laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
U-vitamiini teraapia

U-vitamiini teraapia on kliinilises meditsiinis tõestatud toitumisteraapia vorm, mille korral teatud haavandtõvede puhul manustatakse patsiendile ravikuurina värsket (või kuivekstraktist valmistatud) kapsamahla. U-vitamiini haavandivastase toime aluseks olid Stanfordi ülikooli meditsiinikooli töötaja dr Garnett Cheney tehtud katsed merisigadega (neil ennetas see histamiinitekkelisi haavandeid) ning 1953. maist kuni 1954. detsembrini kinnipeetavatega San Quentini vanglas (California) tehtud kliinilised uuringud. Kliiniliste katsete tulemused näitasid, et U-vitamiini teraapia omab ravitoimet haavandtõve korral, vähendades sümptomeid (valu, ebameeldivustunnet kõhus) ning kiirendades haavandi paranemist (haavandi mõõtmete vähenemine (ingl k ulcer crater) tõestati ka röntgenograafiliselt). U-vitamiini teraapia ajal manustatakse patsientidele iga päev mitme toidukorrana umbes 1 liiter (ingl k quart) toorest kapsamahla, mis on hädavajalik inimestel haavandtõve, nii mao- kui ka peensoolehaavandite (nii kaksteistsõrmiksoolehaavandi (duodenum) kui ka niudesoolehaavandi (ileum)) raviga seotult. U-vitamiini ja U-vitamiini teraapia avastas ja nimetas ligi kümme aastat kestnud uurimistöö käigus Stanfordi ülikooli meditsiinikooli dr Garnett Cheney. U-vitamiin CHENEY, Garret, WAXLER SH, MILLER IJ., Vitamin U therapy of peptic ulcer experience at San Quentin Prison., Calif Med. 1956 Jan;84(1):39–42. [1] "Medicine: U for Ulcers", Monday, Jan. 24, 1949, https://web.archive.org/web/20130730022850/http://www.time.com/time/magazine/article/0,9171,799694,00.html Osaline veebiversioon (vaadatud 26.07.2013) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuli 2013. Vaadatud 26. juulil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Garnett Cheney,RAPID HEALING OF PEPTIC ULCERS IN PATIENTS RECEIVING FRESH CABBAGE JUICE, Calif Med. 1949 January; 70(1): 10–15., PMCID: PMC1643665
Aleksander Tamm

Aleksander Tamm (28. august 1903 Peterburi – 5. juuni 1988 Tallinn) oli eesti laulja (tenor). Ta õppis Võru Poeglaste Gümnaasiumis ja lõpetas 1936. aastal Tallinna Konservatooriumi Aino Tamme ja Helmi Eineri lauluklassi. Aastatel 1930–1941 laulis ta Estonia kooris. Aastatel 1942–1944 kuulus Eesti NSV Riiklikesse Kunstiansamblitesse. Eesti muusika biograafiline leksikon. 2. köide: N–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 368. E.V. Tallinna Konservatooriumi XII lend. Muusikaleht, nr.5/6, 1936
Dnepr

Dnepr (vene keeles Днепр, valgevene keeles Дняпро, Dniapro, ukraina keeles Дніпро) on jõgi Euroopas. Pikkus on 2290 km (Euroopas pikkuselt kolmas), valgla 504 000 km². Dnepr saab alguse Belski kõrgustikult Venemaa Smolenski oblastis, voolab läbi Valgevene ja Ukraina ning suubub Musta merre (Dnepri limaani). Suuremad lisajõed on Desna, Prõpjats, Ross, Samara, Sož. Jõel on järgmised veehoidlad: Kiievi, Kanivi, Krementšuki, Kamjanske, Dnepri ja Kahhovka veehoidla. Suuremad Dnepri ääres asuvad linnad on Smolensk, Mahiloŭ, Kiiev, Tšerkassõ, Dnipro, Zaporižžja ja Herson. Dnepr (Borysthenes) oli tuntud juba muinaskreeklastele. Antiikajal loeti Dneprit ka Euroopa idapiiriks.
Sõrve militaarmuuseum

