Jaak Jõerüüt

Jaak Jõerüüt (sündinud 9. detsembril 1947 Tallinnas) on Eesti proosakirjanik, luuletaja, näitekirjanik, diplomaat ja poliitik. Ta on töötanud ajakirjaniku ja toimetajana. Jõerüüt oli tööl ka Eesti NSV Kirjanike Liidus ning hilisemal on ajal on tähelepanu pälvinud tema osalus Kirjanike Liidu kaadripoliitikas. On avaldanud mitu luulekogu ja proosaraamatut. Jõerüüt on olnud Eesti suursaadik Soomes, Itaalias, Maltal, Küprosel, ÜRO juures, Lätis ja Rootsis. Aastail 2004–2005 oli ta Eesti kaitseminister. Jaak Jõerüüt on õppinud Tallinna 10. Keskkoolis aastail 1955–1966 ja Tallinna Polütehnilises Instituudi majandusteaduskonnas, mille lõpetas 1973. aastal (ökonomistina). Jõerüüt on töötanud raamatukoguhoidjana, ajakirjanikuna ajalehes Õhtuleht 1969. aastal ja ajalehes Rahva Hääl aastatel 1966–1973. Seejärel oli ta assistent Tallinna Polütehnilise Instituudi statistika kateedris aastatel 1973–1974 ja teadur Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudis aastatel 1975–1976. Aastatel 1976–1977 töötas Jõerüüt toimetajana kirjastuses Eesti Raamat, seejärel Eesti NSV Kirjanike Liidus: organisatsioonilise sekretärina (1977–1981), juhatuse sekretärina (1981–1986) ja juhatuse aseesimehena (1988–1989). Jõerüüt osales juhtorganite liikmena ja partei allorganisatsiooni büroo sekretärina Kirjanike Liidu kaadripoliitikas,[a][b] mida otseselt suunas EKP Keskkomitee tippjuhtkond. Aastatel 1989–1990 oli Jõerüüt Eesti NSV kultuuriministri asetäitja, 1989. aastast Eesti Loomeliitude kultuurinõukogu esimees. 1990. aastast oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu saadik. Aastatel 1993–1997 oli Jõerüüt Eesti suursaadik Soomes, 1998–2002 Itaalias ja Maltal, 1999–2004 Küprosel. Aastatel 2002–2004 töötas ta Eesti Vabariigi välisministeeriumi siseauditi juhina. 2004. aasta juulist kuni novembrini oli Jõerüüt suursaadik ÜRO juures. 2006–2011 oli ta Eesti suursaadik Lätis ja 2011–2014 Eesti suursaadik Rootsis. 16. oktoobril 2015 läks ta diplomaatilisest teenistusest pensionile. Jaak Jõerüüt oli aastatel 1978–1989 NLKP liige. Eesti NSV Kirjanike Liidu partorgina oli Jaak Jõerüüt okupatsiooniajal mitmete kirjandusinimeste-kolleegide karistajaks poliitiliste eksisammude eest, sealhulgas 40 kirjale allakirjutamise eest, millest ta ise oli keeldunud. Aastatel 1990–1993 kuulus ta Eesti Liberaaldemokraatlikku Parteisse ja 2004–2012 Reformierakonda. Jõerüüt oli Eesti Kongressi liige. 22. novembril 2004 nimetas president Arnold Rüütel Jõerüüdi kaitseministriks Juhan Partsi valitsuses Margus Hansoni asemel, kelle kodust oli varastatud portfell tööalaste dokumentidega. Pärast valitsusevahetust jätkas Jõerüüt kaitseministrina Andrus Ansipi esimeses valitsuses kuni oktoobrini 2005. Tema kaitseministriks olemise ajal tehtud tähtsaim tehing oli 60 Pasi XA-180 soomuki ostmine Soomelt 112,7 miljoni krooni eest. Kaitseministrina külastas ta 2005. aastal Le Bourget’ lennuväljal toimunud lennundusnäitust. Novembris 2012 astus Jaak Jõerüüt Reformierakonnast välja.  