laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Religioosne haridus

Religiooniharidus jaguneb kaheks valdkonnaks: katehheesiks ehk usuõpetuseks koguduses ja religiooniõpetuseks ehk usuliseks hariduseks koolis. Religioonihariduse rahvusvahelistumisele aitas kaasa Kirikute Maailmanõukogu 1970. aastatel. 1977. aastal loodi Rahvusvaheline Usuõpetuse (ja -väärtuste) Seminar (ISREV). Teoloogia on usuteadus. Ajaloolise traditsiooni põhjal on Euroopas levinud teoloogia õpetamine klassikalist struktuuri järgivate ülikoolide usuteaduskondades, enamasti konfessionaalsel alusel. Eestis õpetatakse teoloogiat mitmes õppeasutuses, sh Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Religioonipedagoogika on pedagoogika haru, mis tegeleb religiooniteemalise õpetuse spetsiifikaga. On iseseisva õppeainena nt Tartu Ülikooli kasvatusteaduskonnas. Religiooniõpetus on Eesti kooli sisseviidava maailmareligioone tutvustava aine ametlik nimetus. Katehhees on kirikus tehtava õpetustöö üldnimetus õigeusu- ja katoliku kirikus. Eesti protestandid kasutavad nime leeriõpetus või üldnime usuõpetus. Usuõpetuse tunnus on usutunnistuse kesksus (konfessionaalsus); religiooniõpetus on interkonfessionaalne ja erapooletu. Pühapäevakool või piiblikool on kiriku juures laste ja noortega tegelev huviring. Leho Lamus võttis oma magistritöö teemal "Kiriku usuõpetuse ja kooli religiooniõpetuse erinevused" kokku nii: Leho Lamuse magistritöö Kiriku usuõpetuse ja kooli religiooniõpetuse erinevused 2006
Straight Outta Compton (singel)

Straight Outta Compton oli gangsta räpi bändi N.W.A singel teiselt albumilt, mis kandis samasugust pealkirja. Samuti on see ilmunud N.W.A parimate hittide albumil ja hääletud 100 parima räpploo seas 19. kohale. Video tehti sellele singlile 1989. aastal. Selles teevad kaasa bändi liikmed Eazy-E, Ice Cube, Dr. Dre, MC Ren, Krazy Dee ja DY Yella. Videos näidatakse suure kuritegevuse poolest tuntud Comptoni linna. Videos võtavad politseinukud kinni N.W.A bändiliikmed, kes proovivad põgeneda. Samuti on videost välja lõigatud ropud sõnad. Video lasti esmakordselt eetrisse 1989. aasta mais. 100 Greatest Rap Songs: 20...11. About.com
Venda Sõelsepp

Venda Sõelsepp (17. juuli 1923 Haapsalu – 12. mai 2006 Pärnu) oli eesti lastekirjanik ja luuletaja. Sõelsepp töötas Teise maailmasõja ajal ajalehes Lääne Elu, kus avaldatud nõukogudevastaste kirjutiste pärast saadeti ta Kolõma vangilaagrisse. Pärast vangist vabanemist asus ta elama Pärnusse, kus elas kuni surmani. Sõelsepp kirjutas nii lastejutte kui ka luulet. Ta on kasutanud mitut pseudonüümi, näiteks Emilie Ohmu ja Helene Piepenberg. 1996 Pärnu vapimärk (luuletaja ja lastekirjanik, Pärnu Lehe kaastööline 35 aastat) 2003 Valgetähe medaliklassi teenetemärk "Kolõma – kole maa." Koostanud ja kommenteerinud Jüri Kaldmaa. EKSA, 2021. 392 lk. Õnneseen Suri lastekirjanik Venda Sõelsepp Lääne luuletaja jättis tühja koha, Eesti Elu, 4. august 2006 Kirje Eesti biograafilises andmebaasis Kalle Kurg. Valu ja vastutuse raamat. (Raamatust: Venda Sõelsepp. "Kolõma – kole maa." Koostanud ja kommenteerinud Jüri Kaldmaa. EKSA, 2021). – Ajakiri Tuna nr 1, 2022, lk 139–142.
Nomenklatuur (eliit)

