laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hiroshi Soejima

Hiroshi Soejima (jaapani keeles 副島 博志 Soejima Hiroshi; sündinud 26. juulil 1959 Sagas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1980 3 mängu. Hiroshi Soejima veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Takayoshi Yamano

Takayoshi Yamano (jaapani keeles 山野 孝義 Yamano Takayoshi; sündinud 5. aprillil 1955 Osakas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1980 2 mängu. Takayoshi Yamano veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Hiroyuki Sakashita

Hiroyuki Sakashita (jaapani keeles 坂下 博之 Sakashita Hiroyuki; sündinud 6. mail 1959 Miuras) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1980 1 mängu. Hiroyuki Sakashita veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Haruhisa Hasegawa

Haruhisa Hasegawa (jaapani keeles 長谷川 治久 Hasegawa Haruhisa; sündinud 14. aprillil 1957 Hyogos) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1978–1981 15 mängu ja lõi 4 väravat. Haruhisa Hasegawa veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Tsutomu Sonobe

Tsutomu Sonobe (jaapani keeles 園部 勉 Sonobe Tsutomu; sündinud 29. märtsil 1958 Ibaraki prefektuuris) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1978–1981 7 mängu. Tsutomu Sonobe veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Shigemitsu Sudō

Shigemitsu Sudō (jaapani keeles 須藤 茂光 Sudō Shigemitsu; sündinud 2. aprillil 1956 Mikasas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1979–1981 13 mängu. Shigemitsu Sudō veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Yoshio Katō

Yoshio Katō (jaapani keeles 加藤 好男 Katō Yoshio; sündinud 1. augustil 1957 Saitamas) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1980–1981 8 mängu. Yoshio Katō veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Masaaki Katō

Masaaki Katō (jaapani keeles 加藤 正明 Kato Masaaki; sündinud 22. detsembril 1958 Nagoyas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1981 3 mängu ja lõi 1 värava. Masaaki Katō veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Toshihiko Okimune

Toshihiko Okimune (jaapani keeles 沖宗 敏彦 Okimune Toshihiko; sündinud 7. septembril 1959 Hiroshimas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1981 2 mängu. Toshihiko Okimune veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Rootsi Instituut

Rootsi Instituut (rootsi keeles Svenska institutet, SI) on Rootsi riigiasutus, mis tegeleb Rootsi kohta info levitamisega maailmas. Asutuse üks funktsioone on edendada ka Rootsi rahvusvahelist koostööd kultuuri, hariduse, teaduse valdkonnas. Instituut asutati 1945. aastal. Asutuse koduleht
Satoshi Yamaguchi

See artikkel räägib 1959. aastal sündinud jalgpallurist. 1978. aastal sündinud jalgpalluri kohta vaata artiklit Satoshi Yamaguchi (1978). Satoshi Yamaguchi (jaapani keeles 山口 悟 Yamaguchi Satoshi; sündinud 1. augustil 1959 Oitas) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1981 1 mängu. Satoshi Yamaguchi veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Naoji Itō

Naoji Itō (jaapani keeles 伊藤 直司 Itō Naoji; sündinud 1. juulil 1959 Mies) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1981. aastal 1 mängu. Naoji Itō veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Raik Aarma

