laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Olari Suislep

Olari Suislep (sündinud 5. juunil 1979) on Eesti maadleja. Üheksakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1995, 1999, 2000, 2001, 2003, 2004, 2005, 2008, 2011). 2006. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht; 2007. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht; Tuntumad konkurendid: Şeref Eroğlu, Sergei Kovalenko, Ion Panait, Kristjan Press, Sergei Kuntarev, Valdemaras Venckaitis 1995. aasta Budapest – 51 kg – 22. koht (kadett); 1997. aasta Turu – 60 kg – 28. koht (juunior); 1998. aasta Kairo – 65 kg – 10. koht (juunior); 1999. aasta Bukarest – 63 kg – 19. koht (juunior); 2003 Créteil – 66 kg – 37. koht. 1996. aasta Sofia – 58 kg – 13. koht (juunior); 1999. aasta Budapest – 63 kg – 8. koht (juunior); 1999 Sofia – 63 kg – 18. koht; 2000 Moskva – 63 kg – 19. koht. 2001 Istanbul – 63 kg – 12. koht; 2003 Belgrad – 66 kg – 19. koht; 2004 Haparanda – 66 kg – 20 koht. 2000 Faenza – 23. koht (63 kg). Põhjamaade meistrivõistlused 1997. aasta – 2. koht (juunior); 2000. aasta – 2. koht; 2003. aasta – 3. koht; 2006. aasta – 2. koht; Georg Lurichi mälestusvõistlused 2001. aasta – 4 koht; 2005. aasta – 3. koht; 2006. aasta – 2. koht; 2009. aasta – 3. koht. Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 2005. aasta – 3. koht; 2009. aasta – 5. koht; Biograafia ESBL-is
IV liiga 2011

IV liiga 2011 oli Eesti jalgpalli IV liiga 2011. aasta hooaeg. IV liiga on Eesti jalgpalli tugevuselt viies ja madalaim liiga, mis jaguneb neljaks tsooniks – ida, põhi, lõuna ja lääs. Meistriliiga 2011 Esiliiga 2011 II liiga 2011 III liiga 2011 http://www.jalgpall.ee/league.php?b=IV.E&year=2011 http://www.jalgpall.ee/top10.php?b=IV.E&year=2011 http://www.jalgpall.ee/league.php?b=IV.N&year=2011 http://www.jalgpall.ee/top10.php?b=IV.N&year=2011 http://www.jalgpall.ee/league.php?b=IV.S&year=2011 http://www.jalgpall.ee/top10.php?b=IV.S&year=2011 http://www.jalgpall.ee/league.php?b=IV.W&year=2011 http://www.jalgpall.ee/top10.php?b=IV.W&year=2011
Hulknurk

Hulknurgaks ehk polügooniks (kr poly 'palju' + gonia 'nurk') nimetatakse elementaargeomeetrias kinnist murdjoont. Lõike, millest see murdjoon koosneb, nimetatakse hulknurga külgedeks, nende otspunkte hulknurga tippudeks. Hulknurka nimetatakse korrapäraseks, kui kõik selle küljed on võrdsed ja kõik külgedevahelised nurgad on võrdsed. Hulknurka nimetatakse kumeraks, kui selle kontuuriks on kumer murdjoon. Ennast lõikav tasandiline hulknurk Lihtne tasandiline hulknurk Tasandiline kumer hulknurk
Richard Karelson