Nomenklatuuriks nimetati Nõukogude Liidus ja teistes sotsialismimaades juhtivaid ja strateegilisi ametikohti riigiasutustes ja parteis, millele määratud inimesed pidi kinnitama kommunistlik partei. Nomenklatuurseteks ametikohtadeks loeti NLKP parteiaparaat ja selle allüksuste töötajad, valitsusasutuste töötajad (üldjuhul kuni osakonnajuhataja tasemeni), asutuste juhid, peainsenerid, juhtide asetäitjad (suuremates asutustes), koolide direktorid jne. Kõneldi ka konkreetsete asutuste või ametkondade nomenklatuurist (nt SARKi/SM/RJRK/KGB nomenklatuur). Sõna on laenatud vene keelest (номенклатура), kus see pärineb ladinakeelsest sõnast nomenclatura - 'nimekiri'. Mõiste tulenebki sedalaadi ametikohtade nimekirjast. Nomenklatuursetele ametikohtadele esitatud isikuid kinnitasid ja määrasid ametikohale sõltuvalt ametikoha tähtsuses kas VK(b)P – ÜK(b)P – NLKP KK Organisatsiooniline büroo või madalamad ametikohad VK(b)P – ÜK(b)P – NLKP KK Arvestus-jaotussektor (Учраспред ЦК). 1922–1923 kinnitas ja määrast arvestus-jaotussektor ametisse 10 351 isikut. Kõnekeeles kutsuti nomenklatuuriks niisugustel ametikohtadel töötanud inimesi, keda võib pidada nõukogude ühiskonna eliidiks. Üldiselt oli nomenklatuursetel ametikohtadel töötavatel inimestel rohkem privileege, mis sarnanesid riiklikus ideoloogias halvustatavate kapitalistliku ülemklassi privileegidega. Samas oli ka nomenklatuuri ülemistel ja alumistel astmetel suur vahe. Kõik privileegid ei olnud piiratud nomenklatuuriga, näiteks võidi eliithaiglate kasutamist lubada ka riiklikult tunnustatud loometöötajatel. Üldjuhul pidid nomenklatuursetele kohtadele määratud inimesed kuuluma Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse (NLKP) või NLKP allorganisatsiooniks olevasse kommunistlikku parteisse, samas ei olnud see nomenklatuuri alumistel astmetel alati kohustuslik. Nii oli NLKP Keskkomitee sekretariaadi nomenklatuuris kirjas ka Moskva patriarh. Nomenklatuuri kõrgeimal astmel oli NLKP Keskkomitee nomenklatuur. 1980. aastal kuulus sellesse umbkaudu 22 500 töötajat. Meelis Saueauk, “Erikaader”: nomen klatuur ja julgeolekuorganid Eesti NSV-s 1940–1953, Ajalooline Ajakiri, 2015, 4 (154), 407–440 Земляной Сергей Николаевич, Невидимая рука Учраспреда, «Отечественные записки», № 2 за 2004 г. (Mihhail Voslenski) Восленский, Михаил Сергеевич "Номенклатура. Господствующий класс Советского Союза" М: Захаров 640 с. 2005 ISBN 5-8159-0499-6 Mihhail Voslenski "Номенклатура. Господствующий класс Советского Союза"] Moskva: Захаров, 2005 Jaanus Kulli. Nomenklatuur ja privileegid, kuurordituusikud ja ümbrikupalgad, ÕL, 5. oktoober 2014
Demilitariseeritud tsoon

Demilitariseeritud tsoon on maa-ala, kus sõjaväe tegevus ei ole lubatud. Tavaliselt on demilitariseeritud tsoon loodud lepingu või muu leppega ning asub vaenupooli eraldaval piirialal. Sageli asetseb ta kontrolljoone ümber ning moodustab de facto riikidevahelise piiri. Demilitariseeritud tsoonidest on tahtmatult saanud ka puutumatu looduse piirkondadeks, sest nendesse ehitamine on riskantne. Heaks näiteks on Korea demilitariseeritud tsoon. Reini demilitariseeritud tsoon Nikosia Korea demilitariseeritud tsoon Põhja-Korea välissuhted UNIKOM Vietnami sõda
Tauriin