Raik Aarma (kuni 9. september 1935 Ralf Edvin Armann; 4. (vkj) / 17. september 1915 Tallinn – 29. juuni 1987) oli eesti ajakirjanik. Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1938–1941 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Ta õppis aastatel 1951–1962 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas ja lõpetas selle eesti filoloogina. Töötas alates 1940. aastast ajakirjanikuna. Oli Nõukogude-Saksa sõja ajal aastatel 1941–1944 Nõukogude Liidu tagalas ja Nõukogude sõjaväes (1. Eesti partisanibrigaadis), 1944. aastal Leningradis ajalehe Rahva Hääl toimetuse liige. Aastatel 1944–1945 oli ta Tallinnas ajalehe Noorte Hääl peatoimetaja, siis Rahva Hääle toimetuse liige. 1950. aastatel oli ta Eesti Televisiooni ühiskondlik-poliitiliste saadete peatoimetaja. Ta oli esimene "Aktuaalse kaamera" toimetaja alates 11. märtsist 1956, samal ajal oli režissöör Grigori Kromanov ja kaadritagune diktor Kalmer Tennossaar. Aastatel 1964–1973 oli ta ajakirja Pikker peatoimetaja, hiljem kuni 1983. aastani ajalehe Kodumaa toimetuse liige. Aarma oli VEKSA asutajate juhtgrupis, kuhu kuulusid veel Nigol Andresen, Leida Loone, Gustav Ernesaks ja ajakirjanik Elmar Mustmets. "Lemmikmark". Koostaja ja toimetaja Raik Aarma, illustraator ja kujundaja Olav Maran. Eesti NSV Ajakirjanike Liit. Tallinn 1966, 80 lk "Fakta om Sovjetestland". Perioodika. Tallinn 1976, 171 lk "Kesknädal – "Sahinad ajaloo koridoris" Rein Kordes, (14. november 2001)". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. veebruar 2016. Vaadatud 27. jaanuaril 2016. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Kesknädal – 14. November 2001 – Sahinad ajaloo koridoris ERR Arhiivi fotod
Ryōichi Kawakatsu

Ryōichi Kawakatsu (jaapani keeles 川勝 良一 Kawakatsu Ryōichi; sündinud 5. aprillil 1958 Kyotos) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1982 13 mängu. Ryōichi Kawakatsu veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Mitsugu Nomura

Mitsugu Nomura (jaapani keeles 野村 貢 Nomura Mitsugu; sündinud 21. novembril 1956 Muroranis) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja. Ta sündis aastal 1956 Muroranis (asub Hokkaidō prefektuuri Iburi allprefektuuris). Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1982 12 mängu. Mitsugu Nomura veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Yahiro Kazama

Yahiro Kazama (jaapani keeles 風間 八宏 Kazama Yahiro; sündinud 16. oktoobril 1961 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1980–1983 19 mängu. Yahiro Kazama veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Kazuo Ozaki

Kazuo Ozaki (jaapani keeles 尾崎 加寿夫 Ozaki Kazuo; sündinud 7. märtsil 1960 Tokyos) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1983 17 mängu ja lõi 3 väravat. Kazuo Ozaki veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Hiroshi Yoshida

Hiroshi Yoshida (jaapani keeles 吉田 弘 Yoshida Hiroshi; sündinud 11. veebruaril 1958 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1983 9 mängu ja lõi 1 värava. Hiroshi Yoshida veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Peterburi Mäeülikool

Peterburi Mäeülikool (vene keeles Санкт-Петербургский горный университет) on üks juhtivaid ja suurimaid Peterburi kõrgkoole; ühtlasi Venemaa esimene kõrgem tehnikakõrgkool. Kool asutati 1. novembril (21. oktoober vkj) 1773. Koolis on 8 teaduskonda, 1 sõjakateeder ja 1 filiaal: Kiriši filiaal (Киришский филиал). Kooli koduleht
Tōru Yoshikawa

Tōru Yoshikawa (jaapani keeles 吉川 亨 Yoshikawa Tōru; sündinud 13. detsembril 1961 Mie prefektuuris) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1983 1 mängu. Tōru Yoshikawa veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Hiroyuki Usui

Hiroyuki Usui (jaapani keeles 碓井 博行 Usui Hiroyuki; sündinud 4. augustil 1953 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1974–1984 38 mängu ja lõi 15 väravat. Hiroyuki Usui veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Peterburi Elektrotehnika Ülikool

Mitte segi ajada Bontš-Brujevitši nimelise Peterburi Telekommunikatsiooni Riikliku Ülikooliga Peterburi Elektrotehnika Ülikool (vene keeles Санкт-Петербургский государственный электротехнический университет) on Peterburis asuv ülikool. Kool asutati 1886. Kool on aegade jooksul kasutanud eri nimesid, nt 1891 kuni 19. sajandi alguses Peterburi Aleksander III nimeline Elektrotehnikainstituut, 1918–1991 Lenini-nimeline Leningradi Elektrotehnika Instituut (vene keeles Ленинградский электротехнический институт им. В. И. Ульянова (Ленина) (lühend ЛЭТИ)). Ülikooli koduleht
Visaginase tuumaelektrijaam