Richard Karelson (sündinud 1. augustil 1977) on Eesti maadleja. R. Karelson on tulnud 11 korda Eesti meistriks (1999, 2000, 2002, 2003, 2005, 2007 poolraskekaalus ning 2002, 2003, 2004, 2006, 2009 absoluutses kaalukategoorias) 1996. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht; 1997. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht; 1998. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht; 2004. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht; 2010. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht Tuntumad konkurendid: Hamza Yerlikaya, Mikael Ljungberg, Marek Švec, Toomas Proovel, David Saldadze, Maik Bullmann, Mirko Englich, Vello Pärnpuu, Helger Hallik, Mindaugas Ežerskis. 1993. aasta Lünen – 6. koht (kadett); 1994. aasta Budapest – 9. koht (juunior); 1997. aasta Turu – 4. koht (juunior); 2010. aasta Moskva – 26. koht (96 kg) (osavõtjaid 34). 1995. aasta Witten – 2. koht (juunior); 1997. aasta İstanbul – 8. koht (juunior); 1999 Sofia – 22. koht (97 kg); 2000 Moskva – 20. koht (97 kg); 2001 İstanbul – 16. koht (97 kg); 2002 Seinäjoki – 13. koht (96 kg); 2003 Belgrad – 20. koht (96 kg); 2005 Varna – 19. koht (96 kg). 2000 Faenza – 6. koht; 2000 Clermont-Ferrand – 19. koht; 2000 Taškent – 11. koht; 2000 Colorado Springs – 4. koht. 1999. aasta Zagreb – 8. koht (97 kg); 2000. aasta Camp Lejeune – 6. koht (97 kg); 2003. aasta İstanbul – 8. koht (96 kg); 2006. aasta Bakuu – 5. koht (96 kg); 2010. aasta Lahti – 3. koht (96 kg). Grand Prix of Germany 2002. aasta – 8. koht (96 kg) Golden Grand Prix 2007. aasta – 12. koht. Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 1995. aasta – 4. koht; 2002. aasta – 3. koht; 2008. aasta – 9. koht; 2010. aasta – 1. koht. Georg Lurichi mälestusvõistlused 2001. aasta – 1. koht; 2006. aasta – 1. koht Herman Kare Tournament 2011. aasta – 5. koht. Vantaa Painicup 2003. aasta – 1. koht. Põhjamaade meistrivõistlused Juuniorid 1995. aasta Oslo – 9. koht; 1996. aasta Vaajakoski – 2. koht; 1997. aasta Hässleholm – 1. koht. Täiskasvanud 1998. aasta Vaajakoski – 1. koht (97 kg); 2002. aasta Herning – 2. koht (96 kg); 2003. aasta Eslöv – 2. koht (96 kg). Biograafia ESBL-is [1] Maadlusliit
Imre Kose

Imre Kose (sündinud 5. juunil 1969 Tallinnas) on Eesti kokk. Ta õppis Tallinna 37. ja 49. Keskkoolis ning lõpetas 15. kutsekeskkooli kokana välisturistide teenindamise oskusega. Kaks aastat oli ta Soomes Lahtis vahetusõpilane. Erialaselt on ta end täiendanud USA-s, Prantsusmaal, Itaalias ja Norras. Peakokaks sai Kose laeval Tallink, on hiljem töötanud ka teistel Tallinki laevadel ja hotellis Olümpia. Ta on loonud mitu toitlustusasutust: restoranid L'Artiste, Vertigo, Mercado, kohvikud Boulangerie ja Bestseller. 2011. aasta seisuga on ta Tallinnas Vana-Viru tänaval koos Kalev Tanneri ja Raul Uutmanniga avatud kohviku Mozza ja restorani Museum peakokk ning Viru tänaval asuva kohvikpoe ja jaebrändi Vertigo Gourmet loovjuht. Kose on valmistanud süüa paljudele Eestit külastanud riigipeadele, sealhulgas USA presidendile George W. Bushile, Madalmaade kuningannale Beatrixile ja Norra kuningale Harald V-le. Ta osales 2007. aastal valminud Pixari joonisfilmi "Ratatouille" helindamisel. Imre Kose on Norra kuningliku teeneteordeni V klassi kavaler. Priit Pullerits "Imre Kose: missioonitunne viib edasi" Postimees, Arter, 19. november 2011, lk 4-7 Priit Pullerits "Imre Kose: missioonitunne viib edasi" Postimees, Arter. 19. november 2011, lk 4-7
Alo Toom