Tauriin (keemiline valem C2H7NSO3) on paljude loomade (sealhulgas inimese) organismis leiduv orgaaniline hape. Aine eraldati esimest korda 1827. aastal härja sapist ning on selle looma järgi (ladina keeles taurus) saanud ka nimetuse. Tauriin on ainuke teadaolev looduslikult esinev sulfoonhape. Puhas tauriin on peaaegu värvitu kristalne aine. Tauriin on väävlit sisaldav aminohape, mis moodustub metioniinist. Tauriini leidub loomsetes valkudes, kuid see puudub täielikult taimses toidus. Tauriini sisaldavad näiteks merekarbid, kala ja linnuliha ning seda lisatakse laste valmistoitudele. Vabadest aminohapetest on just tauriini rinnapiimas kõige rohkem. Vereplasmas on seda ühendit 0,2–0,8 mg. See hape on organismile tingimuslikult oluline, mis tähendab, et näiteks tugeva stressi või füüsilise kurnatuse korral hakkab organism eraldama tauriini, sest selle taastootmine organismis on nendel tingimustel võimatu. Tauriin osaleb sapphapete sünteesis, südamelöökide regulatsioonis, aju neuronite ja kesknärvisüsteemi tegevuses, membraanide stabiilsuse säilitamises ja nägemises. Tauriin on antioksüdant ja soodustab kahjulike ainete eemaldumist organismist. Kassid ei suuda ise tauriini toota ja seetõttu on kassisöödas seda palju. Tauriini puudusel kahjustub kassidel silma võrkkest, mis vähendab nägemisteravust ja põhjustab müdriaasi ning võib lõpuks pimedaks muuta. Tauriinipuudus põhjustab ka dilatatiivset kardiomüopaatiat.
Paadrema looduskaitseala

Paadrema looduskaitseala on kaitseala Lääne-Eesti madalikul Pärnumaal Lääneranna vallas Nõmme, Tamba, Paatsalu Korju ja Vatla külas (58° 30′ 53″ N, 23° 45′ 45″ E), jäädes Läänemerest umbes 5 kilomeetri kaugusele. Selle pindala on 1332 hektarit. Kaitseala staatus ja piirid kinnitati 2003. aastal. Paadrema looduskaitseala kattub ka Natura-alaga Paadrema loodusala. Looduskaitseala peaeesmärgiks on kaitsta madalsoo- ja poollooduslikke kooslusi ning kaitsealuseid liike ja nende elupaiku. Kaitseala hõlmab Paadrema soo (nimetatud ka Soometsa sooks) ja seda ümbritseva ahta metsavööndi, samuti peakaitseala territooriumist loodes asuva lahustüki. Paadrema soo edela–lääne-osas voolab Küti oja. Alale on omased eriti madalsoofloora, mis kohati kasvavad kuni meetrisel turbalasundil. Taimeliikidest leidub seal porssa (III kaitsekategooria) ja mitmeid kaitsealuseid orhideesid. Haruldasi taimeliike on eriti ohtralt inventeeritud Soosaare sihtkaitsevööndi moodustaval puisniidul. Sooala ümbritsevate metsatukkade prevaleerivateks liikideks on kased ja haab, kohati koosnevad puistud ka okaspuude enamusega. Kaitseala kaguosa palistavad liigirikkad salumetsad, kuhu kuulub ka üle 100 aastasi tammesid. Kaitseala edelaosa Küti oja kallastel kasvab sanglepa-lodumets. Paadrema soos pesitseb arvukalt linde, neist ühed haruldasimad on merikotkad (I kaitsekategooria). Avifaunast on registreeritud ka II kaitsekategooriasse kuuluv luha-sinirind ning III kaitsekategooriast rukkirääk, punaselg-õgija, sookurg ja mudatilder. Imetajatest on täheldatud hunte, ilveseid ja metssigu. Kaitsealal eristatakse kolme sihtkaitsevööndit: Tamme sihtkaitsevöönd (75,7 ha), Annepselja sihtkaitsevöönd (1255 ha), Soosaare sihtkaitsevöönd (1,3 ha). Kaitsealal on lubatud Looduskaitseseadusega sätestatud tegevused, eripäraks on teatud osaalade pärandkoosluste hooldamise lubamine. Karmimad kitsendused on kehtestatud suurimale, Annepselja sihtkaitsevööndile, kuhu inimestel on keelatud minna 15. veebruarist 31. juulini. Kaitseala valitseb Pärnumaa keskkonnateenistus. Paadrema looduskaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000043. Paadrema Piret Kiristaja. Paadrema looduskaitseala. Eesti Loodus (veebruar/märts 2003). Paadrema looduskaitseala kaitse-eeskiri Paadrema looduskaitseala Keskkonnaregistri lehel
Hornisse/Nashorn