Sõrve militaarmuuseum on Saaremaal Sõrve poolsaarel Saaremaa vallas Sääre külas vanas piirivalvekordoni hoones asuv Sõrve militaarajaloo teemaline muuseum. Muuseum avati 2010. aastal Sääre ajalootoa eksponaatide baasil. Hiiumaa militaarmuuseum Tahkunal Kõrgessaare vallas Hiiumaal Saaremaa Sõjavara Muuseum Põripõllu külas Saaremaa vallas Saaremaal Sõrves avati militaarmuuseum (vaadatud 16.07.2013) http://uudised.err.ee/index.php?06175709
Tammisaare Talumuuseum

Tammisaare talumuuseum (ka: Tammisaare talu vabaõhumuuseum) on Muhu vallas Mõega külas Mäe talus asuv muuseum, mis tutvustab kohalikku kultuuripärandit. "Tammisaare Talumuuseum OÜ". Inforegister. Vaadatud 26.02.2021.
Toomani talu

Toomani talu on Kuusalu vallas Muuksi külas asuv üks vanemaid küla talusid Talus kasvasid üles eesti arhitektid Erika Nõva ja August Volberg ning mehaanikainsener Arnold Volberg. Talu viljaait on tänapäeval kohandatud Toomani talumuuseumiks. Muuseum tutvustab kohalikku kultuuripärandit. https://web.archive.org/web/20121205050645/http://www.kuusalu.ee/kultuur%20ja%20sport/muuseumi/toomani_talumuuseum (vaadatud 16.07.2013) Muuseumist Kuusalu valla kodulehel (vaadatud 26.07.2013)
Urvaste valla koduloomuuseum

Urvaste valla koduloomuuseum on Antsla vallas Uue-Antsla külas asuv muuseum, mis tutvustab valla ajalugu. Muuseum asutati 2006. aastal ja see asub Uue-Antsla rahvamajas. http://urvasteleht.blogspot.com/2011/09/valla-koduloomuuseumi-naitus-avab-tana.html (vaadatud 16.07.2013) Muuseumist Urvaste Vallarahva Lehe blogis (vaadatud 26.07.2013)
Vastseliina gümnaasiumi muuseum

Vastseliina gümnaasiumi muuseum on Võru vallas Vastseliina asulas Vastseliina gümnaasiumis asuv muuseum. Muuseum avati 1983. aastal. Vastseliina koduloomuuseum "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2008. Vaadatud 26. juulil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Vesiveski muuseum

Vesiveski muuseum oli[küsitav] Kohila vallas Kohila asulas olnud muuseum. Muuseumi haldas OÜ Kohila Veski, mis 2003. aastal kustutati äriregistrist. Hellenurme vesiveski muuseum "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuli 2013. Vaadatud 26. juulil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Viljandimaa päästeteenistuse Mustla komando muuseum

Viljandimaa päästeteenistuse Mustla komando muuseum on Viljandi vallas Mustla asulas olev eramuuseum. http://tng.tln.edu.ee/Eesti%20kultuurilugu/Viljandimaa.pdf[alaline kõdulink] (vaadatud 16.07.2013)
Väike-Männiku talu

Väike-Männiku talu on Põhja-Sakala vallas Iia külas asuv talu. Talus asub Väike-Männiku talumuuseum. Muuseum tegutseb MTÜ-na. http://tng.tln.edu.ee/Eesti%20kultuurilugu/Viljandimaa.pdf[alaline kõdulink] Talumuuseum Facebookis (vaadatud 26.07.2013)
Eesti mäng

"Eesti mäng" on 2011. aasta suvel alguse saanud suvine meelelahutuslik telemäng Eesti Televisioonis. Igas saates osaleb kolm mängijat, kes viskavad täringut ja vastavalt saadud kategooriale, vastavad Eesti-teemalistele küsimustele. Saatejuht on Gaute Kivistik. 2015. aastal oli eetris saate viies hooaeg, mis oli pühendatud Eesti Televisiooni 60. aastapäevale. 19.07. 2020. aastal oli eetris erisaade, mis oli pühendatud Eesti Televisiooni 65. aastapäevale. Saate võitis Marko Reikop. 2011 Veronika Portsmuth 2012 Jüri Vlassov 2013 Madis Milling 2014 Grete Lõbu 2015 Kaidor Kahar 2016 Kärt Anvelt 2017 Anu Saagim 2018 Villu Kangur 2019 Toomas Luhats 2020 Erle Loonurm 2021 Jaan Elgula 2022 Karen Jagodin 2023 Eva Luigas 2023 Meelis Kompus 2024 Laura Niils 2024 Margo Mitt "Pildid saatesalvestuselt: ETVs alustab teist hooaega «Eesti mäng»" Elu24, 29. juuni 2012 "Lustakas «Eesti mäng» laienes internetti ja kutsub kõiki kaasa mängima" Elu24, 26. juuni 2015
Loigukiil

