laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Andumi

Andumi on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla kaguosas. Küla asub maantee A10 ääres. Andumi jääb valla keskusest Mundigciemsist 8,5, piirkonna keskusest Talsist 15 ja Riiast 115 kilomeetri kaugusele. Külas asub Andumu mežniecība bussipeatus. Küla on tekkinud Andumi metskonna juurde. Andumist kolm kilomeetri kirdes kasvav Andumi tamm on hiiepaigana riikliku kaitse all. Aastal 2017 oli külas 44 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 46. Vietvārdu datubāze, vaadatud 10.04 2020 "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 17. mail 2020. "Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. jaanuar 2021. Vaadatud 10. aprillil 2020.
Kursakciems

Kursakciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla kaguosas. Küla jääb valla keskusest Mundigciemsist 6,5, piirkonna keskusest Talsist 12 ja Riiast 107 kilomeetri kaugusele. Kursakciemsis kasvav Sproģi tamm ümbermõõduga 4 m on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze, vaadatud 10.04 2020 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Purgalciems

Purgalciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla kaguosas. Küla asub merepinnast 110 meetri kõrgusel. Aastal 2017 oli külas 25 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 68. Vietvārdu datubāze, vaadatud 10.04 2020
Aklaisciems

Aklaisciems (ka Aklais ciems) on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla kaguosas. Küla jääb valla keskusest Mundigciemsist 6, piirkonna keskusest Talsist 14 ja Riiast 106 kilomeetri kaugusele. Nõukogude perioodi algusaastatel oli küla Aklāciemsi külanõukogu halduskeskuseks. Külas asuvad Zviedri muinaskalmed on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Aklaisciemsis kasvav tamm ümbermõõduga 5,5 meetrit ja saar ümbermõõduga 3,64 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2017 oli külas 25 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 21. Vietvārdu datubāze, vaadatud 10.04 2020 "Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. jaanuar 2021. Vaadatud 10. aprillil 2020. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Mazstende

Mazstende on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla keskosas. Küla jääb valla keskusest Mundigciemsist 6, piirkonna keskusest Talsist 8 ja Riiast 116 kilomeetri kaugusele. Mazstende on tekkinud endise Mazstende karjamõisa (Mastenden) keskuse juurde. Vietvārdu datubāze, vaadatud 10.04 2020
Bungciems

Bungciems (ka Bungu ciems) on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla lõunaosas. Küla jääb valla keskusest Mundigciemsist 7, piirkonna keskusest Talsist 9 ja Riiast 113 kilomeetri kaugusele. Bungciemsis asub Bungi kalmistu. Kalmistut ühendab Dižstendega looduskaitsealune kaseallee. Aastal 2017 oli külas 45 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 47. Vietvārdu datubāze, vaadatud 10.04 2020 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Soroptimistid

