laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alvis Hermanis

Alvis Hermanis (sündinud 27. aprillil 1965 Riias) on läti teatrijuht, lavastaja ja näitleja. Ta on aastast 1997 Riia Uue Teatri peanäitejuht. Ta lõpetas aastal 1988 Läti Konservatooriumi teatriteaduskonna. 2014 Balti Assamblee kunstipreemia
Eddie Deezen

Edward Harold Deezen (sündinud 6. märtsil 1957 Cumberlandis Marylandis) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Eddie Deezen andmekogus IMDb (inglise)
MTÜ Igale Lapsele Pere

Igale Lapsele Pere MTÜ on vanemliku hooleta jäänud lapsi kasvatavate perede eestkoste- ja tugiorganisatsioon, mis asutati aastal 2010 (esialgse nimega Tallinna ja Harjumaa Kasuperede Liit). Organisatsiooni tööd juhib kolmeliikmeline juhatus. MTÜ töökorralduses järgitakse vabaühenduste eetikakoodeksit. MTÜ kuulub tulumaksusoodustusega ühingute nimekirja. MTÜ piirkondlikud kontaktisikud tegutsevad Tallinnas ja Harjumaal, Tartu- ja Jõgevamaal, Järvamaal, Ida-Virumaal, Saaremaal, Hiiumaal, Pärnumaal, Võru- ja Põlvamaal. Organisatsiooni kodulehel on toodud nimekiri õigusaktidest, mis käsitlevad vanemliku hooleta jäänud laste hooldamist perekonnas, ja valdkonna terminid. Nendel teemadel saab nõu küsida kodulehel oleva elektroonse vormi kaudu. Igale Lapsele Pere MTÜ rõhutab vajadust tagada hooldusperedesse paigutatud lastele turvaline keskkond. MTÜ liikmed on arvamusel, et hooldusperedes kasvavaid lapsi puudutav valdkond vajab muudatusi, et jõuda oma arengus kõrgele tasemele. MTÜ Igale Lapsele Pere on välja andnud erialaseid raamatuid, mida on võimalik nende kodulehelt tellida. Kuus raamatut on eesti ja üks vene keeles: Niels P. Rygaard, „Kiindumushäirega laps. Praktilise teraapia käsiraamat“ (eesti ja vene keeles); Bruce D. Perry, „Poiss, keda kasvatati nagu koera“; Kim S. Golding, „Sild üle rahutu vee“; Daniel A. Hughes, „8 nurgakivi parimate suhete vundamendis“; Nicola Marshall, „Kiindumussuhe: käsiraamat õpetajatele: praktilised põhitõed õpetajatele, hooldajatele ja koolide tugispetsialistidele“; Marek Wnuk ja Ulyana Dolyniak, „Töö traumeeritud lastega“. e-krediidiinfo. (s. a.). Igale Lapsele Pere MTÜ. Loetud aadressil https://www.e-krediidiinfo.ee/80309680-IGALE%20LAPSELE%20PERE%20MT%C3%9C MTÜ Igale Lapsele Pere. (s. a.). Loetud aadressil www.kasupered.ee Eesti Rahvusbibliograafia andmebaas. (s. a.). Loetud aadressil https://erb.nlib.ee/?piirang=&otsi=igale+lapsele+pere&alates=&kuni=&order=c
900. aastad

900. aastad 900. aastad on aastad 900–909 pKr. Sajandid: 8. sajand - 9. sajand / 10. sajand - 11. sajand Kümnendid: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad Aastad: 900 901 902 903 904 905 906 907 908 909 ... ...
Kevin Marks

Kevin Marks (sündinud 24. novembril 1997) on eesti muusik, Eesti Autorite Ühingu liige. Thrash metal ansambli Tankist vokalist, kitarrist, peamine laulukirjutaja ning asutajaliige. On kuulunud ansamblitesse Intrepid (vokaal, 2017-2018) ja Rattler (kitarr, 2015-2018) Töötab Võru Kesklinna Koolis ajaloo ja ühiskonna õpetajana. Kevin Marks metalbändide andmebaasis Metal Archives
Margus Traumann