Pikemalt artiklis Särgiskandaal Jõerüüdi tagasiastumist kaitseministri kohalt on peetud kummastavaks. Jaak Allik: "See on pretsedenditu ja kardan, et ka kauaks pretsedendituks jääv juhtum, kus valitsusliige lahkub protestiks selle vastu, mis tema haldusalas, aga laiemalt ka kogu riigis on toimunud". Diplomaadina ajakirjanduslikust avalikkusest eemal seisnud Jõerüüt sattus ministriks saades ajakirjanduse ja opositsiooni surve alla ning leidis end mitte "riigikaitse komandosillal", vaid keset ministeeriumi ja Kaitseväe juhtkonna vahelisi vastuolusid. Lisaks toimus nimetatud perioodil mitmeid lahkumisega seostatavaid sündmusi. Jaak Jõerüüdi kaitseministriks oleku ajal läks kaduma mälupulk Kaitseministeeriumi andmetega 300 000 mehe kohta. See tuli ilmsiks mälupulga leidmise ja Kaitsepolitseiametisse viimisega 13. juunil 2005. 27. septembril saatis Kaitsepolitsei mälupulga edasi Andmekaitse Inspektsiooni, kes algatas väärteomenetluse isikuandmete kaitse seaduse rikkumise kohta. Enne seda, 26. septembril 2005 esitas Jõerüüt tagasiastumisavalduse põhjendusega, et tema alluvusse kuulunud Kindral Laidoneri Muuseumi direktor Indrek Tarand kandis Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio vahelisel jalgpallimatšil T-särki kirjaga "Kommarid ahju!". Üks särgil kommariks nimetatud isikutest oli Jõerüüt, kes kommenteeris: "See pilt vapustas mind. Kui poliitilises võitluses hakatakse tõsiselt ja muretult kasutama ahju ajamise teemat, siis minu jaoks on see piir ületatud." Oktoobri alguses sai Jõerüüdi asemel kaitseministriks Jürgen Ligi. Jõerüüt andis ajalehes Postimees ise teada oma valmisolekust kandideerida Eesti presidendiks. Ükski poliitiline jõud teda otseselt presidendikandidaadiks ei seadnud, võimalike presidendikandidaatide nimekirja sattus ta meedia valimisteemaliste arutluste ajal meedia kaudu. Jõerüüti kutsuti küll Vabaerakonna koosolekule ärakuulamiseks. Valimiste lõppstaadiumis langes Jõerüüt ka meedia koostatud nimekirjades tagaplaanile ning teda ei käsitletud enam võimaliku presidendikandidaadina. Valimiskampaania ajal käsitleti meedias kriitiliselt Jõerüüdi kui NLKP liikme ja Kirjanike Liidu partorgi osa parteivõimu, eeskätt EKP Keskkomitee suuniste ja NLKP kaadripoliitika püüdlikul elluviimisel. Jõerüüt keeldus alla kirjutamast nn 40 kirjale, nimetades seda "mädaks". Ta oli otseselt tegev NLKP liikmetest kolleegide poliitilisel karistamisel ja ametikohtadelt kõrvaldamisel, sealhulgas nii seoses 40 kirjaga kui ka ajakirjas Looming ilmunud luuletusega, mille esitähed andsid kokku "sinimustavalge". Elulooraamatus "On nagu on" (Küsimused Aita Kivi) AS Ajakirjade Kirjastus 2017) väldib Jõerüüt nende okupatsiooniaegsete teravate konkreetsete etteheidete käsitlemist, mis kerkisid esile presidendivalimiste ajal ajakirjanduses ja jätab oma tegevuse Nõukogude Eesti tippjuhtide käsualusena NLKP-s praktiliselt kõrvale. 