Soroptimistide Klubi oli naiste kutseesinduste klubi, mis loodi 1932. aastal Tallinnas. 1937. aastal oli klubil väljatöötamisel uus kodukord, mis nägi ette sidemete tihendamist Tartu Soroptimistide Klubiga. Esimene avalik esinemine oli Tallinna Soroptimistide Klubil 1937. aastal kella-viie-tee Estonia valges saalis. Soroptimistide Klubi peeti vasteks meeste Rotary-klubile. Klubide vahel toimus sõbralik koostöö. Soroptimistide Klubi asutas Tallinnas prl. dr. de Noel Pariisist, kes oli Soroptimistide Ülemaailmse Liidu juhataja ning kes külastas Tallinna korduvalt. Tallinna klubil oli 1937. aastal 23 liiget ja 10 külalisliiget. Külalisliikmed oli klubil 1938. aasta kevadel kavas vastu võtta. Liikmeks valimine Igalt kutsealalt pääses klubi liikmeks ainult üks esindaja - nii palju, kui oli naiste kutsealasid, võis klubis olla liikmeid. Uute liikmete vastuvõtt pidi toimuma ühehäälselt. Kui kas või üks klubi liige oli vastu, siis kandidaati klubi liikmeks ei võetud. 1937. aastal olid Tallinna Soroptimistide Klubis koos külalisliikmetega esindatud järgmised kutsealad: büroo juhataja, käsitööinstruktor, masinakirjutaja, prantsuse keele õpetaja, diktsiooni õpetaja, tõlk, vandeadvokaat, laboratooriumi õde, sisehaiguste arst, perenaine, linnavolinik, haigla noorem ordinaator, ajakirjanik, ärijuht, seltskonnategelane, kosmeetik, lauluõpetaja, panga osakonna juhataja, õmbleja, apteeker, naiskutsekooli juhataja, pangaametnik, ühistegelane, statistika büroo osakonna juhataja, kutsekooli õmblusklassi juhataja, lastearst, võimlemisõpetaja, laboratooriumi juhataja, hambaarst. Juhataja valimine Igal aastal valiti klubile uus juhataja. 1937. aastal oli juhataja pr Mari Raamot. Klubi juhataja algatusel valmis klubi liikmeskonna raamat, kuhu iga liige kirjutas oma käega oma eluloo ja oma kutseala saavutused. Koosolekud Klubi liikmed käisid koos üks kord kuus. Oma ruume klubil 1937. aastaks veel ei olnud, koosviibimisi peeti klubi liikmete pool. Iga liige oli kohustatud koostama referaadi oma kutsealast, et teistele klubi liikmetele tutvustada oma kutseala omadusi ja raskusi. Klubi liikmed pr. Mari Raamot pr. Anni Varma prl. Aino Tamm prl. Hilda Tamm pr. Linda Junkur pr. Alma Ostra-Oinas pr. Johanna Päts pr. Kallista Kann pr. Marta Kurfeldt-Jõeäär pr. Tatjana Poska-Laaman pr. dr. Ksenia Poska pr. Marta Linnas pr. Ilma Martna pr. Kann-Tusti pr. Liina Varus pr. Linda Kilvits prl. Hilda Ehvert prl. Elise Aron pr. E. Laur prl. Gerda Kallas prl. Liis Kevand prl. Li Rennit pr. Roosi Tomson pr Vanda Juhansoo Eesmärgid Klubi oli seadnud eesmärgiks kaasata liikmeskonda silmapaistvaid naisi mitmesugustelt kutsealadelt. Rahvusvahelise Soroptimistide Liiduga olid Eesti soroptimistid pidevas kontaktis. 1937. aastal Ameerika Ühendriikides peetud soroptimistide kongressile kutsuti ka Eesti soroptimistide esindaja. Võimaluste puudumisel seal ei osaletud. 1938. aastal osales Amsterdamis toimunud kongressil pr Vanda Juhansoo. Allikas ajaleht Uus Eesti nr 314 18 november 1937
Yoko Ono

Yoko Ono (jaapani 小野 洋子 Ono Yōko; sündinud 18. veebruaril 1933 Tōkyō prefektuuris Jaapanis) on ameerika-jaapani kunstnik, filmitegija ja laulja. 1966. aasta novembris tutvus ta John Lennoniga. 20. märtsil 1969 nad abiellusid. Nende poeg on Sean Lennon. Bryan Wawzenek:The day John Lennen met Yoko Ono Ultimate Classic Rock, 9. november 2016 Dave Swanson:The day John Lennon married Yoko Ono Ultimate Classic Rock, 20. märts 2015 Yoko Ono andmekogus IMDb (inglise)
Iru linnamägi