Margus Traumann on eesti muusik ja helindaja. Ta on ansamblite Tankist, Loits ja Yriel basskitarrist ning black metal'i projekti Mortalism asutajaliige. Tegutsenud ka basskitarristina Ardo Kantemuse ansamblis. 2017 – Moonrocket – "Vaid sina" (netisingel) (miks) 2017 – Tankist – "Be Offended" (lühialbum) (remiks ja remaster) 2017 – Kuuvarjutajad – "Õhtu" (netisingel) (salvestamine, miks, master) 2017 – Tankist – "Unhuman" (album) (miks ja master) 2018 – Nedsaja Küla Bänd – "Wagon Wheel (Old Crow Medicine Show cover)" (netisingel) (miks ja master) 2018 – Silver Jusilo – "Olekud" (album) (salvestamine ja miks) 2018 – Ööviiul – "Minu majas kummitab" (album) (miks ja master) 2019 – Nedsaja Küla Bänd – "Paksu metsa vahel" (album) (miks) 2019 – Tankist – "Doom" (singel) (salvestamine, miks, master) 2019 – Nedsaja Küla Bänd – "Suveöö" (singel) (miks ja master) 2019 – Tankist – "Kon kuradi kotsil ma elä?" (singel) (salvestamine ja miks) 2019 – Nedsaja Küla Bänd – "Esmaspäeval Antsla jaamas" (singel) (miks ja master) Margus Traumann metal-bändide entsüklopeedias The Metal Archives,The Metal Archives, 2. juuni 2018 Margus Traumanni postitus Facebookis Mortalismi asutamise kohta, Facebook, 29. september 2016. Ardo Kantemus – Vaikides, YouTube, 30. november 2018. Margus Traumann metal-ansamblite andmebaasis Metal Archives
Arturo Godoy

Arturo Godoy (hüüdnimi Arturito; 10. oktoober 1912 Iquique – 27. august 1986 Iquique) oli Tšiili poksija. Godoy poksis detsembrist 1930 kuni novembrini 1951 elukutselisena. Ta osales kokku 126 kohtumisel ning võitis neist 91 (neist 51 nokaudiga), kaotas 21 (neist 2 nokaudiga) ja viigistas 12 kohtumist. Ta on olnud vaheaegadega elukutseliste raskekaalu Lõuna-Ameerika meister aastatel 1939–1951. Ta pretendeeris 1940. aastal maailmameistri tiitlile ja kohtus kaks korda valitseva maailmameistri Joe Louisiga. Godoy kaotas mõlemad kohtumised. Ta on poksinud ka Brasiilia eestlaste Erwin Klausneriga 22. aprillil ja 24. juunil 1934 (Godoy võitis mõlemad kohtumised) ja 7. septembril 1935 Oscar Davidsoniga (Godoy võitis kohtumise). Arturo Godoy lehel BoxRec. Inglise keeles
Marcelo

Marcelo on mehenimi hispaania ja portugalikeelsetes maades. Selle inglispärane vaste on Marcellus ja itaaliapärane vaste Marcello. Marcelo Bielsa, Argentina jalgpallitreener ja endine jalgpallur Marcelo Birmajer, Argentina kirjanik Marcelo Carrusca, Argentina jalgpallur Marcelo Chierighini, Brasiilia ujuja Marcelo Cirino, Brasiilia jalgpallur Marcelo Antônio Guedes Filho, Brasiilia jalgpallur Marcelo Grohe, Brasiillia jalgpallur Marcelo Nascimento da Costa, Brasiilia jalgpallur Marcelo Pereira Surcin, Brasiilia jalgpallur Marcelo Vieira, Brasiilia jalgpallur
Otto Schlüter

Otto Ludwig Karl Schlüter (12. november 1872 – 12. oktoober 1959) oli saksa geograaf. Ta võttis kasutusele kultuurmaastiku mõiste, mis oli geograafias oluliseks pöördeks. Schlüter, Otto 1920. Die Erdkunde in ihrem Verhältnis zu den Natur- und Geisteswissenschaften. Geographischer Anzeiger 21: 145–152, 213–218.
Campeonato Carioca