Loigukiil (Sympetrum) on kiilide perekond vesikiillaste (Libellulidae) sugukonnast. Perekonnas on umbes 50 liiki, need elavad peaaegu kõik põhjapoolkera parasvöötmes. Eestis elab 5 selle perekonna liiki Sympetrum flaveolum – kollatähn-loigukiil e. kollane loigukiil Sympetrum danae e. Sympetrum scoticum – must-loigukiil Sympetrum vulgatum – harilik loigukiil Sympetrum striolatum – ranna-loigukiil Sympetrum sanguineum – puna-loigukiil
Must-loigukiil

Must-loigukiil (Sympetrum danae, sünonüüm Sympetrum scoticum) on loigukiili perekonda kuuluv kiililiik. Eestis võrdlemisi tavaline. Must-loigukiil andmebaasis eElurikkus
Tulika tänav

Tulika tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille ja Linnu allasumis. Tulika tänav algas Paldiski maanteelt, ristus Madara tänavaga, Kasvu tänavaga, Tulika põiguga, Ülase tänavaga, Sinika tänavaga ja lõppes Endla tänaval. 1960. aasta paiku, kui Endla tänavale ehitati Tallinna Taksopark, pikendati Tulika tänavat Koskla tänavani. Paar aastat hiljem ehitati juurde Kotka tänava ja Nõmme tee ristmikul lõppev tänavaosa. Tulika tänav on enam-vähem põhja-lõunasuunaline ja nüüdisajal ligikaudu 1160 meetri pikkune. Tulika tänav sai nime 18. märtsil 1931. Tulika tänav 7 asus AS Kunstsarvetehased O. Kerson & Ко, kuni ettevõte natsionaliseeriti 1940. aastal. Tulika tänav 15/17 asus kunstsarvetehas AS Estoliit. Tulika tänav 19 asus Tallinna Lakitööstus. Tulika tänav 64 tegutses Eesti Raudtee Töölisvarustuse Osakonna kauplus Tulika. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 127 771. Natsionaliseerimisele kuuluvad tööstusettevõtted, Riigi Teataja, nr. 81, 26 juuli 1940 Erastatavate toidukaupluste nimekiri, Eesti Vabariigi Valitsuse korraldus 26.septembrist 1991.a. nr.342-k., Riigi Teataja  Tulika tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Desna