Iru linnamägi ehk Iru Linnapära on Tallinna idapiiril Pirita jõe äärsel neemikul asuv kuni 15 meetri kõrgune küngas. Iru linnamäel oli muinaseestlaste kindlustatud hilispronksiaja asulakoht. Asustuse ajalugu aga ulatub tagasi III aastatuhandesse eKr. Otse linnamäe põhjaosa ees, samuti mäe läänepoolsel jalamil on jälgi vanadest asulatest. Nii on Iru ümbrus põline asustuskeskus ja Linnapera selle südameks. Iru linnamäel ei ole valli jäänuseid ainult otstes. Risti üle mäeseljaku kulgeb veel kolmas vall, mis jagab linnuse kaheks ebavõrdseks osaks. Suuremaks lõunapoolseks ja väiksemaks põhjapoolseks. Põhjapoolse ja keskmise valli idaküljel olevad avad tunnistavad, et siin olid tõenäoliselt väravakohad. Kindlustatud asula seisis linnamäel 8.–5. sajandil eKr, samuti 4.–2. sajandil eKr. Sealt pärinevad vanimad teadaolevad ristnurgaga seotud rõhtpalkhoonete jäänused Eestis ja Eesti üks vanimaid teadaolevaid raudesemeid: naaskel. 5.–11. sajandil pKr asus samas paigas linnus, mis arheoloogiliste kaevamiste andmetel enne mahajätmist korduvalt põles. Arheoloogiliste kaevamiste käigus Irust leitud esemetest pakuvad tavapärase leiumaterjali kõrval huvi pronksivalamisele viitavad savitiiglid, pronksist odaots ja Põhja-Euroopas harukordne võrdõlgne pronksist sõlg, luust harpuun ja suitsed. Iru linnamägi kannab rahvasuus ka Linnapära nime. 29. augustil 1937 paigutati Iru linnusesse sümboolne garnison (Kaitseliidu Iru kompanii), Iru kompanii pealik nimetati Iru linnuse pealikuks, talle anti pealiku mõõk ja kilp. Linnuse vallides ja külgedel on II maailmasõja aegsete kaevikute jälgi, lõunapoolse otsavalli sisse on rajatud I maailmasõja aegse Peeter Suure merekindluse betoonpunker. Iru linnamäge on korduvalt mainitud eeposes "Kalevipoeg" ja seda on pakutud Kalevipoja sünnikoduks. Haldusjaotuslikult jääb Iru linnamägi Tallinna linna Lasnamäe linnaosa Priisle asumi territooriumile. Iru Peeter Suure merekindlus Eesti linnuste loend "2609 Iru linnamägi, II a- tuh. e.Kr. - I a- tuh". Kultuurimälestiste register. Vaadatud 4.11.2021. Mäesalu, Ain. "Eesti lugu. Kas Kalevipoja kodu on Irus?". ERR. Vaadatud 10.08.2022. "Muinas-Eesti relwapidu Irus". Päewaleht. 28.8.1937. Vaadatud 4.11.2021. "Asjatundjad leidsid Kalevipoja kodu" ERR Menu, 4. mai 2016 Ivo Karlep: "ARHEOLOOG: Kalevipoeg tegutses pronksiajal" Pealinn, 25. oktoober 2021 Tankid Iru linnusele. Uus Eesti, 28. august 1937, nr 232, lk 5. Iru linnamägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Dreimaņciems

Dreimaņciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla lõunaosas. Küla asub endisest valla keskusest Valgalest 4, piirkonna keskusest Talsist 28 ja Riiast 112 kilomeetri kaugusel. Aastal 2017 oli külas 40 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 39. Vietvārdu datubāze, vaadatud 10.04 2020
Lūši

Lūši on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla lõunaosas. Küla asub endisest valla keskusest Valgalest 5, piirkonna keskusest Talsist 27 ja Riiast 111 kilomeetri kaugusel. Lūši on tekkinud endise Zīle kooli juurde. Vietvārdu datubāze, vaadatud 10.04 2020
Distantsõpe

Distantsõpe on Eesti Keele Instituudi ühendsõnastiku 2021. aasta määratluse kohaselt „e-õppe vormis toimuv õppetöö, kus õpetajate või õppejõududega suheldakse üksnes veebi vahendusel“. Kaugõpe Koduõpe Päevane õpe Õhtukool "distantsõpe". sonaveeb.ee. 10.09.2020. Vaadatud 29. septembril 2021. {{cite web}}: |work= ja |website= dubleerivad üksteist (juhend)[alaline kõdulink]
Horohhiv