Nashorn (kuni 1944. aastani Hornisse) on Teise maailmasõja ajal Saksamaal toodetud tankihävitaja. Selle masina täisnimetuseks oli 8.8 cm PaK 43 (L/71) auf Fahrgestell Panzerkampfwagen III/IV (Sf) või siis ka 8.8cm PaK43 (L/71) auf Geschützwagen III/IV (Sd. Kfz. 164). Tankihävitaja Hornisse/Nashorn (ninasarvik/vapsik) ehitati, nagu ka Hummel Geschutzwagen III/IV šassiile, mis kandsid tehasenumbreid 310001-310494. Selle šassii loomiseks kasutas firma Deutsche Eisenwerke Teplitz-Schönaus Panzer III Ausf. J rooli- ja juhtimisseadmeid ning Panzer IV Ausf. F veermikku, mootorit ja jahutussüsteemi. Masin relvastati 88 mm suurtükiga PaK 43/1. Mitteametlikult nimetati neid masinaid Panzerjäger Hornisseks, aga 27. jaanuaril 1944, Hitleri käskkirjaga sai see liikursuurtükk ametlikuks nimeks Nashorn. 1943. aasta maiks, kui oli valmis esimene partii, selgus, et tehaste ükekoormuse tõttu ei ole võimalik Nashornidele piisavalt mootoreid ja käigukaste toota. 1943. aasta veebruarist detsembri lõpuni toodeti 368 Nashorni ning märtsiks 1945 jõuti valmis ehitada kokku kõigest 494 masinat. Kuigi sellel masinal oli mitmeid puudusi – õhuke soomus, kõrge siluett, kaitseta nii meeskond kui ka suurtükk – oli Nashorn väga efektiivne tankivastane lahingumasin, on isegi mitmeid andmeid, et Nashorn hävitas kuni 4000 meetri pealt Nõukogude tanki T-34. Nashorni meeskond tuli lahingus tihtipeale võitjaks isegi selliste Nõukogude masinatega nagu KV, JS-2, ISU-122, SU-152 ja ISU-152. Ka Läänerindel tegid Nashornid ilma, kus vastasolevad liitlaste tankid olid tunduvalt õhema soomusega ning kasutasid bensiinimootoreid. Tankitõrje liikursuurtükk Hornisse/Nashorn töötati välja kui ajutine lahingumasin, kuid see osutus üsna efektiivseks ning oli kasutusel Saksa armees kuni sõja lõpuni. Achtung Panzer! Hornisse/Nashorn inglise keeles World War II Tanks! Hornisse/Nashorn inglise keeles
Sekt