Alo Toom (sündinud 18. märtsil 1986 Vändras) on Eesti endine maadleja. Ta lõpetas 2005. aastal Audentese Spordigümnaasiumi ja 2015. aastal elektroenergeetika magistrina Tallinna Tehnikaülikooli. Viiekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (2006, 2007, 2010, 2013, 2015) 2011. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht; 2012. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht. 2005. aasta Vilnius (juunioride) – 19. koht; 2006. aasta Guatemala-City (juunioride) – 18. koht. 2007 Bakuu kehakaalus 84 kg – 41. koht (osavõtjaid 56) 2003. aasta Rostov (kadettide) – 11. koht; 2004. aasta Murska Sobota (juunioride) – 16. koht; 2006. aasta Szombathely (juunioride) – 10. koht; 2006 Moskva – 10. koht (84 kg); 2007 Sofia – 10. koht (84 kg); 2010 Bakuu – 15. koht (84 kg). 2012 Belgrad – 17. koht (96 kg). 2008. aasta – 3. koht; 2010. aasta – 5. koht; 2012. aasta – 8. koht; 2013. aasta – 17. koht. 2008 Novi Sad – 19. koht (osavõtjaid 33) 2012 Sofia – 19. koht (osavõtjaid 20); Grand Prix of Germany Dortmund 2007. aasta – 26. koht; 2008. aasta – 19. koht Golden Grand Prix 2012. aasta – 7. koht (84 kg); 2012. aasta – 2. koht (84 kg). Põhjamaade meistrivõistlused 2003. aasta – 1. koht (kadett); 2005. aasta – 1. koht (juunior); 2006. aasta – 1. koht (juunior); 2010. aasta – 3. koht; 2011. aasta – 9. koht; 2013. aasta – 1. koht; 2014. aasta – 3. koht. Vantaa Painicup 2009. aasta – 5. koht; 2010. aasta – 10. koht; 2011. aasta – 5. koht; 2013. aasta - 3. koht. Herman Kare Tournament 2012. aasta – 1. koht; 2013. aasta - 1. koht Arvo Haavisto Cup 2009. aasta – 2. koht; 2010. aasta – 3. koht; 2011. aasta – 5. koht; 2012. aasta - 2. koht; 2013. aasta - 2. koht. Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 2003. aasta – 6. koht; 2006. aasta – 1. koht; 2007. aasta – 1. koht; 2008. aasta – 18. koht; 2009. aasta – 3. koht; 2011. aasta – 9. koht; 2012. aasta - 1. koht; 2013. aasta - 1. koht. Georg Lurichi mälestusvõistlused 2006. aasta – 2. koht; 2007. aasta – 5. koht; 2008. aasta – 1. koht; 2009. aasta – 3. koht; 2010. aasta – 2. koht; 2011. aasta – 2. koht; 2012. aasta – 1. koht; 2013. aasta - 1. koht. Wladyslaw Pytlasinski Cup 2010. aasta – 28. koht; 2011. aasta – 7. koht; 2013. aasta - 21. koht. Dave Schultz Memorial International 2007. aasta – 4. koht. Dan Kolovi ja Nikola Petrovi nimeline turniir 2013. aasta - 13. koht Biograafia ESBL-is
II liiga 2001

II liiga 2001 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2001. aasta hooaeg. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu. Meistriliiga 2001 Esiliiga 2001 III liiga 2001 IV liiga 2001
II liiga 2002

II liiga 2002 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2002. aasta hooaeg. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu. Meistriliiga 2002 Esiliiga 2002 III liiga 2002 IV liiga 2002 V liiga 2002
II liiga 2003

II liiga 2003 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2003. aasta hooaeg. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu. Meistriliiga 2003 Esiliiga 2003 III liiga 2003 IV liiga 2003 V liiga 2003
II liiga 2004

II liiga 2004 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2004. aasta hooaeg. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu. Meistriliiga 2004 Esiliiga 2004 III liiga 2004 IV liiga 2004 V liiga 2004
II liiga 2005

II liiga 2005 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2005. aasta hooaeg. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu. Meistriliiga 2005 Esiliiga 2005 III liiga 2005 IV liiga 2005 V liiga 2005 Loobus Esiliigasse tõusmisest
Aleksandr Puškin (jõelaev)