Visaginase tuumaelektrijaam on plaanimisel olnud tuumajaam Leedus, mida kavatseti rajada Ignalina tuumajaama asemele, mis suleti 2009. aastal. 2012. aastal Leedus korraldatud referendumil oli 62,7% hääletanutest uue tuumajaama vastu.
A. I. Herzeni nimeline Venemaa Pedagoogikaülikool

Peterburi Pedagoogikaülikool (vene keeles Российский государственный педагогический университет имени А. И. Герцена) on Venemaa üks juhtivaid pedagoogikaülikoole. Ülikool asutati 1797. Ülikool on aegade jooksul kandnud eri nimesid, nt Nõukogude ajal kandis see aastani 1991 nime A. I. Herzeni nimeline Leningradi Riiklik Pedagoogiline Instituut (vene keeles Ленинградский государственный педагогический институт имени А. И. Герцена). Ülikooli koduleht
Zhou Youguang

Zhou Youguang (hiina keeles 周有光 pinyin: Zhōu Yǒuguāng; õieti Zhou Yaoping, 周耀平 Zhōu Yàopíng; 13. jaanuar 1906 – 14. jaanuar 2017) oli hiina majandusteadlane, harrastuskeeleteadlane ja pikaealine. Teda peetakse tänapäeva hiina keele latinisatsioonisüsteemi pinyin loojaks. Ta lõpetas 1927. aastal Guanghua Ülikooli majanduse erialal. Ta viibis vahetusüliõpilasena Jaapanis ning töötas pärast ülikooli lõpetamist Ameerika Ühendriikide pankuri ja ökonomistina, kuid tuli 1949. aastal tagasi Hiinasse. Ta määrati 1955. aastal juhtima komisjoni, mille ülesandeks oli hiina kirjakeele reformimine, et tõsta kirjaoskuse taset. 1958. aastaks oli latinisatsioonisüsteem valmis ja see võeti kasutusele häälduse märkimiseks. 1980. aastatel tõlkis ta koos Liu Zunqi ja Qian Weichangiga "Encyclopædia Britannica" hiina keelde.
Peterburi Riiklik Agraarülikool

Peterburi Agraarülikool (vene keeles Санкт-Петербургский государственный аграрный университет) on Peterburis Puškinis asuv põllumajanduslikku kõrgharidust andev ülikool. Enne 1992. aastat kandis kool nime Leningradi Põllumajanduse Instituut (vene keeles Ленинградский сельскохозяйственный институт, lühend ЛСХИ). Ülikoolis õpib praegu üle 8000 üliõpilase[viide?]. Ülikooli koduleht
George Washingtoni Ülikool

George Washingtoni Ülikool (inglise The George Washington University, lühend GW või GWU) on USAs Washingtonis olev eraülikool. Ülikool on USA ülikoolidest kõige kallim: nt 2008 oli aastane õppemaks üle 38 000 USA dollari. Ülikool asutati 1821. Ülikooli koduleht
Harkivi ülikool

V. N. Karazini nimeline Harkivi Rahvuslik Ülikool (ukraina keeles Харківський національний університет імені В. Н. Каразіна) on Ukrainas Harkivis asuv ülikool. QS World University Rankings 2021 edetabelis oli 477. kohal. Ülikool on asutatud 29. jaanuaril 1805 ning see on üks vanemaid Ida-Euroopa ülikoole. (Vanim on 1615. aastal asutatud Kiievi Mogila Akadeemia.) Harkivi ülikooli asutajaks oli ükraina intellektuaal Vasyl Karazin (1773–1842). 3. märtsil 2022 hävitas Venemaa pommirünnak ülikooli hooned. Sõjategevuses kahjustada saanud Harkivi ülikooli majandusteaduskonna hoone 2. märtsil 2022 В Харьковском университете избрали нового ректора - Zn.ua, 03.06.2021 (vaadatud: 03.06.2021) QS World University Rankings® 2021 (vaadatud 01.05.2021) Russians have completely destroyed Karazin University in Kharkiv. Ülikooli koduleht
Düsseldorfi Kunstiakadeemia