Horohhiv (ukraina Горохів, poola Horochów) on linn Ukrainas Volõõnia oblastis, Horohhivi rajooni halduskeskus. Horohhiv asub Lutskist umbes 49 km lääneedelas. Horohhivi on esmamainitud 1240. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1600. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Horohhivi elanikest ukrainlasi 98,13%, venelasi 1,44%, valgevenelasi 0,16% ja grusiine 0,12%. Горохів: коротка історія Хроніки Любарта Національний склад міст Datatowel.in.ua
Briņķi

Briņķi on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla lõunaosas. Küla asub Sabile linna piiril Rambulise jõe ääres. Briņķi jääb endisest valla keskusest Valgalest 5,5, piirkonna keskusest Talsist 26 ning Riiast 110 kilomeetri kaugusele. Briņķi on tekkinud endise Briņķi-Pedvāle mõisa (Brinken-Pedwahlen) keskuse juurde. Tänapäeval on see osa Pedvāle vabaõhukunstimuuseumist. Mõisakompleks on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Küla asub Abava ürgoru maastikukaitsealal. Kaks mõisa pargis kasvavat tamme on looduskaitse all. Briņķis on elanud baltisaksa kunstnik Gertrud von den Brincken. "Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. mai 2022. Vaadatud 10. aprillil 2020. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Märjamaa valla vapp

Märjamaa valla vapp on Rapla maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Märjamaa valla vapp. Praegune Märjamaa vald, mis tekkis 20. oktoobril 2002 ühinenud Märjamaa alevi, endise Märjamaa valla ja Loodna valla ühinemisel võttis oma vapiks endise Märjamaa valla vapi. Märjamaa valla vapina on see Riigikantselei heraldikanõukogus kinnitatud juba 21. oktoobril 1996. Märjamaa alevi ja Loodna valla sümbolid kuulutati kehtetuks. Rohelisel kilbil hõbedane sild nelja kaarega - neist otsmised on poolikud, silla kohal on kuldne kaheksa kodaraga ratas. Vapi värvid Pantone värviskaala järgi on roheline PMS 354 ja kuldne PMS Yellow. Märjamaa valla vapil on kujutatud 1861 aastal rajatud kuuevõlvilist 360 jala (110 m) pikkust Konuvere kivisilda, mis on Eesti suuremate sildade seas tänapäevani säilinutest vanim. Hõbedane (valge) värvus sümboliseerib silla ehitamiseks kasutatud tähtsaimat kohalikku maavara - lubjakivi. Tõllaratas sillal on meenutus ehitise noorusajast ja igavese liikluse sümbol. Rattal on kaheksa kodarat ja Märjamaa nimes kaheksa tähte. Kolm võlvitud sillasammast moodustavad Märjamaa algustähe M-i. Märjamaa valla vappi kasutatakse: Volikogu, vallavalitsuse ja vallavalitsuse kantselei, valla ametiasutuse ja hallatavate asutuste, Märjamaa valla äriühingute, mille ainsaks osanikuks või aktsionäriks on Märjamaa vald, pitsatitel ja dokumendiplankidel. Märjamaa valla autasudel, vapimärgil, meenetel ja samuti punktis eelnevalt nimetatud valla ametiasutuste ümbrikel ja muudel ametlikel trükistel. Vallamajal ja valla piiritähistel. Muudel juhtudel võib valla vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal. Märjamaa valla vappi võib valla põhimääruses kirjeldatust erineval kujul kasutada vaid vallavalitsuse loal. Märjamaa valla lipp Märjamaa alevi vapp Märjamaa alevi lipp Loodna valla vapp Loodna valla lipp Märjamaa valla sümbolid valla ametlikul kodulehel Märjamaa valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Pedvāle