Sekt ehk usulahk (ladina sõnast secta) on usuline rühmitus, mis vastandab end kõigile teistele (nn "maailmale") ja allub rangele ainujuhtimisele (juhikultus). Sekt võib üheaegselt tähistada lihtsustatud usulist, filosoofilist või poliitilist ideoloogiat, kui ka seda ideoloogiat järgivat inimeste ühendust. Eesti keeles kasutatakse sõna peamiselt rangelt juhitud inimeste rühma kohta. Sekt võib olla mõnest suuremast ja vanemast usundist lahku löönud. Sekti õpetuses ja rituaalides on palju ühist usundiga, millest ta lahku lõi, kuid teatud õpetusepunktides on erinevusi. Sektide eraldumine usundite küljest on olnud aegade vältel tavaline nähtus. Sõna secta, millest sõna "sekt" pärineb, tähendas algselt mõtte- ja eluviisi ning tuleneb sõnast sequor 'järgin', mitte sõnast seco 'lõikan', nagu tavaliselt arvatakse. Sõna secta oli kreeka sõna haírēsis 'valik, mõtteviis' tõlkevaste. Antiikajal nimetati sektideks filosoofilisi ja usulisi rühmitusi ning sellel sõnal puudus negatiivne kõrvaltähendus. Ka esimesi kristlasi kui juutluse suunda nimetati neutraalses mõttes natsareenide sektiks. Tollal võis sektiks nimetada esseene (vastandusid maailmale ja olid range sisekorraga). Variserid ja saduserid olid erakonnad. Paulus kasutab oma kirjades sõna haírēsis kogudusesiseste lõhede tähistamiseks (näiteks 1Ko 1:10: Ma kutsun teid üles, vennad, meie Issanda Jeesuse Kristuse pärast, et te kõik räägiksite ühtviisi ja et teie seas ei oleks lõhesid, vaid et te oleksite ühte liidetud samas meeles ja samas nõus. Ta taunib lõhesid kui niisuguseid, andmata eelistust mingile kindlale suunale. Hilisantiikses kristluses hakati sõna haírēsis üha enam kasutama kõrvalekallete kohta üksteisega osadusühtsuses olevate kristlike koguduste ühisest õpetusest. 4. sajandil hakati kirikus seda sõna kasutama 'eksiõpetuse' tähenduses. Keskaegse katoliku kirikus oli selles tähenduses käibel sõna secta. Näiteks luterlasi nimetati secta lutherana ning katoliku kirik on veel 20. sajandilgi nimetanud protestantlikke kirikuid sektideks. Sotsioloogias nimetatakse sektiks usulist rühmitust, millel on ümbritseva ühiskonnaga pingeline vahekord, kuid mille uskumused on selle ühiskonna seisukohast enam-vähem traditsioonilised. (Kui ka uskumused on uudsed, siis räägitakse kultusest.) Sektid selles sotsioloogilises mõttes on tavaliselt konservatiivsed ning taotlevad religiooni puhtuse taastamist. Tavakeeles mõeldakse sekti all väikest usulist rühmitust, mis on kõneleja arvates ühiskonnale ohtlik. Sekti põhilised tunnused: autoritaarne juhtimine 100%ne lojaalsusnõue ülelihtustatud maailmapilt karistused "reeglite" rikkumise eest ajupesule omased mõjutusvahendid inimõiguste rikkumine ja isikuvabaduste piiramine Usulahk Ketserlus Hereesia
Kariibi hoovus

Kariibi hoovus on soe hoovus Kariibi meres. Hoovab läände. Lääneotsas pöördub põhja ja hoovab läbi Yucatáni väina Mehhiko lahte.
Crux (ansambel)

Crux on Eesti poprokiansambel, mis asutati 2002. aastal Lääne-Nigulas. Cruxi muusikat iseloomustavad sügavamõttelised laulutekstid ja liikmete gospelmuusika juured. Tuntuimad lood on "Hetk" ja "Päikselisem pool". Esimene neist valiti raadio Elmar kõigi aegade soovilugude Top 1000-s 150. kohale. Bänd alustas tegevust 2002. aastal Lääne-Nigula koguduse juures, kus hakati koos noorteõhtutel musitseerima. 2003. aastal ilmus ansambli esimene plaat "Oma tee" ja aasta hiljem teine plaat "Hetk". 2006. aastal ilmus kolmas plaat "Everything Under the Sun" koostöös norralasest laulva kirikuõpetaja Bard Norheim’iga (Reverend B). Neljandat ja seni viimast täispikka stuudioalbumit "Nähtamatu" esitleti 2009. aasta kevadel. Joel Reinaru, laul ja kitarr Jaanus Kõuts, basskitarr Peeter Rahuvarm, klahvpillid ja taustalaul Ranno Seppel, rütmipillid Daniel Reinaru, trummid ja taustalaul 2003 – Oma tee 2005 – Hetk 2007 – Everything under the sun 2009 – Nähtamatu Oma tee See ongi elu I belive Maailm on imesid täis Messias Film Kristlase tee Hetk Sõnad Meile on sündinud Päästja Tuhat head ideed Elupilt Päikselisem pool Varandus Kes kõnnib su kõrval? Killuke maailmast Nähtamatu Puhas leht Aednik Teine käsi Täna Koduleht
Toomas Lunge

