1789

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1785 | 1786 | 1787 | 1788 | 1789 | 1790 | 1791 | 1792 | 1793 | ► | ►► 1789. aasta (MDCCLXXXIX) oli 18. sajandi 89. aasta. 4. veebruar – George Washington valiti ühehäälselt Ameerika Ühendriikide esimeseks presidendiks. 4. märts – New Yorgis tuli kokku esimene USA Kongress. 4. märts – Jõustus Ameerika Ühendriikide põhiseadus. 7. aprill – Türgi troonile tõusis Selim III. 28. aprill – Bounty mäss. Briti laeva Bounty meeskond jättis kapten William Bligh' ja 18 madrust Vaikse ookeani lõunaosas paadiga triivima. 30. aprill – George Washington vannutati Ameerika Ühendriikide esimeseks presidendiks. 20. juuni – Prantsuse revolutsiooni avalöögina kinnitasid kolmanda seisuse esindajad nn tenniseväljaku vandega oma otsustavust mitte lahkuda enne põhiseaduse kehtestamist. 11. juuli – Jacques Necker vallandati Prantsusmaa rahandusministri ametikohalt, mis tõi kaasa rahvarahutused ning selle kulminatsiooniks kujunes Bastille kindlusvangla vallutamine paar päeva hiljem. 14. juuli (vkj 3. juuli) – Pariisi kodanikud vallutasid tormijooksuga Bastille vangla ja vabastasid vangid. Sellega algas Prantsuse revolutsioon. 4. august – Prantsusmaal likvideeriti feodaalsüsteem. 24. august – Vene-Rootsi sõda: Toimus Ruotsinsalmi esimene merelahing Rootsi ja Venemaa laevastiku vahel. 26. august – Prantsusmaa Rahvuslik Asutav Kogu kinnitas inimõiguste deklaratsiooni. 2. september – Asutati Ameerika Ühendriikide Rahandusministeerium. 29. september – USA Kongress hääletas USA armee moodustamise poolt. Armee koosseisu kuulus algselt tuhat ohvitseri ja sõdurit. 5. oktoober – naiste marss Versailles'sse. 24. oktoober – Algas Brabanti revolutsioon, mida peetakse Belgia rahvusluse esimeseks ilminguks. Vigala mõisa omanik parun Berend Johann Uexküll kehtestas oma piirkonnas eraseaduse, millega reguleeris talupoegade omavahelisi ja talupoegade suhteid mõisaga. See oli esimene selletaoline Eestis. 3. jaanuar – Carl Gustav Carus, Saksa arst, maalikunstnik ja filosoof 17. jaanuar – August Neander, saksa teoloog ja kirikuloolane 16. märts – Georg Simon Ohm, saksa füüsik 24. juuni – Faddei Bulgarin, poola päritolu Venemaa kirjanik, ajakirjanik, kriitik, kirjastaja, Napoleoni armee kapten 30. juuni – Horace Vernet, prantsuse maalikunstnik 3. juuli – Johann Friedrich Overbeck, saksa kunstnik 17. juuli – Adolf von Rauch, Eesti arstiteadlane 6. august – Friedrich List, saksa majandusteadlane 9. august – Nicolas Bochsa, tšehhi päritolu prantsuse harfimängija ja helilooja 21. august – Augustin-Louis Cauchy, prantsuse matemaatik ja füüsik 15. september – James Fenimore Cooper, ameerika kirjanik 29. september – Peter Joseph Lenné, preisi aednik ja maastikuarhitekt 8. oktoober – William John Swainson, inglise loodusteadlane 28. detsember – Thomas Ewing, USA poliitik 22. detsember Levi Woodbury, USA poliitik 8. jaanuar – Jack Broughton, inglise poksija 12. veebruar – Ethan Allen, ameerika talunik, sõjaväelane ja poliitik 1. aprill – Johann Friedrich Hartknoch, saksa kirjastaja ja raamatukaupmees 7. aprill – Abdülhamit I, Türgi sultan 14. juuni – Tommaso Temanza, itaalia arhitekt 3. detsember – Claude-Joseph Vernet, prantsuse kunstnik 23. detsember – Abbé Charles-Michel de l’Epée, Prantsuse pedagoog, surdopedagoogika rajaja Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 107