Pedvāle (vanasti ka Pedole, Pidole või Firkspedvāle) on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla kaguosas. Küla asub Sabile linna piiril. Pedvāle jääb endisest valla keskusest Valgalest 7,5, piirkonna keskusest Talsist 26 ning Riiast 110 kilomeetri kaugusele. Pedvālet kui kuralaste küla on esmamainitud 1230. aastal. Tänapäevane küla on tekkinud endise Fircks-Pedvāle mõisa (Sircks-Pedwahlen) keskuse juurde. Nüüdisajal on see osa Pedvāle vabaõhukunstimuuseumist. Mõisakompleks on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Küla asub Abava ürgoru maastikukaitsealal. Krāģi vaher, mõisa pargis kasvavad Pedvāle pöögid ja Pedvāle pärn on looduskaitse all. 2017. aastal oli külas 21 elanikku, 2020. aastal oli elanikke 18. Vietvārdu datubāze, vaadatud 10.04 2020 "Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. mai 2022. Vaadatud 10. aprillil 2020. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Režas

Režas on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla põhjaosas. Küla asub Virbupe jõe ääres. Režas jääb endisest valla keskusest Valgalest 9, piirkonna keskusest Talsist 20 ja Riiast 115 kilomeetri kaugusele. Külas asub looduskaitsealune Virsaiši kosk. Vietvārdu datubāze, vaadatud 10.04 2020 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Ploomililla

Ploomililla on üks lilladest värvitoonidest, tumeda ploomi värvi lilla kuni sinakasmust. Värvinimetust kasutatakse kõige enam tekstiilide kirjeldamiseks, näiteks kanga, lõnga ja rõivaesemete puhul, kuid ka muude materjalide ja tarbeesemete värvuse märkimiseks. Suure tõenäosusega on tegemist otsetõlkega ingliskeelsest värvinimest plum, selle sõnaga kirjeldatav värvus varieerub esemetel ja tekstiilidel tumedast punakaslillast sinakaslillani. Ploomililla on värvinäidis 42. "Werner's nomenclature of colours..." Ploomilillad on värvinäidised 1 ja 4. "A nomenclature of colors for naturalists..." Ploomipuu (Prunus domestica) viljadega Nopitud küpsed ploomid Tumelillad ploomid kausis Poolvalminud ploomid Violetne fluoriit Punakasvioletne fluoriit Nokia 6220 ploomikarva kate 1821. aasta värviõpik "Werner's Nomenclature of Colours" kirjeldab ploomilillat (plum purple) kui berliini sinisest ja rohkest karmiinpunasest segatud värvitooni, millele on lisatud vähe pruuni ja peaaegu nähtamatu kogus musta. Näidetena loodusest pakub ta välja sinise ploomi ja lilla fluoriidi värvuse. Loodusteadlastele ja linnuvaatlejatele määratud värviõpik, 1886. aastal ilmunud "A nomenclature of colors for naturalists..." eristab kaht ploomilillat – punakas Prune purple saadakse lillakast krapplakist ja sinakaslilla Plum purple segatakse krapplakist ja Preisi sinisest (Antwep blue). Esimene on tume punakaslilla, teine tume külm sinakaslilla. ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvisõnaraamatu "Color: Universal Language and Dictionary of Names" järgi võib ploomililla (Plum, Plum purple, Blue plum) olla tumevioletne (dark violet)      või tume purpurlilla (dark purple)      , üksikutel juhtudel tume hallikaslilla või tume lillakashall         . Plum violet on tumepunane (dark red)      . Pantone värvitoon 19-3220-TCX Plum on sügavlilla ja mitte liiga punakas      . Veebivärv Plum on heledapoolne värvitoon, pigem sireli või kanarbiku õit meenutav      , kuid sellest on olemas ka tumedam variant      . https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=ploomililla&F=M https://sonaveeb.ee/search/unif/dlall/dsall/ploomililla/1[alaline kõdulink] https://www.kangadzungel.ee/kangad-pehme-tull-ploomililla[alaline kõdulink] https://epood.saara.ee/pood/ploomililla-long-12-2 http://www.arte.ee/et/c/siidipaber http://www.tulinahktooted.eu/toode/ploomililla-lambanahk/ https://www.kinkston.ee/toote-varvus/plum/ https://www.c82.net/werner/#purples https://archive.org/details/gri_c00033125012743312/page/n45/mode/2up https://archive.org/details/nomenclatureofco00ridg/page/n165/mode/2up https://archive.org/details/coloruniversalla00kell/page/74/mode/2up/ https://archive.org/details/coloruniversalla00kell/page/76/mode/2up/ https://archive.org/details/coloruniversalla00kell/page/38/mode/2up/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2020. Vaadatud 10. aprillil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.htmlcsscolor.com/hex/DDA1DD https://www.99colors.net/name/plum
Märjamaa alevi vapp