Desna (ukraina ja vene keeles Десна) on jõgi Venemaal ja Ukrainas, Dnepri vasakpoolne lisajõgi. Desna on 1130 km pikk. Jõe valgla on 88 900 km² ja keskmine vooluhulk suudmes 360 m³/s. Desna saab alguse Smolenski kõrgustikult Smolenski oblastis Jelnja linna lähedalt. Alguses voolab see lõunasse, läbib Desnogorski ja Jekimovitši ning pöördub üldjoontes kagusse, voolates läbi Jekimovitši kõrgustiku. Lühikest aega voolab see Smolenski ja Kaluuga oblasti piirijõena, läbib kolme oblasti piiripunkti ja siseneb Brjanski oblastisse. Desnasse suubuvad vasakpoolsed lisajõed Snopot ja Vetma. Nende kahe jõesuudme vahel voolab jõgi lõunasse, edasi jälle kagusse. Jõgi läbib Vetma suudmes oleva Žukovka, siis Seltso ja oblastikeskuse Brjanski, kus sellesse suubub vasakult Bolva, ning pöördub edelasse. Võgonitšis pöördub jõgi lõunasse ning seejärel suubuvad sellesse vasakult Revna ja Navlja jõgi. Jõgi pöördub jälle edelasse ning läbib Trubtševski ja Belaja Berjozka. Viimane asub Venemaa ja Ukraina piiril. Umbes piiril suubuvad Desnasse suurim parempoolne lisajõgi Sudost ja vasakpoolne lisajõgi Znobivka. Seal asub Desna - Stara Guta rahvuspark. Ukrainas voolab Desna osalt Tšernigovi oblastis, osalt Tšernigovi ja Sumõ oblasti piiril. Seda kanti nimetatakse Siverštšõnaks. Desna kaldub seal lõunasse ja läbib Tšernigivi oblastisse kuuluva Novgorod-Siverski. Lõpuks suundub Desna edelasse ja jätkab voolamist Tšernigovi oblasti maa-alal. Sosnõtsja lähedal suubuvad sellesse Ubid ja suurim vasakpoolne lisajõgi Seim. Seal pöördub Desna läände ja läbib Makošina, siis suubub sellesse vasakult Dotš, siis paremalt Snov ja Zamglai ning Desna jõuab oblastikeskusse Tšernigivi. Tšernigivis pöördub Desna edelasse, läbib Osteri, kus sellesse suubub vasakult Osteri jõgi, möödub ida poolt Desna alevist, mis ei asugi jõe kaldal, ületab Kiievi oblasti piiri ja suubub Kiievis vasakult Dneprisse. Ülemjooksul on jõe kaldad madalad ja soised. Keskjooksul Brjanskist allpool on jõe parem kallas kõrge. Alamjooksul Seimi suudmest allavoolu on jõe org lai, paljude jõeharude ja vanajõgedega. Jõgi on jääkattes detsembrist aprilli alguseni. Kevadel on suurvesi.[viide?] Juba varakeskajal oli Desna tähtis liiklustee, mis ühendas Kiievimaad Doni jõgikonnaga Seimi jõe kaudu ja Okaa jõgikonnaga Bolva jõe kaudu. Tänapäeval loetakse Desna laevatatavaks 535 km ulatuses, suudmest Novgorod-Siverskini, aga ebaregulaarselt saavad laevad sõita koguni Žukovkani Brjanskist ülesvoolu. Desna ääres asub Smolenski tuumaelektrijaam ja selle tarbeks on jõele rajatud Desnogorski veehoidla. Suur maailma atlas, lk. 69 Suur maailma atlas, lk. 69, 71 Suur maailma atlas, lk. 70
Kasvu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kasvu tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. Kasvu tänav algab Tulika tänavalt, ristub Kibuvitsa tänavaga ja lõpeb Mooni tänaval. Kasvu tänav on enam-vähem kirde-edelasuunaline ja ligikaudu 200 meetri pikkune. 27. augustil 1930 sai tänava nimeks Sireli tänav. 25. septembril 1959 pandi tänavale nimeks Valgesireli tänav. Praeguse nime sai Kasvu tänav 22. aprillil 1960. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 49
Recôncavo da Bahia Föderaalülikool

Recôncavo da Bahia Föderaalülikool (Universidade Federal do Recôncavo da Bahia, UFRB) on ülikool Brasiilias Bahia osariigis. UFRB
Uranos

Uranos (ladina keeles Uranus) on kreeka mütoloogias taevajumal, Gaia esimene poeg. Uranose ja Gaia järeltulijad olid titaanid, hekatonheirid ja kükloobid.
Tormi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tormi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Tormi tänav algab August Weizenbergi tänavalt, ristub August Alle tänavaga ja lõpeb Narva maanteel. Tormi tänav on lõuna–põhjasuunaline ja ligikaudu 75 meetri pikkune. Tormi tänav sai nime 12. detsembril 1928. Tänav on saanud nime mere lähedusel mõjul. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinn tänavad. Tallinn, 1972, lk. 126 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 298
Rootsi Noor Akadeemia

Rootsi Noor Akadeemia (rootsi keeles Sveriges unga akademi) on Rootsi teaduste akadeemia noorteadlastele. Noorteadlaste akadeemia asutas aastal 2011 Kuninglik Teaduste Akadeemia. Akadeemia asutamisel oli liikmeid 22. Statuut näeb ette, et järk-järgult liikmeskond kasvab piirarvuni (40). Akadeemia liikmed valitakse viieks aastaks. Liikme valimisel eeldatakse muude kriteeriumite kõrval, et doktorikraadi kaitsmisest on möödunud mitte rohkem kui kümmekond aastat. 2012. aasta maikuus valiti akadeemiasse kuus uut liiget perioodiks 2012–2017. Sveriges unga akademi Rootsi Noor Akadeemia koduleht ( inglise keeles) Young Academy of Sweden Kuningliku Teaduste Akadeemia kodulehel ( inglise keeles)
Tšaadi lipp