Toomas Lunge (sündinud 15. detsembril 1963 Tartus) on eesti muusik ja laulja. Ta on olnud ansamblites (1980) Justament, Kaunimate Aastate Vennaskond (1993), Lindpriid (1996), Rosta Aknad (1996) ja Tulli Lum (1999) klahvpillimängija ja/või laulja. Ta lõpetas 1981. aastal Tartu 2. Keskkooli, on õppinud Tallinna Riiklikus Konservatooriumis ja Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas. Toomas Lunge töötas kuni sügiseni 2008 Vanemuise Teatri muusikalise kujundajana. Muusikajuht: kontsert "Eesti teater 100" (2006), üldtantsupidu "Meri" (2009), Ojasoo-Semperi "Ühtne Eesti suurkogu" (2010, teatris No99), üldtantsupidu "Puudutus" (2014) 2015 – Eesti Teatriliidu sõnalavastuste muusikalise kujunduse ja originaalmuusika auhind 2023 Valgetähe V klassi teenetemärk Tema ema oli psühholoog Aino Lunge, vend Andres Lunge on arhitekt. Muusik ja vaimulik Ahti Bachblum on Toomas ja Andres Lunge nõbu. Toomas Lunge on abielus näitleja Inga Lungega, kellega koos annab vahel ka kontserte. Toomas Lungel on abielust Helle Lungega täiskasvanud lapsed Hanna-Marta ja Ott-Marten. Inga Lungega on tal tütar Nora Anni. Aastatel 2002–2006 oli Toomas Lunge suhtes Katrin Pärnaga. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2010. Vaadatud 6. novembril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "President annab tänavu 167 riiklikku teenetemärki". ERR. 6. veebruar 2023. Vaadatud 6. veebruar 2023. http://www.vanemuine.ee/toomas-lunge-jalle-puhkuseta-peaaegu Ulvi Tüllinen. Inga Lunge oma kärgperest: Pole lihtne leida teed, et vanematel oleks hea ja lastel hea. Delfi Lood. 01.07.2018. Inna-Katrin Hein. Katrin Pärn elab Toomas Lungest lahus. Postimees.ee, 20.06.2006. Toomas Lunge: vabakutselisena jõuad rohkem rabelda, Õhtuleht, 7. oktoober 2008
RKP

RKP võib olla: Rahvamajanduse koguprodukt Rumeenia Kommunistlik Partei Soome Rootsi Rahvapartei soomekeelse nime lühend
Rahvamajanduse kogutoodang

Rahvamajanduse koguprodukt (RKP) ehk rahvamajanduse kogutoodang (RKT) (inglise keeles gross national product, lühend GNP) on teatud perioodi (tavaliselt aasta) jooksul riigi tootmistegurite loodud kaupade ja teenuste lõpptarbimise kogusumma rahalises väljenduses. Viimastel aastatel kasutatakse rahvusvahelises statistikas RKP asemel rahvamajanduse kogutulu (ingl gross national income). RKP on makroökonoomika tähtsaim näitaja. SNA-meetodi (tuginetakse raamatupidamise andmetele) alusel: Kuluvoomeetod: palk + intressid ja renditulud + korporatsiooniväliste ettevõtete tulud + korporatsioonide kasumid + kaudsed maksud + amortisatsioon. Kaubavoomeetod: eratarbimise kulud + riigi ostetud kaupade ja teenuste maksumus + erainvesteeringud + puhaseksport + amortisatsioon (aasta jooksul ostetud, müüdud ja tarbitud kaupade maksumus). MPS-meetodi (tuginetakse materiaalse tootmise sfäärile) järgi: arvutatakse tootmisettevõtetes kasutatud materjalide maksumuse summa. RKP näitab, kui palju kaupu ja teenuseid tootsid konkreetses riigis registreeritud ettevõtjad, ning pole oluline, kas firma asub selles riigis või välismaal. SKP arvestab kõiki koduriigis loodud väärtusi, kusjuures ei ole tähtis, kas need on tootnud kodanikud või mittekodanikud. Näide: Tallinna Ericssoni tehase saadud kogutulu läheb SKP arvestusse, sest selle on tootnud Eesti territooriumil välisfirma. Klaipedas asuvas Balti Laevatehases saadud väärtus läheb RKP arvestusse, sest see on Eesti firma toodud väärtus. Majanduse näitajana kasutatakse rohkem SKP-d, sest SKP on tihedamalt seotud paljude teiste majanduslike näitajatega (tööhõive, tööstustoodangu tase) kui RKP. Oma kogutoodangu mõõdikuna kasutab enamik maailma riike SKP-d, mistõttu on SKP järgi lihtsam riikide majandusi omavahel võrrelda. Sisemajanduse kogutoodang R. Eamets, A. Kaasa, H. Kaldaru, E. Parts, V. Trasberg. Sissejuhatus majandusteooriasse. Tartu Ülikooli Kirjastus, 2005, lk 148. Eesti entsüklopeedia, rahvamajanduse kogutoodang "Liisa Mägi. "MAJANDUSÕPETUS II", Kuressaare, 2011" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 23. september 2015. Vaadatud 25. mail 2014.
Joonista mulle mänguasi