2000. aastatel on Jaak Jõerüüt avalikult toonitanud, et tal on sidemeid usuringkondadega. 2011. aastal teatas Jaak Jõerüüt: "Pirita kloostris on toimunud mõned minu elu väga tähtsad sündmused, aga need on olnud isiklikud ja nende lähem kirjeldamine ei ole vajalik." 2014. aasta oktoobris avalikustas Jaak Jõerüüt Postimehes, et kuulub katoliiklaste hulka. Jaak Jõerüüt on Rail Balticu küsimuses esitanud põhimõtteliselt vastandlikke seisukohti, võttes 2014. aastal Postimehes sõna Rail Balticu vastaste vastu, 2018. aastal aga samas ajalehes Rail Balticu vastu, pidades vajalikuks anda allkiri ka laia tähelepanu pälvinud 400 kirjale selles küsimuses. 1980 – Friedebert Tuglase novelliauhind ("Mr. Dikshit") 1983 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Raisakullid") 1991 – Friedebert Tuglase novelliauhind ("Mr. Warma ja täiskuu valgus") 1995 – Soome Lõvi Rüütelkonna suurrist 1998 – Norra Kuningliku Teeneteordeni II klass 2001 – Malta Vabariigi Auliidu suurrist 2002 – Riigivapi IV klassi teenetemärk 2004 – Itaalia Vabariigi Teeneteordeni komandöririst 2006 – Riigivapi III klassi teenetemärk 2009 – Läti Kolme Tähe III klassi orden 2014 – Rootsi Kuningriigi Põhjatähe orden, I klass 2016 – Postimehe aasta arvamusliider "Kaitsekiht", Eesti Raamat, Tallinn 1975 "Kõne sellel teemal", Eesti Raamat, Tallinn 1977 "Üks ja ainus. Luuletusi 1967–1971" Tuum, Tallinn 1997 "Uus raamat", Tuum, Tallinn 2004 "Armastuse laiad, kõrged hooned." Tallinn, Tuum 2010 "Leping. Õpetajad" (jutustused), Eesti Raamat, Tallinn 1979 "Igavene suvi" (novellikogu), Eesti Raamat, Tallinn 1980 "Raisakullid" (romaan), Eesti Raamat, Tallinn 1982; "Raisakullid" II, Eesti Raamat 1985; "Raisakullid" I-II, EKSA 2013 "Raisakullid" III-IV, EKSA, Tallinn 2014 "Meeste tantsud" (novellikogu), Eesti Raamat, Tallinn 1984 "Teateid surmast" (jutustused), Loomingu Raamatukogu 1987, nr 34 "Teateid põrgust" (jutustused), Eesti Raamat, Tallinn 1990 "Sõber. Valik novelle 1979–2005", Tuum, Tallinn 2005 "Muutlik" (romaan), Tuum, Tallinn 2017 "Elu lehekülgi lehitsetakse kiiresti" (novellid ja lühiromaan), EKSA, Tallinn 2017 "Poliitiline daamikinnas" (romaan), EKSA, Tallinn 2019 "Meierkasti Mats" (lasteraamat; pildid joonistanud Rein Tammik). Kirjastus Kunst, Tallinn 1975, 18 lk "Autod" (lasteraamat; pildid joonistanud Rein Tammik), Kunst, Tallinn 1977, 18 lk "Diplomaat ja mälu" (memuaarid), Tuum, Tallinn 2004, 240 lk "Poliitiline avaldus. Arvamusi ja kommentaare 1996–2008", Tuum, Tallinn 2008, 260 lk "On nagu on" (Elulooraamat. Küsimused Aita Kivi), AS Ajakirjade Kirjastus 2017, 208 lk "Lennart. Pöördtooliaastad", Hea Lugu, Tallinn Jaak Jõerüüt. "Mõni sõna sõbrast – saadikukandidaadist (Rein Veidemannist)." – Õhtuleht 18.03.1989 Яак Иыэрюют: "Мужские танцы" (повести, новеллы); перевод с эстонского Нелли Абашиной; Москва: Советский писатель, 1986, 286 lk Яак Йыэрюйт: "Дипломат и память"; перевод с эстонского Эльвиры Михайловой. Tuum, Tallinn 2007, 262 lk Jāks Jeerīts: "Ziņas par nāvi" ("Teateid surmast"), tõlkinud Maima Grīnberga. Mansards 2011, 190 lk Jāks Jeerīts: "Mainīgais", tõlkinud Guntars Godiņš. "Mansards" 2012, 390 lk Jaak Jõerüüt: Muuttuvainen: Elämäntaitoja etsimässä. Suomentanut Raija Hämäläinen. Basam Books, Helsinki 2013. Jaak Jõerüüt: Uusi kirja. Suomentanut Raija Hämäläinen. Basam Books, Helsinki 2014. 1974. aastast on Jaak Jõerüüt abielus Viivi Luigega. Tema onu oli majandusteadlane Ivar Jõerüüt. ^a 1980. aastate aastate algul, pärast Karl Vaino ja Rein Ristlaane võimuletulekut, toimus Eestis suur kaadrivahetus kultuuriasutustes ja -organisatsioonides. 1983. aastal läksid NLKP liikmed, Eesti NSV Kirjanike Liidu juhatuse sekretärid Jaak Jõerüüt ja Arvi Siig EKP Keskkomitee ideoloogiasekretäri Ristlaane juurde ultimatiivse sooviga, et Kirjanike Liidu juhatuse esimees Paul Kuusberg peab lahkuma või lahkuvad nemad, ja leppisid temaga kokku, et juhatuse esimeheks saab Vladimir Beekman. Vt Vladimir Beekman. "Alles see oli." Tallinn, Tänapäev 2008, lk 161. ^b Kirjanike Liidu partorgina osales Jõerüüt 1982. aastal Sirje Kiini väljaviskamisel NLKP-st. (Vt Sirje Kiin. "Poliitiline autobiograafia".) Sirje Kiin kaotas seetõttu töökoha ja tema kirjutisi keelati avaldada. [7] Ester Vaitmaa, Jaanus Lensment (10. november 2022). "FOTOD | Jaak Jõerüüdi raamatu „Lennart. Pöördtooliaastad" esitlusel rõõmustati, et eduka näitekirjaniku debüüdi võib teha ka 75-aastaselt". Eesti Päevaleht. Vaadatud 10.11.2022. Jõerüüt sai välisministeeriumi siseauditi juhiks, Õhtuleht, 13. juuli 2002 "Ilves nimetas Eesti suursaadikuks Rootsis Jaak Jõerüüdi" Delfi, 9. märts 2011 J. Jõerüüdi tagasikutsumine Vabariigi Presidendi Kantselei, 30.10.2014. Pullerits, Priit. Lõuna-Euroopas oli juba ammu halba aimata. – Postimees, 17. oktoober 2015, lk 6–7. "Kes on kes Eesti poliitikas 1988–1992", Eesti Entsüklopeediakirjastus 1992, ISBN 5899000236 Vahur Koorits. Presidendikandidaat Jaak Jõerüüt osales aastakümnete eest komparteilasena 40 kirjale alla kirjutanud tõlkija karistamises. Eesti Päevaleht, 26. aprill 2016.[1] "Äriregister: Erakonna liikme otsing". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. jaanuar 2020. Vaadatud 7. märtsil 2020. "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk 50 Jõerüüt, Jaak (10. august 2023). "KOLUMN | Jaak Jõerüüt: aitab koolilapselikust mõtteviisist ja käitumisest". Eesti Päevaleht. Vaadatud 12. augustil 2023. "Jaak Jõerüüt astus Reformierakonnast välja" Postimees, 12. november 2012 Jaak Allik. "Diplomaatiline avaldus." [2] - Keel ja Kirjandus 10, 2009 Heidit