Campeonato Carioca (ametlikult Campeonato Estadual do Rio de Janeiro) on Brasiilia Rio de Janeiro osariigi jalgpalliliiga. Seda korraldab Rio de Janeiro osariigi jalgpalli föderatsioon. Esimest korda toimusid Rio de Janeiro osariigi meistrivõistlused 1906. aastal, millega on need São Paulo osariigi meistrivõistluste Campeonato Paulista ja Bahia osariigi meistrivõistluste Campeonato Baiano järel vanuselt kolmandad osariigi meistrivõistlused Brasiilias. Suurem osa tiitleid on jagunenud nelja Brasiilia suurklubi vahel: Botafogo, Flamengo, Fluminense ja Vasco da Gama. Edukaim klubi on 37 tiitliga Flamengo, järgnevad 32 võiduga Fluminense, 24 võiduga Vasco da Gama ja 21 võiduga Botafogo. Alates 1967. aastast on meistritiitlid jagunenud ainult nimetatud nelja klubi vahel. Meistrivõistlused jagunevad kolme etappi: Taça Guanabara, Taça Rio ja finaalseeria. Taça Guanabara on esimene etapp, kus klubid on jagatud kahte alagruppi. Ühes alagrupis saab olla vaid kaks suurklubi. Klubid mängivad turniiri jooksul üksteisega läbi vaid korra. Mõlema alagrupi kaks paremat klubi pääsevad poolfinaalidesse, mille võitjad selgitavad Taça Guanabara võitja. Taça Rio on teine etapp. Klubid on jagatud ka siin kahte alagruppi, kuid iga alagrupi klubid mängivad korra teise alagrupi klubidega. Mõlema alagrupi kaks paremat klubi pääsevad ka siin poolfinaalidesse, mille võitjad selgitavad Taça Rio võitja. Kahe alagrupiturniiri alusel klubid reastatakse ning neli edukamat klubi pääsevad finaalturniirile, kus selgitatakse meistrivõistluste üldvõitja. 2022. aastal mängisid liigas järgmised klubid: Flamengo (37) Fluminense (32) Vasco da Gama (24) Botafogo (21) América (7) Bangu (2) Paissandu (1) São Cristóvão (1) Rio de Janeiro osariigi jalgpalli föderatsiooni koduleht
Eičiai

Eičiai (kohaliku nimega ka Laukėsa, žemaidi Ētē) on küla Leedus Rokiškise rajoonis Gaurė vallas. Aastal 2001 oli külas 475 elanikku. Külas on põhikool, Viešvilė looduskaitseala direktsioon, seltsimaja ja Laukėsa raamatukogu. Küla rajati XIX sajandil postijaama juurde. Hiljem rajati sinna turbatööstus, mis kasutas ära külast idas asuva Laukėsa raba turbavarusid. Nõukogude perioodil oli küla ka metsatööstuse tugiasula. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 15.12.2018. http://www.viesvile.lt/ Eičiai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 357 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Unison

Unison (ingliskeelne sõna tähenduses unisoon) on mitmetähenduslik sõna: Unison (album), Celine Dioni album Projekt Unison, Eesti heliprojekt ...
Tava-soomustindik

Tava-soomustindik (Coprinus comatus) on tindiku perekonda kuuluv lehikseen. Seen kasvab sageli sageli asulate haljasaladel. Eesti mükoloogiaühing valis soomustindiku 2019. aasta seeneks. Aasta seen 2019 - soomustindik Tava-soomustindik andmebaasis eElurikkus
Nature's Valley

Nature's Valley on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Bitou vallas. Nature's Valley asub India ookeani rannikul. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nature's Valley elanikest mustanahalisi aafriklasi 53,70%, valgeid 32,39%, värvilisi 11,52%, India või Aasia päritolu inimesi 1,96% ja teisi 0,43%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 60,00% inimesi, inglise keelt 28,75%, koosa keelt 5,63% ja ndebele keelt 2,50%. https://census2011.adrianfrith.com/place/179003
Tindik

Tindik (Coprinus) on šampinjoniliste (Agaricaceae) sugukonda, šampinjonilaadsete (Agaricales) seltsi kuuluv perekond seeni. Coprinus comatus – tava-soomustindik Coprinus martinii – kaldatindik Coprinus sterquilinus – sõnniku-soomustindik Coprinus verrucispermus – näsaeoseline tindik Coprinellus disseminatus – seltsiv tindik Coprinellus domesticus – kitsaeoseline tindik Coprinellus micaceus – sätendav tindik Coprinellus xanthothrix – võsatindik Coprinopsis nivea – lumitindik Parasola auricoma – kraetindik Tindik andmebaasis eElurikkus.
BunsenLabs