Aleksandr Puškin (vene keeles Александр Пушкин) on neljatekiline, teine Maksim Gorki-klassi (projekt Q-040) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Österreichische Schiffswerften AG laevatehases Korneuburgis 1974. aastal. Laev sai nime vene romantilise luuletaja Aleksandr Puškini auks. Aastail 1973–1983 tellis NSVLi valitsus nafta müügist teenitud dollarite eest ennenägematu mugavusastmega kõrgeima äriklassi jõereisilaevu kapitalistlikult välismaalt, SDV-projekti-588 ning Tšehhoslovakkia-projektiga 26-37 isegi lähedasti võrreldamatu. Kiil pandi laevale tehasenumbriga K705 Austrias Korneuburgis Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) laevatehases, ja laev lasti vette ning anti Volga jõelaevandusele üle 1974. aastal. Volga-Flot-Tur ja Vodohod kasutavad Aleksandr Puškinit Venemaa jõgedel sõitudeks Samara Volga-äärsete linnade vahet. Jõereisilaevade loend Projekti Q-040 tehnilised andmed (vene keeles) RKO, Alus 019377 (vene keeles) Projekt Q-040 (vene keeles) Aleksandr Puškin (vene keeles) Александр Пушкин (vene keeles) NSVLi jõelaevastik (vene keeles) Q-040 laevade loend (vene keeles) Jõelaevad - Aleksandr Puškin[alaline kõdulink] (vene keeles) Laev Riverfleet.ru kodulehel (vene keeles) Motorship "Alexander Pushkin" (type Q-040) (inglise keeles)
Maksim Gorki (jõelaev)

Maksim Gorki (vene keeles Максим Горький) on neljatekiline, esimene Maksim Gorki klassi (projekt Q-040) Venemaa jõereisilaev, mis ehitati 1974. aastal Österreichische Schiffswerften AG’ laevatehases Korneuburgis. Laevale anti nimi vene kirjaniku Maksim Gorki auks. Aastail 1973–1983 tellis NSV Liidu valitsus nafta müügist teenitud dollarite eest ennenägematu mugavusastmega kõrgeima äriklassi jõereisilaevu kapitalistlikult välismaalt. Need laevad olid võrreldamatult paremad kui SDV projekti 588 ja Tšehhoslovakkia projekti 26-37 järgi ehitatud laevad. Kiil pandi laevale tehasenumbriga K704 Austrias Korneuburgis laevatehases Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG). Laev lasti vette ja anti Volga jõelaevandusele üle 1974. aastal. 2002. aastal laeva ulatuslikult moderniseeriti. Vodohod kasutas Maksim Gorkit Venemaa jõgedel sõitudeks Volga-äärsete linnade vahel: Nižni Novgorod – Astrahan, Astrahan-Moskva. 2013. aasta seisuga oli aluse kapten Sergei Batjalov. Alates 2019. aastast laev sõidab Jenissei jõel Krasnojarskist. 2024. aasta seisuga on aluse kapten Aleksandr Žbanov. Jõereisilaevade loend Projekti Q-040 tehnilised andmed (vene keeles) Максим Горький (vene keeles) Projekt Q-040 (vene keeles) Maksim Gorki (vene keeles) NSV Liidu jõelaevastik (vene keeles) Q-040 laevade loend (vene keeles) Jõelaevad – Maksim Gorki (vene keeles) Motorship “Maxim Gorky” (type Q-040) (inglise keeles) Maksim Gorki 2012. a. sõiduplaan(vene keeles) Maksim Gorki Vodohodi kodulehel (vene keeles) Laev Vodohodi leheküljel (vene keeles) Projekti Q-040 tehnilised andmed (vene keeles) Laev Riverfleet.ru kodulehel (vene keeles) Motorship “Maxim Gorky” (type Q-040) (inglise keeles)
III liiga 2009