Kaio, Janar Filippov, Mihkel Kärmas: "Mälupulga uskumatud seiklused" Eesti Ekspress, 16. märts 2006 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk 107, 108 "Jõerüüt tunnistas valmisolekut kandideerida presidendiks" [3] - Postimees 22. aprill 2016 Jaak Jõerüüt. "On nagu on. Küsimused Aita Kivi." AS Ajakirjade Kirjastus 2017, lk. 198. Jaak Jõerüüt. "Pirita klooster kui nähtus". Raamatus: "Pirita klooster ADMMI – MMXI", Pirita klooster 2011, lk. 27. Jaak Jõerüüt: Valed inimesed." Postimees 21. oktoober 2014 http://arvamus.postimees.ee/2961899/jaak-joeruut-valed-inimesed "Jaak Jõerüüt: rongide poolt. Perroonimõtted" "; [4] - Postimees 24. jaanuar 2014 ja Postimees. Meedia 24. jaanuar 2014 ] "Jaak Jõerüüt: ehmatavalt sageli meenutab kogu see juba aastaid kestnud Rail Balticu protsess sovetiaega" [5] - Postimees 11. aprill 2018 "400 avalik kiri: valeinfo põhjal vastu võetud Rail Balticu seadus tuleb tühistada!" Postimees 9. aprill 2018 [6] {Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Viivi Luik: elulugu Ilmar Kopso, "Jõerüüdi tee" – Kirjanduse jaosmaa ’83, Eesti Raamat, Tallinn 1985, lk 120–128 Irina Belobrovtseva, "Asjaliku põlvkonna inimestest. Ääremärkustega artiklikonspekt" – Keel ja Kirjandus 1986, nr 9, lk 513–517 Marika Mikli, "J. J. kõrvaltvaates" – Looming 1986, nr 10, lk 1420–23 Eesti kirjanduse ajalugu, V köide, 2. raamat, Eesti Raamat, Tallinn 1991, lk 621–624 ja bibliograafia lk 635–636, autor Silvia Nagelmaa "Lind korstna otsas (metafüüsilise maastiku kohal): vestlus Jaak Jõerüüdiga." (Intervjueerija Berk Vaher – Looming 2005, nr 9, lk 1406–1413 Kivisildnik, "Teeneline lahkuja" (Arvustus raamatule "Diplomaat ja mälu." Tallinn, Tuum 2004.) – Sirp 4.november 2005 [8] Jaak Allik, "Diplomaatiline avaldus." (Arvustus raamatule "Poliitiline avaldus. Arvamusi ja kommentaare 1996–2008." Tallinn, Tuum 2008.) [9] – Keel ja Kirjandus 2009, 10, lk 794–797. Viivi Luik (luuletaja, Jaak Jõerüüdi abikaasa). "Elu on kera" (Arvustus J. Jõerüüdi luuleraamatule "Armastuse laiad, kõrged hooned") – Postimees 15. mai 2010 Rein Veidemann. "Jaak Jõerüüdi luuleapooriad" (Arvustus J. Jõerüüdi luuleraamatule "Armastuse laiad, kõrged hooned") – Postimees 15. mai 2010 Toomas Haug. "Jõerüüdi harjutused." (Arvustus romaanile "Muutlik".) [10] - Looming 2011, 6, lk 882-884 Elust Hannes Rumm. "Kirjanik, diplomaat, Viivi Luige abikaasa" Postimees, 13. november 2004 Andrus Kivirähk "Laul Jaak Jõerüüdist" Eesti Päevaleht, 20. november 2004 Urmo Soonvald. "Jaak Jõerüüt: alguses lootsin kommunistlikku parteid õõnestada, aga olin liiga naiivne" Õhtuleht, 26. november 2004 Priit Pullerits. "Jaak Jõerüüt naudib jumala kingitust" Postimees, 27. november 2004 "Jaak Jõerüüt: hipist sirgub diplomaat" Juku-Kalle Raid, Marek Reinaas ja Tiina Ilsen vestlevad Jaak Jõerüüdiga. – KesKus, detsember 2015 Indrek Tarand: Meri ei loobunud