Düsseldorfi Kunstiakadeemia (saksa keeles Kunstakademie Düsseldorf) on Saksamaal Düsseldorfis tegutsev kunstiakadeemia. Kunstiakadeemia on asutatud 1773. aastal. Pfalzi kuurvürst Johann Wilhelm oli kunstihuviline valitseja, kes hakkas koguma kunsti peamiselt Hollandi koolkonda kuuluvailt kunstnikelt. Tema järglane, kuurvürst Karl Theodor, asutas 1767. aastal Düsseldorfis akadeemia. Kunstiakadeemia kui niisugune asutati 1819. aastal. Esimene direktor oli tuntud kunstnik Peter von Cornelius. Tema mantlipärijaks sai kunstnik Wilhelm Schadow (1826–1859). Kooli õpilaskonda kuuluvad kunstnikud Carl Friedrich Lessing, Julius Hübner, Theodor Hildebrandt, Karl Ferdinand Sohn, Heinrich Mücke, Christian Köhler, Eduard Bendemann ja Adolf Schroedter panid aluse Düsseldorfi koolkonnale. Akadeemia populaarseim oli maastikuklass Johann Wilhelm Schirmeri, Hans Gude ja Oswald Achenbachi juhtimisel. 1864 avati skulptuuriklass, 1866 arhitektuuriosakond ja 1869 kirikukunstiklass professor Ernst Degeri juhtimisel. Düsseldorfi kunstiakadeemia tegevuse hiilgeajaks loetakse aastaid 1830–1846. Sel ajajärgul õppis Düsseldorfis ka Tartu päritoluga Hermann Hartmann, kes töötas hiljem oma kodulinnas ksülograafina. 18. sajandi viimasel veerandil asusid akadeemiasse tööle Eduard von Gebhardt ja Eugen Dücker (1874) ja Gregor von Bochmann (1895), mis tõi kaasa mitme eestlase, näiteks Tõnis Grenzsteini, Paul ja Kristjan Raua ning Ants Laikmaa õppima asumise sellesse kooli. Aleksander Tassa (5.08.1944). "Düsseldorfi kunstiakadeemia 125-aastane". Eesti Sõna. Vaadatud 4.11.2020. Kunstiakadeemia koduleht
Anders Ygeman

Anders Ingvar Ygeman (sündinud 17. juunil 1970 Stockholmi vallas) on Rootsi poliitik, Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige. Ta oli 3. oktoobrist 2014 kuni 27. juulini 2017 Rootsi siseminister. Ta sündis Vantöris Stockholmi vallas, kasvas üles Hagsätras ja elab Stockholmi linnaosas Årstas. Ta oli aastatel 1996–2014 Riksdagi liige (aastal 1995 asendusliige). 3. oktoobrist 2014 kuni 27. juulini 2017 oli ta Rootsi siseminister. Ta on abielus ja tal on kaks last. Tema isa on ajakirjanik Ingvar Ygeman.
¡Qué clase de amor!

"¡Qué clase de amor!" on Venezuela seebiooper. Seriaali tootsid 2009. aastal Venevisión ja BCC Producciones. Seriaali keskmes on keskkooliõpilastevahelised suhted. Selle peaosi mängivad Andrés Gómez, Aisha Stambouli, Joan Manuel Larrad ja Mayela Caldera.
¡Que viva la música!

"¡Que viva la música!" on Colombia kirjaniku Andrés Caicedo romaan. Autor kirjutas selle USA-s, kus ta pakkus edutult oma näidendeid Hollywoodi filmide stsenaariumideks. Raamat ilmus Calis 4. märtsil 1977. Samal päeval sooritas kirjanik enesetapu.
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 709