Tšaadi lipp on Tšaadi ametlik lipp. Tšaadi riigi- ja rahvuslipp on vertikaalne trikoloor, mille laiud on sinist, kollast ja punast värvi. Lipp võeti kasutusele 6. novembril 1959 ja iseseisva riigi tunnuseks 11. augustil 1960 Selle proportsioonid on 2:3. Sinine (PMS 281C) viitab Tšaadi lõunaosa vetele ja taevale, kollane (PMS 116C) põhjapiirkondade kõrbetele ja päikesele ning punane (PMS 186C) progressile ja rahvuslikule ühtsusele. Tšaadi lipp on saadud Prantsusmaa lipu värvide kombineerimisel panaafrika värvidega. Täpselt samad värvid on Rumeenia lipul (Tšaadi lipu sinine olevat küll pisut tumedam), kuid neil lippudel puudub ajalooline seos. Rumeenia ja Tšaad tülitsevad selle pärast, kumb seda lippu tohib kasutada. Sarnasus on ka Andorra ja Moldova lipuga, kuid nende lippude kollasele väljale on lisatud riigivapp. Tšaadi vapp Tšaadi lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Užhorod

Užhorod on linn Ukrainas, Taga-Karpaatia oblasti keskus. Asub Uži jõe ääres. 8.–9. sajandil piirkonda jõudnud slaavlased ehitasid Užhorodi kohale linnuse. 9. sajandil oli Užhorod Kiievi-Vene edelapoolne piirilinn. Kirjalikes allikates on linnust mainitud 903. aastal, kui linna vallutasid ungarlased vürst Árpádi juhtimisel. 1241. aastal põletasid tatarlased Batu-khaani juhtimisel linna maha. 1320. aastal läks linn 360 aastaks itaalia Drugethi aadlisuguvõsa kätte. Reformatsiooni ajal sai linnast protestantide keskus. 1707. aastal oli linnas ungari vabadusvõitluse juhi Ferenc II Rákóczi staap. 1775. aastast on linnas kreekakatoliku piiskopi residents. 1919–1938 kuulus Tšehhoslovakkiale, 1938–1944 Ungarile, 1945. aastast alates Ukrainale (Nõukogude Liidu koosseisus 1944–1991). 1945. aastal avati linnas ülikool. Linn on läbi aegade olnud paljurahvuseline, seal elab ukrainlasi ja russiine (kokku umbes 89 900), venelasi (11 100), ungarlasi (8000), slovakke (2500) ja juute. Užhorodis on raudteejaam ja lennujaam. Užhorodi (Ungvári) kindlus vabaõhumuuseum kindlusekiriku varemed botaanikaaed  Užhorod – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lawrence Goldstein

Lawrence Goldstein (sündinud 1943) on USA luuletaja ja kirjandusteadlane.
Globaalne Noor Akadeemia

Globaalne Noor Akadeemia (inglise keeles Global Young Academy) on rahvusvaheline akadeemia noorteadlastele, kuhu valitakse andekaid teadlasi üle maailma. Globaalne Noor Akadeemia asutati 2010. aastal Berliinis Saksa Junge Akademie eeskujul. Akadeemial on 2012. aasta seisuga 150 liiget. Statuut näeb ette, et liikmeskond kasvab järk-järgult kahesajani. Akadeemia liikmed valitakse neljaks aastaks. Liikme valimisel eeldatakse muude kriteeriumide kõrval, et doktorikraadi kaitsmisest pole möödunud rohkem kui 5–10 aastat. Noorteadlaste akadeemiaid hakati rajama 2000. aastate alguses kogu maailmas (neid on 2013. aasta seisuga 20). Global Young Academy Globaalse Noor Akadeemia koduleht ( inglise keeles)
Tangerine Dream