III liiga 2009 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2009. aasta hooaeg. Meistriliiga 2009 Esiliiga 2009 II liiga 2009 IV liiga 2009 http://www.jalgpall.ee/league.php?b=III.E&year=2009 http://www.jalgpall.ee/top10.php?b=III.E&year=2009 http://www.jalgpall.ee/league.php?b=III.N&year=2009 http://www.jalgpall.ee/top10.php?b=III.N&year=2009 http://www.jalgpall.ee/league.php?b=III.S&year=2009 http://www.jalgpall.ee/top10.php?b=III.S&year=2009 http://www.jalgpall.ee/league.php?b=III.W&year=2009 http://www.jalgpall.ee/top10.php?b=III.W&year=2009
III liiga 2008

III liiga 2008 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2008. aasta hooaeg. 1Nõmme JK Kalju III loobus liigast pärast 10. vooru. Kõik mängutulemused tühistati. 2Kehra JK Tempori loobus liigast pärast 14. vooru. 1FC Haapsalu loobus pärast 20. vooru. Meistriliiga 2008 Esiliiga 2008 II liiga 2008 IV liiga 2008
III liiga 2007

III liiga 2007 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2007. aasta hooaeg. Meistriliiga 2007 Esiliiga 2007 II liiga 2007 IV liiga 2007
NAS

NAS on lühend, mis võib tähistada: Võrgumälu (inglise keeles network-attached storage)  Rahvuslikku Teaduste Akadeemiat (inglise keeles National Academy of Sciences) Ameerika Ühendriikides
III liiga 2006

III liiga 2006 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2006. aasta hooaeg. Meistriliiga 2006 Esiliiga 2006 II liiga 2006 IV liiga 2006 V liiga 2006
Ränne (zooloogia)

Ränne ehk migratsioon on loomadel esinev regulaarne suunatud elukohavahetus pika vahemaa taha. Tavaliselt on ränded sesoonsed. Väga levinud on ränne lindudel (lindude ränne) ja kaladel, ent seda esineb ka imetajatel (näiteks nahkhiirtel) ja putukatel. Tihti toimub ränne parvedes, kuid loomad võivad rännata ka üksi.{{lisa viide]] Rändlinnud sooritavad regulaarselt aastaajalisi rändeid. Sügisel lahkuvad pesitsusalalt soodsama kliima ja toitumistingimustega talvitumisaladele ja kevadel naasevad harilikult samasse pesitsuspaika. Igal rändlinnuliigil on kindel talvitusala, sinna lendamiseks eelistavad nad kindlaid rändeteid. Pendelrände korral liiguvad linnud sügisel ja kevadel sama teed, silmusrände korral kulgeb sügisränne üht ja kevadränne teist teed.[viide?] Kõigist maailma lindudest on umbes 40% rändlinnud. Eestis pesitsevatest lindudest on rohkem kui 90% rändlinnud. Eestit läbib ja siin peatub rohkesti läbirändavaid linde. Enamik Eestis pesitsevaid linde lendab talveks mõnesaja kuni paari tuhande kilomeetri kaugusele edela ja lõuna poole. Kaugrändurid lähevad Aafrikasse Sahara kõrbest lõuna poole. Vee- ja rannikulinnud talvituvad enamasti Lääne-Euroopas. Aafrikasse lendavad suitsupääsuke, valge-toonekurg, kägu, ööbik, rukkirääk, piiritaja jpt.[viide?] Rändekaugused on paljudel liikidel väga suured, ületavad 10 000 km. Suurim rändekaugus on randtiirul, kes pesitseb Arktikas, aga arktika talveks lendab Antarktika või Lõuna-Aafrika rannikualale. Jälgimisseadmega randtiirud lendasid Gröönimaalt või Islandilt Antarktikasse ja tagasi, läbides aastas üle 70 000 km, pikim teekond oli 81 600 km. Suurim registreeritud peatusteta rändekaugus on noore vöötsaba-vigle lend 2022. aasta oktoobris Alaskalt Austraalia lõunarannikule. 11 päevaga läbis see lind üle 13 500 km. anadroomne ränne ja katadroomne ränne invasioon (bioloogia) paigatruudus vertikaalmigratsioon Riho Kinks (Koostaja). Lindude ränne. Eesti Ornitoloogiaühing, Tartu 2018. Alister Doyle. Arctic terns' flying feat: same as 3 trips to Moon. Reuters 11.01.2010. Graham Readfearn. Bar-tailed godwit sets world record with 13,560 km continuous flight from Alaska to southern Australia. The Guardian, 26.10.2022
Helmi Neggo