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 709 on resolutsioon, mille ÜRO Julgeolekunõukogu võttis vastu 12. septembril 1991. Resolutsioonis soovitas julgeolekunõukogu peaassambleel võtta Eesti vastu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni liikmeks. ÜRO Peaassamblee kinnitas Eesti vastuvõtmise ÜRO liikmeks resolutsiooniga 46/4 17. septembril 1991. ÜRO liikmesriikide loend United Nations (1992). Yearbook of the United Nations 1991, Volume 45. Martinus Nijhoff Publishers. Lk 97. ISBN 978-0-7923-1970-2. Resolutsiooni tekst ÜRO failivaramus (PDF) (araabia, hiina, hispaania, inglise, prantsuse ja vene keeles)
Eesti Vabadusvõitlejate Liit

Eesti Vabadusvõitlejate Liit on Eesti katusorganisatsioon, mis ühendab ja koordineerib Eesti riikliku iseseisvuse eest (eeskätt Eesti NSV ajal) võidelnud vabadusvõitlejaid. Organisatsiooni praegused ja endised liikmed on järgmised: Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühendus Tartu Vabadusvõitlejate Ühendus Võrumaa Sõjameeste Ühendus Eesti Sõjameeste Sakala Ühing Eesti Sõjameeste Pärnu Ühendus Eesti Leegioni Veteranide Virumaa Klubi Läänemaa Vabadusvõitlejate Ühendus Valgamaa Vabadusvõitlejate Ühendus Raplamaa Vabadusvõitlejate Ühendus Jõgevamaa Vabadusvõitlejate Ühendus Saaremaa Vabadusvõitlejate Ühendus Ida-Virumaa Vabadusvõitlejate Ühendus Põlvamaa Vabadusvõitlejate Ühendus Hiiumaa Vabadusvõitlejate Ühendus Vabadusvõitlejate Järva Ühendus Klubi "Wiking-Narva" Eesti Lennuväepoiste Klubi (endine liige) https://web.archive.org/web/20080530110358/http://www.hot.ee/vvliit/liit_e.htm (vaadatud 19.01.2016) https://web.archive.org/web/20150405094346/http://www.hot.ee/vvliit/tekst_1.html (vaadatud 19.01.2016)
Aari mõis

Aari mõis (saksa keeles Ari) oli Karula mõisa kõrvalmõis Haljala kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Haljala valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 18.01.2016) Aari mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Ahula mõis

Ahula mõis (saksa keeles Affel) oli rüütlimõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Järva valda. Mõisa omanikud olid Grünewaldtid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 18.01.2016)
Euroopa Liidu ühinemisleping 2005

Euroopa Liidu ühinemisleping 2005 on Euroopa Liidu, Bulgaaria ja Rumeenia vaheline leping, mis jõustus 2007. aasta 1. jaanuaril. Leping täpsustab Bulgaaria ja Rumeenia liitumist Euroopa Liiduga ning muutis eelmisi Euroopa Liidu lepinguid. Seega on see leping Euroopa Liidu põhiseadusliku aluse lahutamatu osa.  Lepingu ametlik täielik pealkiri on "Leping Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Taani Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (Euroopa Liidu liikmesriikide) ning Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia vahel Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemise kohta Euroopa Liiduga". Pärast edukat liitumisläbirääkimisi otsustas Euroopa Nõukogu 2004. aasta 17. detsembril, et Bulgaaria ja Rumeenia on valmis Euroopa Liiduga liituma. Seejärel anti liitumisleping üle Euroopa Parlamendile.  Euroopa Liidu ühinemisleping 2003 Euroopa Liidu ühinemisleping 2011
Aidu mõis (Paistu)

Aidu mõis (saksa keeles Aidenhof) oli riigimõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016)
Aidu mõis

Aidu mõis (saksa keeles Aitz) oli rüütlimõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal. Aidu mõis (Lüganuse khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Aitsra mõis

Aitsra mõis (saksa keeles Adscher) oli Ala mõisa kõrvalmõis Helme kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Tõrva valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016)
Ala mõis

Ala mõis (saksa keeles Assikas) oli rüütlimõis Helme kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Tõrva valda. Ala mõisa kõrvalmõis oli Aitsra mõis. Alamõisa mõisa kalmistu http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016)
Alajõe mõis

Alajõe mõis (saksa keeles Alajöe) oli Vara mõisa kõrvalmõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Peipsiääre valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016).
Ammuta mõis