BunsenLabs on Debianil põhinev Linuxi distributsioon, mis on kogukondlik järglane CrunchBang Linuxile. See põhineb Debian 9.6 Stretch stabiilsel väljalaskel. BunsenLabsi peamisteks omadusteks on kergus, kiirus, stabiilsus ja minimalistlik kasutajaliides. Distro vaikimisi graafiline keskkond on Openbox aknahaldur koos Conky vidinatega. See on üks vähestest distributsioonidest, mis annab Live CD peal välja kaasaegset Debiani-põhist süsteemi graafilise keskkonna ja Firefoxi lehitsejaga. Saadaval on nii LiveCD kui ka LiveDVD-versioonid 32- ja 64-bitistele süsteemidele. BunsenLabsi suhteliselt vähesed nõudmised võimaldavad seda käitada vanal arvutiriistvaral (~10 aastat). Graafilise keskkonna ja lehitseja või muu rakendustarkvara käitamiseks vajalik RAM-mälu nõue arvutile on vähemalt 1 GB. Koos ID-kaarti toetava tarkvaraga on mistahes ressursimahukamaks tööks soovituslik RAM-mälu miinimumvajadus 1,5–2 GB. Distributsioon on osaliselt ühilduv ID-kaardi tarkvaraga: peale ID-kaardi tarkvara enam-vähem edukat installi on võimalik kasutada lehitsejas PIN1 ja PIN2 koode (sisenemine ja allkirjastamine), ning osaleda Eesti e-valimistel. ID-kaardi haldustarkvara küll käivitub, kuid ei ole siiski täiel määral funktsionaalne. "CrunchBang – a nimble Openbox Linux Distro". crunchbanglinux.org. Vaadatud 12.09.2015. "A community continuation: BunsenLabs (Page 1)". CrunchBang Linux Forums. Vaadatud 12.09.2015. https://wiki.debian.org/DebianStretch https://wiki.debian.org/Derivatives/Census/BunsenLabs https://forums.bunsenlabs.org/viewtopic.php?id=4772 Ametlik koduleht Eesti ID-kaardi tarkvara ehk open-eID v. 3.12 kasutamine Debianis — Juhised Firefoxile ID-kaardi toe lisamiseks (sisselogimine ja allkirjastamine).
Projekt Unison

Projekt Unison on Eesti heliprojekt, mis ühendab harrastus- ja kutselisi muusikuid ja kunstnikke, kes loovad omanäolisi akustilisi keskkondi ja/või kontseptuaalseid raamistikke. Projekt algas 2000. aastal. 2000. aastal avaldati projekti raames plaat "Märkmeid akustiliselt matkalt Balti Jaama / Trainpulse". http://records.mkdk.org/artist/projekt-unison/ (vaadatud 22.12.2018) Koduleht
Pedra da Mina

Pedra da Mina on mägi Brasiilias Minas Geraisi ja São Paulo osariigi piiril. Pedra da Mina on São Paulo osariigi kõrgeim mägi. Esimeste inimestena jõudsid Pedra da Mina tippu 1955. aasta talvel saksa alpinistid Henning Bobriki juhtimisel. Pico da Pedra da Mina, Brazil peakbagger.com Histórias de uma Mina Alta Montanha
Allika põik (täpsustus)

Allika põik on või oli mitme Eesti asula tänav: Allika põik, Viljandis Allika põik oli Tallinna Külmallika põigu varasem nimi Allika tänav
Campbell (LAV)

Campbell on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Siyancuma vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Campbelli elanikest värvilisi 80,36%, mustanahalisi aafriklasi 12,12% India või Aasia päritolu inimesi 1,28%, valgeid 1,24% ja teisi 5,05%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,14% inimesi, inglise keelt 1,65% ja tsvana keelt 0,96%. https://census2011.adrianfrith.com/place/376003
Loxton (LAV)

Loxton on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Ubuntu vallas. Loxton on asutatud 1899. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Loxtoni elanikest värvilisi 85,38%, valgeid 10,73%, mustanahalisi aafriklasi 3,13%, India või Aasia päritolu inimesi 0,28% ja teisi 0,47%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,66% inimesi, inglise keelt 3,61%ja tsvana keelt 0,58%. History of Loxton Karoo. South Africa https://census2011.adrianfrith.com/place/369006
Asutav Kogu (täpsustus)

Asutav kogu on loodava riigi esinduskogu, mis töötab välja põhiseaduse. Eri riikide asutavaid kogusid: Asutav Kogu oli 1919. aastal loodud Eesti esindusorgan Asutav Kogu oli 1918. aastaks planeeritud, kuid kokku mitte tulnud Eesti organ Asutav Kogu (Prantsusmaa) Ülevenemaaline Asutav Kogu Asutav Kogu (Saksamaa) Asutav Kogu (Läti)
Kirchgellersen