Helmi Reiman-Neggo (16. november 1892 Kolga-Jaani – 2. november 1920 Tartu) oli eesti etnograaf ja rahvakunsti uurija. Helmi Reiman sündis 16. novembril 1892 Kolga-Jaani pastori Villem Reimani ja tema abikaasa Paula kuuelapselise pere esimese lapsena. 1901. aastal saadeti 8-aastane Helmi Reiman õppima Helsingisse. Pärast keskkooli lõpetamist astus ta 1911. aastal Helsingi Ülikooli, kus ta õppis muuhulgas Uuno Taavi Sireliuse ning Kaarle Krohni käe all kahel erialal: soome-ugri rahvateadus ning Soome ja Põhjamaade ajalugu. Üliõpilasena kogus ta 1912., 1913. ja 1914. aasta suvel oma kodukihelkonnas Kolga-Jaanis Eesti Rahva Muuseumile vanavara. Pärast 1916. aastal ülikooli lõpetamist sai temast esimene etnoloogia erialaharidusega eestlane ning ta asus ta tööle Eesti Rahva Muuseumi etnograafiaosakonda. 1917 kolis ta Tallinna, kus tegutses peamiselt ajakirjaniku ning rahvaülikooli lektorina, pidades loengukursust "Kultuuri alged". Ta avaldas ajalehtedes Postimees ja Tallinna Teataja artikleid kirjanduse ja kultuuri teemadel (osalt H. Tõramaa varjunime all). Suurema osa 1919. aastast veetis ta tervise parandamise eesmärgil Lõuna-Euroopas. Helmi Reiman-Neggo suri Tartus 2. novembril 1920 ning maeti Tartu Maarja kalmistule. Helmi Reiman-Neggo olulisimaks uurimisteemaks oli rahvakunst ja rahvarõivad, mida ta käsitles paikkondlikele eripäradele ning variatsioonidele keskendudes. Ta pani aluse eesti rahvakunsti territoriaalsele süstematiseerimisele ning viis Eesti etnograafa võrdleva teaduse tasemele. Lisaks sellele uuris ta kristlike ja eelkristlike tavade põimumist eestlaste matusekommetes 13.–18. sajandil ning 17.–18. sajandi poliitikategelase ja diplomaatilise agendi Johann Reinhold von Patkuli tegevust. 9. juulil 1916 abiellus Helmi Reiman Saaremaalt pärit sõjaväearsti Gundemar Neggoga. Neil oli tütar Ester Naemi Neggo (1917–1938). Õunapuu, Piret 2004. Helmi Reiman-Neggo kui etnograaf. Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat, XLVIII, lk 47–80. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 16 Helmi Reiman. Naisten puvut Kolga-Jaanin pitäjässä Wiljandin Maakunnassa Liivimaalla. Suomen Museo XXI. Helsinki, 1914 Helmi Reiman. Eestlaste matusekombed. Eesti Kultura IV. Tartu, 1915 Helmi Neggo. Eesti rahvakunstist. Tartu, 1918 (ka koguteoses "Eesti maa, rahvas, kultuur". Tartu, 1926) Helmi Neggo. Johann Patkul – kõige suurem liivlane. Tallinn: Varrak, 1920 Helmi Reiman-Neggo. Kolm suurt õnne. Tartu: Ilmamaa, 2013 Õunapuu, Piret 2004. Helmi Reiman-Neggo kui etnograaf. Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat, XLVII, lk 47–80. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti biograafiline leksikon. Tartu, 1926–1929, 335–336 EE IV (1936), 152 Helmi Neggo surnud. Postimees (1920) 4. november "ERMi esimene koolitatud etnoloog Helmi Neggo uskus ja tõestas: suure vaimuandega eestlased surevadki noorelt." Postimees 5. detsember 2017. Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Jakov Negotin