Tangerine Dream on 1967. aastal Berliinis asutatud saksa elektroonilise muusika ansambel. Ansambli juhtfiguuriks oli kitarrist Edgar Froese. Asutajaliikmete hulka kuulusid veel Volker Hombach (viiul), Lanse Hapshash (löökpillid), Charlie Prince (laul) ja Kurt Herkenberg (basskitarr). "Electronic Meditation" (1970) "Alpha Centauri" (1971) "Zeit" (1972) "Atem" (1973) "Phaedra" (1974) "Rubycon" (1975) "Ricochet (Live)" (1975) "Stratosfear" (1976) "Encore (Live)" (1977) "Cyclone" (1978) "Force Majeure" (1979) "Tangram" (1980) "Exit" (1981) "White Eagle" (1982) "Logos (Live)" (1982) "Hyperborea" (1983) "Poland (Live)" (1984) "Le Parc" (1985) "Green Desert" (1986, salvestatud 1973) "Underwater Sunlight" (1986) "Tyger" (1987) "Live Miles (Live)" (1988) "Optical Race" (1988) "Lily On the Beach" (1989) "Melrose" (1990) "Rockoon" (1992) "Quinoa" (1992) "220 Volt Live" (1993) "Turn of the Tides" (1994) "Tyranny of Beauty" (1995) "Dream Mixes 1" (1995) "Goblins Club" (1996) "Ambient Monkeys" (1997) "Timesquare (Dream Mixes 2)" (1998) "Valentine Wheels" (1999) "Mars Polaris" (1999) "Great Wall of China" (2000) "The seven letters from Tibet" (2000) "Antique Dreams" (2000) "I Box" (2001) "Dream Mixes 3" (2001) "Inferno" (2002) "Dream Mixes 4" (2004) "Purgatorio" (2004) "Kyoto" (Edgar Froese & Johannes Schmoelling) (1983/2005) "Jeanne D'Arc" (2005) "Phaedra 2005" (2005) "Blue Dawn" (Edgar Froese & Ralf Wadepfuhl) (2006) Tangerine Dreami koduleht
Noor Akadeemia

Noor Akadeemia (saksa keeles Junge Akademie) on Saksamaa teaduste akadeemia noorteadlastele, kuhu valitakse andekaid teadlasi saksakeelsetest riikidest. Noor Akadeemia asutati aastal 2000 Berliinis kahe auväärse Saksa akadeemia – Berliini-Brandenburgi Teaduste Akadeemia ja Saksa Loodusuurijate Akadeemia Leopoldina ühisprojektina. Akadeemia tegevus jätkub eelnimetatud akadeemiate egiidi all. Akadeemial on püsivalt 50 liiget. Akadeemia liikmed valitakse viieks aastaks. Liikme valimisel eeldatakse muude kriteeriumite kõrval, et kandidaat omab vähemalt üht väljapaistvat teadustööd. Igal aastal valitakse 10 uut liiget. Die Junge Akademie Noor Akadeemia koduleht ( saksa keeles)
Emane

Emane on lahksuguliste loomade munarakke moodustav sugupool. Vastand isasele. Tingmärk ♀ naine emis kana lehm mära kits utt ehk lammas hatt ehk lita Naine lapsega Emis põrsaga Kodukana poegadega Lehm Mära ja varss Kits tallega Utt talledega Hatt kutsikatega Kes on oinas ja kes jäär? Maaleht, 15.01.2010 (vaadatud 24.07.2020) "ENE" 2, lk 556
Leslie White

Leslie Alvin White (1900–1975) oli ameerika antropoloog ja kultuuriteoreetik. White võttis kasutusele termini kulturoloogia. White sõnastas kulturoloogilise reegli, mille kohaselt kultuuri areng sõltub inimese kohta aastas rakendatavast energia hulgast. Ta tõi samuti esile, et inimese iseäraks on (erinevalt teistest elusorganismidest, kes ka kasutavad märke) sümbolite kasutus (seda vaadet arendas edasi Terrence Deacon raamatus "The Symbolic Species"). White, Leslie A. 1949. The science of culture, a study of man and civilization. Oxford: Farrar, Straus, xx+444. White, Leslie A. 1940. The symbol: the origin and basis of human behavior. Philosophy of Science 7: 451–463. Taastrükk: White, Leslie A. 1944. The symbol: the origin and basis of human behavior. ETC: A Review of General Semantics 1(4): 229-237.
Tudulinna kirik