Kirchgellersen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 19,99 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2467 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.kirchgellersen.de
Viljandi maantee (täpsustus)

Viljandi maantee on tänav järgmistes Eesti asulates: Viljandi maantee on tänav Hagudi alevikus Rapla vallas Viljandi maantee on tänav Halliste alevikus Mulgi vallas Viljandi maantee on tänav Kangru alevikus Kiili vallas Viljandi maantee on tänav Karksi-Nuias Viljandi maantee on tänav Kehtna alevikus Kehtna vallas Viljandi maantee on tänav Kiisa alevikus Saku vallas Viljandi maantee on tänav Kohila alevikus Kohila vallas Viljandi maantee on tänav Kolga-Jaani alevikus Viljandi vallas Viljandi maantee on tänav Kõpu alevikus Põhja-Sakala vallas Viljandi maantee on tänav Käru alevikus Türi vallas Viljandi maantee on tänav Lelle alevikus Kehtna vallas Viljandi maantee on tänav Luige alevikus Kiili vallas Viljandi maantee on tänav Märja alevikus Tartu linnas Viljandi maantee on tänav Põltsamaal Viljandi maantee on tänav Raplas Viljandi maantee on tänav Rõngu alevikus Elva vallas Viljandi maantee on tänav Räni alevikus Kambja vallas Viljandi maantee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Viljandi maantee on tänav Tartus, Veeriku ja Maarjamõisa linnaosa piiril Viljandi maantee on tänav Vändra alevis Põhja-Pärnumaa vallas Viljandi tänav Viljandi tee
Reppenstedt

Reppenstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 14,78 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7370 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.reppenstedt.de
Südergellersen

Südergellersen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 18,46 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1675 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Westergellersen

Westergellersen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 20,38 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2053 inimest. Westergellersen asub umbes 10 km Lüneburgist läänes. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.westergellersen.de
Barnstedt

Barnstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 19,71 km². 31. detsembril 2017 elas seal 742 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Deutsch Evern

Deutsch Evern on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 11,16 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3764 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Embsen

Embsen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 22,66 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2647 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.embsen.de
Melbeck

Melbeck on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 16,17 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3375 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Barendorf

Barendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 9,24 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2473 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.barendorf.info
Austria riigipeade loend

Austria riigipeade loend sisaldab kahte tabelit, millest esimene toob ära Austria monarhid, teises tabelis on toodud Austria presidendid.
Neetze

Neetze on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 26,84 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2684 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Reinstorf

Reinstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 30,29 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1304 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Thomasburg

Thomasburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 26,69 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1348 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Vastorf

Vastorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 21,85 km². 31. detsembril 2017 elas seal 831 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
HELIjaKEEL

HELIjaKEEL on Eesti kontserdisari, mis on pühendatud kadumisohus soome-ugri keeltele ja kultuuridele, sealhulgas nende kultuuride muusikale. Sarja korraldab MTÜ Kammermuusikud.[viide?] Sarja kunstiline juht on Diana Liiv. Sarja esimene üritus toimus 2016 Marimaal Joškar-Olas. http://kammermuusikud.ee/Kontakt/ (vaadatud 22.12.2018) http://kammermuusikud.ee/toimub-helijakeel-2017-2018/ (vaadatud 22.12.2018) Sari Facebookis
Lootuse festival

Lootuse festival oli 29.–31. mail 2009 Saku Suurhallis toimunud evangeeliumikristlaste festival, mille eesmärkide seas oli evangeeliumikristlaste sõnumi levitamine. Festivali korraldas Billy Grahami Evangeelne Assotsiatsioon koos Eesti evangeelsete kogudustega. http://www.eestikirik.ee/lootuse-festival-ja-palve-1/ (vaadatud 22.12.2018) http://www.eestikirik.ee/lootuse-festival-on-tulekul/ (vaadatud 22.12.2018) http://www.eestikirik.ee/lootuse-festival-ja-palve-1/ http://www.eestikirik.ee/lootuse-festival-on-tulekul/
Boutros Boutros-Ghali