Jakov Negotin (ka Jakov Njegotin; 6. aprill 1864 Riia – 1919 Saratov) oli juudi päritolu Eesti loomaarstiteadlane. 1884–89 õppis Negotin Tartu Veterinaariainstituudis (TVI, ДВИ). 1891. aastal kaitses ta samas veterinaariamagistri kraadi väitekirjaga "Об удобоприменимости анестезирующих средств у домашних животных" (Jurjev, 1891). Negotin oli 1889–92 TVI kliiniku assistent, 1892–93 sõjaväearst, 1893–95 TVI anatoomiaprosektor, 1895–97 dotsent, aastast 1897 erakorraline ja 1911–18 korraline zoofüsioloogiaprofessor. Õpetas TVI-s peamiselt zoofüsioloogiat. 1889–92 õpetas TVI velskrikoolis ka eksterjööri ning hiljem vene keelt, oli aastast 1895 TVI raamatukogu osakonnajuhataja. Jakov Negotini magistriväitekiri oli Eestis ja Venemaal esimene eksperimentaalteaduslik uurimus anesteetikumide kasutatavusest koduloomadel. Ta oli viljakas füsioloogiliste katse- ja mõõteriistade konstrueerija, täiendaja ning aktiivne tutvustaja trükisõnas (pulsiloendaja 1909, fotokardiograaf 1913, elektromagnetiline respiratsiooniseade). Negotin käis korduvalt teaduslikel lähetustel kodu- ja välismaal, tutvus veterinaarinstituutide tegevusega Saksamaal, Prantsusmaal jm. Ta koostas (koos professor J. Valdmanniga) teatmiku TVI-sse 1848–1898 immatrikuleeritud üliõpilaste kohta (Tartu, 1898) ning oli Varssavi Sõjaväe Veterinaararstide Seltsi korrespondentliige. Zur Frage der graphisch-akustischen Signalisierung der Herztätigkeit. // Plüger’s Archiv 112 (1906) (vene keeles: Ж. науч. и практ. вет. мед. Юрьевского Вет. ин-та (1907) 1; (1910) 6) Elektromagnetischer Respirationsapparat für kleine Tiere. // Deutsche Mechaniker-Zeitung (1908) Über die Bedeutung der Registrierung der Glockenschläge bei Anwendung der Graphisch-akustischer Methode. // Zentralblatt für Physiologie 22( 1908) Unblutiges Verfahren, das Froschhertz freizulegen. // Zeitschrift für biologische Technik und Methodik 2/1 (1910) Leuchtsignale der Herztätigkeit. // Zeitschrift für biologische Technik und Methodik 2/5 (1911) Der Sphygmophan (Die Pusfackel). // Zeitschrift für biologische Technik und Methodik 2/7 (1912) Сигнализация пульса собаки вспышками электричества. // Ж. науч. и практ. вет. мед. Юрьевского Вет. ин-та (1913) 7 Хлороформенная бронхопневмония овец и торможение ея развития вытяжкой из надпочечных желез. // Ж. науч. и практ. вет. мед. Юрьевского Вет. ин-та (1914) 7 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 16 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Альбом имматрикулированных в ДВИ, 148–149 Tehver, J. Einiges aus der Geschichte der Dorpater Veterinärschule und des Veterinär-Instituts. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade 4/5 (1931), 130, 158–159 Ветеринарная энцикопедия 6, 383 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
III liiga 2005

III liiga 2005 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2005. aasta hooaeg. Meistriliiga 2005 Esiliiga 2005 II liiga 2005 IV liiga 2005 V liiga 2005
III liiga 2004

III liiga 2004 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2004. aasta hooaeg. Meistriliiga 2004 Esiliiga 2004 II liiga 2004 IV liiga 2004 V liiga 2004