Ammuta mõis (saksa keeles Ammuta) oli Kuksema mõisa kõrvalmõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Järva valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016)
Anikatsi mõis

Anikatsi mõis (saksa keeles Anikatz) oli Tuhalaane mõisa kõrvalmõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016)
Annamõisa mõis

Annemõisa mõis (ka Anna mõis; saksa keeles Annenhof) oli Pööravere mõisa kõrvalmõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Põhja-Pärnumaa valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016)
Aravuse mõis

Aravuse mõis (saksa keeles Arrawus) oli poolmõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Vinni valda tänapäeva Aravuse küla lähedal. Eraldati Kaarli mõisast 1852. Aravuse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 14.05.2020) http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016) Aravuse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Arju mõis

Arju mõis (ka Tagavere mõis; saksa keeles Taggafer) oli rüütlimõis, hiljem poolmõis Jaani kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Saaremaa valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016)
Arumäe mõis

Arumäe mõis (ka Samokrassi mõis; saksa keeles Samokraß) oli Narva linnamõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Ida-Viru maakonda Narva-Jõesuu linna alale. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016) Arumäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Arumäe mõis (Vaivara khk), Kinnistute register
Aruselja mõis

Aruselja mõis (saksa keeles Arrosilla) oli Tamme mõisa kõrvalmõis Rannu kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Elva valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016)
Arussaare mõis

Arussaare mõis (saksa keeles Arrosaar) oli riigimõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Põhja-Sakala valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016)
Asu mõis

Asu mõis (saksa keeles Assuma) oli Koorküla mõisa kõrvalmõis Helme kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Tõrva valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016)
‘Uthmān (täpsustus)

‘Uthmān (türgipäraselt Osman) on araabiakeelne nimi, mis tähendab 'noort' (ka 'loomalast') ning on saanud populaarseks eesnimeks tänu sellele, et seda kandis kolmas kaliif. Uthmani-nimelised valitsejad olid: ‘Uthmān ibn ‘Affān, Araabia Kalifaadi kolmas kaliif 644–656 Uthman, Hafsiidide kaliif Ifrikijas (Tuneesias) 1435–1488 Uthman bin Ali, Tuneesia bei 1814 Uthmani ehk Osmani-nimelised olid ka mitu Türgi sultanit
Asuküla mõis

Asuküla mõis (saksa keeles Assoküll) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna. Mõisa omanikud olid Ungern-Sternbergid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016)
Ataste mõis

Ataste mõis (saksa keeles Alexanderhof) oli Aruküla mõisa kõrvalmõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Järva valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016)
Atla mõis (Kihelkonna)

Atla mõis (saksa keeles Attel) oli riigimõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Saaremaa valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016)
Eesti-Taani suhted

Eesti-Taani suhted on Taani ja Eesti vahelised välissuhted. Tallinnas on Taani suursaatkond ja Hellerupis, Kopenhaagenis on Eesti suursaatkond. Mõlemad riigid kuuluvad Euroopa Liitu, NATOsse ja Läänemeremaade Nõukokku. Taani on Eestit märkimisväärselt toetanud rahaliselt. Näiteks 1992-2003 toetas Taani Eestit 147 miljoni euroga.  Pikemalt artiklis Taani aeg Taani valitses Eestis esimest korda 13. ja 14. sajandil ning uuesti 16. ja 17. sajandil. Taani oli 12. sajandil edukas sõjaväes ja kaubanduses. Ta oli huvitatud aeg-ajalt toimuvate Eesti ja Kuramaa piraatide rünnakute lõppemisest, sest need ohustasid tema kaubandust Baltimaadega. Taani laevastik on Eestit rünnanud aastatel 1170, 1194 ja 1197. Kuningas Valdemar II ja peapiiskop Andreas Sunonis juhtisid röövretke Saaremaale. Government of Denmark. Eesti Suursaatkond Kopenhaagenis
Pii-Hemi kožuun

Pii-Hemi kožuun on 2. järgu haldusüksus Venemaa Tõva Vabariigis. Kožuuni halduskeskus on Turan. Kožuun jaguneb 8 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 14 asulat.