Märjamaa alevi vapp oli Rapla maakonnas asuva Eesti alevi Märjamaa vapp. Praegune Märjamaa vald, mis tekkis 20. oktoobril 2002 Märjamaa alevi, endise Märjamaa valla ja Loodna valla ühinemisel, võttis oma vapiks endise Märjamaa valla vapi. Endise Märjamaa valla vapina oli see kasutusel juba alates 21. oktoobrist 1996. Märjamaa alevi ja Loodna valla sümbolid kuulutati kehtetuks. Hõbedase müüritisega kilbil ümarvõlviga, punase avaga portaal, võlvi lukukivil punane ristikulehe kujutis. Vapi punasel tüvel kolm hõbedast lainelõikelist varrast. Müüritisega portaal osutab Märjamaa kirikaia väravaehitisele, mis on rajatud I maailmasõja ja Eesti Vabadussõjas langenud kohalike inimeste mälestuseks. Võlvi lukukivile paigutatud ristikulehe kujutis sümboliseerib alevi inimeste maalähedast elulaadi ja ühistegevust ning ristiusust pärinevat kolmainsust ja 13.–14. sajandil ehitatud Märjamaa kirikut. Vapitüve ja portaaliava punane värv meenutab, et Märjamaa alev ja kihelkond on ajalooliselt kuulunud Läänemaa (punane vapikilp) koosseisu. Hõbedased lained vapitüvel viitavad alevi nime esimese poolele ja ümbruskonna omapärastele loodusobjektidele – suurveest tekkivatele karstijärvedele, millel on oma kohalik nimetus – järtad (ainsuses: järta). Märjamaa alevi lipp Märjamaa valla vapp Loodna valla vapp Märjamaa alevi sümboolika Riigikantselei kodulehel
Ruth Sepp

Ruth Sepp (sündinud 9. juunil 1975) on eesti tõlkija ja toimetaja. Ta on tõlkinud eesti keelde kirjandust peamiselt hispaania, aga ka katalaani keelest. Ta lõpetas 2001. aastal Tartu Ülikooli hispanistika erialal, tema bakalaureusetöö käsitleb kirjandusteoste filmiks adapteerimise küsimusi Quim Monzó teose "El porqué de las cosas" filmiversiooni põhjal. Roberto Arlt. "Ester Primavera" (koos Pirkko Põdra ja Triin Lõbusaga). Tallinn: Kultuurileht, 2010 (Loomingu Raamatukogu 17–19) Arturo Pérez-Reverte. "Lõuna kuninganna". Tallinn: Varrak, 2011 Eduardo Galán. "Kahe lugu". // Valik hispaania ja katalaani näidendeid. Tallinn: Eesti Teatri Agentuur, 2013. Sisaldab ka: Lluïsa Cunillé, "Barcelona, varjude kaart" (tõlkinud Margus Alver); Jordi Galceran, "Leke" (tõlkinud Margus Alver); Juan Mayorga, "Lõputu rahu" (tõlkinud Laura Talvet) Roberto Bolaño. "Liuväli". Tallinn: Kultuurileht, 2015 (Loomingu Raamatukogu 37–39) Julio Cortázar. "Mängu lõpp". Tartu: Toledo, 2016 Ildefonso Falcones. "Mere katedraal". Tallinn: Kunst, 2017 Sergio Pitol. "Mefisto valss ja teisi jutte". Tallinn: Kultuurileht, 2018 (Loomingu Raamatukogu 19–20) Samanta Schweblin. "Nähtamatu niit". Tallinn: Kultuurileht, 2020 (Loomingu Raamatukogu 8–9) Julio Cortázar "Kronoopide ja faamade lood". Tartu: Toledo, 2022. Asha Miró, Anna Soler-Pont. "Sandlipuu jäljed". Tallinn: Varrak, 2008 "Adaptación cinematográfica de obras literarias: versión fílmica de "El porqué de las cosas" de Quim Monzó" E-kataloogis ESTER
Sergi Trofimov