"Joonista mulle mänguasi" (prantsuse keeles "Dessine-moi un jouet") on Hervé Baslé lavastatud telefilm aastast 1999.
Räpased saladused

"Räpased saladused" (inglise keeles "Family Sins"; tööpealkirjaga "A Matter of Family") on 2004. aastal televisiooni tarbeks toodetud põnevusdraama.
Family Sins

"Family Sins" on mitme filmi pealkiri. "Family Sins" on 1987. aasta film. "Family Sins" (eestikeelne pealkiri "Räpased saladused") on 2004. aasta põnevusdraama.
Kogupakkumine

Kogupakkumine on reaalse rahvamajanduse kogutoodangu kogus, mida ettevõtted tahavad toota ja müügiks pakkuda igal antud hinnatasemel. Hüvise kogupakkumine määratakse riigi käsutuses olevate tootmisteguritega ja tootmistehnoloogiaga. Hüvise kogupakkumine võrdub majanduse koguväljundiga. Majanduse koguväljund on igal antud ajamomendil fikseeritud ja muutub ainult siis, kui toimub muutus tootmistegurite pakkumises või tehnoloogias. Kogupakkumiskõver
Errol Flynn

Errol Leslie Thomson Flynn (20. juuni 1909 Hobart – 14. oktoober 1959 Vancouver) oli USA filminäitleja.
Mart Kull (1956)

Mart Kull (3. november 1956 Tartu – 13. aprill 2008 Tartu) oli eesti arst ja arstiteadlane, kõrva-nina-kurguhaiguste spetsialist. Ta sündis Tartus arstiteadlase Mart Kulli perekonnas ja õppis ka ise arstiks. Ta lõpetas 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Aastal 1984 jätkas Mart Kull õpinguid Leningradi I Meditsiini Instituudis, kus kaitses 1987. aastal meditsiiniteaduste kandidaadi väitekirja. Kohe pärast Tartu Ülikooli lõpetamist asus Mart Kull tööle sama ülikooli arstiteaduskonna otorinolarüngoloogia ja oftalmoloogia kateedris, algul assistendina ja seejärel kliinilise ordinaatorina. Aastatel 1989–1992 oli ta otorinolarüngoloogia õppetooli dotsent, alates 1992. aastast kuni surmani aga sama õppetooli juures professor. Ühtlasi oli Mart Kull aastatel 1996–1997 ka Tartu Ülikooli meditsiiniprorektor. Teadustöö kõrvalt jätkas ta praktiseerimist arstina. Aastatel 1992–2000 oli Mart Kull Tartu Ülikooli kõrvakliiniku juhataja, pärast asutuse nimemuutust (2000. aastal) kuni surmani Tartu Ülikooli Kliinikumi kõrvakliiniku juhataja. Mart Kulli üheks peamiseks uurimisvaldkonnaks oli laserkirurgia. 1987. aastal anti talle laserkirurgia kontaktmeetodi väljatöötamise eest autoritunnistus. Samuti juurutas ta esimesena maailmas[viide?] ultraheli funktsionaalset kõrvakirurgiat ja töötas välja kopsude topeltsagedusega jugaventilatsiooni metoodika. Professor Kulli algatusel[viide?] avati 2006. aastal kõrvakliinikus väsimuse uuringute keskus; juba enne seda oli ta tegev Baltimaade suurima uneuuringute keskuse rajamisel[viide?]. Mart Kull kuulus ka selliste rahvusvaheliste erialaajakirjade nagu Central and East European Journal of Otorhinolaryngology and Head & Neck Surgery, Folia Otorhinolaryngologiae et Pathologiae Respiratoria ja Russian Otorhinolaryngology toimetuskolleegiumi. Lisaks erialasele tegevusele oli ta Tartu Ülikooli Spordinõukogu liige, osales korporatsiooni Sakala taasasutamises ja kuulus Tartu Rotary klubisse[viide?]. Mart Kulli abikaasa Ingrid Kull on samuti arst, nende abielust sündis kaks poega ja tütar. Vanem poeg Mart on arstiteadlane, Eesti juhtivaid spetsialiste reumatoloogia alal. Mart Kull saates "Kukul külas", 14. aprill 2002. 1. osa, WMA fail, 2. osa, WMA fail