõttu see sadestub peene kohupiimana. Kalgendunud juustumassi kasutab juustumeister kodujuustu või mozzarella valmistamiseks, vadakust aga tehakse ricotta't. Viimane on kodujuustust mõnevõrra kuivem, pehmema teraga ja kergelt magusa maitsega. Kuna ricotta'le lisatakse hiljem piimarasva, võib selle rasvasus olla küllaltki suur. Ricotta tähendab kaudses tõlkes ‘ülekuumutatud’. Itaalias on kõrgel tasemel juuste valmistatud juba väga pikka aega ning juustu valmistamisega tekkis ka palju vadakut. Teadaolevalt valmistati esimest korda vadakut kogemata, kui kergelt hapnenud vadakut otsustati veel kord kuumutada. Happeline keskkond ja temperatuur soodustasid vadakuvalkude sadenemist. Saadud valgumass tuli vaid kokku koguda ja nõrutada ning nii sündiski esmane ricotta. Algul valmistati Itaalias ricotta't peamiselt lambapiima vadakust, hiljem hakati kasutama ka teisi piimu. Ricotta tootmine ulatub pronksiaega. Värskeid hapendatud koaguleeritud juuste valmistati keraamilistes piimakeedu nõudes täispiimast. Piimanõude disain oli selline, et piim ei saaks üle keeda. Hiljem hakkasid juustumeistrid kasutama uut retsepti, mis põhines ka tänapäeval kasutataval vadakul. Tänapäeval on ricotta populaarne Vahemere köögis, kuid seda valmistatakse ka Eestis. Eestis müüakse nii klassikalist ricotta't kui ka ricotta-kohupiima, -pastat ja -kreemi (magusat, magedat ja õrnsoolast). Kui värsket ricotta't edasi töödelda, saab juustuvariante, millel on palju pikem säilivusaeg. Nende valmistamiseks soolatakse, küpsetatakse, suitsutatakse või kääritatakse riccota't edasi. Ricotta salata on pressitud, soolatud, kuivatatud ja laagerdunud. See on piimjasvalge ja tahke ning seda kasutatakse riivimiseks. Ricotta infornata valmistamiseks pannakse suur kogus pehmet riccota't ahju, kuni tekib õrn pruun koorik. Toode on populaarne Sardiinias ja Sitsiilias. Ricotta affumicata tootmiseks pannakse suur kogus pehmet ricotta't suitsuahju, kuni tekib hall koorik. Lõpuks saab juust puidu lõhna, tavaliselt tamme või kastanipuu. Friuli piirkonnas kasutatakse pöögipuitu ning lisatakse kadakamarju ja maitsetaimi. Ricotta forte't valmistatakse lehma-, kitse- või lambapiima-ricotta'st. See laagerdub kuni aasta ning sellele lisatakse soola. Lõpptulemus on pehme pruun kreemjas mass, millel on väga pikantne maitse. Ricotta What is ricotta? Ricotta Ricotta Cheese
Tallinna Tootmiskoondis RET

Tallinna Tootmiskoondis RET oli Eesti NSV elektroonsete mõõteriistade ja raadiovastuvõtjate tootmise ja väljatöötamise alal tegutsenud 1970. aasta paiku moodustatud ettevõtete koondis, mis koosnes Tallinnas asuvast tehasest Punane RET, Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroost (TREKB) ja Jõhvi tehasest. Toodangu põhiosa moodustasid analoogvoltmeetrid, mille tootmisel oli tehas NSV Liidu juhtiv ettevõte. Tuntumad tooted olid tehases Punane RET valmistatud raadiovastuvõtjad Estonia, mille mudel Estonia-2 sai 1958. aastal Brüsselis toimunud maailmanäitusel Expo-1958 kuldmedali. Ligi 3000 töötajaga tehas moodustas põhilise osa tootmiskoondisest. Koondise Jõhvi tehas oli tegelikult põhitehase tsehh, kus algul toodeti RET-i valjuhääldeid, hiljem aga transformaatoreid ja muid elektromehaanilisi komponente.