Sergi Trofimov (Сергій Володимирович Трофімов, sündinud 1983 Zaporižžja) on Ukraina riigiametnik. УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №483/2020. Про призначення С. Трофімова Радником Президента України, 04.11.2020 УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №482/2020. Про звільнення С. Трофімова з посади Першого заступника Керівника Офісу Президента України, 04.11.2020 УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №306/2019 Про призначення С.Трофімова Першим заступником Глави Адміністрації Президента України, 21.05.2019
San Luisi provints

San Luisi provints (hispaania keeles Provincia de San Luis) on Argentina 1. järgu haldusüksus. Asub riigi keskosas Cuyo regioonis. San Luisi provints on rahvaarvult Argentina provintsidest 19. kohal (24 seast). Provintsi elanike arv oli 2016. aasta rahvaloenduse andmetel 489 255. Pindalalt on provints 18. (76 748 km²). San Luisi provintsi keskus on San Luis – provintsi suurim linn, mis moodustab koos lähestikku asuvate asulatega San Luisi linnastu (hispaania keeles Gran San Luis), kus elab umbes 58% provintsi rahvastikust. Provints jaguneb 9 departemanguks: Ayacucho departemang (keskus San Francisco del Monte de Oro) Belgrano departemang (keskus Villa General Roca) Chacabuco departemang (keskus Concarán) Pringlesi departemang (keskus La Toma) General Pedernera departemang (keskus Villa Mercedes) Gobernador Dupuy departemang (keskus Buena Esperanza) Juníni departemang (keskus Santa Rosa de Conlara) San Luisi departemang (keskus San Luis) Libertador General San Martíni departemang (keskus San Martín) Maastik Merlo lähedal San Luisi viiv kiirtee lõunast Kanjon Sierra de las Quijadasis https://www.argentina.gob.ar/sanluis, vaadatud 31.07.2024. https://censo.gob.ar/wp-content/uploads/2023/11/CNPHV2022_RD_Indicadores-demogrA%C2%A1ficos.pdf, vaadatud 28.07.2024. 2022 Argentina census  San Luisi provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Provintsi koduleht
Ruuben

Ruuben on mehenimi. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Ruuben 156 mehel. Ruuben oli Eestis populaarsuselt 508. mehenimi. Ruuben oli keskmiselt 10 aasta vanune (mediaanvanus oli 5). Kõige populaarsem oli eesnimi Ruuben vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,26 ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 2,41. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ruuben 204 mehel. Ruuben oli populaarsuselt 473. mehenimi. Ruuben oli keskmiselt 9 aasta vanune (mediaanvanus oli 7). Kõige populaarsem oli eesnimi Ruuben vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 10,04. Ruuben Kaalep, eesti poliitik Ruuben Post, eesti ühiskonna- ja looduskaitsetegelane ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Ruuben[alaline kõdulink] https://www.stat.ee/nimed/ruuben
2011. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlus

2011. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlus oli üheksas Laste Eurovisiooni lauluvõistlus. See toimus 3. detsembril 2011. Võitis Gruusia. Laulus on fraase inglise keeles. Laul sisaldab ühte korduvat fraasi inglise keeles.