Tudulinna Rahu kirik on kirik Ida-Virumaal Tudulinnas. Seda kasutab EELK Tudulinna Rahu kogudus. Kirik valmis 1939. aastal, arhitekt oli Eugen Sacharias. See ehitati Tudulinna vana kiriku kõrvale, sest osa Tudulinna koguduse liikmeid ei tahtnud kuulata Voldemar Kuljuse jutlusi, mida nad pidasid liiga ilmalikeks. Kirik on eriline seetõttu, et kellatorn paikneb pikihoone idaküljel (mitte lääneküljel, nagu tavaliselt). Lääneseina kolmikaknal asub 1939. aastal valminud Karl Hermani ristilöömise teemaline vitraaž. Orel viidi sinna vanast kirikust ja remonditi aastatel 1950–1951. Kirik on võetud ehitismälestisena kaitse alla. Iisaku kihelkond Tudulinna kirik, 1939 "Tudulinna valla ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 4. märtsil 2016. Eesti kirikud läbi sajandite. Aivo Aia tekst ja fotod. Tammerraamat, 2015.  Tudulinna kirik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tudulinna kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
Approaches to Culture Theory

"Approaches to Culture Theory" on rahvusvaheline raamatusari, mida annab välja Tartu Ülikooli Kirjastus. Raamatusarja toimetajad on Kalevi Kull, Valter Lang ja Tiina Peil (alates 5. köitest Tiina Peili asemel Monika Tasa). Raamatusari asutati seoses Kultuuriteooria tippkeskuse raames tehtava teadustööga, ühtlasi rõhutamaks kultuuriteooria arendamise tähtsust ja Eesti traditsiooni olulisust selles. Tiina Peil (toim.) 2011. "The Space of Culture – the Place of Nature in Estonia and Beyond". Halliki Harro-Loit, Katrin Kello (toim.) 2013. "The Curving Mirror of Time". Anu Kannike, Patrick Laviolette (toim.) 2013. "Things in Culture, Culture in Things". Valter Lang, Kalevi Kull (toim.) 2014. "Estonian Approaches to Culture Theory". Raili Nugin, Anu Kannike, Maaris Raudsepp (toim.) 2016. "Generations in Estonia: Contemporary Perspectives on Turbulent Times". Anu Kannike, Monika Tasa (toim.) 2016. "The Dynamics of Cultural Borders". Anu Kannike, Monika Tasa, Ergo-Hart Västrik (toim.) 2017. "Body, Personhood and Privacy: Perspectives on the Cultural Other and Human Experience" Anu Kannike, Katre Pärn, Monika Tasa (toim.) 2020. "Interdisciplinary Approaches to Culture Theory" kultuuriteooria kultuurisemiootika See raamat avatud juurdepääsuga raamatute andmebaasis DOAB (Directory of Open Access Books) See raamat avatud juurdepääsuga raamatute andmebaasis DOAB (Directory of Open Access Books) See raamat avatud juurdepääsuga raamatute andmebaasis DOAB (Directory of Open Access Books) See raamat avatud juurdepääsuga raamatute andmebaasis DOAB (Directory of Open Access Books) (ilma pildimaterjalita) See raamat avatud juurdepääsuga raamatute andmebaasis DOAB (Directory of Open Access Books) See raamat avatud juurdepääsuga raamatute andmebaasis DOAB (Directory of Open Access Books) See raamat avatud juurdepääsuga raamatute andmebaasis DOAB (Directory of Open Access Books) "Approaches to Culture Theory" Tartu Ülikooli kirjastuse lehel
Katrin Kello

Katrin Kello (sündinud 24. juunil 1977) on eesti ajaloolane ja ühiskonnateadlane. Kello on lõpetanud Tartu Ülikooli cum laude ajaloo erialal 2000. aastal. Magistrikraadi sai ta samas ajaloo erialal 2003. aastal. 2014. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktorikraadi väitekirjaga teemal "The functions and contexts of general education history teaching: social and professional representations in Estonia and Latvia" (Üldharidusliku ajalooõpetuse funktsioonid ja kontekstid: sotsiaalsed ja professionaalsed representatsioonid Eestis ja Lätis). Ta on 2016. aastast Tartu Ülikooli Ühiskonnateaduste instituudi teadur. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. jaanuar 2012. Vaadatud 27. juulil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. jaanuar 2012. Vaadatud 27. juulil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Katrin Kello Eesti Teadusportaalis