oma kirgedest ka presidendiametis (L. Meri rebinud J. Jõerüüdi saadikuksmääramise paberid katki) – Eesti Päevaleht 11. september 2022 Ministrikohalt tagasiastumine Priit Simson. "Jõerüüt katkestas segastel põhjustel lähetuse Pariisi" Eesti Päevaleht, 27. juuni 2005 Kai Kalamees. "Jaak Jõerüüt: hindasin oma võimeid üle" Eesti Päevaleht, 28. juuni 2005 Urmo Soonvald. "Jaak Jõerüüt lubab mõttetu Pariisi sõidu ise kinni maksta" Õhtuleht, 29. juuni 2005 "Jõerüüt esitas särgiskandaali pärast lahkumisavalduse" Eesti Päevaleht, 26. september 2005 "Kaitseminister Jaak Jõerüüdi lahkumissavalduse tekst" Postimees, 26. september 2005 "SEMIOOTIKUD skandaalsest T-särgist "Kommarid ahju!" Ärileht, 28. september 2005 "Jõerüüt pärandas Iraagi-küsimuse parteile" Delfi, 29. september 2005 Eerik Arro. "Kommunistid, astuge tagasi!" Kultuur ja Elu "Semiootikud ei pidanud «Kommarid ahju!»-särki vaenu õhutavaks" Postimees, 25. juuli 2006 Presidendivalimised BNS [11]"Jõerüüt tunnistas valmisolekut kandideerida presidendiks" - Postimees 22. aprill 2016, 20:22 Kadri Paas. Tulevane presidendikandidaat tegeleb väga väärtusliku ettevõtlusega ärileht.ee, 23. aprill 2016 Otti Eylandt. Jaak Jõerüüt: minu nimi ei ole Lennart, Arnold ega Toomas Hendrik Eesti Päevaleht, 25. aprill 2016 Vahur Koorits. Presidendikandidaat Jõerüüt keeldus 36 aastat tagasi venestamise vastasele 40 kirjale alla kirjutamast ja nimetas seda "mädaks" delfi.ee, 26. aprill 2016 Vahur Koorits. Presidendikandidaat Jaak Jõerüüt osales aastakümnete eest komparteilasena 40 kirjale alla kirjutanud tõlkija karistamises delfi.ee, 27. aprill 2016 Vahur Koorits. Jõerüüt keeldus 40 kirjale alla kirjutamast, nimetades seda "mädaks" Eesti Päevaleht, 27. aprill 2016 Vahur Koorits. Jõerüüt osales 40 kirjale alla kirjutanud tõlkija karistamises Eesti Päevaleht, 28. aprill 2016 Vahur Koorits. 1981 – ajakirjas ilmus sõna "sinimustvalge". Sellele järgnenud okupatsioonivõimu kättemaksus osales ka Jaak Jõerüüt Delfi.ee, 28. aprill 2016 Sirje Kiin. Kommentaar - Usaldus ja andestus (Andestada saab, aga ei saa enam usaldada. Teade J. Jõerüüdi käitumisest aastal 1980 seoses "40 kirjaga", milles osalejate karistamisel ta osales Eesti Elu nr 17, 29. aprill 2016 Muu "Suursaadik Jaak Jõerüüt: Wikileaks on globaalne kont" – Delfi, 1. veebruar 2011 "Ilves nimetas Eesti suursaadikuks Rootsis Jaak Jõerüüdi" – Delfi, 9. märts 2011 "Jaak Jõerüüt peab kaitseministri ametit Laarile sobilikuks" – Delfi, 31. märts 2011 Epp-Mare Kukemelk (toimetaja). "Eesti saadik Estonia huku kohta: haav hakkab tasapisi kinni kasvama – Delfi, 28. september 2011 Indrek Mesikepp. "Jaak Jõerüüdile, kirjanikule ja masinistile" – Eesti Päevaleht, 7. jaanuar 2012 Tuuli Koch. "Jõerüüt: võim halvab inimese" Postimees, 22. november 2012. Tsitaat: "Kui kogu see rahajant on liberalismi komponent, siis olen mina Murueide tütar."