Boutros Boutros-Ghali (araabia بطرس بطرس غالي, sündinud 14. november 1922 – 16. veebruar 2016) oli Egiptuse poliitik ja diplomaat, kes oli 1. jaanuarist 1992 kuni 31. detsembrini 1996 ÜRO 6. peasekretär. Ta sündis Kairos kopti kristlaste perekonnas. Tema vanaisa Boutros Ghali oli Egiptuse peaminister alates 1908 kuni oma mõrvamiseni 1910. Boutros-Ghali lõpetas 1946 Kairo ülikooli. Ta kaitses 1949 Pariisi ülikoolis doktoriväitekirja rahvusvahelise õiguse alal ja sai samal aastal diplomi rahvusvaheliste suhete alal Prantsuse rahvusvahelisest uuringute- ja teaduskeskusest Sciences Po. 1949–1979 oli ta Kairo ülikoolis rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste suhete professor. Ühtlasi oli ta 1963–64 Haagi Rahvusvahelise Õiguse Akadeemia uuringukeskuse direktor ja 1967–68 Pariisi ülikooli õigusteaduskonna külalisprofessor. Ta kinnitati ÜRO peasekretäriks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 720. Ameerika Ühendriikide veto tõttu ei valitud teda 1996. aastal järgmiseks viieaastaseks ametiajaks tagasi. ÜRO julgeolekunõukogu istungil kogus ta 14 poolthäält ja 1 vastuhääle (USA-lt). Pärast 4 hääletusvooru, mis andsid kõik sama tulemuse, võttis Boutros-Ghali oma kandidatuuri tagasi ja sai teiseks ÜRO peasekretäriks, kellele ei võimaldatud teist ametiaega. Esimene oli Kurt Waldheim süüdistuste tõttu natsiminevikus. 1994 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks.
Eerik Varrak

Eerik Varrak (kuni 1937. aastani Erich Kustmann; 26. oktoober 1909 – 16. aprill 1946) oli Eesti ohvitser (nooremleitnant) ja metsavendade salga juht. Sündis Järvamaal Vahastu vallas taluniku pojana. Lõpetas 1929. aastal Järva Maakonna Paide Avaliku Ühisgümnaasiumi reaalharu. Ajateenistuses Ratsarügemendis. Õppis Sõjaväe Ühendatud Õppeasutustes Tondil. 1934. aastast nooremleitnant. Teenis Kalevi jalaväepataljonis aastatel 1935–1940. 1940–1941 sõjaväepoe omanik Paides, 1941–1942 Järvamaa Omakaitse Paide piirkonna juht. 1944. aastal 1. Eesti Piirikaitserügemendi 3. pataljoni ülema adjutant. 1944. aasta sügisest metsavendade salga juht Vahastu piirkonnas. Tema eesmärgiks oli koondada Kaiu, Saarnakõrve, Särevere, Väätsa, Aela ja Võõbu metsavennad ühiseks löögiüksuseks malevkonnastaabi juhtimisel. Selleks koostas ta kavasid, ringkirju ja skeeme Peeter Kadaka varjunime all. Salajases ringkirjas sõnastati Vahastu metsavendade eesmärk järgmiselt: "Liita üksikud, laialipillatud, patriootlikult mõtlevad metsavennad aktiivseks üksuseks, et selle abil hoida alal kodanikkude vaimset erksust elujõuliseks monoliitseks tervikuks, võitluseks kultuuri ja kõikide demokraatiliste vabaduste eest teda ikestava ja rõhuva kommunistliku türannia vastu." Kavandatud metsavendade laiemat võrgustikku ei õnnestunud luua. Kirja pandud kavad sattusid 4. mail 1946 operatsiooni "Mutid" käigus Nõukogude okupatsioonivõimude kätte, need on säilinud rühma radisti Lembit Kiviselja toimikus. Varraku salgas kehtis range kord, millele ei allunud salga liige Teodor Altsoo. 16. aprillil 1946 tekkinud tüli käigus mõrvas Altsoo Varraku. Ülejäänud salga liikmed hukkusid 4. mail 1946 haarangus, ainsana jäi ellu Lembit Kiviselg, kes saadeti vangilaagrisse. 2008. aastal avati Kaiu vallas Suurekivi külas Vahastu metsas Eerik Varraku salka kuulunud nelja metsavenna haual mälestuskivi. Margit-Mariann Koppel (22. jaanuar 2009). "Reeturiks osutus Reinuvader". Maaleht. Eerik Varrak Eesti ohvitseride andmekogus